[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 5.12.2007

COM(2007) 766 végleges

2007/0280 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról

(előterjesztő: a Bizottság) {SEC(2007) 1598}{SEC(2007) 1599}

INDOKOLÁS

1) A javaslat háttere

- A javaslat indítékai és célkitűzései

A védelmi eszközök közös európai piacának kialakítása az európai biztonság- és védelempolitika (EBVP) előmozdításának kulcsfontosságú tényezője. Ez a közbeszerzés területén új, a honvédelem és a biztonság érzékeny területein kiírt közbeszerzési pályázatok igényeinek megfelelő európai jogszabályi keretek kialakítását teszi szükségessé. Ezen irányelv célja e keretek kialakítása, illetve a hatályban lévő jogszabályi keretek mindazon hiányosságainak orvoslása, amelyeket a Bizottság az érdekelt felekkel folytatott konzultáció során feltárt.

A honvédelem és a biztonság területén megvalósuló közbeszerzések jelenleg a 2004/18/EK irányelv[1] alkalmazási körébe tartoznak, a Szerződés 30., 45., 46., 55. és 296. cikkében foglalt körülmények alapján megállapított kivételek fenntartásával.

A Bíróság ítélkezési gyakorlata következetesen és világosan megállapította, hogy a közösségi jogtól való eltérések alkalmazását, beleértve a Szerződés 296. pontjában megállapított eltérést is, kivételes és világosan meghatározott hipotézisek eseteire kell korlátozni. Ezzel szemben a honvédelem és a biztonság területén a tagállamok ritkán alkalmazzák a 2004/18/EK irányelvet, a honvédelmi közbeszerzések esetében a Szerződés 296. cikke által említett kivételekre, a biztonsági közbeszerzések esetében pedig az irányelv 14. pontjában megállapított mentességre hivatkozva. Az eltérések tehát, amelyeknek a Szerződés és a Bíróság ítélkezési gyakorlata értelmében kivételt kellene alkotniuk, a gyakorlatban általános szabállyá léptek elő.

Következésképpen a honvédelmi és biztonsági eszközök túlnyomó része összehangolatlan nemzeti közbeszerzési szabályok és eljárások alapján kerül beszerzésre. E rendelkezések nagyfokú különbségeket tartalmaznak a közzététel, az ajánlattételi eljárások, a kiválasztási és odaítélési kritériumok stb. tekintetében. Ez a jogi sokféleség jelentős akadályt képez a védelmi eszközök európai piacának kialakítása előtt, és tág teret ad a Szerződésben foglalt elvek – különösen az átláthatóság, a megkülönböztetés-mentesség illetve az egyenlő bánásmód elve –figyelmen kívül hagyásának az európai honvédelmi piacok széles szegmenseiben.

A fenti eltérések túlzott alkalmazása nagyobbrészt abból a tényből ered, hogy a 2004/18/EK irányelv, a korábban hatályban lévő összehangolási szabályokhoz képest megvalósított fejlődés ellenére nem veszi megfelelő módon tekintetbe azokat a különleges követelményeket, amelyeknek egyes honvédelmi és biztonsági áruk és szolgáltatások beszerzése során eleget kell tenni.

A Bizottság célja tehát az, hogy a honvédelem és a biztonság területén a Szerződés illetve a 2004/18/EK irányelv rendelkezéseivel szemben alkalmazott eltéréseket – a Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban – kivételes esetekre korlátozza, ugyanakkor tiszteletben tartva a tagállamok biztonsági érdekeit.

E javaslat tehát új, az érintett szektorokban megvalósuló beszerzések sajátos természetéhez igazított jogi eszközt kíván teremteni, tekintettel e szektorok „érzékeny” jellegére, valamint az e szektorokbeli közbeszerzési eljárások különleges követelményeire és elővigyázatossági elvárásaira; a kialakítandó közös közbeszerzési szabályok egyszerre biztosítják a tagállamok számára az EK-Szerződés elveinek alkalmazását, és az érintett közbeszerzések különleges jellegének tiszteletben tartását, nevezetesen az információk biztonságát, az ellátás biztonságát, illetve az eljárások megfelelő rugalmasságát.

- Általános háttér

1996-ban és 1997-ben a Bizottság két közleményt tett közzé a honvédelemhez kapcsolódó iparágakról azzal a céllal, hogy bátorítsa a honvédelmi eszközök hatékony európai piacának létrehozását. Ezek nyomán a kérdés egyes aspektusaihoz kapcsolódóan konkrét javaslatok és intézkedések is születtek. A legfontosabb reformok tekintetében azonban a tagállamok korainak ítéltek bármifajta európai szintű fellépést.

Az Európai Unió intézményes keretein belül a szektorban lezajlott átalakulási folyamatot, nevezetesen egy valódi KVBP körvonalazódását tapasztalva az Európai Parlament 2002. április 10-i állásfoglalásában felhívta a Bizottságot, hogy újabb közleményben foglalkozzon a fegyverkezési politika kérdésével.

2002 őszén az Európai Konvent munkacsoportot hozott létre a védelmi kérdések kidolgozására, Michel Barnier uniós biztos elnökletével. A munkacsoport által előterjesztett jelentés[2] hangsúlyozza, hogy az európai védelmi politika hitelessége az európai kapacitások meglétén és fejlesztésén, valamint a védelmi szektor ipari és technológiai bázisának megerősítésén áll vagy bukik. A fenti célt szolgálja az Európai Alkotmány tervezetében kezdettől szereplő és végül 2004 júliusában létrehozott Európai Védelmi Ügynökség (EVÜ), mely jól szemlélteti a tagállamok eltökéltségét védelmi kapacitásaik fejlesztésére.

A tagállamok erőfeszítéseivel párhuzamosan a Bizottság 2003-ban kiadott, „ Útban az Európai Unió honvédelmi felszerelésekkel kapcsolatos politikája felé ”[3] című közleménye hét kezdeményezést hirdetett meg a védelmi eszközök hatékonyabb európai piacának kialakítása érdekében. E közleményében a Bizottság hangsúlyozta a védelmi eszközök beszerzésének optimalizálásáról folytatott közös gondolkodás fontosságát, és bejelentette egy, a Szerződés 296. cikkének alkalmazásáról szóló é rtelmező közlemény elfogadását, valamint egy zöld könyv kidolgozásának tervét, amely vitaalapként szolgálhat valamennyi érdekelt fél számára a honvédelmi eszközök közbeszerzéseire alkalmazandó – a terület érzékeny jellegét is figyelembe vevő – szabályokról kialakítandó megegyezés érdekében .

2004-ben a Bizottság közzétette „ A honvédelem közbeszerzése ” című zöld könyvet[4]. A konzultáció keretében negyven hozzászólás érkezett be a Bizottsághoz, tizenhat tagállam, valamint intézmények és vállalatok részéről.

2005-ben a hozzászólások elemzését követően, és az érintett szereplőkkel folytatott párbeszéd figyelembe vételével a Bizottság újabb közleményt tett közzé „ A honvédelem közbeszerzéséről szóló zöld könyv által elindított konzultáció eredményéről és a Bizottság jövőbeli kezdeményezéseiről ”[5] címmel. A hozzászólások megerősítették a Szerződés 296. cikkének alkalmazhatóságáról szóló – 2006-ban elfogadott[6] – é rtelmező közlemény megalkotásának hasznosságát, és igazolták egy olyan közösségi szabályozás kialakítását a honvédelmi közbeszerzések területén, amely figyelembe veszi a szektorban megvalósított beszerzések sajátosságait .

Az érintett felekkel folytatott konzultáció során hasonló igények merültek fel a biztonsági célzatú közbeszerzésekkel kapcsolatban is, amelyekre a közösségi szintű szabályozásnak megfelelő választ kell kínálnia. Amint az Európai Tanács 2003-ban „ Egy biztonságos Európa egy jobb világban ” címmel közzétett európai biztonsági stratégiája megállapította, az olyan transznacionális és aszimmetrikus fenyegetések megjelenése, mint a terrorizmus vagy a szervezett bűnözés a külső és belső illetve katonai és polgári biztonság közötti határok elmosódásához vezet, és globális választ igényel. E fenyegetések leküzdésére egyébként a biztonsági erők gyakran olyan eszközöket alkalmaznak, amelyek technológiai szempontból gyakran a honvédelmi eszközökhöz hasonlíthatók. Következésképpen a biztonsági célzatú beszerzések – nevezetesen összetettségük és titkos jellegük miatt – egyre inkább fokozottan kényes területté válnak, ami a honvédelmi beszerzésekkel rokonítja őket.

- A javaslat által érintett területen hatályban lévő rendelkezések

Jelenleg az e javaslat tárgyát képező közbeszerzések az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatálya alá tartoznak.

- Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

A javaslat a belső piaci politika keretébe illeszkedik, és a KVBP illetve az európai ipari politikát elő fogja mozdítani.

A javaslat ugyanakkor a Bizottság által 2003-ban, az „ Útban az Európai Unió honvédelmi felszerelésekkel kapcsolatos politikája felé ” című közleményben megjelölt hét cselekvési területbe illeszkedik, és kiegészíti a honvédelmi iparágakhoz és a honvédelmi piachoz kapcsolódó egyéb bizottsági kezdeményezéseket.

2) K ONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ES HATÁSVIZSGÁLAT

- Konzultáció az érdekelt felekkel

A honvédelmi közbeszerzésekkel kapcsolatos kezdeményezés 2003-ban történt meghirdetésétől kezdve a Bizottság intenzív párbeszédet folytatott valamennyi érdekelt féllel; e párbeszédnek köszönhetően született meg ez a javaslat. Kétoldalú tárgyalások formájában lefolytatott konzultációkra is sor került, a Közbeszerzési Tanácsadó Bizottság keretében, az EVÜ-n keresztül, valamint a tagállamokkal és az európai védelmi ipar képviselőivel folytatott kétoldalú tárgyalások keretében. Ezen felül a Bizottság rendszeresen konzultált az Európai Parlament Belső Piac és Fogyasztóvédelem (IMCO) bizottságának tagjaival.

„ A honvédelem közbeszerzése ” című zöld könyv a tagállamok és az európai védelmi iparág képviselői által kiadott szakértői vélemények alapján lett kidolgozva (lásd alább). Maga a zöld könyv is széles körű konzultáció tárgyát képezte, amelyhez negyven érintett fél (tagállamok, az iparág képviselői és egyéb érintett felek) részéről érkezett hozzászólás. A Bizottság ezt követően a konzultáció eredményeire támaszkodva folytathatta munkáját.

A tagállamok aktívan közreműködtek a 2006-ban elfogadott értelmező közlemény kidolgozásában is, és a Bizottság felhívta őket, hogy tegyék meg észrevételeiket annak első szövegváltozatáról, amelyet a Közbeszerzési Tanácsadó Bizottság keretében kaptak kézhez. A Bizottság hasonlóképpen valamennyi érdekelt felet szorosan bevont e javaslat kidolgozásába is, számos többoldalú illetve kétoldalú megbeszélés, valamint a Közbeszerzési Tanácsadó Bizottság tagjainak megküldött négy dokumentumra adott írásbeli válaszok formájában. Mindezeken túlmenően a kormányokkal és a vállalatokkal folytatott konzultáció a hatásvizsgálat keretében is folytatódott, a külső szakértőktől megrendelt öt, a védelmi piacok valamennyi aspektusát (kereslet, kínálat, szabályozási keretek és termékek) felölelő tanulmány révén.

- Szakvélemények bekérése és felhasználása

2004 januárja és áprilisa között a Bizottság hat munkamegbeszélést szervezett a tagállamok kormányai és az európai védelmi iparág által delegált szakértőkkel, a honvédelmi közbeszerzés terén jelenleg meglévő gyakorlatokról való tájékozódás céljából. E munkaülések tárgya „a védelmi piacok jellemzőinek és gazdasági méretének azonosítása”, a „honvédelmi közbeszerzés terén nemzeti, kormányközi és közösségi szinten alkalmazott szabályok”, valamint „a honvédelmi felszerelésekre vonatkozó közösségi instrumentum kialakításának menete” volt.

- Hatáselemzés

A hatáselemzés során a Bizottság három opciót vizsgált: a közösségi fellépéstől való tartózkodást, egy nem jogalkotási intézkedés elfogadását illetve egy jogalkotási intézkedés elfogadását.

A nem jogalkotási intézkedések között szerepelt a 2004/18/EK irányelv 14. cikkének a biztonság területén való alkalmazhatóságát pontosító értelmező közlemény kiadása, egy erélyesebb retorziós politika bevezetése, valamint az ajánlatkérő szervek és a Bizottság személyzete számára a Szerződés 296. cikkéről kiadott értelmező közleményből levonható következtetésekről indítandó képzési program.

A megvizsgált jogalkotási intézkedések között szerepelt egy rendelet megalkotása; egy szektoriális, a honvédelem és a biztonság területén működő valamennyi ajánlatkérő szervre alkalmazandó irányelv kidolgozása, egy önálló, a honvédelmi és a biztonsági közbeszerzések érzékeny területére vonatkozó irányelv megalkotása, és végezetül egy, a 2004/18/EK rendeletet módosító, a szóban forgó piacokra vonatkozó új, egyedi szabályokat tartalmazó irányelv kidolgozása.

A Bizottság igen hamar kizárta a nem jogalkotási intézkedések lehetőségét. Ezek ugyanis minden hasznosságuk ellenére önmagukban nem alkalmasak a Szerződés 296. cikkére illetve a 2004/18/EK rendelet 14. cikkére alapozott eltérések alkalmazásának visszaszorítására. Ez a célkitűzés csak abban az esetben teljesíthető, ha a közbeszerzésre vonatkozó közösségi szabályozás a honvédelmi és a biztonsági közbeszerzések sajátosságaihoz igazított egyedi szabályokat is tartalmaz. Mivel jelenleg ilyen szabályok nem léteznek, meg kell alkotni őket, ami jogalkotási intézkedés elfogadását igényli.

Ha a Bizottság a közösségi fellépés elvetésének opcióját választja, minden bizonnyal változatlanul folytatódik a honvédelmi és biztonsági piacok közös piaci szabályozás alóli felmentésének túlzott mértékű alkalmazása. A jelenlegi szabályozási keretek alapján a honvédelmi és biztonsági piacok többsége nem válik a jelenleginél sem átláthatóbbá, sem nyitottabbá.

A jogalkotási eszköz megválasztásában a Bizottság döntését vezérlő megfontolások a vonatkozó részben („Az eszközök megválasztása”) kerülnek kifejtésre.

A megfelelő eszköz kérdésén túlmenően a Bizottság számos további lehetőséget vizsgált meg a következő területek vonatkozásában:

° az új szabályok alkalmazási köre;

° az új szabályok tartalma, különös tekintettel az ellátás biztonságával, az információk biztonságával és az odaítélési eljárásokkal kapcsolatban alkalmazandó megközelítésre.

Az alkalmazási körrel kapcsolatos opciókat a közösségi szabályozástól való eltérések kivételes esetekre történő korlátozására irányuló célkitűzésre figyelemmel értékelték, tekintetbe véve a tagállamok azon jogát, hogy alapvető biztonsági érdekeik védelme érdekében ne alkalmazzák a közösségi szabályokat.

Az új szabályok tartalmával – különösen az ellátás biztonságával, az információk biztonságával és az odaítélési eljárásokkal – kapcsolatos opciókat az érzékeny jellegű honvédelmi és biztonsági piacokon bevezetendő lehető legnagyobb átláthatóságra, egyenlő bánásmódra és megkülönböztetés-mentességre irányuló célkitűzésre figyelemmel értékelték. Ez a célkitűzés ugyanakkor nem csorbíthatja a tagállamok jogos biztonsági érdekeit.

Ez az irányelv jelentős mértékben javítja a honvédelmi és biztonsági közbeszerzések szabályozási kereteit. Lehetővé teszi a fenti területen meglévő nemzeti szabályozások összehangolását, és biztosítja az átláthatóság, az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetés-mentesség elveinek betartását.

A hatáselemzés egyébiránt megállapította, hogy az irányelv igen korlátozott hatással lesz az ajánlatkérő szervek és a vállalkozások adminisztrációs költségeire. Az új szabályok első alkalmazásához kapcsolódó esetleges többletköltségek várhatóan mérsékeltek maradnak, és közép- illetve hosszú távon a vállalatok adminisztrációs költségeinek csökkenése váltja fel őket, különösen a kis- és középvállalkozások esetében.

A honvédelmi és biztonsági piacok fokozottabb megnyitása gazdasági szempontból várhatóan javítani fogja a vállalatok esélyeit, hogy más tagállamokban tendereket nyerjenek el, ami a versenyképesebb vállalatok számára jelentős megtakarításokat illetve tevékenységük fejlesztését teszi lehetővé. Ennek következtében csökkennek a termelés egységárai, ami versenyképesebbé teheti az európai termékeket a világpiacon. Az ajánlatkérők által megvalósított beszerzések gazdasági szempontból előnyösebbek lesznek. Végezetül az adófizetők pénzét hatékonyabban költik el, és az EU polgárai megfelelőbb védelmet élveznek a biztonságukat érő fenyegetések ellen.

A jelen javaslatba foglalt rendelkezések a honvédelem és a biztonság terén nem jelentik a nemzetközi – különösen a transzatlanti – kereskedelmi kapcsolatok módosulását. Ezeket a kapcsolatokat a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) keretében kötött megállapodások, nevezetesen a Közbeszerzési Megállapodás (GPA) szabályozza. A honvédelem területén működő ajánlatkérő szervek által eszközölt érzékeny közbeszerzések, vagyis a fegyverek, lőszerek és hadianyagok beszerzése ki van zárva a megállapodás alkalmazási köréből. A biztonsági célzatú közbeszerzések a megállapodás XXIII. cikke szerint egyedi elbírálás alapján kaphatnak felmentést a megállapodás alkalmazása alól. A jelen javaslat által érintett ajánlatkérő hatóságok tehát változatlanul jogosultak maguk dönteni a harmadik országból származó gazdasági szereplők meghívása felől.

3) A JAVASLAT JOGI ELEMEI

- A javasolt fellépés összefoglalása

Ez az irányelvjavaslat a honvédelem és a biztonság területén áruk és szolgáltatások beszerzésére illetve építési beruházásokra irányuló érzékeny közbeszerzésekre alkalmazandó. A javasolt alkalmazási határértékek megegyeznek a 2004/18/EK irányelv értelmében közösségi szinten jelenleg alkalmazott küszöbértékekkel.

E javaslat jelentős részben a 2004/18/EK irányelv felépítésén és filozófiáján alapul, de ugyanakkor számos, az érzékeny jellegű honvédelmi és biztonsági piacok egyedi jellemzőihez igazított sajátossággal rendelkezik. Az irányelvbe foglalt egyedi intézkedések célja egyrészről az, hogy nagyobb rugalmasságot biztosítsanak az ajánlatkérő hatóságok számára, másrészről, hogy gondoskodjanak az információk és az ellátás biztonságához szükséges garanciákról. A javaslat kulcsfontosságú rendelkezései a következő területeket érintik:

° az eljárások: a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás különösebb indokolás nélkül alkalmazható, az érzékeny honvédelmi és biztonsági közbeszerzésekhez szükséges rugalmasság biztosítása érdekében. A meghívásos eljárás és a versenypárbeszéd szintén alkalmazható. Ezzel szemben a nyílt eljárás, amelynek keretében a dokumentációt minden azt kérelmező gazdasági szereplő kézhez kapja, a szóban forgó piacok által támasztott titoktartási és biztonsági követelményekhez alkalmatlannak bizonyul.

° az ellátás biztonsága: a tagállamoknak az érzékeny honvédelmi és biztonsági közbeszerzések terén mutatkozó egyedi szükségletei az ellátás biztonsága terén egyedi rendelkezéseket tesznek szükségessé, mind a szerződésekkel kapcsolatos követelmények, mind a kiválasztási kritériumok szintjén.

° az információk biztonsága: az érzékeny honvédelmi és biztonsági közbeszerzésekhez kapcsolódó információk gyakran bizalmas jellege hasonló biztonsági garanciákat igényel, mind az odaítélési eljárás, mind a pályázók kiválasztásának kritériumai, mind pedig az ajánlatkérő hatóságok által támasztott szerződéses feltételek szintjén.

- Jogalap

Az intézkedés jogalapját az EK-Szerződés 47. cikkének (2) bekezdése, valamint 55. és 95. cikke képezi, mivel az irányelvben foglalt rendelkezések célja annak biztosítása, hogy az áruk és szolgáltatások beszerzésére irányuló közbeszerzési eljárások tiszteletben tartsák az áruk szabad mozgása, a letelepedés szabadsága és a szabad szolgáltatásnyújtás elveit.

- A szubszidiaritás elve

Az elmúlt évek során lefolytatott konzultációk eredményei alapján közösségi szintű jogalkotási fellépés mutatkozott szükségesnek az érzékeny honvédelmi és biztonsági közbeszerzések lebonyolítására alkalmas közösségi eljárást összehangoló irányelv megalkotása érdekében.

Hasonló célkitűzés nem érhető el sem a közösségi fellépésről való lemondással, sem tagállami szintű fellépéssel.

Közösségi kezdeményezés mutatkozik szükségesnek ahhoz, hogy véget vessünk azoknak a jogsértő helyzeteknek, amelyek a közbeszerzési eljárások összehangolása terén jelenleg alkalmazandó közösségi rendelkezések nem megfelelő voltában gyökereznek.

- Az arányosság elve

A kiválasztott eszköz irányelv, amely a végrehajtás tekintetében megfelelő rugalmas mozgásteret hagy a tagállamok számára.

A javasolt rendelkezések a jelen javaslat területét illetően a 2004/18/EK irányelven alapulnak. Másrészről a honvédelmi és biztonsági területre jellemző sajátosságok figyelembe vételével megalkotott egyedi rendelkezések jelentős mozgásteret hagynak a tagállamok és az ajánlatkérő szervek számára a közbeszerzések lebonyolításával kapcsolatos döntések mérlegelésére.

Amennyiben a rendelkezéseket maradéktalanul betartják, az irányelv végrehajtása a nemzeti jogszabályi keretek között lehetővé teszi az egyes tagállamok számára a honvédelem és a biztonság területén lebonyolított érzékeny beszerzéseik sajátosságainak és jellegének figyelembe vételét.

- Az eszközök megválasztása

Mivel a jogalap az EK-Szerződés 47. cikkének (2) bekezdése, valamint 55. és 95. cikke, a Szerződés nem teszi lehetővé, hogy az áruk illetve a szolgáltatások beszerzésére alkalmazandó rendelkezések rendelet keretében kerüljenek megalkotásra. Következésképpen a javasolt eszköz egy irányelv.

Mivel a cél egyes, egyedi sajátosságokkal rendelkező beszerzések belső piacának megfelelőbb működése úgy, hogy közben a hasonló korlátokat és követelményeket nem támasztó egyéb beszerzések tekintetében megőrizzük a közelmúltbeli közösségi vívmányokat (2004/18/EK irányelv), valamint az ítélkezési gyakorlat vívmányait, egy önálló irányelv előterjesztése tűnik a legmegfelelőbb megközelítésnek. Egy ilyen irányelv ugyanakkor világosabb és átláthatóbb szabályozást biztosít.

Az átültetéskor a tagállamok saját belátásuk szerint szabadon dönthetnek úgy is, hogy egy valamennyi közbeszerzésre vonatkozó szabályozást alkotnak meg, amely magába foglalja az érzékeny honvédelmi és biztonsági közbeszerzéseket is.

4) K ÖLTSÉGVETÉSI VONZAT

IGEN

Ez az irányelv költségvetési vonzattal rendelkezik, amely több feladatsor megvalósításából adódik:

- a hirdetmények rendszeres közzététele az Európai Unió Hivatalos Lapjá ban,

- az irányelv végrehajtásának éves szintű nyomon követése,

- középtávon (legalább öt év elteltével) készítendő értékelés az irányelv végrehajtásának az ajánlatkérő szervek és a vállalatok körében tapasztalt adminisztratív következményeiről,

- hosszú távon (legalább tíz év elteltével) készítendő értékelés az irányelv gazdasági hatásairól.

A fentiekben felsorolt nyomon követési illetve értékelési intézkedések részben vagy egészben külső szolgáltatók bevonását tehetik szükségessé, technikai segítségnyújtási szerződés, meglévő értékelési keretszerződés vagy meghívásos illetve nyílt közbeszerzési eljárás keretében.

Az irányelvjavaslathoz csatolt pénzügyi kimutatás részletesen leírja a költségvetési vonzattal bíró intézkedések tárgyát, illetve várható költségét.

5) T OVÁBBI INFORMÁCIÓK

- Európai Gazdasági Térség

A javasolt szabályozás EGT vonatkozású kérdést érint, ezért ki kell terjeszteni az Európai Gazdasági Térségre.

2007/0280 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról (EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 47. cikke (2) bekezdésére, valamint 55. és 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[7],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[8],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[9],

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[10],

mivel:

(1) A honvédelmi felszerelések európai piacának fokozatos kialakítása nélkülözhetetlen az európai védelmi ágazat ipari és technológiai alapjainak megerősödéséhez, valamint az európai biztonság- és védelempolitika (EBVP) végrehajtásához szükséges katonai kapacitások kifejlesztéséhez.

(2) A honvédelmi felszerelések európai piacának megteremtése a megfelelő jogszabályi keretek kialakításán keresztül valósítható meg. A közbeszerzések területén e célkitűzés érdekében össze kell hangolni a tagállamok biztonsági érdekeinek és a Szerződésből adódó kötelezettségeknek egyaránt eleget tevő közbeszerzési eljárásokat.

(3) Az új szabályoknak ugyanakkor egyúttal az Európai Unió által a stratégiai környezet változásaira válaszul megalkotott globális biztonsági megközelítését is tükröznie kell. Az aszimmetrikus és transznacionális fenyegetések megjelenése ugyanis a külső és belső illetve katonai és polgári biztonság közötti határok fokozatos elmosódását eredményezte.

(4) A honvédelmi és biztonsági eszközök kulcsfontosságú szereppel bírnak mind a tagállamok biztonsága és szuverenitása, mind az Unió önállósága szempontjából. Következésképpen a honvédelem és a biztonság területén meghirdetett, áruk beszerzésére vagy szolgáltatásokra irányuló közbeszerzések gyakran érzékeny jellegűek.

(5) Mindezek a tényezők sajátos követelményeket támasztanak, nevezetesen az ellátás biztonsága és az információk biztonsága területén. E követelmények elsősorban a fegyveres erőknek szánt fegyverek, lőszerek és hadianyagok beszerzésére (valamint az ezekhez közvetlenül kapcsolódó munkálatokra), valamint egyes különösen érzékeny nem katonai jellegű biztonsági beszerzésekre vonatkoznak.

(6) A tagállamokban az állam, a helyi közösségek illetve egyéb közjogi szervezetek részére kiírt közbeszerzéseknek meg kell felelniük a Szerződés elveinek, nevezetesen az áruk szabad mozgására, a letelepedés szabadságára és a szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó elveknek, illetve az egyenlő elbánás, a megkülönböztetés-mentesség, a kölcsönös elismerés, az arányosság és az átláthatóság fentiekből következő elveinek. Ami a bizonyos összeghatárt meghaladó közbeszerzéseket illeti, ajánlott kidolgozni az érintett piacokon kiírt közbeszerzésekre vonatkozó nemzeti szabályozások közösségi szintű összehangolására vonatkozó olyan rendelkezéseket, amelyek ezeken az elveken alapulnak, és képesek garantálni hatásukat, valamint a közbeszerzések tényleges versenyeztetését. Következésképpen az összehangoló rendelkezéseket a fentiekben felsorolt szabályokkal és elvekkel illetve a Szerződés egyéb szabályaival összhangban kell értelmezni.

(7) A Szerződés 30., 45., 46., 55. és 296. cikke egyedi kivételeket állapít meg a Szerződésben kinyilatkoztatott elvek, és következésképpen a szóban forgó elvekből fakadó jogszabályok alkalmazása alól. Mindebből következően ezen irányelv egyetlen rendelkezése sem tartalmazhat a Szerződés idézett rendelkezései által jogosnak elismert érdekek megóvásához szükségesnek bizonyuló intézkedések meghozatalára, illetve alkalmazására vonatkozó tiltásokat. A Bíróság ítélkezési gyakorlata alapján ugyanakkor a hasonló eltérések alkalmazásának lehetőségét úgy kell értelmezni, hogy azok hatásai nem terjedhetnek túl a Szerződés idézett cikkei által említett legitim érdekek védelméhez szigorúan szükséges mértéken. Mindez azt jelenti, hogy az irányelv alkalmazása alóli kivételeknek egyszerre kell arányosnak lenniük a kitűzött célokkal, és egyszerre kell olyan eszközt alkotniuk, amely a lehető legkevésbé korlátozza az áruk szabad mozgását és/vagy a szolgáltatásnyújtás szabadságát.

(8) A honvédelem területén működő ajánlatkérő szervek által fegyverek, lőszerek és hadianyagok beszerzésére kiírt közbeszerzési pályázatok ki vannak zárva a Világkereskedelmi Szervezet keretében megkötött közbeszerzési megállapodás (a továbbiakban: a Megállapodás) alkalmazási köréből. Ami az ezen irányelv hatálya alá tartozó egyéb közbeszerzéseket illeti, ezek a XXIII. cikk alapján szintén kívül eshetnek az említett Megállapodás alkalmazási körén.

(9) Egy szerződés csak akkor tekinthető közbeszerzési szerződésnek, ha tárgya kifejezetten a Közös Közbeszerzési Szószedetről (CPV) szóló 2002. november 5-i 2195/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[11] (a továbbiakban: „a CPV”) által megállapított Közös Közbeszerzési Szójegyzék 45. fejezete alá tartozó tevékenységek megvalósítására irányul, még akkor is, ha a szerződés tartalmazhat egyéb, e tevékenységek megvalósításához szükséges szolgáltatásokat is. A szolgáltatásokra irányuló közbeszerzések egyes esetekben építési munkálatokat is magukba foglalhatnak. Ezek az építési munkálatok azonban, amennyiben járulékos jellegűek és éppen ezért a szerződés fő tárgyának csak következményét vagy kiegészítését alkotják, nem igazolhatják a szerződés építési beruházásra irányuló közbeszerzésként történő besorolását.

(10) A honvédelmi és biztonsági közbeszerzések gyakran tartalmaznak érzékeny információkat, amelyeket biztonsági okokból meg kell óvni az illetéktelenek hozzáférésétől. A katonai területen a tagállamokban az ilyen jellegű információk osztályozásának kidolgozott rendszerei léteznek. A nem katonai jellegű biztonsági információk esetében azonban a helyzet egyenetlenebb képet mutat. Ezért olyan felfogást helyénvaló alkalmazni, amely tekintetbe veszi a tagállamok gyakorlatainak sokféleségét, és lehetővé teszi a katonai és nem katonai területek egységesítését. A szóban forgó területeken kiírt közbeszerzések semmilyen esetben nem jelenthetik a Bizottság eljárási szabályzatának módosításáról szóló, 2001. november 29-i 2001/844/EK bizottsági határozatból[12], illetve a Tanács biztonsági szabályzatának elfogadásáról szóló, 2001/264/EK határozatból[13] következő kötelezettségek csorbulását.

(11) Az ajánlatkérő szervek számára lehetővé kell tenni keretmegállapodások alkalmazását. Be kell vezetni a keretmegállapodás közösségi fogalommeghatározását, valamint a keretmegállapodásokra irányadó különös szabályokat. E szabályok értelmében, amennyiben egy ajánlatkérő szerv ezzel az irányelvvel összhangban keretmegállapodást köt, különösen a közzétételre, illetve az ajánlatok benyújtásának határidőire és feltételeire vonatkozóan, a keretmegállapodás érvényességi idején belül az adott keretmegállapodáson alapuló szerződéseket vagy úgy kötheti meg, hogy a keretmegállapodásban előírt feltételeket alkalmazza, vagy – amennyiben a keretmegállapodás nem rögzítette előre az összes feltételt – úgy, hogy az érintett feltételek tekintetében a keretmegállapodás részes felei között újra megnyitja a versenyt. A verseny újbóli megnyitásának összhangban kell lennie bizonyos szabályokkal, amelyek célja, hogy biztosítsák a szükséges rugalmasságot és az általános elveknek – különösen az egyenlő bánásmód elvének – a tiszteletben tartását. Ugyanezen okból a keretmegállapodás időtartamának korlátozottnak kell lennie, és nem haladhatja meg az öt évet, kivéve az ajánlatkérő szerv által kellően indokolt eseteket.

(12) Az ajánlatkérő szervek alkalmazhatnak elektronikus beszerzési módszereket, feltéve hogy azok alkalmazása megfelel az ezen irányelv által megállapított szabályoknak, valamint az egyenlő bánásmód, a megkülönböztetés-mentesség és az átláthatóság elvének.

(13) Az összehangoló rendelkezésekben meghatározott alkalmazási értékhatárok sokfélesége megnehezíti az ajánlatkérő szervek helyzetét. Ezért az ezen irányelvben megállapított alkalmazási értékhatároknak meg kell egyezniük azokkal a küszöbökkel, amelyeket az ajánlatkérő szerveknek az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[14] alkalmazásakor be kell tartaniuk. Éppen ezért a küszöböket a 2004/18/EK irányelvben előírt értékhatárok felülvizsgálata esetén az utóbbiakhoz kell igazítani.

(14) Ezen irányelv eljárási szabályainak alkalmazása és ellenőrzése céljából, a szolgáltatások köre a CPV egyes rovatainak megfelelő kategóriákra történő felosztás segítségével határozható meg a legmegfelelőbb módon.

(15) Ezen túlmenően rendelkezni kell azokról az esetekről is, amelyekben nemzetközi megállapodásokból származó, vagy nemzetközi szervezetekre érvényes, különleges szerződés-odaítélési szabályok alkalmazhatósága miatt ezen irányelv nem alkalmazandó.

(16) Előfordulhat, hogy a tagállamok fegyveres erői az Unió határain kívül vezetnek katonai műveleteket. Hasonló körülmények esetén engedélyezni kell a műveletek helyszínére kivezényelt ajánlatkérő szervek részére, hogy a helyi gazdasági szereplőkkel kötött közbeszerzési szerződések esetén ne alkalmazzák ezen irányelv szabályait.

(17) A közbeszerzők által kidolgozott műszaki leírásoknak lehetővé kell tenniük a közbeszerzés verseny előtti megnyitását. E célból lehetővé kell tenni a műszaki megoldások sokféleségét tükröző ajánlatok benyújtását. Ennek megfelelően egyrészről lehetővé kell tenni a műszaki leírásoknak a teljesítmény és a funkcionális követelmények tekintetében történő kidolgozását, másrészről amennyiben az európai szabványra vagy annak hiányában a nemzeti vagy nemzetközi szabványra történik hivatkozás, beleértve magának a honvédelem területének szabványait is, az ajánlatkérő szervnek el kell bírálnia az egyenértékű szabályokon alapuló ajánlatokat. Az egyenértékűséget nevezetesen az interoperabilitási és operatív hatékonysági követelmények alapján kell elbírálni. Az egyenértékűség bizonyításához az ajánlattevők számára a bizonyítékok minden formájának használatát engedélyezni kell. Az ajánlatkérő szervnek minden olyan döntését meg kell tudnia indokolni, amely szerint az adott esetben az egyenértékűség nem áll fenn. Egyébiránt léteznek nemzetközi szabványosítási megállapodások, amelyek a fegyveres erők interoperabilitását hivatottak biztosítani, és amelyek törvényerővel bírhatnak a tagállamokban. Amennyiben e megállapodások valamelyike alkalmazható, az ajánlatkérő szervek előírhatják a szóban forgó megállapodásokban megállapított szabványoknak való megfelelést. A műszaki leírást egyértelműen kell megfogalmazni, hogy minden ajánlattevő tudja, mit tartalmaznak az ajánlatkérő szerv által megállapított követelmények.

(18) A műszaki leírás részleteit és a szerződésekre vonatkozó kiegészítő információkat – a tagállamokban már szokásos módon – az egyes szerződésekre vonatkozó dokumentációban vagy egyéb, azzal egyenértékű dokumentációban kell megadni.

(19) A honvédelmi és biztonsági eszközök gyakran komplexebb építményekben kerülnek elhelyezésre (rendszerek vagy rendszerek rendszerei). Ebben az esetben egyes műszaki leírások kimaradhatnak a dokumentációból, és csak az ajánlatkérő szerveknek fedhetők fel, feltéve hogy e műszaki leírások hatása csak pontosításokra vagy részletekre korlátozódik, és nem módosítják a szerződés tárgyát. Az ajánlatkérő hatóságoknak minden esetben azonos információkat kell átadniuk valamennyi ajánlattevőnek, és biztosítaniuk kell az egyenlő elbánást közöttük.

(20) A szerződésteljesítési feltételek akkor egyeztethetők össze az irányelvvel, ha nem tartalmaznak közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetést, és szerepelnek a szerződési hirdetményben vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban.

(21) Az ajánlatkérő szervek által meghatározott szerződésteljesítési feltételek különösen az információk biztonságára valamint az ellátás biztonságára vonatkozó követelményeket tartalmazhatnak. Ezek a követelmények – az ezen irányelv hatálya alá tartozó eszközök érzékeny jellegéből fakadóan – rendkívül fontosak és az ellátási lánc egészére vonatkoznak.

(22) Ami az ellátás biztonságát illeti, az ajánlatkérő szervek által az ajánlattevő ellátási láncának szervezésére és lokalizálására vonatkozóan előírt követelmények magukba foglalhatják például a vállalaton belül a leányvállalat és az anyavállalat között a szellemi tulajdonjog tekintetében alkalmazott belső szabályokat is.

(23) A szerződés feltételei semmilyen esetben sem vonatkozhatnak egyéb, a szerződés végrehajtásához kapcsolódó követelményektől eltérő követelményekre.

(24) Azokat a – mind nemzeti, mind pedig közösségi szintű – törvényeket, rendeleteket és kollektív szerződéseket, amelyek a munkavégzési feltételek és a munkahelyi biztonság terén hatályosak, alkalmazni kell a közbeszerzési szerződés teljesítése során, feltéve hogy e szabályok és azok alkalmazása megfelel a közösségi jognak. Az olyan határokon átnyúló helyzetekben, amikor az egyik tagállamból származó munkavállaló közbeszerzési szerződés teljesítése céljából egy másik tagállamban nyújt szolgáltatást, a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[15] állapítja meg azokat a minimumfeltételeket, amelyeket a fogadó országnak e kiküldött munkavállalók tekintetében be kell tartania. Ha a nemzeti jog tartalmaz erre vonatkozó rendelkezéseket, e kötelezettségek be nem tartása súlyos kötelességszegésnek vagy az érintett gazdasági szereplő szakmai hitelét érintő jogsértésnek minősülhet, amely akár az adott gazdasági szereplőnek a közbeszerzési eljárásból való kizárásához is vezethet.

(25) Az ezen irányelv hatálya alá tartozó szerződéseket a komplexitás, az információk biztonsága és az ellátás biztonsága tekintetében sajátos követelmények jellemzik. A követelményeknek való megfeleléshez gyakran mélyreható tárgyalásokra van szükség a szerződés megkötésekor. Következésképpen az ezen irányelv hatálya alá tartozó szerződések esetében az ajánlatkérő szervek a meghívásos eljáráson kívül a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárást is alkalmazhatják.

(26) A különösen összetett projektet megvalósító ajánlatkérő szerv önhibáján kívül olyan helyzetbe is kerülhet, hogy objektíve nem képes meghatározni azokat az eszközöket, amelyek az igényeit kielégítenék, illetve megítélni azt, hogy a piac milyen műszaki megoldásokat és/vagy pénzügyi/jogi megoldásokat kínál. Ilyen helyzet különösen akkor állhat elő, ha jelentős, integrált közlekedési infrastruktúra, vagy nagy számítógépes hálózat kiépítéséről, vagy összetett és strukturált finanszírozást igénylő projekt megvalósításáról van szó, amely esetében a pénzügyi és a jogi konstrukciót előre nem lehet meghatározni. Ebben az esetben a meghívásos eljárás vagy a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás nem alkalmazható, mivel lehetetlen volna elég pontosan meghatározni a szerződést ahhoz, hogy a jelöltek megfogalmazhassák ajánlatukat. Olyan rugalmas eljárást kell bevezetni, amely nem csak a versenyt tartja fenn a gazdasági szereplők között, hanem annak szükségességét is, hogy az ajánlatkérő szerv minden egyes részvételre jelentkezővel megvitassa a szerződés valamennyi összetevőjét. Az ilyen eljárást azonban nem lehet úgy alkalmazni, hogy – különösen az ajánlatok alapvető összetevőinek megváltoztatása, vagy a nyertes ajánlattevő számára jelentős további követelmények előírása, vagy a gazdasági szempontból legelőnyösebb ajánlatot tevőként kiválasztott ajánlattevőtől eltérő ajánlattevő bevonása révén – a versenyt korlátozza vagy torzítsa.

(27) Bizonyos kivételes körülmények lehetetlenné vagy teljesen alkalmatlanná tehetik a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás alkalmazását. Az ajánlatkérő szervek számára ezért lehetővé kell tenni, hogy egyes pontosan meghatározott esetekben és körülmények között a hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárást alkalmazzák.

(28) Egyes körülmények részben azonosak lehetnek a 2004/18/EK irányelvben előírt körülményekkel. E tekintetben nevezetesen figyelemmel kell lenni arra a tényre, hogy a honvédelmi és biztonsági eszközök gyakran műszaki szempontból igen összetettek. Következésképpen az inkompatibilitást illetve a használat és a karbantartás műszaki nehézségeinek aránytalanságát, amely a kiegészítő szállításokra irányuló közbeszerzési eljárások esetében indokolttá teszi a hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazását, ezen összetettségre, valamint az interoperabilitásra és a kapcsolódó eszközökre vonatkozó szabványokra figyelemmel kellene megvizsgálni. Ez az eset áll fent például, amikor új elemeket kell integrálni meglévő rendszerekbe, vagy modernizálni kell a meglévő rendszereket.

(29) Az ezen irányelv hatálya alá tartozó szerződések sajátosságai megmutatják annak szükségességét, hogy számoljunk az olyan új körülményekkel is, amelyek az irányelv által érintett területeken adódhatnak.

(30) Előfordulhat például, hogy a tagállamok fegyveres erőinek válságok vagy fegyveres konfliktusok keretében kell fellépniük. Egy hasonló fellépés megindításakor illetve annak folyamán a tagállamok és fegyveres erőik biztonsága a közbeszerzések olyan gyorsasággal történő odaítélését teszi szükségessé, amely összeegyeztethetetlen az ezen irányelv által a szerződéskötésre vonatkozóan rendes esetben előírt határidőkkel. Hasonló sürgősségi helyzetek adódhatnak a biztonsági erők szükséghelyzetében is, például az Unió területén bekövetkező terrortámadás esetén.

(31) A technológiai kutatás és fejlesztés támogatása létfontosságú feltétele az Unióban a védelmi ágazat ipari és technológiai alapjainak megerősítésének, és a közbeszerzési piacok megnyitása hozzájárul e célkitűzés megvalósításához. A kutatás kiemelt fontossága e területen ugyanakkor maximális rugalmasságot követel meg a közbeszerzésekben, nevezetesen annak bátorítása érdekében, hogy a tagállamok együttesen valósítsanak meg beruházásokat jövőbeli kapacitásaikba.

(32) A kormányok között lebonyolított fegyver-, lőszer- és hadianyag értékesítések szintén sajátos közbeszerzési kategóriát alkotnak, amelyek hasznosnak bizonyulhatnak az interoperabilitás javítása szempontjából.

(33) Szem előtt tartva az információtechnológia és a távközlési technológia fejlődését és azt, hogy e fejlődés milyen mértékben egyszerűsítheti le a beszerzési eljárásokat, az elektronikus eszközöket ugyanúgy kell kezelni, mint a kommunikáció és az információcsere hagyományos eszközeit. A választott eszköznek és technológiának a lehetséges mértékben összeegyeztethetőnek kell lennie a más tagállamokban használt technológiákkal .

(34) Annak érdekében, hogy a közbeszerzési szerződések terén hatékony verseny alakuljon ki, a tagállamok ajánlatkérő szervei által készített szerződési hirdetményeket a Közösség egész területén közzé kell tenni. Az e hirdetményekben szereplő adatok alapján a Közösségben működő gazdasági szereplőknek el kell tudniuk dönteni, hogy a felajánlott szerződések érdeklik-e őket. Ezért helyénvaló megfelelően tájékoztatni a gazdasági szereplőket a szerződések tárgyáról és a kapcsolódó feltételekről. A közbeszerzési hirdetmények fokozott nyilvánosságát megfelelő eszközökkel kell biztosítani, így pl. szabványos hirdetmény-űrlapok és a közbeszerzési szerződések referencia nómenklatúrájaként használatos CPV segítségével.

(35) Ezen irányelv keretében az információ elektronikus úton történő továbbítására az elektronikus aláírásra vonatkozó közösségi keretfeltételekről szóló, 1999. december 13-i 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet[16], valamint a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (Elektronikus kereskedelemről szóló irányelv)[17] kell alkalmazni. A közbeszerzési eljárások az említett irányelvekben előírtnál magasabb biztonsági és titkossági szintet tesznek szükségessé. Ennek megfelelően az ajánlatok és a részvételi jelentkezések elektronikus átvételéhez használt eszközöknek további különleges követelményeknek kell megfelelniük. E célból az elektronikus aláírások, különösen a fokozott biztonságú elektronikus aláírások használatát a lehetséges mértékben ösztönözni kell. Emellett az önkéntes akkreditációs rendszerek megléte kedvező keretrendszert biztosíthat az ilyen eszközök esetében igénybe vett tanúsítási szolgáltatás színvonalának emeléséhez.

(36) Az elektronikus eszközök használatával idő takarítható meg. Következésképpen törekedni kell a minimum-határidők elektronikus eszközök használata esetében történő csökkentéséről, azonban arra a feltételre is figyelemmel, hogy azok összeegyeztethetők legyenek a közösségi szinten előirányzott meghatározott adatátviteli móddal.

(37) A részvételre jelentkezők alkalmassága ellenőrzésének és kiválasztásuknak átlátható feltételek mellett kell történnie. Ebből a célból meg kell jelölni azokat a megkülönböztetés-mentes szempontokat, amelyeket az ajánlatkérő szerv a pályázók kiválasztásánál alkalmazhat, és azokat az eszközöket, amelyek segítségével a gazdasági szereplők az ilyen szempontoknak való megfelelésüket bizonyíthatják. Úgyszintén az átláthatóság jegyében az ajánlatkérő szerv számára elő kell írni, hogy amint a szerződésre pályázatot ír ki, adja meg azokat a kiválasztási szempontokat, amelyeket alkalmazni fog, és a szakmai alkalmasságnak azt a szintjét, amelyet a gazdasági szereplőktől a közbeszerzési eljárásban való részvételük engedélyezéséhez megkövetel.

(38) Az ajánlatkérő szerv a meghívásos eljárásban, a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárásban és a versenypárbeszédben korlátozhatja a részvételre jelentkezők számát. A részvételre jelentkezők számának korlátozására a szerződési hirdetményben közzétett, objektív szempontok alapján kerülhet sor. A gazdasági szereplők személyes helyzetére vonatkozó szempontok tekintetében elegendő a szerződési hirdetményben egy általános utalás a 30. cikkben szereplő helyzetekre.

(39) A hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárásban és a versenypárbeszédben, tekintetbe véve az adott esetben szükséges rugalmasságot és a közbeszerzés e formáihoz kapcsolódó jelentős költségeket, az ajánlatkérő szerv számára lehetővé kell tenni, hogy rendelkezhessen az eljárás egymást követő szakaszokra osztásáról annak érdekében, hogy az előzetesen megjelölt szerződés-odaítélési szempontok alapján fokozatosan csökkentse azoknak az ajánlatoknak a számát, amelyekre vonatkozóan a továbbiakban megbeszéléseket, illetve tárgyalásokat folytat. E csökkentés mellett – amennyire a megfelelő megoldások, illetve részvételre jelentkezők száma lehetővé teszi – a valódi versenynek biztosítottnak kell lennie.

(40) Az oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről szóló, megfelelő közösségi szabályok akkor alkalmazandók, ha a közbeszerzési eljárásban való részvételhez egy adott képesítés igazolása szükséges.

(41) Mellőzni kell a közbeszerzési szerződések olyan gazdasági szereplők részére történő odaítélését, akik, illetve amelyek bűnszervezetben vettek részt, vagy akiket, illetve amelyeket korrupció vagy az Európai Közösségek pénzügyi érdekeit károsító csalás, pénzmosás, terrorista tevékenység finanszírozása vagy terrorista illetve a terrorizmushoz kapcsolódó cselekmények vádjával bűnösnek találtak. Adott esetben az ajánlatkérő szervnek fel kell hívnia a részvételre jelentkezőket vagy az ajánlattevőket arra, hogy nyújtsák be a vonatkozó dokumentumokat, és – amennyiben az ajánlatkérő szervnek kétsége támad valamely jelentkező vagy ajánlattevő személyes helyzetét illetően – együttműködés végett az érintett tagállam illetékes hatóságát is megkeresheti. E gazdasági szereplőket akkor kell kizárni, ha az ajánlatkérő szerv tudomást szerez az említett bűncselekmények tekintetében a nemzeti joggal összhangban meghozott jogerős ítéletről. Ha a nemzeti jog tartalmaz erre vonatkozó rendelkezést, a környezetvédelmi jogszabályok vagy a közbeszerzési szerződésekben megjelenő jogellenes megállapodásokról szóló jogszabályok megsértése, amelyről jogerős ítélet vagy azzal azonos hatályú határozat született, az adott gazdasági szereplő szakmai hitelét érintő jogsértésnek vagy súlyos kötelességszegésnek minősülhet.

(42) A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvet[18] és a férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmód elvének a munkavállalás, a szakképzés, az előmenetel és a munkakörülmények terén történő végrehajtásáról szóló, 1976. február 9-i 76/207/EGK tanácsi irányelvet[19] átültető nemzeti rendelkezések megsértése, amelyről jogerős ítélet vagy azzal azonos hatályú határozat született, az adott gazdasági szereplő szakmai hitelét érintő jogsértésnek vagy súlyos kötelességszegésnek minősülhet.

(43) Tekintetbe véve a szektor érzékeny jellegét, a szerződéseket elnyerő gazdasági szereplők megbízhatósága döntő jelentőségű. A gazdasági szereplők megbízhatóságát főként az biztosítja, hogy képesek legyenek teljesíteni az ajánlatkérő szerv által az ellátás biztonságára, illetve az információk biztonságára vonatkozóan előírt követelményeket.

(44) A szerződéseket olyan objektív szempontok alapján kell odaítélni, amelyek biztosítják az átláthatóság, a megkülönböztetés-mentesség és az egyenlő bánásmód elvének a betartását, és garantálják, hogy az ajánlatokat a valódi verseny feltételei mellett, átlátható és objektív módon bírálják el. Ennek eredményeképpen helyénvaló, hogy csupán két szerződés-odaítélési szempont, „a legalacsonyabb összegű ellenszolgáltatás” és „a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat” alkalmazása legyen megengedett.

(45) Az egyenlő bánásmód elvének a szerződések odaítélése során történő alkalmazását biztosítandó, helyénvaló arra vonatkozó – a joggyakorlatban kialakított – kötelezettséget megállapítani, hogy biztosítani kell a szükséges átláthatóságot annak érdekében, hogy valamennyi jelentkező ésszerű mértékű tájékoztatást kapjon a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat kiválasztása tekintetében alkalmazott szempontokról és szabályokról. Ezért az ajánlatkérő szervek feladata, hogy a szerződés odaítélésének szempontjait és e szempontok relatív súlyozását kellő időben az ajánlattevők tudomására hozzák, hogy ez utóbbiak az ajánlat elkészítésekor ezekkel tisztában legyenek. Az ajánlatkérő szervek – kellően indokolt esetben, amelyre magyarázatot kell tudniuk adni – mellőzhetik az odaítélési szempontok súlyozásának feltüntetését, amennyiben a súlyozás, különösen a szerződés összetettsége miatt, előre nem állapítható meg. Ebben az esetben fel kell tüntetniük a szempontok csökkenő fontossági sorrendjét.

(46) Ha az ajánlatkérő szerv úgy dönt, hogy a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat alapján ítéli oda a szerződést, úgy kell elbírálnia az ajánlatokat, hogy megállapítsa, melyik esetében a legkedvezőbb a minőség/ár arány. Ennek érdekében meg kell határoznia azokat a gazdasági és minőségi szempontokat, amelyek összességükben véve lehetővé teszik annak megállapítását, hogy az ajánlatkérő szerv számára melyik a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat. E szempontok meghatározása függ a szerződés tárgyától, mivel a szempontoknak lehetővé kell tenniük az egyes ajánlatok kínálta teljesítményszintnek a szerződés – műszaki leírásban meghatározott – tárgya ismeretében történő elbírálását és az egyes ajánlatokban szereplő minőség/ár arány mérését.

(47) A változó műszaki követelményekhez igazodva egyes műszaki feltételeket, és különösen azokat, amelyek a hirdetményekre, a statisztikai jelentésekre és az alkalmazott nómenklatúrára vonatkoznak, valamint a nómenklatúrára történő hivatkozás feltételeit ki kell igazítani és módosítani kell. Ezért helyénvaló erre a célra egy rugalmas és gyors elfogadási eljárást bevezetni.

(48) Meg kell hozni a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a jelen irányelv végrehajtása összhangban legyen a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat[20] rendelkezéseivel.

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

TARTALOMJEGYZÉK

I. CÍM

Alkalmazási kör, fogalommeghatározások és általános elvek

1. cikk - Alkalmazási kör

2. cikk – Fogalommeghatározások

3. cikk – A közbeszerzési szerződések odaítélésének elvei

II. CÍM

A közbeszerzési szerződésekre vonatkozó szabályok

I. FEJEZET

Általános rendelkezések

4. cikk – Gazdasági szereplők

5. cikk – Titoktartás

II. FEJEZET

Alkalmazási kör: értékhatárok és kizárások

1. szakasz – Értékhatárok

6. cikk – A közbeszerzési szerződések értékhatárai

7. cikk – A közbeszerzési szerződések és keretmegállapodások becsült értékének kiszámításához használt módszerek

2. szakasz – Kizárt szerződések

8. cikk – Nemzetközi szabályok értelmében odaítélt szerződések

9. cikk – Különleges kizárások

III. FEJEZET

A leírásokra és az ajánlattételhez szükséges dokumentációra irányadó különös szabályok

10. cikk – Műszaki leírás

11. cikk – Változatok

12. cikk – Alvállalkozás

13. cikk – Szerződésteljesítési feltételek

14. cikk – Az információk biztonsága

15. cikk – Az ellátás biztonsága

16. cikk – Adózással, környezetvédelemmel, munkavédelmi rendelkezésekkel és munkafeltételekkel kapcsolatos kötelezettségek

IV. FEJEZET

Eljárások

17. cikk – Alkalmazandó eljárások

18. cikk – Hirdetmény előzetes közzétételével induló tárgyalásos eljárás

19. cikk – Versenypárbeszéd

20. cikk – Hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazását indokoló esetek

21. cikk – Keretmegállapodások

V. FEJEZET

A közzététel és az átláthatóság szabályai

1. szakasz – A hirdetmények közzététele

22. cikk – Hirdetmények

23. cikk – A hirdetmények közzétételének formája és módja

2. szakasz – Határidők

24. cikk – A részvételi jelentkezések és az ajánlatok beérkezésére vonatkozó határidők

3. szakasz – A tájékoztatás tartalma és módja

25. cikk – Ajánlattételre, versenypárbeszédben vagy tárgyalásban való részvételre vonatkozó felhívások

26. cikk – A részvételre jelentkezők és az ajánlattevők tájékoztatása

4. szakasz – Kommunikáció

27. cikk – A kommunikációra vonatkozó szabályok

5. szakasz – Jelentések

28. cikk – A jelentések tartalma

VI. FEJEZET

Az eljárás menete

1. szakasz – Általános rendelkezések

29. cikk – A résztvevők alkalmasságának ellenőrzése, a résztvevők kiválasztása és a szerződések odaítélése

2. szakasz – A minőségi kiválasztás kritériumai

30. cikk – A részvételre jelentkező személyes helyzete

31. cikk – A szakmai tevékenység végzésére való alkalmasság

32. cikk – Gazdasági és pénzügyi kapacitás

33. cikk – Műszaki és/vagy szakmai alkalmasság

34. cikk – Minőségbiztosítási szabványok

35. cikk – Környezetgazdálkodási szabványok

36. cikk – Kiegészítő iratok és további információ

3. szakasz – A szerződések odaítélése

37. cikk – A szerződés odaítélésének szempontjai

38. cikk – Kirívóan alacsony összegű ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlat

III. CÍM

Statisztikai kötelezettségek, végrehajtási hatáskörök és záró rendelkezések

39. cikk – Statisztikai kötelezettségek

40. cikk – A statisztikai jelentés tartalma

41. cikk - Tanácsadó bizottság

42. cikk – Az értékhatárok felülvizsgálata

43. cikk – Módosítások

44. cikk – A 2004/18/EK irányelv módosítása

45. cikk – Átültetés

46. cikk – Hatálybalépés

47. cikk – Címzettek

***

Mellékletek

I. melléklet – Az 1. cikkben említett szolgáltatások

II. melléklet – A 10. cikkben említett egyes műszaki leírások meghatározása

III. melléklet – A 22. cikkben említett hirdetményekben feltüntetendő adatok (előzetes tájékoztatás felhasználói oldalon történő közzétételéről szóló hirdetmény, előzetes tájékoztatás, ajánlati felhívás, a szerződés odaítéléséről szóló hirdetmény)

IV. melléklet – A közzététel jellemzői

V. melléklet – Nyilvántartás

VI. melléklet – A részvételi jelentkezések és ajánlatok elektronikus átvételéhez szükséges eszközökre vonatkozó követelmények

I. CÍM

Alkalmazási kör, fogalommeghatározások és általános elvek

1. cikk

Alkalmazási kör

Ez az irányelv a honvédelem és a biztonság területén kötött azon közbeszerzési szerződésekre alkalmazandó, amelyek tárgya:

a) a Tanács 1958. április 15-i határozatában[21] említett fegyver-, lőszer- és/vagy hadianyag beszerzése, illetve, adott esetben, az e beszerzésekhez szorosan kapcsolódó, építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések;

b) az a) pontban említett termékekbe beépítendő vagy hozzájuk rögzítendő, illetve javításukra, felújításukra vagy karbantartásukra szolgáló alkatrészek, összetevők és/vagy szerkezetek beszerzése;

c) az a) pontban említett eszközökhöz kapcsolódó személyzeti képzések céljára illetve tesztelésére szolgáló termékek szállítása;

d) érzékeny információkat felhasználó, igénylő vagy tartalmazó építési beruházások, árubeszerzések és/vagy szolgáltatások, amelyek megvalósítása szükséges az Unió és a tagállamai biztonságához a terrorista cselekmények és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, a határok védelme, illetve a válságkezelő missziók területén.

Ezt az irányelvet a Szerződés 30., 45., 46., 55. és 296. cikkének sérelme nélkül kell alkalmazni.

2. cikk

Fogalommeghatározások

1. Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

1) „Közös közbeszerzési szójegyzék” ( Commun Procurement Vocabulary , CPV): a 2195/2002/EK rendelettel elfogadott, közbeszerzési szerződésekre alkalmazandó referencia-nómenklatúra;

2) „Közbeszerzési szerződés”: egy vagy több gazdasági szereplő és egy vagy több ajánlatkérő szerv által írásban megkötött visszterhes szerződés, amelynek tárgya az ezen irányelv szerinti építési beruházás kivitelezése, vagy áru szállítása, vagy szolgáltatás nyújtása;

3) „Építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés”: olyan közbeszerzési szerződés, amelynek tárgya a CPV 45. fejezetében említett tevékenységek valamelyikéhez kapcsolódó építési projekt vagy egy építmény kivitelezése, illetve kivitelezése és tervezése együtt, vagy az ajánlatkérő szerv által megállapított követelményeknek megfelelő építmény bármilyen eszközzel, illetve módon történő kivitelezése;

4) „Építmény”: magas- vagy mélyépítési munkálatok olyan összességében vett eredménye, amely önmagában alkalmas valamely gazdasági vagy műszaki funkció betöltésére;

5) „Árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés”: az építési beruházásokon kívüli egyéb célzatú közbeszerzési szerződés, amelynek tárgya termékek megvétele, bérlete, haszonbérlete, részletvétele vagy pénzügyi lízingje, vételi joggal vagy a nélkül;

6) „Szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződés”: olyan közbeszerzési szerződés, amelynek tárgya az I. mellékletben említett szolgáltatások nyújtása;

7) „Érzékeny információk”: minden olyan információ (azaz bármilyen formában továbbadható ismeret), illetve eszköz, amelyről megállapításra került, hogy illetéktelen terjesztését biztonsági okokból meg kell akadályozni;

8) „Terrorizmus”: olyan szándékos cselekmények, amelyek jellegüknél vagy kontextusuknál fogva súlyosan károsíthatnak egy országot vagy nemzetközi szervezetet, és amelyeket elkövetőjük vagy elkövetőik azzal a céllal követnek el, hogy súlyosan megfélemlítsenek egy népességet, hogy az állami hatóságokat illetve a nemzetközi szervezetet jogtalanul bizonyos intézkedések meghozatalára vagy elhagyására kényszerítsenek, vagy hogy destabilizálják illetve megsemmisítsék az adott ország vagy nemzetközi szervezet alapvető politikai, alkotmányos, gazdasági vagy szociális struktúráit:

a) emberéletet veszélyeztető, potenciálisan halálos következményekkel járó cselekmények;

b) személyek fizikai sértetlenségének súlyos veszélyeztetése;

c) emberrablás vagy túszejtés;

d) valamely kormányzati vagy közcélú berendezésekben, közlekedési-szállítási rendszerekben, infrastruktúrákban – a számítógépes rendszereket is beleértve – a kontinentális kőzetlemezekhez rögzített fix létesítményben, közcélú területben vagy magántulajdonban okozott súlyos rombolás, amely emberéleteket veszélyeztethet, illetve jelentős gazdasági veszteségeket okozhat;

e) légi közlekedési eszközök, hajók vagy egyéb kollektív személyszállításra vagy áruszállításra használt közlekedési eszközök foglyul ejtése;

f) lőfegyverek, robbanószerek, nukleáris, biológiai vagy vegyi fegyverek gyártása, birtoklása, beszerzése, szállítása vagy felhasználása, valamint a biológia és a vegyi fegyverek tekintetében a kutatási és fejlesztési tevékenységek;

g) veszélyes anyagok szabadon engedése, illetve tűzvész, árvíz vagy robbanás okozása, melyek emberéletek veszélyeztetésével járnak;

h) a vízellátás, az elektromos áramellátás vagy bármely más alapvető természeti erőforrás ellátásának megzavarása vagy megszakítása, amely emberéletek veszélyeztetésével jár;

i) az a) – h) pontokban felsorolt magatartások bármelyikének megvalósítására vonatkozó fenyegetés;

9) „Bűnszervezet”: kettőnél több emberből álló, bizonyos ideig fennálló, összehangoltan működő strukturált szervezet, melynek célja legfeljebb minimum négy év szabadságvesztéssel illetve szabadságelvonással járó biztonsági intézkedéssel – vagy ezeknél is súlyosabb büntetéssel – büntethető bűncselekmények elkövetése oly módon, hogy e bűncselekmények a szervezet számára önmagában való célt, vagy vagyoni előnyök szerzésére, illetve adott esetben állami hatóságok működésének jogtalan befolyásolására szolgáló eszközt jelentenek;

10) „Válság”: valamely tagállam illetve harmadik ország területén elkövetett emberi cselekményből következő helyzet, amely közvetlen fizikai veszélyt jelent az adott államban tartózkodó személyekre illetve az állam intézményeire nézve;

11) „Keretmegállapodás”: egy vagy több ajánlatkérő szerv és egy vagy több gazdasági szereplő között létrejött megállapodás, amelynek célja az egy adott időszakban odaítélendő szerződésekre irányadó feltételek megállapítása, különösen az árra és – szükség szerint – az előirányzott mennyiségre vonatkozóan;

12) „Vállalkozó, szállító és szolgáltató”: bármely természetes vagy jogi személy, vagy közjogi intézmény, illetve e személyek és/vagy szervezetek csoportja, aki, illetve amely a piacon építési beruházások kivitelezését és/vagy építmények építését, áruk szállítását vagy szolgáltatások nyújtását kínálja;

13) „Gazdasági szereplő”: vállalkozó, szállító vagy szolgáltató. A fogalom használatára kizárólag az egyszerűsítés érdekében kerül sor;

14) „Részvételre jelentkező”: a meghívásos vagy tárgyalásos eljárásban, vagy a versenypárbeszédben való részvételre történő meghívásért folyamodó gazdasági szereplő;

15) „Ajánlattevő”: a meghívásos vagy tárgyalásos eljárásban, vagy a versenypárbeszédben ajánlatot benyújtó gazdasági szereplő;

16) „Ajánlatkérő szerv”: az állam, a területi vagy a települési önkormányzat, a közjogi intézmény, továbbá az egy vagy több ilyen szerv, illetve közjogi intézmény által létrehozott társulás;

17) „Közjogi intézmény”: minden olyan intézmény:

a) amely kifejezetten olyan közérdekű célra jött létre, amely nem ipari vagy kereskedelmi jellegű;

b) amely jogi személyiséggel rendelkezik; valamint

c) amelyet többségi részben az állam, vagy a területi vagy a települési önkormányzat, vagy egyéb közjogi intézmény finanszíroz; vagy amelynek irányítása ezen intézmények felügyelete alatt áll; vagy amelynek olyan ügyvezető, döntéshozó vagy felügyelő testülete van, amely tagjainak többségét az állam, a területi vagy a települési önkormányzat, vagy egyéb közjogi intézmény nevezi ki;

18) „Meghívásos eljárás”: olyan eljárás, amelynek során bármely gazdasági szereplő kérelmezheti részvételét, de csak az ajánlatkérő szerv által meghívott gazdasági szereplők tehetnek ajánlatot;

19) „Tárgyalásos eljárás”: olyan eljárás, amelynek során az ajánlatkérő szerv a saját maga által kiválasztott gazdasági szereplőkkel konzultál, és közülük eggyel vagy többel tárgyalja meg a szerződés feltételeit;

20) „Versenypárbeszéd”: olyan eljárás, amelynek során bármely gazdasági szereplő kérelmezheti részvételét, és amelynek keretében az ajánlatkérő szerv párbeszédet folytat az eljárásba bevont jelentkezőkkel, azzal a céllal, hogy a követelményeinek megfelelő egy vagy több alternatívát dolgozzon ki, amelynek, illetve amelyeknek az alapján a kiválasztott jelentkezőket ajánlattételre hívja fel.

21) A versenypárbeszéd alkalmazása céljából egy közbeszerzési szerződés akkor minősül „különösen összetettnek”, ha az ajánlatkérő szerv:

- objektíve nincs abban a helyzetben, hogy a 10. cikk (3) bekezdésének b), c) vagy d) pontjával összhangban meghatározza azokat a műszaki eszközöket, amelyek igényeinek vagy céljainak megfelelnek, és/vagy,

- objektíve nincs abban a helyzetben, hogy meghatározza egy projekt jogi és/vagy pénzügyi feltételeit;

22) „Írásbeli” vagy „írásban”: bármely, szavakból vagy számjegyekből álló kifejezés, amely olvasható, reprodukálható, majd közölhető. Tartalmazhat elektronikus úton továbbított és tárolt adatokat is;

23) „Elektronikus út”: elektronikus berendezés használata olyan adatok feldolgozására (beleértve a digitális tömörítést) és tárolására, amelyek továbbítása, átadása és átvétele vezetéken, rádióhullámon, optikai vagy egyéb elektromágneses úton történik.

2. Azt a közbeszerzési szerződést, amelynek tárgya áruk szállítása, és amely mellékesen beállítási és üzembe helyezési műveletekre is kiterjed, „árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés”-nek kell tekinteni.

Azt a közbeszerzési szerződést, amelynek tárgya árubeszerzést és az I. melléklet szerinti valamely szolgáltatás nyújtását is magában foglal, „szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés”-nek kell tekinteni abban az esetben, ha az érintett szolgáltatások értéke meghaladja a szerződésben szereplő árubeszerzés értékét.

Azt a közbeszerzési szerződést, amelynek tárgya az I. melléklet szerinti valamely szolgáltatás, és amely a „Közös közbeszerzési szójegyzék” 45. fejezete szerinti tevékenységeket a szerződés fő tárgyához képest csak járulékos elemként foglal magában, szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződésnek kell tekinteni.

3. cikk

A közbeszerzési szerződések odaítélésének elvei

Az ajánlatkérő szervek a gazdasági szereplőket egyenlő és megkülönböztetés-mentes bánásmódban részesítik, és átlátható módon járnak el.

II. CÍM

A közbeszerzési szerződésekre vonatkozó szabályok

I. FEJEZET

Általános rendelkezések

4. cikk

Gazdasági szereplők

1. Azok a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők, akik, illetve amelyek a letelepedésük helye szerinti tagállam joga értelmében jogosultak az adott szolgáltatási tevékenység végzésére, nem utasíthatók el kizárólag azon az alapon, hogy a szerződés odaítélése szerinti tagállam joga értelmében természetes vagy jogi személynek kellene lenniük.

Azonban a szolgáltatásnyújtásra és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében, valamint a szolgáltatásokat és/vagy beállítási és üzembe helyezési műveleteket is tartalmazó, árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződések esetében a jogi személyektől megkövetelhető, hogy az ajánlatban vagy a részvételi jelentkezésben tüntessék fel a kérdéses szerződés teljesítéséért felelős alkalmazottak nevét és megfelelő szakképesítését.

2. Gazdasági szereplők csoportjai is jelentkezhetnek részvételre. E csoportok számára az ajánlatkérő szervek nem írhatják elő, hogy meghatározott társasági formát hozzanak létre az ajánlattétel, illetve a részvételre jelentkezés benyújtása érdekében, azonban a kiválasztott csoporttól, miután a szerződést elnyerte, ez megkövetelhető annyiban, amennyiben ez az átalakulás a szerződés megfelelő teljesítéséhez szükséges.

5. cikk

Titoktartás

Ezen irányelv rendelkezéseinek – különösen a részvételre jelentkezők és az ajánlattevők 23. cikk (4) bekezdésében és 27. cikkben előírt tájékoztatására vonatkozó kötelezettségekkel kapcsolatos rendelkezések – sérelme nélkül, és az ajánlatkérő szervre irányadó nemzeti joggal összhangban, az ajánlatkérő szerv nem hozhat nyilvánosságra olyan, a részére gazdasági szereplők által megadott adatokat, amelyeket azok bizalmasnak minősítettek; ilyen adatok különösen a műszaki vagy kereskedelmi titkok és az ajánlatok bizalmas vonatkozásai.

II. FEJEZET

Alkalmazási kör: értékhatárok és kizárások

1. SZAKASZ

Értékhatárok

6. cikk

A közbeszerzési szerződések értékhatárai

Ezt az irányelvet olyan közbeszerzési szerződésekre kell alkalmazni, amelyek hozzáadottérték-adó (HÉA) nélküli becsült értéke eléri a következő értékhatárt:

a) 137 000 EUR az olyan, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében, amelyeket központi kormányzati szervként felsorolt ajánlatkérő szervek ítélnek oda, kivéve a honvédelem területén működő szerveket;

b) 211 000 EUR a következő közbeszerzési szerződések esetében:

- az olyan, árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében, amelyeket nem központi kormányzati szervként felsorolt ajánlatkérő szervek, illetve a honvédelem területén működő központi kormányzati szervek ítélnek oda,

- olyan szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében, amelyeket bármely ajánlatkérő szerv az I. melléklet 8. kategóriájában szereplő szolgáltatások tekintetében, vagy az említett melléklet 5. kategóriájában szereplő, a 64228000-0, 64221000-1 illetve 64228000-07524 CPV-hivatkozási számoknak megfelelő CPV-besorolással rendelkező távközlési szolgáltatások tekintetében ítél oda.

c) 5 278 000 EUR az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések esetében.

7 cikk

A közbeszerzési szerződések és keretmegállapodások becsült értékének kiszámításához használt módszerek

1. Egy közbeszerzési szerződés becsült értékének kiszámítása az ajánlatkérő szerv által becsült, hozzáadottérték-adó nélküli teljes kifizetendő összegen alapul. E számítás során figyelembe kell venni a becsült teljes összeget, beleértve az opció bármely formáját és a szerződés esetleges meghosszabbítását.

Amennyiben az ajánlatkérő szerv a részvételre jelentkezők, illetve ajánlattevők számára díjakról vagy kifizetésekről rendelkezik, azokat a szerződés becsült értékének kiszámításakor figyelembe kell vennie.

2. A becsült értéknek a 23. cikk (2) bekezdésében előírt hirdetmény feladásának időpontjában, vagy – amennyiben ilyen hirdetményre nincs szükség – a közbeszerzési eljárás ajánlatkérő szerv általi megkezdésének időpontjában kell érvényesnek lennie.

3. Az építési beruházási projektek és egy adott mennyiségű áru beszerzése vagy szolgáltatás megrendelése nem oszthatók fel az ezen irányelv hatálya alá kerülés megakadályozása céljából.

4. Az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések tekintetében, a becsült érték kiszámításakor figyelembe kell venni mind az építési munkák költségét, mind pedig az építési munka kivitelezéséhez szükséges, az ajánlatkérő szerv által az ajánlattevő részére teljesített árubeszerzés teljes becsült értékét.

5. a) Amennyiben egy építési projekt vagy valamely szolgáltatások igénybevétele egy időben odaítélt, több részből álló szerződés odaítélését eredményezheti, az összes ilyen tétel becsült összértékét figyelembe kell venni.Ha a részek egybeszámított értéke eléri vagy meghaladja a 6. cikkben meghatározott értékhatárt, ezt az irányelvet mindegyik rész odaítélése tekintetében alkalmazni kell.Az ajánlatkérő szerv azonban eltérhet az említett alkalmazástól azoknál a részeknél, amelyek hozzáadottérték-adó nélküli becsült értéke a szolgáltatások esetében 80 000 EUR-nál, az építési beruházások esetében pedig 1 millió EUR-nál kevesebb, feltéve hogy e részek egybeszámított értéke nem haladja meg az összes rész egybeszámított értékének 20 %-át;

b) Amennyiben egy hasonló áruk beszerzésére irányuló ajánlat egy időben odaítélt, több részből álló szerződést eredményezhet, a 6. cikk a) és b) pontjának alkalmazásakor az összes rész becsült összértékét figyelembe kell venni.

Ha a részek egybeszámított értéke eléri vagy meghaladja a 6. cikkben meghatározott értékhatárt, ezt az irányelvet mindegyik rész odaítélése tekintetében alkalmazni kell.

Az ajánlatkérő szerv azonban eltérhet az említett alkalmazástól azoknál a részeknél, amelyek hozzáadottérték-adó nélküli becsült értéke 80 000 EUR-nál kevesebb, feltéve hogy e részek egybeszámított értéke nem haladja meg az összes rész egybeszámított értékének 20 %-át.

6. Olyan árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés esetében, amely termékek bérletére, haszonbérletére, pénzügyi lízingjére vagy részletvételére irányul, a becsült szerződési érték kiszámításának alapjául vett érték a következő:

a) határozott időtartamú közbeszerzési szerződés esetében, ha annak időtartama 10 év vagy annál kevesebb, a szerződés tartamára vonatkozó becsült összérték, ha időtartama meghaladja a 10 évet, a becsült maradványértéket is magában foglaló összérték;

b) határozatlan időtartamú közbeszerzési szerződés esetében, illetve amikor a szerződés időtartama nem határozható meg, a havi érték 120-szorosa.

7. Árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló olyan közbeszerzési szerződések esetében, amelyek rendszeres jellegűek, vagy amelyek egy adott időszakon belül megújíthatók, a szerződés becsült értékét a következők alapján kell kiszámítani:

a) vagy az előző tíz év során odaítélt, egymást követő, azonos típusú szerződések tényleges, lehetőség szerint az első szerződést követő tíz év folyamán bekövetkező mennyiségi vagy értékbeli változások figyelembevételével kiigazított összértéke;

b) vagy az első szállítást követő tíz év folyamán odaítélt, illetőleg – ennél hosszabb pénzügyi időszak esetén – az adott pénzügyi időszak folyamán odaítélt, egymást követő szerződések becsült összértéke.

A közbeszerzési szerződés becsült értékének kiszámításához használt módszer kiválasztása nem irányulhat az adott szerződésnek ezen irányelv hatálya alól történő kivonására.

8. A szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések becsült szerződési értékének kiszámításához szükség szerint a következő értékeket kell figyelembe venni:

a) az alábbi szolgáltatások esetében:

i) biztosítási szolgáltatások: a fizetendő biztosítási díj és a díjazás egyéb módjai;

ii) banki és egyéb pénzügyi szolgáltatások: a díjak, jutalékok, kamat és a díjazás egyéb módjai;

iii) tervezési szerződések: a fizetendő díjak és jutalékok, valamint a díjazás egyéb módjai;

b) a teljes árat nem tartalmazó szolgáltatási szerződések esetében:

i) határozott időtartamú szerződés esetében, ha annak időtartama 120 hónap vagy annál kevesebb: a szerződés teljes időtartamára szóló összérték;

ii) határozatlan időtartamú vagy 120 hónapot meghaladó időtartamú szerződéseknél: a havi érték 120-szorosa.

9. A keretmegállapodások tekintetében a figyelembe veendő érték a keretmegállapodás teljes időtartamára előirányzott valamennyi szerződés legnagyobb becsült, hozzáadottérték-adó nélküli értéke.

2. SZAKASZ

Kizárt szerződések

8. cikk

Nemzetközi szabályok értelmében odaítélt szerződések

Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a közbeszerzési szerződésekre, amelyekre különböző eljárási szabályok irányadók, és amelyek odaítélése:

a) egy tagállam és egy vagy több harmadik ország által a Szerződésnek megfelelően kötött, és valamely projektnek az aláíró államok általi közös megvalósítását vagy hasznosítását célzó árubeszerzésre, építési beruházásra vagy szolgáltatásra vonatkozó nemzetközi megállapodás alapján történt. Minden megállapodásról értesíteni kell a Bizottságot, amely az érintett tagállam vagy tagállamok beleegyezésével konzultálhat a 41. cikkben említett közbeszerzési tanácsadó bizottsággal;

b) valamely nemzetközi szervezet egyedi eljárása alapján történt.

9. cikk

Különleges kizárások

Ez az irányelv nem alkalmazható a következő közbeszerzési szerződésekre:

a) azokra a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződésekre, amelyek tárgya föld, meglévő épületek vagy egyéb ingatlan, illetve az arra vonatkozó jogok bármely pénzügyi eljárással történő megvásárlása vagy bérlése;

b) azokra a harmadik országokban, helyi gazdasági szereplők részére kiírt közbeszerzésekre, amelyek tárgya katonai kontingensek állomásoztatása, illetve valamely hadművelet irányítása vagy támogatása az Unió területén kívül.

III. FEJEZET

Az ajánlattételi feltételekre és az ajánlattételhez szükséges dokumentációra irányadó különös szabályok

10. cikk

Műszaki leírás

1. A II. melléklet 1. pontjában meghatározott műszaki leírást fel kell tüntetni a szerződési dokumentációban, így az ajánlati felhívásban, az ajánlattételhez szükséges dokumentációban, illetve kiegészítő dokumentumokban.

Amennyiben egy közbeszerzési szerződés érzékeny jellegű műszaki leírásokat tartalmaz, amelyek csak a szerződést elnyerő pályázó részére adhatók át, ezeket a műszaki leírásokat nem szabad feltüntetni az ajánlati felhívásban, az ajánlattételhez szükséges dokumentációban és a kiegészítő dokumentumokban, amennyiben az érintett leírások ismerete nem szükséges az ajánlatok kidolgozásához.

Ebben az esetben a pályázati dokumentációnak a részvételre jelentkezők részére történő elküldését megelőzően rögzíteni kell a szóban forgó műszaki leírásokat a 28. cikkben említett jelentésben.

Az ilyen típusú műszaki leírások kizárólag az ajánlatra vonatkozó olyan pontosításokat és részleteket tartalmazhatnak, amelyek műszaki vagy pénzügyi hatása nem módosítja lényegesen a közbeszerzés tárgyát.

A szerződés – az előzetesen meghatározott kritériumok alapján történő – odaítélését követően az ajánlatkérő szerv átadja a nyertes pályázónak az ajánlati felhívásból, az ajánlattételhez szükséges dokumentációból és a kiegészítő dokumentumokból kimaradt műszaki leírásokat, hogy az ennek megfelelően kiigazíthassa ajánlatát.

2. A műszaki leírásnak egyenlő hozzáférést kell lehetővé tennie valamennyi ajánlattevő számára, és nem lehet olyan hatása, amely indokolatlanul akadályozná a közbeszerzés verseny előtti megnyitását.

3. A műszaki leírást a következőképpen kell kidolgozni:

a) vagy a II. mellékletben meghatározott műszaki leírásra való hivatkozással és – a következő fontossági sorrendben – a következőkre történő hivatkozással: az építési beruházási munkák tervezésére, számítási módszerére és kivitelezésére, valamint a termékek felhasználására vonatkozó európai szabványokat átültető nemzeti szabványok, európai műszaki tanúsítványok, közös műszaki leírások, nemzetközi szabványok, az európai szabványügyi szervezetek által létrehozott egyéb műszaki hivatkozási rendszerek vagy – ezek hiányában – nemzeti szabványok, nemzeti műszaki tanúsítványok, illetve nemzeti műszaki leírások, valamint a a II. melléklet 3. pontjában meghatározott „honvédelmi szabványok”. Valamennyi hivatkozást a „vagy azzal egyenértékű” kifejezésnek kell követnie;

b) vagy a teljesítmény, illetve a funkcionális követelmények alapján; ez utóbbi környezetvédelmi jellemzőket is tartalmazhat. E paramétereknek azonban kellően pontosnak kell lenniük ahhoz, hogy lehetővé tegyék az ajánlattevők számára a szerződés tárgyának meghatározását, az ajánlatkérők számára pedig a szerződés odaítélését;

c) vagy a b) pontban említett teljesítmény, illetve funkcionális követelmények alapján, az e teljesítménynek, illetve funkcionális követelményeknek való megfelelés feltételezését lehetővé tevő, az a) pontban említett leírásokra történő hivatkozással;

d) vagy egyes jellemzők tekintetében az a) pontban említett leírásokra történő hivatkozással, más jellemzők tekintetében pedig a b) pontban említett teljesítményre, illetve funkcionális követelményekre történő hivatkozással.

A műszaki leírások közösségi joggal való összeegyeztethetőségének feltétele mellett az első albekezdés rendelkezései nem jelenthetik a kötelező nemzeti műszaki előírások, valamint a tagállamok számára nemzetközi megállapodások által az interoperabilitás biztosítása érdekében előírt műszaki követelmények sérelmét.

4. Ha az ajánlatkérő szerv él a (3) bekezdés a) pontjában említett leírásokra történő hivatkozás lehetőségével, nem utasíthat el ajánlatot azon az alapon, hogy az ajánlatban szereplő termékek és szolgáltatások nem felelnek meg az általa hivatkozott leírásoknak, amennyiben az ajánlattevő ajánlatában az ajánlatkérő szerv számára megfelelő módon, bármely megfelelő eszközzel bizonyítja, hogy az általa javasolt megoldások egyenértékű módon megfelelnek a műszaki leírásokban meghatározott követelményeknek.

Megfelelő eszköz lehet a gyártótól származó műszaki dokumentáció vagy valamely elismert szervtől származó vizsgálati jelentés.

5. Ha az ajánlatkérő szerv él a teljesítmény, illetve a funkcionális követelmények megállapításának a (3) bekezdésben meghatározott lehetőségével, nem utasíthat vissza olyan, termékre, szolgáltatásra vagy építési beruházásra irányuló ajánlatot, amely megfelel valamely európai szabványt átültető nemzeti szabványnak, európai műszaki tanúsítványnak, közös műszaki leírásnak, nemzetközi szabványnak vagy valamely európai szabványügyi szervezet által létrehozott műszaki referenciarendszernek, amennyiben ezek a leírások az általa megállapított teljesítményre, illetve funkcionális követelményekre vonatkoznak.

Az ajánlattevőnek az ajánlatában – az ajánlatkérő szerv számára megfelelő módon, bármely megfelelő eszközzel – bizonyítania kell, hogy a szabványnak megfelelő termék, szolgáltatás vagy építési beruházás megfelel az ajánlatkérő szerv teljesítménybeli, illetve funkcionális követelményeinek.

Megfelelő eszköz lehet a gyártótól származó műszaki dokumentáció vagy valamely elismert szervtől származó vizsgálati jelentés.

6. Amennyiben az ajánlatkérő szervek környezetvédelmi jellemzőket állapítanak meg a (3) bekezdés b) pontjában említett teljesítmény, illetve funkcionális követelmények tekintetében, használhatják az európai vagy nemzeti (illetve nemzetközi) ökocímkék vagy bármely más ökocímke által meghatározott részletes leírásokat, vagy szükség esetén azok egy részét, feltéve hogy:

- ezek a leírások megfelelőek a szerződés tárgyát képező árubeszerzés vagy szolgáltatás jellemzőinek meghatározására,

- a címke követelményeit tudományos adatok alapján állapítják meg,

- az ökocímkét olyan eljárás keretében fogadták el, amelyben valamennyi érdekelt fél – így kormányzati szerv, fogyasztó, gyártó, forgalmazó és környezetvédelmi szervezet – részt vehetett, és,

- a leírások valamennyi érdekelt fél számára hozzáférhetők.

Az ajánlatkérő szervek jelezhetik, hogy az ökocímkével ellátott termékek és szolgáltatások esetében vélelmezik az ajánlattételhez szükséges dokumentációban megállapított műszaki leírásnak való megfelelést; el kell fogadniuk valamennyi megfelelő bizonyítási eszközt, mint például a gyártótól származó műszaki dokumentációt vagy valamely elismert szervtől származó vizsgálati jelentést.

7. „Elismert szervek”: e cikk alkalmazásában olyan vizsgáló és kalibráló laboratóriumok, valamint tanúsító és ellenőrző szervek, amelyek megfelelnek az alkalmazandó európai szabványoknak.

Az ajánlatkérő szervek elfogadják a más tagállamokban székhellyel rendelkező elismert szervek által kiadott tanúsítványokat.

8. A szerződés tárgya által indokolt esetek kivételével, a műszaki leírás nem hivatkozhat olyan adott márkára vagy forrásra, illetve különleges eljárásra, vagy védjegyre, szabadalomra, típusra vagy adott származásra vagy gyártási folyamatra, amely egyes vállalkozások vagy termékek előnyben részesítését vagy kiszorítását eredményezné. Az ilyen hivatkozás kivételes esetekben megengedhető, amennyiben nem lehetséges a szerződés tárgyának (3) és (4) bekezdés szerinti, kellően pontos és érthető leírása; az ilyen hivatkozást a „vagy azzal egyenértékű” kifejezésnek kell kísérnie.

11. cikk

Változatok

1. Ha a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat szolgál a szerződés odaítélésének szempontjául, az ajánlatkérő szerv engedélyezheti az ajánlattevőknek változatok benyújtását.

2. Az ajánlatkérő szerv a hirdetményben közli, hogy engedélyezi-e változatok benyújtását; változatok benyújtása ilyen tartalmú közlés nélkül nem megengedett.

3. A változatokat engedélyező ajánlatkérő szerv az ajánlattételhez szükséges dokumentációban meghatározza, hogy a változatoknak milyen minimumkövetelményeknek kell megfelelniük, és azokat milyen egyéb követelmények szerint kell elkészíteni.

Csak az ajánlatkérő szerv által megállapított minimumkövetelményeknek megfelelő változatok vehetők figyelembe.

4. Árubeszerzésre vagy szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásai esetében azok az ajánlatkérő szervek, amelyek engedélyezték változatok benyújtását, nem utasíthatnak el valamely változatot kizárólag azon az alapon, hogy az adott változat, amennyiben sikeres, inkább szolgáltatásnyújtásra, mint árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződést eredményezne, vagy inkább árubeszerzésre, mint szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződést eredményezne.

12. cikk

Alvállalkozás

Az ajánlattételhez szükséges dokumentációban az ajánlatkérő szerv kérheti az ajánlattevőtől, illetve valamely tagállam kötelezheti az ajánlatkérő szervet arra, hogy kérje az ajánlattevőtől, hogy ajánlatában jelölje meg a szerződésnek azt a részét, amelyre nézve harmadik személlyel alvállalkozói szerződést kíván kötni, valamint a javasolt alvállalkozókat.

Ennek megjelölése nem érinti a fő gazdasági szereplő felelősségének a kérdését.

13. cikk

Szerződésteljesítési feltételek

Az ajánlatkérő szerv különleges feltételeket állapíthat meg valamely szerződés teljesítésére vonatkozóan, feltéve, hogy e feltételek összeegyeztethetők a közösségi joggal és szerepelnek a hirdetményben vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban. A szerződés teljesítésére irányadó feltételek különösen az információ illetve az ellátás biztonságára vonatkozhatnak, vagy szociális és környezetvédelmi szempontok tekintetbe vételén alapulhatnak.

14. cikk

Az információk biztonsága

Az olyan közbeszerződési szerződések esetében, amelyek érzékeny jellegű információkat használnak fel, igényelnek és/vagy tartalmaznak, az ajánlatkérő szerv az ajánlattételhez szükséges dokumentációban meghatározza az érintett információk megfelelő szintű biztonságának biztosításához szükséges intézkedéseket és követelményeket.

E célból az ajánlatkérő szerv megkövetelheti az ajánlattevőktől, hogy ajánlatuk tartalmazza a következő elemeket:

a) arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a már azonosított alvállalkozók rendelkeznek a szükséges kapacitásokkal mindazon érzékeny jellegű információk titkosságának védelméhez, amelyekhez hozzáférnek, illetve amelyek az alvállalkozásban elvégzett teljesítés során keletkeznek,

b) az ajánlattevők kötelezettségvállalását a tekintetben, hogy a szerződés végrehajtásába bevonandó jövőbeli új alvállalkozókkal kapcsolatban ugyanilyen bizonyítékokat benyújtanak,

c) az ajánlattevők kötelezettségvállalását a tekintetben, hogy a szerződés végrehajtása során, illetve a szerződés végrehajtását és lejártát követően biztosítják minden érzékeny jellegű információ titkosságát.

15. cikk

Az ellátás biztonsága

A közösségi jognak való megfelelés követelményének fenntartása mellett, az ajánlatkérő szerv az ellátás biztonságának garantálására vonatkozó követelményeket támaszthat.

E célból az ajánlatkérő szerv megkövetelheti az ajánlattevőktől, hogy ajánlatuk tartalmazza a következő elemeket:

a) arra vonatkozó igazolás, hogy az ajánlattevő képes lesz teljesíteni a szerződéshez kapcsolódó áruk exportjával, szállításával és továbbításával kapcsolatos kötelezettségeit, beleértve az érintett tagállam vagy tagállamok kötelezettségvállalását,

b) arra vonatkozó igazolás, hogy az ajánlattevő ellátási láncának elhelyezkedése és megszervezése lehetővé teszi számára az ajánlatkérő szerv által az ellátás biztonságára vonatkozóan az ajánlattételi dokumentációban előírt követelmények teljesítését,

c) az ajánlattevő kötelezettségvállalását a tekintetben, hogy sürgős esetekben illetve válság vagy fegyveres konfliktus esetén eleget tesz az ajánlatkérő szerv esetleges megnövekedett igényeinek,

d) a nemzeti hatóságok kötelezettségvállalását a tekintetben, hogy nem akadályozzák meg az ajánlattevőt abban, hogy sürgős esetekben illetve válság vagy fegyveres konfliktus esetén eleget tegyen az ajánlatkérő szerv esetleges megnövekedett igényeinek,

e) az ajánlattevő kötelezettségvállalását a tekintetben, hogy biztosítja a szerződés tárgyát képező áruk karbantartását, korszerűsítését és fejlesztését,

f) az ajánlattevő kötelezettségvállalását a tekintetben, hogy időben értesíti az ajánlatkérő szervet a szervezetében vagy ipari stratégiájában bekövetkezett olyan változásokról, amelyek érinthetik az ajánlatkérő szerv irányában fennálló kötelezettségeit.

Az ajánlatkérő szerv az ajánlattételhez szükséges dokumentációban vagy a szerződéshez kapcsolódó dokumentumokban pontosítja az előírt követelményeket.

16. cikk

Adózással, környezetvédelemmel, munkavédelmi rendelkezésekkel és munkafeltételekkel kapcsolatos kötelezettségek

1. Az ajánlatkérő szerv az ajánlattételhez szükséges dokumentációban megnevezheti – vagy valamely tagállam által kötelezhető arra, hogy megnevezze – azt a szervet vagy szerveket, amelytől, illetve amelyektől a részvételre jelentkező vagy az ajánlattevő megfelelő tájékoztatást kaphat az építési beruházás kivitelezése, illetve a szolgáltatás teljesítése szerinti tagállamban, régióban vagy településen hatályos, adózással, környezetvédelemmel, munkavédelmi rendelkezésekkel és munkafeltételekkel kapcsolatos kötelezettségekről, amelyek az építési területen végzendő építési munkákra, illetve a szerződés teljesítése során nyújtott szolgáltatásokra vonatkoznak.

2. Az (1) bekezdésben említett tájékoztatást adó ajánlatkérő szerv felhívja az ajánlattevőket arra, hogy nyilatkozzanak arról, hogy ajánlatuk elkészítésénél figyelembe vették az építési beruházás kivitelezése, illetve a szolgáltatásnyújtás helyén hatályos munkavédelmi rendelkezésekkel és munkafeltételekkel kapcsolatos kötelezettségeket.

Az első albekezdés nem sérti a kirívóan alacsony ellenszolgáltatást tartalmazó ajánlatok vizsgálatára vonatkozó 38. cikk rendelkezéseinek alkalmazását.

IV. FEJEZET

Eljárások

17. cikk

Alkalmazandó eljárások

A közbeszerzési szerződések odaítélésekor az ajánlatkérő szerv az ezen irányelv céljaihoz igazított nemzeti eljárásokat alkalmazza.

E közbeszerzési szerződéseket az ajánlatkérő szerv meghívásos eljárás, hirdetmény előzetes közzétételével induló tárgyalásos eljárás, vagy – a 19. cikkben megjelölt körülmények fennállása esetén – versenypárbeszéd keretében ítéli oda.

A 20. cikkben kifejezetten megemlített különleges esetekben és körülmények között az ajánlatkérő szerv alkalmazhatja a hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárást.

18. cikk

Hirdetmény előzetes közzétételével induló tárgyalásos eljárás

1. Hirdetmény előzetes közzétételével induló tárgyalásos eljárás esetén az ajánlatkérő szerv tárgyalást folytat az ajánlattevőkkel az általuk benyújtott ajánlatokról, azoknak a hirdetményben, az ajánlattételhez szükséges dokumentációban, és adott esetben a kiegészítő iratokban meghatározott követelményekhez történő hozzáigazítása érdekében, valamint a legjobb ajánlatnak a 37. cikkel összhangban történő kiválasztása végett.

2. A tárgyalások során az ajánlatkérő szerv minden ajánlattevő tekintetében egyenlő bánásmódot alkalmaz. Különösen, nem ad diszkriminatív módon olyan tájékoztatást, amely egyes ajánlattevőket másokkal szemben előnyhöz juttatna.

3. Az ajánlatkérő szerv rendelkezhet úgy, hogy a tárgyalásos eljárás egymást követő szakaszokban bonyolódjék le annak érdekében, hogy a hirdetményben vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban szereplő odaítélési szempontok alkalmazása révén csökkentse a megvitatandó ajánlatok számát. A hirdetményben vagy az ajánlattételhez szükséges dokumentációban közölni kell, hogy e lehetőség igénybe vételére kerül sor.

19. cikk

Versenypárbeszéd

1. A különösen összetett szerződések tekintetében, amennyiben az ajánlatkérő szerv megítélése szerint a nyílt vagy a meghívásos eljárás nem tenné lehetővé a szerződés odaítélését, az ajánlatkérő szerv e cikkel összhangban versenypárbeszédet alkalmazhat.

A közbeszerzési szerződés kizárólag a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat szempontja alapján ítélhető oda.

2. Az ajánlatkérő szerv hirdetményt tesz közzé, amelyben megfogalmazza igényeit és követelményeit, amelyeket e hirdetményben és/vagy egy ismertetőben tovább pontosít.

3. Az ajánlatkérő szerv a 29–36. cikk vonatkozó rendelkezései szerint kiválasztott részvételre jelentkezőkkel párbeszédet kezd, amellyel célja az, hogy megtalálja és meghatározza azokat az eszközöket, amelyek a leginkább alkalmasak igényei kielégítésére. E párbeszéd folyamán az ajánlatkérő szerv a szerződés minden aspektusát megvitathatja a kiválasztott részvételre jelentkezőkkel.

A párbeszéd során az ajánlatkérő szerv köteles minden ajánlattevő tekintetében egyenlő bánásmódot tanúsítani. Különösen tartózkodnia kell attól, hogy megkülönböztető módon adjon olyan tájékoztatást, amely egyes ajánlattevőket másokkal szemben előnyhöz juttat.

Az ajánlatkérő szerv a párbeszédben részt vevő egyik jelentkező által javasolt megoldásokat és egyéb általa közölt bizalmas információt a jelentkező beleegyezése nélkül nem közölhet a többi résztvevővel.

4. Az ajánlatkérő szerv rendelkezhet úgy, hogy az eljárás egymást követő szakaszokban bonyolódjék le annak érdekében, hogy a hirdetményben vagy az ismertetőben szereplő odaítélési szempontok alkalmazása révén csökkentse a párbeszéd folyamán megvitatandó megoldások számát. A hirdetményben vagy az ismertetőben közölni kell, hogy e lehetőség igénybe vételére kerül sor.

5. Az ajánlatkérő szerv addig folytatja a párbeszédet, amíg – szükség esetén a megoldásokat összehasonlítva – meg nem találja azt a megoldást vagy azokat a megoldásokat, amely(ek) igényei kielégítésére alkalmas(ak).

6. Miután bejelentette, hogy a párbeszéd lezárult és erről tájékoztatta a résztvevőket, az ajánlatkérő szerv felkéri a résztvevőket, hogy a párbeszéd folyamán bemutatott és meghatározott megoldás vagy megoldások alapján nyújtsák be végleges ajánlatukat. Ezeknek az ajánlatoknak tartalmazniuk kell minden, a projekt megvalósításához előírt és szükséges elemet.

Az ajánlatkérő szerv kérésére ezek az ajánlatok pontosíthatók és finomíthatók. Azonban az ajánlatok pontosítása, finomítása, illetve a kiegészítő tájékoztatás nem változtathatja meg az ajánlat vagy az ajánlati felhívás alapvető jellemzőit úgy, hogy az torzítsa a versenyt, vagy diszkriminatív hatást gyakoroljon.

7. Az ajánlatkérő szerv a hirdetményben vagy az ismertetőben megállapított odaítélési szempontok alapján bírálja el a beérkezett ajánlatokat, és a 37. cikkel összhangban választja ki a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot.

Ha az ajánlatkérő szerv úgy kívánja, az az ajánlattevő, amely az elbírálás alapján a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlatot nyújtotta be, felkérhető arra, hogy pontosítsa az ajánlat elemeit, vagy erősítse meg az ajánlatban foglalt kötelezettségvállalásait, feltéve, hogy ez nem gyakorol olyan hatást, amely módosítaná az ajánlat vagy az ajánlati felhívás lényeges elemeit, torzítaná a versenyt vagy diszkriminációt okozna.

8. Az ajánlatkérő szerv a versenypárbeszédben résztvevőket megillető díjakról vagy kifizetésekről rendelkezhet.

20. cikk

Hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazását indokoló esetek

1. Az ajánlatkérő szerv a 2-6. bekezdésben leírt esetekben ítélhet oda közbeszerzési szerződést hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás keretében.

Az első albekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni azokban az esetekben is, ha a szerződések két vagy több tagállam közötti együttműködési program keretében kerülnek odaítélésre.

2. Építési beruházásra, árubeszerzésre és szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében a következő körülmények esetén alkalmazható hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás:

a) ha a válsághelyzetek vagy fegyveres konfliktus miatt előállt helyzet olyan sürgős döntést igényel, amely összeegyeztethetetlen a meghívásos és a hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárás esetén előírt határidőkkel;

b) ha műszaki, illetve a kizárólagos jogok védelmével kapcsolatos okokból a szerződés csak egy meghatározott gazdasági szereplőnek ítélhető oda.

3. Árubeszerzésre és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazható a kutatási és fejlesztési szolgáltatások, valamint kizárólag kutatás, kísérlet, tanulmány vagy fejlesztés céljából gyártott termékek esetében; ez a rendelkezés azonban nem terjed ki a piacképességet megalapozó, illetve a kutatási és fejlesztési költségek fedezését szolgáló mennyiségi termelésre.

4. Árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződés esetében hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás a következő áruszállítások esetében alkalmazható:

a) a korábbi nyertes szállító általi olyan kiegészítő szállítások tekintetében, amelyek célja vagy a mindennapi áruk, illetve felszerelések részleges pótlása, vagy a meglévő áruk, illetve felszerelések kibővítése, amennyiben a szállító megváltozása esetén az ajánlatkérő szerv arra kényszerülne, hogy olyan, eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkező anyagot szerezzen be, amely összeegyeztethetetlenséget, illetve az üzemeltetésben és a karbantartásban aránytalan műszaki nehézségeket eredményezne;

Az ilyen szerződések, illetve az ismétlődő szerződések tartama főszabályként nem haladhatja meg az öt évet.

b) valamely tagállam kormánya által egy másik tagállam kormánya részére történő fegyver-, lőszer- és/vagy hadianyag-szállítások esetében;

5. Építési beruházásra és szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés esetében hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás a legelőször elbírált projektben vagy az eredeti szerződésben nem szereplő, de előre nem látható körülmények miatt az ott leírt építési beruházások, illetve szolgáltatások teljesítéséhez szükségessé vált kiegészítő építési munkák vagy szolgáltatások esetében alkalmazható, azzal a feltétellel, hogy a szerződést az ilyen építési beruházást kivitelező, illetve szolgáltatást teljesítő gazdasági szereplőnek ítélik oda:

i) amennyiben az ilyen kiegészítő építési munkák, illetve szolgáltatások műszaki vagy gazdasági szempontból nem választhatók külön az eredeti szerződéstől anélkül, hogy az ne okozna jelentős nehézségeket az ajánlatkérő szerv számára,

vagy

ii) amennyiben az ilyen építési munkák, illetve szolgáltatások, bár az eredeti szerződés teljesítésétől különválaszthatók, feltétlenül szükségesek a teljesítés befejezéséhez.

.A kiegészítő építési munkák, illetve szolgáltatások teljesítése céljából odaítélt szerződések egybeszámított értéke azonban nem haladhatja meg az eredeti szerződés értékének 50 %-át;

6. Hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás alkalmazható olyan új építési munkák, illetve szolgáltatások esetében, amelyek attól a gazdasági szereplőtől megrendelt munkák megismétléséből állnak, akinek, illetve amelynek ugyanaz az ajánlatkérő szerv már odaítélt egy korábbi szerződést, feltéve, hogy ezek az építési munkák, illetve szolgáltatások megfelelnek egy olyan alapprojektnek, amelyre az eredeti szerződést meghívásos eljárást, hirdetmény közzétételével induló tárgyalásos eljárást vagy versenypárbeszédet követően ítélték oda.Amint az első projektre ajánlati felhívást tettek közzé, közölni kell, hogy ez az eljárás alkalmazható, és az ajánlatkérő szerv a 6. cikk rendelkezéseinek alkalmazásakor figyelembe veszi a későbbi építési munkák, illetve szolgáltatások becsült összköltségét.Ezt az eljárást kizárólag az eredeti szerződés megkötését követő öt éven belül lehet alkalmazni.

21. cikk

Keretmegállapodások

1. A tagállamok rendelkezhetnek a keretmegállapodások ajánlatkérő szervek általi megkötésének lehetőségéről.

2. A keretmegállapodás megkötése céljából az ajánlatkérő szerv az ebben az irányelvben említett eljárási szabályokat követi minden szakaszban, egészen a keretmegállapodáson alapuló szerződések odaítélésig. A keretmegállapodás feleit a 37. cikkel összhangban megállapított odaítélési szempontok alkalmazásával kell kiválasztani.

A keretmegállapodáson alapuló szerződéseket a (3) és a (4) bekezdésben megállapított eljárásokkal összhangban kell odaítélni. Az említett eljárások csak olyan ajánlatkérő szervek és gazdasági szereplők között alkalmazhatók, amelyek a keretmegállapodás eredeti részes felei.

A keretmegállapodáson alapuló szerződések odaítélésekor a felek semmiképpen nem módosíthatják lényegesen a keretmegállapodásban megállapított feltételeket, különösen a (3) bekezdésben említett esetben.

A keretmegállapodás tartama nem haladhatja meg az öt évet, kivéve a kellően – különösen a keretmegállapodás tárgyával – indokolt kivételes eseteket.

Az ajánlatkérő szerv nem élhet vissza a keretmegállapodással, és nem alkalmazhatja azt oly módon, hogy az a verseny akadályozásához, korlátozásához vagy torzításához vezetne.

3. Amennyiben a keretmegállapodás megkötésére egyetlen gazdasági szereplővel kerül sor, a megállapodáson alapuló szerződéseket a keretmegállapodásban megállapított feltételek keretei