Az alábbi táblázat áttekintést ad a 27 tagállam jogalkotásának helyzetéről és a 2021. évi fejleményekről.

Már rendelkezik működő FDI átvilágítási mechanizmussal Ausztria, Finnország, Lengyelország, Málta, Portugália, Spanyolország, Szlovénia Módosította meglévő mechanizmusát Franciaország, Lettország, Litvánia, Magyarország, Németország, Olaszország Olyan egyeztetéseket vagy jogalkotási eljárást kezdeményezett, amely várhatóan a meglévő mechanizmus módosítását eredményezi Hollandia, Románia Új nemzeti FDI átvilágítási mechanizmust fogadott el Csehország, Dánia, Szlovákia Olyan egyeztetéseket vagy jogalkotási eljárást kezdeményezett, amely várhatóan új mechanizmus létrehozását eredményezi Belgium, Észtország, Görögország, Horvátország, Írország, Luxemburg, Svédország Nyilvánosan nem jelentett be folyamatban lévő kezdeményezést Bulgária, Ciprus

A nemzeti jogi szabályozás legtöbb módosítása három témakör körül forgott: az átvilágítási eljárások korszerűsítése, a lefedett gazdasági ágazatok körének bővítése, valamint a nemzeti mechanizmusok érvényességének meghosszabbítása. Például Franciaország csökkentette azt a küszöbértéket, amely felett a nem uniós befektetők tőkebefektetéseit átvilágítják, és bevezette azt a követelményt, hogy a befektetőknek a többi dokumentum mellett a B típusú uniós bejelentőlapot is be kell nyújtaniuk. Németország több eljárási módosítással élt (például 16 új ügycsoportot határozott meg a kialakulóban lévő és az érzékeny technológiák területén), új küszöbértéket vezetett be a bejelentésköteles részesedés- és szavazatijog-szerzések vonatkozásában, és új követelményeket határozott meg a befektetők számára. Olaszország kiterjesztette meglévő átvilágítási mechanizmusának alkalmazási területét. Lettország egyebek mellett bővítette a nemzeti hatóságoknak a befektetőktől kérhető kiegészítő információkkal kapcsolatos hatáskörét. Litvánia egyebek mellett kiigazította a fontosnak ítélt vállalkozások és stratégiai infrastruktúrák jegyzékét. Magyarország bővítette az irányadó jogszabályban azon tevékenységek körét, amelyek folytatása esetén a célvállalkozás köteles bejelenteni a tervezett ügyletet. Végezetül több tagállam is jelezte, hogy tervezi meglévő mechanizmusának módosítását.

A tagállamok nemzeti átvilágítási mechanizmusaira vonatkozó jogszabályokkal kapcsolatos jogalkotási fejleményekről további információkat a jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum tartalmaz. Emellett a Bizottság jegyzéket vezet a nemzeti jogszabály-módosításokról.



3. FEJEZET: A TAGÁLLAMOK AKTIVITÁSA A KÖZVETLEN KÜLFÖLDI TŐKEBEFEKTETÉSEK ÁTVILÁGÍTÁSA TERÜLETÉN

Az FDI-rendelet létrehoz az Európai Bizottság és az EU-tagállamok számára egy együttműködési mechanizmust a közvetlen külföldi tőkebefektetések átvilágítása terén. Annak eldöntése ugyanakkor, hogy az átvilágítás mely tőkebefektetésekre terjedjen ki, melyek kapjanak jóváhagyást, és milyen feltételekkel, a tőkebefektetés helye szerinti tagállam feladata. Ez a fejezet a tagállamok által a saját jogszabályaik és átvilágítási mechanizmusuk keretében a 2021. évben átvilágított ügyekre vonatkozóan szolgáltatott adatokra támaszkodik, és azokat összesíti.

Összességében elmondható, hogy 2021-ben nemzeti szinten jelentős számú engedélyezés iránti kérelmet nyújtottak be. Az FDI-rendeletnek a jelentéstételi kötelezettséget szabályozó 5. cikke alapján a tagállamok 1563 engedélyezés iránti kérelemről és hivatalból indított eljárásról számoltak be a 2021. év tekintetében.

6. ábra: A tagállamok aktivitása a közvetlen külföldi tőkebefektetések átvilágítása területén

Forrás: a tagállamok által jelentett adatok

Az adatokból nyilvánvaló, hogy a tagállamok egyre több ügyben végeznek hivatalos átvilágítást. A tagállamok az 1563 engedélyezés iránti kérelem és hivatalból indított eljárás nyomán az esetek mintegy 29%-ában végezték el a hivatalos átvilágítást. Ez az adat növekedést mutat a 2020-ban végzett hivatalos átvilágítások számához képest. A növekedés magyarázható azzal, hogy a nemzeti hatóságok nagyobb figyelmet szentelnek annak, mi számít potenciálisan „kritikus” tőkebefektetésnek, de a befektetések által mutatott általános tendenciával is. A tagállamok az összes kérelem mintegy 71%-a esetében állapították meg, hogy az adott ügy nem tartozik a rendelet hatálya alá, vagy pedig hogy a biztonságra és a közrendre gyakorolt hatás egyértelmű hiánya miatt nem igényel hivatalos átvilágítást.

Az engedélyezés iránti kérelmek száma szintén nagyon egyenlőtlenül oszlik meg az EU-tagállamok között: a 2021. évben négy tagállam kezelte az engedélyezés iránti kérelmek és a hivatalból vizsgált ügyek mintegy 70%-át.

A 2021-ben hivatalos átvilágításnak alávetett olyan esetek közül, amelyek kapcsán a tagállamok jelentették az eljárás kimenetelét, az ügyletek többségét (73%) a tagállam feltétel nélkül engedélyezte, azaz nem követelt meg külön intézkedést a befektető részéről.

A határozatok 23%-a esetében ugyanakkor a hatóság feltételesen vagy kockázatcsökkentő intézkedések meghozatalához kötötten engedélyezte az adott ügyet. Ezekben az esetekben az átvilágítást végző nemzeti hatóság meghatározott intézkedésekről, biztosítékokról vagy kötelezettségvállalásokról egyezett meg a befektetővel, és csak ezt követően hagyta jóvá a tervezett közvetlen külföldi tőkebefektetést.

Végezetül a nemzeti hatóságok a határozathozatallal végződő ügyek mindössze 1%-a esetében tagadták meg az engedélyezést, míg további 3% esetében a felek elálltak a tervezett ügylettől.

7. ábra: Jelentett határozatok a közvetlen külföldi tőkebefektetésekkel kapcsolatos ügyekben

Forrás: a tagállamok által jelentett adatok

Összegzésképpen a fenti megállapítások fő tanulságai a következők: