Különjelentés Az Európai Halászati 
Alapból akvakultúra 
céljára nyújtott támogatás 
eredményességeHU 2014  10 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2014
ISBN 978-92-872-0655-8
doi:10.2865/29521
© Európai Unió, 2014
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Printed in Luxembourg
HU 2014  10 SZ.
Különjelentés Az Európai 
Halászati Alapból 
akvakultúra céljára 
nyújtott támogatás 
eredményessége
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második 
albekezdése alapján)
02
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Glosszárium és rövidítések
I–IX  Összefoglaló
1–14 Bevezetés
1–5 Akvakultúra az Európai Unióban
6–14 Az EU akvakultúra-politikája
6 Az akvakultúra és a közös halászati politika (KHP)
7–8 A Bizottság akvakultúra-stratégiája
9–14 Az Európai Halászati Alap
15–17 Az ellenőrzés hatóköre és módszere
18–69 Észrevételek
18–36 Az akvakultúra fenntartható fejlesztését célzó intézkedések uniós szintű kialakítása és 
monitoringja nem mindig volt megfelelő
18–19 A KHP és az EHA nem részletezte kellő mértékben az akvakultúra fenntartható fejlesztését támogató 
intézkedések tartalmát 
20–22 A nemzeti stratégiai tervek és operatív programok Bizottság általi felü lvizsgálata nem biztosította 
szisztematikusan, hogy azok kialakítása a lehető legeredményesebbé tegye az akvakultúra-politikát
23–25 A Bizottság a környezetvédelmi kérdésekkel kapcsolatban nem szolgált az akvakultúrára vonatkozó átfogó 
iránymutatással
26–30 A Bizottság nem biztosította kellően az akvakultúra-politika célkitűzéseihez képest elért általános 
eredményekre vonatkozó adatok összehasonlíthatóságát
31–34 A Bizottság kevés releváns ellenőrzést és értékelést végzett, és a monitoring korlátozott mértékű volt
35–36 A közpénzből finanszírozott innovációs és kutatási projektek eredményeit nem hasznosították teljes 
körűen
37–54 Az akvakultúra fenntartható fejlesztését célzó intézkedések tagállami kialakítása és végrehajtása 
nem volt megfelelő
37–38 Az ellenőrzött tagállamokban nem voltak az akvakultúra támogatására irányuló kezdeményezések
39–40 A ter ületrendezési és engedélyezési eljárásokat hiányosságok jellemezték
03 Tartalomjegyzék
41–42 A pénz ügyi és gazdasági válság akvakultúra-ágazatra gyakorolt hatása jelentős volt
43–45 A nemzeti stratégiai tervek nem tartalmaztak egyértelmű célkitűzéseket az akvakultúrára vonatkozóan
46–48 Az operatív programokat k ülönféle hiányosságok jellemezték
49–52 A tagállamok nem vették kellően figyelembe a környezetvédelmi és az egészség ügyi politikát
53–54 Egyes tagállamok eredményekre vonatkozó jelentéseiben súlyos pontatlanságok voltak
55–69 Az EHA intézkedései mindeddig nem biztosítottak megfelelő ár-érték arányt az akvakultúra 
fenntartható fejlesztésének támogatása terén
55–56 Az uniós szintű átfogó célkitűzések nem teljes ültek
57–58 A tagállami szintű célkitűzések nem teljes ültek
59-69 Számtalan ellenőrzött projekt esetében valószínűtlen volt, hogy azok költséghatékony módon járulnak 
hozzá a célkitűzésekhez
60–64 Kevés támogatást nyújtottak a fenntartható fejlesztésre, és nem volt megfelelő a célok meghatározása
65–66 A projektek tervezett eredményei nem teljes ültek, vagy elmaradt az ellenőrzés ük
67-69 Az ár-érték arány mindeddig nem volt megfelelő
70–71 Az új közös halászati politika és a (2014-től működő) Európai Tenger ügyi és 
Halászati Alap (ETHA)
72–78 Következtetések és ajánlások
 I. melléklet  – Az akvakultúra-ágazat forgalma és az EHA-támogatás
 II. melléklet  – Az ellenőrzött projektminta
 III. melléklet  – Az ellenőrzött projektek eredményei
 A Bizottság válasza
04
 Glosszárium  
és rövidítések
Akvakultúra : az akvakultúra a vízi élőlények szaporításának, illetve tenyésztésének valamennyi formájára vonatkozik; 
ennek során olyan technológiákat alkalmaznak, amelyek a kérdéses élőlények szaporodását a környezet természetes 
kapacitását meghaladó mértékben növelik. Az élőlények a természetes vagy jogi személy tulajdonában maradnak 
a szaporítás, illetve tenyésztés egész időszaka alatt, beleértve a begyűjtést is.
EHA : Európai Halászati Alap
EMAS : az uniós környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer (EMAS) az Európai Bizottság által vállalatok és más 
szervezetek számára a környezeti teljesítményük értékelése, javítása és az erről való beszámolás érdekében kidolgozott 
vezetési eszköz ( http://ec.europa.eu/environment/emas/ ).
ETHA : Európai Tengerügyi és Halászati Alap
FAO : Az ENSZ Élelmezésügyi és Mezőgazdasági Szervezete
GYELV : gyengeségek, erősségek, lehetőségek, veszélyek
Hal: e jelentés alkalmazásában halnak minősülnek az úszós halak, a rákalakúak és a kagylók
HTMGB : Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság
KHP : közös halászati politika. Ez a jelentés a 2013-ig tartó időszak alatti közös halászati politikával foglalkozik
Konvergencia -célkitűzés : az EU azon régióinak fejlesztésére irányuló regionális célkitűzés, ahol az egy főre jutó GDP 
nem éri el az uniós átlag 75%-át
LIFE : L’Instrument Financier pour l’Environnement (környezetvédelmi célú pénzügyi eszköz)
NST : nemzeti stratégiai terv
OP: operatív program
Talált pénz : olyan helyzet, amikor a támogatott projekt támogatás nélkül is részben vagy egészében megvalósult volna
Tengerparti övezetek integrált kezelése : célja a különböző szakpolitikák (például akvakultúra-, idegenforgalmi és 
szélenergia -politika) alkalmazása a tengerparti területeken a fenntartható tengerpartfejlesztéshez való hozzájárulás 
érdekében.
A területrendezés  és különösen a tengeri területrendezés a tengeri területeken folytatott emberi tevékenységek térbeli 
és időbeli elosztására vonatkozó, adott gazdasági, környezeti és társadalmi célok megvalósulására irányuló nyilvános 
elemzési és tervezési folyamat. Döntő szerepet játszik a gazdasági tevékenység – többek között az akvakultúra – helyével 
kapcsolatos megbízható adatok szolgáltatásában, az ezzel kapcsolatos iránymutatásban, a befektetők számára nyújtott 
biztonságban, a konfliktusok elkerülésében, valamint a tevékenységek és a környezet összhangjának megtalálásában, 
amelyeknek végső célja a fenntartható fejlődés.
05
 Összefoglaló
I
Az EU évente mintegy 1,3 milliárd tonna halat tenyészt 
akvakultúrában, és az ágazat árbevétele meghaladja a 4 mil -
liárd eurót. A 2013-ig tartó időszakban a közös halászati 
politika (KHP) és finanszírozási eszköze, az Európai Halászati 
Alap (EHA) egyik célja az akvakultúra fenntartható fejleszté -
sének ösztönzése volt. Az EHA így 2013 májusáig több mint 
400 millió eurót biztosított akvakultúra -ágazati termelő 
beruházásokat célzó intézkedések, valamint környezetvé -
delmi és egészségügyi intézkedések finanszírozására.
II
A Számvevőszék megvizsgálta, hogy az EHA intézkedéseit 
megfelelően alakították -e ki és hajtották -e végre, és hogy 
azok kedvező ár -érték arányt biztosítottak -e. Ehhez a Szám -
vevőszék ellenőrizte, hogy a Bizottság, illetve a tagállamok 
hogyan alakították ki és hajtották végre a támogatási intéz -
kedéseket, és áttekintette a tagállami projekteket.
III
A Számvevőszék összességében azt állapította meg, hogy az 
EHA nem nyújtott eredményes támogatást az akvakultúra 
fenntartható fejlesztéséhez.
IV
A Számvevőszék megállapította, hogy az akvakultúra 
fenntartható fejlesztését célzó intézkedések uniós szintű 
kialakítása és monitoringja nem volt megfelelő. A 2013-ig 
tartó időszakban a KHP és az EHA nem biztosított kellően 
egyértelmű keretet az akvakultúra fejlesztéséhez. A környe -
zeti fenntarthatósággal kapcsolatos iránymutatást illetően 
a Számvevőszék megállapította, hogy a Bizottság a Natura 
2000-re vonatkozóan megfelelő iránymutatást adott, 
a víz -keretirányelvvel, a tengervédelmi stratégiáról szóló 
keretirányelvvel és a környezeti hatásvizsgálatra vonatkozó 
irányelvvel kapcsolatos kérdések tekintetében azonban 
ez nem így történt. Ez közrejátszott abban, hogy a tagálla -
mok nem hoztak intézkedéseket ennek a fontos kérdésnek 
a kezelésére. Az akvakultúrára vonatkozó, különböző uniós 
forrásokból származó adatok nem voltak kellőképpen 
összehasonlíthatóak, ami megnehezíti az akvakultúrára 
irányuló intézkedések eredményeinek értékelését. Az EHA 
monitoringbizottságai nem játszottak jelentős szerepet az 
akvakultúra monitoringjában, az alap kezelésére vonatkozó 
információk hiányosak voltak, és a közpénzből finanszíro -
zott, releváns kutatási projektek eredményeit nem hasznosí -
tották teljes körűen.V
Az akvakultúra fenntartható fejlesztését célzó intézke -
dések tagállami szintű kialakítása és monitoringja nem 
volt megfelelő. A tagállamok nemzeti stratégiai tervei és 
operatív programjai nem biztosítottak kellően egyértelmű 
alapot az akvakultúra támogatásához, és nem létezett az 
ágazatra vonatkozóan következetes stratégia. A megfelelő 
területrendezés hiánya, valamint a bonyolult engedélye -
zési eljárások lassították a fenntartható fejlesztést. Emel -
lett néhány éves végrehajtási jelentés termelési adatait 
jelentős pontatlanságok és módszertani hiányosságok 
jellemezték.
VI
A Számvevőszék megállapította, hogy az akvakultúra-
ágazat főbb növekedési célkitűzései mindeddig nem tel -
jesültek, és az ágazat sok éve stagnál. Vitathatatlan, hogy 
a pénzügyi és gazdasági válság jelentős mértékben hozzá -
járult a stagnáláshoz, legalábbis ami a fő termelő tagálla -
mo   kat illeti. A Számvevőszék megállapította továbbá, 
hogy a felkeresett tagállamokban ellenőrzött projekteket 
gyakran nem megfelelően választották ki. Néhány kivétel -
től eltekintve az ellenőrzött projektek gyakran nem hozták 
meg a várt eredményeket, nem biztosították az optimális 
ár-érték arányt, illetve kevéssé járultak hozzá a növekedés -
hez és a foglalkoztatáshoz.
VII
A 2013-ig tartó időszakban tehát nem volt megfelelő uniós 
és tagállami szintű keret az akvakultúra -ágazat fenntart -
ható fejlesztésére irányuló uniós célkitűzések teljesülésé -
hez, és a ténylegesen megtett intézkedések nem hoztak 
kielégítő eredményeket.
VIII
A Számvevőszék ezért azt ajánlja, hogy a Bizottság az új 
Európai Tengerügyi és Halászati Alap keretébe tartozó, az 
akvakultúra támogatását célzó intézkedések végrehajtása 
során:
a) a tagállamok operatív programjainak jóváhagyásakor 
mérlegelje, hogy az akvakultúra fenntartható fejlesz -
tésére vonatkozó célok reálisak és megfelelőek -e, és 
hogy a támogatás olyan intézkedésekre irányul -e, 
amelyek várhatóan e célok elérését segítik elő;
Összefoglaló 06
b) dolgozzon ki iránymutatást arra nézve, hogy a közfi -
nanszírozással kapcsolatos döntéshozatalkor a rele -
váns környezeti tényezőket hogyan kell figyelembe 
venni;
c) adott esetben gondoskodjon arról, hogy a tagál -
lami operatív programokat csak abban az esetben 
hagyják jóvá, ha az akvakultúra -ágazat fejlesztésére 
vonatkozóan megfelelő nemzeti stratégia készült;
d) ösztönözze a tagállamokat megfelelő területrende -
zés végrehajtására, továbbá az akvakultúra -ágazat 
fejlesztésének támogatása érdekében az engedélye -
zési és adminisztratív eljárások egyszerűsítésére;
e) a különböző forrásokból összeállított 
akvakultúra -ágazati statisztikai adatok összeha -
sonlíthatóságának javításával tegye pontosabbá és 
teljesebbé azokat.IX
A Számvevőszék azt ajánlja, hogy a tagállamok az új 
Európai Tengerügyi és Halászati Alap keretébe tartozó, az 
akvakultúra támogatására irányuló intézkedések végrehaj -
tása során:
a) készítsenek és alkalmazzanak következetes nemzeti 
stratégiát az akvakultúra -ágazat fejlesztésére;
b) hajtsanak végre megfelelő területrendezést, továbbá 
az akvakultúra -ágazat fejlesztésének támogatása 
érdekében egyszerűsítsék az engedélyezési és admi -
nisztratív eljárásokat;
c) biztosítsák, hogy a közfinanszírozás terén azok 
a projektek részesüljenek előnyben, amelyek a leg -
hatékonyabban járulnak hozzá az akvakultúra -ágazat 
fenntartható fejlesztéséhez, és ár -érték arány szem -
pontjából kedvezőek;
d) megfelelő mutatók kialakításával és alkalmazásával szi -
gorúbban kövessék nyomon a projektek eredményeit.
Forrás:  Európai Számvevőszék.
07
 Bevezetés
Akvakultúra az Európai 
Unióban
01 
Az akvakultúra vízi élőlények szaporítá -
sának, illetve tenyésztésének valamennyi 
formájára vonatkozik; ennek során olyan 
technológiákat alkalmaznak, amelyek 
a kérdéses élőlények szaporodását a kör -
nyezet természetes kapacitását megha -
ladó mértékben növelik. Az élőlények 
a természetes vagy jogi személy tulaj -
donában maradnak a szaporítás, illetve 
tenyésztés egész időszaka alatt, beleért -
ve a begyűjtést is1.02 
Az akvakultúra2, a vadon élő halak 
kifogása mellett, a halászati termelési 
tevékenység része. 2011-ben (a legutób -
bi olyan évben, amelyre vonatkozóan 
rendelkezésre állnak információk) az EU 
mintegy 6 millió tonna halat termelt, 
amelyből 1,3 millió tonna akvakultúrából 
származott. Amint azt az 1. ábra  mutat -
ja, az EU éves haltermelése a halfogás 
visszaesése, valamint az akvakultúra 
stagnálása miatt sok éve csökken. Az 
Unióban fogyasztott halak 65%-a im -
portból származik.1 Az Európai Halászati Alapról 
szóló, 2006. július 27-i 
1198/2006/EK tanácsi rendelet 
(HL L 223., 2006.8.15., 1. o.) 
3. cikkének d) pontja.
2 E jelentésben a „haltermelés” 
az úszós halak, a rákalakúak és 
a kagylók termelésének 
jelölésére használatos.
Az EU haltermelése (tonna)
Forrás:  Eurostat.1. ábra10 000 000
9 000 000
4 000 000
3 000 0008 000 000
7 000 000
6 000 0005 000 000
2 000 000
1 000 000
0
1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011Fogások
Akvakultúra
08 Bevezetés
03 
Értékét tekintve az uniós akvakultúra-
termelés háromnegyedét az úszós halak 
teszik ki3. Az ágazat megközelítőleg 
80 000 ember számára nyújt munka -
helyet, éves forgalma pedig 4 milli -
árd euró4. Európában a tenyésztett 
halak fogyasztása terén tapasztalható 
fogyasztói magatartás országonként 
változik – sok fogyasztó a magas piaci 
áron értékesített kifogott halat részesíti 
előnyben.
04 
Bár az Unióban sok fajt tenyésztenek, az 
akvakultúra -termelés zömét mindössze 
néhány faj teszi ki. A legnagyobb terme -
lő országok Franciaország, az Egyesült 
Királyság, Görögország, Spanyolország 
és Olaszország, amelyek együttesen 
a forgalom értékének 77%-át adják (lásd: 
1. táblázat ).05 
Az EU akvakultúra -ágazatának stag ná -
lásával szemben a világ akvakultúra-
termelése évek óta növekszik. 
2000 és 2011 között a termelés világvi -
szonylatban majdnem megkétszerező -
dött, 32 millió tonnáról 63 millió tonnára 
emelkedett (lásd: 2. ábra ), jelenleg a ter -
melés csaknem 90%-a Ázsiában történik. 
Az akvakultúra az emberi fogyasztásra 
szánt halaknak már mintegy 40%-át 
adja5.3 FAO, The State of World Fisheries 
and Aquaculture  (A halászat és 
az akvakultúra helyzete 
a világban), Róma, 2012.
4 Az Európai Bizottság Közös 
Kutatóközpontja, The 
economic performance of the 
EU Aquaculture Secto r (Az EU 
akvakultúra -ágazatának 
gazdasági teljesítménye) 
(HTMGB 13–29.), Brüsszel, 2013 
(2011-re vonatkozó adatok).
5 FAO, Global Aquaculture 
Production Statistics  (A világ 
akvakultúra -termelésére 
vonatkozó statisztikák), 2011 
(ftp://ftp.fao.org/fi/news/Glob
alAquacultureProductionStatis
tics201 1.pdf ).1. táblázatA jelentősebb akvakultúra -termelő országok és a fontosabb fajok
A 2011. évi forgalom értéke (millió euró)
Tagállam Össz.Nagyszemű 
vörösdurbincs 
és 
farkassügérLazac Pisztráng OsztrigaKék-
kagylóVénusz-
kagylóPontyEgyéb 
fajok
Franciao. 22% 898 35 0 120 502 164 0 5 72
Egyesült K. 18% 740 2 678 35 1 21 0 1 2
Görögo. 13% 523 485 0 4 0 9 0 0 25
Spanyolo. 12% 501 199 0 51 2 102 14 1 132
Olaszo. 11% 423 61 0 140 0 40 106 3 73
Összesen 77% 3 085 782 678 350 505 336 120 10 304
Egyéb tagállamok 23% 933 65 80 265 38 90 27 134 234
EU össz. 4 018 847 758 615 543 426 147 144 538
21% 19% 15% 14% 11% 4% 4% 13%
Forrás:  A Közös Kutatóközpont  „The economic performance of the EU aquaculture sector” (Az EU akvakultúra-ágazatának gazdasági teljesít -
ménye) című jelentése ( HTMGB 13–29.), 2013.  
(Az esetleges eltérések a kerekítésekből adódnak)
09 Bevezetés
Az akvakultúra -termelés alakulása világszerte
Forrás:  Eurostat (EU-27); FAO (világ).
Forrás:  Európai Számvevőszék.2. ábraA EU akvakultúra-termelésének összehasonlítása a világ akvakultúra-termelésével (1998 = 100%) 
140%
120%
100%
80%
60%
40%
20%
0%
- 20%
1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011Világ
EU-27

10 Bevezetés
Az EU 
akvakultúra -politikája
Az akvakultúra és a közös 
halászati politika (KHP)
06 
A KHP 2002–2013 közötti időszakra 
vo  natkozó célkitűzéseit a 2371/2002/
EK tanácsi rendelet6 határozta meg. AKHP 
akvakultúrára is alkalmazandó fő célki -
tűzését a rendelet 2. cikke állapítja meg, 
a következőképpen: „a közös halászati 
politika fenntartható gazdasági, környe -
zeti és társadalmi feltételekkel biztosítja 
az élő vízi erőforrások kiaknázását”.
A Bizottság 
akva  kultúra-stratégiája
07 
2002 szeptemberében a Bizottság közzé -
tette az európai akvakultúra fenntartható 
fejlődését szolgáló stratégiát7, amely az 
alábbi három fő célkitűzést tartalmazta:
a) biztonságos hosszú távú foglalkoz -
tatás és fenntartható növekedés 
megteremtése;
b) jó minőségű termékek biztosítása 
a fogyasztók számára, valamint 
a magas állat -egészségügyi és állat -
jóléti színvonal ösztönzése;
c) környezetvédelmi szempontból 
megfelelő ágazat biztosítása.08 
2009-ben a Bizottság elismerte8, hogy 
a világ többi részén tapasztalt nagyará -
nyú fejlődéssel szemben az Unióban az 
akvakultúra -termelés 2002 óta stagnál, és 
hogy jelentős intézkedésekre van szükség 
a versenyképesség javításához, valamint 
a fenntartható növekedés és irányítás 
ösztönzéséhez. A Bizottság felülvizsgálta 
stratégiáját, de a 2002-es célkitűzésekhez 
hasonló célkitűzéseket tartott meg:
a) a gazdasági életképesség 
ösztönzése;
b) az élelmiszer-biztonság, az állat -
jólét és az állatok egészségének 
garantálása;
c) az akvakultúra környezeti hatásainak 
kezelése.
Az Európai Halászati Alap
09 
A KHP pénzügyi eszközeként a 2007–
2013 közötti időszakban az Európai 
Halászati Alap (EHA)9 szolgált. Az EHA öt 
prioritási tengellyel és 4,3 milliárd euró 
összköltségvetéssel rendelkezett. Az egyes 
tengelyek több intézkedést foglaltak 
magukban. Az EHA -ból a következőképpen 
állt rendelkezésre finanszírozás:
 ο1. prioritási tengely: a közös -
ségi halászflotta átalakítása 
(1,2 milliárd  euró);
 ο2. prioritási tengely: akvakultúra, bel -
vízi halászat, termékek feldolgozása 
és forgalmazása (1,2  milliárd  euró);
 ο3. prioritási tengely: közös érdekeket 
célzó intézkedések (1,1  milliárd  euró);
 ο4. prioritási tengely: a halászati 
területek fenntartható fejlesztése 
(0,6 milliárd  euró);
 ο5. prioritási tengely: technikai segít -
ségnyújtás (0,2  milliárd  euró).6 A Tanács 2002. december 20-i 
2371/2002/EK rendelete 
a halászati erőforrások közös 
halászati politika alapján 
történő védelméről és 
fenntartható kiaknázásáról 
(HL L 358., 2002.12.31., 59. o.).
7 COM(2002) 511 végleges, 
2002. szeptember 19.
8 COM(2009) 162 végleges, 
2009. április 8.
9 Az 1198/2006/EK rendelet. Az 
EHA a Halászati Orientációs 
Pénzügyi Eszköz (HOPE) 
helyébe lépett.
11 Bevezetés
10 
Tehát nincs kifejezetten az akvakultúrára 
szánt tengely. Ugyanakkor a 2. és a 3. ten -
gely nyújtott forrásokat akvakultúra 
céljára, a 2. tengelyen belül pedig az 
akvakultúrára irányuló intézkedés (2.1. in -
tézkedés) kifejezetten az ágazat gazdasá -
gi, környezeti és társadalmi fenntartható -
ságára irányult, és azt a versenyképesség 
támogatásához is igénybe lehetett venni. 
Az I. melléklet  a 2. tengelyhez tervezett 
kiadásokat tünteti fel, és a tagállamok 
által a Bizottságnak benyújtott adatok 
alapján 2013. május végéig a 2.1. intéz -
kedés (akvakultúra) 5826 projektjéhez 
438 millió euró összegű EHA kötelezett -
ségvállalást jelez.
11 
A jóváhagyott projektekhez az 
EHA maximális hozzájárulása 
a konvergenciarégiókban10 az összes 
közkiadás 75%-át tette ki, másutt ez az 
arány 50% volt. Az uniós forrásokat tehát 
ki kellett egészíteni más, tagállami közfi -
nanszírozással. A mikro-, kis- és középvál -
lalkozások számára (uniós és tagállami) 
közpénzből biztosított hozzájárulás ará -
nya az érintett ágazatokban a konvergen -
cia-célkitűzés alá tartozó régiók esetében 
elérhette a beruházási költségek 60%-át, 
míg ez az arány a konvergencia -célkitűzés 
alá nem tartozó régiók esetében 40% 
volt11.12 
Az akvakultúrára irányuló intézkedé -
sek az alábbi fellépésekre nyújtottak 
EHA -támogatást12:
a) az akvakultúrába történő ter -
melő beruházásokra vonatkozó 
intézkedések;
b) a vízi környezet védelmével kap -
csolatos intézkedések;
c) közegészségügyi intézkedések;
d) állat -egészségügyi intézkedések.
13 
Az EHA egészére vonatkozóan az egyes 
tengelyek prioritásait és az intézkedése -
ket a tagállamok a Bizottsággal folytatott 
párbeszédet és konzultációs folyamatot 
követően, nemzeti stratégiai tervben ha -
tározták meg. Az e terveken alapuló nem -
zeti operatív programokat ezt követően 
a tagállamok benyújtották a Bizottság -
nak, hogy az megvizsgálja és bizottsági 
határozat formájában jóváhagyja azokat. 
Minden egyes operatív programhoz 
monitoringbizottság felállítására kerül 
sor, amelynek feladata a program végre -
hajtásának felügyelete.
14 
Az EHA végrehajtási rendelete azt is elő -
írta a tagállamok számára, hogy vezesse -
nek nyilvántartást az alábbi, 2. tengelyből 
támogatott, akvakultúrával kapcsolatos 
statisztikákról:
 – az akvakultúra, a feldolgozás és 
a belvízi halászat során előállított 
termékek tonnatartalma;
 – a környezetbarát termékek előállítá -
sát tartalmazó projektek százalékos 
aránya (a kedvezőtlen hatások csök -
kentése, illetve a kedvező hatások 
fokozása);
 – forgalomnövelés (millió euróban).10 Az egy főre jutó uniós GDP 
átlagának 75%-át el nem érő 
régiók.
11 Az 1198/2006/EK rendelet 
II. melléklete.
12 Az 1198/2006/EK rendelet 
28. cikke.
12
 Az ellenőrzés hatóköre  
és módszere
Forrás:  Európai Számvevőszék.15 
Az ellenőrzés célja a következő kérdés 
megválaszolása volt: „Az Európai Halá ‑
szati Alap eredményesen támogatta‑e az 
akvakultúra fenntartható fejlesztését?”  
Az ellenőrzés során a Számvevőszék az 
akvakultúra támogatását célzó uniós 
intézkedések kialakításával és végre -
hajtásával, valamint a közfinanszírozás 
eredményeivel kapcsolatos alkérdéseket 
vizsgálta:
a) Megfelelő volt‑e az akvakultúra fenn ‑
tartható fejlesztésének támogatását 
célzó EHA‑intézkedések kialakítása és 
monitoringja uniós szinten?  E kérdés 
megválaszolásához a Számvevőszék 
ellenőrizte az intézkedések kiala -
kításának módját és a Bizottság -
nak a végrehajtásukban betöltött 
szerepét.
b) Megfelelő volt‑e az akvakultúra fenn ‑
tartható fejlesztésének támogatását 
célzó EHA‑intézkedések kialakítása 
és monitoringja tagállami szin ‑
ten? E kérdés megválaszolásához 
a Számvevőszék áttekintette a tag -
államok nemzeti stratégiai tervét, 
operatív programjait és a kapcso -
lódó kérdéseket (többek között 
a területrendezést és az engedé -
lyezést), valamint az intézkedések 
végrehajtásának módját.
c) Az EHA kedvező ár‑érték arányt 
biztosított‑e, és támogatta‑e az 
akvakultúra fenntartható fejlesz ‑
tését? E kérdés megválaszolása 
érdekében a Számvevőszék meg -
vizsgálta, hogy összességében 
teljesültek -e a célkitűzések, a kivá -
lasztott projektek hozzájárultak -e 
a fenntartható fejlődéshez, illetve 
miként határozták meg a projek -
tek céljait, megvizsgálta továbbá 
a növekedést, a foglalkoztatást és 
a tényleges eredményeket, vala -
mint az ár -érték arányra vonatkozó 
bizonyítékokat.16 
Az ellenőrzés során a Számvevőszék 
a 2007 és 2011 között finanszírozott pro -
jektekre összpontosított. Az ellenőrzésre 
a Bizottság megfelelő szervezeti egysé -
geinél, valamint az akvakultúra -termelés 
és az EHA -ból nyújtott, vonatkozó uniós 
költségvetési támogatás több mint 50%-
áért felelős hat tagállamban (Spanyolor -
szág, Franciaország, Olaszország, Lengyel -
ország, Portugália és Románia) került sor 
(lásd: I. melléklet ).
17 
A Számvevőszék 60 tagállami pro -
jekthez kapcsolódó dokumentációt 
tekintett át (lásd: II. melléklet ), és 
e projektek közül 31-et a helyszínen is 
ellenőrzött. A Számvevőszék megvizs -
gálta a projektkiválasztási eljárásokat 
és a tényleges projekteredményeket, és 
azokat összevetette az EHA célkitűzése -
ivel. A Számvevőszék különös figyelmet 
fordított azokra a tagállami eljárásokra, 
amelyek a közpénzek felhasználása során 
a megfelelő ár -érték arány, valamint az 
akvakultúra fenntartható fejlesztésének 
biztosítására irányultak.

13
 Észrevételek
Az akvakultúra fenntart -
ható fejlesztését célzó 
intézkedések uniós szintű 
kialakítása és monitoringja 
nem mindig volt megfelelő
A KHP és az EHA nem rész -
letezte kellő mértékben az 
akvakultúra fenntartható 
fejlesztését támogató intézke -
dések tartalmát
18 
A Szerződés kifejezetten az akvakultúrát 
nem, a halászati politikát azonban az 
Unió kizárólagos hatáskörébe utalja. 
A KHP egyik célja ugyanakkor az, hogy 
koherens intézkedésekkel támogassa az 
akvakultúrát13. Az EHA célja a következő 
volt: „a közös halászati politika támo -
gatása az élő vízi erőforrások kiaknázá -
sának biztosítása céljából, valamint az 
akvakultúra támogatása a fenntartható -
ság gazdasági, környezeti és társadalmi 
szempontból való biztosításához”14. Az 
EHA 2. prioritási tengelye az akvakultúra, 
a belvízi halászat és a halászati és 
akvakultúra -termékek feldolgozása és 
forgalmazása céljára biztosított finanszí -
rozási keretet.
19 
A KHP -rendelet és az EHA -rendelet 
nem szolgált további részletekkel az 
akvakultúrára irányuló koherens intézke -
dések tartalmára vonatkozóan. Kieme -
lendő, hogy az akvakultúrára vonatkozó 
magas szintű célkitűzések nem jelentek 
meg konkrét intézkedésekben; a tagál -
lamoknak nem kellett konkrét terveket 
készíteniük, amelyekben részletezték 
volna, hogyan használható fel a leghaté -
konyabban az akvakultúra fenntartható 
fejlesztésére rendelkezésre álló finanszí -
rozás; és az eredmények, illetve a telje -
sítmény méréséhez hiányzott a szigorú, 
közös mutatókat alkalmazó monitoring- 
és értékelési keret.Sem az említett rendeletek, sem az 
alábbiakban tárgyalt nemzeti stratégi -
ai tervek és operatív programok (lásd: 
43–48. bekezdés) nem határoztak meg 
kellően egyértelmű keretet a 2013-ig tartó 
időszakra az akvakultúra fenntartható 
fejlesztéséhez.
A nemzeti stratégiai ter -
vek és operatív programok 
Bizottság általi felü lvizsgá -
lata nem biztosította szisz -
tematikusan, hogy azok 
kialakítása a lehető leg -
eredményesebbé tegye az 
akvakultúra -politikát
20 
A nemzeti stratégiai tervek a halásza -
ti ágazat egészére vonatkoznak, és 
tartalmazzák a közös halászati politika 
valamennyi vonatkozásának összefogla -
ló leírását, a prioritásokat és a célokat is 
beleértve. A nemzeti stratégiai tervek -
nek ezért a következőket kell tartalmaz -
niuk (amennyiben relevánsak a tagállam 
szempontjából): prioritások, célok 
és a szükséges közforrásból történő 
finanszírozás becsült összege, különös 
tekintettel az akvakultúra -ágazat fenn -
tartható fejlesztésének stratégiájára15. 
A Bizottságnak értékelnie kellett16 a tag -
államok által javasolt operatív progra -
mokat annak meghatározásához, hogy 
azok összhangban voltak -e a nemzeti 
stratégiai tervekkel és az EHA követel -
ményeivel, többek között az akvakultúra 
tekintetében.
21 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
a Bizottság alaposan értékelte az ope -
ratív programok, a nemzeti stratégiai 
tervek és az EHA követelményei közötti 
összhangot, beleértve az akvakultúrára 
vonatkozó követelményeket is. Az érté -
kelés általában véve mélyreható volt, és 
alapul szolgált a tagállamokkal folyta -
tott, az operatív programok végleges 
elfogadását megelőző tárgyalásokhoz.13 A 2371/2002/EK rendelet 
1. cikkének (2) bekezdése.
14 Az 1198/2006/EK rendelet 
4. cikke.
15 Az 1198/2006/EK rendelet 
15. cikke.
16 Az 1198/2006/EK rendelet 
17. cikkének (5) bekezdése.
14 Észrevételek
22 
A tagállamokban végzett számvevőszéki 
ellenőrzések megállapításai azonban 
hiányosságokat tártak fel a nemzeti stra -
tégiai tervek és az operatív programok 
kialakítása terén (lásd: 43–47. bekezdés). 
A Számvevőszék elismeri ugyan, hogy 
a megosztott irányítás keretében a Bi -
zottságot és a tagállamokat is megadott 
feladatok terhelik, azt is megállapítja, 
hogy a nemzeti stratégiai programok 
és az operatív programok felülvizsgá -
latakor – részben a nemzeti stratégiai 
programok általános jellege miatt – a Bi -
zottság nem foglalkozott kellőképpen 
ezekkel a hiányosságokkal.
A Bizottság a környezet -
védelmi kérdésekkel kap -
csolatban nem szolgált az 
akvakultúrára vonatkozó 
átfogó iránymutatással
23 
A környezeti fenntarthatóság az 
akvakultúrára irányuló intézkedé -
sek EHA -ból történő finanszírozásá -
nak egyik célkitűzése, és a Bizottság 
akvakultúra -stratégiájának is célja. 
A vízi környezet védelmével kapcsolatos 
intézkedéseket az EHA -finanszírozásra 
jogosult intézkedések között sorolják 
fel (lásd: 12. bekezdés). A KHP és az EHA 
mellett az akvakultúra támogatását 
célzó intézkedések környezeti fenn -
tarthatóságát azzal mérik, hogy milyen 
mértékben felelnek meg az EU környe -
zetvédelmi politikájának. A legfontosabb 
érintett szakpolitikai területeket az 
EU víz -keretirányelve17, tengervédel -
mi stratégiáról szóló keretirányelve18, 
környezeti hatásvizsgálatról szóló 
irányelve19, és élőhelyvédelmi irányelve 
(„Natura 2000-irányelv”)20 határozza 
meg. Ezeknek a szerteágazó uniós jog -
szabályoknak az összefüggésében fontos 
lenne a tagállamoknak és az ágazatnak 
nyújtott bizottsági iránymutatás.24 
Az élőhelyvédelmi irányelv például előírja, 
hogy a tagállamoknak meg kell tenniük 
a szükséges intézkedéseket a Natura 2000 
különleges természetmegőrzési területe -
ken található természetes és fajspecifikus 
élőhelytípusok károsodásának és az olyan 
fajok megzavarásának megakadályozá -
sára, amelyek céljára az egyes területeket 
kijelölték.
25 
A Számvevőszék megállapította, 
hogy a Bizottság valóban készített az 
akvakultúra Natura 2000 területeken tör -
ténő támogatása tekintetében használan -
dó iránymutatást a tagállamok számára. 
Hasonló iránymutatást a 23. bekezdésben 
említett többi irányelvre azonban nem 
dolgozott ki. A Bizottság ezenfelül nem 
szolgált konkrét iránymutatással az EHA 
keretébe tartozó, a vízi környezet védel -
mével kapcsolatos intézkedésekről. Az 
iránymutatás e hiánya nem volt összhang -
ban az EHA környezeti fenntarthatóságra 
vonatkozó célkitűzésével; az ellenőrzés 
során a Számvevőszék feltárta továbbá, 
hogy az EHA a gyakorlatban nem nyújtott 
jelentős támogatást a környezeti fenntart -
hatóságra (lásd: 50. és 51. bekezdés).
A Bizottság nem biz -
tosította kellően az 
akvakultúra -politika 
célkitűzéseihez képest 
elért általános eredmé -
nyekre vonatkozó adatok 
összehasonlíthatóságát
26 
A tagállamoknak éves statisztiká -
kat kell küldeniük a Bizottságnak 
az akvakultúra -termelésről (annak 
mennyiségéről és értékéről)21. Az 
akvakultúra -ágazat struktúrájára vonatko -
zó statisztikákat háromévente kell meg -
küldeni. Ezeket a statisztikákat az Eurostat 
összesíti és ellenőrzi. A Bizottság inkább 
figyelemmel kíséri, mintsem validálja 
a statisztikákat.17 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2000. október 23-i 
2000/60/EK irányelve 
a vízpolitika terén a közösségi 
fellépés kereteinek 
meghatározásáról (HL L 327., 
2000.12.22., 1. o.).
18 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2008. június 17-i 
2008/56/EK irányelve a tengeri 
környezetvédelmi politika 
területén a közösségi fellépés 
kereteinek meghatározásáról 
(HL L 164., 2008.6.25., 19. o.).
19 A Tanács 1985. június 27-i 
85/337/EGK irányelve az egyes 
köz- és magánprojektek 
környezetre gyakorolt 
hatásainak vizsgálatáról 
(HL L175., 1985.7.5., 40. o.). Az 
EHA- rendelet 28. cikke úgy 
rendelkezik, hogy támogatás 
kizárólag bizonyos környezeti 
hatásvizsgálati szabályok 
betartása esetén nyújtható.
20 A Tanács 1992. május 21-i 
92/43/EGK irányelve 
a természetes élőhelyek, 
valamint a vadon élő állatok és 
növények védelméről 
(HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).
21 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2008. július 9-i 
762/2008/EK rendelete 
a tagállamok által 
benyújtandó, akvakultúrára 
vonatkozó statisztikákról és 
a 788/96/EK tanácsi rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
(HL L 218., 2008.8.13., 1. o.).
15 Észrevételek
22 A 762/2008/EK rendelet 
6. cikke.
23 Görögország, Franciaország és 
Ausztria.27 
A Bizottság szerint a termelési statisz -
tikák általában megbízhatóak. Néhány 
tagállamnak az akvakultúra -ágazat 
struktúrájára vonatkozóan bejelentett 
adataiban azonban következetlenségek 
figyelhetők meg. A létesítmények teljes 
méretét hektárban és köbméterben 
jelentik be. Az Eurostat szerint a köb -
méterben történő adatszolgáltatás 
szükségessége egyes tagállamokban 
nehézségeket okoz, és korlátozhatja az 
ebben a mértékegységben kifejezett 
statisztikák összehasonlíthatóságát. 
A mennyiség alapján legjelentősebb 
két akvakultúra -termelő, Franciaország 
és Spanyolország például arról számolt 
be, hogy az akvakultúra -létesítményeik 
teljes mérete 2011-ben 2532 m3, illet -
ve 10 611 m3, a forgalom mennyisége 
pedig (lásd: I. melléklet ) 283 000, illetve 
277 000 tonna volt. A 8000 tonnás for -
galmat bonyolító Portugália összesen 
22 529 m3 teljes méretet jelentett be.
28 
A tagállamoknak az adatgyűjtésre vonat -
kozóan éves módszertani jelentést kell 
küldeniük a Bizottságnak22. A Számvevő -
szék megállapította, hogy a tagállamok 
többsége nem juttatta el minden évben 
ezeket a jelentéseket. Ez késlelteti a sta -
tisztikai adatok Eurostat általi validálását, 
és bizonytalanságot teremt az alap -
statisztikák minőségét illetően. Ezen 
túlmenően három tagállam23 a 2012. de -
cember 31-i határidő után három -öt hó -
napos késéssel bocsátotta rendelkezésre 
a 2011-re vonatkozó adatokat.29 
Egyes tagállamok az egyes halfajokra 
vonatkozó akvakultúra -termelést „bizal -
masnak” minősítik az akvakultúra -ágazat 
koncentrációja, valamint amiatt, 
hogy így adott termelők tekintetében 
piacérzékeny adatok azonosíthatók. 
A következő táblázatból kiderül, hogy 
2011-re vonatkozóan nyolc tagállam 
(az ivadéknevelés és a halkeltetés 
kivételével) bizalmasként nyilvántar -
tott akvakultúra -termelési adatokat 
szolgáltatott, és egyes tagállamok még 
nem szolgáltattak adatokat. Emiatt az 
Eurostat az EU-27 tagállamaira vonat -
kozóan nem tud összesített adatokat 
közzétenni, és így kevesebb az ágazat -
beli tendenciákkal és fejleményekkel 
kapcsolatos, nyilvánosan hozzáférhető 
információ (lásd: 2. táblázat ).
16 Észrevételek
Az uniós akvakultúra -termelés értéke
euró
FÖLDRAJZI 
TERÜLET  / ÉV2008 2009 2010 2011
EU-27 3 407 134 614 3 219 102 127 n.a. n.a.
EU-25 3 372 465 092 3 182 599 297 n.a. n.a.
EU-15 3 114 534 138 2 988 571 787 n.a. n.a.
Belgium 667 767 4 034 596 Bizalmas Bizalmas
Bulgária 16 538 094 19 512 878 19 576 101 17 113 825
Cseh Köztársaság 41 537 574 39 266 665 37 108 186 39 865 313
Dánia 98 276  272 88 240 305 Bizalmas Bizalmas
Németország 97 080 122 94 240 346 94 739 574 Bizalmas
Észtország 1 771 650 2 235 436 2 028  836 1 684 752
Írország 92 442 829 104 271  122 113 132  438 124 900 818
Görögország 369 913 151 397 790 833 n.a. 453 062  003
Spanyolország 410 808 739 396 337 342 412 166 215 445 462 460
Franciaország 691 603 892 697 964 760 Bizalmas n.a.
Olaszország 465 600 684 474 862 750 333 238  932 402 822 356
Ciprus 33 144  550 16 463 500 20 319 860 n.a.
Lettország 1 528 601 1 114 894 1 195 864 1 253 766
Litvánia 6 635 949 6 654 996 Bizalmas Bizalmas
Magyarország 30 324 26 451 27 164 30 293
Málta 93 763 138 47 057 424 82 217 002 45 109 193
Hollandia 96 600 777 84 109 496 105 703 231 73 959  895
Ausztria 12 741 113 13 878 544 20 355 963 Bizalmas
Lengyelország 73 284 926 76 372  905 n.a. Bizalmas
Portugália 40 175 003 34 063 945 47 264  269 58 278 930
Románia 18 131 429 16 989 952 5 691 110 15 890 132
Szlovénia 3 485 097 3 069 400 2 167 330 Bizalmas
Szlovákia 2 749  143 1 765  838 Bizalmas 2 420 531
Finnország 36 844 618 39 581 700 41 141 158 Bizalmas
Svédország 23 247 950 18 435 879 29 040 710 42 442  468
Egyesült Királyság 678 531  220 540 760 168 573 902 627 739 685 060
Forrás:  Eurostat.2. táblázat
17 Észrevételek 3. táblázat24 A Bizottság 
2005. augusztus 26-i 
2005/629/EK határozata 
a halászati tudományos, 
műszaki és gazdasági 
bizottság létrehozásáról 
(HL L 225., 2005.8.31., 18. o.).30 
Az Eurostat mellett a halászati tudomá -
nyos, műszaki és gazdasági bizottság 
(HTMGB24) is vizsgál az akvakultúrára 
vonatkozó adatokat az adatgyűjtési 
keret alapján, amelyben a tagálla -
mok társadalmi -gazdasági adatokat 
gyűjtenek az akvakultúra -ágazat 
vállalatairól. Az Eurostat és a HTMGB 
akvakultúra -termelésre vonatkozó 
adatai között jelentősek az eltérések. Ezt 
a 3. táblázat  szemlélteti, amely össze -
veti az ellenőrzött tagállamok 2009-
re bejelentett mennyiségeit. Ezek az 
eltérések az adatgyűjtésre a különböző 
jogszabálycsomagok által előírt külön -
böző módszertani megközelítésekkel 
magyarázhatók, de sem az Eurostat, sem 
a HTMGB nem végezte el teljes körű 
egyeztetésüket.
Az Eurostat és a HTMGB 2009-re vonatkozó adatainak összevetése
2009. évi akvakultúra-termelés
 EUROSTAT HTMGB-jelentés Különbség Különbség %-ban
ezer euró tonna ezer euró tonna ezer euró tonna ezer euró tonna
Spanyolország 396 337 268 457 440  028 268 600 -43 691 -143 -11% 0%
Franciaország 697 965 236 439 760 067 265 399 -62 102 -28 960 -9% -12%
Olaszország 474 863 162 325 474 003 162 325 860 0 0% 0%
Lengyelország 76 373 36 503 88 356 38 854 -11 983 -2 351 -16% -6%
Portugália 34 064 6 727 37 250 6 208 -3 186 519 -9% 8%
Románia 16 990 13 131 13 896 7 292 3 094 5 839 18% 44%
Források:  Az Eurostat akvakultúra -termelésre vonatkozó statisztikái. A Közös Kutatóközpont „Economic Performance of the EU Aquaculture 
Sector” ( Az EU akvakultúra‑ágazatának gazdasági teljesítménye ) című jelentése (HTMGB -OWP-2012.3.12.).
18 Észrevételek
A Bizottság kevés releváns 
ellenőrzést és értékelést vég -
zett, és a monitoring korláto -
zott mértékű volt
31 
Az EHA -rendelet előírta, hogy a tagálla -
moknak el kell küldeniük a Bizottságnak 
operatív programjaik időközi értékelé -
sét25. Ezek az értékelések hasznos infor -
mációval szolgálhattak az akvakultúrára 
irányuló intézkedések végrehajtásáról, 
és lehetővé tették a korrekciós intézke -
dések meghozatalát. A Számvevőszék 
azonban azt állapította meg, hogy a gya -
korlatban – különösen az akvakultúra 
tekintetében  – kevés információt 
szolgáltattak.
32 
A számvevőszéki ellenőrzésig összesen 
csupán hét akvakultúra -ágazati projekt 
került be a Bizottság EHA -rendelet26 által 
előírt helyszíni ellenőrzéseinek körébe. 
Ez a csekély mintavételi szint nem teszi 
lehetővé, hogy tagállami vagy uniós 
szintű következtetéseket lehessen levon -
ni a rendszerek eredményes működé -
sére vonatkozóan. Ezek az ellenőrzések 
jellegüket tekintve szabályszerűségi 
ellenőrzések voltak, és nem volt céljuk, 
hogy információt adjanak az uniós tá -
mogatásnak az akvakultúra fenntartható 
fejlesztésére gyakorolt hatásáról.
33 
A tagállamok operatív programjaik idő -
közi értékelését továbbították a Bizott -
ságnak, amely szakértőt szerződtetett 
egy összevont áttekintés kidolgozására. 
Bár az időközi értékelések és az össze -
vont áttekintés utalnak az akvakultúrára, 
a Bizottság az értékeléseket nem ele -
mezte mélyrehatóbban annak meghatá -
rozásához, hogy az akvakultúra támo -
gatását célzó intézkedések megfelelőek 
voltak- e.34 
Az EHA tagállami monitoring -
bizottságainak munkájában tanácsadói 
minőségben részt vesz a Bizottság egy 
képviselője. Ezek a bizottságok azonban 
igen kevés időt tudtak az akvakultúrával 
kapcsolatos kérdésekre fordítani.
A közpénzből finanszíro -
zott innovációs és kutatási 
projektek eredményeit nem 
hasznosították teljes körűen
35 
A Bizottság 2009. évi akvakultúra -straté -
giájának27 3.1. pontja szerint az 
akvakultúra fenntartható fejlődését 
a kutatás és az innováció kiválósága révén 
kell elősegíteni, és hogy elengedhetetlen, 
hogy ez a fajta támogatás tovább folyta -
tódjon és fokozódjon.
36 
Bár a LIFE eszközre28 és a kutatás céljá -
ra jelentős forrásokat különítettek el, 
ahogyan azt az 1. háttérmagyarázat  is 
szemlélteti, a Számvevőszék megállapí -
totta, hogy a Bizottság nem hasznosí -
totta kellő mértékben azok eredményeit 
az akvakultúrával kapcsolatos célkitűzé -
sek és iránymutatások kidolgozásához 
(például a szennyvíz és a vegyi anyagok 
kibocsátásával, a mezőgazdasági üze -
mek elhelyezésével és a halak kiszaba -
dulásának hatásával kapcsolatban) (lásd: 
23–25. bekezdés).25 Az 1198/2006/EK rendelet 
49. cikkének (3) bekezdése.
26 Az 1198/2006/EK rendelet 
72. cikke.
27 COM(2009) 162.
28 A LIFE az EU környezetvédelmi 
célú pénzügyi eszköze. 
A Bizottság közvetlen 
irányítása alá tartozó eszköz 
demonstrációs 
környezetvédelmi projekteket 
finanszíroz különböző 
tevékenységi ágazatokban. 
Természetvédelemre is nyújt 
finanszírozást.
19 Észrevételek
Releváns kutatási és LIFE -projektek
A Számvevőszék megállapította, hogy az akvakultúra területén 18 LIFE -projektre 14 millió eurót fizet -
tek ki. A fontosabb érintett témakörök a következők voltak: a tengerparti övezetek, az ökoszisztémák és 
a Natura 2000 területek kezelése, valamint a fenntartható tengeri akvakultúra.
A Számvevőszék ezenkívül megállapította, hogy 77 akvakultúrával kapcsolatos kutatási projektre 158  mil -
lió eurót folyósítottak a hatodik keretprogramból. Ebben az esetben a főbb témakörök a következők voltak: 
betegségmegelőzés, haltakarmányozás, szelekciós nemesítés, a halak jóléte, az új kísérleti fajokban rejlő bio -
lógiai potenciál, az akvakultúra -termékek biztonsága és minősége, valamint a környezetvédelem.
Akvakultúrához kapcsolódó területrendezéssel foglalkozó projektek
Egy LIFE- projekt földrajzi információs rendszeren keresztül végzett területrendezésre vonatkozott (a finan -
szírozás összege: 350 000 euró). A keretprogramból finanszírozott egyik program szintén ezzel a kérdéssel 
foglalkozott (a finanszírozás összege: 705 000  euró), kifejezetten a mélytengeri akvakultúrával kapcsolatban.
Az akvakultúra során előforduló betegségek elleni védekezéssel és a betegségek felszámolásával foglalkozó 
projektek
A keretprogramból támogatott projektek közül nyolc vizsgálta ezt a kérdést (teljes finanszírozás: 12 mil -
lió euró). E projektek elsősorban a kórokozók és a paraziták elleni védekezésre és a betegségmegelőzésre 
összpontosítottak.
Környezeti monitoringrendszerekkel és a vízi környezet védelmével kapcsolatos intézkedésekkel foglalkozó 
projektek
Két LIFE -projekt irányult erre a területre (teljes finanszírozás: 584 000 euró), és ezek elsősorban a vízgazdál -
kodásra, az akvakultúra fejlesztésére és az akvakultúra hatásainak mérséklésére vonatkozó ajánlások kialakí -
tásával foglalkoztak. A keretprogramból támogatott projektek közül nyolc (teljes finanszírozás: 5  millió  euró) 
vizsgálta az intenzív gazdálkodás, a vízvédelem és víztisztítás, valamint az élőhelyek károsodása okozta 
problémákat.1. háttérmagyarázat
20 Észrevételek
Az akvakultúra fenntart -
ható fejlesztését célzó 
intézkedések tagállami 
kialakítása és végrehaj -
tása nem volt megfelelő
Az ellenőrzött tagálla -
mokban nem voltak az 
akvakultúra támogatására 
irányuló kezdeményezések
37 
A „Fenntartható jövő kialakítása az 
akvakultúra számára” című bizottsági 
közlemény29 elismerte, hogy a tagál -
lamoknak intézkedéseket kell tenniük 
a vállalkozásfejlesztés előmozdítása 
és a tagállami intézkedésekből fakadó 
adminisztrációs terhek csökkentése ér -
dekében, elsősorban az akvakultúrához 
kapcsolódó engedélyeztetési eljárások 
egyszerűsítése által. Az egyszerűsíté -
si intézkedéseknek ki kell térniük az 
akvakultúra területén az engedélyek kiadásáért és a megfelelés nyomon kö -
vetéséért felelős hatóságok hatásköreire 
és a közöttük folytatott együttműködés -
re (például az akvakultúra -telepek üze -
meltetésével, valamint az alkalmazandó 
környezetvédelmi és állat -egészségügyi 
követelményekkel kapcsolatban).
38 
A Számvevőszék ellenőrizte, hogy a fel -
keresett tagállamok létrehoztak -e olyan 
akvakultúra -fejlesztési stratégiát, amely 
mérlegelt ilyen intézkedéseket. A Számve -
vőszék mindegyik felkeresett tagállamban 
azt állapította meg, hogy nincs koherens 
stratégia az akvakultúra -ágazat fejlesz -
tésére. A fejlődést a tagállamok bonyo -
lult adminisztratív eljárásai is gátolják, 
többek között az, hogy több hatóság vesz 
részt az engedélyezésben és az ágazat 
felügyeletében (például Franciaország -
ban és Olaszországban). Bevált gyakor -
latra is akadtak azonban példák (lásd: 
2. háttérmagyarázat ).29 COM(2009) 162 végleges, 
5.2. szakasz.
Példák a ter ületrendezésre, illetve az engedélyezésre vonatkozó kü lönböző admi -
nisztratív gyakorlatokra
Olaszországban lassú és bonyolult engedélyezési folyamat, valamint az új koncessziós szerződések odaítélésére 
vonatkozó pontatlan kritériumok korlátozzák az akvakultúra fejlesztését. Szicíliában emiatt a tengeri konces z-
sziós szerződések odaítélésére és más akvakultúra -engedélyek megadására vonatkozó eljárásoknak 150 napot 
kellene igénybe venniük, a gyakorlatban azonban akár évekig is eltarthatnak, két ellenőrzött projekt esetében 
pedig öt évig tartottak. A tengeri koncessziós szerződésekhez való hozzáférés általános problémája miatt 
a Bizottság kötelezettségszegési eljárást kezdeményezett Olaszország ellen azon az alapon, hogy a koncessziós 
szerződések meglévő jogosultjai tisztességtelen előnnyel rendelkeztek az új pályázókkal szemben.
Franciaországban a dokumentációk összeállításának bonyolultsága miatt a döntéshozatalhoz szükséges idő 
nagyon hosszú. A mintában szereplő projektek esetében több mint egy év elteltével született döntés, az egyik 
esetben pedig ez a folyamat két évig is eltartott.
Portugáliában egy kagylótenyésztésre szolgáló övezetet csak részlegesen használtak, mivel ellenkező feltétel 
hiányában az engedélyjogosultak megtartották engedélyüket, ugyanakkor nem használták ki ténylegesen 
a koncessziós szerződéseket. Ez akadályozta az ilyen övezetek fejlesztését.
A spanyolországi Andalúziában a hatóságok egyablakos ügyintézést hoztak létre az akvakultúra -ágazat vál -
lalkozásai számára. A projektgazdáknak segítséget nyújtottak az EHA -finanszírozás igénylési folyamatában, 
valamint az engedélyek különböző nemzeti és helyi hivataloktól történő beszerzéséhez. A mintába felvett 
projektek esetében átlagosan öt hónapot vett igénybe a döntéshozatal.2. háttérmagyarázat
21 Észrevételek
A ter ületrendezési és enge -
délyezési eljárásokat hiá -
nyosságok jellemezték
39 
Akvakultúra -tevékenységeket az Unió 
egész területén part menti és szárazföldi 
vizeken folytatnak. E vizek tulajdono -
sai jellemzően a hatóságok, amelyek 
koncessziós szerződéseket vagy engedé -
lyeket ítélnek oda az akvakultúra -ágazat 
piaci szereplőinek. Igen gyakran verseny 
folyik ezekért a vízi területekért más 
felhasználókkal, például az idegenforgal -
mi ágazattal és a hagyományos halfogási 
ágazattal. A gazdasági, környezetvédel -
mi és társadalmi célkitűzések eléréséhez 
elengedhetetlen a tengeri területek 
vizsgálata és rendezése. A tagállami 
hatáskörbe tartozó megfelelő terület -
rendezés és engedélyezés kérdése ezért 
kulcsfontosságú tényező az akvakultúra 
fenntartható fejlesztése, valamint a tá -
mogatását célzó EHA -kiadások eredmé -
nyessége szempontjából. Ezt a 2009. évi 
akvakultúra -stratégiájában és a „Straté -
giai iránymutatás az uniós akvakultúra 
fenntartható fejlesztéséhez” című köz -
leményében30 a Bizottság is elismerte, 
és felkérte a tagállamokat, hogy dolgoz -
zanak ki olyan tengeri területrendezési 
rendszereket, amelyekben teljes mér -
tékben figyelembe veszik az akvakultúra 
stratégiai jelentőségét. E rendszerek 
hozzájárulhatnának ahhoz, hogy a po -
tenciális projektgazdák kidolgozzák 
projektjeiket. A tagállami hatóságok által 
az akvakultúra -ágazat piaci szereplőinek 
adott engedélyek például az alábbi főbb 
paramétereket határozzák meg:
 – az érintett vízi terület;
 – az engedély időtartama és 
kedvezményezettje;
 – az engedélyezett 
akvakultúra -tevékenység jellege 
(halfajok, létesítmény típusa); – környezetvédelmi és közegész -
ség ügyi korlátozások (maximális 
állománysűrűség, a takarmányo -
zásra és az állatorvosi kezelésekre 
vonatkozó korlátozások, vízminő -
ségre vonatkozó követelmények).
40 
A Számvevőszék általánosságban azt 
állapította meg, hogy az akvakultúrához 
szükséges területrendezés az ellenőrzés -
kor felkeresett tagállamokban, illetve ré -
giókban nem volt kielégítő. Romániában 
és Lengyelországban nem végeztek az 
akvakultúra támogatását célzó tengeri 
területrendezést, a spanyolországi Ga -
líciában, valamint Portugáliában pedig 
még folyt annak kialakítása. A területhez 
jutás tervezésének hiánya miatt keve -
sebb a vállalkozásfejlesztési lehetőség 
az akvakultúra -ágazat számára, és a más 
tevékenységekkel való konfliktusok sem 
oldódnak meg. A hiányos területrende -
zés, különösen, ha bonyolult engedé -
lyezési eljárásokkal is együtt jár, gátolja 
az akvakultúra fenntartható fejlesztését. 
A 2. háttérmagyarázat  ennek néhány 
következményét mutatta be.30 COM(2013) 229 final, 
2013. április 29.
22 Észrevételek
31 Az 1198/2006/EK rendelet 
(17) preambulumbekezdése.
32 Az 1198/2006/EK rendelet 
15. cikke.A pénzügyi és gazdasági vál -
ság akvakultúra -ágazatra  
gyakorolt hatása jelentős 
volt
41 
A tagállamok nemzeti stratégiai terveit 
és operatív programjait az előtt dol -
gozták ki, mielőtt a pénzügyi és gazda -
sági válság súlyos hatást kezdett volna 
gyakorolni az európai üzleti környezetre. 
Csakúgy, mint más üzleti tevékenységek 
esetében (a hatóságok és a projektgaz -
dák jelentései alapján), a válság jelentős 
hatást fejtett ki az akvakultúra -ágazati 
beruházási és finanszírozási döntésekre 
is. Mivel az EHA potenciális kedvezmé -
nyezettjei gyakran kisvállalkozások, és 
biztosítaniuk kell a teljes beruházási 
költség 40–60%-át, a finanszírozási for -
ráshoz és bankgaranciához jutás nehéz -
ségei bonyolítják a projektek fejlesztését 
(ebben az ellenőrzésre kiválasztott 
tagállamok közül különösen Spanyolor -
szág, Portugália és Románia érintett). Az 
akvakultúra -ágazat egyik jellemzőjéből 
további finanszírozási szükséglet fakad: 
rendszerint nagy szükség van működő 
tőkére a halivadék -állományok beszerzé -
sének finanszírozásához, valamint a ha -
lak piacképes méretének elérése előtt az 
ezt követően felmerülő takarmányozási 
és karbantartási költségekhez.42 
A pénzügyi válság feltehetőleg súlyos -
bította azt a tendenciát, hogy a tag -
államok az EHA -támogatást meglévő 
akvakultúra -ágazati vállalkozásoknak, 
valamint olyan projekteknek nyújtot -
ták, amelyek már a támogatási döntés 
meghozatala előtt folyamatban voltak 
(például Olaszországban és Lengyelor -
szágban) (lásd: 62. bekezdés). Az ilyen 
projekteknek nagyobb esélyük van 
a sikerre, ami minimálisra csökkenti az 
érintett tagállamnak szánt uniós finan -
szírozás visszavonásának kockázatát. Ez 
a gyakorlat azonban az új vagy innovatív 
projekteknek csak korlátozott mérték -
ben nyújtott támogatást.
A nemzeti stratégiai tervek 
nem tartalmaztak egyér -
telmű célkitűzéseket az 
akvakultúrára vonatkozóan
43 
Az Európai Halászati Alapnak a KHP vég -
rehajtásához kapcsolódó prioritásait és 
célkitűzéseit a tagállami nemzeti straté -
giai tervek határozzák meg31. Mindegyik 
nemzeti stratégiai tervnek meg kell 
becsülnie az említett célkitűzésekhez – 
többek között az akvakultúra -ágazat 
fenntartható fejlesztéséhez – szükséges 
vagy várható közforrásból történő fi -
nanszírozás összegét32. A Számvevőszék 
szerint az egyértelmű célkitűzéseket és 
a szükséges pénzügyi forrásokat feltün -
tető nemzeti stratégiai tervek megfelelő 
alapot jelentenének az akvakultúra 
támogatását célzó intézkedésekhez.
44 
Egyik ellenőrzött nemzeti stratégiai terv 
sem tartalmazott azonban arra vonat -
kozó becslést, hogy mekkora összegű 
pénzügyi támogatásra van szükség 
közforrásból az akvakultúra támogatását 
célzó intézkedésekhez.
23 Észrevételek
45 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
a nemzeti stratégiai tervek ismertet -
ték a nemzeti akvakultúra -ágazatot, 
és célkitűzéseket határoztak meg az 
ágazat fejlesztéséhez. Ezek a célkitűzé -
sek tagállamonként eltértek, jellegüket 
tekintve azonban általánosak voltak, és 
például diverzifikációra és a termelés 
fokozására, a környezet és a közegészség 
védelmére, valamint piacfejlesztésre 
irányultak. A célkitűzések általános 
jellege, valamint a szükséges közforrások 
becslésének elmaradása következtében 
az ellenőrzött nemzeti stratégiai tervek 
akvakultúra -stratégiája nem volt kellően 
egyértelmű.Az operatív programokat 
különféle hiányosságok 
jellemezték
46 
A tagállamok operatív programjai az 
EHA -ból rendelkezésre álló pénzügyi 
erőforrásokat elosztották a prioritási 
tengelyek között, és (a nemzeti stratégiai 
terveknél részletesebben) körvonalazták 
a célkitűzések eléréséhez megteendő 
intézkedéseket. Az operatív progra -
mok célszámokat, többek között az 
akvakultúra -ágazat fejlesztésére vonatko -
zó konkrét célokat határoztak meg. A tag -
államok javaslatot tehettek az operatív 
programok felülvizsgálatára, hogy a halá -
szati vagy az akvakultúra -ágazat változó 
körülményeinek fényében kiigazítsák 
a célkitűzéseket (az említett célokkal 
kapcsolatban feltárt problémákat illetően 
lásd: 58. bekezdés).
47 
Bár az operatív programok keretet bizto -
sítottak az EHA átfogó végrehajtásához, 
a Számvevőszék valamennyi felkeresett 
tagállamban hiányosságokat állapított 
meg az akvakultúra támogatását célzó in -
tézkedésekkel kapcsolatban; ezt a  3. hát -
térmagyarázat  illusztrálja.
Példák az operatív programok akvakultúrával kapcsolatos hiányosságaira
Romániában az operatív program végrehajtása során nem foglalkoztak a tengeri akvakultúrával, annak elle -
nére, hogy azt prioritásként határozták meg a nemzeti stratégiai tervben. Így, bár a tengeri akvakultúrával 
kapcsolatos problémák ismertek voltak az operatív program kidolgozása előtt, azokkal nem foglalkoztak 
a programozási időszakban. Továbbá nem rangsorolták az akvakultúra támogatását célzó intézkedéseket.
Bár az olasz nemzeti stratégiai terv és operatív program megnevezte az akvakultúra fejlesztését gátló jelen -
tős akadályokat (többek között a tengerparti övezetek kezelésére irányuló tervek hiányát és a koncessziós 
szerződésekkel kapcsolatos bizonytalanságokat), az operatív program nem részletezte a kezelésükre szolgáló 
intézkedéseket. Nincsenek a termékek minőségének javítására irányuló környezeti, élelmiszer-biztonsági és 
kereskedelmi célok, például hiányzik a környezetvédelmi tanúsítás és az EMAS keretében történő nyilvántar -
tásba vétel, az új értékesítési lehetőségek előmozdítása, valamint a mikro- és a kisvállalatok konszolidációjá -
nak és fejlődésének elősegítése.
Lengyelországban az operatív program 2011. évi felülvizsgálata ellenére a mutatók nem változtak. Noha köztudott 
volt, hogy az akvakultúrára vonatkozó operatív programban meghatározott célkitűzések egyike sem teljesült, az 
operatív programot mégsem módosították a túlzottan optimista becslések valósághoz igazítása érdekében.3. háttérmagyarázat  
24 Észrevételek
48 
A foglalkoztatásra és a termelésre vonat -
kozóan léteztek ugyan konkrét célkitű -
zések, ám előfordult, hogy az EHA egyéb 
célkitűzéseivel nem foglalkoztak. Emel -
lett nem sok erőfeszítést tettek a kiadá -
sok rangsorolása vagy az ár -érték arány 
projektszintű biztosítása érdekében. 
A kiadások hatásainak monitorozásához 
és a negatív tendenciák korrigálásához 
alig álltak rendelkezésre rendszerek. 
A legjelentősebb pénzügyi intézkedést 
időnként egyszerűen a források elosztá -
sa jelentette.
A tagállamok nem vették kel -
lően figyelembe a környezet -
védelmi és az egészség ügyi 
politikát
49 
Az akvakultúra állatbetegségek és fer -
tőzések kockázatával, valamint a tengeri 
környezettel való kölcsönhatással jár. Az 
elkerített területeken tartott halakat ta -
karmányozni kell, és ez bizonyos mennyi -
ségű felesleges takarmány és szennyvíz 
kibocsátását eredményezheti. Az, hogy 
a halakat egymáshoz viszonylag közel 
tartják, fokozza a fertőzések és a be -
tegségek előfordulását és az állatorvosi 
kezelések szükségességét. A fertőzések 
vagy betegségek terjedése a tenyész -
tett halállomány pusztulását okozhatja, 
miközben a vadon élő halakat is veszé -
lyezteti. A tenyésztett halállományt vesz -
teség érheti a halak kiszabadulásakor 
is, és a vadon élő halakkal bekövetkező 
későbbi párzás a génállomány átadásá -
val jár, amely megváltoztathatja a vadon 
élő populáció tulajdonságait.50 
Ahhoz, hogy az akvakultúra fenntartható 
fejlesztése a tengeri környezet meg -
óvása mellett történjen, ezeket a koc -
kázatokat értékelni és kezelni kell. Az 
akvakultúra -tevékenységek állat -egész -
ségügyi ellenőrzését részletes jogsza -
bályi követelmények33 szabályozzák. 
Jóllehet az EHA finanszírozást biztosítha -
tott volna környezetvédelemre, valamint 
a lakosság és az állatok egészségének 
védelmére, Lengyelországon kívül egyik 
felkeresett tagállam sem hagyott jóvá 
projekteket e területeken. Emellett 
hiányzik a környezetvédelmi kérdé -
sekre vonatkozó iránymutatás (lásd: 
23–25. bekezdés).
51 
Az EHA végrehajtási rendelete34 előírja 
a tagállamok számára, hogy rögzítsék 
a környezetbarát termelést (azaz a nega -
tív hatások csökkentését vagy a pozitív 
hatások fokozását) tartalmazó projektek 
százalékos arányát. A Számvevőszék 
megállapította, hogy a felkeresett 
tagállamokban az EHA -ból finanszíro -
zott akvakultúra -ágazati intézkedések 
során nem vették kellően figyelembe 
ezeket a szempontokat. A támogatást 
túlnyomórészt a termelés fenntartását 
célzó intézkedésekre irányították. A tá -
mogatásra való jogosultság érdekében 
kezelendő környezeti és egészségügyi 
kockázatokra vonatkozóan meghatáro -
zott kiválasztási kritériumokat csak kis 
mértékben alkalmazták. Ezenkívül nem 
volt elegendő mérhető, megbízható 
adatokon alapuló mutató a meghatáro -
zott akvakultúra -ágazati gyakorlatok vízi 
környezetre gyakorolt hatása tekin -
tetében (például a szennyvíz és vegyi 
anyagok kibocsátásával, a gazdaságok 
elhelyezésével és a halszökések hatásá -
val kapcsolatban).
52 
Így nem lehetett meghatározni, hogy 
a környezeti hatások az érintett közberu -
házás szempontjából valósak és jelentő -
sek voltak -e (lásd: 4. háttérmagyarázat ).33 Például a Tanács 
2006. október 24-i 2006/88/
EK irányelve a tenyésztett 
víziállatokra és az azokból 
származó termékekre 
vonatkozó állat -egészségügyi 
követelményekről és 
a víziállatokban előforduló 
egyes betegségek 
megelőzéséről és az azok 
elleni védekezésről (HL L 328., 
2006.11.24., 14. o.).
34 A Bizottság 2007. március 26-i 
498/2007/EK rendelete az 
Európai Halászati Alapról szóló 
1198/2006/EK tanácsi rendelet 
végrehajtására vonatkozó 
részletes szabályok 
megállapításáról (HL L 120., 
2007.5.10., 1. o.).
25 Észrevételek
Egyes tagállamok eredmé -
nyekre vonatkozó jelentése -
iben súlyos pontatlanságok 
voltak
53 
Az EHA végrehajtásához kapcsolódó 
tagállami éves jelentéseknek tartalmaz -
niuk kellett monitoringra vonatkozó 
statisztikákat, és a jelentéseket a Bi -
zottsághoz történő benyújtásuk előtt 
a monitoringbizottságnak meg kellett 
vitatnia és jóvá kellett hagynia35. A je -
lentésekben a projektek végrehajtására 
vonatkozó legfrissebb pénzügyi adatok, 
valamint jellemzően a termelésre és 
a foglalkoztatásra vonatkozó mutatók 
szerepeltek. Ahhoz, hogy pontos képet 
lehessen alkotni az EHA akvakultúrát 
támogató intézkedéseinek tagállami és 
uniós szinten kifejtett hatásáról, elen -
gedhetetlen volt, hogy ezek a jelentések 
pontosak legyenek.54 
A Számvevőszék jelentős pontatlansá -
gokat és módszertani hiányosságokat 
állapított meg egyes éves végrehajtá -
si jelentésekben, ami akadályozta az 
akvakultúrára szánt EHA -támogatás 
megbízható értékelését (lásd: 
5. háttérmagyarázat ).35 Az 1198/2006/EK rendelet 
59. cikkének i) pontja.Példák arra, hogy nem helyeztek hangsúlyt a környezeti kérdésekre
Az EHA 2011-es végrehajtásáról szóló spanyol jelentés szerint a 2.1. intézkedés alapján jóváhagyott 604 projekt 
közül mindössze négy alkalmazott tanúsított környezetgazdálkodási rendszert. A projektgazdák környezeti 
hatásvizsgálatokat vagy egyszerűen a hatás hiányára vonatkozó nyilatkozatokat készítettek, és azokat az illetékes 
hatóságok ellenőrizték. A kevés kérelemre tekintettel azonban a környezetgazdálkodást nem használták bírálati 
kritériumként az EHA -támogatásra vonatkozó határozatokhoz.
Az olasz operatív program célkitűzései között szerepelt a környezetvédelmi tanúsításra vonatkozó eljárások alkal -
mazása és az EMAS keretében történő nyilvántartásba vétel. A környezetvédelmi tanúsításra azonban nem össz -
pontosítottak a kiválasztási eljárás során, és a környezeti hatások előzetes értékelése nem volt megfelelő. Emellett 
hiányosságok merültek fel a projektek tényleges környezeti hatásának monitorozása során. Szicíliában a környe -
zeti hatásvizsgálat előírt elvégzésének ellenőrzése nem volt az EHA -támogatás jóváhagyásának előfeltétele.
Romániában a 100 pontból mindössze hármat adtak a környezeti szempontra a kiválasztási szakaszban. Az 
EHA -ból támogatott projektek 32,5%-a esetében tekintették úgy, hogy környezetbarát termelést foglal magában. 
A „környezetbarát” projekt fogalmát azonban nem határozták meg. A „szokásosan bevált akvakultúra -ágazati 
gyakorlatot” alkalmazó projekteket szintén környezetbarátnak tekintették. Emellett az ökológiai termelők pro -
jektjeinek kivételével egyetlen projekt keretében sem kérelmeztek környezetvédelmi tanúsítást.4. háttérmagyarázat
26 Észrevételek
Az éves végrehajtási jelenségek és más statisztikai források pontatlanságai és mód -
szertani hiányosságai
Franciaországban a hatóságok az akvakultúra -ágazati vállalkozások akvakultúrával kapcsolatos statisztikai 
felmérésekre adott válaszainak arányára összpontosítanak (60%), azt azonban nem biztosítják, hogy ezek 
a vállalkozások, a mennyiséget tekintve, a teljes termelés legalább 90%-át képviseljék: a vonatkozó rendelet36 
ezt a határértéket határozta meg. Ez befolyásolta az éves termelési mutatók pontosságát. A francia hatóságok 
az akvakultúra támogatását célzó intézkedések végrehajtása tekintetében a költségvetési juttatások felhasz -
nálását, nem pedig az elért eredményeket használták legfontosabb mutatóként.
Spanyolországban és Romániában az éves végrehajtási jelentésekben ismertetett akvakultúra -termelésre 
vonatkozó adatok a kedvezményezettek által az eredeti támogatási kérelmek idején készített előrejelzéseken 
alapultak. A tényleges output -adatként bejelentett összegek valójában nem a termelés valós mérésén alapul -
tak, és ezért megbízhatatlanok voltak.
Olaszországban a tényleges adatok csak 2012-re vonatkozóan kerültek be először az éves végrehajtási jelen -
tésbe. Emellett igen jelentős eltérések voltak az EHA -ra vonatkozó végrehajtási jelentésekben bejelentett éves 
akvakultúra -termelés és az Eurostat adatai között. 2011-re vonatkozóan például az éves végrehajtási jelentés -
ben szereplő akvakultúra -termelés 424 905 tonna volt, az Eurostat szerint pedig 164 127 tonna.
Lengyelországban a tagállami hatóságok nem monitorozták a kedvezményezettek projektvégrehajtási záróje -
lentéseiben szereplő eredménymutatókat. Az EHA éves végrehajtási jelentéseiben szereplő, az akvakultúrára 
vonatkozó eredménymutatók ellenőrzése ezért nem volt megfelelő.
36 A 762/2008/EK rendelet 3. cikke.5. háttérmagyarázat
27 Észrevételek
Az EHA intézkedései 
mindeddig nem biztosí -
tottak megfelelő ár -érték 
arányt az akvakultúra 
fenntartható fejlesztésé -
nek támogatása terén
Az uniós szintű átfogó célki -
tűzések nem teljes ültek
55 
A Bizottság 2002-es stratégiája37 biz-
tonságos, hosszú távú foglalkoztatást 
(további 8000–10 000 munkahelyet) 
kívánt teremteni a 2003–2008 közötti 
időszakban, különösen a halászattól 
függő területeken. Ez a célkitűzés négy 
fő elemből tevődött össze: az uniós 
akvakultúra -termelés éves növekedési 
ütemének 4%-ra emelése, a területren -
dezés javítása, a piacfejlesztés előmozdí -
tása és az irányítás javítása.
56 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
2012-ig ezek a célkitűzések többnyi -
re nem teljesültek. Az uniós termelés 
évekig 1,3 millió tonna körüli volt, míg 
a világ akvakultúra -termelése továbbra 
is emelkedett (lásd: 2. ábra ). Pontos fog -
lalkoztatási adatok nem állnak rendelke -
zésre, de a Bizottság ezeket is stabilnak 
értékeli38. Bár a területrendezésre és 
az irányításra vonatkozóan nem voltak 
számszerűsített célkitűzések, a tagálla -
mokban végzett számvevőszéki ellenőr -
zés jelentős problémákat tárt fel mindkét 
területen (lásd: 37–40. bekezdés).A tagállami szintű célkitűzé -
sek nem teljes ültek
57 
A felkeresett tagállamok minden 
operatív programja a termelés és 
a foglalkoztatás tekintetében konkrét 
célkitűzéseket, a környezetvédelem, az 
állategészségügy, a diverzifikáció stb. 
tekintetében pedig általánosabb célkitű -
zéseket állapított meg39. A Számvevőszék 
megállapította, hogy a felkeresett tag -
államokban az akvakultúrára vonatkozó 
fő célkitűzések nem teljesültek, és hogy 
nagyon magas célszámokat határoztak 
meg megbízható alap nélkül. A Bizott -
ság 2009-ben végzett hatásvizsgálata40 
szintén a növekedési célszámokat hatá -
rozta meg az akvakultúra -stratégia egyik 
hiányosságaként.
58 
A hat ellenőrzött tagállamban a teljes 
időközi termelési célt41 683 000 tonná -
ban határozták meg. Ugyanakkor az éves 
végrehajtási jelentések szerint, figyel -
men kívül hagyva az adatok pontossá -
gát érintő problémákat (lásd: 54. be -
kezdés), az átmeneti szakaszban csak 
485 000 tonna tényleges termelésről 
számoltak be. Más ágazatokhoz hason -
lóan a pénzügyi válság az akvakultúrára 
is jelentős hatást gyakorolt (lásd: 
41. és 42. bekezdés), és szerepet játszott 
a tervezettnél kevesebb termelésben. 
Noha a tagállamok felülvizsgálták az 
operatív programokat, nem frissítet -
ték a célszámokat oly módon, hogy 
azok tükrözzék az operatív programok 
kidolgozása óta bekövetkezett tényleges 
termeléscsökkenést. A termelési célszá -
mok és a tényleges eredmények össze -
hasonlítása a  6. háttérmagyarázatban  
található.37 COM(2002) 511 végleges.
38 COM(2013) 747 final, 
2012. december 12.
39 Az 1198/2006/
EK rendelet 20. cikke (1) 
bekezdésének c) pontja.
40 SEC(2009) 453, 2009. április 8., 
2.4.2. szakasz.
41 A tagállamok időközi termelési 
célokat tűztek ki 2010-re, 
illet ve 2011- re.
28 Észrevételek
Annak kockázata, hogy az operatív programok célkitűzései nem teljes ülnek
Tagállamezer tonna
Alaptermelés ReferenciaévTervezett 
termelésTényleges idő -
közi termelésReferenciaévA tervezett 
és a tényle -
ges közötti 
különbségAz EHA-
program végé -
re tervezett 
termelés
Franciaország 242 2007 253 209 2010 -44 264
Olaszország 242 2006 254 165 2011 -89 278
Lengyelország 35 2006 43 29 2010 -14 52
Portugália 7 2005 10 9 2010 -1 15
Románia 7 2005 10 9 2010 -1 14
Spanyolország 63 2005 113 64 2010 -49 80
Összesen 596 683 485 -198 703
Forrás:  Operatív programok, éves végrehajtási jelentések, EUROSTAT.
A franciaországi termelés magában foglalja az osztrigát is. Az operatív program becslése szerint az osztriga -
termelés a programkezdeti 115 000 tonnáról 2010-re 121 000 tonnára, a program végére pedig 127 000 tonná -
ra emelkedett volna. 2010-ben az osztrigatermelés a mortalitási válság miatt 84 000 tonnára esett vissza. Az 
operatív program felülvizsgálatára legutóbb 2012-ben került sor, de az akkorra irreálissá vált osztrigatermelési 
célt nem módosították.
Az olasz operatív program a 2011-ben végzett felülvizsgálatakor megtartotta a program végére kitűzött 
278 000 tonnás termelési célt, noha akkorra a tényleges termelés az Eurostat szerint 165 000 tonna volt.
A lengyel operatív program a legutóbbi, 2011-ben végzett felülvizsgálatakor megtartotta a program végére 
kitűzött 52 000 tonnás termelési célt, annak ellenére, hogy 2010-ben a tényleges termelés csak 29 000 tonnát 
tett ki.
A program végére kitűzött portugál akvakultúra -termelési célszámok szintén irreálisak voltak. Az operatív 
program úgy becsülte, hogy a termelés a 2005. évi 7000 tonnáról 2013-ban (+214%-kal) 15 000 tonnára emel -
kedik. A 2011-re bejelentett tényleges termelés azonban csak 9000 tonnát tett ki.
A román operatív program a legutóbbi, 2012-ben végzett felülvizsgálatakor a program végére kitűzött terme -
lési célt több mint 14 000 tonnára emelte, jóllehet 2010-ben a tényleges termelés mindössze 9000 tonna volt.
A spanyol operatív program végére kitűzött termelési célszámok irreálisak voltak. Ezeket 2012-ben 
113 000 tonnáról 80 000 tonnára csökkentették (a kékkagyló kivételével), míg a 2010-re bejelentett tényleges 
termelés 64 000 tonnát tett ki.6. háttérmagyarázat
29 Észrevételek
Számtalan ellenőrzött pro -
jekt esetében valószínűtlen 
volt, hogy azok költséghaté -
kony módon járulnak hozzá 
a célkitűzésekhez
59 
Az EHA a 2007–2013 közötti időszakban 
több mint 400 millió eurót biztosított 
az akvakultúra fenntartható fejlesztését 
célzó 2.1. intézkedés keretébe tartozó 
mintegy 5800 projektre. A Számvevőszék 
az ellenőrzés során megvizsgálta, hogy 
a kiválasztott projektek eredményesen 
járultak -e hozzá ehhez a célkitűzéshez. 
Ennek során mérlegelte, hogy a pro -
jekteket az akvakultúra fenntartható 
fejlesztése érdekében választották -e ki, 
és hogy megfelelő célokra – különösen 
a növekedés és a foglalkoztatás eléré -
sére – irányultak -e, a tervezett ered -
ményeket ténylegesen elérték -e, és az 
ár-érték arány szempontjából kedvezőek 
voltak- e.Kevés támogatást nyújtottak 
a fenntartható fejlesztésre, 
és nem volt megfelelő a célok 
meghatározása
60 
Az EHA -rendelet számos célkitűzést 
határozott meg az akvakultúra -projektek 
támogatása tekintetében. Támoga -
tást környezetjavító, hagyományos 
akvakultúra -tevékenységekre42, jó 
piaci lehetőségekkel rendelkező fajok -
ra irányuló diverzifikációra43, valamint 
a foglalkoztatás és a piac fenntartható 
fejlesztésére44 lehetett nyújtani.
61 
A gyakorlatban zömmel a meglévő és ha -
gyományos akvakultúra -tevékenységek 
részesültek támogatásban. Ezt a tagál -
lami operatív programokban és a nem -
zeti szabályozásokban meghatározott 
bírálati kritériumok és az akvakultúrára 
alkalmas helyszínekhez való hozzáférést 
érintő ellenőrzések segítették elő. Így 
csak kevés támogatást nyújtottak olyan 
új vagy innovatív projektekre, amelyek 
magas hozzáadott értéket teremthetnek 
vagy növelhetik az akvakultúra fenn -
tartható fejlesztését célzó össztermelést 
(lásd: 7. háttérmagyarázat ).42 Az 1198/2006/EK rendelet 
29. cikkének (1) bekezdése.
43 A 498/2007/EK rendelet 
10. cikke.
44 Az 1198/2006/EK rendelet 
19. cikke.
Példák az akvakultúra fenntartható fejlesztésének korlátozásaira
A spanyolországi Galíciában a pályázók kérése ellenére 1985 óta nem ítéltek oda koncessziós szerződést az 
akvakultúra fejlesztése céljával tengeri területekhez való hozzáférésre. Annak ellenére, hogy a számvevőszéki 
ellenőrzés idején nem volt tengeri területrendezés, és a galíciai hatóságok kérték, hogy végezzenek felmérést 
más tengeri területek akvakultúra -fejlesztésre való alkalmasságával kapcsolatosan, újonnan belépő vállalkozá -
sok a gyakorlatban igen korlátozottan juthattak hozzáféréshez.
Olaszországban a pályázatok benyújtási határideje, valamint az engedélyezési folyamat hosszúsága és 
a kiválasztási eljárás során a meglévő projektekre adott külön pontok miatt túlnyomórészt a meglévő 
akvakultúra -ágazati vállalkozásoknak nyújtott támogatás volt jellemző.7 . háttérmagyarázat
30 Észrevételek
Példák a projektek nem megfelelő kiválasztására
Mivel Spanyolországban (Andalúziában és Galíciában), valamint Franciaországban az akvakultúra támoga -
tását célzó intézkedésekre rendelkezésre álló költségvetés meghaladta a beérkezett pályázatok összértékét, 
az alapvető támogathatósági kritériumokat teljesítő projektek mindegyikére nyújtottak támogatást. Így nem 
rangsorolták a projekteket, ezáltal növekedett a megfelelő ár -érték arány elmaradásának kockázata. A Szám -
vevőszék megállapította, hogy a Spanyolországban vizsgált 10 projekt közül hatnak olyan hiányosságai voltak, 
amelyek a nem megfelelő kiválasztásra utaltak. Ezen esetek közül öt szervízhajók beszerzésére vonatkozott, 
a termelés vagy a foglalkoztatás javítását nem említették.
Lengyelországban ugyan megállapítottak bírálati kritériumokat, azok azonban nem kapcsolódtak az 
akvakultúra támogatására irányuló célkitűzéshez. A gyakorlatban az alapvető támogathatósági kritériumok 
(köztük egy hároméves üzleti terv benyújtása) teljesülése esetén a támogatási kérelmeket beérkezési sorrend 
szerint hagyták jóvá. Ennek következtében a támogatás nem feltétlenül a legjobb projektekhez került, és 
a programozási időszak során később benyújtott projekteket a költségvetés kimerülése miatt azonnal vis z-
szautasították. A Számvevőszék megállapította, hogy a vizsgált tíz projekt közül hármat nem megfelelően 
választottak ki.
Romániában az EHA -rendeletben meghatározott célkitűzésekre utaló bírálati kritériumok alacsony súlyozást 
kaptak, azokat nem értékelték kellően, és részben fedték egymást. A Számvevőszék az ellenőrzés során megál -
lapította, hogy a vizsgált tíz projekt közül többet nem megfelelően választottak ki.
Lengyelországban, Portugáliában és Olaszországban a kiválasztási eljárás során nem vették figyelembe, hogy 
hol tart a projektek végrehajtása a pályázatok benyújtásának időpontjában, és egyes projektek már lezárultak 
a támogatási határozat meghozatalakor. Ez nem biztosította a kellő ellenőrzést a „talált pénz” effektus ellen. 
Az ellenőrzés során a Számvevőszék megállapította, hogy az említett tagállamokban ellenőrzött 30 projekt -
nek mintegy harmada mutatott a nem megfelelő kiválasztásra utaló hiányosságokat.8. háttérmagyarázat62 
A jó projektek kiválasztásához szüksé -
ges a támogatható projektek prioritási 
sorrendjének megállapítása, és ehhez 
az operatív program célkitűzéseit szem 
előtt tartó bírálati kritériumokat kell 
alkalmazni. A Számvevőszék megállapí -
totta, hogy a felkeresett tagállamokban 
ellenőrzött projekteket gyakran nem 
megfelelően választották ki, és gyakran 
olyan projektekre nyújtottak támogatást, 
amelyek a kiválasztás időpontjában már 
megkezdődtek (lásd: 8. háttérmagya -
rázat ). A vizsgált 60 projektnek mintegy 
harmada olyan hiányosságokat mutatott, 
amelyek arra utalnak, hogy nem megfe -
lelően történt a kiválasztásuk.63 
A tagállamok operatív programjai 
időközi és végső akvakultúra -termelési 
célszámokat határoztak meg a progra -
mozási időszakra, amelyek mindegyike 
a termelés növekedését vonta maga 
után. Az akvakultúra -ágazat termelés 
és foglalkoztatás növelésére vonatkozó 
célszámainak eléréséhez (lásd: 55. be -
kezdés) egyértelmű kapcsolatnak kell 
lennie a projektek EHA -támogatásra való 
kiválasztása és a termelés növelésére 
irányuló általános célkitűzés között.
31 Észrevételek
64 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
az operatív programok ugyan a termelés 
növelését tűzték ki célul, a felkeresett 
tagállamokban alkalmazott kiválasztási 
eljárások gyakran nem kezelték kellően 
kiemelten az adott célszámok elérését 
(lásd: 9. háttérmagyarázat ).
A projektek tervezett 
eredményei nem teljes ültek, 
vagy elmaradt az ellenőrzés ük
65 
Ahhoz, hogy a projektek eredményesen 
hozzájáruljanak a támogatott intézke -
dések hatásához, nagyjából teljesíteniük 
kell a támogatásra való jóváhagyásukkor 
meghatározott célszámokat. Az illetékes 
hatóságoknak el kell végezniük a projek -
tek végrehajtásának és eredményeinek 
monitoringját, és adott esetben korrek -
ciós intézkedéseket kell hozniuk (lásd 
még: 53. és 54. bekezdés).
Példák olyan projektekre, amelyek nem a növekedést célozták meg
Spanyolországban, Franciaországban és Lengyelországban a kiválasztott projekteknek nem volt kifejezett 
célja a foglalkoztatás vagy a termelés növelése, hanem főként a meglévő tevékenységek korszerűsítésére 
irányultak, ami a tagállamok szerint kedvező hatást gyakorol a foglalkoztatásra és a termelésre. Mivel azonban 
a projektek nem tűzték ki ezt a célt, nem összpontosítottak a növekedés elérésére (lásd: 66. bekezdés).
Az olaszországi Szicíliában a projektek kiválasztása súlyozott kiválasztási szempontok szerint történt. Leg -
feljebb 20 pont járt a foglalkoztatás fenntartásáért, 10 pont a foglalkoztatás növeléséért, szerződtetett 
alkalmazottanként (legfeljebb 30 ponttal), továbbá 10 pont legalább egy nő szerződtetéséért. A Számve -
vőszék megállapította, hogy a projektgazdák gyakran a szükséges minimumot jelentették be a kiválasztási 
pontszám optimalizálása érdekében. Egy projektgazda például bejelentette, hogy a projekt egy női alkalma -
zott felvételével járna, ezáltal a munkaerő létszáma 90-ről 91-re emelkedne egy nő szerződtetésével, tehát 
20 (10+10) pontot kapott ezért az intézkedésért, és további 20 pontot két munkahely megtartásáért.9. háttérmagyarázat
32 Észrevételek
66 
A helyszínen ellenőrzött 31 projekt, 
valamint a tervek szerint a foglalkozta -
tást, illetve a termelést fokozó 25 pro -
jekt45 közül a számvevőszéki ellenőrzés 
idején bizonyíték volt arra, hogy csak 
három érte el a célkitűzéseit (lásd: 
III. melléklet ). Számos projekt ugyan 
még mindig folyamatban van, a célkitű -
zések elérésének aránya alacsony (lásd: 
10. háttérmagyarázat ).
Az ár -érték arány mindeddig 
nem volt megfelelő
67 
Az akvakultúra -projektekre költött 
közforrásoknak kedvező ár -érték arányt 
kell biztosítaniuk. Ez azt jelenti, hogy 
a közfinanszírozásnak arányban kell len -
nie a várt eredményekkel, továbbá el kell 
kerülni a túlzott beruházástámogatást és 
a „talált pénz” effektust. A forrásoknak 
emellett valós ösztönzést kell biztosí -
taniuk a beruházáshoz, és kerülni kell, 
hogy olyan beruházásokra nyújtsanak 
támogatást, amelyeket közfinanszírozás 
nélkül is végrehajtottak volna.Néhány ellenőrzött projekt 
tényleges potenciállal 
rendelkezett és bevált 
gyakorlatot jelzett…
68 
A Számvevőszék három, az akvakultúra 
fenntartható fejlesztéséhez hozzá -
járuló sikeres projektet tárt fel (lásd: 
11. háttérmagyarázat ).45 E 25 eset közül 11-ben 
a projektkiválasztási eljárás 
keretében nem tűzték ki célul 
konkrétan a növekedést.
Példák projektek eredménytelenségére vagy eredményeik ellenőrzésének 
elmaradására
Lengyelországban annak ellenére, hogy az ellenőrzés során felkeresett öt kedvezményezett mindegyike arról 
számolt be a tagállami hatóságoknak benyújtott projektvégrehajtási zárójelentésében, hogy elérte a terme -
lési célszámokat, négyük megerősítette a Számvevőszéknek, hogy a célkitűzések valójában nem teljesültek. 
A kedvezményezettek ragadozók támadása miatt bekövetkezett jelentős (néha 80%-ot megközelítő) állo -
mányveszteségről számoltak be.
Franciaországban minden felkeresett kedvezményezett arról számolt be, hogy nem érte el a termelési célszá -
mokat. A bejelentett mennyiségekkel kapcsolatos anomáliákat az illetékes hatóságok nem ellenőrizték.
Olaszország a tevékenységek monitorozását 2012-től, az eredményekről történő beszámolást pedig 2013-tól 
kezdődően végzi.10. háttérmagyarázat
33 Észrevételek
Példák sikertörténetekre
Lengyelországban egy 7,8 millió euró költségű projekt 3,4 millió euró összegű EHA -támogatást kapott egy 
olyan, fenntartható tilápia -tenyésztő gazdaság létrehozására, amely a körülvevő környezetet védő technológi -
ákat alkalmazó zárt haltartály -rendszereket tartalmazott. A projekt évi 200 tonna haltermelésre és 13 munka -
hely teremtésére irányult. A projekt azonban a lezárulásakor évi 1000 tonna halat termelt és addigra 19 mun -
kahelyet hozott létre.
Egy spanyolországi projekt 742 000 euró összegű EHA -támogatást kapott farkassügér és nagyszemű 
vörösdurbincs tenyésztésére szolgáló tó kialakítására egy 600 hektáros területen. A kedvezményezett jelentős 
szakértelemmel rendelkezett az akvakultúra -ágazatban, és hozzájutott finanszírozási forrásokhoz és műkö -
dő tőkéhez is. A teljes területet immár több, uniós finanszírozású projektből fejlesztik. A tavakba 2011-ben 
halivadékokat telepítettek, és a három évig tartó tenyészidőszak miatt arra számítottak, hogy 2014-re mintegy 
600 tonna lesz az össztermelés. A kedvezményezettnek a hosszú tenyészidőszak miatti jelentős működő tőke 
(több mint 5 millió euró) finanszírozására való képessége elengedhetetlen volt a projekt sikeréhez. Azt tervez -
ték, hogy a munkahelyek száma 2014-re 30-ról 50-re emelkedik, de már 2013-ban elérte az 52-t.
Egy portugáliai projekt 35 000 euró összegű támogatást kapott egy osztrigatenyésztő gazdaság korszerűsí -
tésére és bővítésére. A projektvezető osztrigatenyésztésből szerzett egyetemi oklevelet. A projekt célja az 
volt, hogy a 2011. évi 120 tonnáról 2013-ra 150 tonnára növelje a termelést, csökkentse az osztrigák mortalitá -
sát, és a munkaerő létszámát négy főről kilenc főre emelje. 2013-ban, a Számvevőszék ellenőrzésének idején 
a projekt még nem zárult le teljesen, de a termelés már 135 tonnára növekedett, és nyolc főt foglalkoztattak 
a gazdaságban.11. háttérmagyarázat
Forrás:  Európai Számvevőszék.
34 Észrevételek
…sok projekt azonban nem
69 
A 31 ellenőrzött projekt közül a Számve -
vőszék 16 olyan esetet tárt fel, amelyek -
ben nem volt elegendő bizonyíték az 
ár-érték arány elérésére.
 – 11 esetben (mindegyik eset 
olaszországi és lengyelországi) 
a kedvezményezett a támogatá -
si határozat meghozatala előtt 
kezdte meg a beruházást. Ezekben 
a tagállamokban a kedvezmé -
nyezettek az EHA- projektekhez 
kapcsolódó beruházások többsé -
gét már a támogatás jóváhagyása 
előtt végrehajtották. Ez visszafogta 
a források által biztosított tényle -
ges beruházásösztönzést, és azt bi -
zonyítja, hogy olyan kedvezménye -
zetteknek ítéltek oda közpénzeket, 
akiknek nem volt azokra szüksé -
gük. Emellett a becsült társfinan -
szírozandó beruházási költségeket 
nem a projektek várt eredményeire 
hivatkozva indokolták meg. – Öt esetben a közfinanszírozás 
nagyságrendjét nem indokolták 
meg megfelelően az eredmé -
nyekhez képest, és nem volt 
elegendő bizonyíték a meg -
felelő ár -érték arányra (lásd: 
12. háttérmagyarázat ).
Példák olyan EHA -ból finanszírozott projektekre, amelyek esetében alacsony volt 
az ár -érték arány
A spanyolországi Andalúziában egy helyi energiaszolgáltató vállalat által biztosított meleg víz felhasználá -
sával történő garnélatenyésztésre irányuló projekt 358 000 euró összegű EHA -támogatásban részesült. Bár 
a projekt várhatóan nyolc új munkahelyet teremtett volna, az illetékes hatóságok nem vették figyelembe, 
hogy ugyanennyi munkahely szűnt meg, amikor a kedvezményezett két másik telephelyről a projekt telephe -
lyére helyezett át tevékenységeket.
Franciaországban 108 000 euró összegű EHA -támogatást fizettek ki egy olyan projektre, amely egy kagylóte -
nyésztéssel foglalkozó vállalkozás fejlesztésére céljából egy kétemeletes épület felépítését foglalta magában. Az 
épület egyik szintjét nem a tervezett tevékenységhez, hanem idegenforgalmi tevékenységekhez használták.
Portugáliában 838 000  euró összegű EHA -támogatásban részesült egy olyan projekt, amely halak  – többek 
között tonhal  – későbbi eladás céljával történő fogására, tartására és takarmányozására vonatkozott. Az ellen -
őrzés idejére – jóllehet fogtak és értékesítettek tonhalat – nem volt elegendő bizonyíték arra, hogy a halakat 
a létesítményben tartották volna és takarmányozták volna az értékesítésük előtt. A folyamat ezért közelebb 
állt a fogáson alapuló halászathoz, mint az akvakultúrához.12. háttérmagyarázat
35
 Az új közös halászati politika és  a (2014-től működő) Európai  Tenger ügyi és Halászati Alap (ETHA)
70 
2013 decemberében az Európai Par -
lament és a Tanács a közös halászati 
politika 2014. január 1-jétől történő 
megreformálását célzó rendeletet46 foga -
dott el. A 2013-ban lezáruló időszakra 
vonatkozó KHP -rendelettől eltérően ez 
a rendelet külön szakaszt tartalmaz az 
akvakultúráról, és előírja a tagállamok 
számára, hogy uniós stratégiai iránymu -
tatások alapján többéves nemzeti stra -
tégiai terveket készítsenek (például az 
engedélyezéssel kapcsolatos) adminiszt -
ratív akadályok felszámolása, a vizekhez 
és a területhez való hozzáférés elősegí -
tése, valamint az akvakultúrához kap -
csolódó környezetvédelmi, társadalmi és 
gazdasági mutatók alkalmazása érdeké -
ben. Az operatív programoknak össz -
hangban kell lenniük ezekkel a stratégiai 
tervekkel. Létrejön egy új, akvakultúrával 
foglalkozó tanácsadó testület, amely az 
ágazat irányításával kapcsolatban nyújt 
tanácsadást.
71 
Az új akvakultúra -politika végrehajtá -
sa az Európai Tengerügyi és Halászati 
Alapon (ETHA)47 keresztül történik. Az 
EHA -tól eltérően az ETHA külön szakaszt 
szentel annak meghatározására, hogy 
a finanszírozást hogyan használják fel 
az akvakultúra fenntartható fejlesz -
tésének támogatására. Az ETHA az 
EHA -nál egyértelműbb keretet bizto -
sít az akvakultúra finanszírozásához, 
lehetőséget biztosítva többek között 
környezetvédelmi és egészségügyi intéz -
kedések finanszírozására, a területren -
dezés fejlesztésére, üzleti innovációra, 
a vállalkozói készség ösztönzésére és 
az állománybiztosításra. A finanszíro -
zás összhangban áll majd a tagállamok 
többéves nemzeti stratégiai tervével.46 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2013. december 11-i 
1380/2013/EU rendelete 
a közös halászati politikáról, az 
1954/2003/EK és az 
1224/2009/EK tanácsi rendelet 
módosításáról, valamint 
a 2371/2002/EK és 
a 639 /2004/E K tanácsi 
rendelet és a 2004/585/EK 
tanácsi határozat hatályon 
kívül helyezéséről (HL L 354., 
2013.12.28., 22. o.).
47 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2014. május 15-i 
508/2014/EU rendelete az 
Európai Tengerügyi és 
Halászati Alapról, valamint 
a 2328/2003/EK, 
a 861/ 2006/E K, az 1198/2006/
EK és a 791/2007/EK tanácsi 
rendelet, valamint az 
1255/2011/EU európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
(HL L 149., 2014.5.20., 1. o.) .
36
 Következtetések  
és ajánlások
72 
A hagyományos halfogási ágazatból 
származó uniós termelés visszaesésével 
és az akvakultúra -termelés világszerte 
számottevő növekedésének példájával 
összefüggésben a megreformált KHP 
célja, hogy 2014-től továbbfejlessze az 
akvakultúra támogatását célzó intézke -
déseket. A Számvevőszék ellenőrizte, 
hogy az EHA által az előző időszakra 
nyújtott finanszírozás eredményesen 
támogatta -e az akvakultúra fenntartható 
fejlesztését, hogy tanulságokat lehessen 
levonni az új intézkedésekhez.
73 
Az ellenőrzés során a Számvevőszék 
megvizsgálta, hogy az akvakultúra támo -
gatását célzó intézkedéseket megfelelő -
en alakították -e ki és hajtották -e végre 
uniós és tagállami szinten, valamint azt, 
hogy az EHA ár -érték arány szempont -
jából kedvező volt -e, és támogatta -e az 
akvakultúra fenntartható fejlesztését.
74 
A Számvevőszék összességében azt 
állapította meg, hogy az EHA nem 
nyújtott eredményes támogatást az 
akvakultúra fenntartható fejlesztéséhez. 
Uniós szinten az akvakultúra fenntart -
ható fejlesztését célzó intézkedések 
kialakítása és monitoringja nem volt 
megfelelő. A KHP és az EHA 2013-ig 
bezárólag nem biztosított megfelelő 
keretet az akvakultúra fenntartható 
fejlesztéséhez (18. és 19. bekezdés), és 
a tagállamok nemzeti stratégiai tervének 
és operatív programjainak Bizottság 
általi felülvizsgálata nem korrigálta 
az akvakultúra -politika kialakításának 
bizonyos problémáit (20–22. bekezdés). 
Az akvakultúra fejlesztésének környezeti 
fenntarthatósága az EHA egyik célja. 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
a Bizottság a Natura 2000-re vonatko -
zóan megfelelő iránymutatást adott, 
a víz -keretirányelvvel, a tengervédelmi 
stratégiáról szóló keretirányelvvel és 
a környezeti hatásvizsgálatra vonat -
kozó irányelvvel kapcsolatos kérdések 
tekintetében azonban ez nem így történt 
(23–25. bekezdés).Problémák merültek fel a tagállamok 
által bejelentett és uniós szinten ös z-
szesített akvakultúra -termelési adatok 
teljességével és megbízhatóságával 
kapcsolatban (26–30. bekezdés), ami 
megnehezíti az akvakultúra -ágazati 
intézkedések eredményeinek értéke -
lését. Az EHA monitoringbizottságai 
és időközi értékelései, valamint a Bi -
zottság vizsgálatai elenyésző hatást 
gyakoroltak az akvakultúra -ágazati 
intézkedések végrehajtására (31–34. be -
kezdés). A közpénzből finanszírozott 
kutatási és LIFE -projektek eredmé -
nyeit nem használták ki teljes körűen 
(35. és 36. bekezdés).
75 
Tagállami szinten az akvakultúra fenn -
tartható fejlesztését célzó intézkedések 
kialakítása és monitoringja nem volt 
megfelelő. Jelentős problémák merültek 
fel a területrendezéssel és a bonyo -
lult engedélyezési követelményekkel 
kapcsolatban (39. és 40. bekezdés), és 
a pénzügyi válság hatása is számottevő 
volt (41. és 42. bekezdés). A felkeresett 
tagállamok esetében az EHA által előírt 
nemzeti stratégiai tervek és operatív 
programok általában nem biztosí -
tottak kellően egyértelmű alapot az 
akvakultúra fenntartható fejlesztéséhez 
(43–48. bekezdés). Továbbá a tagállamok 
nem hajtottak végre következetes straté -
giát az akvakultúra -ágazat fejlesztése ér -
dekében (37. és 38. bekezdés). Különösen 
a környezetvédelmi és az egészségügyi 
politikát nem vették kellően figyelembe 
(49–52. bekezdés). Pontatlanságok és 
módszertani hiányosságok voltak a ter -
melési adatokra vonatkozó éves jelenté -
sekben (53. és 54. bekezdés).
37 Következtetések és ajánlások 
76 
Az akvakultúrára szánt EHA -támogatás 
ár-érték aránya tekintetében a Szám -
vevőszék észrevételezte, hogy az 
akvakultúra fenntartható fejlesztésére 
vonatkozó célkitűzések sem uniós, 
sem tagállami szinten nem teljesültek 
(55–58. bekezdés).
77 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
számos EHA -finanszírozású projekt 
ár-érték arány szempontjából nem 
volt kedvező, illetve nem támogatta az 
akvakultúra fenntartható fejlesztését. 
A projektek céljait gyakran nem meg -
felelően határozták meg, a projektek 
alig járultak hozzá a növekedéshez és 
a foglalkoztatáshoz, és nem érték el 
a várt eredményeket (59–66. bekezdés). 
Bár az ellenőrzés során a Számvevőszék 
néhány sikertörténetet is feltárt, emel -
lett bőven volt bizonyíték „talált pénz” 
effektusra és alacsony ár -érték arányra, 
az új fejlesztések alulfinanszírozására és 
a közberuházások alacsony megtérülésé -
re (67–69. bekezdés).
78 
Összefoglalóan: a 2013-ig tartó idő -
szakban tehát nem volt megfelelő 
uniós és tagállami szintű keret az 
akvakultúra -ágazat fenntartható fej -
lesztésére irányuló uniós célkitűzések 
teljesüléséhez, és a ténylegesen megtett 
intézkedések nem hoztak kielégítő ered -
ményeket. A fentiekre, valamint a KHP 
reformjára és az ETHA 2014-től történő 
bevezetésére tekintettel (70–71. bekez -
dés) a Számvevőszék az alábbi ajánláso -
kat fogalmazza meg.1. ajánlás
A Bizottság az új Európai Tengerügyi 
és Halászati Alap keretébe tartozó, az 
akvakultúra támogatását célzó intézke -
dések végrehajtása során:
a) a tagállamok operatív programjainak 
jóváhagyásakor mérlegelje, hogy 
az akvakultúra fenntartható fejlesz -
tésére vonatkozó célok reálisak és 
megfelelőek -e, és hogy a támoga -
tás olyan intézkedésekre irányul -e, 
amelyek várhatóan e célok elérését 
segítik elő;
b) dolgozzon ki iránymutatást arra 
nézve, hogy a közfinanszírozással 
kapcsolatos döntéshozatalkor a rele -
váns környezeti tényezőket hogyan 
kell figyelembe venni;
c) adott esetben gondoskodjon arról, 
hogy a tagállami operatív programo -
kat csak abban az esetben hagyják 
jóvá, ha az akvakultúra -ágazat 
fejlesztésére vonatkozóan megfelelő 
nemzeti stratégia készült;
d) ösztönözze a tagállamokat megfe -
lelő területrendezés végrehajtására, 
továbbá akvakultúra -ágazat fej -
lesztésének támogatása érdekében 
az engedélyezési és adminisztratív 
eljárások egyszerűsítésére;
e) a különböző forrásokból összeállí -
tott akvakultúra -ágazati statisztikai 
adatok összehasonlíthatóságának 
javításával tegye pontosabbá és 
teljesebbé azokat.
38 Következtetések és ajánlások 
2. ajánlás
A tagállamok az új Európai Tengerügyi 
és Halászati Alap keretébe tartozó, az 
akvakultúra támogatását célzó intézke -
dések végrehajtása során:
a) készítsenek és alkalmazzanak 
következetes nemzeti stratégiát az 
akvakultúra -ágazat fejlesztésére;
b) hajtsanak végre megfelelő te -
rületrendezést, továbbá az 
akvakultúra -ágazat fejlesztésének 
támogatása érdekében egyszerűsít -
sék az engedélyezési és adminisztra -
tív eljárásokat;
c) biztosítsák, hogy a közfinanszírozás 
terén azok a projektek részesülje -
nek előnyben, amelyek a legha -
tékonyabban járulnak hozzá az 
akvakultúra -ágazat fenntartható 
fejlesztéséhez, és ár -érték arány 
szempontjából kedvezőek;
d) megfelelő mutatók kialakításával 
és alkalmazásával szigorúbban 
kövessék nyomon a projektek 
eredményeit.
A jelentést a Rasa BUDBERGYTĖ számvevőszéki tag elnökölte I. Kamara fogadta el 
2014. május 14-i luxembourgi ülésén.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök

39
 Mellékletek I. MellékletAz akvakultúra-ágazat forgalma és az EHA-támogatás
TagállamForgalom (2011) EHA-támogatás (millió euró)
Érték (millió euró)Mennyiség  
(ezer tonna)Az EHA 2. prioritási 
tengelye (tervezett)Az EHA 2.1. intézke -
dése (tényleges)A 2.1. intézkedés 
keretébe tartozó 
projektek száma
Belgium 0,2 0,0 1,3 0,1 2
Bulgária 10,0 4,1 36,0 39,3 101
Cseh Köztársaság 44,5 21,0 14,5 7, 2 327
Dánia (*) 145,8 40,5 37, 6 14,4 90
Németország 85,9 39,1 54,9 7,7 165
Észtország 1,6 0,4 24,6 20,7 44
Írország 128,5 44,8 0,0 0,6 12
Görögország 523,3 121,8 59,7 0,1 3
Spanyolország 501,1 276,9 3 07,1 44,8 629
Franciaország 898,5 283,1 54,2 11,0 1 213
Olaszország 422,9 15 7, 0 106,1 21,7 327
Ciprus 30,6 4,7 3,2 0,8 12
Lettország (*) 1,1 0,5 49,3 25,7 366
Litvánia (*) 7, 2 3,3 28,1 8,2 25
Magyarország 30,3 15,6 24,2 22,2 242
Málta 50,5 3,8 1,7 0,0 0
Hollandia 81,2 42,5 7, 4 3,2 56
Ausztria 19,3 2,2 5,1 2,8 239
Lengyelország 61,6 29,0 162,9 91,0 1 272
Portugália 56,8 7,9 74,2 15,8 48
Románia 16,4 8,4 105,0 75,8 133
Szlovénia 3,4 1,4 7,1 6,1 81
Szlovákia 2,2 0,8 11,4 2,9 44
Finnország 56,7 10,1 17, 0 5,2 177
Svédország 47, 5 14,5 10,9 4,5 131
Egyesült Királyság 740,3 199,0 33,6 6,4 87
EU-27 3 967,4 1 332,4 1 237,1 438,2 5 826
Források:
Akvakultúra-ágazati forgalom:  „The Economic Performance of the EU Aquaculture Sector” (Az EU akvakultúra-ágazatának gazdasági teljesítmé -
nye) (HTMGB 13–29.), a HTMGB 2013. novemberi ülése.
Az EHA 2. prioritási tengelye (tervezett):  jóváhagyott operatív programok.
Az EHA 2.1. intézkedése (tényleges):  a Bizottság szolgálatai által 2013 májusáig megadott, a *-gal jelölt tagállamok esetében pedig 
2012 júliusáig megadott információk.
Projektek száma:  a Bizottság szolgálatai által 2013 májusáig megadott, a *-gal jelölt tagállamok esetében pedig 
2012 júliusáig megadott információk.
40 Mellékletek II. MellékletAz ellenőrzött projektminta
Tagállam  Régió Projekt leírása Termelés típusaHelyszínen 
ellenőrzöttTámogat -
ható pro -
jektköltség 
(ezer euró)Közpénzből 
folyósított 
hozzájáru -
lás teljes 
összege 
(ezer euró)Az EHA-
hozzájárulás 
teljes 
összege (ezer 
euró)
Spanyolor -
szágGalíciaHajóhidak felállítása és szervízhajók 
korszerűsítése.Kékkagyló Igen 401 241 180 
Szervízhajók beszerzése. Kékkagyló Igen 523 314 235 
Szervízhajók beszerzése. Kékkagyló 523 314 235 
Szervízhajók beszerzése. Kékkagyló 447 268 201 
Szervízhajók beszerzése. Kékkagyló 380 228 171 
AndalúziaHajóhidak felállítása és csatornák 
kialakítása.Nagyszemű 
vörösdurbincs, 
farkassügérIgen 1 978 989 742 
Hajóhidak felállítása. Kékkagyló Igen 1 807 904 678 
Halkeltető állomás korszerűsítése. Languszta Igen 954 477 358 
A vízi környezet védelmével kap -
csolatos intézkedések.Nagyszemű 
vörösdurbincs, 
farkassügér2 493 1 247 935 
Ketrecek korszerűsítése.Nagyszemű 
vörösdurbincs, 
farkassügér2 495 1 247 935 
Franciaor -
szágAquitániaTokfélék keltetésére szolgáló 
állomás építése. Tokfélék Igen 927 187 93 
Osztrigatenyésztésre szolgáló 
medencék építése.Osztriga Igen 90 31 16 
Languedoc-
RoussillonA termelési és a szállítási folyamat 
bővítése és korszerűsítése.Osztriga + 
kékkagylóIgen 4 071 1 009 303 
Languedoc-
RoussillonA termelési és a szállítási folyamat 
bővítése és korszerűsítése.Osztriga + 
kékkagylóIgen 1 589 397 191 
A termelési és a szállítási folyamat 
bővítése és korszerűsítése.Osztriga + 
kékkagylóIgen 717 215 108 
AquitániaTermelőeszközök.Osztriga + 
kékkagyló110 30 15 
Termelőeszközök.Osztriga + 
kékkagyló85 26 13 
Languedoc-
RoussillonA termelési és a szállítási folyamat 
bővítése és korszerűsítése.Osztriga + 
kékkagyló297 89 45 
A termelési és a szállítási folyamat 
bővítése és korszerűsítése.Osztriga + 
kékkagyló639 160 38 
Aquitánia Termelőeszközök.Osztriga + 
kékkagyló69 21 10 
41 Mellékletek II. MellékletTagállam  Régió Projekt leírása Termelés típusaHelyszínen 
ellenőrzöttTámogat -
ható pro -
jektköltség 
(ezer euró)Közpénzből 
folyósított 
hozzájáru -
lás teljes 
összege 
(ezer euró)Az EHA-
hozzájárulás 
teljes 
összege (ezer 
euró)
OlaszországProvincia 
autonoma 
di Trento Halkeltető állomás és tartályok 
felállítása.Pisztráng Igen 1 327 531 265 
A haltartályok bővítése és 
korszerűsítése.Pisztráng Igen 280 113 56 
Infrastruktúrát érintő munkák 
meglévő telephelyeken.Pisztráng 155 62 31 
Infrastruktúrát érintő munkák 
meglévő telephelyeken.Pisztráng 183 73 37 
Emilia 
RomagnaSzervízhajó-vásárlás 
(vénuszkagyló-visszatelepítés) és 
dokk/platform vásárlása.Vénuszkagyló Igen 281 112 56 
Szervízhajók beszerzése. Vénuszkagyló 220 88 44 
Szervízhajók beszerzése. Vénuszkagyló 250 100 50 
SzicíliaTelephelyek korszerűsítése és 
bővítése.Nagyszemű 
vörösdurbincs, 
farkassügérIgen 1 987 1 192 1 132 
Telephelyek korszerűsítése és 
bővítése.Pisztráng Igen 28 17 16 
Szervízhajók beszerzése és 
korszerűsítés.Kékkagyló Igen 667 400 380 
Lengyelor -
szágMazóviaTenyésztésre szolgáló tavak 
korszerűsítése.Ponty Igen 775 465 349 
Tavak korszerűsítése. Ponty Igen 478 287 215 
Új létesítmény építése. Tilápia Igen 7 744 4 519 3 389 
Létesítménykorszerűsítés.Ponty, pisztráng, 
egyéb hal516 309 232 
Létesítménykorszerűsítés. Ponty 224 134 101 
PoznańÚj létesítmény építése. Tokfélék Igen 2 780 1 644 1 233 
Halastavak korszerűsítése és 
építése.Ponty, pisztráng Igen 1 220 732 549 
A tavak korszerűsítése. Tokfélék 725 435 326 
Tavak korszerűsítése és berendezé -
sek vásárlása.Egyéb halak 382 229 172 
Tavak korszerűsítése és berendezé -
sek vásárlása.Ponty, egyéb hal 881 528 396 
42 Mellékletek II. MellékletTagállam  Régió Projekt leírása Termelés típusaHelyszínen 
ellenőrzöttTámogat -
ható pro -
jektköltség 
(ezer euró)Közpénzből 
folyósított 
hozzájáru -
lás teljes 
összege 
(ezer euró)Az EHA-
hozzájárulás 
teljes 
összege (ezer 
euró)
PortugáliaAlgarveA termelés korszerűsítése.Farkassügér, 
nagyszemű 
vörösdurbincs, oszt -
riga, vénuszkagylóIgen 2 502 1 501 1 126 
Mészhéjú állatok tenyésztésére 
szolgáló telep létrehozása / Kéthéjú 
kagylók tenyésztésére szolgáló ten -
geri akvakultúra-telep létrehozása 
- FinisterraOsztriga, fésűkagyló, 
kékkagyló1 893 1 136 852 
Tonhalketrecek telepítése. Tonhal 2 032 1 117 838 
Tonhalketrecek telepítése. Tonhal Igen 2 032 1 117 838 
Mészhéjú állatok tenyésztésére 
szolgáló telep létrehozása.Osztriga, fésűkagyló, 
kékkagylóIgen 1 572 943 708 
CentroAngolnatenyésztésre szolgáló telep 
létrehozása.Angolna 7 941 3 970 2 978 
Létesítménykorszerűsítés.Közönséges nyelvhal, 
nagy rombuszhal3 507 1 754 1 315 
Létesítménykorszerűsítés.Közönséges nyelvhal, 
nagy rombuszhalIgen 2 217 1 109 831 
Létesítménykorszerűsítés.Farkassügér, 
nagyszemű 
vörösdurbincs, 
angolna, közönséges 
nyelvhal193 87 65 
Létesítménykorszerűsítés. Osztriga Igen 84 46 35 
43 Mellékletek
Tagállam  Régió Projekt leírása Termelés típusaHelyszínen 
ellenőrzöttTámogat -
ható pro -
jektköltség 
(ezer euró)Közpénzből 
folyósított 
hozzájáru -
lás teljes 
összege 
(ezer euró)Az EHA-
hozzájárulás 
teljes 
összege (ezer 
euró)
RomániaKonstanca Új létesítmény építése. Nagy rombuszhal Igen 2 941 1 765 1 323 
Tulcsa Telephely-korszerűsítés. Ponty és egyéb hal Igen 2 444 1 466 1 100 
VráncsaTelephelyek korszerűsítése és 
bővítése.Ponty és egyéb hal 1 916 1 150 862 
TulcsaEgy akvakultúra-gazdaság 
biogazdasággá alakítása.Ponty 548 548 411 
Braila Telephely-korszerűsítés.Ponty, pisztráng és 
egyéb hal1 237 742 557 
GyurgyevóA termelés diverzifikálása és az ak -
tuális tevékenység korszerűsítése.Ponty és egyéb hal Igen 2 424 1 454 1 091 
CălărașiTokfélék tenyésztésére szolgáló 
intenzív gazdaság.Tokfélék Igen 3 946 2 367 1 776 
JalomicaEgy akvakultúra-gazdaság 
biogazdasággá alakítása.Ponty és egyéb hal Igen 1 000 1 000 750 
Prahova Létesítménykorszerűsítés. Ponty és egyéb hal 1 036 622 466 
Argyas Új létesítmény építése. Pisztráng 1 823 1 094 820 
31 84 986 45 353 33 274 II. Melléklet
44 Mellékletek III. MellékletAz ellenőrzött projektek eredményei
Tagállam TípusÉves 
termelés 
a projekt 
előtt 
(tonna)Tervezett 
éves 
termelés 
a projekt 
után 
(tonna)Tényle -
ges éves 
termelés 
(tonna)A projekt 
előtti 
foglalkoz -
tatásA projekt 
utáni 
tervezett 
foglalkoz -
tatásTényleges 
foglalkoz -
tatásMég nem 
teljesült 
célkitűzé -
sekA támo -
gatásról 
szóló 
határozat 
előtt meg -
kezdett 
beruházásNincs 
elegendő 
bizonyí -
ték az 
ár-érték 
arányraPélda 
sikeres 
projektre
Spanyolor -
szágKorszerűsítés 8 000 8 000 4 900 33 33 38
Korszerűsítés 70 70 70 16 16 16
Új 0 200 200 30 50 52
Új 0 900 600 0 15 8
Korszerűsítés 41 45 30 17 25 22
Franciaor -
szágÚj 0 90 000 90 000 0 2 1
Új 0 15 15 1 1 0
Korszerűsítés 120 500 170 35 50 47
Korszerűsítés n.a. n.a. 80 15 30 26
Korszerűsítés 80 160 99 n.a. n.a. n.a.
OlaszországKorszerűsítés 830 1 240 1 000 6 6 6
Korszerűsítés 1 240 1 350 1 000 6 6 6
Korszerűsítés 10 468 10 733 10 5005 alkalmazott
570 szövetke -
zeti tag5 alkalmazott
570 szövetke -
zeti tag
Korszerűsítés 1 800 2 200 2 500 90 91 100
Korszerűsítés 5 11 8 2 2 2
Korszerűsítés 540 1 120 1 000 23 24 24
45 Mellékletek III. Melléklet
Tagállam TípusÉves 
termelés 
a projekt 
előtt 
(tonna)Tervezett 
éves 
termelés 
a projekt 
után 
(tonna)Tényle -
ges éves 
termelés 
(tonna)A projekt 
előtti 
foglalkoz -
tatásA projekt 
utáni 
tervezett 
foglalkoz -
tatásTényleges 
foglalkoz -
tatásMég nem 
teljesült 
célkitűzé -
sekA támo -
gatásról 
szóló 
határozat 
előtt meg -
kezdett 
beruházásNincs 
elegendő 
bizonyí -
ték az 
ár-érték 
arányraPélda 
sikeres 
projektre
Lengyelor -
szágKorszerűsítés 0 40 – 2 4 –
Újjáépítés 0 10 – 1 1 1
Új 0 200 1 000 0 13 19
Új 0 32 0 0 1 3
Korszerűsítés 5 7 5 10 10 10
PortugáliaKorszerűsítés 120 150 135 4 9 8
Korszerűsítés 120 392 20 7 9 14
Új 0 1 555 0 0 3 8
Új 0 2 380 10 0 16 21
Korszerűsítés 175 810 50 6 6 6
RomániaÚj 0 150 0 2 7 n.a.
Korszerűsítés 112 467 400 n.a. n.a. n.a.
Korszerűsítés 100 428 n.a. 10 22 n.a.
Korszerűsítés 6 132 0 2 9 n.a.
Ökológiai n.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.
a termelés vagy a foglalkoztatás növelését nem tervezték a tervezett növekedés nem teljesült a célok teljesültek
46
Összefoglaló
I
A tagállamok 2015 végéig költhetik el az 
EHA -forrásokat. Ennélfogva a 2007–2013 közötti 
időszakban akvakultúrára irányuló intézkedésekre 
elkülönített EHA -források teljes végső összege még 
nem ismert.
III
A Bizottság elismeri, hogy 2013 végéig az EHA -ból 
az akvakultúra fenntartható fejlesztésére nyújtott 
támogatás nem feltétlenül hozta meg maradékta -
lanul a várt vagy kívánt eredményeket. A Bizottság 
ugyanakkor hangsúlyozni kívánja, hogy a pénzügyi 
és gazdasági válság ellenére a termelés mennyisége 
nem változott, érték tekintetében pedig még némi 
növekedés is történt. Az ágazaton belül nem csökkent 
a foglalkoztatás szintje. A 2007–2013 közötti időszak -
ból levont tanulságokat a 2014–2020 közötti időszakra 
vonatkozó új Európai Tengerügyi és Halászati Alap 
(ETHA) esetében figyelembe vették.
IV
A Bizottság úgy véli, hogy az akvakultúra fenntartható 
fejlődésének támogatását célzó, EHA -ból finanszíro -
zott intézkedések közül többnek – ha nem is mind -
egyiknek – a kialakítása és monitoringja megfelelő 
volt, annak ellenére, hogy ezen intézkedések eredmé -
nyessége nehezen értékelhető.
A Bizottság elismeri, hogy az előző programozási 
időszakban a KHP nem biztosított kellően egyértelmű 
keretet az akvakultúra fejlesztéséhez. Ezt orvoso -
landó 2013-ban megtörtént a közös halászati politika 
reformja, és az akvakultúrára vonatkozó új stratégiai 
iránymutatásokat fogadtak el.
Előbb a 2008. évi üzemanyagválság kitörése, majd 
a pénzügyi és gazdasági világválság nyomán azonban 
az akvakultúra -ágazati vállalkozások merőben új kihí -
vásokkal szembesültek, amelyeket a 2007–2013 közötti 
programozási időszak kezdetén nem lehetett előre 
látni. Ez jelentősen befolyásolta az EHA -ból finanszíro -
zott, akvakultúrára irányuló intézkedésekre vonatko -
zóan a programozási időszak kezdetén meghatározott 
célszámokat és célkitűzéseket.A Bizottság  
válaszai
A Bizottság átfogó vademecumot és útmutatót készí -
tett az EHA monitoringjáról és különösen a mutatók 
alkalmazásáról: ( http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/eff/
official_documents/updated_eff_workingpaper_on_
indicators_en.pdf ). A tagállamok egyik szakaszban 
sem jelezték a bizottsági útmutatás hiányát.
A Bizottság tudomásul veszi, hogy az akvakultúrára 
vonatkozó, különböző uniós forrásokból származó 
adatok nem voltak kellőképpen összehasonlíthatóak. 
Ennek részben az volt az oka, hogy az akvakultúrára 
vonatkozó, különböző uniós forrásokból származó 
információk rendeltetése eltérő (termelési tendenciák 
és társadalmi -gazdasági teljesítmény). Az adatbázi -
sok alapvetően összhangban állnak egymással, de az 
eltérő lefedettség, egyes hiányzó adatok vagy titoktar -
tási okok miatt előfordulnak eltérések. Az adatgyűjtési 
keret közelgő felülvizsgálata alkalmat ad arra, hogy 
a Bizottság orvosolja ezeket az adatokkal kapcsolatos 
hiányosságokat.
A monitoringbizottság, amelyben a Bizottság mind -
össze megfigyelői státuszt tölt be, nemcsak az 
akvakultúrát érintő projekteknek, hanem az operatív 
program egészének a végrehajtását figyelemmel 
kíséri. Emlékeztetni kell arra, hogy az operatív prog -
ramban tizenhat intézkedés szerepelt, és ezek közül 
az EHA -források szempontjából nem az akvakultúra 
volt a legfontosabb. A Bizottság véleménye szerint 
a monitoringbizottságok által az akvakultúra kérdé -
sének szentelt idő arányos volt az ilyen intézkedések 
jelentőségével.
V
A jövőre vonatkozóan a Bizottság a KHP reformjával 
összefüggésben nyitott koordinációs módszert dolgo -
zott ki, amellyel az a célja, hogy segítse a fenntartható 
akvakultúra kialakítására irányuló tagállami törek -
véseket, és határozottan ösztönözze a tagállamokat 
a szakpolitikai célkitűzéseik és a finanszírozási priori -
tások közötti kapcsolat megerősítésére. Az ETHA és az 
új KHP keretében minden tagállam köteles többéves 
nemzeti akvakultúra -stratégiát elfogadni, hogy az 
ETHA operatív programja keretében támogatni tudja 
az akvakultúrát.
A Bizottság válaszai 47
VIII b)
A Bizottság iránymutatást dolgozott ki az 
akvakultúra fenntartható fejlesztésére vonatko -
zóan, a releváns környezeti tényezőket is figyelembe 
véve:  http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/aquaculture/
official_documents/com_2013_229_hu.pdf
Ezenfelül útmutatót készített az akvakultúrával 
kapcsolatos többéves nemzeti stratégiai tervre 
vonatkozó előzetes feltétel teljesítésének mód -
járól:  http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/10-guidance -emff -specific -eacs_en.pdf
A Bizottság az előzetes értékelésről szóló iránymutatás 
mellékleteként útmutatót készített arra vonatkozóan, 
hogyan illeszthetők be a stratégiai környezeti vizsgá -
latok következtetései az operatív programok kidol -
gozásába:  http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/08-strategic -environmental -assessment_en.pdf
A Bizottság útmutatót dolgozott ki a vadon élő mada -
rak védelméről szóló irányelv 9. cikke alapján engedé -
lyezett eltérések jellegére vonatkozóan. E dokumen -
tum célja, hogy pontosítsa a madárvédelmi irányelv 
9. cikkében található fő fogalmakat, amelyek a káróka -
tonák által okozott súlyos károkhoz, illetve a növény- 
és állatvilág védelméhez kapcsolódnak, valamint hogy 
gyakorlati tanácsokkal szolgáljon e fogalmak alkal -
mazási módjáról:  http://ec.europa.eu/environment/
nature/cormorants/files/guidance_cormorants.pdf
A Bizottság mindemellett jelenleg segíti az előké -
születben lévő víz -keretirányelv és tengervédelmi 
stratégiáról szóló keretirányelv végrehajtásával 
kapcsolatos célzott útmutató kidolgozását. A projekt -
hez kapcsolódó valamennyi dokumentum elérhető 
a következő címen:  https://circabc.europa.eu/w/
browse/4eda1 1 16-2b76-4a0c -b4ed -b3ec2616b013
E feladat során a Natura 2000 hálózattal össze -
függésben a fenntartható akvakultúrára vonat -
kozó útmutatót veszik alapul:  http://ec.europa.eu/
environment/nature/natura2000/management/docs/
Aqua -N2000%20guide.pdf
VIII c)
Az akvakultúrával kapcsolatos többéves nemzeti stra -
tégiai tervre vonatkozó előzetes feltétellel összhang -
ban a Bizottság csak akkor fogadja el az ETHA operatív 
programokat, ha a tagállam – adott esetben – a fenn -
tartható akvakultúra előmozdítását célzó megfelelő 
többéves nemzeti stratégiai tervet nyújtott be.VI
A Bizottság hangsúlyozza, hogy a gazdasági és 
pénzügyi válság hatása súlyosan érintette az 
akvakultúra -ágazat növekedési és foglalkoztatási cél -
kitűzéseinek megvalósítását.
Az EHA alapját képező megosztott irányítás elve 
értelmében a projektek kiválasztása tagállami szin -
ten történik. A tagállamok azzal szembesültek, hogy 
a romló gazdasági körülmények miatt egyre csökkent 
az ágazaton belüli projektek száma.
VII
Noha a Bizottság elismeri, hogy a szabályozási keret 
és különösen az EHA -ból finanszírozott intézkedések 
monitoringja nem hozta meg a várt eredményeket, 
fontos megjegyezni, hogy a 2008. évi üzemanyagvál -
ság, majd az azt követő gazdasági és pénzügyi válság 
kritikusan érintette az ágazatot.
Az új Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) hat 
uniós prioritás és egy sor egyedi célkitűzés meghatá -
rozásán alapuló egyértelműbb szakpolitikai keretet 
biztosít. Az ETHA-t így határozottabb intervenciós 
logika, megerősített eredményközpontúság és szi -
gorúbb monitoring- és értékelési rendszer jellemzi, 
amely biztosítja a KHP célkitűzéseihez való foko -
zottabb hozzájárulást, különös tekintettel az uniós 
akvakultúra fenntartható fejlesztésére.
VIII a)
A Bizottság körültekintően meg fogja vizsgálni az 
ETHA keretében várhatóan 2014 második felében 
benyújtott új operatív programokban az akvakultúrára 
irányuló javasolt támogatások indokolását. A Bizott -
ság továbbá körültekintően megvizsgálja az operatív 
program intézkedései és az akvakultúrával kapcsolatos 
többéves nemzeti stratégiai tervben bejelentett intéz -
kedések közötti összhangot.
Arra is számítani lehet, hogy a számszerűsített célok és 
mérföldkövek, valamint a monitoringra és az értékelé -
sekhez szükséges adatok gyűjtésére szolgáló eljárások 
meghatározása megkönnyíti az említett célkitűzések 
elérésének ellenőrzését.
A Bizottság válaszai 48
IX b)
A Bizottság tudomásul veszi ezt az ajánlást, amely 
a tengeri területrendezésre irányuló jelenlegi 
bizottsági kezdeményezések középpontjában is áll. 
Lásd a VIII. bekezdés d) pontjában szereplő fenti 
megjegyzést.
IX c)
A Bizottság hangsúlyozza, hogy az ETHA több olyan új 
elemet is tartalmaz, amelyek kifejezetten azt hivatot -
tak biztosítani, hogy azok a projektek részesüljenek 
finanszírozásban az ETHA -ból, amelyek a leghatéko -
nyabban járulnak hozzá az akvakultúra -ágazat fenn -
tartható fejlesztéséhez és ár -érték arány szempont -
jából kedvezőek. Ezek többek között a következők: 1) 
szigorúbb monitoringrendszer a finanszírozott intéz -
kedésekről szóló éves jelentéssel; 2) teljesebb éves 
végrehajtási jelentés; 3) fokozott eredményközpon -
túság az új eredményességmérési kerettel; valamint 
4) előzetes feltételek annak biztosítása céljából, hogy 
az akvakultúra címén finanszírozandó intézkedések 
összhangban álljanak az akvakultúrával kapcsolatos 
többéves nemzeti stratégiai tervvel.
IX d)
A 2014–2020 közötti időszakot illetően az ETHA 
a korábbi EHA -nál fokozottabb eredményközpontúsá -
got támogat majd (közös eredménymutatók alkalma -
zása), többek között az eredményességmérési keret 
alkalmazásával (közös teljesítménymutatók alkalma -
zása). Az ETHA -rendelet a közös mutatókra vonatko -
zóan felhatalmazáson alapuló jogi aktust irányoz elő.
Az ETHA -ra irányuló javaslatban szereplő új 
monitoringrendszer a következő elemekből fog állni:
 – Tagállami adatbázis (INFOSYS), amelyben közös 
struktúrát követve, közös mutatók szerint tárolják 
az egyes műveletekre vonatkozó információkat.
 – A főbb információkat összesített formában ismer -
tető, Bizottságnak küldött jelentés. Az információk 
összesítésére azért van szükség, hogy nyomon 
követhető legyen a végrehajtás alakulása.
Az ETHA közös mutatói szolgálnak alapul 
a monitoringhoz és az értékeléshez, valamint a prog -
ramok teljesítményének felülvizsgálatához. Lehetővé 
teszik az adatok uniós szintű összesítését, aminek 
segítségével felmérhető az „Európa 2020” stratégia 
célkitűzései felé tett előrelépés.Az ajánlást részben a tagállamoknak kell címezni, 
mivel a megosztott irányítás elve értelmében a tag -
államnak kell gondoskodnia arról, hogy következe -
tes nemzeti stratégiát készítsen és alkalmazzon az 
akvakultúra -ágazat fejlesztésére. A Bizottság nem 
alkalmazhat szankciókat, illetve nem indíthat kötele -
zettségszegési eljárást, ha a tagállamok nem a bizott -
sági iránymutatásnak megfelelően készítik el vagy 
alkalmazzák ezeket a stratégiákat.
VIII d)
Noha az adminisztratív eljárások egyszerűsítése és 
a területrendezés továbbra is tagállami hatáskörbe 
tartozik, a Bizottság az akvakultúrára vonatkozó stra -
tégiai iránymutatásában (COM(2013) 229) az elérendő 
célok között említette a területrendezés hiányának 
orvosolását és az adminisztratív eljárások egyszerűsí -
tésének szükségességét. A Bizottság emellett ösztönzi 
a tagállamokat, hogy az akvakultúra eredményesebb 
fejlesztése érdekében alkalmazzák a tengeri terület -
rendezésről szóló, közelmúltban elfogadott irányelvet.
VII e)
A Bizottság kiemeli, hogy 1996 óta létrejött az 
akvakultúra -termelésre vonatkozó statisztikákat 
szabályozó jogi keret (a 762/2008/EK rendelettel 
hatályon kívül helyezett 788/96/EK rendelet). A Bizott -
ság a továbbiakban is a megfelelő fórumokon és 
eljárások keretében (pl. az adatgyűjtési keret segít -
ségével történő adatgyűjtés kiterjesztése az édesvízi 
akvakultúrára és a módszertanok összehangolása) 
törekszik az adatokkal kapcsolatos fenti kérdések 
megoldására.
IX a)
Az akvakultúrára vonatkozó uniós stratégiai iránymu -
tatás 2013. áprilisi elfogadását követően a tagállamok 
megkezdték a fenntartható akvakultúra előmozdítását 
célzó többéves nemzeti stratégiai tervük kidolgozását. 
A Bizottság figyelemmel kíséri e tervek végrehajtását, 
amelyekben szerepelni fognak a tagállami célkitűzé -
sek és az azok elérését biztosító intézkedések. Ennek 
keretében különösen megvizsgálja az akvakultúrával 
kapcsolatos többéves nemzeti stratégiai tervre vonat -
kozó előzetes feltétel teljesítését, amelynek hiányában 
a Bizottságnak nem áll módjában jóváhagyni az ETHA 
operatív programot.
A Bizottság válaszai 49
14
A Bizottság hangsúlyozza, hogy ezek a statisztikák 
csak az EHA -ból finanszírozott akvakultúra -ágazati 
projektekre vonatkoznak.
Észrevételek
21
A Bizottság az EHA -rendelet (1198/2006/EK rendelet) 
15. és 17. cikkével összhangban az operatív progra -
mokról a tagállamokkal folytatott egyeztetések során 
adott visszajelzést a nemzeti stratégiai tervben foglalt 
intézkedésekről.
Ez a megállapítás megerősíti, hogy a Bizottság szolgá -
latai ténylegesen elvégezték az operatív programok -
nak az akvakultúra fenntartható fejlesztése és a nem -
zeti stratégiai tervvel való összhang tekintetében 
szükséges értékelését.
22
Bizottság úgy véli, hogy eleget tett a nemzeti straté -
giai tervek és az operatív programok felülvizsgálatával 
kapcsolatos szabályozási kötelezettségeinek. A nem -
zeti stratégiai tervek célja az volt, hogy átfogó keretbe 
foglalják a tagállami célkitűzéseket. Nem voltak 
hivatottak a tagállami operatív programokhoz hasonló 
konkrétsággal fogalmazni.
23
A környezeti hatásvizsgálatról szóló irányelv 
(KHV -irányelv) alkalmazásának előmozdítása érdeké -
ben a Bizottság több tanulmányt, jelentést és útmu -
tatót tett közzé1. Ezeket az érdekelt felek széles köre 
hasznosíthatja, köztük a nemzeti hatóságok, fejlesz -
tők, tanácsadók, kutatók, nem kormányzati szerve -
zetek és a nagyközönség is. A Bizottság gondoskodik 
arról, hogy e kiadványok a számvevőszéki jogesetek 
fényében naprakészek legyenek.
Lásd még a Bizottságnak az 1. ajánlás b) pontjához 
tartozó válaszát.
24
Eza válasz a 24–25 bekezdésre vonatkozik.
1 http://ec.europa.eu/environment/eia/eia -support.htmBevezetés
02
A halimport többnyire halászatból és 
nem akvakultúrából származik. Az import 
akvakultúra -termékeket illetően ezek lényegében 
az Unióban jelentős mennyiségben nem előállítható 
trópusi fajokat jelentik.
03
A Bizottság adatforrásai az adatgyűjtési keret és az 
Eurostat, ami a Számvevőszék által a 3. bekezdés -
ben említett FAO -adatokkal összevetve eltéréseket 
eredményezhet.
06
Noha az akvakultúra is a 2371/2002/EK rendelet hatá -
lya alá tartozott, és az akvakultúra -ágazat fenntartható 
fejlesztését célzó 2002. és 2009. évi közleménynek is 
tárgyát képezte, hangsúlyozni kell, hogy ezen a terüle -
ten az Unió nem bír kizárólagos hatáskörrel.
07
Az alábbi a 7–8. bekezdésre adott összevont válasz.
A 2002. és 2009. évi közleményekben foglalt priori -
tási intézkedéseket konzultációk és hatásvizsgálat 
keretében határozták meg. A két egymást kiegészítő 
közleményben szereplő intézkedések közül szinte 
valamennyit végrehajtották.
Az akvakultúrára vonatkozó 2013. évi iránymutatás 
kidolgozása során a Bizottság az érdekelt felekkel és 
a tagállamokkal közösen elismerte, hogy ugyanezen 
prioritási intézkedések keretében további munkára 
van szükség. A két korábbi közleményhez képest a leg -
főbb eltérés egy olyan új irányítási mechanizmus lét -
rehozása, amelynek keretében a Bizottság koordinálja 
a tagállami erőfeszítéseket és előmozdítja a bevált 
gyakorlatok cseréjét.
A Bizottság válaszai 50
A 762/2008/EK rendelet 6. cikkében foglaltak sze -
rint a tagállamoknak éves jelentést kell készíteniük 
a Bizottságnak a szolgáltatott adatok minőségéről. 
A benyújtott részletes módszertani jelentésben be 
kell mutatni, hogy az adatokat hogyan gyűjtötték és 
állították össze. A Bizottság megvizsgálja az adatokat 
és a jelentéseket, és azokról kétoldalú egyeztetést 
folytat és/vagy az Agrárstatisztikai Állandó Bizottság 
halászattal foglalkozó illetékes munkacsoportjával 
egyeztet.
Mivel az akvakultúra -létesítmények méretére vonat -
kozó, köbméterben megadott adatok egyes tagálla -
mok esetében továbbra sem teljesen megbízhatók, az 
Eurostat folyamatosan vizsgálja a hitelesítési eljárások 
javításának lehetőségét. Kétséges adatok esetén a tag -
államoktól visszajelzést és szükség esetén helyesbítést 
kérnek.
Nincs egyértelmű összefüggés a létesítmények 
köbméterben megadott teljes mérete és a tonnában 
megadott összes termelés között: a m3/kg-ban kifeje -
zett termelékenység a termelési módszertől (ketrecek, 
tartályok stb.), a környezettől (édes- vagy sós vízi) 
és a halfajoktól függően jelentősen eltérhet. Egyes 
halfajok és termelési módszerek esetében ezenfelül 
az országok a 762/2008/EK rendelet értelmében nem 
köbméterben, hanem hektárban jelentik létesítmé -
nyeik méretét.
A tagállamok az adatokkal együtt kötelesek az adatok 
gyűjtésének és összeállításának módját ismertető rész -
letes módszertani jelentést is benyújtani, amely tartal -
mazza az ahhoz szükséges elemeket, hogy a Bizottság 
megbízhatóan értékelni tudja az adatok minőségét.A Bizottság az EHA -ra vonatkozó vademecum formájá -
ban további iránymutatást nyújtott a tagállamok szá -
mára, valamint az EHA keretébe tartozó, a vízi környe -
zet védelmével kapcsolatos intézkedésekre vonatkozó 
több értelmező feljegyzést is közzétett. A Natura 2000 
területekre vonatkozó útmutatón túl a Bizottság útmu -
tatást dolgozott ki a vadon élő madarak védelméről 
szóló irányelv 9. cikke szerinti akvakultúra -specifikus – 
a kárókatonák által okozott súlyos károk megelő -
zéséhez, illetve a növény- és állatvilág védelméhez 
kapcsolódó – eltérések jellegére vonatkozóan:  http://
ec.europa.eu/environment/nature/cormorants/files/
guidance_cormorants.pdf
A környezeti hatásvizsgálatról szóló (KHV-) irányelvet 
illetően lásd az 1. ajánlás b) pontjára adott bizottsági 
válaszokat. Az irányelv végrehajtására vonatkozóan 
részletes útmutató online is elérhető2.
A Bizottság és a tagállamok elindították a víz -keret -
irányelvre vonatkozó közös végrehajtási stratégiát. Az 
akvakultúra -ágazat bekapcsolódott a víz -keretirány -
elv végrehajtásába, és 2010-ben (a FEAP (az Európai 
Víziállat -tenyésztők Szövetsége) és az EMPA (Európai 
Puhatestű -tenyésztők Társulása) ágazati szövetségek 
révén) csatlakozott a közös végrehajtási kerethez. 
A Bizottság jelenleg támogatja a víz -keretirányelv 
és a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv 
akvakultúrához kapcsolódó végrehajtására vonatkozó 
útmutató kidolgozását.
26
Ez a válasz a 26–30. bekezdésre vonatkozik.
Míg az adatok hitelesítése és minősége elsősor -
ban a tagállamok hatáskörébe tartozik, a Bizottság 
a meglévő jogi keret végrehajtásával és az adatgyűj -
tési keret felülvizsgálatával összefüggésben egyaránt 
több intézkedéssel járult hozzá az akvakultúra -adatok 
összehangolásának és lefedettségének javításához. 
A Bizottság hangsúlyozza, hogy ennek eredményekép -
pen az uniós akvakultúra -ágazatról szóló tudományos 
éves gazdasági jelentés közzétételére került sor.
2 http://ec.europa.eu/environment/eia/pdf/interpretation_eia.pdf
A Bizottság válaszai 51
A Bizottság az adatgyűjtési keret felülvizsgálatá -
val összefüggésben törekszik az ilyen különbségek 
csökkentésére, valamint a halászati és akvakultúrára 
vonatkozó statisztikákról szóló olyan cselekvési tervet 
hajt végre, amely magában foglalja a két adatkészlet 
statisztikai fogalmainak összehangolását.
31
Noha az EHA időközi bizottsági értékelésében szere -
pelt az akvakultúrára irányuló intézkedések vizsgálata, 
az erőforrásokat tekintve az EHA költségvetésének 
viszonylag szerény részét fordítják akvakultúra céljára. 
A Bizottság véleménye szerint az akvakultúrához 
kapcsolódó értékelési intézkedések arányosak a támo -
gatás e szintjével.
32
A Bizottság kockázatértékelés alapján választja 
ki a megismételt ellenőrzésekbe bevonandó tag -
államokat, az ellenőrzendő műveleteket pedig 
a tagállam ellenőrző hatósága által korábban kivá -
lasztott és ellenőrzött esetek reprezentatív mintá -
jából választja. A Bizottság a mintaválasztás során 
a lehető legtöbb tengelyt igyekszik bevonni; az, hogy 
akvakultúra -ágazati projektek is bekerülnek -e a felül -
vizsgálatba, nagyrészt attól függ, hogy az érintett 
operatív programban hány ilyen projekt szerepel, és 
mekkora összeget különítettek el rájuk.
Ezt követően a két fél egyes esetekre vonatkozó 
következtetéseit összevetik. Az eredmények nyo -
mon követése előírásszerűen zajlik; a 7 szóban forgó 
akvakultúra -ágazati esetben nem állapítottak meg 
fenntarthatósági problémákat.
33
Az EHA jogi kerete az EHA 5 prioritási tengelyének 
egyikére vonatkozóan sem ír elő ilyen további érté -
kelést. A Bizottság ennek ellenére végzett hasonló 
értékelést a KHP reformjának és az akvakultúrára 
vonatkozó iránymutatás kidolgozásának keretében 
tartott érdekelti és tagállami konzultációk során.A módszertani jelentést az adatkészletek esetéhez 
hasonlóan immár maradéktalanul beillesztették az 
Eurostat adatszolgáltatási és -ellenőrzési környezetébe 
(eDAMIS). A tagállamok jelenleg évente nyújtanak be 
jelentést. Az adathitelesítési munka a jelentések ren -
delkezésre állásától függetlenül elvégezhető.
A Bizottság tisztában van a helyzettel, és már intézke -
dett annak megoldása érdekében. A tagállamoknak 
ma már meg kell indokolniuk az adatok bizalmas 
kezelését, az Eurostat pedig megkezdte egy olyan 
titoktartási szabályzat kidolgozását, amely tovább 
kívánja korlátozni a bizalmas adatkezelés tagálla -
mok általi igénybevételét. Az adatszolgáltatásban 
fennálló késéseket illetően a Bizottság megerősítette 
a megfelelésellenőrzést és a meg nem felelés esetén 
alkalmazandó követő intézkedéseket. Azokat a tagálla -
mokat, amelyek nem szolgáltatnak határidőre pontos 
adatokat, többlépcsős eljárás keretében emlékeztetik 
jogi kötelezettségeikre, amelynek végén akár kötele -
zettségszegési eljárás is indítható.
A Bizottság tudatában van az adatok közötti eltérések -
nek, amelyek nagyrészt a jogi keretek különbözősége -
iből adódnak. Az adatgyűjtési keret utólagos értéke -
lése eltéréseket és átfedéseket tárt fel az egyes jogi 
szabályozások között, és a HTMGB3 további elemzés -
nek vetette alá az adatkészleteket. Az eltérő lefedett -
ség, egyes hiányzó adatok vagy titoktartási okok miatt 
előfordulnak eltérések.
3 Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság 
(HTMGB) – The Economic Performance Report on the EU 
Aquaculture sector (Jelentés az EU akvakultúra -ágazatának 
gazdasági teljesítményéről) (HTMGB-13-29). 2013. Az Európai Unió 
Kiadóhivatala, Luxemburg, EUR 26336 EN, JRC 86671, 383. o.
A Bizottság válaszai 52
teljesítését szolgálták, azokat az akvakultúrával 
kapcsolatos jogszabályok és iránymutatások kidol -
gozásakor is figyelembe vették. A Bizottság emellett 
más uniós finanszírozási programok, például az ERFA, 
az ENP és a Versenyképességi és Innovációs Program 
(CIP) keretében támogatott kapcsolódó projektered -
ményeket is felhasznált például az uniós akvakultúra 
fenntartható fejlesztését célzó stratégiai iránymutatás 
(COM(2013) 229) kidolgozásakor. A projekteredménye -
ket az érdekelt felek, köztük a tanácsadó szervek, az 
ágazat (pl. európai akvakultúra -technológiai és inno -
vációs platform (EATIP)) és a döntéshozók körében is 
terjesztették és népszerűsítették.
1. háttérmagyarázat
A Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék 
által megnevezett 18 projektre kifizetett összesen 
14 millió EUR -nak csak töredéke kapcsolódott az 
akvakultúrához. Az akvakultúrát említő LIFE -projektek 
többsége csak tágabb összefüggésben foglalkozik 
ezzel a témával (jellemző példa: LIFE97 ENV IRL 209 – 
Konszenzuson alapuló integrált partiövezet -gaz-
dálkodási stratégia kidolgozása a Bantry -öbölre 
vonatkozóan, amely a stratégiai tervezés részeként 
magában foglalt már meglévő akvakultúra -ágazati fej -
lesztéseket, de csak egy jóval nagyobb projekt kisebb 
összetevőjeként).
A hatodik keretprogramból finanszírozott, akva -
kultúrához kapcsolódó 77 kutatási projekt közül 
kettő foglalkozott a kommunikáció, az eredmények 
terjesztése és a technológiaátadás kérdésével, és 
jelentős hatást gyakorolt az érdekelt felekre és 
a nagyközönségre:
1) A „PROFET POLICY: A  European Platform for 
the Communication of European RTD results to 
Stakeholders in Fisheries and Aquaculture” (PROFET 
POLITIKA: az európai kutatási és technológiafejleszté -
si eredményeknek a halászati és akvakultúra-ágazat 
érdekelt felei részére történő kommunikációját célzó 
európai platform) című projekt (764 144 EUR uniós 
támogatás) az ötödik és hatodik kutatási keretprog -
ramból uniós támogatásban részesült halászati és 
akvakultúra-ágazati kutatási projektek eredményeinek 
kommunikációjára és terjesztésére szolgáló platformot 
hozott létre. Szakmai szóróanyagok közzétételére, vala -
mint az akvakultúra-termelőknek, halászoknak, tudó -
soknak, nemzeti és európai döntéshozóknak és más 
érdekelt feleknek szóló tematikus és regionális szemi -
náriumok rendezésére szolgáló internetes struktúrát 
vezettek be. Emellett munkaértekezleteket szerveztek 34
A monitoringbizottság nemcsak az akvakultúrát érintő 
projekteknek, hanem az operatív program egészének 
a végrehajtását is figyelemmel kíséri. Emlékeztetni kell 
arra, hogy az operatív programban tizenhat intézke -
dés szerepelt, és ezek közül az EHA -források szem -
pontjából nem az akvakultúra volt a legfontosabb.
A Bizottság véleménye szerint monitoringbizottságok 
által az akvakultúra kérdésének szentelt idő arányos 
volt az ilyen intézkedések jelentőségével.
35
A hatodik kutatási keretprogram keretében finanszíro -
zott, az akvakultúra támogatását célzó kutatási projek -
tek három fő célkitűzés mentén szerveződtek:
i. szakpolitikai problémák megoldása gyakorlati és al -
kalmazott kutatás útján (a szakpolitika tudományos 
támogatása);
ii. a tudományos kiválóság előmozdítása az élelmi -
szer -minőség és élelmezésbiztonság terén (5. priori -
tás); valamint
iii. egyedi kutatási tevékenységek kidolgozása a kkv -k 
számára.
36
A biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesí -
tendő uniós stratégia megfelelőbb halállomány -gaz-
dálkodásra vonatkozó 4. célját beillesztették a 2014–
2020 közötti időszakra vonatkozó új LIFE -rendeletbe. 
Mivel ez a célkitűzés a természet és biológiai 
sokféleség területén belüli tematikus prioritás, az 
akvakultúrára vonatkozó célokat a stratégiában töb -
bek között a LIFE -projektek eredményei alapján hatá -
rozták meg. A kutatási projektek által érintett főbb 
témakörök a következők voltak: betegségmegelőzés, 
haltakarmányozás, szelekciós nemesítés, a halak jóléte, 
az új kísérleti fajokban rejlő biológiai potenciál, az 
akvakultúra -termékek biztonsága és minősége, vala -
mint a környezetvédelem. Ezek az akvakultúra -ágazat 
fő szükségleteit tükrözik, az eredményeket pedig 
elsősorban az akvakultúrával foglalkozó gazdálkodók 
közvetlenül hasznosíthatják. Összességében a hatodik 
keretprogramból finanszírozott kutatási projektek 
jelentősen hozzájárultak a környezetvédelmi kérdé -
sekhez, a genomika, a haltakarmányozás, a halbeteg -
ségek és a közegészségügy területéhez. Noha a pro -
jekteredmények elsődlegesen a gazdálkodói igények 
A Bizottság válaszai 53
2. háttérmagyarázat
A Bizottság tisztában van azzal, hogy a területrende -
zési és engedélyezési eljárások Unió -szerte jelentősen 
eltérnek. Ezen a területen azonban továbbra is a tagál -
lamok rendelkeznek hatáskörrel. Ennek okán, amint az 
a közös halászati politikáról szóló új európai parla -
menti és tanácsi rendeletre irányuló 2011. évi bizott -
sági javaslatban már szerepelt, a Bizottság ösztönzi 
a „szakismeretek és a bevált megoldások cseréjét”.
Ezeket a cseréket megkönnyíti majd, hogy a tagálla -
mok közzéteszik az akvakultúrára vonatkozó többéves 
stratégiai tervüket.
Mindemellett a többéves stratégiai tervekben kife -
jezetten ki kell térni a koncessziók odaítéléséhez 
hasonló kérdésekre.
Az említett konkrét eseteket illetően a Bizottság 
tájékoztatni fogja az érintett tagállamokat a Számve -
vőszék megállapításairól.
Ez a válasz a 39. és 40. bekezdésre 
egyaránt vonatkozik.
A tengeri területrendezésről szóló új irányelv elősegíti 
majd az e téren történő hatékonyabb integrációt.
Stratégiai iránymutatásában (COM(2013) 229) a Bizott -
ság az akvakultúra további fejlesztését akadályozó 
tényezőként nevezte meg a területrendezés hiányát és 
az adminisztratív eljárások egyszerűsítésének szük -
ségességét. Mivel az adminisztratív eljárások egysze -
rűsítése és a területrendezés továbbra is tagállami 
hatáskörbe tartozik, a Bizottság ezekre a kérdésekre 
a nyitott koordinációs módszer keretében, a bevált 
gyakorlatok cseréjére szolgáló szemináriumok révén 
kínál megoldást. Mindemellett a tengeri területren -
dezésről és az integrált partiövezet -gazdálkodásról 
szóló új irányelv egyúttal olyan keretről rendelkezik, 
amelynek értelmében a tagállamok átfogó és az egyes 
ágazatok, illetve tagállamok között összehangolt ter -
vezési folyamatot alkalmaznának.a szakpolitika tudományos támogatásának területén 
belül a hatodik keretprogramba tartozó projektek be -
mutatására, értékes megjelenési lehetőséget biztosít -
va ezáltal a szakpolitikai irányultságú érdekelt felek, 
valamint a halászati és akvakultúra-ágazati szervezetek 
és hálózatok előtt.
2) A „FEUFAR: The future of European fisheries and 
aquaculture research” (FEUFAR: Az európai halászatra 
és akvakultúrára irányuló kutatás jövője) című projekt 
(499 680 EUR uniós támogatás) keretében előrejelzési 
elemzést készítettek és ajánlásokat fogalmaztak meg 
a jövőben követendő irányokra vonatkozóan, amelyek 
jelentősen befolyásolták az uniós akvakultúra-ágazat 
versenyképességét és a környezetvédelmet. Integrált 
és interaktív előrejelzési módszer alapján elsősorban 
az akvakultúra területén kívánták meghatározni a vár -
ható kutatási szükségleteket, többek között az alábbi -
ak révén: i. a rendszer leírása; ii. a rendszert mozgató 
erők feltárása és iii. elméletek kidolgozása a lehetsé -
ges jövőbeni forgatókönyvek kialakulásához vezető 
hajtóerőkről. E különböző forgatókönyvek szolgáltak 
alapul – elsősorban az akvakultúrát illetően – a gaz -
dasági, ökológiai, társadalmi és igazgatási (irányítási) 
szempontú kérdések meghatározásához. Az elemzés 
alapján több fő jövőbeni kutatási szükségletet megha -
tároztak a halászat és az akvakultúra területén.
37
A Bizottság a nyitott koordinációs módszer keretében 
a bevált gyakorlatok cseréje révén fogja orvosolni 
a többek között a Számvevőszék észrevételeiben emlí -
tett témaköröket. Emellett az adminisztratív eljárások 
egyszerűsítésével foglalkozó magas szintű munkacso -
port segítségével támogatni fogja az adminisztráció 
egyszerűsítését célzó tagállami erőfeszítéseket.
38
A Bizottság hangsúlyozza, hogy a vonatkozó uniós 
jogszabályok (a KHP és az EHA) értelmében a tag -
államoknak nem volt ilyen kötelezettsége. Az 
akvakultúrára vonatkozó többéves nemzeti tervek 
éppen ezt a célt szolgálják (a KHP -ről szóló 2013. évi 
alaprendelet 34. cikke és az előzetes feltételek egyike). 
A tervet legkésőbb az operatív program benyújtásá -
nak napjáig el kell juttatni a Bizottságnak. A többéves 
nemzeti stratégiai terv kidolgozásakor a tagállamok 
a Bizottság által 2013. április 29-én elfogadott irány -
mutatásra (COM(2013) 229) támaszkodhatnak.
A Bizottság válaszai 54
45
A tagállamok úgy döntöttek, hogy a pénzügyi forrá -
sokat csak az operatív program szintjén ismertetik, 
a 498/2007/EK bizottsági rendelet B. részének I. mel -
lékletében előírt pénzügyi táblázatokban, amelyek 
értelmében a tagállamok tengelyenként és nem intéz -
kedésenként kötelesek feltüntetni a pénzügyi forráso -
kat (az akvakultúra pedig csupán intézkedés).
46
A Bizottság az ETHA operatív program keretében már 
eredményközpontú megközelítést szorgalmaz, és 
a megállapított hiányosságok orvosolása érdekében 
reális célszámokat figyelembe vevő közös mutatók 
alkalmazását javasolja.
Az eredeti célszámokat hét évvel ezelőtt határozták 
meg, teljesen más gazdasági helyzetben. A Bizottság 
úgy véli, hogy a célszámok módosítása nyomán költ -
ségvetés -újraelosztásra lesz szükség.
A Bizottság tapasztalatai szerint a tagállamok a célki -
tűzések vagy célszámok meghatározásakor alá- vagy 
túlbecsülhetik a lehetőségeket. Az ETHA keretében 
ezt a problémát többek között közös mutatók meg -
határozásával és azzal lehet orvosolni, hogy nagyobb 
hangsúlyt helyeznek az értékelésre és a monitoringra, 
ezen belül is az értékelési tervre, amely biztosítja, 
hogy a tagállamok folyamatos értékelési tevékeny -
ségek révén kísérjék figyelemmel az előrehaladást és 
a teljesítményt.
47
Lásd a Bizottság 3. háttérmagyarázatra adott válaszát.
48
Egyes tagállamokban bevett gyakorlat volt, hogy 
a lehetséges kedvezményezettek által benyújtandó 
dokumentáció részeként üzleti tervet kértek, bizto -
sítva a gazdasági szempontból egyértelműen életkép -
telen projektek kizárását és a kedvező ár -érték arányt.41
A Bizottság elismeri, hogy a pénzügyi és gazdasági 
válság jelentős hatást gyakorolt az akvakultúra -ágazat 
egészére, és különösen az akvakultúrára irányuló 
intézkedések EHA -ból történő finanszírozására. 
Érintette a fogyasztói keresletet is, aminek nyomán 
csökkent a termelők beruházási kockázat vállalására 
való hajlandósága. Mindemellett a közkiadások csök -
kentése is jelentősen gyengítette a legtöbb tagállam 
állami társfinanszírozási képességeit.
Romániában a pénzügyi válság súlyosan megnehe -
zítette a kedvezményezettek számára az EHA -ból 
finanszírozott projektek végrehajtását. Ezt a garancia -
alap fokozott igénybevétele is jelzi, amely 2013 végéig 
hozzávetőleg 7,5 millió EUR értékben nyújtott 
pénzügyi garanciákat. A fő kedvezményezettek 
akvakultúra -gazdaságokra irányuló beruházásokhoz 
kapcsolódó projektek voltak.
42
A Bizottság megjegyzi, hogy:
 – a pénzügyi válság közel ellehetetlenítette az ága -
zaton belüli új vállalkozás indításához szükséges 
további forrásokhoz való hozzájutást,
 – a válság súlyosan érintette a keresletoldalt, ezáltal 
jelentősen növelte az új gazdasági szereplők által 
vállalt pénzügyi kockázatokat.
A Bizottság véleménye szerint a döntésekben feltehe -
tően közrejátszott a kötelezettségvállalások visszavo -
násának kockázata, ám ez csak egyike volt sok egyéb 
tényezőnek.
44
Az 1198/2006/EK EHA -rendelet 15. cikkének (2) bekez -
dése kimondja, hogy a nemzeti stratégiai tervek – 
amennyiben relevánsak a tagállam szempontjából – 
tartalmazzák a közös halászati politika valamennyi 
vonatkozásának összefoglaló leírását, valamint megha -
tározzák a prioritásokat, a célokat a szükséges állami 
pénzügyi források becsült összegét és a határidőket. 
A tagállamok tehát nem minden esetben kötelesek 
a fentieket meghatározni.
A Bizottság válaszai 55
50
A projekteket gazdasági magánszereplők nyújtják be, 
az EHA -források pedig csak a beruházás egy részét 
képviselik. Következésképpen válság idején a magán -
szereplők nem minden esetben voltak kellően moti -
váltak ahhoz, hogy túlteljesítsék a jogilag kötelező 
követelményeket. A környezetvédelmi kérdésekre 
vonatkozóan biztosított volt az iránymutatás (lásd 
a Bizottság 23–25. bekezdésre adott válaszát).
51
A pénzügyi és gazdasági válsággal összefüggésben 
a gazdasági magánszereplők kevesebb projektet nyúj -
tottak be. Noha a környezetbarát termékek előállítását 
bírálati kritériumként határozták meg, ez nem bírt 
kellő ösztönző erővel ahhoz, hogy biztosítsa az e terü -
letre vonatkozó projektek magas számát. Itt elsősor -
ban inkább arról kell gondoskodni, hogy a fogyasztók 
észleljék a környezetbarát termékek előállításának 
hozzáadott értékét.
4. háttérmagyarázat
Az, hogy Spanyolországban valamennyi projekt meg -
felelt a jogi szabályozásnak, de csak néhány esetében 
alkalmaztak önkéntes tanúsított környezetvédelmi 
irányítási rendszert, nem utal arra, hogy a tagállam 
nem vette kellően figyelembe a környezetvédelmi és 
az egészségügyi kérdéseket. Ezzel szemben jelzi, hogy 
a pénzügyi és gazdasági válsággal összefüggésben 
a kedvezményezettek gyakran nem gondolják úgy, 
hogy az önkéntes tanúsított környezetvédelmi irányí -
tási rendszerek alkalmazása versenyelőnyt jelentene 
számukra. Mindössze néhány ilyen projektet nyújtot -
tak be, így ezek közül csak keveset hagytak jóvá.
A fenti észrevétel Olaszország esetében is érvényes.
Fontos elmondani, hogy az EHA -ból támogatott 
romániai projektekre vonatkozó bírálati kritériumokat 
a monitoringbizottság hagyja jóvá, amelyben a DG 
MARE megfigyelőként vesz részt.3. háttérmagyarázat
Romániában a Fekete -tenger korlátozott lehetősége -
ket kínál a tengeri akvakultúra területén, többnyire 
a kagyló -akvakultúrához kapcsolódóan. A mészhéjú 
állatok vizeinek minőségéről szóló 79/923/EGK irány -
elvnek megfelelően a Fekete -tenger romániai partsza -
kaszán négy területet határoztak meg kagylótenyész -
tésre alkalmasként. A román operatív program ezért 
nem korlátozza a tengeri akvakultúra támogatását.
A partiövezet -gazdálkodás javítását célzó intézkedé -
sek és az akvakultúra -koncessziókra vonatkozó olasz 
jogszabályok nem tartoznak az EHA hatálya alá, ezért 
nem szerepelhettek az operatív programban.
A Bizottság határozottan ösztönzi a tagállamokat az 
ETHA által kínált lehetőségek kihasználására, amelyek 
segítségével a hatóságok a területrendezési folyamat -
tal összefüggésben könnyebben meghatározhatják az 
akvakultúra fejlesztésére legalkalmasabb területeket.
A célmutatók egyszerűsítése érdekében mindös z-
sze néhány összevont mutató minősült az operatív 
program célkitűzésének elérése szempontjából 
lényegesnek. Az ETHA operatív program tekintetében 
a Bizottság egyedi mutatókat javasol, amelyek jobban 
figyelembe veszik a környezeti és piaci szempontokat.
Lengyelország operatív programját 2011-ben átdol -
gozták, és az ország nem kérte az akvakultúrára 
vonatkozó mutatók módosítását. Ez a megállapítás 
nem az operatív program valamely hiányosságára 
kíván rámutatni.
49
Az uniós akvakultúra -ágazatnak a legszigorúbb 
környezetvédelmi és egészségügyi előírásokat kell 
betartania. A Bizottság figyelemmel kíséri az uniós 
jognak való megfelelést, és ellenőrzi annak helyes 
végrehajtását.
A Natura 2000 területekre vonatkozó iránymutatások 
a stratégiai területrendezést javasolják a helyi szinten 
jelentkező esetleges hatások korai szakaszban történő 
kezelésének és enyhítésének hatékony eszközeként.
A Bizottság válaszai 56
Az EHA operatív program Spanyolországban 
és Romániában ténylegesen 2010-ben indult, 
és az akvakultúra -ágazati projektek közül sokat 
2010–2011 során választottak ki, míg végrehajtásuk 
2011–2012-ben kezdődött meg. E tekintetben az 
akvakultúra -gazdaságok – halfajoktól függően – nem 
kezdenek azonnal piacra termelni a beruházás befeje -
zését követően. Ezt általában tenyésztési és nevelési 
időszak előzi meg, amely egyes esetekben (pl. tokhal) 
akár a beruházás befejezése után 5 évig is eltarthat.
A fenti megfontolások Olaszország esetében is 
érvényesek. Figyelembe kell továbbá venni, hogy 
az éves végrehajtási jelentésben 2011-ig bejelentett 
kezdeti számadatok a tervezett termelésre vonatkoz -
tak. A Bizottság már megállapította ezt az Eurostat 
adataitól való eltérést, amely utóbbiak az aktuális 
termelés mértékét jelzik. A Bizottság felhívta a prob -
lémára az olasz irányító hatóság figyelmét, amely ezt 
követően módosította az éves végrehajtási jelentést és 
az operatív programot, így immár azok is az Eurostat 
által alkalmazott módszertan szerint számított aktuális 
termelésről számolnak be.
A projekt végrehajtásáról szóló jelentést a kedvez -
ményezett készíti el. Az abban szereplő tényleges 
termelési adatokat a nemzeti hatóság nem ellenőrzi. 
Az irányító hatóság feladata ellenőrizni, hogy a társfi -
nanszírozásban részesülő termékek és szolgáltatások 
valóban létrejönnek; a projekt eredményei ebbe nem 
tartoznak bele. Az irányító hatóság valamennyi adatot 
összegyűjt, ezeket összesíti, majd így használja fel 
azokat az éves végrehajtási jelentésben. Amennyiben 
az eredményeket később aktualizálni kell, az irányító 
hatóság a következő éves végrehajtási jelentésekben 
értesíti erről a Bizottságot, majd a 2017 márciusában 
esedékes végleges jelentésben elvégzi a módosítást.
55
„Az európai akvakultúra fenntartható fejlesztését szol -
gáló stratégia” című bizottsági közlemény több célki -
tűzést is megfogalmazott. Rámutatott, hogy az ágazat 
hosszú távú versenyképessége és fenntarthatósága 
csak a magánszektor aktív részvételével és vezető sze -
repvállalásával biztosítható. Az akvakultúra -ágazatnak 
nyújtott köztámogatás szempontjából több prioritást 
is meghatározott, a közlemény hatálya azonban az 
EHA keretében kidolgozott nemzeti stratégiai tervek 
értékelésére nem terjedt ki.A Bizottság a romániai monitoringbizottságokon 
belül – e megfigyelői minőségében – minden 
szükséges esetben kiemelte a környezetbarát 
projektekre vonatkozó egyértelműen meghatáro -
zott kiválasztási és monitoringeljárás fontosságát 
(pl. ennek keretében szorgalmazta az „ökológiai 
akvakultúra” pontosabb megfogalmazásának szük -
ségességét, a NATURA 2000 területeken létesített 
akvakultúra -gazdaságoknak nyújtott túlkompenzáció 
elkerülését, a nem támogatható kiadások jóváhagyása 
útján elkövetett csalás elkerülésére vonatkozó kötele -
zettséget stb.).
54
A Bizottság elismeri, hogy noha az EHA operatív prog -
ramokban szerepeltek a programozás terén tett elő -
relépést mérő mutatók, ezek az egyes tagállamokban 
különböztek, és nem voltak összehasonlíthatók. Ebben 
az összefüggésben az operatív programok más -más 
típusú mutatókat alkalmaztak, így azokat nem lehetett 
uniós szinten összesíteni. Ez indokolja, hogy az ETHA 
kis számú közös mutató alkalmazását irányozza elő 
a programvégrehajtás terén az elérendő célkitűzések 
felé tett előrehaladás értékeléséhez. E közös mutatók -
ról évente kell beszámolni az ETHA -ra vonatkozó éves 
végrehajtási jelentésekben.
A Bizottság tudomásul veszi ezt a megállapítást, és 
arra törekszik, hogy a 2014–2020 között várható prog -
ramokhoz megbízható statisztikai forrásokon alapuló 
közös mutatókat határozzon meg.
5. háttérmagyarázat
Ez az észrevétel két egymástól független kérdést érint: 
egyrészről a statisztikák minőségét, másrészről pedig 
az EHA monitoringjához kiválasztott mutatókat.
Az EHA monitoringját célzó mutatókat illetően 
a Bizottság tudomásul veszi az észrevételt, és egyet -
ért azzal, hogy az eredménymutatók megfelelőbbek. 
A kérdést már felvetettük a tagállamok körében.
Figyelembe kell venni, hogy a projektek jóváhagyásá -
tól viszonylag hosszú időre van szükség a tényleges 
termelésnövekedés megjelenéséig.
A Bizottság válaszai 57
6. háttérmagyarázat
A 6. háttérmagyarázatból az derül ki, hogy előfor -
dulhat, hogy az ágazati célkitűzések – amelyek az 
EHA -intézkedések végrehajtásának általános körülmé -
nyeit szemléltetendő az operatív programban megadott 
formájukban szerepelnek – nem teljesülnek. A Bizottság 
úgy véli, hogy a célkitűzések elérésének értékelésekor 
különbséget kell tenni azon kérdések között, amelyek 
felett a tagállamoknak befolyása van, illetve amelyek 
felett nincs befolyásuk. A tagállamok által nem befo -
lyásolható főbb tényezők többek között a gazdasági 
és pénzügyi válság hatása, és különösen Franciaország 
esetében az osztrigák mortalitásának drámai megugrá -
sát okozó vírus megjelenése.
Az elkövetkező években az osztrigatermelés mennyi -
sége elsősorban attól függ majd, mennyiben sikerül 
orvosolni a fokozott mortalitás problémáját. A 120 000 
tonnás küszöbértéket már 2008-ban elérték, azóta 
azonban a termelés visszaesett. A francia hatóságok 
továbbra is optimisták voltak a programozási időszak 
végére vonatkozó átfogó termelési célokat illetően.
A termelési célokat a programozási időszak elején 
határozták meg. 2011-ben még mindig 4 további év állt 
rendelkezésre az akvakultúrára irányuló intézkedések 
végrehajtására. Mindemellett, tekintettel a projektek 
beruházási jellegére, 2011-ben minden kétséget kizáróan 
túl korai volt még jóslatokba bocsátkozni az intézkedé -
sek végleges teljesítését illetően. Az operatív program 
módosítására irányuló legutóbbi, 2013. évi javaslatban 
a célértéket 208 068-ra igazították ki, az Eurostat által 
alkalmazott módszertan szerinti számítással.
Lengyelország esetében a kezdeti célszámokat 
a következők befolyásolták:
 – az operatív program késői (2008. októberi) elfoga -
dása, amely lerövidíti a célok elérésére rendelke -
zésre álló időt (összehasonlítás céljából a 2015-ös 
évet kell figyelembe venni),
 – a beruházás és a termelés növekedése között 
eltelt idő hossza (legalább 3 év), 
 – a védett ragadozó fajok, például a kárókatonák 
populációjának növekedése (az értékelés szerint 
a károk egyes esetekben elérik a termelés 80%-át),
 – vízhiány vagy alacsony vízminőség miatti idősza -
kos problémák,
 – a takarmányozás árának emelkedése,56
Míg az uniós akvakultúra növekedése más régiókkal 
összevetve lassabb volt, a tevékenység és a foglalkoz -
tatás szintje nem változott.
A Bizottság hangsúlyozza, hogy az Unióban és a világ 
más térségeiben megfigyelt akvakultúra -ágazatbeli 
növekedés összehasonlításaival óvatosan kell bánni, 
ugyanis a vállalkozások – például a szociális védelem 
és a környezetvédelem szintje tekintetében – merő -
ben más feltételek mellett működnek.
A legújabb rendelkezésre álló adatok fényében 
a HTMGB4 rámutat, hogy a pénzügyi és gazdasági 
válság hatását követően most az uniós akvakultúra 
a gazdasági javulás jeleit mutatja.
57
A Bizottság kiemeli, hogy a kezdeti célszámokat rend -
kívül eltérő gazdasági hangulatban állapították meg. 
Noha az uniós akvakultúra mennyiségi szempontból 
nem növekedett, a tevékenység és a foglalkoztatás 
szintje állandó maradt. A legújabb rendelkezésre álló 
adatok tanúsága szerint az akvakultúra -ágazat gazda -
sági teljesítménye több tagállamban is javult.
A 46. bekezdést illetően az eredeti célszámokat hét 
évvel ezelőtt határozták meg, teljesen más gazdasági 
helyzetben.
Az EHA -ból nyújtott támogatás csak egyike a hos z-
szú távú termelés növelését célzó tényezőknek. 
Más tényezők ennél jóval nagyobb hatással bírnak. 
A gazdasági és pénzügyi válság nyomán csökkent 
a fogyasztói kereslet, erősödött a harmadik orszá -
gok jelentette verseny, és megingott a fogyasztók 
akvakultúra -termékek iránti bizalma.
4 Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság 
(HTMGB) – The Economic Performance Report on the EU 
Aquaculture sector (Jelentés az EU akvakultúra -ágazatának 
gazdasági teljesítményéről) (HTMGB-13-29). 2013. Az Európai Unió 
Kiadóhivatala, Luxemburg, EUR 26336 EN, JRC 86671, 383. o.
A Bizottság válaszai 58
mert a gazdasági és pénzügyi válság nyomán a gazda -
sági szereplők kockázatkerülő döntéseket hoztak.
Így zömmel a viszonylag kevésbé kockázatos hagyo -
mányos tevékenységek részesültek támogatásban.
7. háttérmagyarázat
A területhez való hozzáférés problémája jól ismert, 
és a Bizottság több kezdeményezést indított ennek 
megoldására, ideértve különösen a tengeri területren -
dezésről szóló (már elfogadott) irányelvre vonatkozó 
javaslatát és a tagállamokhoz intézett azon kérést, 
hogy dolgozzanak ki többéves nemzeti terveket az 
akvakultúra fenntartható fejlesztésére vonatkozóan.
A gazdasági és pénzügyi válság által az ágazatra 
gyakorolt és a 41. bekezdésben a Számvevőszék által is 
elismert hatás eltántorított az új beruházásoktól. Ilyen 
nehéz körülmények között a foglalkoztatást és termelést 
biztosítani képes európai akvakultúra -ágazat versenyké -
pességének megőrzését is sikernek kell tekinteni.
62
A Bizottság emlékeztet arra, hogy a már megkezdett 
projektek finanszírozása maradéktalanul összhangban 
áll a vonatkozó jogszabályokkal.
8. háttérmagyarázat
A gazdasági és pénzügyi válság miatt kevesebb 
pályázó kért támogatást annál, mint amire az érde -
kelt felekkel folytatott intenzív konzultációk alapján 
a programtervezéskor számítani lehetett.
Az illetékes hatóságok ezt követően ellenőrizték, hogy 
a pályázók eleget tesznek -e a kritériumoknak, többek 
között a gazdasági és pénzügyi kapacitás tekinteté -
ben is. Ami a 6 spanyolországi projekt kiválasztását 
illeti, a spanyol hatóságok megerősítették, hogy ezek 
a projektek kivétel nélkül eleget tettek az általuk előírt 
bírálati kritériumoknak.
Azon szervizhajók beszerzését illetően, amelyek nem 
feltétlenül javították a termelést vagy a foglalkozta -
tást, előfordulhat, hogy az akvakultúra -tevékenységek 
folytatásának feltételei voltak akkor, amikor a bizony -
talan gazdasági helyzet miatt nem lett volna mód 
ilyen beruházásokra.
A lengyel projektkiválasztás esetében 3 éves üzleti 
tervet kérnek. Ennek alapján biztosított a kizárólag  – egyes betegségek felügyeletének hiánya,
 – a meglévő akvakultúra -ágazati vállalkozások kor -
szerűsítését célzó projektek,
 – a népszerűsítő kampányok és új halfajok beveze -
tése ellenére meglehetősen alacsony lengyel piaci 
kereslet.
Portugália esetében az akvakultúra -termelési 
célszámok figyelembe vettek egy 2009-ben 
HOPE -támogatással végrehajtott jelentős projektből 
származó lehetséges termelésnövekedést is. Műszaki 
problémák miatt ez a projekt nem tudta beváltani 
a termelés terén hozzá fűzött reményeket. Ennélfogva 
a célszám és a tényleges termelési eredmények közötti 
eltérésért lényegében egyetlen projekt kudarca felel.
A termelés növekedése annak volt köszönhető, hogy 
Románia további 25 millió EUR -t különített el a 2. ten -
gely számára. A DG MARE felkérte az irányító ható -
ságot, hogy az új kiegészítő juttatásokat figyelembe 
véve vizsgálja felül a teljesítménymutatókat.
A spanyol operatív programban szereplő célszámo -
kat 2007-ben tűzték ki, amikor a spanyol gazdaság az 
uniós átlagot jóval meghaladó mértékben növekedett. 
Noha 2014-ben ezek a kezdeti célkitűzések irreálisnak 
tűnhetnek, 2007-ben még nem voltak azok.
59
A Bizottság véleménye szerint számos projekt eseté -
ben a gazdasági és pénzügyi válság hátráltatta a célki -
tűzések költséghatékony megvalósítását.
60
A Bizottság úgy véli, hogy az akvakultúra fenntart -
ható fejlesztésére nyújtott korlátozott támogatás és 
a nem megfelelő összpontosítás oka elsősorban az 
akvakultúrára irányuló támogatások kialakításának 
eredeti iránya és az érintett projekt végrehajtása 
között eltelt idő, illetve a megváltozott gazdasági 
környezet.
61
A pénzügyi és gazdasági válsággal összefüggésben 
a gazdasági magánszereplők kevesebb projektet nyúj -
tottak be. Ezenfelül azért is hajtottak végre kevesebb 
innovatív (a hagyományos akvakultúra -ágazati projek -
teknél általában magasabb kockázattal járó) projektet, 
A Bizottság válaszai 59
65
Lásd a Bizottság 9. háttérmagyarázatra adott válaszát: 
az EHA végrehajtására súlyos gazdasági és pénzügyi 
válság közepette került sor, ezért értelemszerű, hogy 
a gyakran a válság előtt tervezett projektek nem tud -
ták maradéktalanul teljesíteni a célkitűzéseket.
A támogathatósági kritériumokat időközi vagy záró 
kifizetés teljesítését megelőzően a nemzeti szinten 
meghatározott eljárások szerint (többek között hely -
színi ellenőrzések révén) ellenőrizni kell.
Lengyelország esetében a vonatkozó nemzeti 
szabályozás kötelezte a közreműködő szerveze -
teket, hogy a záró kifizetések teljesítése előtt az 
akvakultúra -ágazati projektek mindegyike (100%-
a) esetében végezzenek helyszíni ellenőrzést. Ezt 
a nemzeti szabályozást azonban 2011 novemberében 
módosították, és 20%-os mintavételi arányt előíró 
mintavételi eljárást vezettek be. Emellett a kedvezmé -
nyezett a záró kifizetés időpontjától számított 5 évig 
ellenőrizhető, és szabálytalanság megállapítása esetén 
korrekciós intézkedések hozhatók.
10. háttérmagyarázat
A projektek eredményeinek ellenőrzése a kedvezmé -
nyezettek által írásban benyújtott és aláírt végleges 
végrehajtási jelentések alapján történik. A projekt -
eredmények elérésének értékelésekor valamennyi 
tényezőt, köztük a kedvezményezett befolyásán kívül 
állókat is figyelembe kell venni, különös tekintettel 
a ragadozók és más természeti okok kedvezőtlen hatá -
sára, valamint a gazdasági és pénzügyi válságra.
A Bizottság 9. háttérmagyarázatra adott válaszában 
foglaltak szerint az EHA végrehajtására súlyos gaz -
dasági és pénzügyi válság közepette került sor, ezért 
értelemszerű, hogy a gyakran a válság előtt tervezett 
projektek nem tudták maradéktalanul teljesíteni 
a célkitűzéseket.
67
A gyakorlatban megfelelő egyensúlyt kell teremteni 
e kritériumok között. Ez különösen igaz annak bizto -
sítását illetően, hogy a projekteknek köztámogatásra 
van szükségük egyes pénzügyi és műszaki problémák 
leküzdéséhez, valamint a projektek műszaki és pénz -
ügyi életképességének biztosítása tekintetében is. Ez 
utóbbi szempont a válság hatásának egyre nyilvánva -
lóbb megjelenésével kiemelt jelentőségre tett szert.gazdasági szempontból fenntartható projektek 
kiválasztása.
Romániában a monitoringbizottság hagyja jóvá 
a bírálati kritériumokat, amelyben a Bizottság csupán 
megfigyelői szerepet tölt be. Azon projektek eseté -
ben, ahol a román ellenőrző hatóság hiányosságokat 
állapított meg a kiválasztási eljárásban, a Bizottság 
a rendelkezésére álló eszközök segítségével biztosí -
totta a megfelelést. E tekintetben a romániai kifizeté -
seket 2012 januárjától 2013 közepéig felfüggesztették, 
ekkorra ugyanis kellő megerősítést nyert, hogy az 
irányítási és kontrollrendszer hiányosságait orvosolták.
A projekt végrehajtásának mértéke nem bírálati 
kritérium. Tekintettel a bizonytalan gazdasági hely -
zetre, a kérelem időpontja előtt, de a támogathatósági 
időszakon belül végrehajtott és a támogathatósági 
szabályoknak megfelelő projekteket úgy kell tekinteni, 
hogy azok csökkentik az uniós és nemzeti költségveté -
seket érintő kockázatokat.
A következő programozási időszakban e téren javu -
lás várható, mivel a közös rendelkezésekről szóló 
1303/2013/EU rendelet 65. cikkének (6) bekezdése 
előírja, hogy az európai strukturális és beruházási 
(ESB-) alapokból nem ítélhető meg támogatás olyan 
műveletekre, amelyeket fizikailag befejeztek vagy tel -
jes egészében végrehajtottak, még mielőtt a program 
finanszírozására irányuló kérelmet a kedvezményezett 
az irányító hatósághoz benyújtotta, tekintet nélkül 
arra, hogy a kedvezményezett teljesítette -e az összes 
kapcsolódó kifizetést.
9. háttérmagyarázat
A Bizottság elismeri, hogy a projektek hatásának elő -
zetes értékelése és az elért hatás utólagos vizsgálata 
terén van még mód javításokra. Emlékeztetni kíván 
azonban arra, hogy az EHA végrehajtására súlyos gaz -
dasági és pénzügyi válság közepette került sor. Ebben 
az összefüggésben értelemszerű, hogy a gyakran 
a válság előtt tervezett projektek nem tudták mara -
déktalanul teljesíteni a célkitűzéseket.
Számos lengyelországi projekt az elavult infra -
struktúra miatt törekedett az akvakultúra -ágazat 
korszerűsítésére.
A Bizottság válaszai 60
70
E javaslatok megfogalmazása jelzi, hogy a Bizottság 
kiemelt jelentőséget tulajdonít az akvakultúra fenn -
tartható fejlesztésének. A stratégiai iránymutatás 
meghatározza az uniós akvakultúra fejlődése előtt álló 
jelenlegi legfőbb akadályokat, a nyitott koordinációs 
módszer pedig segíteni kíván a tagállamoknak ezek 
leküzdésében. A teljes körűen egységes megközelítést 
az ETHA operatív programok és a többéves nemzeti 
tervek (előzetes feltétel) közötti összhang biztosítja.
71
A Bizottság hangsúlyozza, hogy az ETHA lehetőséget 
ad olyan projektek finanszírozására, amelyek célja az 
akvakultúra fejlesztésére legalkalmasabb területek, 
illetve ezzel szemben azon területek meghatározása 
és feltérképezése, ahol az akvakultúrát ki kell zárni.
Következtetések és ajánlások
74
Az EHA -programok végrehajtásából származó gya -
korlati tapasztalatok azt mutatják, hogy a fő uniós ter -
melő országokat érintő pénzügyi válság és gazdasági 
visszaesés jelentős hatással bírt. Érintette a fogyasztói 
keresletet is, aminek nyomán csökkent a termelők 
beruházási kockázat vállalására való hajlandósága. 
Mindemellett a közkiadások csökkentése is jelentősen 
gyengítette a legtöbb tagállam állami társfinanszíro -
zási képességeit.
A Bizottság ugyanakkor elismeri, hogy az EHA -ból 
az akvakultúra fenntartható fejlesztésére nyújtott 
támogatás ez idáig nem hozta meg maradéktalanul 
a várt eredményeket. A levont tanulságokat a Bizott -
ság a felülvizsgált KHP -ra és az új ETHA -ra irányuló, 
2013-ban, illetve 2014-ben elfogadott javaslataiban 
figyelembe vette.69
Lásd a Bizottság 8. háttérmagyarázatra adott válaszát.
A kérelem időpontja előtt megkezdett projektek 
támogathatók, feltéve, hogy a kiadásokra a támogat -
hatósági időszakban kerül sor, valamint hogy telje -
sülnek a bírálati kritériumok és a támogathatósági 
szabályok.
A kedvezményezettek 2007 óta ismerték az EHA kere -
tében rendelkezésre álló támogatási lehetőségeket, 
de 2009 végéig kellett várniuk, hogy pályázni tudjanak 
az akvakultúrára irányuló intézkedésekre vonatkozó 
felhívásra.
A következő programozási időszakban e téren javu -
lás várható, mivel a közös rendelkezésekről szóló 
1303/2013/EU rendelet 65. cikkének (6) bekezdése 
előírja, hogy az ESB -alapokból nem ítélhető meg 
támogatás olyan műveletekre, amelyeket fizikailag 
befejeztek vagy teljes egészében végrehajtottak, még 
mielőtt a program finanszírozására irányuló kérelmet 
a kedvezményezett az irányító hatósághoz benyúj -
totta, tekintet nélkül arra, hogy a kedvezményezett 
teljesítette -e az összes kapcsolódó kifizetést.
Ennek ellenére néhányan vállalták a beruházás korábbi 
megkezdésének kockázatát.
A Bizottság tudomásul veszi a megállapítást és gon -
doskodik a megfelelő követő intézkedésekről.
12. háttérmagyarázat
A Bizottság egyeztetni fog a tagállamokkal.
A Bizottság megjegyzi, hogy egyes projektek, noha 
a jelek szerint ígéretesek voltak, nem tudták teljesí -
teni a kezdeti célkitűzéseket. A gazdasági és pénz -
ügyi válság, valamint egyéb tényezők kedvezőtlenül 
befolyásolták ezeket a projekteket, amit induláskor 
nem lehetett előre látni. A Bizottság megjegyzi, hogy 
nehéz megtalálni a megfelelő egyensúlyt a várt célki -
tűzéseket elérni nem képes projektek finanszírozásá -
val kapcsolatos kockázatvállalás és az olyan projektek 
finanszírozása között, amelyek uniós támogatás nélkül 
is sikeresek lennének. A gazdasági és pénzügyi válság 
tovább nehezíti ezt a helyzetet.
A Bizottság egyeztetni fog erről a tagállamokkal, és 
különösen ellenőrizni fogja a támogathatósági feltéte -
lek teljesítését.
A Bizottság válaszai 61
76
A Bizottság tudomásul veszi a Számvevőszék ész -
revételét, de hangsúlyozza, hogy a gazdasági és 
pénzügyi válság hatása súlyosan érintette az uniós 
akvakultúra -ágazat növekedési és foglalkoztatási cél -
kitűzéseinek megvalósítását. Ezen túlmenően a tagál -
lami szintű célkitűzéseket rendkívül eltérő gazdasági 
hangulatban határozták meg.
A Bizottság hangsúlyozza, hogy noha az uniós 
akvakultúra mennyiségi szempontból nem növeke -
dett, a tevékenység és a foglalkoztatás szintje állandó 
maradt. Emellett a legújabb rendelkezésre álló adatok 
és elemzés5 az uniós akvakultúra -ágazat gazdasági 
teljesítményének javulásáról számol be.
77
A Bizottság elismeri, hogy az EHA -ból az akvakultúra 
fenntartható fejlesztésére nyújtott támogatás ez idáig 
nem hozta meg maradéktalanul a várt eredményeket, és 
ennek okán már megfelelő intézkedéseket vezetett be.
78
A Bizottság hangsúlyozza, hogy az új KHP és az ETHA 
egyértelműbb keretet biztosít az uniós akvakultúra 
fenntartható fejlesztésének támogatásához.
1. ajánlás a)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
A Bizottság körültekintően meg fogja vizsgálni az 
ETHA keretében várhatóan 2014 második felében 
benyújtott új operatív programokban az akvakultúrára 
irányuló javasolt támogatások indokolását. A Bizott -
ság továbbá körültekintően megvizsgálja az operatív 
program intézkedései és az akvakultúrával kapcsolatos 
többéves nemzeti stratégiai tervben bejelentett intéz -
kedések közötti összhangot.
Az ETHA új programozási és monitoringot célzó 
mechanizmusai lehetővé teszik reálisabb és meg -
felelőbb célszámok elfogadását, valamint az uniós 
akvakultúra fenntartható fejlesztésére vonatkozó 
pontos és összehasonlítható mutatók segítségével 
előmozdítják a jelentéstételt.
5 Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság 
(HTMGB) – The Economic Performance Report on the EU 
Aquaculture sector (Jelentés az EU akvakultúra -ágazatának 
gazdasági teljesítményéről) (HTMGB-13-29). 2013. Az Európai Unió 
Kiadóhivatala, Luxemburg, EUR 26336 EN, JRC 86671, 383. o.Az akvakultúrára irányuló intézkedések értékelésének 
a Számvevőszék által is elismert nehézségei ellenére 
a Bizottság elismeri, hogy a 2013-ig tartó időszakban 
a KHP nem biztosított kellően egyértelmű keretet az 
akvakultúra fenntartható fejlesztéséhez. Ezt orvo -
solandó 2013-ban elfogadta az új közös halászati 
politikát és az akvakultúrára vonatkozó stratégiai 
iránymutatást.
Az EHA Bizottság az EHA -ra vonatkozó vademecumot 
és számos útmutatót tett közzé. Mindemellett az éves 
felülvizsgálati üléseken vagy az EHA Bizottságon belül 
rendszeres egyeztetésekre került sor a tagállamokkal. 
A programozási időszak során a Bizottság egyetlen 
olyan tagállami visszajelzést sem kapott, amely szerint 
ez az útmutatás ne lett volna kielégítő.
A Bizottság elismeri, hogy az uniós szintű adatforrások 
eltéréseinek kiküszöbölésén már dolgoznak, elsősor -
ban az adatgyűjtési keret folyamatban lévő felülvizs -
gálata keretében.
75
Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.
A gazdasági és pénzügyi válság jelentős hatást gya -
korolt az uniós akvakultúra fenntartható fejlesztését 
célzó EHA -források igénybevételére. A válság megaka -
dályozta bizonyos célszámok elérését, és a viszonylag 
kevésbé kockázatos akvakultúra -ágazati projektek 
javára csökkentette az innovatív projektek iránti 
keresletet.
A Bizottság elismeri, hogy a mutatókkal kapcsolatos 
éves tagállami jelentéstételt módszertani hiányossá -
gok jellemezték. Ez indokolja, hogy az ETHA meg -
bízható módszertanon alapuló, kis számú közös és 
összehasonlítható mutató alkalmazását irányozza elő 
a programvégrehajtás terén az elérendő célkitűzések 
felé tett előrehaladás értékeléséhez.
A Bizottság válaszai 62
1. ajánlás c)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
Az akvakultúrával kapcsolatos többéves nemzeti stra -
tégiai tervre vonatkozó előzetes feltétellel összhang -
ban a Bizottság csak akkor fogadja el az ETHA operatív 
programokat, ha a tagállam – adott esetben – a fenn -
tartható akvakultúra előmozdítását célzó megfelelő 
többéves nemzeti stratégiai tervet nyújtott be.
Az ajánlást részben a tagállamoknak kell címezni, 
mivel a megosztott irányítás elve értelmében a tag -
államnak kell gondoskodnia arról, hogy következe -
tes nemzeti stratégiát készítsen és alkalmazzon az 
akvakultúra -ágazat fejlesztésére.
A Bizottság nem alkalmazhat szankciókat, illetve nem 
indíthat kötelezettségszegési eljárást, ha a tagállamok 
nem a bizottsági iránymutatásnak megfelelően készí -
tik el vagy alkalmazzák ezeket a stratégiákat.
1. ajánlás d)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
Noha az adminisztratív eljárások egyszerűsítése és 
a területrendezés továbbra is tagállami hatáskörbe 
tartozik, a Bizottság az akvakultúrára vonatkozó stra -
tégiai iránymutatásában (COM(2013) 229) az elérendő 
célok között említette a területrendezés hiányának 
orvosolását és az adminisztratív eljárások egyszerűsí -
tésének szükségességét. A Bizottság emellett ösztönzi 
a tagállamokat, hogy az akvakultúra eredményesebb 
fejlesztése érdekében alkalmazzák a tengeri terület -
rendezésről szóló, közelmúltban elfogadott irányelvet.1. ajánlás b)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást, és úgy véli, hogy 
az ajánlás e részét az alábbi iránymutatások révén már 
nagyrészt végrehajtotta:
A Bizottság iránymutatást dolgozott ki az 
akvakultúra fenntartható fejlesztésére vonatko -
zóan, a releváns környezeti tényezőket is figyelembe 
véve:  http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/aquaculture/
official_documents/com_2013_229_hu.pdf .
Ezenfelül útmutatót készített az akvakultúrával 
kapcsolatos többéves nemzeti stratégiai tervre 
vonatkozó előzetes feltétel teljesítésének mód -
járól:  http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/10-guidance -emff -specific -eacs_en.pdf
A Bizottság az előzetes értékelésről szóló iránymutatás 
mellékleteként útmutatót készített arra vonatkozóan, 
hogyan illeszthetők be a stratégiai környezeti vizsgá -
latok következtetései az operatív programok kidol -
gozásába:  http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/08-strategic -environmental -assessment_en.pdf
A Bizottság útmutatót dolgozott ki a vadon élő mada -
rak védelméről szóló irányelv 9. cikke alapján engedé -
lyezett eltérések jellegére vonatkozóan. E dokumen -
tum célja, hogy pontosítsa a madárvédelmi irányelv 9. 
cikkében található fő fogalmakat, amelyek a kárókato -
nák által okozott súlyos károkhoz, illetve a növény- és 
állatvilág védelméhez kapcsolódnak, valamint hogy 
gyakorlati tanácsokkal szolgáljon e fogalmak alkal -
mazási módjáról:  http://ec.europa.eu/environment/
nature/cormorants/files/guidance_cormorants.pdf
A Bizottság mindemellett jelenleg segíti az előkészü -
letben lévő víz -keretirányelv és tengervédelmi straté -
giáról szóló keretirányelv végrehajtásával kapcsolatos 
célzott útmutató kidolgozását. A projekthez kapcso -
lódó valamennyi dokumentum elérhető a következő 
címen:  https://circabc.europa.eu/w/browse/4eda1116-
2b76-4a0c -b4ed -b3ec2616b013 . E feladat során 
a Natura 2000 hálózattal összefüggésben a fenn -
tartható akvakultúrára vonatkozó útmutatót veszik 
alapul:  http://ec.europa.eu/environment/nature/
natura2000/management/docs/Aqua -N2000%20
guide.pdf .
A Bizottság válaszai 63
valamint 4) előzetes feltételek annak biztosítása 
céljából, hogy az akvakultúra címén finanszírozandó 
intézkedések összhangban álljanak az akvakultúrával 
kapcsolatos többéves nemzeti stratégiai tervvel.
2. ajánlás d)
A 2014–2020 közötti időszakot illetően az ETHA 
a korábbi EHA -nál fokozottabb eredményközpontúsá -
got támogat majd (közös eredménymutatók alkalma -
zása), többek között az eredményességmérési keret 
alkalmazásával (közös teljesítménymutatók alkalma -
zása). Az ETHA -rendelet a közös mutatókra vonatko -
zóan felhatalmazáson alapuló jogi aktust irányoz elő.
Az ETHA keretében megvalósuló új monitoring -
rendszer a következő elemekből fog állni:
 – Tagállami adatbázis (INFOSYS), amelyben közös 
struktúrát követve, közös mutatók szerint tárolják 
az egyes műveletekre vonatkozó információkat.
 – A főbb információkat összesített formában ismer -
tető, a Bizottságnak küldött jelentés. Az informáci -
ók összesítésére azért van szükség, hogy nyomon 
követhető legyen a végrehajtás alakulása.
Az ETHA közös mutatói szolgálnak alapul a moni -
toring hoz és az értékeléshez, valamint a programok 
teljesítményének felülvizsgálatához. Lehetővé teszik 
az adatok uniós szintű összesítését, aminek segítségé -
vel felmérhető az „Európa 2020” stratégia célkitűzései 
felé tett előrelépés.1. ajánlás e)
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
A Bizottság kiemeli, hogy 1996 óta létrejött az 
akvakultúra -termelésre vonatkozó statisztikákat 
szabályozó jogi keret (a 762/2008/EK rendelettel 
hatályon kívül helyezett 788/96/EK rendelet). A Bizott -
ság a továbbiakban is a megfelelő fórumokon és 
eljárások keretében (pl. az adatgyűjtési keret segít -
ségével történő adatgyűjtés kiterjesztése az édesvízi 
akvakultúrára és a módszertanok összehangolása) 
törekszik az adatokkal kapcsolatos fenti kérdések 
megoldására.
2. ajánlás
Ennek az ajánlásnak a kizárólagos címzettjei (az 
a)–d) pont tekintetében) a tagállamok.
2. ajánlás a)
Az akvakultúrára vonatkozó uniós stratégiai iránymu -
tatás 2013. áprilisi elfogadását követően a tagállamok 
megkezdték a fenntartható akvakultúra előmozdítását 
célzó többéves nemzeti stratégiai tervük kidolgozását. 
A Bizottság figyelemmel kíséri e tervek végrehajtását, 
amelyekben szerepelni fognak a tagállami célkitűzé -
sek és az azok elérését biztosító intézkedések. Ennek 
keretében különösen megvizsgálja az akvakultúrával 
kapcsolatos többéves nemzeti stratégiai tervre vonat -
kozó előzetes feltétel teljesítését, amelynek hiányában 
a Bizottságnak nem áll módjában jóváhagyni az ETHA 
operatív programot.
2. ajánlás b)
A Bizottság tudomásul veszi ezt az ajánlást, amely 
a tengeri területrendezésre irányuló jelenlegi bizott -
sági kezdeményezések középpontjában is áll.
2. ajánlás c)
A Bizottság hangsúlyozza, hogy az ETHA több olyan új 
elemet is tartalmaz, amelyek kifejezetten azt hivatot -
tak biztosítani, hogy azok a projektek részesüljenek 
finanszírozásban az ETHA -ból, amelyek a leghaté -
konyabban járulnak hozzá az akvakultúra -ágazat 
fenntartható fejlesztéséhez és ár -érték arány szem -
pontjából kedvezőek. Ezek többek között a követke -
zők: 1) szigorúbb monitoringrendszer a finanszírozott 
intézkedésekről szóló éves jelentéssel; 2) teljesebb 
éves végrehajtási jelentés; 3) fokozott eredmény -
központúság az új eredményességmérési kerettel; 

HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
•  egy példány: az EU Bookshopból ( http://bookshop.europa.eu),
•  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül ( http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül ( http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm) vagy  
a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül, telefonfülkékből és hotelekből 
a számot csak díjfizetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok:• az EU Bookshopból ( http://bookshop.europa.eu).
Előfizetéses kiadványok:•  az Európai Unió Kiadóhivatalának forgalmazó partnereitől 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_hu.htm).
QJ-AB-14-010-HU-C ISSN 1831-0893
A 2013-ig tartó időszakban a közös halászati 
politika (KHP) és finanszírozási eszköze, az 
Európai Halászati Alap (EHA) egyik célja az 
akvakultúra fenntartható fejlesztésének 
ösztönzése volt. A Számvevőszék megvizsgálta, 
hogy az akvakultúra fejlesztését célzó 
EHA-intézkedéseket megfelelően alakították-e ki 
és hajtották-e végre, és hogy azok kedvező 
ár-érték arányt biztosítottak-e. A Számvevőszék 
összességében azt állapította meg, hogy az EHA 
nem nyújtott eredményes támogatást, mivel 
viszonylagos hiányosságok jellemezték az 
akvakultúra-ágazat fejlesztésére irányuló uniós 
és tagállami szintű keretet, és a ténylegesen 
megtett intézkedések nem hoztak kielégítő 
eredményeket.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK