[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 16.2.2009

COM(2009) 76 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

A cotonoui megállapodás 96. cikke alapján Guineával folytatandó konzultációk megkezdéséről

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

A cotonoui megállapodás 96. cikke alapján Guineával folytatandó konzultációk megkezdéséről

HÁTTÉR

A guineai demokrácia és jogállamiság helyzetének romlása miatt 2004. március 20-án az EU a cotonoui megállapodás 96. cikke alapján konzultációkat kezdett. A 2005. április 14-én befejeződött konzultációk eredményeképpen Guinea bizonyos kötelezettségvállalásokat tett. A kötelezettségvállalások végrehajtásának időszaka alatt nyomon követési missziókkal kísért politikai párbeszédet folytattak. Ezt a kezdetben három évre tervezett időszakot négy évre növelték – 2009 április 14-ig – a legfontosabb kötelezettségvállalásnak minősülő parlamenti választások szervezésekor előfordult késedelmek miatt (a többi kötelezettségvállalást elfogadható szinten teljesítettnek tekintették).

2008. december 23-án Conté elnök halálának bejelentését és a nemzetgyűlés elnöke, Aboubacar Somparé ideiglenes államfővé történő kinevezését követően néhány órával a 26 katonatisztből és 6 civilből álló Conseil National pour la Démocratie et le Développement (Nemzeti Tanács a demokráciáért és a fejlődésért – CNDD) katonai államcsíny révén átvette a hatalmat. A CNDD kihirdette az alkotmány, valamint a szakszervezeti és politikai tevékenységek felfüggesztését, továbbá a köztársasági intézmények feloszlatását, majd ezt követően az ország irányításának biztosítására rendkívüli állapotot vezetett be az átmeneti kormány megalakulásáig. A CNDD a Conakry-ban lévő Alpha Yaya katonai táborban hozta létre székhelyét, ahol a CNDD tagjai közül elnökké választották Moussa Dadis Camara századost , aki önmagát köztársasági elnökké nyilvánította. Az államcsíny indokolásaként a CNDD az állami pénzeszközök nem rendeltetésszerű felhasználását, az általános korrupciót, a kormány és a nemzetgyűlés legitimitásának hiányát, a büntetőjogi felelősségre vonás elkerülésének kormányzati módszerré emelését és az államgépezetben uralkodó anarchiát említette, amelyek katasztrofális helyzetbe taszították az országot. Mindezekért a Souaré-kormány tagjait és a köztársasági intézményeket tette felelőssé. A Conté-rendszerrel való szakítás általános igénye és az ország destabilizálásától való félelem miatt a guineai közvélemény – a fő politikai pártok vezetőit, a szakszervezeteket és a civil társadalmat is ideértve – kedvezően fogadta a CNDD-t.

Az államcsínyt a hadsereg belső átalakítása – különösen a tábornokok nyugdíjazása – kísérte. A CNDD kijelentette, hogy szándékában áll elnöki és parlamenti választásokat tartani 2010 előtt, valamint felkérte a politikai pártokat és a civil társadalom képviselőit, hogy tegyenek módozati javaslatokat az alkotmányos és demokratikus rend felé vezető békés átmenet érdekében. A politikai pártok és a civil társadalom képviselői ütemtervvel kapcsolatos javaslatokat tettek a választások 2009 vége előtt történő megtartása céljából.

A CNDD elnöke 2008. december 31-én Kabiné Komara magas beosztású nemzetközi bankárt nevezte ki miniszterelnöknek, hogy alakítson átmeneti kormányt. Ezt megelőzően ideiglenesen már kinevezett három minisztert: Toto Camara tábornokot (biztonsági és polgári védelmi miniszterré), Sékouba Konaté ezredest (védelmi miniszterré) és Claude Pivi századost[1] (az elnök biztonságáért felelős miniszterré). A jelek szerint a CNDD elnökével együtt ez a három személy alkotja a CNDD „erős embereit”. A miniszterelnök 2009. január 14-én bejelentette 28 miniszterből álló átmeneti kormányának kinevezését. Ebben a kormányban, amelyet a CNDD első nyilatkozatai polgári kormányként jelentettek be, valójában 10 katonatiszt található (legtöbbjük a CNDD tagja)[2], a főbb miniszteri posztok pedig a következők: igazságügyi, biztonsági, védelmi, kereskedelmi és pénzügyi. Négy kulcsfontosságú minisztérium közvetlenül a köztársasági elnöknek van alárendelve (nemzetvédelem, területfejlesztés és -rendezés, pénzügyek és különleges szolgáltatások/kábítószer elleni küzdelem)[3]. A miniszterek listáján egyetlen politikai párt, szakszervezet és a civil társadalom képviselője sem szerepel. E kinevezéssel egyidőben a CNDD elnöke programbeszédet tartott, amelyben reformok sorozatát jelentette be a nemzetgazdaság helyreállítása, a társadalmi élet erkölcsi színvonalának emelése és a közigazgatás modernizációja érdekében, különösen a víz- és villany, a foglalkoztatás, a monetáris politika, az adózás, az élelmezésbiztonság, a költségvetés, a bányászati ágazat irányítása és a korrupció elleni küzdelem terén teendő intézkedések vonatkozásában. Ebben a programbeszédben semmilyen hivatkozást nem tett a demokratikus átmenetre. Ezt követően létrehozta a jogi tanácsot és a nemzetgazdaság stratégiai ágazatainak ellenőrzésével és felügyeletével foglalkozó bizottságot .

Az EU, az Afrikai Unió, az ECOWAS, az Egyesült Államok és Nigéria elítélte az erőszakos hatalomátvételt, és azt kérték a CNDD-től, hogy állítsa helyre az alkotmányos rendet. Az Afrikai Unió, az ECOWAS és a Frankofón Országok nemzetközi szervezete felfüggesztette Guinea tagságát. Az Egyesült Államok a humanitárius segítségnyújtás és az átmenetet segítő intézkedések kivételével felfüggesztette együttműködését, és azt kérte az átmeneti kormánytól, hogy hozza nyilvánosságra a választások időpontját. Az új rezsimet ezzel ellentétben Líbia, Szenegál, Mauritánia és Gambia üdvözölte. Az ECOWAS az átmenet felgyorsítása érdekében közvetítést kezdett a katonai rezsimmel. Az Afrikai Unió, az ENSZ, Franciaország és az Európai Unió is végrehajtott missziókat, amelyek mindegyike a választások közeljövőben történő megtartása és a demokratikus alapelvek megőrzése szükségességének üzenetét hordozták.

A 96. CIKK SZERINTI, 2009. JANUÁR 14-16. KÖZÖTTI NYOMON KÖVETÉSI MISSZIÓ MEGÁLLAPÍTÁSAI

Erre a tényfeltáró misszióra a cotonoui megállapodás 96. cikke alapján már folyamatban lévő konzultációk keretében került sor, fő célja pedig az volt, hogy megvizsgálja a katonai államcsíny következtében kialakult új politikai helyzetet annak érdekében, hogy megfelelő lépéseket javasoljon, különösen a 96. cikk szerinti esetleges új konzultációk keretében. A missziót az Afrikai Unió és az ECOWAS részvételével szervezték meg és folytatták le. A misszió megállapításait az alábbiakban foglaljuk össze:

- Nyugtalanság érezhető a puccsisták szándékaival és az átmeneti demokrácia létrehozására irányuló valódi akaratukkal kapcsolatban.

- Bizonytalanság tapasztalható a CNDD belső egysége, valamint belső nehézségei, illetve egy újabb államcsíny nagy kockázata tekintetében.

- A politikai pártok, a szakszervezetek és a civil társadalom fokozatosan elvesztette bizalmát a CNDD szándékait illetően, és egyre inkább csökken annak lehetősége, hogy a demokrácia irányába tartó átmenetre kerüljön sor.

- Jelentős csúszások történtek a szavazók nyilvántartásba vételének folyamatában.

- Fennáll az emberi jogok (a szakszervezeti és politikai tevékenységek felfüggesztése, a fegyveres erők tagjainak visszaélései, „boszorkányüldözés” veszélye) helyzete gyors romlásának és a guineai lakosság reakcióinak (tüntetések) kockázata.

- A junta fokozatosan rátette kezét a pénzügyi intézményekre, a központi bankra, a pénzügyminisztériumra és a vámhivatalra, aminek lehetséges következménye a gazdasági rendszer működésének befagyása vagy lelassulása.

- Az átmenet technikai és működési feltételei bonyolultak, megszervezésének módja zavaros. Mindazonáltal néhány közös pont lehetővé teszi egy potenciális átmenet sarokpontjainak megállapítását.

- Fontos, hogy fenntartsuk a CNDD-re gyakorolt nyomást, és a lehető leggyorsabban a cotonoui megállapodás 96. cikke szerinti konzultációs találkozókat szervezzünk.

A BIZOTTSÁG JAVASLATA

A Bizottság támogatta az elnökség 2008. december 31-i nyilatkozatát, amely elítélte az erőszakos hatalomátvételt, és felszólította Guineát, hogy a lehető legrövidebb időn belül és a békés megegyezés szellemében kötelezze el magát a békés, rendezett és demokratikus átmenetre az intézmények szokásos működésének lehető leggyorsabb helyreállítása mellett, leginkább elnöki és parlamenti választások révén. A Bizottság készen áll az ECOWAS és az Afrikai Unió fellépéseinek támogatására, melyek célja, hogy – különösen ezen választások megszervezésének támogatása által – felgyorsítsák az átmenet folyamatát.

A 2000. június 23-án Cotonouban aláírt, 2005. június 25-én Luxembourgban felülvizsgált AKCS–EK partnerségi megállapodás 9. cikkének (2) bekezdése határozza meg a partnerség alapját képező lényeges elemeket. A felek belső és nemzetközi politikájukat a demokratikus elvek, a jogállamiság és az emberi jogok alapján alakítják ki, amelyek a megállapodás lényeges elemeit képezik. E cikk figyelembevételével és tekintettel azokra a körülményekre, amelyek között a katonai junta magához ragadta a hatalmat Guineában, a Bizottság megállapítja az említett lényeges elemek különösen súlyos és nyilvánvaló megsértését, és ezt a helyzetet a megállapodás 96. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti különösen sürgős esetnek tekinti. Szükségesnek véli tehát, hogy konzultációkat kezdjenek a Guineában a hatalmat birtokló hatóságokkal annak érdekében, hogy az alkotmányos rend visszaállítása céljából megvizsgálják a válság lehetséges megoldásait. E konzultációkra a felülvizsgált cotonoui megállapodás 96. cikkének megfelelően kerül majd sor, alapvető céljuk pedig az, hogy az érintett hatóságokkal megvitassák az átmenet ütemtervét, különösen a következők pontosításával:

- valamennyi fél (CNDD, kormány, politikai pártok, szakszervezetek és civil társadalom) megállapodása az átmenet szakaszairól,

- egy alkotmányozó nemzetgyűlés jogkörével és előjogaival rendelkező, megegyezésen alapuló átmeneti nemzeti tanács felállítása,

- a jogi keret (alkotmány és választási törvények) korszerűsítése[4],

- az elnöki és parlamenti választások szabad és átlátható módon történő megszervezése 2009 vége előtt,

- az ütemterv különféle elemeinek ütemezése.

Az átmenet alapvető elemeinek tekintendők az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása, különös figyelemmel a személyek szabadságára és biztonságára, a véleménynyilvánítás szabadságára, továbbá a kínzás és valamennyi embertelen vagy megalázó bánásmód alkalmazásának hiányára.

E párbeszéd lehetőséget nyújt arra, hogy a Guineában hatalmon lévő katonai junta pontosítsa szándékait és a válság megoldására tett javaslatait, illetve hogy az Európai Unió megítélhesse, hogy e párbeszéd alapján milyen mértékben támogathatja a felülvizsgált cotonoui megállapodás 9. cikke (2) bekezdésében foglalt elvek tiszteletben tartására irányuló kezdeményezéseket.

Ennek megfelelően a Bizottság javaslatot tesz a Tanácsnak, hogy a csatolt levéltervezetnek megfelelően kérje fel a Guineai Köztársaságot a felülvizsgált cotonoui megállapodás 96. cikkének alapján konzultációk folytatására.

---

MELLÉKLET

Brüsszel,

A Guineai Köztársaságátmeneti kormányának miniszterelnökeConakryGuinea

TERVEZET

Tisztelt Miniszterelnök Úr!

Az Európai Unió elnöksége a Guineában elkövetett államcsínnyel kapcsolatos 2008. december 31-i nyilatkozatában határozott elutasítását fejezte ki valamennyi erőszakos hatalomátvételt illetően, és felszólította Guineát, hogy a lehető legrövidebb időn belül és a közös megegyezés szellemében kötelezze el magát a békés, rendezett és demokratikus átmenet iránt oly módon, amely – különösen elnöki és parlamenti választások révén – a leggyorsabban visszaállítja az intézmények szokásos működését.

Ugyanebben a nyilatkozatban az Európai Unió elnöksége hangsúlyozta, hogy kész támogatni az ECOWAS és az Afrikai Unió fellépéseit, melyek célja, hogy felgyorsítsák az átmenet folyamatát, különösen ezen választások megszervezésének támogatása által.

Mivel súlyosan és nyilvánvalóan megsértették a cotonoui megállapodás 9. cikkében megállapított lényeges elemeket, a megállapodás 96. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Közösség és az EU-tagállamok nevében ezúton tisztelettel felkérjük Guineát konzultáció folytatására a helyzet alapos vizsgálatának, valamint lehetséges megoldásának céljával – a megállapodás előírásainak megfelelően. E konzultációkra a felülvizsgált cotonoui megállapodás 96. cikkének megfelelően kerül majd sor, alapvető céljuk pedig az, hogy az érintett hatóságokkal megvitassák az átmenet ütemtervét, amely többek között a következő szakaszokon és az ezekhez kapcsolódó határidőkön alapulhat:

- Valamennyi fél (CNDD, kormány, politikai pártok, szakszervezetek és civil társadalom) megállapodása az átmenet szakaszairól.

- Egy alkotmányozó nemzetgyűlés jogkörével és előjogaival rendelkező, megegyezésen alapuló átmeneti nemzeti tanács felállítása.

- A jogi keret (alkotmány és választási törvények) korszerűsítése[5].

- Szabad és átlátható módon megszervezett elnöki és parlamenti választások 2009 vége előtt.

- Az ütemterv különféle elemeinek ütemezése.

Az átmenet alapvető elemeinek tekintendők az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása, különös figyelemmel a személyek szabadságára és biztonságára, a véleménynyilvánítás szabadságára, továbbá a kínzás és valamennyi embertelen vagy megalázó bánásmód alkalmazásának hiányára.

Azt javasoljuk, hogy a konzultációkra közösen megállapított időpontban mihamarabb, az Európai Unió Tanácsának brüsszeli épületében kerüljön sor. A konzultációk lehetővé tennék a guineai fél számára, hogy a meglévő jogi keretek között és az alkotmány teljes tiszteletben tartása mellett mielőbb békésen visszatérhessen a demokráciához, valamint hogy meghozza az átmenethez szükséges intézkedéseket.

Tisztelettel,

a Tanács részéről a Bizottság részéről

Másolat: az AKCS–EK Miniszterek Tanácsának Elnöksége az AKCS Nagykövetek Bizottságának Elnöksége az AKCS Államok Csoportjának Főtitkársága

[1] Általánosan őt tartják a hadsereg 2008. májusi felfegyverzése és a 2008. decemberi államcsíny fő kitervelőjének. Több forrás úgy véli, hogy közel áll a kábítószer-kereskedelemhez.

[2] Meg kell jegyezni, hogy Toto Camara tábornok és Konaté ezredes megtartották posztjukat, míg Pivi századost, aki már nem volt rajta a miniszterek listáján, egy rendelettel nemrégiben erősítették meg.

[3] A CNDD elnöke szerint a Pénzügyminisztérium köztársasági elnöknek való alárendelése azzal indokolható, hogy szigorúbban kell ellenőrizni a közkiadásokat, a Területfejlesztési és -rendezési Minisztérium alárendelése pedig azzal, hogy ellenőrzés alatt kell tartani a közterületek értékesítését és a beruházásra vonatkozó közbeszerzési szerződések odaítélését. A CNDD elnöke úgy ítéli meg, hogy ezek a minisztériumok jelenleg nem működnek eléggé megbízhatóan. Paradox módon a Bányaügyi Minisztériumot nem rendelték a köztársasági elnök alá.

[4] Ez a pont magában foglalja a választók nyilvántartásba vételének folyamatát és egy olyan választói jegyzék létrehozását, amelyet valamennyi érdekelt fél elfogad.

[5] Ez a pont magában foglalja a választók nyilvántartásba vételének folyamatát és egy olyan választói jegyzék létrehozását, amelyet valamennyi érdekelt fél elfogad.