INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

Mind a digitális, mind a zöld átállás sikere a megfelelő készségekkel rendelkező munkavállalókon múlik, és a gyors cselekvés szükségessége magas követelményeket támaszt a tagállamok folyamatos tanulást támogató rendszereivel szemben. Emellett az európai demográfiai változás azt jelenti, hogy a fenntartható növekedés biztosítása érdekében mindenki teljes potenciálját ki kell aknáznunk. Végezetül a Covid19-világjárvány társadalmi-gazdasági hatásaiból való kilábalás megerősített készségpolitikát igényel, amely szükség esetén támogatja a sikeres szakmai átmenetet.

A készségfejlesztés alapvető része az e kihívásokra adott válasznak. A készségek az európai életmód egyik központi elemét képezik, mivel a gyorsan változó munkaerőpiacon ezek jelentik az egyének sikerének egyik fő hajtóerejét. Az erős készségrendszer lehetőségeket nyit meg, biztonsági hálót jelent bizonytalan időkben, valamint előmozdítja a befogadást és a felfelé irányuló társadalmi mobilitást. A formális oktatás befejezését követően azonban Európa-szerte túl kevesen vesznek részt rendszeres tanulásban. Sokan a munkaerőpiaci státuszuk vagy személyes körülményeik – például a képzéshez szükséges pénz, idő vagy motiváció hiánya – miatt kirekesztve érzik magukat a továbbképzési vagy átképzési lehetőségekből. A saját készségszükségleteik korlátozott ismerete, a képzési ajánlatok korlátozott átláthatósága, a képzési programok minőségével és elismerésével kapcsolatos bizonytalanság, valamint a rendelkezésre álló ajánlatok egyéni igényekhez igazíthatóságának elégtelen volta mind hozzájárulnak a képzésben való részvételre irányuló alacsony motivációhoz, miközben a pénzügyi támogatás lehetőségei is korlátozottak.

Ennek eredményeként Európában ma csak minden tizedik felnőtt vesz részt képzésben egy adott négyhetes időszakban, és a felnőttek kevesebb mint fele számol be formális vagy nem formális oktatási vagy képzési tevékenységről egy 12 hónapos időszak alatt. Ezenkívül nem feltétlenül azok vesznek részt oktatásban vagy képzésben, akiknek a legnagyobb szükségük van rá. Például az állandó alkalmazottak nagyobb valószínűséggel vesznek részt a tanulásban, mint más felnőttek (45 %, szemben a 29 %-kal); az alacsonyabb képzettségű munkavállalók magasabb arányával rendelkező ágazatok, foglalkozások és foglalkoztatási formák pedig a továbbképzési rangsor alján helyezkednek el. Összességében a nők valamivel nagyobb mértékben vesznek részt a felnőttkori tanulásban, mint a férfiak (38,4 %, szemben a 36,4 %-kal). A férfiak azonban a nőknél valamivel nagyobb valószínűséggel számolnak be munkával kapcsolatos okokból a tanulásról.

A képzett munkaerő kulcsfontosságú tényező a különböző méretű vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) termelékenysége, fenntarthatósága és innovációja szempontjából is. Ez teszi számukra lehetővé a növekedést, a sikeres digitális és zöld átálláshoz való hozzájárulást és ezáltal minőségi munkahelyek teremtését. Az emberek megfelelő készségekkel való felruházása azt is lehetővé teszi a vállalkozások számára, hogy kihasználják a fejlett technológiák előnyeit.

A készségkereslet és -kínálat közötti eltérések és a munkaerőpiaci hiányosságok azonban továbbra is fennállnak és egyre nőnek. Például már most is korlátozzák a zöldebb gazdaságra való átállást, ami kiemeli a készségfejlesztési beruházások fontosságát az európai zöld megállapodás ambiciózus célkitűzéseinek – többek között a kibocsátáscsökkentési céloknak – az eléréséhez. Emellett megszakítják a digitális átállást is, mivel a vállalkozások több mint 70 %-a számolt be arról, hogy nem áll rendelkezésre megfelelő digitális készségekkel rendelkező személyzet, ami akadályozza a beruházásokat. Különösen a kkv-k gyakran kerülnek hátrányos helyzetbe a nagyobb vállalatokhoz képest a személyzetük készségfejlesztésének támogatása tekintetében. A nagyvállalatok munkavállalói nagyobb valószínűséggel vesznek részt képzésben (55 %), mint a kkv-k munkavállalói (42 %). A kkv-k közé tartoznak a kevesebb mint 10 alkalmazottat foglalkoztató mikrovállalkozások is, amelyek alkalmazottai általában a legkevésbé vesznek részt képzésben (36 %).

A fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési programról szóló bizottsági közleményt 2020 júliusában, a Covid19-világjárvány csúcsán tették közzé. Ez a dokumentum felszólított a készségek forradalmára és a készségfejlesztési politikák paradigmaváltására, és ennek megvalósítása érdekében bejelentett 12 intézkedést. Egyik intézkedése bejelentette az egyéni tanulási számlákra vonatkozó kezdeményezést, amely lehetővé tenné az emberek számára, hogy képzési jogosultságokat halmozzanak fel és őrizzenek meg, majd azokat képzésre, tanácsadásra vagy érvényesítésre használhassák fel.

A készségfejlesztési politikák e paradigmaváltása számos kulcsfontosságú bizottsági kezdeményezést is átformál:

·A szociális jogok európai pillérének megvalósítására vonatkozó cselekvési terv ambiciózus kiemelt célt tartalmazott a készségekkel kapcsolatban: 2030-ra az EU-ban minden évben a munkaképes korú felnőttek 60 %-ának kell képzésben részt vennie. Az uniós vezetők a 2021. május 8-i Portói Nyilatkozatban és az Európai Tanács 2021. június 25-i következtetéseiben üdvözölték ezt.

·Az európai zöld megállapodás elismeri, hogy a készségek kulcsfontosságúak a modern, erőforrás-hatékony és versenyképes, zöld gazdaságra való átállás szempontjából. A Bizottság 2021. július 14-i „Irány az 55 %!” közleménye elismeri, hogy a zöld átállás csak akkor lehet sikeres, ha az EU rendelkezik a versenyképességének megőrzéséhez szükséges szakképzett munkaerővel.

·Ursula von der Leyen elnök az Unió helyzetéről szóló 2021. évi beszédében hangsúlyozta a digitális készségekbe való beruházás fontosságát, valamint azt, hogy erre fel kell hívni az uniós vezetők figyelmét. Az Európa digitális évtizede megismétli azt a célkitűzést, hogy az EU lakosságának legalább 80 %-a rendelkezzen legalább alapvető digitális készségekkel, és célul tűzi ki, hogy 2030-ra 20 millió IKT-szakembert kell foglalkoztatni, nemek közötti konvergencia mellett. A digitális évtizedhez vezető útról szóló, nemrégiben elfogadott javaslat keretet biztosít ennek továbbviteléhez.

·A Bizottság „Új európai iparstratégia” című közleménye határozott fellépést sürget annak érdekében, hogy az egész életen át tartó tanulás mindenki számára valósággá váljon, valamint hogy az oktatás és képzés lépést tartson a kettős átállással és segítse azt.

·A Next Generation EU részét képező Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a többéves pénzügyi keret példátlan uniós finanszírozást biztosít a tagállamok számára a készségekbe való beruházáshoz. A Bizottság által eddig elfogadott valamennyi nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz a felnőttek továbbképzésére és átképzésére irányuló intézkedéseket.