KÖZÖS KÖZLEMÉNY AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

Kapacitásépítés a biztonság és a fejlesztés támogatása érdekében

Annak lehetővé tétele, hogy partnereink képesek legyenek megelőzni és kezelni a válságokat

1.Bevezetés

Az Afrikában, Európa szomszédságában és azon túl zajló események arra utalnak, hogy a globális biztonsági helyzet drámai jellegű és egyre súlyosabb; világszerte több mint másfél milliárd ember él instabil helyzetű vagy konfliktus által sújtott régiókban. Ha a jelenlegi tendenciák folytatódnak, számuk 2030-ra várhatóan 2 milliárdra emelkedik. Az instabil helyzetű országokban nem sikerült megvalósítani a millenniumi fejlesztési célokat, így az erőszakos konfliktusok és a rossz kormányzás továbbra is alapvető fejlesztési kihívásokat jelentenek. Az instabil helyzetet és az erőszakot emellett olyan új fenyegetések is súlyosbítják, mint a terrorizmus és a szervezett bűnözés.

A bizalom helyreállításához, valamint a partnerországok kihívásokat kezelni képes intézményrendszerének biztosításához elengedhetetlenül fontos, hogy az Európai Unió (EU) külső tevékenysége összehangolt legyen, és hatékonyan alkalmazza a diplomáciai, biztonsági, fejlesztési és humanitárius eszközöket. Az EU külső tevékenységét szolgáló eszközök különböző és egymást kiegészítő feladatot látnak el. A biztonság és a fejlesztés közötti kapcsolat az EU külső konfliktusokra és válságokra vonatkozó átfogó megközelítésének kulcsfontosságú alapelve , továbbá kiegészíti a belső biztonsági szakpolitikákat, a tengeri biztonságot és más területeket. Mindazonáltal a jelenlegi uniós reagálás hiányosságainak kiküszöbölése érdekében megerősítésre szorul az EU átfogó megközelítése . Ilyen eset lehet például az, amikor a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) missziói keretében képzéseket nyújtottunk, ezek fenntarthatóságát és hatékonyságát azonban gátolta, hogy a partnerországok nem rendelkeztek a szükséges alapvető felszerelésekkel.

Emellett ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy számos fontos szakpolitikai érinti mind a biztonság, mind a fejlesztés kérdését, és ezek közül néhánynak épp most zajlik a felülvizsgálata. Ezek közé tartozik például az európai szomszédságpolitika, a 2015 utáni időszakra vonatkozó fejlesztési menetrend, a külpolitika stratégiai felülvizsgálata, valamint a tengerhajózási biztonsági stratéga és az európai biztonsági stratégia is.

E közös közlemény a 2013. decemberi európai tanácsi következtetések és a 2014. áprilisi EU–Afrikai Unió csúcstalálkozón kiadott nyilatkozat alapján meghatározza a hiányosságokat és azokkal szembeni intézkedéseket javasol. Bár a partnerországok biztonsági kapacitását építő felszerelések kérdését tárgyalja, a halált okozó fegyverek biztosításával nem foglalkozik. Az EU ilyen eszközöket nem fog biztosítani.

2.A biztonság és fejlesztés közötti kapcsolat az uniós szakpolitikákban

Mint a Szerződések megállapítják, az EU külső tevékenységének célja többek között az, hogy „[…] megőrizze a békét, megelőzze a konfliktusok kialakulását, és erősítse a nemzetközi biztonságot”, továbbá „elősegítse a fejlődő országok fenntartható gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődését, elsődlegesen a szegénység felszámolása céljából” . A Szerződések rendelkeznek arról is, hogy az ezen célok hatálya alá tartozó területeken biztosítani kell az összhangot.

Az EU fejlesztési politikájának elsődleges célja a szegénység csökkentése, valamint hosszú távon annak felszámolása, ugyanakkor a fejlesztési politika foglalkozik a fenntartható fejlődéssel, az egyenlőtlenségekkel, a társadalmi igazságtalansággal és az emberi jogok megsértésével is. Ez alapvetően fontos a biztonság hiánya és a konfliktusok alapvető okainak kezeléséhez. Emellett a fejlesztési együttműködési célokat a fejlődő országokra valószínűsíthetően hatást gyakorló egyéb uniós szakpolitikáknak is figyelembe kell venniük. Ennek elősegítése érdekében a változtatási programról és az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tételéről szóló 2011-es bizottsági közlemény , valamint az ehhez kapcsolódó 2012-es tanácsi következtetések emlékeztettek arra, hogy prioritásként kell foglalkozni a biztonság, az instabil helyzet és az átmenet kihívásaival.

Az EU feladata a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) meghatározása és végrehajtása is, beleértve a közös védelempolitika fokozatos kialakítását. A közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) a KKBP szerves részét képezi, és műveleti végrehajtási képességet biztosít az EU számára. Az Unió ezeket az eszközöket az Egyesült Nemzetek Alapokmányának alapelveivel összhangban igénybe veheti az Unión kívüli békefenntartó, konfliktusmegelőző és a nemzetközi biztonságot erősítő missziókban , és ennek során széles körű műveleteket hajthat végre .

Egyértelmű, hogy a biztonság és a fejlesztés területén egymást kölcsönösen megerősítő beavatkozásokra van szükség. Az Unió következetesen felhívta a figyelmet arra, hogy „a biztonság a fejlődés egyik előfeltétele” és hogy „a fejlesztés és a szegénység felszámolása […] elengedhetetlen a béke fenntarthatóságához” . A stabilitás politikai, társadalmi és gazdasági feltételeinek megteremtése és megerősítése elengedhetetlen egy ország biztonságához, és fejlődésének előfeltételei közé tartozik. A biztonság és a fejlesztés közötti kapcsolat központi szerepet játszik az EU külső tevékenységeinek lehető leghatékonyabbá tételében.

Biztonságának és fejlődésének biztosításához minden országnak valamennyi kritikus ágazatban – a biztonság és a védelem területére is kiterjedően – megfelelő kapacitásokkal kell rendelkeznie vagy szert kell tennie ezekre. Ez nemcsak az adott ország stabilitását biztosítja, hanem lehetővé teszi számára az is, hogy konstruktív módon hozzájáruljon saját régiójában a békéhez, a stabilitáshoz és a válságmegelőzéshez.

2.1. A kapacitásépítésre irányuló jelenlegi erőfeszítések

A partnerországokban a biztonságot érintő kapacitásépítési erőfeszítések több szakpolitikai területet érintenek. Különböző eszközökre épülnek, és arra irányulnak, hogy hatékony, legitim és fenntartható intézmények épüljenek ki, beleértve a hatékony igazságügyi és biztonsági ágazatot, a határellenőrzést és a parti őrséget is. A kapacitásépítési tevékenységek magukba foglalják többek között a nemzetközi eszközökhöz való hozzáférést, a politikai párbeszédet, a technikai együttműködést (a közös kutatást és innovációt is beleértve), a képzést (tudástranszfer és készségfejlesztés), valamint az alapvető felszerelések és anyagok biztosítását. A biztonsági ágazatban a képzések célja az, hogy a partnerek nagyobb mértékben legyenek képesek biztosítani a stabilitást és állampolgáraik védelmét. Megvalósítható a szolgálatba lépést megelőző képzés formájában, valamint mentorálás vagy munkahelyi képzés és támogatás formájában az operatív szakaszokba is beépíthető. A partnerek számára biztosított felszerelések köre a távközlési hardvereszközöktől, az életmentő készülékektől és a terepen használható eszközöktől, orvosi, közlekedési és egyéb létesítményektől kezdve a haderő-védelmi felszerelésekig terjedhet.

A biztonság és a fejlesztés kapcsolatára irányuló uniós támogatás az évek során fokozatosan kibővült, és a beavatkozások számos különböző uniós szakpolitikát és eszközt érintenek.

Az eddig megvalósított 34 KBVP-misszió és -művelet közül több megbízatása kiterjedt a partnerországban békét és biztonságot fenntartó szereplők kapacitásainak építésére. Például az EU által 2014-ben indított három KBVP-misszió megbízatásában központi szerepet tölt be a kapacitásépítés. Az EU ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziója (EUAM Ukrajna) stratégiai támogatást, tanácsot és mentorálást nyújt. Az EU közép-afrikai köztársasági katonai tanácsadó missziója (EUMAM RCA) az érintett ország hatóságainak nyújt támogatást a biztonsági ágazat küszöbön álló reformjához. Ez azt jelenti, hogy a nemzeti katonai erők támogatást kapnak a kapacitásépítéshez, a színvonaljavításhoz, és a korszerű, hatékony és felelős fegyveres erők kialakításának célja érdekében tett lépésekhez. Az EU mali civil KBVP-missziója (EUCAP Száhil Mali) támogatja a mali belföldi biztonsági erők (azaz a rendőrség, a „gendarmerie” és a „garde nationale”) átalakítását. A cél a segítségnyújtás a mali hatóságoknak az alkotmányos és demokratikus rend fenntartásához, valamint a tartós béke feltételeinek biztosításához. A misszió képzési tevékenységeket és stratégiai tanácsadást foglal magába.