C 352/1

A Bizottság közleménye a tiszta közúti járművek használatának az alacsony kibocsátású mobilitás támogatása érdekében történő előmozdításáról szóló 2009/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2., 3., 4. és 5. cikkének alkalmazásáról

(2020/C 352/01)

Bevezetés

E közlemény célja iránymutatást adni a nemzeti hatóságok, ajánlatkérő szervek, közszolgáltató ajánlatkérők és üzemeltetők számára a tiszta járművekről szóló irányelv (az (EU) 2019/1161 irányelvvel (1) módosított, a tiszta és energiahatékony közúti járművek használatának előmozdításáról szóló 2009/33/EK irányelv (2)) 2., 3., 4. és 5. cikke rendelkezéseinek alkalmazásáról.

A közlemény áttekinti az e rendelkezések átültetésével és végrehajtásával kapcsolatos gyakran ismételt kérdéseket (GYIK), különös tekintettel az irányelv hatályára, a „tiszta járművek” meghatározására, a minimális beszerzési célértékekre, a járművek számolására, valamint a Tenders Electronic Daily (TED) adatbázis különböző beszerzési forgatókönyvek szerinti használatára (ideértve például az utólag átalakított járműveket, a járművek cseréjét a meglévő szerződések keretében stb.).

Ezt a közleményt az irányelv egyéb vonatkozó rendelkezéseivel együtt kell értelmezni. Pontosítja az alkalmazandó jogszabályokban már szereplő rendelkezéseket, ugyanakkor semmilyen módon nem terjeszti ki az ezekből a jogszabályokból eredő kötelezettségeket, és nem vezet be további követelményeket az érintett illetékes hatóságokkal és üzemeltetőkkel szemben.

Ez a közlemény csupán az ajánlatkérő szerveknek, a közszolgáltató ajánlatkérőknek, a közlekedési szolgáltatóknak és az illetékes nemzeti hatóságoknak nyújt segítséget az irányelv alkalmazásában. A közleményben kifejtett nézetek nem határozzák meg előre a Bizottság jövőbeni álláspontját a témában. Az uniós jog hitelt érdemlő értelmezése az Európai Unió Bírósága kizárólagos hatáskörébe tartozik.

Az irányelv hatályával kapcsolatos kérdések

1. Az irányelv mellékletének 1. táblázata a hulladékgyűjtési szolgáltatásokat az irányelv hatálya alá tartozó szolgáltatások között tünteti fel. Nincsenek a hulladékgyűjtő járművek kizárva az irányelv hatálya alól a 3. cikk (2) bekezdésének a) pontja értelmében?

A 3. cikk (2) bekezdésének a) pontja mentesíti az irányelv hatálya alól többek között a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkotóelemeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről szóló (EU) 2018/858 rendelet (3) 2. cikke (3) bekezdésének c) pontjában említett járműveket, azaz minden olyan önjáró járművet, „amelyet kifejezetten munkavégzésre terveztek és gyártottak, amely a szerkezeti felépítésére vonatkozó jellemzők alapján személy- vagy áruszállításra nem alkalmas, és amely nem gépjármű alvázára szerelt munkagép”.

A hulladékgyűjtő járművek nem tartoznak ebbe a kategóriába; azok általában az (EU) 2018/858 rendelet szerinti N2 vagy N3 kategóriájú járművekként kerülnek típusjóváhagyásra. Mint ilyenek, nem mentesülnek a tiszta járművekről szóló irányelv hatálya alól.

2. Mentesülhet-e az irányelv hatálya alól az összes jármű, amelyet pl. a fegyveres erők vagy a rendőrség használ?

Nem. Az (EU) 2018/858 rendelet vonatkozó rendelkezéseivel együtt értelmezve az irányelv 2. cikke értelmében csak azok a járművek mentesíthetők, amelyek kifejezetten ezen szolgálatok „általi használatra tervezett vagy átalakított járművek”. Ez alapján például egy speciális berendezéssel és villogó lámpákkal felszerelt rendőrségi tehergépkocsi mentesíthető; ezzel szemben egy szabványos tehergépkocsi, amelyet a rendőrség dokumentumok egyik irodából a másikba történő átszállításához használ, nem mentesíthető.

3. Ha a rendőrség szabványos járműveket szerez be azzal a céllal, hogy azokat kifejezetten a céljaihoz igazítsa (pl. mert van egy belsős szerelőjük), az az irányelv hatálya alá tartozik-e vagy sem? Ha a rendőrség szabványos járművet vásárol, és ebben (vagy egy különálló) közbeszerzési eljárásban olyan szolgáltatásokat is beszerez, amelyek meghatározott átalakításhoz vezetnek, az irányelv hatálya alá tartozik-e a jármű beszerzése vagy sem?

Az első esetben – házon belül átalakítandó szabványos járművek beszerzése – a beszerzés olyan járműre vonatkozik, amely nem „kifejezetten a rendőrség általi használatra tervezett vagy átalakított”. Ezért ez a beszerzés nem mentesíthető az irányelv hatálya alól.

A második esetben – jármű beszerzése és annak későbbi, a szolgálatok sajátos igényeihez történő alakítása –, ha a járművet és az átalakítási szolgáltatásokat ugyanazon eljárás keretében szerzik be, a beszerzett járművek „kifejezetten [adott szolgálat általi használatra] átalakítottnak” tekinthetők, és ezért mentességet kaphatnak. Ha azonban az átalakítási szolgáltatások külön kerülnek beszerzésre, a jármű beszerzése nem felel meg az irányelv 2. cikkében meghatározott kritériumoknak, ezért nem mentesíthető.

Ezzel összefüggésben azt is szem előtt kell tartani, hogy az irányelv a minimális nemzeti célértékeket a tiszta járműveknek a tagállamban beszerzett járművek összesített számán belüli minimális részarányaként határozza meg. Még ha egy meghatározott járműcsoport a hatálya alá is tartozik, az irányelv nem ír elő automatikusan egy minimális százalékot a konkrét beszerzésükre. A fenti példákban, még ha a járművek az irányelv hatálya alá is tartoznak, a tagállam dönthet úgy, hogy nem határoz meg célértéket beszerzésükhöz, és a nemzeti célérték teljesülését azáltal biztosítja, hogy ennek megfelelően növeli a más járműflottákra vonatkozó célértékeket; erről a szempontról további részletek a nemzeti célértékekkel kapcsolatos kérdéseknél találhatók.

4. Alkalmazandó-e az irányelv a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról szóló 1370/2007/EK rendeletben (4) meghatározott közvetlen odaítéléssel odaítélt közszolgáltatási szerződésekre is?

Igen. Az irányelv 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében azok az 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti közszolgáltatási szerződések, melyek tárgya közúti személyszállítási szolgáltatások biztosítása azon a küszöbértéken felül, melyet a tagállamok határoznak meg, nem túllépve az említett rendelet 5. cikkének (4) bekezdésében meghatározott alkalmazandó küszöbértéket, az irányelv hatálya alá tartoznak, függetlenül az odaítélésük során alkalmazott eljárástól (versenytárgyalási eljárás vagy közvetlen odaítélés).

Ebben a tekintetben fontos tisztázni, hogy annak meghatározásakor, hogy a szerződés az irányelv hatálya alá tartozik-e, a legfontosabb tényező az irányelv 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett küszöbérték, nem pedig a szerződés odaítélésére alkalmazott eljárás: ennek megfelelően egy a tagállam által meghatározott küszöbérték alatti összegű szerződés akkor is kizárható, ha azt versenytárgyalási eljárás útján ítélik oda. Másrészről ha pl. a tagállam az irányelv 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban alacsonyabb küszöbértéket határoz meg, és egy közvetlen odaítélés ezen (nemzeti) küszöbérték felett elfogadható, a közvetlen odaítélés az irányelv hatálya alá tartozhat.

5. Központosított közbeszerzés alkalmazása esetén az odaítélt szerződés meghaladhatja az irányelvben meghatározott minimális küszöbértéket, míg az egyes ajánlatkérők szerződései a küszöb alatt maradtak volna, ha külön ítélik oda őket. Az ilyen szerződések mentesülhetnek az irányelv alkalmazása alól?

Nem. Ha a közbeszerzés összértéke meghaladja a küszöbértéket, akkor azt nem lehet kizárni az irányelv hatálya alól, még ha az egyes elemek külön-külön a küszöbérték alatt is maradtak volna.

6. Az irányelv 5. cikkének (2) bekezdése értelmében a közbeszerzési eljárás figyelembe veendő időpontja a szerződés odaítélésének időpontja. Ez a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztató TED-ben történő közzétételének vagy magának a szerződés megkötésének az időpontját jelenti?

Az irányelv 5. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „a minimális beszerzési célértékek kiszámítása céljából a közbeszerzési eljárás figyelembe veendő időpontja a közbeszerzési eljárás szerződés odaítélésével történő befejezésének időpontja”.; e cikk értelmében a figyelembe veendő időpont tehát a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztató időpontja a TED adatbázisban.

7. Az 5. cikk (2) bekezdése azt jelenti, hogy azok a szerződések, amelyek esetében az eljárás az (EU) 2019/1161 irányelv átültetése előtt indult, az irányelv hatálya alá tartoznak, ha odaítélésük időpontja 2021. augusztus 2. utánra esik?

Nem. A 3. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint az irányelv csak azokra a szerződésekre vonatkozik, amelyek esetében a közbeszerzési eljárást 2021. augusztus 2. után indították meg.

Ezzel összefüggésben ugyancsak meg kell jegyezni, hogy azokat a szerződéseket, amelyek odaítélésének időpontja a második referencia-időszakra esik (azaz 2025. december 31. után), arra az időszakra fogják számítani, annak ellenére, hogy a közbeszerzési eljárás az első referencia-időszakban (azaz 2021. augusztus 2. és 2025. december 31. között) indult.

Azzal kapcsolatban, hogy ez a rendelkezés hogyan alkalmazandó a keretmegállapodások vagy a dinamikus beszerzési rendszer keretében odaítélt egyedi szerződésekre, lásd a 27–29. kérdéseket.

A tiszta jármű fogalommeghatározásával kapcsolatos kérdések

8. Az irányelv 4. cikke (4) bekezdésének b) pontja a tiszta nehézgépjárműveket a 2014/94/EU irányelv (az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló irányelv) 2. cikke 1. és 2. pontjában meghatározott alternatív üzemanyagokat használó nehézjárművekként határozza meg (5) . Magában foglalja a meghatározás a hibrid és a hálózatról tölthető hibrid járműveket is?

Az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló irányelv (2014/94/EU irányelv) 2. cikkének (2) bekezdésének meghatározása szerint elektromos jármű az „energiaátalakítóként legalább egy nem perifériás villamos gépet tartalmazó erőátviteli rendszerrel felszerelt gépjármű, amely külsőleg újratölthető elektromos energiatároló rendszerrel van ellátva”. E fogalommeghatározással és az irányelv 4. cikke (4) bekezdésének b) pontjával összhangban a hálózatról tölthető hibrid nehézgépjárművek tiszta járműnek minősülnek, míg a hálózatról nem tölthető hibrid járművek nem minősülnek tiszta nehézgépjárműveknek.

9. A hálózatról tölthető hibrid nehézgépjárműveknek is alternatív üzemanyagokat (pl. bioüzemanyagokat) kell használniuk belső égésű motorjukban annak érdekében, hogy az irányelv 4. cikke (4) bekezdésének b) pontja értelmében tiszta járműnek minősüljenek?

Nem. Az irányelv 4. cikke (4) bekezdésének b) pontjával összhangban az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló irányelv (2014/94/EU irányelv) 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott hálózatról tölthető hibrid jármű abban az esetben is tiszta járműnek minősül, ha belső égésű motorjához hagyományos üzemanyagokat használ.

Ez tovább pontosítható, ha figyelembe vesszük, hogy egy hálózatról tölthető hibrid járművet elektromos árammal töltenek újra; az elektromos töltés jelenti a hálózatról tölthető hibrid jármű által használt alternatív üzemanyagot, amely lehetővé teszi, hogy az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló irányelv 2. cikkének (2) bekezdése hatálya alá tartozó járműnek lehessen tekinteni (ellentétben a hálózatról nem tölthető hibrid járművekkel, amelyeket nem töltenek újra: esetükben az áramot kizárólag a jármű állítja elő, és az csak hagyományos dízel/benzin üzemanyaggal működik).

10. A trolibuszok az irányelv hatálya alá tartoznak? Az irányelv értelmében tiszta járműnek számítanak-e?

Igen. Az irányelvet a közúti járművek közbeszerzéseire kell alkalmazni. Az irányelv 4. cikkének (3) bekezdése értelmében „közúti jármű” az (EU) 2018/858 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott, M vagy N kategóriájú jármű. Utóbbi „gépjárművekre” hivatkozik, amelyek fogalommeghatározása: olyan motorral hajtott, teljes, befejezett vagy nem teljes jármű, amelyet önálló mozgásra terveztek és gyártottak, amely legalább négy kerékkel rendelkezik, és amelynek legnagyobb tervezési sebessége meghaladja a 25 km/h-t (a rendelet 3. cikkének 16. pontja). A trolibuszok megfelelnek ennek a meghatározásnak, ezért az EU-típusjóváhagyási jogszabályokkal összefüggésben közúti járműveknek tekintik őket. Ezt a Bizottság szolgálatai az Olaszország által a típusjóváhagyó hatóságok szakértői csoportjának hatodik ülésén feltett kérdésre adott válaszukban megerősítették, amelyben egyértelművé tették, hogy a trolibuszok – abban az időben – a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló 2007/46/EK irányelv (6), valamint az M2 vagy M3 kategóriájú járművek általános felépítésének jóváhagyására vonatkozó egységes rendelkezésekről szóló 107. sz. ENSZ-EGB előírás (7) hatálya alá tartoztak.

Amint azt az irányelv (18) preambulumbekezdése (8) kifejezetten tisztázza, a trolibuszokat mindig a 4. cikk (4) bekezdésének b) pontja szerinti tiszta járműveknek kell tekinteni. Amennyiben csak a hálózathoz csatlakozva működnek, vagy kibocsátásmentes motort használnak, amikor nem csatlakoznak a hálózathoz, egyben kibocsátásmentes járműnek is számítanak. Ha egy trolibusz nem kibocsátásmentes motort is használ – pl. amikor dízelmotort használnak a busz működésének lehetővé tételéhez olyankor, amikor nem csatlakozik a hálózathoz –, a trolibuszt nem lehet kibocsátásmentes busznak tekinteni, ugyanakkor továbbra is tiszta járműnek számít, hasonlóan a hálózatról tölthető hibrid buszokhoz.

11. Az irányelv értelmében a villamosok szintén tiszta járműnek számítanak?

Nem. A villamosok nem tartoznak az irányelv hatálya alá, mivel azok a vasúti rendszer részét képezik, és az (EU) 2018/858 rendelet értelmében nem tekinthetők közúti járműveknek. Mint ilyenek, nem tartoznak a tiszta járművekről szóló irányelv hatálya alá.

A minimális beszerzési célértékekkel kapcsolatos kérdések

12. Minden közbeszerzési szerződésnek, illetve minden ajánlatkérő szervnek és közszolgáltató ajánlatkérőnek teljesítenie kell a minimális célértékeket?

Nem. Az irányelv teljes rugalmasságot biztosít a tagállamok számára abban, hogy miképpen osztják meg az erőfeszítéseket a különböző ajánlatkérő szervek (ASZ) és közszolgáltató ajánlatkérők (KA) között. Egy tagállam dönthet úgy, hogy ugyanazt a célértéket határozza meg valamennyi ASZ/KA számára, illetve úgy is, hogy magasabb célértéket határoz meg egyesek számára, és alacsonyabb – vagy akár semmilyen – célértéket mások számára, mindaddig, amíg nemzeti szinten teljesül a minimális célérték.

Ezzel összefüggésben azt is meg kell jegyezni, hogy – bár az irányelv az egyedi szerződésekre nem határoz meg követelményeket –, az irányelv átültetésekor minden tagállam számára lehetőség van ilyen követelmények bevezetésére (például a tiszta járművek minimális részarányának előírása minden egyes beszerzésre).

Az egyes tagállamokon belüli intézményi felelősségek függvényében az erőfeszítések részletes felosztása átruházható különböző kormányzási szintekre – például (azonos vagy differenciált) célértékek kitűzésével az egyes régiók számára, továbbá lehetővé téve számukra, hogy tovább differenciáljanak a területén működő különböző ASZ-ek/KA-k között, feltéve, hogy az általános célérték teljesül.

Az erőfeszítések a tagállamokban található különböző ASZ-ek/KA-k közötti megoszthatók például úgy, hogy a különböző követelményeket állapítanak meg az érintett ASZ/KA típusa (pl. magasabb célértékek a nemzeti/regionális szintű szervek számára, alacsonyabb célértékek a helyi szervek számára), az érintett közigazgatás mérete (pl. magasabb célértékek a nagyobb városok/tartományok számára, alacsonyabb célértékek vagy akár semmiféle célérték a kisebb városok esetében), a különböző földrajzi területek sajátosságai (pl. magasabb célértékek azon területek esetében, ahol magasabb az egy főre jutó GDP és/vagy azon területek esetében, amelyek jobban ki vannak téve a levegőminőséggel kapcsolatos problémáknak), illetve bármely egyéb megközelítés vagy kritérium alapján, amelyet az adott tagállam relevánsnak tart.

13. A célértékek teljesülését évente értékelik?

Nem. A minimális beszerzési célkitűzések egyes tagállamok általi teljesítését a teljes referencia-időszak (2021. augusztus 2-tól 2025. december 31-ig, illetve 2026. január 1-jétől és 2030. december 31-ig) alapján értékelik, nem téve különbséget az egyes beszerzések (referencia-időszakon belüli) időpontja alapján.

Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy az irányelv átültetésekor a tagállamok határozhatnak úgy, hogy előírják az ajánlatkérő szervek és/vagy a közszolgáltató ajánlatkérők számára, hogy évente teljesítsék a nemzeti célértékeket.

Gyakorlati példa – 12. és 13. kérdés Az alábbi példa az erőfeszítések lehetséges megoszlását szemlélteti egy kitalált tagállamban, amelynek területén csak három ajánlatkérő szerv („ASZ”)/közszolgáltató ajánlatkérő („KA”) működik, és ahol a buszok esetében a minimális beszerzési célérték 45 % az első időszakban. A példában a buszok beszerzése az irányelv hatálya alá tartozó szerződések útján a következőképpen történik: Ajánlatkérő szervek/közszolgáltató ajánlatkérők A 2021-ben beszerzett buszok száma A 2022-ben beszerzett buszok száma A 2023-ban beszerzett buszok száma A 2024-ben beszerzett buszok száma A 2025-ben beszerzett buszok száma A referencia-időszak során beszerzett összes busz 1. számú ajánlatkérő szerv/közszolgáltató ajánlatkérő 5 0 10 20 10 45 2. ajánlatkérő szerv/közszolgáltató ajánlatkérő 0 10 0 0 5 15 3. számú ajánlatkérő szerv/közszolgáltató ajánlatkérő 10 10 5 5 10 40 Tagállam összesen 15 20 15 25 25 100 Célérték = 45 Annak érdekében, hogy megfeleljen az irányelvnek, a tagállamnak biztosítania kell, hogy a referencia-időszakban beszerzett 100 buszból 45 tiszta jármű legyen. Ezt többféle módon is elérhető, például: — 45 %-os minimális célértéket meghatározva mindhárom ASZ/KA részére; ebben az esetben az 1. számú ASZ/KA által beszerzett 45 buszból 20-nak, a 2. számú ASZ/KA által beszerzett 15 buszból 7-nek, a 3. számú ASZ/KA által beszerzett 40 buszból pedig 18-nak, 100-ból összesen 45-nek kell tiszta járműnek lennie; — 100 %-os célértéket meghatározva az 1. számú ASZ/KA számára, és semmilyen követelményt sem előírva a másik kettő ASZ/KA részére; ez szintén azt eredményezné, hogy a 100 buszból összesen 45 tiszta jármű lesz; — 50 %-os célértéket meghatározva az 1. és a 3. számú ASZ/KA számára, illetve 30 %-os célértéket a 2. számú ASZ/KA számára; ennek eredménye 46 tiszta busz lesz a 100-ból; — 60 %-os célértéket meghatározva az 1. és a 3. számú ASZ/KA számára, é semmilyen célértéket sem előírva a 2. számú ASZ/KA számára (összesen 51 tiszta autóbusz a 100-ból). Mindhárom esetben igaz, hogy az irányelv szempontjából mindegy, hogy a tiszta buszokat az időszakon belül mikor szerzik be (azaz minden buszt ugyanúgy fognak számolni, függetlenül attól, hogy 2022-ben vagy 2025-ben szerezték-e be). Ettől függetlenül a tagállamok nemzeti szinten meghatározhatnak éves követelményeket is.

14. Az irányelv különböző szerződéstípusokra vonatkozik, ideértve a járművek megvásárlására, lízingjére vagy bérletére vonatkozó szerződéseket, a közszolgáltatási szerződéseket és a szolgáltatási szerződéseket; az irányelv 5. cikkének (4) és (5) bekezdése előírja, hogy az egyes szerződések hatálya alá tartozó járművek számát eltérő módon kell számolni a járművek megvásárlása, lízingelése, bérlése vagy részletre történő vásárlása (5. cikk (4) bekezdés), illetve a közszolgáltatási szerződések és a szolgáltatási szerződések (5. cikk (5) bekezdés) esetében. A különböző típusú szerződésekben szereplő járműveket együtt vagy külön kell számolni a célértékeknek való megfelelés céljából?

Ahogyan az az irányelv mellékletének 3. és 4. táblázatában is látható, minden járműkategóriára (azaz a könnyűgépjárművekre, tehergépjárművekre, buszokra) meghatározásra került egy minimális célérték, a szerződéstípusok (azaz a jármű megvásárlására, bérletére vonatkozó szerződés, szolgáltatási szerződés stb.) közötti különbségtétel nélkül.

Az irányelv 5. cikkének (1) bekezdésével összhangban e célértékeket a tiszta járműveknek az irányelv hatálya alá tartozó valamennyi szerződés hatálya alá tartozó közúti járművek teljes számán belüli minimális százalékos arányaként számítják ki, a szerződéstípusok (azaz a jármű megvásárlására, bérletére vonatkozó szerződés, szolgáltatási szerződés stb.) közötti különbségtétel nélkül.

Az irányelv 5. cikkének (4) és (5) bekezdése pontosítja, hogyan kell az egyes szerződések hatálya alá tartozó járművek számát figyelembe venni a különböző szerződéstípusok (pl. járművásárlásra irányuló szerződés vagy szolgáltatási szerződés) esetében. Miután az egyes szerződések szerinti járművek számát e rendelkezéseknek megfelelően kiszámolták, a célértékek teljesülése az összes vonatkozó szerződés keretében beszerzett valamennyi jármű teljes száma és a tiszta járműveknek a járművek összesített számán belüli részaránya alapján ellenőrizhető.

A szolgáltatási szerződések és a közszolgáltatási szerződések keretében történő járműbeszerzésekkel kapcsolatos kérdések

15. Hogyan kell a járműveket közszolgáltatási szerződés esetében számolni? A szolgáltató által vásárolt új járműveket figyelembe kell venni? Hogyan lehet ezeket ellenőrizni?

Az irányelv 5. cikkének (5) bekezdésével összhangban a 3. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett szolgáltatási szerződések – azaz az irányelv mellékletének 1. táblázatában felsorolt közszolgáltatási szerződések és szolgáltatási szerződések – esetében az adott szolgáltatás nyújtására használandó valamennyi járművet figyelembe kell venni.

Ez a megközelítés biztosítja a két különféle beszerzési módszer (a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett megvásárlás/lízing/részletvásárlás, illetve a 3. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett közszolgáltatási és szolgáltatási szerződések) közötti koherenciát, és minimálisra csökkenti az adminisztratív terhet.

A megvásárlásra/lízingre/részletvételre vonatkozó szerződés bizonyos számú jármű ajánlatkérő szerv / közszolgáltató ajánlatkérő általi beszerzését jelenti; ezért az ilyen szerződés hatálya alá tartozó valamennyi járművet figyelembe veszik. Hasonlóképpen a szolgáltatási szerződés révén az ajánlatkérő szerv / közszolgáltató ajánlatkérő bizonyos számú jármű használatát szerzi be szolgáltatásnyújtás céljából; ezért a szolgáltató által a szolgáltatás nyújtására használt járművek számát kell figyelembe venni, függetlenül attól, hogy a szolgáltató új járműveket vásárol-e, vagy meglévő járműveket használ.

16. Ha a szolgáltatási szerződést a referencia-időszaknál hosszabb időre kötik, akkor a használt járműveket a következő referencia-időszakra is számításba kell venni?

Nem. Az irányelv 5. cikkében meghatározottak szerint a szerződés odaítélésének dátuma határozza meg, hogy a beszerzett járműveket mely referencia-időszakban kell beszámítani. Annak ellenére, hogy az első referencia-időszak alatt aláírt szolgáltatási szerződés a második időszakban is érvényben lehet, a szerződés hatálya alá tartozó járműveket csak az első időszakra számítják.

17. Szolgáltatási szerződés esetén hogyan kell számolni a szolgáltatás teljesítéséhez használt járműveket, ha azok száma a referencia-időszak alatt változik (rendszeres vagy egyszeri változás)?

A szerződés hatálya alá tartozó szolgáltatások nyújtásához használni kívánt járművek számát a szerződés odaítélésekor rögzítik.

A használt járművek számában bekövetkezett lényeges változásnak általában költségvetési vonzatai vannak, és a szerződés felülvizsgálatának vagy módosításának valamilyen formáját teszi szükségessé, amelyet be kell jelenteni.

A kisebb változásokat, amelyek nem igénylik a szerződés módosítását, nem kell rögzíteni az irányelv értelmében; bár ez azt jelenti, hogy az irányelv értelmében bejelentett járművek végső száma nem biztos, hogy teljesen pontos, a társjogalkotók úgy vélték, hogy ez megfelelő kompromisszumot jelent a pontosság és a valós idejű teljes nyomon követéshez szükséges adminisztratív terhek összege között.

18. Mi történik, ha a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában vagy a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett közszolgáltatás vagy szolgáltatási szerződés szolgáltatója maga is ajánlatkérő szerv („ASZ”) vagy közszolgáltató ajánlatkérő („KA”), amelyre a közbeszerzésről szóló 2014/24/EU irányelvben (9) vagy a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről szóló 2014/25/EU irányelvben (10) megállapított kötelezettségekre vonatkoznak? Ennek a szolgáltatónak szintén nyilvántartásba kell vennie a szolgáltatás nyújtására használt új járművek beszerzését?

Amennyiben a szolgáltató köteles a 2014/24/EU irányelvben vagy a 2014/25/EU irányelvben meghatározott közbeszerzési eljárásokat alkalmazni a szolgáltatásnyújtás során használt járművek vásárlásakor, a tiszta járművekről szóló irányelv ezekre a vásárlásokra is vonatkozik.

E tekintetben arra is emlékeztetni kell, hogy az irányelv csak azokra a szerződésekre vonatkozik, amelyek a 2014/24/EU irányelv és a 2014/25/EU irányelv, illetve az 1370/2007/EK rendelet hatálya alá tartoznak; ha két ASZ/KA közötti szerződés nem tartozik e jogi eszközök hatálya alá, akkor az a tiszta járművekről szóló irányelv hatályán szintén kívül esik. Ebben az esetben azonban az utóbbi ASZ/KA által végzett járműbeszerzés továbbra is a tiszta járművekről szóló irányelv hatálya alá tartozik (hacsak más körülmények miatt nem zárják ki).

Gyakorlati példák – 15–18. kérdés Az alábbi példák azt mutatják be, hogy a 15., 16., 17. és 18. kérdésben leírt pontok hogyan fognak működni a gyakorlatban: 1. számú eset: a referencia-időszak alatt az ajánlatkérő szerv 10 buszt vásárol. Mind a 10 buszt beszámítják a minimális beszerzési célérték teljesítése szempontjából. 2. számú eset: a referencia-időszak alatt az ajánlatkérő szerv szerződést ítél oda buszhálózatának üzemeltetésére egy olyan szervezet számára, amely nem a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben meghatározott ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő; a szerződés előírja, hogy ehhez 10 busz használata szükséges. Mind a 10 buszt figyelembe kell venni a célérték szempontjából, függetlenül attól, hogy a szolgáltató új buszokat vásárol, vagy a meglévőket használja; buszok esetleges cseréjét nem kell számításba venni a minimális beszerzési célkitűzés szempontjából, és nem kell azokat ellenőrizni/nyilvántartásba venni. 3. számú eset: a referencia-időszak alatt az ajánlatkérő szerv szerződést ítél oda buszhálózatának üzemeltetésére egy másik ajánlatkérő szerv számára, amelyre a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben meghatározott követelmények vonatkoznak; a szerződés előírja, hogy ehhez 10 busz használata szükséges. Mind a 10 buszt figyelembe kell venni a célérték szempontjából, függetlenül attól, hogy a szolgáltató új buszokat vásárol, vagy a meglévőket használja. Ezenkívül, ha a referencia-időszakban a második ajánlatkérő szerv / közszolgáltató ajánlatkérő egy vagy több buszt szerez be (pl. új buszt vásárol a szolgáltatási szerződés keretében használt egy másik busz lecserélésére), akkor ezt szintén figyelembe kell venni a minimális beszerzési célérték szempontjából, és ennek megfelelően jelenteni kell. Felhívjuk figyelmét, hogy ebben az esetben a második ajánlatkérő szerv / közszolgáltató ajánlatkérő buszvásárlását számításba kell venni, függetlenül attól, hogy használják-e az érintett buszokat a szolgáltatási szerződésben vagy sem. 4. számú eset: a referencia-időszak alatt az ajánlatkérő szerv szerződést ítél oda buszhálózatának üzemeltetésére egy másik ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő számára, amelyre a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben meghatározott követelmények vonatkoznak. A szolgáltatási szerződés előírja, hogy ehhez 10 busz használata szükséges; a szerződés azonban kívül esik e két irányelv hatályán. Ebben az esetben nem vesznek nyilvántartásba járművet a szolgáltatási szerződéshez kapcsolódóan, mivel az nem tartozik az irányelv hatálya alá; ugyanakkor, amennyiben a referencia-időszakban a második ajánlatkérő szerv / közszolgáltató ajánlatkérő egy vagy több buszt szerez be (pl. új buszt vásárol a szolgáltatási szerződés keretében használt egy másik busz lecserélésére), akkor ezt szintén figyelembe kell venni a minimális beszerzési célérték szempontjából, és ennek megfelelően jelenteni kell. Felhívjuk figyelmét, hogy a második ajánlatkérő szerv / közszolgáltató ajánlatkérő buszvásárlását ebben az esetben is figyelembe kell venni, függetlenül attól, hogy használják-e azokat a szolgáltatási szerződésben vagy sem.

Az utólagos átalakítással kapcsolatos kérdések

19. Az irányelv 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban a tiszta és/vagy a kibocsátásmentes jármű meghatározásának megfelelő, utólagosan átalakított járműveket figyelembe lehet venni a minimális beszerzési célértékeknek való megfelelés céljából. Hogyan kell feltüntetni az utólagosan átalakított járművek számát a TED adatbázisban és a jelentésekben?

A legtöbb esetben a járművek utólagos átalakítása várhatóan nem lesz látható a TED adatbázisban, pl. mert házon belül hajtják végre, vagy mert az irányelv hatályán kívül eső szolgáltatási szerződés tárgyát képezi. Az irányelv lehetőséget kínál a tagállamok számára, hogy költséghatékony módszerként az utólagos átalakítást használják a célértékeknek való megfelelés céljából, azonban a legtöbb esetben ennek a lehetőségnek a használatáról külön kell beszámolni, a TED-ből való információgyűjtés mellett, amit a Bizottság fog elvégezni.

Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy az irányelv 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban a tagállamok jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az irányelv végrehajtásáról, amely tartalmazza a vonatkozó szerződések hatálya alá tartozó járművek számát és kategóriáit, a Bizottság által a TED adatbázisból rendelkezésre bocsátott adatok alapján. A minimális beszerzési célértékeknek való megfelelést elsősorban e jelentés alapján fogják értékelni, és nem csak a Bizottság által a TED adatbázisból kinyert adatok alapján.

Amennyiben utólagos átalakítást alkalmaznak a minimális beszerzési célértékeknek való megfelelés céljából, és ezt nem tükrözik a TED adatbázisban jelentett adatok, a tagállamoknak össze kell gyűjteniük az érintett ajánlatkérő szervektől és közszolgáltató ajánlatkérőktől a tiszta jármű és/vagy a kibocsátásmentes jármű meghatározásának utólagos átalakítás eredményeként megfelelő járművek számát (minden egyes kategóriára), és fel kell tüntetniük azt a 10. cikk (2) bekezdésében említett jelentésben. Ily módon ezeket a járműveket figyelembe veszik a minimális beszerzési célkitűzéseknek való megfelelés értékelése során.

20. Hogyan kell az utólagosan átalakított járműveket a gyakorlatban számolni abban az esetben, ha a referencia-időszak előtt már beszerzett járműveket a referencia-időszakban utólagosan alakítják át, hogy megfeleljenek a tiszta jármű meghatározásának? És abban az esetben, ha új, nem tiszta járműveket vásárolnak, majd ugyanabban a referencia-időszakban utólagosan átalakítják azokat?

Mind a referencia-időszak kezdete előtt beszerzett járművek utólagos átalakítása, mind a járművek ugyanabban a referencia-időszakban történő beszerzése és utólagos átalakítás számításba vehető, bár ennek módja és tényleges hatásai a minimális beszerzési célkitűzések szempontjából kissé eltérnek egymástól, amint azt a következő példák mutatják.

Gyakorlati példák – 20. kérdés 1. számú eset Egy ajánlatkérő szerv 10 új dízel buszt vásárol a referencia-időszak alatt. A minimális beszerzési célkitűzéseknek való megfelelés szempontjából 10 járművet szerzett be, amelyek közül egyik sem tiszta jármű. 2. számú eset Egy ajánlatkérő szerv 10 új akkumulátoros elektromos buszt vásárol a referencia-időszak alatt. A minimális beszerzési célkitűzéseknek való megfelelés szempontjából 10 tiszta (kibocsátásmentes) járművet szerzett be. 3. számú eset Az ajánlatkérő szerv tulajdonában 10 dízel busz található, amelyeket az új irányelv hatálybalépése előtt szereztek be. A referencia-időszakban utólagosan átalakítja őket, hogy kizárólag villamos energiával működjenek. A minimális beszerzési célkitűzéseknek való megfelelés szempontjából 10 tiszta (kibocsátásmentes) járművet szerzett be. Ebben az értelemben ennek az esetnek a hatása gyakorlatilag megegyezik a 2. esetével. 4. számú eset Egy ajánlatkérő szerv 10 új dízel buszt vásárol a referencia-időszak alatt; majd ugyanabban az időszakban utólagosan átalakítja azokat akkumulátoros-elektromossá. Ebben az esetben két külön beszerzést rögzítenek: először 10 nem tiszta jármű beszerzését (ugyanaz, mint az 1. számú esetben), majd 10 kibocsátásmentes tiszta jármű beszerzését (utólagos átalakítás révén) (ugyanaz, mint a 3. esetben). Ez tehát összességében 20 jármű beszerzésének számít, amelyek közül 10 kibocsátásmentes, 10 pedig nem tiszta jármű.

A TED adatbázis használatával kapcsolatos kérdések

21. Hogyan fogják a TED adatbázist az irányelv végrehajtásának nyomon követésére használni? Mit kell az ajánlatkérő szerveknek és a közszolgáltató ajánlatkérőknek az irányelv alkalmazásában a TED adatbázisban kódolniuk?

Minden, az irányelv hatálya alá tartozó beszerzés esetében a következő információkat kell összegyűjteni: a beszerzés tárgyát képező járművek teljes száma; (ebből) azon járművek száma, amelyek az irányelv 4. cikkének (4) bekezdésében meghatározott „tiszta járműveknek” minősülnek, valamint azon járműveknek a száma, amelyek az irányelv 4. cikkének (5) bekezdésével összhangban „kibocsátásmentes nehézgépjárműveknek” minősülnek.

Ezek az információk a szerződés odaítélésekor ismertek, és gyakran már a TED adatbázis egyik nyitott szövegmezőjében feltüntetik azokat. Azonban, mivel jelenleg nem kötelező ezen információkat megadni, ez nem mindig van így; ráadásul még ha fel is tüntetik ezeket az információkat a TED adatbázisban, ezeket nem mindig ugyanazon a szövegmezőben szerepeltetik, mivel nincs egyértelmű követelmény ezzel kapcsolatban. Ezért jelenleg nem lehetséges automatikusan lekérni ezeket az információkat a TED adatbázisból, a vonatkozó információk kézi kinyerése pedig rendkívül időigényes.

Ezen okok miatt az e-hirdetmények következő verziója, amelyet a közbeszerzési hirdetmények közzétételére használandó hirdetményminták létrehozásáról szóló (EU) 2019/1780 bizottsági végrehajtási rendelet (11) vezetett be, a következő három mezőt fogja tartalmazni az irányelv szempontjából releváns a CPV-kóddal rendelkező valamennyi szerződés esetében:

— BT-715 Járművek – A 2009/33/EK irányelv hatálya alá eső valamennyi jármű száma (függetlenül attól, hogy tiszta járművekről van-e szó). E járművek megvásárlása, lízingelése, bérlése, bérleti megvásárlása vagy használata szerződéses kötelezettség volt a 2009/33/EK irányelv hatálya alá eső, megvásárolt szolgáltatás nyújtása érdekében.

— BT-716 Tiszta járművek – A 2009/33/EK irányelv által meghatározott és annak hatálya alá eső tiszta járművek száma. E járművek megvásárlása, lízingelése, bérlése, bérleti megvásárlása vagy használata szerződéses kötelezettség volt a 2009/33/EK irányelv hatálya alá eső, megvásárolt szolgáltatás nyújtása érdekében.

— BT-725 Nulla kibocsátású járművek – A 2009/33/EK irányelv által meghatározott és annak hatálya alá eső nulla kibocsátású járművek száma. E járművek megvásárlása, lízingelése, bérlése, bérleti megvásárlása vagy használata szerződéses kötelezettség volt a 2009/33/EK irányelv hatálya alá eső, megvásárolt szolgáltatás nyújtása érdekében.

Miután ezek az új e-hirdetmények elérhetővé válnak, lehetséges lesz a közúti járművek, valamint a tiszta és kibocsátásmentes közúti járművek számának automatikus kinyerésére. Ez valamennyi tagállam számára megkönnyíti a megrendelések nyilvántartásba vételét és nyomon követését. A Bizottság összegyűjti és közzéteszi ezeket az információkat a weboldalán.

Megjegyzendő, hogy a fent említett mezők (BT-715, BT-716 és BT-725), amelyeket az e-hirdetményeken keresztül történő ellenőrzésre fognak használni, csupán opcionálisak. Ha a tagállamok engedélyezni kívánják az irányelv végrehajtásának a TED adatbázisán keresztüli nyomon követését, javasolt, hogy nemzeti szinten kötelezővé tegyék ezeket a mezőket. Ha ezeket a mezőket egy tagállamban nem használják, létre kell hozni nemzeti szinten valamiféle célzott nyomonkövetési és jelentési rendszert.

22. A tagállamoknak 2021. augusztus 2-áig hatályba kell léptetniük azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy az (EU) 2019/1161 irányelvnek megfeleljenek; azonban az új e-hirdetmények, beleértve a TED adatbázis dedikált mezőit is, csak 2022. november 14-től lesznek elérhetők. Hogyan történik addig a haladás nyomon követése?

A dedikált mezők (járművek száma, tiszta járművek száma, kibocsátásmentes járművek száma) felvétele az új e-hirdetményekbe lehetővé teszi az információk automatikus kinyerését a TED adatbázisból. Az átültetési időszak vége (2021. augusztus 2.) és a TED új e-hirdetményeinek bevezetése közötti időszak alatt az egyes szerződések hatálya alá tartozó járművek, tiszta járművek és kibocsátásmentes járművek számára vonatkozó információk a II.2.14) „További információk” szövegmezőben kódolhatók. Az irányelv átültetése és végrehajtása során a tagállamokat arra ösztönzik, írják elő, hogy ezt a szabad szövegmezőt kell erre a célra használni az információk gyűjtésének megkönnyítése érdekében.

23. A TED-ben közzétett szerződések odaítéléséről szóló tájékoztatók kapcsán probléma merülhet fel a különböző kategóriájú járművekre vonatkozó szerződéseknél, amelyek esetében különböző százalékok vannak rögzítve (pl. buszok és autók). Hogyan kell ilyen esetben az ajánlatkérő szervnek/közszolgáltató ajánlatkérőnek jelentenie a beszerzést?

A jelenlegi tapasztalatok alapján arra számítunk, hogy ez a probléma csak viszonylag korlátozott számú közbeszerzési hirdetményt fog érinteni. Általánosságban arra kell ösztönözni az ajánlatkérő szerveket és a közszolgáltató ajánlatkérőket, hogy amennyiben lehetséges, külön tételeket alkalmazzanak a különböző járműkategóriákhoz.

Azokban az esetekben, amikor a szerződés odaítéléséről szóló tájékoztatónak különböző járműkategóriákat kell lefednie, a következő megközelítést javasoljuk:

— tüntesse fel mindkét járműkategória CPV-kódját; azt a járműkategóriát, amelyikbe a legtöbb jármű tartozik, válassza fő CPV-kódnak, a többi járműkategóriát pedig másodlagos CPV-kódnak (például ha a tájékoztató 10 buszra és 5 kisteherautóra vonatkozik, fő CPV-kódnak a buszokra, másodlagos CPV-kódnak pedig a kisteherautókra vonatkozót válassza);

— a dedikált mezőkbe csak az abba a kategóriába tartozó járművek mennyiségét kell feltüntetni, amelyikbe a legtöbb jármű tartozik (például ha a közlemény 10 buszra és 5 kisteherautóra vonatkozik, csak a 10 buszt kell feltüntetni);

— a többi jármű mennyiségét a II.2.14) „További információk” szövegmezőben tüntesse fel.

24. Mi történik, ha egy ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő a TED adatbázis e-hirdetményeit az irányelv hatályán kívül eső szerződésekhez használja, pl. mert nem érik el a minimális küszöbértékeket, vagy mert a beszerzett járművek mentesülnek az irányelv hatálya alól? Hogyan kerülhetjük el, hogy az ezen szerződések hatálya alá tartozó járműveket annak ellenére figyelembe vegyék az irányelv szerinti minimális beszerzési célkitűzések szempontjából, hogy nem tartoznak az irányelv hatálya alá?

Ha egy e-hirdetményt olyan szerződéshez használnak, amely nem tartozik az irányelv hatálya alá (például azért, mert értéke nem éri el a küszöbértéket), akkor a dedikált mezőket (az irányelv hatálya alá tartozó beszerzett járművek száma, a tiszta járművek száma, a kibocsátásmentes járművek száma) vagy üresen kell hagyni, vagy „0”-val kell kitölteni, hogy az adott járműszámot ne vegyék figyelembe az adatok TED-adatbázisból történő kinyerésekor.

25. Az irányelv 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy meghatározzák a közszolgáltatási szerződések minimális küszöbértékét, nem túllépve az 1370/2007/EK rendelet 5. cikkének (4) bekezdésében meghatározott küszöbértéket. Ha egy tagállam alacsonyabb küszöbértéket határoz meg, hogyan lehet ezeket a szerződéseket nyomon követni a TED adatbázisban?

Ha egy tagállam úgy dönt, hogy alacsonyabb küszöbértéket határoz meg, elvileg lehetséges az 1370/2007/EK rendelet 5. cikkének (4) bekezdésében említett uniós küszöbértéknél alacsonyabb értékű közszolgáltatási szerződéseket kódolni a TED adatbázisban.

Ha egy adott szerződést a nemzeti szabályok értelmében egyébként is nyilvántartásba kell venni a TED adatbázisba, minimális adminisztratív többletteher mellett, egyszerűen kódolható a közúti járművek száma a megfelelő e-hirdetményben.

Ha a szerződést jelenleg nem kell jelenteni, akkor a jelentésre különféle lehetőségek állnak rendelkezésre; azonban ezek mindegyike bizonyos szintű adminisztratív terhet von maga után:

— a tagállamok előírhatják, hogy a szerződést jelenteni kell a TED adatbázisban.

— A tagállamok azt is előírhatják az ajánlatkérő szervek és a közszolgálttó ajánlatkérők számára, hogy nemzeti szinten jelentsék az ezekben a szerződésekben szereplő közúti járművek (valamint a tiszta és a kibocsátásmentes közúti járművek) számát; a tagállam ezt követően a TED adatbázis használata nélkül szerepeltetheti ezeket az adatokat a nemzeti jelentésben. Az, hogy az e viszonylag kis méretű szerződések hatálya alá tartozó járművek számáról párhuzamos jelentést kell készíteni, bizonyos szintű adminisztratív terhet vonna maga után.

Arra szeretnénk kérni a tagállamokat, hogy amikor az irányelv átültetése során erről a kérdésről határoznak, vegyék figyelembe e különböző opciók érdemeit és hatásait.

Az átültetési időszak vége előtt indult beszerzésekkel kapcsolatos kérdések

26. Érinti-e az irányelv a 2021. augusztus 2. előtt aláírt, folyamatban lévő szolgáltatási szerződéseket? Hogyan kell kezelni a járművek e szerződések keretében történő cseréjét?

A tömegközlekedési szolgáltatásokra vonatkozó, 2021. augusztus 2. előtt megkötött keretszerződések vagy közszolgáltatási szerződések nem tartoznak az irányelv hatálya alá. Továbbá, amint azt a fenti 13. kérdés kapcsán kifejtettük, még ha egy szolgáltatási szerződés az irányelv hatálya alá is tartozik, annyi járművet kell figyelembe venni a minimális beszerzési célérték szempontjából, amennyit a szolgáltatásnyújtáshoz használnak, nem pedig a szolgáltató által a szerződés során esetlegesen lecserélt járművek számát.

Ugyanakkor, amint azt a fenti 14. kérdés kapcsán részletesebben kifejtettük, előfordulhat, hogy a szolgáltató köteles jelenteni a járművek vásárlását, ha maga is ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő számára, amelyre a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben meghatározott követelmények vonatkoznak.

Gyakorlati példák – 17, 18. és 26. kérdés 1. számú eset: 2021. augusztus 2. előtt az ajánlatkérő szerv szerződést ítélt oda buszhálózatának üzemeltetésére egy olyan szervezet számára, amely nem a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben meghatározott ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő. A szolgáltatási szerződés nem tartozik az irányelv hatálya alá, és nem veszik figyelembe a minimális beszerzési célértékek szempontjából. A szerződésben érintett buszok egyike sem számít a célértéknek való megfelelés céljából; a buszok későbbi lecserélését szintén figyelmen kívül kell hagyni, és nem kell nyomon követni / nyilvántartásba venni azokat. 2. számú eset: 2021. augusztus 2. előtt az ajánlatkérő szerv szerződést ítélt oda buszhálózatának üzemeltetésére egy tömegközlekedési szervezet számára, amely szintén ajánlatkérő szerv vagy közszolgáltató ajánlatkérő, amelyre a 2014/24/EU és a 2014/25/EU irányelvben meghatározott követelmények vonatkoznak. A szolgáltatási szerződés nem tartozik az irányelv hatálya alá, és nem veszik figyelembe a minimális beszerzési célértékek szempontjából. Ugyanakkor a tömegközlekedési szervezet által beszerzett buszok az irányelv hatálya alá tartoznak. Ezért, ha a referencia-időszak alatt a szervezet a szolgáltatásnyújtásra használt buszok közül egyet vagy többet lecserél, ezt a vásárlást a minimális beszerzési célérték kiszámítása szempontjából figyelembe kell venni, és ennek megfelelően jelenteni kell (kérjük, vegye figyelembe, hogy ebben az esetben a buszvásárlás számít, függetlenül attól, hogy a szolgáltatási szerződéshez használják-e őket).

Az irányelvnek a keretmegállapodásokra és a dinamikus beszerzési rendszerekre történő alkalmazásával kapcsolatos kérdések

27. Hogyan alkalmazzák az irányelv követelményeit a dinamikus beszerzési rendszer vagy a keretmegállapodások keretében történő pályáztatásra?

Az irányelv a keretmegállapodás vagy a dinamikus beszerzési rendszerek keretében odaítélt egyedi szerződésekre vonatkozik. Az irányelv ételmében az egyedi szerződések odaítéléséről szóló tájékoztatókat kell figyelembe venni, összhangban az 5. cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel. Ezeket a következőképpen lehet jelenteni:

— A dinamikus beszerzési rendszer esetében a 2014/24/EU irányelv 50. cikkének (3) bekezdése értelmében „a dinamikus beszerzési rendszeren alapuló közbeszerzések esetében az ajánlatkérő szervnek az egyes szerződések odaítélését követő 30 napon belül tájékoztatót kell küldenie a szerződés odaítéléséről. E tájékoztatók azonban negyedévenként össze is vonhatók. Ebben az esetben az ajánlatkérő szerveknek az egyes negyedévek végétől számított 30 napon belül kell megküldeniük az összevont tájékoztatókat”.

— Keretmegállapodáson belüli egyedi szerződések esetében az e-hirdetmények felhasználásának módját az e-hirdetmények végrehajtási irányelveinek kézikönyve pontosítja; lásd különösen az alábbi kivonatot a kézikönyvből:

„Az e-hirdetmények használhatók olyan egyedi szerződések keretmegállapodás keretében történő odaítéléséről szóló tájékoztatók negyedévente történő közzétételére (és a keretmegállapodást meghatározó tájékoztatóra történő hivatkozásra), amelyekre vonatkozóan a közbeszerzési irányelvek ezt nem írják elő (*). Ez a kötelezettség tovább bontható a keretmegállapodás típusától függően: például valamennyi keretmegállapodás esetében, vagy csak a több gazdasági szereplővel kötött keretmegállapodások esetén. A keretmegállapodások keretében odaítélt szerződések odaítéléséről szóló tájékoztatók közzététele azért szükséges, hogy biztosított legyen az elköltött adófizetői pénzek tényleges összegének átláthatósága, valamint a több gazdasági szereplővel kötött keretmegállapodások esetén az azzal kapcsolatos további átláthatóság, hogy ki kapja ténylegesen a pénzt. (Ezen túlmenően azért is szükség van erre, hogy pontosan mérni lehessen a tiszta járművekről szóló irányelv alapján megvásárolt járműveket).

28. Alkalmazandó-e az irányelv a korábban létrehozott dinamikus beszerzési rendszerek vagy keretmegállapodások keretében történő pályáztatásra, ha az irányelv a rendszer érvényességi ideje alatt lép hatályba?

Nem. Az irányelv 3. cikkének (1) bekezdésével összhangban csak azok a szerződések tartoznak az irányelv hatálya alá, amelyek esetében az eljárást megindító felhívást 2021. augusztus 2. után küldték el. Ezért az olyan dinamikus beszerzési rendszerek vagy keretmegállapodások, melyek esetében az eljárást megindító felhívást ezen időpont előtt küldték el, nem tartoznak az irányelv hatálya alá, még akkor sem, ha az ezeken a dinamikus beszerzési rendszereken alapuló egyedi szerződések odaítélésére sor kerülhet ezen időpont után is. Lásd még a 7. kérdést.

29. Ha egy keretmegállapodást vagy dinamikus beszerzési rendszert az első referencia-időszakban kötnek meg, illetve hoznak létre, de a második időszakban ítélnek oda egyedi szerződéseket, melyik időszakra kell figyelembe venni a kapcsolódó járműveket?

Az irányelv 5. cikkének (2) bekezdése értelmében a figyelembe veendő időpont a szerződés odaítélésének időpontja. Keretmegállapodások vagy dinamikus beszerzési rendszerek esetében ez az egyedi szerződések odaítélésének napja. Ezért az első referencia-időszakban megkötött keretmegállapodás vagy létrehozott dinamikus beszerzési rendszer keretében a második referencia-időszakban odaítélt egyedi szerződések esetében az érintett járműveket a második referencia-időszakra számítják.

Lásd még a 7. kérdést.

A különböző tagállamok ajánlatkérő szerveit érintő beszerzésekkel kapcsolatos kérdések

30. Ha különböző tagállamok ajánlatkérő szervei / közszolgáltató ajánlatkérői közös közbeszerzést bonyolítanak le – például ha egy európai területi csoportosulás szervezi a tiszta buszok közös közbeszerzését a különböző tagállamokban található tagjai nevében –, hogyan kell ezt jelenteni a TED adatbázisban annak biztosítása érdekében, hogy a járműveket helyesen allokálják az érintett tagállam számára a minimális beszerzési célkitűzések szempontjából?

A fentiek szerinti közös közbeszerzéseket egy bejegyzésként rögzítik a TED adatbázisban; a kapcsolódó járműveket ezért automatikusan ahhoz a tagállamhoz allokálják, ahol a vezető ajánlatkérő szerv/közszolgáltató ajánlatkérő székhelye található. Annak biztosításához, hogy a járműveket a minimális beszerzési célkitűzéseknek való megfelelés céljából az érintett tagállamok között megfelelő módon osszák szét, a járművek, a tiszta járművek és a kibocsátásmentes járművek tagállamok közötti megoszlását a II.2.14. „További információk” mezőben kell kódolni. A Bizottság szolgálatai ezt követően manuálisan fogják korrigálni a járművek számát a rendszerben, hogy azok az érintett tagállamok közötti tényleges megoszlást tükrözzék.

(1) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1161 irányelve (2019. június 20.) a tiszta és energiahatékony közúti járművek használatának előmozdításáról szóló 2009/33/EK irányelv módosításáról (HL L 188., 2019.7.12., 116. o.).

(2) HL L 120., 2009.5.15., 5. o.

(3) HL L 151., 2018.6.14., 1. o.

(4) HL L 315., 2007.12.3., 1. o.

(5) HL L 307., 2014.10.28., 1. o.

(6) HL L 263., 2007.10.9., 1. o. Az (EU) 2018/858 rendelet 88. cikke értelmében a 2007/46/EK irányelv 2020. szeptember 1-jétől hatályát veszti.

(7) https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=12920&no=1

(8) „Meg kell jegyezni, hogy a trolibuszok kibocsátásmentes buszoknak számítanak, feltéve, hogy csak villamos energiával működnek, vagy csak kibocsátásmentes erőátviteli rendszert használnak, amikor nem csatlakoznak a hálózathoz, egyéb esetben pedig még mindig tiszta járműnek számítanak.”

(9) HL L 94., 2014.3.28., 65. o.

(10) HL L 94., 2014.3.28., 243. o.

(11) HL L 272., 2019.10.25., 7. o.