HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 15.12.2005 
COM(2005) 657 végleges 
  
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE 
Értékelő jelentés az elszám olások véglegességér ől szóló 98/26/EK irányelvr ől 
(Az EU 25 tagállama) 
 
HU 2   HU TARTALOMJEGYZÉK 
1. Az értékel ő jelentés célkit űzései .................................................................................. 5 
2. Az elszámolások véglegességér ől szóló irányelv végrehajtása ................................... 5 
3. A feltárt jelent ősebb problémák és A tervezett kockázatok......................................... 7 
4. Az Elszámolások Véglegességér ől szóló Irányelv cékit űzései, eredményei és 
hatásai........................................................................................................................ ... 9 
5. Következtetések ......................................................................................................... 11 
ANNEX.......................................................................................................................... .......... 12 
 
HU 3   HU Közlemény a Bizottság részére 
Az elszámolások véglegességér ől szóló, 1998/26/EK irányelv (a továbbiakban: EVI) 1999. 
december 11-én lépett életbe az EU 15 ta gállamában, és 2004. május elsején a tíz új 
tagállamban. Az EVI az Európai Gazdasági Térség  (EGT) országaiban is hatályban van: ezek 
Norvégia, Izland és Liechtenstein . Az EVI 12. cikkének megfelel ően, „(…) a Bizottság a 
Parlament és a Tanács részére jelentést nyújt be ezen irányelv végrehajtásáról, amelyhez − 
adott esetben − csatolja annak felülvizsgálatára irá nyuló javaslatait is. A jelentést legkés őbb 
2002. december 11-ig kellett volna az Európai Parlament és a Tanács számára benyújtani.  
Egy hasonló jelentést a Bizottság valóban megr endelt és elkészített a tizenöt EU tagállam 
vonatkozásában. A jelentés, amelyet 2003. fe bruár 19-én véglegesítettek, a következ ő címen 
érhető el:   
http://europa.eu.int/comm/internal_market/pay ments/docs/transposition- dir-9826/main_en.pdf).  
Tekintettel az akkor esedékes b ővítésre, ezt a jelentést sem a Tanácsnak, sem a Parlamentnek 
nem nyújtották be . Az említett értékel ő jelentés mind a 25 EU -tagállamra vonatkozik. 
A Bizottság e jelentés elkészíté séhez az EVI végrehajtásával és alkalmazásával részletesen 
foglalkozó kérd őív kitöltésére kérte fel a tagállamokat. Huszonnégy tagállam ennek alapján 
járt el. Ciprus nem tett eleget a kérésnek és elmondta, hogy nem állt rendelkezésére a kérd őív 
kitöltéséhez szükséges mennyiség ű, az SFD alkalmazására vonatkozó elegend ő gyakorlati 
tapasztalat. 
Az elszámolások véglegességér ől szóló irányelv – I ndokolás és leírás 
Az EVI a közösségi jogalkot ó által a Nemzetközi Fizetése k Bankjának védnöksége alatt a 
Fizetési és Értékpapír Rendszerek Bizottsága álta l feltárt aggodalmaira adott válasza volt. A 
Gazdasági és Monetáris Unió II. szakászának elindítása kezdetén, 199 4-ben világossá vált, 
hogy szükség van egy stabil és hatékony fizetés i rendszerre a határ okon átnyúló fizetések 
tekintetében, a jöv őbeli egységes monetáris politika támogatása és a rendszerkockázat lehet ő 
legkisebb mérték ű csökkentése érdekében, különös te kintettel a határokon átnyúló m űveletek 
növekvő számára. 
A rendszerkockázatok minimálisra csökkentése, valamint a fizetések és az értékpapír-
elszámolási rendszerek stabilit ásának biztosítása érdekében az EVI biztosítja, hogy az ilyen 
rendszerbe bevitt átutalási megbízásokat ne  lehessen visszavonni vagy egyéb úton 
érvényteleníteni Ilyen jelleg ű védelem a visszavonhatatlan és a végleges átutalási megbízások, 
valamint a min ősítő rendszerbe bejutott átutalási megbízások nettósítása esetén szerepel 
előírásként, még abban az esetben is, ha a fizet ésképtelenségi eljárá s hazai, vagy külföldi 
rendszer tagja ellen irányul. Me g kell jegyezni, hogy ilyen jelleg ű védekezés már az EVI 
bevezetését megel őzően is sok tagállamban létezett, de eltér ő formában.  
Az EVI 14 cikket tartalmaz és  viszonylag rövid terjedelm ű. A szöveg rövidségét annak 
rendkívüli bonyolultsága ellensúlyozza.  
Az EVI m űködési elve a rendszerek olyan csoportjának  létrehozása, amelyeket védelmében 
részesít, azaz olyan rendszerek, amelyek megfelelnek a „rendszer” általa adott m űködési 
definíciójának, és amelyeket a tagállam illetékes hatóságai az említett csoportba tartozóként jelöltek meg, és jelentettek a Bizottságnak. Ebbe n a jelentésben a „re ndszer” kifejezés az 
említett csoport egyik tagjára értend ő. Az EVI a páneurópai rendsze rek olyan osztályát hozta 
mindenütt létre, amelynek tagságát mind ke reskedelmi, mind rendszerkockázatból fakadó 
 
HU 4   HU okokból tapasztalati alapon értékesnek min ősítenek. A Bizottság a bejelentett rendszerek 
listáját a http://www.europa.eu.int/comm/internal _market/financial-markets/settlement/dir-98-
26-art10-national_en.htm  honlapon teszi közzé. 
Az elszámolások véglegességér ől szóló irányelv kijelöli hatáskörét, mivel több alapelemet 
definiál, mint például a „rendszer”, a „résztvev ő”, és a „fizetésképtelenségi eljárás” 
fogalmakat. Amint egy átutalási megbízás vagy egy biztonsági kifizeté si megbízás a rendszer 
szabályainak megfelel ően bekerült a rendszerbe , attól a pillanattól biztosítva van harmadik fél 
követeléseivel szemben, még abban az esetbe n is, ha a rendszer egy vagy több tagja 
ténylegesen cs ődöt jelent. Ez a véd ő hatás akkor jön létre, ha egy átutalási megbízás a 
fizetésképtelenségi eljárások megindítása el őtt került be a rendszerbe, vagy ugyanazon a 
napon, amelyen egy ilyen eljárást  indítottak, feltéve, ha az  érdekeltek számára lehet ővé tették 
annak bizonyítását, hogy nem volt, illetve nem lehetett tudomásuk az említett eljárásokról. Ehhez a védelemhez még hozzátartozik, hogy semm ilyen törvény, rendelet, szabály vagy 
gyakorlati eljárás, amelyek a fizetéské ptelenségi eljárások megindítása el őtt kötött 
szerződések és átutalási megbízás ok megsemmisítését írják el ő, nem vezethetnek a nettósítás 
átutalási megbízatások visszavonásához. Az átutalási megbízásnak a rendszerbe történ ő 
beléptetése pillanatát a szóban forgó rendszer szabályai határozzák meg. Ezen kívül az EVI előírja, hogy a fizetésképtelenségi eljárás nem jár semmilyen visszamen őleges hatállyal az 
átutalási megbízásokra, illetve ká rtérítési eljárásokra vonatkozóan. 
Ha egy tagállam úgy dönt, hogy fizetésképtelenség i eljárást indít a rendszer egyik résztvev ője 
ellen, erről azonnal értesíti a központi hatóságot, amelye t minden egyes tagállamban létre kell 
hozni, és amely aztán értesíti a többi tagállam központi hatósá gát. Erre a gyors riasztás 
biztosítása céljából van szükség. 
A rendszert irányító jogszabályt mindig  a rendszer szabályai határozzák meg.  
Az EVI lehet ővé teszi, hogy minden tagállam saját jogszabályai alapján m űködtesse saját 
rendszerét mindaddig, amíg a rendszer egyik tagjának székhelye abban a tagállamban 
található, amelynek törvényeit a rendszer m űködtetésére alkalmazzák. 
A rendszerekkel, illetve a központi bankokkal kapcsolatban álló résztvev ők javára 
biztosítékként nyújtott értékpapírokat illet ően a fedezet nyújtására alkalmazott jogszabály 
annak a tagállamnak a jogszabálya, amelyben a rendszer, annak könyvelése, illetve letéti 
bankja hivatalosan be van jegyezve. 
Fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerek 
Az EVI 6. és 10. cikkével összhangban, a tagálla mok kötelesek tájékoztatni a Bizottságot 
arról, mely rendszereket jelölték ki és melyik nemzeti hatóság feladatához tartozik a hivatalos bejelentés megküldése. A Bizottság két kü lönálló nyilvántartást vezet az említett 
információkról, melyek az interneten elérhet ők. Minden alkalommal, amikor a tagállamok új 
információkat juttatnak el a Bizo ttsághoz, az említett internetes olda lakat a Bizottság frissíti.  
A fizetésképtelenségi eljárá sok hivatalos bejelentésére kijelölt hatóságokra vonatkozó 
információk (az EVI 6. cikke) tartalmazzák a felel ős hatóságok nevét és a kapcsolattartás 
részletes adatait (a kapcsolattartó személy ne ve, telefonszáma, stb.). 11 tagállam (AT, BE, 
CY, EL, HU, IE, IT, LT, MT, NL,PL) sa ját nemzeti bankját jelölte ki felel ős hatóságnak; 7 
másik tagállam (DK, EE, FR, DE, LV , LU, SE) saját pénzügyi felügyel ő hatóságait jelölte ki, 
és hat másik tagállam (CZ, PT, SI, ES, SK, UK , összesen hat tagállam) mind a két említett 
hatóságot kijelölte. Egy tagállam pedi g egy minisztériumot jelölt ki (FI), 
 
HU 5   HU (http://www.europa.eu.int/comm/internal_mar ket/financial-markets/settlement/dir-98-26-
art06-insolvency_en.htm) 
Ami a kijelölt fizetési és érté kpapír-elszámolási rendszereket ill eti (az EVI 10. cikke), azok is 
tartalmaznak információkat a rendszerekre és  a kapcsolattartás adataira vonatkozóan. A 
tagállamok a Bizottsághoz elju ttatott bejelentéseikben eltér ő részletesség ű információt 
nyújtanak. A Bizottság az info rmációk egységesítését  tervezi. Jogi szabályozásra azonban 
valószínűleg nincs szükség, a tagállamok közö tti informális megállapodás elegend ő lenne.  
A Bizottságnak összesen 107 kije lölt és bejelentett rendszerr ől van tudomása. Ezek közül 49 
fizetési rendszer, 58 pedig értékpapír-elszámolási rendszer. A világosan felismerhet ő 
tendencia az, hogy az érintett tagá llamok egyre több rendszert kí vánnak kijelölni, mivel ez 
dupla előnnyel jár: ezáltal megkapják az EVD „min őséget igazoló címkéjét”, és annak 
informális, bizalmat er ősítő „útlevelét” a határokon átnyúló üzleti tevékenységek 
lebonyolításához. Ha egy rendszert kijelöltek  és bejelentettek, a piaci szerepl ők bízhatnak a 
szolgáltatók törvényes min őségében és annak a m űködési rendszernek a törvényes kereteire, 
amelyben a rendszer m űködik. A külföldi bíróságoknak és hatóságoknak tiszteletben kell 
tartani az EVI által az említett rendszerek számára garantált védelmet.  
1. A Z ÉRTÉKEL Ő JELENTÉS CÉLKIT ŰZÉSEI  
Az értékel ő jelentés legf őbb célkitűzései a következ ők: i) az EVI végrehajtási folyamatának 
elemzése és ii) az esetleg megoldatlan kérdés ek azonosítása, amelyek az irányelv jöv őbeni 
felülvizsgálatának tárgyát képezhetik.  
Az értékelést a tagállamoktól és az Európa i Központi Banktól kapott információk alapján 
végezték el. Ami az els ő célkitűzést illeti, a tagállamok kitöltöttek egy, a Bizottságtól kapott, 
az EVI alkalmazásával rész letesen foglalkozó kérd őívet (lásd 1. rész). A Bizottság 
rendelkezésére álló anyag nagy mennyiség ű és nincs arra lehet őség, hogy tartalmát itt 
részletekbe men ően megismételjék. Következésképpen, am ennyiben az értékelés hallgat egy 
kérdésről, úgy tekinthet ő, hogy ott semmiféle probléma nem merült fel és nincs szükség 
felülvizsgálatra. Az érdekl ődő olvasó az egyes tagállamok á ltal rendelkezésre bocsátott 
adatokat a Bizottság honlapján (a címet kés őbb adják meg) keresheti meg.  
Ami a második célkit űzést illeti, több tagállam és Eu rópai Központi Bank is véleményt 
nyilvánított az esetleg megoldatlan kérdés ekre vonatkozóan. Ebben az értékel ő jelentésben a 
Bizottság megjelölte azokat a f őbb nehézségeket, melyek további elemzést igényelnek (4. 
szakasz). Ez nem tekintend ő „az irányelv felülvizsgálatára” ir ányuló formális javaslatnak az 
EVI 12. cikkében megfogalmazottak értelmében. Az irányelv módosítására vonatkozó minden javaslathoz ugyanis természetes en csatolná a teljes kör ű hatásvizsgálatot. 
2. A
Z ELSZÁMOLÁSOK VÉGLEGESSÉGÉR ŐL SZÓLÓ IRÁNYELV VÉGREHAJTÁSA  
Az elszámolások véglegességér ől szóló irányelv végrehajtá si folyamatának elemzése 
Úgy tűnik, a tagállamok között egye tértés mutatkozik annak a megítélésében, hogy az EVI 
nagyon fontos eszköz az Európai fizetési és értékpapí r-elszámolási rends zerkockázatok elleni 
megerősített védelem biztosításában, vala mint abban, hogy az irányelv nagyobb mérték ű jogi 
bizonyosságot és kiszámíthatóságot nyújt a különböz ő tagállamokból származó 
résztvevőknek. Az elszámolások véglegességér ől szóló irányelv, úgy t űnik, elérte kit űzött 
 
HU 6   HU célját és jól m űködik. Ezt támasztja alá a kérd őív egyik kérdésére adott válasz, mely szerint 
„Nagyon meg vagyunk elégedve az EVI-vel, amely széleskör ű (majdnem tökéletes) jogi 
védelmet nyújt a nemzetközi részvétellel m űködő rendszerek számára. A EVI nem igényel 
semmilyen alapvet ő változtatást. Ennek ellenére, néhány ki sseb javítást el tudnánk képzelni”. 
A kérdőív kérdéseire adott válaszok at alapul véve kiemelend ő néhány, a végrehajtással 
kapcsolatos kérdés. Ez a szakasz nem foglal kozik problematikus kérdésekkel; azok a 4. 
szakasz tárgyát képezik. 
• 1. cikk a) pont: Ami a rendszer m űködését irányító jogszabály kiválasztását illeti (ami 
bármelyik tagállam jogszabálya lehet) – arra a kérdésre, hogy léteznek -e olyan rendszerek, 
amelyeket egy adott tagállamban regisztrál tak, ott találhatók és/vagy jelentettek be, 
ugyanakkor egy másik tagállam jogszabályai szerint m űködnek, egy kivétellel minden 
tagország nemmel válaszolt. Arra az ellentétes értelm ű kérdésre, vajon tudnak-e olyan 
esetről a tagállamok, amikor jogszabályaikat e gy másik tagállamban regisztrált, ott 
működő és/vagy egy másik tagállam által beje lentett rendszerben alkalmazzák, két ország 
válaszolt igennel. E válaszok nem teszik lehet ővé, hogy azokból egyenes következtetéseket 
vonjanak le. Mindemellett arra utalnak, ho gy a fizetési és értékpapír-elszámolási 
rendszerek el őnyben részesítik a nemzeti keretek közötti m űködést, az ezen 
szolgáltatásokat ellátó bels ő piac létrehozására irányuló szándék ellenére. Ez arra utal, 
hogy nincs, illetve nagyon kevés olyan rendszer van, amelyik igazán páneurópainak tekinthető. 
• 2. cikk c), d), és e) pontok: Egységes elbánásmódban ré szesülnek az azonos rangú, 
központi résztvev ők, elszámolási ügynökségek, elszámolóházak, ha minden tagállam 
lehetővé teszi a hasonló jogalanyok számára, hogy az EVI keretében „résztvev őként” 
szerepeljenek. 
• 2. cikk g) pont: Ami a „közvetett résztvev ők” bevonásának elvét illeti, a helyzet 
bonyolultabb. Arra a kérdésre, vajon el őfordult-e, hogy a „közvetett résztvev őket”, vagy 
más vállalkozókat „résztvev őknek” tekintették, 9 tagállam válaszolt igennel. A többi 
tagállam jogi rendszere vagy nem ismeri el a közvetett résztvev őre vonatkozó elvet, vagy 
eddig egyetlen közvetett résztvev őt sem ismert el, még akkor sem, ha néhány esetben ezt 
lehetőségesnek tartják. Minden tagálla m úgy határozott, hogy a résztvev ők körét csak 
azokra terjeszti ki, akik az EVI-ben ered etileg megadott feltételeknek megfelelnek. 
• 3. cikk: Az EVI azáltal csökkenti minimálisra a rendszerkockázatokat, hogy biztosítja a 
rendszerbe juttatott kifizetési megbízások és értékpapír-elszámolási megbízások 
visszavonhatatlanságát és végrehajth atóságát, illetve, hogy ezt kötelez ő erejűvé teszi 
harmadik félre vonatkozóan. A rends zerkockázatok csökkentésére irányuló er őfeszítések 
többek között megkövetelik, hogy id őben lehessen cselekedni, ha a rendszer egyik 
résztvevője fizetésképtelenné válik. Ebben az  összefüggésben fontos, hogy a piaci 
szereplők, és hozzájuk hasonlóan a bíróságok és az illetékes hatóságok minden, a 
fizetésképtelenséggel kapcsolatos informáci óhoz, határozathoz és döntéshez azonnal és 
korlátozás nélkül hozzáférhessene k. 18 tagállamban az ilyen jelleg ű döntéseket 
nyilvánosságra hozzák és ezek a különböz ő médiákban, változó mérték ű késéssel 
megjelennek. Egyes tagállamok azonnal, az interneten keresztü l jelentik be a 
fizetésképtelenségi eljárásokat, míg más tagá llamok csak a nemzeti „Hivatalos Lap”-ban 
teszik közzé azokat néhány napos (legfeljebb egy hetes) késéssel. Néhány tagállam csak 
azután hozza nyilvánosságra a határozatokat, miután azok kötelez ő jogi erőre emelkednek, 
és néhány tagállam a bírókra bízza az arra vonatkozó döntést, hogy egy határozatot helyi 
 
HU 7   HU újságban, illetve országos napilapban hozzanak-e nyilvánosságra. Öt ország nem hozza 
nyilvánosságra a fizetésképtelenségre vonatkozó határozatokat, azon, széles kör ű 
bejelentési kötelezettségük ellenére, amely szerint a bíróságok kötelesek azonnali 
tájékoztatást adni például a nemzeti bank, a kormány illetve a cégbíróság számára. 
• 5. cikk: A 24 tagállam közül egy sem válaszolt a kérd őívnek arra a kérd ésére, hogy van-e 
olyan nemzeti jogszabályuk, amely meghatározn á egy kifizetési megbízás vagy értékpapír-
elszámolási megbízás „beléptetésének pillana tát”; minden tagállam arra hivatkozik, hogy 
ezt a rendszer m űködési szabályzatának kell me ghatároznia, összhangban az EVI 
rendelkezéseivel. Ez üdvözlend ő gyakorlat, mivel eszerint egyetlen résztvev őnek sem kell 
attól tartania, hogy a rendszer ebben a vonatkozásban a nemzeti jogszabályok uralma alá kerül.  
• Arra az általános kérdésre, hogy a tagállamokna k vannak-e illetve voltak-e gondjai az EVI 
végrehajtásában, mindegyik nemleges válasz t adott. Alig néhány tagállam késett a 
végrehajtással, de ezt az elmondottak alapján más tényez ők okozták, nem az EVI-ben 
foglalt előírások.  
A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az EVI minden tagállamban nagyon kielégít ő 
módon lett átültetve, kivéve a 4. szakaszban említett eseteket.  
3. A
 FELTÁRT JELENT ŐSEBB PROBLÉMÁK ÉS A TERVEZETT KOCKÁZATOK  
Ez a szakasz azokról a területekr ől nyújt áttekintést, ahol az EVI pontos átültetésével vagy 
alkalmazásával voltak problémák, és amelyeket a tagállamoktól, illetve az Európai Központi 
Banktól kapott válaszok és ja vaslatok alapján vettek észre. Ezek azokat az esetleg 
megoldatlan f őbb kérdéseket azonosítják be, amelyek az irányelv jöv őbeni felülvizsgálatának 
tárgyát képezheti.  
Ezen kívül számos, inkább gyakorlati kérdés, amelyet az EVI egy jöv őbeni felülvizsgálata 
alkalmával alaposon szemügyre kell venni, de amelyek jelenleg nem lehet els ődleges 
kérdésnek nevezni.  
1. 1. cikk a) pont Az egyik kérdés, amelynek megoldását, úgy t űnik, 7 tagország 
támogatja, egy olyan opció bevezetése lenne, amely lehet ővé tenné, hogy egynél 
több tagország jogszabályai alapján m űködjön egy egyedi rendszer, illetve annak 
különböző részei.  
Azt lehet látni, hogy 6 (esetleg 7) tagállamnak (az egyik nem adott egyértelm ű 
választ), nem áll szándékában egyértelm űen engedélyezni a rendszer m űködtetésre 
szolgáló jogszabály szabad kiválasztását.  Ez adott esetben olyan probléma, amely 
figyelmet érdemel, mivel és jogs értési eljáráshoz is vezethet. 
2. Az EVI 2. cikkének a) pontja  egyértelm űen meg kellene határo zza, hogy a rendszer 
résztvevői közt létrejöv ő „megállapodás”-t szerz ődés útján vagy jogszabályok által 
hozhatnak létre. 
3. A 2. cikk b) pontjában  meghatározott számos intézet  között hitelintézetek is 
találhatók. Vita tárgyát képezi, hogy az említett intézetek között legyen-e 
elektronikuspénz-kibocsátó intézmény is, amint az a 2000/46/EK irányelv ben meg 
 
HU 8   HU van határozva. 13 tagállam és az Európai Központi Bank azon a véleményen van, 
hogy legyen, 11 viszont azon, hogy ne le gyen. Az EKB érdekelt az ügyben, és 
stabilitási okok miatt javasolta, hogy az elektronikuspénz-kibocsátó intézményt 
részesítsék ugyanolyan védelemben, mint a „hitelintézeteket”, különös tekintettel a 
transzeurópai automatizált valós idej ű elszámolási rendszerre (TARGET). 
4. A 2. cikk f) és g) pontjában  szerepelő „résztvev ő”, illetve „közvetett résztvev ő” 
fogalmának meghatározása felkeltette a figyelmet. 
Először is, az EKB szerint, nincs egyetértés  az Unió berkeiben arra vonatkozóan, 
vajon az elszámolási ügynökségek, elszámolóházak és a központi résztvev ők 
megfelelnek-e az említett definícióknak, jóllehet minden tagállam a kérd őívre adott 
válaszaiban egységesen arra az állás pontra helyezkedik, hogy az ilyen jogalanyok 
résztvevőként is eljárhatnak. 
Másodsorban, az EVI által biztosított vé delem nem terjed ki az EU-n kívüli 
résztvevőkre. Tíz tagállam amellett ér vel, hogy a rendszer ilyen jelleg ű kibővítése 
megoldható, míg 4 másik tagállam körültekinté ssel támogatja az ötletet. Tekintettel a 
tőkepiacok integrálódására, a védelmet kim ondottan igénylik az olyan esetekben, 
amikor az EU-n belüli rendszerben harmadik országbeli résztvev ők jelennek meg, 
illetve, ha a rendszer az EU- kívül találh ató, akkor az EU-ból származó résztvev ők 
számára. Ez már lehetséges esetenként  megkötött kétoldalú megállapodások alapján, 
de az ilyen megállapodá sok számos nem mell őzhető kockázattal járnak a jogi 
kiszámíthatóság, illetve akár az egész rendszert, mint olyat illet ően. Szemmel 
láthatóan az EU-nak nincs hatásköre arra, hogy az EVI érvényességét a Közösség 
határain túlra kiterjessze, de az elképzelhet ő, hogy az EU-ban található 
rendszerekben részt vev ő, harmadik országokból származó résztvev ők vagy 
rendszerek, illetve az EU-n kívüli rendszerekben megjelen ő, EU-ból származó 
résztvevők esetében felmerül ő kérdéseket nagyobb alapossággal szabályozzák. 
Minden ilyen megállapodás további pénzügyi stabilitást nyújthat.  
5. 2. cikk i)  pont Néhány tagállamnak az a kíváns ága, hogy az EVI-ben pontosítsák, 
milyen esetben szükséges egy átutalás i megbízást a rendszerbe  beléptetettnek 
tekinteni olyankor, amikor több rendszer is össze van kapcsolva. Ez annak a 
biztosítására szolgál, hogy az „átutalási megbízás” vagy a „fizetési megbízás” fedjen le minden fizetési eszközt.  
6. Az EVI 2. cikkének j) pontjában a „fizetésképtelenségi eljárások”-ra vonatkozóan 
szereplő meghatározása nem fedi le egyértelm űen valamennyi, a fizetésképtelenségi 
eljárásokhoz hasonló nemzeti eljárást. Né hány tagállam a me ghatározás további 
kiterjesztést kéri anna k érdekében, hogy teljes en felkészülhessen a 
fizetésképtelenségi eljárások esetére. Olyan szabályozási moratóriumok például, 
amelyek különböznek a fizetésképtelenségi  eljárásoktól, nem tartozhatnak e 
kategóriába, annak ellenére, hogy az azonos  típusú eljárások hasonló hatással 
lehetnek a fizetési és az értékpapír-elszámolási rendszerekre, mint maguk a fizetésképtelenségi eljárások. Az egyik javaslat az, hogy a megbízások kapjanak egy 
„24 órás szabály” nyújtot ta védelmet (az ez id ő alatt elvégzett ügyletek a cs őd 
bekövetkezte el őtti ügyleteknek számítanak)  anélkül, hogy megkívánnák a 
jóhiszeműség igazolását. Ez a probléma kiterjed  az EVI 7. cikkére, azért, hogy az 
úgynevezett visszaigénylési szabályok elleni védelmet is belevegyék a tisztán fizetésképtelenségi eljárásoktól különböz ő egyéb eljárásokat követ ően.  
 
HU 9   HU 7. A „fedezet” nemzeti szint ű értelmez ő rendelkezései a 2. cikk m) pontjában 
láthatóan nem okoztak összeegyeztethet őségi problémákat, annak ellenére, hogy 
alapvetően különböznek egymástól. Az EKB megállapította, hogy bár pillanatnyilag 
nincsenek azonnal megoldandó problém ák, a fedezet elfogadhatóságával 
kapcsolatosan terveze tt változtatásokból, amelyek ér intik például a bankhiteleket, 
adódhatnak nehézségek. 
8. 3. cikk Egy másik problematikus kérdés az,  hogy mintegy 8 tagállam nem teszi 
kötelezővé a bíróságok és az igazgatási ható ságok részére a fizetésképtelenségi 
eljárásról hozott döntésük napjának pontos  bejelentését. 15 tagállam bejelenti a 
fizetésképtelenségi eljá rásról hozott döntés id őpontját. Az említett tagállamok közül 
néhány nagyon pontos követelményeket ír el ő a bírák és a bíró ságok határozatai 
időpontjának bejelentési kötelezettségére a bí rákra és a bíróságokra vonatkozóan, 
más tagállamok viszont a sajtóban is közzé teszik az ilyen jelleg ű információkat, 
valamint az interneten is megjelentetik az okat. A kérdés nyilvánosságra hozatalának 
nincs különösebb jelent ősége, de annál inkább fonto ssá válik, ha a rendszer egyik 
résztvevőjére vonatkozó fizetésképtelenségi döntés meghozatalában kell dönteni, 
elsősorban a rendszerbe utalványozott összeg ekre és azok visszavonhatatlanságára 
vonatkozóan a 3. cikk 1) be kezdése értelmében.  
9. Elhangzott, hogy a rendszerbe történ ő belépés id őpontja nem egyértelm ű (lásd 5. 
cikk 5 pontját) az RTGS- fizetési rendszereket illet ően, valamint olyan körülmények 
között, amikor különböz ő rendszerek vannak összekapcsolva, továbbá a 6. cikk 2) 
pontja (fizetésképtelenség bejelentése) eset én . A 6. cikk 2) pontja nem írja el ő az 
EKB és a Bizottság közvetlen módon történ ő értesítését. Tekintettel az említett 
intézmények szerepére a felügyeletet a és rendszer m űködését illet ően, valamint arra, 
hogy a Közösségi regisztrációs rendszerek felel ősei, hasonló jelleg ű kötelezettség 
beiktatását szükséges lenne befejezni. A Bizottságnak valószín űleg el tudná látni a 
gyors reagálású mechanizmus m űködtetését annak biztos ítása céljából, hogy az 
esetleges fizetésképtelenségre vonat kozó információk minden érintett résztvev őhöz 
késedelem nélkül eljussanak. 
10. A 8. cikk valamely résztvev ő fizetésképtelensége esetén egy rendszerre vonatkozó 
szabályt alkalmaz“ […] az adott rendszerben való részvételb ől eredő, illetve azzal 
kapcsolatban lév ő jogokra és kötelezettségekre. A fizetésképtelenségre vonatkozó 
jogszabályok lehetséges ütközésének elkerülése érdekében nagyobb egyértelm űségre 
lenne szükség, amikor a rendszer m űködését irányító jogszabály eltér annak a 
tagországnak a jogszabályától, am elyikben a rendszer található. 
4. A Z ELSZÁMOLÁSOK VÉGLEGESSÉGÉR ŐL SZÓLÓ IRÁNYELV CÉKIT ŰZÉSEI , 
EREDMÉNYEI ÉS HATÁSAI  
A tagállamok által nyújtott információk összes ítése céljából néhány kulcsfontosságú kérdésre 
választ kell adni. Az EVI- t érint ő, az értékelésre vonatkozó f őbb kérdések a következ ők:  
 
HU 10   HU 1. Hogyan ültették át a tagállamok az EVI-t ? 
Amint a fentiekben körvonalaztuk, a tagállamok nagyon kielégít ő módon ültették át az EVI-t. 
Mindamellett, maradtak függ őben problematikus kérdések, ille tve néhány tagország esetébe, a 
rendszerek m űködtetésére szolgáló jogszabály kivála sztására vonatkozó cikk végrehajtása 
vezethet oda, hogy a Bizottság ezeket az eseteket jogsértésnek tekinti. 
2. Hogyan hajtották végre az új jogszabályokat? 
Az EVI végrehajtása a tagállamok jogs zabályain keresztül eredményesnek t űnik. A 
rendszerek kijelölése és  felülvizsgálata, úgy t űnik, minden különösebb probléma nélkül 
működik. 
3. El őfordult-e jelent ősebb késés?  
Nem, az EVI végrehajtása során nem került sor jelent ősebb késésre. Az EU minden, 2004. 
május 1-jén csatlakozó új tagállama je lentésében azt á llítja, hogy megfelel ően és 
működőképes módon ültették át az EVI-t.  
4 Elérték-e a jogi érthet őséget a rendszerben résztvev ők fizetésképtelenségének 
következményei vonatkozásában? 
Az EVI, a terveknek megfelel ően, két szempontból is bi ztosítja a jog egyértelm űségét és a 
jogbiztonságot; egyrészt annyiban, hogy minde n rendszerben megválasztható, melyik 
tagország jogának hatálya alá kíván tartozni és m űködni; és annyiban, hogy minden tagállam 
jogszabálya a fizetési átutálási megbízásokat és  az értékpapír-elszámolási megbízásokat – 
miután azok bekerültek valamelyik rendszerb e (az EVI-ben megjelöltek kivételével) – 
visszavonhatatlannak, joger ősnek és érvényesnek, valami nt, a rendszer szabályaival 
összhangban lév őnek tekinti.-{}- 
5. Biztosítható-e afel ől a piac, hogy a fizetési megbízások és az értékpapír-elszámolási 
megbízások visszavonhatatlanok, miután azok valamelyik “rendszerbe bekerültek”?  
Igen, ennek ellenére van néhány tényez ő, mint például az EVI-ben  a “fizetésképtelenségi 
eljárások”-ra vonatkozó meghatározás, melyek, esetleg nem elég egyértelm űek ahhoz, hogy 
lefedjenek minden vonatkozó eljárást, ami elméletileg megkérd őjelezheti a 
visszavonhatlanságot, a kötelez ő jogi hatást, és a végreh ajthatóságot. Ezen túlmen ően, az 
adott rendszerbe történ ő beléptetés id őpontjának megállapítása ott okozhat nehézséget 
olyankor, amikor két, illetve több olyan rendsze r létezik, amit egyedüli rendszernek terveztek, 
de valójában a rendszerek együttm űködnek. 
6 Hozzájárult-e a rendszerkockázat csökken téséhez az EVI, az egésznek tekintett 
fizetés- és értékpapír-elszámolási rendszer ek, valamint a pénzpiacok esetében?  
A jogszabályokkal összefügg ő rendszerkockázatok nem mérhet ők. Ebből következ ően 
helyénvaló közvetett bizonyíté kokra támaszkodni, amelyek szer int az EVI csökkentette a 
rendszerkockázatot. Az említett ha tások tekintetében a tagállamok válaszai alapján a pénzügyi 
rendszerek stabilitásáért felel ős központi bankok véleményében találhatunk erre vonatkozó 
megerősítést. Következésképpen, az EKB szerint, "... a befektet ők védelme és a rendszeres 
stabilitása stabil jogi környezeten alapul, amely támogatja a befektet ők jogait és a rendszerek 
integritását, és amelynek egyik pé ldája az Elszámolások véglegességér ől szóló irányelv, az 
EVI.” (2004).  A Bank of Engla nd pedig a következ őt mondta, "...[az EVI által biztosított 
 
HU 11   HU típus] kijelölése hozzájárulhat  a pénzügyi stabilitáshoz, azáltal, hogy az EGT-országok 
fizetésképtelenségre vonatkozó jogszabályaiból adódó hiányosságok esetén  védelmet biztosít, 
arra az esetre, ha a rendszer valamely résztvev ője mulasztása követ el (Financial Stability 
Review, 2002. december).   
7. Merültek-e fel költségek az EVI végrehajtása során? 
A Bizottságnak nincs tudomása semmilyen felmerült költségr ől, kivéve azt a magától 
érthetődő költséget, amit a tagállamok az EVI átültetésére, valamint a rendszerek 
adminisztrációs bejegyzésére és ehh ez hasonló dolgokra fordítottak. Nem ellen őrizhető 
bizonyosságként említjük meg, hogy az osztrák ke reskedelmi kamara (2005. októberében) az 
EVI-t nem sorolja a bankszektornak költséget jelent ő irányelvek közé.  
8. Járt-e az EVI bevezetése váratlan eredménnyel vagy hatással?  
Nem; egyetlen tagállam sem számolt be ilyen problémákról. 
9. Van-e arra bizonyíték, hogy egy cs ődeljárás kihatással lett volna a rendszer 
működésére? 
Arra a kérdésre, hogy a fizetési és/vagy értékpapír-elszámolási rendszerek résztvev őit 
érintette-e fizetésképtelenségi eljárás, (cs ődeljárás) az EVI-be történ ő belépésük után, a 
tagállamok eltér ő pontossággal válaszoltak. A tagállamok 12 cs ődeljárásról számoltak be az 
EVI hatályba lépése óta. Mindazonáltal, az es etek tényleges száma ennél magasabb lehet. A 
bejelentett cs ődeljárások, úgy t űnik, nem tettek kárt a rendszerb en; sem annak a rendszernek, 
amelyhez a fizetésképtelen résztvev ő tartozott, sem a pénzügyi  stabilitásnak, semmilyen 
mérhető szinten. 
5. K ÖVETKEZTETÉSEK  
Az Európai Bizottság a fentiek alapján a következ ő következtetéseket vonja le. 
1. Az EVI kielégít ően működik. A tagállamok általában meg vannak elégedve vele. 
2. Szükség van és lehet őség is nyílik néhány pontosításra, javításra, pontosabb 
meghatározásra és lehetséges egyszer űsítésekre, amint ezt a fentiekben 
körvonalaztuk. 
3. A fent elmondottak alapján, a Bizott ság 2006 folyamán javasolni fogja a 
tagállamoknak és az EKB-nak, hogy például az Európai Értékpapí r-bizottság (ESC) 
keretében térjenek vissza a kérdésekre és alakítsanak ki párbeszédet arról, hogy az EVI milyen mérték ű módosítása szükséges a javítá s céljával beazonosított kérdések 
és/vagy egyéb problémák megoldásához. 
Ez a párbeszéd tekintetbe kellene vegye  azt, hogy a kifizetések és az értékpapír-
elszámolási rendszerek területén néhány font os változás ment végbe, ami befolyással 
lehet az EVI-re. A Bizottság 2006 folyamán jogi eszközök alkalmazását javasolhatja az elszámolások és szolgáltatások hatékonys ágának és biztonságának növelésére. 
Ezen túlmen ően, adott esetben a Hágai Értékpa pír Egyezmény Közösség általi 
aláírására irányuló javaslatról folytatott vita eredményét is figyelembe lehet venni. 
 
HU 12   HU ANNEX  
Logframe for the evaluation of  Settlement Finality Directive 
 Description Evaluation questions Evidences Indicators 
Assumptions • The insolvency of a 
participant in a Clearing 
and Settlement system may 
have systemic implications.  • Potential consequences of 
the failure of a participant 
in a system for the system 
as a whole or even to other 
systems as evidenced e.g. 
by the relevant studies of 
CPPS-IOSCO.  • Potential risk of unwinding 
and losses for participants 
• Regulatory and capital 
adequacy treatment 
 
Actions • Settlement Finality 
Directive. • How have the different 
Member States transposed the SFD? 
• How has new legislation 
been applied and/or 
enforced? 
• Have there been important 
delays or shortcomings? • National laws. 
• System rules. • Transposition indicators. 
• Transposition delays. 
Results  • Ensure legal certainty, 
bindingness and 
enforceability of payment 
transfers- and securities 
settlement orders entered 
into a system as defined by 
the SFD. • Has legal certainty 
increased? 
• Can the market rely on the 
bindingness and 
enforceability of payment 
transfers and securities 
settlement orders after entry 
into a “system”? • National laws. 
• Insolvency cases. 
• Responses to questionnaire • Treatment and impact of 
insolvency cases. [the 
number will stay 
unaffected, it’s the effects 
that count] 
• Problems reported by 
Member States.  
Impacts • Reduction of systemic risk 
inherent in payment 
systems. 
• Contribute to the cost-
effective operation of cross-
border payment and 
securities settlement 
arrangements in the EU. • Is there any implementation 
cost due to the SFD? 
• Are other costs reduced? 
• Are there any unexpected 
impacts? 
• Is there any evidence of 
bankruptcy having impact on a system? • Insolvency cases. 
• Contagion risk/effects due 
to insolvency cases. 
• Responses to questionnaire. 
• Information provided by the 
Member States • Reduced impact of 
insolvency cases. 
• Reduced risk of contagion 
cases.