Az irányelv követelményeinek végrehajtása érdekében további intézkedésekre lenne szükség annak biztosítására, hogy az ABAK-ok igénybe vegyék a továbbra is általuk végzett feladatok ellátásához szükséges emberi erőforrásokat azokban az esetekben, amikor feladataik egy részét harmadik felekre ruházzák át, valamint az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló rendeletben (ABAK-rendelet) meghatározott végrehajtási szabályok nagy részének az ÁÉKBV-k szabályozási keretébe történő áthelyezése érdekében. Ezeket az intézkedéseket a Bizottság végrehajtási jogi aktusai határoznák meg, amint az irányelvek módosítására irányuló javaslat elfogadásával megkapja az erre vonatkozó megbízatást.

Az ABAK-okra és az ÁÉKBV-kre vonatkozó jogi keretek átruházási szabályai lehetővé teszik a befektetési portfóliók hatékony kezelését és a szükséges szakértelem bevonását egy adott földrajzi piacon vagy eszközosztályban. Ez a modell hozzájárul az alapok és alapkezelők uniós keretének sikeréhez. Ugyanakkor az értékelés arra a következtetésre jut, és ezt az ESMA is alátámasztotta, hogy a kockázat- vagy portfóliókezelés harmadik felekre történő átruházására vonatkozó uniós követelmények teljesítése során alkalmazott eltérő nemzeti felügyeleti módszerek következetlenségeket idéznek elő, amelyek csökkenthetik a befektetővédelem általános szintjét. Az alkalmazandó szabályozási standardok egyértelműségének elégtelensége csökkenti a jogbiztonságot, növeli a felügyeleti eredmények közötti eltéréseket, és végső soron nem biztosítja a befektetők védelmének egységes szintjét az egész Unióban.

A felülvizsgálat arra is rámutatott, hogy a felügyeleti hatóságokhoz benyújtott piaci adatok hiányosak vagy nem elég részletesek, ami rontja a hatóságok azon képességét, hogy felismerjék a kockázatok megjelenését és továbbgyűrűzését a tágabb értelemben vett pénzügyi rendszerbe. A jogalkotási javaslat célja, hogy javítsa a vonatkozó adatgyűjtést, és megszüntesse a más európai és nemzeti jogszabályok alapján esetleg előforduló kettős adatszolgáltatásból adódó hatékonysági problémákat, összhangban a digitális pénzügyi szolgáltatási stratégiában bejelentett, a felügyeleti adatokra vonatkozó szélesebb körű stratégiával.

A Bizottság értékelése szerint az ABAK-irányelv általában teljesíti célkitűzéseit, és a szabályozási standardok uniós szintű harmonizációja megkönnyítette a kollektív befektetési alapok európai piacának integrációját. A befektetési alapok szektorának mérete 2008 óta hozzávetőlegesen megháromszorozódott, eszközállománya 5,5 billió euróról több mint 15 billió euróra nőtt, ami a pénzügyi szektor teljes eszközállományának százalékában kifejezve is jelentős. Kapcsolódik a tágabb értelemben vett pénzügyi szektorhoz, ami fontossá teszi a potenciális rendszerszintű kockázatok megfelelő kezelését.

A pénzügyi stabilitás és a piac integritása az ABAK-irányelv kulcsfontosságú célkitűzései. Az ABAK-irányelv eszközöket vezetett be a pénzügyi stabilitási kockázatok makroprudenciális nyomon követésének és felügyeletének javítására. Az ABAK-ok kötelesek jelentést tenni a felügyeleti hatóságoknak az ABA fő kitettségeiről, likviditási profiljáról és tőkeáttételéről. A felügyeleti adatszolgáltatás támogatta az eredményes makroprudenciális felügyeletet, és hasznos a piac nyomon követéséhez, de a jelentett adatok részletezettségét javítani lehetne. Az ABAK-irányelv az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) által koordinált hatékony felügyeleti együttműködési hálózatot hozott létre, amely hozzájárul az ABA-k Európai Unión belüli tevékenységeire vonatkozó felügyeleti módszerek konvergenciájához.

A Bizottság, az irányelv 69. cikkének rendelkezései szerint, felülvizsgálta az ABAK-irányelv hatályát és alkalmazását. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az ABAK-irányelv felülvizsgálata során felmerült problémák az ÁÉKBV-k tevékenységei szempontjából is hasonlóan relevánsak. Következésképpen e jogalkotási javaslat célja, hogy a két irányelv követelményeinek jobb összehangolása érdekében az ABAK-irányelv és az ÁÉKBV-irányelv módosításával kezelje ezeket a problémákat.

A letétkezelői szolgáltatásokhoz való határokon átnyúló hozzáférés lehetővé tételére irányuló javaslatok megfelelő egyensúlyt teremtenek az ABA és a befektető igényei között, megelőzve azokat a kockázatokat, amelyek akkor merülhetnének fel, ha a letétkezelői szolgáltatásokra nem vonatkozna átfogó uniós szintű szabályozás. Emellett a központi értéktárakat be kell vonni a letétkezelői láncba annak a szabályozási hiányosságnak a megszüntetése érdekében, amely aláássa a letétkezelők képességét feladataik ellátására, és potenciálisan káros az ABA-k és az ÁÉKBV-k befektetői számára. A javasolt intézkedés arányos, és figyelembe veszi a már engedélyezett szervezetek státuszát.

Emellett az ABAK-irányelv felülvizsgálata hatással lesz az európai hosszú távú befektetési alapokról (EHTBA) szóló rendelet (EHTBA-rendelet – (EU) 2015/760 rendelet) hatálya alá tartozó ABA-kat kezelő ABAK-okra. Az EHTBA-rendelet egy európai termékrendelet, amelyet az ABAK-irányelvvel párhuzamosan felülvizsgálnak, és e javaslat elfogadásával egy napon az EHTBA-rendelet módosítására irányuló jogalkotási javaslatot fogadnak el. Az EHTBA-kat kezelő ABAK-ok számára valószínűleg előnyös lenne a könnyebb hozzáférés a határokon átnyúló letétkezelői szolgáltatásokhoz, ha ezek az alapok kisebb piacokon találhatók. A felügyeleti adatszolgáltatási követelmények javítása hosszabb távon pozitív hatással lenne az EHTBA-kat kezelő ABAK-ok szabályozásból eredő terheire is. A központi értéktárak bevonása a letétkezelői láncba pozitív hatást gyakorolna a befektetői érdekekre azon EHTBA-részesedések aránya tekintetében, amelyeket a központi értéktárak őrizhetnének.

A hatékony és eredményes felügyelet alatt álló tőkepiaci unióban a hitelnyújtó alapok alternatív finanszírozási forrást biztosíthatnak az európai vállalatok és kkv-k számára azáltal, hogy versenyképes finanszírozási lehetőségek szélesebb köréhez adnak hozzáférést. Ezek az alapok képesek lehetnek közvetlenül támogatni a munkahelyteremtést, a gazdasági növekedést, az innovációt, a zöld átállást és a Covid19-világjárványból való kilábalást. A hitelnyújtó alapok korlátozott likviditás esetén védőhálóként is szolgálhatnak vagy csillapíthatják a sokkokat azáltal, hogy a hitelfinanszírozás akkor is elérhető marad általuk, amikor a hagyományosabb hitelezők kihátrálnak a piacról. Ezért a jogalkotási javaslatok összhangban vannak a tőkepiaci unió azon átfogó stratégiájával, hogy folytatódjon a pénzügyi szolgáltatások belső piacának kiépítése és a finanszírozás hozzáférhetőbbé tétele az európai vállalatok számára.

Az érdekelt felek többsége (körülbelül 70 %) és a kiadott véleményében az ESMA is támogatja a központi értéktárak bevonását a letétkezelői láncba. A javaslat arányos, mivel nem írja elő a letétkezelők számára, hogy átvilágítsák az európai központi értéktárakat.

A felügyeleti adatokra vonatkozó tervezett megközelítés egyszerűsíteni és észszerűsíteni fogja a jelenlegi beszámolási kötelezettségeket. Hosszabb távon megtakarításokat eredményez, mivel célja azon állami hatóságok számának csökkentése, amelyeknek az ABAK-ok egymást átfedő adatokat szolgáltatnak. A megközelítés azt is biztosítja, hogy a módosításokból eredő egyszeri költségek a lehető legkisebbre csökkenjenek azáltal, hogy megfelelő előzetes tervezést és átfogó megközelítést biztosítanak a különböző uniós jogszabályokra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatáshoz, figyelembe véve a digitális környezet fejlődését.

Végül megvizsgálták, hogy az ABA vagy ÁÉKBV eszközeinek letéti őrzését központi értéktárakra átruházó letétkezelőknek kell-e átvilágítást végezniük. Az a döntés született, hogy ez túlzó lenne, mivel az engedélyezett központi értéktárakra már most is szigorú ágazati követelmények és felügyeleti szabályok vonatkoznak. Ezért a javaslat arra összpontosít, hogy a központi értéktárakat bevonják a letétkezelői láncba anélkül, hogy felesleges átvilágítási követelményeket írnának elő a letétkezelők számára.

A likviditási kockázat kezelésével kapcsolatban szintén több különböző beavatkozási szintet vettek fontolóra a pénzügyi stabilitás biztosítása érdekében. A választott alternatíva a legkevésbé előíró jellegű. A nyílt végű alapok alapkezelői ideiglenesen felfüggeszthetnék az ABA vagy ÁÉKBV befektetési jegyeinek vagy részvényeinek visszavásárlását vagy visszaváltását. Arra is köteleznék őket, hogy legalább egy másik likviditáskezelési eszközt válasszanak – anélkül, hogy előírnák, melyiket, így az alapkezelőké lenne a végső döntés –, amelyet aktiválhatnának, ha a körülmények ezt szükségessé teszik. Ez az intézkedés támogatná a pénzügyi rendszer stabilitását.

Az előnyben részesített alternatíva a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára előnyökkel jár, különösen a hitelnyújtó ABA-kat kezelő ABAK-okra vonatkozó követelmények összehangolása révén. Amellett, hogy támogatja az ilyen ABA-k hatékonyabb kezelését, az előnyben részesített alternatíva célja, hogy lehetővé tegye az ABA-k számára, hogy határokon átnyúlóan is hitelt nyújthassanak vállalkozásoknak. Egyes tagállamokban az ABA-k nem nyújthatnak hitelt, vagy erre csak a helyben letelepedett alapok jogosultak. Ez a felülvizsgálat tovább integrálná a hitelnyújtó alapok piacát, és több üzleti lehetőséget teremtene ezen alapok számára. Ez alternatív finanszírozási forrásokat nyitna meg a kkv-k számára, különösen ott, ahol a bankoktól nem tudnak hitelt szerezni.

Amennyiben nem álltak rendelkezésre adatok, a DG FISMA további nyomonkövetési mérőszámokat vezetett be annak érdekében, hogy később további adatok álljanak rendelkezésre, például az adatszolgáltatással kapcsolatban.

E jogalkotási kezdeményezés előkészítése során hatásvizsgálat is készült.

A 8. cikk (1) bekezdésének c) pontja úgy módosul, hogy előírja az ABAK számára legalább két teljes munkaidőben foglalkoztatott személy alkalmazását, vagy két olyan személy foglalkoztatását, akik nem az ABAK alkalmazásában állnak, de mégis kötelezettséget vállalnak arra, hogy teljes munkaidőben foglalkoznak az ABAK üzleti irányításával, és akik az Unióban lakóhellyel rendelkeznek, így biztosított lesz az ABAK-on belül a minimális stabilitás.

Az ESMA emellett a hitelnyújtási és a letétkezelői piac fejleményeinek nyomon követése szempontjából hasznos adatokat is gyűjt majd. Az ESMA folytatja a likviditáskezelési eszközök használatára vonatkozó adatok gyűjtését és elemzését.

A 46. cikk (2) bekezdésének j) pontja módosul, és felhatalmazza a hatáskörrel rendelkező hatóságokat annak előírására, hogy az ABAK aktiváljon vagy deaktiváljon egy adott likviditáskezelési eszközt. A 47. cikk (4) bekezdésének d) ponttal történő kiegészítésével ez a hatáskör a nem uniós ABAK-okra is kiterjed. Az 50. cikkbe beilleszteni javasolt (5a)–(5g) bekezdés kötelezi a hatáskörrel rendelkező hatóságokat arra, hogy értesítsék a többi érintett hatóságot, az EÉPH-t és az ERKT-t, mielőtt előírnák egy likviditáskezelési eszköz aktiválását vagy deaktiválását. A javasolt bekezdések meghatározzák az ilyen esetekre vonatkozó együttműködési elveket is. Az 50. cikkbe beilleszteni javasolt (7) bekezdés felhatalmazná az EÉPH-t arra, hogy szabályozástechnikai standardokat dolgozzon ki, amelyekben feltünteti, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok beavatkozása milyen helyzetekben indokolt.

A 20. cikk (1) bekezdése módosul annak egyértelművé tétele érdekében, hogy az átruházásra vonatkozó megállapodások az I. mellékletben felsorolt valamennyi funkcióra és a 6. cikk (4) bekezdése alapján engedélyezett kiegészítő szolgáltatásokra alkalmazandók. A funkciók mellett a szolgáltatásokra is utaló szövegezés ennek megfelelően bekerül a 20. cikk (1) bekezdésének f) pontjába és a 20. cikk (3), (4) és (6) bekezdésébe is.

A 21. cikk (11) bekezdésének utolsó franciabekezdése úgy módosul, hogy bevonja a központi értéktárakat a letétkezelői láncba, ahol egymással versengő letéti őrzési szolgáltatásokat nyújtanak, ezáltal egyenlő versenyfeltételeket teremt a letéti őrzést végző intézmények között, és biztosítja, hogy a letétkezelők hozzáférjenek a feladataik ellátásához szükséges információkhoz. A javaslat szerint a letétkezelőket mentesíteni kell az előzetes átvilágítási kötelezettség alól, amennyiben a letéti őrzést végző intézmény központi értéktár, mivel azt kellően átvizsgálták, amikor központi értéktári engedélyt kért.

A jobb felügyelet biztosítása érdekében a 21. cikk (16) bekezdése módosul annak érdekében, hogy a letétkezelők ne csak a saját hatáskörrel rendelkező hatóságaikkal működjenek együtt, hanem az őket letétkezelőnek kijelölő ABA hatáskörrel rendelkező hatóságaival és az ABA-t kezelő ABAK hatáskörrel rendelkező hatóságaival is.

A 23. cikk (1) és (4) bekezdése az ABAK-tevékenységek befektetők számára történő átláthatóságának javítása érdekében az ABAK-ok által biztosítandó további tájékoztatási követelményekkel egészül ki, nevezetesen a likviditáskezelési eszközök használatának feltételeire és az ABAK-ot vagy annak leányvállalatait terhelő díjakra vonatkozó információkkal, valamint az ABA-ra vagy annak befektetéseire közvetlenül vagy közvetve kivetett vagy azokhoz rendelt valamennyi közvetlen és közvetett díjra és költségre vonatkozó rendszeres adatszolgáltatással. Az ABAK-ok kötelesek tájékoztatni a befektetőket a nyújtott hitelek portfólió-összetételéről is.

A 24. cikk (1) bekezdése módosul, a 24. cikk (2) bekezdésének d) pontját pedig el kell hagyni, így az (1) bekezdésben megszűnnek az azon adatokra vonatkozó korlátozások, amelyeket a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak az ABAK-októl meg kell kapniuk az általuk kezelt ABA-k tekintetében. A javaslat szerint az EÉPH-nak szabályozástechnikai standardtervezeteket és végrehajtás-technikai standardtervezeteket kell kidolgoznia az ABAK-rendeletet kiegészítő ABAK-irányelv IV. mellékletében meghatározott jelenlegi felügyeleti adatszolgáltatási mintadokumentum felváltása céljából.

A 38a. cikk beillesztésével az EÉPH-nak rendszeresen szakértői értékelést kell végeznie az átruházásra vonatkozó szabályok alkalmazásával kapcsolatos felügyeleti módszerekről, különös tekintettel a postafiókcégek létrehozásának megelőzésére. Az új 69b. cikk értelmében a Bizottságnak felül kell vizsgálnia a 2011/61/EU irányelvben meghatározott átruházási szabályokat és annak végrehajtási intézkedéseit azzal a céllal, hogy javaslatot tegyen a postafiókcégek létrehozásának megelőzéséhez szükséges módosításokra. Értékelni kell továbbá a letétkezelői útlevél bevezetésének lehetőségét és a hitelnyújtó ABA-kat kezelő ABAK-okra vonatkozó szabályok működését.

Az 50. cikk (5a)–(5g) bekezdéssel való kiegészítése megerősíti a felügyeleti együttműködést. Az ABAK fogadó tagállamának hatáskörrel rendelkező hatósága az EÉPH és, amennyiben a pénzügyi stabilitást érintő kockázatok is fennállnak, az ERKT értesítése mellett felkérheti az ABAK letelepedése szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát, hogy gyakorolja felügyeleti hatásköreit, megjelölve a kérelem indokait. Az 50. cikk (5) bekezdésének módosítása csökkenti a hatáskörrel rendelkező hatóságok bizonyítási terhét azáltal, hogy előírja a fogadó hatóságok számára a megfelelő intézkedések megtételét. Ezen túlmenően az EÉPH felhatalmazást kap arra, hogy felkérje a hatáskörrel rendelkező hatóságot, hogy az állandó bizottsága elé terjessze azokat az esetet, amelyek határokon átnyúló vonatkozásúak lehetnek, vagy hatással lehetnek a pénzügyi stabilitásra vagy a befektetővédelemre. Az 50. cikk (7) bekezdése továbbá felhatalmazza az EÉPH-t, hogy szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozzon ki, amelyekben feltünteti, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok milyen helyzetekben gyakorolhatják a likviditáskezelési eszközökkel kapcsolatos hatásköröket.

A javaslat kiterjed a 61. cikk (5) bekezdésének módosítására, engedélyezve a hatáskörrel rendelkező hatóságok számára, hogy lehetővé tegyék a letétkezelői szolgáltatások más tagállamokban történő igénybevételét mindaddig, amíg a letétkezelői útlevél bevezetése szükségességének felülvizsgálatát követően meg nem hozzák az intézkedéseket.

A javaslat tartalmazza az I. melléklet módosítását a 3. pont beillesztésével, amely a hitelezést az ABAK-ok jogszerű tevékenységének ismeri el. Ez azt jelenti, hogy az ABA-k az Unióban bárhol, többek között határokon átnyúlóan is nyújthatnak hiteleket. Az I. melléklet a 4. ponttal egészül ki az értékpapírosítási különleges célú gazdasági egységek számára az ABAK-ok által nyújtott szolgáltatások jogszerűvé tétele érdekében.

A Bizottság módosításokat javasol a 21. cikk (6) bekezdésének c) pontjához, a 35. cikk (2) bekezdésének b) pontjához, a 36. cikk (1) bekezdésének c) pontjához, a 37. cikk (7) bekezdésének e) pontjához, a 40. cikk (2) bekezdésének b) pontjához és a 42. cikk (1) bekezdésének c) pontjához, amelyek aktualizálják a harmadik országbeli jogalanyokra vonatkozó azon követelményeket, amelyek tiltják a pénzmosás elleni legújabb európai jogszabályok szerint kiemelt kockázatot jelentő országként azonosított joghatóságokban való letelepedést.

A 36. cikk (1) bekezdése és a 42. cikk (1) bekezdése egyaránt kiegészül a vonatkozó d) ponttal, amely előírja, hogy a nemzeti szabályok hatálya alá tartozó és az egyes tagállamokban aktív nem uniós ABA-knak vagy nem uniós ABAK-oknak teljesíteniük kell azt a követelményt, hogy nem olyan harmadik országban találhatók, amely adóügyekben nem együttműködőnek minősül.

A Bizottság módosításokat javasol a 21. cikk (6) bekezdésének d) pontját, a 35. cikk (2) bekezdésének c) pontját, a 37. cikk (7) bekezdésének f) pontját és a 40. cikk (2) bekezdésének c) pontját illetően azon harmadik országbeli jogalanyokra vonatkozó követelmények aktualizálása érdekében, amelyek csak akkor férnének hozzá a belső piachoz, ha olyan harmadik országokban telepedtek le, amelyek nem szerepelnek az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek európai uniós jegyzékében.

A 47. cikk (3) bekezdése módosul, lehetővé téve az EÉPH számára, hogy a rendelkezésére álló piaci adatokat összesített vagy összefoglaló formában közzétegye, ezáltal enyhítve a titoktartási előírásokat.

A szöveg egy felülvizsgálati rendelkezéssel – a 69b. cikkel – egészül ki, amely felhatalmazza a Bizottságot, hogy kezdeményezze az átruházásra, a letétkezelői szolgáltatásokra és a likviditáskezelési eszközök használatára vonatkozó rendelkezések felülvizsgálatát. Felhatalmazza továbbá az EÉPH-t, hogy készítsen jelentést, amelynek célja az ABAK-okra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatási követelmények észszerűsítése, és használja alapként az ABAK-irányelv 24. cikke szerinti felügyeleti adatszolgáltatásra vonatkozó szabályozástechnikai standardtervezetek kidolgozásához.

A 2009/65/EK irányelv módosításai

A 2. cikk (1) bekezdése javasolja a „központi értéktár” fogalommeghatározásának megadását a 909/2014/EU rendelettel összhangban.

A 22a. cikk utolsó franciabekezdésében a negyedik bekezdés úgy módosul, hogy a központi értéktárakat a letétkezelő megbízottjának tekinti, amennyiben egymással versengő letéti őrzési szolgáltatásokat nyújtanak. Ez egyenlő versenyfeltételeket teremt a letéti őrzést végző intézmények között, és biztosítja, hogy a letétkezelők hozzáférjenek a feladataik ellátásához szükséges információkhoz.