A javaslat a tartalom tekintetében nem vezet be új adatszolgáltatási követelményeket, hanem a javaslatban módosított uniós jogi aktusokban előírt meglévő közzétételi követelményekre támaszkodik.

A fentiek mellett a javaslatot kísérő hatásvizsgálat szakirodalmi kutatásra, és különösen a következő tanulmányokra és szakvéleményekre is támaszkodik:

Az érdekeltek többsége támogatta, hogy az egységes európai hozzáférési ponton keresztül széles körben, a pénzügyi és a fenntarthatósági vonatkozású adatokra egyaránt kiterjedően lehessen tájékozódni. Az érdekeltek jelentős többsége úgy foglalt állást, hogy az információk közös adatszolgáltatási keret segítségével történő, egységes sémákon és metaadatokon alapuló szabványosítása haszonnal járulhat hozzá az információk összehasonlíthatóságával, megbízhatóságával és további felhasználhatóságával kapcsolatos kihívások leküzdéséhez. Azt is említették, hogy a közös szabványok hiánya az egyik legfontosabb olyan tényező, amely megnehezíti a felhasználók és a társadalom számára a pénzügyi, valamint a környezeti, társadalmi és irányítási (ESG) vonatkozású információk feldolgozását.

Összességében az érdekeltek valamennyi csoportja üdvözölte a Bizottságnak az egységes európai hozzáférési ponttal kapcsolatos kezdeményezését, és olyan szakaszos megvalósítás mellett foglalt állást, amelynek keretében az információknak a hozzáférési ponton keresztüli elérhetővé tétele több lépésben, a prioritásokhoz igazodva történik. Az érdekeltek emellett hangsúlyozták az „egyszeri adatszolgáltatás” elvének fontosságát. A nyilvános adatszolgáltatásra kötelezettek és a kis- és középvállalkozások hangsúlyozták azt is, hogy el kell kerülni az adminisztratív többletterheket és a gazdálkodó egységek által teljesítendő új adatszolgáltatási kötelezettségek bevezetését.

Az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritási elvvel összhangban ez a kezdeményezés nem lépi túl a kezdeményezés céljainak eléréséhez szükséges mértéket. A javaslat a tartalom tekintetében nem vezet be vagy módosít adatszolgáltatási követelményeket. A gazdálkodó egységek és a nemzeti hatóságok terheinek minimalizálása érdekében az egységes európai hozzáférési pont a lehető legnagyobb mértékben támaszkodik a meglévő adatszolgáltatási csatornákra és infrastruktúrára.

·a Business Reporting – Advisory Group (BR-AG) elnevezésű, a Bizottság által e kezdeményezés kapcsán tanácsadásra felkért vállalat szakvéleménye.

A hatásvizsgálathoz összegyűjtött és felhasznált dokumentumok általában tényszerű információkat tartalmaztak vagy megbecsülésnek örvendő, elismert, az adott szakterületen referenciának tekinthető forrásokból származtak. Az érdekeltek által a konzultáció során szolgáltatott nem tényszerű információkat a Bizottság általában véleménynek tekintette.

•Hatásvizsgálat

A javaslatot kísérő hatásvizsgálatot a Szabályozói Ellenőrzési Testület 2021. július 22-én megvizsgálta. A Testület kedvező véleményt nyilvánított, és csupán néhány észrevételt fogalmazott meg, amelyeket a Bizottság beépített a hatásvizsgálat végleges változatába (lásd részletesen a hatásvizsgálat 1. mellékletét).

A hatásvizsgálat több olyan szakpolitikai alternatívát elemez, amely biztosítja az érintett gazdálkodó egységekre vonatkozó nyilvános információkhoz való zökkenőmentes és integrált hozzáférés lehetővé tételére és a szóban forgó információk digitális felhasználásának (és további felhasználásának) bővítésére vonatkozó egyedi célkitűzés elérését. A javaslat szempontjából releváns lehetséges szakpolitikai alternatívák a következő dimenziókra vonatkoztak: 1. az egységes európai hozzáférési ponton keresztül elérhető információk köre; 2. az egységes európai hozzáférési ponton keresztül elérhető információk formátuma; 3. az egységes európai hozzáférési ponton keresztül elérhető információk összegyűjtése és a meglévő gyűjtőpontok összekapcsolása. Ezek azok a kérdések, amelyek az azonosított problémák megoldása szempontjából a legfontosabbak, és egyben ezek határozzák meg elsősorban a költségvonzatokat is.

A hatásvizsgálat a következő dimenziókat is vizsgálta, bár ezek inkább technikai jellegűek, és kevésbé alapvetőek az egységes európai hozzáférési pont egyedi célkitűzései szempontjából: i. az egységes európai hozzáférési ponton keresztül elérhető információk időszerűsége; ii. az adatok integritásának és a forrás hitelességének biztosítása; iii. a már összegyűjtött adatok sorsának szabályozása; iv. az adatmegőrzés időtartama; v. az egységes európai hozzáférési ponton keresztül elérhető „önkéntes információkra” vonatkozó elvek.

•Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

A javaslat elsősorban az egységes európai hozzáférési pont létrehozásához szükséges gyűjtőszervezetek kijelölését szabályozza. Az információk közzétételét biztosító csatornák egyszerűsítésével az egységes európai hozzáférési pont elsősorban – a keresés és a feldolgozás költségének csökkenésén keresztül – a keresleti oldal (a felhasználók) szempontjából, kisebbrészt – az információk közzétételével kapcsolatos kötelezettségekkel összefüggésben – a gazdálkodó egységek szempontjából jelent egyszerűsödést és hatékonyságnövekedést.

•Alapjogok

A javaslat tiszteletben tartja az alapjogokat és különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket. Az egységes európai hozzáférési pont olyan információk tekintetében javítja a hozzáférést, amelyek személyes adatokat is tartalmaznak. Erre a pénzügyi ágazatban folyó adatvezérelt innováció elősegítése, az európai tőkepiacok integrációjának előmozdítása, a befektetéseknek a fenntartható tevékenységek felé való csatornázása, valamint a fogyasztók és a vállalkozások szempontjából vett hatékonyságnövelés érdekében van szükség. Ugyanakkor tekintettel arra, hogy a javaslat nem vezet be új, a meglévőkön túlmutató adatszolgáltatási kötelezettségeket, az egységes európai hozzáférési pont csak azon személyes adatok esetében javítja a hozzáférést, amelyek kezelése az uniós jog vagy más jogalap alapján, az (EU) 2016/679 rendelettel összhangban már szükséges.

4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

A javaslat elsődleges címzettjei az információk közzétételére kötelezett gazdálkodó egységek és a gyűjtőszervezetek.

A kezdeményezés célkitűzéseinek optimális elérése érdekében a javaslat nem ró többletköltségeket a nemzeti és az uniós gyűjtőszervezetekre (a pénzügyi szolgáltatásokat, a tőkepiacokat és a fenntarthatósági kérdéseket szabályozó uniós jogi aktusok szerinti hivatalosan kijelölt rendszerekre, illetékes nemzeti hatóságokra és európai felügyeleti hatóságokra) azokon túlmenően, amelyek az egységes európai hozzáférési pontot létrehozó rendelet elfogadására irányuló javaslat pénzügyi kimutatásában és indokolásának „Költségvetési vonzatok” című fejezetében szerepelnek.

A gyűjtőszervezetek esetében az uniós, illetve nemzeti gyűjtőszervezetek és az egységes európai hozzáférési pont összekapcsolásának költsége (amely elsősorban az alkalmazásprogramozási felületek fejlesztéséből ered) egyedi szinten körülbelül 50 800 EUR egyszeri kiadást, valamint körülbelül 6500 EUR éves kiadást jelent. Egyes esetekben ez a folyamat szorosan összefügg a gyűjtőszervezetek meglévő feladataival vagy már tervezett projektjeivel, például azzal a nemrégiben előterjesztett jogalkotási javaslattal, amely az 575/2013/EU rendelet módosításával felhatalmazza az Európai Bankhatóságot az intézmények által teljesített éves, féléves és negyedéves prudenciális adatszolgáltatások közzétételének centralizálására. Ezen információk kapcsán az egységes európai hozzáférési pont összefüggésében az Európai Bankhatóság fogja ellátni a gyűjtőszervezet feladatait. A javaslat egyben azokra a már létező hivatalosan kijelölt rendszerekre is támaszkodik, amelyek segítségével az átláthatósági irányelv alapján az EU szabályozott piacaira bevezetett átruházható értékpapírok kibocsátóitól már most is gyűjtik a szabályozott információkat.

Az információkat közzétevő gazdálkodó egységeknél – a jogalany-azonosító, az aláíró eszközök és az elektronikus tanúsítvány beszerzésével összefüggésben, valamint a gyűjtőszervezetek által esetleg felszámított közzétételi díjakból fakadóan – jelentkező költségek (közzétételi költségek) éves szinten 800 EUR-t tesznek ki (felső becslés, a gyűjtőszervezetek finanszírozása nemzeti hatáskörben lesz, és várhatóan jellemzően közfinanszírozásból valósul meg). Ez a költség valamennyi érintett gazdálkodó egységet figyelembe véve éves szinten összesen 121,4 millió EUR-t jelent.

A fentieknek a tagállami költségvetésekben jelentkező költségvetési hatása a költségek vizsgálatán túlmenően nem jelezhető előre teljes bizonyossággal, mert ez a hatás sok tényezőtől függ, köztük attól, hogy a gyűjtőszervezetet magánszektorbeli szervezetként vagy közszervezetként hozzák-e létre, e szervezet finanszírozásának módjától stb.

A Bizottság a technikai támogatási kezdeményezés keretei között esetre szabott szaktanácsadással segíti az uniós tagállamokat a különböző szakpolitikai területekre irányuló növekedésösztönző reformok kidolgozásában és végrehajtásában. A Bizottság a kezdeményezés keretében kérésre részleges finanszírozást nyújthat a nemzeti hatóságoknak az egységes európai hozzáférési pont létrehozásához. A technikai támogatási kezdeményezés egyben arra is lehetőséget ad, hogy a Bizottság a reformok gyakorlati aspektusai kapcsán nyújtson segítséget a tagállamoknak. Ez stratégiai vagy jogi tanácsadás, tanulmányok, képzések vagy helyszíni szakértői látogatások formájában valósulhat meg. A kezdeményezés keretében nyújtott finanszírozás évente egyszer igényelhető.

5.EGYÉB ELEMEK

•Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

A javaslat nem igényel végrehajtási tervet.