A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK AZ EURÓPAI UNIÓ 2012. ÉVI FORRÁSBEVONÁSI ÉS HITELEZÉSI TEVÉKENYSÉGEIRŐL /* COM/2013/0752 final */





Tartalomjegyzék 1........... Bevezetés. 3 2........... Az Európai Unió hitelezési tevékenységei 3 2.1........ Fizetésimérleg-támogatási mechanizmus. 3 2.2........ Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus. 5 2.3........ Makroszintű pénzügyi támogatás. 7 2.4........ Euratom-hitelek. 9 3........... Az Európai Unió forrásbevonási tevékenységei 9 3.1........ Fizetésimérleg-támogatás. 10 3.2........ Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus. 10 3.3........ Makroszintű pénzügyi támogatás. 11 3.4........ Euratom.. 11 4........... Európai Beruházási Bank. 11 4.1........ Az EBB hitelezési tevékenységei 11 4.2........ Az EBB forrásbevonási tevékenységei 12 5........... Az euróövezet pénzügyi stabilitásának biztosítása. 12 5.1........ Görög hitelkeret 12 5.2........ Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF) 13 5.3........ Európai stabilitási mechanizmus (ESM) 13 1. Bevezetés A Bizottság köteles évente tájékoztatni az Európai Parlamentet és a Tanácsot a különböző európai uniós hiteleszközök felhasználásáról. E tájékoztatási követelménynek a Bizottság e jelentésével tesz eleget, amelyben ismerteti az egyes eszközökhöz kapcsolódó hitelezési műveleteket, illetve forrásbevonási tevékenységeket. 2. Az Európai Unió hitelezési tevékenységei A Bizottság az adott célkitűzéstől függően különböző tanácsi, illetve tanácsi és európai parlamenti jogi aktusok alapján nyújt a harmadik országoknak és a tagállamoknak pénzügyi támogatásokat, amelyekre tőkepiaci finanszírozású, uniós költségvetésből származó kezességvállalással biztosított kétoldalú kölcsönök formájában kerül sor[1]. A harmadik országoknak szóló pénzügyi támogatás és az Unió külső tevékenységéhez kapcsolódó fő célkitűzések közötti összhangról a Bizottság és a főképviselő gondoskodik, akiket ebben az EKSZ támogat. 2.1. Fizetésimérleg-támogatási mechanizmus A fizetésimérleg-támogatás, amelynek alapjául az Európai Unió működéséről szóló szerződés 143. cikke és a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus eszköz létrehozásáról szóló, 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendelet[2] szolgál, az Unió által biztosított középlejáratú hitelek formájában valósul meg, amelyekhez általában a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és más nemzetközi pénzügyi szervezetek – például az EBB, az EBRD vagy a Világbank –, illetve a tagállamok által bilaterális alapon nyújtott pénzügyi segítség párosul. A fizetésimérleg-támogatás olyan rendkívüli eszköz, amelyet a Tanács minősített többséggel, eseti alapon ítél oda. Kedvezményezettjei az euróövezeten kívüli tagállamok lehetnek, amennyiben súlyos fizetésimérleg-nehézségekkel állnak szemben. Célja, hogy enyhítse a kedvezményezett tagállamok külső finanszírozási nehézségeit, miközben helyreállítja fizetési mérlegük életképességét. A fizetésimérleg-támogatási mechanizmus igénybevétele gazdaságpolitikai feltételek teljesüléséhez kötődik, amelyeket a Tanács határoz meg a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal (EFC) folytatott, a szükséges kiigazítási program tervezetére vonatkozó konzultációt követően, és amelyekről a hitelmegállapodás megkötése előtt a Bizottság és a kedvezményezett tagállam egyetértési nyilatkozatban állapodik meg. A kiigazítási programban előírt intézkedések folyamatos teljesítését rendszeresen felülvizsgálják, és ezek eredményétől függ a soron következő részletek folyósítása. A szükséges forrásokat az Európai Unió nevében a Bizottság gyűjti össze a tőkepiacokon. A fizetésimérleg-rendelet végrehajtásáról a Bizottság rendszeresen beszámol a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak (EFC) és a Tanácsnak. A fizetésimérleg-támogatási mechanizmust a nemzetközi gazdasági és pénzügyi válság nyomán 2008-ban újból aktiválták, és hitelkeretét 2008 decemberében 12 milliárd EUR-ról 25 milliárd EUR-ra[3], majd 2009 májusában 50 milliárd EUR-ra[4] emelték, hogy az esetleges további fizetésimérleg-támogatás iránti igények a későbbiekben is gyorsan kielégíthetők legyenek. 2012. december 31-éig összesen 14,6 milliárd EUR összegű támogatás lekötésére került sor Magyarország[5], Lettország[6] és Románia[7] részére, amelyből 2012 végéig 13,4 milliárd EUR-t folyósítottak. A Tanács a 2012. május 6-án lejárt 5 milliárd EUR összegű fizetésimérleg-támogatáson felül Románia esetében 2011-ben legfeljebb 1,4 milliárd EUR összegű elővigyázatossági pénzügyi támogatásról határozott[8]. Ez a támogatási mechanizmus azonban 2013. március 31-én anélkül lejárt, hogy bármilyen kifizetésre sor került volna. A Magyarországnak nyújtott pénzügyi támogatás 2010 novemberében, a lettországi pedig 2012 januárjában járt le. 2012-ben nem került sor határozathozatalra/kifizetésre a fizetésimérleg-támogatási mechanizmus keretében. 1. táblázat: Fizetésimérleg-támogatás a 2012. december 31-i állapot szerint (milliárd EUR) Ország || Megítélt összeg || Folyósított összeg || Visszafizetett összeg || Fennmaradó összeg || A kölcsön átlagos futamideje (év) Magyarország || 6,5 || 5,5 || 2,0 || 3,5 || 6,1 Lettország || 3,1 || 2,9 || 0 || 2,9 || 6,6 Románia (fizetésimérleg-támogatás) || 5,0 || 5,0 || 0 || 5,0 || 7,0 Románia (elővigyázatossági pénzügyi támogatás) || 1,4 || 0 || 0 || 0,0 || 0 Összesen || 16,0 || 13,4 || 2,0 || 11,4 || 2.2. Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus a 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendelettel jött létre a 122. cikk (2) bekezdése[9] alapján. A mechanizmust teljes egészében az uniós költségvetés garantálja, és forrásaiból legfeljebb 60 milliárd EUR hitel nyújtható. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus kedvezményezettjei közé azok az euróövezeti tagállamok tartozhatnak, amelyek a nemzetközi gazdasági és pénzügyi környezet súlyos romlása miatt szembesülnek nehézségekkel. A mechanizmus igénybevétele szakpolitikai feltételekhez kötődik. Az ezeket rögzítő gazdasági és pénzügyi kiigazítási programról a Bizottság és a kedvezményezett tagállam egyetértési nyilatkozatban állapodik meg. A mechanizmus alkalmazására irányuló döntéshozatali folyamat hasonló a fizetésimérleg-támogatáséhoz. A pénzügyi igények értékelése és a program végrehajtásának rendszeres felügyelete az EKB-val konzultálva történik: a kiigazítási programban előírt általános gazdaságpolitikai feltételeket legalább hathavonta áttekintik, míg a támogatáshoz kapcsolódó gazdaságpolitikai feltételek tagállam általi teljesítését legalább háromhavonta ellenőrzik. A kiigazítási program szükségesnek ítélt változtatásait a kedvezményezett tagállammal megvitatják. Az eredeti általános gazdaságpolitikai feltételek esetleges kiigazításáról és a kedvezményezett tagállam által elkészített felülvizsgált kiigazítási program jóváhagyásáról a Bizottság javaslata alapján, minősített többséggel eljárva a Tanács dönt. A Bizottság rendszeresen beszámol a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak (EFC) és a Tanácsnak az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló rendelet végrehajtásáról, valamint arról, hogy a rendelet elfogadását alátámasztó rendkívüli események továbbra is fennállnak-e. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmust 2011-ben aktiválták Írország és Portugália esetében, e két kedvezményezett ország esetében legfeljebb 22,5 milliárd EUR, illetve 26 milliárd EUR összegű hitelre vállaltak kötelezettséget. A kötelezettségvállalások teljes összege az EFSF-et, az IMF-et és az egyéb tagállamokat is magában foglalva a két említett ország esetében legfeljebb 85 milliárd EUR-t, illetve 78 milliárd EUR-t tesz ki: 2. táblázat: A kötelezettségvállalások bontása (milliárd EUR) Ország || Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus || Európai pénzügyi stabilitási eszköz (EFSF) || IMF || Egyéb résztvevők || Összesen Írország || 22,5 || 17,7 || 22,5 || 22,3* || 85 Portugália || 26,0 || 26,0 || 26,0 || || 78 Összesen || 48,5 || 43,7 || 48,5 || 22,3 || 163 * Ebből 4,8 milliárd EUR más tagállamoktól (Egyesült Királyság, Svédország, Dánia), 17,5 milliárd EUR pedig az ír államtól származik. Az euróövezet állam- és kormányfői, valamint az uniós intézmények által tett 2011. július 21-i nyilatkozattal összhangban ezen túlmenően döntés született a futamidők meghosszabbításáról[10] és a kamatrés csökkentéséről[11], amit visszamenőleges hatállyal valamennyi folyósított hitelrészletre alkalmaztak. A 2011/77/EU tanácsi végrehajtási határozat[12] és a 2011/344/EU tanácsi végrehajtási határozat[13] alapján 2012-ben Írországnak 7 800 millió EUR-t, Portugáliának pedig 8 000 millió EUR-t folyósítottak. Az eszköz teljes kintlévő állománya 2012 végén 43 800 millió EUR. 3. táblázat: Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében 2012-ben folyósított hitelműveletek (millió EUR) Ország || Határozat || Megítélt összeg || A részletek folyósításának ideje || Folyósított összeg || Kamat || Lejárat || A kölcsön átlagos futamideje (év) Írország || 2011/77/EU || 22 500 || 2012.01.16. 2012.03.05. 2012.07.03. 2012.10.30. || 1 500 3 000 2 300 1 000 || 3,75 % 3,375 % 2 875 % 2,50 % || 2042.04.04. 2032.04.04. 2028.04.04. 2027.11.04. || 10,2 11,8 12,3 12,4 Részösszeg || || || || 7 800 || || || 12,4 Portugália || 2011/344/EU || 26 000 || 2012.01.16. 2012.04.24. 2012.05.04. 2012.10.30. || 1 500 1 800 2 700 2 000 || 3,75 % 3,375 % 2,75 % 2,50 % || 2042.04.04. 2038.04.05. 2022.04.04. 2027.11.04. || 10,9 12,5 12,2 12,4 Részösszeg || || || || 8 000 || || || 12,4 Összesen || || 48 500 || || 15 800 || || || 2.3. Makroszintű pénzügyi támogatás A makroszintű pénzügyi támogatás célja, hogy segítséget nyújtson a tagjelölt, a potenciális tagjelölt, valamint a szomszédságpolitikában részt vevő országoknak rövid távú fizetésimérleg-problémáik megoldásához és államháztartásuk stabilizálásához, továbbá ösztönözze a strukturális reformok végrehajtását. A makroszintű pénzügyi támogatást rendkívüli és ideiglenes jelleggel, szigorú gazdaságpolitikai feltételek alapján nyújtják. A műveletek általában kiegészítik az IMF kiigazítási programjait. A makroszintű pénzügyi támogatás kölcsön és/vagy vissza nem térítendő támogatás formáját öltheti. Ha a kedvezményezett ország nem teljesíti visszafizetési kötelezettségét, akkor a Bizottság aktiválhatja a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapot[14], és annak forrásaiból biztosíthatja a Bizottság által bevont megfelelő források törlesztését[15]. A makroszintű pénzügyi támogatási műveletek részletes leírása a harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtásáról szóló, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez címzett éves bizottsági jelentésben található[16]. Az Örményország vonatkozásában 2009-ben elfogadott makroszintű pénzügyi támogatási művelet[17] 2012-ben lezárult. A második, egyben utolsó 39 millió EUR összegű részlet kölcsönelemét 2012 februárjában folyósították az örmény hatóságoknak. Az első részletet, valamint a második részlet vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtott részét 2011-ben folyósították. Ezzel lezárult a 100 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatási művelet, amely 65 millió EUR kölcsönből és 35 millió EUR vissza nem térítendő támogatásból állt. A Moldovának nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatás[18] keretében – amely 90 millió EUR összegű vissza nem térítendő támogatás formájában valósul meg – a Bizottság 2012 áprilisában bocsátotta rendelkezésre a harmadik, egyben utolsó részletet (30 millió EUR). Az Ukrajnának nyújtandó, 2010-ben jóváhagyott[19], és a 2002-ben jóváhagyott korábbi műveletek keretében elérhető forrásokkal együtt mintegy 610 millió EUR összegű kölcsönből álló makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása 2012-ben tovább csúszott, mivel az ukrán hatóságokkal nem sikerült megállapodni az egyetértési megállapodás bizonyos feltételeiről, továbbá az IMF-program letért a kijelölt pályáról, majd 2012-ben hatályát vesztette. Az egyetértési megállapodásról 2012 közepén született megegyezés, majd a megállapodást a 2013. február közepén megrendezett Ukrajna-EU csúcstalálkozó keretében írták alá. A szóban forgó makroszintű pénzügyi támogatási művelet első kifizetése azonban az ukrán hatóságok és az IMF közötti, új pénzügyi támogatási programra vonatkozó megállapodás függvénye. A Bosznia-Hercegovina vonatkozásában 2009-ben jóváhagyott – összesen 100 millió EUR összegű kölcsönből álló – makroszintű pénzügyi támogatás[20] tekintetében az egyetértési megállapodás és a kölcsönmegállapodás érvényességét egy évvel, 2013 novemberéig meghosszabbították. A művelet első részletét (50 millió EUR-t) 2013 februárjában folyósították. 2012-ben az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság által 2011-ben előterjesztett két, új makroszintű pénzügyi támogatási műveletre vonatkozó jogalkotási javaslatot vitatott meg: a Grúziának nyújtandó – 23 millió EUR összegű kölcsönből és 23 millió EUR összegű vissza nem térítendő támogatásból álló – makroszintű pénzügyi támogatás meghosszabbítására vonatkozó javaslatot, valamint a Kirgiz Köztársaságnak nyújtandó – 15 millió EUR összegű kölcsönből és 15 millió EUR összegű vissza nem térítendő támogatásból álló – rendkívüli[21] makroszintű pénzügyi támogatás meghosszabbítására vonatkozó javaslatot. A Grúziára vonatkozó határozatot 2013 augusztusában elfogadták. 2.4. Euratom-hitelek Az Euratom-hitelnyújtási eszköz a tagállamok (77/270/Euratom határozat) vagy egyes harmadik országok (Ukrajna, Oroszország, illetve Örményország; 94/179/Euratom határozat) projektjeinek finanszírozására használható. A Tanács 1990-ben a forrásbevonás határát 4 milliárd EUR-ban állapította meg, amelyből mintegy 3,4 milliárd EUR folyósítását hagyták jóvá és hajtották végre. 2002-ben a Bizottság a forrásbevonási határ 6 milliárd EUR-ra való emelését javasolta, de a Tanács a döntéshozatalt elhalasztotta arra az időpontra, amikor a kifizetések elérik a 3,8 milliárd EUR-t. Jelenleg a tárgyalások egy Ukrajnának nyújtandó 300 millió eurós kölcsönről folynak, amelyet a meglévő nukleáris létesítmények korszerűsítésére fordítanának. 2012-ben nem került sor határozathozatalra és kifizetésre az Euratom-hiteleszköz keretében. 3. Az Európai Unió forrásbevonási tevékenységei A Tanács által jóváhagyott hitelezési tevékenységekhez szükséges finanszírozási forrásokat a Bizottság jogosult mind az Európai Unió, mind az Euratom nevében a tőkepiacon beszerezni. A forrásbevonás és a hitelezés fedezeti (back-to-back) műveletként történik, ami biztosítja, hogy az uniós költségvetést ne terhelje kamat- és árfolyamkockázat[22]. A bevont források a kihelyezett kölcsönökhöz igazodnak. 4. táblázat: Az Európai Unió összes forrásbevonásának alakulása (fennálló tőkeösszegek(1), millió EUR) || ESZAK f.a.(1) (2) || Euratom (1) || Fizetésimérleg-támogatás || Makroszintű pénzügyi támogatás || Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus || Összesen 2008 || 266 || 484 || 2 000 || 654 || || 3 404 2009 || 214 || 481 || 9 200 || 584 || || 10 479 2010 || 219 || 466 || 12 050 || 500 || || 13 235 2011 2012 || 225 183 || 447 423 || 11 400 11 400 || 590 545 || 28 000 43 800 || 40 662 56 351 (1)Az átváltási árfolyamok mindig az adott év december 31-i árfolyamok. (2) Az Európai Szén- és Acélközösség 2002 óta felszámolás alatt áll. Az ESZAK által kibocsátott utolsó kötvény futamideje 2019-ben jár le. || 3.1. Fizetésimérleg-támogatás 2012-ben nem került sor piaci forrásbevonásra a fizetésimérleg-támogatási mechanizmus keretében. 3.2. Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus 2012-ben hat uniós referenciakötvényből 15,8 milliárd EUR-t gyűjtöttek össze (a referenciakötvény olyan kötvény, amelynél a kintlévő kötvények névértékre kötvénysorozatonként eléri legalább az 1 milliárd EUR-t). Ezen uniós kötvények iránt nagy lett a piaci kereslet, aminek eredményeként a kötvényeket jelentősen túljegyezték. Valamennyi fontos befektetőcsoport és különösen a hosszú távú befektetők (befektetési alapok, eszközkezelők, biztosítási és nyugdíjalapok), valamint a hivatalos intézmények vásárolták ezen uniós kötvényeket. Ezen uniós kötvények másodlagos piaci teljesítménye pozitívan alakult, és megerősítette az EU jelentős referenciakötvény-kibocsátói pozícióját. Számításaink szerint az uniós referenciakötvények másodlagos piaci forgalma 22 bank adatai alapján 2012-ben 50 millárd EUR volt (ugyanez az adat 2011-ben 40 milliárd EUR volt). 5. táblázat: Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus alapján folyósított források és hitelek áttekintése (milliárd EUR) Ország || A felvétel napja || A lejárat napja || Összeg Írország (1,5), Portugália (1,5) || 2012.01.16. || 2042.04.04. || 3,00 Írország || 2012.03.05. || 2032.04.04. || 3,00 Portugália || 2012.04.24. || 2038.04.05. || 1,80 Portugália || 2012.05.04. || 2022.04.04. || 2,70 Írország || 2012.07.03. || 2028.04.04. || 2,30 Írország (1), Portugália (2) || 2012.10.30. || 2027.11.04. || 3,00 Összesen || || || 15,80 Az EFSM teljes összegyűjtött állománya 2012 végén 43,8 millió EUR. 3.3. Makroszintű pénzügyi támogatás 2012-ben egy sikeres forrásbevonási műveletre került sor (Örményország vonatkozásában 39 millió EUR). 6. táblázat: Zártkörű uniós kibocsátás 2012 folyamán (millió EUR) Ország || Leírás || A kibocsátás időpontja || A lejárat napja || Összeg Örményország || SSD EU 3.137/2026 || 2012.02.09. || 2026.12.04. || 39 Összesen || || || || 39 3.4. Euratom 2012-ben nem került sor forrásbevonási műveletre az Euratom keretében. 4. Európai Beruházási Bank 4.1. Az EBB hitelezési tevékenységei Az EBB vagy közvetlenül nyújt az egyes beruházási projekteknek finanszírozást, vagy pénzügyi közvetítőkön keresztül finanszírozza a kkv-k vagy helyi hatóságok és önkormányzatok által vállalt kisebb horderejű projekteket. Az EBB hitelgaranciát, technikai segítségnyújtást és kockázati tőkét is biztosít. 2012-ben az EBB összesen 52,2 milliárd EUR finanszírozást hagyott jóvá (ugyanez az adat 2011-ben 61 milliárd EUR volt). Ebből az uniós tagállamokban végrehajtott finanszírozás 44,8 milliárd EUR-t tett ki. Erre az összegre nem terjed ki az uniós garancia. Az EU-n kívüli finanszírozási műveletek vonatkozásában 7,4 milliárd EUR-t hagytak jóvá, amelyből 4 milliárd EUR-t az uniós garancia által fedezett külső megbízatás alapján nyújtottak. Miután 2012 végén hatályba lépett a tagállamok azon határozata, amely szerint 10 milliárd EUR-val megemelik az EBB befizetett tőkéjét, az EBB 2013 és 2015 között várhatóan 60 milliárd EUR-val növeli hitelezési volumenét. Az EBB finanszírozási tevékenysége abban az esetben van hatással az EU költségvetésére, ha uniós garanciával társul. Erre az alábbi esetekben került sor: – a külső megbízatás (előcsatlakozási támogatásban részesülő országok, szomszédságpolitikában és partnerségekben részt vevő országok, Ázsia és Latin-Amerika, Dél-Afrika, valamint az éghajlat-változási megbízatás) szerint végrehajtott EBB-kölcsönöket uniós költségvetési kezességvállalás biztosítja, amely a szuverén vagy politikai jellegű kockázatokat fedezi. Az EBB 2012. évi külső hitelezési tevékenységéről a Bizottság 2013 második félévében külön jelentést fog kiadni. – az uniós költségvetés bevonásával működő kockázatmegosztási finanszírozási eszközök, amelyek célja az uniós szakpolitikák támogatása (például a kutatási és fejlesztési projektekhez kapcsolódó kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus és a projektkötvény-kezdeményezés). 4.2. Az EBB forrásbevonási tevékenységei A piaci ingadozások miatt egész évben magasak voltak a végrehajtási kockázatok, különösen a nagyszabású referenciaügyletek esetében. Az EBB-kötvények iránti élénk kereslet kezdetben még támogatta a rövidebb lejáratú – különösen az EUR-ban kibocsátott – kötvények kisebb kamatfelárait. A hitelminősítő intézetek fenntartották a bank AAA minősítését, amelyet többek között a tőkeemelési tervei is alátámasztottak, míg bizonyos más európai nemzetek feletti szervezetek ugyanezt nem mondhatják el magukról. Az említett piaci viszonyok rugalmas kezelésének köszönhetően a bank képes volt már szeptemberben teljesíteni az eredetileg tervezett 60 milliárd EUR-s finanszírozási programját, és mindaddig folytatta a vonzó szinteken való kibocsátási lehetőségek megragadását, amíg a piacok fizetőképessége az év vége felé alább nem hagyott. 2012-ben az EBB forrásbevonási tevékenysége 71,3 milliárd EUR-t tett ki, amelynek átlagos futamideje 8,4 év volt. 5. Az euróövezet pénzügyi stabilitásának biztosítása A globális gazdasági és pénzügyi válság nyomán a Tanács és az euróövezeti tagállamok olyan intézkedésekről hoztak döntést, amelyek az euróövezeti és az egész európai pénzügyi stabilitás megőrzésére irányulnak. Ezeket az intézkedéseket – amelyekre az uniós költségvetés nem nyújt kezességvállalást – az alábbiakban ismertetjük. 5.1. Görög hitelkeret Miután az euróövezet pénzügyminiszterei 2010. május 2-án[23] egyhangúlag megállapodtak abban, hogy támogatást kívánnak nyújtani Görögországnak, egy legfeljebb 110 milliárd EUR összegű pénzügyi csomagot tartalmazó, Görögország megsegítésére irányuló hároméves közös programot hoztak létre az IMF-fel, amelyet a görög hatóságoknak a Bizottsággal, az IMF-fel és az EKB-val folytatott tárgyalásait követően létrehozott program alapján kialakított szigorú politikai feltételrendszerhez[24] kötöttek. Az euróövezeti tagállamok eredeti pénzügyi csomagja (80 milliárd EUR) – 30 milliárd EUR IMF-kötelezettségvállalás – végül 2,7 milliárd EUR-ral alacsonyabb lett, mivel Szlovákia úgy határozott, nem vesz részt a Görögországgal kötött hitelkeret-megállapodásban, Írország és Portugália pedig akkor lépett vissza, amikor maga is pénzügyi segítségre szorult. Az euróövezeti tagállamok által biztosított kölcsön összege ezen első program keretében 52,9 milliárd EUR volt, az IMF-é pedig 20,1 milliárd EUR. Az eszköz pénzügyi feltételeit 2012 decemberében kiigazították. Végső futamidejét 30 évre hosszabbították meg, míg a tízéves tőketörlesztési moratóriumot továbbra is fenntartották. Ezenfelül 0,5 %-ra csökkentették a kamatfelárat. Továbbra is érvényben marad azonban az 1,5 %-os kamatfelár azon euróövezeti tagállamoknak fizetendő összegekkel kapcsolatban, amelyek az EFSF vagy az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus által finanszírozott teljes pénzügyi támogatási programban részesülnek. 2012. március 14-én az euróövezet pénzügyminiszterei és az IMF második gazdasági kiigazítási programot hagytak jóvá, amelyben 130 milliárd EUR-val növelték az első program alapján folyósításra váró összegeket. Ez a második program tehát összesen 164,5 milliárd EUR pénzügyi támogatást irányoz elő, ebből az IMF pénzügyi hozzájárulása 19,8 milliárd EUR. Miközben az első programot hitelezők közötti megállapodásként hozták létre a támogató euróövezeti tagállamok összegyűjtött kétoldalú kölcsöneivel, amelyekhez a Bizottság a koordinációt és az irányítást biztosította, a második finanszírozása az EFSF révén történik. 2012. december 31-én a Görögországnak folyósított teljes összeg 182,9 milliárd EUR-t tett ki.[25] 5.2. Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF) Az európai pénzügyi stabilitási eszközt (EFSF) az euróövezeti tagállamok luxemburgi bejegyzésű, az euróövezeti tagállamok tulajdonában lévő vállalatként hozták létre az Ecofin Tanács 2010. május 9-i ülésén hozott döntések alapján. Az eszközt ideiglenes mentőmechanizmusnak szánták, amelynek keretében az euróövezeti tagállamok által garantált kötvényeket bocsátanak ki a nehéz helyzetben lévő euróövezeti tagállamoknak való továbbkölcsönzés céljából. 2010 októberében állandó mentőmechanizmus létrehozásáról határoztak az európai stabilitási mechanizmus (ESM) formájában. 5.3. Európai stabilitási mechanizmus (ESM) Az új állandó válságrendezési mechanizmus, az európai stabilitási mechanizmus (ESM) létrehozásáról 2012. február 2-án született megállapodás, majd a mechanizmus 2012. október 8-án lépett életbe. A mechanizmus az EFSF jelenlegi feladatait veszi át, azaz szükség esetén pénzügyi segítséget nyújt az euróövezet tagállamainak. Hitelezési kapacitása 500 milliárd EUR, míg az EFSF/ESM együttes hitelezési keretét 700 milliárd EUR-ban állapították meg. Engedélyezett tőkéje 700 milliárd EUR, amelyből 80 milliárd EUR az euróövezet tagállamai által befizetett tőke. A befizetett tőke jegyzése a tervek szerint öt részletben történik majd, és 2014 első felében zárul le. Amennyiben a befizetett tőke nagysága a veszteségek miatt csökken, szintje az engedélyezett be nem fizetett tőke lehívásával helyreállítható. A tőkebefizetési szakaszban legalább 15 %-os arányt kell fenntartani a befizetett tőke és az ESM-kibocsátások kintlévő összege között; a befizetett tőke nem hitelezésre szolgál, hanem kiváló minőségű likvid eszközökbe kell fektetni. 2012 októberétől az új programokat elsősorban az ESM[26] forrásaiból kell finanszírozni. [1] A Bizottság forrásbevonási és hitelezési tevékenységeinek részletes bemutatása az alábbi honlapon olvasható: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/index_en.htm [2] HL L 53., 2002.2.23., 1. o. [3] A Tanács 2008. december 2-i 1360/2008/EK rendelete a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló 332/2002/EK rendelet módosításáról (HL L 352., 2008.12.31., 11. o.). [4] A Tanács 2009. május 18-i 431/2009/EK rendelete a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló 332/2002/EK rendelet módosításáról (HL L 128., 2009.5.27., 1. o.). [5] A Tanács 2008. november 4-i 2009/102/EK határozata. [6] A Tanács 2009. január 20-i 2009/290/EK határozata. [7] A Tanács 2009. május 6-i 2009/459/EK határozata. [8] A Tanács 2011. május 12-i 2011/288/EU határozata a Romániának nyújtandó középtávú európai uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatásról (HL L 132., 2011.5.19., 15. o.). [9] Az EUMSZ 122. cikkének (2) bekezdése pénzügyi támogatást irányoz elő azon tagállamok számára, amelyeknek általuk nem befolyásolható rendkívüli események folytán nehézségekkel küzdenek. [10] A Tanács 2013. június 21-i 2013/313/EU végrehajtási határozata a 2011/77/EU végrehajtási határozat módosításáról (Írország) (HL L 173., 2013.6.26., 40. o.), és a Tanács 2013. június 21-i 2013/323/EU végrehajtási határozata a 2011/344/EU végrehajtási határozat módosításáról (Portugália) (HL L 175., 2013.6.27., p.47. o.). [11] A Tanács 2011. október 11-i 2011/682/EU végrehajtási határozata az Írországnak nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról szóló 2011/77/EU végrehajtási határozat módosításáról (HL L 269., 2011.10.14., 31. o.) és a Tanács 2011. október 11-i 2011/683/EU végrehajtási határozata a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról szóló 2011/344/EU végrehajtási határozat módosításáról (HL L 269., 2011.10.14., 32.oldal). [12] A Tanács 2010. december 7-i 2011/77/EU végrehajtási határozata az Írországnak nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról (HL L 30., 2011.2.4., 34. o.). [13] A Tanács 2011. május 30-i 2011/344/EU végrehajtási határozata a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról (HL L 159., 2011.5.30., 88. o.). [14] Lásd a Tanács 480/2009/EK, Euratom rendeletét. A makroszintű pénzügyi támogatás kölcsöneivel kapcsolatban nemteljesítés eddig nem fordult elő. [15] Jóllehet a kölcsön visszafizetésére végeredményben az EU költségvetése nyújt biztosítékot, a garanciaalap likviditási tartalékként működik, amely az EU költségvetését védi a nemteljesítésekhez kapcsolódó fizetési lehívások kockázata ellen. Az alap működéséről szóló átfogó jelentés a COM(2010)418 dokumentumban és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumban (SEC(2010)968) található. [16] COM(2013) 426 és SWD(2013) 211. [17] A Tanács 2009. november 30-i 2009/890/EK határozata. [18] A Tanács és az Európai Parlament 2010. szeptember 7-i 938/2010/EU határozata. [19] A Tanács és az Európai Parlament 2010. július 7-i 388/2010/EU határozata. [20] A Tanács 2009. november 30-i 2009/891/EK határozata. [21] A támogatás abban az értelemben rendkívüli, hogy kívül esik a makroszintű pénzügyi támogatás szokásos földrajzi hatályán, vagyis a tagjelölt/potenciális tagjelölt és a szomszédságpolitikában részt vevő országok körén. [22] Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló rendelet ugyan lehetővé teszi az előfinanszírozást, mivel felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy „a tervezett kifizetések között a legalkalmasabb időpontban hitelt vegyen fel a tőkepiacokon vagy pénzintézeteknél, annak érdekében, hogy optimális szinten tartsa a finanszírozási költségeket, valamint megőrizze az Unió kibocsátójaként kivívott hírnevét a piacokon”. Ennek tartási költségeit azonban a hitelfelvevő viseli. [23] A támogatás nyújtására a többi euróövezeti tagállamtól származó, a Bizottság által központilag összevont kétoldalú kölcsönök formájában, a 2010. április 11-i nyilatkozatban meghatározott feltételek szerint kerül sor. [24] A politikai feltételek legfontosabb elemeit a Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló, 2010. május 10-i tanácsi határozat (2010/320/EU) tartalmazza. A feltételeket részletesebben a görög hatóságok és az euróövezeti tagállamok nevében eljáró Bizottság közötti egyetértési megállapodásban rögzítették. [25] További részletek a görög hitelkeretről az alábbi honlapon olvashatók: http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms//greek_loan_facility [26] Az ESM-ről bővebben: http://esm.europa.eu