A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

a közös agrárpolitikára vonatkozó tájékoztatási tevékenységekről szóló 814/2000/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról

I. BEVEZETÉS

E JELENTÉS A 814/2000/EK TANÁCSI RENDELET VÉGREHAJTÁSÁVAL FOGLALKOZIK A 2009–2010 KÖZÖTTI IDőSZAKBAN.

A 814/2000/EK rendelet értelmében a közös agrárpolitikára vonatkozó tájékoztatási tevékenységek célkitűzései az alábbiak:

a közös agrárpolitikáról adott felvilágosítás, valamint e politika végrehajtásának és továbbfejlesztésének elősegítése, |

az európai mezőgazdasági modell támogatása és annak elősegítése, hogy a lakosság megértse azt, |

a gazdák és más, a vidéki térségekben élők tájékoztatása, |

a közös agrárpolitika kérdéseinek és céljainak megismertetése a közvéleménnyel. |

- A tevékenységek két fő kategóriába sorolhatók:

a harmadik félnek minősülő szervezetek által EMGA-társfinanszírozásra benyújtott tevékenységek (támogatások), |

a Bizottság által kezdeményezett és az EMGA által 100%-ban finanszírozott tevékenységek („közvetlen tevékenységek”). |

- A Tanács úgy határozott (lásd a 814/2000/EK rendelet 8. cikkét), hogy a Bizottságnak kétévente jelentést kell készítenie e rendelet végrehajtásáról az Európai Parlament és a Tanács számára. Ez a negyedik ilyen jelentés. Az első, a 2000–2002-es időszakot bemutató jelentést 2003 májusában nyújtották be[1]. A 2003–2006-os időszakról szóló második jelentés benyújtására 2007 júniusában került sor[2]. A 2007–2008-as időszakról szóló harmadik jelentést 2009 májusában nyújtották be[3].

A szövegben említett mellékletek a jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumban találhatók.

II. KÖLTSÉGVETÉS

A 05 08 06 KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL ALÁ TARTOZÓ TÁJÉKOZTATÁSI TEVÉKENYSÉGEKRE RENDELKEZÉSRE BOCSÁTOTT KÖLTSÉGVETÉS A 2008. ÉVI 7 MILLIÓ EUR-RÓL 2009-BEN ÉS 2010-BEN 8 MILLIÓ EUR-RA NőTT. A BIZOTTSÁG KEZDEMÉNYEZÉSÉRE MEGVALÓSÍTANDÓ TEVÉKENYSÉGEK ÉS A TÁRSFINANSZÍROZANDÓ TEVÉKENYSÉGEK (TÁMOGATÁSOK) MEGOSZLÁSA AZ ALÁBBIAK SZERINT ALAKULT:

2009: közvetlen tevékenységek (4 750 000 EUR) (59%) – támogatások (3 250 000 EUR) (41%)

2010: közvetlen tevékenységek (4 750 000 EUR) (59%) – támogatások (3 250 000 EUR) (41%)

A költségvetés végrehajtásának mértéke a kötelezettségvállalások tekintetében 2009-ben 95%, 2010-ben pedig 88% volt.

III. A FINANSZÍROZOTT TEVÉKENYSÉGEK MEGOSZLÁSA

A MEZőGAZDASÁGI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI FőIGAZGATÓSÁG – AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG A LAKOSSÁG EU-RÓL ALKOTOTT KÉPÉNEK JAVÍTÁSÁT CÉLZÓ KOMMUNIKÁCIÓS POLITIKÁJÁNAK KERETÉBEN – FOKOZTA A JELENTÉSTÉTELI IDőSZAKBAN A NAGYKÖZÖNSÉGET ÉS AZ ÉRINTETT FELEKET CÉLZÓ INTÉZKEDÉSEK KIDOLGOZÁSÁRA ÉS VÉGREHAJTÁSÁRA IRÁNYULÓ ERőFESZÍTÉSEIT. A TÁRSFINANSZÍROZOTT INTÉZKEDÉSEKRE VONATKOZÓ ÉVES AJÁNLATTÉTELI FELHÍVÁS KÜLÖNÖSEN TÁMOGATTA AZOKAT A TÁJÉKOZTATÁSI TEVÉKENYSÉGEKET, AMELYEK A LEHETő LEGSZÉLESEBB KÖZÖNSÉG MEGSZÓLÍTÁSÁVAL A MAXIMÁLIS HATÁS ELÉRÉSÉRE KÉPESEK [4]. Összességében – a rendelet célkitűzéseinek megvalósítása érdekében – további erőfeszítéseket tettek a konkrét célcsoportok szükségleteinek azonosítása és a megfelelő üzenetek, a tájékoztatási tevékenységek és terjesztési stratégiák, valamint az értékelés és a visszacsatolás jobb meghatározása érdekében.

1. Támogatások (a harmadik félnek minősülő szervezetek által kezdeményezett kommunikációs tevékenységek)

A rendelet két intézkedéstípust – egyedi tájékoztatási intézkedéseket és éves munkaprogramokat – irányoz elő. Az egyedi tájékoztatási intézkedés időben és térben korlátozott, egyetlen költségvetésből finanszírozott tájékoztatási esemény. Az éves munkaprogram 2–5 egyedi tájékoztatási intézkedésből áll. 2009-re és 2010-re vonatkozóan (akárcsak 2008-ban) az a döntés született, hogy – a támogatási rendszer egyszerűsítése céljából – az éves ajánlattételi felhívás keretében csak az egyedi tájékoztatási intézkedések kerülnek társfinanszírozásra.

A fent említett intézkedések támogatható költségeinek legfeljebb 50%-a finanszírozható. A végrehajtási rendeletben részletezett és az ajánlattételi felhívásban meghatározott kivételes esetekben azonban ez az arány 75%-ig emelkedhet. A jelentéstételi időszakban (az összesen 72 intézkedés közül) csak hat intézkedésnek ítéltek oda 50%-nál több támogatást, háromnak 2009-ben, háromnak pedig 2010-ben. Ezek rendkívüli jelentőségű tevékenységeknek minősültek az ajánlattételi felhívásokban meghatározott kritériumoknak megfelelően, amelyek értelmében a projektet a 12 új tagállam valamelyikében kell kivitelezni, a projektnek technikai és költséghatékonysági szempontból magas színvonalat kell képviselnie, terjesztési tervének hatékonynak kell lennie (a lehető legszélesebb közönséget kell biztosítania), valamint az értékelő bizottságtól az odaítélési kritériumokra kapható 100 pontból legalább 75 pontot el kell érnie.

A 2009-es ajánlattételi felhívás alapján 37 egyedi tevékenység társfinanszírozására került sor. 2010-ben 35 egyedi tevékenységet társfinanszíroztak, így a két évre ez összesen 72 ilyen tevékenységet jelent. Támogatásban részesült 41 tájékoztatási kampány, 17 konferencia és szeminárium, 7 audiovizuális produkció, 2 vásáron való részvétel, 1 tanulmányút, valamint 4 iskolai program.

A tájékoztatási kampányok számának 2009–2010-ben megmutatkozó növekedése tükrözte az ajánlattételi felhívásokban fokozott jelentőséget kapó olyan nagy hozzáadott értéket képviselő társfinanszírozott tevékenységek hangsúlyossá válását, amelyek a maximális hatás elérése érdekében lehetővé teszik több tájékoztatási intézkedés kombinálását.

A támogatások kedvezményezettjeinek típusai a következők voltak: mezőgazdasági szakmai szervezetek (13), nem kormányzati szervezetek/egyesületek (28), regionális és helyi hatóságok (16), egyéb (15).

[pic]A kedvezményezettek listáján kiemelkedő helyet foglalnak el a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés területén működő nemzeti szintű egyesületek és nem kormányzati szervek (amelyek gyakran tagjai uniós szintű testületeknek). A kedvezményezettek között ezenkívül szerepeltek többek között regionális szervek és média szervezetek is, valamint – ugyan a korábbiakhoz képest kisebb számban – uniós szintű társadalmi-szakmai szervezetek is. Egyes társfinanszírozási tevékenységek tekintetében a kedvezményezettek éltek azzal a lehetőséggel, hogy partnerként további szervezeteket vonjanak be a projektek végrehajtásába.

Az alábbi oszlopdiagram a beérkezett és sikeres pályázatok számát adja meg tagállamonként

I. táblázat

[pic]

Az 1. melléklet áttekintést ad a jelentéstételi időszakban nyújtott támogatásokról. Az egyes támogatásokkal kapcsolatos részletes információk megtalálhatók az Európa-honlapon:http://ec.europa.eu/agriculture/grants/capinfo/index_hu.htm

Az elmúlt évekhez hasonlóan az ajánlattételi felhívásokban nagyobb hangsúlyt kapott a célközönség pontosabb meghatározása és az információk eredményesebb terjesztése. A pályázóknak projektjavaslatukhoz – a projekt végrehajtására, az üzenetek továbbítására, valamint a hatékonyság mérésére vonatkozó részleteket is tartalmazó – médiatervet kellett benyújtaniuk. Fontos hangsúlyozni, hogy a jelentéstételi időszakban – az elmúlt évekhez hasonlóan – a szakmai sajtó és média multiplikátorhatásának, valamint az internet terjesztési eszközként való fokozottabb használatának köszönhetően a társfinanszírozott tevékenységek jelentős részéről a közvetlen résztvevők körénél jóval szélesebb közönség is tudomást szerzett.

A jelentéstételi időszakban – az elmúlt évekhez hasonlóan – továbbra is magas szintű érdeklődés mutatkozott az EU déli részén. Ki kell emelni, hogy 2009–2010-ben tovább növekedetett az új tagállamokból érkező támogatási pályázatok száma.

2. A Bizottság által kezdeményezett kommunikációs tevékenységek

A 2009–2010-es időszakban – a korábbi időszakhoz hasonlóan – jelentős volt a Bizottság kezdeményezésére finanszírozott tevékenységek száma. Ezeket gyakran külső technikai segítség bevonásával valósítottak meg. Ezekre az intézkedésekre a jelentéstételi időszakban a költségvetésnek mintegy 59%-át fordították.

A II. melléklet részletesen ismerteti a Bizottság 2009–2010-es időszakban indított valamennyi kommunikációs kezdeményezését és a vonatkozó költségeket.

Konferenciák

A 2009–2010-es időszakban a konferenciaszervezést illetően folytatódott a tagállamokkal, az Európai Parlamenttel és a Bizottság más szervezeti egységeivel, valamint a nem kormányzati szervezetekkel való szoros együttműködés.

Az elmúlt évekhez hasonlóan a konferenciák fórumot biztosítottak az uniós politikai kérdésekkel kapcsolatos széles körű konzultációhoz és párbeszédhez. 2009 júniusában például az EU bővítésével kapcsolatos fontos konferenciára került sor Horvátországban. A 2010 márciusában „What future for Milk?” (A tej jövője) címmel megrendezett konferencia, amelynek keretében valamennyi érdekelt fél – beleértve a gazdákat, a termelőket, a feldolgozókat, a forgalmazókat és a tudományos szakértőket – találkozott Brüsszelben, jelentősen hozzájárult az uniós tejipari ágazattal kapcsolatos jelenlegi megbeszélésekhez 2010 áprilisában a világ minden tájáról érkező újságírók kaptak meghívást az Agrárújságírók Nemzetközi Szövetségén (IFAJ) keresztül a KAP jövőjével foglalkozó brüsszeli konferenciára/párbeszédre. A rendezvény hozzájárult ahhoz, hogy fontos politikai kérdések mind az EU-n belül, mind pedig harmadik országokban nagyobb figyelmet kapjanak.

A KAP jövőjéről folyó vitában fontos állomást jelentett a 2013 utáni közös agrárpolitikáról 2010 júliusában megrendezett konferencia („CAP post-2013”).

Az online közvetítés (web streaming) lehetőséget nyújtott a konferencia üléseinek szélesebb körben történő terjesztéséhez.

Vásárokon való részvétel/standok

A 2009–2010-ben szervezett vásárok továbbra is a gazdálkodás és a vidékfejlesztés egész társadalomra kiható előnyeit hangsúlyozták. Kiemelt figyelmet kaptak a vidéki területekkel, a vidéki kulturális örökség megőrzésével, a minőségpolitikával, valamint például az éghajlatváltozás jelentette új kihívások kezelésével foglalkozó uniós szakpolitika köréből vett bevált gyakorlatok. A vásárokon való részvétel továbbra is fórumot biztosított a gazdákkal, más érdekelt felekkel és a nagyközönséggel az agrárpolitikai kérdések tárgyában folytatott párbeszédhez. A korábbi évekhez hasonlóan különleges programokat terveztek iskolások számára, többek között a jobb táplálkozás, valamint az iskolatej-, és az iskolai zöldség-gyümölcs program népszerűsítésével kapcsolatban.

Kiadványok

A közzétett anyagok továbbra is a jogalkotási programot és a kommunikációs szükségletekre vonatkozó legutóbbi Eurobarométer-felméréseket tükrözték. A prospektusok kiemelték a fenntarthatóság, a bioüzemanyag és a minőségpolitika fontosságát a KAP-on belül, valamint folytatódott a nagyközönségnek szóló kiadványok kidolgozása. 2009-ben és 2010-ben a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság is részt vett a Bizottság szolgálatainak Európa Naptár programjában, amely a 15–18 éves tanulók érdeklődését kívánja felkelteni az Európai Unióval kapcsolatos témák, így a mezőgazdaság iránt. A jelentéstételi időszakban továbbra is nagy hangsúlyt kapott az elektronikus formátumú kiadványok fejlesztése, és fokozódott az Európai Bizottság nagyközönséget célzó kiadványainak terjesztésére irányuló információközvetítési hálózatának igénybevétele is.

Honlap

A „Mezőgazdaság és vidékfejlesztés” honlap fejlesztése a jelentéstételi időszakban folytatódott, hogy a KAP-ról és a vidékfejlesztésről szóló szakmai információk fontos forrásaként szolgálhasson. A honlap fontos szerepet töltött be a mezőgazdasági politika jövőbeni irányáról az érdekelt felek és a nagyközönség bevonásával folyó konzultációs folyamatban is. Két online konzultációra is sor került (egy nyilvános konzultációra a KAP 2013 utáni jövőjéről, valamint „A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése.” című közleményben felvázolt lehetőségek hatásvizsgálatával kapcsolatos szakmaiabb jellegű konzultációra). A kifejtett nézőpontokat figyelembe vették azon megbeszélések során, amelyek az uniós mezőgazdasági és vidékfejlesztési politika jövőjéről szóló jogalkotási javaslatok előkészítéséről jelenleg folynak.

2009-ben és 2010-ben külön honlapok készültek a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság főbb szakpolitikai kezdeményezései, így a 2013 utáni KAP-pal kapcsolatos előkészületek, az EU-s mezőgazdasági minőségpolitika javítása és a tejágazattal kapcsolatos intézkedéscsomag számára.

A „Monitoring Agri-trade Policy (MAP)” hírlevélre és rövidhírekre feliratkozottak száma 4900-re emelkedett, a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek árának alakulását mutató „Agricultural commodity and food prices” legfrissebb adatait tartalmazó jelentésre jelenleg megközelítőleg ezren, az „Agricultural Policy Perspectives” rövidhírekre pedig körülbelül kilencszázan iratkoztak fel.

Jó úton halad a honlap teljesen új változatára való áttérés (új arculat, internetes tartalomkezelési technológia és frissített tartalom).

Közvélemény-kutatások

A Mezőgazdasági Főigazgatóság 2009-ben továbbra is Eurobarométer-felméréseket folytatott az EU polgárai körében a KAP-ra, a mezőgazdaságra és a vidékfejlesztésre vonatkozóan. Emellett 2010-ben újabb kvalitatív felmérés készült a polgárok mezőgazdasággal és a KAP-pal kapcsolatos hozzáállásáról és ismeretszintjéről; a felmérés kiterjedt a mezőgazdaságból élőkre is.

Látogatások

A jelentéstételi időszakban a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság továbbra is fogadott látogatói csoportokat, köztük főként mezőgazdasági termelőket és képviselőiket, diákokat, regionális és helyi képviselőket és tudományos szakembereket. A látogatások célja az volt, hogy a polgárok megismerjék és jobban megértsék a közös agrárpolitikát, beleértve a vidékfejlesztést is. Folytatódott a tagállamok egyetemeivel folyó párbeszédre irányuló kezdeményezés.

Audiovizuális ágazat

A nagyközönség elérése céljából a Bizottság a jelentéstételi időszakban az audiovizuális ágazattal és a médiával összefüggő kezdeményezéseket tett. Ennek keretében 2009 és 2010 telén három egymást követő héten vetítették mind a 27 tagállam mozijaiban a mezőgazdaságról szóló, „What tomorrow will be like?” (Milyen lesz a jövőnk?) című 40 perces kisfilmet. E kezdeményezés célja az volt, hogy a társadalom egésze szempontjából rámutasson a mezőgazdaság fontosságára. A becslések szerint a filmet az említett két időszakban a 27 tagállam mozijaiban több, mint 30 millió látogató tekintette meg.

IV. A KIEMELKEDőEN FONTOS KÉRDÉSEKKEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSI KAMPÁNYOK

A KORÁBBIAKBAN MÁR UTALÁS TÖRTÉNT ARRA AZ EU MEZőGAZDASÁGI POLITIKÁJÁNAK A JÖVőJÉVEL KAPCSOLATOS SZÉLES KÖRű NYILVÁNOS VITÁRA, AMELYRE 2010 ÁPRILISA ÉS JÚNIUSA KÖZÖTT KERÜLT SOR. A CÉL AZ VOLT, HOGY A KAP-RÓL SZÓLÓ ESZMECSERE KORAI SZAKASZÁBAN MÁR A LEHETő LEGSZÉLESEBB KÖRű RÉSZVÉTEL ALAKULJON KI. A VITA NYÍLT PÁRBESZÉDRE ADOTT LEHETőSÉGET, AHOL A KAP-PAL KAPCSOLATOS KÉRDÉSEKET A LAKOSSÁG, AZ ÉRDEKELT FELEK, A SZELLEMI MűHELYEK ÉS A TUDOMÁNYOS TESTÜLETEK MEGVITATHATTÁK. A FÓRUMRA SZERTE AZ UNIÓBÓL MINTEGY 5600 HOZZÁSZÓLÁS ÉRKEZETT.

Ezt követően a mezőgazdasági és vidékfejlesztési biztos az említett nyilvános vitával kapcsolatos konferencia házigazdája volt július 19–20-án Brüsszelben. A konferencia fontos állomása volt „A KAP jövője 2020-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése” című, 2010. novemberi bizottsági közlemény[5] előkészítésére irányuló folyamatnak. Ezzel párhuzamosan a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság a nagyközönségnek szóló rendezvényt szervezett Brüsszelben (Place St Catherine), amelynek során a tagállamok a szerte az EU-ból származó élelmiszerek és italok bemutatásával szemléltették az európai mezőgazdaság gazdagságát és változatosságát. Ez egyben alkalmat kínált a biogazdálkodás jelölésére szolgáló új logó bemutatására és a megtervezéséért járó jutalom átadására.

Az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága is hozzájárult a nyilvános vitához azáltal, hogy saját kezdeményezésükre közzétették a témával kapcsolatos véleményüket.

Ezt követően a közlemény Bizottság általi elfogadását a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság által szervezett sokrétű tájékoztató tevékenység kísérte a 27 tagállamban. Az érdekelt feleknek például a tagállamok mindegyikében előadásokat tartottak. Ezeken a tájékoztatókon a társadalmi-szakmai szervezetek, a nem kormányzati szervezetek, a regionális és nemzeti kormányok és intézmények széles körét képviselő több mint 1300 érdekelt fél vett részt. Az eseményre az EU összes hivatalos nyelvén elérhető média- és sajtóanyagok, valamint online anyagok is készültek, beleértve az audiovizuális termékek készítését és terjesztését. Becslések szerint a kezdeményezés által Európa-szerte mintegy 40 millió tévénézőt sikerült megszólítani, és az esemény jelentős hatást fejtett ki a nyomtatott sajtón keresztül is. A Mezőgazdasági Főigazgatóság jelentősebb politikai kérdésekkel kapcsolatos korábbi kezdeményezéseihez hasonlóan ezek a tájékoztató tevékenységek is fontosak voltak a valamennyi érdekelt féllel – köztük természetesen a nagyközönséggel – helyi szinten folytatott kommunikációban.

Emellett a jelentéstételi időszakban „A táplálkozással, a túlsúllyal és az elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekre vonatkozó európai stratégiáról” szóló fehér könyvvel[6] összhangban, az egészség és a táplálkozás javítására irányuló bizottsági erőfeszítések részeként – az „Igyál tejet" és „A fincsi csapat” elnevezésű két új tájékoztatási kampány társult az iskolatej-, valamint az iskolagyümölcs- és iskolazöldség-programhoz.

V. A KIADÁSOK (KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK ÉS KIFIZETÉSEK) MEGOSZLÁSA A HARMADIK FÉLNEK MINőSÜLő SZERVEZETEK ÁLTAL KEZDEMÉNYEZETT TÁMOGATÁSOK ÉS A BIZOTTSÁG ÁLTAL KEZDEMÉNYEZETT TÁJÉKOZTATÁSI TEVÉKENYSÉGEK KÖZÖTT

2008 | 2009 | 2010 |

Támogatások | Közvetlen tevékenységek | Támogatások | Közvetlen tevékenységek | Támogatások | Közvetlen tevékenységek |

Előirányzott költségvetés | 3.000.000 | 4.000.000 | 3.250.000 | 4.750.000 | 3.250.000 | 4.750.000 |

Kötelezettségvállalások Euró | 2.532.768 | 3.860.889 | 2.833.990 | 4.745.654 | 2.740.497 | 4.280.963 |

Ebből felhasznált %-ban | 84% | 97 % | 87% | 99,9% | 84% | 90% |

Kifizetések | 1.499.066 | 3.069.402 | 1.848.458 | 4.320.404 | (*) | (*) |

(EUR)(**) |

(*) A számadatok még nem állnak rendelkezésre – a tevékenységek többsége még folyamatban van.

(**) A táblázatban szereplő kifizetések nem az N évben végrehajtott, hanem az N évben vállalt kötelezettségeket jelöli. Ezek a kifizetések az N évben és N+1 évben teljesített kifizetéseket tartalmazzák.

Megjegyzendő, hogy az éves kifizetések mindig alacsonyabbak az eredetileg kötelezettségként vállalt összegeknél. A támogatások esetében ez azzal magyarázható, hogy először is sok esetben a tevékenységek végső költségei alacsonyabbak a kedvezményezett által eredetileg előirányzottaknál, másodszor pedig azzal, hogy nem minden, a kedvezményezettek által bejelentett kiadás tekinthető támogathatónak. A Bizottság által kezdeményezett tevékenységek esetében az eltérések kisebbek, és ezek azoknak a kötelezettségvállalásoknak tulajdoníthatók, amelyek figyelembe vesznek minden olyan lehetséges előirányozható kiadást, amelyek néha végül alacsonyabbak az eredetileg előirányzottaknál.

VI. KÖVETKEZTETÉS

A 2009–2010-ES IDőSZAKBAN IS FOLYTATÓDTAK EGYRÉSZRőL A NAGYKÖZÖNSÉG KÖRÉBEN A KAP MEGISMERTETÉSÉRE, MÁSRÉSZRőL A MEZőGAZDASÁG ÉS A VIDÉKI TÉRSÉGEK ÉRDEKELT FELEITőL ÉRKEZő TÁMOGATÁS FENNTARTÁSÁRA ÉS FOKOZÁSÁRA IRÁNYULÓ ERőFESZÍTÉSEK. KÜLÖNÖS HANGSÚLYT KAPOTT A LAKOSSÁG RÉSZVÉTELE AZ EU 2013 UTÁNI MEZőGAZDASÁGI POLITIKÁJÁRÓL SZÓLÓ VITÁBAN, VALAMINT AZ ÉRDEKELT FELEKKEL VALÓ VÉLEMÉNYCSERE ÖSZTÖNZÉSE.

Nőtt azoknak a kezdeményezéseknek a száma, amelyek az internet és az audiovizuális eszközök segítségével kívánják megszólítani a nagyközönséget és a fiatalokat. A tájékoztatási intézkedések hatásának maximalizálása érdekében tett erőfeszítések mind a társfinanszírozott, mind a Bizottság kezdeményezésére hozott intézkedések esetében folytatódtak. Összességében – a 814/2000/EK rendelet célkitűzéseivel összhangban – mindez hozzájárult ahhoz, hogy a nyilvánosság jobban megismerje a KAP céljait és az azzal kapcsolatos kérdéseket, és hogy az információk eljussanak a gazdákhoz és a vidéki térségekben élőkhöz.

2010 folyamán a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság részletes elemzést készített az utóbbi évek tájékoztatási intézkedéseiről. Ennek eredményeképpen sor került a tájékoztatási stratégia felülvizsgálatára és naprakésszé tételére, hogy megfeleljen, a 2010–2015 közötti időszak kommunikációs kihívásainak és politikai prioritásainak. A középpontban továbbra is a KAP jövője áll, célunk pedig az, hogy a technikai változásokat és a médiaeszközöket figyelembe véve tovább javuljon tájékoztatási tevékenységeink hatékonysága, valamint a kormányzati és a nem kormányzati partnerekkel újabb szinergiák alakuljanak ki.

[1] A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a közös agrárpolitikára vonatkozó tájékoztatási tevékenységekről szóló 814/2000/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (COM(2003) 235 végleges, 2003.5.8.)

[2] A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a közös agrárpolitikára vonatkozó tájékoztatási tevékenységekről szóló 814/2000/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (COM(2007) 324 végleges, 2007.6.13.)

[3] A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a közös agrárpolitikára vonatkozó tájékoztatási tevékenységekről szóló 814/2000/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (COM(2009) 237 végleges, 2009.5.20.)

[4] HL C 248., 2008.9.30., 8. o.; HL C 215, 2009.9.9., 3. o

[5] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának, „A KAP jövője 2010-ig: az élelmezési, a természetes erőforrásokat érintő és a területi kihívások kezelése”, COM(2010) 672 végleges, 2010. november 18.

[6] COM(2007) 279 végleges, 2007.5.30.