Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról szóló 2011/344/EU végrehajtási határozat módosításáról /* COM/2012/0574 final - 2012/0276 (NLE) */





INDOKOLÁS 2011. május 17-én a Tanács Portugália kérésére az országnak nyújtandó pénzügyi támogatásról döntött (2011/344/EU tanácsi végrehajtási határozat), amelynek célja a bizalom visszaállítására, a gazdaság fenntartható növekedéséhez való visszatérés lehetővé tételére, valamint Portugália, az euróövezet és az EU pénzügyi stabilitásának megőrzésére irányuló szigorú gazdasági és reformprogramhoz való hozzájárulás. A 2011/344/EU határozat 3. cikkének (9) bekezdésével összhangban a Bizottság az IMF-fel együtt és az EKB-val összeköttetésben elvégezte az egyeztetett intézkedések végrehajtása terén elért előrelépésre, valamint eredményességükre és gazdasági-társadalmi hatásukra vonatkozó ötödik felülvizsgálatot. Figyelembe véve az újabb gazdasági, költségvetési és pénzügyi fejleményeket, valamint a szakpolitikai intézkedéseket, a Bizottság szükségesnek tartja a támogatást alátámasztó gazdaságpolitikai feltételek bizonyos mértékű módosítását a tanácsi végrehajtási határozat javasolt módosításának preambulumbekezdéseiben kifejtett programcélok biztosítása érdekében. 2012/0276 (NLE) Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA a Portugáliának nyújtandó uniós pénzügyi támogatásról szóló 2011/344/EU végrehajtási határozat módosításáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló, 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: (1) A 2011/344/EU tanácsi végrehajtási határozat 3. cikkének (9) bekezdésével összhangban a Bizottság a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) együtt és az Európai Központi Bankkal (EKB) összeköttetésben elvégezte a hatóságok által az egyeztetett intézkedések végrehajtása terén elért előrelépésre, valamint az egyeztetett intézkedések eredményességére és gazdasági-társadalmi hatására vonatkozó ötödik felülvizsgálatot. (2) A portugál gazdaság egyensúlyának helyreállítása a vártnál gyorsabb ütemben zajlik. Az első negyedéves stagnálás után, 2012 második negyedévében a reál GDP negyedéves viszonylatban jelentősen, 1,2 %-kal csökkent. Az előrejelzések szerint a gazdaság recessziójának üteme az év egészét tekintve változatlan (–3 %) marad. A folyó fizetési mérleg hiánya a vártnál gyorsabban csökken, a két évvel ezelőtti közel 10 %-hoz képest 2012-ben a GDP 3 %-ára esik vissza. Ez a javulás a jó exportteljesítménynek és a gyorsan csökkenő importnak köszönhető. A jövőre vonatkozóan elmondható, hogy a gazdaságot a külső kereslet csökkenő élénkítő hatása és a további költségvetési konszolidáció befolyásolja majd. Következésképp a GDP-növekedésre vonatkozó előrejelzés körülbelül 1 százalékponttal lefelé módosult: 2013-ban körülbelül –1, 2014-ben pedig +1 százalékra. (3) A júliusig számított adatok alapján a kiadási oldal költségvetésének szigorú végrehajtása ellenére 2012-ben a költségvetési tervhez képest a GDP 2,25%-át kitevő költségvetési rés mutatkozik. Bár örvendetes, hogy az előre jelzettnél gyorsabb az elmozdulás a belföldi kereslettől az export felé, ennek a költségvetés végrehajtására gyakorolt hatása kettős. Egyrészt rendkívül hátrányosan érinti a nagy munkaerő-igényű belföldi ágazatokat, például az építőipart, és az ebből eredő jelentős munkanélküliség megterheli a társadalombiztosítás költségvetését. Másrészt a termelés és a fogyasztás adóintenzitása csökken, ami a bevételek jelentős visszaeséséhez vezet. A növekedés összetételének a bevételekre gyakorolt hatását felerősíti az is, hogy a magasabb adótartalmú tartós fogyasztási cikkek felől elmozdulás tapasztalható az alacsonyabb adótartalmú napi fogyasztási cikkek felé. Emellett a közvetlen adózás gyengeségeit súlyosbítja az adósávok közötti negatív irányú elmozdulás, mivel csökkenő jövedelmek esnek alacsonyabb adókulcs alá és a nyereségadóból származó bevételek zsugorodnak. Ezzel szemben a kiadások általánosságban a tervek szerint alakultak, a munkabérek tekintetében a költségvetésben szereplőnél magasabb megtakarítást sikerült elérni. Bár 2012-ben néhány egyszeri tényező révén a GDP körülbelül 0,75 %-ára csökkenhet a költségvetési rés, a hiány egy jelentős, a GDP mintegy 1,5 %-át kitevő része változatlanul átkerül 2013-ra és 2014-re, amiből következően nem tarthatók a 2012–2014-re kitűzött költségvetési célok. (4) A bevételek jelentős visszaesésére és a visszafogott növekedési kilátásokra tekintettel a hiánycélok módosításra kerültek: 2012-ben a GDP 5,0 %-ára, 2013-ban 4,5 %-ára, 2014-ben pedig 2,5 %-ára. Mivel az értékelés szerint a költségvetési rés nagyrészt kívül áll a kormány ellenőrzésén, e visszaesés egy részének figyelembevétele céljából szükségesnek tűnik a célok módosítása. 2013-ban és 2014-ben még a módosított célok mellett is jelentős, a GDP 3, illetve 1,75 százalékát kitevő konszolidációs erőfeszítésekre lesz szükség. A program hitelességének fenntartásához indokolt, hogy a kiigazítást bizonyos mértékig az időszak elejére összpontosítsák. (5) A módosított költségvetési célokat egy sor strukturális kiadási és bevételi intézkedés támasztja alá. Még 2012-ben a GDP 0,25 %-át kitevő intézkedésekre kerül sor a GDP 5 %-ában meghatározott cél elérése érdekében. Ezek közé tartozik többek között a kiadások befagyasztása és a jövő évre tervezett egyes intézkedések korábbra hozott végrehajtása. 2013-ra vonatkozóan a GDP 3 %-át kitevő költségvetési konszolidációs intézkedéseket építenek be a költségvetésbe a GDP 4,5 %-ában meghatározott cél elérése érdekében. Ezek magukban foglalják a munkabérek további csökkentését, a folyó termelőfelhasználás visszafogását, a szociális transzferek csökkentését, az egészségügy további racionalizálását, az állóeszköz-felhalmozásra fordított kiadások visszafogását, valamint a bevételek növelését az alábbiak végrehajtásával: a személyi jövedelemadó reformja az adórendszer egyszerűsítése révén, az adóalap szélesítése egyes adókedvezmények megszüntetésével, az átlagos adókulcs növelése a progresszivitás javítása mellett, a társasági adó alapjának szélesítése a kamat levonhatóságának megszüntetése mellett, a jövedéki adók növelése és az ingatlanadózás módosítása. 2014-re a kiadások átfogó felülvizsgálatát irányozták elő azzal a céllal, hogy meghatározzák a GDP 2,5 %-át kitevő hiánycél eléréséhez szükséges kiadáscsökkentéseket (2014–2015-ben 4 milliárd EUR). (6) Sor került a kormányzati kiadások ellenőrzésére szolgáló eszközök bevezetésére. Működik a kötelezettségvállalások ellenőrzésének új rendszere, de biztosítani kell a szabályok teljes körű betartását az új hátralékok további felhalmozódásának elkerülése érdekében. Csökkentik a költségvetés elaprózódottságát, és széles körben megkezdik a nagy költségeket eredményező hatékonysági problémák kezelését. Ez magában foglalja az állami vállalatok veszteségeinek korlátok közé szorítását, a köz- és magánszféra közötti partnerségek újratárgyalását és további megtakarítások ösztönzését az egészségügyben. (7) A nominális GDP növekedésére vonatkozó jelenlegi bizottsági előrejelzések alapján (2011-ben –1,0 %, 2012-ben –2,7 %, 2013-ban 0,3 % és 2014-ben 2,2 %) és a módosított költségvetési célokra tekintettel a tervek szerint az adósság-GDP arány a következőképpen alakul: 2011-ben 107,8 %, 2012-ben 119,1 %, 2013-ban 123,7 % és 2014-ben 123,6 %. Így az adósság GDP-hez viszonyított aránya 124 % alatt stabilizálódna, és – a hiány további csökkenését feltételezve – 2014-ben csökkenő pályára kerülne. Az adósság dinamikájára számos vonal alatti művelet hat, amelyek jelentős pénzügyieszköz-beszerzéseket foglalnak magukban, mindenekelőtt esetleges banki feltőkésítések és az állami tulajdonú vállalatok, valamint az elhatárolt és a pénzforgalmilag ténylegesen fizetendő kamatok közötti különbségek finanszírozása céljából. (8) A negyedik felülvizsgálat óta javult a bankrendszer likviditása és fizetőképessége, ami a folyamatban lévő hitelleépítésnek, az eurórendszer által nyújtott rendkívüli likviditási támogatásnak és a több mint 7 milliárd EUR-t kitevő tőkeinjekciónak köszönhető. A bankok benyújtották aktualizált finanszírozási terveiket és a tőkeszükségletre vonatkozó terveiket (4. változat). A bankok – bár a betétek növekedését illetően valamivel kevésbé optimisták – 2014-re előirányozták a hitel/betét arányra vonatkozó 120 %-os indikatív cél elérését. Általánosságban elmondható, hogy a pénzügyi ágazatban a pénzügyi stabilitás megőrzésére irányuló előirányzott céllal összhangban előrehaladt az egyetértési megállapodás végrehajtása. Egyes bankoknál még további erőfeszítésre van szükség ahhoz, hogy az év végére elérjék a Banco de Portugal által meghatározott 10 %-os alaptőke-megfelelési mutatót. (9) A versenyképesség, a foglalkoztatás és a növekedési potenciál erősítését célzó reformok terén elért eredmények általában kielégítőek. 2012 augusztusában hatályba lépett a munka törvénykönyvének módosítása. Szeptember végéig a végkielégítések és a kollektív szerződések területén további fontos reformokat terveznek. A kormány nemrég számos aktív munkaerő-piaci intézkedést fogadott el, amelyek célja az állami foglalkoztatási szolgálatok működésének javítása, a munkahelyteremtés támogatása, a munkavállalás ösztönzésének erősítése és hatékonyabb képzési lehetőségek biztosítása. Jól halad a polgári jogi eljárások és a bírósági szervezet terén megkezdett igazságszolgáltatási reform, amely meggyorsítja a polgári és a kereskedelmi peres ügyek rendezését és a bírósági ügyhátralékok feldolgozását. Intézkedésekre került sor a szakmai képesítések elismerésére vonatkozó keret fejlesztése céljából a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet átültető jogszabály módosításának elfogadásával és a szabályozott szakmák működésének javítását célzó, a kormány által kidolgozott törvényjavaslat elfogadásával. Ami az ágazatspecifikus jogszabályok megalkotását illeti, a szolgáltatásokról szóló irányelv végrehajtása egyenletes ütemben zajlik, a tervek szerint az év végéig elfogadják azokat az ágazatspecifikus jogszabályi módosításokat, amelyekre még szükség van. Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében további erőfeszítéseket kell tenni az engedélyezés alóli mentesítésre irányuló kezdeményezés és az egyablakos ügyintézési pontok létrehozása terén, amit a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK irányelv[2] irányoz elő. A kis- és középvállalkozások finanszírozáshoz való hozzáférésének megkönnyítése céljából a kormány kötelezettséget vállalt arra, hogy szükség esetén számos további kezdeményezést – többek között a kkv-k exportorientációjának erősítésére irányuló intézkedéseket – fogad el. (10) A főbb nemzeti szabályozó hatóságok független jelentése alapján Portugália a közérdek védelmét szolgáló kerettörvényt dolgoz ki és előmozdítja a piac hatékonyságát. Az uniós jogszabályokkal összhangban a törvénynek garantálnia kell a szabályozó hatóságok függetlenségét, valamint a feladataik ellátásához szükséges pénzügyi, igazgatási és irányítási autonómiát. A törvénynek emellett hozzá kell járulnia ahhoz, hogy a versenyhatóságok minél eredményesebben érvényesíthessék a versenyjogi szabályokat, alátámasztva és kiegészítve a nemrég elfogadott versenyjogi törvény hatását. (11) Az egyetértési megállapodás ötödik aktualizált változata egy teljes fejezetben foglalkozik a vállalkozóbarát engedélyezési rendszer előmozdításával, amelyben részletesebb ütemtervet és konkrét mérföldköveket határoz meg egyes fontos, például a környezet, a területrendezés, az ipari, kereskedelmi és turisztikai engedélyezés területét érintő jogszabályok felülvizsgálata tekintetében, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk A 2011/344/EU végrehajtási határozat 3. cikke a következőképpen módosul: 1. A (3) és a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(3) Az államháztartási hiány a túlzott hiány esetén követendő eljárás módosított követelményeivel összhangban nem haladhatja meg a következő értékeket: 2011-ben a GDP 5,9 %-át, 2012-ben a GDP 5,0 %-át, 2013-ban a GDP 4,5 %-át és 2014-ben a GDP 2,5 %-át. Az államháztartási hiány kiszámítása során figyelmen kívül kell hagyni a portugál kormány pénzügyi ágazati stratégiájával összefüggő banktámogatási intézkedések esetleges költségvetési kiadásait. A konszolidációt hatékony, tartós intézkedések révén és a legkiszolgáltatottabb csoportokra gyakorolt hatást minimalizálva kell megvalósítani.” „(4) Portugália a jelzett év vége előtt elfogadja az (5)–(8) bekezdésben részletezett intézkedéseket, a 2011–2014-re vonatkozó pontos határidőket az egyetértési megállapodás tartalmazza. A céloktól való eltérés esetén Portugália készen áll további konszolidációs intézkedések meghozatalára annak érdekében, hogy 2014-re a GDP 3 %-a alá csökkentse a hiányt.” 2. A (6)–(9) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(6) Portugália az egyetértési megállapodásban részletezett feltételekkel összhangban 2012 során elfogadja a következő intézkedéseket: a) Az államháztartási hiány 2012-ben nem haladhatja meg a GDP 5,0%-át. Portugáliának továbbra is szoros felügyelet alatt kell tartania a költségvetési fejleményeket és további szakpolitikai kiigazításokat kell végrehajtania a 2012-es cél elérése érdekében. E célból Portugália befagyaszt egyes, még meg nem kezdett beruházási projektekre irányuló 2012. évi költségvetési előirányzatokat; emeli a nagy értékű ingatlanokra kivetett illetékeket; növeli a tőkejövedelmek adójának mértékét; előreütemez egyes, a 2013-as költségvetésben a szociális juttatásokat érintő intézkedéseket; a 2012-es hiánycél megvalósításának biztosításához további intézkedéseket hajt végre annak érdekében, hogy a folyó termelőfelhasználás terén megtakarításokat érjen el és növelje az értékesítésekből származó bevételeket. b) Portugália arra törekszik, hogy 2012-ben legalább 6,8 milliárd EUR-val csökkentse a kiadásokat, többek között a következők révén: a közszférában foglalkoztatottak számának és bérének csökkentése; megszorítások a nyugdíjak terén; a központi államigazgatás teljes körű átszervezése, a párhuzamosságok és egyéb hatékonysági problémák megszüntetése; az állami tulajdonú vállalatok felé teljesített transzferek csökkentése; az önkormányzatok és körzetek átszervezése és számuk csökkentése; megszorítások az oktatás és az egészségügy terén; alacsonyabb transzfer a regionális és helyi hatóságoknak; valamint a tőkekiadások és egyéb kiadások csökkentése a programban meghatározottak szerint. c) A bevételi oldalon Portugália legalább 3 milliárd EUR-t kitevő bevételi intézkedéseket hajt végre, többek között a következőket: a héa alapjának szélesítése az adókedvezmények csökkentése és a csökkentett, közepes, illetve magas adókulcsú termékek és szolgáltatások listájának átrendezése révén; a jövedéki adók növelése; a társasági adó és a személyi jövedelemadó alapjának szélesítése az adólevonások és a különleges kedvezmények csökkentése révén; a nyugdíjakra és a munkavégzésből származó jövedelemre alkalmazott személyijövedelemadó-kedvezmények közötti konvergencia biztosítása; valamint az ingatlanadózás módosítása a mentességek számának jelentős csökkentése révén. Ezeket az intézkedéseket az adócsalás, a csalás és az adójogszabályok be nem tartása elleni küzdelmet célzó intézkedésekkel kell kiegészíteni. d) Portugália további intézkedéseket fogad el az államháztartás irányításának megerősítésére. Végrehajtja az új költségvetési kerettörvényben rögzített intézkedéseket, ideértve egy középtávú költségvetési keret kidolgozását. Jelentősen meg kell erősíteni a helyi és regionális szintű költségvetési keretet, különösen az egyes finanszírozási jogszabályoknak a költségvetési kerettörvény követelményeihez való hozzáigazítása révén. Portugália fokozza az államháztartás felügyeletét és szigorítja a beszámolási rendet, valamint megerősíti a költségvetési végrehajtási szabályokat és eljárásokat. A portugál kormány alkalmazza a hátralékok érvényesítésére és rendezésére irányuló stratégiát és felgyorsítja a kötelezettségvállalások ellenőrzésére vonatkozó törvény végrehajtását, hogy elkerülhető legyen új hátralékok kialakulása. Portugália végrehajtja a köz- és magánszféra közötti partnerségekre (PPP-kre) vonatkozó új jogi és intézményi keretet. Az új keret teljes hatálybalépéséig új PPP nem indul. Egy nemzetközi auditcég által készített tanulmány alapján Portugália az alkalmazandó uniós jognak – többek között a közbeszerzési jogszabályoknak – teljes mértékben megfelelő, részletes stratégiai tervet dolgoz ki annak érdekében, hogy jelentős költségvetési megtakarítást érjen el, miközben minimalizálja az adósságot és biztosítja az állami kötelezettségek tartós csökkentését. Portugália jogszabályt fogad el az állami tulajdonú vállalatok létrehozásának és működésének központi, regionális és helyi szintű szabályozására. e) Portugália alkalmazza a helyi önkormányzati szervek átszervezésére és számuk jelentős csökkentésére irányuló új jogszabályokat. Ezek a változások a következő önkormányzati választási ciklus kezdetével lépnek hatályba. Portugália emellett fokozza erőfeszítéseit, hogy a szervezetek számának csökkentésével és a feladatmegosztásnak a kormányzat minden szintjén történő javításával racionalizálja a közszférát. f) Portugália elmélyíti az adóigazgatás reformját az „Autoridade Tributária e Aduaneira” (adó- és vámhivatal) és a társadalombiztosítás járulékbeszedési egységei közötti kapcsolatok megerősítésével, az önkormányzati irodák számának csökkentésével, és az adóhatározatok elleni fellebbezési rendszerben még meglévő szűk keresztmetszetek felszámolásával. g) Portugália végrehajtja a Madeira autonóm régióval kötött pénzügyi megállapodásokat. h) Portugália intézkedéseket fogad el a központi, regionális és helyi szintű állami tulajdonú vállalatok hatékonyságának és fenntarthatóságának növelése érdekében. Megvizsgálja az állami tulajdonú vállalatok – többek között a „Parpública” – eladósodottságának csökkentésére és piaci finanszírozásuk feltételeinek javítására irányuló lehetőségeket. Portugália célja, hogy 2012 végére ágazati szinten működési egyensúlyt érjen el. i) Portugália folytatja a privatizációs program végrehajtását. Jelenleg zajlik a Caixa Geral de Depositos (CGD) biztosítási üzletágának (Caixa Seguros) közvetlen értékesítése. j) A portugál kormány a végkielégítések rendszerének az uniós átlaggal való összehangolására (8–12 nap ledolgozott évenként) és a végkielégítésekhez kapcsolódó kompenzációs alap létrehozására irányuló jogszabálytervezetet terjeszt a portugál parlament elé. k) Portugália a makrogazdasági egyensúlytalanságok korrekciója érdekében ösztönzi a munkahelyteremtésre és a vállalkozások versenyképességének javítására irányuló célkitűzésekkel összhangban lévő bérfejlesztést. A program ideje alatt a minimálbérek növelésére kizárólag akkor kerül sor, ha azt a gazdasági és munkaerő-piaci fejlemények indokolják. Intézkedéseket hoznak a jelenlegi béralkurendszerekben fellelhető hiányosságok rendezésére, ideértve a kollektív szerződések kiterjesztési feltételeit és módját újradefiniáló, valamint a vállalati szintű megállapodásokat megkönnyítő jogszabályokat. A kollektív szerződéseket ezen intézkedések meghozataláig nem terjesztik ki. l) Portugália folytatja aktív munkaerő-piaci politikái hatékonyságának javítását az értékelő jelentés eredményeivel és a cselekvési tervvel összhangban, az állami foglalkoztatási szolgálatok működésének javítása céljából. m) Portugália végrehajtja a cselekvési terveiben meghatározott intézkedéseket a középfokú oktatás, valamint a szakoktatás és -képzés minőségének javítására. n) Az igazságszolgáltatási rendszer működését javítani kell az igazságszolgáltatási reform ütemtervében javasolt intézkedések végrehajtása és a bírósági ügyhátralék fokozatos felszámolására, valamint az alternatív vitarendezési eljárások elősegítésére irányuló célzott intézkedések révén. o) Portugália folytatja a gazdaság verseny előtti megnyitását. A portugál kormány meghozza a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy cselekvései nyomán ne keletkezzenek akadályok a tőke szabad áramlása előtt, különösen pedig annak biztosítására, hogy részvényesi minőségében se a portugál állam, se bármely állami szerv ne kössön olyan megállapodásokat, amelyek akadályozhatják a tőke szabad áramlását vagy befolyásolhatják a vállalatok vezetőség általi ellenőrzését. A szakmai képesítések elismerésére vonatkozó keret javításával és a szabályozott szakmákra vonatkozó korlátozások megszüntetésével meg kell erősíteni a szakmai szolgáltatásokat. Az építési és ingatlanszolgáltatások terén Portugália könnyíti a határokon átnyúlóan működő szolgáltatókkal szembeni követelményeket és megvizsgálja a szolgáltatók letelepedése előtt álló akadályokat. p) Javítani kell a versenypolitikai és szabályozási keretet. Portugália megerősíti a főbb nemzeti szabályozó hatóságok függetlenségét, autonómiáját és irányítását; a versenyjogi szabályok érvényesítési sebességének és hatékonyságának javítása érdekében végrehajtja a versenyjogi törvényt; és nyomon követi az új ügyek beérkezését, valamint jelentést tesz a versenyjogi, szabályozási és felügyeleti bíróság működéséről. q) Az energiaágazatban Portugália intézkedéseket hoz a piacra lépés megkönnyítésére, az ibériai gázpiac létrehozásának ösztönzésére, és további lépéseket tesz a harmadik uniós energiacsomag teljes körű átültetése érdekében. A nemzeti szabályozó hatóság függetlenségének, autonómiájának és a csomagban előirányzott hatásköreinek biztosítása érdekében Portugália 2012 harmadik negyedévére elfogadja az új szabályozóra vonatkozó működési szabályokat, amelyeket 2012 júliusában egyeztetett a Bizottsággal, az EKB-val és az IMF-fel, és biztosítja, hogy az év végéig hatályba lépjenek, kellő időben a villamosenergia- és gázpiac liberalizálásához. Portugália intézkedéseket hoz a villamosenergia-termelés támogatási és kompenzációs programjainak felülvizsgálatára. Portugália intézkedéseket hoz a túlzott mértékű bérleti díjak csökkentésére és az energiatarifa terén fennálló adósság („défice tarifário”) 2020-ig történő megszüntetésére, a teljesítménygarancia kompenzációs rendszereire, a különleges programokra (megújuló energiaforrások a pályázati eljárás keretében odaítéltek kivételével és a kapcsolt energiatermelés) és a rendes programokra [a szerződéses egyensúly fenntartási költségeire (CMEC-k) és az energiavásárlási megállapodásokra (CAE-k)] összpontosítva. r) a többi hálózatos iparág, különösen a közlekedés, a telekommunikáció és a postai szolgáltatások tekintetében Portugália további intézkedéseket fogad el a verseny és a rugalmasság ösztönzésére. s) Portugália intézkedéseket fogad el a területrendezési, ipari és kereskedelmi, valamint a turisztikai engedélyezési rendszerek hatékonyságának növelése céljából. A portugál kormány emellett megvizsgálja azon tervezett beruházási projekteket és gyorsított engedélyezési eljárást alkalmaz, mely projektekkel összefüggésben több mint 12 hónapja nem született megoldás vagy határozat. t) Portugália cselekvési tervet dolgoz ki, amely intézkedéseket tartalmaz a vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások finanszírozáshoz és exportpiacokhoz való hozzáférésének megkönnyítésére.” „(7) Portugália az egyetértési megállapodásban részletezett feltételekkel összhangban 2013 során elfogadja a következő intézkedéseket: a) Az államháztartási hiány 2013-ban nem haladhatja meg a GDP 4,5%-át. A 2013. évi költségvetés a GDP legalább 3 %-ának megfelelő összegben tartalmaz az államháztartási hiánynak a 3. cikk (3) bekezdésében meghatározott időtartamon belüli csökkentéséhez szükséges tartós konszolidációs intézkedéseket. A kormány megvizsgálja a kiadáscsökkentés mértékének növelésére irányuló lehetőségeket a 2013. évi általános konszolidációs csomagban, hogy középtávon biztosítsa a növekedést ösztönző, a kiadási oldalra összpontosító költségvetési kiigazítást. A kormány 2013 során készenléti intézkedéseket alkalmaz, amennyiben – esetleges végrehajtási kockázatokra tekintettel – csúszásokra kerül sor. b) A költségvetés bevételi oldali intézkedéseket tartalmaz, ide tartozik például a személyi jövedelemadó reformja az adórendszer egyszerűsítése révén, az adóalap szélesítése egyes adókiadások megszüntetésével, az átlagos adókulcs növelése a progresszivitás javítása mellett, a társasági adó alapjának szélesítése, a tőkejövedelem adókulcsának növelése; magasabb jövedéki adók és az ingatlanadózás módosítása. c) A kiadási oldalon a 2013. évi költségvetés például a következő intézkedéseket tartalmazza: a központi államigazgatás, az oktatás és az egészségügy kiadásainak csökkentése; az állami és magán szociális transzferek és támogatások ésszerűsítése; a helyi és regionális hatóságoknak juttatott transzferek csökkentése; a béreknek az állandó és ideiglenes alkalmazottak számának és a túlmunka díjazásának a csökkentésével történő visszafogása; valamint az állami tulajdonú vállalatok működési és tőkekiadásainak csökkentése révén. d) Portugália befejezi a lezáratlan bírósági ügyek felszámolását. e) Portugália javítja az üzleti környezetet azáltal, hogy az egyszerűsítési reformoknak (egyablakos ügyintézési pontok és az engedélyezés alól mentesülő projektek) a gazdaság valamennyi ágazatára történő kiterjesztése révén csökkenti az adminisztratív terheket. Portugália mindenekelőtt hozzáigazítja az egyablakos ügyintézési pontokon keresztül elérhető tartalmakat és információt a 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvhez*, valamint a 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvhez**, továbbá többek között a 2011/7/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv*** végrehajtása révén enyhíti a kis- és középvállalkozások hitelkorlátozását. f) Portugália 44 módosított szabállyal összefüggésben hozzáigazítja az egyablakos ügyintézési pontokon keresztül elérhető tartalmakat és információt a szolgáltatásokról szóló irányelvhez, 13 szabály vonatkozásában pedig hozzáigazítja az egyablakos ügyintézési pontokon keresztül elérhető tartalmakat és információt a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelvhez. g) Portugália folytatja privatizációs programjának végrehajtását, amelyet az egyetértési megállapodásban 2013-ra vonatkozóan értékesítésre vagy koncesszióra kijelölteken kívül további társaságokra és eszközökre is ki kell terjeszteni.” __________________________ * HL L 376., 2006.12.27., 36. o. ** HL L 255., 2005.9.30., 1. o.” *** HL L 48., 2011.2.23., 1. o. „(8) Az államháztartási hiány 2014-ben nem haladhatja meg a GDP 2,5%-át. E cél eléréséhez Portugália 2014–2015 során alapos kiadáscsökkentési tervet alkalmaz, amely körülbelül 4 milliárd EUR összegű csökkentést jelent. A hatodik felülvizsgálathoz el kell végezni a kiadások átfogó értékelését és teljes körűen meg kell határozni a megtakarítások további forrásait, és a megfelelő intézkedéseket 2013 februárjáig részletezni kell. A 2014–2015 közötti időszakra vonatkozó költségvetési konszolidációs terveket teljes körűen meg kell határozni a 2013-as stabilitási programban.” „(9) A pénzügyi ágazatba vetett bizalom helyreállítása érdekében Portugáliának kellő mértékű feltőkésítést és rendezett hitelleépítést kell végrehajtania a bankszektorban. Ezzel összefüggésben Portugália a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében végrehajtja a portugál bankszektorra vonatkozó, a Bizottsággal, az EKB-val és az IMF-fel egyeztetett stratégiát. Ennek keretében Portugália különösen: a) a bankoknak biztosítékpuffereik fenntartható alapon történő megerősítését tanácsolja, és ellenőrzi a kintlévő államilag garantált bankkötvényeket; b) biztosítja, hogy a bankok legkésőbb 2012 végére elérjék a programban meghatározott 10 %-os alaptőke-megfelelési mutatót; c) biztosítja a banki ágazatban a kiegyensúlyozott és rendezett hitelleépítést, ami továbbra is kritikus fontosságú a finanszírozási egyensúlytalanságok tartós megszüntetése érdekében. A bankok pénzügyi finanszírozási terveinek célja a hitel/betét arány nagyjából 120 százalékos indikatív értékre csökkentése 2014-ben, és középtávon az eurórendszer általi finanszírozásra való támaszkodás mértékének csökkentése. E finanszírozási terveket negyedévente felülvizsgálják; d) folytatja az állami tulajdonban lévő CGD racionalizálását; e) optimalizálja a BPN-től a három állami tulajdonú különleges célú gazdasági egységre átruházott eszközök szanálását azáltal, hogy harmadik szakmai félhez szervezi ki az eszközkezelést, mely szakmai fél megbízást kap arra, hogy idővel fokozatosan szanálja az eszközöket. A portugál kormány versenyeljárás keretében kiválasztja a hitelkezelést végző felet, és a megbízásba a megtérülés maximalizálását és a működési költségek minimalizálását biztosító megfelelő ösztönzőket épít be. Biztosítja a leányvállalatok és az eszközök időben történő átruházását a másik két állami tulajdonú különleges célú gazdasági egységre. f) a vállalati szektorra irányuló finanszírozási alternatívák diverzifikációjának elősegítésére vonatkozó előzetes javaslatok alapján a prioritások megállapítása céljából kidolgozza az előterjesztett különböző lehetőségeket és értékeli azokat. Értékeli az uniós szabályoknak megfelelő, a kormány által támogatott exporthitel-biztosítási rendszerek hatékonyságát, hogy megfelelő intézkedéseket tegyen az export előmozdítására; g) két lépésben biztosítja a szanálási alap kezdeti és időszakos finanszírozásához szükséges intézkedéseket – először 2012 novemberéig törvényerejű rendeletet fogad el a bankok által a szanálási alapnak nyújtott hozzájárulásról, másodszor, egy hónappal később felügyeleti hirdetményt fogad el az egyes bankok időszakos hozzájárulásáról; 2012. október végéig elfogadja a helyreállítási tervekre vonatkozó felügyeleti hirdetményeket; 2012. november végéig elfogadja a szanálási tervekre vonatkozó szabályozást; és 2012. október végéig elfogadja a hídbankok létrehozására és működésére alkalmazandó, az uniós versenyjogi szabályoknak megfelelő szabályokat. Elsőbbséget kell kapnia a rendszerszintű jelentőséggel bíró bankokra vonatkozó helyreállítási tervek és az ezeket követő szanálási tervek felülvizsgálatának; h) olyan keretet hoz létre, amely ösztönzi a pénzügyi intézményeket a háztartások és a kkv-k adósságának peren kívüli átütemezésére, és végrehajtja a szerkezetátalakítási eszközök széles körű megismertetésére irányuló cselekvési tervet.” 3. A cikk a következő (10) bekezdéssel egészül ki: „(10) A program feltételeinek zökkenőmentes betartása érdekében és az egyensúlytalanságok fenntartható módon történő megszüntetésének előmozdítása céljából a Bizottság a költségvetési, pénzpiaci és strukturális reformokkal kapcsolatban folyamatosan tanácsokat és útmutatást nyújt az országnak. A Portugáliának nyújtandó segítség keretén belül a Bizottság – az IMF-fel együtt és az EKB-val összeköttetésben – rendszeres időszakonként felülvizsgálja a megegyezés szerinti intézkedések hatékonyságát, gazdasági és társadalmi hatását, és ajánlást tesz a növekedés és munkahelyteremtés fokozásához szükséges korrekciókra, biztosítva a szükséges költségvetési konszolidációt és minimalizálva a káros társadalmi hatásokat, különös tekintettel a portugál társadalom legkiszolgáltatottabb csoportjaira.” 2. cikk Ennek a határozatnak a címzettje Portugália. 3. cikk Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell kihirdetni. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] HL L 118., 2010.5.12., 1. o. [2] HL L 376., 2006.12.27., 36. o.