6.

Az EKB álláspontja – noha elismeri az irányelvtervezet korlátozott célkitűzéseit –, hogy az Unió jogszabályi keretrendszerének következetesnek kell lennie adott esetben a pénzügyi szolgáltatási ágazatok között is, történetesen a szabályozói arbitrázs megelőzésére. Az EKB például a következő kérdésekben javasolja a több ágazatra kiterjedő konvergenciát: 6.1. A pénzügyi holdingok kezelése a sajáttőkeszámítás tekintetében: a saját tőke meghatározásakor az EKB álláspontja szerint növelni lehetne az azonos ágazatban és több pénzügyi szolgáltatási ágazatban meglévő „részesedések” kezelésének következetességét annak érdekében, hogy meg lehessen előzni a jogalanyok közötti és/vagy pénzügyi konglomerátumon belüli jogalanyok közötti szabályozói arbitrázst (15). Az EKB ajánlja különösen a biztosítókban és hitelintézetekben való részesedés fogalmának a 2006/48/EK (16) irányelvben és a 2009/138/EK (17) irányelvben szereplő meghatározásának, illetve a csoportszinten a több ágazatot érintő részesedésekből eredő kettős kötelezettségvállalás kezelésére használatos módszerek (18) további összehangolását. Az ESA-rendeletekkel létrehozott, pénzügyi konglomerátumokkal foglalkozó albizottság (19) jelentőségteljes szerepet tölthet be a több ágazatra kiterjedő konvergencia támogatásában. 6.2. A pénzügyi stabilitás tekintetében: tovább lehetne értékelni a Szolvencia II. keretrendszer végrehajtásából eredő, ciklikusságot erősítő hatásokat, és adott esetben a ciklikus hatások elleni mechanizmus pénzügyi stabilitáshoz való hozzájárulását, beleértve az irányelvtervezetben említett illikviditási prémiumot. 6.3. Javadalmazási politikák és rendszerek: a Bizottság ajánlásának célkitűzéseivel összhangban (20) az EKB általánosságban üdvözli a javadalmazási politikák és rendszerek tekintetében a Szolvencia II. végrehajtása keretében folyó munkát (21); a javadalmazási politikák tekintetében a bankokra nemzetközi megegyezéssel kialakított magas szintű elveknek és a megfelelő végrehajtási standardoknak (22) kellene a biztosítási ágazatra is vonatkozniuk (23), egyidejűleg szükség szerint figyelembe véve annak jellegzetességeit. 6.4. Hitelminősítések: az irányelvtervezet értelmében az EIOPA kap felhatalmazást a következőkkel kapcsolatos egyes feladatokra: i. a külső hitelminősítő intézetek (ECAI-k) megfelelőségének értékelése és ii. hitelminősítéseik objektív hitelminősítési kategóriákba sorolása (24), melyek tekintetében a Bizottságnak kell a részletes kritériumokat elfogadnia, felhatalmazáson alapuló jogi aktus formájában (25). Miközben az EKB elviekben támogatja az EIOPA-ra bízott ezen új feladatokat és elismeri az egyes pénzügyi szolgáltatási szektorok sajátosságait, megjegyzi azt is, hogy az ECAI-k megfelelőségének kérdése a 2006/48/EK (26) irányelv és az 1060/2009/EK irányelvvel összefüggésben már rendezésre került (27). Ilyen előzmények után és figyelemmel e kérdések ágazatokon túlnyúló jellegére az EKB ezért azt javasolja, hogy bármiféle jogalkotási intézkedést megelőzően kerüljön sor egy mindhárom ESA-ra kiterjedő értékelésre abból a célból, hogy biztosítani lehessen a vonatkozó uniós ágazati szabályozás – az esetleges végrehajtási intézkedéseket is beleértve – következetességét és a közöttük fennálló szinergiákat. 6.5. A „pénzügyi piacokon fennálló rendkívüli visszaesés” meghatározása: a szavatolótőke-szükséglet nem teljesítése esetében a felügyeleti hatóság felkéri a biztosítót vagy viszontbiztosítót a szükséges intézkedések legfeljebb kilenc hónapos határidőn belüli megtételére (28). A pénzügyi piacok rendkívüli visszaesése esetén a felügyeleti hatóság ezt az időszakot az „összes vonatkozó szempont figyelembevételével” megállapított időszakkal meghosszabbíthatja (29). Az irányelvtervezet értelmében az EIOPA állapítaná meg és nyilvánítaná ki a pénzügyi piacokon fennálló rendkívüli visszaesést, melynek vonatkozásában a Bizottság fogadná el az EIOPA által az ilyen események fennállásának és a figyelembe veendő „szempontok” – beleértve a megfelelő időszakot – meghatározásakor követendő eljárást meghatározó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat. (30). Az EKB a tagállami felfogás egységességének biztosítása érdekében támogatja az EIOPA-ra a javaslattal átruházni kívánt szerepkört. Ugyanebből az okból esetleg helyénvaló lehet az ERKT-val való konzultáció, illetve az ilyen események meghatározására szolgáló kvalitatív és kvantitatív szempontok, módszerek és követelmények bevezetése. Tovább kell pontosítani a pénzügyi piacokon fennálló rendkívüli visszaesés EIOPA általi bejelentése, illetve a Tanács által az ESA-rendeletek értelmében vett rendkívüli helyzetek bejelentése (31) közötti kölcsönhatást, valamint a felügyeleti hatóságok által rendkívüli helyzetben az érintett vállalkozás pénzügyi helyzetének további romlása esetén hozott intézkedéseket (32).