A másodfokú bíróságoknál csökkent az ügyhátralék és az eljárások hossza, míg az elsőfokú bíróságokon főként nőtt, és továbbra is a legjelentősebbek között van az EU-ban . A Covid19-világjárvány, valamint a pusztító zágrábi és petrinjai földrengések – főként a késedelmesen megtartott tárgyalások miatt – hátrányosan érintették különösen az elsőfokú bíróságok hatékonyságát, míg a másodfokú bíróságok és a Legfelsőbb Bíróság, amelyek többnyire írásbeli bírósági akták alapján működnek, nagyobb hatékonysággal folytatták munkájukat. 2020-ban az elsőfokú bíróságokon az eljárások átlagos hossza az EU-ban a leghosszabbak között volt, és többnyire nőtt: a kereskedelmi peres ügyekben 1000 nap (2019-ben 735 nap), a városi bíróságok előtti büntetőügyekben 705 nap (2019-ben 691 nap), míg a polgári peres ügyekben 826 napra csökkent (2019-ben 854 nap) . A megyei bíróságok előtti eljárások átlagos hossza többnyire csökkent: a másodfokú polgári peres ügyek csak 233 napot (2019-ben 258 napot), a büntetőügyek pedig 804 napot (2019-ben 930 napot) vettek igénybe. Az elsőfokú bíróságokon az ügyhátralék 13 %-kal csökkent a kereskedelmi ügyekben (2019-hez képest), de 2020-ban 15 %-kal nőtt a polgári peres ügyekben, 12 %-kal a közigazgatási ügyekben és 9 %-kal a büntetőügyekben. Az ügyhátralék a másodfokú megyei bíróságok előtti polgári peres ügyekben 22 %-kal, a büntetőügyekben pedig 9 %-kal csökkent. A Kereskedelmi Felsőbíróság és a Legfelsőbb Bíróság is tovább csökkentette az eljárások hosszát és az ügyhátralékot a kereskedelmi, illetve a polgári ügyekben. 2021 elején az Igazságügyi és Közigazgatási Minisztérium cselekvési tervek kidolgozásába kezdett a bíróságok munkájának hatékonyabbá tétele érdekében, előirányozva, hogy minden egyes igazságügyi területre és szakosodott bíróságra vonatkozóan egyedi tervet dolgoznak ki.

Az Állami Bírói Tanács és az Államügyészi Tanács kapott némi ideiglenes erősítést, de továbbra is hiány mutatkozik az emberi erőforrások terén. Amint azt a 2020. évi jogállamisági jelentés megállapítja, az Állami Bírói Tanács és az Államügyészi Tanács számottevő hatáskörrel rendelkezik , ugyanakkor adminisztratív kapacitásuk továbbra is erőteljesen korlátozott, és a helyzet nem javult jelentősen. Bár 2020-ban mindkét tanács hivatalosan több pénzügyi forráshoz jutott (2019-hez képest 25 %-kal több az Állami Bírói Tanács és 40 %-kal több az Államügyészi Tanács esetében), a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó korlátozások miatt elhalasztották e források új alkalmazottak felvételére való felhasználását. Ez idáig a tanácsok csak néhány ideiglenes erősítést kaptak, hogy képesek legyenek elvégezni a bírák és az államügyészek vagyonnyilatkozatainak ellenőrzését.

Az elektronikus kommunikációs eszközök használata a bíróságokon fokozatosan növekszik. A 2021. évi uniós igazságügyi eredménytábla szerint az ügyvitelre, valamint a bíróságok és a felek közötti elektronikus kommunikációra szolgáló információs és kommunikációs technológiák (IKT) továbbra is a legkevésbé fejlettek közé tartoznak az EU-ban. Ami az IKT ügyvitelben történő alkalmazását illeti, az utolsó hátralévő bíróságok esetében is folyamatban van az „e-File” (e-akta) rendszer bevezetése, amely 2021 végére lesz működőképes. Ami az elektronikus kommunikációs eszközöket illeti, a kereskedelmi, megyei és városi bíróságokon, a Kereskedelmi Felsőbíróságon és a Legfelsőbb Bíróságon (csak polgári ügyekben) bevezették az e-kommunikációs rendszert, amely lehetővé teszi az iratoknak a bíróságokkal történő elektronikus cseréjét. Jelenleg e rendszer fő felhasználói az ügyvédek, a közjegyzők, a bírósági szakértők, az értékbecslők, a tolmácsok, valamint a fizetésképtelenségi szakértők. Az e-kommunikációs rendszer használata fokozódott 2020 folyamán, miután a törvény kötelezővé tette az elektronikus kommunikációt a jogi személyek számára (a polgárok továbbra is választhatják a papíralapú iratok használatát). Mindazonáltal van még hova fejlődni, különösen a büntetőügyekben: jóllehet az államügyészek és a bíróságok közötti elektronikus kommunikáció technikai feltételei fennállnak, a büntetőeljárásról szóló törvénykönyv 2022-re tervezett módosításaira szükség lesz. Az államügyészek és a rendőrség közötti elektronikus kommunikációt illetően egy kísérleti jellegű próbára került sor. A rendőrség szabálysértési ügyekben vádemelési javaslatokat küld a bíróságoknak, de ahhoz, hogy a bíróságok elektronikus úton kommunikálhassanak a rendőrséggel, jogszabályi módosításokra van szükség. Az első- és másodfokú bírósági ítéleteket továbbra is nagyon korlátozottan hozzák nyilvánosságra. Az „e-File” (e-akta) rendszert a tervek szerint 2023-ig korszerűsítik egy külön anonimizálási modullal, amely lehetővé teszi az ítéleteknek egy nyilvánosan hozzáférhető és kereshető portálon való közzétételét.

A Legfelsőbb Bíróság új elnökének kinevezésére irányuló, folyamatban lévő eljárás vitákat váltott ki, és az Alkotmánybíróság hangsúlyozta az állami hatóságok közötti együttműködés fontosságát. 2021. július 15-én lejárt a Legfelsőbb Bíróság korábbi elnökének négyéves megbízatása. Az új elnök kinevezési folyamata az állami hatóságok legmagasabb szintű képviselői közötti intenzív eszmecseréhez vezetett, amely többször is negatív kijelentéseket tartalmazott a Legfelsőbb Bíróságról és más bírákról. Az alkotmány értelmében a Legfelsőbb Bíróság elnökét a köztársasági elnök javaslatára a Parlament nevezi ki. A Legfelsőbb Bíróság közgyűlése és az illetékes parlamenti bizottság véleményt nyilvánít a jelöltekről. Amint azt az Alkotmánybíróság egyértelművé tette, ezek a vélemények – amelyeket minden jelölt kapcsán közölni kell – nem kötelezik a köztársasági elnököt. A 2018-ban elfogadott módosításokkal összhangban az Állami Bírói Tanács 2021 februárjában továbbította a Köztársasági elnöki hivatalnak a három jelölt pályázatát (többek között a Legfelsőbb Bíróság hivatalban lévő elnökét is). A köztársasági elnök javaslatot tett a Parlamentnek egy olyan jelöltre, aki nem jelentkezett a betöltendő álláshelyre, és azt állította, hogy a bíróságokról szóló törvénynek a felvételi eljárást előíró 2018. évi módosításai „alkotmányellenesek”. Az Alkotmánybíróság később megállapította, hogy a 2018. évi módosítások összhangban vannak az alkotmánnyal. A Bíróság tisztázta, hogy a köztársasági elnök csak a betöltendő álláshelyre pályázó jelöltek közül választhat; az elnök azonban dönthet úgy is, hogy a pályázó jelöltek egyikét sem javasolja, és erről tájékoztatja a Parlamentet. A sikertelen jelölt kérheti az Országgyűlés határozatának felülvizsgálatát az Alkotmánybíróságnál. A Bíróság hangsúlyozta továbbá az állami hatóságok közötti együttműködés alkotmányos követelményét a jogállamiság elvének megfelelő közös megoldások megtalálása és a destabilizáló helyzetek elkerülése érdekében, amelyek akadályoznák a Legfelsőbb Bíróság működését. Az Alkotmánybíróság ítéletét követően a köztársasági elnök a betöltendő álláshely újbóli közzétételét kérte. Egy újabb felhívást követően a köztársasági elnök 2021 júniusában javaslatot tett a Parlamentnek annak az öt jelöltnek az egyikére, akik pályáztak (a Legfelsőbb Bíróság egyik jelenlegi bírája sem jelentkezett), de a Parlament nem nevezte ki a szóban forgó jelöltet. 2021. július 7-én az Állami Bírói Tanács közzétette a harmadik nyilvános felhívást. Mivel a Legfelsőbb Bíróság új elnökét nem nevezték ki az előző elnök hivatali idejének lejárta előtt, ezt a munkakört a Legfelsőbb Bíróság elnökhelyettese látja el, adott esetben hosszabb időre. Tekintettel arra, hogy a Legfelsőbb Bíróság elnöki tisztségére jelölt személyt egyidejűleg új bíróvá is ki lehet nevezni (ha az érintett személy nem volt már bíró), érdemes megjegyezni, hogy az Európa Tanács bírák kiválasztási eljárására vonatkozó ajánlásai szerint, amennyiben az alkotmányos vagy egyéb jogi rendelkezések előírják, hogy az államfő, a kormány vagy a jogalkotói hatalom hozza meg a határozatokat, a kinevezésre jogosult hatóságnak a gyakorlatban egy, jelentős részében az igazságszolgáltatás (jelen esetben a Legfelsőbb Bíróság közgyűlése) keretében létrehozott, független és illetékes hatóság véleményét kell követnie.

A bírói függetlenség érzékelt szintje csökkenő tendenciát mutat. A bírói függetlenség érzékelt szintje a közvélemény körében romlott 2021-ben, és továbbra is a legalacsonyabb az EU-ban (a bírói függetlenséget meglehetősen jónak vagy nagyon jónak érzékelők hányada 24 %-ról 17 %-ra csökkent) . A vállalkozások körében az érzékelt függetlenség szintje szintén nagyon alacsony, és az EU-ban a legalacsonyabb szintre esett vissza (a bírói függetlenséget meglehetősen jónak vagy nagyon jónak érzékelők hányada továbbra is 16 %, azon vállalkozások aránya pedig, amelyek úgy érzékelték, hogy a függetlenség nagyon rossz, 36 %-ról 43 %-ra nőtt) . A 2021. évi uniós igazságügyi eredménytábla 2016 óta folyamatosan csökkenő tendenciát mutat. A bírósági és a bírói függetlenség érzékelt hiányának okaként a közvélemény leggyakrabban a kormány és a politikusok érzékelt beavatkozását vagy nyomásgyakorlását jelölte meg . A részletesebb felmérések segíthetnek e kérdések kezelésében azáltal, hogy megvizsgálják az igazságszolgáltatási rendszer különböző érdekelt felei körében az érzékelt bírói függetlenség folyamatosan alacsony szintje mögött meghúzódó konkrét okokat .

Horvátország háromszintű igazságszolgáltatási rendszerrel rendelkezik, amely általános és különös hatáskörű bíróságokat foglal magában. Az általános hatáskörrel rendelkező, polgári és büntető ügyekben eljáró elsőfokú bíróságok városi bíróságokból állnak (34), míg a megyei bíróságok (15) általános hatáskörrel rendelkező, másodfokú bíróságok, amelyek bizonyos elsőfokú bírósági hatáskörrel is rendelkeznek. A különös hatáskörű bíróságok elsőfokon kilenc kereskedelmi és négy közigazgatási bíróságot, valamint másodfokon a Büntető Felsőbíróságot, a Szabálysértési Felsőbíróságot, a Kereskedelmi Felsőbíróság és a Közigazgatási Felsőbíróságot foglalják magukban. A Legfelsőbb Bíróság az ügyek valamennyi típusával foglalkozik. Az Alkotmánybíróság alkotmányossági felülvizsgálatot végez. Egy független Állami Bírói Tanács biztosítja az igazságszolgáltatás autonómiáját és függetlenségét . Az Államügyészség (DO) önálló, független igazságszolgáltatási testület, amely ügyészségként működik, és jogi lépéseket tesz az állami tulajdon védelme érdekében, valamint jogorvoslati lehetőségeket alkalmaz az Alkotmány és a törvények védelmére. Minden Államügyészség élén egy államügyész áll. Az Állami Főügyész a Horvát Köztársaság Államügyészségének (DORH), azaz a legfelsőbb államügyészségnek a vezetője. Az államügyészek és helyettes államügyészek kinevezésével és szakmai előmenetelével kapcsolatos hatáskörök az Államügyészi Tanácsot, míg a képviseleti és irányítási hatáskörök az Állami Főügyészt illetik meg . Az Államügyészi Tanács egy független önkormányzási testület, amelynek feladata az Államügyészség autonómiájának és függetlenségének biztosítása . Horvátország részt vesz az Európai Ügyészség (EPPO) munkájában. A horvát Ügyvédi Kamara független, önkormányzó szakmai szervezet, amely az ügyvédek fegyelmi eljárásáért felelős.

Ami a fékeket és ellensúlyokat illeti, míg a nyilvános konzultációk a jogalkotási eljárások szerves részét képezik, az érdekelt felek úgy vélik, hogy a polgárok részvétele inkább formális, mintsem érdemi. Horvátország nem hirdetett szükségállapotot, és a Covid19-világjárványra vonatkozó intézkedések a fertőző betegségekre vonatkozó, kétszer módosított törvényen alapultak. Az Alkotmánybíróság felülvizsgálta ezeket az intézkedéseket, és megállapította, hogy azok összeegyeztethetők az alkotmánnyal, és azt is kimondta, hogy a Parlamentnek meg kell találnia a módját annak, hogy garantálja saját feladatainak ellátását a pandémia idején. Tovább kell javítani a népi ombudsman hozzáférését a vizsgálatok lefolytatásához szükséges információkhoz. A 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó, a civil társadalom fejlődését szolgáló környezet megteremtésére és elősegítésére irányuló nemzeti terv kidolgozása 2016 óta tart, ami a 2020. évi jogállamisági jelentésben is említésre került.

Horvátország az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv átültetése érdekében aktualizálja a médiára vonatkozó jogszabályait, az elektronikus médiumokról szóló törvény felülvizsgálatának elfogadása pedig még 2021-ben várható. Az Elektronikus Média Ügynökség politikai függetlenségével kapcsolatos aggályok továbbra is fennállnak, és e törvény felülvizsgálatával összefüggésben új képesítési követelményeket irányoznak elő az ügynökség irányító testületének potenciális tagjai számára. Horvátország szilárd kerettel rendelkezik a média tulajdonviszonyaira vonatkozó információk átláthatóságára vonatkozóan, és további fejlesztéseket tervez. Jóllehet az elektronikus médiumokról szóló törvény részben szabályozza az állami hirdetéseket részben, az érdekelt felek arról számolnak be, hogy az állami hirdetések gyakran aláássák az ilyen finanszírozástól gazdaságilag függő médiaorgánumok politikai függetlenségét, különösen helyi szinten. Létezik ugyan az újságírók védelmére szolgáló jogi keret, de az újságírók továbbra is fenyegetésekkel néznek szembe. Különösen az újságírókat célzó, a közéleti részvételt akadályozó stratégiai perek magas száma továbbra is komoly aggodalomra ad okot. Az információkhoz való hozzáférést törvény biztosítja, de az újságírók kérelmeinek feldolgozása továbbra is késedelmet szenved.

A korrupció megelőzéséről szóló, 2021–2030-as időszakra szóló új stratégia kidolgozása kapcsán nyilvános konzultáció van folyamatban. Az előző stratégiához hasonlóan a stratégia javaslattervezete az összeférhetetlenség megelőzésére vonatkozó, jelenleg kidolgozás alatt álló jogi keret megerősítését is előirányozza. A kormánytagokra és a parlamenti képviselőkre vonatkozó etikai kódexek még mindig hiányoznak, míg a „forgóajtó-jelenséget” (a szabályozó hatóság és a szabályozott piaci társaságok közötti átjárások) csak részben szabályozzák. A lobbitevékenységekre vonatkozó részletes szabályok még bevezetésre várnak. Jóllehet bejelentettek a kormánytagok politikai mentelmi jogának keretét érintő változásokat, ez a jogalkotási intézkedés még várat magára. A közbeszerzési eljárások továbbra is magas kockázatot jelentenek a korrupció szempontjából, és számos esetet tártak fel a visszaélést bejelentő személyek bejelentéseinek köszönhetően. A magas szinten elkövetett korrupció büntetőeljárás alá vonása és kivizsgálása folytatódik, de az elhúzódó eljárások miatt a büntetőítéletek gyakran késedelmet szenvednek.

A horvát igazságszolgáltatási rendszer javulást ért el az eljárások hosszának és az ügyhátraléknak a csökkentése terén, de a komoly hatékonysági és minőségi kihívások kezelése érdekében további javításokra van szükség. A bíróságokon alkalmazott új elektronikus kommunikációs eszközök folyamatos bővítése azok használatának fokozatos növekedéséhez vezetett. A Legfelsőbb Bíróság új elnökének kinevezésére irányuló, folyamatban lévő eljárás vitákat váltott ki, és annak során a bírákkal szemben többszöri nyilvános, becsmérlő kijelentések hangzottak el. A Legfelsőbb Bíróság következő elnökével kapcsolatos eltérő vélemények összefüggésében az Alkotmánybíróság hangsúlyozta az állami hatóságok közötti együttműködés fontosságát. Az Állami Bírói Tanács javaslatokat tett a bírák kiválasztásában betöltött saját szerepének megerősítésére – ezt a kérdést már a 2020. évi jogállamisági jelentés is felvetette. A bírák által elkövetett állítólagos etikai és fegyelmi vétségek az Állami Bírói Tanács és a Bírói Tanácsok előtti eljárásokhoz, valamint nyomozáshoz vezettek. A bírói függetlenség érzékelt szintje továbbra is nagyon alacsony. Az Állami Bírói Tanács és az Államügyészi Tanács humánerőforrás-hiánya továbbra is fennáll, még akkor is, ha a bírák és az államügyészek újonnan közzétett vagyonnyilatkozatainak ellenőrzésére korlátozott mértékű kiegészítő források elkülönítésére került sor.

Számos fellebbezést nyújtottak be közbeszerzési eljárások során, amelyek továbbra is magas kockázatot jelentenek a korrupció szempontjából. A 2021–2030-as időszakra szóló korrupcióellenes stratégia javaslattervezete a közbeszerzést a korrupciós kockázatok szempontjából sebezhető területként határozza meg. A közbeszerzési eljárások felügyeletéért felelős állami bizottság egy független döntéshozó szerv (törvényszék), amely a közbeszerzésekkel kapcsolatos fellebbezések vizsgálatáért felel. Munkaterhelése az évek során nőtt: 2020-ban a közbeszerzések 66 %-a ellen indult jogorvoslati eljárás a közbeszerzési eljárások felügyeletéért felelős állami bizottság előtt. A közbeszerzési eljárások felügyeletéért felelős állami bizottság kulcsfontosságú szerepét a korrupcióellenes stratégia tervezete is elismeri, amely a jogi keretének további megerősítését irányozza elő. Fontos, hogy ezen állami bizottság reformja biztosítsa annak függetlenségét, különösen az állami bizottság tagjainak kinevezése és fegyelme tekintetében, az uniós joggal összhangban és az Európa Tanács ajánlásainak figyelembevételével. A 2021–2030-as időszakra szóló korrupcióellenes stratégiára vonatkozó javaslattervezet szerint a közbeszerzési jogi keret a felügyeleti mechanizmus és az eljárások átláthatóságának megerősítése révén is javulni fog.

Hiányoznak a kormánytagokra és a parlamenti képviselőkre vonatkozó etikai szabályok, és a „forgóajtó-jelenséget” a 2020. évi jogállamisági jelentésben foglaltak szerint továbbra is csak részben szabályozzák. Nincs érvényben a kormánytagokra és a parlamenti képviselőkre vonatkozó etikai kódex, amint azt a GRECO megjegyezte, és történtek lépések ezen ajánlások figyelembevétele érdekében. A forgóajtó-jelenségre vonatkozó szabályokat nem erősítették meg, és azok alkalmazási köre továbbra is szűk. A GRECO túl rövidnek ítélte azt a rendelkezést, amely megtiltja a tisztviselők számára, hogy a közszolgálati jogviszonyuk megszűnését követő 12 hónapos időszakban a magánszektorban munkát vállaljanak, és azt is javasolta, hogy az összeférhetetlenség megelőzésével foglalkozó bizottság kapjon közvetítői szerepet ezen a területen.

A magas szinten elkövetett korrupciós ügyek büntetőeljárás alá vonása és kivizsgálása folytatódik, de az elhúzódó eljárások miatt a büntetőítéletek gyakran késve születnek meg. A korrupciós ügyek kivizsgálása és büntetőeljárás alá vonása terén folytatódott a pozitív tendencia, helyi szinten is. 2020-ban az Államügyészség 84 személy ellen emelt vádat (2019-ben 109 személy ellen). Ugyanebben az időszakban a bíróságok 92 személlyel kapcsolatban hoztak ítéletet, akik közül 78-at (85 %-ot) elítéltek. Ami a korrupciós bűncselekmények miatti szankciókat illeti, 31 személyt ítéltek börtönbüntetésre (12 személy börtönbüntetését a közjó érdekében végzett munkára változtatták), és 47 személyre szabtak ki feltételes büntetést. 2020-ban (az ügyek összetettsége és a Covid19-világjárvány miatt) nőtt a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemért felelős hivatal (USKOK) államügyészei által vezetett nyomozások hossza. Az USKOK ügyeinek csak mintegy 28 %-ában zárult le a vizsgálat hat hónapon belül (2019-ben ez az arány 90 % volt). Az esetek közel 35 %-ában a vizsgálat legfeljebb egy évig tartott, míg a fennmaradó 35 %-ban a vizsgálat legfeljebb 18 hónapig tartott. Amint az ügyek a bírósági szakaszba érnek, számos magas szinten elkövetett korrupcióval kapcsolatos ügy hosszadalmas eljárást igényel, ami késlelteti a bírósági ítéleteket. Nem történt egyértelmű lépés az igazságszolgáltatási rendszer 2020. évi jogállamisági jelentésben jelzett hatékonyságbeli hiányosságainak kezelésére. E probléma kezelése érdekében a stratégiatervezet célul tűzi ki a korrupciós bűncselekmények büntetőeljárás alá vonására vonatkozó jogi keret javítását a bírósági eljárások felgyorsítása érdekében. Ami a jelenleg rendelkezésre álló erőforrásokat illeti, az USKOK arról számolt be, hogy nehézségekbe ütközik az új államügyészek felvétele során, mivel a jelentkezők nem felelnek meg a szakértelemre vonatkozó követelményeknek. Mind az USKOK, mind a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemért felelős nemzeti nyomozóiroda (PNUSKOK) arról számolt be, hogy a korrupciós bűncselekmények kivizsgálása és büntetőeljárás alá vonása terén folytatott együttműködés jól működik. A nemzeti hatóságok arról számoltak be, hogy a rendelkezésre álló erőforrásokat elegendőnek ítélik, és az interneten rendelkezésre állnak speciális korrupcióellenes képzések. Hiányosságokat tártak fel az összetett nyomozási tevékenységek elvégzéséhez szükséges eszközök rendelkezésre állása tekintetében. A stratégiatervezet szerint a PNUSKOK-nak mind nemzeti, mind helyi szinten előnye származik a digitalizációból és a megújításból.

A korrupció elleni küzdelem jogszabályi keretét még meg kell reformálni. A kormánytagok politikai mentelmi jogainak megszüntetését a kormány 2020–2024-es időszakra vonatkozó programjában jelentették be, de ez idáig a kormányról szóló törvény 34. cikkében meghatározott szabályok nem változtak, amely minden legfeljebb öt évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekmény esetén mentelmi jogot ír elő számukra. A Büntető Törvénykönyv alapján a megvesztegetés tíz évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő, és ugyanezek a rendelkezések vonatkoznak a külföldi tisztviselőkre is. A 2021–2030-as időszakra szóló korrupcióellenes stratégia jelenlegi javaslattervezete, amelyről nyilvános konzultációt folytatnak, konkrét mérföldkövet irányoz elő a nemzetközi üzleti ügyletekben előforduló vesztegetés elleni küzdelem keretének javítására. Ezzel összefüggésben a stratégiatervezet azt javasolja, hogy a kormánytagok mentelmi jogára vonatkozó jogszabályi keretet erősítsék meg a korrupciós bűncselekmények esetében őket megillető mentelmi jog kizárásával, amint azt a GRECO is javasolta.

A korrupció elleni küzdelem intézményi keretét némi átszervezésnek vetették alá a hatékonyság növelése érdekében. 2020. július 22-én az Igazságügyi Minisztérium és a Közigazgatási Minisztérium egyesültek, létrehozva az Igazságügyi és Közigazgatási Minisztériumot. Az új struktúra célja a korrupció megelőzésével foglalkozó részleg munkájának javítása, amely most már két új szervezeti egységet foglal magában. Ezen túlmenően a korrupció megelőzésével foglalkozó tanácsnak most már tagjai az Állami Választási Bizottság, az Ombudsman Hivatala, valamint a Digitális Társadalom Fejlesztéséért Felelős Központi Állami Hivatal képviselői. Az emberi és pénzügyi erőforrások az utóbbi időben kismértékben nőttek. Az összeférhetetlenség megoldásával foglalkozó bizottságnak azonban korlátozott számú személyzet áll rendelkezésére.

A 2021–2030-as időszakra szóló új korrupcióellenes stratégiáról nyilvános konzultációt folytatnak, míg az előző stratégia lejárt. Az új stratégia kidolgozási folyamatának elindításáról szóló határozatot 2020. november 19-én fogadták el. A belső konzultációt követően a stratégia javaslattervezete most nyilvános konzultáció céljából közzétételre kerül. Az új stratégiát hároméves végrehajtási tervek fogják kiegészíteni. Az első végrehajtási terv várhatóan a 2022–2024-es időszakot fedi le, és annak kidolgozása csak a stratégia elfogadását követően kezdődik meg. A hatóságok szerint a 2021–2030-as időszakra szóló átfogó korrupcióellenes stratégia célja a nyitott kérdések széles körének kezelése azon konkrét korrupciós területek azonosítása révén, amelyeket meg kell erősíteni, amint azt a nemzetközi ajánlások is kiemelik. A stratégia fő fókuszterületei a következők lesznek: megelőzés, a korrupció elleni küzdelem intézményi és jogi keretének megerősítése, a nyilvánosság figyelmének felhívása a korrupció káros jellegére, a közintézmények munkájának átláthatóbbá tétele és az integritási rendszerek javítása számos kiemelt területen.

Horvát Újságírók Egyesülete (2021): Bačić's persecution of the leaders of the CJA and the Journalists' Union is a new blow to media freedom, 2021. március 13. ( https://hnd.hr/eng/bacic-s-persecution-of-the-leaders-of-the-cja-and-the-journalists-union-is-a-new-blow-to-media-freedom ).

A kormány jelenleg készíti elő a 2021–2027-es időszakra szóló, a civil társadalom fejlődését szolgáló környezet megteremtésére és elősegítésére irányuló nemzeti tervet. Amint azt a 2020. évi jogállamisági jelentés is jelzi, a tervezett nemzeti terv célja a Horvátország társadalmi-gazdasági fejlődése, valamint a vonatkozó uniós és nemzetközi szakpolitikák kialakítása és végrehajtása szempontjából fontosnak tartott civil társadalmi szervezetek tevékenysége jogi, pénzügyi és intézményi támogatási rendszerének további javítása. A nem kormányzati szervezetekkel folytatott együttműködésért felelős kormányhivatal azt tervezi, hogy nyilvános felhívás útján bevonja a civil társadalmi szervezeteket a szakértői munkacsoportba. A kormányhivatal továbbra is szervez nyílt napokat nem kormányzati szervezetek számára. Az a megítélés, hogy Horvátországban zsugorodik a civil mozgástér . 2020 folyamán az ombudsman hivatala a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben a civil mozgástérrel és az emberi jogi aktivistákkal kapcsolatos eljárást indított.

A népi ombudsman megkezdte új hatásköreinek gyakorlását. 2020-ban a Parlament elfogadta az ombudsman új eljárási szabályzatát, amely létrehozta az ombudsman hivatalán belül a visszaélést bejelentő személyek védelmével foglalkozó új szervezeti egységet, amelyet egy további, e feladatokért felelős munkatárs kinevezése követett. A népi ombudsman szerint a Belügyminisztérium továbbra is megtagadja az ombudsmantól az irreguláris migránsokkal való bánásmódra vonatkozó információkhoz való hozzáférést . E tekintetben az ombudsman és a Belügyminisztérium között továbbra is vita tárgyát képezi az ombudsman hivatalának képviselői számára ezen információkhoz való hozzáférésnek a vonatkozó nemzeti jogszabályok értelmezése alapján történő lehetővé tételének kérdése. A Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Európai Hálózatának ajánlásai, amelyek annak biztosítására irányulnak, hogy a nemzeti intézményi struktúrák – például az ombudsman – hozzáférjenek az információkhoz a független, megfelelő és gyors vizsgálatok biztosítása érdekében, különösen fontosak a külső határokon történő visszafordításra vonatkozó állítások fényében , az alapvető jogok mindenkori tiszteletben tartásának biztosítása érdekében. A horvát hatóságok az Európai Bizottsággal, az uniós ügynökségekkel és az érintett érdekelt felekkel, köztük az ombudsmannal együttműködve létrehozták a határellenőrzés független nyomonkövetési mechanizmusát, amely 2021. június 8-án lépett hatályba.

Az Alkotmánybíróság úgy határozott, hogy a Parlamentnek alternatív megoldásokat kell találnia a parlamenti képviselők Covid19-világjárvány alatti részvételének garantálására. A Parlament a Covid19-világjárvány idején, valamint a 2020. decemberi földrengést követően is folytatta munkáját. 2020 áprilisában módosították az eljárási szabályzatot, konkrét helyzetekben korlátozva azon parlamenti képviselők számát, akik egyidejűleg jelen lehetnek a szavazásra szolgáló ülésteremben, és tovább rövidítve vitáik hosszát. 2020 októberében az Alkotmánybíróság alkotmányellenesnek nyilvánította ezeket a módosításokat, kijelentve, hogy rendelkezésre állnak technikai lehetőségek, amelyek segítségével a Parlament munkája megszervezhető oly módon, hogy a parlamenti képviselők plenáris üléseken és egyéb vitákban való részvétele ne korlátozódjon. 2020 novemberében elfogadták az eljárási szabályzat új módosítását annak biztosítása érdekében, hogy a Parlament valamennyi képviselője részt vehessen a vitákban. A plenáris üléseket egyszerre több ülésteremben szervezik meg, többek között távoli hozzáférés használatával. Az informatikai rendszer azonban nem teszi lehetővé az egyes parlamenti képviselők által leadott szavazatok rögzítését, és a távoli részvétel csak az önkéntes karanténban vagy karanténban lévő képviselők számára lehetséges. A Covid19-világjárvány kapcsán hozott intézkedések parlamenti felügyeletét illetően a parlament 2020 decemberében felkérte a kormányt, hogy évente háromszor nyújtson be jelentést a lakosság fertőző betegségekkel szembeni védelméről szóló törvény végrehajtásának hatásairól mindaddig, amíg a járvány kihirdetéséről szóló határozat hatályban van. 2021 januárjában a kormány benyújtotta a 2020 márciusa és 2021 januárja közötti időszakra vonatkozó első jelentését, amelyet a parlament többségi szavazattal elfogadott. Ami a jogalkotási folyamatot illeti, 2020 januárja és 2021 márciusa között az összes jogszabály 51 %-át sürgősségi eljárás keretében fogadták el, ami 2019-hez képest csökkenést jelent. E jogszabályok jelentős része a Covid19-világjárványhoz kapcsolódik.

A tervek szerint javul a szabályozási politika végrehajtása. 2021 márciusában a Kormányzati Jogalkotási Hivatal technikai támogatási projektet indított annak érdekében, hogy javítsa az előzetes és utólagos szabályozási hatásvizsgálatok végrehajtásához szükséges megfelelő módszertani eszközök és eljárások alkalmazásával kapcsolatos elemzési kapacitást. A projekt a szabályozási hatásvizsgálati rendszer kulcsszereplői és érdekelt felei – például szakminisztériumok – részvételével zajló képzések révén terjesztené a kapcsolódó módszerek és folyamatok alkalmazását a legrelevánsabb állami szervek körében. A cél az általános kapacitás és a szabályozási teljesítmény javítása, azonban továbbra is fennállhatnak a másodlagos jogszabályok be nem foglalásával és a korlátozott helyi és regionális szintű erőforrásokkal kapcsolatos problémák. A szabályozási hatásvizsgálatok végrehajtásában továbbra is tapasztalhatók hiányosságok. A szabályozási hatásvizsgálatokat elsősorban a minisztériumok végzik, míg a Kormányzati Jogalkotási Hivatal módszertani és jogszabályok megszövegezésével kapcsolatos képzéseket biztosít. A Kormányzati Jogalkotási Hivatal megbízatása az elsődleges jogszabályok hatásvizsgálatainak ellenőrzésére korlátozódik. Ennek eredményeként a végrehajtási rendeletek ellenőrzése – a kkv-teszt kivételével – nem történik meg. Ezenkívül az állami hatóságok, és különösen a helyi és regionális hatóságok nem rendelkeznek a szabályozási politika hatékony végrehajtásához szükséges emberi erőforrásokkal, illetve tapasztalattal.

Horvát Újságírók Egyesülete (2020), CJA’s poll: over 905 lawsuits against journalists and the media currently active in Croatia, 2020. május 1. ( https://hnd.hr/eng/cja-s-poll-over-905-lawsuits-against-journalists-and-the-media-currently-active-in-croatia ).

Horvát Újságírók Egyesülete (2021), At least 924 lawsuits against journalists and the media currently active in Croatia, 2021. április 16. ( https://hnd.hr/eng/cja-survey-at-least-924-lawsuits-against-journalists-and-the-media-currently-active-in-croatia ).

Horvát parlament: A 2015–2020-as időszakra vonatkozó korrupcióellenes stratégia, 2015. február 27. ( https://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/2015_03_26_545.html ).

A 2021–2030-as időszakra vonatkozó korrupcióellenes stratégia tervezete, nyilvános konzultáció céljából közzétéve, 2021. június 25. ( https://esavjetovanja.gov.hr/ECon/MainScreen?entityId=16930 ).

A Legfelsőbb Bíróság Etikai Tanácsa, A Horvát Köztársaság Legfelsőbb Bíróságának Etikai Tanácsa határozatot hozott a bírák panaszairól a Bírói Etikai Kódexe megsértésének megállapítására irányuló eljárásban – 2021. május 31-i sajtóközlemény ( http://www.vsrh.hr/EasyWeb.asp?pcpid=560 ; http://www.vsrh.hr/CustomPages/Static/HRV/Files/2021dok/Priopcenja/Ev%205-2021-3.pdf ; http://www.vsrh.hr/CustomPages/Static/HRV/Files/2021dok/Priopcenja/Ev%207-2021-4.pdf ; http://www.vsrh.hr/CustomPages/Static/HRV/Files/2021dok/Priopcenja/Ev%208-2021-3.pdf ; http://www.vsrh.hr/CustomPages/Static/HRV/Files/2021dok/Priopcenja/Ev%208-2021-4.pdf ).

Európai Civil Fórum (GONG) (2021), Hozzájárulás a 2021. évi jogállamisági jelentéshez.

Európai Bizottság (2019–2021), Uniós igazságügyi eredménytábla.

Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Európai Hálózata (2021), Hozzájárulás a 2021. évi jogállamisági jelentéshez.

GONG (2021), A GRECO-hoz címzett levél: A bizottság nem semmisíthető meg, 2021. február 4. ( https://www.gong.hr/en/good-governance/anti-corruption-policy/letter-to-greco-plenkovic-undermines-the-fight-aga/ ).

GRECO (2020), Ötödik értékelési kör. A korrupció megelőzése és a feddhetetlenség előmozdítása a központi kormányzati szerveknél (felső vezetői tisztségek) és a bűnüldöző hatóságoknál. Értékelő jelentés. Horvátország, 2020. március 24. ( https://rm.coe.int/fifth-round-evaluation-report-on-croatia-preventing-corruption-and-pro/16809cff22 ).

GRECO, Negyedik értékelési kör: Kiegészítés a Horvátországról szóló második megfelelőségi jelentéshez, 2020. október 21. ( https://rm.coe.int/fourth-evaluation-round-corruption-prevention-in-respect-of-members-of/1680a010c3 ).

Zágrábi Emberi Jogok Háza (2021), Hozzájárulás a 2021. évi jogállamisági jelentéshez.

ILGA-Europe (2021), Hozzájárulás a 2021. évi jogállamisági jelentéshez.

Novi list (2021), A Legfelsőbb Bíróság elnöki posztjának betöltésére új álláshirdetést tettek közzé, a jelentkezési határidő 30 nap, 2021. március 31. ( https://www.novilist.hr/novosti/hrvatska/raspisan-novi-poziv-za-predsjednika-vrhovnog-suda/?meta_refresh=true ).

Osservatorio Balcani Caucaso Transeuropa (2021), Hozzájárulás a 2021. évi jogállamisági jelentéshez.

Horvát Legfelsőbb Bíróság (2021), A Legfelsőbb Bíróság elnökének kérelme, 2021. március 5. ( http://www.vsrh.hr/CustomPages/Static/HRV/Files/2021dok/Priopcenja/Prituzba-2021.pdf ).

Telegram (2021), Ovo je bomba. Telegram otkriva tajnu snimku: ovako HDZ-ov gradonačelnik Požege diktira koje firme moraju dobiti poslove, 2021. január 12. ( https://www.telegram.hr/politika-kriminal/ovo-je-bomba-telegram-otkriva-tajnu-snimku-ovako-hdz-ov-gradonacelnik-pozege-diktira-koje-firme-moraju-dobiti-poslove/ ).

A francia nemzeti emberi jogi tanácsadó bizottság (CNCDH), valamint a horvát, görög, szerb és szlovén nemzeti emberi jogi intézmények által készített nemzeti jelentések, [dátum – frissítendő] ( http://ennhri.org/rights-at-borders/ ).

Večernji list (2020), Dosje o Bandićevoj poskupjeloj Žičari: Laži, aneksi, tužbe ljubavne afere, osvete..., 2020. november 29. ( https://www.vecernji.hr/vijesti/dosje-o-bandicevoj-poskupjeloj-zicari-lazi-aneksi-tuzbe-ljubavne-afere-osvete-1449799 ).