A célirányos változtatásokat a 2019. évi európai választások előtt be kell vezetni. Ezek a változtatások segítenek a Bizottság által a 2014. évi európai választásokkal kapcsolatban meghatározott kihívások kezelésében, különösen a nemzeti és európai pártok közötti kapcsolat és a fokozott politikai elszámoltathatóság tekintetében.

•Konkrét kérdések

A Hatóság a többpárti tagsághoz kapcsolódó gyakorlati problémákkal is szembesült. Sokszor nem világos, hogyan kerülhető el a képviselet kétszeres beszámítása, hogyan kezelhetők a korábbi tagságok, és hogyan lehet kapcsolatot teremteni a képviselet és a finanszírozási kritériumok között - ideértve azt a problémát, amikor egy európai parlamenti képviselőt különböző európai politikai pártokban számításba vesznek egyrészt a bejegyzés, másrészt a finanszírozás tekintetében.

Az európai politikai pártoknak nyújtott finanszírozás bevezetését követő első években a kedvezményezettek többsége ugyanazon politikai családból származó nemzeti pártokból álló szövetség volt. Az utóbbi években megalakult európai politikai pártok között azonban számos olyan párt van, amely többnyire egyéni politikusokból áll és/vagy egy vagy két nemzeti politikai párt meghatározó dominanciája jellemzi. Több esetben ugyanazon nemzeti párt különböző tagjai több európai politikai pártot támogatnak; egyes szélsőséges esetekben egyetlen tag több pártot is támogatott.

Először is a jelenlegi szabályok lehetőséget nyújtanak a visszaélésre a tekintetben, hogy ki támogathatja egy európai politikai párt bejegyzését, mivel lehetővé teszik a szükséges képviseleti szint elérését (azaz hét tagállamban) (i) a regionális parlamentekben, egy nemzeti parlamentben vagy az Európai Parlamentben képviselettel rendelkező tagpártok támogatásával; vagy (ii) az ezekben a parlamentekben ülő egyéni képviselők támogatásával, vagy pedig (iii) a kettő kombinációja révén.

A második probléma, ami aggodalomra ad okot, az európai parlamenti képviselethez nyújtott uniós finanszírozás arányossága. Jelenleg az európai politikai pártok akkor igényelhetnek finanszírozást, ha legalább egy európai parlamenti képviselővel rendelkeznek. Számos európai politikai párt és az Európai Parlament igazgatása is kérte a képviseleti küszöbérték három parlamenti képviselőre történő megemelését az „egyszemélyes pártokon” keresztül megvalósított, közpénzekkel való visszaélés megakadályozása érdekében.

Egy ilyen változtatás gyakorlati hatása azonban minimális lenne, mivel jelenleg még a legalacsonyabb képviselettel rendelkező, támogatásra jogosult európai politikai pártnak is három képviselője van (lásd a grafikont). Ennél fontosabb az, hogy egy ilyen változtatás komoly jogi aggályokat vetne fel a választási jelölteket állító pártok egyesülési szabadságra és esélyegyenlőségre vonatkozó alapvető jogai tekintetében, és jogellenesen korlátozná az európai politika pluralista jellegét.

E probléma kezelésének másik módja a támogatásra jogosult európai politikai pártok és európai politikai alapítványok finanszírozása tekintetében alkalmazott elosztási kulcs módosítása. Jelenleg a teljes rendelkezésre álló összeg 15 %-a egyenlő mértékben kerül elosztásra az összes olyan párt között, amely teljesíti az egy képviselős küszöbértéket, a fennmaradó 85 % pedig az egyes pártok megválasztott képviselőinek arányában kerül elosztásra (ugyanezt az elosztási kulcsot alkalmazzák az alapítványok esetében is). Ez igen kiegyensúlyozatlan képet eredményez a parlamenti választási képviseletről. Az alábbi táblázatok, amelyeket az Európai Parlament igazgatása bocsátott rendelkezésre, bemutatják, hogy milyen hatása lenne a rögzített finanszírozási rész módosításának a parlamenti képviseleti szinthez kapcsolódó részhez képest. Az elkülönített összeg 5 %-ra történő csökkentése hozzájárulna egy megfelelőbb egyensúly eléréséhez, ami igazságosabb és előnyösebb képet eredményezne a parlamenti választási képviseletről.

Harmadrészt, a visszaélés és az arányossági problémák mellett az európai politikai pártok és – nagyobb mértékben – a politikai alapítványok számára nehézséget jelent a jelenlegi 15 %-os társfinanszírozási küszöbértéknek való megfelelés. E tekintetben az Európai Parlament szolgálatai kétes gyakorlatokkal is találkoztak, így például azzal, hogy egyes pártok körkörös pénzmozgások révén próbálják teljesíteni a társfinanszírozásra vonatkozó követelményt. A finanszírozási képességet illetően a 2015-ös pénzügyi évben a Parlament külső ellenőre a 28 jelentésből 8 jelentésben aggályainak adott hangot. Ez azt mutatja, hogy a kedvezményezettek saját forrásai nem elegendőek.

Sok esetben a tagsági hozzájárulásokból és adományokból származó saját forrásokban jelentkező hiány csak természetbeni hozzájárulások felhasználásával kompenzálható. 2015-ben a pártok 238 009 EUR, az alapítványok pedig 283 649 EUR összegű természetbeni hozzájárulásban részesültek. Ezeknek a hozzájárulásoknak a tárgyilagos értékelése jelentős problémákat vet fel. Több esetben előfordult, hogy a Parlament igazgatása nem tudta ezt az értékelést részletesen ellenőrizni, és nem tudott megbizonyosodni arról, hogy a hozzájárulásokra valóban szükség volt-e és azok valóban közvetlenül kapcsolódtak-e az említett tevékenységhez, és nem tudta megállapítani, hogy az adott tevékenységek elvégzésére kizárólag az európai párt érdekében vagy esetleg valamilyen partnerszervezettel megosztva került-e sor.

Negyedrészt, a jelenleg hatályos szabályokat az átláthatóság és egyértelműség hiánya jellemzi a tekintetben, hogy milyen lépéseket kell megtenni, amikor egy párt vagy alapítvány már nem felel meg a bejegyzés kritériumainak, vagy kiderül róla, hogy valótlan adatok alapján került bejegyzésre.

Ötödrészt, a Parlament igazgatásának tapasztalata alapján szükség van a lehetséges intézkedések hatókörének kiterjesztésére a pártok és alapítványok által helytelenül elköltött pénzeszközök visszafizettetése érdekében.

•Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

2017. évi jelentés az uniós polgárságról című jelentésében a Bizottság elismerte, hogy az Unió működésének alapja a képviseleti demokrácia. Ez átláthatóságot, valamint hozzáférhető és elszámoltatható politikai kultúrát igényel, amelyet hatékony választási rendszer, valamint tájékozott és elkötelezett választók támogatnak. E cél érdekében a Bizottság vállalta, hogy intenzívebbé teszi a civil párbeszédet, és további lépést tesz arra, hogy politikáit elmagyarázza a polgároknak, ahogyan azt Jean-Claude Juncker a Bizottság elnökeként kiemelte az Uniót értékelő 2016-os beszédében; a 2019. évi választások előtt az egész Unióra kiterjedő tájékoztató kampányt szervez az uniós polgársághoz kapcsolódó jogokról, ideértve a választójogot is; 2018-ban demokratikus részvétellel foglalkozó magas szintű rendezvényt szervez, amelynek fókuszában a bevált módszerek előmozdítása áll a fiatalok, valamint a kiszolgáltatott helyzetben lévő és alulreprezentált csoportok részvételének növelése érdekében; valamint ösztönzi az uniós polgárok aktív és passzív választójogának gyakorlását elősegítő bevált módszereket, beleértve azokat a módszereket is, amelyek lehetővé teszik, hogy a polgárok megőrizhessék a szavazati jogukat más uniós országba való költözés esetén, elősegíti a politikai hírekhez való határokon átnyúló hozzáférést, és támogatják a 2019. évi európai parlamenti választásokon való részvételt és széles körű demokratikus szerepvállalást. E javaslat összhangban áll ezekkel a prioritásokkal és kiegészíti azokat, így az előző szakaszban felvázolt kérdéseken felül olyan változtatásokat is tartalmaz, amelyek célja, hogy átláthatóbbá váljon a kapcsolat a tagállami szintű pártok és azon európai pártok között, amelyekhez azok kötődnek.