[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.7.16.

COM(2010)384 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

A 2. TSE-ütemtervStratégiai dokumentum 2010–2015-re a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak tekintetében

SEC(2010)899

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

A 2. TSE-ütemtervStratégiai dokumentum 2010–2015-re a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak tekintetében

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 4

2. A 2010-2015 közötti időszakra tervezett fellépések 5

2.1. A különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagokra (SRM) vonatkozó lista és korhatár további felülvizsgálata 5

2.1.1. Jelenlegi jogszabályok 5

2.1.2. Jövőbeli szakpolitikai lehetőségek 5

2.2. A takarmányozási tilalom további felülvizsgálata 6

2.2.1. Jelenlegi jogszabályok 6

2.2.2. Jelenleg folyó kutatások 7

2.2.3. A takarmányozási tilalom lehetséges fokozatos feloldása 7

2.3. A BSE-ellenőrzés további felülvizsgálata 8

2.3.1. Jelenlegi jogszabályok 8

2.3.2. Jövőbeli szakpolitikai lehetőségek 9

2.4. A surlókór felszámolására vonatkozó intézkedések további felülvizsgálata 9

2.4.1. Jelenlegi jogszabályok 10

2.4.2. Múltbéli és folyamatban lévő kutatások 10

2.4.3. Jövőbeli szakpolitikai lehetőségek 10

2.5. Szarvasmarhafélék kohort selejtezése 11

2.5.1. Jelenlegi jogszabályok 11

2.5.2. Jövőbeli szakpolitikai lehetőségek 11

2.6. Vágás előtti és vágás utáni gyorstesztek 11

2.6.1. Jelenlegi jogszabályok 12

2.6.2. A laboratóriumi vizsgálatok fejlesztésére irányuló jelenlegi tevékenységek 12

2.6.3. Jövőbeli szakpolitikai lehetőségek 12

3. Alternatív lehetőségek abban az esetben, ha a pozitív tendenciák nem folytatódnak minden tagállamban azonos ütemben 13

4. Következtetés 14

BEVEZETÉS

Az első TSE[1]-ütemterv[2] körvonalazta, hogy – miközben az élelmiszerbiztonság és a fogyasztóvédelem továbbra is a legfontosabb prioritás marad – milyen lehetséges változások várhatók a TSE-re vonatkozó uniós intézkedésekben rövid, közép- és hosszú távon. Az első TSE-ütemtervben felvázolt rövid és középtávú fellépések többsége megvalósult, és a 2005-ben a BSE-járvány során már megfigyelt pozitív tendenciák folytatódtak. Ugyanakkor a BSE (szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma) emberi egészségre gyakorolt hatása korlátozottabbnak tűnik, mint attól kezdetben tartottak.

Ezt a közleményt bizottsági munkadokumentum egészíti ki, ahol a közleményben említett mellékletek megtalálhatók, és amely többek között áttekintést ad az első TSE-ütemterv által a 2005–2009 közötti időszakban elért eredményekről.

Az elkövetkező évek célkitűzése az intézkedések felülvizsgálatának folytatása lesz a magas szintű élelmiszerbiztonság biztosítása mellett. A TSE-szabályok módosítása az elkövetkezőkben is lépésről lépésre történik, szilárd tudományos alapok felhasználásával. E tekintetben az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) szakvéleményei továbbra is kulcsfontosságú szerepet játszanak a jövőbeli szakpolitikai lehetőségek megvizsgálásában. Szintén rendkívül lényeges az, hogy folytatódjanak a kutatások azokon a területeken, ahol nem áll rendelkezésre elegendő információ, vagy ahol olyan hiányosságok akadnak, melyek miatt nem lehetséges megalapozott döntést hozni.

A közlemény célja, hogy vázolja a jövőbeli lehetséges módosításokat, lehetővé téve az intézkedések felülvizsgálatát annak érdekében, hogy azokat hozzáigazítsa a jelenlegi helyzethez, vagyis ahhoz, hogy az EU hamarosan végleg felszámolhatja a BSE-t a szarvasmarha-állományban. Ugyanakkor továbbra is éberségre van szükség a helyzet felügyelete érdekében, amennyiben a szarvasmarha-állományban ismét feltűnne a BSE, vagy új TSE-kórokozó jelenne meg.

A felülvizsgálatot elsősorban tudományos szakvéleményeknek és az új intézkedések ellenőrzésével és érvényre juttatatásával kapcsolatos technikai szempontoknak kell vezérelniük.

A 2010-2015 KÖZÖTTI IDőSZAKRA TERVEZETT FELLÉPÉSEK

A különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagokra (SRM) vonatkozó lista és korhatár további felülvizsgálata

Stratégiai cél:

A fogyasztóvédelem jelenlegi szintjének szavatolása és fenntartása az SRM biztonságos eltávolításának további biztosítása révén, ugyanakkor a lista/életkor módosítása az új és formálódó tudományos vélemények alapján

Jelenlegi jogszabályok

A különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok (SRM) a BSE-vel fertőzött állat azon szervei, amelyekben a BSE-fertőzöttség feltehetően jelen van. Az EU-ban 2000 óta kötelező a fertőzési veszélyt jelentő anyagok eltávolítása az élelmiszer- és takarmányozási láncból. A különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok eltávolítása képezi a legjelentősebb közegészségügyi védelmi intézkedést. A különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok listáját tudományos ismeretek és fokozott elővigyázatosság alapján állították fel. Az említett anyagok használatára vonatkozó korlátozások az olyan élelmiszerbe és takarmányba szánt származtatott termékek előállításához használt termékek alkalmazásának tilalmát is magukban foglalják, mint a faggyú, a zselatin, a kollagén és a dikalcium-foszfát.

Jövőbeli szakpolitikai lehetőségek

A különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok jelenlegi listájának bármely módosítását – az Európai Unión belüli fogyasztóvédelem meglévő magas szintjének fenntartása mellett – az új, formálódó tudományos ismeretekre kell alapozni. Az élelmiszer- és takarmányláncból eltávolítandó, különleges fertőzési veszélyt jelentő anyagok listájának ugyanakkor a BSE-ellenőrzésből származó adatok alapján figyelembe kell vennie az epidemiológiai helyzetet. Az EFSA jelenleg vizsgálja az SRM-lista helytállóságát kistestű kérődzők esetében; a végleges vélemény feltehetően 2010 végére áll majd rendelkezésre. Mivel azonban egy kockázatkezelési döntés reális célként nem tűzheti ki a kockázat teljes mértékű felszámolását, a szakvéleménynek mennyiségi vagy részben mennyiségi megközelítést kell alkalmaznia, figyelembe véve a BSE tekintetében kialakult kedvező epidemiológiai helyzetet az Unióban. Törekedni kell az uniós SRM-lista összehangolására az Állat-egészségügyi Világszervezet (OIE) nemzetközi szabványaival (különösen a szarvasmarhabél tekintetében), amennyiben azt mennyiségi kockázatelemzésen alapuló szilárd tudományos szakvélemény támasztja alá. Az OIE szabályzata[3] alapján elhanyagolható BSE-kockázatúnak tekintett tagállamok esetében is jelenleg fennálló azon követelményt, hogy az SRM-et távolítsák el az élelmiszer- és takarmányozási láncból, felül lehetne vizsgálni, ha egyre több tagállam eléri az elhanyagolható BSE-kockázat státusát, amelyre nem állítottak fel SRM-listát.

A takarmányozási tilalom további felülvizsgálata

Stratégiai cél:

A jelenlegi teljes takarmányozási tilalom egyes intézkedéseinek felülvizsgálata bizonyos feltételek teljesülése esetén.

Jelenlegi jogszabályok

A szarvasmarhák, juhok és kecskék emlősökből származó hús- és csontliszttel (MBM) történő takarmányozására vonatkozóan 1994 júliusától kezdődően tilalmat vezettek be. Annak érdekében, hogy keresztszennyezés következtében ne fordulhassanak elő tiltott anyagok a kérődzők takarmányában, a részleges tilalmat 2001. január 1-jén az élelmiszer előállítására tenyésztett állatok takarmányában felhasználható feldolgozott állati fehérje alkalmazásának az EU területén érvényes teljes felfüggesztésévé terjesztették ki, néhány kivételtől eltekintve, mint pl. a halliszt nem kérődzők számára történő felhasználása. Az állati eredetű tiltott anyagok takarmányban való, bármilyen mértékű előfordulása megsérti a takarmányozási tilalmat, mert a jogszabály nem rendelkezik küszöbértékről.

Az alábbi táblázat ismerteti a takarmányozási tilalommal kapcsolatos jelenlegi rendelkezéseket:

Tenyésztett állatok, a prémes állatok kivételével | Kedvtelésből tartott állatok és prémes állatok |

Kérődzők | Nem kérődzők (a halak kivételével) | Halak |

Feldolgozott állati fehérjék a vérliszt és a halliszt kivételével | N.E. | N.E. | N.E. | E. |

Kérődzőkből származó vérliszt | N.E. | N.E. | N.E. | E. |

Kérődzőkből származó vértermékek | N.E. | N.E. | N.E. | E. |

Kérődzőkből származó zselatin | N.E. | N.E. | N.E. | E. |

Hidrolizált fehérjék, kivéve a nem kérődzőkből származókat vagy kérődzők nyersbőréből és irhájából származókat | N.E. | N.E. | N.E. | E. |

Nem kérődzőkből származó vérliszt | N.E. | N.E. | E. | E. |

Halliszt | NE[4] | E. | E. | E. |

Nem kérődzőkből származó vértermékek | N.E. | E. | E. | E. |

Állati eredetű di- és trikalcium-foszfát | N.E. | E. | E. | E. |

Nem kérődzőkből származó vagy kérődzők nyersbőréből és irhájából származó hidrolizált fehérjék | E. | E. | E. | E. |

Nem kérődzőkből származó zselatin | E. | E. | E. | E. |

Tojás, tojástermékek, tej, tejtermékek, kolosztrum | E. | E. | E. | E. |

A felsoroltaktól eltérő állati fehérjék | N.E. | E. | E. | E. |

E. = engedélyezett

N.E. = nem engedélyezett

Jelenleg folyó kutatások

Éves munkaprogramja részeként a takarmányokban előforduló állati fehérjéket vizsgáló közösségi referencialaboratórium (CRL-AP) megvizsgálta a mikroszkopikus módszer hatásosságát a takarmányok állati eredetű összetevőinek mennyiségi meghatározásában (annak kiszámítására, hogy a takarmányban mennyi az állati eredetű fehérjék összmennyisége, lehetővé téve küszöbérték bevezetését a takarmány vonatkozásában). Az értékelés első eredményei arról tanúskodnak, hogy a jelenlegi módszer a mennyiségi meghatározás szempontjából nem megbízható.

Emellett az állati fehérjéket vizsgáló közösségi referencialaboratórium különböző új diagnosztikai módszerek teljesítményét is vizsgálja, amelyek a takarmányban talált MBM-nyomok alapján képesek lehetnek azonosítani a fajt (kérődző, sertés vagy baromfi). Az emlősökből származó fehérjék 133°C-on, 3 bar nyomáson 20 perc időtartamig történő kötelező kezelése nagyon kis állati fehérjedarabokat eredményez, amelyeket a jelenlegi analitikai módszerekkel nehéz kimutatni. Az említett értékelés eredményei várhatóan 2010 második felére lesznek hozzáférhetők.

A takarmányozási tilalom lehetséges fokozatos feloldása

A jelenlegi takarmányozási tilalom rendelkezéseinek felülvizsgálata során a kiindulási pontnak kockázatalapúnak kell lennie, de ugyanakkor figyelembe kell vennie az értékeléshez jelenleg alkalmazott ellenőrzési eszközöket is (vagyis olyan megbízható vizsgálat rendelkezésre állását, amellyel az MBM-nyomok alapján azonosítható a faj).

- A tenyésztett állatok takarmányába szánt feldolgozott állati fehérjékre vonatkozó küszöbérték.

Tiltott feldolgozott állati fehérje kimutatása esetén a kockázatalapú megközelítés alkalmazása érdekében egy adott küszöbérték határozható meg.

2009 decemberében a Bizottság felkérte az EFSA-t, hogy nyújtson be aktualizált mennyiségi kockázatértékelést a kis mennyiségű feldolgozott állati fehérje takarmányban való jelenlétével kapcsolatos kockázatokról. Az EFSA véleménye 2010 végére várható. Az EFSA következtetési alapján a takarmányban előforduló igen kis mennyiségű feldogozott állati fehérjére a jelenlegi felszámolási intézkedések eredményeinek veszélyeztetése nélkül küszöbérték vezethető be.

- A takarmányozási tilalom feloldása nem kérődzők (sertés, baromfi, hal) esetében

Jelenleg a takarmányozási célból betiltott feldolgozott állati fehérjét elsősorban műtrágya, komposzt vagy cementművek tüzelőanyaga előállítására használják. A feldolgozott állati fehérje azonban fehérjeforrásként szolgálhat nem kérődző tenyésztett állatok számára, melyek takarmányozása jó minőségű fehérjéket igényel. Figyelembe véve, hogy a BSE átvitele nem kérődzőkről nem kérődzőkre igen csekély, meg lehet vizsgálni a nem kérődzőkből származó feldolgozott állati fehérje nem kérődzők takarmányozása céljából történő felhasználására vonatkozó tilalom feloldását, a jelenlegi, fajon belüli újrahasznosítási tilalom feloldása nélkül (vagyis a baromfiból származó MBM csak sertések takarmányozására, a sertésből származó MBM csak baromfi takarmányozására lenne felhasználható). Emellett a feldolgozott állati fehérje újbóli bevezetése a nem kérődzőknek szánt takarmányba lehetővé teheti az EU számára, hogy csökkentse a más forrásból származó fehérjék iránti függőséget.

Egy ilyen intézkedés ugyanakkor csak abban az esetben lenne elfogadható, ha rendelkezésre állnak olyan validált analitikai eljárások, amelyekkel megállapítható, hogy a feldolgozott állati fehérje milyen fajból származik. Emellett, figyelembe véve a bármely ellenőrzési módszerben rejlő korlátokat, a különböző fajokból származó feldolgozott állati fehérjék egymástól elkülönített kezelése a jelenlegi takarmányozási tilalomra vonatkozó felülvizsgálat fontos részét fogja képezni. Össze kell mérni a takarmányozási célú feldolgozott állati fehérje előnyeit a fehérjék elkülönítésére vonatkozó követelménynek való megfeleléshez szükséges beruházások költségével.

A BSE-ellenőrzés további felülvizsgálata

Stratégiai cél:

A szarvasmarhafélék esetében alkalmazott BSE-ellenőrzési rendszer kiigazításának folytatása az ellenőrzési tevékenység célzottabbá tételével, ugyanakkor az epidemiológiai helyzet alakulásának nyomon követésére és az alkalmazott védelmi intézkedések hatékonyságának értékelésére szolgáló kapacitás fenntartásával.

Jelenlegi jogszabályok

Az ellenőrzés célja a foganatosított ellenőrző intézkedések – mint például a takarmányozási tilalom és az SRM eltávolítása – nyomon követése és értékelése a BSE többéves előfordulása alakulásának nyomon követésével.

A TSE-vel kapcsolatos jogszabályok értelmében minden egyes tagállamnak éves ellenőrzési programot kell végrehajtania a BSE-re vonatkozóan, beleértve az e célra jóváhagyott gyorstesztekkel végzett szűréseket. Ez a program vonatkozik legalább a 30 hónaposnál idősebb, szokványos módon, emberi fogyasztásra levágott minden szarvasmarhára (egészséges levágott állatok), valamint minden, 24 hónaposnál idősebb, elhullott, leölt/kényszervágásra küldött szarvasmarhára (fertőzési veszélyt jelentő állatok).

Az a tagállam azonban, amely epidemiológiai kritériumok alapján bizonyítani tudja, hogy területén a BSE-helyzetben javulás következett be, kérelmezheti a Bizottságnál, hogy felhatalmazást kapjon ellenőrzési terve felülvizsgálatára. 2009 óta kedvező epidemiológiai helyzete és az EFSA pozitív véleménye alapján 17 tagállam[5] kapott felhatalmazást ellenőrzési programja felülvizsgálatára, valamint arra, hogy az ellenőrzési korhatárt 48 hónapra emelje.

A vizsgálati korhatár emelése ahhoz vezetett, hogy az EU-ban évente végzett vizsgálatok száma 2009-ben mintegy 30%-kal csökkent 2008-hoz viszonyítva (a bizottsági munkadokumentum III. mellékletének 1. ábrája), miközben a tagállamokban a BSE előfordulását és alakulását megbízhatóan felmérő kapacitás nem változott. Ugyanez a csökkenés figyelhető meg a vágóhidakon az egy BSE-fertőzés kimutatására fordított költségek tekintetében (a költségek a 2008. évi 14,15 millió EUR-ról 2009.ben 10,1 millió EUR-ra csökkentek, lásd a bizottsági munkadokumentum III. mellékletének 3. ábráját).

Jövőbeli szakpolitikai lehetőségek

A folyamatban lévő ellenőrző programok kimenetelének függvényében a BSE-ellenőrző programok további felülvizsgálata irányozható elő az epidemiológiai kritériumokat teljesítő tagállamok számára. A lehetőségek közé az alábbiak tartozhatnak:

- az egészséges levágott állatok és a fertőzési kockázatot jelentő állatok esetében alkalmazott vizsgálati korhatár fokozatos emelésének folytatása,

- a szarvasmarhák statisztikai mintáján végzett vizsgálat bizonyos korhatár felett az egyes alpopulációkban (egészséges levágott állatok és fertőzési kockázatot jelentő állatok).

- az egyes alpopulációkba tartozó szarvasmarhák vizsgálata születési időpontjuk és a takarmányozási tilalom tényleges végrehajtása alapján.

Bármely további opciónak lehetővé kell tennie a BSE-fertőzési arányban bekövetkező növekedés folyamatos kiszűrését vagy új TSE-törzsek megjelenésének kimutatását. Különösen azt figyelembe véve, hogy az EU-ban az elmúlt években a 8 évnél idősebb állatokban atipikus BSE előfordulásait mutatták ki, a BSE felügyeleti rendszerének felülvizsgálata nem akadályozhatja az ilyen esetek kimutatását. Emellett az egységes piac és a szarvasmarhafélék tagállamok közötti szabad mozgása következtében az ellenőrzés gyakorlati szempontjai nem hagyhatók figyelmen kívül, és bármely új rendszernek könnyen kezelhetőnek kell maradnia. Végezetül pedig: középtávon a BSE-felügyelet felülvizsgálata nem akadályozhatja, hogy a tagállamok fenntartsák a BSE-kockázatra vonatkozó OIE-státusukat.

A surlókór felszámolására vonatkozó intézkedések további felülvizsgálata

Stratégiai cél:

A TSE-vel fertőzött juh- és kecskeállományokra vonatkozó jelenlegi felszámolási intézkedések kiigazítása, hogy összhangba kerüljenek a legújabb tudományos ismeretekkel, valamint a kistestű kérődzők állományaiban előforduló TSE ellenőrzésére szolgáló fenntartható eszközök fejlesztése.

Jelenlegi jogszabályok

A juhállományban előforduló TSE felszámolására vonatkozó jelenlegi rendelkezések különböző eszközök kombinációján alapulnak (a fertőzött állományban a betegségre fogékony állatok teljes vagy szelektív selejtezése, tenyésztési programok a genetikailag különösen értékes állományokban TSE-rezisztencia kiválasztásához, állomány újratelepítése rezisztens állatokkal, megerősített ellenőrzés a fertőzött állományokban). A kecskeállományok esetében klasszikus surlókór kimutatásakor a teljes selejtezés az egyetlen lehetőség.

Az atipikus surlókór eseteire azonban speciális intézkedések vannak érvényben, figyelembe véve az állományon belüli korlátozott terjedést: az állatok mentesülnek a selejtezés alól, de fokozott TSE-ellenőrzés alá vonják őket két tenyészév során, kizárva, hogy állományukból elszállítsák őket.

Múltbéli és folyamatban lévő kutatások

A kecskékben a juhokkal ellentétben nincs egyértelműen azonosított genetikai rezisztencia vagy fogékonyság a TSE-re. 2008-ban egy uniós finanszírozású, Cipruson végzett kísérleti projekt – amely azonosítani kívánta, hogy milyen hatást gyakorolnak egyes gének a kecskék surlókórral szembeni ellenálló képességére / fogékonyságára – végső eredményei azt jelezték, hogy egyes gének összefüggésbe hozhatók a klasszikus surlókórral szembeni ellenálló képességgel /fogékonysággal a ciprusi kecskékben. Tekintettel a kecskeállománnyal kapcsolatos uniós felszámolási politika jelentőségére, a ciprusi kísérleti vizsgálat első megállapításainak kiegészítésére uniós forrásokat jelöltek ki a további tanulmányok elkészítését szolgáló protokoll kialakítására és végrehajtására. A 2009 szeptemberében elkészült protokoll célja, hogy a kecskék surlókórral szembeni genetikai rezisztenciájával kapcsolatban további információkat gyűjtsön. Az első eredmények 2011-ben állnak majd rendelkezésre.

Ezen túlmenően most zajlik az EFSA és az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) közös tudományos értékelése, amely az állatokban és az emberi szervezetben előforduló TSE közötti lehetséges összefüggéseket vizsgálja; az eredmények nagy jelentőségűek lehetnek a kistestű kérődzőkben előforduló TSE zoonózispotenciálját tekintve.

Jövőbeli szakpolitikai lehetőségek

A kistestű kérődzőkben előforduló TSE rendkívüli összetettsége (amelyet elsősorban a különböző priontörzsek megléte idéz elő), a zoonózospotenciállal kapcsolatos jelenlegi bizonytalanságok és a surlókór állományon belüli és állományok közötti átadását és fenntartását befolyásoló tényezők nagyszámú variációja szükségessé teszik, hogy folytatódjon az EU-ban a kistestű kérődzők állományaiban előforduló TSE visszaszorítására irányuló jövőbeli jogi aktusokkal kapcsolatos lehetőségek vizsgálata. Megfontolásra érdemesek a következő intézkedések:

- a kistestű kérődzők állományainak TSE-minősítésére vonatkozó feltételek meghatározása gyorstesztek és az OIE iránymutatásai alapján a surlókórnak a klinikai tüneteket még nem mutató, fertőzött állatokon keresztüli véletlenszerű elterjedésének megakadályozása céljából,

- az atipikus surlókórra irányuló intézkedések további kiigazítása, ha a tudományos adatok azt igazolják, hogy a surlókór e törzse nem fertőző,

- a kecskékben előforduló genetikai rezisztencia kiaknázása, ha a további kutatások a kecskeállományon belül egyes genotípusok genetikai rezisztenciáját jelzik,

- a juhokban előforduló surlókór genetikai visszaszorításának további ösztönzése tenyészprogramokkal (a beltenyészet és a genetikai sodródás elkerülésével), mivel e programok hatékonynak mutatkoznak a betegség megfékezésében.

Mindenesetre a kistestű kérődzőkben előforduló TSE-vel kapcsolatos jövőbeli kutatási eredmények és tudományos szaktanácsadás kulcsfontosságú elemek lesznek a jövőbeli szakpolitikai lehetőségek alakításában.

Szarvasmarhafélék kohort selejtezése

Stratégiai cél:

A BSE-vel fertőzött állomány selejtezési gyakorlatának felülvizsgálata.

Jelenlegi jogszabályok

Ha egy gazdaságban megerősítésre kerül a BSE-megbetegedés, a jelenlegi szabályok a BSE-vel fertőzött állat kohortjához (vagyis a fertőzött állattal annak születését megelőző vagy követő 12 hónapon belül egyazon állományban született szarvasmarhák, amelyek ugyanazon fertőzött takarmányt fogyaszthatták, mint a fertőzött állat) tartozó szarvasmarhafélék leölését és teljes megsemmisítését írják elő. Ettől eltérve lehetséges lehetővé tenni a tagállamnak, hogy a kohort állatállományának leölését és teljes megsemmisítését az állatok termékeny élettartamának végéig elhalassza. Mindeddig csak Németország kérelmezte ezt az eltérést, melyre 2007-ben kapott felhatalmazást. Ezen túlmenően, amennyiben a fertőzött állat nőstény, a betegség klinikai megjelenését megelőző vagy követő két éven belül született utódját szintén le kell ölni és meg kell semmisíteni.

Jövőbeli szakpolitikai lehetőségek

Mivel a kohortba tartozó állatok között kimutatott megbetegedések száma igen alacsony (2008-ban 2, 2009-ben 0 eset), alternatívaként javasolható a kohort szisztematikus selejtezésének leállítása és ezen állatok emberi fogyasztás céljából történő levágásának engedélyezése, feltéve, hogy az állatoknak az élelmiszerláncba való bekerülésüket megelőző vizsgálata negatív eredménnyel zárul.

Vágás előtti és vágás utáni gyorstesztek

Stratégiai cél:

A TSE kimutatására rendelkezésre álló legjobb gyorstesztek fejlesztésének további támogatása.

Jelenlegi jogszabályok

Az EU-ban csak a TSE-jogszabályban felsorolt gyorstesztek használhatók a TSE ellenőrzésére.. A listára való felvételt megelőzően a gyorsteszteket mélyrehatóan értékelni kell analitikai teljesítményük tekintetében, és szükséges, hogy az EFSA javasolja használatukat a Bizottságnak.

A laboratóriumi vizsgálatok fejlesztésére irányuló jelenlegi tevékenységek

A Bizottság 1999-ben végezte az első értékelést a szarvasmarhák esetében használt diagnosztikai BSE-gyorsteszttel kapcsolatban. Ezt követően további értékeléseket végeztek a kérődzőkben előforduló TSE kimutatására szolgáló gyorsteszteken. 2007-ben a Bizottság (tudatában annak, hogy más vizsgálatokkal kapcsolatban folytatódott a fejlesztési munka) új ajánlati felhívás közzététele mellett döntött, amely a nagytestű (szarvasmarhafélék) és kistestű (juh- és kecskefélék) kérődzők szervezetében előforduló TSE vágás előtti és vágás utáni kimutatására szolgáló vizsgálatokra irányult. A felhívás ötéves időszakra szólt, és célja új tesztek azonosítása, valamint azok kiválasztása, amelyek alkalmasak arra, hogy felvételre kerüljenek egy értékelő programba az EFSA tudományos előírásai alapján. A felhívás lehetővé teszi az előrehaladott állapotban lévő tesztek gyártói számára, hogy jelentkezzenek, és tesztjüket benyújtsák annak értékelésére, hogy az alkalmas-e a az EU TSE-megfigyelési programjaiban való felhasználásra.

Jövőbeli szakpolitikai lehetőségek

Ha a validált, vágás előtti tesztek hozzáférhetővé válnak, meg lehet fontolni az élő állatok vizsgálatának lehetőségét. A szarvasmarhákban előforduló BSE megfékezésére jelenleg ez a lehetőség csak korlátozott. Ez az opció azonban a kistestű kérődzők állományaiban nagy segítséget jelentene az állomány minősítéséhez.

ALTERNATÍV LEHETőSÉGEK ABBAN AZ ESETBEN, HA A POZITÍV TENDENCIÁK NEM FOLYTATÓDNAK MINDEN TAGÁLLAMBAN AZONOS ÜTEMBEN

A fogyasztóvédelem szintjének az EU egészében azonosnak kell lennie. A különböző tagállamok epidemiológiai helyzete azonban igazolja az olyan opciót, ahol egyes tagállamok további módosításokra jogosultak, míg mások nem. Ezért a végrehajtás és a gyakorlatok nyomán egyes módosítások csak bizonyos tagállamokra korlátozódnak majd. A BSE-megfigyelési rendszer módosítása erre jó példa: itt mindössze 17 tagállamnak engedélyezték a BSE-ellenőrzési program módosítását.

Még ha a szarvasmarhákban előforduló BSE prevalenciájával kapcsolatos mutatók azt jelzik is, hogy nem valószínű a BSE-megbetegedések számának növekedése, meg kell tervezni alternatív forgatókönyveket is arra az esetre, ha ez a csökkenés nem mutatható ki minden tagállamban.

Ebben az esetben az SRM eltávolításával kapcsolatban szigorúbb intézkedésekre lenne szükség azokban a tagállamokban, ahol a BSE-megbetegedések aránya kisebb ütemben csökken. Végső intézkedésként ideiglenes embargó is bevezethető, amely lehetővé tenné a helyzet kezelését az adott tagállamban anélkül, hogy a többi tagállam – ahol a negatív tendencia nem állapítható meg – hátrányos helyzetbe kerülne.

KÖVETKEZTETÉS

A TSE-vel kapcsolatos intézkedések felülvizsgálatának az emberek és az állatok egészségét fenyegető lehetséges kockázatok megfelelő felmérésén kell alapulnia, és a rendelkezésre álló tudományos bizonyítékok és innováció figyelembevételével fenn kell tartania vagy tudományosan indokolt esetben növelnie kell az emberi és az állati egészség védelmi szintjét. Lehetetlen azonban a kockázatok teljes kiküszöbölését bármely, az élelmiszer-biztonságra vonatkozó kockázatkezelési döntés realisztikus céljának tekinteni, mivel az intézkedések arányosságának biztosítása érdekében a kockázatcsökkentési intézkedések költségeit és hasznát gondosan mérlegelni kell. A kockázatkezelő feladata és felelőssége, hogy döntést hozzon a kockázat elfogadható szintjéről, figyelembe véve a tudományos kockázatfelmérés összes elemét.

Mivel bármiféle módosítást megalapozott tudományos tanácsadásnak kell kísérnie, szintén rendkívül jelentős, hogy folytatódjanak a kutatások azokon a területeken, ahol nem áll rendelkezésre elegendő információ, vagy ahol olyan hiányosságok akadnak, melyek miatt nem lehetséges megalapozott döntést hozni.

Emellett az elmúlt két évtizedből származó tapasztalatok megmutatták, hogy a BSE-vel protekcionista célokból visszaélések történnek, különösen harmadik országok részéről. A szilárd és hiteles nemzetközi keret ezért kiemelkedően fontos annak biztosítására, hogy a kereskedelem biztonságos és méltányos körülmények között legyen gyakorolható. Az EU-nak vezető szerepet kell vállalnia a nemzetközi előírásokat meghatározó testületekben, hogy támogassa az európai előírásokat és stratégiákat, és jogszabályait a lehető legjobban hozzáigazítsa a nemzetközi szabványokhoz.

Jövőbeli stratégiánk kialakításában az is fontos, hogy ne veszítsük szem elől az állati és emberi egészséget fenyegető egyéb veszélyeket, amelyek az elmúlt években jelentkeztek (mint például a szalmonella és az antimikrobiális rezisztencia). A növekvő tapasztalat egyre határozottabban mutatja, hogy megfelelőbben kell prioritizálni az azon betegségekre irányuló fellépéseket, amelyek a TSE-hez viszonyítva nagyobb hatással vannak a közegészségügyre, és hogy az uniós finanszírozást is ennek megfelelően kell meghatározni. A BSE-vel kapcsolatos biztató tendencia alapján gondosan felül kell vizsgálni a lehetőségeket, hogy az említett egyéb kockázatok kellő figyelmet kapjanak.

[1] TSE: fertőző szivacsos agyvelőbántalom (a fogalommeghatározást lásd a bizottsági munkadokumentum I. mellékletében).

[2] COM(2005) 322 végleges, 2005. július 15.

[3] http://www.oie.int/eng/normes/mcode/en_chapitre_1.11.6.htm

[4] A hallisztet tartalmazó, kizárólag nem elválasztott kérődzőknek szánt tejhelyettesítő készítmények engedélyezve vannak.

[5] Belgium, Ciprus, Dánia, Németország, Írország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Ausztria, Szlovénia, Finnország, Svédország, Egyesült Királyság.