1.Bevezetés

Von der Leyen elnök „geopolitikai Bizottságának” célja, hogy megerősítse az Európai Unió (EU) szerepét a világban. Az elmúlt évtizedekben megváltozott a geopolitikai helyzet, és jelentős technológiai, társadalmi változások történtek. A világgazdaság egyre inkább többpólusú, ezért az eredményes többoldalú együttműködést alááshatja, ha egyes szereplők rövid távon a saját egyoldalú érdekeiket érvényesítik.

A Bizottság „Európa nagy pillanata: Helyreállítás és felkészülés – a jövő generációért” című, 2020. májusi közleménye ezzel összefüggésben kiemelte, hogy az EU-nak „nyitott stratégiai autonómia” megvalósítására és fenntartására kell törekednie. Az EU alapvető szerepet játszik a globális kormányzás rendszerének kialakításában és a kölcsönösen előnyös kétoldalú kapcsolatok kialakításában, ugyanakkor megvédi magát a tisztességtelen és visszaélésszerű gyakorlatokkal szemben. Ez együtt jár az ellenállóbb és nyitottabb globális gazdaság, a jól működő nemzetközi pénzügyi piacok és a szabályokon alapuló multilaterális rendszer iránti uniós elkötelezettséggel.

Ez a közlemény felvázolja, hogy az EU miként erősítheti meg nyitott stratégiai autonómiáját a makrogazdasági és pénzügyi területeken az euró nemzetközi szerepének előmozdítása, az EU pénzügyi piaci infrastruktúráinak megerősítése, az uniós szankciórendszerek végrehajtásának és érvényesítésének javítása, valamint az EU-nak az egyoldalú szankciók és egyéb intézkedések harmadik országok általi jogellenes, területen kívüli alkalmazásából eredő hatásokkal szembeni rezilienciájának növelése révén. A közlemény az EU nyitott stratégiai autonómiájának és rezilienciájának megerősítésére irányuló szélesebb körű intézkedéscsomag része.

Először is az euró erősebb nemzetközi szerepe megvédené a gazdaságot a devizasokkoktól és csökkentené a más fizetőeszközöktől való függést, valamint alacsonyabb tranzakciós, finanszírozási és kockázatkezelési költségeket biztosítana. Elősegítené továbbá az olyan globálisan közös célok elérését, mint a nemzetközi monetáris rendszer rezilienciája, a stabilabb és diverzifikáltabb globális valutarendszer, valamint a piaci szereplők nagyobb választási lehetősége, ami mind csökkenti a világgazdaság kiszolgáltatottságát.

Stabil és hiteles valutaként elért sikerének köszönhetően az euró már most fontos szerepet játszik az uniós határokon és az euróövezeten kívül is. A globális pénzforgalomban való részesedését tekintve az euró a második legelterjedtebb fizetőeszköz. Az euró globális pénzforgalomban való részesedése 2020 novemberében mintegy 38 %-ot tett ki. Az euró globális devizatartalék-állományban való részesedése jelenleg 20 % körül van.

Másodszor: a jól működő pénzügyi ágazat nemcsak az európai gazdaság számára nyújtott finanszírozási és beruházási lehetőségek szempontjából kulcsfontosságú, az uniós vállalkozások és polgárok számára is fontos lépőkő ahhoz, hogy globálisan boldoguljanak. Döntő szerepet játszik azáltal is, hogy az európai zöld megállapodásban foglaltaknak megfelelően erős ösztönzőket biztosít a digitális gazdaságban megvalósuló innovációhoz és a zöld átállás előmozdításához. Emellett a jelentős pénzügyi központok egyike, az Egyesült Királyság EU-ból való kilépése megerősíti az uniós tőkepiacok további elmélyítésének szükségességét. Harmadszor: az uniós szankciók gyorsabb, határozottabb és eredményesebb végrehajtása és érvényesítése, valamint az egyoldalú szankciók és egyéb intézkedések harmadik országok általi jogellenes, területen kívüli alkalmazásának kezelésére irányuló határozottabb politika előnyös lesz az EU nyitott stratégiai autonómiával és rezilienciával kapcsolatos célkitűzése szempontjából. Az euró nemzetközi szerepével és a stabil uniós pénzügyi ágazattal szükségszerűen együtt jár az EU külpolitikai eszköztárának megerősítése is, amely lehetővé teszi az EU számára, hogy a rendelkezésére álló valamennyi eszközzel nemzetközi szinten megvédje az érdekeit, és kiálljon az értékei mellett.

A Covid19-válság számos következménnyel járt. Először is kiemelte egy olyan többdevizás nemzetközi pénzügyi rendszer lehetséges előnyeit, amely jobban enyhítené a pénzügyi feszültségeket és a stabilitási kockázatokat. Másodszor az, hogy az uniós vállalkozások értéke csökkent a válság során, megnövelte egyes stratégiai uniós vállalkozások ellenséges felvásárlásának kockázatát, egyúttal a technológiai know-how elvesztésének és számos értéklánc zavarának veszélyét is.

A világjárvány azonban megmutatta az EU erősségeit is. Az EU összehangoltan kezeli a válságot és annak gazdasági következményeit. A hosszú távú költségvetéssel és a Next Generation EU kezdeményezéssel az EU az eddigi lenagyobb ösztönzőcsomagját alkotta meg a helyreállítás felgyorsításához, valamint a modern és fenntarthatóbb EU alapjainak lefektetéséhez. A válságkezelés megerősíti az EU rezilienciáját, határozottan megnyugtatja a piacokat és a gazdasági szereplőket, emellett növeli a befektetői bizalmat az EU és az euró iránt.

A válságkezelés révén az EU egyúttal jelentős szereplővé válik a pénzügyi piacokon. 2020 novemberéig a teljes tervezett 100 milliárd EUR-ból a Bizottság az uniós SURE eszköz három fordulója keretében 39,5 milliárd EUR összegben bocsátott ki szociális beruházási kötvényt, hogy segítse a munkahelyek védelmét és a foglalkoztatás fenntartását. Az ezen eszközök iránti befektetői érdeklődés igen erős volt, ami az uniós kötvények erős hitelminősítését is tükrözi. A Next Generation EU finanszírozása céljából a Bizottság a 2021–2026 közötti időszakban összesen akár 750 milliárd EUR összegben von be tőkepiaci forrásokat az Unió nevében. Az adósságkibocsátás lehetőséget nyújt egy globális viszonyítási pont (hozamgörbe) kijelölésére az euróban denominált eszközökbe befektetni kívánó nemzetközi befektetők számára.

2.Az erősebb EU alapjai

A reziliens EU a szilárd gazdasági elveken alapuló, kiterjedt, integrált belső piacra, a megbízható és kiszámítható jogrendszerre, valamint a jogállamiságra épül. Ugyanakkor az EU-nak eredményesebben kell kiaknáznia komparatív előnyeit ezeken a területeken, és azokat ki kell vetítenie a külvilágra.

Az EU nyitott stratégiai autonómiájának egyik fő célkitűzése, hogy védje és elmélyítse az egységes piacot, amely egyfelől az euró alapja, másfelől megalapozza az EU nyitottságát a külvilág felé a kereskedelem és a beruházások tekintetében. Minden olyan politika, amely javítja az egységes piac működését, növeli a pénzügyi piacok mélységét és likviditását, előmozdítja a gazdasági növekedést, valamint biztosítja a pénzügyi és költségvetési stabilitást, egyúttal az EU geostratégiai és gazdasági befolyását is erősíti. Ide tartoznak azok a szakpolitikák, amelyek felkészítik az EU-t a jövőbeli kihívásokra, különösen pedig előmozdítják a digitális gazdaságot és a zöld átállást annak érdekében, hogy az EU-n belül és azon kívül egyaránt fenntartható növekedési lehetőségeket és hatékonyságnövekedést biztosítsanak a vállalkozások és a magánszemélyek számára.

Az egységes piac megerősítéséhez az európai gazdaságnak nagyobb teljesítményű internetes konnektivitásra, valamint erősebb ipari és technológiai jelenlétre van szüksége olyan stratégiai területeken, mint a mesterséges intelligencia, a szuper-számítástechnika és a felhő. Az Európai Uniónak a közös európai adatterek, valamint a felhőalapú infrastruktúra és szolgáltatások kiépítése révén is meg kell ragadnia a gazdaság előtt álló lehetőségeket. A pénzügyi szolgáltatások digitális transzformációja a reziliencia kulcsfontosságú eleme, amelynek feltétele az innovációt elősegítő, az adatvezérelt pénzügyi szolgáltatásokat előmozdító és a kiberrezilienciát erősítő uniós szabályozási keret megléte. Ugyanakkor a pénzügyi piacok ökologizálására és a fenntarthatóbb finanszírozásra irányuló uniós erőfeszítések – többek között a fenntartható beruházásokra vonatkozó uniós taxonómia által biztosított nagyobb átláthatóság révén – jelentős szerepet fognak játszani a pénzügyi ágazat erőteljes ösztönzésében.

A 2008-as globális pénzügyi válság és az azt követő államadósság-válság óta az EU jelentős haladást ért el intézményi felépítésének javítása terén, vonzóbbá téve ezzel az euróövezetet a nemzetközi befektetők számára. Folytatta a gazdasági és monetáris unió (GMU) megerősítését és elmélyítését, amelynek alapját a gazdaságpolitikai koordináció jól működő keretrendszere, valamint a hatékony és stabil pénzügyi rendszer képezi. Ez utóbbi elemei: a bankunió, amely megerősíti és egységesíti a bankok felügyeletét és a válságkezelést az euróövezetben; a tőkepiaci unió, amely Unió-szerte javítja a tőkéhez való hozzáférést és a tőke mobilitását; valamint az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozása, majd megerősítése, amelynek révén az euróövezeti tagállamok pénzügyi támogatáshoz juthatnak az euróövezeti válságok megelőzése érdekében. Mindezeken a területeken jelentős előrelépés történt. E kulcsfontosságú területeken azonban még nincsenek teljes mértékben kiaknázva a további integráció lehetőségei. A hiányzó fontos elemek közé tartozik például az európai betétbiztosítási rendszer létrehozása, a kis- és középvállalkozások részvénypiacokhoz való hozzáférésének egyszerűsítése, a hosszú távú befektetések megkönnyítése, és az Unióban meglévő fizetésképtelenségi keretrendszerek közelítése. Emellett az Egységes Szanálási Alap közös védőhálójának gyors végrehajtása és a szanálás során likviditást biztosító eszközök kidolgozása növelné a szanálási keret hitelességét.

1. kulcsintézkedés: A bankunió kiteljesítése és további jelentős előrelépés a tőkepiaci uniónak az EU rezilienciáját, valamint a gazdasági és monetáris unió elmélyítését támogató eszközként történő megvalósításában.

Új kihívások merültek fel. A Covid19-világjárvány mindenekelőtt emberi tragédia, amely tartós hatást gyakorol az emberekre és a társadalomra. Emellett az európai és a globális gazdaságon is állandó nyomot hagyhat. Az EU ezért új, erősebb és fenntarthatóbb gazdasági modell kialakítására törekszik. Az Egyesült Királyság EU-ból való kilépésével nagy igény és lehetőség mutatkozik a belföldi piaci infrastruktúrák fejlesztésére. Az e kérdések megoldására szolgáló eszközöknek a növekedést erősítő és a hatékonyságot javító politikákon és az ezeket támogató kereteken kell alapulniuk.

A Covid19-világjárványra reagálva az EU minden eddiginél nagyobb szabású helyreállítási tervet indított el „Next Generation EU” néven. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz a helyreállítási terv legnagyobb programja, amely összesen akár 672,5 milliárd EUR összegű hitelt és támogatást nyújt a tagállamoknak reformok és beruházások finanszírozására. A nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben foglalt beruházások és reformok segítségével a tagállamok megragadhatják a zöld és digitális átállásban rejlő lehetőségeket, és kezelhetik az uniós gazdaságpolitikai irányítási és koordinációs keretben azonosított kulcsfontosságú gazdasági és társadalmi kihívásokat. A jó minőségű, euróban denominált kötvényeknek a Next Generation EU keretében történő kibocsátása jelentősen növeli az uniós tőkepiacok mélységét és likviditását, emellett vonzóbbá teszi azokat és az eurót a befektetők számára. Az EU általi kibocsátás a nemzetközi befektetők EU-beli befektetési hajlandóságát is növelheti, mivel alacsony kockázatú összetevőt biztosít a kiegyensúlyozott portfóliók számára, illetve az euró tartalékvaluta-szerepét is erősítheti.