[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.10.1.

COM(2010) 538 végleges

A BIZOTTSÁG 27. ÉVES JELENTÉSE

AZ UNIÓS JOG ALKALMAZÁSÁNAK ELLENŐRZÉSÉRŐL (2009)

SEC(2010) 1143 SEC(2010) 1144

A BIZOTTSÁG 27. ÉVES JELENTÉSE

AZ UNIÓS JOG ALKALMAZÁSÁNAK ELLENŐRZÉSÉRŐL (2009)

BEVEZETÉS

„Az eredmények Európája” című 2007-es közleményében[1] a Bizottság bejelentette, hogy éves jelentésében nagyobb hangsúlyt fog fektetni a stratégiai kérdésekre, a jog jelenlegi állapotának értékelésére, a prioritásokra és a további munka programozására.

E jelentés a tavalyi jelentés felépítését követi, a 2009-es év szempontjából fontos kérdések figyelembevételéhez szükséges módosításokkal.

ÁLTALÁNOS INFORMÁCIÓK

Bevezetés

Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSz.) és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 2009. december 1-én lépett hatályba. E szerződések az EU egyes hatásköreit módosítják, és – az általános szabályok egy részének fenntartása mellett – bizonyos további ellenőrzési és végrehajtási feladatokat ruháznak a Bizottságra. Az EUSz. alapján továbbra is elsődlegesen tagállami kötelezettség az uniós jog helyes alkalmazásának biztosítása (az Európai Közösséget létrehozó szerződés korábbi 10. cikke). Az EUSz. 17. cikke fenntartja, hogy a Bizottság gondoskodik az uniós jog alkalmazásáról (az EK-Szerződés korábbi 211. cikke). Az EUMSz. 258. és 260. cikke a Bizottság jogsértési eljárás indítására való hatáskörére vonatkozik (az EK-Szerződés korábbi 226. és 228. cikke). Az EUMSz. 260. cikke két új elemet tartalmaz:

- ha a Bizottság a 258. cikknek megfelelően keresetet nyújt be az Európai Unió Bíróságához, kérheti a Bíróságtól, hogy jogalkotási eljárás keretében elfogadott irányelv késedelmes átültetése miatt foganatosítson pénzügyi szankciókat egy tagállammal szemben; valamint

- a Bizottságnak az érintett államnak csupán észrevételek megtételére kell lehetőséget biztosítania, mielőtt az EUMSz. 258. cikke alapján hozott ítéletet követően az EUMSz. 260. cikkének (2) bekezdése alapján második alkalommal utalja az ügyet a Bíróság elé.

A Bizottság azt tervezi, hogy közleményt fogad el az e rendelkezések alkalmazásával kapcsolatos megközelítésének frissítéséről.

2009 végén[2] az uniós jog – a Szerződés szabályain kívül – a 27 tagállam mindegyikében hatályos, mintegy 6140 rendeletet és közel 1820 irányelvet tartalmazott.

Általános statisztikai adatok a panaszokról és jogsértési eljárásokról

A jog helyes alkalmazásának biztosításában alapvetően fontos szerepet játszik a jogsértési eljárás. A 2009 végéről származó adatok szerint a panaszok nagyjából 77 %-a a jogsértési eljárás első hivatalos intézkedése előtt lezárult, az összes panasz további mintegy 12 %-a az indokolással ellátott vélemény szakaszát megelőzően, további kb. 7 %-a pedig az Európai Bíróság ítélete előtt fejeződött be.

2009 végén a Bizottság mintegy 2900 panaszt és jogsértési ügyet kezelt. Az ügyek száma 2008 vége óta 16 %-kal csökkent, az átültetést szolgáló intézkedések bejelentésének elmulasztásakor alkalmazott eljárások esetében a csökkenés 26 % volt. A panaszok az összes ügy 54 %-át, illetve az irányelvek késedelmes átültetésétől eltérő ügyek 63 %-át tették ki, ami 2008-hez képest 15 %-os csökkenést jelent. 2009 végén 11 %-kal csökkent a vizsgálat alapján, hivatalból indított ügyek száma 2008-hez viszonyítva.

2009-ben az összes előírt átültetés átlagosan 51 %-a volt késedelmes, szemben a 2008. évi 55 %-kal, miközben az átültetendő irányelvek száma 2009-ban alacsonyabb volt.

Az 1999–2003 közötti időszak éves jogsértési nyilvántartásait az 1999–2008 időszakkal összehasonlítva, a jogsértések feldolgozásához szükséges átlagos idő – vagyis az ügy nyilvántartásba vételétől az EUMSz. 258. cikke alapján a kereset Bírósághoz való benyújtásáig – a mintegy 27 hónapról 24 hónapra csökkent. Az irányelvek átültetését szolgáló tagállami intézkedések bejelentésének elmulasztása esetében lefolytatott eljárások változatlanul átlagosan kb. 15 hónapot vettek igénybe. 2009-ben két ügyet utaltak második alkalommal a Bíróság elé az EK-Szerződés 228. korábbi cikke (jelenleg az EUMSz. 260. cikke) szerint, míg 2008-ban nem volt egy ilyen ügy sem.

A Bizottság megjegyzi, hogy a nyilvántartásba vett panaszok és jogsértési eljárások mennyiségét befolyásolja a bizottsági munkamódszerekkel kapcsolatos változások jelenleg folyó tesztelése[3]. Mivel időbe telik, míg e változások teljes körűen érvényesülnek, még korai ezzel kapcsolatban következetéseket levonni.

Petíciók

Az Európai Parlamenthez intézett és az uniós jog helyes alkalmazásával kapcsolatos kérdéseket tárgyaló petíciók száma attól függ, hogy a polgárok, a vállalkozások és a civil társadalom mennyiben kívánnak ily módon hangot adni elvárásaiknak. Bár a petíciók túlnyomó része nem kapcsolódik jogsértési eljárásokhoz, a Parlament és a Bizottság számára hasznos információkkal szolgál a polgárokat foglalkoztató problémákról.

A legtöbb petíció továbbra is a környezetvédelem és a belső piac területére vonatkozik: 173 petíció foglalkozott környezetvédelmi, 82 pedig a belső piaccal kapcsolatos kérdésekkel. A környezetvédelem terén a következő témák szerepeltek a legnagyobb arányban: hatásvizsgálat (52), természet (50), szennyvíz (26), a vízminőség kezelése és a vízkészletek védelme (17), levegőminőség és zaj (13), valamint ipari kibocsátások (6). A belső piac terén a petíciók jelentős száma foglalkozott a szakmai képesítések elismerésével (28), a társasági joggal (10), a közbeszerzéssel (8) és a pénzügyi intézményekkel (17). Emellett a kiemelkedő témák közé tartozott a jogérvényesülés, szabadság és biztonság területén az alapvető jogok (43), a személyek szabad mozgása (36), valamint a polgárság és a választójog (12); a közúti közlekedés biztonsága, beleértve a vezetői engedélyek és a közlekedési jogszabályok elismerését (30); a regionális politika terén a projektek társfinanszírozása (18); továbbá az információs társadalom (9).

A petíciók által tárgyalt számos és szerteágazó kérdés közül említést érdemelnek azok a petíciók, melyek az olaszországi Campania tartomány hulladékkal kapcsolatos problémáira, valamint hulladékgazdálkodási kérdések széles körére hívták fel a figyelmet, elsősorban Görögország és Spanyolország vonatkozásában. A belső piac terén számos petíció foglalkozott a szakmai képesítések elismerésének egyedi helyzeteivel, és azonosított ezzel kapcsolatban időnként bonyolult problémákat. A szolgáltatások általános területén a gyógyszertári, valamint a szerencsejáték- és sportfogadási tevékenységekre vonatkozó korlátozások szintén előtérbe kerültek, a pénzügyi szolgáltatások terén pedig a hitelintézetekre, az értékpapírokra, a tőke szabad mozgására és fizetési kérdésekre irányult figyelem. Számos petíció foglalkozott a valenciai településfejlesztési törvénnyel kapcsolatos jogsértési eljárással, melyet jelenleg a Bíróság tárgyal[4].

A VÉGREHAJTÁS, IGAZGATÁS ÉS JOGÉRVÉNYESÍTÉS AKTUÁLIS KÉRDÉSEI

Késedelmes átültetés és jelentéstétel, valamint megelőző intézkedések

a) Késedelmes átültetés

Az átültetésben mutatkozó összes elmaradást illetően a közelmúltban elért javulás ellenére továbbra is komoly gondot jelent az irányelvek késedelmes átültetése miatt indított jogsértési eljárások száma. Például a következő kérdésekkel kapcsolatban volt szembetűnően sok ilyen ügy: orvostechnikai eszközök (22 új ügy), munkafeltételek a határokon átnyúló interoperábilis vasúti szolgáltatások ágazatában (17), a betétbiztosítási rendszerre vonatkozó módosított szabályok (17), valamint a felszín alatti vizekre vonatkozó irányelv (17). A késedelmes átültetés a vállalkozások területére vonatkozó irányelvek technikai aktualizálása terén is gyakori volt. 24 tagállam kapott hivatalos figyelmeztető levelet az üvegházhatást okozó gázkibocsátás kiemelt területére vonatkozó jelentések késedelmes vagy nem megfelelő továbbítása miatt.

Időnként elhúzódó késedelem is tapasztalható volt: az Európai Bíróság a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005-ös irányelvvel kapcsolatban hét ügyben hozott ítéletet, miután ezekben az esetekben több mint két évet késett az átültetés. A társasági jog, a vállalatirányítás és a pénzmosás elleni küzdelem terén késedelmes átültetés miatt mintegy 140 jogsértési eljárást kellett kezelni, melyek közül 11 jutott el a bírósági ítélet szakaszáig. A harmadik országbeli állampolgárok, illetve a hontalan személyek menekültstátuszáról szóló 2004/83/EK rendelet átültetésével kapcsolatban négy ügyben született bírósági ítélet. A polgári igazságszolgáltatás területén másodszor nyújtottunk be keresetet a Bírósághoz Görögországgal szemben, pénzügyi szankciók foganatosítását kérve a bűncselekmények áldozatainak kárenyhítéséről szóló 2004/80/EK irányelv átültetésének több mint két éves késése miatt.

Következtetés: A késedelmes átültetés és a késedelmes jelentéstétel továbbra is rendszeresen visszatérő, széles körű probléma, amely az uniós ipar számára fontos intézkedések technikai aktualizálását, a kiemelt fontosságú uniós szakpolitikákat és az egyes polgárok érdekeit szolgáló intézkedéseket egyaránt érinti. Bár az elmúlt évhez képest idén némi javulás volt tapasztalható, a hosszú és állandó késés továbbra is aláássa az uniós célkitűzések megvalósítását.

b) Megelőző intézkedések

Folytatódott az irányelvek átültetését szolgáló kapcsolattartói hálózatok és online kommunikációs eszközök kialakítása. Jó példa erre a pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló 2007/64/EK irányelvhez létrehozott internetes eszköz, amelyet később kiterjesztettek az elektronikus pénzről szóló 2009/110/EK irányelvre is. Itt információk találhatók magáról az irányelvről és átültetésének előrehaladásáról, a lehetőségek alkalmazását is beleértve. Hasonlóképpen, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok területére vonatkozóan is létrehoztak egy nyilvános adatbázist, amely a vonatkozó nemzeti jogszabályokat, valamint az európai és nemzeti ítélkezési gyakorlatot foglalja magába.

A szakértői csoportok fontos szerepet töltöttek be az uniós jogszabályok átültetésében és végrehajtásában – többek között a következő területeken került sor meg jelentős lépésekre: munkaerő-kölcsönzés, európai üzemi tanácsok és a légi közlekedés biztonsága. Értelmező iránymutatások és az érintetteknek szóló segédanyagok készültek például a munkahelyi rezgés és zaj kezeléséről, a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos jogorvoslati lehetőségekről, valamint a szövetek és sejtek gyűjtésének ellenőrzéséről. Iránymutatásokat bocsátottak rendelkezésre a növényvédő szerek forgalmazásáról (összesen 47-et) és a fürdővíz minőségéről.

A pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló irányelv átültetésével foglalkozó munkacsoport 2008 januárja óta 10 alkalommal ülésezett, többek között a pénzforgalmi piac és a fogyasztók képviselőinek részvételével. A csoport mintegy 300 kérdést gyűjtött össze és az egységes értelmezéshez hozzájáruló írásos észrevételeket tett. A kapcsolattartói csoport továbbra is ülésezik annak megvizsgálására, hogy a harmadik országok jogellenesen tartózkodó állampolgárainak visszatéréséről szóló irányelv követelményei miképpen teljesíthetők, és ezen belül olyan munkaértekezletekre is sor került, amelyekre nemzetközi szervezeteket és nem kormányzati szerveket is meghívtak.

Tovább folytatódtak a 98/34/EK irányelvvel kapcsolatos megelőző tevékenységek, és ennek keretében a Bizottság és a tagállamok tanácsot és útmutatást nyújtottak több mint 700 nemzeti szabálytervezettel kapcsolatban, melyek olyan termékekre vonatkoznak, amelyek nem tartoznak az uniós harmonizáció hatálya alá és az információs társadalom szolgáltatásai körébe. A szabványokkal és műszaki szabályokkal foglalkozó bizottság három alkalommal ülésezett, hogy megvitassa az irányelv működését, és új munkacsoport jött létre a lehetséges további fejlődés mérlegelésére.

A szolgáltatási irányelv végrehajtásáról és alkalmazásáról húsz alkalommal került sor kétoldalú megbeszélésre a tagállamokkal, valamint kilenc alkalommal ülésezett erről szakértői csoport.

Az 1211/2009/EK rendelet új szabályozói testületet hozott létre (az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete, BEREC), többek között az elektronikus hírközlés területére vonatkozó következetes szabályozási gyakorlat további fejlesztésének biztosítása érdekében. A 713/2009/EK rendelet létrehozta az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségét (ACER) a villamos energia és a földgáz belső piacának egységes alkalmazását elősegítő integrált keretrendszer biztosítása érdekében.

Az EUSz. hatályba lépését követően a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködésre – átmeneti időszak után – ugyanazok az eljárások és szabályok vonatkoznak, mint az egyéb uniós jogszabályokra. Számos intézkedés született az uniós joganyag végrehajtásának javítása érdekében: regionális munkaértekezleteket szerveztünk a nemzeti jogalkotók és jogalkalmazók részvételével; a nemzeti igazgatási szervekkel egyszerűsített kapcsolattartásra és kétoldalú találkozókra került sor; kézikönyvek jelentek meg; támogatásban részesültek az érdekelt felek hálózatai; valamint a Bizottság szolgálatai közreműködtek a nemzeti szintű igazságügyi szakmai képzésben.

A Bizottság emellett a tagállamokkal közreműködésével az uniós jogszabályok végrehajtásával és alkalmazásával foglalkozó szakértői csoport keretében felülvizsgálta a jelenleg alkalmazott megelőző intézkedések teljes skáláját az átláthatóság biztosítása és hasznos további előrelépések azonosítása céljából.

Következtetés : A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy vállaljanak tevékeny szerepet az egyes új jogszabályokra vonatkozó megelőző intézkedések azonosításában és elterjesztésében, hogy ezáltal kevésbé legyen szükség hosszadalmasabb bírói értelmezésre vagy jogszabályi felülvizsgálatra.

Megfelelési táblázatok és annak értékelése, hogy a tagállami jogszabályok megfelelnek-e az uniós irányelvek követelményeinek

A megfelelési táblázatok a megelőző intézkedések egyik fő elemét képezik, mivel felsorolják a tagállami jogszabályok azon rendelkezéseit, amelyek az irányelvekben meghatározott kötelezettségeket átültetik a nemzeti jogrendszerbe. Kezdetben ahhoz járulnak hozzá, hogy biztosítható legyen az irányelvet átültető tervezett intézkedések megfelelősége. Később elősegítik az átültetési folyamat hiánytalan és megfelelő lezárulásának biztosítását, továbbá segítséget nyújtanak a vállalkozások és a fogyasztók számára annak áttekintéséhez, milyen módon valósult meg az uniós jogszabály nemzeti szintű átültetése. Megkönnyítik a tagállamok és a Bizottság közötti együttműködést az átültetés felülvizsgálata során, lehetővé téve a problémák korai azonosítását és a párbeszédet. Emellett a jogi átláthatóságot és a joghoz való hozzáférést is elősegítik, kiemelve azokat a rendelkezéseket, amelyek fontosak a vállalkozások és a polgárok meghatározott érdekei szempontjából. Nagy segítséget jelenthetnek az uniós adatbázisok és a tagállamok nemzeti jogszabályait tartalmazó adatbázisok összekapcsolása érdekében az Európai Unió Tanácsában folyó munkához is.

A Bizottság a tagállamokkal és a többi uniós intézménnyel folytatott megbeszélések során továbbra is a megfelelési táblázatok szükségessége mellett érvel.

Következtetések: A megfelelési táblázatok hozzájárulnak az átláthatósághoz és a joghoz való hozzáféréshez. Fontos részét képezik a Bizottsággal való tagállami együttműködésnek, amely az irányelvek helyes végrehajtásának biztosítására irányul. A Bizottság továbbra is minden uniós intézmény támogatását kéri ahhoz, hogy az ilyen táblázatok teljes körűen rendelkezésre álljanak.

A Szerződés cikkei és az uniós jogszabályok kezelése a szakértő csoportok keretében

A Bizottság a szakértői csoportok keretében továbbfejlesztette az uniós jogszabályok tagállamokkal együtt végzett kezelését.

Létrejött a típusjóváhagyó hatóságok szakértői csoportja (Type-Approval Authorities Expert Group, TAAEG) a gépjárművek forgalmazására vonatkozó technikai követelmények egységes alkalmazásának biztosítása érdekében, a 2012-től kezdődően kötelezően alkalmazandó rendszerre való tekintettel. A koordinátorcsoport a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv ((2005/36/EK) szerinti nemzeti közigazgatási gyakorlatokra vonatkozóan magatartási kódexet fogadott el, amelyben egyértelműen megfogalmazta az irányelv által támasztott követelményeket és az alkalmazására vonatkozó bevált gyakorlatot. Az élelmiszerek címkézése terén a tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó engedélyezett állítások (1924/2006/EK rendelet) vonatkozásában havi rendszerességgel került sor megbeszélésekre a tagállamokkal, és ezek során mintegy 44 000 tagállami állítással foglalkoztak.

A Metock-ügyben hozott ítéletet[5] követően a szakértői csoport tárgyalta a 2004/38/EK irányelv alkalmazására vonatkozó iránymutatást, mielőtt elkezdődött a valamennyi tagállam bevonásával történő kétoldalú megbeszélések sorozata az Unió polgárainak és családtagjaiknak szabad mozgására vonatkozó uniós szabályozás átültetéséről.

2009 januárjában az Unió hatékonyan reagált a jelentős ellátási zavarokkal járó gázválságra. A 2004/67/EK tanácsi rendelet által létrehozott gázkoordinációs csoport munkájára alapuló közös válaszlépés által sikerült megőrizni az ellátás biztonságát, ami megerősítette, hogy az uniós szintű megközelítés képes figyelembe venni valamennyi tagállam sajátosságait és a közös fellépés jelenti a legeredményesebb megoldást.

A pénzügyi szolgáltatások terén a tőkekövetelmény-irányelv átültetésével foglalkozó csoport folytatta az értelmezést és egyértelműsítést igénylő kérdésekkel kapcsolatos munkáját a meglévő szabályok egységes végrehajtása érdekében. Közreműködött a Bizottsággal két végrehajtási irányelv, valamint az újra-értékpapírosítási műveletek prudenciális kezelésére vonatkozó bizottsági javaslat előkészítésében. Ezek az intézkedések a pénzügyi válságra reagáltak, megerősítve a likviditásra, a nagykockázat-vállalásra és a tőke minőségére vonatkozó szabályokat, ugyanakkor biztosítva a betétbiztosítási rendszer iránti bizalom megőrzéséhez szükséges sürgősségi intézkedéseket.

Új szakértői csoport jött létre a Natura 2000 kezelésére a bevált gyakorlatokra vonatkozó információk gyűjtése és cseréje érdekében, beleértve a természetvédelem és a gazdasági fejlődés összeegyeztetését is.

Következtetések : E példák megerősítik, hogy az uniós jogszabályokból származó előnyök maximális kihasználásához a Bizottságnak és a tagállamoknak széles körű és jelentős mértékű igazgatási munkát kell végezniük.

A polgárok, a vállalkozások és a civil társadalom érdekeit szolgáló információnyújtás és problémamegoldás, valamint a panaszok felvétele és kezelése

A polgároknak tudniuk kell, hol található az általuk keresett információ. A Bizottság számos szolgáltatást fejlesztett ki ennek érdekében. Fontos, hogy a polgárok képesek legyenek megtalálni az igényeiknek megfelelő szolgáltatást. A Bizottság az Ön Európája”[6] elnevezési internetes portál továbbfejlesztése révén folyamatosan tökéletesíti a jogokra és a lehetőségekre vonatkozó hozzáférés, tájékoztatás és segítségnyújtás minőségét.

A panasztételi eljárás speciális információforrásként szolgál a Bizottság számára, a polgároknak és a vállalkozásoknak pedig lehetőséget biztosít arra, hogy az uniós jog helyes alkalmazásával kapcsolatban felmerült kételyeiknek hangot adjanak. 2009 októberéig a Bizottság olyan rendszert működtetett[7], amelyben a beérkező leveleket előzetesen értékelték, hogy megállapítsák, elegendő jel utal-e az esetleges jogsértés fennállására, melyek alapján indokolt nyilvántartásba venni a panaszt. Ennek következtében a levelek egy részét nem vették panaszként nyilvántartásba.

A levelek írói ezt problematikusnak találták, és ezeknek az aggodalmaknak a Parlament és az európai ombudsman is hangot adott. 2009 októbere óta a Bizottság új módszert tesztel, amely szerint az uniós jog alkalmazásáról szóló összes beérkező levelet külön regisztrálnak, valamint panaszként vesznek nyilvántartásba minden olyan levelet, amelyben egyértelműen utalnak arra, hogy az uniós jog alkalmazására vonatkozó panasztétel céljából íródott. Így közvetlenebb és kedvezőbb visszajelzést nyújtható a polgárok számára. A módszernek köszönhetően a felvett panaszok száma – tartalmuktól függetlenül – jelentős növekedésnek indult, ami megfelel a várakozásoknak. Az új módszer működésének első teljes éve minden bizonnyal megfelelő alapot fog biztosítani a Bizottság számára ahhoz, hogy adott esetben bizonyos fejlesztéseket 2002-es közleményének átdolgozott változatában rögzítsen.

2009-ben a SOLVIT által kezelt ügyek száma a tavalyi 22 %-os növekedést követően további 50 %-kal nőtt, és a sikeresen megoldott ügyek aránya továbbra is igen magas 86 %. A felvetett problémák által kiemelten érintett területek például a következők voltak: tartózkodási jog, társadalombiztosítás, képesítések és a szolgáltatásnyújtás szabadsága. A SOLVIT tovább fokozta hozzáadott értékét és hatékonyságát; segítséget és megoldásokat nyújt a polgárok és a vállalkozások számára, ugyanakkor fontos szerepet tölt be a szabad mozgást akadályozó strukturális tényezők azonosításában is.

2010 márciusában sor került az EU Pilot programról szóló első értékelő jelentés elfogadására[8]. A projekt sikerére való tekintettel a Bizottság javasolta, hogy az EU Pilot programot terjesszék ki valamennyi tagállamra, és általános alkalmazásának körét szélesítsék ki az uniós jog esetleges megsértéseinek korai megoldása érdekében.

Az uniós jog helyes tagállami alkalmazásának fejlesztéséhez és a panaszok számának csökkentéséhez az is alapvetően fontos, hogy minden irányítási szinten szoros együttműködés valósuljon meg a Bizottság és a tagállamok között. Javítani kell az uniós jogszabályokra vonatkozó ismeretek terjesztését a jogi szakemberek körében, fejleszteni kell az uniós kérdésekre vonatkozó képzést, valamint az uniós jog végrehajtásában részt vevő valamennyi személy számára elérhetővé kell tenni az információkat, például az európai e-igazságügyi portálon keresztül.

Következtetések : A Bizottság tervbe vette a panaszok nyilvántartásba vételére és a panaszosokkal való kapcsolattartásra vonatkozó általános eljárásának felülvizsgálatát a jelenleg tesztelés alatt álló új módszerek által nyújtott tapasztalatok fényében. Tovább folyik a horizontális eszközök – így a SOLVIT és az EU Pilot program – fejlesztése, és az eszközök tanúbizonyságát adják értékességüknek, gyors megoldást nyújtva a polgárok és a vállalkozások által tapasztalt problémákra. Az EU Pilot program hatékonyan egészíti ki az uniós jog alkalmazásának biztosítását szolgáló eszközök sorát, lehetővé téve a jogsértések hivatalos eljárás megindítása nélkül történő korai megoldását, illetve előkészítve a terepet az ilyen eljárásokhoz, amennyiben ezek szükségesnek bizonyulnak. A Bizottság üdvözli, hogy a tagállamok jelentős mértékben elkötelezték magukat a fenti eszközök sikerének biztosítása érdekében. A Bizottság kész arra, hogy szoros együttműködést folytasson e partneri viszony fejlesztése érdekében, és az összes tagállamot felkérte az EU Pilot program további fejlesztésében való részvételre.

Jogérvényesítési kérdések

A REACH rendelet (1907/2006/EK) végrehajtásának tagállami szintű hivatalos ellenőrzési rendszer és egyéb intézkedések alkalmazásával kell történnie. Ezek fejlesztése tovább folyik a REACH követelményeinek fokozatos bevezetésével párhuzamosan. Az egyes vegyi anyagok forgalmazásának korlátozására vonatkozó kötelezettségek végrehajtása 2009 második felében kezdődött meg. 2010-ben kerül sor a nemzeti szankciókról szóló felmérés eredményeinek a tagállamokkal való megvitatására az egységesség biztosítása érdekében.

2009-ben a Bizottság jelentést készített a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet alkalmazásáról, valamint közleményt fogadott el a fogyasztóvédelmi közösségi vívmányok végrehajtásáról, amelyben négy területet határozott meg a további munkához[9].

A Bizottság felülvizsgálta és megerősítette az iránymutatást nem élelmiszer jellegű termékek riasztási rendszerének (RAPEX) a 2001/95/EK irányelv szerinti alkalmazásáról. Emellett létrejött egy keretrendszer is a nemzeti szintű végrehajtás eredményességének mérésére. A Bizottság továbbá a polgári repülés területén közös szabályokról szóló 216/2008/EK rendelet alapján elfogadandó rendeletet készít elő, amely a típusalkalmassági bizonyítvány visszavonása esetén közbenső szankciókról rendelkezik.

A jogsértési eljárások biztosítják az uniós jog helyes értelmezését és a jogsértések helyreigazítását. A nemzeti közigazgatási és bírósági eljárások lehetővé teszik a tagállami hatóságok intézkedéseinek felülvizsgálatát. Bizonyos esetekben célszerűnek tűnt, hogy az uniós jogszabály jogorvoslati eljárásokról is rendelkezzen, így például a környezetvédelmi információkhoz, a környezetvédelmi hatástanulmányokhoz és az integrált környezetszennyezés-megelőzési és -csökkentési engedélyekre vonatkozó határozatokhoz való hozzáféréssel, a közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos jogorvoslati lehetőségekkel, illetve az elektronikus kommunikációról szóló keretszabályozással kapcsolatban.

Az új jogszabályok előkészítése során az eredményes alkalmazás érdekében több figyelmet kell fordítani a jogérvényesítési rendelkezésekre, beleértve a határozatokra vonatkozó felülvizsgálat vagy jogorvoslat jogát is. E célból tovább lehet fejleszteni a meglévő jogérvényesítési módszereket vagy pedig újakat lehet bevezetni, a különböző területeken felmerülő problémák jellegének és mennyiségének függvényében.

Amennyiben az uniós jogszabályok említést tesznek ilyen intézkedésekről, ezeket kötelező alkalmazni és megfelelőségükről értékelést kell végezni. A Bizottság tehát ezen eljárások helyes végrehajtására összpontosít majd, felülvizsgálja azok működését és eredményességét céljaik megvalósítása terén, és minderről jelentést készít, továbbá szerepük gyengítésének elkerülése érdekében tartózkodik attól, hogy ezen eljárások alkalmazása helyett saját maga lépjen fel.

2009-ben a Bizottság továbbfejlesztette az ellenőrzések megszervezésére vonatkozó gyakorlatát, bizonyos esetekben az ügynökségekkel együttműködve. Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség minden eddigit felülmúló számú helyszíni ellenőrzést végzett, amelyek következtében több esetben előírták a komoly szabálytalanságok sürgős orvoslását. Közel 200 ellenőrzésre került sor a tengerhajózási biztonságra vonatkozó tagállami intézkedések eredményességének biztosítása érdekében, elsősorban a kikötők és hajók állapotfelmérésével és a védelmi tervek eredményes alkalmazásával kapcsolatban.

Következtetések : A Bizottság megerősíti, hogy fokozott figyelmet kell fordítani az uniós jog érvényesítését szolgáló hatékony eszközökre. Ezek az eszközök lehetnek horizontális alkalmazásúak vagy egyes ágazatok számára kialakítottak. Amennyiben az uniós jogszabály nemzeti eljárásokra hivatkozik, a Bizottság e jogérvényesítési rendelkezések végrehajtását és teljesítményük értékelését tekinti elsődleges céljának, kerülve a párhuzamos vagy alternatív intézkedéseket. Az emberi egészség területén már régóta megszokott ellenőrzéseket egyre inkább más területeken is alkalmazzák, például a közlekedésbiztonság és közlekedési üzembiztonság terén, ahol fontos szerepet tölthetnek be a jogszabály értelmezésének megerősítésében és helyes alkalmazásának biztosításában, hangsúlyozva az eredmények melletti határozott elkötelezettséget.

A jogsértési eljárások szerepe

„Az eredmények Európája” című 2007-es közleményben a Bizottság meghatározta az uniós jog helyes alkalmazásának biztosítására irányuló tevékenységére vonatkozó jelenlegi politikáját. Kifejtette, hogy a Bizottság éves jelentésében nagyobb hangsúlyt fog fektetni a stratégiai kérdésekre, az egyes ágazatokban irányadó jog aktuális állapotának értékelésére, a prioritásokra és a további munka programozására. A különböző ágazatokra vonatkozó részletes adatokat – beleértve a jogsértési eljárások kezelése során érvényesített prioritásokat – a bizottsági szolgálatok munkadokumentuma tartalmazza, amely e jelentés mellékletét képezi.

Mára megvalósult a 2007-es közleményben meghatározott kritériumok szerinti prioritások meghatározása a Bizottság ellenőrzési feladatainak teljes körére vonatkozóan, egészen az egyéni panaszok és jogsértési eljárások szintjéig. A panaszokkal és jogsértésekkel kapcsolatos munka terén tett előrehaladást az ügy jellegét és a megállapított értékelési mutatókat figyelembe véve rendszeresen felülvizsgálják. Különleges figyelmet kapnak azok az ügyek, amelyek régóta megoldatlanok vagy amelyekben az utóbbi időben nem sikerült kielégítő előrehaladást elérni. Figyelembe veszik azt is, hogy egyes esetekben indokolt lehet az ügy késedelmes kezelése, például amikor ezzel kapcsolatban más ügyben próbaper folyik éppen, illetve ha a nemzeti bíróság ugyanezen kérdésben már az Európai Bírósághoz fordult előzetes döntés iránti kérelemmel. Amennyiben nemzeti bíróság előtt eljárás van folyamatban, a Bizottság mérlegelheti, hogy lezárja azokat az ügyeket, amelyekben a jogsértési eljárás tekintetében még nem került sor hivatalos lépésre, továbbá felfüggesztheti a már megkezdett jogsértési eljárásokat, különösen olyan esetekben, ha a nemzeti eljárás tárgya megegyezik a jogsértési eljáráséval, mivel a nemzeti bírósági eljárás – lezárulását követően – egyértelmű alapot biztosítana annak eldöntéséhez, hogy milyen további lépések szükségesek. Ezekben az ügyekben a Bizottság továbbra is készen áll arra, hogy figyelembe vegye a polgároknak a nemzeti eljárás lezárulását követően esetleg továbbra is fennálló aggályait.

Következtetések : „A különböző ágazatok helyzete” című, e jelentést kísérő dokumentumban a bizottsági munka számára megállapított prioritások célja az, hogy a Bizottság azokra a fellépésekre fektesse a legnagyobb hangsúlyt, amelyektől leginkább várható, hogy biztosítják a jog kellő időben történő és hatékony alkalmazását, a lehető legnagyobb számú polgár és vállalkozás legáltalánosabb érdekeit szolgálva, miközben a meglévő eljárások megkettőzésének elkerülésével garantálja a hatékonyságot is. A Bizottság megerősíti, hogy munkáját e prioritások szerint kívánja végezni.

A végrehajtásra vonatkozó jelentéstétel és felülvizsgálat

Egyre nagyobb figyelmet kap az uniós szabályok hatására vonatkozó utólagos jelentéstétel A Parlament nagyobb hangsúlyt fektet a végrehajtási kérdésekre. Az uniós jogszabályok gyakran tartalmaznak rendelkezéseket az intézkedés alkalmazásának első éveire vonatkozó jelentésekről. A mellékletben található bizottsági szolgálati munkadokumentum számos olyan tanulmányra és jelentésre hivatkozik, melyeket a Bizottság 2009-ben készített vagy 2010-ben tervez elkészíteni.

Következtetések : Az uniós jogszabályok hatásának utólagos értékelésre irányuló fokozott figyelem előtérbe helyezi azokat a jelentéseket, amelyeket a Bizottság köteles elkészíteni különböző uniós jogi intézkedések eredményeire vonatkozóan. A Bizottság rámutat arra, hogy e jelentések – melyek gyakran részletes tagállami hozzájárulásokat tartalmaznak – igen értékes hozzájárulást jelentenek az uniós jog eredményeinek és hatásának értékeléséhez.

KÖVETKEZTETÉSEK

Az éves jelentés bemutatja, hogy az uniós jogszabályok teljes körű és helyes alkalmazása elengedhetetlenül fontos szerepet játszik az uniós jog által megállapított jogok és kötelezettségek érvényesítésében. Az idei jelentés egyértelművé teszi, hogy a prioritások fejlesztése és követése folyamatos volt, továbbá azt is, hogy az uniós jog figyelemmel kísérésének elősegítése és javítása érdekében korábban kifejlesztett eszközök egyre kiforrottabbá válnak és egyre nagyobb mértékben járulnak hozzá a felügyeleti eljárás általános hatékonyságához és gyorsaságához.

Kiemelendő, hogy továbbra is súlyos problémák várnak megoldásra néhány elengedhetetlen és alapvetően fontos területen, például az irányelvek helyes és késedelem nélküli átültetésével kapcsolatban. A tagállamokkal együttműködésben jelenleg kidolgozandó megelőző intézkedések minden érintett fél részéről komoly energia-befektetést igényelnek, ami az uniós jognak való gyorsabb és pontosabb megfelelés révén azonban minden bizonnyal megtérül az elkövetkező években.

[1] COM(2007)502.

[2] Egyéb megjelölés hiányában a hivatkozások mindegyike 2009-re vonatkozik.

[3] Részletesebben lásd a 3.4. részben.

[4] C-306/08. sz. ügy, Bizottság v. Spanyolország.

[5] C-127/08. sz. ügy, 2008. július 25., Blaise Baheten Metock és társai kontra Minister for Justice, Equality and Law Reform.

[6] http://ec.europa.eu/youreurope/

[7] A rendszer leírása megtalálható „A panaszossal való kapcsolattartás a közösségi jog megsértése tekintetében” című 2002-es bizottsági közleményben – COM(2002) 141.

[8] COM(2010)70.

[9] COM(2009)330.