8. A külső értékelő által a különböző érdekelti csoportokkal lebonyolított interjúk során megállapításra került, hogy a kezdeményezés rendeletben meghatározott öt célkitűzése releváns a kezdeményezés kedvezményezettjei, a küldő és a fogadó szervezetek, valamint az önkéntesek számára. A helyi közösségek leginkább azokat a tevékenységeket találják hasznosnak, amelyek a helyi önkéntesmunka-vállalást és a kapacitásépítést ösztönzik a készségek helyi szintű fejlesztése érdekében, hogy fel tudjanak készülni a katasztrófákra. Általában véve a kezdeményezés keretében végrehajtott különböző intézkedések relevánsak a kezdeményezés célkitűzései szempontjából. Ugyanakkor azonban az EU humanitárius segítségnyújtási elveinek kommunikációjára vonatkozó célkitűzést csak kisszámú érdekelt fél tartja relevánsnak (főleg önkéntesek). Ez azt jelenti, hogy erre több figyelmet kell fordítani a kezdeményezés kommunikációs tevékenységei során. A létrejött humanitárius partnerségi keretmegállapodások részes felei továbbra is nagyon csekély érdeklődést tanúsítanak, ami problémát jelent egy olyan kezdeményezés számára, amely a humanitárius segítségnyújtást lenne hivatott szolgálni. A kezdeményezésben részt vevő küldő és fogadó szervezetek viszonylag elégedettek azzal, hogy a kezdeményezés mennyire képes kielégíteni a szükségleteiket, és mennyire képes a fogadó szervezet igényeivel összhangban álló, megfelelő képességekkel rendelkező önkénteseket kiküldeni.

5. A rendelet 27. cikke (4) bekezdésének b) pontjában előírtak szerint a Bizottság időközi értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az időközi értékelés fő célja, hogy független véleményt nyújtson az elért eredményekre és az e rendelet végrehajtásának minőségi és mennyiségi vonatkozásaira – köztük az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés hatékonyságára a humanitárius ágazatban és a program költséghatékonyságára – vonatkozóan a végrehajtás első három évében, a 2014-es létrehozást követően. Az értékelés ezért a 2014 közepétől 2017 közepéig tartó időszak vonatkozásában vizsgálja a kezdeményezés végrehajtását.

2. A kezdeményezés finanszírozást nyújt uniós székhelyű és nem uniós székhelyű szervezetek konzorciumainak uniós segítségnyújtási önkéntesek harmadik országokba való kiküldésére és kiküldésre való előkészítésére (gyakornokként is). Finanszíroz továbbá olyan projekteket, amelyek célja uniós székhelyű és nem uniós székhelyű szervezetek kapacitásainak fejlesztése annak érdekében, hogy megfeleljenek a kezdeményezésben való részvételhez szükséges előírásoknak és eljárásoknak, valamint kapacitásépítésük javítása, többek között az önkéntesek irányítása terén. A kezdeményezés továbbá előírásokat, eljárásokat és egy akkreditációs mechanizmust határoz meg, képzési programot hoz létre uniós segítségnyújtási önkéntesek előkészítésére harmadik országokba való kiküldésre, létrehozza az alkalmas uniós segítségnyújtási önkéntesek adatbázisát, létrehoz egy hálózatot, és kidolgoz egy kommunikációs tervet.

10. A kezdeményezés hatékonyságát jelentős mértékben befolyásoló eljárásokat és követelményeket három jogalkotási aktus szabályozza részletesen. Ez ugyan egyrészről adminisztratív terhet jelent a szervezetek számára, másrészről azonban kedvező hatással bír az önkéntesek tapasztalataira, mivel átlátható felvételi eljárást teremt és támogatja tanulásukat és fejlődésüket a kiküldetés során. Az önkéntesek irányítására vonatkozó új európai szabályok és eljárások különösen akkor lehetnek terhesek a szervezetek számára, ha a kezdeményezéssel párhuzamosan működtetik nemzeti önkéntességi programjukat. Vannak szervezetek, amelyek azért riadnak vissza a folyamattól, mert az akár 18 hónapig is eltarthat: a pályázati kiírások közzétételétől a kiválasztási eljáráson, a betöltendő önkéntesi helyekre vonatkozó pályázati felhívásokon és az önkéntesek képzésén keresztül az önkéntesek kiküldéséig. E jogszabályi kereten belül a Bizottság folyamatosan arra törekszik, hogy leegyszerűsítse és felgyorsítsa a folyamatokat annak érdekében, hogy a kezdeményezést vonzóbbá tegye az érdekelt felek számára. A pályázati, kiválasztási és jelentéstételi eljárások különösen azon szervezetek számára terhesek, amelyek elsősorban uniós humanitárius segítségnyújtási (veszélyhelyzet-reagálási) projektekkel foglalkoznak, amelyek eltérő támogatáskezelési eljárások szerint működnek. Hatékony ellenőrzési rendszer bevezetésére került sor, amelyet tovább lehetne fejleszteni annak érdekében, hogy a mennyiségi információkon felül lehetőség legyen minőségi információk és ad hoc jelentések feldolgozására is. Bármilyen költséghatékonysági elemzés csak előzetes értékelést nyújthat, tekintettel arra, hogy ebben a szakaszban még nem állnak rendelkezésre záró projektjelentések vagy kapcsolódó pénzügyi adatok. A külső értékelés költségtudatos magatartást állapított meg a Bizottság részéről a kiképzett és biztosított önkéntesek számán alapuló szolgáltatási szerződéseket illetően. A kezdeményezés egyszerűbb folyamatokat kíván meg, több tájékoztatást és kommunikációt az Unión belüli és kívüli szervezetekre gyakorolt lehetséges kedvező hatásairól és a működésére vonatkozóan, valamint szorosabb kapcsolatokat a kezdeményezés és az uniós humanitárius és fejlesztési célkitűzések és források között.

11. Még koherensebbé kell tenni a kezdeményezést a humanitárius segítségnyújtási, fejlesztési és polgári védelmi eszközökkel. A kezdeményezést nem építették be a meglévő uniós humanitárius segítségnyújtási eszközökbe, hanem önálló eszközként hozták létre. Mivel nem küldhetők önkéntesek olyan régiókba, ahol fegyveres konfliktus zajlik, bizonyos harmadik országok, ahol jelentős humanitárius segítség nyújtására kerül sor, kívül esnek a kezdeményezés hatályán. Az EU fejlesztési együttműködési szakpolitikájával való koherenciát illetően a humanitárius segítségnyújtás fogalmának a rendeletben alkalmazott széles körű definíciója szinergiákat tesz lehetővé, mivel számos különböző projektre lehet önkénteseket kiküldeni, így olyan tevékenységekre is, amelyek a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés összekapcsolására irányulnak, és amelyek támogatják és javítják a helyi közösségek általános ellenálló képességét. A kezdeményezés ugyan nem kapcsolódik hivatalosan a fenntartható fejlesztési célokhoz, a részt vevő fogadó szervezetek többsége mégis azt állítja, hogy a humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztés területén is tevékenykedik. A végrehajtott tevékenységek belső konzisztenciája a kezdeményezés jelen szakaszában nem értékelhető teljes mértékben, kivitelezésük azonban azt sugallja, hogy azok összhangban állnak egymással.

12. A kezdeményezés uniós hozzáadott értéket teremt az uniós országokból származó önkéntesek irányítására vonatkozó közös normák, közös képzés, valamint a kapacitásépítésre és technikai segítségnyújtásra nyújtott finanszírozás révén. Lehetővé teszi a különböző háttérrel rendelkező (pl. humanitárius, fejlesztési, polgári védelmi, önkéntes szervezetek) és különböző méretű szervezetek számára, hogy együttműködjenek egymással. Nyitva áll nem csupán a partnerségi keretmegállapodások részes felei számára, de minden olyan, uniós székhellyel rendelkező szervezet számára is, amely a humanitárius segítségnyújtás terén tevékenykedik, illetve kíván tevékenykedni. Például a partnerségi keretmegállapodásokban részes feleknek csupán 3 %-a olyan tagállamokból származó szervezet, amelyek 2004-ben vagy azt követően csatlakoztak az EU-hoz. Ezeknek a szervezeteknek az aránya az összes akkreditált szervezeten belül ennél sokkal magasabb (20 %). E tekintetben a kezdeményezés különböző uniós tagállamokból származó szervezetek széles körét volt képes bevonni.

4. Következtetések

13. Figyelembe véve a külső értékelő jelentés megállapításait, saját tapasztalatait, valamint a kezdeményezés végrehajtásának első időszakában az érdekelt felekkel folytatott párbeszédet, a Bizottság arra az általános következtetésre jutott, hogy a kezdeményezés hozzáadott értéket jelent, és célkitűzései relevánsak az érdekelt felek számára. Ugyanakkor azonban az értékelés felhívja a figyelmet számos kihívásra, amellyel foglalkozni kell a kezdeményezés hatásának további fokozása érdekében, valamint azért, hogy a kezdeményezés vonzóbbá váljon a szervezetek és az önkéntesek számára. A csatolt bizottsági szolgálati munkadokumentum tovább részletezi ezeket a szempontokat, amelyeket az alábbi bekezdésekben foglalunk össze.

14. A kezdeményezés fellépéseit három jogi aktus szabályozza részletesen. A végrehajtás első három évében az érdekelt felek szervezeti bázisának hosszadalmas kiépítése zajlott. Ehhez elhúzódó eljárások járultak, valamint az uniós finanszírozású kapacitásépítési és technikai segítségnyújtási projektek átalakulása kiküldési projektekké. Elegendő számú szervezet sikeres akkreditációja esetén, és amint ezek a technikai segítségnyújtási és kapacitásépítési támogatást követően megfelelnek a követelményeknek, a szervezetek várhatóan magabiztosabbak lesznek, és nagyobb érdeklődést tanúsítanak majd uniós segítségnyújtási önkéntesek kiküldése iránt.

15. Szükség van a folyamatok és az adminisztratív eljárások egyszerűsítésére a szervezetek kezdeményezésben való részvételének növelése érdekében. A részt vevő szervezetektől és a kezdeményezésben még nem szereplő szervezetektől érkezett visszajelzések egyértelműen azt mutatják, hogy szükség van az eljárások felülvizsgálatára. Például a küldő szervezetek számára nehézséget jelent az akkreditációs folyamat; ezért fontolóra kell venni az akkreditációs folyamat felülvizsgálatát, valamint azt, hogy rövid- és középtávon több támogatást kell nyújtani az érdekelt szervezeteknek. A technikai segítségnyújtási projekteknek, amelyek segítenek a szervezeteknek abban, hogy teljesítsék az elvárt követelményeket az önkéntesek irányítása, a biztonság és a védelem terén, szorosabban kell kapcsolódniuk az uniós székhellyel rendelkező szervezetek akkreditációs folyamatához.

16. Vonzóbbá lehetne tenni a kezdeményezést a kiküldésig tartó idő (a konkrét kiküldésre vonatkozó felhívások közzétételétől) lerövidítésével a jelenlegi másfél évről gyorsabban megvalósuló kiküldésekre. Ez potenciálisan növelné az uniós polgárok számára rendelkezésre álló kiküldési lehetőségek számát, és csökkentené a lemorzsolódók számát.

17. Növelni kell a rendelet szerinti tágabb értelemben vett humanitárius segítségnyújtás területén tevékenykedő szervezetek érdeklődését. Az uniós segítségnyújtási önkénteseket olyan tevékenységekre küldik ki, mint az ellenálló képesség erősítése, a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés összekapcsolása, különböző, humanitárius segítségnyújtáshoz kapcsolódó területek (vízellátás, szennyvízelvezetés és higiénés körülmények, a nemek közötti különbségekkel kapcsolatos kérdések, logisztika), de élelmezésbiztonsággal, szegénységcsökkentéssel és gazdasági ellenálló képességgel foglalkozó fejlesztési projektre is. A meglévő európai bizottsági programokkal és projektekkel való további szinergiák kiaknázása már szerepel a Bizottság 2018-as éves munkaprogramjában meghatározott célkitűzések között.

18. A Bizottság elismeri, hogy javítani kell az összhangot a harmadik országokbeli önkéntes munkával kapcsolatos megközelítés és más uniós önkéntességi programok között. Összhangra és szinergiákra kell törekedni az Európai önkéntes szolgálattal és az Európai Szolidaritási Testülettel. Optimalizálni kell a humanitárius és a fejlesztési ágazat egymást kiegészítő jellegét.