A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Éves jelentés a mentesítésért felelős hatóságnak a 2012-ben elvégzett belső ellenőrzésekről (a költségvetési rendelet 99. cikkének (5) bekezdése) /* COM/2013/0606 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Éves jelentés a mentesítésért felelős hatóságnak a 2012-ben elvégzett belső ellenőrzésekről (a költségvetési rendelet 99. cikkének (5) bekezdése) TARTALOMJEGYZÉK 1........... Bevezetés....................................................................................................................... 5 2........... Az IAS küldetése: függetlenség, objektivitás és elszámoltathatóság................................... 5 3........... Ellenőrzési statisztikák..................................................................................................... 6 3.1........ Az IAS 2012. évi ellenőrzési tervének végrehajtása......................................................... 6 3.2........ Új ajánlások és elfogadási arány...................................................................................... 7 3.3........ A 2008–2012 folyamán tett ajánlások végrehajtása......................................................... 8 4........... Fő megállapítások és ajánlások....................................................................................... 8 4.1........ Horizontális ellenőrzések................................................................................................. 8 4.1.1..... Éves tevékenységi jelentési folyamat (több főigazgatóság)................................................ 8 4.1.2..... A munkaerő-elosztás irányítása és nyomon követése (több főigazgatóság)........................ 9 4.1.3..... Felszámítás és belső számlázási rendszer (több főigazgatóság)........................................ 11 4.2........ Mezőgazdaság, természeti erőforrások és egészségügy.................................................. 12 4.2.1..... A kontrollstratégiák ellenőrzése (Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság, Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság)............................................................................................................. 12 4.2.2..... Kontrollstratégia — J igazgatóság (Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság)... 12 4.3........ Kohézió....................................................................................................................... 13 4.3.1..... A 2000–2006-os programozási időszak lezárása (Regionális és Városfejlesztési Politikai Főigazgatóság, a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága)............... 13 4.3.2..... A 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtása (Regionális és Városfejlesztési Politikai Főigazgatóság).................................................................................................................................... 14 4.4........ Kutatás, energiaügy és közlekedés................................................................................ 15 4.4.1..... A kontrollstratégiák ellenőrzése (Energiaügyi Főigazgatóság).......................................... 15 4.5........ Külső támogatás, fejlesztés és bővítés........................................................................... 15 4.5.1..... Belső szervezet létrehozása az uniós küldöttségeken (Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság) 15 4.6........ Oktatás és állampolgárság............................................................................................. 15 4.6.1..... Az egész életen át tartó tanulás programja (Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság/Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség)................................................................................. 16 4.6.2..... A kontrollstratégiák ellenőrzése (Belügyi Főigazgatóság)................................................ 16 4.6.3..... Az uniós jog végrehajtásának nyomon követése (Jogérvényesülési Főigazgatóság).......... 17 4.7........ Gazdasági és pénzügyek............................................................................................... 17 4.7.1..... A versenyképességi és innovációs program Európai Beruházási Alap általi végrehajtása (Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság)............................................................................................................. 17 4.7.2..... Költségvetésen kívüli műveletek (Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság)........................ 17 4.7.3..... A kontrollstratégiák ellenőrzése (Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság).................. 18 4.7.4..... Az uniós jog végrehajtásának nyomon követése (Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság).. 18 4.8........ Általános szolgálatok és humánerőforrás........................................................................ 19 4.8.1..... Statisztikai adatelőállítás, -fejlesztés és -közzététel (Eurostat)......................................... 19 4.9........ IT-ellenőrzések............................................................................................................. 19 4.9.1..... Helyi IT-rendszerek igazgatása (Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság, Kereskedelmi Főigazgatóság) 20 4.9.2..... IT-irányítás és teljesítmény (Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság/Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség).................................................................................................................. 20 4.9.3..... Horizont 2020 keretprogram (Kutatási és Innovációs Főigazgatóság, a Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága, az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége) 20 5........... A Bizottság pénzügyi szabálytalanságokat vizsgáló testületével folytatott konzultáció....... 21 6........... Következtetések........................................................................................................... 21 1. Bevezetés E jelentésben a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata (Internal Audit Service, a továbbiakban: IAS) a költségvetési rendelet 99. cikkének (5) bekezdésével összhangban tájékoztatja a mentesítésért felelős hatóságot az elvégzett munkáról. A jelentés a Bizottság belső ellenőrének azon jelentésén alapul, amely a költségvetési rendelet 99. cikkének (3) bekezdése értelmében készült a bizottsági főigazgatóságokról, szolgálatokról és végrehajtó ügynökségekről szóló, az IAS által 2012-ben[1] lezárt ellenőrzési és tanácsadói jelentései tekintetében[2]. A jelentés bemutatja a feltárt hiányosságokat és az ezek megszüntetésére hozott intézkedéseket, valamint tájékoztatást nyújt a jelentős kockázati tényezőkről, az ellenőrzési problémákról és szervezetirányítási kérdésekről[3]. A Bizottság az összefoglaló jelentésben[4] már választ adott ezen ajánlások közül néhányra. 2. Az IAS küldetése: függetlenség, objektivitás és elszámoltathatóság Az IAS küldetése az, hogy a belső irányítási és kontrollrendszerek ellenőrzésével – amelynek célja azok hatékonyságának értékelése és végső soron a rendszerek folyamatos fejlesztése – hozzájáruljon az Európai Bizottság hatékony és eredményes gazdálkodásához. Az IAS az ellenőrzésért felelős biztos felügyelete alá tartozik, és az Ellenőrzés-felügyeleti Bizottság előtt elszámoltatható. Az IAS függetlenségét a költségvetési rendeletben és a Bizottság által elfogadott működési szabályzatában rögzítették. Az IAS a költségvetési rendeletnek, a belső ellenőrzés szakmai gyakorlatára vonatkozó nemzetközi szabványoknak és az Ellenőrök Intézete etikai szabályzatának megfelelően végzi munkáját. Az IAS nem ellenőrzi a tagállamok bizottsági források feletti kontrollrendszereit. Ezeket az egyéni kedvezményezettek szintjéig elérő ellenőrzéseket a tagállamok belső ellenőrei, a nemzeti ellenőrzési hatóságok, a Bizottság más főigazgatóságai és az Európai Számvevőszék végzi. Az IAS azonban ellenőrzi a Bizottság szolgálatai által hozott olyan intézkedéseket, melyek célja az uniós források folyósításáért felelős tagállami és egyéb szervek – köztük az ENSZ – felügyelete és ellenőrzése. A költségvetési rendelet rendelkezései szerint az IAS a helyszínen, így például a tagállamokban is elvégezheti ezeket a feladatokat. Átfogó vélemény a Bizottság pénzgazdálkodásáról A szabályzatában előírtak szerint az IAS harmadik átfogó véleményét adta ki a Bizottság pénzgazdálkodásáról. A 2012-re vonatkozó átfogó vélemény az IAS és a belső ellenőrzési részlegek által a bizottsági pénzgazdálkodás területén az előző három év (2010–2012) során végzett ellenőrzéseken alapul. A vélemény ugyancsak figyelembe veszi az egyéb forrásokból, például a Számvevőszék jelentéseiből származó információkat. Az IAS, a belső ellenőrzési részlegek, illetve a Számvevőszék tervei szerint a teljes lefedettség biztosítása érdekében minden olyan ellenőrizhető pénzügyi egységet ellenőrizni akartak, amelyeket magas kockázatúként soroltak be, és amelyek lényegesek a költségvetés ezen időszak végére történő végrehajtása szempontjából. A 2012-ben elvégzett ellenőrzési tevékenységek elegendő lefedettséget biztosítanak 2012 vonatkozásában. Az IAS hozzájárulása a mentesítési kockázat enyhítéséhez és kedvezőbb megbízhatósági nyilatkozathoz A mentesítési eljárás a Bizottságra nézve a tekintélyvesztés kockázatát vonja maga után. Az IAS munkája támogatja a Bizottságot e kockázat enyhítésében. A mentesítési eljárás során a legfontosabb kérdés továbbra is a megfelelés, jóllehet egyre nagyobb súlyt kap a teljesítményértékelés is. A megfelelést az Európai Számvevőszék által a megbízhatósági nyilatkozat kapcsán végzett ellenőrzés eredményei alapján értékelik. Ez a nyilatkozat a Számvevőszék véleménye az uniós elszámolás megbízhatóságáról, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A fizetéseknél felmerülő hibakockázat kezelése érdekében a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az alkalmazott kontrollstratégiák arányosak legyenek a kockázatokkal. A kontrollstratégiáknak hatékonyan meg kell előzniük és fel kell tárniuk a hibákat, valamint visszatartó erővel bíró közigazgatási szankciókat és a fennmaradó hibaarányról szóló jelentéseket kell tartalmazniuk. Ez az oka annak, hogy az IAS 2010–2012-es és 2013–2015-ös stratégiai ellenőrzési tervében prioritást élveznek azok az ellenőrzések, melyek célja, hogy minden jelentős kiadási területre vonatkozóan következetes kontrollstratégiát hajtsanak végre. 2012-ben a következő főigazgatóságoknál folytatták le a kontrollstratégiák ellenőrzését: Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság, Energiaügyi Főigazgatóság, Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság, Belügyi Főigazgatóság, Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság, valamint Egészség és Fogyasztóügyi Főigazgatóság. 3. Ellenőrzési statisztikák 3.1. Az IAS 2012. évi ellenőrzési tervének végrehajtása A 2013. február 1-jei záróidőpontig az IAS az elsőbbséget élvező feladatainak 100 %-át (2011-ben 88 %), az elsőbbséget nem élvező feladatainak pedig 62 %-át (2011-ben 69 %) végezte el. Összességében 89 jelentést (köztük ellenőrzési, nyomonkövetési ellenőrzési és tanácsadói jelentéseket) véglegesítettek, amelyek lebontása a következő[5]: || 2012 || 2011 || 2010 || Feladatok || Jelentések || Feladatok || Jelentések || Feladatok || Jelentések ELLENŐRZÉS || 29 || 49 || 20 || 23 || 24 || 28 TANÁCSADÁS || 2 || 2 || 1 || 1 || 6 || 6 NYOMON KÖVETÉS || 32 || 37 || 41 || 50 || 44 || 50 FELÜLVIZSGÁLATOK || 1. || 1 || 3 || 3 || 0 || 0 Összesen || 64 || 89 || 65 || 77 || 74 || 84 A csatolt szolgálati munkadokumentum összefoglalja az összes lezárt ellenőrzési jelentést. Tartalmazza az egyes jelentések célkitűzéseit, hatókörét, kockázatait és ajánlásait, a 2008–2012-re vonatkozóan tett ajánlások végrehajtásának általános helyzetét, valamint a nyomonkövetési feladatok következtetéseinek összefoglalását. 3.2. Új ajánlások és elfogadási arány Az IAS által 2012-ben tett ajánlások száma, elfogadási arányukkal együtt: || Új ajánlások || Elfogadott ajánlások || El nem fogadott ajánlások Fontossági sorrend || # || # || % || # || % Kritikus || 0 || 0 || || 0 || Nagyon fontos || 83 || 83[6] || 100 % || 0 || Fontos || 109 || 108 || 99 % || 1 || 1 % Kívánatos || 0 || 0 || || 0 || Összesen || 192 || 191 || 99 % || 1 || 1 % Valamennyi elfogadott (vagy részben elfogadott) ajánlásra vonatkozóan az ellenőrzések alanyai cselekvési terveket állítottak össze, amelyeket benyújtottak az IAS számára, és azokat az IAS kielégítőnek találta. 3.3. A 2008–2012 folyamán tett ajánlások végrehajtása Az ellenőrzés alanyainak jelentései szerint a 2008 és 2012 között kibocsátott és elfogadott ajánlások 78 %-át 2013 elejéig végrehajtották. A csatolt szolgálati munkadokumentum áttekintést nyújt az ajánlások végrehajtási szintjéről (az ellenőrzés alanyainak értékelése). 29 nagyon fontos ajánlás[7] végrehajtása azonban az eredeti határidőhöz képest több mint hat hónapos késedelmet szenvedett[8]. Minden kritikus ajánlást végrehajtottak. Az Ellenőrzés-felügyeleti Bizottság rendszeres tájékoztatást kapott azokról a kritikus, illetve nagyon fontos ajánlásokról, amelyek végrehajtása több mint hat hónapot késett. Összesen 733 ajánlást fogadtak el, amelyekre vonatkozóan az IAS 2012 végéig nyomon követési ellenőrzéseket végzett. Ezek során megerősítést nyert, hogy az ajánlásokat kielégítő módon hajtották végre, ami hozzájárult az ellenőrzött szolgálatok kontrollrendszereinek javításához. Az IAS ezen időszak alatt a nyomon követett ajánlások 88 %-át zárta le. 4. Fő megállapítások és ajánlások 4.1. Horizontális ellenőrzések 4.1.1. Éves tevékenységi jelentési folyamat (több főigazgatóság) Az ellenőrzés célja az volt, hogy a Bizottság egészén belül értékeljék az éves tevékenységi jelentési folyamat megfelelőségét és eredményességét, és különösen azt, hogy mennyire hatékonyan támogatta a folyamat a különböző megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselők megbízhatósági nyilatkozatát. Az IAS elemezte a folyamat kialakítását, az egyértelmű iránymutatások meglétét és a rendszeres nyomon követést szervezeti szinten, valamint az egyes főigazgatóságok/szolgálatok általi végrehajtást. Ezt az ellenőrzést a következőknél hajtották végre: Főtitkárság, Költségvetési Főigazgatóság, valamint kilenc operatív főigazgatóság/szolgálat, a Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága, Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság, Regionális és Városfejlesztési Politikai Főigazgatóság, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága, Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság, Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság, Belügyi Főigazgatóság, Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság, továbbá Brüsszeli Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal. Az IAS véleménye szerint összességében a folyamat jól megalapozott, és megvalósította azt a célját, hogy a vezetés elszámoltathatósági és megbízhatósági eszköze legyen az intézmény felé. Az IAS azonban néhány igen fontos területet is azonosított, ahol javulásra van szükség. Az IAS különösen a következőket kérte a központi szolgálatoktól: i. adjanak további utasításokat a pénzügyi és nem pénzügyi műveletek gazdaságosságáról, hatékonyságáról és eredményességéről, valamint a kontrollok költséghatékonyságáról szóló jelentéstételre vonatkozóan, hogy megfelelően alátámasszák a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő következtetéseit a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint a megbízhatósági nyilatkozatról, ii. erősítsék meg a minőség-ellenőrzési folyamatot, hogy nagyobb hangsúlyt fektessen az éves tevékenységi jelentési folyamat olyan lényeges elemeire, mint például a megbízhatósági nyilatkozat kibocsátásához vezető eljárás megbízhatósága és a megbízhatósági nyilatkozatot támogató információk, valamint iii. ésszerűsítsék az éves tevékenységi jelentési folyamat struktúráját, hogy elkerüljék a túlságosan hosszú és összetett jelentéseket, és a biztosi testület, a Számvevőszék és a mentesítésért felelős hatóság számára hasznosabb dokumentumok készüljenek. A központi szolgálatok elfogadták az IAS ajánlásait, és az éves tevékenységi jelentési folyamat javítása érdekében cselekvési tervet készítettek, amelyet az IAS kielégítőnek talált. A 2012-es éves tevékenységi jelentési folyamat keretében néhány intézkedést már végre is hajtottak. A kilenc operatív főigazgatóságnál/szolgálatnál elvégzett ellenőrzést illetően az IAS csak a Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóságnál azonosított jelentős problémát[9] . A küldöttségek éves tevékenységi jelentéshez való hozzájárulásának összehangolásával foglalkozó korlátozott hatókörű ellenőrzés azt mutatta, hogy a Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóságnak erősítenie kellene elszámoltathatósági rendszerét (az úgynevezett „kontrollpiramist”) a következőkön keresztül: i. javítani kell a Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentésének színvonalát, különösen a belső kontrollrendszerre vonatkozó információk és a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő megbízhatósági nyilatkozatát alátámasztó elemek tekintetében, ii. elő kell mozdítani a küldöttségvezetők jelentéseinek (EAMR) elszámoltathatósági eszközként való felhasználhatóságát azáltal, hogy több, a megbízhatósági nyilatkozatukat alátámasztó információt kérnek tőlük, iii. további iránymutatást kell nyújtani a küldöttségvezetők számára, hogy megbízhatósági nyilatkozatuk alátámasztására átfogó, következetes információkat tudjanak gyűjteni, valamint iv. erősíteni kell a központ szerepét a küldöttségvezetők jelentéstételi kötelezettségének támogatása, összehangolása és felügyelete során. A Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság cselekvési tervét az IAS kielégítőnek találta. 4.1.2. A munkaerő-elosztás irányítása és nyomon követése (több főigazgatóság) Az ellenőrzés célja annak értékelése volt, hogy a kiválasztott bizottsági szolgálatoknál megfelelő eljárások és mechanizmusok működnek-e ahhoz, hogy a személyzeti létszám csökkentésével[10] összefüggésben hatékonyan és eredményesen irányítsák és kövessék nyomon a munkaerő-elosztást. Az ellenőrzés a vonatkozó eljárásokra összpontosult a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságon, a Kutatási és Innovációs Főigazgatóságon, a Versenypolitikai Főigazgatóságon és a Fordítási Főigazgatóságon, amelyeket azért választottak ki, hogy reprezentatív képet nyújtsanak a Bizottság különböző tevékenységeiről. Az IAS emellett magas szintű vizsgálatot végzett a vezetői szintű munkaerő-elosztási eljárásokra vonatkozóan a Főtitkárságon, a Költségvetési Főigazgatóságon, valamint a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóságon. Ezenfelül általános felmérés készült annak érdekében, hogy átfogó képet kapjanak a bizottsági szolgálatoknál működő eljárásokról. Az IAS azt ajánlotta, hogy a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság, valamint a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság tegyen erőfeszítéseket feladat-feltérképezési mechanizmusok és eszközök kifejlesztésére, alakítson ki olyan eszközöket és módszereket, amelyekkel elegendő, megbízható információt lehet összegyűjteni a munkaterhelésről, és dolgozzon ki humánerőforrás-tervet. A főigazgatóságok valamennyi ajánlást elfogadták. A cselekvési terveket az IAS összességében véve kielégítőnek találta. Az ellenőrzési munka és az IAS bizottsági szintű felmérésének eredményei olyan hiányosságokat tártak fel az operatív főigazgatóságok szintjén, amelyeket megoldani, illetve kapcsolódó kockázataikat mérsékelni csak a központi szolgálatok intézkedései révén lehet. Az IAS azt ajánlotta, hogy a központi szolgálatok fejlesszék tovább a munkaerő-elosztás irányítására és nyomon követésére vonatkozó szervezeti keretet, valamint segítsék elő a bevált gyakorlatok terjesztését a stratégiai tervezés és programozás és a terület humánerőforrás-szakértői között. A központi szolgálatoknak ugyancsak javítaniuk kellene a bizottsági szolgálatok azon álláshelyekkel kapcsolatos jelentéstételének és elszámoltathatóságának szervezeti keretét, amelyeket a munkaerő-elosztásra vonatkozó bizottsági határozatoknak megfelelően csoportosítanak át ezekhez a szolgálatokhoz. 4.1.3. Felszámítás[11] és belső számlázási rendszer (több főigazgatóság) Az IAS értékelte, hogy a felszámítási[12] folyamatok megfeleltek-e a költségvetési rendeletnek és a központi iránymutatásnak, és a nyújtott szolgáltatások költségkalkulációi konzisztensek és átláthatóak-e. Az ellenőrzést a Költségvetési Főigazgatóságon (amely a költségvetési és szabályozási keret irányítása, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás előmozdítása tekintetében vezető szerepet tölt be a szolgálatok között), az Informatikai Főigazgatóságon és a Tolmácsolási Főigazgatóságon folytatták le. Az ellenőrzés során feltárták, hogy a visszatérítésre vonatkozó központi iránymutatás vagy utasítás hiányában az ellenőrzött főigazgatóságok saját maguk határozták meg kritériumaikat. Ezek összességében véve megfeleltek a költségvetési szabályoknak. Az IAS azonban azt kérte az ellenőrzés alanyaitól, hogy erősítsék meg a folyamatot és tegyék lehetővé annak konzisztens alkalmazását a Bizottság egészében a következők révén: i. hozzanak létre olyan irányítási keretet, amely egyértelműen kijelöli a folyamat felelősét, meghatározza a visszatérítési eljárást és jóváhagyja a fő szolgáltatók költségmodelljeit, ii. nyújtsanak központi utasítást és iránymutatást (többek között a szolgáltatások és költségek azonosítására vonatkozó kritériumokat), és iii. határozzák meg egyértelműbben az informatikai költségek finanszírozására használt költségvetési tételeket. Az IAS véleménye szerint irányító szervként a tevékenységalapú irányítás irányítócsoportjának kellene felelősnek lennie a folyamatért, és végső soron neki kellene meghatároznia a folyamatot. A Költségvetési Főigazgatóság valamennyi ajánlást elfogadta és az elkészült cselekvési tervet az IAS kielégítőnek találta. Az IAS a következőket kérte az Informatikai Főigazgatóságtól: i. határozzák meg egyértelműbben a szolgáltatásokat és a visszatérítendő költségeket, valamint javasoljanak kritériumokat azon informatikai rendszerek azonosítására, amelyekre vonatkozóan a tárhely-biztosítási költségeket visszatérítik, és ii. biztosítsák azt, hogy az irányító szerv jóváhagyja a költségmodell jelentős módosítását. Az elfogadott ajánlások nyomán készült cselekvési tervet kielégítőnek találták. 4.2. Mezőgazdaság, természeti erőforrások és egészségügy (Mezőgazdasági Főigazgatóság, Környezetvédelmi Főigazgatóság, Éghajlatpolitikai Főigazgatóság, Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság, Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség, Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság) 4.2.1. A kontrollstratégiák ellenőrzése (Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság, Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság) A Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság kontrollstratégiája a megbízhatósági folyamathoz kapcsolódóan nem tartalmaz egyértelmű számszerűsíthető és mérhető célokat, különösen a nemzeti ellenőrzési hatóságok és a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság saját tervezett lefedettségére vonatkozóan. Nincs elegendő mennyiségi és minőségi mutató a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság ellenőrzési teljesítményének mérésére. A Tengerügyi és Halászati Főigazgatóságnak a nemzeti ellenőrzési stratégiák és éves kontrolljelentések nyomon követését is erősítenie kell, valamint javítania kell az azon módokra vonatkozó kontrolljait, ahogyan a nemzeti ellenőrzési hatóságok meghatározzák a mintavételt és a hibaarányt. Az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság ellenőrzése előzetes és utólagos kontrollokat foglalt magában. Az IAS hangsúlyozta, hogy az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóságnak véglegesítenie kell kontrollstratégiai dokumentumát. A két ellenőrzés során felmerült problémák kezelését célzó cselekvési terveket kielégítőnek találták. 4.2.2. Kontrollstratégia — J igazgatóság (Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság) A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságnál végzett ellenőrzés a 2007–2013 közötti programozási időszak kontrollstratégiájának kidolgozására és nyomon követésére összpontosult. Az IAS álláspontja szerint az ellenőrzési stratégiát nem szabványosították megfelelően, valamint hiányosságokat tártak fel az ellenőrzési környezet meghatározása, a számszerű és mérhető célkitűzések (például az ellenőrzések lefedettsége) felállítása és a kapcsolódó kapacitáselemzés terén. Mivel már közeledik a következő programozási időszak, meg kell erősíteni a tagállamokban a tanúsító szervek által betöltött megbízhatóság-nyújtó funkciót a kontrollok fokozása, valamint a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság korlátozott ellenőrzési erőforrásainak optimális felhasználása érdekében. Az IAS azt is megjegyezte, hogy az ellenőrzési terveket nem támasztják megfelelően alá kockázatértékelésekkel, és hogy az ellenőrzések terén továbbra is jelentős az elmaradás (a 2007–2010 közötti feladatok 13 %-át még mindig nem zárták le) annak ellenére, hogy a főigazgatóság erőfeszítéseket tesz ennek csökkentésére. Az IAS azt javasolta, hogy a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság fejlessze és szabványosítsa kontrollstratégiáját, a megállapított célok szerint alakítsa át kockázatértékelését, valamint biztosítson megfelelő nyomon követést pontosabb kulcsfontosságú mennyiségi és minőségi teljesítménymutatók révén, amelyeknek az éves tevékenységi jelentésben való közzétételét javítani kell. A főigazgatóság valamennyi ajánlást elfogadta, az IAS pedig kielégítőnek találta a főigazgatóság cselekvési tervét. 4.3. Kohézió (Regionális és Városfejlesztési Politikai Főigazgatóság, a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága) Az IAS 2012 folyamán négy ellenőrzést folytatott le, hogy meggyőződjön a főigazgatóságok azon erőfeszítéseiről, melyek a – különösen a Regionális és Városfejlesztési Politikai Főigazgatóságon feltárt – magas hibaarányok kezelésére irányulnak. Most először az IAS munkatársai is részt vettek[13] a főigazgatósági ellenőrök tagállami kiküldetésein. 4.3.1. A 2000–2006-os programozási időszak lezárása (Regionális és Városfejlesztési Politikai Főigazgatóság, a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága) Lényeges, hogy a főigazgatóságoknál megfelelően kidolgozott lezárási eljárások működjenek annak bizonyítására, hogy minden hibát és szabálytalanságot feltártak és korrigáltak. Noha a főigazgatóságok megfelelően előkészítették és irányították az Európai Regionális Fejlesztési Alapra (Regionális és Városfejlesztési Politikai Főigazgatóság) és az Európai Szociális Alapra (a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága) vonatkozó lezárási folyamatot, fejleszteni kell a tervezést, a módszertant és az iránymutatást, különösen a 2007–2013 közötti programozási időszak lezárására való felkészüléskor, továbbá javítani kell a dokumentációt, hogy alaposabb bizonyítékot nyújtsanak a záródokumentumok ellenőrzésére vonatkozóan. A Regionális és Városfejlesztési Politikai Főigazgatóságon a Kohéziós Alap projektjeinek lezárásával kapcsolatban végzett ellenőrzés során következetlenségeket és hiányosságokat tártak fel az értékelési folyamatban. Figyelembe véve a projektek magas számát és a még elvégzendő munkát, ezeket a lezárási folyamat hátralévő részére vonatkozóan meg kell oldani. Ebben a tekintetben 2012. december 21. óta egységes sablonokat alkalmaznak a lezárásra vonatkozó nyilatkozatok elemzésére. Ezeket a sablonokat úgy állították össze, hogy kezeljék az IAS által feltárt konkrét hiányosságokat, különösen az ellenőrzési és a földrajzi egységek közötti koordinációt és a záródokumentumok konzisztens minőségi elemzésének biztosítását illetően. Ezek az ellenőrzések egyúttal időben emlékeztették a főigazgatóságokat arra, hogy jelentést kell tenniük a 2000–2006 közötti időszak lezárási eljárásának eredményességéről, valamint hogy bizonyítaniuk kell a kontrollstratégia több évre kiterjedő korrekciós képességét[14]. A főigazgatóság valamennyi ajánlást elfogadta, az IAS pedig kielégítőnek találta a főigazgatóság cselekvési terveit. 4.3.2. A 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtása (Regionális és Városfejlesztési Politikai Főigazgatóság) Az IAS – felismerve a magas hibaarányokat a kohézió területén – ellenőrzést folytatott le az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és a Kohéziós Alap programjai tekintetében a 2007–2013 közötti programozási időszak végrehajtására vonatkozóan, hogy felmérje: a Regionális és Városfejlesztési Politikai Főigazgatóság milyen mértékben határozott meg és jelentett megbízható hibaarányokat, és milyen mértékben hozott elegendő és megfelelő intézkedéseket a magas hibaarányok csökkentése érdekében. Az IAS említést tett a Regionális és Városfejlesztési Politikai Főigazgatóság által a korrekciós intézkedések megerősítése és a hibaarányok csökkentése érdekében tett erőfeszítésekről, egyúttal kiemelte, hogy mennyire magas kockázatot hordoz magában, amikor a főigazgatóságnak nagymértékben a tagállami ellenőrző hatóságokra kell hagyatkoznia. Az eddig tett erőfeszítések ellenére ez még mindig jelentős kihívásnak bizonyul a főigazgatóság számára. Az említett hatóságok eltérően értelmezték az iránymutatást, különösen a statisztikai mintavételt és az ellenőrzési környezet lefedettségét illetően[15]. A főigazgatóságnak ezenfelül javítania kell az ellenőrző hatóságok éves ellenőrzési jelentéseire vonatkozó saját ellenőrzéseit annak biztosítása érdekében, hogy az ellenőrök következtetéseket tudjanak levonni a tagállami ellenőrzésekből származó hibaarányok megbízhatóságának hatásából. Az IAS jelentős eltéréseket talált a helyszíni ellenőrzések terjedelmét és mélységét illetően. Az IAS elismeri, hogy a Regionális és Városfejlesztési Politikai Főigazgatóságnak kockázatalapú megközelítéssel kell rendelkeznie, ugyanakkor a helyszíni munka annyira lényeges a főigazgatóság megbízhatósági eljárásának szempontjából, hogy ezeket a következetlenségeket kezelni kell, hogy minimalizálják a rendszerbeli hiányosságok és/vagy hibák és szabálytalanságok fel nem tárásának kockázatát. Az ellenőrzés alanyai valamennyi ajánlást elfogadták, az IAS pedig kielégítőnek találta cselekvési tervüket. 4.4. Kutatás, energiaügy és közlekedés[16] (Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal, Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége, A Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága, Közös Kutatóközpont, Kutatási Végrehajtó Ügynökség, Kutatási és Innovációs Főigazgatóság, a Transzeurópai Közlekedési Hálózat Végrehajtó Hivatala, Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság, Energiaügyi Főigazgatóság) 4.4.1. A kontrollstratégiák ellenőrzése (Energiaügyi Főigazgatóság) Az Energiaügyi Főigazgatóságon végzett kontrollok áttekintése az előzetes és utólagos ellenőrzésekre terjedt ki. Ennek során megállapították, hogy az ellenőrzés utáni ügyiratoknak hiánytalan és konzisztens ellenőrzési munkadokumentumokat kell tartalmazniuk. Ezt követően az IAS azt ajánlotta, hogy az Energiaügyi Főigazgatóság alkalmazzon szabványosított ellenőrzési programot, valamint nyújtson alaposabb bizonyítékot az ellenőrzési kérdések vizsgálatára és jóváhagyására vonatkozóan. Az ajánlásokat elfogadták, az IAS pedig kielégítőnek találta a cselekvési tervet. 4.5. Külső támogatás, fejlesztés és bővítés (Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság, Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága, Bővítési Főigazgatóság, Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat) 4.5.1. Belső szervezet létrehozása az uniós küldöttségeken (Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság) Az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) létrehozásából adódóan új struktúrákat és folyamatokat kellett kialakítani a központban és a küldöttségeken egyaránt. A korlátozott hatókörű áttekintés célja az volt, hogy megvizsgálják az Európai Bizottság és az EKSZ között annak érdekében bevezetett eljárásokat, hogy a külső támogatások költségvetésének az uniós küldöttségeken keresztüli végrehajtása során biztosítani lehessen a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást. Az IAS felkérte a Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóságot annak megfontolására, hogy a pénzügyi segítségnyújtás irányításában segítséget jelenthet-e a küldöttségvezető számára — különösen a nagyobb uniós küldöttségeken — egy középvezetői funkció létrehozása. Az eljárások folyamatban lévő módosítása (például a pénzügyi folyamatok felülvizsgálata) miatt a korlátozott hatókörű felülvizsgálat idején fogják ellenőrizni a felülvizsgált eljárások hatékony végrehajtását és a felülvizsgált belsőkontroll-rendszerek alkalmazását[17] a küldöttségeken. 4.6. Oktatás és állampolgárság (Kommunikációs Főigazgatóság, Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság/Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség, Belügyi Főigazgatóság, Jogérvényesülési Főigazgatóság) 4.6.1. Az egész életen át tartó tanulás programja (Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság/Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség) Az ellenőrzés célja annak értékelése volt, hogy az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökségnek az egész életen át tartó tanulás programjának irányítására vonatkozó kontrollstratégiája megalapozott bizonyosságot nyújt-e az alapul szolgáló műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét illetően, valamint hogy megfelelően, hatékonyan és eredményesen működik-e az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság belsőkontroll-rendszere a program ügynökség általi végrehajtásában betöltött felügyeleti főigazgatósági szerepének ellátása során. Az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökségen az egyenlegkifizetések folyamata[18] jól szervezett és megfelelően működik, az ellenőrzés ugyanakkor arra világított rá, hogy a kockázatalapú kontrollstratégia végrehajtása nem következetes és nem tartják be a visszamenőlegesség tilalmát. Az IAS úgy értékelte, hogy az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság belsőkontroll-rendszere megfelelően, hatékonyan és eredményesen működik a felügyeleti főigazgatósági szerepének ellátása során, jóllehet bizonyos hiányosságok, például a frissített felügyeleti stratégia hiánya, a felügyeleti eljárások dokumentációjában tapasztalt hiányosságok és a kulcsfontosságú teljesítménymutatók hiánya megnehezítik annak értékelését, hogy teljesítették-e a stratégiai felügyeleti politika céljait. Nem feltétlenül az erőforrások felhasználásának leghatékonyabb módja az, ha az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóságot közvetlenül bevonják az egész életen át tartó tanulás programjának operatív irányításába. Az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság és az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség valamennyi ajánlást elfogadta és az IAS kielégítőnek találta a cselekvési terveket. 4.6.2. A kontrollstratégiák ellenőrzése (Belügyi Főigazgatóság) Az IAS hiányosságokra hívta fel a figyelmet a Belügyi Főigazgatóság lezárási eljárásainak nyomon követésében, különösen arra, hogy igen sok éves programnál nincsenek megfelelő eszközök a lezárási folyamatok irányításának pontos nyomon követésére. A Belügyi Főigazgatóság ezen túlmenően nem rögzítette helyesen nemteljesítési eseményként a záródokumentumok késedelmes benyújtását. Az IAS azt ajánlotta, hogy a főigazgatóság tartsa be a Bizottság belső ellenőrzési normáinak előírásait. A főigazgatóságnak meg kell szilárdítania irányítási és kontrollrendszereit, továbbá lezárási ellenőrzési lista és a záródokumentumokra vonatkozó iránymutatás bevezetésével módosítania kell eljárásait. Az IAS ezenfelül hiányosságokat tárt fel a főigazgatóság utólagos ellenőrzési stratégiájában, és módszertan bevezetését javasolta annak érdekében, hogy az utólagos ellenőrzések eredményeit be tudják építeni a főigazgatóság éves tevékenységi jelentésre vonatkozó megbízhatósági modelljébe. A kapcsolódó cselekvési tervet az IAS kielégítőnek találta. 4.6.3. Az uniós jog végrehajtásának nyomon követése (Jogérvényesülési Főigazgatóság) A Bizottság alaptevékenységeinek egyike a Szerződésben foglaltak alapján annak ellenőrzése, hogy a tagállamok pontosan alkalmazzák-e az uniós jogszabályokat. A Bizottság összes folyamatban lévő kötelezettségszegési eljárásának több mint 10 %-a az uniós vívmányokhoz és a Jogérvényesülési Főigazgatósághoz tartozó, 2012-ben ellenőrzött szakpolitikai területekhez kapcsolódik. Az ellenőrök elismeréssel nyugtázták a megfelelő fejlettségi szintet és a főigazgatóság folyamatban lévő erőfeszítéseit, ugyanakkor kiemeltek néhány hiányosságot a stratégiai tervezési és programozási eljárásokban, különösen azt, hogy irányítási tervekben és az éves tevékenységi jelentésekben mekkora teret szentelnek a kérdésnek. Következésképpen az e tevékenységre juttatott erőforrások és azok teljesítményértékelése – a tevékenység jelentősége és mérete ellenére – nem optimális. A kapcsolódó cselekvési tervet az IAS kielégítőnek találta. 4.7. Gazdasági és pénzügyek (Versenypolitikai Főigazgatóság, Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság, Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság, Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság, Európai Csalás Elleni Hivatal, Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság, Kereskedelmi Főigazgatóság) 4.7.1. A versenyképességi és innovációs program Európai Beruházási Alap általi végrehajtása (Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság) A szélesebb körű versenyképességi és innovációs keretprogram, valamint a vállalkozási és innovációs program részeként a gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott eszköz a kis- és középvállalkozásoknak szóló uniós pénzügyi eszköz. A gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott eszközt a Bizottság nevében az Európai Beruházási Alap (EBA) hajtja végre meghatalmazási irányítási megállapodás alapján. Az ellenőrzés célja annak értékelése volt, hogy az EBA mennyire hatékonyan hajtja végre ezt az eszközt és különösen az, hogy i. az EBA hogyan tartja be a meghatalmazási irányítási megállapodást és ii. a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság mennyire hatékonyan és eredményesen felügyeli az eszközt annak konkrét célkitűzései megvalósítása érdekében. Az ellenőrzés két problémára hívta fel a figyelmet: i. a pénzügyi eszköz célkitűzéseit tükröző mutatók kapcsán feltárt hiányosságok, és ii. a lényeges változásnak minősülő események meghatározása a meghatalmazási irányítási megállapodásban. A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság valamennyi ajánlást elfogadta és az IAS kielégítőnek találta a cselekvési terveket. 4.7.2. Költségvetésen kívüli műveletek (Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság) Az Európai Unió a pénzügyi és államadósság-válság következményeként új pénzügyi eszközöket hozott létre, hogy hitelfelvevőként léphessen fel és pénzt kölcsönözhessen a pénzügyi nehézségekkel küzdő tagállamok számára. Az Európai Bizottság működteti az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmust, amely egy pénzügyi segítségnyújtási program. Ennek keretében kölcsönöket nyújthat, amelyeket hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok tőkepiaci kibocsátásával fedez. A két új eszköz irányítása kapcsán az ellenőrzés két problémát tárt fel: i. a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság olyan új belső és külső kihívásokkal szembesül, amely kezelésére a szokásos kockázatkezelési gyakorlatok nem voltak megfelelőek. A logisztikai támogatás, az informatikai biztonság és az iratkezelés terén lassan haladt az ellenőrzések kialakítása, és ii. figyelembe véve a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság működési környezetét, a főigazgatóság kihívásokkal küszködik a tekintetben, hogy az üzletmenet-folytonosság veszélyeztetése nélkül hogyan nyerje meg és tartsa meg a szakmailag hozzáértő munkatársakat. Ezek a gyenge pontok hatással lehetnek az üzletmenet-folytonosságra, valamint a műveletek hatékonyságára és eredményességére, ez pedig ahhoz vezethet, hogy nagy lesz a Bizottság tekintélyvesztési kockázatnak való kitettsége. Az IAS ajánlásainak figyelembevétele érdekében a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság átfogó kockázatelemzést végzett új feladatainak végrehajtási módjairól. 4.7.3. A kontrollstratégiák ellenőrzése (Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság) Az ellenőrzés előzetes és utólagos kontrollokra terjedt ki. Az IAS azt ajánlotta, hogy a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság erősítse meg a belsőkontroll-koordinátor szerepét, továbbá javítsa az iratkezelést és a kivételek nyilvántartását. A főigazgatóság cselekvési tervét az IAS kielégítőnek találta. 4.7.4. Az uniós jog végrehajtásának nyomonkövetése (Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság) Az IAS ellenőrzést folytatott le az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóságnál az uniós jog végrehajtásának nyomon követésére vonatkozóan. Annak ellenére, hogy a főigazgatóságon számos erősséget tártak fel, köztük a referensek jelentős szakmai tapasztalatát és hátterét, valamint a munkára vonatkozó prioritások felállításának hatékonyságát, az ellenőrzés néhány hiányosságra is rávilágított. Az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság szakpolitikai területe egy a közül a három terület közül, ahol a legtöbb kötelezettségszegési eljárás indul (a Bizottság összes folyamatban lévő kötelezettségszegési eljárásának több mint 12 %-a). Ez azonban nem tükröződik maradéktalanul sem az irányítási tervben, sem pedig az éves tevékenységi jelentésben. Javítani kell e tevékenység teljesítményének mérését. Az IAS azt is ajánlotta, hogy fejlesszék az egységek közötti koordinációt az uniós jog hatékonyabb nyomon követése érdekében a vámügyek területén. A főigazgatóság cselekvési tervét az IAS kielégítőnek találta. 4.8. Általános szolgálatok és humánerőforrás (Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság, Költségvetési Főigazgatóság, Fordítási Főigazgatóság, Informatikai Főigazgatóság, Európai Személyzeti Felvételi Hivatal, Eurostat, Jogi Szolgálat, Brüsszeli Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal, Luxembourgi Infrastrukturális és Logisztikai Hivatal, Kiadóhivatal, Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatal, Tolmácsolási Főigazgatóság, Főtitkárság) 4.8.1. Statisztikai adatelőállítás, -fejlesztés és -közzététel (Eurostat) Az Eurostat feladata, hogy a megállapított szabályoknak és statisztikai elveknek[19] megfelelően, valamint az európai statisztika gyakorlati kódexe[20] betartása révén biztosítsa az európai statisztikák előállítását. Az Eurostat 2011. évi kockázatnyilvántartásában kritikus kockázatként szerepelt a szakpolitikai főigazgatóságok és az Eurostat közötti koordináció hiánya. Az ellenőrzés célja az volt, hogy értékeljék a statisztikai adatelőállításhoz, -fejlesztéshez és -közzétételhez kapcsolódó, az Eurostat által (a Bizottság többi főigazgatóságával és szolgálatával együttműködésben) irányított folyamatok megfelelőségét, hatékonyságát és eredményességét. Az IAS a következő problémákat tárta fel, amelyek következetlenségeket, hiányosságokat/átfedéseket, rossz minőségű adatokat és az üzletmenet-folytonosság megszakítását eredményezhetik: i. a Bizottságon belül nem egyértelmű és nem egységes a „statisztikák” kifejezés meghatározása, ii. nincs összehangolva az Eurostat közösségi statisztikai programja és a Bizottság stratégiai tervezési ciklusa, iii. az Eurostat szerepe és felelőssége nem teljesen elismert és méltányolt, iv. nincs bizonyosság az európai statisztika gyakorlati kódexének való megfelelés mértékére nézve, v. bizottsági szinten nincs összehangolva a külső statisztikai szolgáltatók alkalmazása. Az ellenőrzést követően a Bizottság 2012. szeptember 17-én új határozatot fogadott el az Eurostatról (2012/504/EU határozat), amely a fenti megállapítások közül számosat igyekszik megválaszolni. A cselekvési tervet az IAS kielégítőnek találta. 4.9. IT-ellenőrzések Az IAS több ellenőrzést is végzett az informatika területén, így támogatva a Bizottság technológiai biztonságának és működőképességének átfogó nyomon követését. 4.9.1. Helyi IT-rendszerek igazgatása (Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság, Kereskedelmi Főigazgatóság) A Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóságon, valamint a Kereskedelmi Főigazgatóságon a helyi IT-rendszerek ellenőrzése során megvizsgálták, hogy hatékony és eredményes-e az informatikai tevékenységek irányítása, és megállapították, hogy az informatikával foglalkozó egységek jól működnek. Az ellenőrzési jelentésekben különös hangsúlyt helyeztek annak fontosságára, hogy az IT-irányítás hatékonyan működjön, javítsák az informatikai kockázatkezelést, megvédjék a kezelt információk bizalmasságát (Kereskedelmi Főigazgatóság), valamint a biztonsági szabályok megsértésének minimalizálása érdekében megerősítsék az informatikai biztonsági keretet (Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság). 4.9.2. IT-irányítás és teljesítmény (Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság/Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökség) Az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság viszonylag nagy informatikai költségvetéssel rendelkezik, és informatikai kiadásainak nagy részét operatív előirányzatokból fedezi. Az előző ellenőrzés[21] óta jelentős javulás volt tapasztalható az általános informatikai kontrollok átfogó fejlettségét tekintve. A mostani ellenőrzés az irányításra, a teljesítményre és a minőségre helyezte a hangsúlyt. Az Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökségnél végzett vizsgálat hatóköre – az ügynökség sokkal kisebb informatikai költségvetését figyelembe véve – korlátozottabb volt. Az ellenőrök a következőket állapították meg: i. az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság – az Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökséggel együtt – még mindig nem rendelkezik olyan átfogó hosszú távú informatikai stratégiai tervvel, illetve dokumentált stratégiával, amely kifejtené, hogy hosszú távon hogyan támogatják az üzleti folyamatokat. Jóllehet az informatikai főterv és az irányítási terv tartalmaz néhány magas szintű kulcsfontosságú teljesítménymutatót, nincs átfogó teljesítményirányítási folyamat, továbbá ii. az Egészség- és Fogyasztóügyi Végrehajtó Ügynökségnek formalizálnia kellene néhány fontos eljárást (változás-, teljesítmény- és minőségirányítás). A cselekvési tervet az IAS kielégítőnek találta. 4.9.3. Horizont 2020 keretprogram (Kutatási és Innovációs Főigazgatóság, A Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága, Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége) A „Horizont 2020” kutatási és innovációs vezérprogram célja, hogy biztosítsa Európa globális versenyképességét, valamint ösztönző erőt nyújtson a növekedéshez és új munkahelyek teremtéséhez. E projekt támogatására kidolgoztak néhány informatikai projektet, amelyek fő felelőse a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság, irányítását pedig a Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága, valamint a Kutatási Végrehajtó Ügynökség végzi. Az IAS két nagyon fontos ajánlást fogalmazott meg: i. a kezdeményezés további előrevitele érdekében integráltabbá kell tenni az informatikai rendszereket, többek között egyértelművé kell tenni az eljárásokat és az általános informatikai irányítást egy informatikai projektirányító bizottságnak kell átvennie, és ii. a Kutatási és Innovációs Főigazgatóságnak jobban ki kell dolgoznia projektmunkáját és erőforrástervét. Mivel a Horizont 2020 keretprogram egy új horizontális kezdeményezés, az ajánlások végrehajtásába be lehetne vonni az Informatikai Főigazgatóságot és más kutatási főigazgatóságokat is. A Kutatási és Innovációs Főigazgatóság cselekvési tervet dolgozott ki, amelyet az IAS kielégítőnek talált. 5. A Bizottság pénzügyi szabálytalanságokat vizsgáló testületével folytatott konzultáció A pénzügyi szabálytalanságokat vizsgáló testület 2012-ben egyetlen rendszerbeli problémát sem jelzett az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet 73. cikkének (6) bekezdése szerint[22]. 6. Következtetések Az IAS most és a korábbi években végzett ellenőrzéseire válaszul készült cselekvési tervek végrehajtása hozzájárul a Bizottság belsőkontroll-keretének folyamatos javításához. Ezért felkérték a bizottsági szolgálatokat, hogy az ellenőrzésekből származó ajánlások nyomán tegyenek intézkedéseket. Az IAS a cselekvési tervek végrehajtására vonatkozóan nyomon követési ellenőrzéseket fog lefolytatni, amelyeket az Ellenőrzés-felügyeleti Bizottság vizsgál meg, majd megfelelő módon tájékoztatja a biztosi testületet. Az IAS valamennyi belső ellenőrzési részleggel szoros együttműködésben új stratégiai ellenőrzési tervet dolgozott ki a 2013–2015 közötti időszakra. Az IAS továbbra is a pénzügyi és megfelelési szempontokra és az informatikai ellenőrzésekre összpontosít, de fokozni fogja a teljesítményellenőrzési tevékenységeket is. [1] A jelentés tartalmazza a 2013. február 1-jén véglegesített ellenőrzési és tanácsadói jelentéseket. [2] Nem tartalmazza azonban a decentralizált európai ügynökségekben, az Európai Külügyi Szolgálatnál, illetve az IAS által ellenőrzött más szerveknél végzett ellenőrzéseket, mivel ezek vonatkozásában különálló éves jelentések készülnek. [3] A Belső Ellenőrök Intézete által közzétett, a belső ellenőrzés szakmai gyakorlatára vonatkozó nemzetközi szabványok 2060 sz. teljesítményszabványa írja elő. [4] COM(2013) 334 final. [5] Amennyiben egy ellenőrzési feladat keretében több főigazgatóságot is ellenőriznek, akkor több ellenőrzési jelentés is készülhet. [6] 4 ajánlást csak részben fogadtak el. [7] Ebből a 29 ajánlásból kettőt 2006-ban bocsátottak ki. A jelentések szerint a vezetés a kettő közül egyet 2013 márciusa óta „végrehajtott”. [8] Záróidőpont: 2013. február 1. [9] A javításra szoruló, azonosított kisebb területekre vezetői levélben hívták fel a főigazgatóság figyelmét. Az érintett főigazgatóságok pozitívan válaszoltak a levélre, és kötelezettséget vállaltak arra, hogy a jelenlegi éves tevékenységi jelentési folyamattól kezdődően — a lehető legnagyobb mértékben — figyelembe veszik az IAS észrevételeit. [10] A Bizottság minden egyes uniós intézménynél, szervnél és ügynökségnél 5 %-os létszámcsökkentést javasolt a 2013–2017 közötti időszak során, amelyet úgy érnek el, hogy a távozó (nyugdíjba vonuló, lejárt szerződésű) munkatársak egy részét nem pótolják. A Bizottság továbbá prioritásai teljesítése érdekében kialakított egy álláshely-átcsoportosítási mechanizmust, amely az összes álláshelykvóta lineáris 1 %-os csökkentésén alapul. [11] Főigazgatóságok/szolgálatok által más főigazgatóságok/szolgálatok, illetve intézmények számára nyújtott szolgáltatások költségei, amelyeket az ügyfél költségvetési tételéről átcsoportosítanak a szolgáltató költségvetési tételére (beszedési utalványok, közös felhatalmazás és más főigazgatóságra/szolgálatra átruházott felhatalmazás). Nem áll rendelkezésre olyan konszolidált számadat, amely áttekintést nyújtana a bizottsági szolgáltatóknak a belső vagy külső ügyfelek által visszatérített összegekről. [12] Főigazgatóságok/szolgálatok által más főigazgatóságok/szolgálatok, illetve intézmények számára nyújtott szolgáltatások költségei, amelyeket az ügyfél költségvetési tételéről átcsoportosítanak a szolgáltató költségvetési tételére (beszedési utalványok, közös felhatalmazás és más főigazgatóságra/szolgálatra átruházott felhatalmazás). Nem áll rendelkezésre olyan konszolidált számadat, amely áttekintést nyújtana a bizottsági szolgáltatóknak a belső vagy külső ügyfelek által visszatérített összegekről. [13] Az IAS munkatársai a Regionális és Városfejlesztési Politikai Főigazgatóságon a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtására vonatkozó ellenőrzésen vettek részt. [14] A 2000–2006-os időszak pénzügyi korrekcióinak korrekciós képességéről szóló jelentést 2013. április 12-én terjesztették elő a Költségvetési Ellenőrző Bizottságnak. [15] A Regionális és Városfejlesztési Politikai Főigazgatóság 2013. április 4-én frissített mintavételi útmutatót küldött az ellenőrző hatóságoknak. Emellett 2012 novemberében műhelytalálkozókat szervezett e testületek számára, és 2013-ban néhány tagállamban (Olaszország, Spanyolország, Németország, Szlovákia és a Cseh Köztársaság) szemináriumokat tartott. [16] E területen 2011-ben kiterjedt ellenőrzést folytattak le, különösen a kontrollstratégiákra vonatkozóan. [17] Például a külső támogatások kezeléséről szóló átdolgozott jelentések, a küldöttségvezetők megbízhatósági nyilatkozata. [18] Kivéve az igazgatási költségvetés és a beszerzések egyenlegkifizetéseit, valamint az egész életen át tartó tanulás programjának azon részeit, amelyeket a nemzeti ügynökségek hajtanak végre a tagállamokban. [19] 223/2009/EK rendelet, 6. cikk. [20] COM(2005) 217 végleges. [21] 2006. évi informatikai ellenőrzés a nagyméretű informatikai rendszerekről. [22] Az alkalmazási szabályok 117. cikke előírja, hogy: „Ezen éves jelentés [vagyis a 99. cikk (3) bekezdése szerinti jelentés] említést tesz minden olyan rendszerbeli problémáról is, amelyet a költségvetési rendelet 73. cikkének (6) bekezdése szerint létrehozott szakosított testület tárt fel.