HU    HU  
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2013.5.29.  
COM(2013) 370 final 
  
Ajánlás 
A TANÁCS AJÁNLÁSA 
Ausztria 2013. évi nemzeti reformprogramjáról  
 
és Ausztria 2012-2017-os id őszakra vonatkozó stabilit ási programjának tanácsi 
véleményezésér ől 
{SWD(2013) 370 final}  
HU 2   HU  
 
Ajánlás 
A TANÁCS AJÁNLÁSA 
Ausztria 2013. évi nemzeti reformprogramjáról  
 
és Ausztria 2012-2017-os id őszakra vonatkozó stabilit ási programjának tanácsi 
véleményezésér ől 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődésre és különösen annak 121. cikke (2) 
bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére, 
tekintettel a költségvetési e gyenleg felügyeletének meger ősítéséről és a gazdaságpolitikák 
felügyeletér ől és összehangolásáról szóló, 1997. jú lius 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre1 és 
különösen annak 5. cikk e (2) bekezdésére, 
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására2, 
tekintettel az Európai Pa rlament állásfoglalásaira3, 
tekintettel az Európai Tanács következtetéseire, 
tekintettel a Foglalkoztatá si Bizottság véleményére, 
a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságga l folytatott konzultációt követ ően, 
mivel: (1) Az Európai Tanács 2010. március 26-án  elfogadta a Bizottság „Európa 2020” 
elnevezés ű, a gazdaságpolitikák fokoz ott összehangolásán alapul ó, a foglalkoztatást és 
növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a 
kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség 
annak érdekében, hogy javul janak Európa lehet őségei a fenntartható növekedés és a 
versenyképesség terén. 
(2) A Tanács a Bizottság javasl atai alapján 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az 
Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–
2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a ta gállamok foglalkoztatáspolitikáira 
vonatkozó iránymutatásokr ól szóló határozatot
4, melyek együtt alkotják az „integrált 
iránymutatásokat”. A tagállamok felkér ést kaptak, hogy nem zeti gazdaság- és 
foglalkoztatáspolitikájukba n vegyék figyelembe az inte grált iránymutatásokat. 
(3) Az Európai Unió állam-, illetve kormányf ői 2012. június 29-én elfogadták a 
Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens keretet teremt a minden lehetséges ösztönz őt, jogi és szakpolitikai eszközt felhasználó tagállami, uniós 
                                                
 
1 HL L 209., 1997.8.2., 1. o. 
2 COM(2013) 370 final. 
3 P7_TA(2013)0052 és P7_TA(2013)0053. 
4 A Tanács 2013. április 22-i 2013/208/EU határozata. 
HU 3   HU és euróövezeti tevékenységek számára. Dönt öttek a tagállami szinten megvalósítandó 
intézkedésekr ől, és kifejezték teljes kör ű elkötelezettségüket az Európa 2020 stratégia 
céljainak megvalósítása és az országspecifikus ajánlások végrehajtása iránt. 
(4) A Tanács 2012. július 6-án ajánlást fogadott el Ausztria 2012. évi nemzeti 
reformprogramjáról, valamint véleményezte Ausztria 2011–2016-os id őszakra 
vonatkozó, aktualizált stabilitási programját. 
(5) A Bizottság 2012. november 28-án elf ogadta az éves növekedési jelentést5, amely 
elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2013. évi európai szemeszterét. Ugyancsak 
2012. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/ EU rendelet alap ján elfogadta a 
riasztási mechanizmus keretében készült jelentést6, amelyben Ausztriát nem sorolta 
azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásáb an részletes vizsgálatra kerül sor.  
(6) Az Európai Tanács 2013. március 14-én  elfogadta a pénz ügyi stabilitás, a 
költségvetési konszolidáció és a növekedést ösztönz ő intézkedések biztosítására 
irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedésbarát 
költségvetési konszolidációt kell végrehajta ni, helyre kell állítani a gazdaságnak 
történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a 
versenyképességet, kezelni kell a munkané lküliséget és a válság társadalmi 
következményeit, valamint korszer űsíteni kell a közigazgatást.  
(7) Ausztria 2013. április 16 -án benyújtotta a 2012–2017-es id őszakra vonatkozó, 2013. 
évi stabilitási programját és  2013. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási 
pontok figyelembevétele érdekében a ké t program értékelésére egyidej űleg került sor. 
(8) A 2013. évi stabilitási programnak az 1466/97 /EK tanácsi rendelet szerinti értékelése 
alapján a Tanács úgy véli, hogy Ausztria jelent ős konszolidációs er őfeszítéseket tett 
annak érdekében, hogy a költségvetést a túlzo tt hiány kiigazításának útjára állítsa.A 
2013. évi program tekintetében a költségvetési el őrejelzéseket alátámasztó 
makrogazdasági forgatókönyv optimista. A programban felvázolt költségvetési 
stratégia els ődleges célja az államházt artási hiány fokozatos csökkentése a névleges 
értelemben kiegyensúlyozott költségvetés 2016-ig történ ő elérése és a középtávú 
költségvetési cél 2015-ig történ ő teljesítése érdekében. A program meger ősíti a GDP 
0,45 %-át kitev ő strukturális hiányra vonatkozó korábbi középtávú költségvetési 
célkitűzést. A középtávú költségvetési célkit űzés összhangban van a Stabilitási és 
Növekedési Paktum követe lményeivel. A jelenlegi el őrejelzések alapján Ausztria jó 
úton halad, hogy 2013-ra kiigazítsa túlzo tt hiányát, tekintve, hogy a Bizottság 
előrejelzései alapján az államháztartási hi ány 2012-ben a GDP 2,5 %-át tette ki és 
2013-ban várhatóan a GDP 2,2 %-ára, 2014-be n pedig a GDP 1,8 %-ára fog tovább 
csökkenni. Adódhatnak azonban lehetség es többletköltségek egy nagy bank 
felszámolásával kapcsolatban, amelyeknek jelent ős hiánynövel ő hatása lehet. A 2012-
ben az EDP-ben el őírt kiigazítási pályát felülmúló, nagymérték ű javulást követ ően a 
strukturális egyenleg hiánya az el őrejelzések szerint 2013-ba n 1,8 %-ra fog emelkedni. 
A strukturális hiány 2013-as csekély mérték ű emelkedését a Bizottság el őrejelzése is 
megerősítette. A programban foglalt adatok szerint 2014-t ől kezdve az újraszámított 
strukturális egyenleg 2014-ben és 2015-ben 0,5 %-ot felülmúló strukturális kiigazítást 
irányoz el ő, amelynek következtében Ausztria a programban felvázolt 
forgatókönyvhöz képest két évvel korábban, azaz 2017 helyett már 2015-ben teljesíteni tudja a középtávú célkit űzést. A kiadásokra vonat kozó referenciaértéket 
illetően a programban foglalt információk s zerint az államháztartási kiadások 
                                                
 
5 COM(2012) 750 final. 
6 COM(2012) 751 final. 
HU 4   HU növekedési üteme (a diszkrecionális in tézkedések nélkül) a 2014-es és 2016-os 
években várhatóan a GDP 0,5 %-ával járul majd hozzá a középtávú célkit űzést 
szolgáló éves strukturális kiig azításhoz. A program forgatókönyvében a 
kiadások/GDP-arány vonatkozásában el őre jelzett jelent ős csökkenés rendkívül 
ambiciózus, mivel a becslések szerint a kiadások szintje a GDP-hez viszonyítva az 
elmúlt több mint 15 évben az egyik legalacsony abb szintet fogja elérni. Ausztria az 
adósságkritériumnak való megfelelés  tekintetében várhatóan 2014-t ől 2016-ig 
átmeneti id őszakban lesz, és a tervek biztosítani fogják a megfelelés irányába tett 
elegendő mértékű előrelépést. 
A költségvetési keret meger ősítése alig változtatott a kormány különböz ő rétegei 
közötti költségvetési kapcsola tokon. Továbbra is kihívást je lentenek az egymást átfed ő 
felelősségi körök és a finanszírozási és kiad ási hatáskörök közötti következetlenségek. 
A nemzeti kormány, a társadalombiztosítást ny újtók és a szövetségi szint alatti szint 
közötti folyamatos megállapodások komple x mechanizmusa végrehajtási kockázatot 
jelent az egészségügyi kiadások visszafogásá t célzó intézkedésekre. Az oktatás terén 
egy hat pontból álló javaslatról, egye bek mellett a kerületek iskolaigazgatási 
hatóságainak eltörlésér ől folyó tárgyalások üdvözlend ő lépést jelentenek afelé, hogy 
egyszerűsödjenek a kormányzat különböz ő szintjei közötti felel ősségi körök, ám 
további egyszer űsítésre lenne szükség ahhoz, hogy a hatáskörök szétaprózottsága még 
nagyobb mértékben csökkenhessen. 
(9) Az el őrejelzések szerint 2020-tól romlani kezd Ausztria munkaer ő-potenciálja, a 
gazdaság egyre inkább igényli a szakképzet tséget. Optimalizálható  a munkaképes korú 
népességben rejl ő potenciál kihasználása, különösen a n ők, a migránsok és az id ősebb 
munkavállalók körében. 
(10) Az id ősebb munkavállalók foglalkoztatási ar ánya az uniós átlag alatt van (43,1 % 
szemben a 48,8 %-kal), és a nyugdíjba vonulást megel őzően az emberek mintegy 
30 %-a tölt 1,5 és 3 év közötti id őszakot munkanélküliként vagy betegszabadságon. A 
korai nyugdíjba vonulási és rokkantsági nyugdíjrendszere k viszonylag széleskör ű 
alkalmazása, valamint a n ők viszonylag alacsony törvén yes nyugdíjkorhatára (60 év), 
amely csak nagyon fokozatosan fog emel kedni, negatív hatást gyakorol az id ősebb 
munkavállalók munkaer ő-kínálatára. 
(11) Jóllehet a n ők foglalkoztatottsági aránya viszo nylag magas Ausztriában (2012-ben 
70,3 % az uniós szint ű 62,4 %a-hoz képest), a munkaer őpiacon tapasztalt nemek 
közötti szegmentálódás csökkentése által még van lehet őség ezen arány növelésére. A 
részmunkaid őben foglalkoztatott n ők aránya a legmagasabbak között van az EU-ban 
és korlátozott mértékben állnak rendelkezé sre a gyermekgondozási és a tartós ápolás-
gondozási szolgáltatások. A n ői foglalkoztatott ság teljes munkaid ős egyenértékesben 
mért aránya (2012-ben 55,6  %) azt jelzi, hogy Au sztria számára különösen nehéz teljes 
mértékben kihasználni a n ői munkaer őben rejlő potenciált. Ezen felül a n őket 
majdnem kétszer olyan gyakran foglalkoz tatják marginális területeken, s nagy 
számban alkalmazzák őket alacsony bérezés ű munkák esetében. Ez a nemek között 
24 %-os fizetési különbséget eredményez,  ami uniós viszonylatban a harmadik 
legmagasabb arány. Az alacsony kereset űek adóterheinek csökkentése nagyobb 
ösztönzőt jelentene munkaer ő-piaci részvételük növelésére . Az osztrák adórendszer 
szerkezete lehet ővé teszi, hogy az adózás  a növekedés szempontjából kevésbé káros 
egyéb források felé tolódjon el. Az ingatlanadó-bevétele k Ausztriában csupán a GDP 
0,5 %a-át teszik ki és j óval a GDP 2,1 %a-át kitev ő uniós átlag alatt vannak. Az 
ingatlanvagyonhoz kapcsolódó rendszeres adókból származó bevételek, amelyek a 
HU 5   HU növekedés szempontjából a legkevésbé károsa k, a harmadik legalacsonyabb értéket 
mutatják az EU-ban, 2011-ben a GDP 0,2 %-á t tették ki (uniós átlag: 1,3 %).  
(12) 2011-ben a munkaképes korú né pesség 19 %-a külföldi születés ű volt, ezzel az 
aránnyal Ausztria a munkaképes korú migr ánsok egyik legmagasabb arányát képviseli 
az OECD-ben. A migránsok gyakran nehézségekkel találják szembe magukat a munkaerőpiacon, és körükben jóval magasabb a munkanélküliségi ráta (9,7 % 
szemben a 3,6 %-kal), valamint a foglalkoz tatottsági arány is alacsonyabb (az EU-27-
en kívüli állampolgárok 62,8 %-os aránya  szemben az osztrák polgárok 76,4 %-os 
arányával). Ezen túlmen ően a migráns háttérrel rendelkez ők képzettségi szint alatti 
foglalkoztatása és bérezése háro mszor olyan gyakran fordul el ő, mint az osztrák 
polgárok esetében (2008-ban 27,5
 % volt szemben a 9,7  %-kal). A migránsok oktatási 
eredményei is alacsonyabbak, a szegénység  kockázata pedig kétszer olyan nagy 
eséllyel fenyegeti őket (26,6 % szemben a 12,6 %-kal). 
(13) Az el őrejelzett közép- és hosszú távú ny ugdíj- és egészségügyi kiadások 
veszélyeztetik az államháztartás fennt arthatóságát. A tart ós ápolás-gondozás 
előrejelzett kiadásai is fenntarthatóság i kockázatot hordoznak, jóllehet kisebb 
mértékben. A nyugdíjrendszer közelmúltbeli reformja valószín űleg bizonyos fokig 
csökkenti a fenntarthatósági kockázatokat, ha a munkaer ő-piaci feltételek olyan jelleg ű 
javítása kíséri őket, amely lehet ővé teszi az id ősebb munkavállalók számára, hogy 
tovább maradjanak a munka világában. Azonban még várat magára a férfiak és n ők 
nyugdíjkorhatárának gyorsított harmoni zációja, valamint a törvényes 
nyugdíjkorhatárnak a várható élettartam növe kedéséhez kapcsolása. Az egészségügyi 
és a tartós ápolás-gondozási rendszer pé nzügyi fenntarthatóságának kérdésével 
foglalkozni kell, többek között am iatt is, hogy folyamatosan n ő a tartós ápolás-
gondozás iránti igény és kereslet. Az egés zségügyi ágazatokban a közelmúltban tett 
szakpolitikai intézkedések valószín űleg a helyes irányba mutatnak, bár hatékonyságuk 
alapos értékelését a következ ő években el kell végezni. El ő kell mozdítani a 
megelőzést, a rehabilitációt és a f üggetlen életvitelt, hogy megfékezhet őek legyenek a 
tartós ápolás-gondozás jöv őbeni költségei.  
(14) Egyes összehasonlító nemzetközi tanul mányok és vizsgálatok alapján az osztrák 
oktatási eredmények a 10–15 éves ek körében az átlag alat t maradnak annak ellenére, 
hogy Ausztria oktatásra fordított kiadásai jóval az 5,41 %-os uniós  átlag felettiek, a 
GDP 6,01 %-át teszik ki. A 15 éves fiatal ok több mint 25 %-a nem rendelkezik 
megfelelő olvasási készségekkel, és matematik ából is csak valamelyest jobbak az 
eredmények. A migráns háttérrel rendelkez ő fiatalok és osztrák születés ű diáktársaik 
közötti teljesítménykülönbségek a legmagas abbak között szerepelnek az EU-ban. A 
felsőoktatásban a hallgatók növekv ő száma nyomást gyakorol a pénzügyi és szervezeti 
rendszerekre, ám a tanulmányaikat sikeresen befejez ő hallgatók aránya alacsony. Az 
oktatási rendszer igazgatása és fi nanszírozása terén érvényes felel ősségi körök 
megosztása is szétaprózódott. 
(15) Ausztria azon tagállamok egyike, amel yek a leginkább profitálhatnának (GDP-ben) a 
határokon átnyúló szolgáltat ásnyújtást gátló tényez ők visszaszorításából. A 
szolgáltatói ágazatban azonban még mindig jelent ős korlátok gátolják a piacra lépést 
és a hatékony versenyt. E korlátok különösen  a szabadfoglalkozások és a vasúti 
szállítás terén jelentkeznek. A szakmai sz olgáltatások lényeges szerepet játszanak az 
üzleti szolgáltatások piacain: a GDP 10 %-át,  a teljes foglalkoztatásnak pedig 11 %-át 
teszik ki. A szolgáltatói ágazatban továbbra is fennállnak a hozzáférés megszerzésére 
és egyes szakmák gyakorlására vonatkozó, pé ldául a jogi formát és a részesedési 
követelményeket illet ő korlátozások. Nagy szükség van annak értékelésére, hogy 
HU 6   HU mennyire indokoltak e korlátozások, és hogy ugyanazon közérdek ű célkitűzések 
teljesíthet ők-e enyhébb szabályozási rendszerek alkalmazásával. A nemrégiben 
bekövetkezett versenyjogi változás eredménye ként meg fognak szilárdulni az osztrák 
versenyhatóságok hatáskörei, pénzügyi és emberi er őforrásai azonban még mindig a 
hasonló vagy kisebb gazdaságokban megfigyelt szintek alatt maradnak. 
(16) Ausztria el őrelépett a határokon átnyúló, származási  és fogadó tagállam közötti pénzügyi 
felügyeleti együttm űködés terén. Ezenfelül további el őrelépés történt azon teljesen vagy 
részben államosított bankok átszervezése teré n, amelyek szerkezetátalakítási 
támogatásban részesültek.  E bankok eszközeinek további min őségromlásával 
összefügg ő kockázatok miatt azonban még mindi g vannak olyan veszélyeztetett 
területek, amelyeket szorosan figyelemmel kell kísérni.   
(17) Az európai szemeszterrel összefüggé sben a Bizottság elvégezte Ausztria 
gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, értéke lte a stabilitási programot és a nemzeti 
reformprogramot. Figyelembe vette nemcsa k a programok Ausztria fenntartható 
költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megf elelnek-e az uniós szabályoknak és 
iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jöv őbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell 
megerősíteni. Az alábbi 1–7. ajánlás tükrözi a Bizottság európai sz emeszter keretében 
tett ajánlásait. 
(18) A Tanács ezen értékelés fényében megvizs gálta Ausztria stabilitási programját, és 
arról alkotott véleményét
7 különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi. 
(19) Az európai szemeszterrel összefüggésben a Bizottság elvégezte az euróövezet 
gazdaságpolitikájának átfogó elemzését is, amely alapján a Tanács külön ajánlásokat 
intézett azon tagállamokhoz, amelyek pénzne me az euró. Ausztriának ezen ajánlások 
teljes körű és megfelel ő időben történ ő végrehajtásáról is gondoskodnia kell. 
  AJÁNLJA, hogy Ausztria a 2013–2014-es id őszakban tegyen intézkedéseket a következ ők 
érdekében: 
1. A tervezetteknek megfelel ően hajtsa végre a 2013. évi költségvetést, hogy 
fenntartható módon kiigazítsa a túlzott hiányt  és hajtsa végre a tanácsi ajánlásokban a 
túlzotthiány-eljárás keretében meghatározott strukturális kiigazítási er őfeszítést. A 
túlzott hiány kiigazítását követ ően megfelel ő ütemben hajtsa végre a strukturális 
kiigazítási er őfeszítést, hogy 2015-re teljesítse a középtávú költségvetési célt. 
Egyszerűsítse a kormányzat különböz ő szintjei közötti költsé gvetési kapcsolatokat, 
például a szervezeti felépítés egyszer űsítése és a finanszírozá si és kiadási hatáskörök 
összehangolása révén. 
2. Gyorsítsa fel a férfiak és n ők nyugdíjkorhatárának harmonizációját, igazítsa a 
törvényes nyugdíjkorhatárt a várható élettartamhoz, hajtsa végre és kövesse 
figyelemmel a korai nyugdíjba vonulás korl átozására irányuló, nemrégiben hozott 
reformokat, valamint javítsa az id ősebb munkavállalók foglalkoztathatóságát a 
tényleges nyugdíjkorhatár és az id ősebb munkavállalók foglalkoztatási rátájának 
felemelése érdekében. 
3. Tegyen új intézkedéseket a n ők munkaer ő-piaci részvételének növelése érdekében, 
nevezetesen a gyermekgondozás és a tartós  ápolás-gondozási szol gáltatások további 
                                                
 
7 Az 1466/97/EK rendelet 5. ci kkének (2) bekezdése értelmében. 
HU 7   HU fejlesztése révén, valamint foglalkozzon a nemek közötti bérszakadékkal és a 
nyugdíjak közötti különbséggel. Aknázza ki teljes mértékben a migráns háttérrel rendelkez ő személyek munkaer ő-piaci lehet őségeit, végzettségük és oktatási 
eredményeik elismerésének javítása révén. Csökkentse a munkára nehezed ő magas 
adó- és társadalombiztosítási terheket az alacsony kereset űek esetében, mégpedig 
költségvetési szempontból semleges módon, az adózás egyéb, a növekedés szempontjából kevésbé káros formáira, például rendszeres ingatlanadókra támaszkodva.  
4. Hajtsa végre hatékonyan az egészségügyi rendszer nemrégiben hozott reformjait, 
hogy meggy őződhessen arról, hogy megvalósulnak  a költséghatékonyság-növelésb ől 
származó várt megtakarítások.  Dolgozzon ki pénzügyileg fenntartható modellt a 
tartós ápolás-gondozási szolgáltatások nyú jtására és helyezzen nagyobb hangsúlyt a 
megelőzésre, a rehabilitá cióra és a független életvitelre. 
5. Javítsa az oktatás eredményeit, különösen a hátrányos helyzet ű fiatalok körében, 
egyebek mellett a korai gyermekkori oktatás  ösztönzése és a korai differenciálás 
negatív hatásainak csökkentése révén. Javítsa a stratégiai tervezést a fels őoktatásban 
és szorgalmazza az iskolaelhagyást visszaszorító intézkedéseket. 
6. Szilárdítsa tovább a verse nyhatóság hatáskörét és er őforrásait, valamint kövesse 
figyelemmel a versenyjogi reform végrehajtá sát. Távolítsa el a szolgáltatók munkáját 
megnehezít ő akadályokat. Ezen belül vizsgálja felül, hogy a piacra lépést és a 
szabályozott szakmák gyakorlását gátló  korlátozásokat a közérdek indokolja-e, 
valamint ösztönözze a versenyt a vasúti ágazatban.  
7. A pénzügyi stabilitás fenntartá sa céljából tartsa továbbra is  szoros felügyelet alatt a 
teljes mértékben és részben államosított bankokat és gyorsítsa fel átszervezésüket.  
Kelt Brüsszelben, -án/-én. 
 a Tanács részér ől 
 az elnök