A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK AZ EURÓPAI UNIÓ KÖLTSÉGVETÉSÉNEK 2013 VÉGÉIG MEGVALÓSÍTOTT VÉDELMÉRŐL /* COM/2014/0618 final */





Tartalomjegyzék 1............ ÖSSZEFOGLALÁS ÉS KÖVETKEZTETÉSEK.. 3 2............ CÉLKITŰZÉS ÉS HÁTTÉR-INFORMÁCIÓK.. 4 2.1......... Célkitűzés. 4 2.2......... Háttér-információk. 5 2.3......... A pénzügyi korrekciók és visszafizettetések folyamata. 6 2.4......... A pénzügyi korrekciók és visszafizettetések további következményei 7 3............ Pénzügyi korrekciók és visszafizettetések 2013-ban. 8 3.1......... Áttekintés. 8 3.2......... Pénzügyi korrekciók. 9 3.3......... Visszafizettetések. 12 4............ Kumulált pénzügyi korrekciók és visszafizettetések 2013 végéig. 13 4.1......... Áttekintés. 13 4.2......... Pénzügyi korrekciók. 13 4.3......... Visszafizettetések. 25 5............ A 2014–2020 KÖZÖTTI PROGRAMOZÁSI IDŐSZAKRA TERVEZETT NETTÓ PÉNZÜGYI KORREKCIÓK ÉS FEJLESZTÉSEK.. 26 5.1......... Háttér-információk. 26 5.2......... 2013. évi nettó pénzügyi korrekciók: az uniós költségvetésre gyakorolt hatás. 26 5.3......... A nemzeti költségvetésekre gyakorolt hatás. 27 5.4......... Mezőgazdaság. 28 5.5......... Kohézió. 30 6............ MEGELŐZŐ INTÉZKEDÉSEK.. 34 6.1......... Mezőgazdaság. 34 6.2......... Kohézió. 36 7............ A TAGÁLLAMOK ÁLTAL SAJÁT KEZDEMÉNYEZÉSRE TETT KORREKCIÓS INTÉZKEDÉSEK 38 7.1......... Mezőgazdaság. 38 7.2......... Kohézió. 39 8............ EGYÉB VISSZAFIZETTETÉSEK.. 40 8.1......... Az előfinanszírozás visszafizettetéséből származó összegek. 40 8.2......... Sajátforrás-bevételekhez kapcsolódó beszedések. 40 1. ÖSSZEFOGLALÁS ÉS KÖVETKEZTETÉSEK Az Európai Unió költségvetésének védelméről szóló közlemény célja, hogy részletesen ismertesse az uniós költségvetésnek a jogellenes vagy szabálytalan kiadásokkal szembeni védelmére alkalmazott megelőző és korrekciós mechanizmusok működését, valamint hogy legjobb becslést nyújtson az alkalmazásukból eredő számadatokról. A megelőző intézkedések és feladatok az uniós költségvetés végrehajtásának módjától függenek: a megszakításokat és/vagy felfüggesztéseket például a kohéziós politikában széles körűen használják és most már a mezőgazdasági kiadásokra vonatkozóan is bevezették. A korrekciós intézkedések, például a pénzügyi korrekciók és visszafizettetések a Bizottság és – közös irányítás alá tartozó kiadások esetén – a tagállamok által az uniós költségvetésből finanszírozott kiadások elszámolhatóságára vonatkozóan végzett felügyeleti és ellenőrzési munka alapján születnek. A programok és az ellenőrzési keret többéves jellegére, valamint a korrekciós mechanizmusok és eljárások összetettségére tekintettel az eredmények (vagyis a korrekciók) végrehajtására általában néhány évvel a hiányosságok vagy szabálytalanságok feltárását követően kerül sor. Ez a közlemény elsősorban a Bizottság által ellátott felügyeleti szerep eredményeire összpontosít, mindamellett a 7. szakasz a tagállami ellenőrzések nyomán született pénzügyi korrekciókra és visszafizettetésekre vonatkozóan is tartalmaz számadatokat. Hangsúlyozzuk, hogy a pénzügyi korrekciók és visszafizettetések elsődleges célkitűzése annak biztosítása, hogy az uniós forrásokat a jogi keretnek megfelelően használják fel. A közös agrárpolitikával (KAP), valamint a belső és külső szakpolitikákkal kapcsolatos pénzügyi korrekciók és visszafizettetések eredményeként a korábban szabálytalanul kifizetett összegeket visszatérítik az uniós költségvetésbe (nettó pénzügyi korrekciók). A kohéziós politika keretében feltárt szabálytalan összegeket mostanáig leginkább olyan új kiadással való helyettesítéssel korrigálták, amelynek szabályosnak kell lennie – ebben az esetben nem térítenek vissza összegeket az uniós költségvetésbe. A mezőgazdaság területén sok éve sikeresen működő nettó pénzügyi korrekciók alapján a jogalkotó úgy határozott, hogy a 2014–2020 közötti programozási időszakra hasonló mechanizmust kell alkalmazni a kohéziós politika tekintetében is. A Bizottság által hozott korrekciós intézkedések hatását tekintve a 2013-as pénzügyi évre vonatkozó főbb számadatok a következők: A 2013-ban visszaigazolt (kiszabott vagy elfogadott) pénzügyi korrekciók és visszafizettetések összesen 3,4 milliárd EUR-t tettek ki, ami az említett évre nézve a költségvetési kifizetések 2,3 %-ának felel meg; lásd a 3.1. táblázatot. A 2013-ban végrehajtott korrekciók és visszafizettetések összegei hasonló nagyságrendűek, vagyis 3,3 milliárd EUR-t tesznek ki, ami a költségvetési kifizetések 2,2 %-a; lásd a 3.1. táblázatot. A kumulált számadatok azonban hasznosabb információt nyújtanak a Bizottság által alkalmazott korrekciós mechanizmusok jelentőségére vonatkozóan, mert figyelembe veszik a legtöbb uniós kiadás többéves jellegét és semlegesítik az egyszeri események hatását: A 2009–2013 közötti időszakban a visszaigazolt és kiszabott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések összegei emelkedő tendenciát mutatnak. A visszaigazolt átlagos összeg 2,9 milliárd EUR volt, ami az uniós költségvetésből teljesített kifizetések átlagos összegének 2,2 %-a, míg az ebben az időszakban végrehajtott korrekciók és visszafizettetések átlagos összege 2,7 milliárd EUR volt, vagyis a kifizetések 2,1 %-a; lásd a 4.1. ábrát. Az EMGA vonatkozásában az 1999–2013 közötti időszakban az átlagos korrekciós ráta pénzügyi évenként a kiadások 1,5 %-a volt; lásd a 4.2.2. szakaszt. · A 2000–2006 közötti ERFA- és ESZA-források vonatkozásában (amelyek esetében a programokat majdnem teljes körűen lezárták) 2013 végén a pénzügyi korrekciók összesített aránya – kizárólag a Bizottság által végzett felügyeleti munka alapján – a teljesített allokációk 4,5 %-a volt (a korrekciós arány az allokációk 5,1 %-ára emelkedik, ha figyelembe vesszük a tagállamok által bejelentett és saját ellenőrzési tevékenységükhöz kapcsolódó további pénzügyi korrekciókat is); lásd a 4.2.4. szakaszt. Az ebben a közleményben szereplő számadatok az egyrészt a Bizottság, másrészt a tagállamok által meghozott, többéves megelőző és korrekciós intézkedések pozitív eredményeit mutatják. A végeredmény pedig az, hogy az uniós költségvetés megfelelő védelemben részesül az alkalmazandó jog megsértésével teljesített kiadásokkal szemben – lásd a Bizottság 2013. évi összefoglaló jelentését, különösen a 4.1. szakaszt[1]. Ezen túlmenően a pénzügyi korrekciókat és visszafizettetéseket illetően bejelentett összegek jelentőségét úgy kell tekinteni, mint a felek az iránti elkötelezettségének megerősítését, hogy biztosítsák az európai adófizetők pénzének a jogi követelményekkel összhangban történő felhasználását. 2. CÉLKITŰZÉS ÉS HÁTTÉR-INFORMÁCIÓK 2.1. Célkitűzés Az uniós költségvetés védelméről szóló közleményt évente összeállítják az Európai Parlament 2011. évi mentesítési eljárás keretében tett külön kérése alapján, és ezért címzettje az Európai Parlament, valamint a Tanács. A közleményt az Európai Számvevőszéknek is eljuttatják. A közleményt az Európai Unió 2013-ra vonatkozó éves beszámolójának 6. megjegyzésében, a Bizottság összefoglaló jelentésében, valamint az érintett főigazgatóságok éves tevékenységi jelentéseiben közzétett számadatokkal összefüggésben kell értelmezni. E közlemény célja, hogy: (1) magas szintű áttekintést nyújtson a jogszabályokban előirányzott azon mechanizmusokról, amelyek meghatározzák az uniós szervek és a tagállamok által feltárt adminisztratív hibák, szabálytalanságok és feltételezett csalás[2] megállapításának és kezelésének folyamatát; valamint (2) megadja a pénzügyi korrekciók és visszafizettetések 2013. évre vonatkozó kumulált teljes összegeinek[3] legjobb becslését, mely reálisan szemlélteti: a. az uniós költségvetés védelmét a jogsértéssel teljesített kiadásokkal szemben; és b. a tagállamok érintettségét és a rájuk gyakorolt hatást. A fentieken túl a közlemény a kohéziós politika (kizárólag a 2007–2013 közötti programozási időszak tekintetében) és a mezőgazdaság területén a tagállamok által saját kontrolljaik és ellenőrzéseik alapján végzett és bejelentett további korrekciókról is tájékoztatást nyújt. Emellett információkat tartalmaz a kifizetett, de a kedvezményezett által fel nem használt előlegekkel (előfinanszírozással) kapcsolatban visszafizettetett összegekről, valamint az uniós költségvetés sajátforrás-bevételeihez kapcsolódó beszedésekről is. 2.2. Háttér-információk A Bizottság és a tagállamok egyaránt jelentős munkát végeznek annak érdekében, hogy kezeljék az uniós költségvetésből finanszírozott műveletek jogszerűségéhez és szabályszerűségéhez kapcsolódó kockázatokat és azok hatását. E munkát az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel (EUMSZ)[4], a költségvetési rendelettel[5], annak alkalmazási szabályaival[6], valamint számos ágazatspecifikus jogszabállyal összhangban látják el. A Bizottság az EU költségvetését, vagyis az uniós kiadásokat két fő módszerrel védi a jogosulatlan vagy szabálytalan kiadásokkal szemben: (1) megelőző intézkedések; valamint (2) korrekciós mechanizmusok (elsősorban a tagállamokra kivetett pénzügyi korrekciók, és kisebb mértékben az uniós kifizetések kedvezményezettjeire kiszabott visszafizettetések). Ki kell emelni, hogy a pénzügyi korrekciók eredménye az, hogy az uniós finanszírozásból kizárják az alkalmazandó jog megsértésével folyósított kiadásokat annak érdekében, hogy biztosítsák az uniós pénzeszközök jogi követelményekkel összhangban történő felhasználását. Különbséget kell tenni a pénzügyi korrekciók két típusa között: – a kohéziós alapokra alkalmazott pénzügyi korrekciók a legtöbb esetben olyan összegek, amelyek tekintetében a tagállamok elfogadják, hogy levonják a Bizottságnak benyújtott kiadásokból és szabályos kiadással helyettesítik azokat. Ezeket nem térítik vissza az uniós költségvetésbe, – a mezőgazdasági alapokra alkalmazott pénzügyi korrekciók, amelyeket a Bizottság véglegesen visszafizettet és amelyeket a tagállamok nem helyettesíthetnek más kiadással. Ezek az összegek az uniós költségvetésben címzett bevételnek minősülnek, és a mezőgazdasági költségvetésbe fizetendő nemzeti hozzájárulások csökkentésére használják fel. Ezt hívjuk nettó pénzügyi korrekciónak. Ugyancsak fontos kiemelni, hogy az uniós kiadások jelentős része tekintetében – például a kohéziós, a kutatási és a vidékfejlesztési politika terén – az érintett programok többéves jellegűek. A költségvetési rendelet 32. cikke (2) bekezdésének e) pontjával összhangban ezt figyelembe veszik a megelőző és korrekciós intézkedések kidolgozásakor és végrehajtásakor, valamint az intézkedések eredményeinek értékelésekor. Pénzügyi korrekcióra és visszafizettetésre tulajdonképpen a program életciklusának valamennyi szakaszában sor kerül, ha kiadás merül fel és/vagy kifizetést teljesítenek. A kohéziós politika területén a 2000–2006 közötti programozási időszakra alkalmazandó jogszabályoknak köszönhetően a korrekciók többsége a projekt/program lezárásakor történik, amire évekkel az első kiadás felmerülését és/vagy az első kifizetés teljesítését követően kerülhet sor. A 2007–2013 közötti programozási időszak tekintetében azonban a meghozott megelőző intézkedések eredményeképpen emelkedett a pénzügyi korrekciók azon része, amelyet a programok végrehajtásának évei alatt alkalmaztak; ebből következően az várható, hogy a pénzügyi korrekciók záráskor alkalmazott része alacsonyabb lesz. A 2014–2020 közötti programozási időszak vonatkozásában ezt a tendenciát meg fogja erősíteni bizonyos rendelkezések bevezetése az ágazati szabályozásokban az éves beszámolóhoz és a nettó pénzügyi korrekciókhoz kapcsolódóan. A vidékfejlesztési politikát illetően nettó pénzügyi korrekciót a program teljes életciklusa alatt lehet alkalmazni. A pénzügyi korrekciók és a visszafizettetések különösen a többéves időtartamra vonatkozó fennmaradó hibaarányok meghatározásakor nyernek hangsúlyt. Ennek oka, hogy ezek az arányok a programok és a projektek teljes életciklusára vonatkozóan veszik figyelembe a feltárt hibaarányokat, valamint a pénzügyi korrekciókat és a visszafizettetéseket. Ezek az arányok jelzik a szabálytalan kiadások valódi hatását és egyben kulcsfontosságú tényezőként szolgálnak annak értékelésére, hogy a felügyeleti és kontrollrendszerek hogyan kezelik az uniós költségvetésből finanszírozott intézkedések jogszerűségéhez és szabályszerűségéhez kapcsolódó kockázatokat a programok időtartama alatt (lásd a Bizottság 2013. évi összefoglaló jelentését, különösen a 4.1. szakaszt). 2.3. A pénzügyi korrekciók és visszafizettetések folyamata A pénzügyi korrekciók és visszafizettetések meghatározott és logikus folyamatot követnek[7]: A Bizottság vagy más uniós szerv (OLAF, Számvevőszék) helyszíni ellenőrzést (vagy kontrollt vagy vizsgálatot), illetve dokumentumalapú értékelést végez egy uniós vagy nemzeti ellenőrzési jelentéssel kapcsolatban. Az ellenőrzés vagy a dokumentumalapú értékelés eredményeképpen feltárják a lehetséges rendszerbeli hiányosságokat és/vagy megbecsülik az el nem számolható kiadásokat, amelyeket a Bizottság hivatalos kontradiktórius eljárás részeként közöl a tagállammal vagy az érintett végső kedvezményezettel („folyamatban lévő” pénzügyi korrekciók és visszafizettetések). E megbeszéléseket és a tagállamok vagy a végső kedvezményezettek által szolgáltatott további ellenőrzési bizonyíték esetleges kézhezvételét követően a pénzügyi korrekciót vagy a visszafizettetést visszaigazolják, vagyis a tagállam elfogadja, illetve kiszabják (bizottsági határozattal elfogadják). Az utolsó lépés, hogy az ágazati szabályozási keretekben előirányzott különböző mechanizmusokkal véglegesen korrigálják a jogosulatlan kiadásokat („végrehajtott” pénzügyi korrekciók és visszafizettetések). A Bizottság által bejelentett pénzügyi korrekciók és visszafizettetések az általa ellátott és a fentiekben ismertetett felügyeleti szerep és ellenőrzési tevékenység eredménye. A megosztott irányítás alá tartozó szakpolitikák tekintetében a tagállamok kötelezettségükkel összhangban „meghozzák valamennyi, az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez szükséges intézkedést”, és saját kezdeményezésükre kontrollokat végeznek, valamint korrekciót tesznek – lásd a 7. szakaszt. Ez azt jelenti, hogy a megosztott irányítás alá tartozó uniós alapok mindig két fél kettős védelmét élvezik. Az ebben a közleményben szereplő számadatokkal kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy megosztott irányítás esetén nemcsak a Bizottság által feltárt egyedi esetekből származó korrekciókat jelentik, hanem az extrapolált vagy átalánykorrekciókat is. Ez utóbbiak a Bizottság által programszinten kivetett korrekciók, amelyekről a költségvetési rendelet 80. cikkének (4) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „Amennyiben ezeket a [jogosulatlanul felhasznált] összegeket nem lehet pontosan meghatározni, a Bizottság az ágazatspecifikus szabályokkal összhangban extrapolált vagy átalánykorrekciót alkalmazhat.” Ezekre akkor kerül sor, amikor egy adott intézkedést vagy programot szabályozó tagállami közigazgatás irányítási és kontrollrendszereiben hibákat vagy hiányosságokat tárnak fel, és e korrekciók a vonatkozó kiadással kapcsolatban beérkezett valamennyi kifizetési igényre alkalmazott rögzített százalék formáját öltik, amíg a tagállamok nem hajtanak végre korrekciós intézkedéseket és a feltárt hibákat nem orvosolják. Ezeket az átalányalapú korrekciókat ezért nem a kedvezményezetti szinten feltárt egyedi szabálytalanságok alapján számítják ki, hanem ezek a megfigyelt hibák súlyosságához arányosan igazodnak. 2.4. A pénzügyi korrekciók és visszafizettetések további következményei A hatályos jogszabályok számos eszközt és kontrollmechanizmust kínálnak a Bizottság és a tagállamok részére. A fentiekben ismertetett jelentős összegeken felül a tagállamok további pénzügyi korrekciós összegeket fogadtak el a Bizottság felügyeleti szerepének eredményeképpen. A korrekciós cselekvési tervek megelőző hatással lehetnek a kedvezményezetteknél már felmerült és nemzeti szinten már az igazoló hatóság számláin rögzített, de a Bizottságnak még nem bejelentett kiadásokra. Az ilyen kiadásokra a (kohéziós politika területén) az igazoló hatóság a Bizottság által a kiadás bejelentése előtt kért pénzügyi korrekciót alkalmazza. Különösen az extrapolált korrekciók és az átalánykorrekciók esetében, amikor a projektek nagy sokaságában fordulnak elő hiányosságok az irányítási és kontrollrendszerekben, az érintett összegek jelentősek lehetnek. A hivatalos jelentésben nem mindig ismertetik a Bizottság felügyeleti szerepének megelőző hatását, holott jelentős összegekről lehet szó és az hozzájárul az uniós költségvetés fokozottabb védelméhez. Egy másik példa a főigazgatóságok által kiküldött figyelmeztető levelek azokban az esetekben, amikor a rendszerszintű hiányosságot még a kifizetési kérelem Bizottságnak való megküldése előtt tárják fel. A főigazgatók saját kezdeményezésükre, a Bizottság illetékes megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőiként küldenek figyelmeztető levelet, nem pedig valamilyen szabályozási követelmény miatt. Az ilyen figyelmeztető levelek ugyanazt a megelőző hatást gyakorolhatják az uniós költségvetés védelmére, de ebben az esetben sem az Európai Bizottság, sem a tagállamok nem jelentettek be pénzügyi korrekciót. A kedvezményezettekkel való visszafizettetésekre a Bizottság mezőgazdasági és vidékfejlesztési politikával foglalkozó szolgálatai által elvégzett ellenőrzések és pénzügyi korrekciók eredményeképpen is sor kerülhet. Amikor a tagállam a mezőgazdasági termelőkkel szabálytalan összegeket fizettet vissza azt megelőzően, hogy a Bizottság meghozza döntését a pénzügyi korrekcióról, ezt az összeget visszatérítik az uniós költségvetésbe és levonják a pénzügyi korrekcióból. A végső kedvezményezettekkel a pénzügyi korrekció végrehajtása után visszafizettetett összegeket nem kell visszatéríteni az uniós költségvetésbe. Ez a rendszer ösztönzi a tagállamokat a szabálytalan kifizetések indokolatlan késedelem nélküli tényleges visszafizettetésére. A Bizottság által alkalmazott további kontroll – amennyiben úgy véli, hogy a tagállamban a végső kedvezményezettel való visszafizettetés túl sok időt vesz igénybe – az érintett tagállammal szemben indított kötelezettségszegési eljárások formáját ölti. Ezzel együtt természetesen elképzelhető, hogy az uniós költségvetést már megvédte az eredeti pénzügyi korrekció. A KAP területén is működik egy különleges mechanizmus, mely automatikusan a nemzeti költségvetésekre terheli azoknak a jogosulatlanul kifizetett összegeknek az 50 %-át, amelyeket a tagállam 4 éven belül (vagy bírósági eljárások esetében 8 éven belül) még nem fizettetett vissza a kedvezményezettekkel. Ez komoly ösztönzést ad a nemzeti hatóságoknak arra, hogy időben lezárják a visszafizettetési eljárásokat. A tagállamok továbbra is kötelesek visszafizettetni a fennmaradó 50 %-ot, amelyet vissza kell téríteni az uniós költségvetésbe. Ezenkívül a Bizottság a még visszafizettetendő teljes összeget (nemcsak annak 50 %-át) is a nemzeti költségvetésre terhelheti, amennyiben úgy véli, hogy a tagállamok bizonyos egyedi esetekben mulasztást követtek el a visszafizettetési eljárás kezelése során. 3. Pénzügyi korrekciók és visszafizettetések 2013-ban 3.1. Áttekintés Az e szakaszban (és a 4. és 5. szakaszban) szereplő pénzügyi korrekciók a Bizottság felügyeleti munkájának eredménye, amely további olyan korrekciók szükségességét azonosította, amelyet a tagállamok korábban nem szabtak ki (ezzel megsértve azt a kötelezettségüket, mely szerint „elsődleges felelősséget viselnek [...] a kért pénzügyi korrekció megtételéért”). A pénzügyi korrekciók és visszafizettetések összegei elsősorban a korábbi években feltárt szabálytalanságok szintjétől függenek, ugyanis a Bizottság vagy a tagállamok által az évek során elvégzett kontrollok magasabb szintű hiányosságokat vagy szabálytalanságokat tárhatnak fel, így a végrehajtandó pénzügyi korrekciók és visszafizettetések szintje is emelkedik. Az ellenőrzési keret többéves jellegére, valamint a korrekciós mechanizmusok és eljárások összetettségére tekintettel az eredmények (vagyis a korrekciók) végrehajtására általában néhány évvel a hiányosságok vagy szabálytalanságok feltárását követően kerül sor. A pénzügyi korrekciók, valamint azon kiadások többéves jellegére tekintettel, amelyekhez kapcsolódnak, általánosságban érdemesebb kumulált adatokat vizsgálni (lásd a 4. szakaszt). Mindazonáltal csak a 2013. évet tekintve, a 2013-ban visszaigazolt és végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések szintjének szemléltetése érdekében megjegyzendő, hogy az összegek, bár túlnyomórészt az utóbbi évek rendszerszintű hiányosságaihoz vagy szabálytalanságaihoz kapcsolódnak, az összes költségvetési kifizetés 2,3, illetve 2,2 %-át teszik ki (további részletek az alábbi szakaszokban). 3.1. táblázat: Áttekintés a 2013. évi pénzügyi korrekciókról és visszafizettetésekről || || || || || || || || || || millió EUR || Szakpolitikai terület || Összes kifizetés az uniós költségvetésből 2013-ban || Összes folyamatban lévő pénzügyi korrekció 2013 végén || Összes visszaigazolt pénzügyi korrekció 2013-ban || Összes visszaigazolt visszafizettetés 2013-ban || Összes visszaigazolt 2013-ban || Az uniós költségvetés kifizetéseinek %-ában || Összes végrehajtott pénzügyi korrekció 2013-ban || Összes végrehajtott visszafizettetés 2013-ban || Összes végrehajtott 2013-ban || Az uniós költségvetés kifizetéseinek %-ában || Mezőgazdaság || || || || || || || || || || || EMGA || 45 011 || 3 258 || 843 || 227 || 1 070 || 2,4 % || 481 || 155 || 636 || 1,4 % || Vidékfejlesztés || 12 960 || 660 || 247 || 139 || 386 || 3,0 % || 230 || 129 || 359 || 2,8 % || Kohéziós politika** || || || || || || || || || || || ERFA || 31 133 || 1 459 || 337 || 1 || 338 || 1,1 % || 622 || – || 622 || 2,0 % || Kohéziós Alap || 11 906 || 148 || 220 || – || 220 || 1,8 % || 277 || – || 277 || 2,3 % || ESZA || 13 776 || 583 || 834 || 40 || 874 || 6,3 % || 842 || 40 || 882 || 6,4 % || HOPE/EHA || 566 || 18 || 10 || 24 || 34 || 6,0 % || 4 || 23 || 27 || 4,8 % || EMOGA Orientációs részleg || 192 || – || 1 || 2 || 3 || 1,6 % || 14 || 2 || 16 || 8,3 % || Egyéb || 116 || – || – || 16 || 16 || 13,8 % || – || 16 || 16 || 13,8 % || Megosztott irányítás részösszege || 115 660 || 6 126 || 2 492 || 449 || 2 941 || 2,5 % || 2 469 || 365 || 2 834 || 2,5 % || Belső szakpolitikai területek || 16 986 || 1 || 3 || 393 || 396 || 2,3 % || 3 || 398 || 401 || 2,4 % || Külső szakpolitikai területek || 7 055 || n.a. || n.a. || 93 || 93 || 1,3 % || n.a. || 93 || 93 || 1,3 % || Igazgatás || 8 693 || n.a. || n.a. || 6 || 6 || 0,1 % || n.a. || 6 || 6 || 0,1 % || ÖSSZESEN || 148 394* || 6 127 || 2 495 || 941 || 3 436 || 2,3 % || 2 472 || 862 || 3 334 || 2,2 % || * Nem tartalmazza a Horvátországnak az Ellentételezések fejezete keretében kifizetett 75 millió EUR-t. ** A visszaigazolt pénzügyi korrekciók 1 402 millió EUR-s teljes összegéből 514 millió EUR a 2007–2013 közötti programozási időszakhoz, 714 millió EUR a 2000–2006 közötti programozási időszakhoz, míg a fennmaradó 174 millió EUR az 1994–1999 közötti programozási időszakhoz kapcsolódott. A kohéziós politikát érintő végrehajtott pénzügyi korrekciók 1 759 millió EUR-s összegéből 693 millió EUR a 2007–2013 közötti programozási időszakhoz, 889 millió EUR a 2000–2006 közötti programozási időszakhoz, míg a fennmaradó 177 millió EUR az 1994–1999 közötti programozási időszakhoz kapcsolódott. A 2000–2006 közötti programozási időszakhoz kapcsolódó legnagyobb és legösszetettebb programokat 2013-ban zárták le, amelynek eredményeképpen nagy korrekciós összegekről számoltak be. A 2007–2013 közötti időszak összegei a Bizottság által hozott megelőző intézkedések eredményeképpen viszonylag alacsonyabbak (lásd a 6. szakaszt), szem előtt tartva azt, hogy a korrekciók jellemzően még mindig a lezárási szakaszban koncentrálódnak. A 2013-ban visszaigazolt pénzügyi korrekciók és visszafizettetések teljes összege 2012-höz képest 20 %-kal (a pénzügyi korrekcióké 15 %-kal, míg a visszafizettetéseké 35 %-kal) emelkedett. A végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések a 2012-es 4,4 milliárd EUR-ról 2013-ban 3,3 milliárd EUR-ra estek vissza. Ez a csökkenés annak köszönhető, hogy 2012-ben végrehajtottak egy 1,8 milliárd EUR összegű pénzügyi korrekciót, amely 2000–2006-os spanyolországi kohéziós programokat érintett. A 2013-ban végrehajtott pénzügyi korrekciók 34 %-os (3,7 milliárd EUR-ról 2,5 milliárd EUR-ra való) csökkenését részben ellentételezte a 2013-ban végrehajtott visszafizettetések 27 %-os (0,7 milliárd EUR-ról 0,9 milliárd EUR-ra való) emelkedése. 3.2. Pénzügyi korrekciók 3.2.1. 2013.12.31-én folyamatban lévő pénzügyi korrekciók A mezőgazdaság és vidékfejlesztés terén a folyamatban lévő nettó pénzügyi korrekciók összege azon kiadások becsült összegén alapul, amelyeket a tagállamok a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás eredményeképpen valószínűleg visszatérítenek az uniós költségvetésbe. A kohéziós politika terén a folyamatban lévő pénzügyi korrekciók keretében közzétett összeg alapját a Bizottság, valamint a Számvevőszék, illetve az OLAF ellenőrzési eredményei képezik; az érintett tagállamokkal folytatott, folyamatban lévő kontradiktórius eljárások révén az érintett főigazgatóság ezek mindegyikét nyomon követi. 3.2.1.1. ábra: 2013.12.31-én folyamatban lévő pénzügyi korrekciók a megosztott irányítás terén; alapok szerinti bontás Mivel a 2007–2013 közötti programok több alapból finanszírozottak, az ERFA-ra vonatkozó összeg magában foglalja az említett időszakhoz kapcsolódó Kohéziós Alap-összegeket is. 3.2.1.2. ábra: 2013.12.31-én folyamatban lévő pénzügyi korrekciók a megosztott irányítás terén; tagállamok szerinti bontás Az EMGA-t illető korrekciók összege 2 387 millió EUR, ebből 1 697 millió EUR Franciaországgal kapcsolatos. Kiemelendő, hogy ezek az összegek megfelelnek az uniós költségvetést fenyegető kockázatok Bizottság általi előzetes, a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás végét megelőzően tett becsléseinek, és hogy – a jogszabály rendelkezéseinek megfelelően – a Bizottságnak a végső értékelése elkészítésekor kellően figyelembe kell vennie a tagállam által benyújtott valamennyi kontradiktórius bizonyítékot. A nettó pénzügyi korrekció végső összege ezért alacsonyabb is lehet, például azokban az esetekben, amikor a Bizottság első becslése átalány-megközelítés alapján készült, és a tagállam később további bizonyítékot nyújtott be, amely pontosabb becsléseket tett lehetővé. Ebből az okból a folyamatban lévő korrekciók becsült összege magasabb lehet, mint a Bizottság által kiszabott végleges nettó pénzügyi korrekció. Hangsúlyozni kell továbbá, hogy a tagállamok szerinti bontást erősen befolyásolják a folyamatban lévő szabályszerűségi záróelszámolási eljárások, amelyek egyszerre csak néhány tagállamra koncentrálódnak, mivel az ellenőrzésekről kockázatalapú elemzés elvégzését követően születik döntés, és így az ellenőrzések a leginkább kockázatos tagállamokra irányulnak. Az EMGA tekintetében a 4.2.2. táblázat a tagállamok szerinti hosszú távú bontást szemlélteti. Az ERFA-t illetően az összegek elsősorban a 2000–2006 közötti programozási időszakhoz, valamint az olaszországi (966 millió EUR), írországi (142 millió EUR), spanyolországi (119 millió EUR) és görögországi (65 millió EUR) programokra vonatkozóan fennálló problémák lezárásához kapcsolódnak. Az ESZA-t illetően a 2013 végén folyamatban lévő pénzügyi korrekciók többsége a 2000–2006 közötti programok lezárására vonatkozik és a Bizottság által a lezáró levelekben javasolt, de a tagállamok által még nem elfogadott pénzügyi korrekciókat tükrözi. A főbb összegek Olaszországhoz (388 millió EUR) és Spanyolországhoz (141 millió EUR) kapcsolódnak. 3.2.2. Visszaigazolt pénzügyi korrekciók 2013-ban Felhívjuk a figyelmet arra, hogy az alábbiakban szereplő adatok és térképek csupán egy évre, nevezetesen 2013-ra vonatkoznak. Évtől függően jelentősen változhat a korrekciók globális összege és a tagállamonkénti összege. Ezért a felügyeleti és kontrollrendszerek korrekciós kapacitása célravezető értékelésének – e kiadás jellegével összhangban – többéves távlatra kell épülnie, (lásd még a 4. szakaszt). 3.2.2. térkép és táblázat: A megosztott irányítás terén 2013-ban visszaigazolt pénzügyi korrekciók a kapott uniós kifizetésekkel összehasonlításban; tagállamok szerinti bontás Tagállam || Az uniós költségvetésből kapott kifizetések 2013-ban (millió EUR) || Visszaigazolt pénzügyi korrekciók 2013-ban (millió EUR) || Visszaigazolt pénzügyi korrekciók 2013-ban az uniós költségvetésből kapott 2013. évi kifizetések %-ában Belgium || 1 144 || 18 || 1,6 % Bulgária || 1 829 || 5 || 0,3 % Cseh Köztársaság || 4 771 || 146 || 3,1 % Dánia || 1 066 || 12 || 1,1 % Németország || 11 179 || 37 || 0,3 % Észtország || 914 || 0 || 0,0 % Írország || 1 607 || 26 || 1,6 % Görögország || 6 866 || 138 || 2,0 % Spanyolország || 12 408 || 458 || 3,7 % Franciaország || 12 170 || 222 || 1,8 % Horvátország || 2 || 1 || 43,4 % Olaszország || 11 091 || 370 || 3,3 % Ciprus || 178 || 0 || 0,0 % Lettország || 1 003 || 23 || 2,3 % Litvánia || 1 718 || 14 || 0,8 % Luxemburg || 67 || 0 || 0,4 % Magyarország || 5 676 || 158 || 2,8 % Málta || 125 || 0 || 0,1 % Hollandia || 1 321 || 82 || 6,2 % Ausztria || 1 546 || 4 || 0,2 % Lengyelország || 15 782 || 175 || 1,1 % Portugália || 5 948 || 17 || 0,3 % Románia || 5 409 || 278 || 5,2 % Szlovénia || 726 || 23 || 3,2 % Szlovákia || 1 943 || 63 || 3,3 % Finnország || 1 243 || 7 || 0,5 % Svédország || 1 174 || 1 || 0,2 % Egyesült Királyság || 4 554 || 214 || 4,7 % INTERREG || 2 199 || 1 || 0,0 % ÖSSZESEN || 115 660 || 2 492 || 2,2 % A fenti térkép az egyes tagállamokra vonatkozó visszaigazolt pénzügyi korrekcióknak az uniós költségvetésből 2013-ban kapott kifizetésekhez viszonyított relatív súlyán alapul. Világosszürkével jelöltük azokat a tagállamokat, amelyek a 2,2 %-os átlagérték alatt vannak. Pirossal emeltük ki azokat a tagállamokat, amelyek a 2,2 %-os átlagérték felett vannak. 3.2.3. Végrehajtott pénzügyi korrekciók 2013-ban 3.2.3. térkép és táblázat: A megosztott irányítás terén 2013-ban végrehajtott pénzügyi korrekciók a kapott uniós kifizetésekkel összehasonlításban; tagállamok szerinti bontás Tagállam || Az uniós költségvetésből kapott kifizetések 2013-ban (millió EUR) || Végrehajtott pénzügyi korrekciók 2013-ban (millió EUR) || Végrehajtott pénzügyi korrekciók 2013-ban az uniós költségvetésből kapott 2013. évi kifizetések %-ában Belgium || 1 144 || 24 || 2,1 % Bulgária || 1 829 || 19 || 1,0 % Cseh Köztársaság || 4 771 || 76 || 1,6 % Dánia || 1 066 || 12 || 1,1 % Németország || 11 179 || 39 || 0,3 % Észtország || 914 || 10 || 1,1 % Írország || 1 607 || 9 || 0,6 % Görögország* || 6 866 || –18 || –0,3 % Spanyolország || 12 408 || 717 || 5,8 % Franciaország || 12 170 || 96 || 0,8 % Horvátország || 2 || 1 || 43,4 % Olaszország || 11 091 || 381 || 3,4 % Ciprus || 178 || 0 || 0,0 % Lettország || 1 003 || 24 || 2,3 % Litvánia || 1 718 || 8 || 0,5 % Luxemburg || 67 || 0 || 0,1 % Magyarország || 5 676 || 160 || 2,8 % Málta || 125 || 0 || 0,1 % Hollandia || 1 321 || 47 || 3,5 % Ausztria || 1 546 || 1 || 0,1 % Lengyelország || 15 782 || 195 || 1,2 % Portugália || 5 948 || 31 || 0,5 % Románia || 5 409 || 284 || 5,3 % Szlovénia || 726 || 23 || 3,2 % Szlovákia || 1 943 || 73 || 3,8 % Finnország || 1 243 || 6 || 0,4 % Svédország || 1 174 || 22 || 1,9 % Egyesült Királyság || 4 554 || 228 || 5,0 % INTERREG || 2 199 || 1 || 0,0 % ÖSSZESEN || 115 660 || 2 469 || 2,1 % A fenti térkép az egyes tagállamokra vonatkozó végrehajtott pénzügyi korrekcióknak az uniós költségvetésből 2013-ban kapott kifizetésekhez viszonyított relatív súlyán alapul. Világosszürkével jelöltük azokat a tagállamokat, amelyek a 2,1 %-os átlagérték alatt vannak. Pirossal emeltük ki azokat a tagállamokat, amelyek a 2,1 %-os átlagérték felett vannak. * A Görögországra vonatkozó negatív százalék egy korábban bejelentett összegre 2013-ban alkalmazott korrekcióból ered. E korrekció nélkül a Görögországra vonatkozó érték 2,1 %, míg az átfogó érték 2,3 % lenne. 3.3. Visszafizettetések A 2013-ban visszaigazolt és végrehajtott visszafizettetésekre vonatkozó számadatokat a fenti 3.1. táblázat tartalmazza, amelyből kitűnik, hogy a 2013-ban visszaigazolt visszafizettetések összege 941 millió EUR, míg a végrehajtottaké 862 millió EUR. Amint az a 4.3.1. és a 4.3.2. táblázatban látható, ezek az összegek 2012-höz képest jelentősen emelkedtek, melynek fő oka a visszafizettetések emelkedése a belső szakpolitikai területeken. 4. Kumulált pénzügyi korrekciók és visszafizettetések 2013 végéig 4.1. Áttekintés A kumulált számadatok hasznos információt nyújtanak a Bizottság által alkalmazott korrekciós mechanizmusok jelentőségére vonatkozóan, különösen azért, mert figyelembe veszik a programok és projektek többéves jellegét és semlegesítik az egyszeri események hatását. Az alábbi ábrák az utóbbi 5 évben visszaigazolt és végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések alakulását mutatják: 4.1. ábra: Pénzügyi korrekciók és visszafizettetések, 2009–2013 Visszaigazolt pénzügyi korrekciók és visszafizettetések, 2009–2013 Végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések, 2009–2013 A Bizottság által a 2009–2013 közötti időszakban visszaigazolt pénzügyi korrekciók és visszafizettetések éves átlagos összege 2,9 milliárd EUR volt, vagyis az uniós költségvetésből származó, átlagosan 131 milliárd EUR összegű kifizetés 2,2 %-a (megosztott irányítás: 2,6 milliárd EUR, vagyis az átlagosan 101 milliárd EUR összegű kifizetés 2,5 %-a; minden más irányítás: 353 millió EUR, vagyis az átlagosan 30 milliárd EUR összegű kifizetés 1,2 %-a). A visszaigazolt összegek emelkedő tendenciát mutatnak, ami igazolja, hogy a többéves ellenőrzési keret sikeresen védi meg az uniós költségvetést az idő folyamán. A 2009–2013 közötti időszakban végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések átlagos összege 2,7 milliárd EUR volt, amely az említett időszakban az uniós költségvetésből teljesített kifizetések átlagos összegének 2,1 %-át teszi ki. Az ábrán látható emelkedő tendencia a 2000–2006 közötti programozási időszak lezárásával magyarázható, mivel a pénzügyi korrekciók és visszafizettetések jelentős részét csak abban a szakaszban hajtják végre (lásd az alábbiakban). 4.2. Pénzügyi korrekciók 4.2.1. Áttekintés 4.2.1. táblázat: Visszaigazolt kumulált pénzügyi korrekciók és végrehajtási arány 2013 végéig millió EUR || Kiadások || Programozási időszak || Kumulált EMGA-határozatok || Összes visszaigazolt pénzügyi korrekció 2013 végén || Még nem végrehajtott pénzügyi korrekciók 2013 végén || Végrehajtott/visszaigazolt 2013 végén || Visszaigazolt pénzügyi korrekciók 2012 végén || 1994–1999 közötti időszak || 2000–2006 közötti időszak || 2007–2013 közötti időszak || Mezőgazdaság || 0 || 112 || 374 || 9 148 || 9 634 || 1 001 || 89,6 % || 8 525 || EMGA || – || – || – || 9 148 || 9 148 || 920 || 90,0 % || 8 286 || Vidékfejlesztés || 0 || 112 || 374 || n.a. || 486 || 82 || 83,2 % || 239 || Kohéziós politika || 2 719 || 7 729 || 1 741 || n.a. || 12 189 || 756 || 93,8 % || 10 786 || ERFA || 1 788 || 5 188 || 667 || n.a. || 7 643 || 477 || 93,8 % || 7 305 || Kohéziós Alap || 271 || 688 || 245 || n.a. || 1 204 || 113 || 90,7 % || 984 || ESZA || 560 || 1 678 || 820 || n.a. || 3 057 || 65 || 97,9 % || 2 224 || HOPE/EHA || 100 || 102 || 9 || n.a. || 211 || 102 || 51,8 % || 201 || EMOGA Orientációs részleg || 0 || 73 || 0 || n.a. || 73 || 0 || 100,0 % || 72 || Egyéb || – || – || – || n.a. || 4 || 0 || 100,0 % || 2 || Összesen || 2 719 || 7 840 || 2 116 || 9 148 || 21 827 || 1 757 || 91,9 % || 19 313 || A kohéziós politika különböző programozási időszakai egyértelműen jelzik az EU költségvetési ciklusának többéves jellegét. Mivel a 2000–2006 közötti időszak a lezárási folyamat végéhez közeledik, a pénzügyi korrekciók összege jelentősen magas, különösen a 2007–2013 közötti időszakhoz képest. Ez utóbbi időszak pénzügyi korrekciói az elkövetkező években várhatóan továbbra is emelkedni fognak, mivel az időszak programjai a lezáráshoz közelednek (néhányuk eléri a 95 %-os kifizetési küszöböt), azonban a sikeres megelőző intézkedéseknek köszönhetően jelentőségük kisebb lesz az előző programozási időszakhoz képest. A tapasztalatok szerint a megszakítási és felfüggesztési mechanizmusok alkalmazása különösen komoly ösztönzést ad a tagállamoknak arra, hogy a bizottsági szolgálatokkal együttműködve javítsák irányítási és kontrollrendszereiket. 4.2.2. Mezőgazdaság: EMGA záróelszámolás alatti pénzügyi korrekciók Az EMGA-t illetően a Bizottság által 1999 óta kiszabott pénzügyi korrekciók összege (43 elfogadott határozat alapján) 9 148 millió EUR-t tesz ki. Az 1999–2013 közötti időszakban az átlagos korrekciós arány pénzügyi évenként a kiadások 1,5 %-a volt. A Bizottság általi kiszabást követően az összegeket általában automatikusan végrehajtják, kivéve, ha a tagállamnak lehetőséget nyújtottak részletfizetésre. 4.2.2. táblázat: Az EMGA záróelszámolás keretében kiszabott kumulált pénzügyi korrekciók 1999-től 2013 végéig; tagállamok szerinti bontás || millió EUR Tagállam || Az uniós költségvetésből kapott EMGA-kifizetések || A kapott kifizetések %-a az összes kifizetéshez képest || Kumulált EMGA pénzügyi korrekciók 2013 végén || Az EU költségvetéséből kapott kifizetések %-ában || A pénzügyi korrekciók teljes összegének %-ában Belgium || 11 638 || 1,9 % || 42 || 0,4 % || 0,5 % Bulgária || 1 980 || 0,3 % || 37 || 1,9 % || 0,4 % Cseh Köztársaság || 4 742 || 0,8 % || 6 || 0,1 % || 0,1 % Dánia || 16 345 || 2,7 % || 183 || 1,1 % || 2,0 % Németország || 82 340 || 13,5 % || 186 || 0,2 % || 2,0 % Észtország || 523 || 0,1 % || 0 || 0,0 % || 0,0 % Írország || 19 474 || 3,2 % || 48 || 0,2 % || 0,5 % Görögország || 38 139 || 6,3 % || 2 328 || 6,1 % || 25,4 % Spanyolország || 85 336 || 14,0 % || 1 457 || 1,7 % || 15,9 % Franciaország || 133 217 || 21,9 % || 1 272 || 1,0 % || 13,9 % Horvátország || 0 || 0,0 % || – || n.a. || n.a. Olaszország || 68 953 || 11,3 % || 1 757 || 2,5 % || 19,2 % Ciprus || 338 || 0,1 % || 10 || 2,9 % || 0,1 % Lettország || 749 || 0,1 % || 0 || 0,0 % || 0,0 % Litvánia || 2 089 || 0,3 % || 8 || 0,4 % || 0,1 % Luxemburg || 435 || 0,1 % || 5 || 1,2 % || 0,1 % Magyarország || 7 279 || 1,2 % || 45 || 0,6 % || 0,5 % Málta || 27 || 0,0 % || 0 || 1,1 % || 0,0 % Hollandia || 16 371 || 2,7 % || 212 || 1,3 % || 2,3 % Ausztria || 10 459 || 1,7 % || 11 || 0,1 % || 0,1 % Lengyelország || 16 755 || 2,8 % || 92 || 0,6 % || 1,0 % Portugália || 10 278 || 1,7 % || 193 || 1,9 % || 2,1 % Románia || 4 782 || 0,8 % || 97 || 2,0 % || 1,1 % Szlovénia || 629 || 0,1 % || 10 || 1,5 % || 0,1 % Szlovákia || 2 077 || 0,3 % || 2 || 0,1 % || 0,0 % Finnország || 7 916 || 1,3 % || 26 || 0,3 % || 0,3 % Svédország || 10 542 || 1,7 % || 116 || 1,1 % || 1,3 % Egyesült Királyság || 55 077 || 9,1 % || 1 007 || 1,8 % || 11,0 % Összesen || 608 491 || 100,0 % || 9 148 || 1,5 % || 100,0 % A fenti táblázat az uniós költségvetésbe az érintett tagállamok által visszatérített pénzügyi korrekciókat ismerteti. A pénzügyi korrekciók teljes összege évről évre viszonylag stabil marad és az időszakban pozitív tendenciát mutat az abszolút értéket és a kiadások százalékát tekintve egyaránt. Az alábbi ábra az összes pénzügyi korrekciót szemlélteti tagállamok szerinti bontásban, e pénzügyi korrekcióknak az uniós költségvetésből kapott kifizetésekhez viszonyított százalékával együtt. Megjegyzendő, hogy kilenc tagállam korrekciós aránya meghaladja az 1,5 %-os átlagot és e tagállamok a korrekciók teljes összegének 75 %-át teszik ki, ugyanakkor azt is figyelembe kell venni, hogy ez a kilenc tagállam kapta az uniós költségvetésből teljesített kifizetések 44 %-át. 4.2.2. ábra: A tagállamok EMGA záróelszámolás keretében kiszabott kumulált pénzügyi korrekciói 1999-től 2013 végéig az uniós költségvetésből kapott kifizetésekhez viszonyítva 4.2.3. Mezőgazdaság: hiányosságok a tagállamok kontrollrendszereiben A tagállamok irányítási és kontrollrendszereiben a tagállamok, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság, a Számvevőszék és/vagy az OLAF (csalással kapcsolatos vizsgálatok) által feltárt lényeges hiányosságokat a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság szorosan nyomon követi egészen addig, amíg megbízható bizonyítékot nem szerez arra vonatkozóan, hogy a hiányosságokat a tagállamok megfelelő intézkedések végrehajtása révén orvosolták, a korábban bejelentett szabálytalan kiadást korrigálták, és az új rendszer igazoltan megbízhatóan működik. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság például lengyelországi támogatási programokat illetően 2013-ban súlyos strukturális hiányosságokat tárt fel a gyümölcs- és zöldségtermelői csoportok előzetes elismerése tekintetében. A korábban kifizetett összegek vonatkozásában az alapra gyakorolt pénzügyi kockázatot a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás útján fedezik, amelynek keretében jogellenesen felhasznált uniós pénzeket követelnek vissza. A jövőre nézve felkérték Lengyelországot, hogy tegye meg a szükséges korrekciós intézkedéseket, amelyeket a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság fog nyomon követni. A borágazatban tapasztalt hiányosságokat illetően 2013 februárjában és áprilisában két iránymutatást adtak ki a nemzeti támogatási programok alkalmazásáról. A közvetlen kifizetések keretében a legelők bizonyos típusainak jogosultként való pontatlan meghatározására vonatkozó tartós hiányosságokat tártak fel 15 spanyolországi kifizető ügynökségnél és Görögországban. Spanyolországban 2013 közepén ellenőrizték a korrekciós intézkedéseket, és megállapították, hogy azok nem alkalmasak a helyzet maradéktalan orvoslására. Következésképpen a spanyol végrehajtási terv ellenőrzését és nyomon követését fokozni fogják, és a pénzügyi korrekciók folytatódnak. Görögországban a 2008-ban létrehozott mezőgazdasági parcellaazonosító rendszer (MePaR) olyan területeket is tartalmazott, amelyek helyzetük miatt nem lehettek volna jogosultak támogatásra a KAP-ból. A pénzügyi korrekciók elhalasztását célzó határozat feltételeként felkérték Görögországot, hogy cselekvési tervvel kezelje a helyzetet. A 2009–2012 közötti és azt követő évekre vonatkozó igények tekintetében folyamatban vannak a nettó pénzügyi korrekciókat eredményező záróelszámolási eljárások. Továbbá a tervezett korrekciós intézkedések végrehajtásának elmulasztása a legelőkkel kapcsolatos hiányosságra vonatkozó nettó pénzügyi korrekciók elhalasztásának visszavonását eredményezte, és a görög hatóságoknak 2014. június 24-én felfüggesztést kilátásba helyező levelet küldtek, amelyben egyértelmű határidőt állapítottak meg a fennmaradó célkitűzések megvalósítására. Ezenfelül Portugália 2013-ban befejezte a MePaR/FIR színvonalában tapasztalt súlyos hiányosságok orvosolását célzó átfogó cselekvési terv végrehajtását, míg Franciaország tekintetében széles körű cselekvési tervet indítottak a MePaR aktualizálására és kiegészítésére, amely várhatóan a 2016-os igénylési évre fejeződik be. Portugália tekintetében a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás eredményeképpen több mint 100 millió EUR-t követeltek vissza nettó pénzügyi korrekció formájában a 2007–2009 közötti évekre vonatkozóan, míg a későbbi évek kapcsán a szabályszerűségi eljárások még folyamatban vannak. Franciaország esetében a 2008–2010-es évek tekintetében több jelentős pénzügyi korrekció van folyamatban; ezek vonatkozásában igen előrehaladott szakaszban tart a záróelszámolási eljárás. Egy 2014 februárjában lefolytatott ellenőrzés arra mutatott rá, hogy míg általánosságban a cselekvési terv végrehajtása megfelelő ütemben halad, néhány köztes kötelezettségvállalást nem teljesítettek. Következésképpen felkérték Franciaországot e problémák megoldására, ugyanakkor részletesebb jelentéstételt kértek, hogy a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság közvetlenebben nyomon tudja követni a megvalósítást. Megjegyzendő, hogy Franciaországban sikeresen végrehajtották a támogatási jogosultságok kezelését és a kölcsönös megfeleltetési rendszert lefedő cselekvési tervet. Az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) és a MePaR színvonalának ellenőrzése a szükséges iránymutatással és támogatással együtt most már a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságon belül 2014-ben létrejött új csoport feladata. Az 5 %-ot meghaladó hibaarányok kiigazításának eredményeképpen cselekvési tervek születtek, miután a Számvevőszék bizonyos kontrollrendszereket „nem eredményes”-ként vagy „részben eredményes”-ként értékelt (például Románia, Bulgária, Portugália), illetve a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság által végzett ellenőrzések alapján és a bejelentett ellenőrzési statisztikákat illető megbízhatóság hiányából adódóan (például Görögország, Hollandia). Például Romániában „a mikrovállalkozások létrehozásának és fejlesztésének támogatása” elnevezésű 312. intézkedés kapcsán a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság szabályszerűségi ellenőrzései és a Számvevőszék ellenőrzései során egyaránt jelentős rendszerszintű hiányosságokat tártak fel. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság kérése alapján a román hatóságok cselekvési tervet hajtottak végre a helyzet javítása érdekében. Ezen túlmenően 2013-ban megszakították az ehhez az intézkedéshez kapcsolódóan a Bizottság által Románia számára teljesített visszatérítéseket. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság a román hatóságokkal folytatott folyamatos munkája alapján 2014 májusában úgy vélte, hogy a 312. intézkedésre vonatkozó speciális cselekvési terv végrehajtására irányuló erőfeszítéseket folytatni kell, de a kifizetéseket újra lehet indítani azzal a feltétellel, hogy a román hatóságok elfogadják a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság által végzett szoros nyomon követést, így mérsékelni lehet a kockázatot. Mindazonáltal csak egy jövőbeli ellenőrzést követően lehet véglegesen megbizonyosodni arról, hogy a 312. intézkedéshez kapcsolódó rendszerszintű hiányosságokat sikeresen megoldották. Az uniós költségvetést szabályszerűségi záróelszámolási eljárások útján védik majd meg, amely nettó pénzügyi korrekciókat és a tagállam általi visszafizettetést eredményez; ugyanakkor folyamatban van a romániai vidékfejlesztési programok igen szoros nyomon követése. Bulgáriában a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság vidékfejlesztésre vonatkozó ellenőrzései során súlyos hiányosságokat tártak fel az adminisztratív ellenőrzésekben és a helyszíni ellenőrzésekben is. A legfőbb hiányosságok a közbeszerzési eljárások ellenőrzését, a nem elszámolható és/vagy nem ésszerű költségek meglétét, a helyszíni ellenőrzések alkalmazási körét, valamint az előlegek korai és nagy összegű kifizetését érintették. Az előlegek magas szintjét az n+2-es kötelezettség-visszavonási szabállyal összefüggésben kell vizsgálni. Felkérték a bolgár hatóságokat annak kifejtésére, hogy miért kellett ilyen korán ilyen nagy összegben előleget fizetni. A bolgár hatóságok válaszát kellően figyelembe fogják venni, amikor megállapításra jutnak az n+2-es szabály esetleges megkerülésével kapcsolatban és amikor döntést hoznak a pénzügyi korrekció szükségességéről. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság által 2013 elején valamennyi tagállamnak kiküldött első levelet követően a tagállamok a hibaarányok csökkentésére irányuló nemzeti cselekvési tervek kialakítására és nyomon követésére vonatkozó eljárást dolgoztak ki. A tagállamok a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság szolgálataival szoros együttműködésben benyújtották cselekvési terveiket, valamint 2013-ban és 2014-ben három szeminárium is megrendezésre került az aktuális helyzet bemutatása és iránymutatás nyújtása céljából. 4.2.4. Kohéziós politika: ERFA és ESZA 2000–2006 Mivel a 2000–2006 közötti időszak lezárása az utolsó szakaszban van, hasznos összehasonlítás végezhető a korrekciós intézkedések és az összes kiadás átfogó eredményeiről, és így teljesebb kép alkotható a korrekciós mechanizmusok hatásáról. Az ERFA és az ESZA alapok tekintetében 2013 végén a pénzügyi korrekciók teljes összege – kizárólag a Bizottság felügyeleti munkája alapján – 8,8 milliárd EUR volt, ami az allokációk (196,9 milliárd EUR) hozzávetőleg 4,5 %-ának felel meg 2013 végén. A korrekciós ráta 5,1 %-ra emelkedik, ha figyelembe vesszük a tagállamok által bejelentett és saját ellenőrzési tevékenységükhöz kapcsolódó további pénzügyi korrekciókat. A Bizottság által a lezárási szakaszban kiszabott pénzügyi korrekciók nagyjából a Bizottság által az említett programozási időszakra vonatkozóan kiszabott pénzügyi korrekciók egyharmadát teszik ki. Ebbe beletartoznak az allokációk 0,8 %-ának megfelelő, 2013 végén még folyamatban levő korrekciók összegei (1 502 millió EUR), melyeket tartalmaznak a tagállamok hatóságainak hivatalosan megküldött, de a tagállamok által még nem elfogadott lezáró levelek. Ezek az adatok az érintett főigazgatóságok által az Európai Parlament részére a „Jelentés az ERFA és az ESZA 2000–2006 közötti programjain elvégzett pénzügyi korrekciókról” című 2013. április 12-i jelentésben[8] közölt számadatok frissítései. 4.2.4. táblázat: 2000–2006 közötti programozási időszak – ERFA és ESZA, visszaigazolt és folyamatban lévő pénzügyi korrekciók 2013.12.31-én; tagállamok szerinti bontás || millió EUR Tagállam || ERFA+ESZA hozzájárulás összege || A hozzájárulások összege az összes hozzájárulás %-ában || Visszaigazolt pénzügyi korrekciók || Folyamatban levő pénzügyi korrekciók (lezáró levelek elküldve) || A 2000–2006 közötti időszakra kiszabott összes pénzügyi korrekció || Pénzügyi korrekciók az ERFA+ESZA hozzájárulások százalékában || Kiszabott pénzügyi korrekciók az összes pénzügyi korrekció arányában Belgium || 1 945 || 1,0 % || 15 || 0 || 16 || 0,8 % || 0,2 % Cseh Köztársaság || 1 456 || 0,7 % || 5 || 6 || 11 || 0,8 % || 0,1 % Dánia || 570 || 0,3 % || 1 || – || 1 || 0,1 % || 0,0 % Németország || 26 960 || 13,7 % || 50 || 0 || 50 || 0,2 % || 0,6 % Észtország || 305 || 0,2 % || 2 || – || 2 || 0,5 % || 0,0 % Írország || 3 067 || 1,6 % || 21 || 142 || 163 || 5,3 % || 1,9 % Görögország || 20 211 || 10,3 % || 1 154 || 66 || 1 221 || 6,0 % || 13,9 % Spanyolország || 40 686 || 20,7 % || 3 246 || 260 || 3 506 || 8,6 % || 40,0 % Franciaország || 14 825 || 7,5 % || 332 || 23 || 355 || 2,4 % || 4,1 % Olaszország || 27 501 || 14,0 % || 1 229 || 1 354 || 2 582 || 9,4 % || 29,5 % Ciprus || 53 || 0,0 % || – || – || – || 0,0 % || 0,0 % Lettország || 518 || 0,3 % || 4 || – || 4 || 0,8 % || 0,1 % Litvánia || 773 || 0,4 % || 3 || – || 3 || 0,3 % || 0,0 % Luxemburg || 71 || 0,0 % || 2 || – || 2 || 2,6 % || 0,0 % Magyarország || 1 695 || 0,9 % || 12 || – || 12 || 0,7 % || 0,1 % Málta || 57 || 0,0 % || – || – || – || 0,0 % || 0,0 % Hollandia || 2 702 || 1,4 % || 44 || – || 44 || 1,6 % || 0,5 % Ausztria || 1 647 || 0,8 % || 0 || 0 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Lengyelország || 7 032 || 3,6 % || 180 || – || 180 || 2,6 % || 2,1 % Portugália || 18 178 || 9,2 % || 190 || – || 190 || 1,0 % || 2,2 % Szlovénia || 215 || 0,1 % || 2 || – || 2 || 0,9 % || 0,0 % Szlovákia || 1 245 || 0,6 % || 44 || 1 || 45 || 3,6 % || 0,5 % Finnország || 1 789 || 0,9 % || 0 || – || 0 || 0,0 % || 0,0 % Svédország || 1 634 || 0,8 % || 12 || – || 12 || 0,7 % || 0,1 % Egyesült Királyság || 16 129 || 8,2 % || 293 || 1 || 294 || 1,8 % || 3,4 % Interreg || 5 645 || 2,9 % || 26 || 41 || 67 || 1,2 % || 0,8 % Összesen || 196 911 || 100,0 % || 6 866 || 1 895 || 8 761 || 4,5 % || 100,0 % Négy tagállam esetében a korrekciós arány meghaladja az átlagos 4,5 %-ot; a négy tagállamot érintő korrekciók a korrekciók teljes összegének 85 %-át és a összes kapott hozzájárulás 47 %-át teszik ki. Érdemes kiemelni, hogy a Bizottság által e tagállamokra vonatkozóan bejelentett pénzügyi korrekciókat eredményező problémák nagy többségét mostanra már megoldották. Ez különösen igaz például a Spanyolországra vonatkozóan 2,6 milliárd EUR összegben bejelentett ERFA-korrekciókra (a 2000–2006 közötti időszak tekintetében a Bizottság által a spanyol irányítási és kontrollrendszerekben feltárt olyan hiányosságok miatt, amelyeket kezeltek és amelyek a 2007–2013 közötti időszak operatív programjaiban már nincsenek jelen) és a Görögországra vonatkozó 1,1 milliárd EUR összegű ERFA-korrekciókra (az építési beruházások 2005 előtti közbeszerzési eljárásaiban és a szerződések végrehajtása kapcsán tapasztalt hiányosságok megoldása érdekében hozott intézkedések eredménye). Olaszország és Írország esetében a bejelentett korrekciók többsége folyamatban lévő korrekció, amelyeket a Bizottság a lezárási szakaszban javasolt és amelyeket a tagállamok vitattak és azokhoz kapcsolódóan mérlegelés tárgyát képező további információkat nyújtottak be. Olaszország vonatkozásában e korrekciók jelentős része be nem fejezett projektekhez kapcsolódik. Az ESZA tekintetében a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága célja a jövőre nézve az, hogy a hibák korrekciójának szükségessége helyett a hibák megelőzése kerüljön előtérbe. Ez különösen azon tagállamoknál fontos, ahol a pénzügyi korrekciók az elmúlt években a legmagasabbak voltak, így például Spanyolország, Olaszország és Románia esetében (lásd a fenti 4.2.4. és az alábbi 4.2.5. táblázatot). Mivel a spanyolországi programokhoz kapcsolódóan visszatérő jelleggel magas volt a fenntartások száma, a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága 2011-ben úgy határozott, hogy célzott cselekvési tervet indít a spanyolországi ESZA-programok végrehajtó hatóságai számára, különösen azért, hogy az uniós szabályozások által nyújtott összes egyszerűsítési lehetőség teljes körű kiaknázására és (például a foglalkoztatási támogatási programok vonatkozásában) a szükségtelenül túl szigorú nemzeti jogosultsági szabályok megszüntetésére ösztönözze őket. Az elfogadott intézkedések eredményes végrehajtásának nyomon követésére munkacsoportot hoztak létre az ellenőrzési személyzet tagjaiból és a területi szakreferensekből. Olaszországban hasonló tevékenységeket hajtottak végre. További példák is rendelkezésre állnak a feltárt és visszatérő problémák alapvető okainak kezelését célzó, a tagállamokkal való szoros együttműködésre, például Romániában, ahol a Bizottság együttműködött a nemzeti hatóságokkal annak érdekében, hogy a korábbi és az új programozási időszakra vonatkozóan megerősítsék a romániai irányítási és kontrollrendszereket. Tágabb perspektívában szemlélve a kérdést, az új programozási időszakban minden bizonnyal tovább fog javulni az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) végrehajtása annak eredményeképpen, hogy megerősítették a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó szabályozási keretet – ideértve különösen az éves megbízhatósági csomagot és a nettó pénzügyi korrekciók alkalmazásának lehetőségét súlyos hiányosságok esetén –, folytatták a megszakításokra és felfüggesztésekre vonatkozóan meglévő szigorú politika alkalmazását és kifejezetten ösztönözték valamennyi egyszerűsítési lehetőség alkalmazását. A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága azokra az elmúlt években kezdeményezett erőfeszítésekre is építeni fog, melyek célja, hogy segítse a tagállamokat rendszereiknek az elérhető legjobb gyakorlatok révén történő javításában. 4.2.4. ábra: A tagállamok kumulált visszaigazolt és folyamatban lévő pénzügyi korrekciói 2013.12.31-én az ERFA és az ESZA 2000–2006 közötti programozási időszakára vonatkozóan a kapott hozzájáruláshoz viszonyítva 4.2.5. Kohéziós politika: ERFA/Kohéziós Alap és ESZA 2007–2013 Mivel a 2007–2013 közötti programozási időszak még nem tart a lezárási szakaszban, természetes, hogy a korrekció tárgyát képező kumulált összegek most még sokkal alacsonyabbak, mint a 2000–2006 közötti időszak vonatkozásában. Ez is azt tükrözi, hogy a legjelentősebb pénzügyi korrekciókra lezáráskor kerül sor. A következő években minden bizonnyal emelkedni fognak az alábbi összegek. Itt hivatkozunk a tagállamok által ebben az időszakban tett korrekciókra – lásd a 7. szakaszt. 4.2.5. táblázat: 2007-2013 közötti programozási időszak – ERFA/Kohéziós Alap és ESZA, visszaigazolt és folyamatban lévő pénzügyi korrekciók 2013.12.31-én; tagállamok szerinti bontás || millió EUR Tagállam || ERFA/Kohéziós Alap + ESZA hozzájárulási összeg a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozóan || A hozzájárulások összege az összes hozzájárulás %-ában || Visszaigazolt pénzügyi korrekciók || Folyamatban levő pénzügyi korrekciók (lezáró levelek elküldve) || A 2007-2013 közötti időszakra kiszabott összes pénzügyi korrekció || Pénzügyi korrekciók az ERFA/Kohéziós Alap + ESZA hozzájárulások százalékában || Kiszabott pénzügyi korrekciók az összes pénzügyi korrekció arányában Belgium || 2 063 || 0,6 % || 10 || 0 || 10 || 0,5 % || 0,5 % Bulgária || 6 674 || 1,9 % || 8 || 8 || 16 || 0,2 % || 0,8 % Cseh Köztársaság || 26 540 || 7,6 % || 285 || 2 || 287 || 1,1 % || 15,0 % Dánia || 510 || 0,1 % || 0 || – || 0 || 0,0 % || 0,0 % Németország || 25 488 || 7,3 % || 19 || 0 || 19 || 0,1 % || 1,0 % Észtország || 3 403 || 1,0 % || 10 || – || 10 || 0,3 % || 0,5 % Írország || 751 || 0,2 % || 21 || 0 || 21 || 2,8 % || 1,1 % Görögország || 20 210 || 5,8 % || 144 || – || 144 || 0,7 % || 7,5 % Spanyolország || 34 649 || 10,0 % || 276 || 39 || 316 || 0,9 % || 16,5 % Franciaország || 13 449 || 3,9 % || 26 || 0 || 27 || 0,2 % || 1,4 % Horvátország || 858 || 0,2 % || – || – || – || 0,0 % || 0,0 % Olaszország || 27 923 || 8,0 % || 72 || 0 || 72 || 0,3 % || 3,7 % Ciprus || 612 || 0,2 % || – || – || – || 0,0 % || 0,0 % Lettország || 4 530 || 1,3 % || 23 || – || 23 || 0,5 % || 1,2 % Litvánia || 6 775 || 2,0 % || 0 || – || 0 || 0,0 % || 0,0 % Luxemburg || 50 || 0,0 % || 0 || – || 0 || 0,0 % || 0,0 % Magyarország || 24 908 || 7,2 % || 174 || – || 174 || 0,7 % || 9,1 % Málta || 840 || 0,2 % || – || – || – || 0,0 % || 0,0 % Hollandia || 1 660 || 0,5 % || – || – || – || 0,0 % || 0,0 % Ausztria || 1 204 || 0,3 % || 2 || 7 || 9 || 0,7 % || 0,5 % Lengyelország || 67 186 || 19,3 % || 205 || 3 || 208 || 0,3 % || 10,9 % Portugália || 21 412 || 6,2 % || 1 || 26 || 28 || 0,1 % || 1,4 % Románia || 19 058 || 5,5 % || 358 || 5 || 362 || 1,9 % || 18,9 % Szlovénia || 4 101 || 1,2 % || 14 || 1 || 15 || 0,4 % || 0,8 % Szlovákia || 11 496 || 3,3 % || 102 || 30 || 132 || 1,1 % || 6,9 % Finnország || 1 596 || 0,5 % || 0 || – || 0 || 0,0 % || 0,0 % Svédország || 1 626 || 0,5 % || 1 || – || 1 || 0,1 % || 0,1 % Egyesült Királyság || 9 891 || 2,8 % || 36 || 7 || 43 || 0,4 % || 2,2 % Határokon átnyúló || 7 987 || 2,3 % || 0 || – || 0 || 0,0 % || 0,0 % Összesen || 347 450 || 100,0 % || 1 790 || 128 || 1 918 || 0,6 % || 100,0 % Mivel a 2007–2013 közötti időszak programjait több alapból finanszírozzák, a fenti táblázatban nincs feltüntetve az ERFA és a Kohéziós Alap közötti megoszlás. Nyolc tagállam esetében a korrekciós arány meghaladja az átlagos 0,6 %-ot; a nyolc tagállamot érintő korrekciók a korrekciók teljes összegének 75 %-át és a kapott hozzájárulások 40 %-át teszik ki. 4.2.5. ábra: A tagállamok kumulált visszaigazolt és folyamatban lévő pénzügyi korrekciói 2013.12.31-én az ERFA/Kohéziós Alap és az ESZA 2007–2013 közötti programozási időszakára vonatkozóan a kapott hozzájáruláshoz viszonyítva Az ERFA/Kohéziós Alap és a Kohéziós Alap tekintetében a Bizottság 2013-ban továbbra is szigorú felügyeleti szerepet töltött be és biztosította, hogy a tagállamok kezeljék az irányítási és kontrollrendszereikben feltárt hiányosságokat. A célkitűzés az volt, hogy feltárjanak és kezeljenek minden jelentős fennálló lényeges kockázatot, hogy megfelelő védelmet nyújtsanak az uniós költségvetés számára, és hogy a programok lezárásáig elfogadható szintre csökkentsék a fennmaradó kockázatot. Ez a 2000–2006 közötti programozási időszakhoz viszonyítva átfogó javulást eredményezett a 2007–2013 közötti programozási időszak tekintetében, és a kohéziós kiadásoknál tapasztalt hibák előfordulása az évek folyamán kedvező tendenciát mutatott a Bizottság által a tagállamokkal együttműködésben tett intézkedéseknek köszönhetően. Először is megerősítették a nemzeti irányítási és kontrollrendszerek arra irányuló kapacitását, hogy a hibákat a kiadások Bizottságnak való bejelentése előtt megelőzzék, feltárják és korrigálják. Egyrészt a bizottsági szolgálatok jelentős irányítási és ellenőrzési erőfeszítéseket tettek, hogy javítsák a tagállamok első szintű ellenőrzéseinek működését. Másrészt a 2007–2013 közötti időszak rendeletei előírták, hogy az ellenőrző hatóságoknak a műveletek ellenőrzésére vonatkozó statisztikai mintát kell használniuk. Ez a Bizottság által végzett, jelentős kapacitásépítési erőfeszítéseket eredményező kimerítő ellenőrzési felügyelettel és iránymutatással együtt nagymértékben elősegítette a tagállamok éves kontrolljelentéseiben szereplő és a Bizottság megbízhatósági eljárásában az irányítási és kontrollrendszerek eredményességére vonatkozó mutatóként használt hibaarányok megbízhatóságának javulását. A Bizottság ezért ellenőrzési munkájának súlypontját át tudta helyezni az ellenőrző hatóságok munkájára vonatkozó megbízhatóság megszerzésére, és a leggyengébbekre, illetve az uniós alapokból legnagyobb mértékben részesülőkre összpontosíthatott. A Bizottság ezenfelül folyamatosan nyomon követi a feltárt hiányosságokat és azt, hogy az ellenőrző hatóság munkája továbbra is kielégítő legyen, amikor egy program megkapja az egységes ellenőrzési státuszt. Az ellenőrző hatóságokkal folytatott szoros együttműködés biztosítja, hogy már nemzeti szinten időben feltárják és megoldják a problémákat, valamint bizottsági szinten is hozzájárul a megbízhatósági eljárás javulásához. A Bizottság saját maga is végez kockázatalapú helyszíni ellenőrzéseket, többek között a kedvezményezettek szintjén, amennyiben úgy véli, hogy bizonyos hiányosságok (különösen az olyan összetett kérdéseket illetően, mint az ERFA/Kohéziós Alap tekintetében a közbeszerzés vagy állami támogatási ügyek) feltáratlanul maradhatnak, illetve azokat nem tárják fel kellő időben. Ez magában foglalja a korrekciós cselekvési tervek végrehajtásának ellenőrzését megszakítások vagy felfüggesztések esetén. Ezek az ellenőrzések a fenntartás alá helyezett programok irányítási és kontrollrendszereinek javulásához is hozzájárulnak azáltal, hogy biztosítják a Bizottságnak a későbbiekben bejelentendő kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét. Emellett további, közvetlenebb megbízhatósági forrást nyújtanak a Bizottság számára. Másodszor a problémák feltárását szolgáló fejlesztett kapacitásokat proaktívan használták, hogy javítsák a tagállamok irányítási rendszereinek működését, ugyanakkor végrehajtsák a szükséges pénzügyi korrekciókat. A Bizottság 2008 óta szisztematikusan és következetesen alkalmazta a kifizetések megszakításának és/vagy felfüggesztésének jogi lehetőségét a jelentős irányítási hiányosságokkal küzdő programok tekintetében, illetve – függőben lévő kifizetések hiányában – a főigazgatók úgy döntöttek, hogy figyelmeztető levelet küldenek, így elkerülhető volt, hogy az Unió magas hibakockázatú kiadásokat térítsen vissza, ugyanakkor komoly ösztönzést jelentett a tagállamoknak az irányítási és kontrollrendszereik gyors javítására. A megszakításokat vagy felfüggesztéseket valóban csak akkor szüntetik meg, miután megalapozott bizonyosságot szereztek arról, hogy előrehaladás történt a szükséges intézkedések, többek között a pénzügyi korrekciók végrehajtásában (lásd a 6. szakaszt). Ezzel párhuzamosan az Unió és a tagállamok ellenőrző hatóságainak közös munkája lehetővé tette, hogy jobb megállapodásra jussanak a szükséges pénzügyi korrekciókról és azokat végre is hajthassák, hogy többek között átalánykorrekció alkalmazásával megfelelő védelemben részesítsék az uniós költségvetést a szabálytalan kiadásokkal szemben. A tagállamok az e korrekciók által érintett uniós forrásokat cserében újra felhasználhatták más projektekre. Az ilyen korrekciók azonban még mindig jelentős pénzügyi és politikai hatást fejtenek ki az érintett tagállamokban, mivel a szabálytalan kiadást nemzeti forrásokból kell finanszírozni, hacsak azt vissza nem fizettetik a kedvezményezettekkel. A fennmaradó kockázatok, valamint az irányító hatóságok szintjén a tagállamoknál és a programoknál feltárt hiányosságok csökkentése érdekében a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság is további kapacitásépítési intézkedésekre vonatkozó kezdeményezéseket tett a 2007–2013 közötti időszak programjai tekintetében. 2013 elején új, az igazgatási kapacitások építésével foglalkozó kompetenciaközpontot hoztak létre az ERFA-t és a Kohéziós Alapot irányító közigazgatások támogatása érdekében. A kompetenciaközpont a közbeszerzésekre vonatkozóan közbeszerzési cselekvési tervet állított össze a Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatósággal és a többi esb-alappal együttműködésben. Intézkedéseket hoztak az állami támogatási szabályok megfelelő végrehajtásának javítására is, valamint a helyben meglévő bevált módszerek kihasználása érdekében jelenleg az alapokat irányító közigazgatások közötti információcsere-platformot fejlesztenek. Az ESZA tekintetében a 2013. évi fejlemények megerősítik azt a hosszú távú tendenciát, hogy a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága kiadásai egyre kevésbé vannak kitéve hibáknak, ugyanakkor a kifizetések volumene jelentősen emelkedett. Az ERFA-ra és a Kohéziós Alapra vonatkozóan a fentiekben említett közös tényezőkön túl jelentősen csökkent a hibák előfordulásának valószínűsége azóta, hogy bevezették az ESZA-hoz kapcsolódó költségek egyszerűsítettköltség-opciók alapján történő bejelentésének lehetőségét. Az elmúlt években egyre inkább elterjedt e módszer alkalmazása, ami a Bizottság által annak érdekében tett jelentős erőfeszítéseknek köszönhető, hogy meggyőzze a tagállamokat a 2007–2013 közötti időszak strukturális alapjaira vonatkozó rendeletek által kínált egyszerűsítési lehetőségek teljes körű kiaknázására. Ezek az erőfeszítések a 2014–2020 közötti programozási időszak tekintetében tovább fokozódtak. A Bizottság ugyanakkor több tagállammal is szorosan együttműködött, hogy megszüntessék a szükségtelenül bonyolult nemzeti jogosultsági szabályokat és bevezessék a nemzeti jogszabályokban szükséges változtatásokat. Ez különösen Spanyolországra és Olaszországra vonatkozott. Felismerve, hogy tovább lehet erősíteni az irányítási és kontrollrendszereket és azokat össze lehet hangolni a szakpolitikai területek között, a Bizottság megerősített szabályozási keretet fogadott el a 2014–2020 közötti programozási időszakra vonatkozóan. A további változások érdekében jelentős hajtóerőként szolgálnak majd a kohéziós politika terén a nettó pénzügyi korrekciók Bizottság általi alkalmazása lehetőségeinek bővülése, valamint tagállami szinten az elszámoltathatóság fokozása – lásd az 5. szakaszt. 4.3. Visszafizettetések Az alábbi táblázatok a 2009–2013 közötti időszakra vonatkozóan visszaigazolt és végrehajtott visszafizettetések összegeit tartalmazzák. Mindkét kategória emelkedő tendenciát mutat. 4.3.1. táblázat: Visszaigazolt visszafizettetések, 2009–2013 millió EUR || Évek || Összesen 2009–2013 || Összesen 2008–2012 Visszafizettetések || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || 2013 Mezőgazdaság || || || || || || || EMGA || 163 || 178 || 174 || 162 || 227 || 905 || 1 038 Vidékfejlesztés || 25 || 114 || 161 || 145 || 139 || 585 || 446 Kohézió || 102 || 24 || 50 || 22 || 83 || 280 || 228 Belső szakpolitikai területek || 100 || 188 || 270 || 252 || 393 || 1 202 || 849 Külső szakpolitikai területek || 81 || 137 || 107 || 107 || 93 || 524 || 463 Igazgatás || 9 || 5 || 8 || 7 || 6 || 35 || 30 Összesen || 480 || 646 || 770 || 695 || 941 || 3 530 || 3 053 4.3.2. táblázat: Végrehajtott visszafizettetések, 2009–2013 millió EUR || Évek || Összesen 2009–2013 || Összesen 2008–2012 Visszafizettetések || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || 2013 Mezőgazdaság || || || || || || || EMGA || 148 || 172 || 178 || 161 || 155 || 814 || 1 015 Vidékfejlesztés || 25 || 114 || 161 || 166 || 129 || 595 || 466 Kohézió || 102 || 25 || 48 || 14 || 81 || 270 || 219 Belső szakpolitikai területek || 100 || 162 || 268 || 229 || 398 || 1 157 || 799 Külső szakpolitikai területek || 81 || 136 || 77 || 99 || 93 || 486 || 425 Igazgatás || 9 || 5 || 2 || 9 || 6 || 31 || 25 Összesen || 464 || 614 || 734 || 678 || 862 || 3 353 || 2 949 5. A 2014–2020 KÖZÖTTI PROGRAMOZÁSI IDŐSZAKRA TERVEZETT NETTÓ PÉNZÜGYI KORREKCIÓK ÉS FEJLESZTÉSEK 5.1. Háttér-információk A költségvetés végrehajtásának típusa és a szakpolitikai terület befolyással vannak arra, hogy az uniós költségvetésre milyen hatást gyakorolnak a különböző korrekciós mechanizmusok. Ugyanakkor a korrekciós mechanizmusok minden esetben ugyanazzal az eredménnyel járnak: az uniós költségvetést megvédik a jogsértéssel teljesített kiadással szemben. A nettó pénzügyi korrekció olyan korrekció, amelynek esetében az érintett tagállam nem használhatja fel újra a korrekció tárgyát képező és visszafizettetett összegeket, következésképpen elveszíti azokat. Ebből következően a szóban forgó kiadásra vonatkozó uniós finanszírozás csökken. Nevezetesen a KAP területén a korrekciós intézkedés eredményeként a korábban kifizetett összegek címzett bevétel formájában visszatérnek az uniós költségvetésbe. A kohéziós politika vonatkozásában a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó jogszabályok lehetővé teszik, hogy a korrekció tárgyát képező összegek bizonyos feltételek mellett újra felhasználhatók legyenek más támogatható projektekre, így megvalósíthatók a program céljai. A korábban kifizetett összegek uniós költségvetésbe történő visszafizetéséhez vezető nettó pénzügyi korrekciók általában kivételesnek számítottak. Miután a mezőgazdaság területén évek óta sikeresen alkalmazzák a nettó pénzügyi korrekciókat, a jogalkotó úgy határozott, hogy a 2014–2020 közötti új programozási időszakban a nettó pénzügyi korrekciókat szélesebb körben, a kohéziós politikára kiterjedően is alkalmazni kell. Megjegyzendő, hogy a Bizottság (a mezőgazdasági alapoktól eltérő alapok esetében) a programok végrehajtásának üteme miatt legkorábban 2016-ban fog nettó pénzügyi korrekciókat bejelenteni (az első programbeszámolókat 2016. február 15-ig kell benyújtani). 5.2. 2013. évi nettó pénzügyi korrekciók: az uniós költségvetésre gyakorolt hatás 5.2. táblázat: A pénzügyi korrekciók és a visszafizettetések uniós költségvetésre gyakorolt hatása Szakpolitikai terület || Teljes végrehajtott összeg 2013-ban (millió EUR-ban) || Jogsértéssel teljesített kiadás kizárása (igen/nem) || Visszatérítés az uniós költségvetésbe (igen/nem) || Az uniós költségvetésre gyakorolt hatás || Főbb érintett költségvetési kiadási alcímek Mezőgazdaság: || 995 || || || || EMGA pénzügyi korrekciók || 481 || I || I || Címzett bevétel || 05 02 05 03 EMGA visszafizettetések || 155 || I || I || Címzett bevétel || 05 02 05 03 Vidékfejlesztési pénzügyi korrekciók || 230 || I || I || Címzett bevétel || 05 04 Vidékfejlesztési visszafizettetések || 129 || I || I* || – || – Kohéziós politika: || 1 839 || || || || Visszavonással végrehajtott pénzügyi korrekciók || 775 || I || N || – || – Visszafizettetéssel végrehajtott pénzügyi korrekciók || 489 || I || I || Címzett bevétel || 13 03 13 04 04 02 11 06 Kötelezettségvállalás visszavonásával/lezáráskor érvényesített levonással végrehajtott pénzügyi korrekciók || 494 || I || I** || – || – Visszafizettetések || 81 || I || I || Címzett bevétel || 13 03 13 04 04 02 11 06 Egyéb szakpolitikai területek: || 500 || || || || Kötelezettségvállalás visszavonásával/lezáráskor érvényesített levonással végrehajtott pénzügyi korrekciók || 1 || I || N** || – || – Visszafizettetéssel végrehajtott pénzügyi korrekciók || 2 || I || I || Címzett bevétel || 18 03 Visszafizettetések || 497 || I || I || Címzett bevétel || Különféle ÖSSZESEN || 3 334 || || || || * Az EMVA hatályos jogi kerete szerint a visszafizettetéseket kifizetésekkel ellentételezik, így az érintett tagállam által újra felhasználható összegek szabadulnak fel; lezáráskor (2015 után) az ilyen összegeket nem lehet újra felhasználni és visszafizetési felszólítást kell kibocsátani. A SAPARD és a TRDI esetében a visszafizettetéseket visszafizetési felszólítások kibocsátásával teljesítik, mivel az alapok a lezárási szakaszban tartanak. ** Különösen a kohéziós politika hatályos jogi kerete szerint – de más szakpolitikai területek esetében is – a pénzügyi korrekciók csak az alábbi esetekben eredményezhetik a kiadások/keretösszegek csökkentését (de nem a pénzösszegek uniós költségvetésbe való tényleges visszaáramlását): – a tagállamok nem tudnak elegendő elszámolható kiadást bemutatni, – a programok lezárását követően már nem lehetséges a kiadások helyettesítése, – nincs egyetértés a Bizottsággal. A nettó pénzügyi korrekciók „jogtalanul kifizetett összegeknek a [...] visszafizetéséből származó bevételek”-et eredményeznek, és címzett bevételként kezelendők[9]. A költségvetési rendelet két kivételtől eltekintve[10] nem tartalmaz konkrét rendelkezéseket arra vonatkozóan, hogy hogyan lehet felhasználni a nettó pénzügyi korrekció által generált címzett bevételt. A költségvetési rendelet alkalmazási szabályainak 7. cikke értelmében azonban a költségvetési megjegyzések jelzik, hogy mely tételekhez kell könyvelni a címzett bevételeknek megfelelő előirányzatokat. Összefoglalásul: a címzett bevételt ahhoz a költségvetési tételhez vagy alaphoz számolják el, amelyre vonatkozóan a kiadást eredetileg kifizették és újra fel lehet használni – lásd az alábbi táblázatot –, azonban a címzett bevételeket nem rendelik meghatározott tagállamokhoz. 5.3. A nemzeti költségvetésekre gyakorolt hatás A megosztott irányítás keretében az összes pénzügyi korrekció és visszafizettetés – végrehajtási módjától függetlenül – hatással van a nemzeti költségvetésekre. Hangsúlyozandó, hogy még ha nem is történik visszatérítés az EU költségvetésébe, a pénzügyi korrekciók tagállami szinten gyakorolt hatása mindig negatív. Ez azért van így, mert a tagállamnak – hogy ne veszítsen el uniós forrásokat– a nem elszámolható kiadásokat támogatható műveletekkel kell helyettesítenie. Ez azt jelenti, hogy a tagállam fedezi saját forrásaival (a nemzeti költségvetésből) az uniós programok szabályai értelmében nem elszámolhatónak minősített kiadások uniós társfinanszírozása elvesztésével járó pénzügyi következményeket (alternatív költség formájában), hacsak vissza nem fizetteti az összegeket az egyes kedvezményezettekkel. Ez nem mindig lehetséges, például a programszinten (a programirányításért felelős nemzeti igazgatásban észlelt hiányosságok miatt) alkalmazott átalánykorrekciók esetében, melyek nem kapcsolódnak közvetlenül a projektszinten jelentkező szabálytalanságokhoz. 5.4. Mezőgazdaság 5.4.1. A helyzet 2013-ig A KAP-ra vonatkozó jogi keret szerint a szabályszerűségi záróelszámolás lezárását követően a Bizottság által a tagállamokra kiszabott pénzügyi korrekciók az EMGA-ra és az ERFA-ra egyaránt vonatkozó első záróelszámolási határozatok óta mindig is nettó korrekciók voltak és továbbra is azok lesznek. Az EMGA esetében a Bizottság minden évben kettő–négy szabályszerűségi záróelszámolási határozatot fogad el egyéni pénzügyi korrekciók csomagjára vonatkozóan. 2013-ban a Bizottság négy ilyen határozatot hozott, melyek 147 darab, összesen 1,1 milliárd EUR összegű egyedi pénzügyi korrekcióra vonatkoztak (ez a 2013. évi költségvetésben a KAP-ra vonatkozó kiadások 2,4 %-a) – lásd a 3.1. táblázatot, visszaigazolt összegek. Az elfogadott pénzügyi korrekciók 70 %-a négy tagállamban összpontosult, ezek a következők: Görögország, Franciaország, az Egyesült Királyság és Lengyelország. Ez azonban a nemzeti és regionális kontrollrendszerek minőségének alakulásától függően évről évre változhat. 2013-ban összesen 636 millió EUR összegű korrekciót hajtottak végre. Az EMGA esetében a pénzügyi korrekciót úgy hajtják végre, hogy az érintett összeget levonják a Bizottság által a tagállam számára a pénzügyi korrekcióról szóló bizottsági határozatot követő második hónapban teljesítendő havi kifizetésekből. Az ERFA esetében a pénzügyi korrekciók összegét a tagállamok visszatérítik az uniós költségvetésbe. 2013-ban az ERFA pénzügyi korrekcióiból származó címzett bevételek 212 millió EUR-t tettek ki, míg az átmeneti vidékfejlesztési eszközre (TRDI) vonatkozóan további 18 millió EUR folyt be. A tagállamok költségvetésére gyakorolt nyomás enyhítése érdekében opciót vezettek be, amelynek értelmében bizonyos volumenű korrekciókat az érintett tagállam kérésére végre lehet hajtani három éves részletben. A részletfizetés lehetőségével eddig Bulgária, Görögország, Portugália, Románia, Spanyolország és Litvánia élt. Ezenfelül amennyiben a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás eredményeként jogosulatlan kifizetést állapítanak meg vagy ilyen kifizetés állapítható meg, a tagállamok kötelesek ezt nyomon követni az említett kedvezményezettekkel szemben indított visszafizettetési intézkedések révén. 2013-ban a kedvezményezettekkel visszafizettetett szabálytalan összegek az EMGA vonatkozásában 94 millió EUR-t, a vidékfejlesztés vonatkozásában pedig 103 millió EUR-t tettek ki – lásd továbbá a 7.1. szakaszt. 5.4.2. A 2014–2020 közötti időszakra tervezett fejlesztések Előtérben a kockázatosabb kiadások A Számvevőszék 2011. és 2012. évi megbízhatósági nyilatkozatában ismertetett magas hibaarány miatt 2013-ban jelentősen több ellenőrzés – szám szerint 35 – irányult az EMVA kiadásainak területére. Ez a tendencia 2014-ben is folytatódott, amikor is az ellenőrzések száma elérte a 45-öt, vagyis a 2012. évi szám (23) majdnem kétszeresét. Egy további következmény, hogy néhány tagállamot minden évben ellenőriznek, amíg azok valamennyi súlyos hiányosságot nem orvosolják. A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó ellenőrzési stratégia megerősített kockázatelemzésen és folytatólagos hároméves programon alapul, amely biztosítja majd a kiadások összességének jobb lefedettségét, mégpedig a jobb ellenőrzési lefedettség elérése érdekében, és elsősorban a tagállamok irányítási és kontrollrendszereiben tapasztalható súlyos és/vagy rendszerszintű hiányosságokra összpontosít. A leginkább kockázatos területeken rendszeralapú megközelítésben intenzívebb ellenőrzési tevékenységeket folytatnak majd. Nincs mérlegelési lehetőség, az átalánykorrekciók ritkábbak Az uniós költségvetést fenyegető, feltárt kockázatok kivétel nélkül nettó pénzügyi korrekciót eredményeznek, mivel a Bizottságot a jog kötelezi arra, hogy a finanszírozásból minden jogszerűtlennek talált kiadást kizárjon. Az EMGA és az ERFA nettó pénzügyi korrekcióit egyaránt az új horizontális KAP-rendelet szabályozza, amely még jobban szigorítja az eljárást olyan mértékben, hogy a pénzügyi korrekciók összegének megállapítására vonatkozó módszert és kritériumokat most már a felhatalmazáson alapuló jogi aktus írja elő. Mind a költségvetési rendelet, mind az új horizontális KAP-rendelet rangsorolja a nettó pénzügyi korrekciók egyes típusait: eszerint átalánykorrekció csak akkor alkalmazható, ha arányos mértékű erőfeszítéssel kiszámított vagy extrapolált korrekciók nem állapíthatók meg. Rövidebb szabályszerűségi záróelszámolási eljárás A Bizottság további lépéseket tesz majd az eljárás egyszerűsítésére. Először is az új horizontális KAP-rendelet pontosan meghatározza az egymást követő lépések természetét, hatókörét és sorrendjét, valamint a pénzügyi korrekciók különböző típusait. Másodsorban a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok rendelkezései (a pénzügyi korrekciók számításának módszere és kritériumai) és a végrehajtási aktusok rendelkezései (a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás részletezése, kötelező határidőkkel) a tervek szerint tovább egyszerűsítik a jogi keretszabályokat, és korlátozzák majd az indokolatlan késedelmek kockázatát. Harmadszor e szilárdabb alapon a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság a határidők szigorú betartása érdekében fokozni fogja a szabályszerűségi záróelszámolási eljárások előrehaladásának ellenőrzését. A Bizottság felügyeleti szerepének megerősítése A 2014–2020 közötti pénzügyi időszakra vonatkozóan megerősítették a KAP szabályozási eszközeit, így többek között mindkét pillér közös monitoring- és értékelési rendszerrel rendelkezik, egyszerűsítették/felgyorsították a szabályszerűségi záróelszámolási eljárást, pontosították a nettó pénzügyi korrekciók alkalmazására vonatkozó kritériumokat és módszertant, valamint új, reprezentatív mintákon alapuló modellt vezettek be a bejelentett kiadások jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan az igazoló szerv által adott bizonyosságra. Egyszerűsített támogatási rendszer A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság folytatja a hibák alapvető okainak feltárására irányuló erőfeszítéseit (ad hoc munkacsoportot hozott létre), valamint továbbra is javasolja és ösztönzi az egyszerűsített támogatási rendszerek lehető legszélesebb körű alkalmazását, mivel azok esetében alacsonyabb a hibalehetőség kockázata. 5.4.3. A KAP esetében elrendelt megszakítások és felfüggesztések összehangolása a kohéziós politikai alapokkal Az új horizontális KAP-rendelet értelmében 2014-ben a KAP-alapokkal kapcsolatos megszakításokra és felfüggesztésekre vonatkozó új jogi keret lépett hatályba, amely megerősíti a Bizottságnak az uniós finanszírozás felfüggesztésére vonatkozó hatásköreit olyan esetekben, amikor szabálytalan kifizetések kockázatát tárták fel. A Bizottság ennek megfelelően csökkentheti vagy felfüggesztheti a havi (EMGA) vagy időközi (EMVA) kifizetéseket, „ha az adott tagállami kontrollrendszer kulcsfontosságú elemeiből egy vagy több hiányzik, vagy azok a feltárt hiányosságok súlyossága vagy állandósága következtében nem hatékonyak” (vagy a szabálytalan kifizetések visszafizettetésére szolgáló rendszert hasonló, súlyos hiányosságok jellemzik), és ha a következő feltételek egyike teljesül: - a hiányosságok állandó jellegűek, és legalább két korábbi pénzügyi korrekciós határozat indokául szolgáltak, vagy - a Bizottság megállapítja, hogy az érintett tagállam a közeljövőben nem tudja – a Bizottsággal konzultálva kidolgozandó, egyértelmű eredménymutatókat tartalmazó cselekvési tervnek megfelelően – végrehajtani a helyzet orvoslásához szükséges intézkedéseket. Az EMGA esetében az új szabályok szerint a tagállamoknak teljesített havi kifizetések a felfüggesztésről hozott döntés feltételeinek teljesüléséig folytatódhatnak, mivel a havi kifizetések ritmusa nem teszi lehetővé a megszakítási eljárás alkalmazását. Az EMVA esetében azonban a közös rendelkezésekről szóló rendelet (CPR) az időközi kifizetések megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő (vagyis a főigazgató) általi megszakításáról is rendelkezik, amely további gyors és reaktív eszközként szolgál, amennyiben aggályok merülnek fel a kifizetések jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A két megelőző intézkedés kombinálása (megszakítás az EMVA esetében, illetve felfüggesztés mindkét alap esetében) és a nettó pénzügyi korrekciók alkalmazása lehetővé teszi, hogy a Bizottság késedelem nélkül és hathatósan lépjen fel az uniós költségvetés védelmében: új kifizetésekre nem kerül sor, illetve ezek a felfüggesztés időtartama alatt a becsült kockázatnak megfelelő mértékben csökkennek; a már teljesített szabálytalan kifizetések teljes mértékben megtérülnek a nettó pénzügyi korrekciókon keresztül. 5.5. Kohézió 5.5.1. A helyzet 2013-ig A jogi keretből adódóan a kohéziós politika területén a korábban kifizetett összegek uniós költségvetésbe történő visszafizetéséhez vezető nettó pénzügyi korrekciók általában kivételesnek számítottak. Amint azonban az az 5.2. táblázatban látható, 2013-ban 570 millió EUR összegben hajtottak végre pénzügyi korrekciókat és visszafizettetéseket a tagállamokkal szemben, és ezt az összeget a kohéziós politika alá tartozó címzett bevételként kezelték. Ez a 2012-höz képest jelentős (63 millió EUR összegű) emelkedés számos tényezővel magyarázható. Az ESZA tekintetében 2013-ban a visszafizetési felszólítás útján végrehajtott pénzügyi korrekciók összege összesen 282 millió EUR-t tett ki. Főként az 1994–1999 közötti programok (153 millió EUR) és a 2000–2006 közötti összetettebb programok (82 millió EUR) lezárása miatt 2013-ban több visszafizettetésre került sor Spanyolországhoz kapcsolódóan. Az ERFA esetében az 1994–1999 közötti időszakra vonatkozó, a tagállamok által visszatérített összegek a 2012. évi hozzávetőleg 0,5 millió EUR-ról 2013-ban 22 millió EUR-ra emelkedtek, ami elsősorban néhány régi, még lezáratlan olaszországi (14,6 millió EUR) és belgiumi (7,5 millió EUR) program lezárásával magyarázható. A 2000–2006 közötti ERFA vonatkozásában a bejelentett összegek a 2012. évi 34 millió EUR-ról 2013-ban 170 millió EUR-ra emelkedtek, ennek fő oka olaszországi (82 millió EUR) és spanyolországi (80 millió EUR) programok lezárása. A fennmaradó összegek az EMOGA Orientáció részlegéhez és a HOPE/EHA-hoz kapcsolódnak. 5.5.2. A 2014–2020 közötti időszakra tervezett fejlesztések A 2014–2020 közötti programozási időszakra vonatkozó jelentős változást vezettek be: a közös rendelkezésekről szóló rendelet 145. cikkének (6) bekezdése szerint bizonyos feltételek mellett a Bizottság köteles nettó pénzügyi korrekció elrendeléséről szóló határozatot hozni. Ezekben az esetekben nem érvényesül többé a tagállam jelenleg meglévő azon lehetősége, hogy a korrekciót elfogadja, és az uniós forrásokat újra felhasználja. Ugyanakkor a kohéziós politika terén a 2014–2020 közötti időszakot megelőzően a nettó pénzügyi korrekciókat csak kivételes esetekben alkalmazták. Először is a 2014–2020 közötti időszakban a nettó pénzügyi korrekció kiszabására vonatkozó kötelezettség további ösztönzést jelent majd a tagállamokra nézve, hogy tovább javítsák irányítási és kontrollrendszereiket, mivel ezek a korrekciók csökkentik az adott tagállamra elkülönített forrásokat, amennyiben tagállami szinten korábban nem feltárt, nem bejelentett és nem korrigált súlyos hiányosságokat találnak az uniós ellenőrzések során. Másodszor a 2014–2020 közötti új pénzügyi kontrolleljárások komoly ösztönzést adnak a tagállamoknak, hogy az éves programelszámolások ellenőrzését megelőzően időbeli, hatékony és erőteljes kontrollokat végezzenek, az irányítási ellenőrzéseket is ideértve. Az elszámolások, a vezetői nyilatkozat és az ellenőrzési vélemény elkészítésekor a programhatóságoknak ilyen kontrolleljárások révén megalapozott bizonyosságot kell szerezniük arról, hogy valamennyi lényeges szabálytalanságot korrigálták, valamint hogy a lehetséges súlyos hiányosságokat az irányítási és kontrollrendszerek minden szintjén kezelték, illetve kezelik. Az ellenőrző hatóságok megerősített szerepet játszanak majd az egyes programokra vonatkozóan minden évben benyújtott ellenőrzési vélemények kapcsán: ellenőrzési véleményeik alapját az igazoló hatóságok által igazolt kiadásokra alkalmazott korrekciókat követően az elszámolásokban szereplő kiadások éves fennmaradó hibakockázata képezi, és az ellenőrzési vélemények az elszámolások lezárását megelőzően végzett valamennyi ellenőrzés és kontroll eredményeképpen születnek. A tagállamok által bejelentett fennmaradó hibaarányt a Bizottság főigazgatóságai éves tevékenységi jelentéseik elkészítésekor fogják értékelni és validálni. Az új pénzügyi irányítási ciklusban a megelőző számviteli év kiadásaival kapcsolatos nettó pénzügyi korrekcióról szóló új rendelkezés alkalmazása tekintetében figyelembe veendő határidő a számviteli évet követő év február 15-e[11]. Az adott határidőig a tagállamoknak be kell nyújtaniuk a Bizottság számára a program elszámolásait, a vezetői nyilatkozatot, az ellenőrzési véleményt és a vonatkozó jelentéseket. E határidőig tehát minden tagállami ellenőrzési és kontrolltevékenységet le kell zárni, hogy a tagállam igazolhassa az éves elszámolásban feltüntetett kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét. Az adott év február 15-ét megelőzően feltárt szabálytalanságok/hiányosságok pénzügyi korrekciója A 2014–2020 közötti programozási időszakban az adott év február 15-ét megelőzően feltárt szabálytalanságokkal kapcsolatos pénzügyi korrekciókra vonatkozó szabályok hasonlóak a 2007–2013 közötti időszakban alkalmazott szabályokhoz. A cél a tagállamok további ösztönzése arra, hogy a szabálytalanságokat ők maguk tárják fel és orvosolják, és a szabálytalan összegeket kizárják a Bizottság felé kimutatott kiadásokból, elkerülve ezzel, hogy uniós források vesszenek kárba. A tagállami ellenőrzések által azonosított szabálytalan kiadásokat le kell vonni a Bizottságnak minden évben február 15-ig benyújtandó elszámolásokból. Amennyiben a tagállam ennek megfelelően jár el, újra felhasználhatja az így korrigált összegeket a program alapján jogosult új intézkedésekre, csakúgy, mint a 2007–2013 közötti időszakban. Amennyiben a kiadásokra vonatkozó, a Bizottságnak az igazolt elszámolás benyújtását megelőzően végrehajtott uniós ellenőrzések pénzügyi korrekciót szükségessé tevő szabálytalanságot tárnak fel, a korábbi programozási időszakhoz hasonlóan most is két lehetőség van. 1. Ha a tagállam egyetért a pénzügyi korrekcióval, és intézkedést tesz, a korrekció tárgyát képező összeget újra felhasználhatja új, jogosult műveletekre (a közös rendelkezésekről szóló rendelet 145. cikkének (4) bekezdése). 2. Ha a tagállam nem ért egyet a korrekcióval, a Bizottság a közös rendelkezésekről szóló rendelet 145. cikke szerinti kontradiktórius eljárást követően pénzügyi korrekcióról határoz. A pénzügyi korrekció mindig nettó, és a programra és a tagállam számára előirányzott összegek arányos csökkentésével jár. Ezt az összeget a tagállamnak nincs lehetősége újra felhasználni. A jogszerűség és szabályszerűség bizottsági értékelése az évente február 15-ig benyújtott elszámolások, ellenőrzési vélemény és kísérő dokumentumok alapján A tagállamok által teljesítendő éves jelentéstételi kötelezettségek és a nettó pénzügyi korrekciókra vonatkozó új rendelkezések a bizottsági feladatok ellátásában is változásokat hoznak. A Bizottság áttekinti és értékeli majd az ellenőrzési véleményeket (a rendszerek működésével, a jog- és szabályszerűséggel kapcsolatos elemeket) és az éves kontrolljelentéseket, ezen belül a bejelentett hibaarányokat, valamint a vezetői nyilatkozatokat és éves összefoglalókat. Erre három hónap áll rendelkezésére, a február 15-ig benyújtandó dokumentumok benyújtásától számítva. A Bizottság ennek alapján elkészíti kockázatértékelését, és a kiválasztott magas kockázatú programokra irányuló kockázatalapú ellenőrzéseket előirányzó ellenőrzési tervet. A Bizottság azon naptári év végéig hajtja végre a kockázatalapú ellenőrzéseket, amelyben a tagállam által benyújtott az ellenőrzési véleményeket, a vezetői nyilatkozatokat és vonatkozó dokumentumokat. A dokumentumok áttekintése, helyszíni ellenőrzések és a tagállami auditok egyes mintákra irányuló megismétlése alapján megvizsgálja, hogy a közölt információk megbízhatók-e, és így a jogszerűségről és szabályszerűségről kialakított állásfoglalás megbízható alapját képezik-e. Prioritást élvez azon programok ellenőrzése, amelyek jelentős hatást gyakorolnak a számviteli évben a megfelelő alaphoz kapcsolódóan teljesítendő bizottsági kifizetésekre. Az ellenőrzési prioritások kockázatalapú kritériumainak meghatározása során a Bizottság a tagállami hatóságok korábbi teljesítményét is figyelembe veszi. A súlyos hiányosságra utaló szabálytalanságok uniós ellenőrzések által történő feltárása február 15-e után Amennyiben az adott év február 15-e után végrehajtott uniós (bizottsági, ezen belül OLAF-, illetve számvevőszéki) ellenőrzések az adott számviteli évet érintő súlyos hiányosságra utaló szabálytalanságot tárnak fel, a Bizottság kötelessége, hogy – a rendeletben felsorolt feltételek fennállása esetén – hivatalos határozatban pénzügyi korrekciót rendeljen el. A Bizottságnak ez esetben nincs mérlegelési lehetősége. Az így adódó pénzügyi korrekció mindig nettó. Ez azt jelenti, hogy a programra előirányzott összeg és az érintett tagállam számára előirányzott teljes támogatás automatikusan csökken a korrekció összegével, még akkor is, ha a kontradiktórius eljárásban a tagállam elfogadja az ellenőrzés eredményét és a pénzügyi korrekciót. Következésképpen az érintett tagállam nem használhatja fel újra más programban az ilyen nettó pénzügyi korrekció összegét. A rendelet a következő feltételek fennállása esetén teszi a Bizottság számára kötelezővé a nettó pénzügyi korrekció alkalmazását: - Az uniós ellenőrzések által feltárt szabálytalanságok súlyos hiányosságról tanúskodnak, mely hiányosság olyan számviteli időszakot érint, amellyel kapcsolatban a tagállam már benyújtotta a vezetői nyilatkozatot, és az ellenőrzési vélemény nem hívta fel a figyelmet az adott problémára. - Február 15-ét követően és az uniós ellenőrzést megelőzően a tagállam nem azonosította a problémát a Bizottságnak benyújtott más ellenőrzési jelentésekben (a megfelelő intézkedésekkel), vagy nem tett megfelelő intézkedéseket a probléma orvoslására. Ha teljesülnek a nettó pénzügyi korrekció feltételei, a tagállam – a Bizottság pénzügyi korrekcióról való határozatát megelőzően – két hónapon belül[12] észrevételeket nyújthat be, és meghallgatás során ellenőrzési bizonyítékokat tárhat elő. Végül függetlenül attól, hogy a tagállam elfogadja-e vagy sem a Bizottságnak a szükséges pénzügyi korrekcióról kialakított álláspontját, a Bizottságnak a tagállam meghallgatását követően legfeljebb hat hónapon belül hivatalos határozatot kell hoznia. A közös rendelkezésekről szóló rendelet felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusban határozza meg az irányítási és kontrollrendszer értékelési kritériumaira vonatkozó részletes szabályokat (köztük a súlyos hiányosságok főbb típusait), az alkalmazandó pénzügyi korrekció szintjének megállapítására vonatkozó kritériumokat, valamint az átalánykorrekciók és az extrapolált pénzügyi korrekciók alkalmazására vonatkozó kritériumokat. A 2014. március 3-án elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus (480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet) az irányítási és kontrollrendszerrel szemben támasztott főbb követelmények értékelésére és az átalánykorrekciók szintjének megállapítására vonatkozó keretre támaszkodik. A Bizottság így szilárdabb jogalapra támaszkodhat majd a korábbi programozási időszakhoz képest, amely egy jogilag nem kötelező iránymutatás szerinti hasonló elemeket foglalt magában. Továbbá a jogi aktus azt is elősegíti majd, hogy a programban érdekelt felek előzetesen ismerjék az értékelési kritériumokat és az átalánykorrekciók szintjeit. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus által előirányzott megközelítésmód a következő: a Bizottság a rendszer főbb követelményeinek értékelése alapján akkor fogja megállapítani, hogy súlyos hiányosság áll fenn, ha a kiemelt főbb követelmények legalább egyikéről vagy a többi főbb követelmény közül legalább kettőről úgy véli, hogy csak részlegesen működik, vagy nem működik. Ezekben az esetekben a Bizottság pénzügyi átalánykorrekciót alkalmaz, kivéve akkor, ha a tagállam négy hónapon belül az érintett kiadások megfelelő és reprezentatív mintájának ellenőrzése alapján pontosabb becslést ad a kockázatról, amely becslés extrapolált korrekció alapjául szolgálhat. Az átalánykorrekciók előző programozási időszak alatt alkalmazott szintjei – 5 %, 10 %, 25 % és 100 % – nem változnak. E megközelítésmódot a Bíróság ítélkezési gyakorlata is megerősítette. Mindamellett a közös rendelkezésekről szóló rendeletnek megfelelően bármely pénzügyi korrekciós szint alkalmazására vonatkozó döntés során figyelembe kell venni az arányosság elvét és az uniós költségvetést érintő fennmaradó kockázatot. Ezért, amennyiben a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal összhangban meghatározott átalánykorrekció alkalmazása aránytalan lenne, a Bizottság csökkentett átalánykorrekciós szintet alkalmaz. Ismétlődő hiányosságok esetén magasabb korrekciós szint alkalmazható A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusba olyan rendelkezést épített be, amely az első korrekciónál nagyobb mértékű korrekció alkalmazását teszi lehetővé abban az esetben, ha valamely uniós ellenőrzés egy korábbi pénzügyi korrekció ellenére ugyanolyan hiányosságot tapasztal. Ez világos üzenet a tagállamok számára a tekintetben, hogy súlyos hiányosság esetén késedelem nélkül és tartós hatást elérve kell módosítaniuk igazgatási és kontrollrendszereiket. A már hatályos egyéb intézkedéseket továbbra is alkalmazni kell A 2014–2020 közötti időszak megerősített szabályozási keretében nyújtott, a fentiekben ismertetett két új lehetőséget – vagyis a nettó pénzügyi korrekció kiszabásának lehetőségét és az éves megbízhatósági csomag bevezetését – kiegészíti majd a megszakításokra és felfüggesztésekre vonatkozó meglévő szigorú politika folytatása, valamint az összes egyszerűsítési lehetőség alkalmazásának komoly ösztönzése. Ez minden bizonnyal a kohéziós politika végrehajtásának további javulását eredményezi majd az új programozási időszakban. 6. MEGELŐZŐ INTÉZKEDÉSEK 6.1. Mezőgazdaság A mezőgazdaság, valamint a nettó pénzügyi korrekciók révén végrehajtott bizottsági korrekciós intézkedések tekintetében a tagállamok az uniós költségvetés védelmét szolgáló struktúrákat és eljárásokat alakítottak ki. Amint azt a fenti 5.4.3. szakaszban kifejtettük, az új horizontális KAP-rendelet értelmében 2014-ben a KAP-alapokkal kapcsolatos megszakításokra és felfüggesztésekre vonatkozó új jogi keret lépett hatályba. Emellett tagállami szinten kötelező adminisztratív struktúrát hoztak létre: · A kiadások irányítását és kontrollját megfelelő kifizető ügynökségekre bízzák, amelyeket működésük megkezdése előtt a tagállamoknak az uniós jogszabályokban rögzített akkreditációs kritériumok alapján akkreditálniuk kell. A kifizető ügynökségek e kritériumoknak való megfelelését egy külső ellenőrző szervnek részletesen felül kell vizsgálnia, valamint a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságnak folyamatosan felügyelnie kell. Az esetleges problémák kezelésének és orvosolásának módjára vonatkozóan egyértelmű eljárások léteznek. · Ezen túlmenően a kifizető ügynökségek vezetőinek minden évben vezetői megbízhatósági nyilatkozatot kell tenniük, amely az elszámolások teljességére, pontosságára és valódiságára vonatkozik, valamint megbízhatósági nyilatkozatot adnak ki az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről. E megbízhatósági nyilatkozatokat független tanúsító szervek ellenőrzik, amelyeknek véleményt kell adniuk e nyilatkozatokra vonatkozóan. Azon tagállamok esetében, amelyek csak egy kifizető ügynökséggel rendelkeznek, a kifizető ügynökség igazgatójától kapott e megbízhatósági nyilatkozat a tanúsító szerv igazolásával és véleményével együtt definíció szerint a költségvetési rendelet 53. cikkének b) pontjában említett éves összefoglalót képezi. A tagállamoknak előzetes kontrollokra és visszatartó erejű szankciókra vonatkozó rendszereket kell kialakítaniuk: · Az EMGA és az ERFA keretében finanszírozott minden egyes támogatási program esetében előzetes adminisztratív és helyszíni ellenőrzéseket folytatnak le, és a kedvezményezett szabályoknak való meg nem felelése esetén visszatartó erejű szankciókat alkalmaznak. E kontrollrendszereket a kifizető ügynökségeknek alkalmazniuk kell, és a kontrollrendszerek egységes jellemzőket és az egyes támogatási rendszerek jellegzetességeire szabott konkrét szabályokat tartalmaznak. Ezeket úgy alakították ki, hogy – az érintett programmal kapcsolatos kockázattól függően – a támogatási kérelmek 100 %-ára alapos előzetes adminisztratív kontrollt, adott esetben más adatbázisokkal való összehasonlító ellenőrzéseket, illetve a tranzakciók alapsokaságának 1–100 %-át lefedő mintára vonatkozó helyszíni ellenőrzéseket írnak elő. Ha a helyszíni ellenőrzések nagyszámú szabálytalanságot tárnak fel, további kontrollokat kell végrehajtani. · Ezzel összefüggésben a legfontosabb rendszer az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER), amely a 2013-as pénzügyi évben az EMGA-kiadások 92 %-át (2012-ben 91,4 %-át) fedte le. Az IIER-t a lehető legnagyobb mértékben a parcellákhoz, illetve az állatállományhoz kapcsolódó, 2013-ban az ERFA keretében teljesített kiadások 44,7 %-át kitevő vidékfejlesztési intézkedések irányítására és kontrolljára is alkalmazzák. 2013-ban az IIER mindkét a