[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 21.2.2007

COM(2007) 65 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Éves politikai stratégia 2008-ra

TARTALOMJEGYZÉK

1. Következetes irányvonal 3

2. I. rész Elsőbbséget élvező intézkedések 2008-ban 6

2.1. Több területet érintő prioritások 6

2.2. Jólét 7

2.3. Szolidaritás 10

2.4. Biztonság és szabadság 13

2.5. Európa mint globális partner 15

2.6. Jobb szabályozás – a Bizottság napi munkájának központi eleme 18

2.7. A kommunikáció javítása és kommunikációs prioritások 2008-ra 18

3. II. rész: A humán- és pénzügyi erőforrások általános kerete 2008-ra 20

3.1. Humán erőforrások 20

3.1.1. A bővítéssel kapcsolatos utánpótlás 20

3.1.2. Hozzájárulás a központi alaphoz 20

3.1.3. További posztok hozzárendelése a négy politikai prioritáshoz 20

3.2. Változások a pénzügyi források elosztásában 22

3.2.1. A „Jólét” prioritás pénzügyi vonatkozásai 22

3.2.2. A „Szolidaritás” prioritás pénzügyi vonatkozásai 23

3.2.3. A „Biztonság” prioritás pénzügyi vonatkozásai 23

3.2.4. A „Külső vetület” prioritás pénzügyi vonatkozásai 24

3.2.5. A pénzügyi keret fejezeteiben történő változások összefoglalása 26

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

ÉVES POLITIKAI STRATÉGIA 2008-RA

Következetes irányvonal

Európában ma széles körű politikai konszenzus övezi a közös szakpolitikákat. A Bizottság mandátumának kezdetén megállapított stratégiai célkitűzések – jólét, szolidaritás, biztonság és szabadság, valamint Európa szerepének erősítése a világban – világos keretet szabott a politikák kialakítását és a polgárok Európa cselekvési területeivel kapcsolatos elvárásainak kielégítését illetően. Ezek a célkitűzések olyan Uniót formálnak, amely képes választ adni a globalizáció kihívásaira, és felvértezi az európaiakat a jövőre. A Bizottság a tagállamokkal együttműködve újraindította a lisszaboni stratégiát a növekedés és a munkahelyteremtés biztosítása érdekében. Segítette a tagállamok közös fellépéséhez szükséges egyetértés létrejöttét olyan kulcsfontosságú területeken, mint az energia, a kutatás és a demográfiai változások. A Bizottság bebizonyította, hogy képes további lépéseket tenni e kötelezettségvállalások terén egyrészt olyan kezdeményezések keretében, mint az európai energiapolitika, a globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó európai alap, az Európai Technológiai Intézet, másrészt a külső határok ellenőrzésének és a migráció kezelésének területén a tagállamokat segítő intézkedésekkel. Együttműködött a tagállamokkal és más intézményekkel annak érdekében, hogy világszerte politikai támogatást és humanitárius segélyt nyújtson a bajban lévő államoknak.

A Bizottság jobban összehangolta a belső és külső politikákat annak érdekében, hogy azok a globális fejlődés elősegítésével egyidejűleg erősítsék a növekedést és a munkahelyteremtést az Unión belül. Segített az Európai Unió ötödik bővítési körének lezárásában és annak a folyamatnak a folytatásában, amely a 27 tagú Uniót segíti lehetőségeinek kiaknázásában. Az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal folytatott tárgyalások útján a Bizottság segített a 2007–2013-as időszakra szóló, nagyszabású többéves pénzügyi keret megszilárdításában, valamint a pénzügyi keret tettekre váltásához szükséges új pénzügyi eszközök és programok létrehozásában. A Bizottság nagyszabású folyamatot indított el az uniós jogszabályok egyszerűsítése és a szabályozás javítása érdekében. Megerősítette arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a polgárok bevonásával kétoldalú párbeszéd kezdődjön a szakpolitikai döntésekről és Európa jövőjéről.

Ez azt mutatja, hogy az Európai Unió valóra váltja az Európai Bizottság által tavaly májusban meghatározott, az Európai Tanács és az Európai Parlament által jóváhagyott kétutas stratégiát. Az Unió nagyszabású szakpolitikák széles körét mozdítja elő, így mutatva meg a polgároknak, hogy vágyaik valóra váltásához napjaink világában elengedhetetlen az európai dimenzió figyelembe vétele. Ugyanakkor az Unió aktív fellépése támogatja az alkotmányos és az intézményi kérdések rendezésére törekvő párhuzamos folyamatot, ezáltal segítve Európa hatékonyabbá és demokratikusabbá válását a jövőben.

Ez az éves politikai stratégia a Bizottság 2008-ban aktív közreműködést igénylő, kulcsfontosságú kezdeményezésekre tett javaslatait mutatja be. Az emberi erőforrás oly módon történő szétosztását is javasolja, amely megerősíti a Bizottság prioritási területeken történő cselekvési képességét. A bővítést követően megnövekedett munkamennyiség figyelembe vételével további munkaerő felvételére lesz szükség, bizonyos politikai prioritásokat azonban kizárólag a Bizottságon belüli átcsoportosítás révén kell kezelni.

2008 ténylegesen fontos év lesz az Európa jövőjéről folyó vitában: az intézményi kérdések konstruktív rendezése kedvező benyomást keltene a következő európai választások előtt.

Más tekintetben 2008 a konszolidáció, valamint az uniós jogszabályok megfelelő végrehajtására irányuló figyelem következtében a létező közösségi vívmányok következetes végrehajtásának éve lesz. A Bizottság folytatja reformtervének végrehajtását, melynek célja a modern, hatékony, elszámoltatható és átlátható igazgatás megteremtése, amely képes az európai polgárokkal való párbeszédre, valamint bizalmuk megnyerésére.

A Bizottság továbbra is arra összpontosít, hogy eredményeket érjen el az átfogó stratégiai célkitűzések terén. A növekedés és a munkahelyteremtés marad az Unió fő politikai prioritása, amelyet az éghajlatváltozás kezelésére, valamint az Unió mai és jövőbeni energiaszükségleteinek kielégítésére irányuló erőfeszítések támogatnak. A tudásalapú társadalom létrehozása továbbra is e stratégia sarokköve marad. Az EU legutóbbi bővítésének további megszilárdítása várható az új tagállamok schengeni térséghez és az euróövezethez való fokozatos csatlakozásával. Az euró bevezetésének tizedik évfordulója alkalmából a Bizottság értékeli majd az EMU addigi működését és lehetőségeit a jövőbeli kihívások jobb megválaszolására. A kormányzás kérdésében a Bizottság továbbra is elkötelezett a párbeszédben és konzultációban történő részvételre, hogy eredményeket érhessen el a szabályozás javításának kérdésében, valamint nagyobb figyelmet biztosítson az uniós jogszabályok megfelelő végrehajtásának.

Ugyanakkor az alább felsoroltak szerint néhány politikai területen új politikai kezdeményezések indítása válik szükségessé. Hivatalba lépése óta a Bizottság számos konzultációt és politikai párbeszédet indított, például az egységes piac felülvizsgálatával és a szociális valóság felmérésével kapcsolatban. Az előbbi biztosítja, hogy az egységes piac továbbra is teljesíti a gazdasági elvárásokat, valamint hogy a polgárok valóban részesülnek az előnyeiből. A második a szociodemográfiai trendek, valamint a polgároknak a jogokhoz és lehetőségekhez való hozzáférésének vizsgálatával áttekinti az európai szociális helyzetet, és kiindulópontul szolgál a szociális menetrend félidős értékeléséhez. Ezek a felülvizsgálatok konkrét kezdeményezések indításához vezetnek. E kezdeményezések jellege e fázisban nem minden alkalommal állapítható meg véglegesen, mivel a javaslatoknak figyelemmel kell lenniük az érintett felekkel folytatott konzultáció és a Bizottság által végzett hatásvizsgálatok eredményére.

Az Európai Bizottság erősíti a költségvetés átfogó felülvizsgálatával kapcsolatban végzett előkészítő munkát, és elemzi a 2007-ben kezdett konzultáció eredményeit annak érdekében, hogy 2008–09 folyamán értékelő dokumentumot adhasson ki.

E terv 2008-as megvalósulása érdekében a Bizottság kötelezettséget vállal arra, hogy hatékonyan együttműködik a többi európai intézménnyel. Örömmel várja az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal a 2008-as politikai prioritások meghatározásáról, illetve az arról folytatott konstruktív párbeszédet és véleménycserét, hogy ezek hogyan jelenjenek meg a Bizottság jövő októberben elfogadandó jogalkotási és munkaprogramjában, illetve a 2008. évi költségvetésben.

I. RÉSZ ELSőBBSÉGET ÉLVEZő INTÉZKEDÉSEK 2008-BAN

Több területet érintő prioritások

Miközben a Bizottság stratégiai célkitűzéseinek végrehajtására összpontosít, figyelnie kell, és készen kell állnia arra, hogy dinamikus választ adjon az új kihívásokra. Némely probléma, amely mostanában az EU politikai napirendjének előkelő helyén áll, természeténél fogva mind a négy célkitűzést érinti, és hozzájárul több vagy mindegyik eléréséhez. Ilyen például az energiaellátás és az éghajlatváltozás kérdése, a növekedésre és munkahelyteremtésre irányuló lisszaboni menetrend, illetve a migráció kérdése. A Bizottság arra törekszik, hogy e kihívásokra összehangolt és rugalmas választ adjon szolgálatainak együttműködése, a pénzügyi és szabályozáspolitikai eszközök széles körének felhasználása, valamint olyan összehangolt szakpolitikák révén, amelyek átlépik a hagyományos határokat. Ezek a témák abban az értelemben is több területet érintenek, hogy mind uniós fellépés, mind pedig világszintű partnerekkel folytatott globális megközelítés keretében kell velük foglalkozni. Világos, hogy ezek a célok túlmutatnak a 2008-as éven, és az Európa előtt álló kihívásoknak csak következetes és kemény, több éves munkával lehet megfelelni.

Előtérbe került az éghajlatváltozás kezelésének kérdése, és a Bizottság 2008-as prioritásainak szerves részét képezi majd Európa tartós jólétének biztosítása. A fenntartható növekedés biztosításának elengedhetetlen tényezője a fenntartható energiaforrások megfelelő keverékén alapuló, fenntartható, biztonságos és versenyképes energia uniószerte. 2008. meghatározó lesz a Bizottság által 2007 elején elfogadott energia- és éghajlat-változási csomaggal kapcsolatos haladás szempontjából. A főbb cselekvések közé tartozik az európai gázellátó és villamosenergia-hálózat megteremtése, az energiahatékonyság és a fenntartható energia ösztönzése felé tett lépések, az uniós olajtartalék-rendszer felülvizsgálata a tagállamok közötti energiaszolidaritás elősegítése érdekében, az európai stratégiai energiatechnológiai terv nyomon követését biztosító kezdeményezések, valamint a verseny erősítése és a belső piac szabályainak betartatása az energiaszektorban. Az EU-nak továbbra is vezető szerepet kell játszania az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásban, valamint mértékének csökkentésében. A Bizottság arra fog törekedni, hogy az Unió és a világszinten leginkább érdekeltek 2012, a kiotói egyezmény lejárata után új kötelezettségeket vállaljanak a CO2-kibocsátás csökkentésére. Az EU-nak arra kell használnia vezető szerepét, hogy növelje a globális változást követelő nemzetközi nyomást. Ehhez elengedhetetlen a Globális Éghajlatpolitikai Szövetség, amelynek célja, hogy a fejlődő országokat bevonja az éghajlatváltozás kezelésébe azzal a szándékkal, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos, 2012 utáni nemzetközi rendszerben való szélesebb részvételt ösztönözze. Az Unió további lépéseket tesz az energiahatékonyság és a fenntartható energiatermelés ösztönzése felé, így támogatva Európát az új kibocsátási célokkal kapcsolatos kötelezettségvállalásainak teljesítésében.

A növekedést és munkahelyteremtést célzó, megújult lisszaboni stratégia a tagállamokkal való együttműködésre alapozva továbbra is fontos szerepet játszik a gazdagabb, környezettudatos és szociálisan befogadó Európai Unió létrehozásának ösztönzésében. A 2005-ös újrafogalmazás és megújítás után sikerült eredményeket felmutatnia, és hozzájárult az EU gazdasági teljesítményének javulásához. Most azzal a kihívással áll szemben, hogy a jelenlegi fellendülést ki tudja-e használni a további reformok végrehajtása érdekében. 2007 végén a Bizottság benyújtja a stratégia első ciklusával kapcsolatos jelentését – valószínűleg az integrált iránymutatások felülvizsgálatával együtt –, hogy ösztönözze a modernizációt a következő évtizedben. Ezenfelül 2008-ban már megmutatkoznak a lisszaboni stratégia regionális szintű végrehajtására irányuló további erőfeszítések – a tagállamok által 2007-ben elfogadandó új európai kohéziós politikai és az új vidékfejlesztés-politikai programok – első eredményei.

Az EU-ba irányuló migrációs áramlások kezelése többdimenziós megközelítést igényel. A jól kezelt munkaerő-vándorlás kedvezően járul hozzá Európa jólétéhez és kulturális sokszínűségéhez. 2008-ban a Bizottság kettő, a munkaerő-vándorlással kapcsolatos jogalkotási javaslatot nyújt be, az idénymunkások, illetve a fizetett gyakornokok belépési és tartózkodási feltételeivel kapcsolatosan. Az EU-ban a menedékjog kérelmezéséhez való jog a szolidaritás európai értékének kifejezése. 2008-ban a Bizottság további lépéseket tesz a közös migrációs politika és a Közös Európai Menekültügyi Rendszer 2010-ig történő megvalósítása felé. Végezetül az EU-nak meg kell akadályoznia az illegális migrációt, küzdenie kell az emberkereskedelem ellen, és meg kell védenie külső határait. 2008-ban továbbfejlesztik az Európai Határügynökséget, és az európai határőrizeti rendszeren keresztül támogatják a tagállamokat az illegális migráció kezelésében. A Bizottság kombinált migrációs és fejlesztési napirend keretében tovább dolgozik a migráció külső dimenzióján is, elsősorban Afrikával közösen.

Jólét

A fentieknek megfelelően az éghajlatváltozás mértékének csökkentése és az ahhoz való alkalmazkodás, az európai energiapolitika előmozdítása és a lisszaboni stratégia végrehajtása jelentősen hozzájárul az EU jólétéhez 2008-ban.

A megfizethető és környezetvédelmi szempontból fenntartható közlekedési szolgáltatások a belső piac teljes körű használatának előfeltételei. A közlekedési ágazat környezetre gyakorolt negatív hatásának csökkentése érdekében a Bizottság javasolja majd a városi közlekedéssel kapcsolatos cselekvési terv kidolgozását, valamint a tengeri közlekedés versenyképességét és hatékonyságát a rövid távú tengeri fuvarozás logisztikai láncba való jobb beillesztésével ösztönző fehér könyv megalkotását, és a légi közlekedésből származó nitrogénoxid-kibocsátások korlátozásáról szóló jogalkotási javaslatot terjeszt be.

Az egész életen át tartó tanulás továbbra is a lisszaboni stratégia egyik alapvető eleme. Fontos szerepet játszik nemcsak a versenyképesség és a foglalkoztathatóság szempontjából, de segíti a személyes fejlődést, az aktív polgári szerepvállalást és a társadalmi beilleszkedést is.

A kutatás és a technológiai fejlődés kulcsfontosságú a fenntartható fejlődés és innováció ösztönzésében, valamint annak biztosításában, hogy Európa a jövőben is versenyképes és virágzó társadalom maradjon. A 7. európai keretprogram (a továbbiakban: 7. EK) vezető szerepet játszik az európai kutatás támogatásában és az unión belüli együttműködés ösztönzésében. Ez az egyik nagyon fontos eszköze az Európai Kutatási Térség további fejlődésének, amit a Bizottság továbbra is ösztönöz. A 7. EK központi eleme az Európai Kutatási Tanács (EKT). 2008-tól egy végrehajtó hivatal támogatja az EKT munkáját, hogy az EKT teljesen arra a szerepre koncentrálhasson, amelyet a felderítő kutatás páneurópai finanszírozási hivatalaként tölt be. A 7. EK más részeinek irányítását más végrehajtó hivatalon keresztül optimalizálják. Az év folyamán megkezdik az ahhoz szükséges előkészítő munkát, hogy az Európai Technológiai Intézet (ETI) 2009-ben megkezdhesse működését. Az ETI stratégiai kutatással és oktatással segít áthidalni az EU és főbb versenytársai közötti innovációs szakadékot. Az év folyamán számos európai kutatási kezdeményezés indul a lisszaboni stratégiához hasonló kulcsfontosságú kezdeményezések, illetve az olyan fő politikai területek támogatására, mint az ipari versenyképesség, energia, környezetvédelem, egészségügy, tengerészeti politika, biztonság és közlekedés.

Az egységes piac felülvizsgálatának 2007-ben közzéteendő eredményei alapján a Bizottság jogalkotási javaslatokat terjeszt be, hogy lehetővé tegye a polgároknak és vállalkozásoknak – különösen a kis- és középvállalkozásoknak (kkv-k) – a belső piac előnyeinek teljes körű élvezetét . A kezdeményezések körébe tartoznak például a pénzügyi szolgáltatások vagy a szellemi tulajdonjogok terén teendő javaslatok. A verseny és a tőke szabad mozgása terén is erősebben fel kell lépni a leginkább káros versenyellenes gyakorlatok és az állami támogatások különféle formái ellen. Külön javaslatokat terjesztenek elő a vállalkozások közös konszolidált társasági adóalapját (KKTA) illetően, és szigorúan ellenőrzik az uniós szabadalmi stratégia végrehajtását. A Bizottság a fogyasztói bizalom erősítése és a fogyasztóvédelem ösztönzése terén is kíván javaslatokat tenni 2008-ban. E kezdeményezések közé tartozhatnak a fogyasztók főbb szerződéses jogait és jogorvoslati lehetőségeit rögzítő jogszabályok, illetve az uniós fogyasztóvédelmi szabályok alkalmazásának kiterjesztése az interneten vásárolt és onnan letöltött szoftverekre és adatokra (pl. zene vagy filmek).

A zöld könyvre vonatkozó konzultáció eredményétől és a 2007-es cselekvési tervtől függően az európai partmenti és tengeri gazdaság fenntartható növekedését és a munkahelyteremtés ösztönzését megcélzó tengerészeti politika terén is számos kezdeményezés várható. Olyan témákat vesznek figyelembe, amelyek több területet érintenek, többek között a nemzetközi tengeri ügyek irányítása, tengerkutatás, a tengerészeti vállalkozások versenyképessége, halászat és akvakultúra, felügyelet és adatgyűjtés, a közlekedéspolitika keretében fejlesztett közös uniós tengeri térség, biztonság (pl. a tengeri határok ellenőrzése – lásd a 2.4. pont cselekvéseit), valamint az EU tengervédelmi stratégiájának keretébe foglalt környezetvédelem.

Jólét: a 2008-ra tervezett kulcsfontosságú fellépések

A növekedést és munkahelyteremtést célzó lisszaboni stratégia

• A megújított lisszaboni stratégia első ciklusáról szóló stratégiai jelentés és az azt követő fellépések

Energia és közlekedés

• Az energia- és éghajlat-változási csomag végrehajtása és nyomon követése

• Az európai gázellátó és villamosenergia-hálózat létrehozásához szükséges cselekvések végrehajtásának megkezdése

• Az európai stratégiai energiatechnológiai terv kezdeményezéseinek nyomon követése, különösen a megújuló energiaforrások, a fenntartható széntechnológia és a nukleáris hulladékok kezelése terén

• Az uniós olajtartalék-rendszer felülvizsgálata

• A városi közlekedéssel kapcsolatos uniós cselekvési terv a közlekedési ágazat környezetbaráttá tételére

• Jogalkotási javaslat a légi közlekedésből származó nitrogénoxid-kibocsátások csökkentéséről

• Jogalkotási javaslat a hajók kibocsátásának csökkentéséről

• Fehér könyv a közös európai tengeri térségről a tengeri szállítás ösztönzésére

• A közlekedésbiztonsági ügynökségek megerősítése a közlekedésbiztonsági szabályok teljessé tétele érdekében

A migrációval kapcsolatos globális megközelítés

• A munkaerő áramlásával, valamint az idénymunkások, illetve a fizetett gyakornokok belépési és tartózkodási feltételeivel kapcsolatos irányelvek

Oktatás, kutatás és innováció

• Végrehajtó hivatalok létrehozása az Európai Kutatási Tanács (EKT) működőképessé tétele és a 7. EK tevékenységei végrehajtásának optimalizálása érdekében

• Előkészítő cselekvések – igazgatótanács kinevezése, az első tudományos és innovációs társulások (TIT-ek) létrehozása – az Európai Technológiai Intézet (ETI) működésének elindításához

Egységes piac

• Jogalkotási és egyéb javaslatok az egységes piac felülvizsgálatából adódó következtetések nyomán

• Az új uniós szabadalmi stratégia nyomon követése

• Javaslat a vállalatok EU-n belüli tevékenységeire vonatkozóan a közös konszolidált társasági adóalap (KKTA) alkalmazásáról

Gazdasági és monetáris unió

• 10 év után az EMU stratégiai felülvizsgálata és a működését javító javaslatok bemutatása

A fogyasztói bizalom és védelem erősítése

• Jogalkotási javaslatok a fogyasztói bizalom erősítésére, pl. a fogyasztók szerződéses jogait és jogorvoslati lehetőségeit illetően

Tengerészeti politika és ellenőrzés

• Az uniós tengerészeti politika végrehajtásának érdekében indított kezdeményezések folytatása

Szolidaritás

A fentieknek megfelelően az éghajlatváltozás kezelése továbbra is az EU fő feladatai közé tartozik 2008-ban, az Európán belüli és kívüli kapcsolatok, valamint a jövő nemzedéke iránt érzett szolidaritás jegyében.

A vegyi anyagok bejegyzését, értékelését és engedélyezését szolgáló egységes szabályozás ( REACH ) végrehajtása kulcsfontosságú próba annak megmutatására, hogy Európa az európai ipar versenyképességének növelésével egyidejűleg képes az európai polgárok számára javulást hozni az egészségügy és a környezetvédelem terén.

2008-ban a megreformált közös agrárpolitikán (KAP) „ egészségügyi ellenőrzést ” hajtanak végre annak megvizsgálására, hogy a 2003-as reform tovább finomítható-e, valamint így alapozzák meg a KAP jövőbeni kialakítását és prioritásait. 2008-ban kezdődik meg az egységes közös piaci rendtartás végrehajtása is, amely jelentős lépést tesz az egyszerűsítés, valamint a borászati, a gyümölcs és zöldség, illetve a gyapotágazat reformjának végrehajtása felé. A közös halászati politikát illetően a Bizottság jelentősen átformálja az ellenőrzési keretet az unión belüli végrehajtás erősítése érdekében.

A 2007-ben bemutatásra kerülő két dokumentumra – a szociális valóság felmérésére és a szociális menetrend félidős értékelésére – alapozva a Bizottság javaslatokat tesz a szolidaritás, valamint a polgárok jogokhoz és lehetőségekhez való hozzáférésének elősegítésére. Az esélyegyenlőség európai éve (2007) folytatásaként a Bizottság kibővíti és megerősíti esélyegyenlőségi politikáját. Olyan új kezdeményezéseket javasol majd, amelyek a munkaerőpiacon kívüli – nemen, valláson, meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló – megkülönböztetés megelőzésére és leküzdésére , illetve a családi és a szakmai élet jobb összeegyeztethetőségének megteremtésére irányulnak. A társadalmi szolidaritás ösztönzését szolgáló javaslatok között lesznek a globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó európai alap által nyújtott támogatások, amelyek célja, hogy kiegészítsék a tagállamoknak a piacnyitás következtében elbocsátott munkaerő munkakeresésre és az új munkahely megtartására fordított erőfeszítéseihez való hozzájárulását.

A Bizottság új javaslatokat terjeszt be, hogy magas fokú szociális védelem mellett biztosítsa az európai munkaerőpiac alkalmazkodóképességét és rugalmasságát („ rugalmas biztonság – flexicurity ”). A lisszaboni menetrendről készített stratégiai jelentést követően a javaslatokat belefoglalhatják a módosított integrált iránymutatásba, amely szintén erősebben összpontosít majd a fiatalokat érintő munkanélküliség és az illegális foglalkoztatás kezelésére.

2008 jelentős év az európai kohéziós politika számára, mivel ez a 2007–2013-as új működési programok végrehajtásának első teljes éve. A Bizottság áttekinti a 2000–2006 közötti programoknak a polgárok javát szolgáló konkrét eredményeit is.

Az alapvető jogok és az európai polgárság támogatása és védelme érdekében a Bizottság további intézkedéseket javasol az Unió területén kívülre utazó uniós polgárok konzuli védelmével kapcsolatosan. Támogatják az alapvető jogokat, különös tekintettel a gyermekek jogaira , a gyermekszegénység kezelésére tett specifikus javaslatokkal együtt. A Bizottság az internetet és az új médiát használó gyermekek védelmére szolgáló új program létrehozását is javasolni fogja.

Az illegális kábítószerek kezelésével kapcsolatos uniós tapasztalatra alapozva a Bizottság bemutatja az EU 2009–2012-es időszakra szóló, kábítószer-ellenes cselekvési tervét .

A Bizottság a tagállamokkal együtt új kezdeményezéseket indít a többnyelvűség ösztönzésére, ami az EU kulturális és nyelvi sokszínűségét tükrözi, valamint hozzájárul jólétéhez. Ezek a kezdeményezések arra irányulnak, hogy felhívják a figyelmet a nyelvtanulás hasznára a versenyképesség, a foglalkoztathatóság és az interkulturális megértés szempontjából. Végezetül a Bizottság a kulturális és nyelvi sokszínűség, valamint az aktív polgári szerepvállalás támogatása jegyében lebonyolítja a k ultúrák közötti párbeszéd európai évét (2008).

Szolidaritás: a 2008-ra tervezett kulcsfontosságú fellépések

Éghajlatváltozás, környezet és kapcsolódó kezdeményezések

• 2012 utáni kötelezettségvállalások a CO2-kibocsátás fenntartható szintre való csökkentésére az EU-ban, az ENSZ éghajlatváltozásról szóló egyezményét aláíró felek 2009-es konferenciája előtt

• Kezdeményezések a környezetvédelmi kihívásokhoz való alkalmazkodás, a fenntartható termelés és fogyasztás ösztönzésére

• A REACH-szabályozás végrehajtása és a helsinki Európai Vegyianyag Ügynökség megnyitása

• Közlemény a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelésről (GMES)

Mezőgazdasági és halászati politika

• A közös agrárpolitika 2003–2004-ben végrehajtott reformjára vonatkozó „egészségügyi ellenőrzés” bemutatása

• Egységes mezőgazdasági közös piaci rendtartás alkalmazása

• A közös halászati politika (KHP) ellenőrzési és végrehajtási keretszabályainak jelentős átalakítása

Társadalmi szolidaritás

• Az Európai Szociális Alap és a globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó európai alap forrásainak felhasználása

• A közösségi jog szociális szolgáltatásokra való alkalmazásának tisztázását célzó javaslatok (lehetőség szerint a közérdekű szociális szolgáltatásokra érvényes uniós minőségi követelmények kidolgozásával közösen), a Bizottság fehér könyvének nyomon követése gyanánt

• Az európai munkajog modernizálását célzó kezdeményezések, különös tekintettel a rugalmas biztonság elvére

Esélyegyenlőség

• Kezdeményezések a munkaerőpiacon kívüli megkülönböztetés leküzdésére

• Kezdeményezés a családi és a szakmai élet összeegyeztethetőségének érdekében

Kohéziós politika

• A kohéziós politika 2000–2006 közötti programjai eredményeinek stratégiai számbavétele

Az európai polgárság erősítése és az alapvető jogok védelme

• Javaslatok az uniós polgárok konzuli védelmével kapcsolatosan

• A gyermekek jogainak támogatása a Gyermekjogi Fórumon keresztül

• Az internetet és az új médiát használó gyermekek védelmére szolgáló program (2009–2013) létrehozása

Bel- és igazságügy

• Az EU kábítószer-ellenes cselekvési terve (2009–2012)

• Menekültügyi politikai terv készítése a Közös Európai Menekültügyi Rendszer második fázisára való felkészüléshez

• Jogalkotási javaslat az öröklés és a végrendeletek terén

• Közlemény a bankszámlák letiltásáról

Kultúrák közötti párbeszéd és többnyelvűség

• Stratégia a többnyelvűség ösztönzésére a tagállamokkal együtt

• Cselekvések a kultúrák közötti párbeszéd európai évének jegyében

Biztonság és szabadság

A személyek szabad mozgásának biztosítása a megnövekedett unión belül az EU kulcsfontosságú célkitűzése. A Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) véglegesítése lehetővé teszi az új tagállamok 2008-as csatlakozását a schengeni térséghez.

A hágai program (2005–2009) marad a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés ösztönzését szolgáló együttműködés erősítésére szolgáló keret az EU-ban. További fellépések szolgálják a szervezett bűnözés és terrorizmus elleni küzdelmet , beleértve a bűnüldöző hatóságok közötti információcserét lehetővé tévő és a radikalizálódást megelőző intézkedéseket.

A Bizottság az EU-polgárok egészségét és biztonságát támogató további intézkedéseket javasol, beleértve a polgári védelem terén jelenleg meglévő együttműködés továbbépítését szolgáló intézkedéseket, valamint az élelmiszerbiztonsági, az állat-egészségügyi és állatjóléti, illetve növény-egészségügyi EU-szabványok biztosítására és végrehajtására tett erőfeszítéseket. Sor kerül a vámfelügyelet erősítésére, különösen a hamisított termékek elleni küzdelemben, hogy így védjék a biztonságot és a fogyasztókat. Felülvizsgálják az EU gyógyszerkészítményekre vonatkozó jogi keretét is, a gyógyszerbiztonság, a betegeknek adott világos információ, valamint a biztonságos, költséghatékony és kiváló minőségű egészségügyi szolgáltatásokhoz és termékekhez való hozzáférés biztosítása érdekében.

2008-ban a Bizottság megvizsgálja a kritikus kommunikációs és információs infrastruktúrák védelmét, és választ ad az új kommunikációs hálózatok magánélettel és biztonsággal kapcsolatos kihívásaira.

Biztonság és szabadság: a 2008-ra tervezett kulcsfontosságú fellépések

Mozgásszabadság és az EU külső határainak igazgatása

• A Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) üzembe helyezése, lehetővé téve az új tagállamok schengeni térséghez való csatlakozását

• Új intézkedések az EU külső határainak ellenőrzéséről, beleértve az Európai Határügynökség (Frontex) további fejlesztését, a tengeri határokat ellenőrző hatóságok hálózatának fejlesztését, valamint egy európai határőrizeti rendszer létrehozását, amely segítséget nyújt a tagállamoknak az illegális bevándorlók növekvő tömegeinek kezelésében

• A Vízuminformációs Rendszer (VIS) elindítása a közös vízumpolitikára való készülés jegyében

A szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelem

• Központi ujjlenyomat-adatbázis létrehozása

• Az erőszakos radikalizálódást kezelő szakpolitika megteremtése

• A tagállamok közti együttműködés megerősítése az Eurojuston keresztül a határokon átnyúló és a szervezett bűnözés felderítése és vádeljárás indítása érdekében

Polgári védelem

• Az EU polgári védelmi mechanizmusának erősítése és integrált katasztrófa-megelőzési stratégia létrehozása az unió vagy a mechanizmusban részt vevő országok területén keletkező katasztrófák esetére

Egészség és biztonság

• Ajánlás a betegbiztonságról és az egészségügyi szolgáltatások minőségéről

• Az élelmiszer-biztonsági, állat-egészségügyi, állatjóléti, illetve növény-egészségügyi EU-szabványoknak való megfelelés biztosítása

• Jogi keret létrehozása, hogy az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) kockázatfelmérést végezhessen a genetikailag módosított élelmiszereken és takarmányon

• A gyógyszerekre vonatkozó jogi keret felülvizsgálata

• Az orvostechnikai eszközökre vonatkozó jogszabályok modernizálása a betegek és a felhasználók biztonságának javítása és az egyértelmű jogszabályi környezet biztosítása érdekében

• Kezdeményezés a távorvoslás területén a krónikus betegségek kezelésére (otthoni betegmegfigyelés)

• A válsághelyzetekre való felkészültséggel kapcsolatos infrastruktúra fejlesztése az egészség és a biztonság területén A kritikus információs infrastruktúrák védelme és a polgárok bizalmának megerősítése

• Kezdeményezés a kritikus kommunikációs és információs infrastruktúrák védelmére

• Kezdeményezés a magánélet és a bizalom erősítésére az információs társadalomban

Európa mint globális partner

Európának továbbra is azon kell lennie, hogy egyesült erővel cselekedjen a világban, közös értékeink és céljaink alapján , belső politikáinkkal teljes összhangban, a rendelkezésére álló eszközök és politikák teljes körét felhasználva az Unió érdekeinek védelmében. Ide tartozik a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP), az európai biztonsági és védelmi politika (EBVP), a közös kereskedelempolitika, a fejlesztési politika, a humanitárius segítségnyújtás és a belső politikák külső dimenziói. Eközben a belső és külső politikák közötti kapcsolat erősödik. Ez világosan kirajzolódik a versenyképesség terén, ahol a koherens és jól átgondolt belső politikák és a jól működő uniós belső piac hatással van az európai vállalkozások globális versenyképességére. Az alapvető politikák – mint az éghajlatváltozás és a biológiai sokféleség kezelése, a demográfiai változások és migráció, terrorizmus és szervezett bűnözés elleni küzdelem, vagy az energiaszükségletek – csak globális kontextusban kezelhetők.

A csatlakozási tárgyalásokat a bővítésre vonatkozó új konszenzus és az Európai Tanács 2006. decemberi ülésén hozott, a csatlakozási folyamatra nézve irányadó, megerősített szabályok alapján folytatják. A Nyugat-Balkán európai unióbeli jövője felé tett előrehaladáshoz hozzátartozik Koszovó jövőbeni jogállásának rendezése. A kedvező eredmény kulcsfontosságú ahhoz is, hogy Szerbia jelentős lépést tegyen az uniós tagság felé vezető úton.

A fontos kezdeményezések keretét továbbra is az olyan alapvető célkitűzések alkotják, mint az európai szomszédságpolitika, az Afrika-stratégia, az európai konszenzus a fejlesztési politikáról és a Globális Európa: a külső versenyképesség napirendje.

Az európai szomszédságpolitika felépítése az előrehaladásról 2007 végén készítendő értékeléstől függően változhat. Különös figyelmet szentelnek az ágazati programok végrehajtásának a migráció, az oktatás, az energia, a kereskedelmi kapcsolatok és a gazdasági integráció erősítése, valamint a mobilitás elősegítése terén. Ösztönözni kell a Fekete-tenger térségében történő szorosabb regionális együttműködést is.

Intenzívebb munkával világszerte szorosabbra kell fűzni a partnerekhez – beleértve Oroszországot, Ukrajnát, Japánt, Koreát, Kínát, Indiát, az ASEAN-t és Latin-Amerikát – fűző politikai és gazdasági kötelékeket . A transzatlanti partnerséget a közös kihívások fejlődésének igényei szerint meg kell erősíteni és folyamatosan alakítani, ebben tükröződik a népeink közötti kapcsolatok minősége, valamint a békét, biztonságot, jólétet és fenntartható fejlődést elősegítő nemzetközi környezet megteremtéséhez való hozzájárulás iránti felelősségünk.

Az Unió keményen dolgozik, hogy biztosítsa a világkereskedelmi tárgyalások dohai fejlesztési fordulójának sikeres lezárását és végrehajtását. Ezt az átfogó keretet a fontos feltörekvő gazdaságokkal kötendő szabadkereskedelmi megállapodások új generációjáról folyó kétoldalú tárgyalások egészítik ki. A Bizottság új Globális Európa napirendjét követve a figyelem eredmények felmutatására összpontosul a következő területeken: jobb piacra jutás, hatékony eszközök a kereskedelem védelme érdekében és a szellemi tulajdonjogok hatékonyabb védelme.

Az EU minden szinten megerősíti intézményi kapcsolatait Afrikával, különösen az Afrikai Unióval (AU). AZ EU és az AU közös EU-Afrika stratégiát fejleszt ki, amely meghatározza az EU-Afrika viszony új prioritásait, és az EU-Afrika csúcstalálkozó nyomon követéseként kerül végrehajtásra. 2008-ban megkezdődik a tizedik Európai Fejlesztési Alap (EFA) végrehajtása is, amely az Európa, valamint az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) országok közötti együttműködés és támogatás fő kerete. Az EFA 22,7 milliárd euró támogatást nyújt a 2008–2013 közötti időszakban. Törekedni kell a gazdasági partnerségi megállapodásokkal való összhangra is, amelyek végrehajtása 2008-ban kezdődik meg, és az AKCS-országok regionális integrációjának, illetve általános fejlődésének sarokköve lesz.

A közel-keleti és dél-ázsiai stabilizációs és újjáépítési erőfeszítéseket folytatni kell, és tovább kell erősíteni az Unió konfliktusmegelőzési, válságreagálási és béketeremtési kapacitásait minden rendelkezésre álló eszköz összehangolt alkalmazásával. A Bizottság folytatja az Unió katasztrófa- és válságmegoldási képességének – melynek során minden rendelkezésre álló eszközt, beleértve a sürgősségi és humanitárius segítségnyújtást, összehangoltan alkalmaznak – megerősítését és konszolidálását. A választások megfigyelése és egyéb emberi jogi és demokratizációs programok hatékony végrehajtása nagyban hozzájárul alapvető értékeinknek az Európai Unió területén kívüli népszerűsítéséhez.

Az Uniónak külső fellépései területén továbbra is a koherencia, hatékonyság és átláthatóság fejlesztése mellett kell elköteleznie magát. A Bizottság folytatja külső szolgálatai politikai és diplomáciai kultúrájának fejlesztését.

Európa mint globális partner: a 2008-ra tervezett kulcsfontosságú fellépések

Bővítés

• A Horvátországgal és Törökországgal folyó csatlakozási tárgyalások folytatása az Unió megújított bővítési konszenzusa alapján

• A Koszovó jövőbeni jogállása rendezéséből adódó, valamint e rendezésnek a régió országaival fenntartott kapcsolatokra gyakorolt következményeinek kezelése

• A stabilizációs és társulási megállapodások végrehajtása, valamint előrehaladás a Szerbiával folytatott stabilizációs és társulási folyamatban

Európai szomszédságpolitika és Oroszország

• Jelentős előrelépés egy Oroszországgal kötendő új megállapodás felé, illetve annak végrehajtása

• Jelentős előrelépés egy Ukrajnával kötendő megerősített megállapodás felé

• A partnerségi és együttműködési megállapodásokat felváltó megállapodásokról folyó tárgyalások megkezdése Örményországgal, Azerbajdzsánnal, Grúziával és Moldovával

• Az Algériához, Belaruszhoz, Líbiához és Szíriához fűződő kapcsolatok erősítése, a politikai fejlődés függvényében

• Az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz való hozzájárulásának folytatása, valamint segítségnyújtás a Palesztin Hatóságnak

A tágabb világ

• A dohai fejlesztési forduló lezárása és végrehajtása

• A 2007. évi EU-Afrika csúcstalálkozó eredményeinek nyomon követése

• A gazdasági partnerségi megállapodások, illetve a tizedik Európai Fejlesztési Alap (EFA) végrehajtásának megkezdése

• Az AKCS- és más fejlődő országokkal való együttműködés erősítése, különösen az energiaellátás és a migráció területén, az éghajlatváltozásról és a fejlesztési együttműködésről szóló cselekvési tervvel, valamint a migrációval kapcsolatos általános megközelítéssel összhangban

• A 2007. évi EU–USA csúcstalálkozó eredményeinek nyomon követése, illetve a politikai, gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok erősítése az Egyesült Államokkal

• Előrehaladás a megállapodás felé vagy az ehhez vezető tárgyalások lezárása az EU stratégiai partnereinek számító Kínával és Indiával, valamint más ázsiai partnerekkel (ASEAN, Dél-Korea), illetve Latin-Amerikával (Andok Közösség, Közép-Amerika)

• A Brazíliához fűződő kapcsolatok felülvizsgálata a társulási megállapodásról folyó tárgyalásokkal összefüggésben, beleértve a MERCOSUR-rel kötendő szabadkereskedelmi megállapodást, illetve az Andok Közösséggel és a Közép-Amerikai Közösséggel folytatott társulási megállapodások megkötését/végrehajtását

• A fő termelő, tranzit- és fogyasztó országokkal való együttműködés megerősítése, beleértve a fenntartható energia és az energiahatékonyság ösztönzését

• Az uniós afganisztáni kötelezettségvállalás és az Öböl-térség stabilitásához – különös tekintettel Iránra és Irakra – való hozzájárulás folytatása

Jobb szabályozás – a Bizottság napi munkájának központi eleme

Az uniós vállalkozásokra és polgárokra vonatkozó jogszabályi környezet egyszerűsítése és tökéletesítése a Bizottság egyik fő prioritása volt hivatalba lépése óta. 2006-ban a Bizottság felülvizsgálta a jobb szabályozással kapcsolatos napirendet. 2007-ben javítanak a hatásvizsgálatok rendszerén, cselekvési programot indítanak az uniós és tagállami szintű jogszabályokból adódó szükségtelen adminisztratív terhek eltörlésére, valamint végrehajtják a frissített egyszerűsítési programot. A 2008-as év fő célja lesz e cselekvések megvalósítása.

A bizottság hatásvizsgálati rendszere külső értékelésének 2007. márciusra várt eredményei és a Hatásvizsgáló Bizottság működésének tanulságai lehetővé teszik a Bizottságnak, hogy megállapítsa, hol kell javítania hatásvizsgálati útmutatóján és támogatásain. 2008-ban az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság feladata, hogy áttekintse a 2006 közepén meghozott, hatásvizsgálatról szóló intézményközi közös megközelítést. Az adminisztratív költségeknek a 2007. januárban elfogadott cselekvési terv szerinti felmérése 2008 novemberében fejeződik be. A tagállamokkal való szoros együttműködésben a Bizottság továbbra is ösztönzi az uniós vállalkozásokra háruló adminisztratív terhek jelentős és kimutatható csökkentését .

A többéves egyszerűsítési programban meghatározott kezdeményezések végrehajtása folytatódik 2008-ban, mely növekvő számban tartalmaz az adminisztratív terhek csökkentését célzó egyszerűsítési javaslatokat. 2008-ban várhatóan befejeződik a közösségi vívmányok összes hivatalos nyelven történő kodifikálására meghirdetett bizottsági program is.

A közösségi jog jobb végrehajtása – a tagállamokkal az időszerű végrehajtás, valamint az eredményes és méltányos alkalmazás biztosításáról folytatott párbeszédből adódó javításokkal együtt – egy 2007-ben elfogadásra kerülő, a közösségi jog alkalmazásáról szóló közlemény szerint 2008-ban is prioritás marad a Bizottság számára.

A kommunikáció javítása és kommunikációs prioritások 2008-ra

A polgárokkal európai témákról folytatott kommunikáció 2008-ban is az Európai Bizottság egyik fő feladata lesz. A brüsszeli székhelyű szervezeti egységek, a képviseletek és a Bizottság harmadik országokba delegált küldöttségei dolgoznak ezen a feladaton.

2008 fő kommunikációs prioritásainak tükröznie kell az éves politikai stratégiában meghatározott politikai prioritásokat, a polgárok érdeklődéséről készült kutatási eredményeket és a hatékony kommunikációról szerzett új tapasztalatokat.

A legújabb kutatási eredmények szerint az uniós polgárok leginkább az EU szociális dimenziója iránt érdeklődnek a globalizáció összefüggésében (különösen a munkahelyteremtés és a munkanélküliségtől való félelem kérdése fontos), illetve a migráció iránt. Az energiaellátással és az éghajlatváltozással kapcsolatban is egyre nagyobb az érdeklődés. Természetes módon a globalizáció és a három dimenzióban (gazdasági, szociális és környezeti) elérendő fenntartható fejlődés támasztotta kihívásokat integrálni kell a kommunikációs prioritásokba.

A korábbi tapasztalatok alapján a kommunikációs stratégiák sikeréhez a következő elemek kulcsfontosságúak:

- Olyan specifikus témák kiválasztása , amelyekkel a polgárok könnyebben tudnak azonosulni. A választott kommunikációs területeken az európai intézményeknek egyértelmű szerepet kell játszania .

- A kommunikáció helyi szinten történjen, az üzenetet a különböző hallgatóság, ágazatok és országok igényeihez kell szabni.

- Elengedhetetlen a jó tervezés és összehangolás .

A fentiek és a 2008. évre szóló éves politikai stratégia politikai prioritásainak alapján a Bizottságnak a következő kommunikációs prioritásokra kell összpontosítania:

A 2008-ra kitűzött kommunikációs prioritások

• A költségvetés felülvizsgálata

• Az egységes piac felülvizsgálata

• A szociális valóság felmérése

• Migráció

• Az intézményi kérdések rendezése

• Energiaellátás és éghajlatváltozás

• Az EU szerepe a világban

Miközben a Bizottság erőfeszítéseit és erőforrásait kulcsfontosságú prioritásokra koncentrálja, továbbra is folytatja és megerősíti azon erőfeszítéseit, hogy valamennyi politikai területen fejlessze az Európával kapcsolatos kommunikációt.

II. rész: A humán- és pénzügyi erőforrások általános kerete 2008-ra

Humán erőforrások

A bővítéssel kapcsolatos utánpótlás

A Bizottság értékelése alapján a költségvetési hatóság támogatta 3 960 további alkalmazott felvételét 2003 és 2008 között, akikre azért van szükség, hogy a Bizottság kiterjeszthesse munkáját a tíz új tagállamra, és teljesíthesse intézményi kötelezettségeit. 2008-ban a Bizottság a megfelelő sebesség elérése érdekében kérelmezni fogja a fennmaradó 640 poszt betöltését. A Bulgária és Románia csatlakozásának humán erőforrásra gyakorolt következményeiről szóló közleményével összhangban a Bizottság 2008-ban a 2006–2009 közötti időszakra becsült 850-ből 250 új poszt megteremtését kérelmezi. A Bizottság 2008-ra további 890 személy felvételét kéri, hogy a bővítést követő megnövekedett feladatait ellássa, és kövesse a négy politikai prioritást, amennyiben azok kapcsolódnak a kibővült Unióhoz. Az év folyamán szigorúan ellenőrzi az új tagállamok állampolgárainak felvételét annak érdekében, hogy az EU-12-re a Bizottság által meghatározott felvételi célszámokat a bizottsági szolgálatok teljesítsék. A szolgálatok között annak alapján osztják el véglegesen az alkalmazottakat 2008-ra, hogy az egyes szolgálatok milyen mértékben teljesítették a 2007-re kitűzött célszámokat.

Hozzájárulás a központi alaphoz

A Bizottságnak a fent említett új pozíciókon túl aktív átcsoportosításokat kell végeznie a bővítéstől független, kiemelt kezdeményezések végrehajtására. E prioritások keretében a Bizottság szándéka, hogy további küldöttségeket állítson össze, illetve cserélje azok tagjait, valamint bővítse a meglévő hálózatot. Kellő figyelmet fordítanak a kutatási ágazat ellenőrzésére és az ahhoz kapcsolódó feladatokra. A szolgálatok új erőforrások iránti kérelmének elbírálásakor a negatív prioritások és a belső átcsoportosítás körének meghatározása játszik fontos szerepet. A Bizottság elkötelezett a szolgálatok közötti átcsoportosítások iránt, és ezt a célt a korábbi évekhez hasonlóan egy központi átcsoportosítási alap felállítása révén kívánja elérni, amely a teljes személyzet 1%-ában van meghatározva. A kiszervezésből (végrehajtó ügynökségek) adódóan felszabaduló emberi erőforrást szintén a prioritások felé irányítják. Ezeket a forrásokat az e közleményben és a költségvetési hatóság által meghatározott prioritásokhoz rendelik. A tavalyi évhez hasonlóan a Bizottság ideiglenes jelleggel is jelöl ki álláshelyeket ideiglenes jellegű feladatokra, így az elkövetkező évekre az elosztás rugalmasabbá és dinamikusabbá válik.

További posztok hozzárendelése a négy politikai prioritáshoz

Az alábbi táblázat az új kezdeményezések elindításához, illetve a folyamatban lévő tevékenységek megerősítéséhez várhatóan szükséges humán erőforrásokról ad összefoglalást, prioritások és források szerinti felosztásban.

1. táblázat – Humán erőforrások hozzárendelése a 2008. évre szóló éves politikai stratégia prioritásaihoz

Az éves politikai stratégia prioritásai 2008-ban | A bővítéshez kapcsolódó új források | Osztályok között átcsoportosítás | Osztályon belüli átcsoportosítás | A prioritásokra rendelkezésre álló teljes humán erőforrás |

1. Jólét | 123 | 46 | 53 | 222 |

2. Szolidaritás | 125 | 20 | 79 | 224 |

3. Biztonság | 100 | 27 | 12 | 139 |

4. Külső vetület | 77 | 109 | 27 | 213 |

A jelenlegi tevékenységek kiterjesztése a kibővült Unióban (beleértve az előcsatlakozási tevékenységek fokozatos megszüntetését) vagy a munkamennyiség egyéb variációja | 465 | 85 | 107 | 657 |

ÖSSZESEN | 890 | 287 | 278 | 1 455 |

A bővítéssel összefüggő erőforrások politikai területenkénti elosztását – az intézményi pozíciók és a külső személyzet megoszlását is ideértve – a 2008-as előzetes költségvetési tervezet előkészítése során fogják véglegesíteni. Ezenkívül, amint azt az Európai Parlament javasolta, a Bizottság középtávú felülvizsgálatot kezdeményezett a humán erőforrásokra vonatkozóan. A 2008. évre szóló éves politikai stratégia a 2007–2008-as időszak politikai változásainak figyelembe vétele miatt elsősorban a bővítéshez kapcsolódó átfogó igényekre és átcsoportosításokra összpontosít, a középtávú felülvizsgálatnak azonban a jövőre vonatkozó kilátásokat kell meghatároznia, ugyanakkor hatással lehet a 2008-as végső elosztásra is. Ennek megfelelően a 2008-as munkaerő-elosztás némely helyét csak a felülvizsgálat eredményeinek ismeretében rendelik hozzá a szolgálatokhoz.

Változások a pénzügyi források elosztásában

A 2008. évre szóló politikai stratégia a második a 2007–2013-ra szóló pénzügyi keretben. Az új programokhoz kapcsolódó jogi aktusok többsége nemrégiben elfogadásra került, és adott esetben (2007. januárban) úgy módosították a (2006. májusi) pénzügyi programozást, hogy tekintettel legyen az elfogadott jogalapokra. Néhány esetben a végső elfogadás még hiányzik, ami hatással lehet a kiadások profiljára. Ennélfogva elképzelhető, hogy a rendelkezésre álló mozgástér megváltoztatása nélkül a költségvetés megnevezéseiben szereplő bizonyos kezdeményezések előtérbe kerülnek azokkal szemben, amelyek indulása a kapcsolódó jogalap késői elfogadása miatt tolódik. A pénzügyi források elosztásában lent meghatározott változások a 2008-as prioritásokat tükrözik.

2. táblázat – A 2008-as prioritásokat tükröző, a pénzügyi forrásokat érintő változások a 2008–2013-as pénzügyi tervezethez képest (ideiglenes számok) |

A pénzügyi források indikatív változásai |

Prioritások és politikai terület | Kötelezettségvállalási előirányzatok (millió EUR) |

2008 | 2009-2013 |

1. prioritás |

Energia és közlekedés | 9,8 | 90,1 |

2. prioritás |

Környezetvédelem | 2,0 | 10,6 |

3. prioritás |

Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése | 13,4 | 16,4 |

4. prioritás |

Külkapcsolatok | 2,0 | 10,0 |

Fejlesztési politika | 21,1 | 59,0 |

ÖSSZESEN | 48,3 | 186,1 |

A „Jólét” prioritás pénzügyi vonatkozásai

Az 1a. fejezet, amelynek 2008-ra tervezett teljes összege 9 776,4 millió euró, magába foglalja a lisszaboni stratégia kulcsfontosságú programjait: a kutatást, az egész életen át tartó tanulást, a versenyképességi és innovációs keretprogramot és a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) programját. E programok mindegyike hozzájárul az európai gazdaság dinamikusabbá és versenyképesebbé tételéhez. A TEN-T kivételével minden kapcsolódó jogalap elfogadásra került.

A közlekedés területén ajánlatos az Európai Vasúti Ügynökség, az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség, az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség és a Galileo Felügyeleti Hatóság pénzügyi eszközeinek 9,8 millió euróval való növelése. Ezt azonban részben ellentételezi a TEN-T program csökkentése, így az 1a. fejezetre rendelkezésre álló keretben nem történik változás. Ezen ügynökségek helyzetét a 2009–2013-as időszakra később értékelik.

A „Szolidaritás” prioritás pénzügyi vonatkozásai

További 2 millió eurót irányoznak elő a 2. fejezetre, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökség azon cselekvéseit fedezni tudják, amelyek elengedhetetlenek a politikát támogató, megbízható és aktuális információk beszerzésére. Ennek fő pontja a globális kihívások, mint az éghajlati trendek ellenőrzése, a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma felmérése, amelyet Európának prioritásként kell kezelnie. A 2. fejezetbe tartozó többi kezdeményezést szükség esetén a jelenlegi pénzügyi programozáson belüli átcsoportosításokkal fedezik.

A „Biztonság” prioritás pénzügyi vonatkozásai

A 3a. fejezet „egységes igazságügyi térség létrehozása büntető- és polgári ügyekben” c. kezdeményezése a 2008–2013 pénzügyi programozási időszak minden évében további 2,5 millió euró támogatást kap az Eurojust részére. Az Eurojust ösztönzi és javítja a tagállamok illetékes hatóságai közötti koordinációt a nyomozások és a büntetőeljárások terén, elősegítve a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése európai térségének létrehozását. Ezt ellentételezik az ugyanazon fejezeten belüli más programokban lefelé történő kiigazítások.

„A külső határok közös igazgatása” elnevezésű kezdeményezés megerősítésére való tekintettel javasolják a Frontex pénzügyi forrásainak 10,9 millió euróval történő megemelését 2008-ra. Ezt az eredeti pénzügyi programozáson túli emelést 2009-ben és 2010-ben további emelések követik, 6,9 millió, illetve 7 millió euró értékben. A 2009-es és 2010-es emelést azonban ellensúlyozza az a tény, hogy 2011-ben nem emelnek. Az Eurojust esetéhez hasonlóan a 2008-as 10,9 millió euróval történő emelést a később induló programokra szánt összegek módosításával teremtik meg.

A külső határok igazgatása terén a Bizottság a Frontex tevékenységéről készült 2007-es értékelés eredményeire alapoz majd, amely kitér a termékekkel kapcsolatos biztonsági ügyekből, a gyorsreagálású határvédelmi csapatok létrehozásából és az integrált határigazgatási stratégia továbbfejlesztésére tett új javaslatok megfogalmazásából adódó feladatok lehetséges bővülésének kérdésére is. Számos alapvető eszköz elfogadása várható 2007-re, valamint végrehajtása 2008-ra: a vízumkódex, a Vízuminformációs Rendszer és a vízumkérelmek feldolgozására létrejött konzuli képviseletek megszervezésére szolgáló új jogi keret szükségessé teszi, hogy a Bizottság a helyi konzuli együttműködés terén aktívabbá váljon.

A „Külső vetület” prioritás pénzügyi vonatkozásai

A 4. fejezet alá tartozó „Külső vetület” prioritásnak további 23,1 millió euró nyújtását javasolják 2008-ra a pénzügyi programozáshoz képest. Ezen összeg nagy része, 19,5 millió euró az éghajlatváltozáshoz és a megújuló energiaforrásokhoz kapcsolódó két, több évre szóló kezdeményezéshez adódik, melyeket a Bizottság 2007. januári energia- és éghajlat-változási csomagjával jelentett be.

Az első kezdeményezés a Globális Éghajlatpolitikai Szövetség, amelynek célja, hogy a fejlődő országok alkalmazkodási és kárenyhítő tevékenységeit támogassa. A kiotói egyezményben meghatározott eredeti kötelezettségvállalások 2012-ben lejárnak, és legkésőbb 2009-ig a nemzetközi közösségnek meg kell állapodnia a további kötelezettségvállalásokról. A Bizottság ambiciózus javaslatot terjesztett elő a kibocsátás csökkentésére és arra vonatkozóan, hogy a hőmérséklet-növekedés ne haladja meg a 2°C-t. Ez a javaslat csak akkor vezet sikerre, ha célkitűzéseit a lehető legtöbb fejlődő ország támogatja. A Globális Éghajlatpolitikai Szövetség az EU és a fejlődő országok közötti politikai koalíció létrehozásával próbálja megvalósítani ezt a törekvést, amelyet a nemzeti befektetésekre szánt források támogatnak, elsősorban az alkalmazkodás terén. A 2008–2010-es időszakra tervezett 50 millió euróról szóló ígéret – beleértve a 2008-as 10 millió eurónyi összeget is – katalizátorként vezet majd az EU-tagállamok hasonló hozzájárulásaihoz, amelyek az elképzelések szerint a kezdeményezés legnagyobb részét fedezik majd. Az Európai Fejlesztési Alap (EFA) hozzájárulásait és együttműködéseit is figyelembe kell venni. A Bizottság támogatások formájában járul hozzá az erőfeszítéshez.

A másik kezdeményezés a globális energiahatékonysági és megújuló energia alap (GEEREF) megerősítése. A GEEREF egy innovatív, a köz- és magánszféra együttműködésén alapuló pénzügyi mechanizmus, amelynek célja, hogy a fejlődő országokban és az átmeneti gazdaságokban jelentős magánfinanszírozási lehetőségeket mozgósítson az energiahatékonyság és a megújuló energiával kapcsolatos projektek érdekében. Az uniós költségvetés jelentős hozzájárulása is szükséges az alap beindításához, és a Bizottság javaslatot tett arra, hogy a GEEREF a 2007–2010-es időszakra kapjon 80 millió euró hozzájárulást. E célkitűzés elérése érdekében a GEEREF eredeti pénzügyi programozásához a 2008–2010-es időszakban háromszor további 9,5 millió euró összeget kap.

A Globális Éghajlatpolitikai Szövetség keretében nyújtott támogatások azáltal egészítik ki a GEEREF magánfinanszírozását, hogy ösztönzik az alkalmazkodásba történő állami beruházásokat. A két kezdeményezéshez irányított további források a „Fejlesztési politika” területén, a „Környezetvédelem és a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás, beleértve az energiaügyet is” tematikus program alatt szerepelnek.

További 2 millió eurót kap „Az EU a világban: az Európai Unió külpolitikájának kommunikációs stratégiája felé, 2006–2009” (C/2006/329) című kezdeményezés. Az EU külpolitikájával kapcsolatos ismeretszint és megértés erősítésének célkitűzése nagyon fontos prioritás az Unió számára, amint azt az Európai Tanács 2006. júniusi ülésén bemutatott, „Európa a világban” című stratégiai dokumentum kimondja. Ez a növekedés megkönnyíti a jelenlegi – elsősorban az európai szomszédságpolitikára és a KKBP/EBVPre összpontosító – tevékenységeknek a válságkezelés, valamint az éghajlatváltozás és az energiapolitika külső vonatkozásaival való kibővítését.

További 1,6 millió eurót hagytak jóvá a kutatási és tudatosítási tevékenységek erősítésére, ami hozzájárul a tájékoztatáshoz, valamint a fejlesztési eszmecsere és az uniós szintű politikameghatározás alakításához. Az európai konszenzus a fejlesztési politikáról című dokumentummal összhangban a Bizottság és a tagállamok európai kutatási hálózatot hoznak létre olyan elemzési kapacitás kifejlesztésének céljával, amely hozzájárul a fejlesztési politika kialakításához és egy elemzésekkel alátámasztott európai fejlesztési jelentés összeállításához. A 2007-ben megismétlendő 2006-os sikeres kísérleti tapasztalatok után erős egyetértés alakult ki az Európai fejlesztési napok megrendezését illetően, amely az összes fejlesztésben érdekelt felet bevonva az EU és a nemzetközi fejlesztési programterv évente megrendezésre kerülő fő eseménye lesz.

Az adóügyi és vámuniós szakpolitika területén eszközöket különítenek el az adózásról folytatott nemzetközi párbeszéd és a Vámigazgatások Világszervezetében való uniós tagság biztosításának támogatására.

A pénzügyi keret fejezeteiben történő változások összefoglalása

(millió EUR) |

FEJEZETEK | 2008 | Előirányzat 2009–2013 |

Eredeti* programozás | Az éves politikai stratégia szerinti változások | Felülvizsgált programozás | Eredeti* programozás | Az éves politikai stratégia szerinti változások | Felülvizsgált programozás |

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért |

A pénzügyi keretben előirányzott plafon – 1a. alfejezet | 9 847,0 | 9 847,0 | 65 222,0 | 65 222,0 |

1a. alfejezet összesen | 9 776,4 | 0,0 | 9 776,4 | 64 462,9 | 0,0 | 64 462,9 |

Fennmaradó mozgástér | 70,6 | 70,6 | 759,1 | 759,1 |

1b. Kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért |

A pénzügyi keretben előirányzott plafon – 1b. alfejezet | 46 888,8 | 46 888,8 | 245 301,1 | 245 301,1 |

1b. alfejezet összesen | 46 888,8 | 0,0 | 46 888,8 | 245 301,1 | 0,0 | 245 301,1 |

Fennmaradó mozgástér | 0,0 | 0,0 | 0.0 | 0,0 |

2. A természeti erőforrások megőrzése és kezelése |

A pénzügyi keretben előirányzott plafon – 2. fejezet | 58 800,0 | 58 800,0 | 300 974,0 | 300 974,0 |

2. fejezet összesen | 58 742,8 | 2,0 | 58 744,8 | 300 639,5 | 10,6 | 300 650,1 |

Fennmaradó mozgástér | 57,2 | 55,2 | 334,5 | 323,9 |

3a. Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |

A pénzügyi keretben előirányzott plafon – 3a. fejezet | 747,0 | 747,0 | 6 170,0 | 6 170,0 |

3a. fejezet összesen | 714,2 | 0,0 | 714,2 | 5 840,6 | 0,0 | 5 840,6 |

Fennmaradó mozgástér | 32,8 | 32,8 | 329,4 | 329,4 |

3b. Uniós polgárság |

A pénzügyi keretben előirányzott plafon – 3b. fejezet | 615,0 | 615,0 | 3 416,0 | 3 416,0 |

3b. fejezet összesen | 597,3 | 0,0 | 597,3 | 3 310,5 | 0,0 | 3 310,5 |

Fennmaradó mozgástér | 17,7 | 17,7 | 105,5 | 105,5 |

4. Az EU mint globális partner |

A pénzügyi keretben előirányzott plafon – 4. fejezet | 7 002,0 | 7 002,0 | 42 355,0 | 42 355,0 |

4. fejezet összesen** | 6 644,8 | 23,1 | 6 667,9 | 41 080,4 | 70,0 | 41 150,4 |

Fennmaradó mozgástér | 357,2 | 334,1 | 1 274,6 | 1 204,6 |

* 2007. januári frissített adat. |

** A Garanciaalap új befizetési mechanizmusának figyelembe vételével készült, módosított adat. |

A fent leírtaknak megfelelően az 1a. és 3a. fejezet kezdeményezéseihez hozzárendelt, megnövelt pénzügyi források nem érintik e fejezetek mozgásterét, mivel a növeléseket ellensúlyozzák az első években valószínűleg késedelmesen induló egyéb programokat érintő csökkentések.

A 2. fejezet esetében a mozgástér 2 millió euróval csökken. A 3b. fejezet programozásában nincs változás.

A 4. fejezet új prioritásai 23,1 millió eurónyi többletforrást igényelnek 2008-ban, amelyet a következő években összehangoltan további 70 millió euró követ. A külső fellépésekre képzett garanciaalap megváltozott befizetési mechanizmusának[1] köszönhetően a 2008. évi költségvetésben nem lesz szükség eszközök elkülönítésére. A programozásban erre szánt 200 millió eurót felszabadítják. A két változás eredményeként fennmaradó mozgástér 334 millió eurót tesz ki, amely lehetőséget ad a jövőbeli igények megfelelő kielégítésére, például a Koszovó végső státuszáról és az EU ezzel kapcsolatos szerepéről folyó tárgyalások eredményével és a közel-keleti békefolyamattal[2] kapcsolatban. A nemzetközi helyzet elkövetkező hetekben való alakulásától függően további kérések kerülhetnek be az előzetes költségvetési tervezetbe.

[1] A Tanács 89/2007/EK, Euratom rendelete (2007. január 30.) a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló 2728/94/EK, Euratom rendelet módosításáról, HL L 22., 2007.1.31., 1. o.

[2] A 2007. januári, Libanon újjáépítéséről szóló párizsi konferencián a Bizottság által felajánlott összegeket teljes mértékben a költségvetés fedezi.