Ukrajnát 2014-ben és 2015-ben különösen mély recesszió sújtotta, aminek következtében a reál-GDP 6,6 %-kal, illetve 9,8 %-kal csökkent. A gazdasági válságot, amely Ukrajna régóta fennálló makrogazdasági és strukturális gyengeségeit tükrözi, nagyrészt az ország keleti részében Oroszország destabilizáló intézkedései által kiváltott konfliktus miatti bizalomvesztés és a termelési kapacitás károsodása okozta. Az erőteljes szakpolitikai válasz és egy nagyszabású nemzetközi támogatási csomag hozzájárult ahhoz, hogy az ország gazdasága 2016-ban ismét növekedési pályára léphessen (2,3 %). A fellendülés 2017-ben is folytatódott, amikor a GDP elérte a becsült 2,2 %-os növekedést annak ellenére, hogy a 2017 márciusában bevezetett teherszállítmány-tilalom negatív hatást gyakorolt a nem kormányzati irányítású területekre. A gazdasági tevékenység 2017. évi bővülése főként a beruházásoknak és a háztartások fogyasztásának köszönhető, ami együtt járt a bizalom és a bérek növekedésének javulásával.

Ezen túlmenően az új programra vonatkozó egyetértési megállapodás az Ukrajna által végrehajtandó egyéb intézkedéseket is tartalmazni fogja az első és a második részlet folyósítása érdekében. Ezek közé tartoznak az államháztartás irányítására vonatkozó intézkedések, amelyek az MFA-hoz kapcsolódó valamennyi szakpolitikai program részét képezik. Általánosabban, a feltételek az Ukrajna makrogazdasági stabilitása szempontjából releváns, kulcsfontosságú ágazatok kiválasztására fognak összpontosítani.

·Továbbra is érvényben marad a fakiviteli tilalom, amely nem egyeztethető össze a kereskedelmet korlátozó intézkedésektől való tartózkodással, és Ukrajna illetékes parlamenti bizottságának még fontolóra kell vennie a fakiviteli tilalmat hatályon kívül helyező törvényt. A Bizottság együtt fog működni az ukrán hatóságokkal annak érdekében, hogy célzott kereskedelmi eszközök – esetleg a kétoldalú vitarendezés – alkalmazása révén megoldást találjon erre a problémára.

·A köztisztviselők vagyonnyilatkozatának ellenőrzése kapcsán a Bizottság ragaszkodik egy hatékony, az állami adatbázisokhoz és nyilvántartásokhoz való közvetlen és automatikus hozzáférést biztosító ellenőrzési rendszer létrehozásához, többek között automatikus ellenőrző szoftver révén. A javasolt új MFA-művelet keretében Ukrajnával kötendő egyetértési megállapodás esetében a Bizottság ezért előírja, hogy a fent említett automatikus ellenőrzési rendszert be kell vezetni és működésbe kell hozni, hogy az automatizált rendszeren keresztül jelentős számú nyilatkozatot ellenőrizzenek, elsőbbséget biztosítva a magas beosztású tisztviselők számára.

A javasolt új makroszintű pénzügyi támogatási művelet kiegészítené az előző három MFA-műveletet, amelyek összesen 3,4 milliárd EUR-t tettek ki, és amelyeket a válság 2014. évi kitörése óta Ukrajnának ajánlottak fel. E műveletek keretében összesen 2,8 milliárd EUR-t folyósítottak, ideértve a 2014–2015 között (az ún. MFA I. és MFA II. keretében) folyósított 1,6 milliárd EUR-t és a 2015 júliusában és 2017 áprilisában egyenként 600 millió EUR összegben, két részletben folyósított összegeket is. Az ukrán hatóságokkal közösen elfogadott 21 szakpolitikai intézkedés végrehajtásának függvényében az MFA III. keretében folyósítandó 600 millió EUR összegű harmadik és egyben utolsó részlet kifizetésére nem került sor. Jóllehet Ukrajna számos, e részlethez csatolt politikai kötelezettségvállalásnak eleget tett, négy – köztük a korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatos – intézkedést nem hajtottak végre a támogatás rendelkezésre állási idejének 2018. januári lejártáig. Ilyen körülmények között a Bizottságnak nem állt módjában kifizetni az MFA III. keretében folyósított utolsó részletet, amelyet 2018. január 18-án hivatalosan töröltek.

E kérelemre, valamint az ukrán gazdasági helyzetre, különösen a további külső finanszírozási igények felmerülésére való tekintettel az Európai Bizottság javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Ukrajnának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról (MFA), amely az EUMSZ 212. cikkén alapul, és legfeljebb 1 milliárd EUR összegű közép- és hosszú lejáratú hitel formájában, két részletben nyújtandó támogatást irányoz elő.

A Nemzetközi Valutaalap (IMF) 2015 márciusában jóváhagyta az Ukrajnára vonatkozó, 2019 márciusában véget érő, körülbelül 17,5 milliárd USD összegű kibővített finanszírozási eszközre vonatkozó programot. Az IMF pénzügyi támogatását az EU, annak tagállamai, számos kétoldalú partner (például az Egyesült Államok, Japán, Kanada, Svájc) és más nemzetközi pénzügyi intézmények – például a Világbank, az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) és az Európai Beruházási Bank (EBB) – jelentős támogatása egészítette ki. Mivel azonban a gazdasági fellendülés továbbra is gyenge lábakon áll, és még számos sebezhetőségi pont fennáll, Ukrajna 2018-ban és 2019 első felében további külső finanszírozási szükségletekkel fog szembesülni, amit az IMF 4,5 milliárd USD-re (mintegy 3,8 milliárd EUR-ra) becsül.

Annak ellenére, hogy a 2014–2015-es évek mély recesszióját követően Ukrajna gazdasága 2016–2017-ben visszatért a növekedéshez, továbbra is sebezhető a külső sokkhatásokkal szemben. Ezt tükrözi az országnak a nyersanyagkiviteltől való nagyfokú függősége, nemzetközi tartalékainak vártnál lassabb feltöltése és megnövekedett külső eladósodottsága, különösen az átalakított eurókötvényekre vonatkozó fizetési kötelezettségek 2019. évi folytatását követően. Ezzel összefüggésben továbbra is alapvető fontosságú az Ukrajna nemzetközi partnereitől kapott folyamatos támogatás.

A gazdasági válság ellenére Ukrajna az elmúlt három évben jelentős előrehaladást ért el az államháztartás konszolidációja terén. A teljes költségvetési hiány – beleértve az olaj- és gázipari vállalat, a Naftogaz hiányát is – 2014-ben a GDP 10 %-áról 2016-ban a GDP mindössze 2,4 %-ára csökkent (szemben az IMF-program keretében 2016-ra megállapított 3,7 %-os hiánycéllal). A költségvetés végrehajtása 2017-ben továbbra is erőteljes volt a stabil adóbeszedés, az állami tulajdonú vállalatoktól kapott osztalékok emelkedése, valamint néhány olyan egyszeri tényező, mint Janukovics volt elnök befagyasztott (a GDP 1 %-át kitevő) vagyonának elkobzása miatt. Ennek eredményeként a konszolidált állami költségvetési hiány 2017-ben a GDP mintegy 1,5 %-át tette ki. Az állami tulajdonú vállalatok és bankok feltőkésítéséhez kapcsolódó kvázi költségvetési hiányt jelentősen csökkentették, különösen a Naftogaz működési hiánya megszüntetésének köszönhetően. Az ilyen költségvetési konszolidáció, amely 2016 óta relatív árfolyam-stabilitással párosul, szintén hozzájárult ahhoz, hogy 2017 végén az államadósság a becslések szerint a GDP 76 %-ára csökkent (a 2016. év végi 81 %-ról).

A 2018. évi költségvetés a GDP 2,4 %-át kitevő költségvetési hiányt irányoz elő (összhangban az IMF-programban előirányzott 2,5 %-os felső határral), és a reál-GDP 3 %-os növekedésére és a 9 %-os fogyasztóiár-inflációra vonatkozó feltételezéseken alapul. A 2015 tavasza óta fennálló dezinflációs tendencia (2015 áprilisában 60,9 %) 2016 középére fokozatosan megfordult (2016 júniusában 6,9 %). Azóta az infláció növekedését (2018 januárjában 14,1 %) a termelési költségek növekedése és a fogyasztói kereslet (nevezetesen a bérek emelkedéséből eredő) növekedése, valamint (a termésben kárt okozó 2017 eleji fagy miatt) emelkedő élelmiszeralapanyag-árak és az üzemanyagárak emelkedésével határozták meg. A növekvő inflációs nyomás következtében a központi bank a szakpolitikai kamatlábát 2017 októbere óta összesen 4,5 százalékponttal, 2018. március 2-ától 17 %-ra emelte.

Ami a külső szektort illeti, Ukrajna folyó fizetési mérlegének hiánya fokozatosan nőtt (2017-ben a GDP 3,5 %-a) a gazdasági válság által kiváltott erőteljes lefelé irányuló kiigazítást követően (2013-ban a GDP 9 %-áról 2015-ben a GDP 0,3 %-ára). Ez elsősorban a beruházások (az üzleti bizalom javításával összhangban álló) behozatala és az erőteljes belföldi fogyasztás fellendülésének eredménye. A folyó fizetési mérleg hiányának további növekedését az export erőteljes élénkülése (2017-ben éves alapon 17 %) jelentette a növekvő globális gazdaság és a kedvező kereskedelmi feltételek mellett. A magán-, a nem közvetlen külföldi befektetések és a tőkebeáramlás szintén növekedtek, főként annak eredményeként, hogy a kormány 2017 szeptemberében 3 milliárd USD értékű eurókötvényt bocsátott ki. Ukrajna multilaterális és bilaterális partnereinek támogatása – a folyó fizetési mérleg kiigazításával és a magánjellegű pénzügyi mozgások fokozatos visszatérésével együtt – elősegítette, hogy Ukrajna nemzetközi tartalékait 2018. január végén – a közvetlen külföldi befektetések terén tapasztalt hiányosságok ellenére – 18,6 milliárd USD-ra feltöltse.

A gazdasági helyzet 2015 óta tapasztalható javulása ellenére továbbra is fennálló számos sebezhetőségi pont az ország nyersanyagkiviteltől való nagyfokú függőségéből, nemzetközi tartalékainak vártnál lassabb feltöltéséből és megnövekedett külső eladósodottságából fakad. Ezen túlmenően az instabil belső politikai környezet és az ország keleti részén uralkodó feszültségek fokozódásának folyamatos veszélye lefelé mutató kockázatot jelent, ami befolyásolhatja a még mindig lassú fellendülést.

Mivel Ukrajna nyersanyagexportőr (a mezőgazdasági termékek és fémek Ukrajna áruexportjának mintegy 70 %-át teszik ki), továbbra is különösen ki van téve a romló kereskedelmi feltételeknek, valamint az Oroszország által az Ukrajnából való áruszállítás (átutazás) korlátozására bevezetett intézkedéseknek. Valójában a nyersanyagárak erőteljes globális csökkenése kulcsfontosságú tényező volt a fizetésimérleg-válság tekintetében, amelyen Ukrajna 2009-ben és 2014–2015-ben is átesett.

A sebezhetőség további forrását Ukrajna jelentős külső eladósodottsága jelenti. A 2014-es válság óta a vállalati szektor és a banki ágazat jelentős hitelállomány-leépítése ellenére a bruttó külső adósság 2017. október 1-jével elérte a 117,3 milliárd USD-t (a GDP 111 %-a), beleértve a 47,5 milliárd USD összegű rövid lejáratú hitelt is (a GDP 45 %-a). Míg ez a tartozás túlnyomórészt a magánszektort érinti, és nem közvetlenül az államot terhelő kötelezettség, részben állami tulajdonú vállalatokhoz kapcsolódik (amit néha az állam garantál), és így a hatóságok számára függő kötelezettséget jelent. Az állam tulajdonában álló közvetlen külső adósság a következő évben jelentősen csökkent a válság következtében, mivel a hatóságok hosszú távú hitelekhez folyamodtak a nemzetközi pénzügyi intézményektől, és az úgynevezett 2015. novemberi adósságművelettel átütemeztek mintegy 15 milliárd USD összegű kötvényben (mind közvetlenül, mind garanciával) fennálló tartozást. Az adósság mértéke 2018–2019-ben azonban továbbra is viszonylag magas marad, és jelentősek a visszafizetési kötelezettségek.

A tartalékok az IMF megfelelőségi követelményei alatt maradnak, különösen a magas külső eladósodottsággal összefüggésben. Miközben Ukrajnának az elmúlt három évben sikerült feltöltenie bruttó nemzetközi tartalékait, a folyamat az IMF által eredetileg tervezettnél lassabban haladt. A 2018. január végi 18,6 milliárd USD összegű tartalék a válság előtti szint és az IMF-program elindításakor (22,3 milliárd USD) a 2017. év végére előirányzott szint alatt marad. A tartalékok 2018–2019-ben újabb nyomás alá kerülhetnek, ha az ország várhatóan több mint 12 milliárd USD összeget (kamatot és tőketörlesztést) fordít az államadósságra és a kvázi-államadósságot megtestesítő külső adósságra. Az adósság visszafizetésének e csúcspontja a 2019-es elnökválasztás és parlamenti választások idejére várható. Ebben az összefüggésben szükségesnek látszik Ukrajna nemzetközi tartalékainak további feltöltése, és az EU további makroszintű pénzügyi támogatása számottevő mértékben támogathatná ezt az erőfeszítést, mind közvetlenül (folyósításain keresztül), mind közvetve (a magántőke beáramlásának katalizátoraként és a helyi pénznembe vetett bizalom növelése révén).

Ezzel összefüggésben továbbra is alapvető fontosságú az IMF és Ukrajna nemzetközi partnereitől, többek között az EU-tól kapott folyamatos támogatás. A válság kezdete óta az IMF által 2015 márciusában Ukrajna számára jóváhagyott, a kibővített alapra vonatkozó, 17,5 milliárd USD összegű programot Ukrajna kétoldalú partnerei, köztük az EU is jelentős támogatással egészítették ki. Más nemzetközi pénzügyi intézmények – mint a Világbank, az EBRD és az EBB – szintén számottevő mértékben fokozták tevékenységüket az ország gazdasági átmenetének támogatása érdekében. Mivel azonban Ukrajna gazdasága továbbra is törékeny és számos ponton sebezhető, az IMF becslése szerint az ország 2018-ban és 2019 elején további külső finanszírozási igénnyel fog szembesülni, amelynek összege 4,5 milliárd USD (körülbelül 3,8 milliárd EUR). A javasolt makroszintű pénzügyi támogatás a teljes kiegészítő finanszírozási rés 26,5 %-át fedezné. A Világbank továbbá 800 millió USD összegű új fejlesztéspolitikai hitelt készít elő, amellyel hozzájárul majd a finanszírozási hiányhoz. A Világbank esetleges hozzájárulásának beszámításával, az uniós makroszintű pénzügyi támogatás a 3,7 milliárd USD összegű fennmaradó rés 32 %-át fogja finanszírozni.

·Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen

A makroszintű pénzügyi támogatást négy külön határozat alapján nyújtották Ukrajnának:

–A Tanács 2002. július 12-i határozata az Ukrajnának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról (2002/639/EK)

–Az Európai Parlament és a Tanács 2010. július 7-i 646/2010/EU határozata az Ukrajnának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról

–A Tanács 2014. április 14-i határozata az Ukrajnának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról (2014/215/EU)

–Az Európai Parlament és a Tanács 2015. április 15-i (EU) 2015/601 határozata az Ukrajnának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról

·Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel

A javasolt makroszintű pénzügyi támogatás összhangban áll az ukrajnai gazdasági és politikai átmenet támogatására irányuló uniós elkötelezettséggel. A támogatás összhangban áll a makroszintű pénzügyi támogatási eszköz használatára irányadó elvekkel, beleértve annak kivételes jellegét, politikai előfeltételeit, kiegészítő jellegét, feltételrendszerét és pénzügyi fegyelmét.

A javasolt makroszintű pénzügyi támogatás összhangban áll az európai szomszédságpolitika (ENP) célkitűzéseivel. Ezenkívül hozzájárul az Ukrajna gazdasági stabilitására és fejlődésére, valamint tágabb értelemben a kelet-európai szomszédságra vonatkozó uniós célkitűzések támogatásához. Azáltal, hogy támogatja a hatóságok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy stabil makrogazdasági keretet hozzanak létre és ambiciózus strukturális reformokat hajtsanak végre, a javasolt művelet növeli az EU Ukrajnában való általános részvételének hozzáadott értékét, és javítja az országnak nyújtott uniós pénzügyi támogatás egyéb formáinak – többek között a 2014–2020-ra vonatkozó jelenlegi többéves pénzügyi keret szerinti külső pénzügyi eszközökön keresztül rendelkezésre álló költségvetési támogatási műveleteknek és támogatásoknak – a hatékonyságát. A javasolt makroszintű pénzügyi támogatás az Ukrajnának nyújtott nemzetközi támogatás szerves részét képezi, és továbbra is kiegészíti az egyéb több- és kétoldalú donorok által nyújtott segítséget.

Ukrajna jelentős gazdasági kapcsolatokat alakított ki az EU-val. Az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodás 2017. szeptember 1-jén lépett hatályba. A mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségre (DCFTA) vonatkozó rendelkezéseket 2016. január 1-je óta ideiglenesen alkalmazzák, amikor az EU és Ukrajna kölcsönösen megnyitották az áruk és szolgáltatások piacát. Az EU Ukrajna első számú kereskedelmi partnere; az EU-val folytatott kereskedelem 2016-ban Ukrajna teljes kereskedelmének 40,6 %-át tette ki (jelenértékben). 2017-ben tovább nőtt a kétoldalú kereskedelem. Az EU-ba irányuló ukrán export éves alapon 27,3 %-kal nőtt, miközben az EU-ból származó import 22,1 %-kal nőtt (jelenértékben).

2.A JAVASLAT JOGI ELEMEI

·A javaslat összefoglalása