ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
23.

Először is, az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy jóllehet a hírközlési vállalatok biztonsága minden bizonnyal ki van téve értesítési kötelezettséget indokolttá tévő sérüléseknek, ugyanez igaz a másfajta társaságokra/szolgáltatókra is. Az internetes kereskedők, online bankok, online gyógyszertárak biztonságát éppúgy megsérthetik, mint a hírközlési társaságokét, ha nem még inkább. A kockázatok mérlegelése ezért nem szól amellett, hogy a biztonság megsértéséről való értesítés kötelezettsége a PPECS-ekre korlátozódjék. A tágabb megközelítés szükségességét igazolja más országok tapasztalata is. Így például az Egyesült Államokban szinte minden (ezidáig több mint 40) állam olyan törvényeket hozott a biztonság megsértéséről való értesítés tekintetében, amelyek alkalmazási köre szélesebb, nem csupán a PPECS-ekre terjed ki, hanem minden, az elkért személyes adatokat tároló intézményre is.
—

az OECD 1980. szeptember 23-án elfogadott iránymutatása a magánélet védelméről és a személyes adatok határokon átnyúló áramlásáról (OECD Guidelines on the Protection of Privacy and Transborder Flows of Personal Data), elérhető:www.oecd.org/document/20/0,3343,en_2649_34255_15589524_1_1_1_1,00.html
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 98/10

A személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló, 2006. március 15-i 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 37. cikke szerint Litvánia által küldött értesítés módosított változata

A 21. cikk c) pontja szerint a tagállamok számára biztosított azon lehetőség, hogy jogszabályban írják elő az iratok és okmányok birtoklására vagy magánál tartására vonatkozó kötelezettséget

2009/C 98/05

LITVÁNIA

A Litvánia által megadott és az Európai Unió Hivatalos Lapjában (HL C 18, 2008 január 24.) közzétett frissített információk.

A litván jogszabályok értelmében az iratokat és okmányokat azok birtokosai nem kötelesek folyamatosan maguknál tartani.

A külföldiek jogállásáról szóló törvény 3. cikkének (4) bekezdése szerint azonban a külföldi állampolgárok rendőrtiszt vagy egyéb hivatalos személy felszólítására kötelesek személyazonosító okmányt (úti okmány, tartózkodási engedély vagy hasonló), illetve egyéb olyan okiratot felmutatni, amely megjelöli Litván Köztársaság-beli tartózkodásuk célját és feltételeit, és amely igazolja ott-tartózkodásuk jogszerűségét.

Továbbá az államhatárról és annak védelméről szóló törvény 17. cikkének (5) bekezdése és más jogszabályok szerint a határ menti övezetben valamennyi személy köteles személyazonosító okmányt magánál tartani. A Litván Köztársaság és egyéb európai uniós tagállamok azon állampolgárai, akik a szabad mozgás közösségi jogával rendelkeznek és 16. életévüket betöltötték, a határ menti övezetben kötelesek személyazonosító okmányt maguknál tartani. A Litván Köztársaság és egyéb európai uniós tagállamok azon állampolgárai, akik a szabad mozgás közösségi jogával rendelkeznek és 16. életévüket még nem töltötték be, születési anyakönyvi kivonat, kiskorúak úti okmánya vagy egyéb személyazonosító okmány hiányában nem léphetnek be a határ menti övezetekbe. Egyéb személyek csak akkor léphetnek be a határ menti övezetekbe, ha rendelkeznek a harmadik országok állampolgárai részére kiállított érvényes útlevéllel vagy egyenértékű úti okmányokkal, külföldi állampolgárok részére kiállított útlevéllel vagy egyéb személyazonosító okirattal, továbbá Litván Köztársaság-beli tartózkodásuk jogszerűségét igazoló okirattal.

A határőrizet alatt álló határövezetekbe csak az ország határőrsége által kibocsátott egyszeri vagy tartós engedély, továbbá a fent hivatkozott okmányok birtokában engedélyezett a belépés. Ilyen engedélyek nem szükségesek azon személyek esetében, akik a Litván Köztársaság törvényeiben és egyéb jogszabályaiban rögzített eljárások szerint közúton, vízi vagy légi úton lépik át az államhatárt és érkeznek valamely határőrizet alatt álló határövezetbe.
8.

Különböző okai vannak annak, hogy e javaslat kapcsán az adatvédelmi rendelkezések miért bírnak fontos szereppel. Először is, a javaslat különféle adatok feldolgozását írja elő, amelyek egyes esetekben személyes adatoknak minősülhetnek. Például amikor egy hajó azonosítására van szükség, az rendszerint a hajó parancsnokára vagy annak képviselőjére is tartalmaz hivatkozást. A javaslat egyes rendelkezései továbbá egyértelműen kiemelik, hogy közölni kell a hajó tulajdonosának vagy parancsnokának nevét. Ezen esetekben az adatok nem csupán a hajóra, hanem olyan azonosítható személyekre is vonatkoznak, akik szerepet játszanak annak meghatározásában, hogy milyen módon történjen a hajó használata, valamint a közös halászati politika szabályai betartásának biztosítása. A javaslat előírja ezen túlmenően ezen adatok továbbítását és az információcserét, egyrészt a tagállamok között, másrészt pedig a Bizottsággal vagy a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatallal. Az EDPS megállapítja továbbá, hogy a javaslat bizonyos körülmények között az összesített adatok alkalmazását írja elő. E szempontok szükségessé teszik az adatvédelem jogi keretének tiszteletben tartását.
(3)

Ha az (1) bekezdés szerinti közzétételt követően egy vagy több közösségi légi fuvarozó megfelelő időben a szóban forgó közlekedési jogok gyakorlására vonatkozó, a 12., 13. vagy 14. § cikk szerinti kérelmet nyújt be, a szövetségi közlekedési, innovációs és technológiai miniszter választ a kérelmezők közül. A kiválasztást a kérelmezőknek a tervezett légi közlekedési szolgáltatások minősége tekintetében, valamint az egyéb közérdekek fejlesztéséhez való hozzájárulás tekintetében való összehasonlítása alapján kell végrehajtani. A kiválasztási eljárás eredményeképpen a szóban forgó útvonalon rendelkezésre álló valamennyi közlekedési jogot rendszerint a pályázók egyikének biztosítják. A közlekedési jogokat azonban több pályázó között is feloszthatják, ha ez előmozdítja a (4) és (5) bekezdésben említett érdekeket, és nemzetgazdasági szempontból is indokolt.
8.

Ezen túlmenően, valamint a kérelmezőknek nyújtott védelem szigorítása érdekében a bizottsági javaslat megállapítja az átadásra vonatkozó határozattal szembeni fellebbezés jogát, valamint kötelezővé teszi a hatáskörrel rendelkező hatóság számára annak eldöntését, hogy a végrehajtást fel kell-e függeszteni vagy nem. A javaslat foglalkozik a jogi segítséghez és/vagy jogi képviselethez, illetve nyelvi segítséghez való joggal. A javaslat arra az elvre is utal, hogy senki sem tartható fogva kizárólag azon az alapon, hogy nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújtott be. A családegyesítéshez való jogot is kiterjeszti, és foglalkozik a kísérő nélküli kiskorúak és egyéb kiszolgáltatott helyzetű csoportok igényeivel.
29.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli a tényt, hogy a javaslat figyelembe veszi a személyes adatok védelméről szóló kerethatározatot, a tagállamok között a VIR keretében folytatott adatcserére tekintettel. A javaslat 20. cikke kifejezetten előírja, hogy „e határozat eltérő rendelkezésének hiányában az e határozatnak megfelelően kicserélt adatok védelmére a 2008/977/IB kerethatározatot kell alkalmazni”. Az európai adatvédelmi biztos azt is megállapítja, hogy a javaslat más rendelkezéseiben is hivatkozik a kerethatározatra, így a 4. cikk (5) bekezdésében is, ahol is előírja, hogy nem vihetők be 2008/977/IB tanácsi kerethatározat 6. cikkében felsorolt személyes adatok, a VIR-ből nyert adatoknak a határozat 1. cikke (2) bekezdésében említett cél eléréséhez való felhasználásáról szóló 8. cikkben, a váminformációs rendszerben tárolt személyes adatok vonatkozásában az érintett személyek jogairól szóló 22. cikkben, valamint a felelősségekről és kötelezettségekről szóló 29. cikkben.
4.

Végezetül, az ajánlás elemzésének általánosabb keretébe beletartozik az európai statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5) irányuló javaslat is, amelyről az adatvédelmi biztos szintén véleményt (6) nyilvánított. A két szöveg összefügg. A két rendelet közötti kapcsolat – amint azt az említett vélemény is kiemelte – maga után vonja, hogy az Európai Statisztikai Rendszer és a KBER között, az irányítási struktúrájuk megőrzése mellett, szoros együttműködésre és a tevékenység megfelelő összehangolására van szükség. Az adatvédelmi biztos a statisztikákkal összefüggésben a titoktartás és az anonimitás fogalmát is értelmezte. Ez az elemzés változatlanul érvényes.
31.

A titoktartással kapcsolatban, a recipiensek egészségügyi adatai (20), valamint a donorok tipizálására és nyomon követésére (a tágabb értelemben vett donorokkal kapcsolatban is (21)), használt adatok érzékeny személyes információkat tárhatnak fel róluk, amelyek hatással lehetnek a társadalmi, szakmai és/vagy magánéletükre is. A donorok azonosító adatainak védelme különösen fontos ott, ahol az élő donorok vagy azon személyek, akik hozzájárultak egy vagy több szervük haláluk utáni adományozásához, emberi eredetű szervvel és szövetekkel való kereskedelem áldozatává válhatnak, amennyiben ez az információ napvilágra kerül. A szervvel kapcsolatos adatok sértetlensége is kulcsfontosságú, mivel a továbbított információban bekövetkező egyetlen hiba is életveszélyt jelenthet a recipiens számára. Ugyanez érvényes a donor transzplantáció előtti egészségügyi állapotára vonatkozó adatok pontosságára, mert ezeket az adatokat használják annak azonosítására, hogy a szerv megfelelő-e vagy sem. Az elszámoltathatóságot illetően, mivel sok különböző szervezet vesz részt az adományozás és a szervátültetés átfogó rendszerében, meg kell találni annak a módját, hogy minden részt vevő szervezet tudatában legyen és vállalja a felelősséget cselekedeteiért, például abban az esetben, amikor a donorok azonosító adatai illetéktelen személyekhez kerülnek vagy a szervre vonatkozó egészségügyi adatok nem pontosak. Végül, mivel a rendszer egésze a szervekkel kapcsolatos adatok továbbításán és a donortól a recipiensig tartó nyomon követhetőségi mechanizmuson alapul, ezeket az adatokat szükség esetén haladéktalanul a jogosultsággal rendelkező személyek rendelkezésére kell bocsátani (máskülönben az adatok rendelkezésre nem állása veszélyeztetné az átfogó rendszer teljesítményét).
27.

A közlemény 2.3. pontja kijelenti, hogy az uniós hatáskörbe tartozó valamennyi területet lefedő, átfogó adatvédelmi rendszerre van szükség (16). Az európai adatvédelmi biztos a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésétől függetlenül teljes mértékben támogatja ezt a célkitűzést. Megjegyzi továbbá, hogy egy ilyen rendszer nem feltétlenül jelent egyetlen, mindenféle adatfeldolgozásra alkalmazandó jogi keretet. A jelenleg hatályos szerződések alapján a minden adatfeldolgozásra alkalmazandó, átfogó jogi keret elfogadásának lehetőségei korlátozottak, egyrészt a pilléres szerkezet miatt, másrészt mert – legalábbis az első pillérben – az európai intézmények által feldolgozott adatok védelmére külön-külön jogalap szerint kerül sor (az EKSz. 286. cikke). Az európai adatvédelmi biztos azonban felhívja a figyelmet arra, hogy a hatályos szerződések kínálta lehetőségek teljes mértékű kihasználásával is elérhető bizonyos javulás, amint azt már a Bizottság „A hágai program végrehajtása: további teendők” c. közleményében (17) is hangsúlyozta. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 16. cikke biztosítja majd a szükséges jogalapot a minden adatfeldolgozásra alkalmazandó, átfogó jogi kerethez.
10.

Általános megjegyzésként az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozni szeretné, hogy a 45/2001/EK rendelet számos – így az adatminőségre, az adatfeldolgozás jogszerűségére, az értesítésre, a feldolgozás biztonságosságára vonatkozó – kötelezettséget ír elő az adatkezelők számára, valamint jogokat az adatalanyok számára – többek között a tájékoztatáshoz, a helyesbítéshez, a zároláshoz, a törléshez, a harmadik felek értesítéséhez, a jogorvoslathoz való jogot –, melyeket a 20. cikk értelmében meghatározott kivételek és korlátozások esetét kivéve alkalmazni kell. Az adatvédelemhez való alapvető jogra vonatkozó ezen korlátozásoknak mindenesetre meg kell felelniük egy szigorú arányossági vizsgálatnak, azaz azokat lényegüket és időben való alkalmazásukat tekintve is a közérdek fenntartása érdekében szükséges keretek közé kell szorítani – amint azt a Bíróság ítélkezési gyakorlata megerősíti –, a korlátozó intézkedések terén is. Ez annál is fontosabb, mivel e jogok és kötelezettségek – a személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos független felügyelet szükségességével együtt – az adatvédelemhez való alapvető jog alapját alkotják, amint azt az EU Alapjogi Chartájának 8. cikke kifejezetten megerősíti.
26.

Az európai adatvédelmi biztos szeretné hangsúlyozni, hogy a fent említett hiányosságok nemcsak gyakorlati problémákhoz vezetnek, de az állampolgárok egészségügyi adatainak védelme szempontjából is komoly fenyegetést jelentenek. Noha, amint azt már a korábbi pontokban is megmutattuk, a farmakovigilancia-rendszer üzemeltetési folyamatának több fázisában is sor kerül egészségügyi adatok feldolgozására, jelenleg mégsincs érvényben olyan rendelkezés, amely ezeket az adatokat védené. Az egyetlen kivétel ez alól a 726/2004/EK rendelet 57. cikke (1) bekezdésének d) pontjában az adatvédelemre tett általános utalás, amely mindössze az adatfeldolgozás utolsó fázisával foglalkozik, nevezetesen az EudraVigilance adatbázisban tárolt adatokhoz való hozzáféréssel. Ezen túlmenően a folyamatban részt vevő különböző szereplők feladatainak és felelősségének tisztázatlansága, valamint a magát a feldolgozást érintő specifikus szabványok hiánya szintén veszélyezteti a feldolgozott személyes adatok bizalmas kezelését, integritását és a hozzájuk fűződő elszámoltathatóságot is.
8.

Az értékelő jelentés hangsúlyozta továbbá, hogy mivel a tagállamok nem rendelkeznek olyan hatékony módszerrel, amellyel értesíthetnék egymást a menedékkérő jogállásáról, sok esetben nem sikerült hatékonyan nyomon követni az adattörléseket. Azon tagállamok, amelyek adott személlyel kapcsolatban adatokat visznek be a rendszerbe, gyakran nem tudják, hogy a származási hely szerinti másik tagállam törölte az adatokat, így nekik is törölniük kellene saját adataikat ugyanazon személlyel kapcsolatban. Következésképpen nem lehet kellőképpen garantálni azon elv tiszteletben tartását, miszerint „semmilyen adatot nem tárolnak olyan formában, amely az adatalany azonosítását az adatok gyűjtése vagy további feldolgozása céljainak eléréséhez szükséges időn túl is lehetővé tenné”.
15.

Engedélyek ügyintézése: Energy Development Unit (EDU), Department for Energy and Climate Change, 3 Whitehall Place, London SW1A 2AW, UNITED KINGDOM (tel. +44 3000686042, fax +44 3000685129).
5.

Az említett véleményben tett megállapítások továbbra is érvényesek, és legtöbbjük bizonyos mértékben a jelen javaslatokra is alkalmazandó, melyek számos rendelkezésükben az Al-Qaidáról szóló javaslat rendelkezéseit tükrözik. E vélemény, mely az európai adatvédelmi biztoshoz konzultáció céljából ez idáig benyújtott valamennyi javaslatot és a Tanácson belül folyó tárgyalások alakulását is figyelembe veszi, az adatvédelmi elvek korlátozó intézkedések területén való alkalmazásának kérdésével foglalkozik, és javítást célzó ajánlásokat fogalmaz meg. Ezen ajánlások a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését és a közelmúltban elfogadott stockholmi programban (4) megállapított fontos politikai iránymutatásokat is figyelembe veszik. E megközelítés értelmében az európai adatvédelmi biztos a jövőben csak abban az esetben fogalmaz meg további véleményeket az e területtel kapcsolatos jogszabályokra vonatkozó javaslatok tekintetében, ha ezek az új javaslatok lényegesen eltérnek az ezen véleményben vizsgált javaslatokban foglalt rendelkezésektől.
46.

A javasolt rendelet előírja, hogy az ügyvezető igazgató a szükséges biztonsági intézkedések – beleértve biztonsági tervet is – tervezetét benyújtja elfogadásra az igazgatóságnak (lásd a 14. cikk (6) bekezdésének g) pontját és a 9. cikk (1) bekezdésének n) pontját). A biztonságot a 26. cikk is említi, amely a minősített és a nem minősített érzékeny információk védelmére vonatkozó biztonsági szabályokkal foglalkozik. A cikk hivatkozik a 2001. november 29-i 2001/844/EK, ESZAK, Euratom (19) bizottsági határozatra, (2) bekezdése pedig a nem minősített érzékeny információk feldolgozása tekintetében az Európai Bizottság által elfogadott és végrehajtott biztonsági elvekre. A következő pontban foglalt észrevételeken kívül az európai adatvédelmi biztos azt javasolja a jogalkotónak, hogy a (2) bekezdést is egészítse ki valamely konkrét dokumentumra való hivatkozással, mivel a bekezdés a jelenlegi állapotában meglehetősen homályos.
22.

Személyes adatok feldolgozása esetén be kell tartani a közösségi jog adatvédelemre vonatkozó előírásait. Az adatvédelmi jog a „személyes adatokat” tág értelemben „az azonosított vagy azonosítható természetes személyre … vonatkozó bármely információ”-ként határozza meg (12). A korábban is említetteknek megfelelően az információcsere a jelen tárgykörben főként jogi személyekre vonatkozik. Tartalmazni fog ugyanakkor természetes személyekre vonatkozó információkat is. A „szükséges információk” kifejezés, amint az a javasolt tanácsi rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében szerepel, látszólag még ennél is több információt foglal magában azokra a természetes személyekre vonatkozóan, akik az adott jogi személy alkalmazásában állnak, vagy egyéb módon kapcsolódnak hozzá (lásd a lentebbi 31. pontot).
4.

Az Európai Unió területén az ITS különböző közlekedési módok (4) esetében való egyre elterjedtebb alkalmazásának áttekintése során a Bizottság cselekvési tervet fogadott el az ITS-alkalmazásoknak és -szolgáltatásoknak a közúti közlekedés terén való bevezetése és alkalmazása felgyorsítására. A terv célja továbbá biztosítani ezen alkalmazások és szolgáltatások kapcsolatát az egyéb közlekedési módokkal, ami elősegíti a multimodális szolgáltatások nyújtását. Az ITS koherens bevezetése Európában számos közösségi célkitűzés teljesítéséhez járul hozzá, beleértve a közlekedés hatékonyságát, fenntarthatóságát, biztonságát és védelmét, miközben az EU belső piacát és versenyképességét is erősíti. Az ITS bevezetése céljából kitűzött különböző célok tekintetében a közlemény a 2009–2014-es időszakra vonatkozóan hat kiemelt fontosságú fellépési területet jelöl meg. A Bizottság azt javasolja, hogy a terv végrehajtása érdekében irányelv útján hozzanak létre európai szintű jogi keretet, amely értelmében bizonyos kiemelt fontosságú területek tekintetében intézkedések kerülnek meghatározásra.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 27/6

Az 574/72/EGK rendelet 107. cikkének (1), (2) és (4) bekezdése

Bázisidőszak: 2010. január

Alkalmazási időszak: 2010. április, május, június

1-2010 EUR BGN CZK DKK EEK LVL LTL HUF PLN 1 EUR = 1 1,95580 26,1334 7,44243 15,6466 0,708775 3,45280 269,428 4,07034 1 BGN = 0,511300 1 13,3620 3,80531 8,00010 0,362396 1,76542 137,758 2,08116 1 CZK = 0,0382653 0,0748392 1 0,284786 0,598722 0,0271215 0,132122 10,3097 0,155753 1 DKK = 0,134365 0,262791 3,51140 1 2,10235 0,0952344 0,463935 36,2016 0,546910 1 EEK = 0,0639116 0,124998 1,67023 0,475658 1 0,045299 0,220674 17,2196 0,260142 1 LVL = 1,41088 2,75941 36,8712 10,5004 22,0756 1 4,87150 380,132 5,74278 1 LTL = 0,289620 0,566439 7,56874 2,15548 4,53157 0,205275 1 78,0317 1,17885 1 HUF = 0,00371157 0,00725908 0,0969957 0,0276231 0,0580734 0,00263067 0,0128153 1 0,0151073 1 PLN = 0,245680 0,480500 6,42043 1,82845 3,84405 0,174132 0,848283 66,1930 1 1 RON = 0,241644 0,472608 6,31497 1,79842 3,78091 0,171271 0,834349 65,1057 0,983574 1 SEK = 0,0980984 0,191861 2,56364 0,730090 1,53491 0,0695297 0,338714 26,4304 0,399294 1 GBP = 1,13244 2,21482 29,5944 8,42809 17,7188 0,802644 3,91008 305,111 4,60941 1 NOK = 0,122224 0,239046 3,19413 0,909646 1,91240 0,0866296 0,422016 32,9307 0,497495 1 ISK = 0,00556238 0,0108789 0,145364 0,0413976 0,0870324 0,00394248 0,0192058 1,49866 0,0226408 1 CHF = 0,677270 1,32461 17,6993 5,04053 10,5970 0,480032 2,33848 182,476 2,75672





1-2010 RON SEK GBP NOK ISK CHF 1 EUR = 4,13832 10,1939 0,883050 8,18168 179,779 1,47652 1 BGN = 2,11592 5,21211 0,451503 4,18329 91,9210 0,754942 1 CZK = 0,158354 0,390071 0,0337902 0,313074 6,87929 0,0564993 1 DKK = 0,556044 1,36969 0,118651 1,09933 24,1560 0,198392 1 EEK = 0,264487 0,651506 0,0564372 0,522904 11,4900 0,0943665 1 LVL = 5,83869 14,3823 1,24588 11,5434 253,647 2,08319 1 LTL = 1,19854 2,95234 0,255749 2,36958 52,0676 0,427628 1 HUF = 0,0153596 0,0378352 0,00327750 0,0303668 0,667262 0,00548018 1 PLN = 1,01670 2,50442 0,216947 2,01007 44,1681 0,362750 1 RON = 1 2,46329 0,213384 1,97705 43,4426 0,356791 1 SEK = 0,405962 1 0,0866258 0,802609 17,6360 0,144844 1 GBP = 4,68639 11,5439 1 9,26525 203,589 1,67206 1 NOK = 0,505803 1,24594 0,107930 1 21,9734 0,180466 1 ISK = 0,0230189 0,0567021 0,00491186 0,0455096 1 0,00821294 1 CHF = 2,80276 6,90399 0,598064 5,54121 121,759 1

Note: all cross rates involving ISK are calculated using ISK/EUR rate data from the Central Bank of Iceland

1. Az 574/72/EGK rendelet előírja, hogy egy adott valutanemben megadott összeg átváltási árfolyama egy másik valutanemre a Bizottság által kiszámított árfolyamon történik, és az Európai Központi Bank által közzétett referencia-valutaátváltási árfolyamok havi átlagértéken alapul a (2) bekezdésben meghatározott bázisidőszakra vonatkozóan.
8.

Az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy még ha a szándékok szerint az ACTA célja kizárólag a szellemi tulajdonjogok nagymértékű megsértése eseteinek felderítése is, nem zárható ki, hogy a megállapodás keretein belül az átlagpolgárok tevékenységeire is fény derül, különösképpen mivel a végrehajtási intézkedésekre a digitális környezetben kerül sor. Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozza, hogy mindez megfelelő garanciák előírását teszi szükségessé az egyének alapvető jogainak védelme érdekében. Továbbá az adatvédelmi törvények valamennyi személyre vonatkoznak, köztük a feltételezhetően hamisítási és szerzői jogi kalózkodási tevékenységben részt vevőkre is; a nagymértékű jogsértések elleni küzdelem során elkerülhetetlen lesz a személyes adatok feldolgozása.
18.

Ez a helyzet a tanúk vallomása esetében is, amely, ha a tanú ehhez hozzájárul, nyilvánosságra hozható vagy a biztonsági vizsgálattól eltérő célokra is felhasználható (15. cikk (1) bekezdés a) pont). Az európai adatvédelmi biztos emlékeztet arra, hogy a tanú ilyen hozzájárulásra vonatkozó döntésének önkéntesnek, konkrétnak és megalapozottnak kell lennie, és az információk további felhasználása nem történhet a biztonsági vizsgálatokkal összeférhetetlen cél érdekében. Ha ezek a feltételek nem teljesülnek, a hozzájárulás nem szolgálhat a személyes adatok további felhasználásának alapjául. Ez az észrevétel a felvételekre vonatkozóan is érvényes a hozzájárulásnak a célkorlátozás elvétől való eltérés érdekében történő felhasználása tekintetében (16. cikk).
5.

Különleges figyelmet érdemelnek azok a helyzetek, amikor személyes adatok határokon átnyúló cseréjéről van szó az Európai Unión belül, mivel ezekkel együtt jár a feldolgozott adatmennyiség növekedése, ami szükségképpen nagyobb kockázatot jelent az érintett természetes személyek jogaira és érdekeire vonatkozóan, hiszen ugyanazokat a személyes adatokat egynél több joghatóságban is feldolgozzák. Ez azt jelenti, hogy az uniós adatvédelmi jogszabályokból fakadó követelmények betartásának biztosítása érdekében nagyobb erőfeszítésekre van szükség. Jogbizonytalanságot eredményez továbbá az adatalanyok számára: a többi tagállam szereplőit is bevonhatják, az említett más tagállamok nemzeti jogszabályait is alkalmazhatják, és előfordulhat, hogy azok valamennyire különböznek az adatalanyok által megszokott rendelkezésektől, illetve az adatalany számára nem ismert jogrendszerben alkalmazandók. Határokon átnyúló környezetben a különböző szereplők feladatait egyértelműen meg kell határozni, annak érdekében is, hogy különböző összefüggésekben megkönnyítsék az illetékes hatóságok által gyakorolt felügyeletet és a bírósági ellenőrzést.