P9_TA(2022)0288

A szociális gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv

Az Európai Parlament 2022. július 6-i állásfoglalása a szociális gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési tervről (2021/2179(INI))

(2023/C 47/12)

Az Európai Parlament,

— tekintettel a szociális jogok európai pillérére,

— tekintettel az „Emberközpontú gazdaság kiépítése: a szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési terv” című, 2021. december 9-i bizottsági közleményre (COM(2021)0778);

— tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, amelyet az EU és valamennyi tagállam is aláírt és megerősített, és különösen annak a munkáról és foglalkoztatásról szóló 27. cikkére,

— tekintettel a Bizottság „Egyenlőségközpontú Unió: Stratégia a fogyatékossággal élő személyek jogainak érvényre juttatásáért (2021–2030)” című, 2021. március 3-i közleményére (COM(2021)0101),

— tekintettel a Bizottság „Egyenlőségközpontú Unió: a romák egyenlőségének, társadalmi befogadásának és részvételének előmozdítását célzó uniós stratégiai keretrendszer” című, 2020. október 7-i közleményére (COM(2020)0620), valamint a Tanács 2021. március 12-i ajánlására a romák egyenlőségéről, társadalmi befogadásáról és részvételéről (2021/C 93/01),

— tekintettel a Bizottság 2021. június 2-i, „2021. évi gazdaságpolitikai koordináció: a Covid19 leküzdése, a helyreállítás támogatása és gazdaságunk korszerűsítése” című közleményére (COM(2021)0500),

— tekintettel az „Európa új éllovasai: az induló és a növekvő innovatív vállalkozásokat érintő kezdeményezés” című, 2016. november 22-i bizottsági közleményre (COM(2016)0733),

— tekintettel a „Kezdeményezés a szociális vállalkozásért – A szociális vállalkozásokat mint a szociális gazdaság és innováció kulcsszereplőit előmozdító szabályozási légkör kialakítása” című, 2011. október 25-i bizottsági közleményre (COM(2011)0682),

— tekintettel az európai szövetkezetek támogatásáról szóló, 2004. február 23-i bizottsági közleményre (COM(2004)0018),

— tekintettel a fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési programra (2020. július 1.),

— tekintettel a közbeszerzésről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (közbeszerzési irányelv),

— tekintettel a portói szociális kötelezettségvállalásra, amelyet a Tanács portugál elnöksége, az Európai Parlament elnöke, valamint a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek képviselői írtak alá,

— tekintettel az Európai Tanács által jóváhagyott, 2021. május 8-i Portói Nyilatkozatra,

— tekintettel az európai gazdasági és társadalmi fejlődés alapvető tényezőjének számító szociális gazdaság előmozdításáról szóló, 2015. december 7-i tanácsi következtetésekre,

— tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Innovatív pénzügyi eszközök a szociális vállalkozások fejlesztésének keretében” című, 2022. január 19-i véleményére,

— tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A szociális gazdaság szerepe a munkahelyteremtésben és a szociális jogok európai pillérének végrehajtásában” című, 2021. április 27-i véleményére,

— tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A szociális gazdaság külpolitikai vetülete” című, 2016. szeptember 22-i véleményére,

— tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Különböző vállalati formák” című, 2009. december 23-i véleményére (2009/C 318/05),

— tekintettel a Régiók Bizottságának „A szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési terv” című, 2021. július 1-jei véleményére (CDR 5860/2020),

— tekintettel az Európai Bizottság és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) „A szociális gazdaság által a körforgásos gazdasághoz nyújtott hozzájárulás lehető legnagyobb mértékű kihasználása” című, 2022. évi szakpolitikai tájékoztatójára,

— tekintettel az ENSZ Szociális Fejlesztési Kutatóintézete által 2021-ben a helyi önkormányzatok számára közzétett, a szociális és szolidáris gazdaságra vonatkozó politikákról szóló iránymutatásokra,

— tekintettel az Európai Szociális Alap Pluszról (ESZA+) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2019. április 4-i, első olvasatban elfogadott álláspontjára (2),

— tekintettel a határokon átnyúló európai egyesületek és nonprofit szervezetek statútumáról szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó, 2022. február 17-i állásfoglalására (3),

— tekintettel a platform-munkavállalók méltányos munkafeltételeiről, jogairól és szociális védelméről – a digitális fejlődéshez kapcsolódó új foglalkoztatási formákról szóló, 2021. szeptember 16-i állásfoglalására (4),

— tekintettel az öreg kontinens elöregedéséről – az idősödéssel kapcsolatos 2020 utáni politika lehetőségeiről és kihívásairól szóló, 2021. július 7-i állásfoglalására (5),

— tekintettel a fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési programról szóló, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közleményről szóló, 2021. február 11-i állásfoglalására (6),

— tekintettel a munkavállalók munkahelyteremtésben és a munkanélküliek újraaktiválásában vállalt pénzügyi részvételének szerepéről szóló, 2018. október 23-i állásfoglalására (7),

— tekintettel az EU-ban a hajléktalanság arányának kezeléséről szóló, 2020. november 24-i állásfoglalására (8),

— tekintettel a szociális és szolidaritásalapú vállalkozások statútumáról szóló, a Bizottságnak címzett ajánlásokat tartalmazó, 2018. július 5-i állásfoglalására (9),

— tekintettel „A szociális vállalkozás és a szociális innováció szerepe a munkanélküliség leküzdésében” című, 2015. szeptember 10-i állásfoglalására (10),

— tekintettel a szövetkezetek válságkezelésre irányuló hozzájárulásáról szóló, 2013. július 2-i állásfoglalására (11),

— tekintettel az európai alapítvány statútumáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2013. július 2-i állásfoglalására (12),

— tekintettel az európai biztosító egyesület statútumáról szóló, a Bizottságnak címzett ajánlásokat tartalmazó, 2013. március 14-i állásfoglalására (13),

— tekintettel a „Kezdeményezés a szociális vállalkozásért – A szociális vállalkozásokat mint a szociális gazdaság és innováció kulcsszereplőit előmozdító szabályozási légkör kialakítása” című, 2012. november 20-i állásfoglalására (14),

— tekintettel a szociális gazdaságról szóló, 2009. február 19-i állásfoglalására (15),

— tekintettel az Európai Közösségekben működő nonprofit egyesületekről szóló, 1987. március 13-i állásfoglalására (16),

— tekintettel eljárási szabályzatának 54. cikkére,

— tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére,

— tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A9-0192/2022),

A. mivel a szociális gazdaság magában foglalja az állami hatóságoktól független magánszervezetek különböző típusait, például szövetkezeteket, önsegélyező biztosító egyesületeket, egyesületeket (beleértve a jótékonysági szervezeteket), alapítványokat, szociális vállalkozásokat és egyéb jogi formákat, amelyeket különböző működési és szervezeti alapelvek és tulajdonságok jellemeznek, mint például az emberek, valamint a társadalmi cél elsőbbsége a nyereséggel szemben, a nyereség/többlet nagy részének a szervezet fenntarthatósága, valamint a szervezet tagjai, illetve a szélesebb társadalom részére végzett termékértékesítés és szolgáltatásnyújtás általános érdeke céljából történő újbóli befektetése, és a demokratikus vagy részvételen alapuló kormányzás;

B. mivel annak ellenére, hogy az uniós országokban szükség van a szociális gazdasági ágazatra vonatkozó összehasonlítható adatok gyűjtésére szolgáló mechanizmusokra, az Európai Unióban a szociális gazdaság állítólag 2,8 millió szervezetet foglal magában, és a szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési terv szerint mintegy 13,6 millió munkavállalót foglalkoztat (országtól függően a munkaerő 0,6–9,9 %-át); mivel az EU-ban a szociális gazdasági szervezetek száma és az ágazat foglalkoztatási rátája a szociális gazdasági szervezet meghatározástól, becslésektől és nemzeti statisztikáktól függően változik; mivel a szociális gazdasági ágazatban a fizetett munkahelyek több mint egyharmadát a szociális szolgáltatási ágazat adja; mivel a szociális gazdaság kihasználatlan munkahelyteremtési potenciállal bír, és fontos eszköz a társadalmi kirekesztés és a szegénység elleni küzdelemben, nem utolsósorban a több tagállamban bevezetett aktív foglalkoztatási kezdeményezések – például a hosszú távú munkanélküliségtől mentes területek – révén; mivel a Bizottságnak fel kell térképeznie és jegyzékbe kell foglalnia a jelenlegi kezdeményezéseket működésük és hatékonyságuk jobb megértése, valamint a bevált gyakorlatok tagállamok közötti megosztása céljából;

C. mivel a szubszidiaritás elve az Európai Unió működésének egyik sarokköve; mivel a szociális gazdaság az egyik legjobb példa a szubszidiaritás elvének alkalmazására;

D. mivel a szociális gazdaság fontos szerepet játszott a Covid19 által az EU szociális piacára, társadalmára és gazdaságára gyakorolt rövid és hosszú távú hatások enyhítésében és kezelésében, továbbá a modell fenntarthatóságának köszönhetően hozzájárult a társadalmi és gazdasági rezilienciához, és előmozdította azt;

E. mivel a szociális gazdaság hozzájárul a jól működő szociális jóléti rendszerekhez, ugyanakkor azok a számára is előnyösek; mivel azonban végső soron az állam és a hatóságok felelnek azért, hogy biztosítsák a polgárok egyetemes, megfizethető és egyenlő hozzáférését a magas színvonalú közszolgáltatásokhoz és jóléthez; mivel a szociális gazdasági szervezetek kiegészítő szerepet játszanak, és ennek a jövőben is így kell maradnia, de nem helyettesítik az állami vagy regionális közintézmények által nyújtott elsődleges szolgáltatásokat;

F. mivel a szociális gazdasági szervezetek különösen ellenállónak és innovatívnak bizonyultak a megpróbáltatások idején, ugyanakkor a Covid19-világjárvány során nehézségekkel szembesültek, például tevékenységük visszaesésével, korlátozott készpénztartalékokkal, valamint azzal, hogy üzleti tevékenységüket online formában kényszerültek folytatni;

G. mivel a világjárvány miatt még sürgetőbbé vált új környezeti, gazdasági és társadalmi kihívások a szociális gazdaság szerepének mélyebb átgondolására ösztönöztek;

H. mivel a szociális gazdasági szervezetek hosszú, mégis heterogén múltra tekintenek vissza a tagállamok többségében, amelyek legtöbbje külön jogszabályokat fogadott el ezen a területen; mivel a szociális gazdasági szervezetek kulcsfontosságú társadalmi és gazdasági szereplőkké váltak, amelyek fontos szerepet tölthetnek be a piacon; mivel továbbra is jelentős akadályokkal szembesülnek, amelyek gátolják gazdasági és általános társadalmi hatásukat; mivel a tagállamoknak egyedi jogszabályokat kell elfogadniuk ezen akadályok leküzdése, valamint a szociális gazdaság konszolidációjának és fejlődésének lehetővé tétele, továbbá annak biztosítása érdekében, hogy a szociális gazdasági szervezetek valamennyi gazdasági ágazatban érdemben versenyezhessenek;

I. mivel a szociális gazdasági szervezetek tevékenysége olyan kulcsfontosságú ágazatokra terjed ki, mint az egészségügy, a tartós ápolás-gondozás, a szociális ellátás, az oktatás és a szakképzés, a kultúra és a kulturális örökség előmozdítása, a fejlett technológiák, a lakhatás, a szabadidő, a körforgásos gazdaság, a megújuló energia és a hulladékgazdálkodás; mivel helyi kötődésük, valamint társadalmi és integráló jellegük révén az európai szociális modell szerves részét képezik;

J. mivel a szociális gazdaság az EU szociális piacgazdaságának alapvető eleme, valamint a szociális jogok európai pillére végrehajtásának és céljai megvalósításának motorja; mivel a szociális gazdasági szervezetek szerepet játszanak az aktualizált iparstratégiában (17) azáltal, hogy egy fenntarthatóbb és ellenállóbb uniós gazdaság alapjait fektetik le, amelyben senkit sem marad le;

K. mivel a digitalizáció számos lehetőséget kínál a szociális gazdaság számára; mivel a szociális gazdaság szereplőinek képzésre van szükségük ahhoz, hogy lépést tartsanak a gyors ütemű, versenyszellemű digitális piacokon;

L. mivel a szociális gazdasági szervezetek hagyományosan fontos szerepet játszanak a hátrányos helyzetű munkavállalók integrációjában és foglalkoztatásában, valamint az e munkavállalók – különösen a fogyatékossággal élő személyek – részére többek között a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezmény értelmében munkaintegrációs szociális vállalkozásokon (WISE) keresztül történő szolgáltatásnyújtásban, és ezáltal javítják jóllétüket és mentális egészségüket;

M. mivel a szociális gazdaság részét képező szociális szolgáltatási ágazat olyan kihívásokkal küzd, mint az alacsony bérek és a bizonytalan munkafeltételek, amelyeket érdemben kell kezelni;

N. mivel a szövetkezetek – például a munkavállalók tulajdonában lévő munkaplatformok létrehozásával – szerepet játszhatnak a digitális munka demokratizálódásában;

O. mivel több mint 82,2 millió önkéntes játszik aktív és alapvető szerepet a szociális gazdaságban (18); mivel az önkéntesség mind a fiatalabb generáció, mind az idősebbek számára fontos, akik számára egyes esetekben fontos lehetőséget jelent a társadalomban való aktív szerepvállalásra;

P. mivel az ukrajnai háború által okozott jelenlegi helyzet rávilágított a helyi közösségek és a szolidaritás fontosságára az Európai Unióban és az Ukrajnával határos országokban; mivel a szociális gazdaság ezekben az országokban általában nem fejlett; mivel a szociális vállalkozások fokozott szerepvállalása nagy előnyt jelenthetett volna az ukrán menekültek támogatásának összehangolásában;

Q. mivel a szociális gazdaság fontos szerepet játszik a zöld és a digitális átállás előmozdításában;

R. mivel a Parlament korábbi állásfoglalásaiban kiemelte, hogy meg kell könnyíteni a határokon átnyúló tevékenységek fejlesztését, valamint a kölcsönös önsegélyező szervezetek, egyesületek és alapítványok hozzáférését a belső piachoz;

S. mivel a munkavállalói szövetkezeti vállalkozásokat megfelelően védő és előmozdító jogi és szakpolitikai keret, a vállalkozások munkavállalókra történő átruházását megkönnyítő szakpolitikai intézkedések köre, valamint a szervezetekben, szövetségekben a munkavállalói szövetkezetek magas szintű szervezettsége és konszolidációja hozzájárul a vállalkozások munkavállalókra történő sikeres átruházásához;

T. mivel a szociális gazdasági modell nagy lehetőségeket rejt magában a legkiszolgáltatottabb és leghátrányosabb helyzetű közösségek, például a romák elérésében, jelentősen javítva a jogokhoz, erőforrásokhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférésüket, valamint szakmai, társadalmi és polgári részvételüket;

U. mivel a szociális gazdasági szervezeteket a befektetők magas kockázatúnak tekintik (19);

1. üdvözli a Bizottság szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési tervét, az abban megállapított, a szociális gazdaságot meghatározó vezérelveket, a tervnek a szociális gazdaság fejlődéséhez nyújtott politikai hozzájárulását és a bejelentett számos intézkedést; megjegyzi azonban, hogy a szociális gazdaság foglalkoztatási és szociális ügyeivel kapcsolatos egyes vonatkozások tovább erősíthetők;

2. hangsúlyozza a szociális gazdaság sokrétű céljait és fontos szerepét a gazdaság ellenálló képességének javításában, az igazságos átmenet biztosításában, az egyenlőtlenségek csökkentésében, a kiszolgáltatott helyzetű csoportok minőségi munkalehetőségeinek biztosításában, a független életmód előmozdításában, a közösségi érzés erősítésében, az elnéptelenedés elleni küzdelemben és a vidéki területek fejlesztésének megerősítésében, a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtásában és a felfelé irányuló társadalmi konvergencia megvalósításában;

3. ösztönzi a tagállamokat, hogy a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtása érdekében használják ki a szociális gazdasági ágazathoz kapcsolódó rendszereket;

4. megerősíti, hogy a Covid19-válság rávilágított a szociális gazdaság szervezeteinek létfontosságú szerepére a sok nehézséggel szembenéző emberek megsegítésében, ezáltal garantálva a társadalmi kohéziót, és bizonyította jelentőségüket és ellenálló képességüket;

5. úgy véli, hogy a szociális gazdaság fejlődését elősegítő uniós és nemzeti beavatkozás különösen fontos a jelenlegi helyzetben, amikor a Covid19 által kiváltott gazdasági és társadalmi válság következtében a szociális gazdaságban rejlő teljes potenciál mozgósítására szükség van a gazdasági fellendülés, a szociális vállalkozói szellem előmozdítása és a minőségi munkahelyek létrehozása érdekében; hangsúlyozza, hogy a szociális gazdasági szervezetek alapvető szerepet játszanak a gazdaság és a társadalom Covid19-világjárványt követő ellenálló képességének javításában;

6. hangsúlyozza, hogy bár a szociális gazdaság a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés jelentős forrása, még többet kell tenni e modell előmozdításáért, beleértve az azt alátámasztó szolidaritási, társadalmi befogadási és szociális beruházási elveket is; sürgeti ezért a Bizottságot és a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy fokozzák a szociális gazdaság további előmozdítására, valamint az arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy a szociális gazdasági dimenziót – uniós szinten, valamint az EU külső tevékenységén keresztül globálisan is – általánosan érvényesítsék a releváns szakpolitikákban, programokban és gyakorlatokban, például azokban, amelyek a folyamatban lévő átmenetek, köztük a zöld és a digitális átállás szempontjából relevánsak;

7. ösztönzi a tagállamokat, hogy támogassák a szociális gazdaság szereplőit olyan szociális innovációs programok kidolgozásában, amelyek javítják a szociális szolgáltatások fejlesztését és nyújtását, valamint a szolgáltatások hozzáférhetőségét javítása a legkiszolgáltatottabbak, köztük a fogyatékossággal élők és az idősek számára;

8. megismétli arra irányuló felhívásait ( 20 ) , hogy a jövőbeli jogszabályok kidolgozása és a szakpolitikák elfogadása – a jelenlegi szabályok, normák és jogok, például a környezet- és fogyasztóvédelem gyengítése nélkül – a „gondolkozz először kicsiben” vezérelvet kövesse egyrészt annak érdekében, hogy a szabályozási keretek jobban támogassák a mikro-, kis- és középvállalkozásokat a jelenlegi szabályok alkalmazása során, másrészt a szociális gazdaság fejlődésének, fenntarthatóságának és növekedésének erősítése céljából;

9. úgy véli, hogy konkrét stratégiákat és nyomon követési intézkedéseket kell javasolni a szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési terv célkitűzéseinek elérése érdekében, figyelembe véve a nemzeti jogszabályokat és gyakorlatokat; hangsúlyozza, hogy részletesebben rögzíteni kell a szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési terv és más uniós kezdeményezések, például a szociális jogok európai pillérének cselekvési terve, az európai fogyatékosságügyi stratégia vagy a hajléktalanság elleni küzdelem európai platformja közötti kapcsolódásokat; szükségesnek tartja, hogy a szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési tervben foglalt valamennyi intézkedésre, valamint azok nyomon követésére és értékelésére vonatkozóan ütemtervet határozzanak meg annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok iránymutatást kapjanak a cselekvési terv végrehajtása során, továbbá biztosított legyen a szakpolitikai koherencia;

10. hangsúlyozza, hogy a szociális gazdasági szervezetek a közérdeket szolgálva munkahelyeket teremtenek, társadalmilag innovatív szolgáltatásokat nyújtanak és termékeket állítanak elő, megkönnyítik a társadalmi befogadást, valamint előmozdítják a fenntarthatóbb és a helyi forrásokra alapuló gazdaságot; hangsúlyozza, hogy amennyiben a szociális gazdaságnak a munkahelyteremtésben és a foglalkoztatás fenntartásában játszott szerepe hátrányos helyzetű munkavállalókat és hátrányos helyzetű régiókat is érint, megfelelő támogatásra van szükség e szervezetek megfelelő elismeréséhez;

11. sajnálja, hogy a tagállamokban a magánszektorban a munkahelyek 11,6 %-át nem jelentik be, és hangsúlyozza, hogy szakpolitikai intézkedésekre van szükség a be nem jelentett munkavégzés elleni küzdelem és a munkavállalói jogok hatékony érvényesítése érdekében; kiemeli a szociális gazdaság szervezeteinek, különösen a szövetkezeteknek a hozzájárulását a be nem jelentett munkavégzés elleni küzdelemhez;

12. hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a támogatások formájában, pl. uniós alapokon keresztül nyújtott közvetlen közfinanszírozás lehetőségeit, valamint a szociális gazdaságba történő magánberuházásokat, különösen a Covid19-világjárvány idején és a világjárvány utáni helyreállítás során a szociális gazdaság szervezetei által nyújtott szolgáltatások iránti megnövekedett kereslet miatt;

13. megismétli, hogy a szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési tervben rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázása érdekében a Bizottságnak és a tagállamoknak garantálniuk kell, hogy a cselekvési terv végrehajtása során senki se maradjon ki, és biztosítsák a szociális gazdaság valamennyi érdekelt felének teljes körű partnerségét, beleértve a nonprofit szociális szolgáltatókat és a civil társadalom minden szintjét, köztük az egyházi jótékonysági szervezeteket is, biztosítva a szereplők közötti egyértelmű viszonyt és koordinációt;

A szociális gazdaságot támogató környezet kialakítása

14. emlékezteti a tagállamokat, hogy a közbeszerzési irányelv lehetővé teszi az ajánlatkérő szervek számára, hogy a közbeszerzést környezetvédelmi és társadalmi célkitűzések elérésére használják fel, és különösen lehetővé teszi a közbeszerzési eljárások fenntartását olyan, a minőségi kritériumoknak megfelelő szervezetek számára, amelyek fő célja a fogyatékossággal élő személyek vagy a társadalmi kirekesztés kockázatának kitett egyéb csoportok munkaerőpiaci bevonása; felhívja a hatóságokat, hogy a társadalmi és környezeti szempontból felelős közbeszerzést ismerjék el a társadalmi-gazdasági szerkezetbe való beruházásként, amelyben jelentős lehetőségek rejlenek a társadalmi és a versenyképességi célkitűzések ötvözésére; rámutat arra, hogy a környezetvédelmi és szociális követelményeknek a pályázatokba való beépítése alapvető fontosságú lehet a szociális gazdasági ágazat fejlődése szempontjából; felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is mozdítsa elő a társadalmilag felelős közbeszerzést és a bevált gyakorlatokat a társadalmi felelősséggel végzett üzleti gyakorlatok fellendítése érdekében, és arra ösztönzi a tagállamokat, hogy törekedjenek arra, hogy a közbeszerzési szerződések formájában kifizetett valamennyi közfinanszírozást attól tegyék függővé, hogy azok megfelelnek-e a vonatkozó környezetvédelmi, szociális és munkajogi kötelezettségeknek, amelyeket az uniós vagy a nemzeti jog, a kollektív szerződések vagy a nemzetközi környezetvédelmi, szociális és munkajogi rendelkezések írnak elő;

15. ösztönzi a tagállamokat, hogy módszeresen fogadjanak el olyan stratégiákat, amelyek célja a társadalmilag felelős közbeszerzés fejlesztése, ezáltal a szakpolitikai területeken átnyúló kapcsolatot teremtve a szolgáltatások nyújtása és a termékek szállítása, valamint a szociális célkitűzésekhez való hozzájárulásuk között; úgy véli, hogy a közbeszerzési irányelv átültetését olyan kezdeményezésekkel kell kiegészíteni, amelyek célja a közkiadások és az ENSZ azon fenntartható fejlődési céljainak eléréséhez, valamint a közbeszerzési tisztviselők és a szociális gazdasági szervezetek kapacitásának bővítéséhez való hozzájárulása közötti összefüggéssel kapcsolatos ismeretek javítása; ösztönzi a közbeszerzéssel foglalkozó tisztviselőket, hogy az ajánlattételi dokumentáció elkészítése előtt folytassanak előzetes piaci konzultációkat annak jobb megértése érdekében, hogy a szociális gazdasági szervezetek mit tudnak nyújtani, és miként képesek megfelelni a közbeszerzési követelményeknek; felhívja a beszerzőket, hogy ne csak a legalacsonyabb ár, hanem a legjobb érték alapján, minőségi kritériumokat és társadalmi hatásokkal kapcsolatos megfontolásokat is figyelembe véve ítéljék oda a szerződéseket; felhívja a tagállamokat, hogy növeljék az átláthatóságot és előzzék meg a korrupciót a közbeszerzésben; hangsúlyozza, hogy az illetékes hatóságoknak vizsgálniuk kell az együttműködés és a partnerség lehetőségeit a szociális gazdasági szereplők közbeszerzésekhez való hozzáférése terén, ahogy ez néhány tagállamban történik;

16. kiemeli, hogy a munkavállalói kivásárlás lehetséges megoldás lehet a munkahelyek szerkezetátalakításból eredő elvesztésének megakadályozására; üdvözli a tagállamok meglévő kezdeményezéseit, amelyek célja, hogy üzleti támogató struktúrákat, többek között jogi tanácsadást, pénzügyi támogatást és az üzleti tervek kidolgozásához nyújtott segítséget, valamint a külső befektetők számára szükséges adatokat biztosítsanak a kivásárlási folyamat iránt érdeklődő munkavállalók és a munkavállalói kivásárlások során létrejövő szövetkezetek számára; ösztönzi a többi tagállamot, hogy hajtsanak végre hasonló kezdeményezéseket, és vegyék fel ezt a témát a 2023. évi tanácsi ajánlásba e kezdeményezések további regionális és nemzeti szintű támogatása érdekében; hangsúlyozza a munkavállalók képviselőinek, köztük a szakszervezeteknek a szerepét a munkavállalói kivásárlást segítő szövetkezetek szövetségeivel való együttműködésben, amelynek célja a siker esélyeinek javítása;

17. hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak, hogy továbbra is szorosan együtt kell működnie a tagállamokkal olyan eszközök és megoldások azonosítása érdekében, amelyek megszüntetik az akadályokat, és felgyorsítják a jogi eljárásokat annak érdekében, hogy egy vállalkozás tulajdonjogát munkavállalói szövetkezeteken vagy a munkavállalók tulajdonában lévő szociális gazdasági szervezetek más formáin keresztül a munkavállalókra ruházzák át; felhívja a Bizottságot egy olyan uniós platform létrehozására, amely biztosítja a legjobb gyakorlatok cseréjét a tagállamok, a helyi és regionális hatóságok, valamint a szociális gazdasági hálózatok között;

18. hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a szövetkezeti modellt, valamint annak a munkavállalói részvételre és a demokráciára vonatkozó elveit; arra bátorít minden tagállamot, hogy teremtsen kedvező jogi keretet a szövetkezetek, köztük a munkavállalói szövetkezetek létrehozásához és működéséhez;

19. kiemeli a fenntartható finanszírozásra vonatkozó taxonómia szociális célkitűzésekre való kiterjesztésére irányuló jelenlegi uniós munkát; úgy véli, hogy az uniós taxonómiának szociális szempontból relevánsnak kell lennie, ugyanakkor figyelembe kell vennie a mikrovállalkozások és a kkv-k helyzetét, mivel a szociális gazdaságba való beruházások mozgatórugója lehet, ha azokat megfelelően összehangolják a szociális gazdaság elveivel és jellemzőivel;

20. kiemeli annak fontosságát, hogy a szociális gazdaság és a közelséggel kapcsolatos készségek szövetségének támogatásával megerősítsék a szociális gazdasági szervezetek üzleti tervezési, végrehajtási és értékelési készségeit; kiemeli továbbá a folyamatban lévő átmenetekhez, köztük a zöld és a digitális átálláshoz szükséges megfelelő médiatudatosság, irányítási készségek, részvételi vezetés, egész életen át tartó tanulás, rugalmasság és készségek fontosságát; várakozással tekint a szociális gazdaság hamarosan elfogadandó készségfejlesztési paktuma elé, amely lehetővé teszi az e készségekbe való befektetéseket; felszólítja a szociális gazdaság érdekelt feleit, hogy a szociális jogok európai pillérében foglalt célokhoz igazodva 2030-ig biztosítsák, hogy munkavállalóik legalább 60 %-a évente képzésben részesüljön;

21. felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a szociális hatást kifejtő befektetéseket, és értékelje a meglévő intézkedéseket a polgárok szociális finanszírozási kezdeményezésekben való részvételének növelése érdekében, hogy növelje a szociális gazdasági szervezetek finanszírozását és láthatóságát;

22. felkéri a Bizottságot, hogy a szociális gazdaság érdekelt feleivel és a tudományos élet szereplőivel együtt alaposan vizsgálja meg a szociális kötvények megvalósíthatóságát és gyakorlati kivitelezhetőségét;

23. sajnálja, hogy a szociális gazdasági szervezetek nem jelennek meg kellő mértékben a többségi iskolai oktatás, valamint a felsőoktatás tanterveiben ( 21 ) ; ennek fényében felkéri az ágazati képviseleti szerveket és az érintett hatóságokat, hogy az érdekelt felekkel partnerségben az alapfokú oktatástól a felsőoktatásig, a szakképzést és a szakoktatást beleértve az oktatás valamennyi szintjén vizsgálják felül és értékeljék a tanterveket, és terjesszenek elő szakpolitikai ajánlásokat; hangsúlyozza a szociális gazdaság előmozdításának szükségességét a fiatalok körében; arra kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa az európai szociális innovációs kompetenciaközpont és a tagállamok felsőoktatási intézményei közötti folyamatos együttműködést, amelynek célja közös projektek kidolgozása és azoknak a lehetőségeknek a tudatosítása, amelyek a szociális gazdaságban rejlenek a jövő fiatal vállalkozói és alulreprezentált csoportjai, például a fogyatékossággal élők, a nők, az idősek és a szociálisan kiszolgáltatott csoportok számára;

24. kiemeli, hogy a szociális gazdasági szervezetek évtizedek óta vezető szerepet játszanak a körforgásos üzleti modellek megvalósításában, különösen az újrafelhasználási, javítási és újrahasznosítási tevékenységek terén, felgyorsítva ezzel a körforgásos gazdaságra való átállást, és megerősítve a pozitív társadalmi hatásra való összpontosítást ( 22 ) , támogatja a Bizottság azon kezdeményezését, hogy erősítsék a szociális gazdaság kapacitását a környezetbarátabb szolgáltatások és termékek továbbfejlesztésére;

25. kiemeli, hogy a megújulóenergia-szövetkezetek az energiaközösségek részeként megkülönböztetett szociális gazdasági szerepet játszanak az energiarendszerben, mivel előmozdítják a fenntartható energiatermelési és -fogyasztási gyakorlatokat, erősítik a közösségi felelősségvállalást és a társadalmi innovációt, széles körű előnyökkel járnak, és felhasználhatók az ellátás biztonságának megteremtésére a távoli helyeken és egyes szigeteken;

26. kiemeli a szociális gazdasági szervezetek – köztük a kölcsönös biztosítópénztárak – alapvető szerepét a gondozási ágazatban, és hangsúlyozza a szociális gazdaságban e területen rejlő jelentős növekedési potenciált, amely választ adhat a gondozási szolgáltatások iránti megnövekedett keresletre, és választ adhat az olyan aktuális kihívásokra, mint a népesség elöregedése; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a megfelelő politikákkal támogassák a minőségi gondozási ágazatot, és biztosítsák, hogy az állami támogatások közelgő felülvizsgálata nagyobb rugalmasságot biztosítson a szociális és egészségügyi szolgáltatásokat nyújtó szociális gazdasági szervezetek számára;

27. kiemeli, hogy nagyobb fontosságot kell tulajdonítani a szociális hatások mérési módszereire és gyakorlataira; felszólítja a Bizottságot, hogy az európai szociális gazdaság érdekelt feleinek támogatásával alaposan vizsgálja meg olyan, a szociális hatás mérésére szolgáló módszerek kidolgozását, amelyek megfelelnek a szociális gazdasági szervezetek sokféleségének, és alkalmasak arra, hogy még inkább vonzzák a szociális befektetéseket;

28. hangsúlyozza, hogy a szociális gazdaság fontos szerepet tölt be a nemek közötti egyenlőség előmozdításában és a nők, különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévők foglalkoztatási lehetőségeinek biztosításában; hangsúlyozza, hogy olyan belépési pontot jelenthet, amely megkönnyíti az informális foglalkoztatásból a hivatalos foglalkoztatásba való átmenetet; megjegyzi, hogy a szociális gazdaságban a nők gyakran a munkaerő több mint 60 %-át teszik ki, és hogy a beszámolók szerint itt a fizetések és a vezetés terén is kisebb a hátrányuk; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nemek közötti egyenlőség megvalósítása érdekében szüntessenek meg minden akadályt a nők előtt; szorgalmazza a szakpolitikákban a nemi dimenzió megerősítését, valamint a szociális gazdasági szervezeteknél dolgozó nők finanszírozási eszközökhöz való hozzáférését, tekintettel arra, hogy a nők a férfiakhoz képest nagyobb nehézségekbe ütköznek a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférésben; felkéri a Bizottságot, hogy az ápolásra-gondozásra vonatkozó, készülő európai stratégia keretében egyértelműen határozza meg a szociális gazdaság szerepét;

29. felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre nemzeti, transznacionális és régióközi kapacitásbővítő partnerségeket, és kössenek hivatalos megállapodásokat a szociális gazdasági hálózatokkal és azok képviseleti szervezeteivel; felhívja a figyelmet arra, hogy biztosítani kell a szociális gazdasági szervezetek további fejlődéséhez és professzionalizálódásához szükséges feltételeket, ami megvalósítható tanácsadási szolgáltatások – például személyre szabott mentorálás és coaching – nyújtásával, a kapacitásépítés finanszírozásával, képzéssel és oktatással, készségfejlesztéssel és továbbképzéssel, inkubátorszolgáltatásokkal, valamint a jogi tanácsadáshoz való hozzáféréssel;

30. kiemeli, hogy az új technológiák és a mesterséges intelligencia – ha mindenki számára hozzáférhetők – kulcsfontosságú szerepet játszhatnak a munkahelyteremtésben, valamint a szociális gazdaság fejlesztésében és bővítésében; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a szociális gazdaság vállalkozói és munkavállalói – különös tekintettel a sérülékeny csoportba tartozó munkavállalókra – uniós és nemzeti szinten egyaránt jobb hozzáférést kapjanak a digitális készségekkel és a fejlett technológiákkal kapcsolatos képzési programokhoz, továbbá felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak vizsgálatára, hogy a hagyományos üzleti vállalkozások, a közszféra és a szociális gazdasági szervezetek milyen módon működhetnek együtt ennek érdekében; megjegyzi, hogy ösztönözni kell a szociális gazdaság digitális átállását többek között az adózáson, a közbeszerzésen és az állami támogatásokon keresztül;

31. kiemeli, hogy a szociális gazdaság megoldást nyújt a városi kihívásokra; kéri, hogy a finanszírozást helyi szintre, többek között városi térségekre irányítsák;

32. örömmel veszi tudomásul, hogy számos helyi és regionális önkormányzat már rendelkezik ambiciózus, a szociális gazdaság előmozdítását szolgáló stratégiákkal és cselekvési tervekkel; elismeri a helyi és regionális szintű kapacitásépítés szükségességét, továbbá hogy megoldást kell találni a szociális gazdaság transznacionális szervezeteinek sajátos szükségleteire, különösen a szigeteket, valamint a vidéki és távoli térségekben: felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék szociális gazdaságra vonatkozó regionális stratégiák kidolgozását minden régióban, a pénzügyi forrásokat pedig a helyi szinten meghatározott prioritásoknak megfelelően osszák el; sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen közzé áttekintést a tagállamokban a szociális gazdaságban meglévő sokféle jogi formáról, amelyet a helyi és regionális önkormányzatok figyelembe vehetnek stratégiáik kidolgozása során;

Az uniós eszközökben rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázása a szociális gazdaság felvirágoztatása érdekében

33. felhívja a tagállamokat, hogy nyújtsanak célzott finanszírozást a szociális gazdasági szervezetek számára, és teljes mértékben használják fel a jelenlegi uniós forrásokat a szociális gazdasági ágazat előmozdítására, továbbá fokozzák a szociális gazdaság rendelkezésére bocsátott pénzeszközök felhasználására irányuló erőfeszítéseiket;

34. szükségesnek tartja, hogy – jogi jellegük torzulása nélkül – megkönnyítsék a szociális gazdasági vállalkozások hozzáférését az európai alapokhoz, többek között a köz- és magánszféra közötti partnerségek keretében, és hogy ösztönözzék aktív részvételüket az európai politikai menetrend meghatározásában, például a szociális jogok európai pillérének megvalósításával összefüggésben;

35. üdvözli azt a javaslatot, hogy 2023-ban indítsanak el egy szociális gazdasággal foglalkozó új, egységes uniós portált; hangsúlyozza, hogy ez a kezdeményezés támogatni tudja a szociális gazdaság szervezeteit abban, hogy fontos információkat és iránymutatást nyújt a megfelelő uniós finanszírozásról, szakpolitikai intézkedésekről, hálózatokról és platformokról, valamint a kapcsolódó kezdeményezésekről;

36. tudomásul veszi az InvestEU keretében a szociális gazdaság támogatása céljából rendelkezésre álló lehetőségeket; sürgeti a Bizottságot és a végrehajtó partnereket, hogy a szociális beruházási és készségfejlesztési keretben dolgozzanak ki a szociális gazdaság vállalkozásainak igényeihez igazított pénzügyi termékeket, és különítsenek el elegendő forrást e termékek számára, hangsúlyt helyezve azokra a projektekre, amelyek egyidejűleg irányulnak a digitális átalakulásra és a zöld átállásra; megjegyzi, hogy megbízható támogathatósági kritériumokat kell kidolgozni a kifejezetten a szociális gazdaságot támogató pénzügyi közvetítők megcélzása érdekében, és úgy véli, hogy tanácsadási szolgáltatásokat kell rendelkezésre bocsátani az InvestEU tanácsadó központ keretében annak érdekében, hogy e pénzügyi közvetítők a lehető legnagyobb mértékben részt tudjanak venni az InvestEU programban; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az InvestEU egyéb pénzügyi termékei, például a kkv-kat célzó termékek hozzáférhetők legyenek a szociális gazdasági szervezetek számára, amelyek többsége mikro-, kis- és középvállalkozás – ennek célja, hogy lehetővé tegye a kiemelt témák projektsorozatainak kialakítását, továbbá javítsa a szociális gazdasági szervezetek hosszú távú gazdasági fenntarthatóságát, valamint e szervezetek körében az innovatív megoldások elterjedését;

37. kiemeli különösen a kohéziós politikai alapok, köztük az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+), valamint az Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap kulcsfontosságú szerepét a szociális gazdaság projektjeinek finanszírozásában; emlékeztet arra, hogy az ESZA+ egyedi célkitűzései közé tartozik valamennyi álláskereső, különösen a fiatalok számára a munkavállalás javítása, valamint az önfoglalkoztatás és a szociális gazdaság előmozdítása; emlékezteti a tagállamokat, hogy a közbeszerzési hatóságok az ESZA+ finanszírozást felhasználhatják a „szociális záradékok segítői”, azaz a szociális záradékok helyi szintű végrehajtásának előmozdításáért és támogatásáért felelős szakemberek finanszírozására, valamint arra, hogy tanácsot adjanak a hatóságoknak a szociális gazdaság számára elérhető pályázatok kiírási feltételeinek kidolgozásához;

38. elismeri, hogy a szociális gazdaság jelentős potenciált hordoz abban a tekintetben, hogy minőségi munkahelyeket teremtsen és fizetett szakmai gyakorlatokat biztosítson a fiatalok számára, amelyek felgyorsíthatják munkaerőpiaci beilleszkedésüket; ösztönzi a tagállamokat, hogy használják fel a megerősített ifjúsági garancia keretében rendelkezésre álló pénzeszközöket a szociális gazdaságnak a fiatalabb generációk körében történő előmozdítására, mivel ez fokozhatja munkaerőpiaci integrációjukat; üdvözli a Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy 2022-ben az ESZA+ keretében ifjúsági vállalkozói politikai akadémiát indítson a fiatalok vállalkozói készségének előmozdítása érdekében, és felhívja a Bizottságot, hogy fordítson különös figyelmet a szociális vállalkozói készségekre, és dolgozzon ki célzott kezdeményezéseket a szociális gazdaság más alulreprezentált vállalkozóinak támogatására;

39. támogatja a szociális vállalkozókat megcélzó szociális innovációs nemzeti kompetenciaközpontok és egy európai szociális innovációs kompetenciaközpont létrehozását; emlékezteti azonban a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szociális innovációt a szociális gazdaság valamennyi szervezete gyakorolja, beleértve a nonprofit szociális szolgáltatókat és a szociális vállalkozókat is; felszólítja a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a nonprofit szociális szolgáltatási ágazat sajátos kihívásaival, hogy az ESZA+ vagy az Erasmus+ projekt keretében nyújtott támogatások és segélyek megtartásával egyidejűleg az ágazat tovább haladhasson az innováció útján;

40. üdvözli célzott uniós finanszírozás felhasználását olyan projektek számára, amelyek célja a vállalkozások fejlesztése és az alkalmazottaknak való átadásuk lehetővé tétele, és ezáltal az üzletmenet folytonosságának biztosítása, többek között a munkavállalók szövetkezete által történő átvétel révén ( 23 )

41. felhívja a tagállamokat, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveik keretében mozdítsák elő a szociális gazdasági szervezetek hozzáférését a NextGenerationEU finanszírozási eszközeihez, különösen a minőségi foglalkoztatás, a társadalmi befogadás és a mindenki számára elérhető inkluzív digitális és zöld átállás előmozdítása érdekében;

42. felkéri a Bizottságot, hogy az általános csoportmentességi rendelet következő felülvizsgálatakor terjessze ki a rendelet hatályát, és megfelelően vegye figyelembe a szociális gazdasági szervezetek a finanszírozási eszközökhöz való hozzáféréssel és a piacfejlesztéssel kapcsolatos sajátos igényeit; felkéri a Bizottságot, hogy jobban vegye figyelembe a szociális megfontolásokat az állami támogatások terén, például a hátrányos helyzetű munkavállalók, köztük a fogyatékossággal élő személyek felvételének előmozdítását, különösen a Covid19 utáni helyreállítással összefüggésben, az érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően tárjon fel különböző, tényeken alapuló lehetőségeket a szociális gazdasági szervezetek fejlődésének támogatására, és biztosítson egyértelműséget és iránymutatást a nemzeti hatóságok számára a szociális gazdasági szervezetek állami támogatás útján történő támogatásának jogalapjával kapcsolatban;

43. üdvözli a Bizottság arra irányuló terveit, hogy mérlegelni kívánja az alapítványokkal és karitatív szervezetekkel közösen létrehozott célzott társbefektetési mechanizmusok elindítását olyan kiemelt kérdésekhez kapcsolódóan, mint a hajléktalanság;

44. sürgeti a nemzeti, regionális és helyi hatóságokat, hogy jobban használják ki az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokra vonatkozó egyedi rendelkezésekkel kapcsolatos jelenlegi szabályokat arra, hogy az állami támogatásokról szóló uniós rendelet szerint közfinanszírozásból nyújtott állami támogatáshoz jussanak, nem utolsósorban azon lehetőség maradéktalan kihasználásával, hogy a gazdasági tevékenységet folytató szociális gazdasági szervezeteket adott esetben általános gazdasági érdekű szolgáltatásként ismerjék el;

45. üdvözli azt az elképzelést, hogy az egységes piaci program keretében új kezdeményezést indítanának a szociális gazdaság szervezetei és a hagyományos vállalkozások közötti partnerségek létrehozásának támogatására, amely lehetővé tenné a vállalkozások közötti piacon a „szociális vásárlást”, ezáltal pedig erősítheti a szociális gazdaságot;

46. úgy véli, hogy a szociális gazdasági szervezetek jelenlegi jelölései és tanúsítványai ösztönzőleg hathatnak a tagállamokra; üdvözli azt a szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési tervben szereplő kötelezettségvállalást, amely szerint tanulmány készül a nemzeti szociális gazdasági jelölésekről és tanúsítási rendszerekről a szociális gazdaság láthatóságának növelése és egy jól működő egységes piac megteremtése céljából, és az eredmények alapján megvizsgálják egy uniós szinten egységesebb rendszer előkészítésének lehetőségét; hangsúlyozza, hogy e tanulmánynak a korábbi megállapításokra kell épülnie, és a a szociális gazdaság érdekelt feleinek bevonásával kell készülnie;

47. javasolja az európai szociális gazdasági régiók alkotta hálózat hatókörének kiterjesztését az új regionális és helyi partnerségek erősítése, különösen a területi digitális és zöld átállás fellendítése érdekében;

48. ösztönzi a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve határozzon meg hatékony eszközöket a tagállamokban működő civil társadalmi szervezetek és különösen a szociális gazdasági szervezetek támogatására és védelmére; hangsúlyozza, hogy az 1,55 milliárd EUR-s költségvetéssel rendelkező „Polgárok, egyenlőség, jogok és értékek program” – amely többek között a nonprofit szervezeteket is célozza – érdemi válaszként szolgál az Unión belüli civil társadalom előtt álló kihívásokra;

49. megjegyzi, hogy a nonprofit szervezetek finanszírozása gyakran társfinanszírozást igényel, és a saját forrásaikból fizetendő túl magas részesedés előírása akadályt jelenthet; hangsúlyozza ezért, hogy értékelni kell a társfinanszírozáshoz szükséges saját források arányát, és figyelembe kell venni a különböző, pénzben kifejezhető eszközöket, például az önkéntes munkaidőt vagy a természetbeni hozzájárulásokat;

50. örömmel veszi tudomásul, hogy a Bizottság tanulmányt indított, amely összehasonlító elemzést és áttekintést nyújt az uniós egyesületi jogi rendszerekről; kéri a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 352. cikke alapján – az Európai Parlament 2022. február 17-i, a határokon átnyúló európai egyesületek és nonprofit szervezetek statútumáról szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó állásfoglalásában, valamint annak melléklete I. részében foglalt ajánlások alapján – terjesszen elő egy, az európai egyesület statútumának megállapításáról szóló rendeletre irányuló javaslatot;

A szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési terv hatékony végrehajtása felé

51. határozottan üdvözli a szociális gazdaság keretfeltételeiről szóló, 2023-ban jóváhagyandó tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot; hangsúlyozza, hogy az ajánlásnak közös uniós szintű meghatározást kell adnia a szociális gazdaságról annak a szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési tervben bemutatott fő elvei és jellemzői alapján, és hogy mind az ajánlásnak, mind a meghatározásnak figyelembe kell vennie a tagállamokban működő szociális gazdasági szervezetek sokféleségét; hangsúlyozza, hogy az ajánlásnak elsődleges célja kell, hogy legyen a szociális gazdaság jogi és szakpolitikai kereteinek megerősítése, különösen azokban a tagállamokban, ahol a szociális gazdaság ökoszisztémája kevésbé fejlett; úgy véli, hogy az ajánlásnak egyértelműen ki kell emelnie az EU által rendelkezésre bocsátott támogatási eszközöket, és iránymutatást kell nyújtania az olyan konkrét szakpolitikákhoz, mint a különböző típusú szociális gazdasági szervezetekre vonatkozó megfelelő jogi keretek, a közbeszerzés, az állami támogatás, a foglalkoztatási, szociális és egészségügyi szakpolitikák, az adózás, az oktatás, a készségek és a képzés, valamint annak fontossága, hogy a folyamatban lévő átmeneteket össze kell kapcsolni a szociális gazdaságra vonatkozó menetrenddel;

52. hangsúlyozza, hogy a munkavállalók részvétele és a demokratikus kormányzás – a szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési tervben elismert elvek – fontos szerepet töltenek be a szociális gazdaság célkitűzéseinek elérésében; hangsúlyozza, hogy a szociális gazdaság valamennyi munkavállalója számára tisztességes munka- és foglalkoztatási feltételeket, valamint szakmai előmeneteli kilátásokat kell biztosítani, amelyek ideális esetben kollektív szerződéseken alapulnak; ennek kapcsán hangsúlyozza, hogy a szociális gazdasági szervezeteknek tiszteletben kell tartaniuk a szakszervezeti jogokat, a szociális párbeszédet és a kollektív tárgyalásokat; felhívja az Európai Bizottságot annak biztosítására, hogy a szociális gazdasági szervezeteknek nyújtott valamennyi uniós pénzügyi támogatást tegyék függővé az alkalmazandó munka- és foglalkoztatási feltételeknek és/vagy a jogszabályban előírt és/vagy a kollektív szerződésekből eredő munkáltatói kötelezettségeknek való megfeleléstől; hangsúlyozza, hogy mivel modelljük a munkavállalók részvételén alapul, a szociális gazdasági szervezetek jó helyzetben vannak a szociális párbeszéd és a kollektív tárgyalások előmozdításához; hangsúlyozza ezért, hogy tovább kell fejleszteni a szociális párbeszédet mind nemzeti, mind európai szinten, valamint a kollektív tárgyalást a szociális gazdaságban;

53. felhívja a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy mozdítsák elő a szociális gazdaságot nemzetközi szinten, és növeljék az ágazat láthatóságát az uniós politikák külső dimenziójában, többek között azáltal, hogy elismerik és beépítik annak sajátos jellegét a jövőbeli társulási megállapodásokba, valamint hogy tájékoztatást és képzést nyújtanak a szociális gazdaságról az EU küldöttségeinek személyzete számára, és értékelik, hogy ezek az intézkedések hogyan járulhatnak hozzá a harmadik országok szociális gazdaságának fejlődéséhez;

54. sajnálja, hogy a Parlament korábbi, a Bizottsághoz intézett azon felhívásai, hogy terjesszen elő javaslatokat, amelyek lehetővé teszik az önsegélyező biztosító egyesületek, az egyesületek és az alapítványok európai és határokon átnyúló fellépését, nem vezettek jogszabályi változásokhoz, aláásva ezáltal az európai szociális modellt és akadályozva az egységes piac kiteljesítését; megismétli a Parlament felhívását, hogy vezessenek be a nonprofit szervezetekre vonatkozó, uniós szintű közös minimumszabályokat, valamint hozzák létre az európai egyesületek alapszabályát; felhívja továbbá a Bizottságot annak nyilvános kifejtésére, hogy miért maradtak el a Parlament felhívásait követő intézkedések; javasolja, hogy a szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési terv által megnyitott lehetőségre, valamint a luxemburgi nyilatkozat tagállamok többségét magában foglaló monitoringbizottságának tevékenységeire való tekintettel vizsgálják meg a megerősített együttműködés lehetőségét mint a fent említett, évtizedek óta fennálló patthelyzetek leküzdésének eszközét;

55. megjegyzi, hogy a szociális gazdasági ágazatban a társadalmi-gazdasági kihívások kezelése terén rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázásához a hatóságoknak és a szociális gazdasági szervezeteknek egyértelműen meg kell határozniuk az elsődleges szociális célokat; kiemeli, hogy a szociális gazdaság projektjei gyakran szoros partnerséget igényelnek az állami szervekkel; felhívja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az uniós szinten biztosított makrogazdasági irányítási kereten belül dolgozzanak ki új szociális beruházási stratégiát, amelyben a szociális jogok európai pillérével összhangban egyértelműen meghatározzák az elsődleges szociális célokat, és amely keretet biztosíthat a hatóságok és a szociális gazdasági szervezetek közötti együttműködéshez;

56. felhívja a Bizottságot, hogy a szemeszter folyamatában használja fel az országjelentéseket és az országspecifikus ajánlásokat az európai szociális gazdaság fejlődésének nyomon követésére, és felhívja a Bizottságot, hogy kezdeményezéseit tegye ambiciózusabbá és koherensebbé, és ahol lehetséges, javasoljon jogi intézkedéseket;

57. felszólítja a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel, hogy a tagállamok teljesítik-e a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben a szociális gazdasággal kapcsolatban vállalt kötelezettségeket;

58. üdvözli annak az újonnan készülő tanulmánynak a bejelentését, amelynek célja, hogy valamennyi tagállamban minőségi és mennyiségi információkat gyűjtsön a szociális gazdaságról; kéri, hogy a tanulmány foglalkozzon a különböző típusú szociális gazdasági szervezetekkel, és gyűjtsön bontott adatokat a munkavállalókról; megjegyzi, hogy részletes, szabványosított, összehasonlítható és megbízható adatokra van szükség a szociális gazdaság méretéről és hatásáról a tényeken alapuló szakpolitikai döntések megkönnyítése, a szociális gazdaság fejlődésének időtállóvá tétele, valamint az EU gazdasági és társadalmi céljaihoz való hozzájárulás érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy e munka részeként aktualizálja az Unión belüli kölcsönös biztosítópénztárakról 2012-ben készített tanulmányt annak érdekében, hogy meghatározza fejlődésük lehetőségeit és akadályait, különösen az egészségügy és a biztosítás területén; kéri a Bizottságot és a nemzeti statisztikai hivatalokat, hogy az Eurostattal együttműködve gyűjtsenek szabványosított adatokat, és rendszeresen frissítsék és elemezzék azokat;

59. üdvözli a Bizottság által a szociális gazdaságra és a közeli ipari ökoszisztémákra való áttérés módszerével kapcsolatban végzett munkát; megjegyzi azonban, hogy további információkra van szükség annak megértéséhez, hogy ez milyen kölcsönhatásba fog lépni más regionális és helyi kezdeményezésekkel, valamint a hatékony helyi végrehajtás biztosításához;

60. felhívja a tagállamokat, hogy jelöljenek ki a szociális gazdaságért felelős koordinátorokat, és hozzanak létre a szociális gazdaságért felelős helyi kapcsolattartó pontokat a támogatáshoz és finanszírozáshoz, többek között az uniós finanszírozáshoz való hozzáférés megkönnyítése és az ezzel kapcsolatos tudatosság növelése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre egységes online uniós platformot a legjobb gyakorlatok tagállamok, helyi és regionális önkormányzatok és szociális gazdasági hálózatok közötti cseréjére, hangsúlyozza, hogy ezt a platformot az európai szociális gazdasági hálózatok, valamint a szociális gazdasággal és szociális vállalkozásokkal foglalkozó európai bizottsági szakértői csoport együttműködése keretében kell működtetni; úgy véli, hogy az ismeretcsere és a szinergiák maximalizálása, valamint a szociális gazdasági szereplők lehetőségeinek láthatósága és az esetleges párhuzamos munkavégzés elkerülése érdekében biztosítani kell a nemzeti koordinátorok, a helyi kapcsolattartó pontok, az uniós online platform és a szociális gazdasággal foglalkozó uniós portál közötti szoros koordinációt;

61. felhívja a Bizottságot, hogy folytasson további együttműködést a szociális gazdasággal és szociális vállalkozásokkal foglalkozó európai bizottsági szakértői csoporttal, és hozzon létre munkacsoportot a szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési terv végrehajtására, amely magában foglalja a szakértői csoportot, valamint a nyomon követésért és a Parlamentnek, a Tanácsnak és az érintett érdekelt feleknek – köztük a szociális partnereknek – való rendszeres beszámolásért felelős nemzeti koordinátorokat, és hozza nyilvánosságra a munkacsoport összetételét és intézkedési ütemtervét;

o

o o

62. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

(1) HL L 94., 2014.3.28., 65. o.

(2) HL C 116., 2021.3.31., 162. o.

(3) Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0044.

(4) HL C 117., 2022.3.11., 53. o.

(5) HL C 99., 2022.3.1., 122. o.

(6) HL C 465., 2021.11.17., 110. o.

(7) HL C 345., 2020.10.16., 2. o.

(8) HL C 425., 2021.10.20., 2. o.

(9) HL C 118., 2020.4.8., 145. o.

(10) HL C 316., 2017.9.22., 224. o.

(11) HL C 75., 2016.2.26., 34. o.

(12) HL C 75., 2016.2.26., 11. o.

(13) HL C 36., 2016.1.29., 111. o.

(14) HL C 419., 2015.12.16., 42. o.

(15) HL C 76. E, 2010.3.25., 16. o.

(16) HL C 99., 1987.4.13., 205. o.

(17) OECD/Európai Unió: Szakpolitikai tájékoztató a szociális gazdaság által a körforgásos gazdasághoz nyújtott hozzájárulás lehető legnagyobb mértékű kihasználásáról, 2022.

(18) https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-04-17-875-en-n.pdf

(19) Európai Bizottság, A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága, Hayday, M., Varga, E., A recipe book for social finance: a practical guide on designing and implementing initiatives to develop social finance instruments and markets (A szociális finanszírozás receptkönyve. Gyakorlati útmutató a szociális pénzügyi eszközök és piacok fejlesztését célzó kezdeményezések megtervezéséhez és végrehajtásához), Kiadóhivatal, 2017.

(20) Ezeket többek között az európai kkv-kra vonatkozó új stratégiáról szóló, 2020. december 16-i állásfoglalásában (HL C 445., 2021.10.29., 2. o.), valamint az európai szabályozás célravezetőségéről és a szubszidiaritás elvéről szóló, 2021. június 24-i állásfoglalásában, a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2017., 2018. és 2019. évre vonatkozó jelentésében (HL C 81., 2022.2.18., 74. o.) fogalmazta meg.

(21) Eurofound, Munkaerőpiaci változás. Szövetkezetek és szociális vállalkozások: munka és foglalkoztatás a kiválasztott országokban., Az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg, 2019.

(22) OECD/Európai Unió: Szakpolitikai tájékoztató a szociális gazdaság által a körforgásos gazdasághoz nyújtott hozzájárulás lehető legnagyobb mértékű kihasználásáról. OECD Local Economic and Employment Development (LEED) Papers, No. 2022/01, OECD Publishing, 2022.

(23) Például az Interreg keretében finanszírozott, „Innovatív vállalkozásátadási modellek a balti-tengeri régióban működő kis- és középvállalkozások számára” című projekt, az Európai Szociális Alap és a foglalkoztatás és a szociális innováció európai programja (EaSI) finanszírozásának felhasználása, az Európai Parlament által támogatott kísérleti projektek, a „Szövetkezetekbe való átadás” és a „Munkahelyek megmentése”.