HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 122/12

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2014/C 122/05)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról (2)

„БЪЛГАРСКО РОЗОВО МАСЛО” (BULGARSKO ROZOVO MASLO)

EK-szám: BG-PGI-0005-01050 – 2012.10.26.

OFJ ( X ) OEM ( )

1. Elnevezés

„Българско розово масло” (Bulgarsko rozovo maslo)

2. Tagállam vagy harmadik ország

Bulgária

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

3.2. osztály: Illóolajok

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Bulgarsko rozovo maslo” a damaszkuszi rózsa (Rosa damascena Mill.) virágából gőzlepárlással nyert illóolaj.

Külső megjelenés : Átlátszó, olajos folyadék.

Szín : Sárga vagy sárgászöld.

Illat : A rózsa jellegzetes aromája.

Fizikai–kémiai mutatók : Ezeket a mutatókat gázkromatográfiával határozzák meg. A kimutatott reprezentatív és jellemző alkotóelemek arányát az alábbi táblázat ismerteti; ezek együtt határozzák meg az olaj kromatográfiás profilját:

Alkotóelemek Tartalom (%) ETIL-ALKOHOL legfeljebb 3,0 Linalol 1,0–3,0 FENILETIL-ALKOHOL legfeljebb 3,0 CITRONELLOL 24,0–35,0 NEROL 5,0–12,0 GERANIOL 13,0–22,0 GERANIL-ACETÁT legfeljebb 1,5 EUGENOL legfeljebb 2,5 Metil-eugenol legfeljebb 2,0 FARNEZOL legalább 1,4 Szénhidrogének: С17 (heptadekán) 1,0–2,5 С19 (nonadekán) (3) 8,0–15,0 С19 (nonadecén) (4) 2,0–5,0 С21 (heneikozán) 3,0–5,5 С23 (trikozán) 0,5–1,5

3.3. Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

a) Damaszkuszi rózsa (Rosa damascena Mill.)

A Rosa damascena Mill. rózsafaj friss rózsavirágai a szirmokkal és a csészelevelekkel együtt; rügyek, levelek és bimbók, valamint fizikai szennyeződés (pl. agyag, kavicsok) nélkül.

b) Víz

3.4. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

–

3.5. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A rózsavirág betakarítása, szállítása és tárolása:

A rózsavirág betakarítása elsőként a tengerszint felett 300–400 m magasan elhelyezkedő rózsamezőkön, általában májusban kezdődik – amikor a rózsavirágok kellően kinyíltak, 14–40 rózsaszínes vörös szirommal rendelkeznek és kellemes, jellegzetes illatúak –, és 20–25 napig tart. A rózsavirágokat reggel 5 és 6 óra között kezdik betakarítani; ezt a munkát déli 11-12 óráig folytatják. A „Bulgarsko rozovo maslo” minőségét annak az előírásnak a betartásával szavatolják, hogy a rózsavirágokat a nyersanyag frissességének és minőségének megőrzése érdekében legfeljebb 10–15 órával a betakarítást követően fel kell dolgozni.

A virágokat a betakarítást követően haladéktalanul lepárlóüzemekbe szállítják; a lepárlás szünet nélkül zajlik. A rózsavirágokat szétválogatják, ezután egyes példányokat azonnal feldolgoznak, másokat a lepárlást megelőzően a betakarítás idejétől függően legfeljebb 15 óráig tárolnak (pl. ha az időjárás hűvös, és a rózsavirágok hőmérséklete nem haladja meg a 20 °C-ot).

A rózsavirág feldolgozása – a feldolgozás szakaszai:

Lepárlás: 100 kg/m3-nek megfelelő mennyiségű rózsavirágot helyeznek a lepárlóberendezésbe, majd 1:4–1:5 arányban vizet adnak hozzá; ezt a keveréket felhevítik, így az a gőz és a víz hatására forró masszává alakul, amelyet automatikus berendezéssel kevernek. A gőz által elpárologtatott illóolajat lehűtik és gyűjtőlombikba vezetve összegyűjtik. 1 kg rózsaolaj kinyeréséhez hozzávetőleg 3 500 kg rózsavirág szükséges.

A lepárolt folyadék kohobációja (sűrítése): Ezt a folyamatot a szünet nélkül üzemelő kohobációs csőben végzik, ahol az eredeti párlatot többször újra lepárolják.

A rózsaolaj elválasztása, víztelenítése és szűrése: Az illóolajat florentini edényben elválasztják, majd a fizikai szennyeződéseket és a vizet az illóolaj 30 °C-ra hevítésével és szűrésével eltávolítják.

Elegyítés: A kereskedelmi tételeket az egy üzemben előállított rózsaolajok (a vállalat saját keverékei) vagy különböző üzemekben előállított olajok keverésével (elegyítésével) készítik.

3.6. A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

Tárolás:: A tárolást 15 ± 5 °С hőmérsékleten, közvetlen napfénytől elzárt és hőforrásoktól távoli, különálló, védett létesítményekben – ideértve a banki páncélszekrényeket – legfeljebb 5 000 g űrtartalmú, a levegővel való közvetlen érintkezést megakadályozó különleges dugókkal lezárt, hőálló üvegedényekben vagy zománcozott alumínium tartályokban végzik.

Szállítás és csomagolás: A szállítás és csomagolás zománcozott alumínium tartályokban vagy – parafadugóval és a tetején hegesztett fémlemezzel lezárt nyakú – hagyományos henger alakú edényekben (konkumi), illetve üvegcsékben és fiolákban történik. A hagyományos edényeket fehér szövetbe burkolják és hagyományos kiegészítőkkel – nemzeti színű szalaggal és zsinórral, valamint az edény nyakára erősített tanúsítvánnyal – díszítik. A csomagolások eltérőek lehetnek, a kiszerelés tömege 0,5 g és 5 000 g között változhat. A hagyományos edényeket vagy tartályokat legfeljebb nettó 10 kg tömegű szabványos fadobozokban, veszélyes áruk szállítására alkalmas dobozokban vagy hétköznapi, tartós hullámkarton dobozokban szállítják.

3.7. A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

–

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Bulgarsko rozovo maslo” előállításának földrajzi régiója az alábbi településeket foglalja magában:

— Plovdiv megyében: Brezovo, Kalojanovo, Karlovo, Szopot, Sztambolijszki, Szedinenije és Hiszarija,

— Sztara Zagora megyében: Bratya Daszkalovi, Gurkovo, Kazanlak, Maglizs, Nyikolajevo, Pavel Banja és Sztara Zagora,

— Pazardzsik megyében: Belovo, Bracigovo, Pazardzsik, Panagyuriste, Pestera és Sztrelcsa,

— Szófia megyében: Ihtiman, Koprivstica és Mirkovo.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1. A földrajzi terület sajátosságai

Természeti és éghajlati tényezők

A damaszkuszi rózsát hagyományosan a Közép-Bulgáriában található „Rózsák völgyében” (Rozovata Dolina), 370–625 méter tengerszint feletti magasságban termesztik. A régió jellemzően napfényes; jó vízáteresztő képességű, homokos barna erdőtalajjal és a rózsák termesztése szempontjából előnyös éghajlati viszonyokkal rendelkezik. Az enyhe télnek és a 10,6 °C átlaghőmérsékletnek köszönhetően a virágok februárban rügyeznek. A májusi és júniusi magas páratartalom optimális körülményeket teremt a lassú és egyenletes virágzáshoz a betakarítási időszak során.

Történelmi és emberi tényezők

A „Bulgarsko rozovo maslo” előállítása a Rozovata Dolinában élő lakosság hagyományos tevékenysége. Több mint 300 éves történelme során a helyi lakosság szakértő ismereteket halmozott fel a kiváló minőségű magok nemesítése és a rózsatermesztés terén, valamint technológiai innovációt valósított meg az ágazatban. A betakarítás egy 20–30 napos időszakot ölel fel, és különleges készségeket igényel: néhány órával napfelkelte előtt és kora reggel kizárólag a legalább egy kinyílt szirommal rendelkező virágokat szedik le a csészelevéllel együtt úgy, hogy a szár és az ágak sértetlenek maradjanak. A zárt bimbókat későbbi betakarítás céljából a száron hagyják. Kizárólag tapasztalt lepárlók rendelkeznek érzékkel a virágok és a víz arányának meghatározásához, illetve az optimális lepárlási hőmérséklet megállapításához, valamint annak megítéléséhez, hogy mikor kerülhetnek a virágok a lepárlóberendezésbe. Ezeket a készségeket nemzedékről nemzedékre adják tovább, és segítségükkel fejlesztik a „Bulgarsko rozovo maslo” előállítására használt lepárlóberendezéseket, így biztosítva folyamatosan a végtermék kiváló minőségét.

5.2. A termék sajátosságai

A „Bulgarsko rozovo maslo” egyedi és sajátos jellemzője gazdag aromája, halvány, sárgászöld színe, kiváló illatrögzítő tulajdonságai, hosszan tartó aromája, valamint illóanyag- és szénhidrogén-tartalmának kiegyensúlyozott összetétele.

A „Bulgarsko rozovo maslo” kémiai jellemzői szorosan összefüggenek a régió földrajzi tulajdonságaival, és megkülönböztetik a terméket a világ más részein előállított rózsaolajoktól. Ezek a következők: citronellol-tartalma 24–35 % (szemben a világ más részén előállított termékre jellemző 39–49 %-kal); a citronellol és a geraniol aránya 1,1:2,5 (szemben a világ más részén előállított termékre jellemző 2,3:4,8 értékkel); a „Bulgarsko rozovo maslo” további megkülönböztető jellemzője a rendkívül sok jellegzetes alkotóelem – például a farnezol és a geranil-acetát – jelenléte, valamint az alacsony metil-eugenol tartalom.

5.3. A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A „Bulgarsko rozovo maslo” jellemző tulajdonságai a földrajzi területtel összefüggő tényezők együttes hatására alakulnak ki. Az egyenletes virágzást, a terméshozamot és a virágok olajtartalmát befolyásoló éghajlati viszonyok az enyhe hőmérséklet (15–25 °C), a magas légköri páratartalom (60 % fölött), a nappali és éjszakai hőmérséklet közötti kismértékű ingadozás, valamint a talaj megfelelő mértékű nedvességtartalma. Ezek a feltételek biztosítják a rózsák egyenletes és teljes virágzását, valamint azt, hogy a növények nagy mennyiségben tartalmaznak kiváló minőségű rózsaolajat. A lehető legtöbb értékes alkotóelem kinyerése érdekében a „Bulgarsko rozovo maslo” előállításához alkalmazott módszer előírja a rózsavirágok szünet nélküli, a betakarítást követő haladéktalan feldolgozását; ennek érdekében a lepárlóüzemek a rózsamezők közelében helyezkednek el.

A „Bulgarsko rozovo maslo” előállítása és tökéletesítése a 17. században kezdődött; ennek folyamatát Dr. Koszjo Zarev ismerteti a 2008-ban megjelent, Българското розопроизводство и традиционната култура (Bulgarszkoto rozoproizvodsztvo i tradicionnata kultura, Rózsatermesztés és hagyományos művelés Bulgáriában) című könyvében. A 18. század végén és a 19. század elején a „Bulgarsko rozovo maslo” világszerte meghódította a piacokat. Bulgária az európai parfümipar fő szállítójává vált. A „Bulgarsko rozovo maslo” illóolajat korábban széles körben alkalmazták az orvoslásban értékes gyógyszerként, illetve főzéshez illatos ízesítőanyagként.

Röviddel az új Bolgár Hercegség 1878-as megalapítását követően elfogadták a „Bulgarsko rozovo maslo” minőségét és tisztaságát szabályozó első törvényeket. A Първа конференция върху Розовата индустрия (Parva konferencia varhu rozovata indusztria, Az első rózsaipari konferencia) című, 1906-ban kiadott könyvben a következő olvasható: „Miután 1889-ben kiadták a muskátli behozatali tilalmáról szóló miniszteri rendeletet, a »Bulgarsko rozovo maslo« ára nyomban hallatlanul magasra szökött.”

A bolgár Külügyminisztérium New York-i (Egyesült Államok), vichyi (Franciaország) és észak-perthi (Ausztrália) konzulátusairól, illetve követségeiről küldött hivatalos jelentések, valamint egy 1939–1945 között készült feljegyzés tanúsága szerint az említett időszakban nagy érdeklődés mutatkozott a „Bulgarsko rozovo maslo” iránt, és ez még a második világháború során is fennmaradt. A bolgár királyi konzulátus által a minisztériumnak még a régi bolgár helyesírással írt, 1939. december 19-i levélben ez áll: „William A. Hoffman úr, egy jelenleg New Yorkban élő vegyészmérnök arról tájékoztatott bennünket, hogy szándékában és módjában áll mindkét fél számára rendkívül kedvező feltételekkel megkezdeni a »Bulgarsko rozovo maslo« illóolaj rendszeres kereskedelmét”. Egy 1941. január 20-án kelt levélben a minisztérium gazdasági tanácsadója, K. Dobrev tájékoztatta a Vichyben működő királyi követséget „a »Bulgarsko rozovo maslo« illóolajnak a megszállás alatt álló Franciaországon belüli értékesítési feltételeiről”. Egy 1944. február 24-i levél arról tájékoztatja a minisztériumot, hogy „a »Bulgarsko rozovo maslo« kilogrammonkénti ára jelenleg 5 000 svájci frank.” Az ausztrál East-West Trading Company 1945. október 5-én azt írta, hogy „mi több, rendkívüli módon érdekelne minket a »Bulgarsko rozovo maslo« vagy gyártóinak ausztráliai képviselete”.

A „Bulgarsko rozovo maslo” nemzetközi népszerűségét és világhírét az 1880-tól napjainkig nemzetközi kiállításokon és vásárokon elnyert számos díj alapozta meg. Dr. Koszjo Zarev a következőt írja Българското розопроизводство и традиционната култура (Bulgarszkoto rozoproizvodsztvo i tradicionnata kultura, Rózsatermesztés és hagyományos művelés Bulgáriában) című könyvének „A bolgár rózsaolaj által elnyert díjak” című fejezetében: „A kiváló minőségű bolgár rózsaolaj tucatnyi érmet és díjat nyert számos kiállításon, bemutatón és kereskedelmi vásáron”. Zarev a továbbiakban megemlíti, hogy a „Bulgarsko rozovo maslo” gyártását és forgalmazását végző vállalatok a 19. század végén és a 20. század elején arany-, ezüst- és bronzérmeket nyertek a Bécsben (1873), Philadelphiában (1876), Chicagóban (1895), Grasse-ban (1902), Párizsban, Antwerpenben (1894), Amszterdamban, Liège-ben, Milánóban és Londonban rendezett vásárokon. A könyv említést tesz a „Bulgarsko rozovo maslo” által Bulgáriában elnyert díjakról, konkrétan a Plovdivi Vásár és az 1968-as Harmadik Nemzetközi Illóolaj-konferencia díjairól.

1964-ben ünnepségeket rendeztek a bolgár rózsaolajgyártás háromszáz éves évfordulójának tiszteletére, és a bolgár kereskedelmi kamara, valamint Bulgária rózsagazdálkodásért felelős hivatala számos olyan szervezetnek ítélt oda aranyérmet és díjat, amely hozzájárult az ágazat fejlődéséhez. 1903 óta minden évben megrendezik a hagyományos Rózsafesztivált, amelynek keretében rendszeresen bemutatják a betakarítás és a lepárlás folyamatát.

A második világháború előtt a világ rózsaolaj-keresletének 70–90 %-át a „Bulgarsko rozovo maslo” elégítette ki. Bulgáriában jelenleg évente 1,5–2 tonnát állítanak elő a termékből, túlnyomórészt kivitel céljára. A kazanlaki Rózsák és Illóolaj-tartalmú Termények Intézete által 2007. július 2-án rendezett jubileumi tudományos ülésre kiadott jelentés szerint a „Bulgarsko rozovo maslo” jelenleg a világszintű kereslet 40–50 %-át elégíti ki.

1994-ben a „Bulgarsko rozovo maslo” nevet 052–01 számon oltalom alatt álló eredetmegjelölésként felvették a bolgár állami szabadalmi nyilvántartásba.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(510/2006/EK rendelet (5) 5. cikk (7) bekezdés)

http://www.mzh.government.bg/MZH/bg/ShortLinks/ZashiteniNaimenovania/Zaiavlenie.aspx

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(2) HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet.

(3) Telített szénhidrogén, kémiai képlete: CH3(CH2)17CH3.

(4) Telítetlen szénhidrogén (egy vagy több szén-szén kettős kötéssel), kémiai képlete: CH3(CH2)16CH = CH2.

(5) Lásd a 2. lábjegyzetet.