Javaslat: A TANÁCS AJÁNLÁSA Mozgásban az ifjúság – a fiatalok tanulmányi mobilitásának ösztönzése (EGT vonatkozású szöveg) /* COM/2010/0478 final/2 */





HU || EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2010.10.1. COM(2010) 478 végleges/2 CORRIGENDUM : annule et remplace le document COM(2010) 478 final Ajout de "Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE" Concerne toutes les versions linguistiques Javaslat: A TANÁCS AJÁNLÁSA Mozgásban az ifjúság – a fiatalok tanulmányi mobilitásának ösztönzése {SEC(2010) 1048} {SEC(2010) 1049} {SEC(2010) 1050} INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A javasolt ajánlás a „Mozgásban az ifjúság” elnevezésű, az „Európa 2020” stratégia támogatását szolgáló kiemelt uniós kezdeményezés részét képezi. A „Mozgásban az ifjúság” célja, „hogy a kiválóság és a tőke kombinálása, illetve a diák- és gyakornokmobilitás ösztönzése révén növelje Európa felsőoktatási intézményeinek teljesítményét és nemzetközi vonzerejét, Unió-szerte javítsa az oktatás és képzés valamennyi szintjének minőségét, valamint javítsa a fiatalok foglalkoztatási lehetőségeit”[1]. A „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezés egyik fő cselekvési irányvonala, hogy támogassa a fiatalok transznacionális tanulmányi mobilitásának fejlesztését. A tanulmányi mobilitás kiemelkedő lehetőséget biztosít arra, hogy a fiatalok előmozdítsák leendő foglalkoztathatóságukat, és új szakmai kompetenciákat sajátítsanak el, miközben aktív polgári szerepvállalásukat is fejlesztik. A tanulmányi mobilitás segítségével új ismeretekhez juthatnak hozzá, valamint új nyelvi és interkulturális kompetenciákra tehetnek szert. Azok az európaiak, akik fiatal diákként mobilisak, későbbi életük során munkavállalóként is nagyobb valószínűséggel lesznek mobilisak. Ezeket az előnyöket a munkáltatók is elismerik és értékelik. A tanulmányi mobilitás fontos szerepet játszik abban is, hogy az oktatási és szakképzési rendszerek és intézmények nyitottabbá, európaiabbá és nemzetközibbé, illetve hozzáférhetőbbé és hatékonyabbá váljanak[2]. Az Európai Unió már régóta sikeresen támogatja a tanulmányi mobilitást különböző programokkal és kezdeményezésekkel, amelyek közül a legismertebb az Erasmus program[3]. A tanulmányi mobilitást a strukturális alapok is támogatják. A „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezés támogatni fogja azt a törekvést, amely szerint 2020-ra minden európai fiatalnak lehetőséget kell biztosítani, hogy tanulmányai egy részét – beleértve a munkahelyi szakképzést is – külföldön végezze[4]. A Bizottság 2009. júliusi, a tanulási mobilitásról szóló zöld könyvvel[5] nyilvános konzultációt kezdeményezett a mobilitás akadályainak leküzdésével és a külföldi tanulási lehetőségek kibővítésével kapcsolatban. Több mint 3 000 válasz érkezett, többek között nemzeti és regionális kormányoktól, valamint egyéb érintettektől is[6]. Ezekből kitűnik, hogy nemcsak az oktatási rendszer minden területén (felsőoktatás, iskolák, szakképzés) kívánják széles körben a tanulmányi mobilitás fokozását, hanem a nem formális és informális tanulási formák – például az önkéntes munka – esetében is. Ugyanakkor a válaszok azt is megerősítették, hogy a mobilitásnak továbbra is sok akadálya van. A Bizottság ezért a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezésről szóló közlemény[7] elfogadásával összhangban javaslatot tesz egy, a tanulmányi mobilitásról szóló tanácsi ajánlásra, amely megalapozhatja a tagállamok új, a mobilitás akadályainak felszámolását célzó közös kampányát. Az előrehaladás nyomon követését az úgynevezett „mobilitási eredménytábla” teszi majd lehetővé, amelynek segítségével összehasonlíthatóvá válnak az egyes tagállamoknak az akadályok elhárításában elért eredményei. Ez az ajánlás a diákoknak, szakképzésben részt vevőknek, önkénteseknek, tanároknak és egyéb oktatóknak a Közösségen belüli mobilitásáról szóló, 2001. július 10-i 2001/613/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlást[8] követi. Az ajánlás arra kérte fel a tagállamokat, hogy szüntessék meg az említett csoportok mobilitásának akadályait. Ennek eredményeként 2001 óta az alábbi eszközök és politikai kezdeményezések születtek: · Az Európai Parlament és a Tanács 2004 decemberében határozatot fogadott el a képesítések és a szakmai alkalmasság átláthatóságának egységes közösségi keretéről[9], az Europassról. Az Europasst az egyének önkéntes alapon használhatják fel képesítéseik és szakmai alkalmasságuk jobb közlése és bemutatása céljából Európa-szerte. · A tanulmányi mobilitás emellett hozzájárulhat a belső piac zavartalan működéséhez, mivel segítségével az európai fiatalok jobb idegen nyelvi és interkulturális készségekre tehetnek szert, amelyeket szakmai téren kamatoztathatnak. Ez pedig megkönnyítené a szakmai képesítések tagállamok közötti elismerését az Európai Parlament és a Tanács 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK irányelvének megfelelően[10]. · Az Európai Parlament és a Tanács a Közösségen belüli, oktatási és képzési célú transznacionális mobilitásról szóló 2006. december 18-i 2006/961/EK ajánlásában javaslatot tett az európai mobilitásminőségi charta megalkotására[11]. · Az Európai Parlament és a Tanács 2008. április 23-i ajánlásával létrehozta az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszerét[12], amely a megfeleltetés eszközeként kezdi előmozdítani a nemzeti képesítések értelmezhetőségét Európa-szerte. · A Bizottság 2008. júliusi, „Migráció és mobilitás: kihívások és lehetőségek az EU oktatási rendszerei számára” című zöld könyve[13] arra kereste a választ, hogy az oktatási politikák hogyan találhatnak jobb megoldásokat a bevándorlás és az Unión belüli mobilitás által támasztott kihívásokra. · A Tanács a pályaorientációnak az egész életen át tartó tanulás stratégiáiba való fokozottabb integrálásáról szóló, 2008. november 21-i állásfoglalásában[14] elismerte a mobilitási lehetőségeket az oktatás és a képzés terén, valamint a munkaerőpiacon, és többek között arra kérte fel a tagállamokat, hogy biztosítsák a pályaorientációs szolgáltatások elérhetőségét valamennyi polgár számára. · A Tanács a fiatal önkéntesek Európai Unión belüli mobilitásáról szóló, 2008. novemberi ajánlásában[15] elismerte, hogy a határokon átnyúló európai mobilitás az oktatás, a foglalkoztatás, illetve a regionális és társadalmi kohézió fontos eszköze lehet, és segítheti a kölcsönös megértés javítását és az aktív társadalmi részvételt. Azt javasolta, hogy több fiatalnak kell lehetőséget biztosítani önkéntes tevékenységre másik uniós országban. · Az európai együttműködés szakoktatás és szakképzés területén történő megerősítéséről szóló 2008. decemberi bordeaux-i közlemény[16] és a kapcsolódó tanácsi következtetések[17] hangsúlyozták, hogy támogatni kell a munkavállalók, a tanulók és a tanárok különböző oktatási rendszerek és országok közti mobilitását a szakképzési rendszerekben. · Az európai felsőoktatási térség felsőoktatásáért felelős európai miniszterek konferenciája (bolognai folyamat) 2009. áprilisi közleményében[18] azt tűzte ki célul, hogy 2020-ig az európai felsőoktatási térségben végző hallgatók legalább 20 %-ának egy tanulmányi vagy gyakornoki időszakot külföldön kell teljesítenie. · A Tanács az európai oktatási és képzési együttműködés keretstratégiájáról („Oktatás és képzés 2020”) szóló 2009. május 12-i következtetéseiben[19] meghatározott egyik stratégiai célkitűzés szerint azt kívánja elérni, hogy a külföldön való tanulás „általános gyakorlattá váljon, ne pedig kivételt képezzen”. Ezért arra kérte a Bizottságot, hogy többek között a mobilitás területén is dolgozzon ki a lehetséges referenciaértékekre vonatkozó javaslatokat úgy, hogy eleinte a felsőoktatásra összpontosít, valamint tanulmányozza a szakképzéssel és az oktatói mobilitással kapcsolatos referenciaértékek megállapításának lehetőségét. · A mobilitás előmozdítása a kulcsfontosságú prioritások között szerepel az Unió foglalkoztatás melletti közös elkötelezettségéről szóló, 2009. júniusi bizottsági közleményben is[20]. · A Tanács a tanárok és az iskolavezetők szakmai fejlődéséről szóló, 2009. novemberi következtetéseiben[21] arra kérte a tagállamokat, hogy aktívan támogassák a nemzeti és nemzetközi szintű csere- és mobilitási programok nyújtotta lehetőségeket. · Az önkéntes tevékenységek elismerését hangsúlyozta az aktív polgárságot előmozdító önkéntes tevékenységek európai évéről (2011) szóló, 2009. november 27-i 2010/37/EK tanácsi határozat is[22]. · A fiatal kutatók mobilitását is támogatni kell azért, hogy az Európai Unió lépést tudjon tartani versenytársaival a kutatás és az innováció terén. A Bizottság „Jobb szakmai előmeneteli lehetőségek és több mobilitás: európai kutatói partnerség” című 2008. május 23-i közleményében[23] intézkedéscsomagot javasolt, amely biztosítja, hogy a kutatók Unió-szerte a legmegfelelőbb képzésben részesülnek, vonzó szakmai életpálya elé néznek, és élvezik a mobilitásukat ma még gátló akadályok felszámolásának az előnyeit, míg a Tanács az európai kutatók mobilitásáról és karrierjéről szóló, 2010. március 2-i következtetéseiben[24] azonosította a kutatók mobilitásának javításával kapcsolatos konkrét szempontokat, és számos intézkedési területet is meghatározott. E tevékenységek fontos eredményekhez vezettek, azonban még sokkal több erőfeszítésre van szükség. A „Mozgásban az ifjúság” stratégiája új, uniós és tagállami szintű kulcsintézkedéseket jelent be, melyek a fiatalok mobilitását érintik, függetlenül attól, milyen kontextusban tanulnak. A szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett megerősíti ugyanakkor a folyamatban lévő tevékenységeket, mások végrehajtásáról pedig gondoskodik. Nyilvánvaló azonban, hogy az európai uniós programok önmagukban nem képesek megvalósítani a kezdeményezés ambiciózus célkitűzéseit. Az európai uniós programtámogatást ezért a tagállamok és más szereplők tanulmányi mobilitást támogató erőfeszítéseinek kell kiegészítenie. Meghatározó szerepe lesz a mobilitás akadályainak azonosítása és felszámolása érdekében végzett tevékenységeknek. Ez a tanácsi ajánlás konkrét iránymutatást ad, amely figyelembe veszi a fiatalok tanulmányi mobilitásának adminisztratív, intézményi és jogi akadályait. Továbbá kiegészíti az átfogóbb „Európa 2020” integrált iránymutatást, különösen a foglalkoztatási iránymutatásokat. 2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI Az Európai Unió régóta folytat igen elismert tevékenységet az európai polgárok számára közvetlen és kézzelfogható előnyökkel járó tanulmányi mobilitás előmozdítása és támogatása terén. Egyes kezdeményezések – például az Erasmus program – több mint kétmillió ember számára tették lehetővé a külföldön tanulást és a külföldi tanulmányok hivatalos elismerését. Ennek megkönnyítésére olyan gyakorlati eszközök bevezetésére került sor, ilyen például az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszer (ECTS). A tanulmányi mobilitás valós lehetősége azonban még mindig túl kevés európai fiatal számára biztosított. Továbbra is viszonylag kevés fiatal élvezi a külföldi tanulási tapasztalatok előnyeit, és egyes csoportok, például a hátrányos helyzetű fiatalok, különösen alulreprezentáltak. Számos nyelvi, kulturális, pénzügyi, jogi és adminisztratív akadály áll fenn, különösen a strukturált uniós mobilitási programok keretén kívül. A nemzeti és uniós szinten meglévő programokon keresztül biztosított többletforrások ugyan fokozhatják a mobilitást, azonban a nagyobb pénzösszeg önmagában nem elégséges egy olyan jövőkép megvalósításához, amelyben a mobilitás mindenki számára elérhető valós lehetőség. A tagállamoknak további lépéseket kell tenniük a nemzeti és regionális szinten fennálló akadályok megszüntetése érdekében. Egy 2001-es tanácsi ajánlás foglalkozott a diákok, képzésben résztvevők, önkéntesek, tanárok és szakoktatók Közösségen belüli mobilitásával, ez azonban már nem használatos, és mára elavult Nagy szükség van az említett ajánlás aktualizálására, újrafókuszálására és megújítására, hogy a tanulmányi mobilitást minden európai fiatal előtt nyitva álló lehetőségként propagáljuk. Az Európai Bizottság első lépésként 2009 júliusában közzétette a fiatalok tanulási mobilitásának előmozdításáról szóló zöld könyvet.[25] A zöld könyv célja az volt, hogy széles körű nyilvános konzultációt indítson a mobilitás legnagyobb akadályainak azonosításával és leküzdésével kapcsolatban. Európában politikai szinten egyértelmű konszenzus született a mobilitási lehetőségeknek a fiatalok szélesebb körére való kiterjesztése mellett. A zöld könyv célja az volt, hogy párbeszédet kezdeményezzen az érdekelt felekkel és a tágabb nyilvánossággal a célok elérésének lehetőségeivel kapcsolatban. A zöld könyv kiemelte a mobilitásnak az új ismeretek és készségek megszerzésére kifejtett pozitív hatását. Emellett hangsúlyozta az oktatási és szakképzési intézményeknek a világ és a különböző tanulói célcsoportok előtti megnyitásában játszott szerepét, mivel ez hozzájárul az oktatás és a szakképzés minőségének javulásához. További előnye még a mobilitásnak, hogy segít az elszigetelődés, a protekcionizmus és az idegengyűlölet elleni harcban. A nyilvános konzultáció 2009. december 15-én zárult le, és keretében számos visszajelzés született. Összesen 2798 internetes válasz érkezett, elsősorban fiataloktól, 258 írásbeli válasz pedig az érdekelt felek széles körétől, többek között tagállami hatóságoktól, a Régiók Bizottságától, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságtól, a regionális és helyi hatóságoktól, az európai és nemzeti szövetségektől, a szociális partnerektől, oktatóktól és magánszemélyektől. Az említett konzultáció mellett sor került hatásvizsgálatra is, amely három lehetőséget mérlegelt. Mindhárom lehetőség szükségesnek tartja a tanulmányi mobilitásnak az akadályok elhárítása útján történő kiterjesztését és előmozdítását (pl. a nemzeti jogszabályok felülvizsgálatával a támogatások és kölcsönök hordozhatóságának lehetővé tétele érdekében, az elismerési és érvényesítési folyamatok javításával a külföldön folytatott tanulmányok esetén, megfelelőbb tanácsadói szolgáltatások nyújtásával a külföldön töltendő időszakot mérlegelő diákok és önkéntesek számára), de ezek megvalósításának keretei az egyes lehetőségek esetében eltérnek egymástól: 1. lehetőség: az uniós fellépés mellőzése / status quo; 2. lehetőség: a Tanács ajánlása: Mozgásban az ifjúság a fiatalok tanulmányi mobilitásának előmozdítása; 3. lehetőség: új nyitott koordinációs módszer alkalmazása a fiatalok tanulmányi mobilitásának előmozdítása érdekében. A hatásvizsgálat megállapította, hogy a 2. lehetőség (a Tanács ajánlása: Mozgásban az ifjúság a fiatalok tanulmányi mobilitásának előmozdítása) a legjobb megoldás, és hogy ennek a várható hatása ellensúlyozza a költségeket és az adminisztratív terheket. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI A javaslat teljes mértékben tiszteletben tartja a szubszidiaritás elvét, és nem tartalmaz jogilag kötelező elemeket, hanem ajánlásokat fogalmaz meg a tagállamoknak a mobilitás akadályainak felszámolására és a minden fiatal számára biztosítandó tanulmányi mobilitás lehetőségeinek a növelésére vonatkozóan. Az említett célkitűzések elérésének leghatékonyabb módját a tagállamok választhatják meg. 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK Az ajánlás végrehajtása a tagállamok számára például a támogatások és kölcsönök hordozhatóbbá tételének, valamint a mobilitási lehetőségekkel kapcsolatos, karrier- és tanulmányi tanácsadással és tanácsadó irodákkal megvalósított jobb tájékoztatásnak a költségeivel és hasonló kiadásokkal jár majd. Az előrehaladás nyomon követéséből fakadó adminisztratív terhek várhatóan nagyrészt semleges hatással lesznek, mivel a végrehajtás az átfogóbb „Európa 2020” stratégia és a nemzeti reformprogramok keretében, vagyis az oktatás és a képzés területén folyó európai együttműködés stratégiai keretére (ET2020) és az EU ifjúsági stratégiájára vonatkozó meglévő szabályok alapján történik majd. Javaslat: A TANÁCS AJÁNLÁSA Mozgásban az ifjúság – a fiatalok tanulmányi mobilitásának előmozdítása (EGT vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 165. és 166. cikkére, mivel: (1) A Bizottság 2010. március 3-i, „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményében[26] egyik prioritásként a tudáson és innováción alapuló gazdaság kialakítását („intelligens növekedés”) jelöli meg, és egy kiemelt kezdeményezést határoz meg („Mozgásban az ifjúság”), amelynek célja, hogy a kiválóság és a tőke kombinálása, illetve a fiatalok mobilitásának ösztönzése révén növelje Európa felsőoktatási intézményeinek teljesítményét és nemzetközi vonzerejét, Unió-szerte javítsa az oktatás és képzés valamennyi szintjének minőségét, valamint javítsa a fiatalok foglalkoztatási lehetőségeit. Ez az ajánlás a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezés részét képezi. (2) A tanulmányi – vagyis az új készségek elsajátítására irányuló transznacionális – mobilitás az egyik legalapvetőbb módja annak, hogy a fiatalok előmozdítsák leendő foglalkoztathatóságukat, illetve személyes fejlődésüket és aktív polgári szerepvállalásukat. Azok az európaiak, akik fiatal tanulóként mobilisak, későbbi életük során munkavállalóként is nagyobb valószínűséggel lesznek mobilisak. A tanulmányi mobilitás nyitottabbá, európaiabbá és nemzetközibbé, illetve hozzáférhetőbbé és hatékonyabbá teheti az oktatási és szakképzési rendszereket és intézményeket. Ezen kívül a tudásintenzív társadalom épülésének elősegítésével Európa versenyképességét is erősítheti[27]. (3) A mobilitás előnyeit hangsúlyozza még a diákoknak, szakképzésben részt vevőknek, önkénteseknek, tanároknak és egyéb oktatóknak a Közösségen belüli mobilitásáról szóló, 2001. július 10-i 2001/613/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlás[28] is. Az ajánlás arra kérte fel a tagállamokat, hogy szüntessék meg az említett csoportok mobilitásának az akadályait. (4) A munkavállalóknak az Európai Unión belüli szabad mozgására vonatkozó rendelkezéseket kiemelte a 2010. július 13-án elfogadott, „A munkavállalók szabad mozgásának megerősítése: jogok és jelentősebb fejlemények” című bizottsági közlemény[29]. (5) A 2001-es ajánlás óta jelentős előrelépés tapasztalható a fiatalok mobilitása terén. Nem minden eszköz van azonban teljes mértékben kiaknázva, és még számos akadály továbbra is létezik. Az elmúlt évtizedben továbbá jelentősen megváltozott a tanulmányi mobilitás egész kontextusa, többek között a globalizáció, az információs és kommunikációs technológiákat (IKT-kat) is magában foglaló technikai fejlődés, valamint a foglalkoztathatóságra és a szociális dimenzióra fektetett nagyobb hangsúly nyomán. (6) A Tanács 2008 novemberében arra kérte a tagállamokat, hogy törekedjenek annak fokozatos elérésére, hogy a külföldön töltött tanulási időszakok ne kivételt képezzenek, hanem váljanak általánossá valamennyi európai fiatal számára. A Tanács arra kérte a Bizottságot, hogy dolgozzon ki munkatervet arra vonatkozóan, hogy valamennyi európai programnak része legyen a határokon átnyúló mobilitás előmozdítása, valamint támogassa a mobilitás elősegítésére tett tagállami erőfeszítéseket[30]. (7) A Bizottság 2009 júliusában közzétette a fiatalok tanulmányi mobilitásának előmozdításáról szóló zöld könyvet[31], amely nyilvános konzultációt indított számos kérdéssel kapcsolatban, többek között arról, hogy hogyan lehet a leghatékonyabban növelni a fiatal európaiak mobilitási lehetőségeit, a mobilitás mely akadályait kell még leküzdeni, és hogyan hozhatnak létre az érintett felek új partnerséget a tanulmányi mobilitásért. A konzultációra érkezett visszajelzések, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a véleménye fontos információkkal járultak hozzá ehhez az ajánláshoz. (8) A fiatal kutatók mobilitását is támogatni kell azért, hogy az Európai Unió a kutatás és az innováció terén lépést tudjon tartani versenytársaival. A Bizottság „Jobb szakmai előmeneteli lehetőségek és több mobilitás: európai kutatói partnerség” című 2008. május 23-i közleményében[32] egy intézkedéscsomagot javasolt, amely biztosítja, hogy a kutatók Unió-szerte a legmegfelelőbb képzésben részesülnek, vonzó szakmai életpálya elé néznek, és élvezik a mobilitásukat ma még gátló akadályok felszámolásának előnyeit, a Tanács az európai kutatók mobilitásáról és karrierjéről szóló, 2010. március 2-i következtetéseiben[33] pedig azonosította a kutatók mobilitásának javításával kapcsolatos konkrét szempontokat, és számos intézkedési területet is meghatározott. (9) Ez az ajánlás a tanulással és képzéssel valamilyen formában érintett fiatalokkal foglalkozik, tehát olyanokkal, akik az Európai Unión belül vagy kívül iskolai képzésben, iskolai vagy gyakorlati szakképzésben és egyetemi alap-, mester- és doktori képzésben, valamint ifjúsági csereprogramokban, önkéntes tevékenységekben vagy gyakornoki képzésben vesznek részt. A megcélzott korosztály zöme 16–35 éves. A tanulmányi mobilitás minden tudományág és terület – például kultúra, természettudomány, technológia, művészet és sport – esetében, illetve a fiatal vállalkozók és kutatók számára is lényeges. Ezen ajánlás értelmében a tanulás a formális, a nem formális és az informális tanulási formákat is magában foglalja. (10) Ez az ajánlás arra szeretné ösztönözni a tagállamokat, hogy támogassák a fiatalok tanulmányi mobilitását, és számolják fel az említett terület fejlődésének útjában álló akadályokat. Ugyanakkor tiszteletben tartja a nemzeti jogszabályok által támasztott kötelezettségeiket. (11) Emellett arra is ösztönzi őket, hogy teljes mértékben használják ki a mobilitás megkönnyítésének meglévő eszközeit, különösen az európai mobilitásminőségi chartát, az Europasst, az oklevélmellékletet, a Youthpasst, az európai képesítési keretrendszert, az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszert és az európai szakképzési kreditrendszert. (12) Az uniós programok nemcsak jelentős mértékben támogatták a mobilitást, hanem lehetővé tették olyan bevált gyakorlatok és eszközök kialakítását, amelyek célja a tanulásban és szakképzésben valamilyen formában részt vevő fiatalok mobilitásának a megkönnyítése. (13) Ez a tanácsi ajánlás konkrét iránymutatást ad, figyelembe véve a fiatalok tanulmányi mobilitásának adminisztratív, intézményi és jogi akadályait. Továbbá kiegészíti az átfogóbb Európa 2020 integrált iránymutatást, különösen a foglalkoztatási iránymutatásokat. AJÁNLJA A TAGÁLLAMOKNAK, (1) Mobilitási lehetőségekkel kapcsolatos információnyújtás és tanácsadás a) hogy konkrét tanulói csoportokat megcélozva javítsák a nemzeti és regionális mobilitási lehetőségekkel és a támogatások elérhetőségével kapcsolatos információnyújtás és tanácsadás minőségét az Unión belül és kívül. Találjanak továbbá új, kreatív és interaktív lehetőségeket a fiatalok tájékoztatására, illetve a velük való kommunikációra, használva többek között az IKT-kat és a közösségi hálózatokat is; b) hogy az információkat tegyék könnyen hozzáférhetővé a tanulmányi mobilitás iránt érdeklődő fiatalok számára, például központosított internetes portálok segítségével, valamint intézményi szintű tájékoztató központokkal (például „európai irodákkal”) és tanácsadó szolgáltatásokkal. Internetalapú szolgáltatások alkalmazása is hasznosnak bizonyulhat. Ebben az esetben az Euroguidance hálózat[34] használata ajánlott; c) hogy a Bizottsággal együttműködve továbbfejlesszék a tanulási lehetőségekkel foglalkozó PLOTEUS portált, elsősorban azon nemzeti információforrások számának növelésével, amelyekhez a polgárok közvetlenül hozzáférhetnek a PLOTEUS többnyelvű felületén; d) hogy a nemzeti és regionális ügynökségeket azok és a tanulmányi mobilitásban érdekelt felek munkája közötti összhang biztosítására ösztönözzék a tiszta, következetes és egyszerű információáramlás szavatolása érdekében. (2) A transznacionális mobilitási tevékenységekben való részvétel ösztönzése a) hogy hangsúlyozzák a tanulmányi mobilitásnak a szakmai és interkulturális kompetenciák, valamint a jövőbeli foglalkoztathatóság fejlesztéséhez biztosított hozzáadott értékét, különösen a folyamatosan globalizálódó munkaerőpiac fényében; b) hogy a fiatalok motiválásának összehangolása érdekében ösztönözzék az ügynökségek, a regionális és helyi hatóságok, az állami foglalkoztatási szolgálatok, az intézmények, az ifjúsági szervezetek, a kutatók, a tanárok, a szakoktatók, az ifjúságsegítők, a politikai döntéshozók, a munkáltatók és a fiatalok közötti hálózatépítést; c) hogy a motiváció fokozása érdekében ösztönözzék a tapasztalatcserét azon tanulók között, akik igénybe veszik a mobilitást, és azok között, akiknek még nem volt részük benne. A mobilitást támogató intézményi nyílt napok fórumot biztosíthatnak a tapasztalatcseréhez; d) hogy a mobilitásnak a tantervbe vagy szakképzési programba való megfelelő integrálása révén megismertessék a tanulókkal, azok családjával és a munkáltatókkal a tanulmányi mobilitás értékeit. A rövid mobilitási időszakok lehetőségének biztosítása talán még több fiatalt győz meg a mobilitási lehetőségek igénybevételéről. (3) Mobilitási lehetőségek előkészítése, különösen a nyelvtudással kapcsolatosan a) hogy ismerjék el a nyelvtanulás fontosságát az oktatás korai szakaszaiban. A mobilitásra való nyelvi és kulturális felkészítés váljon szerves részévé mind az általános, mind a szakmai alapképzés tantervének; b) hogy a nyelvoktatásban alkalmazzanak kreatívabb módszereket, többek között IKT-kat is. Különös figyelmet kell fordítani a hátrányos helyzetű tanulókra és az ő egyedi igényeikre; c) hogy segítsék elő az alapvető e-készségek (digitális kompetenciák) elsajátítását, hogy a fiatalok optimális feltételek mellett készíthessék elő mobilitásukat; d) hogy a mobilitási időszakok alaposabb előkészítése érdekében ösztönözzék az oktatási intézmények közötti partnerségeket és csereprogramokat. (4) A külföldön töltött tanulmányi időszakok jogi és intézményi akadályai a) hogy foglalkozzanak a valamelyik tagállamban tanulni szándékozó, nem uniós lakosoknak a vízum és a tartózkodási engedély megszerzése során nehézségeket okozó jogi kérdésekkel; b) hogy foglalkozzanak az Európai Unió tagállamainak jogszabályai közötti eltérésekből fakadó kérdésekkel, különös tekintettel a kiskorúak mobilitási programokban való részvételére; c) hogy hozzanak létre átlátható rendszereket a gyakorlati képzésben részt vevők mobilitási időszakára vonatkozóan. A tagállamoknak a gyakorlati képzésben részt vevők és a fiatal kutatók mobilitásának elősegítése, valamint a bizonytalanságok megszüntetése érdekében megfelelő védelemről kell gondoskodniuk kell a biztosítást, a munkakörülményeket, az egészségügyi és biztonsági követelményeket, valamint az adóügyi, társadalombiztosítási és nyugdíjelőírásokat illetően; d) hogy aktívan ösztönözzék a más tagállamok intézményeivel közösen kifejlesztett és megvalósított oktatási és szakképzési programokat. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nemzeti jogszabályok ne akadályozzák a közös oktatási és szakképzési programokat és az oklevelek kiadását például azáltal, hogy előírják a programok nemzeti nyelven történő megvalósítását és értékelését; e) hogy az Európai Unióba, illetve az Unión kívülre irányuló tanulmányi mobilitás támogatása érdekében csökkentsék az adminisztratív és jogi terheket. A harmadik országokkal kialakított szélesebb körű együttműködés és partnerség, a tagállamok érintett hatóságai közötti megállapodások és az intézmények közötti kétoldalú megállapodások megkönnyítenék a tanulmányi mobilitást az Európai Unió és a világ többi része között. (5) A támogatások és kölcsönök hordozhatósága a) hogy a fiatalok tanulmányi mobilitásának ösztönzése érdekében biztosítsák az ösztöndíjak és kölcsönök hordozhatóságával, illetve a támogatáshoz való hozzáférést. (6) Minőség és mobilitás a) hogy a meglévő minőségügyi charták, például az európai mobilitásminőségi charta alkalmazásával biztosítsák a mobilitás magas minőségét, és fontolják meg a minőségbiztosítási eljárások bevezetését a mobilitás minden vonatkozásában; b) hogy ösztönözzék a küldő és fogadó intézmények közötti folyamatos párbeszédet és az áttekinthető intézkedéseket, például tanulmányi megállapodások kötésével. Továbbá ösztönözzék az átlátható kiválasztási eljárásokat, a tapasztalatcserét és a tanulók strukturált támogatását; c) hogy a mobilitás magas minőségének biztosítása érdekében hozzanak létre rendszeres jelentési, áttekintő, és visszajelzési mechanizmusokat; d) hogy a mobilitást igénybe vevő tanulóknak a fogadó országban, illetve intézményben való beilleszkedése érdekében ösztönözzék a mentorálást és a csoportos tanulási programokat; e) hogy ösztönözzék a mobilitást igénybe vevő tanulók kényelmes és megfizethető lakhatását; f) hogy a mobilitást igénybe vevő tanulóknak hazatérésük után nyújtsanak iránymutatást a külföldi tartózkodásuk során elsajátított kompetenciák hasznosításáról. Továbbá nyújtsanak segítséget a tanulók számára a hosszabb külföldi tartózkodást követő visszailleszkedésben. (7) A tanulási eredmények elismerése a) hogy biztosítsák a mobilitási tapasztalatokból származó tanulási eredményeknek a tagállamok közötti átvitelét és érvényesítését megkönnyítő, meglévő uniós eszközök (például az Europass mobilitási igazolvány, a Youthpass, az ECTS, az ECVET és az EKKR, valamint a tervezett európai készségútlevél) felhasználását. Ezeket az eszközöket különösen a munkáltatók körében kell népszerűsíteni; b) hogy a mobilitás fokozásának elősegítése érdekében javítsák az informális és a nem formális tanulás (például önkéntes munka és ifjúsági munka) érvényesítésére és elismerésére szolgáló eljárásokat és iránymutatásokat; c) hogy foglalkozzanak a külföldön töltött mobilitási időszakok alatt megszerzett ismeretek, készségek és kompetenciák (például a nyelvtudás) érvényesítésének és elismerésének a kérdésével; d) hogy hozzanak létre könnyen megtalálható kapcsolattartási pontokat, ahol a külföldről hazatérők elismertethetik és jóváhagyathatják képesítéseiket. (8) Hátrányos helyzetű tanulók a) hogy a hátrányos helyzetű tanulókat tájékoztassák az igényeiknek megfelelően kialakított programokról és támogatásról; b) hogy alakítsanak ki „mobilitási kultúrát”, azaz tegyék általánossá a mobilitási lehetőségeket minden tanulási környezetben a tanárok, szakoktatók, ifjúságsegítők stb. bevonásával. Ez hasznára válhat minden tanulónak, különösen azoknak a hátrányos helyzetű csoportoknak, amelyek kizárva érzik magukat a mobilitási lehetőségekből. (9) Partnerségek és finanszírozás a) hogy ösztönözzék az állami és magánszereplőkkel kialakított, helyi szinten működő mobilitási partnerségek kiépítését. Ebben értékes társak lehetnek a kereskedelmi kamarák, a vállalkozásokat tömörítő szövetségek és a nem kormányzati szervezetek. Továbbá támogatni kell az iskoláknak és az egyetemeknek az információ-, hír- és tapasztalatcsere céljából létrehozott hálózatát is; b) hogy a regionális hatóságokat a meglévő hálózatokra építve és új partnerségeket létrehozva fokozottabb szerepvállalásra ösztönözzék a mobilitás előmozdításában; c) hogy serkentsék az oktatási és az üzleti szféra közötti aktív együttműködést és kommunikációt (többek között a mobilitás értékeivel kapcsolatos figyelemfelkeltés és támogatás útján), mivel a vállalkozások részvétele (például szakmai gyakorlatok biztosításával) rendkívül fontos a fiatalok mobilitásának erősítésében. Továbbá az uniós joggal összhangban biztosítsanak ösztönző hatású előnyöket, például. különleges támogatásokat vállalkozásoknak, hogy azokat szakmai gyakorlati és gyakornoki lehetőségek nyújtására sarkallják; d) hogy biztosítsák a nemzeti és az európai programok összhangját és egymást kiegészítő jellegét a szinergiák létrehozása és a mobilitási programok hatékonyságának fokozása érdekében. (10) A multiplikátorok szerepe a) hogy serkentsék a „multiplikátorok”, például a mobilitási tapasztalatokkal rendelkező tanárok, szakoktatók, ifjúságsegítők és fiatalok részvételét a fiatalok mobilissá válásának ösztönzésében és motiválásában. Továbbá ösztönözzék az oktatás területén tevékenykedő munkáltatókat a tanárok, szakoktatók és ifjúságsegítők tanulmányi mobilitás iránti elkötelezettségének elismerésére és jutalmazására. Valamint mozdítsák elő és támogassák a tanárok, szakoktatók és ifjúságsegítők mobilitását mint szakmai előremeneteli lehetőséget; b) hogy támogassák a mobilitást mint a tanárok, szakoktatók és ifjúságsegítők képzésének elemét. (11) Az előrehaladás nyomon követése – „mobilitási eredménytábla” a) hogy készítsenek jelentést a Bizottság számára a mobilitás akadályainak felszámolásában elért előrehaladásról az „Európa 2020” stratégia és a nemzeti reformprogramok tágabb keretében, vagyis az oktatás és a képzés területén folyó európai együttműködés stratégiai keretére (ET2020) és az EU ifjúsági stratégiájára vonatkozó meglévő szabályok alapján. Ez lesz az alapja a tagállamokban tapasztalható előrehaladás kétévenkénti értékelésének, amely egy „mobilitási eredménytábla” formájában valósul majd meg; b) hogy javítsák a fiatalok transznacionális mobilitására vonatkozó nemzeti statisztikai források elérhetőségét és minőségét. TUDOMÁSUL VESZI a BIZOTTSÁG AZON SZÁNDÉKÁT, HOGY (1) a minden fiatal számára rendelkezésre álló tanulási lehetőségek körének kiterjesztése és szélesítése érdekében hasznosítja és erősíti az Európai Unió egyes oktatási, szakképzési és ifjúsági programjait – az Erasmus, az Erasmus Mundus, a Leonardo, a Comenius, a Grundtvig, a Fiatalok lendületben, a Tempus és a Marie Curie –, valamint a strukturális alapokat, különösen az Európai Szociális Alapot. Serkenti a fiatalok társadalmi szerepvállalását, és javítja foglalkoztatási lehetőségeiket; (2) hozzájárul a tanulmányi mobilitás támogatására tett tagállami erőfeszítésekhez azzal, hogy vállalja a meglévő programok koordinált felülvizsgálatát a következő pénzügyi keretben (2014–2020) kialakítandó, a „Mozgásban az ifjúság” stratégiájának megerősítését szolgáló integrált megközelítés érdekében; (3) iránymutatást nyújt a tagállamok hatóságainak és az érdekelt feleknek az Európai Bíróság olyan kérdésekben kialakított joggyakorlatáról, mint amilyen az oktatási intézményekbe való bejutás, az oklevelek elismerése, illetve a diákok támogatásainak, kölcsöneinek és más jogainak fogadó vagy származási országukba történő hordozhatósága; (4) javítja a mobilitás akadályainak felszámolásában elért eredmények mérésére és nyomon követésére szolgáló statisztikai keretet; (5) értékeli a mobilitás akadályainak felszámolásában az ajánlás végrehajtását követő első négy év során (2014 végéig) elért eredményeket. Kelt Brüsszelben, [...]-án/én a Tanács részéről az elnök [1] COM(2010) 2020, 2010.3.3. [2] A tanulmányokra és kutatásokra való hivatkozásokat lásd: COM(2009) 329. [3] Ezek a területek a következők: felsőoktatás (Erasmus, Erasmus Mundus, Marie Curie) hallgatóknak, doktoranduszhallgatóknak és oktatóknak; felsőoktatás és kutatás (Marie Curie, a kiválósági hálózatokon és a technológiai platformokon belüli mobilitás); a felsőoktatásból az üzleti világba (szakmai gyakorlatok az Erasmus és a Marie Curie keretében); szakképzés és gyakorlati képzésben részt vevők (Leonardo); középfokú oktatás (Comenius); felnőttképzés és időskori önkéntesség (Grundtvig); kulturális élet (Kultúra program); ifjúsági cserék és önkéntesség (Fiatalok lendületben); önkéntesség (Európai önkéntes szolgálat a Fiatalok lendületben programon belül); civil társadalom (Európa a polgárokért program), valamint az „Erasmus fiatal vállalkozóknak” előkészítő program. [4] http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/about/political/index_en.htm [5] COM(2009) 329. [6] A beérkezett válaszok elemzését lásd: SEC(2010) 1048 bizottsági szolgálati munkadokumentum. [7] COM(2010) 477. [8] HL L 215., 2001.8.9., 30–37. o. [9] HL L 390., 2004.12.31., 6–20. o. [10] HL L 255., 2005.9.30., 22–142. o. [11] HL L 394., 2006.12.31., 5–9. o. [12] HL C 111., 2008.5.6., 1–7. o. [13] COM(2008) 423. [14] HL C 319., 2008.12.13., 4–7. o. [15] HL C 319., 2008.12.13., 8–10. o. [16] http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/doc/vocational/bordeaux_en.pdf [17] http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/doc/vocational/council08_hu.pdf [18] http://www.ond.vlaanderen.be/hogeronderwijs/bologna/conference/documents/Leuven_Louvain-la-Neuve_Communiqué_April_2009.pdf [19] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/educ/107622.pdf [20] COM(2009) 275. [21] HL C 302., 2009.12.12., 6–9 o. [22] HL L 17., 2010.1.22., 43–49 o. [23] COM(2008) 317. [24] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/intm/113121.pdf [25] COM(2009) 329. [26] COM(2010) 2020. [27] A mobilitás egyének számára nyújtott előnyeinek bizonyítékait lásd pl.: Friedhelm Maiworm és Ulrich Teichler: Study Abroad and Early Career: Experiences of Former Erasmus Students, 2004; annual surveys of the Erasmus Student Network; Final Evaluation of the Community Programmes Socrates II, Leonardo da Vinci II and eLearning; Analysis of the Effects of Leonardo da Vinci Mobility Measures on Young Trainees, Employees and the influence of socio-economic factors, 2007. A felsőoktatás esetében a mobilitás rendszerszintű előnyeit egy, az Erasmus programnak az európai felsőoktatás minőségére, nyitottságára és nemzetköziségére gyakorolt hatásairól szóló, 2008. decemberi tanulmány bizonyította: http://ec.europa.eu/education/erasmus/doc/publ/impact08.pdf Lásd még a CSES 2007. júniusi időközi értékelését az Erasmus Mundus programról: http://ec.europa.eu/education/programmes/mundus/doc/evalreport_en.pdf [28] HL L 215., 2001.8.9, 30–37. o. [29] COM(2010) 373. [30] A Tanács 2008. november 21-i következtetései a fiatalok mobilitásáról (2008/C 320/03). [31] COM(2009) 329. [32] COM(2008) 317. [33] A Tanács 2010. március 2‑i következtetései az európai kutatók mobilitásáról és karrierjéről. [34] http://www.euroguidance.net