BETŰSZAVAK ÉS RÖVIDÍTÉSEK

BRI : Üzleti infrastruktúra

CARDS : Újjáépítési, fejlesztési és stabilizációs közösségi támogatás

EMVA : Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap

ESZA : Európai Szociális Alap

IPA : Előcsatlakozási Támogatási Eszköz

IPARD : Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Előcsatlakozási Program

ISPA : Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszköze

KAP : Közös agrárpolitika

LPE : Helyi foglalkoztatási partnerség

Obnova : Horvátul: "újjáépítés"

OP : Operatív program

Phare : 1989 és 2006 között az első számú európai uniós előcsatlakozási eszköz

SAP : Stabilizációs és társulási folyamat

Sapard : Speciális Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Csatlakozási Program

USKOK : A korrupció és a szervezett bűnözés megelőzését szolgáló hivatal

ÖSSZEFOGLALÁS

I. A Horvátországnak nyújtott uniós előcsatlakozási támogatás (2007-től kezdve évi 150 millió EUR) fő célja, hogy elősegítse az ország közigazgatási kapacitásának kiépítését annak érdekében, hogy az képes legyen a csatlakozás után az Európai Uniótól – elsősorban az európai mezőgazdasági alapoktól, valamint a strukturális és a kohéziós alapoktól – kapott igen jelentős támogatások kezelésére.

II. Az ellenőrzés célkitűzése annak megállapítása volt, hogy az uniós támogatás mennyire volt eredményes egyrészt annak helyénvalósága, másrészt az elért eredmények szempontjából.

III. A támogatási keretrendszer javítása érdekében a Bizottság a 2004. és a 2007. évi bővítés óta új megközelítéseket dolgozott ki. A programozási eljárásokat úgy tervezik meg, hogy azok alkalmasak legyenek a kapacitásépítéssel kapcsolatos prioritások előtérbe helyezésének biztosítására, és a Számvevőszék úgy ítélte meg, hogy a vizsgált horvátországi projektek ehhez maradéktalanul megfelelnek. Ugyanakkor több figyelmet kell fordítani a közbeszerzési kapacitás, valamint a regionális és helyi hatóságok kapacitásainak kiépítésére.

IV. Az eredmények tekintetében az uniós támogatás jelentősen hozzájárult ahhoz, hogy Horvátország – gyakorlati tapasztalatszerzés révén is – képessé váljon a csatlakozás után folyósítandó támogatások kezelésére. A támogatás végrehajtása azonban késedelmet szenvedett, és a projektek bizonyos tervezett eredményeinek megvalósítása még várat magára. A strukturális és kohéziós alapok területén a gyakorlati tapasztalatszerzés módszere különösen hasznosnak bizonyult, bár a nagyobb infrastrukturális projektek középpontba helyezése miatt az egyéb, elsősorban regionális és helyi szintű projektek háttérbe szorultak. A vidékfejlesztési intézkedések esetében a támogatásfelvevő képesség alacsony volt, és a kapacitásépítés terén csak mérsékelt előrelépés történt. Sor került néhány fontos lépés megtételére a korrupcióellenes szerv megerősítése terén, azonban további komoly feladatok várnak megoldásra.

V. Jelentésünkben úgy ítéljük meg, hogy az uniós előcsatlakozási támogatás ugyan jelentős segítséget nyújt Horvátország számára a csatlakozás után folyósítandó támogatások kezelésére való felkészülésben, de mind ez idáig csak részleges sikert hozott. A jelentésünkben szereplő ajánlások feltárják, hogy milyen további konkrét támogatásra van szükség a kapacitásépítés fejlődése, illetve a csatlakozás előtti és utáni források jobb kezelése érdekében. Ezek az ajánlások valószínűsíthetően más országokban is alkalmazhatóak az uniós előcsatlakozási támogatásokra vonatkozóan.

BEVEZETÉS

ELŐZMÉNYEK

1. Az Európai Tanács 2000 júniusában Feirában tartott ülésén úgy határozott, hogy az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatának (SAP) keretében minden nyugat-balkáni ország előtt meg kell nyitni az Európai Unióhoz való csatlakozás lehetőségét. Horvátország 2003-ban nyújtotta be az európai uniós tagság iránti kérelmét, és a Tanács 2004 júniusában adta meg számára a tagjelölti státuszt. A 2006-ban és 2008-ban létrejött csatlakozási partnerségek kijelölték azokat a legfontosabb területeket, amelyeken a Bizottság megítélése szerint Horvátországnak a csatlakozás előtt fejlődést kell felmutatnia.

2. A többi tagjelölt országhoz hasonlóan Horvátországnak a csatlakozáshoz meg kell felelnie a koppenhágai kritériumoknak [1], el kell fogadnia a közösségi vívmányok [2] néven ismert teljes uniós jogi keretrendszert, és az uniós jogszabályokat be kell építenie saját nemzeti jogrendszerébe. A csatlakozási tárgyalások megkönnyítése érdekében a vívmányokat az uniós szakpolitikák szerinti fejezetekre bontották (lásd: I. melléklet). A különböző fejezetekkel kapcsolatos tárgyalások nem korlátozódnak szabályozási és jogalkotási kérdésekre, hanem kiterjednek a szükséges közigazgatási szervezetek létrehozására és az ez utóbbiak irányítási képességének megerősítése terén elért eredményekre is.

3. A csatlakozási tárgyalások hivatalosan 2005. október 3-án kezdődtek meg. Az EU Tanácsával folytatott, fejezetről fejezetre haladó tárgyalások 2006 júniusában indultak, és 2011. június 30-án miniszteri szintű csatlakozási konferenciával zárultak le. Az Európai Tanács 2011. júniusi ülésének rendelkezése szerint a csatlakozási szerződést 2011 végéig alá kell írni [3]. A tagállamok megállapodásának értelmében Horvátország uniós csatlakozásának határideje 2013. július 1.

A TAGSÁGRA VALÓ FELKÉSZÜLÉST SEGÍTŐ EURÓPAI UNIÓS ELŐCSATLAKOZÁSI TÁMOGATÁS

4. Az európai uniós előcsatlakozási támogatás célja, hogy segítse a közösségi vívmányok elfogadását és végrehajtását, valamint hogy támogassa a tagjelölt országokat közigazgatási kapacitásuk erősítésében és abban, hogy felkészüljenek a tagállammá válásuk után rendelkezésükre álló nagyobb összegű uniós források kezelésére. A Bizottság két, egymást kiegészítő megközelítést alkalmaz a közigazgatási kapacitás erősítésére. Egyrészt közvetlenül támogatja az olyan tevékenységeket, mint az intézményfejlesztés, az irányítási rendszerek létrehozása és a képzés. Másrészt az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA), valamint a strukturális és kohéziós alapok égisze alatt futó projektekhez hasonló programok finanszírozása révén támogatja a kapacitásépítést, hogy a tagjelölt országok az ilyen programok csatlakozás előtti végrehajtása során a gyakorlatban szerezzék meg a szükséges tapasztalatokat.

5. A Bizottság 2001 óta nyújt különféle eszközökön keresztül előcsatlakozási támogatást Horvátország számára (lásd: 1. ábra) [4]. Kezdetben mindez az Újjáépítési, fejlesztési és stabilizációs közösségi támogatási program (CARDS) keretében valósult meg. A Phare program, a Bizottság legfőbb előcsatlakozási eszköze Horvátországban 2005-ben került bevezetésre. A PHARE-t kiegészítette egyrészt az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszköze (ISPA), amely a szállítási és a környezetvédelmi ágazat infrastrukturális projektjeit finanszírozta és az Unió kohéziós alapjának elődje volt, másrészt a Speciális Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Csatlakozási Program (Sapard), amelyet ehhez hasonlóan az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) elődjének szántak. 2007-től ezt a három eszközt az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA) váltotta fel, amely öt alkotóelemén (lásd: 1. táblázat) keresztül évi mintegy 150 millió eurót biztosít. A csatlakozást követően a Horvátországnak nyújtott európai uniós támogatások összege jelentősen növekedni fog.

1. TÁBLÁZAT

HORVÁTORSZÁGNAK NYÚJTOTT IPA – TÁMOGATÁS 2007–2013 KÖZÖTT (MILLIÓ EUR)

Forrás: CO M(2009) 543 végleges, 2009.10.14. – Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA) – Többéves indikatív pénzügyi keret a 2011 és 2013 közötti időszakra.

Alkotóelem | I. Átmeneti támogatás és intézményfejlesztés | II. Határokon átnyúló együttműködés | III. Regionális fejlesztés | IV. Humánerő-forrás-fejlesztés | V. Vidékfejlesztés | Összesen |

Összesen (2007–2013) | 299 | 105 | 379 | 104 | 184 | 1071 |

1. ÁBRA

EURÓPAI UNIÓS KIADÁSOK HORVÁTORSZÁGBAN A CSATLAKOZÁS ELŐTT ÉS UTÁN

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Számvevőszék.

6. A Horvátországnak nyújtott uniós támogatásokat a Bizottság a horvát hatóságokkal együtt tervezi meg. A támogatás politikai keretének fő elemei a csatlakozási partnerségek, illetve Horvátországnak az európai uniós integrációról szóló nemzeti programja. Az uniós támogatás elosztása a Bizottság által a nemzeti hatóságokkal szoros együttműködésben meghatározott többéves indikatív tervezési dokumentumokban kifejtett támogatási prioritások szerint történik. A horvát hatóságok javaslatokat tesznek a támogatásra alkalmas projektekre, majd a Bizottsággal együtt kiválasztják és végrehajtásra kész projektekké alakítják a legmegfelelőbb javaslatokat. A projekteket általában három vagy négy éven belül kell megvalósítani. Végrehajtásuk támogatási programok, (szolgáltatásnyújtásra, árubeszerzésre vagy építési beruházásra irányuló) szerződések, vagy ikerintézményi szerződések [5] keretében történik. Ami a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Csatlakozási Program (IPARD) keretében nyújtott támogatást illeti, annak projektjeit egyedül az illetékes horvátországi ügynökség választja ki.

7. A Horvátországnak nyújtott uniós támogatások kezelése három módon történt. A CARDS program keretében az irányítást a Bizottság túlnyomórészt központilag látta el. Az újabb eszközök esetében azonban a Bizottság az uniós pénzeszközök kezelésére vonatkozó hatásköröket akkreditált horvát hatóságokra ruházta át [6] úgy, hogy a pályáztatást és a szerződéskötést az Európai Unió horvátországi külképviselete előzetesen ellenőrzi (decentralizált irányítás előzetes ellenőrzéssel). A harmadik, legfejlettebb irányítási mód az, amikor a Bizottság úgy értékeli, hogy a nemzeti hatóságok megfelelő irányítási kapacitással rendelkeznek ahhoz, hogy az uniós támogatásokat az Európai Unió külképviseletének előzetes ellenőrzése nélkül kezeljék (decentralizált irányítás előzetes ellenőrzés nélkül). Ez az irányítási mód áll a legközelebb ahhoz, ahogy az uniós támogatások kezelése a csatlakozás után történik, a Bizottság azonban a legtöbb területen még nem hagyta jóvá ennek bevezetését [7]. Az egyes eszközökhöz és alkotóelemekhez tartozó különböző irányítási módokat a II. melléklet mutatja be.

AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS MÓDSZERE

8. Az ellenőrzésre 2010 júniusa és 2011 júniusa között került sor. A cél a következő átfogó kérdés megválaszolása volt:

"Eredményesen járult-e hozzá az európai uniós előcsatlakozási támogatás ahhoz, hogy Horvátország felkészüljön az uniós források csatlakozás utáni kezelésére?"

Az ellenőrzés az alábbi két kulcsterületre összpontosult:

a) A Bizottság oly módon tervezte-e meg az uniós támogatást, hogy az kielégítően segítse Horvátország felkészülését a csatlakozás után rendelkezésre álló uniós források kezelésére?

b) Az Európai Unió által finanszírozott projektek a kívánt eredménnyel erősítették-e Horvátország uniós pénzeszközök kezelésére irányuló képességét?

9. Az ellenőrzésnek nem volt célja sem annak vizsgálata, hogy az uniós támogatás milyen eredményességgel segítette Horvátországot a közösségi vívmányok elfogadásában és végrehajtásában, sem annak átfogó értékelése, hogy Horvátország hogyan készült fel az uniós tagságra.

10. Az ellenőrzés megállapításai a következőkön alapulnak:

a) az előcsatlakozási támogatás programozásával és végrehajtásával kapcsolatos dokumentumok elemzése;

b) az I., III. és IV. IPA-alkotóelem által, illetve a korábbi pénzügyi eszközök (CARDS, Phare, ISPA és Sapard) által finanszírozott 16 projektből álló minta ellenőrzése (lásd: III. melléklet). Az e projektekre fordított uniós támogatások teljes összege 96,6 millió eurót tett ki, ami az ellenőrzési időszak alatti összes finanszírozás mintegy 11%-át jelenti [8]. A projektek értékelése a bizonylatokban foglalt adatok, személyes beszélgetések, valamint a 2010 októberében nyolc helyszínen tett látogatás tapasztalatai alapján történt;

c) a Bizottság brüsszeli és zágrábi munkatársaival folytatott beszélgetések;

d) az uniós pénzeszközök kezelésében részt vevő horvát minisztériumokkal, ügynökségekkel, valamint regionális és helyi hatóságokkal Bródon (Slavonski Brod), Splitben, Tovarnikon, Vinkovcén (Vinkovci), Zárában (Zadar) és Zágrábban folytatott beszélgetések.

TÉRKÉP

AZ ELLENŐRZÖTT PROJEKTEK HELYSZÍNEI

+++++ TIFF +++++

Forrás: Eurostat.

ÉSZREVÉTELEK

KOHERENS ÉS CÉLIRÁNYOS TERVEZÉS

A KORÁBBI BŐVÍTÉSEK TANULSÁGAI ALAPJÁN AZ ELŐCSATLAKOZÁSI TÁMOGATÁSOK ÚJ KERETRENDSZERÉT VEZETTÉK BE

11. Az előcsatlakozási támogatások kezelésére szolgáló keretrendszer tervezése során a Bizottság figyelembe vette a korábbi bővítések tanulságait. Így az IPA 2007. évi bevezetésével az összes előcsatlakozási pénzügyi támogatást egy eszköz keretében vonták össze, szemben a korábbi gyakorlattal, amikor mindez három különböző eszköz (Phare, ISPA és Sapard) között oszlott meg. Ez jelentősen megkönnyítette az uniós támogatás tervezését.

12. Az IPA bevezetése előtt a különböző eszközök koordinálása különálló mechanizmusok révén történt, az IPA keretei között azonban egy koherensebb rendszer jött létre az Unió által finanszírozott kapacitásépítési tevékenységek tervezésének összehangolására. A Bizottságon belül a Bővítési Főigazgatóság kapta a vezető szerepet az IPA-támogatás koordinálásában, három másik főigazgatósággal együtt, melyek a következők: a Regionális Politikai Főigazgatóság a III. alkotóelem (regionális fejlesztés), a Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága a IV. alkotóelem (humánerőforrás-fejlesztés), és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság az V. alkotóelem (vidékfejlesztés) vonatkozásában. A négy főigazgatóság – informálisan és a részlegek közötti hivatalos egyeztetések útján – összehangolja a támogatások programozásával és végrehajtásával, valamint a fejezetek tárgyalásával kapcsolatos tevékenységeit.

13. A Bizottság ezenkívül szorosabbá tette az uniós előcsatlakozási támogatások tervezése és végrehajtása, illetve az előcsatlakozási tárgyalási folyamat közötti kapcsolatot. Ezt úgy érte el, hogy a tárgyalási folyamatba a fejezetek lezárása előtt elérendő teljesítménymérő referenciaértékeket iktatott. Ezt az új módszert azoknál a fejezeteknél alkalmazták, ahol létezik uniós előcsatlakozási támogatás – ezek a 11. fejezet (Mezőgazdaság és vidékfejlesztés) és a 22. fejezet (Regionális politika és a strukturális eszközök összehangolása). Ennek nyomán nagyobb hangsúlyt kapott Horvátország e területeken meglévő kapacitásainak az uniós előcsatlakozási támogatás segítségével történő fejlesztése. Így például a 11. fejezet referenciaértékei közé tartozik a kifizető ügynökség kapacitása, ami az uniós támogatásnak is az egyik központi eleme (lásd még a 37. bekezdést). Megjegyzendő azonban, hogy ezt a teljesítményszinteket alkalmazó módszert ennél szélesebb körben is lehetett volna alkalmazni Horvátországban. Például a 22. fejezet esetén nem alkalmazták referenciaértékként azt a kikötést, hogy a horvát hatóságok csak akkor legyenek jogosultak az előcsatlakozási támogatásoknak az uniós külképviselet előzetes ellenőrzése nélküli kezelésére, ha ehhez elegendő kapacitást építettek ki.

AZ IPA PROGRAMOZÁSI ELJÁRÁSAI JÓL MEGTERVEZETTEK ÉS HORVÁTORSZÁG KÖZIGAZGATÁSI KAPACITÁSÁNAK ERŐSÍTÉSÉRE ÖSSZPONTOSÍTANAK, ÁM A KÖZBESZERZÉSRE TOVÁBBI FIGYELMET KELL FORDÍTANI

14. A tagjelölt országokat a 2004. és 2007. évi bővítésre felkészítő uniós támogatás jelentős hiányossága volt, hogy a Phare által finanszírozott gazdasági és társadalmi kohéziós programok csupán éves programok voltak [9]. Horvátország már részesül az IPA keretében bevezetett módszer előnyeiből, amely a strukturális alapoknál alkalmazottakhoz hasonló többéves operatív programokra ad lehetőséget. Ezzel egyrészt javult a gyakorlati tapasztalatszerzés lehetősége, mivel olyan tervezési eljárások jöttek létre, amelyek közelebb állnak a csatlakozás utáni eljárásokhoz, másrészt lehetőség nyílt a konkrét kapacitásépítési intézkedések jobb megtervezésére. Az IPA keretei között, a többéves tervezési eljárás során a Regionális Politikai Főigazgatóság és a Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága már jobban tudta segíteni szakértelmével a horvát hatóságokat, mint a korábbi két csatlakozás idején.

15. A Bizottság legfontosabb lépése annak érdekében, hogy Horvátország a csatlakozás után jobban kezelje a támogatási összegeket, az volt, hogy a korábbi tagjelölt országok esetében alkalmazott gyakorlatánál szigorúbban összpontosított arra, hogy Horvátország kiépítse a csatlakozás előtti pénzeszközök kezeléséhez szükséges kapacitást [10]. E módszer egyik központi eleme az arra a célra kidolgozott tervezési rendszer, hogy a kapacitásépítési szükségletek értékelése és az e szükségletek kielégítéséhez szükséges támogatások meghatározása révén Horvátország képes legyen bevezetni – kezdetben külképviseleti előzetes ellenőrzés mellett, majd később anélkül – a decentralizált irányítást (lásd: 7. bekezdés).

16. Mindemellett továbbra is különösen szükséges, hogy Horvátország közbeszerzési kapacitásának erősödését uniós támogatások segítsék elő. A Számvevőszék pénzügyi ellenőrzései – melyeket az Unió költségvetéséről szóló éves megbízhatósági nyilatkozata keretében végez –visszatérően azt állapítják meg, hogy az Unió tagországaiban a kohézió területén a szabálytalanságok fő forrása a közbeszerzés [11] Amint a 2. táblázat bemutatja, az Unió horvátországi külképviseletén a decentralizált irányítás keretében végrehajtott előzetes ellenőrzés során rendszeresen el kellett utasítani benyújtott dokumentumokat, mivel azok nem feleltek meg maradéktalanul az uniós eljárásoknak. 2007 és 2010 között az elutasítási arány ugyan egyértelmű csökkenést mutatott, ám a Bővítési Főigazgatóság a 2010-es éves tevékenységi jelentése szerint ez az arányszám továbbra is "viszonylag magas maradt" [12] az összetettebb, elsősorban az építési beruházásokra vonatkozó szerződések esetén, a "műszaki ellenőrzési szakértelem nem kielégítő minősége" miatt (lásd még: 23. bekezdés).

2. TÁBLÁZAT

MILYEN ARÁNYBAN UTASÍTOTTA EL AZ UNIÓ HORVÁTORSZÁGI KÜLKÉPVISELETE A HORVÁT HATÓSÁGOK ÁLTAL BENYÚJTOTT PÁLYÁZATÉRTÉKELŐ JELENTÉSEKET ÉS SZERZŐDÉSEKET (%)

Forrás: A Bővítési Főigazgatóság 2010. évi éves tevékenységi jelentése.

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |

Értékelő jelentések | Első benyújtás | 60 | 22 | 20 | 14 |

További benyújtások | 34 | 35 | 67 | 20 |

Szerződések | Első benyújtás | 60 | 20 | 21 | 20 |

További benyújtások | 34 | 37,5 | 33 | 10 |

AZ ELLENŐRZÖTT PROJEKTEK ELŐTÉRBE HELYEZTÉK A KAPACITÁSÉPÍTÉST, ÁM A TÁMOGATÁS EDDIG JAVARÉSZT NEM REGIONÁLIS SZINTRE, HANEM A KÖZPONTI HATÓSÁGOKHOZ IRÁNYULT

17. A Bizottság a horvát hatóságokkal konzultálva általában gondoskodott a kapacitással összefüggő főbb igények meghatározásáról. Azt, hogy egy adott pillanatban milyenek a bizottsági támogatásra irányuló horvátországi igények, szisztematikusan mérik fel: egyrészt felülről lefelé, a csatlakozási partnerségből kiindulva, másrészt alulról felfelé, a potenciális kedvezményezettek, elsősorban a horvát minisztériumok projektjavaslatai alapján.

18. A külön projektek formájában nyújtott uniós támogatások kiegészítették a horvát hatóságoknak a minisztériumok kapacitásának erősítésére és kifejezetten a jövőbeli uniós támogatások kezelését végző szervek felállítására irányuló saját erőfeszítéseit. A 16 ellenőrzött projekt konkrét célkitűzései általában teljes összhangban álltak a csatlakozási partnerségben meghatározott kapacitásépítési prioritásokkal. Még amikor egyes projektek – technikai segítségnyújtás és ikerintézményi szerződések híján – nem is irányoztak elő közvetlen kapacitásépítést, akkor is sokat számított, hogy az uniós pénzeszközök csatlakozás előtti kezelésével ezek is értékes gyakorlati tapasztalatszerzésre adtak alkalmat.

19. A bizottsági támogatás szinte valamennyi esetben azokat a horvát szerveket célozta, amelyek a csatlakozás utáni uniós támogatások végrehajtásáért felelnek majd. A támogatás azonban nagyrészt a csatlakozás utáni támogatási összegek kezeléséért felelős központi szervekhez irányult, és sokkal kisebb mértékben jutott el a regionális szintre, jóllehet a regionális szervek fontos szerepet játszanak a csatlakozás utáni támogatások végrehajtásában. Ezért fennáll a veszélye annak, hogy a regionális szintű szervek a csatlakozás idejére még nem tesznek szert kellő tapasztalatra az uniós támogatások végrehajtása terén [13].

A TÁMOGATÁS SZÁMOTTEVŐEN ERŐSÍTETTE HORVÁTORSZÁG KÉPESSÉGÉT A CSATLAKOZÁS UTÁN FOLYÓSÍTANDÓ ÖSSZEGEK KEZELÉSÉRE, AZONBAN JELENTŐS KÉSEDELMEK IS MUTATKOZTAK, ÉS EGYES TERÜLETEKEN TOVÁBBI FEJLŐDÉSRE VAN SZÜKSÉG

AZ ELŐCSATLAKOZÁSI TÁMOGATÁST GYAKRAN NEM AZ EREDETI ÜTEMTERV SZERINT HAJTOTTÁK VÉGRE

20. A 3. táblázat bemutatja, hogy a tervezett kiadások mekkora hányadát kötötték le, illetve költötték el. A támogatások eredeti ütemterv szerinti végrehajtása a Phare, az ISPA és a Sapard programok esetében is nehézségekbe ütközött. A lassú végrehajtás az IPA keretei között is probléma maradt, különösen a közlekedési és a környezetvédelmi operatív programok (IPA III) és az IPARD program (IPA V) esetén, ami azzal a kockázattal jár, hogy a késedelmek miatt az összegeket vissza kell vonni [14]

21. Az uniós támogatások horvátországi végrehajtása az új eszközök bevezetése után különböző kezdeti késedelmeket szenvedett. Horvátország 2005. január 1-jétől vált jogosulttá előcsatlakozási támogatásokra a Phare, ISPA és Sapard eszközök keretében. Mivel azonban meg kellett határozni a stratégiai prioritásoknak megfelelő ágazati célkitűzéseket, az ISPA és a Sapard program esetén körülbelül 12 hónap, a Phare program esetén pedig 18 hónap kellett ahhoz, hogy a finanszírozási megállapodásokat véglegesíteni lehessen. Az IPA különböző alkotóelemei keretében futó 2007. évi programok esetében a finanszírozási megállapodásokat az IPA végrehajtási rendeletének hatályba léptét követően mintegy 16 hónapon keresztül nem kötötték meg. Ezt főként annak lehetett betudni, hogy az irányítási hatáskörök átruházása – amit az IPA-rendelet támaszt új feltételként (lásd 7. bekezdés) – időt vett igénybe, és csak ezután kezdődhetett el a végrehajtás.

22. Több, a Számvevőszék által ellenőrzött, IPA-t megelőző projekt a finanszírozási megállapodás aláírását követően még nem volt kész a végrehajtásra. Ennek oka az volt, hogy a horvát hatóságok nem véglegesítették a pályázatok kiírásához szükséges feladatokat vagy műszaki előírásokat. Ezért az ellenőrzött szerződések esetén a finanszírozási megállapodás aláírása és a pályázat elindítása között átlagosan 12 hónap telt el. Az IPA keretei között bizonyos javulás állt be, mivel ez az idő nyolc hónapra csökkent, de ez a teljesítmény még tovább javítható.

3. TÁBLÁZAT

A HORVÁTORSZÁGNAK NYÚJTOTT UNIÓS TÁMOGATÁSOK VÉGREHAJTÁSA (MILLIÓ EUR, 2011. MÁRCIUS)

Forrás: Az Európai Unió horvátországi külképviselete.

Horvátországban végrehajtott programok | Költségvetés | A költségvetés szerződésben lekötött hányada (%) | A költségvetés kifizetett hányada [9999] (%) |

CARDS | 260 | 97% | 92% |

Phare | 147 | 86% | 78% |

ISPA | 59 | 96% | 63% |

Sapard | 25 | 62% | 48% |

IPA I., 2007 | 45 | 90% | 57% |

IPA I., 2008 | 42 | 27% | 20% |

IPA I., 2009 | 42 | 11% | 11% |

IPA II., 2007–2009 | 8 | 64% | 36% |

IPA III., 2007–2009 (ebből) | 143 | 29% | 7% |

– Közlekedés operatív program | 54 | 20% | 4% |

– Környezetvédelem operatív program | 54 | 25% | 2% |

– Regionális versenyképesség operatív program | 35 | 48% | 20% |

IPA IV., 2007–2009 – Humánerőforrás-fejlesztés operatív program | 38 | 71% | 9% |

IPA V., 2007–2009 (IPARD) – 101. és 103. intézkedés | 51 | 12% | 0% |

Összesen | 860 | 68% | 55% |

23. Gyakran a pályázatok elindítása után is előfordultak késedelmek, mivel a horvát hatóságok még csak korlátozott kapacitással rendelkeztek az európai uniós közbeszerzési eljárások irányításához (lásd: 16. bekezdés). Ez azt vonta maga után, hogy az Unió külképviseletének gyakran el kellett utasítania a pályázati anyagokat és a szerződési dokumentációt, és a szükséges javítások elvégzése végett vissza kellett küldeniük azokat a horvát hatóságoknak (lásd: 2. táblázat). Ez késedelmekhez vezetett, amelyeket el lehetett volna kerülni, ha a dokumentációt az előírások szerint készítik el. A Számvevőszék 18 szerződést vizsgált meg és megállapította, hogy a szerződéseket az eredeti ütemtervhez képest átlagosan tíz hónappal később kötötték meg, ami elég jelentős időtartam, tekintve, hogy a projektekre rendelkezésre álló szokásos időkeret három-négy év.

24. Tekintettel arra, hogy Horvátország számára nehézséget jelentett az uniós támogatások eredeti ütemterv szerinti végrehajtása, a Bizottság a Phare 2005, a Phare 2006, és a Sapard támogatásával megvalósuló projektek esetén egy évvel, az ISPA projektek esetén pedig vagy egy, vagy két évvel meghosszabbította a végrehajtás határidejét. E tapasztalatból okulva a Bizottság az IPA I. alkotóelemének esetében már hosszabb határidőket szabott meg. Ugyanakkor az IPA III., IV. és V. alkotóeleménél alkalmazott, az "N+3" szabályon alapuló folyósítási határidő betartása igen nehéz (lásd: 14. lábjegyzet).

25. Amint azt a következő szakaszok az egyes projektek kapcsán bemutatják (lásd: 26–47. bekezdés), az elsősorban a horvát közigazgatás kapacitási hiányosságaiból fakadó késedelmek visszafogták Horvátország közigazgatási kapacitásának előcsatlakozási támogatások révén történő, csatlakozás előtti fejlesztését. Mindez jelzi annak a kockázatát, hogy Horvátország az előírt határidőkön belül nem lesz képes teljes mértékben kihasználni a csatlakozás után megnövekedő összegű támogatásokat.

"STRUKTURÁLIS ALAPOK" TÍPUSÚ PROJEKTEK: VEGYES EREDMÉNYEK, TANULSÁGOS TAPASZTALATSZERZÉS

26. A vizsgálat négy kulcsterülethez kapcsolódó nyolc, "strukturális alapok" típusú projektre terjedt ki (lásd: 2. ábra). A projektek – részben a késedelmek miatt – vegyes sikerrel valósították meg a kívánt eredményeket, és ugyancsak változó képet mutattak a potenciális fenntarthatóság terén. Nyilvánvaló volt, hogy a tapasztalatszerzés a horvát hatóságok hasznára válik, de vannak még figyelmet igénylő kapacitási problémák.

2. ÁBRA

FELKÉSZÜLÉS A STRUKTURÁLIS ÉS KOHÉZIÓS ALAPOKRA HORVÁTORSZÁGBAN

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Számvevőszék.

A TÁMOGATÁSOK MONITOROZÁSA ÉS ÉRTÉKELÉSE TÖBB SZEMPONTBÓL IS JAVÍTÁSRA SZORULT

27. Az, hogy nem alkalmaztak elég gyakran "SMART" célkitűzéseket [15] és vonatkozó mutatókat, sok esetben megnehezítette a projekteredmények értékelését, különösen ami a támogatási programokat illeti. Noha azok az – IPA előtti projektekhez hasonló célrendszerű – IPA projektek, amelyeket a Számvevőszék vizsgált, e tekintetben jobbnak bizonyultak elődeiknél, a projekteredményesség értékelésének módján még mindig volt javítanivaló. A Bizottság jól megtervezett nyomon követési rendszerrel rendelkezik, amit a horvát hatóságok működtetnek, ám az ellenőrzés megállapítása szerint a monitoringjelentések alkalmanként hajlamosak voltak alulbecsülni a projektek során felmerült problémákat. A projekteket olykor nem vetették alá külső értékelésnek, különösen a finanszírozott támogatási programok esetében. Ezt részben az okozza, hogy a Bizottság kombinálni akarja az IPA programok közbenső értékelését és a strukturális alapok operatív programjainak előzetes értékelését, ennek azonban az az ára, hogy csak később lehet figyelembe venni az IPA-projekttámogatások lehetséges javítására vonatkozó visszajelzéseket.

AZ ELLENŐRZÖTT HUMÁNERŐFORRÁS-FEJLESZTÉSI PROJEKTEK EREDMÉNYEINEK FENNTARTHATÓSÁGA BIZONYTALAN

28. A 2004-es CARDS projekt magában foglalta az első horvátországi decentralizált ESZA-típusú programot, és hasznos kapacitásépítési tapasztalattal szolgált a projekt által érintett négy megyében [16]. Valamennyi megyében létrejött egy-egy helyi foglalkoztatási partnerség (LPE), amelyek magukra vállaltak egy sor humánerőforrás-fejlesztési tevékenységet. Ám amikor az uniós finanszírozás 2008-ban véget ért, az LPE-k nagyrészt inaktívvá váltak, ami jelezte fenntarthatóságuk eleve kérdéses voltát.

29. A meglévő LPE-k pénzügyi és egyéb támogatásának hiánya nem sok jóval kecsegtetett a Horvátország további 13 megyéjében létrehozandó LPE-k szempontjából, pedig ez volt az IPA LPE nyomon követési projekt egyik célja. Ezenkívül az IPA projekt részét képező támogatott szolgáltatási szerződés indulásának késése azt vonta maga után, hogy a szerződés keretében alkalmazott tanácsadóknak nem jutott idejük a támogatási programok elindulása előtt elősegíteni az LPE-k létrehozását ezekben a megyékben. A Bizottság mindazonáltal felismerte a fenntarthatóság nagy jelentőségét, és jelenleg értékeli, hogy az LPE-k milyen módon tudnák legjobban javítani fenntarthatóságuk kilátásait.

A TÁMOGATOTT REGIONÁLIS VERSENYKÉPESSÉGI PROJEKTEK VONATKOZÁSÁBAN TOVÁBBRA IS KOMOLY KAPACITÁSBELI KÉRDÉSEK MERÜLNEK FEL

30. A 2005-ös Phare Üzleti infrastruktúra (BRI) projekt vegyes eredményeket hozott. A végrehajtó szervek, késéssel ugyan, de a teljes költségvetést fel tudták használni, és minden kiválasztott támogatási projekt számára biztosítani tudták az infrastruktúra megteremtését. A benkovaci támogatási projekt (a Phare BRI program keretében biztosított hét támogatás egyike) ellenőrzése azonban azt mutatta, hogy a helyi hatóságok nem tartották kellően szem előtt az Unió által finanszírozott infrastruktúra fenntarthatóságát. Hiányosságok voltak tapasztalhatók az infrastruktúra karbantartásában, és nem volt stratégia a társaságok odavonzására; az infrastruktúrát kevéssé használták ki.

31. Az ezt a projektet követő, 2007-ben az IPA keretében zajló BRI projekt tervezése során figyelembe vették és felhasználták a 2005-ös projekt tapasztalatait. Azonban akárcsak a 2005-ös projekt esetében, a támogatási program értékelési eljárása késedelmeket szenvedett, és a támogatások kedvezményezettjeinek gyakran nem volt meg a kapacitásuk a teljes műszaki dokumentáció elkészítésére. A gyakorlatban megszerezhető tapasztalat kevés haszonnal járt, mivel a projektek nem közvetlenül irányultak a majdani regionális versenyképességi operatív programért felelős kijelölt szervekre. Továbbá, mivel a középpontban Horvátország tíz legkevésbé fejlett megyéje állt, a többi megye helyi hatóságai nem részesültek abban a lehetőségben, hogy a csatlakozás előtt tapasztalatokat szerezzenek a BRI támogatási programok végrehajtásában, noha szintén támogathatóak lennének [17].

A KÖZLEKEDÉSI ÁGAZATBAN MEGVALÓSÍTOTT PROJEKTEK VÁRT EREDMÉNYEIT SIKERÜL ELÉRNI, BÁR JELENTŐS PROJEKTELŐKÉSZÍTÉSI ÉS KÖZBESZERZÉSI KÉSEDELMEK ÁRÁN

32. A X. számú fő transzeurópai folyosó 33 km-es szakaszának felújítását célzó, 2005. évi vasútvonal-rehabilitációs ISPA projekt [18] volt az első olyan közlekedési infrastrukturális projekt Horvátországban, amelyet az uniós szabályoknak megfelelően készítettek elő és hajtottak végre. Ez a projekt tehát hasznos gyakorlati tapasztalatszerzésre nyújtott alkalmat. A projekt az eredeti ütemezéshez képest két év késéssel indult, mert akkor, amikor az ütemterv szerint el kellett volna kezdeni a végrehajtást, még nem volt eléggé kiérlelt állapotban. A közbeszerzési kapacitás hiányosságai késedelmeket okoztak a pályázati eljárásban. A zágrábi főpályaudvar beruházásaira irányuló 2007-es vasúti IPA projekt a közbeszerzési eljárás során, elsősorban a hiányos pályázati anyag miatt szintén késedelmeket szenvedett, noha ezek kisebbek voltak, mint a korábbi ISPA projekt csúszásai.

33. A Számvevőszék 2010. októberi helyszíni ellenőrzése idején az ISPA projekt végrehajtása a felmerült késedelmek miatt még mindig folyamatban volt. A projekt tervezett eredményei 2011 végéig ugyan valószínűleg megvalósulnak, ám végleges hatásuk a X. számú folyosóhoz kapcsolódó, Horvátországban és a szomszédos országokban létrehozandó egyéb vasúti projektek végrehajtásától függ.

A STRUKTURÁLIS ÉS KOHÉZIÓS ALAPOK "PROJEKTCSATORNÁJÁNAK" ELŐKÉSZÍTÉSÉRE ÉS A KAPACITÁS NÖVELÉSÉRE IRÁNYULÓ TÁMOGATÁSOK CSAK RÉSZBEN VOLTAK SIKERESEK

34. Noha a 2006-os Phare projekt egyik eredeti fő célkitűzése egy olyan rendszer létrehozása volt, amely a strukturális és kohéziós alapok felé irányítja a már kidolgozott projekteket, a Bizottság később úgy döntött, hogy inkább korlátozott számú, nagyobb infrastrukturális projekt végrehajtására összpontosít [19]. Ennek eredményeképpen az előzetesen tervezettnél kevesebb horvát hatóság kapott kapacitásépítési támogatást, és a betanítandó munkatársak száma 1000-ről 90-re esett vissza. Jóllehet a nagyobb projektek középpontba állítása kezdetben valószínűleg a strukturális és kohéziós alapok nagyobb arányú felhasználását eredményezi, "kisebb", kiérlelt projektek előkészítésére is szükség van, tekintettel arra, hogy ezek fontos szerepet töltenek be a regionális fejlődésben. Általánosabban fogalmazva: a Bizottság nem fordított kellő figyelmet arra, hogy az e szinteknek juttatott támogatásokkal segítse és ösztönözze a regionális és helyi pályázókat a jövőbeni operatív programok projektjeinek előkészítésére. Csupán kilenc nagyobb infrastrukturális projekt előkészítésére került sor, és ezek némelyikének a műszaki dokumentációja is hiányos volt. Közel 50 támogatási program pályázati útmutatója készült el, pedig arra nem jutott idő, hogy a programokkal kapcsolatos tudnivalókat a központi szinttől eljuttassák a regionális szintre. Az Unió által finanszírozott szakértői tevékenység jelentősen hozzájárult a nemzeti stratégiai referenciakeret, illetve a strukturális és kohéziós alapok keretei közötti operatív programok tervezéséhez. Másrészről azonban csekély előrelépés történt az alapok vezetői információs rendszerének kifejlesztésében.

35. Az IPA 2008 program keretében e téren lebonyolított előkészítő munkálatokban és a vonatkozó közbeszerzési eljárásokban felmerült jelentős késedelmek miatt a folyamat valószínűleg veszíteni fog lendületéből. A horvát hatóságokat nehéz feladat elé állítja a strukturális és kohéziós alapok területén dolgozó munkatársak létszáma és fluktuációja is.

FELKÉSZÜLÉS AZ EURÓPAI UNIÓS AGRÁRPOLITIKÁRA: VEGYES EREDMÉNYEK

36. A mezőgazdasági szektornak nyújtott uniós előcsatlakozási támogatás eredményességének értékelése a Phare 2005, az IPA 2007 I. alkotóeleme, a Sapard és IPARD programok által finanszírozott két intézményi kapacitásfejlesztési projekt – köztük a Sapard keretében társfinanszírozott négy beruházási projekt – vizsgálatán keresztül történt (lásd: 3. ábra).

3. ÁBRA

FELKÉSZÜLÉS AZ UNIÓS MEZŐGAZDASÁGI ALAPOKRA HORVÁTORSZÁGBAN

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Számvevőszék.

A VIDÉKFEJLESZTÉSI INTÉZKEDÉSEK IRÁNYÍTÁSI HATÁSKÖREINEK ÁTRUHÁZÁSA TERÉN TÖRTÉNT NÉMI ELŐREHALADÁS

37. Az előcsatlakozási és csatlakozás utáni támogatási összegek megfelelő felhasználását biztosítani hivatott horvát kifizető ügynökség kapacitásának fejlesztése terén vegyes eredmények születtek. Ahhoz, hogy a Bizottság ráruházza az előzetes ellenőrzés nélküli decentralizált irányításhoz szükséges irányítási hatásköröket, Horvátországnak elégséges irányítási kapacitást kellett kiépítenie, mielőtt hozzálátna a vidékfejlesztési intézkedések végrehajtásához. A Sapard programok esetében az eredetileg tervezett néggyel szemben csak két vidékfejlesztési intézkedésnél került sor az irányítási hatáskörök átruházására 2006 szeptemberében [20].

38. Kevés eredményt lehetett felmutatni az IPARD-támogatás elnyerésére irányuló kapacitás építése terén, legfőképpen azért, mert a Phare 2005 projekt a horvát hatóságok által lebonyolítandó akkreditálásra [21] és az irányítási hatáskörök átruházására nézve csak szerény célokat tűzött maga elé . Egyrészről a program csupán annak a két intézkedésnek az IPARD akkreditációját célozta, amelyeket a Sapard keretek között már akkreditáltak. Másrészről az új IPARD-intézkedések esetében a cél nem az akkreditáció megszerzése, hanem csupán a lehetséges jövőbeni akkreditációhoz szükséges dokumentáció elkészítése volt. Noha az IPARD-támogatás az Európai Unió 2007. évi költségvetéséből rendelkezésre állt, a Phare 2005 program nem határozott meg célokat az irányítási hatáskörök bizottsági átruházásával kapcsolatban annak érdekében, hogy Horvátország a lehető leghamarabb hozzájusson az IPARD-támogatáshoz.

A VIDÉKFEJLESZTÉSI ELŐCSATLAKOZÁSI TÁMOGATÁS NEM KÉPEZTE LE TELJES KÖRŰEN A CSATLAKOZÁS UTÁNI MUNKAKÖRÜLMÉNYEKET

39. A Sapard volt a gyakorlati tapasztalatszerzést szolgáló első EMVA program, amelynek keretében az összes végrehajtott projekt azt szolgálta, hogy Horvátország ki tudja alakítani a csatlakozás utáni társfinanszírozott projektek végrehajtásához szükséges közigazgatási keretet. Ennek a folyamatnak része volt a pályázatok kezelése (teljességi ellenőrzések, az üzleti terv elemzése), a projekt jóváhagyását megelőző helyszíni ellenőrzések, a Sapard-pénzeszközök odaítéléséről szóló döntés, a szerződéskötés, a kiadások támogathatóságának ellenőrzése, a kifizetés, valamint a beszámolás a támogatásfelügyeleti bizottságnak és a Bizottságnak.

40. Azoknál az intézkedéseknél, amelyeknél a horvát hatóságok megkapták az átruházott irányítási hatásköröket, s így előzetes ellenőrzés nélküli decentralizált irányítást alkalmazhattak, az előcsatlakozási programokat elvileg a csatlakozás utániakhoz hasonló feltételek mellett lehet végrehajtani. A gyakorlatban azonban a Sapard és az IPARD program végrehajtása nem képezte le teljes körűen azt a környezetet, amelyben a csatlakozás utáni uniós támogatások kezelése folyik majd:

a) a Sapard programot teljes mértékben a kifizető ügynökség központi szintjéről irányították, és az ellenőrzés idején központilag irányították az IPARD-ot is. Következésképpen a kifizető ügynökség regionális hivatalainak még nem nyílt alkalmuk gyakorlati tapasztalatot szerezni az uniós vidékfejlesztési előcsatlakozási programok irányításában, noha a csatlakozás után kulcsszerepet kell majd betölteniük e téren [22].

b) a Sapard és az IPARD projekteknél a kifizető ügynökség minden eljárását kézi úton végezte.

c) a Sapard esetében az ügynökség nem alakított ki és nem alkalmazott semmilyen rendszert a projektre benyújtott pályázatok rangsorának megállapítására. A pályázatokat ehelyett a beérkezés sorrendjében kezelték.

A SAPARD- ÉS IPARD-TÁMOGATÁSOK ALACSONY FELHASZNÁLÁSA KÉRDÉSESSÉ TESZI, HOGY A JÖVŐBEN SIKERÜL-E MEGFELELŐEN FELHASZNÁLNI AZ EMVA-TÁMOGATÁSOKAT

41. A Sapard-támogatások horvátországi felhasználása alacsony volt; a program végén bejelentett kiadások összege a juttatott finanszírozás mindössze 48%-át érte el. A Sapard program eredménymutatói szerint a két intézkedés keretében 161 projekt finanszírozása volt várható, azonban csupán 49 projektszerződés aláírására került sor, és ezek közül csak 37 fejeződött be (lásd: 4. táblázat). A 21 megye közül ötben egyetlen sikeres Sapard-pályázat sem volt. Egyes ágazatok – nevezetesen a tejágazat, az üvegházágazat és a gyümölcs- és zöldségágazat – különösen alulreprezentáltak voltak az 1. intézkedés (Beruházások mezőgazdasági üzemekbe) végrehajtásában. Ez azt jelzi, hogy ezen ágazatok kapacitása és felkészültsége nem éri el az uniós támogatások felhasználásához szükséges szintet [23].

42. Az IPARD keretében szerződésben lekötött összegek alátámasztják, hogy a vidékfejlesztési programok uniós támogatásának felhasználásával kapcsolatos nehézségek továbbra is fennállnak. A 2008. évi költségvetés mind az IPARD 2007 (25,5 millió EUR), mind az IPARD 2008 (25,6 millió EUR) vonatkozásában tartalmazott pénzügyi kötelezettségvállalásokat, amelyek összegét az európai uniós költségvetési eljárásnak megfelelően (lásd: 20. bekezdés) Horvátországnak 2011 végéig el kell költenie. 2011 májusában azonban csak mintegy 16,9 millió EUR értékű beruházás jóváhagyására került sor (a finanszírozás uniós része), négy pályázati felhívást követően (ez a 2007. és 2008. évi IPARD-költségvetés 33%-a) [24]. Tekintettel a további felhívások kiírásához és lefolytatásához, valamint a jóváhagyott projektek végrehajtásához szükséges időre, nyilvánvalóan fennáll annak a kockázata, hogy a 2007–2008. évi költségvetés nagy részét vissza kell vonni.

43. A támogatásfelvevő képesség alacsony szintjéből adódóan a horvát mezőgazdasági termelőknek és feldolgozóknak még nem volt lehetőségük arra, hogy a tervezett módon, a Sapard és IPARD programok keretében, gyakorlati tapasztalatokat szerezve ismerkedjenek meg az uniós finanszírozási eljárásokkal. Ez még inkább megnehezíti a Horvátország csatlakozása és a vidékfejlesztési intézkedések teljes körű bevezetése után a tervek szerint megnövekedő uniós támogatások felhasználását.

4. TÁBLÁZAT

SAPARD PROJEKTEK HORVÁTORSZÁGBAN

Forrás: A Sapard programnak a Horvát Köztársaságban történő végrehajtásáról (2006–2009) szóló éves jelentés és zárójelentés, 2010. május.

Intézkedés | A projektek számadatai | Befejezett/ tervezett |

Tervezett projektek | Pályázatok | Megkötött projektszerződések | Befejezett projektek |

1. Beruházások mezőgazdasági üzemekbe | 110 | 84 | 26 | 19 | 17% |

2. A mezőgazdasági és halászati termékek feldolgozásának és piaci értékesítésének fejlesztése | 51 | 53 | 23 | 18 | 35% |

Összesen | 161 | 137 | 49 | 37 | 23% |

44. A Bizottság csak 2009 végén állapította meg, hogy a Sapard program felhasználási mutatóinak alacsony voltát elsősorban az okozta, hogy egy nemzeti program egyszerűbb eljárásokkal és kevesebb ellenőrzés mellett kedvezőbb feltételeket kínált ugyanazokra az intézkedésekre, amelyeket a Sapard is finanszírozott. A Bizottság fellépését követően Horvátország úgy határozott, hogy 2009 novemberében, a Sapard szerződéskötési időszakának befejeződése után megszünteti ezt a konkurens nemzeti programot. Mivel azonban az IPARD program beindulása mégis nehézkes, alapos vizsgálatot igényel az a kérdés, hogy miért is mutatkozik a gazdálkodók részéről olyan kevés igény a horvátországi vidékfejlesztési programokra.

AZ ELŐCSATLAKOZÁSI TÁMOGATÁS ERŐSÍTETTE HORVÁTORSZÁG IGAZGATÁSI KAPACITÁSÁT A KORRUPCIÓ ÉS A SZERVEZETT BŰNÖZÉS ELLENI KÜZDELMET ILLETŐEN, ÁM TOVÁBBRA IS KOMOLY FELADATOK VÁRNAK AZ ORSZÁGRA EZEN A TÉREN

45. A korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem igen érzékeny terület, és a kapacitásépítés rendkívül fontos ezen a téren ahhoz, hogy Horvátország képes legyen megfelelően felhasználni a csatlakozás utáni uniós, illetve a nemzeti támogatásokat. Uniós előcsatlakozási támogatásból finanszírozták a CARDS 2002 és az IPA 2007 program által támogatott két intézményi kapacitásépítési projektet (lásd: 4. ábra).

4. ÁBRA

A KORRUPCIÓ ÉS A SZERVEZETT BŰNÖZÉS ELLENI KÜZDELEMHEZ SZÜKSÉGES KAPACITÁSOK MEGERŐSÍTÉSE

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Számvevőszék.

46. A CARDS projektet a 2001-ben felállított, a korrupció és a szervezett bűnözés megelőzését szolgáló hivatal, az USKOK működésének javítására hozták létre. Az előkészítő szakaszban jelentkezett késedelmek dacára – amelyek miatt a projekt csak 2005-ben indult el – a projekt tevékenységei 2006 végéig befejeződtek. A projekt eredményességének egyik mutatója volt a feltárt és eljárás alá vont súlyos szervezett bűnözési és korrupciós ügyek növekvő száma; itt a projekt által támogatott nyomozási tevékenységek első eredményei 2009-ben kezdtek láthatóvá válni, amikor nagy számban jelentettek be korrupciós eseteket. A másik mutató – a Transparency International korrupció-érzékelési indexén elfoglalt jobb helyezés – vonatkozásában Horvátország a 2005-ös 70. helyről 2010-re a 62. helyre jött fel, és pontszáma a 2005-ös 3,4-ről 4,1-re javult a projekt befejezését követő legtöbb évben.

47. A tervezett menetrend szerint 2012-ben befejeződő IPA 2007 projekt tevékenységeit úgy tervezték meg, hogy azok az előző projektre épüljenek. Időközben az USKOK által kezelt ügyek összesített száma tovább nőtt, és a magas rangú politikusokkal szembeni vádemelések és ítéletek arról tanúskodnak, hogy az USKOK jó úton halad a legmagasabb szinteken tapasztalható korrupció megfékezésében. Amint azonban a Horvátországban elért haladásról szóló 2010-es bizottsági jelentés is hangsúlyozza, a nemrégiben megújított jogi és közigazgatási struktúráknak még át kell menniük a gyakorlat próbáján, és külön problémát jelent az USKOK kapacitása a bonyolult pénzügyi bűncselekményekkel szembeni fellépés terén.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

KÖVETKEZTETÉSEK

48. Általában véve a Horvátországnak nyújtott uniós előcsatlakozási támogatás jelentősen hozzájárul ahhoz, hogy Horvátország fejlődő közigazgatási kapacitása alkalmassá váljon a csatlakozás után növekvő összegű uniós támogatások kezelésére. Mindeddig azonban a támogatás csak részsikereket könyvelhetett el a kitűzött célok megvalósítása tekintetében, ezért ahhoz, hogy tovább lehessen lépni a kapacitásépítésben, számos fontos területen még mind a csatlakozás előtt, mind azután további támogatásra van szükség. Az előcsatlakozási támogatások által érintett legtöbb területen a Bizottság még nem értékelte elégségesnek Horvátország kapacitását ahhoz, hogy fel lehessen hatalmazni a támogatások előzetes bizottsági ellenőrzés nélküli végrehajtására. Az elért haladás dacára a horvát hatóságoknak különösen két területen – a közbeszerzési kapacitás és a korrupció elleni küzdelem területén – még erősebb támogatásra van szükségük.

49. Általában véve a Bizottság és a horvát hatóságok jól megtervezték a Horvátország kapacitásépítési igényeit célzó támogatásokat. Okultak a korábbi bővítések tapasztalataiból, új módon tervezték meg a támogatásokat és azok összekapcsolását a tárgyalási folyamattal. A programozási rendszerek jól voltak megtervezve és a kapacitásépítést helyezték előtérbe, ám további külön figyelmet igényel még a közbeszerzési kapacitás. Az ellenőrzött projektek alkalmasnak minősültek a kapacitásépítési célok megvalósítására, ám mivel a központi hatóságokra összpontosultak, ezért mindeddig csak korlátozottan tudták támogatni a regionális szerveket, pedig ez utóbbiak szintén fontos szerepet játszanak a csatlakozás utáni támogatások végrehajtásában.

50. Az eredményeket tekintve az európai uniós támogatás, többek között a gyakorlati tapasztalatok megszerzésének elősegítésével, nagyban hozzájárult ahhoz, hogy Horvátország ki tudja építeni a csatlakozás utáni támogatások kezeléséhez szükséges kapacitást. Nem sikerült azonban még megvalósítani egyes projektek várt eredményeit, és az ellenőrzés több alapvető problémát tárt fel e tekintetben. A horvátországi projekttámogatások végrehajtása – főképp a projektek kiérleletlensége okozta késedelmek és a hiányos közbeszerzési kapacitás miatt – gyakran elmaradt az eredeti ütemtervtől. Tökéletesítésre szorul a strukturális alapok projektjeinek felülvizsgálata és értékelése. Amíg a központi szintű nagy infrastrukturális projektek előkészítése kiemelt hangsúlyt kapott, addig a kisebb projektek csak korlátozott figyelemben részesültek; várat magára a regionális és helyi szintről érkező projektjavaslatok kidolgozását szolgáló rendszer teljes kiépítése. Alacsony volt a támogatásfelvevő képesség a vidékfejlesztés területén, és korlátozottnak bizonyult a gyakorlati tapasztalatszerzés a regionális szinten és a támogatások kedvezményezettjeinek körében. Bár az uniós projekteknek köszönhetően történt bizonyos előrelépés a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemben, ezen a téren továbbra is számos feladat vár megoldásra.

51. Ugyan akad még további javítanivaló, mégis elmondható, hogy a Bizottság fontos tanulságokat vont le a korábbi bővítések tapasztalataiból, ami eredményesebbé tette a Horvátországnak nyújtott támogatását.

AJÁNLÁSOK

52. A Bizottság és a horvát hatóságok működjenek szorosan együtt a következő ajánlások megvalósítása érdekében:

A HORVÁTORSZÁGNAK NYÚJTOTT EURÓPAI UNIÓS TÁMOGATÁSRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1. Nagyobb hangsúlyt kell fektetni a közbeszerzési kapacitás fejlesztésére, ennek érdekében munkahelyi és munkahelyen kívüli képzéseket kell indítani, elsősorban az alábbi területekre összpontosítva:

a) az európai uniós előírásoknak teljes mértékben megfelelő pályázati dokumentáció kidolgozása;

b) komplex építési közberuházási projektek pályáztatásának és a vonatkozó szerződések megkötésének irányítása.

2. Jobban oda kell figyelni a regionális és helyi szintű kapacitásépítési igényekre, többek között:

a) annak biztosításával, hogy ezeken a szinteken valamennyi érintett szervnek legyen lehetősége a gyakorlati tapasztalatszerzésre a csatlakozás előtt;

b) a projektötletek kidolgozását ösztönző és támogató mechanizmusok tökéletesítésével.

3. A projekteredményesség értékelését tovább kell fejleszteni, többek között:

a) ösztönözni kell a SMART célkitűzések alkalmazását;

b) segítséget kell nyújtani a horvát hatóságok monitoringjelentései minőségének javításához;

c) biztosítani kell, hogy előzetes és utólagos értékelések készüljenek.

4. Portfoliót kell létrehozni a kiérlelt projektekből, hogy a csatlakozás utáni megnövekedett támogatási összegeket teljes mértékben fel lehessen használni; ehhez főleg az alábbiakról kell gondoskodni:

a) a mindeddig a középpontba állított nagyobb projektek rendelkezzenek a szükséges teljes körű műszaki dokumentációval;

b) ügyeljenek arra, hogy a csatlakozás utáni időszakra a kisebb projekteket tartalmazó kiegészítő portfolió kerüljön összeállításra.

5. Intézkedéseket kell tenni a vidékfejlesztési programokra vonatkozóan:

a) biztosítani kell, hogy a nemzeti hatóságok fejlesszék kapacitásukat, hogy valamennyi tervezett intézkedéshez elnyerjék az irányítási hatásköröket;

b) meg kell határozni, hogy milyen módon lehet több projektet létrehozni a tej-, az üvegház-, valamint a gyümölcs- és zöldségágazatban.

6. Erősíteni kell a korrupcióellenes intézkedéseket, a következő lépések révén:

a) ikerintézményi együttműködésekkel és egyéb tanácsadói tevékenységgel folyamatos támogatást kell biztosítani a megújított jogi és közigazgatási struktúráknak, kiemelt támogatást nyújtva a bonyolult pénzügyi bűncselekmények kezeléséhez;

b) mind a csatlakozás előtt, mind utána szigorúan nyomon kell követni a különböző korrupciós szinteket és ügyeket.

53. A más tagjelölt országoknak és a potenciális tagjelölt országoknak nyújtandó előcsatlakozási támogatások vonatkozásában a Bizottság a következők szerint járjon el:

A MÁS ORSZÁGOKNAK NYÚJTANDÓ UNIÓS ELŐCSATLAKOZÁSI TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

7. Más országoknak nyújtandó előcsatlakozási támogatásait illetően a lehetőségek szerint építsen a Horvátországnak nyújtott előcsatlakozási támogatás tanulságaira, különösen az alábbiakat illetően:

a) biztosítsa, hogy a támogatások előzetes ellenőrzés nélküli decentralizált irányítása már a csatlakozás előtt kellően jó eredményeket mutasson fel;

b) fordítson nagyobb figyelmet annak biztosítására, hogy az előcsatlakozási támogatást célzó projektjavaslatok kellőképpen kiérleltek legyenek a kijelölt időkereten belüli végrehajtásra.

Ezt a jelentést Karel PINXTEN számvevőszéki tag elnökletével a III. kamara a 2011. október 25-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

elnök

[1] Az Európai Tanács által 1993 júniusában megállapított koppenhágai kritériumok a következőkből állnak: a)Politikai kritériumok: a demokráciát, a jogállam és az emberi jogok érvényesülését garantáló intézmények stabilitása, a kisebbségi jogok tiszteletben tartása és védelme.b)Gazdasági kritériumok: működő piacgazdaság; az Unión belüli verseny nyomásával, illetve az uniós piaci erőkkel szembeni helytállás képessége;c)A tagsággal járó kötelezettségek, különösen a politikai, gazdasági és monetáris unió célkitűzéseinek vállalására való képesség.

[2] Közösségi vívmányoknak az Európai Unióban kidolgozott és elfogadott elvek, politikák, jogszabályok, gyakorlatok, kötelezettségek és célok teljes skáláját nevezzük.

[3] Európai Tanács, Brüsszel, 2011.6.24., EUCO 23/11.

[4] Az Unió 1991-ben kezdett támogatásokat folyósítani Horvátországnak, közvetlenül azután, hogy a volt Jugoszláviában fegyveres konfliktus tört ki. Az 1991-től 2000-ig tartó időszakban 382 millió EUR összeg érkezett az országba, az Európai Bizottság Humanitárius Hivatalán (1991–1998), illetve 1998–2000-ben az Obnova (horvátul: "újjáépítés") programon keresztül, amely a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült emberek visszatérését és újbóli beilleszkedését, az infrastruktúra újjáépítését, a háború sújtotta területek gazdaságának felélénkítését és az aknamentesítést tűzte ki céljául.

[5] Az ikerintézményi együttműködés az Európai Bizottság által létrehozott eszköz, amelynek célja, hogy megkönnyítse a know-how-átadást az uniós tagállamok közigazgatásai és a kedvezményezett országok közigazgatásai között. A know-how átadását tanácsadó cégekkel kötött technikai segítségnyújtási szerződésekkel egészítik ki.

[6] Mielőtt a Bizottság átruházza az irányítási hatásköröket, a hatóságoknak a horvát kormány által lebonyolított akkreditálási eljáráson kell keresztülmenniük.

[7] A vidékfejlesztés területe ebben a tekintetben kivételt képez. Az előzetes ellenőrzéssel járó decentralizált irányítás a Speciális Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Csatlakozási Program (Sapard) és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Előcsatlakozási Program (IPARD) esetében nem alkalmazható. A tagjelölt országnak az e két program alá tartozó intézkedések végrehajtásának megkezdése előtt meg kell kapnia az előzetes ellenőrzések nélküli decentralizált irányításhoz szükséges irányítási hatásköröket.

[8] A Horvátországnak 2001-től 2009-ig nyújtott uniós támogatás teljes összege 860 millió eurót tett ki (lásd a 3. táblázatot).

[9] Lásd: az Európai Számvevőszék 5/2004. sz. különjelentése a tagjelölt országoknak a strukturális alapok kezelésére való felkészüléséhez adott Phare-támogatásról (HL C 15., 2005.1.20., 1. o.).

[10] A korábbi bővítéseket megelőzően úgy alkalmaztak előzetes ellenőrzés nélküli decentralizált irányítást a tagjelölt országokban, hogy a Bizottság előzőleg nem értékelte, képes-e az adott ország eredményesen kezelni a támogatásokat ebben a rendszerben.

[11] Lásd például: a Számvevőszék 2009-es pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésének 4.18–4.20. bekezdése (HL C 303., 2010.11.9., 1. o.). A két legfőbb hibaforrás egyike a "közbeszerzési szabályok súlyos megsértése" volt.

[12] A DG ELARG 2010. évi éves tevékenységi jelentése, 20. o.

[13] Amikor 2009-ben a Bizottság által fizetett tanácsadók megvizsgálták, hogyan segíti a Phare Horvátországban a Strukturális Alapokra való felkészülést, azt állapították meg, hogy a helyi és regionális szervek kapacitásépítése nem kap kellő prioritást. A vizsgálatvégzők javaslatai értelmében figyelembe kell venni az új tagállamok tapasztalait, és "nem szabad túl soká várni a szükséges kapacitás kialakításával, mert később ezek a szervek már nem tudnak eredményesen bekapcsolódni a folyamatba".

[14] A költségvetési rendelet 166. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy az "N+3" szabály alapján a Bizottságnak automatikusan vissza kell vonnia a programra vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalás minden olyan részösszegét, amit a költségvetési kötelezettségvállalás évét követő harmadik év december 31-éig nem fizettek ki (a Tanács 1605/2002/EK, Euratom rendelete ( 2002. június 25.) az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről).

[9999] A III., IV. és V. alkotóelemekre kifizetett 30%-os előlegek nélkül.

[15] Specifikus, mérhető, alkalmazható, releváns és teljesítési időhöz kötött (Specific, Measurable, Achievable, Relevant and Timely).

[16] Egy korábbi, 2002-es CARDS projekt négy másik megyét érintett.

[17] A strukturális alapokra felkészítő horvátországi Phare támogatások 2009-es ad hoc közbenső értékelése szintén arra jutott, hogy túl nagy hangsúlyt fektettek a kevésbé fejlett régiókra, és hogy az uniós versenyképesség tekintetében még Horvátország többi régiójára is komoly feladatok várnak.

[18] A folyosó a Salzburg–Ljubljana–Zágráb–Belgrád–Niš–Szkopje–Veles–Thesszaloniki útvonalat követi.

[19] A Bizottság a strukturális alapokról szóló rendelet értelmében "nagyobb" projektnek az 50 millió EUR feletti projekteket nevezi. Ezen küszöbérték alatt van szó "kisebb" projektekről. Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, a 2010. június 16-i 539/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 158, 2010.6.24., 1. o.) módosított 1083/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 210, 2006.7.31., 25. o.).

[20] A Bizottság 2006/658/EK határozata ( 2006. szeptember 29.) Horvátországban az előcsatlakozási időszakban a támogatás kezelésének a mezőgazdasággal és vidékfejlesztéssel kapcsolatos előcsatlakozási intézkedéseket végrehajtó szervekre való átruházásáról (HL L 271., 2006.9.30., 83. o.).

[21] Az akkreditálással kapcsolatban lásd a 6. bekezdés 7. lábjegyzetét.

[22] A horvát hatóságok úgy döntöttek, hogy a pályázatok elfogadhatóságának ellenőrzése, valamint az adminisztratív és a helyszíni ellenőrzések elvégzése a kifizető ügynökségek regionális hivatalainak feladata lesz.

[23] A tejágazatban a tervezett 16 projekttel szemben kettő (12,5%), az üvegházágazatban a tervezett 14 projekttel szemben szintén kettő (14,3%), a gyümölcs- és zöldségágazatban pedig a tervezett 42 projekttel szemben hét fejeződött be (16,7%).

[24] Jelentés a mezőgazdasági, halászati és vidékfejlesztési ágazat strukturális támogatását célzó IPARD programnak a horvát kifizető ügynökség általi végrehajtásáról, 2011.5.24.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

A KÖZÖSSÉGI VÍVMÁNYOK 35 FEJEZETE (2011. JÚNIUS. 30.)

sz. | Fejezet | A tárgyalások megnyitása | A tárgyalások ideiglenes lezárása |

1 | Az áruk szabad mozgása | 2008.7.25. | 2010.4.19. |

2 | A munkavállalók szabad mozgása | 2008.6.17. | 2009.10.2. |

3 | A letelepedési jog és a szolgáltatásnyújtás szabadsága | 2007.6.26. | 2009.12.21. |

4 | A tőke szabad mozgása | 2009.10.2. | 2010.11.5. |

5 | Közbeszerzés | 2008.12.19. | 2010.6.30. |

6 | Társasági jog | 2007.6.26. | 2009.10.2. |

7 | Szellemi tulajdonjog | 2007.3.29. | 2008.12.19. |

8 | Versenypolitika | 2010.6.30. | 2011.6.30. |

9 | Pénzügyi szolgáltatások | 2007.6.26. | 2009.11.27. |

10 | Információs társadalom és média | 2007.6.26. | 2008.12.19. |

11 | Mezőgazdaság és vidékfejlesztés | 2009.10.2. | 2011.4.19. |

12 | Élelmiszer-biztonság, állat- és növény-egészségügyi politika | 2009.10.2. | 2010.7.27. |

13 | Halászat | 2010.2.19. | 2011.6.6. |

14 | Közlekedéspolitika | 2008.4.21. | 2010.11.5. |

15 | Energiaügy | 2008.4.21. | 2009.11.27. |

16 | Adóügy | 2009.10.2. | 2010.6.30. |

17 | Gazdaság- és monetáris politika | 2006.12.21. | 2008.12.19. |

18 | Statisztika | 2007.6.26. | 2009.10.2. |

19 | Szociálpolitika és foglalkoztatás | 2008.6.17. | 2009.12.21. |

20 | Vállalkozás- és iparpolitika | 2006.12.21. | 2008.7.25. |

21 | Transzeurópai hálózatok | 2007.12.19. | 2009.10.2. |

22 | Regionális politika és a strukturális eszközök koordinációja | 2009.10.2. | 2011.4.19. |

23 | Igazságszolgáltatás és alapvető jogok | 2010.6.30. | 2011.6.30. |

24 | Jogérvényesülés, szabadság és biztonság | 2009.10.2. | 2010.12.22. |

25 | Tudomány és kutatás | 2006.6.12. | 2006.6.12. |

26 | Oktatás és kultúra | 2006.12.11. | 2006.12.11. |

27 | Környezetvédelem | 2010.2.19. | 2010.12.22. |

28 | Fogyasztó- és egészségvédelem | 2007.10.12. | 2009.11.27. |

29 | Vámunió | 2006.12.21. | 2009.10.2. |

30 | Külkapcsolatok | 2007.10.12. | 2008.10.30. |

31 | Kül-, biztonság- és védelmi politika | 2010.6.30. | 2010.12.22. |

32 | Pénzügyi ellenőrzés | 2007.6.26. | 2010.7.27. |

33 | Pénzügyi és költségvetési rendelkezések | 2007.12.19. | 2011.6.30. |

34 | Intézmények | 2010.11.5. | 2010.11.5. |

35 | Egyéb kérdések | N/A | 2011.6.30. |

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

AZ IGAZGATÁS BIZOTTSÁG ÁLTALI ÁTRUHÁZÁSA AZ EURÓPAI UNIÓS PÉNZESZKÖZÖKÉRT FELELŐS HORVÁT HATÓSÁGOKRA (2011. JÚNIUS 15.)

Program | A decentralizált végrehajtási rendszer (DIS) irányításának átruházása |

Előzetes ellenőrzéssel | Előzetes ellenőrzés nélkül |

Phare | 2006.2.7. | Nem vezették be |

ISPA | 2006.2.13. | Nem vezették be |

IPA I | 2008.10.28. | Még nem vezették be |

IPA II | 2008.11.14. | Még nem vezették be |

IPA III | | |

– Közlekedés | 2008.11.3. | Még nem vezették be |

– Környezetvédelem | 2008.10.29. | Még nem vezették be |

– Regionális versenyképesség | 2008.10.29. | Még nem vezették be |

IPA IV | 2008.12.1. | Még nem vezették be |

Sapard | | |

– 1. intézkedés: Beruházások mezőgazdasági üzemekbe | N/A [1] | 2006.9.29. |

– 2. intézkedés: A mezőgazdasági és halászati termékek feldolgozásának és piaci értékesítésének javítása | N/A | 2006.9.29. |

IPA V (IPARD) | | |

– 101. intézkedés: Beruházások mezőgazdasági üzemekbe | N/A | 2009.11.30. |

– 103. intézkedés: Beruházások a mezőgazdasági és halászati termékek feldolgozásába, illetve piaci értékesítésébe | N/A | 2009.11.30. |

– 201. intézkedés: Előkészítő intézkedések az agrár-környezetvédelmi intézkedések végrehajtásához | N/A | Még nem vezették be |

– 202. intézkedés: Helyi vidékfejlesztési stratégiák előkészítése és végrehajtása | N/A | Még nem vezették be |

– 301. intézkedés: A vidéki infrastruktúra javítása és fejlesztése | N/A | 2011.3.17. |

– 302. intézkedés: A vidéki gazdasági tevékenységek fejlesztése és diverzifikálása | N/A | 2011.3.17. |

– 501. intézkedés: Technikai segítségnyújtás | N/A | Még nem vezették be |

[1] N/A – Nem alkalmazandó. A Sapard és IPARD programok csak előzetes ellenőrzés nélküli decentralizált irányítás keretében hajthatók végre.

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

ELLENŐRZÖTT PROJEKTEK JEGYZÉKE

IPA előtti projektek | Szerződésben lekötött összegek (millió EUR) |

EU-hozzájárulás | Nemzeti hozzájárulás | EU + nemzeti hozzájárulás |

1 | Sapard 2. intézkedés – GLAZIR | 1,019 | 0,339 | 1,358 |

2 | Sapard 2. intézkedés – CONEX Trade | 1,033 | 0,344 | 1,377 |

3 | Sapard 1. intézkedés – AGROMEÐIMURJE | 0,251 | 0,083 | 0,334 |

4 | Sapard 1. intézkedés – MURKOVIĆ | 0,256 | 0,086 | 0,342 |

5 | Phare 2005 – Üzletiinfrastruktúra-támogatási program | 5,280 | 4,264 | 9,544 |

6 | ISPA 2005 – Vasútrehabilitáció Vinkovce, Tovarnik és az államhatár között | 28,789 | 31,394 | 60,183 |

7 | CARDS 2004 – Helyi foglalkoztatási partnerség, II. szakasz | 1,488 | – | 1,488 |

8 | CARDS 2002 – USKOK-kapacitásépítés | 0,650 | – | 0,650 |

9 | Phare 2005 – Intézményi kapacitásépítés és támogatás a Sapard/IPARD programok végrehajtásához | 3,822 | – | 3,822 |

10 | Phare 2006 – Intézményi kapacitásfejlesztés és a már kidolgozott projekteknek a strukturális alapok felé való irányítása | 6,200 | – | 6,200 |

IPA előtti projektek összesen | 48,788 | 36,510 | 85,298 |

IPA-projektek | Költségvetésben előirányzott összegek (millió EUR) |

EU-hozzájárulás | Nemzeti hozzájárulás | EU + nemzeti hozzájárulás |

11 | IPA III.c alkotóelem: Regionális versenyképességi operatív program 2007–2009 | 19,823 | 6,608 | 26,431 |

12 | IPA 2007 III. alkotóelem: Zágrábi főpályaudvar, jelző- és biztosítóberendezések | 14,025 | 4,675 | 18,700 |

13.a | IPA 2007–2009 IV. alkotóelem: Helyi foglalkoztatási partnerség, III. szakasz | 2,210 | 0,390 | 2,600 |

13.b | IPA 2007–2009 IV. alkotóelem: Helyi foglalkoztatási partnerség, III. szakasz | 1,615 | 0,285 | 1,900 |

14 | IPA 2007 I. alkotóelem: Az USKOK kapacitásának megerősítése | 1,000 | – | 1,000 |

15 | IPA 2007 I. alkotóelem: A mezőgazdasági pénzeszközökkel folytatott hatékony és pénzügyileg eredményes gazdálkodás létrehozása és felhasználásuk ellenőrzése | 5,114 | 0,375 | 5,489 |

16 | IPA 2008 I. alkotóelem: Támogatás a strukturális eszközök irányításához, monitorozásához és értékeléséhez | 4,000 | 0,288 | 4,288 |

IPA-projektek összesen | 47,787 | 12,621 | 60,408 |

--------------------------------------------------