A NDICI-javaslat célja, hogy a számos meglévő külső finanszírozási eszközt egyetlen eszközbe integrálja, amely a közös folyamatokon és irányításon keresztül össze fogja hangolni a fejlesztési gyakorlatokat, és növelni fogja a szakpolitikai koherenciát. A költségvetési biztosítékok programozására most először a segítségnyújtás minden egyéb formájával közösen kerül sor (a javasolt NDICI-rendelet 12. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy „e rendelet végrehajtása a földrajzi programok tekintetében egy és több országra vonatkozó többéves indikatív programokon keresztül történik”). Ezenkívül a javaslat erősebb szerepet szán a továbbiakban a közös programozásnak. A 10. cikk (2) bekezdésének b) pontja előírja, hogy „a közös programozás az előnyben részesített megközelítés az országokra irányuló programozás esetében. A közös programozás adott esetben nyitva áll más donorok előtt is”.

A terv második pillére (II. pillér) a technikai segítségnyújtás. A Ez a segítségnyújtás olyan szakértőket finanszíroz, akik segítenek az új projektek kialakításában, lehetővé teszik a helyi és uniós vállalatok számára az üzleti tervek elkészítését, és segítik a kormányzatokat a reformok bevezetésében. Ahhoz, hogy a beruházások megvalósuljanak, az EU technikai segítséget nyújt annak érdekében, hogy támogassa a garanciák végrehajtását és a megtérülést ígérő projektek előkészítését. A technikai segítségnyújtás ahhoz is elengedhetetlen, hogy növelni lehessen az állami intézmények kapacitását a beruházási környezet javítása érdekében. 2017 óta az EU az európai külső beruházási terv részeként több mint 500 millió EUR értékű technikai segítségnyújtást mozgósított, hogy életképes projektek meghatározását és minőségi fejlesztését támogassa a garanciák és a vegyesfinanszírozási műveletek keretében.

18. tanácsi következtetés Arra ÖSZTÖNZI az Európai Bizottságot és az EKSZ-t, hogy – többek között az uniós delegációk hálózatán keresztül –, fokozzák a partnerországokban az európai fejlesztésfinanszírozási szereplők koordinálására irányuló erőfeszítéseiket, egyebek mellett a tagállamokkal közös, országos szintű többéves programozás, a G20-ak kiemelkedő személyei csoportjának jelentésében is javasolt országos platformok kialakítása, valamint olyan regionális beruházási eszközök révén, amelyek elismerik a többi keretet, összefogják az összes érintett partnert, továbbá maximalizálják a fejlesztési hatást és a partnerországok felelősségvállalását. Ezt többek között a releváns fejlesztésfinanszírozási szereplők jelentéstételi gyakorlatainak további harmonizálásával lehetne elősegíteni.

Ezenkívül a Bizottság „Az Európai Unión kívüli beruházások hatékonyabb pénzügyi struktúrájának létrehozása felé vezető út” című, 2018. szeptember 12-i közleményében ismételten hangsúlyozta, hogy az Európai Uniónak képesnek kell lennie és készen kell állnia arra, „hogy kiigazítsa és továbbfejlessze az EU-n kívüli beruházásokat szolgáló pénzügyi eszközeit és szakpolitikai eszközeit, ezáltal kiegészítve a hagyományos fejlesztési együttműködési eszköztárát a fenntartható fejlődés irányába tett ambiciózus kötelezettségvállalásainak megvalósítása érdekében”, és úgy véli, hogy az együttműködőbb megközelítést azonnali prioritásként kell kezelni. A közleményt követően a Bizottság 2018 októberében és 2019 januárjában a tagállamokkal, azok fejlesztésfinanszírozási intézményeivel, a nemzetközi pénzügyi szervezetekkel és az Európai Parlamenttel két ülést tartott, amelyek központi témája az EU-n kívüli beruházások hatékonyabb finanszírozási struktúrájának kialakítása volt. A Bizottság továbbra is készen áll további lépések megtételére, ahogyan az ebben a jelentésben szerepel, és üdvözli a tanácsi következtetéseket, valamint a „bölcsek” munkacsoportjának ajánlásait a hatékonyabb finanszírozási struktúra létrehozásával kapcsolatban.

20. tanácsi következtetés HANGSÚLYOZZA, hogy az uniós tagállamoknak az Európai Bizottsággal együttműködve meg kell erősíteniük a meglévő mechanizmusokat, és szükség esetén törekedniük kell a multilaterális fejlesztési fórumokon és intézményekben képviselt uniós álláspontok jobb összehangolására annak érdekében, hogy koherensebb uniós álláspontot képviselhessenek. Ennek ki kell terjednie a stratégiai jelentőségű kérdésekkel kapcsolatos álláspontok összehangolására is, különösen az EBRD igazgatótanácsában.

A Bizottság további erőforrásokat mobilizál annak érdekében, hogy növelje a fejlesztésfinanszírozási know-how-ját, nevezetesen a magánszektor beruházásainak támogatása tekintetében, mind a központban, mind pedig az uniós küldöttségeknél, hogy eleget tesz azon kötelezettségének, hogy megóvja az Unió költségvetését, miközben növeli az uniós együttműködési források fejlesztésre gyakorolt hatását. Ezenkívül a Bizottság azáltal növeli a kapacitását és a finanszírozási szakértelmét, hogy bővíti a fejlesztésfinanszírozás és a projektek pénzügyi irányítása terén a személyzet számára nyújtott képzéseket, valamint tovább fejleszti a finanszírozási eszközök jogi, pénzügyi és költségvetési sajátosságaira szakosodott személyzet készségeit. Ezenkívül a Bizottság továbbra is fogad szakértőket a nemzetközi pénzügyi szervezetekből, akik a műveletek kockázati paramétereinek nyomon követésére specializálódtak. Ez a megnövekedett kapacitás segíteni fog a Bizottság számára abban, hogy jobban meg tudja óvni az uniós költségvetést, és jobban kezelje a költségvetési biztosítékok által fedezett kitettség előrelátható növekedését 2020 után.

A 2014–2020 közötti időszakban a Bizottság felügyelte az EBB külső hitelezési megbízatását (közel 32,3 milliárd EUR-s költségvetési biztosítékra vonatkozó fedezet), és elindította az Európai Fenntartható Fejlődési Alapot (EFFA), amely 28 jóváhagyott költségvetési biztosítékot foglal magában összesen 1,5 milliárd EUR fedezettel. Az új eszközön keresztül a Bizottság saját szakértőket képzett ki a beruházási programokra irányuló javaslatok értékelése terén. A költségvetési biztosítékok használatának jelentős növelése javasolt a 2020 utáni időszakban, hogy nagyobb mértékben lehessen magánberuházásokat bevonni az uniós szakpolitikai célkitűzések támogatása érdekében. Az EFFA+ keretében a Bizottság számos pénzügyi intézménnyel kíván együttműködni, ezáltal 45 milliárd EUR költségvetési biztosítékot elérni, amely akár 500 milliárd EUR értékben fedezhet fejlesztésfinanszírozási projektekbe való beruházásokat. Ezenkívül a Bizottság továbbra is biztosít vegyesfinanszírozási hozzájárulást a partnerként működő pénzügyi intézményeknek, például a technikai segítségnyújtásra irányuló, vissza nem térítendő támogatást, beruházásra irányuló vissza nem térítendő támogatást vagy a kockázati tőkét.

Az Európai Bizottság továbbra is azon dolgozik, hogy megerősítse fejlesztésfinanszírozási kapacitását, hogy értékelni tudja a beruházási programokra irányuló javaslatokat, valamint azoknak az uniós szakpolitikákkal való összehangját.

Az uniós küldöttségek előmozdíthatják országos platformok kialakítását, és olyan helyzetben vannak, hogy kapcsolattartási pontként szolgáljanak, és rendszeresen konzultáljanak a tagállamokkal és a fejlesztésfinanszírozási intézményeikkel, a helyi érdekelt felekkel, a nemzetközi pénzügyi szervezetekkel és (adott esetben) a kormányzatokkal. Ezenkívül az európai külső beruházási terv III. pillére a beruházási környezet javítását célzó szabályozási reformokra összpontosít. Ez a munka a magánszektorral folytatott strukturált párbeszéden alapul, hogy figyelembe vegye a magánszektor üzleti korlátokkal és kiemelt reformokkal kapcsolatos perspektíváját is.

Az NDICI egészének szintjén az NDICI-bizottság segíteni fog az „uniós politikai központ” megerősítésében azáltal, hogy összehozza a Bizottságot és a tagállamokat, hogy megvitassák a többéves indikatív programokra, a cselekvési tervekre és az intézkedésekre vonatkozó kulcsfontosságú döntéseket. Adott esetben más partnerekkel is konzultációra kerül majd sor a programozási gyakorlat során. Ezenkívül az EFFA+ keretében működő irányítótestületek tanácsot adnak az általános stratégiai orientáció tekintetében is.

Az olyan platformok alkalmazása, mint a Külső Együttműködési Támogatásötvözés Európai Uniós Platformja (EUBEC), a Gyakorló Szakemberek Hálózata és a vegyesfinanszírozási platformok technikai értékelő ülései, lehetőséget ad arra, hogy összehozza a fő nemzetközi és európai fejlesztésfinanszírozási intézményeket, hogy az uniós külső együttműködés előnyére megvitassák a bevált gyakorlatokat, a változó megközelítéseket és a jobb koordinációt. Az érintett intézmények, mint a Világbank-csoport, az IMF, az EBRD, az EBB, az Afrikai Fejlesztési Bank (AfDB), az Ázsiai Fejlesztési Bank (ADB), az Amerikaközi Fejlesztési Bank (IDB), valamint az uniós tagállamok fejlesztési ügynökségei általában részt vesznek ezeken az üléseken, amelyekre az év során különböző helyszíneken kerül sor az IMF és a Világbank féléves ülései mellett. A Bizottság ezenkívül az új fejlesztési bankokra is kibővíti a párbeszédet, például az Ázsiai Infrastrukturális Beruházási Bankra (AIIB), az Új Fejlesztési Bankra (NDB), az Iszlám Fejlesztési Bankra (IsDB) stb., hogy feltárja az együttműködés és a partnerség lehetséges területeit.

Az NDICI-javaslat 27. cikkének (5) bekezdésén keresztül a jövőbeli EFFA+ a jogosult partnerek közötti együttműködés előmozdítását írja elő. Ahogyan az a 2018. szeptemberi közleményben szerepel, a Bizottság „azonnali prioritásként – felkéri a fejlesztésfinanszírozás terén nemzeti és európai szinten működő jelenlegi fő pénzügyi és fejlesztési intézményeket, hogy vegyenek fontolóra egy, az együttműködést jobban előtérbe állító [...] megközelítést.

Ez nevezetesen magában foglalhatja a kisebb és nagyobb európai fejlesztésfinanszírozási intézmények vonatkozó projektjeinek társfinanszírozását is. A Bizottság egyenlő feltételeket fog biztosítani minden végrehajtó partner számára.

A Bizottság továbbá határozottan ösztönzi azt, hogy a fejlesztésfinanszírozási intézmények legalább egy kis fejlesztésfinanszírozási intézményt magukban foglaló konzorciumai is nyújtsanak be javaslatokat. A Bizottság felkutatja azokat a például az EFFA+ irányító testületein keresztül fennálló lehetőségeket, amelyek révén a rendelkezésre álló források teljes összegének egy korlátozott százalékát a fejlesztésfinanszírozási intézmények konzorciumai által benyújtott javaslatokra lehet fordítani. A fejlesztésfinanszírozási intézmények közötti információ- és tapasztalatcsere előmozdítására irányuló mechanizmusok is kialakíthatók a fejlesztésfinanszírozási intézményekkel folytatott megbeszéléseket követően, például az EUBEC keretében.

A Bizottság továbbra is a fejlesztésfinanszírozási szereplők közötti együttműködés megerősítésére irányuló, aktuális erőfeszítésekre fog építeni a közös képzések és a segítségnyújtási eszközök kialakításán keresztül. Ezenkívül számos nemzetközi pénzügyi szervezet és tagállami intézmény készítette el vagy készíti jelenleg a pilléralapú értékelési folyamatot. A potenciális végrehajtó partnerek pilléralapú értékelésének elvégzése előfeltétel ahhoz, hogy több kisebb európai fejlesztésfinanszírozási intézményen keresztül lehessen alkalmazni a jövőbeli költségvetési biztosítékokat és a vegyesfinanszírozási műveleteket.

A pilléralapú értékelési folyamat kilenc különböző pillérből áll, és az egyik feltétele annak, hogy lehetséges legyen az uniós finanszírozás közvetett kezelése, többek között az EFFA keretén belül. E jogi személyek rendszereinek, szabályainak és eljárásainak biztosítaniuk kell, hogy az EU pénzügyi érdekeinek védelmi szintje azonos legyen azzal, amelyet a közvetlen irányítás biztosítana számos kulcsfontosságú területen, mint az alábbiak: finanszírozás biztosítása harmadik feleknek, számviteli rendszerek, független külső audit. A Bizottság jelenleg tekinti át azokat a lehetőségeket, amelyekkel megkönnyítheti és támogathatja a pilléralapú értékelést annak érdekében, hogy tovább erősítse az inkluzivitást.

2. kulcsfontosságú terület: A fejlesztési szereplők, valamint a bizottsági szolgálatok és az EKSZ által vállalt és végrehajtott, kommunikációs és kapcsolatfelvételi erőfeszítések

16. tanácsi következtetés FELKÉRI az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) támogatásával tegyenek javaslatokat az EU globális fejlesztési stratégiájához és finanszírozásához kapcsolódó átfogó márkaépítésre és narratívára, valamint növeljék a stratégia EU-ra és a partnerországokra gyakorolt hatásainak láthatóságát és kommunikálhatóságát. Arra ÖSZTÖNZI az összes európai érdekelt felet és a tagállamokat, hogy vitassák meg ezeket a javaslatokat a kommunikációs stratégiáik és tevékenységeik javítása céljából.

A fejlesztéspolitikáról szóló európai konszenzus, a fenntartható beruházásokra és munkahelyekre irányuló Afrika–Európa szövetség, valamint az európai szomszédságpolitika az uniós kommunikációs narratíva és stratégia szerves részét képezi. Ezekre alapozva a bizottsági szolgálatok az EKSZ támogatásával azon dolgoznak, hogy az EU általános fejlesztési stratégiájával összhangban a narratívák és márkaépítési tevékenységek kialakításán keresztül maximalizálják az EU tájékoztatási erőfeszítéseit az EU láthatóságának növelése érdekében.

Számos olyan kezdeményezés végrehajtása már folyamatban van, amely az EU partnerországokkal folytatott együttműködésének hatékony kommunikációját célozza. Ezek magukban foglalják az EU-n belül és a partnerországokban folytatott kampányokat (2019-ben 15 üzleti esemény megrendezésére került sor, amelyből nyolcnak az uniós tagállamok adtak otthont), és ezek az uniós értékek, valamint az EU kollektív fellépése és világszintű beruházásai hatásának előmozdítására összpontosítanak.

Ezenkívül a javasolt NDICI-rendelet 36. cikke további intézkedéseket ír elő az EU beruházásaira és nemzetközi partnerségeire vonatkozó kommunikáció megerősítéséről, és annak biztosítására kötelezi a fő érdekelt feleket, hogy az uniós források kedvezményezettjei tisztában legyenek e források eredetével, és hogy ez látható legyen a médiának és a nyilvánosságnak szánt célzott tájékoztatás révén. Míg a 20. cikk (2) bekezdésének c) pontja további támogatási intézkedéseket ír elő a kommunikációs stratégiákkal, a vállalati kommunikációval és az uniós politikai prioritások láthatóságával kapcsolatban, elengedhetetlen, hogy az EU általános fejlesztési stratégiáját végrehajtó fő szereplők az uniós narratíva és márkaépítési erőfeszítések megerősítésén dolgozzanak. Ez többek között az alábbiakat foglalhatja magában:

·szorosabb együttműködés az uniós intézmények, a tagállamok, a fejlesztésfinanszírozási intézmények és a végrehajtó szereplők között a közös kommunikációs stratégiák és tevékenységek fejlesztése érdekében

·olyan márka kialakítása, amelyet a nemzeti és uniós szintű fejlesztési ügynökségek és bankok használhatnak az uniós fejlesztési tevékenységek megjelölésére, beleértve a beruházásokat is; már bevezetésre került az „EU4” márka, amelyet széles körben használnak a keleti partnerországokban, és amely számos alkalmazásban és kontextusban megjelenik (pl. EU4Finance, EU4Energy stb.)

·specifikus vizuális arculat kialakítása a nyilvánosság uniós finanszírozású műveletekkel kapcsolatos tájékoztatása érdekében