HU 
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE 
(2010. augusztus 4.) 
a pénzügyi egyensúlyhiány csökkentését célzó különböz ő törvénymódosításokról 
(CON/2010/62) 
 Bevezetés és jogalap
 
2010. július 5-én az Európai Központi Bank („EKB” ) felkérést kapott a ma gyar Nemzetgazdasági 
Minisztériumtól, hogy alkosson véleményt az egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslatról (a tovább iakban: a törvényjavaslat)
1. 
Az EKB-nak a vélemény meghozatalára sz olgáló hatásköre az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés 
127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5 ) bekezdésén, valamint a nemzeti hatóságoknak az 
Európai Központi Bankkal a jogszabálytervezetekr ől folytatott konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 
98/415/EK tanácsi határozat2 2. cikke (1) bekezdésének hatodik francia bekezdésén alapul, mivel a 
törvényjavaslat a pénzügyi intézmények és piac ok stabilitását lényegesen befolyásoló, a pénzügyi 
intézményekre vonatkozó szabályokkal kapcsolatos re ndelkezéseket tartalmaz. Az Európai Központi 
Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke els ő mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt 
a véleményt. 
 1.  A törvényjavaslat célja 
Magyarország miniszterelnöke 2010.  június 8-án bejelentette a kiegyensúlyozott költségvetés 
megteremtését és a gazdasági növeke dés ösztönzését célzó, 29 intézkedésb ől álló cselekvési tervet. Az 
EKB-hoz konzultációra benyújtott rendelkezések célja  ezen intézkedések közül többnek a végrehajtása, 
ideértve a következ őket: korlátozások a devizaalapú jelzál ogkölcsönök vonatkozásában, egyes állami 
szervezeteken belül jövedelemkorlát bevezetése; pénzintézeti különadó kirovása; a lakáscélú megtakarításokra adott állami támogatás egyes esetekben történ ő visszafizettetése, egyes szervezeti 
változások bevezetése a Pénzügyi Szervezetek Állami  Felügyeleténél, valamint a pénzügyi közvetít ői 
rendszer stabilitásának er ősítéséről szóló törvény egyes módosításai. 
                                                 
1  T/581. sz. törvényjavaslat egyes gazdasági és pénzügyi  tárgyú törvények megalkotásár ól, illetve módosításáról, a 
Parlamenthez 2010. július 2-án a ne mzetgazdasági miniszter te rjesztette be. Az EKB-hoz  a 81-83/A., a 95-96., a 115-
129., a 131., a 137-138. és a 141-143. §-t nyújtották be.  
2  HL L 189., 1998.7.3., 42. o.  
2 2. Általános észrevételek 
Az EKB-val folytatott konzultáció megfelel ő időpontja 
2.1 A konzultáló hatóság 2010. július 5-én nyú jtotta be a törvényjavaslat vonatkozó szakaszait az 
EKB-hoz, az EKB-tól a lehet ő leggyorsabban történ ő véleménynyilvánítást kérve. A konzultáló 
hatóság nem t űzött az EKB véleményének benyújtására konkrét határid őt és a sürg ősséget sem 
indokolta. Az EKB a kérést a 98/415/EK ha tározat 3. cikke (1) bekezdésének megfelel ően 
értelmezi, mely az EKB számára véleményének el őterjesztésére legalább egy hónapot biztosít. Az 
EKB értesülései szerint a Parlament a törvényjavasl atot várhatóan a parlamenti jogalkotási eljárás 
rendkívüli nyári ülésszakának vége el őtt el kívánja fogadni. A Magyar Országgy űlés honlapján 
található információk szerint a jogszabályter vezet konzultációra megküldött rendelkezéseit több 
lényeges módosítással már 2010. július 22-én elfogadták, még azt megel őzően, hogy az EKB 
elfogadhatta volna a véleményét. 
2.2 Emlékeztetve egy kapcsolódó magyarországi kérdésben3 hozott el őző véleményében tett idevágó 
észrevételeire az EKB hangsúlyozza, hogy a konzultációnak a jogalkotási folyamat egy olyan pontján kellett volna történnie, amely elegend ő időt biztosított volna az EKB számára arra, hogy 
megvizsgálja a jogszabálytervezetet és elfoga dja véleményét valamennyi szükséges nyelvi 
változatban, valamint amely lehet ővé tette volna a nemzeti hatóságok számára az EKB 
véleményének a rendelkezések elfogadását megel őzően történő figyelembevételét. A 98/415/EK 
határozat 3. cikkének (4) bekezdése értelm ében az EKB véleményének kézhezvételéig 
Magyarországnak fel kellett volna függeszt enie a törvényjavaslat elfogadását. 
2.3  Továbbá, a hatáskörébe tartozó jogszabálytervezetr ől szóló vélemény kibocsátása az EKB számára 
lehetővé teszi azt, hogy kifejtse a jogszabálytervezet  érdemi részével kapcsolatos álláspontját, 
beleértve az olyan kérdéseket, mint az adott jogszabálytervezetnek az EKB számára fennálló 
jelentősége, illetve annak a Központi Bankok Európai Re ndszerére gyakorolt lehetséges hatása. Az 
EKB ezért megismétli azon álláspontját, mely szerint a nemzeti hatóságok különleges sürg ősség 
esetében sem mentesülnek az EKB-val folytatott konz ultáció kötelezettsége, illetve az alól, hogy az 
EKB számára álláspontja figyelembevételéhez megfelel ő időt biztosítsanak a 98/415/EK 
határozattal összhangban. A jogszabálytervezet valamennyi lényeges módosítását – amint az a 
konzultáció tárgyát képez ő rendelkezések esetében is történt – meg kell küldeni az EKB számára 
annak érdekében, hogy az a leg frissebb szöveg alapján bocsáthassa ki véleményét. Az EKB azon 
rendelkezésekre tett észrevételei, melyekr ől vele konzultációt folytattak, nem teszik meg nem 
történtté az EKB-val való konzultáció köteleze ttségének megszegését. Annak ellenére, hogy a 
rendelkezések már elfogadásra kerültek, az EKB álláspontja szerint észrevételei fontosak az 
elfogadott törvény alkalmazása és értelmezése, valamint a kés őbbi módosítások tekintetében. Az 
EKB hangsúlyozza, hogy elvárja a Nemzetgazdasági Minisztériumtól az EKB-val való konzultációs kötelezettségének a 98/415/EK határozatnak megfelel ő teljesítését. 
 
                                                 
3  CON/2010/56 vélemény. Az EKB valamennyi véleménye közzétételre kerül az EKB honlapjá n: www.ecb.europa.eu.  
3 A konzultáció tárgyát képez ő jogszabály 
2.4 Noha a jogszabálytervezet több jogi aktust módosít, ez a vélemény a törvényjavaslatnak csak azon 
rendelkezéseire terjed ki, melyeket a konzultáló  hatóság konzultációra benyújtott. A 95. §-szal a 
CON/2010/56 EKB-vélemény már foglalkozott. Az EKB kijelenti, hogy ez a vélemény nem 
befolyásolja a törvényjavaslattal érintett és az EKB hatáskörébe tartozó más jogi aktusokra 
vonatkozó más EKB-véleményeket. Az EKB elvárja, hogy vele minden ilyen kérdésr ől 
konzultációt folytassanak. 
 3. Pénzügyi stabilitás A devizaalapú jelzáloghitelekre vonatkozó korlátozások 3.1 A törvényjavaslatnak a magyar Polgári Törvénykönyvet módosító 81. §-a és az ingatlan-
nyilvántartásról szóló törvényt módosító 82. §-a a jöv őre nézve megtiltja magánszemélyek 
devizaalapú jelzáloghiteleit biztosító jelzál ogjognak az ingatlan-nyilvántartásba történ ő 
bejegyzését, illetve ilyen jelzálogjog alapít ását. A 82. cikk (2) bekezdése bevezeti – a 
törvényjavaslat hatálybalépése el őtt az ingatlan-nyilvántartásba már bejegyzett minden ilyen 
jelzálogjog vonatkozásában – a kölcsönkiváltás vagy a fedezetcsere lehet őségét. A Polgári 
Törvénykönyv 262. §-a értelmében ingatlant csak  jelzálogjog alapítása útján lehet elzálogosítani, 
valamint ingatlanra vonatkozó jelzálogjog alapításához az erre irányuló szerz ődésen felül a 
jelzálogjognak az ingatlan-nyilvántartásba való be jegyzése szükséges. Emiatt a törvényjavaslat 81. 
és 82. §-ának gyakorlati következménye az, hogy a törvényjavaslat hatálybalépése után többé nem 
lesz lehetséges új jelzálogjog alapítása magáns zemélyek devizahitelei nyomán, mivel az ilyen 
jelzálogjog az ingatlan-nyilvántartásba történ ő bejegyzés tilalma folytán megfelel ő biztosíték nem 
lehet.
 
3.1.1 Az EKB megjegyzi, hogy a fedezettel nem rendelkez ő adósoknak nyújtott devizaalapú hitelek 
jelentős mennyisége Magyarországnak kiemelten sebezhet ő pontja, mivel ez a bankrendszer 
közvetlen árfolyamkitettségét hitelezési kockázattá alakítja és a gazdaságot jelent ős makro-
pénzügyi kockázatoknak teszi ki. Emellett a devi zaalapú adósság magas sz intje korlátozhatja a 
monetáris politika mozgásterét és eredményességét. A devizahitelezéshez társuló eme kedvez őtlen 
mellékhatásokra figyelemmel fontos, hogy a po litikai döntéshozók intézkedéseket hozzanak a 
devizahitelek bankrendszeren belüli felgyülemlésének megel őzésére. 
3.1.2 A devizahitelezés keretek közé szorítása cé ljából a politikai döntéshozók számára nyomatékosan 
ajánlott, hogy a gazdasági szerepl ők számára olyan általános környezetet alakítsanak ki, amely a 
prudens és tájékozott döntéshozatalt támogatja . Ennek része a józan és stabilitásorientált 
makrogazdasági politika és a pénzügyi jártasság er ősítését célzó politika képviselete, illetve a 
megfelelő pénzügyi szabályozás és felügyelet. Ha ez el égtelennek bizonyul, a devizaadósság túlzott 
felgyülemlésének megakadályozása céljából me gfontolhatóak további szakpolitikai eszközök, 
úgymint a morális meggy őzés és adminisztratív szabályozás.  
4 3.1.3 Ilyen el őzmények után az EKB üdvözli a magyar  hatóságok azon általános célkit űzését, hogy 
korlátozzák a további makro-pénzügyi egyens úlytalanságok felépülését és tudomásul veszi a 
devizahitelezés magyarországi szabályozásának közelmúltbeli változásait. Különösen már a 
361/2009 kormányrendelet4 jelentősen szigorított a hitelezési el őírásokon azzal, hogy 
meghatározott relatív hitelezési limiteket és a h itel-fedezet arány maximális mértékét, illetve a 
devizaalapú jelzáloghitelekr e vonatkozó, a devizanemt ől függő, további szigorúbb feltételek 
vezetett be. Hangsúlyozni kell a 361/2009 kor mányrendeletben meghatározott intézkedések 
hathatós végrehajtását és alapos értékel ését, illetve a banki kockázatkezelési gyakorlatok 
fejlesztését.  Általánosabban fogalmazva: biztosíta ni kell a fedezettel nem rendelkez ő belföldi 
hitelfelvev őknek történ ő devizahitelezésre szigorú és prudens szabályozást és adminisztratív 
intézkedések bevezetését. Emellett a bankoknak mindig elegend ő tőkét kell tartalékolniuk a 
devizahitelezéshez kapcsolódó speciális kockázat ok, különös tekintettel az árfolyamkockázat 
helyébe lép ő hitelezési kockázat fedezésére. 
3.1.4 Ha a magánszemélyek számára a devizaalapú hitelek ingatlanjelzáloggal való biztosításának a 
törvényjavaslat 81. és 82. §-a szerinti teljes megtiltása határon átnyúló hatásokkal jár, a Szerz ődés 
tőke és fizetések szabad áramlásáról szóló 63. cikkébe ütköz ő lehet5. Az EKB tisztában van azzal, 
hogy a tőke és fizetések szabad mozgása ne m érinti – többek között – a Szerz ődés 65. cikke (1) 
bekezdésének b) pontjában megállapított, „a közrend vagy a közbiztonság által indokolt 
intézkedéseket”. Az Európai Unió Bírósága a kö zérdeken alapuló kivételhez hasonlóan a Szerz ődés 
65. cikkének (1) bekezdése szerinti kivételt is meg szorítóan értelmezi, aminek folyományaként 
minden ilyen intézkedésnek meg kellene felelnie például az arányossági teszten. E teszt értelmében 
a korlátozások csak akkor indokoltak,  ha a kívánt cél elérésére kevésbé korlátozó intézkedés 
nincsen. Annak végs ő értékelése, hogy a magánszemélyek devizaalapú hitelei ingatlanjelzáloggal 
való biztosításának a fentiek szerinti teljes megtiltása a t őke és fizetések szabad mozgásába 
ütközik-e, a Szerz ődések alkalmazásának és betartásának biztosításával megbízott uniós 
intézményekre tartozik.  
Pénzügyi intézményekre kirótt különadó 3.2 A törvényjavaslat 115-120., az államháztartás egyensúlyát javító különadóról és járadékról szóló 
törvényt módosító §-a különadót vet ki a pénzügyi intézményekre. A 116. § szerint a 2010. július 1-jén már lezárt üzleti éves beszámolóval rendelkez ő pénzügyi szervezetekre 2010-ben különadó 
vonatkozik. Az adó mértéke a pénzüg yi intézmény formájától függ. 
3.2.1 Az EKB megjegyzi, hogy a pénzügyi intézm ényekre vonatkozó adó indokoltságát a bankmentésre 
fordított, közpénzekb ől fizetett költségekhez, illetve az álta luk keltett kockázathoz viszonyítva kell 
vizsgálni. Az adóból származó bevételeket lehet őleg a betétgarancia-rendszerekben vagy egy 
előzetesen létrehozott, magánforrásokból finanszírozott válságkezel ő alapban kell felhalmozni, 
                                                 
4  361/2009 . (XII. 30.) Korm. rendelet. a körültekint ő lakossági hitelezés feltételeir ől és a hitelképesség vizsgálatáról.  
5  Lásd a C-464/98. sz. Westdeutsche La ndesbank Girozentrale kontra Stefan és Osztrák Köztársaság ügyet (EBHT 2001., I-
173. o.)  
5 melyet er őteljes válságkezelési keretrendszernek ke ll támogatnia. Emellett a banki adóból 
származó bevételeket el kell különíteni annak megel őzése érdekében, hogy azokat általános 
költségvetési konszolidációs célokra használják fe l. Ezzel összefüggésben a jogszabálytervezet a 
következő aggályokat veti fel. 
3.2.2 Először is, a bevételek általános költségvetési célú felhasználása nemkívánatos, mivel az nem 
szolgálja a pénzügyi stabilitás fokozásának általános célkit űzését. Különösen – figyelemmel a 
javasolt intézkedés nagyságrendjére – a pénzügyi szektor t őkefelhalmozási képességének jelent ős 
romlása gyengítheti t őkemegfelelési helyzetét, ezzel sebezhet őbbé teszi a pénzügyi rendszert az 
esetleges jöv őbeli sokkhatásokkal szemben.  
 Másodszor, az adó visszavetheti a nem-pénzügy i magánszektornak való banki hitelezést és az 
ügyfeleknek felszámított többletköltségeket eredményezhet. Különösen a nem várt adó 
kitermelésére törekv ő bankok emelhetik marzsukat, ezzel drágítva a háztartások és vállalkozások 
hitelfelvételét. Ez viszont még lanyhább bels ő keresletnövekedést eredményezne, késleltetve 
ezáltal a magyar gazdaság talpraállását. 
Harmadszor, az adóteher lényeges emelkedésér e reagálva egyes bankok és más pénzügyi 
intézmények visszafoghatják magyarországi tevé kenységeiket, ezzel tovább csökkentve a 
rendelkezésre álló finanszírozást. 
Végezetül: valamely gazdasági ágazat ilyen, eseti jelleg ű megadóztatása bizonytalanságot kelthet 
az üzleti vállalkozásokban, így káros hatású a hosszú távú növekedésre.  
Az EKB ezen aggályokra figyelemmel nyomatékos an ajánlja a javasolt in tézkedés tekintetében 
átfogó hatásvizsgálat elvégzését. 
3.2.3 A 118. § (7) bekezdése csak a pénzügyi ágazat által 2011-ben fizetend ő adó teljes összegét írja el ő, 
az adó részletszabályainak meghatározása nélkül. Ezen túlmen ően a 118. § (8) bekezdése nem 
határozza meg a pénzügyi ágazatra 2012-ben kirova ndó adó teljes összegét sem. Ezeket az 
intézkedéseket külön törvény fogja megállapítani, ami további jogbizonytalanságot kelt. A jogi 
egyértelm űség és az üzleti környezet kiszámíthatósága érdekében az EKB üdvözöl né a 2011-re és 
2012-re vonatkozó tényleges adóintézkedésnek a törvényjavaslatban történ ő meghatározását.  
 
Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján.   Kelt Frankfurt am Mainban, 2010. augusztus 4. 
[aláírás] 
 
az EKB elnöke 
Jean-Claude TRICHET