A Bizottság intézkedéseket vezetett be a világjárvány hatásainak tompítására. A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezések (CRII és CRII+) kohéziós politikai forrásokat irányítottak az egészségügyi ágazat, a foglalkoztatás, a távmunka és a távoktatás támogatására. A Covid19-cel kapcsolatos, állami támogatásokra vonatkozó ideiglenes válságkeret a vállalkozások (nevezetesen a kis- és középvállalkozások) támogatását, valamint a legkülső régiók foglalkoztatási szintjének megtartását célzó intézkedéseket tett lehetővé, és közülük néhányat a kohéziós célú helyreállítási alap (REACT-EU) társfinanszírozott. A Bizottság például több mint 20 támogatási programot engedélyezett az Azori-szigeteken és Madeirán a munkahelyek és a vállalkozások védelme érdekében. Emellett a REACT-EU 146 millió EUR-t különít el a legkülső régiók számára a tagállamok keretösszegének egy része mellett. Például Franciaország REACT-EU keretösszegének közel egyharmadát (3,9 milliárd EUR-ból 1,2 milliárd EUR-t) a legkülső régiók számára különítették el a zöld és digitális átállás (pl. Wi-Fi Guadeloupe-on) és az infrastruktúra (pl. új iskolák Francia Guyanán) támogatására. A NextGenerationEU központi elemeként a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz a tagállamok ellenálló képességének növelésére, valamint a zöld és digitális átállás támogatására törekszik. A vonatkozó nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek magukban foglalják a legkülső régiókban a széles sávú rendszerekbe, a tiszta energiába és közlekedésbe, az épületek felújításába, a munkaerőpiacra való belépésbe, az oktatásba és képzésbe, a digitalizációba, a szociális lakhatásba, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásba, valamint a katasztrófamegelőzésbe és rezilienciába történő beruházásokat. A portugál terv kifejezetten az Azori-szigeteken és Madeirán az éghajlatváltozás és a digitális átállás finanszírozására különít el forrásokat.

A legkülső régiókat különösen súlyosan érintette a Covid19-válság. A Kanári-szigeteken a fiatalok munkanélkülisége a 2019. évi 35,4 %-ról 2020-ra jelentősen, 57,7 %-ra nőtt. Saint-Martin-en az álláskeresők száma az előző évhez képest 2020 végére több mint 16 %-kal nőtt. 2019 és 2020 között a Kanári-szigeteken 11 %-kal, Madeirán pedig 7 %-kal csökkent a GDP, míg Spanyolországban 7 %-kal, Portugáliában pedig 3 %-kal. A legkülső régiókat is érintették az ellátási lánc zavarai. Ezzel összefüggésben a 2020. évi európai szemeszter keretében az érintett tagállamokat arra ösztönözték, hogy folytassanak célzott szakpolitikákat ezekben a régiókban az egyenlőtlenségek fokozódása kockázatának csökkentése érdekében.

Ez a közlemény figyelembe veszi a 2021. november és július között tartott nyilvános konzultációból, a legkülső régiókkal és a tagállamokkal tartott négy célzott megbeszélésből, a legkülső régiók közigazgatási szerveivel tartott kétoldalú megbeszélésekből, a legkülső régiók elnöki értekezletének 2021. novemberi nyilatkozatából, a tagállamok és a legkülső régiók 2022. januári közös állásfoglalásából, az európai parlamenti állásfoglalásból, a járvány e régiókra gyakorolt hatásáról szóló tanulmányból, valamint a Régiók Bizottsága (RB) és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) véleményéből származó eredményeket. Emellett az Európa jövőjéről szóló konferenciából eredő javaslatokra is épít.

A közlemény ezért – amellett, hogy számos, uniós szinten kidolgozandó kezdeményezést határoz meg – arra ösztönzi e régiókat és tagállamaikat, hogy például a horizontális szakpolitikák és eszközök, többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a kohéziós politikai alapok, valamint a horizontális eszközök, például a technikai támogatási eszköz keretében foglalkozzanak sajátosságaikkal. A közlemény azt is javasolja, hogy fordítsanak különös figyelmet ezekre a régiókra az uniós szintű célok eléréséhez szükséges intézkedések keretében, például a szociális jogok európai pillére és az éghajlat-politika végrehajtásakor.

A legkülső régiók sajátosságait figyelembe veszik a célzott uniós jogszabályok, az alapok és programok. A Bizottság elkötelezett amellett, hogy továbbra is érvényesítse e régiók sajátosságait az uniós jogszabályokban és szakpolitikákban annak érdekében, hogy testreszabott és helyi alapú megközelítések révén előmozdítsa fejlődésüket. Ez a közlemény bemutatja a Bizottság által javasolt kezdeményezéseket, amelyek kiegészítik és támogatják a regionális és nemzeti fellépéseket. A Bizottság különösen erősíteni fogja az ezekkel a régiókkal folytatott párbeszédet, testreszabott támogatást fog nyújtani, és elő fogja segíteni az adminisztratív kapacitás javítását annak érdekében, hogy e régiók teljes mértékben kihasználhassák az uniós szakpolitikákat potenciáljuk kibontakoztatásához.

A bennük rejlő potenciál kiaknázása érdekében néhány legkülső régiónak még mindig alapvető szükségleteket kell kielégítenie, amelyek kulcsfontosságúak az életminőség és a fenntartható fejlődési céloknak való megfelelés szempontjából, például a vízhez, oktatáshoz, egészségügyi ellátáshoz vagy közlekedéshez való hozzáférés terén. Ebben a demográfiai tényezők is kulcsszerepet fognak játszani: mivel Mayotte lakossága várhatóan megháromszorozódik, Francia Guyanában pedig megkétszereződik 2100-ra, e szükségletek ennek megfelelően fognak növekedni . Egyes régiókra, például a Kanári-szigetekre, Francia Guyanára, Mayotte-ra és Saint-Martin-re jelentős nyomás nehezedik a szabálytalan bevándorlás miatt is. Másrészt néhány más legkülső régióban ugyanebben az időszakban a népesség várhatóan jelentősen csökkenni fog amiatt, hogy a fiatalok a jobb lehetőségek reményében kivándorolnak.

A legkülső régiókat nagy általánosságban a szegénység, az írástudatlanság, a munkanélküliség, a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) és a legalacsonyabb iskolai végzettség jellemzi. E régiók némelyikében sokan nem rendelkeznek tiszta vízzel, megfelelő lakhatással, elektromos árammal, oktatással, egészségügyi ellátással, tömegközlekedéssel és internettel.

A helyreállításnak ezért az embereket kell előtérbe helyeznie, közelítve e régiók életminőségét az uniós és nemzeti átlagokhoz. A helyreállításra irányuló erőfeszítéseknek a szegénység enyhítésével, az emberek alapvető szükségleteinek kielégítésével és különösen a gyermekekre és a fiatalokra irányuló lehetőségek teremtésével kell kezdődniük egy integrált megközelítésben, amely magában foglalja a nemzeti politikákat, valamint az alapvető infrastruktúrába, a magas színvonalú közszolgáltatásokba és a közigazgatási kapacitásba való beruházást, uniós szakpolitikákkal és alapokkal kiegészítve. Ebben az összefüggésben fontos támogatni a legkülső régiókat a szociális jogok európai pillérének végrehajtásában és a portói csúcstalálkozón 2030-ra kitűzött, a munkahelyekre, a készségekre és a szegénység csökkentésére vonatkozó célok elérésében.

A szegénység kezelése, az egyenlőség és a befogadás előmozdítása

2019-ben a szegénység kockázatának kitettek aránya 28,5 % volt a Kanári-szigeteken, 31,8 % az Azori-szigeteken és 27,8 % Madeirán, ami jóval meghaladja az uniós és nemzeti átlagokat. A szegénységi ráta Guadeloupe-on (34 %) több mint kétszerese a kontinentális Franciaországban tapasztalható aránynak (14 %). Réunion vidéki területein minden második ember a szegénységi küszöb alatt él. A gyermekek és más veszélyeztetett csoportok, például az idősek jobban ki vannak téve a szegénység kockázatának. 2017-ben például Mayotte-on 10 gyermekből 8, Francia Guyanában pedig 10-ból 6 élt a szegénység kockázatának kitett háztartásban.

Emellett a legkülső régiókban sokkal nagyobb a nemek közötti foglalkoztatási különbség, mint az uniós átlag, és különösen jelentős Mayotte-on, ahol a foglalkoztatott nők aránya körülbelül a fele a férfiakénak (előbbi 23,9 %, utóbbi 41,9 %). Réunion kivételével valamennyi legkülső régióban magasabb a nők körében a munkanélküliség, mint a férfiak esetében. A nők munkaerőpiaci részvételének előmozdítása növelheti a foglalkoztatási rátákat, hozzájárulva ezzel az európai pillér 2030-ra kitűzött 78 %-os foglalkoztatási célkitűzéséhez. Ehhez a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtésére irányuló megfelelő intézkedésekre, valamint jó minőségű koragyermekkori nevelésre és gondozásra, valamint tartós ápolásra-gondozásra van szükség.

Ebben az összefüggésben alapvető fontosságúak a foglalkoztatás, a gondozás, a díjazás és a döntéshozatal terén a nemek közötti különbségek megszüntetésére, valamint a nemi alapú erőszak felszámolására irányuló intézkedések, amint azt az uniós nemi esélyegyenlőségi stratégia is megállapítja. Az EU gyermekjogi stratégiája és az európai gyermekgarancia ütemtervként is szolgálhat a legkülső régiókban élő gyermekek védelmét és jogai érvényesítését célzó kezdeményezésekhez. Az uniós kohéziós politikai alapok – köztük az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) – hozzájárulhatnak e célkitűzések eléréséhez. A 2014–2020-as időszakban például az ERFA 82 millió EUR-t biztosított a gyermekgondozási és szociális létesítmények infrastruktúrájának támogatására Madeirán és az Azori-szigeteken. A legkülső régiókban végrehajtott ESZA+-beruházások segíthetnek a szegénység és a társadalmi kirekesztés kezelésében, valamint élelmiszert és anyagi támogatást nyújthatnak a leginkább rászorulóknak.

A Bizottság a következőkre ösztönzi az érintett tagállamokat és a legkülső régiókat: -célok kitűzése a szociális jogok európai pillérének végrehajtására a legkülső régiókban, hozzájárulva a pillér átfogó céljainak eléréséhez; annak biztosítása, hogy az intézkedések ezzel összefüggésben foglalkozzanak e régiók sajátos kihívásaival; az ERFA és az ESZA+ teljes körű kihasználása, beleértve a legkülső régiók számára elkülönített egyedi kiegészítő forrásokat a pillér célkitűzéseinek, céljainak és intézkedéseinek megvalósítása érdekében, -a nemzeti politikák keretében intézkedések kidolgozása e régiók szegénységének csökkentésére, különös tekintettel a kiszolgáltatott csoportokra, köztük az idősekre; a reformok szegénységre és egyenlőtlenségekre gyakorolt hatásának értékelése, -különös figyelem fordítása a legkülső régiók sajátosságaira az ifjúsági és gyermekgarancia e régiókban történő végrehajtása során, különös tekintettel az európai gyermekgaranciára vonatkozó cselekvési tervekre, -a nemzeti és uniós alapok, és különösen az ESZA+ felhasználása a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitett személyek támogatására, a nemek közötti kiegyensúlyozott munkaerőpiaci részvételre, a fogyatékossággal élő személyek munkaerőpiaci részvételére és társadalmi befogadására, az egyenlő munkafeltételekre, valamint az erőszak áldozatainak védelmére. A Bizottság: -támogatni fogja a legkülső régiókat a szociális jogok európai pillérének végrehajtásában, figyelembe veszi sajátosságaikat a cselekvési terv szerinti kezdeményezésekben, nyomon követi a végrehajtást az európai szemeszter folyamata révén, támogatja az e régiókban történő végrehajtással kapcsolatos magas szintű megbeszéléseket, -értékeli az európai gyermekgaranciát végrehajtó nemzeti cselekvési tervek legkülső régiókkal kapcsolatos dimenzióját annak biztosítása érdekében, hogy ezekben a régiókban a gyermekek ugyanolyan lehetőségekben részesüljenek, mint az EU más részein, és támogatja a bevált gyakorlatok cseréjét, -nyomon követi e régióknak a szegénység csökkentésére, az integrációra és az egyenlőségre, valamint a nőkkel szembeni erőszak megelőzésére és leküzdésére irányuló intézkedéseit, -az ESZA+ intézkedésein keresztül támogatja a társadalmi kirekesztés csökkentését célzó intézkedéseket, nyomon követi a társadalmi befogadást célzó stratégiák végrehajtását (pl. az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférés), -támogatja a legkülső régiók részvételét az európai szociális gazdasági régiók hálózatában és az európai szociális gazdasági küldetések rendszerében.

A megfelelő lakhatáshoz, a vízhez, az internethez, valamint a megfizethető közlekedéshez és energiához való hozzáférés

Egyes legkülső régiókban sok ember nem rendelkezik megfelelő életkörülményekkel, és nem fér hozzá alapvető szolgáltatásokhoz. Francia Guyanában az emberek 53 %-a él túlzsúfolt szálláshelyeken (8 % Franciaország szárazföldi részén), a Mayotte-on található lakásoknak pedig 56 %-a túlzsúfolt. A vízhez való hozzáférés egyes régiókban nem kielégítő: Mayotte-on a háztartások egyharmada nem fér hozzá folyóvízhez, Francia Guyanában a lakosság több mint 30 %-a nem fér hozzá meleg vízhez; Guadeloupe-on az elosztóhálózaton belüli szivárgások miatt nem folyamatos a vízhez való hozzáférés. Az Ukrajna orosz inváziója miatt megjelenő magas energiaárak azzal a veszéllyel járnak, hogy a villamos energia sokak számára megfizethetetlenné válik. A kollektív közlekedés hiánya hatással van a szolgáltatásokhoz, az oktatáshoz és a munkalehetőségekhez való hozzáférésre.

A kohéziós politikai alapok fontos szerepet játszanak ezen alapvető szükségletek némelyikének kielégítésében. A 2014–2020 közötti időszakban például az ERFA és a Kohéziós Alap (KA) 116 millió EUR-val támogatta a fenntartható városi közlekedési, vízügyi és energetikai infrastruktúrát Madeirán és az Azori-szigeteken. A portugál és a francia helyreállítási és rezilienciaépítési tervek előirányoznak szociális lakhatási beruházásokat. Az emberek alapvető szükségleteinek kielégítéséhez jelentős nemzeti beruházásokra van szükség az infrastruktúrába, amelyeket uniós források egészítenek ki. Ennek tükröződnie kell az uniós alapok programozásában és az olyan uniós programok keretében történő finanszírozásra benyújtott pályázatokban, mint az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF).

A Bizottság a következőkre ösztönzi az érintett tagállamokat és a legkülső régiókat: -megfelelő és megfizethető lakhatáshoz, vízhez, villamos energiához, közlekedéshez és internethez való hozzáférés biztosítása; a nemzeti költségvetések és az uniós alapok és eszközök – többek között a kohéziós politikai alapok – közötti szinergiák feltárása; célok meghatározása regionális szinten az alapvető szükségletek kielégítése érdekében. A Bizottság: -az emberek alapvető szükségleteinek kielégítése érdekében támogatja a legkülső régiókat és tagállamaikat a nemzeti költségvetések és a különböző uniós alapok és programok – például az ERFA, az ESZA+, a Kohéziós Alap és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz – közötti szinergiák elérésében.

Az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés

Bár a legkülső régiók egészségügyi rendszerei jelentősen eltérnek egymástól, azokat a nemzeti és uniós átlagoknál alacsonyabb kapacitás és kevesebb egészségügyi szakember jellemzi . A Covid19-világjárvány rámutatott e régiók súlyos sebezhetőségére és elszigeteltségére. Ezeket a régiókban alacsony a várható élettartam, különösen magas a csecsemőhalandóság, emellett a trópusi betegségek kitörése és a szennyezés is probléma. Fontos megerősíteni az egészségügyi kapacitást, javítani az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést, az egészségfejlesztést és a betegségmegelőzést, valamint megerősíteni a világjárványokra való felkészültséget.

A kohéziós politikai alapok és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz támogatást nyújthatnak például az infrastruktúra, a berendezések, az orvosi képzés és a digitális egészségügyi megoldások terén. A francia helyreállítási és rezilienciaépítési terv például a legkülső régiók kórházainak korszerűsítésébe is be fog ruházni. „Az EU az egészségért” program támogathat olyan intézkedéseket, amelyek célja az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés terén fennálló egyenlőtlenségek csökkentése, valamint a válsághelyzetekre való felkészültség, az e-egészségügy, az egészségfejlesztés és a betegségmegelőzés megerősítése. Az Interreg, amely az uniós régiók közötti és a szomszédos nem uniós országokkal folytatott együttműködés kulcsfontosságú eszköze, szintén támogathatja az egészségügyi együttműködést. A Digitális Európa program emellett támogatja a képalkotó és genomikai adatokhoz diagnosztikai és ápolási célból való hozzáférést biztosító digitális infrastruktúrát is.

A Bizottság a következőkre ösztönzi az érintett tagállamokat és a legkülső régiókat: -az egészségügyi rendszerek fejlesztésének és az ellátáshoz való hozzáférésnek a támogatása, e-egészségügyi megoldások kidolgozása az egészségügyi szakemberek hiányának kezelése és az egészségügyi rendszerek digitalizálása érdekében, -részvétel „az EU az egészségért” program keretében végzett tevékenységekben, különösen az egészségügyi egyenlőtlenségek áthidalása, a válsághelyzetekre való felkészültség és reagálás, az e-egészségügy, az egészségfejlesztés és a betegségmegelőzés, az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés és a trópusi betegségek területén, „az EU az egészségért” program intézkedéseiben való részvételük során a legkülső régióik sajátos szükségleteinek figyelembevétele a tagállamok részéről, -együttműködés a Bizottság Egészségügyi Szükséghelyzet-felkészültségi és -reagálási Hatóságával a kritikus fontosságú egészségügyi felszerelések válság idején történő biztosítása érdekében, valamint az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központtal az egészségügyi veszélyekre való felkészültség és reagálás terén, -az Interreg programok használata a regionális medencék egészségügyi együttműködéséhez. A Bizottság: -felkeresi a legkülső régiók érdekelt feleit, hogy bevonja őket az „EU az egészségért” éves munkaprogramok előkészítő munkájába és az azt követő tájékoztató rendezvényekbe, hogy megkönnyítse részvételüket az egyedi fellépésekben, mérlegeli a legkülső régiókra irányuló célzott intézkedéseket; -bevonja a legkülső régiókat a különleges érdeklődésre számot tartó szakpolitikai kezdeményezésekről – például a védőoltásokról, a rákról, a mentális egészségről – folytatott megbeszélésekbe, -felkéri a legkülső régiók nem kormányzati szervezeteit és más érdekelt feleket, hogy csatlakozzanak az egészségpolitikai érdekelt felek platformjához, -javítja az egészségügy hozzáférhetőségét, minőségét és fenntarthatóságát az ESZA+ és az ERFA révén, -a Bizottság Egészségügyi Szükséghelyzet-felkészültségi és -reagálási Hatóságának munkaprogramjaiban kezeli a legkülső régiók sajátos sebezhetőségeit, -támogatja a megelőzéshez, szűréshez, diagnózishoz, kezeléshez és ellátáshoz való egyenlőtlen hozzáférés kérdésével foglalkozó európai rákellenes terv szerinti intézkedések végrehajtását.

A fiatalok lehetőségei: oktatás, képzés, foglalkoztatástámogatás és vállalkozói készség

A legkülső régiókat az ifjúsági munkanélküliség és a képzett munkaerő elvándorlásának nagy aránya sújtja. Az ifjúsági munkanélküliség a Kanári-szigeteken és Mayotte-on meghaladja az 50 %-ot, Guadeloupe, Martinique és Réunion esetében pedig a 40 %-ot, ami jóval magasabb a 16 %-os uniós átlagnál. Ezekben a régiókban különösen magas a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő (NEET-) fiatalok aránya (33,6 % Francia Guyanán és 24,6 % Réunionon, Franciaország és az uniós átlag háromszorosa, illetve kétszerese) és a korai iskolaelhagyók aránya (az Azori-szigeteken 27 %, Portugália 8,9 %-os átlagának háromszorosa).

Ezekben a régiókban az iskolázottsági szint is alacsonyabb. Az írástudatlanság elterjedt a francia legkülső régiókban: régiótól függően a 17 évesek 30–73 %-a olvasási nehézségekkel küzd (ez jóval meghaladja a 9,6 %-os országos átlagot). Ezzel összefüggésben – a 2021. évi nyilvános konzultáció eredményeivel összhangban – az oktatás, a képzés és az egész életen át tartó tanulás támogatása az uniós támogatás prioritásai közé tartozik. A szociális jogok európai pillérének megvalósítására irányuló cselekvési terv célja, hogy 2030-ig a 2019. évi 12,6 %-ról 9 %-ra csökkentse a NEET-fiatalok arányát, különösen foglalkoztatási kilátásaik javítása révén. Az ifjúsági garancia keretében a tagállamok kötelezettséget vállaltak annak biztosítására, hogy a fiatalok az oktatás vagy a munka befejezését követő négy hónapon belül állásajánlatot kapjanak, oktatásban, tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy gyakornoki képzésben részesüljenek.

Ezzel összefüggésben az EU számos eszközzel támogatja a legkülső régiókban a készségfejlesztést. A 2021–2027 közötti időszakban az ESZA+ támogatni fogja a képzést, az iskolaelhagyás megelőzését és a pályaorientációt, az ifjúsági foglalkoztatást, a vállalkozói létet és a vállalkozásalapítást, és a programok előirányzatainak legalább 12,5 %-át a fiatalok támogatására fordítja. A helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek is fontos szerepük van: a francia terv például Guadeloupe és Réunion felsőoktatási intézményeit támogatja. 2014 és 2020 között Martinique-ról közel 25 000 ember vett részt az ESZA által finanszírozott oktatásban és képzésben. Az ESZA+ legkülső régiókra vonatkozó új kiegészítő előirányzata támogatni fogja a szakképzést, a tanulószerződéses gyakorlati képzést, az iskolából a munka világába való átmenetet, a fiatalok foglalkoztatását és mobilitását. Az ESZA+ foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó ága támogathatja a szociális vállalkozások finanszírozáshoz való hozzáférését, valamint a munkaerő mobilitásának fokozását és a foglalkoztatáspolitikák korszerűsítését. Az ezen alap által támogatott új ALMA (Cél, Learn, Master, Achieve) kezdeményezés egy aktív befogadási kezdeményezés, amely a hátrányos helyzetű NEET-fiatalokat támogatja abban, hogy külföldi szakmai tapasztalatot és tapasztalatot szerezzenek a munkaerőpiacra való belépéshez és a társadalomban való részvételhez. A kezdeményezés különösen a vidéki, periférikus és kevésbé fejlett régiókból származó fiatalokat igyekszik bevonni, lehetővé téve számukra, hogy munkával kapcsolatos tanulási tapasztalatokat szerezzenek egy másik tagállamban. Emellett támogathatja a legkülső régiók fiataljainak a szomszédos nem uniós országokba és a kontinensre irányuló mobilitását is.

A 2022-es európai ifjúság éve során indított különböző kezdeményezések – köztük egy, kizárólag a legkülső régiókból származó fiatalokra irányuló új kezdeményezés – is növelni fogják a fiatalok szerepvállalását. Az Erasmus+ program további támogatást nyújt az e régiókból származó diákok számára a külföldi tanuláshoz, ideértve a szomszédos nem uniós országokkal való együttműködést is. 2014 és 2020 között az összes legkülső régióból 28 500 fő vett részt Erasmus+ mobilitási projektekben. Befogadási és sokszínűségi stratégiáján keresztül a Bizottság segíti az e régiókból származó fiatalokat abban, hogy részt vegyenek az Erasmus+ programban és az Európai Szolidaritási Testületben. Emellett fontos támogatni az e régiókból származó fiatal kutatókat, segíteni részvételüket a Horizont Európában, az EU kutatási és innovációs programjában, valamint vonzó foglalkoztatási lehetőségeket teremteni a fiatalok számára a régiójukban. A Bizottság emellett kezdeményezést dolgoz ki az agyelszívással kapcsolatos kihívások enyhítésére és lehetséges megoldásainak azonosítására az EU érintett részeiben, így a legkülső régiókban is.