(4)Az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló ajánlásában a Tanács egyebek mellett azt ajánlotta az euróövezeti tagállamoknak, hogy – többek között helyreállítási és rezilienciaépítési terveik révén – a nemzeti költségvetési politikájuk továbbra is a fenntartható és inkluzív helyreállítás hatékony támogatására irányuljon, és ennek megfelelően koordinálják azt. A Tanács azt az ajánlást is megfogalmazta az euróövezeti tagállamoknak, hogy mozdítsák elő az agresszív adótervezést kezelő szakpolitikákat, hajtsanak végre hatékony aktív munkaerőpiaci intézkedéseket, erősítsék meg az inkluzív, minőségi oktatási és képzési rendszereket, fejlesszék vagy adott esetben igazítsák ki a szociális védelmi rendszereket, kövessék nyomon a vállalkozásoknak nyújtott szakpolitikai támogatási csomagok hatékonyságát, valamint a beruházásokat és a tőke újraallokálását akadályozó szűk keresztmetszetek kezelése érdekében erősítsék meg a nemzeti intézményi kereteket. Végezetül a tanácsi ajánlás a makroszintű pénzügyi stabilitás biztosítását, a hitelcsatornák fenntartását, valamint a bankunióval és a digitális euróval kapcsolatos munka folytatását ajánlotta.

(2)A Tanács 2019. július 9-én és 2020. július 20-án és 2022. július 12-én az európai szemeszter keretében ajánlásokat intézett Hollandiához. A Tanács azt ajánlotta Hollandiának, hogy a háztartások esetében csökkentse a hitelfinanszírozás adóelőnyét és a lakáspiaci torzulásokat, biztosítsa, hogy a nyugdíjrendszer második pillére átláthatóbb, a nemzedékek között igazságosabb és a sokkhatásokkal szemben ellenállóbb legyen, valamint hajtson végre a háztartások rendelkezésére álló jövedelem növelésére irányuló intézkedéseket. Ezenkívül azt ajánlották Hollandiának, hogy csökkentse az alkalmazottakkal nem rendelkező önfoglalkoztatók ösztönzőit, ugyanakkor mozdítsa elő az önfoglalkoztatók megfelelő szociális védelmét, kezelje a színlelt önfoglalkoztatás jelenségét, és csökkentse a rugalmas és ideiglenes foglalkoztatásra irányuló ösztönzőket. Hollandiának azt ajánlották továbbá, hogy átfogó szemléletben erősítse az egész életen át tartó tanulást, enyhítse a Covid19-válság foglalkoztatási és társadalmi hatásait, kezelje a munkaerő- és szakemberhiányt, valamint fejlessze a továbbképzési és átképzési lehetőségeket, különösen a munkaerőpiac peremén lévők és az inaktívak számára elérhető lehetőségeket. Hollandia számára azt ajánlották, hogy ütemezze előre és ösztönözze a köz- és magánberuházásokat, és összpontosítsa a beruházásokat a zöld és digitális átállásra, különös tekintettel a digitális készségekre. A Tanács azt ajánlotta továbbá, hogy Hollandia fokozza az energiahálózati infrastruktúrába történő kiegészítő beruházásokat és egyszerűsítse tovább a megújuló energiaforrásokra alkalmazandó engedélyezési eljárásokat, javítsa az energiahatékonyságot, különösen az épületekben, valamint gyorsítsa fel a fenntartható közlekedésbe és a fenntartható mezőgazdaságba irányuló beruházásokat. Ezenkívül azt ajánlották Hollandiának, hogy biztosítsa az egészségügyi rendszer rezilienciáját, többek között a munkaerőhiány kezelése és az e-egészségügyi eszközök bevezetése révén. Az ajánlások között szerepelt továbbá a pénzmosás elleni keret hatékony felügyeletének és végrehajtásának biztosítása is. Hollandia részére azt az ajánlást is megfogalmazták, hogy 2022-ben kövessen támogató költségvetési irányvonalat. Végezetül Hollandiát annak biztosítására kérték, hogy a nemzeti finanszírozású folyó kiadások növekedése 2023-ban legyen összhangban az összességében semleges költségvetési irányvonallal, figyelembe véve az energiaár-emelkedésnek leginkább kitett háztartásoknak és vállalkozásoknak, valamint az Ukrajnából menekülőknek nyújtott ideiglenes és célzott támogatás fenntartását. Ezen országspecifikus ajánlások végrehajtása terén a helyreállítási és rezilienciaépítési terv benyújtásakor elért haladás vizsgálata alapján a Bizottság megállapítja, hogy a költségvetési irányvonalra vonatkozó ajánlást 2022-ben maradéktalanul végrehajtották. Jelentős előrelépés történt a küldetésorientált kutatásba való beruházásokra, az agresszív adótervezésre, valamint a Covid19-válság gazdasági és társadalmi hatásainak enyhítésére vonatkozó ajánlások tekintetében.

(8)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének a) pontjával és V. mellékletének 2.1. kritériumával összhangban a terv nagymértékben („A” minősítés) átfogó és kellően kiegyensúlyozott választ jelent a gazdasági és társadalmi helyzetre, ezáltal megfelelően hozzájárul az említett rendelet 3. cikkében említett hat pillér mindegyikéhez, és figyelembe veszi a konkrét kihívásokat és az érintett tagállam pénzügyi allokációját.

(9)A terv olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek mind a hat pillérhez hozzájárulnak, és a terv számos komponense egyidejűleg több pillérre is kiterjed. Ez a megközelítés elősegíti azt, hogy az egyes pillérekkel átfogóan, koherens módon foglalkozzanak. Az energiával és az éghajlattal kapcsolatos intézkedések révén a helyreállítási és rezilienciaépítési terv nagy hangsúlyt fektet a zöld átállásra. A fenntartható energia arányának növelését – többek között a zöldhidrogén-termelés fokozását és a tengeri szélenergia fejlesztése előtti akadályok megszüntetését – ösztönző intézkedések várhatóan előmozdítják a zöld átállást. A zöld átállást a kibocsátásmentes hajók fejlesztése és használata, valamint a klímasemleges légi közlekedés fejlesztése is segíti. A terv célja továbbá a biológiai sokféleség helyreállítása és a nitrogénlerakódás csökkentése, ami a Hollandia előtt álló egyik fő környezeti kihívás. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan átfogóan hozzájárul a digitális pillérhez olyan intézkedésekkel, amelyek előmozdítják az innovatív technológiákat és a digitális készségeket. A közigazgatásban – beleértve az igazságszolgáltatást is – használt információs technológiák korszerűsítése a digitális oktatásra és az e-egészségügyre vonatkozó intézkedésekkel párosulva elősegíti a digitális átállás felgyorsítását.

(10)A terv számos eleme alkalmas az intelligens és fenntartható növekedés elősegítésére, az európai iparstratégiával összhangban. A terv számos olyan intézkedést – többek között a lakás- és munkaerőpiaci reformokat – tartalmaz, amelyek célja a termelékenység és a növekedés közép- és hosszú távú fokozása. A terv a munkaerőpiacot, az oktatást és a nyugdíjrendszert érintő strukturális intézkedések révén a társadalmi kohézió erősítését irányozza elő. Az oktatás és képzés területén hozott fontos intézkedések közé tartoznak az alap- és középfokú oktatás relevanciájának növelését célzó intézkedések, különösen a digitális erőforrások használata révén. Végezetül a kedvezőtlen sokkhatások enyhítése és a válságokra való jobb reagálás érdekében a helyreállítási és rezilienciaépítési terv olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek várhatóan hozzájárulnak az egészségügyi rendszer rezilienciájának javításához, ideértve az ápolás-gondozási ágazat akut humánerőforrás-hiányából eredő kockázat kezelését is.

Az országspecifikus ajánlásokban azonosított kihívások összességének vagy jelentős részének kezelése

(11)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és V. mellékletének 2.2. kritériumával összhangban a terv várhatóan hozzájárul a Hollandiának címzett releváns országspecifikus ajánlásokban, beleértve azok költségvetési vonatkozásait és az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke alapján megfogalmazott ajánlásokat is, valamint a Bizottság által az európai szemeszter keretében hivatalosan elfogadott más releváns dokumentumokban azonosított kihívások összességének vagy jelentős részének eredményes kezeléséhez („A” minősítés).

(12)A terv a zöld és a digitális átállásba történő beruházásokat támogató intézkedéseket tartalmaz, hozzájárulva ezzel a kapcsolódó országspecifikus ajánlásoknak való megfeleléshez. A digitális átállással kapcsolatban a terv a kutatást és innovációt előmozdító intézkedéseket tartalmaz, amelyek célja a mesterséges intelligenciába (MI) és a kvantumtechnológiába irányuló magánberuházások ösztönzése. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv olyan intézkedéseket is tartalmaz, amelyek célja a zöld átállásba történő beruházások fokozása, többek között a tengeri szélerőműparkok fejlesztése előtt álló akadályok felszámolása, a zöld hidrogén támogatása és a hőszivattyúk elterjedésének ösztönzése révén. Emellett a megújuló energiaforrásokból származó további kapacitások kiépítését az „Energiatörvény” révén megvalósuló átfogó reform is támogatja, amely jogi keretet biztosít a rendszerüzemeltetők által megvalósítandó beruházásokhoz, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a hálózat elbírja a megújuló energiaforrásokból előállított energia szállításában várható növekedést. A tiszta és hatékony energiatermelésre és -felhasználásra való átállást tovább erősíti egy fiskális zöldítési reformcsomag, amelynek célja, hogy a polgárok és a vállalkozások magatartását a zöld átállás támogatása irányába terelje. Emellett jelentős pénzügyi keretösszeget különítettek el az épületek energiahatékonyságának javítására.

(13)A terv két olyan beruházást tartalmaz, amelyek közvetlenül a nitrogénkibocsátás hatásának mérséklésére és kiváltó okainak kezelésére irányulnak. Ezek az intézkedések várhatóan kedvező hatással lesznek a biológiai sokféleség helyreállítására és támogatják a fenntarthatóbb mezőgazdaságra való átállást Hollandiában. Emellett a tervbe fontos beruházásokat és reformokat foglaltak a fenntartható közúti, vasúti, légi és vízi közlekedés támogatása érdekében. A lakáshiány orvosolása érdekében a terv – elsősorban a megfizethető lakásokra összpontosítva – a lakáskínálat javítására törekszik. A tervben szereplő nyugdíjreform célja a nyugdíjrendszer második pillére legfontosabb sebezhetőségeinek kezelése a generációk közötti méltányosság, az átláthatóság és a sokkhatásokkal szembeni reziliencia tekintetében.

(14)A helyreállítási és rezilienciaépítési terv számos, a munkaerőpiac megerősítését célzó intézkedést tartalmaz, és ezáltal foglalkozik a vonatkozó országspecifikus ajánlásokkal. Először is, különböző munkaügyi reformok – például a kötelező rokkantsági biztosítás bevezetése és a színlelt önfoglalkoztatás kezelésére irányuló intézkedések – várhatóan hozzájárulnak az alkalmazottak nélküli önfoglalkoztatói státusz ösztönzőinek csökkentéséhez, valamint az önfoglalkoztatók és az alkalmazottak közötti versenyfeltételek kiegyenlítéséhez. Másodszor, a helyreállítási és rezilienciaépítési terv olyan beruházásokat foglal magában, amelyek célja a továbbképzési és átképzési lehetőségek megerősítésének támogatása. Harmadszor, a helyreállítási és rezilienciaépítési terv az oktatási rendszer különböző szintjeire kiterjedően a tanárok és a diákok digitális képességeibe való beruházás, valamint a mesterséges intelligenciával és a kvantumtechnológiával kapcsolatos posztgraduális és posztdoktori kutatások finanszírozása révén hozzájárul az információs és kommunikációs technológiákkal (IKT) foglalkozó szakemberek hiányának kezeléséhez. A terv olyan beruházásokat is tartalmaz, amelyek várhatóan hozzájárulnak az ápolási-gondozási ágazatban egészségügyi válság idején tapasztalható humánerőforrás-hiány csökkentéséhez. Ilyen intézkedés például a korábbi egészségügyi szakemberekből álló nemzeti tartalékállomány felállítása, valamint az intenzív ellátási kapacitás növelése. Emellett olyan intézkedéseket is terveznek, amelyek célja, hogy az e-szolgáltatások használata révén lehetővé tegyék a távegészségügyi ellátást, és megerősítsék az egészségügyi intézmények közötti és a kutatási célokat szolgáló adatcserét.

(15)A helyreállítási és rezilienciaépítési terv több olyan reformot is tartalmaz, amelyek az agresszív adótervezés hatékonyabb kezelésére irányulnak, különösen az alacsony adómértéket alkalmazó adójogrendszerekbe irányuló osztalék-, kamat- és jogdíjfizetésekre kivetett forrásadó bevezetése révén, valamint azokban a helyzetekben, amelyek a visszaélés elleni holland rendeletek értelmében adózási visszaélésnek minősülnek. A pénzmosás elleni küzdelem terén a közelmúltban hozott intézkedések kiegészítéseként a helyreállítási és rezilienciaépítési terv a bűnözők pénzmosási tevékenységét akadályozó és a nyomozási és büntetőeljárási kapacitást megerősítő intézkedéseket is tartalmaz.

(16)A helyreállítási és rezilienciaépítési terv jó alapot biztosít a további lakás- és munkaerőpiaci reformokhoz, valamint a digitális készségekre is kiterjedő készségfejlesztésbe történő további beruházásokhoz, különösen a munkaerőpiac peremén lévők és az inaktívak készségeinek fejlesztése terén.

(17)A világjárványra adott azonnali költségvetés-politikai válasszal kapcsolatos ajánlások Hollandia helyreállítási és rezilienciaépítési tervének hatályán kívül esőnek tekinthetők, mindazonáltal Hollandia 2020-ban, 2021-ben és 2022-ben a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésével összhangban általában megfelelően és kielégítően reagált a gazdaság költségvetési eszközökkel történő támogatására vonatkozó azonnali igényre.

(18)A helyreállítási és rezilienciaépítési terv számos egymást kölcsönösen erősítő reformot és beruházást tartalmaz, amelyek hozzájárulnak a Tanács által az európai szemeszter keretében 2019-ben, 2020-ban és 2022-ben Hollandiának címzett országspecifikus ajánlásokban felvázolt gazdasági és társadalmi kihívások összességének vagy jelentős részének hatékony kezeléséhez, különösen a zöld, a digitális és az energetikai átállás, a nyugdíjrendszer, a munkaerőpiac, a lakáspiac, az agresszív adótervezés és az egészségügy területén.

(19)A fent említett kihívások kezelésével a helyreállítási és rezilienciaépítési terv várhatóan hozzájárul az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásokban 2019-ben, 2020-ban és 2022-ben azonosított egyensúlyhiányok korrekciójához is, különös tekintettel a magas magánadóssággal és a jelentős folyófizetésimérleg-többlettel kapcsolatos sebezhetőségekre.

A növekedési potenciálhoz, a munkahelyteremtéshez, valamint a gazdasági, társadalmi és intézményi rezilienciához való hozzájárulás

(20)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének c) pontjával és V. mellékletének 2.3. kritériumával összhangban a terv várhatóan jelentős hatást gyakorol („A” minősítés) a növekedési potenciál megerősítésére, a munkahelyteremtésre, valamint Hollandia gazdasági, társadalmi és intézményi rezilienciájára, hozzájárulva a szociális jogok európai pillérének végrehajtásához, többek között a gyermekekre és a fiatalokra vonatkozó szakpolitikák előmozdítása révén, valamint a Covid19-válság gazdasági és társadalmi hatásának enyhítéséhez, ezáltal fokozva az Unión belüli gazdasági, társadalmi és területi kohéziót és konvergenciát.

(21)A Bizottság szolgálatai által készített szimulációk azt mutatják, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési terv az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz többi intézkedésével együtt 2026-ig potenciálisan 0,4–0,6 %-kal növelheti Hollandia GDP-jét, figyelmen kívül hagyva a strukturális reformok lehetséges pozitív hatását, amely jelentős lehet. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv korlátozott mértékben várhatóan hozzájárul a foglalkoztatáshoz is. A növekedésre és a termelékenységre közép- és hosszú távon gyakorolt legjelentősebb tartós pozitív hatások várhatóan az oktatással, a kutatás-fejlesztéssel és a holland gazdaság digitalizációjával kapcsolatos intézkedésekből, valamint az energia- és munkaerőpiacok reformjából erednek.

(22)A terv reform- és beruházáscsomagot terjeszt elő az oktatás területén, és a munkaerőpiaci szabályozást is megújítja. Ezek az intézkedések várhatóan kezelni fognak bizonyos kihívásokat ezeken a területeken, és különböző módokon hozzájárulnak a szociális jogok európai pillérének végrehajtásához. A munkaerőpiaci reformok a színlelt önfoglalkoztatás visszaszorítására és az önfoglalkoztatók szociális védelmének javítására irányuló intézkedések révén várhatóan hozzájárulnak a munkavállalók és az önfoglalkoztatók közötti egyenlő versenyfeltételek biztosításához. Az oktatásra szánt további források a fiatalokat kívánják kedvezőbb helyzetbe hozni olyan beruházások révén, amelyek célja a diákok és a tanárok digitális készségeinek fejlesztése, valamint a tanulási folyamathoz kapcsolódó, mesterséges intelligencián alapuló megoldások fejlesztése. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglalt lakáspiaci reformoktól és a megfizethető lakhatásra és az energiahatékonyságra irányuló beruházásoktól a társadalmi kohézió erősödése is várható.

(23)Hollandia zöld és digitális átállást támogató intézkedései várhatóan hozzájárulnak a rezilienciához, az innovációhoz és a fenntarthatósághoz. Kiváltképp a közigazgatás és a logisztika további digitalizálására irányuló beruházások fogják várhatóan növelni a rezilienciát. A gazdaság dekarbonizációját ösztönző reformok ás a megújulóenergia-termelésbe és az energiahatékonyságba történő beruházások várhatóan támogatni fogják a zöld átállást, és csökkentik a külföldről származó fosszilis energiától való függésből eredő sebezhetőségeket, és ezáltal javítják a rezilienciát. A nyugdíjrendszer második pillérének reformja várhatóan hozzájárul a nyugdíjalapok sokkhatásokkal szembeni rezilienciájához. Emellett az intézményi reziliencia javulásához az agresszív adótervezés kezelésére és a pénzmosás elleni hatékony küzdelemre irányuló intézkedések is hozzájárulnak.

(24)A digitális infrastruktúra és a fenntartható mobilitás javítását célzó intézkedések várhatóan fokozzák a konvergenciát és a területi kohéziót. A vasútra és az intelligens mobilitásra irányuló beruházások az ország egész területét lefedik, és azoktól a közlekedési hálózatok fokozottabb integrációja várható. A digitális készségek fejlesztésére irányuló beruházások várhatóan előmozdítják a területi kohéziót azáltal, hogy a társadalom szélesebb része számára tesznek elérhetővé olyan munkalehetőségeket, amelyek már nem kötődnek a városokban található irodahelyiségekhez.

A jelentős károkozás elkerülése