[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 05.01.2006

COM(2005) 685 végleges

2005/0265 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

a létesítő okiratuk szerint valamely tagállamban székhellyel rendelkező és a szabályozott piacra bevezetett részvényű vállalatok részvényeseinek szavazati joggyakorlásáról és a 2004/109/EK irányelv módosításáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

Bevezetés

Kontextus

A hatékony vállalatirányítás elengedhetetlen előfeltétele a részvényesek döntésekben való részvétele. Azon uniós polgároknak azonban, akik egy másik tagállamban székhellyel rendelkező, tőzsdén jegyzett vállalat részvényeit birtokolják, gyakran igen komoly problémákkal kell szembenézniük, amikor e részvényekhez kapcsolódó szavazati jogaikat kívánják gyakorolni, és esetenként olyan akadályokba ütköznek, amelyek gyakorlatilag lehetetlenné teszik a szavazást. Napjainkban a befektetők jellemzően értékpapír-közvetítőknél nyitott számlákon tartják részvényeiket, akik viszont saját számláikat más értékpapír-közvetítőknél és más országok központi értékpapír letétkezelőinél tartják. A részvényesek jogai a tagállamokban olyan jogi konstrukciókon alapulnak, amelyek nem képesek mindig tökéletesen megfelelni a közvetett részvénytulajdonlás e modern formájának. A közvetítők határokon átnyúló láncolata ezért nemcsak a kibocsátó és a részvényesek közötti kommunikációt, hanem a szavazási eljárást is bonyolultabbá teszi.

E probléma fontossága az elmúlt években jelentősen megnövekedett és tovább nő, ahogy a tőkebefektetések határokon átnyúló jellege erősödik, ezt pedig tovább ösztönzi az integrált európai és azon túli pénzügyi piacok létrehozása irányába mutató fejlődés. A külföldi befektetők növekvő részesedése a részvénytulajdonban már most azzal fenyeget, hogy a tőzsdén jegyzett uniós vállalatok passzív részvényesek tulajdonába kerülnek. Ezenfelül a határokon átnyúló szavazás előtt álló jogi akadályok megakadályozzák az egyedi határon túli kisrészvényeseket, hogy olyan eszközöket használjanak, amelyek lehetővé tennék szavazati joguk olcsó és egyszerű gyakorlását.

Ezért a „ Társasági jog korszerűsítéséről és a vállalatirányítás javításáról az Európai Unióban ” címet viselő cselekvési tervében a Bizottság annak a véleményének ad hangot, hogy szükség van a részvényesek határokon átnyúló joggyakorlásának megkönnyítésére. Nemcsak azt ismerte el a Bizottság, hogy a közgyűlésen való részvételnek és a közgyűléshez kapcsolódó más jogoknak nyitottnak kell lenniük a részvényesek előtt azok EU-n belüli székhelyétől függetlenül, hanem azt is, hogy számos, a határokon átnyúló szavazáshoz kapcsolódó speciális probléma vár megoldásra.

A meglévő közösségi szintű szabályok nem elégségesek e célkitűzés eléréséhez. Az átláthatósági irányelv [1] 17. cikke előírja a kibocsátóknak egyes, a közgyűlés szempontjából lényeges információk és dokumentumok rendelkezésre bocsátását. Mindazonáltal ezeket az információkat és dokumentumokat a kibocsátó saját tagállamában kell elérhetővé tenni, és a 17. cikk nem tesz említést az elérhetővé tétel időpontjáról és módjáról. Az átláthatósági irányelv 17. cikkének általános rendelkezései nem foglalkoznak tehát azokkal a speciális nehézségekkel, amelyekkel a nem honos részvénytulajdonosok találják szemben magukat, ha a közgyűlés előtt kívánnak hozzájutni az információkhoz. Ezenfelül az átláthatósági irányelv azokra az információkra összpontosít, amelyeket a kibocsátónak a piac előtt fel kell fednie, ezért nem foglalkozik magával a részvénytulajdonosok szavazási folyamatával.

2004 szeptemberétől decemberéig, valamint 2005 májusától júliusáig a Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság két nyilvános konzultációt bonyolított le a részvénytulajdonosok jogainak megerősítéséről, különösen ami a határokon átnyúló kontextust illeti. E konzultációk célja az érdekelt felek véleményének megismerése volt a határokon átnyúló szavazás főbb akadályairól, valamint azokról a lehetséges minimumszabályokról, amelyeket a Bizottság e téren javasolhat. Mindkét konzultáció során valamennyi érdekcsoportból nagyszámú válasz érkezett a piaci résztvevőktől, amelyekből a vitára bocsátott intézkedések jelentős támogatottságára lehet következtetni.

E kezdeményezés célkitűzései

Az empirikus bizonyítékokból és a nyilvános konzultációk válaszaiból kiderül, hogy a befektetők határokon átnyúló szavazásának legfőbb akadályai fontossági sorrendben a következők: a részvények közgyűlés előtti zárolásának követelménye (akkor is, ha ez nem befolyásolja a részvények ez időszak alatti kereskedelmét), a közgyűlés szempontjából lényeges információkhoz való bonyolult és késedelmes hozzáférés, valamint a határokon átnyúló szavazás összetettsége, különösen a meghatalmazott útján történő szavazás esetén. A részvényzárolás és a meghatalmazott útján történő szavazás összetettsége ugyancsak jelentős hatást gyakorol a határokon átnyúló szavazás költségeire.

A meglévő, a szavazási folyamatot akadályozó korlátozások megszüntetéséhez módosítani kell az ide vonatkozó nemzeti jogszabályokat. A határokon átnyúló szavazási folyamatok hatékony egyszerűsítéséhez és a tagállamok közötti egyenlőtlenségek csökkentéséhez a legmegfelelőbb eszköznek az irányelv tűnik, amely a határokon átnyúló szavazási folyamatok főbb akadályainak megszüntetésére törekszik, és a részvénytulajdonosok közgyűlésen lévő bizonyos jogaira összpontosít. A nyilvános konzultációk tárgyát képező egyéb témák, mint például az értékpapír-kölcsönzés, letéti jegyek vagy a nyelvhasználatra vonatkozó szabályok bizottsági ajánlás részét képezhetnék.

Ez az irányelvre vonatkozó javaslat ezért az alábbi célkitűzéseket követi:

1. Annak biztosítása, hogy valamennyi közgyűlés kellő időben összehívásra kerül , és hogy valamennyi, a közgyűlés elé terjesztendő dokumentum időben elérhető, székhelytől függetlenül valamennyi részvénytulajdonosnak lehetővé téve ezáltal az átgondolt döntést és szavazatuk időben történő leadását.

2. A részvényzárolás valamennyi formájának felszámolása. Ehelyett olyan fordulónapos rendszert kell létrehozni, amely alapján meghatározható, hogy egy adott részvénytulajdonos jogosult-e a közgyűlésen való részvételre és a szavazásra.

3. A közgyűlésen való elektronikus részvétel valamennyi jogi akadályának elhárítása. Amennyiben a kibocsátó úgy dönt, hogy elektronikus eszközöket bocsát részvényesei rendelkezésére, akkor az nagyban megkönnyítheti az aktív részvénytulajdonosok közgyűlésen való tevékeny részvételét. A technológia azonban nem eléggé fejlett ahhoz, hogy minden esetben megfelelő biztonsági garanciák mellett tegye lehetővé az aktív elektronikus részvételt, és e berendezések bevezetése igen költséges. Ezért nem kell kötelezővé tenni a kibocsátóknak, hogy részvényeseik számára ilyen lehetőség biztosítsanak.

4. A nem honos részvénytulajdonosoknak egyszerű, a közgyűlésen való részvétel nélküli szavazás lehetővé tétele (meghatalmazott útján történő szavazás, távolléti szavazás, vagy utasítások alapján történő szavazás).

Az egyes cikkek ismertetése

I. fejezet: Általános rendelkezések

1. cikk – Tárgy és hatály

A hatály – tekintettel az irányelv célkitűzésére, vagyis hogy megkönnyítse a részvénytulajdonosok szavazati joggyakorlását a közgyűlésen – a részvénykibocsátókra korlátozódik. A fogalommeghatározás magában foglalja az európai részvénytársaságokat (SE-k) is, amelyeket az európai részvénytársaságok statútumának[2] 10. cikke értelmében úgy kell tekinteni, mintha a székhelye szerinti tagállam jogával összhangban alapított részvénytársaság lennének.

A (2) bekezdés lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy mentesítsék az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokat (ÁÉKBV-ket) az irányelv hatálya alól, tekintve, hogy az azokra vonatkozó speciális követelmények máshol vannak rögzítve[3]. Amennyiben élnek ezzel a lehetőséggel, a javasolt szövegezés kizárja, hogy az ÁÉKBV-ket ezen irányelv alkalmazásában kibocsátóknak tekintsék, viszont nem akadályozza meg őket abban, hogy más vállalatok részvénytulajdonosaiként élvezzék az előírások előnyeit.

2. cikk – Fogalommeghatározások

A részvénytulajdonosok c) pontban szereplő fogalommeghatározása kizárólag az átláthatósági irányelv 2. cikke (1) bekezdése e) pontja (i) és (ii) alpontjainak szövegezését veszi át, kizárva ezzel hatálya alól a letéti jegyek birtokosait. Bár a letéti jegyeket birtokló befektetőknek elvileg szintén joguk lenne határozni a letéti jegyek mögött meghúzódó részvényekhez kapcsolódó szavazati jogok gyakorlásáról, azonban a letéti jegyek birtokosainak fogalommeghatározásba történő felvétele önmagában nem járna szükségszerűen ezzel a következménnyel, mivel a letéti jegyek a gyakorlatban gyakran letétkezelő bankok, nem pedig a befektetők birtokában vannak. Ezenfelül a letéti jegyekre vonatkozó kibocsátási megállapodások tartalma igen eltérő, ami a szavazati jogokat illeti, és ezek a különbségek általában hatással vannak a letéti jegyek árára is. Ezért megfelelőbbnek tűnik ezzel a kérdéssel egy különálló ajánlás keretében foglalkozni, amely figyelembe tudja venni ezen eszköz jellegzetességeit.

Az e) pont tartalmazza a „meghatalmazás” kifejezés fogalommeghatározását, amely jelenleg nem bír azonos jelentéssel valamennyi tagállamban. Néhány tagállamban a meghatalmazás a szavazati jog gyakorlására korlátozódik, és így az átfogóbb felhatalmazáshoz teljes körű ügyvédi meghatalmazásra van szükség. Más tagállamokban ezzel szemben a meghatalmazás a részvénytulajdonos valamennyi, közgyűléshez kapcsolódó jogát lefedi. A javaslat ez utóbbi alternatívát alkalmazza. A meghatalmazással felhatalmazott személyre (akit a gyakorlatban gyakran a „meghatalmazás birtokosának” hívnak) az irányelv a „meghatalmazott” kifejezéssel hivatkozik (lásd a javaslat 10. cikkét).

3. cikk – Szigorúbb nemzeti követelmények

Az irányelv minimális harmonizációra törekszik. Olyan minimumszabályokat vezet be, amelyek biztosítják, hogy a részvénytulajdonosok kellő időben hozzáférjenek a közgyűléshez kapcsolódó teljes körű információkhoz, és rendelkezésükre álljanak egyszerűsített, a közgyűlésen való megjelenést nem igénylő szavazási módok. A tagállamok szabadon megtarthatnak vagy bevezethetnek a részvénytulajdonosokra nézve kedvezőbb előírásokat.

4. cikk – A részvénytulajdonosokkal szembeni azonos bánásmód

Ez a cikk az átláthatósági irányelv 17. cikkének (1) bekezdésében foglalt alapelvet alkalmazza a részvénytulajdonosok ezen irányelvre vonatkozó javaslat által lefedett jogaira.

II. fejezet: A részvénytulajdonosok közgyűlése

5. cikk – Értesítés a közgyűlésről

Az 5. cikk kötelezi a kibocsátót, hogy a címzettnek értesítést küldjön a közgyűlésről, amely tartalmazza a közgyűléshez kapcsolódó alapvető információkat. A jelenleg érvényes mechanizmus alapján a látra szóló részvények esetében a címzett általában a központi értékpapír letétkezelő (CSD), míg a névre szóló részvények esetében a nyilvántartott részvénytulajdonos. A címzettek és a közvetett befektetők számára ezzel lehetővé válik, hogy a közgyűlésről szóló értesítésben szereplő forrásokból hozzáférjenek a (3) bekezdésben rögzített kiegészítő információkhoz.

6. cikk – A közgyűlés napirendjének kiegészítéséhez és határozattervezet előterjesztéséhez való jog

A közgyűlés napirendjének kiegészítéséhez és határozattervezet előterjesztéséhez való jog lehetővé teszi a részvénytulajdonosok számára, hogy döntő mértékben befolyásolják a közgyűlést. Ez a jog általában meghatározott minimális arányú vagy számú részvénnyel rendelkező részvénytulajdonosok számára van fenntartva. A meglévő küszöbértékek közül néhány aránytalanul magas. Ez a cikk ezért alapvetően megerősíti a közgyűlés napirendjének kiegészítéséhez és határozattervezet előterjesztéséhez való jogot ((1) bekezdés), és közösségi szinten meghatározza a küszöb lehetséges maximális értékét, hogy ezzel csökkentse az egyes tagállamokban jelenleg alkalmazott értékeket. Mindazonáltal azokban az esetekben, ahol a nemzeti jogszabályokban a küszöbérték alacsonyabb az itt javasoltnál, a 6. cikk – lévén minimális harmonizációs előírás – természetesen nem tekintendő úgy, mint ami ezeket a tagállamokat a küszöbérték emelésére ösztönzi. Ezenfelül ez a cikk előírja, hogy a módosított napirendet és az új határozatokat el kell juttatni a részvénytulajdonosokhoz. Ez szükségessé teszi a napirendhez fűzendő új témák és az előterjesztendő határozattervezetek a közgyűlés előtt kellő idővel történő benyújtását. Mindazonáltal az erre vonatkozó határidő meghatározása a tagállamok hatáskörében marad.

7. cikk – Részvétel a közgyűlésen

Az (1) bekezdés értelmében a részvények zárolásának valamennyi formája tilos. A részvényzárolás elriasztja a befektetőket a szavazástól, mivel már több nappal a közgyűlés előtt megakadályozza őket részvényeik eladásában. Az ilyen zárolási időszakokhoz kapcsolódó pénzügyi kockázat igen magas a zárolási időszak alatti esetleges piaci ingadozások miatt. A tapasztalatok azt mutatják, hogy az olyan részvényzárolási megállapodások, amelyek a részvények és szavazatok utólagos összeegyeztetése mellett megengedik a részvények zárolási időszak alatti értékesítését, nem jelentenek megfelelő megoldást. Ennek egyik oka, hogy a befektetők nem értik a rendszer működését és sok esetben nincsenek tudatában, hogy a zárolási időszak alatt lehetőségük van részvényeik értékesítésére. Ezenfelül az összeegyeztetési eljárás nehézkes, magában hordozza a hiba veszélyét, amelynek eredményeképpen szavazatokat hagyhatnak figyelmen kívül.

A (2) bekezdés lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy követelményként olyan fordulónapos rendszert vezessenek be, amelytől függővé tehető a közgyűlésen való részvétel. A közgyűlés előkészítésére vonatkozó eljárások, és ebből következően az időzítési szükséglet tagállamonként jelentősen különböznek; éppen ezért nem tűnik helyénvalónak közösségi szintű egységes fordulónap bevezetése. Ezért a javaslat (3) bekezdése a nemzeti jog hatáskörébe utalja e határidőknek a közgyűlést megelőző maximum 30 napos időszakon belüli meghatározását, valamint az eljárás részleteinek rögzítését. Mindazonáltal a gyakorlatban egyes részvénytulajdonosok részvételének és szavazásának megakadályozását elkerülendő, az irányelv egyértelműen rögzíti, hogy sem a nemzeti jogszabályok, sem az alapszabályzat nem írhat elő aránytalan formai követelményeket a tulajdonlás bizonyítására.

8. cikk – Részvétel a közgyűlésen elektronikus eszközök segítségével

Ez a cikk előírja valamennyi, az elektronikus részvételt akadályozó korlát felszámolását. A részvénytulajdonosok személyazonosságának megállapításához és az elektronikus kommunikáció biztonságos voltához kapcsolódó követelmények azonban nem tekinthetők az elektronikus részvétel elé emelt akadálynak, amennyiben arányosak a célkitűzéssel.

9. cikk – Kérdésfeltevési jog

A közgyűlés a legfőbb fórum, ahol a részvénytulajdonosok gyakorolhatják jogaikat és véleményt nyilváníthatnak, ezért lehetővé kell tenni számukra, hogy a közgyűlésen kérdést intézzenek a vezetőséghez. A kérdésfeltevési jognak azonban nem lenne gyakorlati értelme, ha – figyelemmel a gyűlés rendes lefolyásának és az üzleti érdekek bizalmas voltának vagy védelmének biztosításához szükséges intézkedésekre is – a kibocsátó nem lenne köteles megválaszolni a kérdéseket. Nem szükséges válaszolni, ha a részvénytulajdonos könnyedén hozzájuthat a szóban forgó információhoz, mivel azt a kibocsátó pl. honlapján, „gyakran ismételt kérdések” formájában hozzáférhetővé tette. Határokon átnyúló kontextusban lehetővé kell tenni a személyes jelenlét nélküli, pl. legalább a postai úton történő kérdésfeltevést, és az elektronikus eszközök használata elé sem gördíthetők akadályok. A kérdésekre adott valamennyi választ székhelyüktől függetlenül minden részvénytulajdonos számára könnyedén hozzáférhetővé kell tenni – ez különösen a kibocsátó honlapján történő közzététel révén valósítható meg.

10. cikk – Meghatalmazott útján történő szavazás

Az (1) bekezdés célja, hogy – kivéve a meghatalmazás birtokosának jogképességére vonatkozó követelményt – valamennyi, azon személyekre vonatkozó létező korlátozást megszüntessen, akik meghatalmazást kaphatnak. Azon tagállamok, amelyek nem alkalmaznak ilyen korlátozásokat, semmiféle negatív következményt nem tapasztaltak a közgyűléseken. Mindazonáltal indokolt lehet bizonyos fokú korlátozás, ha a meghatalmazás birtokosa olyan helyzetben van, amely összeférhetetlenséghez vezethet. Ilyen esetekben a tagállamok a meghatalmazás birtokosának kinevezését függővé tehetik a hivatalos szavazási utasítások kibocsátásától.

A közgyűlések szabályszerű lefolyása érdekében a (2) bekezdés előírja, hogy egy részvénytulajdonos csak egy meghatalmazást adhat teljes szavazati jogára vonatkozóan. Egy meghatalmazott azonban több részvénytulajdonos meghatalmazását is birtokolhatja. Következésképpen a több részvénytulajdonos nevében eljáró meghatalmazottak számára lehetővé kell tenni, hogy bármely határozattal kapcsolatban – a részvénytulajdonosok által nekik adott, egymással esetleg ütköző utasításokkal összhangban – megosztva adják le a szavazatokat.

A (3) bekezdés egyértelműen rögzíti, hogy a meghatalmazás birtokosa alapvetően ugyanazon jogokkal rendelkezik a közgyűléssel kapcsolatban, mint amelyekkel a részvénytulajdonos rendelkezne. Ez azonban az egy részvénytulajdonos, vagy több, azonos szavazati utasítást adó részvénytulajdonos nevében eljáró meghatalmazottakra korlátozódik. A több, egymással ellentétes szavazási utasítást adó részvénytulajdonost képviselő meghatalmazottak szerepe a szavazásra korlátozódik.

11. cikk – Meghatalmazottak kinevezése

A 11. cikk értelmében tilos aránytalanul nehézkes formai követelményeket támasztani a meghatalmazással és az utasítások adásával szemben. A kibocsátónak azonban megfelelőképpen biztosnak kell lennie a részvénytulajdonos és a meghatalmazott személyazonosságát illetően. Ezért a tagállamoknak lehetőségük van követelményeket támasztani, vagy engedélyezni a kibocsátóknak, hogy követelményeket támasszanak a részvénytulajdonosok és a meghatalmazottak személyazonosságának igazolására vonatkozóan, ezeknek azonban minden esetben arányosnak kell lenniük.

12. cikk – Távolléti szavazás

Amennyiben a részvénytulajdonosok névre szóló részvényeket birtokolnak és ismertek a vállalat előtt, a szavazás legegyszerűbb és legolcsóbb módja továbbra is a postai úton történő szavazás. Ezért e részvénytulajdonosoknak biztosítani kell ezt a lehetőséget. A kibocsátók emellett továbbra is szabadon biztosíthatnak elektronikus szavazási lehetőséget, akár az interneten keresztül, akár más módon.

13. cikk – Szavazás utasítások alapján

Az (1) bekezdés rendelkezik arról, hogy a befektetők nevében üzleti céllal részvényeket birtokló természetes vagy jogi személyek ezeket a részvényeket egyedi vagy gyűjtőszámlákon tarthatják. Az egyedi számlák átláthatóbbak és lehetővé teszik a szavazatok nyomon követését, de fenntartásuk költségesebb, mint a gyűjtőszámláké, amelyeken több ügyfél részvényeit gyűjtik. Az egyedi és a gyűjtőszámla közötti választási lehetőséget azért kell fenntartani, mert – a fenti okokból – az egyedi és a gyűjtőszámla különböző befektetők számára vonzó. A gyűjtőszámlák költséghatékonysági okokból elsősorban az egyedi befektetők számára vonzóak.

A (2) bekezdés rögzíti, hogy a gyűjtőszámlák esetében a szavazatok leadása nem képezheti úgynevezett újbóli regisztráció tárgyát, vagyis a közvetítőnek nem kell a közgyűlés előtt ideiglenesen felfednie a központi letétkezelő előtt befektetőinek személyazonosságát ahhoz, hogy gyakorolhassa a szóban forgó részvényekhez kapcsolódó szavazati jogokat. Ez a költséges és időigényes eljárás még létezik néhány tagállamban.

A (3) bekezdés biztosítja, hogy az (1) bekezdésben említett természetes vagy jogi személyeknek lehetőségük legyen az érintett részvényekhez kapcsolódó szavazati jog gyakorlására, amennyiben a befektetők ellátták őket szavazati utasítással. Jelenleg ez nem minden jogrendszerben van így. A pénzügyi közvetítőknek minimális időszakon keresztül meg kell őrizniük az utasításokat arra az esetre, ha a szavazatokkal kapcsolatban vita merülne fel.

A (4) bekezdés biztosítja az egy kibocsátó részvényeit több befektető nevében gyűjtőszámlán tartó természetes vagy jogi személyek számára a jogot, hogy szavazataikat a befektetők által adott utasításoknak megfelelően megosszák.

Az (5) bekezdés rendelkezik arról, hogy amennyiben valamely természetes vagy jogi személy különböző befektetők nevében került részvényesként regisztrálásra, lehetővé kell tenni számára, hogy e befektetők mindegyike vagy az általuk kinevezett személyek részére meghatalmazást bocsásson ki. Ez eltérést jelent a 10. cikk (1) bekezdésében szereplő általános szabálytól.

14. cikk – Szavazatszámlálás

Ez a cikk rögzíti, hogy a szavazatok számlálása során bármely határozattal kapcsolatban leadott minden szavazatot figyelembe kell venni. Ez biztosítja, hogy a szavazás eredménye teljes mértékben átláthatóvá teszi a részvénytulajdonosok elképzeléseit. Szükség van rá azon befektetők miatt is, akiknek meg kell bizonyosodniuk róla, hogy a vállalat tényleg figyelembe vette szavazataikat.

15. cikk – Tájékoztatás a közgyűlés után

A szavazás eredményét gyakran közzéteszik a közgyűlésen. Az eredményeket azonban azon – különösen a nem honos – részvénytulajdonosok számára is hozzáférhetővé kell tenni, akik nem vettek részt a közgyűlésen. Ez nem jár többletköltséggel a kibocsátó számára, ha honlapján teszi közzé a szavazás eredményét.

III. fejezet: Záró rendelkezések

17. cikk – Módosítások

A 17. cikk az azonos tárgyú rendelkezések megkettőzésének elkerülése érdekében az átláthatósági irányelv 17. cikkének módosításáról rendelkezik. Ezért a cikk azon részei, amelyekkel a jelenlegi javaslat is foglalkozik (korábbi (2) bekezdés a) és b) pontja) törlésre kerültek az új 17. cikkben. Mindazonáltal nem kell az egész cikket hatályon kívül helyezni, mivel nemcsak a közgyűléssel kapcsolatban nyújtandó információkkal foglalkozik, hanem tágabb értelemben valamennyi, a részvénytulajdonosok és az átláthatósági irányelv 10. cikkében említett személyek rendelkezésére bocsátandó információval.

2005/0265 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

a létesítő okiratuk szerint valamely tagállamban székhellyel rendelkező és a szabályozott piacra bevezetett részvényű vállalatok részvényeseinek szavazati joggyakorlásáról és a 2004/109/EK irányelv módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[4],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[5],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[6],

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárással összhangban[7],

mivel:

5. „A társasági jog korszerűsítése és a vállalatirányítás javítása – cselekvési terv” című 2003. május 21-i, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett közleményében[8] a Bizottság rámutatott, hogy új, testre szabott kezdeményezésekre van szükség a szabályozott piacon jegyzett vállalatok részvénytulajdonosai jogainak erősítésére, és hogy a határokon átnyúló szavazáshoz kapcsolódó problémákat sürgősen meg kell oldani.

6. 2004. április 21-i állásfoglalásában[9] az Európai Parlament támogatásáról biztosította a Bizottságot a részvénytulajdonosok jogainak erősítésére vonatkozó törekvéseiben, különösen a következők kiterjesztése révén: átláthatósági szabályok, a meghatalmazás útján történő szavazási jog, a közgyűlésen elektronikus eszközök révén való részvétel lehetősége, valamint a határokon átnyúló szavazati joggyakorlás biztosítása.

7. A szavazati jogot tartalmazó részvények tulajdonosai számára lehetővé kell tenni, hogy gyakorolhassák e jogukat, feltéve, hogy azt a részvények vásárlásakor fizetett ár tükrözi. Ezenfelül a részvénytulajdonosok általi tényleges ellenőrzés a hatékony és eredményes vállalatirányítás előfeltétele, ezért azt ösztönözni kell és meg kell könnyíteni. Ezért a tagállamok jogszabályait e témában összehangoló intézkedésekre van szükség. Fel kell számolni azokat az akadályokat (például a szavazati jog gyakorlásának a részvények zárolásától való függővé tétele), amelyek visszatartják a részvénytulajdonosokat a szavazástól.. Mindazonáltal ez az irányelv nem érinti a kollektív befektetési vállalkozások által kibocsátott, értékesített vagy vásárolt részesedésekre vonatkozó meglévő közösségi jogszabályokat.

8. A jelenlegi közösségi jogszabályok nem elegendőek e célkitűzés eléréséhez. A szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról szóló, 2004. december 15-i 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[10] kötelezi a kibocsátókat egyes, a közgyűlés szempontjából fontos információk és dokumentumok közzétételére abban a tagállamban, ahol a kibocsátó honos. Ezenfelül a 2001/34/EK irányelv azokra az információkra összpontosít, amelyeket a kibocsátónak a piac előtt fel kell fednie, ennek megfelelően nem foglalkozik magával a részvénytulajdonosok szavazási folyamatával.

9. A jegyzett európai részvénytársaságok részvényeinek jelentős hányadát olyan részvénytulajdonosok birtokolják, akik nem e vállalatok létesítő okiratában szereplő székhely tagállamában honosak. A nem honos részvénytulajdonosok számára lehetővé kell tenni, hogy ugyanolyan könnyedén gyakorolhassák a közgyűléshez kapcsolódó jogaikat, mint a vállalat székhelye szerinti tagállamban honos részvénytulajdonosok. Ez megköveteli azon akadályok megszüntetését, amelyek gátolják a nem honos részvénytulajdonosok közgyűléshez kapcsolódó információkhoz való hozzáférését és a szavazati jogok közgyűlésen való személyes megjelenés nélküli gyakorlását. Ezen akadályok megszüntetése azon honos részvénytulajdonosok számára is kedvező, akik nem tudnak vagy nem vesznek részt a közgyűlésen.

10. A részvénytulajdonosoknak lakóhelyüktől függetlenül lehetővé kell tenni a közgyűlésen vagy azt megelőzően, jól tájékozottan történő szavazást. Valamennyi részvénytulajdonos számára elegendő időt kell biztosítani a közgyűlésen előterjesztésre szánt dokumentumok tanulmányozására, és annak eldöntésére, hogyan szavaznak részvényeikkel. Ezért kellő időben értesítést kell küldeni a közgyűlésről, és a részvénytulajdonosoknak időben rendelkezésére kell bocsátani azon témákra vonatkozó teljes körű információt, amelyeket elfogadásra előterjesztenek a közgyűlésen. A részvénytulajdonosoknak alapvető joga, hogy kiegészítsék a közgyűlés napirendjét, határozatot terjesszenek elő és a napirendi pontokhoz kapcsolódó kérdéseket tegyenek fel. Élni kell a modern technológiák nyújtotta lehetőségekkel, amelyek segítségével az információk azonnal elérhetővé és hozzáférhetővé tehetők, többek között a szavazás eredményének közgyűlés utáni közzététele során.

11. A részvénytulajdonosoknak választási lehetőséget kell biztosítani olyan egyszerű eszközök között, amelyek segítségével a közgyűlésen való részvétel nélkül tudják leadni szavazatukat. A közgyűlésen való személyes részvétel nélküli szavazás nem sújtható más korlátozással, mint ami a személyazonosság igazolásához és a kommunikáció biztonságos voltához szükséges. Fel kell számolni a meglévő korlátozásokat, amelyek a távolból vagy meghatalmazás útján történő szavazást nehézkessé és költségessé teszik.

12. Mivel a meghozandó intézkedés célkitűzését, vagyis annak lehetővé tételét, hogy a részvénytulajdonosok a Közösségen belül bárhol ténylegesen élhessenek jogaikkal, a tagállamok nem tudják a meglévő közösségi jogszabályok alapján megfelelő módon megvalósítani, és az – az intézkedések mérete és hatása miatt – jobban megvalósítható közösségi szinten, a Közösség a Szerződés 5. cikkében rögzített szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben szereplő arányosság elvével összhangban ez az irányelv nem lép túl azon, ami az említett célkitűzések eléréséhez szükséges.

13. Az azonos tárgyú rendelkezések megkettőzésének elkerülése érdekében a 2004/109/EK irányelvet módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk Tárgy és hatály

1. Ez az irányelv rögzíti a létesítő okiratuk szerint valamely tagállamban székhellyel rendelkező és a szabályozott piacra bevezetett részvényű kibocsátók közgyűlés é n történő szavazati joggyakorlásra vonatkozó követelményeket.

2. A tagállamok mentességet adhatnak ezen irányelv alól az alábbi kibocsátóknak:

i) kollektív befektetési vállalkozások a 85/611/EGK irányelv[11] 1. cikke (2) bekezdésének értelmében, és

ii) olyan vállalkozások, amelyeknek kizárólagos célja a köz által nyújtott tőke kollektív befektetése, amelyek a kockázatmegosztás elve alapján működnek és amelyek alapbefektetéseik egyik kibocsátójában sem kívánnak jogi vagy irányítási ellenőrzést szerezni, feltéve, hogy e kollektív befektetési vállalkozásokat az illetékes hatóságok engedélyezték és ellenőrzik, valamint hogy a 85/611/EGK irányelv értelmében letéteményesi feladatokat látnak el.

2. cikkFogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

14. „kibocsátó”: a közjog vagy a magánjog hatálya alá tartozó olyan jogalany, beleértve az államot is, amelynek részvényeit bevezették valamely szabályozott piacra;

15. „szabályozott piac”: a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[12] 4. cikke (1) bekezdésének 14. pontja értelmében vett piac;

16. „részvénytulajdonos”: bármely, a közjog vagy a magánjog hatálya alá tartozó olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely a következőket birtokolja:

i) a kibocsátó részvényeit saját nevében és saját számláján;

ii) a kibocsátó részvényeit saját nevében, de más természetes vagy jogi személy megbízásából;

17. „hitelintézet”: a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[13] 1. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében vett vállalkozás;

18. „meghatalmazás”: természetes vagy jogi személy részvénytulajdonos általi felhatalmazása a részvénytulajdonos egyes vagy összes jogainak közgyűlésen való gyakorlására az ő nevében és érdekében;

19. „gyűjtőszámla”: olyan értékpapírszámla, amelyen az értékpapírokat különböző természetes vagy jogi személyek nevében tartják.

3. cikkSzigorúbb nemzeti követelmények

A tagállamok az ezen irányelvben szereplő követelményeknél szigorúbb követelményeket támaszthatnak a területükön létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kibocsátókkal szemben.

II. FEJEZET: A RÉSZVÉNYTULAJDONOSOK KÖZGYűLÉSE

4. cikk A részvénytulajdonosokkal szembeni azonos bánásmód

A kibocsátó köteles azonos bánásmódot biztosítani minden olyan részvénytulajdonosnak, akik a közgyűlésen való részvétel és szavazás tekintetében azonos helyzetben vannak.

5. cikkÉrtesítés a közgyűlésről

1. Az Európai Parlament és a Tanács 2004/25/EK irányelve[14] 9. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül a kibocsátó köteles a közgyűlést első ízben összehívó értesítést a gyűlést legalább 30 naptári nappal megelőzően kiküldeni.

2. Az (1) bekezdésben említett értesítés legalább a következő adatokat tartalmazza:

a) a gyűlés helyére, idejére és tervezett napirendjére vonatkozó pontos adatok;

b) azon eljárások pontos és egyértelmű leírása, amelyeknek a részvénytulajdonosoknak meg kell felelniük a közgyűlésen való részvételhez és szavazáshoz, ide értve az alkalmazandó fordulónapot is;

c) azon eszközök pontos és egyértelmű leírása, amelyek a részvénytulajdonosok rendelkezésére állnak a közgyűlésen való részvételhez és szavazáshoz. Alternatívaként megadható, hol érhető el a szóban forgó információ;

d) arra vonatkozó adatok, hol és hogyan érhető el a közgyűlésen elfogadásra előterjeszteni szándékozott határozat és az azt alátámasztó dokumentumok teljes, rövidítetlen szövege;

e) azon internetes oldal címére vonatkozó adat, amelyen a (3) bekezdésben említett információk közzétételre kerülnek.

3. A kibocsátó az (1) bekezdésben rögzített határidőn belül legalább az alábbi információt közzéteszi internetes oldalán:

a) az (1) bekezdésben említett értesítés;

b) a részvények és szavazati jogok teljes száma;

c) a (2) bekezdés d) pontjában említett határozat és azt alátámasztó dokumentumok szövege;

d) a postai úton és meghatalmazott útján történő szavazáshoz használandó nyomtatványok.

A d) pontban szereplő nyomtatványok helyett alternatívaként megadható a honlapon, hogy hol és hogyan szerezhetők be a nyomtatványok.

6. cikkA közgyűlés napirendjének kiegészítéséhezés határozattervezet előterjesztéséhez való jog

1. Mind az egyenként, mind a kollektívan eljáró részvénytulajdonosoknak jogában áll kiegészíteni a közgyűlés napirendjét és határozattervezetet előterjeszteni a közgyűlésen.

2. Amennyiben a közgyűlés napirendjének kiegészítéséhez és határozattervezet előterjesztéséhez való jog gyakorlásának feltétele, hogy a részvénytulajdonos vagy részvénytulajdonosok a kibocsátó részvénytőkéjében minimális részesedéssel rendelkezzenek, ez az előírt minimális részesedés nem haladhatja meg a kibocsátó részvénytőkéjének 5 %-a, vagy 10 millió EUR névérték közül a kisebbet.

3. Az (1) bekezdésben említett jogokat a közgyűlést megelőzően kellő időben kell gyakorolni, lehetővé téve ezzel más részvénytulajdonosok számára, hogy a közgyűlés előtt hozzáférjenek a módosított napirendhez vagy a javasolt határozathoz, vagy megkapják azokat.

7. cikkRészvétel a közgyűlésen

1. A közgyűlésen való részvételi és szavazati jog nem képezheti olyan feltétel tárgyát, amely megköveteli a részvénytulajdonostól, hogy a részvényeket a közgyűlés előtt letét, illetve egyéb eszköz révén hitelintézetnél vagy más gazdálkodó egységnél zárolja, még akkor sem, ha a zárolás nincs hatással a részvényekkel való kereskedés lehetőségére.

2. Valamely kibocsátó közgyűlésén való részvételi és szavazati jog feltétele lehet, hogy a szóban forgó közgyűlés előtt bizonyos időpontban a természetes vagy jogi személynek bizonyítania kell, hogy az adott kibocsátó részvényének birtokosa.

Az erre vonatkozó bizonyítékkal szemben csak olyan követelmények támaszthatók, amelyek a részvénytulajdonos személyazonosságának igazolásához szükségesek, és csak olyan mértékben, amennyiben arányosak a személyazonosság biztosításával.

3. A (2) bekezdés első albekezdésében említett határidőt a tagállamok határozzák meg az abban a tagállamban létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező kibocsátók közgyűléseire vonatkozóan.

Ez a határidő azonban nem lehet korábban, mint 30 naptári nappal a közgyűlés előtt.

Minden tagállam közli az így meghatározott határidőt a Bizottsággal, amely az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi a határidőket.

8. cikkRészvétel a közgyűlésen elektronikus eszközök segítségével

A tagállamok nem tiltják meg a részvénytulajdonosok elektronikus eszközök segítségével való részvételét a közgyűlésen.

Tilosak azok a követelmények, amelyek akadályozzák vagy akadályozhatják a részvénytulajdonosok elektronikus eszközök segítségével való részvételét a közgyűlésen, kivéve, amennyiben a részvénytulajdonosok személyazonosságának igazolásához és a kommunikáció biztonságos voltának biztosításához szükségesek, és arányosak a személyazonosság biztosításával.

9. cikkKérdésfeltevési jog

1. A részvénytulajdonosoknak jogában áll szóban kérdést feltenni a közgyűlésen, és/vagy írásos vagy elektronikus formában a közgyűlés előtt.

2. A kibocsátó megválaszolja a részvénytulajdonosok által hozzá intézett kérdéseket, figyelemmel azokra az intézkedésekre, amelyeket a tagállamok hoznak, vagy amelyek meghozatalát lehetővé teszik a kibocsátók számára a közgyűlés és annak előkészületei rendes lefolyásának, valamint az üzleti érdekek bizalmas voltának és védelmének biztosítása érdekében. A kérdés megválaszoltnak minősül, ha a vonatkozó információ rendelkezésre áll a kibocsátó internetes oldalán "gyakran ismételt kérdések” formájában.

3. Az (1) bekezdésben említett részvénytulajdonosi kérdésekre adott válaszokat valamennyi részvényes számára hozzáférhetővé kell tenni a kibocsátó internetes oldalán.

10. cikkMeghatalmazott útján történő szavazás

1. Minden részvénytulajdonosnak jogában áll, hogy bármely más természetes vagy jogi személyt meghatalmazottnak nevezzen ki, hogy az nevében részt vegyen és szavazzon a közgyűlésen. A meghatalmazottként eljáró személyre vonatkozóan szabható egyetlen követelmény, hogy jogképesnek kell lennie.

Mindazonáltal a tagállamok a meghatalmazottak jogait a szavazati jogok gyakorlására korlátozhatják abban az esetben, ha:

a) üzleti, rokoni vagy egyéb kapcsolatban állnak a kibocsátóval,

b) a kibocsátó ellenőrző részvényesei,

c) a kibocsátó, vagy annak valamely ellenőrző részvényese vezetőségének tagjai.

A részvénytulajdonos közgyűlésenként csak egy személyt nevezhet ki, hogy nevében meghatalmazottként járjon el.

2. A meghatalmazottként eljáró személy több részvénytulajdonostól kaphat meghatalmazást, az általa így képviselt részvénytulajdonosok száma korlátlan. Amennyiben a meghatalmazott több részvénytulajdonostól kapott megbízást, bármely határozat kapcsán leadhat egymással ellentétes szavazatokat, és/vagy tartózkodhat a szavazástól az általa képviselt részvénytulajdonosoktól kapott szavazási utasításoknak megfelelően.

3. A meghatalmazott ugyanazon felszólalási és kérdésfeltevési jogokkal rendelkezik a közgyűlésen, mint amelyekkel a részvénytulajdonos rendelkezne, hacsak a részvénytulajdonos az utasításokban másképp nem rendelkezik.

11. cikkMeghatalmazottak kinevezése

1. A meghatalmazottak kinevezése, valamint az, hogy a részvénytulajdonos szavazási utasításokat bocsát ki a meghatalmazott részére, nem képezheti formai követelmények tárgyát, kivéve a részvénytulajdonos és a meghatalmazott személyazonosságának megállapításához feltétlenül szükséges követelményeket.

2. A meghatalmazottak kinevezhetők elektronikus eszközökkel, amennyiben a kinevező hitelesítéséhez és a meghatalmazott személyazonosságának igazolásához feltétlenül szükséges – az elektronikus aláírástól különböző – követelmények betartásra kerülnek.

3. A tagállamok által alkalmazott, (1) és (2) bekezdésben szereplő követelményeknek arányban kell állniuk a célkitűzésekkel.

12. cikkTávolléti szavazás

1. Bármely szabályozott piacon jegyzett vállalat részvénytulajdonosának lehetővé kell tenni a közgyűlést megelőzően postai úton történő szavazást, amennyiben a részvénytulajdonos személyazonosságának igazolásához szükséges és az e célkitűzéssel arányban álló követelmények betartásra kerülnek

2. A tagállamok megtiltanak minden olyan követelményt és korlátozást, amely akadályozza a részvényekhez kapcsolódó szavazati jogok elektronikus úton történő gyakorlását a közgyűlésen fizikailag jelen nem lévő részvénytulajdonosok esetében, kivéve a részvénytulajdonosok személyazonosságának igazolásához és az elektronikus kommunikáció biztonságos voltának biztosításához szükséges, és a célkitűzéssel arányban álló követelményeket.

13. cikkSzavazás utasítások alapján

1. A tagállamok biztosítják, hogy a jogszabályaik alapján más természetes vagy jogi személy nevében üzleti céllal értékpapírok birtoklására jogosult természetes vagy jogi személyek ezeket az értékpapírokat egyedi vagy gyűjtőszámlákon tarthatják.

2. Amennyiben a részvényeket gyűjtőszámlán tartják, nem megengedett annak előírása, hogy átmenetileg egyedi számlákon regisztrálják őket annak érdekében, hogy a hozzájuk kapcsolódó szavazati jogok gyakorolhatók legyenek a közgyűlésen.

3. Az (1) bekezdésben említett személyeket nem lehet akadályozni a más természetes vagy jogi személyek nevében birtokolt részvényekhez kapcsolódó szavazatok leadásában, feltéve, hogy a szóban forgó másik természetes vagy jogi személytől erre utasítást kaptak. Az (1) bekezdésben említett természetes vagy jogi személy az utasításokat legalább egy évig megőrzi.

4. Amennyiben az (1) bekezdésben említett természetes vagy jogi személy gyűjtőszámlán tartja ugyanazon kibocsátó részvényeit, lehetővé kell tenni számára, hogy az egyes részvényekhez kapcsolódóan különbözőképpen szavazzon.

5. Eltérve a 10. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében foglaltaktól, az (1) bekezdésben említett, az értékpapírokat gyűjtőszámlán tartó természetes vagy jogi személynek joga van meghatalmazást adni minden olyan személynek, akinek a nevében a gyűjtőszámlán részvényeket tart, vagy bármely, e személy által kinevezett harmadik félnek.

14. cikkSzavazatszámlálás

A szavazatok számlálása során bármely, a közgyűlésen elfogadásra előterjesztett határozattal kapcsolatban leadott minden szavazatot figyelembe kell venni.

15. cikkTájékoztatás a közgyűlés után

1. A kibocsátó a közgyűlést követő, 15 naptári napnál nem hosszabb időszakon belül közzéteszi internetes oldalán a közgyűlésen előterjesztett valamennyi határozattal kapcsolatos szavazás eredményét.

2. A szavazás eredményének minden egyes határozat esetében legalább azon részvények számát kell tartalmaznia, amelyek tekintetében a szavazás történt, valamint az egyes határozatok mellett, illetve ellene szóló szavazatok arányát.

III. FEJEZET: ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

16. cikk Átültetés

1. A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb [2007. december 31-ig] megfeleljenek. Haladéktalanul eljuttatják a Bizottsághoz az említett rendelkezések szövegét, valamint az említett rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelést leíró táblázatot.A tagállamok által jóváhagyott rendelkezések hivatkozást tartalmaznak ezen irányelvre, vagy hivatalos közzétételük alkalmával ilyen hivatkozással jelennek meg. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

2. A tagállamok eljuttatják a Bizottsághoz nemzeti joguk azon legfontosabb rendelkezéseit, amelyeket a jelen irányelv hatálya alá tartozó területen jóváhagynak.

17. cikkMódosítások

A 16. cikk (1) bekezdésében szereplő időponttal a 2004/109/EK irányelv 17. cikke a következőképpen módosul.

1. A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

“2. A kibocsátó gondoskodik arról, hogy a részvénytulajdonosoknak a jogaik gyakorlásához szükséges összes eszköz és információ a rendelkezésre álljon a székhely szerinti tagállamban, valamint gondoskodik az adatok teljességének megőrzéséről. A kibocsátó elsősorban:

i) képviselőjeként egy pénzintézetet jelöl ki, amelyen keresztül a részvényesek pénzügyi jogaikat gyakorolhatják; valamint

ii) bejelentéseket tesz közzé vagy körleveleket köröztet az osztalékok kiutalásáról és kifizetéséről, illetve az új részvények kibocsátásáról, ideértve a részvények kiosztására, jegyzésére, érvénytelenítésére vagy átváltására vonatkozó rendelkezésekkel kapcsolatos információkat is.”

2. A (4) bekezdésben a „(2) bekezdés c) pontjában” kifejezés helyébe a „(2) bekezdés i) pontjában” kifejezés lép.

18. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő [huszadik] napon lép hatályba.

19. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

[1] A szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról szóló, 2004.12.15-i 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, HL L 390., 2004.12.31., 38. o.

[2] Az európai részvénytársaság (SE) statútumáról szóló, 2001.10.8-i 2157/2001/EK tanácsi rendelet, HL L 294., 2001.11.10., 1. o.

[3] Különösen a legutóbb a 2001/107/EK és 2001/108/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvekkel (HL L 41., 2002.2.13., 20. és 34. o.) módosított, az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1985.12.20-i 85/611/EGK tanácsi irányelvben.

[4] HL C […]., […], […]. o.

[5] HL C […]., […], […]. o.

[6] HL C […]., […], […]. o.

[7] HL C […]., […], […]. o.

[8] COM(2003) 284 végleges

[9] HL C 104., 2004.4.30., 67 o.

[10] HL L 390., 2004.12.31., 38. o.

[11] HL L 375, 1985.12.31., 3. o.

[12] HL L 145., 2004.4.30., 1. o.

[13] HL L 126., 2000.5.26., 1. o.

[14] HL L 142., 2004.4.30., 12. o.