*A befejezendő projektek közé tartoznak az olyan projektek is, amelyek az engedélyeztetés fázisában vagy már folyamatban vannak, illetve azok, amely reálisan befejezhetők a jelzett időszak végéig.

E megközelítés sikere kezd érzékelhetővé válni. Az energetikai infrastruktúra vonatkozásában körülbelül 30 közös érdekű projekt zárul le vagy lesz folyamatban 2018 végén. Az összesen 173 projektből a tervek szerint további 47 fontos projekt fejeződik be 2020 körül. Ugyanakkor sok közös érdekű projekt még nem indult el: mind a villamosenergia-infrastruktúra, mind a földgáz-infrastruktúra vonatkozásában a projektek mintegy fele esetében késedelem figyelhető meg jellemzően az engedélyezési folyamat során, vagy gyakran kerül sor a menetrend megváltoztatására a kereskedelmi életképességgel vagy a jövőbeli igényekkel kapcsolatos bizonytalanság miatt.

Eddig is magasak voltak és továbbra is magasak az ahhoz kapcsolódó beruházási szükségletek, hogy létrejöjjön a teljes európai energiahálózat, amelyben minden tagállam összekapcsolt hálózattal rendelkezik, és védelmet élvez az energiaellátás hirtelen bekövetkező zavarai esetén. Az ilyen beruházások időben történő végrehajtása és a szükséges infrastruktúrák kiépítése érdekében az Európai Unió 2013-ban elfogadta a transzeurópai energiahálózatokra vonatkozó iránymutatásokról szóló rendeletet . Ezt kísérte az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz , amely a transzeurópai energetikai, közlekedési és telekommunikációs hálózatok fejlesztésének pénzügyi támogatására jött létre.

Az összekapcsolt villamosenergia- és gázhálózatok az energiaellátás biztonsága szempontjából is alapvető szerepet játszanak. A megfelelően integrált hálózatok nemcsak a legjobb garanciát nyújtják az egyes tagállamok legnagyobb infrastruktúráját érintő lehetséges zavarok ellensúlyozására, hanem több szállítási lehetőséget és ezáltal versenyképesebb árakat nyújtanak a nemzeti piacokon. Ugyanakkor Európának a fogyasztót kell az energiarendszer középpontjába állítania, többek között az elosztó hálózatok megerősítése és intelligensebbé tétele révén.

A múlt év végén elfogadott „Tiszta energia minden európainak” csomag biztosítja a legfejlettebb jogi keretet a tiszta energiára való átálláshoz, illetve a tiszta energiába való beruházások elősegítéséhez a munkahelyteremtés és a gazdasági növekedés érdekében. Európa hálózati infrastruktúrájának ugyanezzel a sebességgel ugyanebbe az irányba kell fejlődnie, hogy maradéktalanul támogassa az energiarendszer ilyen átalakítását. Ez annál inkább is fontos, mert a megújuló energiaforrásokból származó villamos energia növekvő aránya miatt a hálózat stabilitásának megőrzése érdekében nagyobb arányú, határokon átnyúló cserére lesz szükség. Ebben az összefüggésben a tagállamok közötti szorosabb regionális együttműködés a megújuló energiaforrások és a hálózati infrastruktúra optimálisabb használatához vezethet.

Globális szinten Európa továbbra is vezető szerepet játszik a Párizsi Megállapodáshoz való nagyszabású hozzájárulásunk tekintetében, valamint – az energiaunió helyzetéről szóló harmadik jelentésben leírtaknak megfelelően – az energiarendszer átalakításának gyakorlati megvalósításában. Az összekapcsolt európai hálózat hozzá fog járulni az energiaunió végső céljainak megvalósításához, és biztosítani fogja a megfizethető, biztonságos és fenntartható energiát valamennyi európai számára.

Az Európai Unió által az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz keretében nyújtott pénzügyi támogatás lényeges szerepet kap néhány olyan kulcsfontosságú, a villamos energiával és a földgázzal kapcsolatos közös érdekű projekt megvalósításában, amely regionális szinten jelentős társadalmi és gazdasági előnyökkel jár, de amelynek költségeit a piac nem tudná egyedül viselni. A program fontos szerepet játszik a magánbefektetések mobilizálásának lehetővé tételében. 74 közös érdekű projekt végrehajtásához kapcsolódóan összesen 93 fellépés került kiválasztásra és kapott támogatást 1,6 milliárd EUR értékű munkálatokra és tanulmányokra (az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz összesen 5,35 milliárd EUR nagyságú energetikai költségvetéséből).

Az uniós kohéziós alapok, különösen az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) is támogatják az intelligens energiával kapcsolatos tárolási és átviteli rendszereket. Jelenleg hat tagállam tervezett körülbelül 2 milliárd EUR nagyságú támogatást a 2014–2020 közötti időszakra, és ennek egynegyedét közvetlenül a közös érdekű projektekre szánták.

Az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA), amelyben jelenleg az energiaszektor rendelkezik a legnagyobb részesedéssel, további beruházásokat mobilizált az energetikai infrastruktúrával, a megújuló energiaforrásokkal és az energiahatékonysággal foglalkozó projekteket illetően, beleértve az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz által társfinanszírozott közös érdekű projekteket. Összesen 420 millió EUR nagyságú ESBA-támogatás jóváhagyására került sor az első három közös érdekű projekt vonatkozásában, összesen több mint 2 milliárd EUR nagyságú beruházást mobilizálva. A Bulgária–Románia–Magyarország–Ausztria (BRUA) gázszállítási folyosó, amely 179 millió EUR nagyságú vissza nem térítendő támogatást kapott az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből munkálatok elvégzésére, és ezt követően 100 millió EUR nagyságú ESBA-támogatást kapott, mutatja az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköznek az energetikai infrastruktúrába történő magánberuházások ösztönzésével kapcsolatos potenciálját. Emellett 14 energetikai közös érdekű projekt kapott EBB-hitelt, ami arról tanúskodik, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz által nyújtott vissza nem térítendő támogatások lehetőségeket teremthetnek és vonzhatják a befektetőket. Ezen túlmenően az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz által a tanulmányok készítéséhez nyújtott vissza nem térítendő támogatások továbbra is fontos katalizátorok, amelyek segítséget nyújtanak ahhoz, hogy a projektek sikeresen túljussanak a kezdeti, kockázatosabb szakaszokon.

A közös érdekű projektek végrehajtását a pénzügyi támogatáson túl a szabályozási támogatás és a bürokrácia csökkentése is felgyorsította. Az értékelés tanúsága szerint a transzeurópai energetikai infrastruktúráról szóló rendelet felgyorsította az engedélyek megadását, és a projektek jóváhagyása is hatékonyabbá és gyorsabbá vált. A szabályozási intézkedések is elkezdtek hozzájárulni a fontos közös érdekű projektek gyorsabb végrehajtásához. Eddig 18 földgázzal és 6 villamos energiával kapcsolatos közös érdekű projekt élvezte a határokon átnyúló költségelosztásról szóló határozatokból származó előnyöket, és három projekt esetében hoztak beruházási határozatot a nemzeti szabályozó hatóságok. A transzeurópai energetikai infrastruktúráról szóló rendeletben azonban még további lehetőségek rejlenek. Tovább kell fokozni a TEN-E szabályok nemzeti szinten történő alkalmazását a közös érdekű projektek időben történő végrehajtásának biztosítása érdekében.

A transzeurópai energetikai infrastruktúráról szóló rendelet révén alkalmazott fenti eszközök több projekt esetében hasznosnak bizonyultak a pénzügyi és szabályozási akadályok leküzdésére. Ennek ellenére több figyelmet kell szentelni néhány összetettebb infrastrukturális kihívásnak. A Bizottság 2015-ben javaslatot tett a regionális együttműködés strukturáltabb formájára, többek között politikai szinten, hogy valamennyi érintett tagállam és érdekelt fél a legfontosabb projektek megvalósítására összpontosítson.

2.2. A regionális együttműködés elmélyítése – a magas szintű munkacsoportok kulcsfontosságú szerepe

A Bizottság ezért létrehozott négy regionális magas szintű munkacsoportot, amelynek rövid idő alatt sikerült felgyorsítania az infrastruktúra fejlesztését adott európai régiókban, miközben különös kihívásokkal néztek szembe. Ezek a magas szintű munkacsoportok különösen a kulcsfontosságú közös érdekű projektek fontossági sorrendjének kialakításához járultak hozzá az érintett régiókban. A Bizottság által nyújtott politikai és pénzügyi támogatás központi szerepet játszott ennek lehetővé tételében.

A jó eredmények alapján egyes magas szintű munkacsoportok munkája már kiterjed az energiapolitika tágabb aspektusaira is, különösen az energiapiacokra, a megújuló energia termelésére és az energiahatékonyságra. A magas szintű munkacsoportok továbbá szerepet játszhatnának a regionális együttműködésben az energiaunió irányításáról szóló rendeletre irányuló javaslatban szereplő nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek előkészítésének keretében.

2.2.1. A balti energiapiacok összekapcsolási terve

A balti energiapiacok összekapcsolási terve keretében régóta fennálló regionális együttműködés jelentősen hozzájárult a legfontosabb villamosenergia-összeköttetések gyors kiépítéséhez, beleértve a Nordbaltot (Litvánia–Svédország, 700 MW) és a Litpol Linket (Litvánia–Lengyelország, 500 MW). Az energiahálózatok ilyen összekapcsolásai hatékonyan felszámolták a balti államok energetikai elszigeteltségét, és összekötötték őket Európa többi részével.

Továbbra is kulcsfontosságú politikai prioritás a három balti állam villamosenergia-hálózatának a kontinentális európai hálózattal való szinkronizálása. Az Európai Bizottság továbbra is elkötelezi magát a balti államok ilyen célú támogatása mellett. Ebben az összefüggésben fontos mérföldkőnek számít a Litvánia, Lettország, Észtország és Lengyelország átvitelirendszer-irányítói által a villamosenergia-piaci átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózata részvételével készített, jelenleg folyamatban lévő tanulmány. Ezzel párhuzamosan ez jó alkalom a régió számára, hogy kiaknázza a tengeri energiaforrásokban rejlő lehetőségeit.

A balti energiapiacok összekapcsolási tervével foglalkozó magas szintű munkacsoport emellett új lendületet adott a három balti állam és Finnország földgázzal kapcsolatos elszigeteltségének felszámolásához szükséges gázösszeköttetések kiépítéséhez. A Lengyelország–Litvánia összeköttetés (GIPL) és az Észtország–Finnország összeköttetés (Balticconnector) is részesült az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz által nyújtott pénzügyi támogatásból, melynek aláírására az állam- és kormányfők, valamint a Bizottság elnökének jelenlétében került sor. Jelenleg alapvető fontosságú annak biztosítása, hogy mindkét projekt késedelem nélkül befejeződjön.

Az Európai Unió összességében mintegy 740 millió EUR nagyságú, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből származó támogatással és körülbelül 430 millió EUR nagyságú ERFA-támogatással járult hozzá az energetikai infrastruktúrához a balti energiapiacok összekapcsolási terve által érintett régióban.

Következő lépések és mérföldkövek: – politikai megállapodás a szinkronizálásról és a további lépésekről 2018-ban, – a földgázzal kapcsolatos legfontosabb közös érdekű projektek, különösen a Lengyelország–Litvánia összeköttetés (GIPL) és az Észtország–Finnország összeköttetés (Balticconnector) kiépítésének lezárása 2021-re.

2.2.2. A Madridi Nyilatkozat végrehajtása Délnyugat-Európában

A délnyugat-európai összeköttetésekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport is fontos haladást ért el az Ibériai-félszigetnek az európai szárazföldi belső energiapiacba történő integrálása terén. 2015-ben az Európai Bizottság támogatásával elindult az INELFE-projekt, amely megkettőzte a villamosenergia-hálózatok Spanyolország és Franciaország közötti összekapcsolási kapacitását, és jelenleg teljes kapacitáson működik.

Ennek ellenére még többet kell tenni a Madridi Nyilatkozat végrehajtásáért és az Ibériai-félszigetnek a belső villamosenergia-piacba történő teljes körű integrálásáért, illetve a megújuló energiaforrásokban rejlő lehetőségek kiaknázásáért.

A Vizcayai-öbölbeli vonalnak (amely egy új villamosenergia-összeköttetés egy technológiai kihívást jelentő, körülbelül 280 km hosszú víz alatti szakasszal és két átalakító állomással) a legnagyobb prioritást kell élveznie nemcsak a projektgazdák, hanem a szabályozási és engedélyező hatóságok részéről is annak biztosítása érdekében, hogy időben, legkésőbb 2025-re elkészüljön. A projekt ismét meg fogja kettőzni a két ország közötti összeköttetési kapacitást, 5000 MW-ra növelve a cserekapacitást. Figyelmet kell fordítani a Pireneusokon átívelő két projekttel kapcsolatos előrelépésre, ami 8000 MW-ra növelné a kapacitást, és lehetővé tenné, hogy az Ibériai-félsziget maradéktalanul kihasználja a belső piac által nyújtott előnyöket. Folytatódnia kell a Spanyolország és Portugália közötti, folyamatban lévő közös érdekű projektek véglegesítésének, hogy a terveknek megfelelően 2018 végére üzembe lehessen helyezni a projekteket.