ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Az AMLAR megköveteli továbbá, hogy az AMLA biztosítsa az eredményes együttműködést és információcserét valamennyi, a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni pénzügyi felügyeletet ellátó hatóság és a nem a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni felügyeletet ellátó érintett hatóságok között ( 33 ) . Az EKB üdvözli ezt a rendelkezést, mivel az elmúlt években a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni felügyeletet és a prudenciális felügyeletet ellátó hatóságok közötti információcserére szolgáló számos platform került létrehozásra, és ezek egymáshoz való viszonya nem mindig világos. Például a fent említett felügyeleti hatóságoknak nem csupán közvetlenül egymással kell információt cserélniük, hanem az EBH pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni adatbázisán keresztül is. Az eredményes együttműködés biztosításáról szóló e rendelkezést ki kell terjeszteni oly módon, hogy a pénzügyi információs egységekre és a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni nem pénzügyi felügyeletet ellátó hatóságokra is kiterjedjen. A pénzügyi információs egységeknek és a hitelintézetek prudenciális felügyeletét ellátó hatóságoknak már együtt kell működniük a 2013/36/EU irányelvnek megfelelően. Mivel az AMLA igazgatótanácsa valamennyi tagállam pénzügyi információs egységét is magában foglalja, és az AMLA-nak működtetnie kell a pénzügyi információs egységek támogatási és koordinációs mechanizmusát ( 34 ) , indokoltnak tűnik a pénzügyi információs egységeket bevonni e rendelkezés hatálya alá. Ami a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni nem pénzügyi felügyeletet ellátó hatóságokat illeti, a prudenciális felügyeleti hatóságoknak adott esetben együtt kell működniük azokkal, amennyiben annak a csoportnak, amelyhez hitelintézetek vagy pénzügyi intézmények tartoznak, nem pénzügyi kötelezett szolgáltatók, például kriptoeszköz-szolgáltatók is részét képezik. A nem pénzügyi felügyeleti hatóságokkal való együttműködés általánosabb összefüggésében, és amint azt az EKB az AMLR1-gyel és az AMLD6-tal foglalkozó külön véleményben javasolja, általános jelleggel bővíteni lehetne a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni felügyeletet ellátó hatóságok információmegosztási jogosultságait annak érdekében, hogy lehetővé váljon számukra, hogy a hatóságok szélesebb körével osszanak meg információkat. Ez az AMLAR-on keresztül ( 35 ) automatikusan kiterjedne az AMLA-nak a bizalmas információk más hatóságokkal történő megosztására való jogosultságára.
2.5.2

Előfordulhatnak az Unió vagy egy tagállam lakosságát kedvezőtlenül érintő olyan rendkívüli helyzetek is, amelyek következtében fennáll a kockázat, hogy súlyos és tartós következményeket gyakorolnak nem csak a gazdaságra, hanem a pénzügyi stabilitásra is. Ezek közé tartozhatnak a bankrendszerben, valamint általánosabban a pénzügyi piacokon és a pénzügyi rendszerben jelentkező vészhelyzetek, amint azt a közelmúltban a Covid19-világjárvány és az ukrajnai háború is mutatta. Következésképpen az EKB azt ajánlja, hogy a „szükséghelyzet” fogalommeghatározását terjesszék ki az olyan helyzetekre is, amelyek hatással lehetnek az Unió vagy az érintett tagállam(ok) pénzügyi rendszerének stabilitására.
(4)

Azon esetekben, amikor az adatszolgáltatók az NKB-tól eltérő, más hatáskörrel rendelkező hatóságnak jelentenek, e hatóságoknak és NKB-juknak együtt kell működniük annak biztosítására, hogy az EKB statisztikai követelményei teljesüljenek. Írországban a Központi Statisztikai Hivatal (CSO), és Olaszországban az Ufficio Italiano dei cambi (UIC) gyűjti és állítja össze a fizetési mérleg és a nemzetközi befektetési pozíció terén szükséges információkat. Az EKB statisztikai elvárásainak kielégítése érdekében a Central Bank and Financial Services Authority of Ireland és a CSO, valamint a Banca d'Italia és az UIC együttműködik. Az együttműködésnek magában kell foglalnia az állandó adatátviteli struktúra létrehozását, amennyiben a nemzeti jogszabályok ezt még nem érték el. Az UIC az 1998. augusztus 26-i 319/9 rendelet (3) alapján a Banca d'Italia közreműködő testülete.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 277/30

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK AJÁNLÁSA

(2005. október 26.)

az Európai Unió Tanácsa számára a Central Bank and Financial Services Authority of Ireland külső könyvvizsgálóiról

(EKB/2005/10)

(2005/C 277/10)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 27.1. cikkére,

mivel:

(1) Az Európai Központi Bank (EKB) és az eurorendszer nemzeti központi bankjainak beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálók ellenőrzik.

(2) A Central Bank and Financial Services Authority of Ireland jelenlegi külső könyvvizsgálójának megbízatása lejárt és nem kerül megújításra. Ennélfogva a 2005-ös pénzügyi évtől szükséges új külső könyvvizsgáló kijelölése.

(3) A Central Bank and Financial Services Authority of Ireland külső könyvvizsgálójaként a Deloitte & Touche-t választotta a 2005-ös pénzügyi évtől kezdődő hatállyal, akik az EKB álláspontja szerint teljesítik a kijelöléshez szükséges követelményeket.

(4) A külső könyvvizsgálók megbízatása három évre szól és megújítható,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

A Central Bank and Financial Services Authority of Ireland külső könyvvizsgálójaként a Deloitte & Touche-t jelöljék ki a 2005-ös pénzügyi évtől kezdődően három éves időtartamra, a meghosszabbítás lehetőségével.
1.

Az 1. cikket közvetlenül megelőzően a következő szöveggel egészül ki: „A »rezidens« kifejezés jelentése a 2533/1998/EK tanácsi rendelet 1.4. cikkében megállapított fogalommeghatározással azonos. Az euroövezet esetében a gazdasági terület a következőkből áll: i. a részt vevő tagállamok gazdasági területe; és ii. az EKB, amelyet az euroövezeten belül rezidens egységnek minősül. A külföld az euroövezeten kívüli gazdasági területekből áll, azaz az eurót még be nem vezetett tagállamok, minden harmadik ország és a nemzetközi szervezetek, beleértve a fizikailag az euroövezeten belül elhelyezkedő szervezeteket is. Minden EU-intézmény (1) az euroövezeten kívüli rezidensnek minősül. Ebből következően a részt vevő tagállamok EU-intézmények irányában bonyolított minden tranzakciója nem euroövezeti tarnzakcióként kerül kimutatásra és besorolásra az euroövezeti fizetési mérlegben és a nemzetközi befektetési pozíciók statisztikáiban. Az alább meghatározott esetekben a rezidens fogalma az alábbi: a) követségek és katonai bázisok személyzetét az alkalmazó kormány országa rezidenseként kell besorolni, kivéve a személyzet azon tagjait, akiket abból a fogadó országból vettek fel, amely területén a követség vagy a katonai bázis található; b) a termőföldet és/vagy épületet (pl. nyaralót) érintő, határon átnyúló tranzakciók esetében úgy kell tekinteni, hogy az ingatlanok tulajdonosai a tulajdont egy olyan elméleti intézményi egységre ruházták át, amelyik ténylegesen az ingatlan fekvése szerinti országban rezidens. Az elméleti egységet úgy kell kezelni, mintha az a nem rezidens tulajdonos tulajdonában állna és felette az ellenőrzést is az gyakorolná; c) a jogalany kézzel fogható fizikai kiterjedésének hiányában, pl. befektetési alapok (kezelőktől megkülönböztetve), értékpapírosítási céltársaság és néhány sajátos célú más jogalany esetében az illetékesség azon gazdasági terület alapján kerül meghatározásra, amelynek joga szerint a jogalany bejegyzésre került. Ha a jogalany nem bejegyzett, a jogi értelemben vett illetőséget használjuk ismérvként, nevezetesen azon ország illetőségébe tartozik, amelynek joga a jogalany létrehozására és folyamatos fennállására irányadó.”
(2)

Alapvető fontosságú az e rendeletben kirótt adatszolgáltatási követelmények hatályának felülvizsgálata annak érdekében, hogy a 2533/98/EK rendelet továbbra is az EKB hatékony eszköze maradjon a KBER statisztikai adatgyűjtési feladatának ellátásához, és annak garantálására, hogy továbbra is az EKB rendelkezésére álljanak a szükséges minőségű és a KBER teljes feladatkörére kiterjedő statisztikai információk. Ezzel összefüggésben nem csak a KBER feladatainak ellátására és függetlenségére kell figyelmet fordítani, hanem az e rendeletben előírt statisztikai elvekre is.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 308/1

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK AJÁNLÁSA

(2009. december 14.)

az Európai Unió Tanácsa számára a Central Bank and Financial Services Authority of Ireland külső könyvvizsgálóiról

(EKB/2009/26)

2009/C 308/01

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszerére és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 27.1. cikkére,

mivel:

(1) Az Európai Központi Bank („EKB”) és a nemzeti központi bankok beszámolóit az EKB Kormányzótanácsa által javasolt és az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott független külső könyvvizsgálók ellenőrzik.

(2) A Central Bank and Financial Services Authority of Ireland jelenlegi külső könyvvizsgálóinak megbízatása a 2008. pénzügyi év ellenőrzését követően megszűnt. Ezért külső könyvvizsgálók kinevezése szükséges a 2009. pénzügyi évtől.

(3) A Central Bank and Financial Services Authority of Ireland a Deloitte & Touche-t választotta külső könyvvizsgálójának a 2009–2011. pénzügyi évekre,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

Ajánlott, hogy 2009–2011. pénzügyi évekre a Central Bank and Financial Services Authority of Ireland külső könyvvizsgálóiként a Deloitte & Touche-t jelöljék ki.
(4)

Azokban az esetekben, amelyekben a nemzeti szabályokkal és bevett gyakorlatokkal összhangban az adatszolgáltatók az NKB-tól eltérő illetékes hatóságnak teljesítik az adatszolgáltatást, ezek a hatóságok és NKB-juk együttműködésre kötelesek annak biztosítása érdekében, hogy az EKB statisztikai követelményei teljesüljenek. Írországban a Central Statistics Office, és Máltán a National Statistics Office gyűjti és állítja össze a külső statisztikák terén szükséges adatokat. Az EKB statisztikai elvárásainak kielégítése érdekében a Central Bank of Ireland-nek és a Central Statistics Office-nak, valamint a Central Bank of Malta-nak és a National Statistics Office-nak együtt kell működniük. Az együttműködésnek ki kell terjednie az adatátvitel állandó struktúráinak létrehozására is, kivéve, ha az a nemzeti jogszabályok révén már létrejött.
(2)

A 2015-es pénzügyi évre vonatkozó, 2016-ben történő osztalékfizetés (7) tekintetében az EKB azt ajánlja, hogy: a) 1. kategória : Azon hitelintézetek, amelyek eleget tesznek az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett, alkalmazandó tőkekövetelményeknek, és amelyek 2015. december 31-én már elérték az (1) bekezdés d) pontjában említett, teljes mértékben megvalósított mutatóikat, osztalékként a nettó nyereségüket osszák fel konzervatív módon annak érdekében, hogy még romló gazdasági és pénzügyi körülmények esetén is lehetővé tegye számukra valamennyi követelmény teljesítését; b) 2. kategória : Azon hitelintézetek, amelyek eleget tesznek az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett, alkalmazandó tőkekövetelményeknek, és amelyek 2015. december 31-én még nem érték el az (1) bekezdés d) pontjában említett, teljes mértékben megvalósított mutatóikat, osztalékként a nettó nyereségüket osszák fel konzervatív módon annak érdekében, hogy még romló gazdasági és pénzügyi körülmények esetén is lehetővé tegye számukra valamennyi követelmény teljesítését; Emellett főszabály szerint csak annyiban fizessenek osztalékot, amennyiben legalább az (1) bekezdés d) pontjában hivatkozott, előírt és teljes mértékben megvalósított tőkekövetelmény mutatóikra irányuló lineáris (8) pálya biztosított; c) 3. kategória : Az (1) bekezdés a), b), vagy c) pontjában hivatkozott követelményeket nem teljesítő hitelintézetek főszabály szerint ne fizessenek osztalékot. Azon hitelintézetek, amelyek azért nem képesek megfelelni az ezen ajánlásban foglaltaknak, mert azok akként értékelik, hogy osztalékfizetésre vonatkozó jogi kötelezettségük áll fenn, haladéktalanul kapcsolatba kell lépjenek a közös felügyeleti csoportjukkal.
2.

A 2016-os pénzügyi évre vonatkozó, 2017-ben történő osztalékfizetés (7) tekintetében az EKB azt ajánlja, hogy: a) 1. kategória: Azon hitelintézetek, amelyek i. eleget tesznek az 1. pont a), b) és c) alpontjában említett, alkalmazandó tőkekövetelményeknek, és ii. 2016. december 31-én már elérték az 1. pont d) alpontjában említett, teljes mértékben megvalósított mutatóikat, osztalékként a nettó nyereségüket osszák fel konzervatív módon annak érdekében, hogy még romló gazdasági és pénzügyi körülmények esetén is továbbra is eleget tudjanak tenni valamennyi követelménynek és a SREP eredményeinek; b) 2. kategória: Azon hitelintézetek, amelyek 2016. december 31-én eleget tesznek az 1. pont a), b) és c) alpontjában említett, alkalmazandó tőkekövetelményeknek, azonban 2016. december 31-én még nem érték el az 1. pont d) alpontjában említett, teljes mértékben megvalósított mutatóikat, osztalékként a nettó nyereségüket osszák fel konzervatív módon annak érdekében, hogy még romló gazdasági és pénzügyi körülmények esetén is továbbra is eleget tudjanak tenni valamennyi követelménynek és a SREP eredményeinek. Emellett főszabály szerint csak annyiban fizessenek osztalékot, amennyiben legalább az 1. pont d) alpontjában hivatkozott, előírt és teljes mértékben megvalósított tőkekövetelmény mutatóikra és a SREP eredményeire irányuló lineáris (8) pálya biztosított; c) 3. kategória: Az 1. pont a), b), vagy c) alpontjában hivatkozott követelményeket nem teljesítő hitelintézetek főszabály szerint ne fizessenek osztalékot. Azon hitelintézetek, amelyek azért nem képesek megfelelni az ezen ajánlásban foglaltaknak, mert úgy tekintik, hogy az osztalékfizetésre vonatkozó jogi kötelezettségük áll fenn, haladéktalanul lépjenek kapcsolatba a közös felügyeleti csoportjukkal. A 2. pont a), b) és c) alpontjában említett, az 1., 2. vagy 3. kategóriába tartozó hitelintézeteknek a 2. pillér szerinti útmutatásnak is meg kell felelniük. Az egyéb feltételek változatlansága esetén a tőkeszükséglet (9) várhatóan lényegében stabil marad. Amennyiben egy hitelintézet a 2. pillér szerinti útmutatás alatt működik vagy fog várhatóan működni, haladéktalanul kapcsolatba kell lépnie a közös felügyeleti csoportjával. Az EKB megvizsgálja az okokat, amelyek miatt a hitelintézet tőkeszintje csökkent vagy várhatóan csökkenni fog, és megfontolja megfelelő és arányos intézményspecifikus intézkedések meghozatalát.
2.

A 2017-es pénzügyi évre vonatkozóan 2018-ban osztalékot fizető hitelintézetek (7) tekintetében az EKB azt ajánlja, hogy: a) 1. kategória: Azon hitelintézetek, amelyek i. eleget tesznek az 1. pont a), b) és c) alpontjában említett, alkalmazandó tőkekövetelményeknek, és ii. 2017. december 31-én már elérték az 1. pont d) alpontjában említett, teljes mértékben megvalósított mutatóikat, osztalékként a nettó nyereségüket osszák fel konzervatív módon annak érdekében, hogy még romló gazdasági és pénzügyi körülmények esetén is továbbra is eleget tudjanak tenni valamennyi követelménynek és a SREP eredményeinek; b) 2. kategória: Azon hitelintézetek, amelyek 2017. december 31-én eleget tesznek az 1. pont a), b) és c) alpontjában említett, alkalmazandó tőkekövetelményeknek, azonban 2017. december 31-én még nem érték el az 1. pont d) alpontjában említett, teljes mértékben megvalósított mutatóikat, osztalékként a nettó nyereségüket osszák fel konzervatív módon annak érdekében, hogy még romló gazdasági és pénzügyi körülmények esetén is továbbra is eleget tudjanak tenni valamennyi követelménynek és a SREP eredményeinek. Emellett főszabály szerint csak annyiban fizessenek osztalékot, amennyiben legalább az 1. pont d) alpontjában hivatkozott, előírt és teljes mértékben megvalósított tőkekövetelményekre és a SREP eredményeire irányuló lineáris (8) pálya biztosított; c) 3. kategória: Az 1. pont a), b), vagy c) alpontjában hivatkozott követelményeket nem teljesítő hitelintézetek főszabály szerint ne fizessenek osztalékot. Azon hitelintézetek, amelyek azért nem képesek megfelelni az ezen ajánlásban foglaltaknak, mert úgy tekintik, hogy az osztalékfizetésre vonatkozó jogi kötelezettségük áll fenn, haladéktalanul lépjenek kapcsolatba a közös felügyeleti csoportjukkal. A 2. pont a), b) és c) alpontjában említett, az 1., 2. vagy 3. kategóriába tartozó hitelintézeteknek a 2. pillér szerinti útmutatásnak is meg kell felelniük. Az egyéb feltételek változatlansága esetén a tőkeszükséglet (9) várhatóan lényegében stabil marad. Amennyiben egy hitelintézet a 2. pillér szerinti útmutatás alatt működik vagy fog várhatóan működni, haladéktalanul kapcsolatba kell lépnie a közös felügyeleti csoportjával. Az EKB megvizsgálja az okokat, amelyek miatt a hitelintézet tőkeszintje csökkent vagy várhatóan csökkenni fog, és megfontolja megfelelő és arányos intézményspecifikus intézkedések meghozatalát.
2.

A 2018-as pénzügyi évre vonatkozóan 2019-ben osztalékot fizető hitelintézetek ( 8 ) tekintetében az EKB azt ajánlja, hogy: a) 1. kategória: Azon hitelintézetek, amelyek i. eleget tesznek az 1. pont a), b) és c) alpontjában említett, alkalmazandó tőkekövetelményeknek, és ii. 2018. december 31-én már elérték az 1. pont d) és e) alpontjában említett, teljes mértékben megvalósított mutatóikat, osztalékként a nettó nyereségüket osszák fel konzervatív módon annak érdekében, hogy még romló gazdasági és pénzügyi körülmények esetén is továbbra is eleget tudjanak tenni valamennyi követelménynek és a SREP eredményeinek; b) 2. kategória: Azon hitelintézetek, amelyek 2018. december 31-én eleget tesznek az 1. pont a), b) és c) alpontjában említett, alkalmazandó tőkekövetelményeknek, azonban 2018. december 31-én még nem érték el az 1. pont d) és e) alpontjában említett, teljes mértékben megvalósított mutatóikat, osztalékként a nettó nyereségüket osszák fel konzervatív módon annak érdekében, hogy még romló gazdasági és pénzügyi körülmények esetén is továbbra is eleget tudjanak tenni valamennyi követelménynek és a SREP eredményeinek. Továbbá főszabály szerint csak annyiban fizessenek osztalékot, amennyiben az 1. pont d) alpontja is teljesül, és legalább az 1. pont e) alpontjában hivatkozott, előírt és teljes mértékben megvalósított tőkekövetelményekre és a SREP eredményeire irányuló lineáris (9) pálya biztosított; c) 3. kategória: Az 1. pont a), b), vagy c) alpontjában hivatkozott követelményeket nem teljesítő hitelintézetek főszabály szerint ne fizessenek osztalékot. Azon hitelintézetek, amelyek azért nem képesek megfelelni az ezen ajánlásban foglaltaknak, mert úgy tekintik, hogy az osztalékfizetésre vonatkozó jogi kötelezettségük áll fenn, haladéktalanul lépjenek kapcsolatba a közös felügyeleti csoportjukkal. A 2. pont a), b) és c) alpontjában említett, az 1., 2. vagy 3. kategóriába tartozó hitelintézeteknek a 2. pillér szerinti útmutatásnak is meg kell felelniük. Amennyiben egy hitelintézet a 2. pillér szerinti útmutatás alatt működik vagy fog várhatóan működni, haladéktalanul kapcsolatba kell lépnie a közös felügyeleti csoportjával. Az EKB megvizsgálja az okokat, amelyek miatt a hitelintézet tőkeszintje csökkent vagy várhatóan csökkenni fog, és megfontolja megfelelő és arányos intézményspecifikus intézkedések meghozatalát. Osztalékkal kapcsolatos politikájuk és tőkekezelésük során az intézményeknek figyelembe kell venni továbbá az Unió jogi, szabályozási és számviteli kereteinek jövőbeli változásai révén a tőkeszükségletre esetlegesen gyakorolt hatást. Külön ellenkező információ hiányában a jövőbeli 2. pillér szerinti követelmények és 2. pillér szerinti útmutatás a tőketervezés során várhatóan legalább a jelenlegi szinteken maradnak.
(2)

A bizonytalanság szintje még a makrogazdasági körülmények javulása és a Covid19-világjárvány okozta gazdasági bizonytalanság 2020. március 27. óta bekövetkezett csökkenése mellett is továbbra is fokozott, és továbbra is hatást gyakorol a bankoknak a középtávú tőkeszükségleteik előrejelzésére való képességére. A folyamatban levő állami támogatási intézkedésekre és a negatív gazdasági következmények által a hitelintézetek mérlegére gyakorolt hatás jelentősen késleltetett jellegére tekintettel lehetséges, hogy a Covid19-cel kapcsolatos gazdasági sokk bankszektorra gyakorolt teljes hatása még nem jelentkezett teljes mértékben. Ez a továbbra is fennálló bizonytalanság rendkívüli körültekintést tesz szükségessé a hitelintézetek osztalékfizetési politikáiban és gyakorlataiban. Ezért az EKB szükségesnek látja arra ösztönözni a hitelintézeteket, hogy továbbra is tartózkodjanak az osztalékfizetéstől és a részvény-visszavásárlástól. Mindenesetre rendkívüli jelentőséggel bír, hogy a hitelintézeteknek az osztalékfizetéssel és a részvény-visszavásárlással kapcsolatos egyeztetéseik során az előretekintő alapon vizsgált belső tőketermelési képességüket, valamint a negatív gazdasági következmények által a kitettségeik és tőkéjük minőségére gyakorolt jövőbeli hatást kell szem előtt tartaniuk. Ezenkívül az EKB általában véve úgy ítéli meg, hogy nem lenne prudens, hogy e hitelintézetek ezen egyeztetések során a 2019-es és 2020-as pénzügyi évre vonatkozó halmozott eredményük több mint 15 %-a vagy az elsődleges alapvető tőkemegfelelési mutató tekintetében több mint 20 bázispont közül az alacsonyabbnak megfelelő kifizetések és részvény-visszavásárlások teljesítését mérlegeljék.
(2)

Az EKB/2020/19 ajánlással összefüggésben az EKB vállalta annak elvégzését, hogy tovább értékeli a gazdasági helyzetet és megfontolja, hogy ajánlott-e az osztalékfizetés további felfüggesztése 2020. október 1-jét követően. Ezzel összefüggésben az EKB úgy véli, hogy a Covid19-világjárvány okozta gazdasági bizonytalanság szintje továbbra is fokozott, és ennek következtében a hitelintézetek nehézségekkel szembesülnek középtávú tőkeszükségleteik pontos előrejelzése során. Az EKB úgy véli továbbá, hogy ezen kivételes rendszerszintű bizonytalansággal és stresszhelyzeti gazdasági feltételekkel jellemzett környezetben továbbra is szükség van prudens tőketervezésre, amely magában foglalja a hitelintézetek tőkepozíciójának megőrzését az osztalékfizetések elhalasztása vagy törlése révén. Ezért az EKB szükségesnek tartja az osztalékfizetésre vonatkozó ajánlás 2021. január 1-jéig történő meghosszabbítását és az EKB/2020/19 ajánlás hatályon kívül helyezését. Ez a megközelítés összhangban áll az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2020/7 ajánlásával (3) is.