A Bizottság megvizsgálta, hogy – a megvalósíthatósági tanulmányok fényében – létjogosultsággal bírhat-e egy olyan új jogalkotási javaslat, amely kibővítené az üres álláshelyekre vonatkozó adatok lefedettségét azon országokban, ahol az jelenleg nem terjed ki a közszférára és/vagy a kisvállalkozásokra. Megállapítást nyert, hogy ilyen jellegű felülvizsgálatot az uniós vállalkozási statisztikák felülvizsgálatának (a vállalkozási statisztikák integrálására vonatkozó keretrendelet, az FRIBS jövőbeli projektje) tágabb keretén belül lenne célszerű elvégezni.

2.2.2.Szezonálisan kiigazított adatok

Az 1062/2008/EK bizottsági rendelet 1. cikkével összhangban a tagállamoknak azt követően, hogy 16 időszak tekintetében az üres álláshelyekre vonatkozó statisztikai adatokról szóló rendeletnek megfelelően rendelkezésre bocsátottak adatokat, meg kellett kezdeniük a szezonálisan kiigazított adatok továbbítását. Mivel az első negyedév 2010. I. negyedéve volt, a szezonálisan kiigazított adatokat 2014 júniusától volt kötelező rendelkezésre bocsátani, amikor is a 2014. I. negyedéves referencia-negyedévre vonatkozó adatok szolgáltatása volt esedékes. Az üres álláshelyek és a betöltött állások szezonálisan kiigazított adatait legalább az egyes/összesített, NACE szerinti B–E, F, G–I, J, K, L, M–N, O–Q, R–S nemzetgazdasági ágakra vonatkozóan kötelező benyújtani. Azon tagállamoknak, amelyek nem azonosítottak szezonalitást idősoraikban, ugyanazon idősorokat kétszer kellett megküldeniük, amely esetekben a szezonalitás hiányát az Eurostat ellenőrizte.

Belgium, Finnország és Svédország kivételével immár az összes tagállam rendelkezésre bocsát szezonálisan kiigazított adatokat az üres álláshelyekről és a betöltött állásokról. Svédország a betöltött állásokról nem, csak az üres álláshelyekről bocsát rendelkezésre szezonálisan kiigazított számadatokat. Belgium és Finnország amiatt, hogy az idősorokban az üres álláshelyekre vonatkozó statisztikához alkalmazott nemzeti módszertan változásaival törés állt elő, nem bocsátott rendelkezésre szezonálisan kiigazított adatokat. Belgium 2016 júniusától (referencia-negyedév: 2016. I. negyedév), Finnország pedig 2017 júniusától (referencia-negyedév: 2017. I. negyedév) tud majd szezonálisan kiigazított adatokat szolgáltatni. Svédország vállalta, hogy 2016 júniusában pótolja a hiányzó szezonális adatokat.

Ami az EFTA-országokat illeti, Izland, Norvégia és Svájc nem bocsátott rendelkezésre szezonálisan kiigazított adatokat, Liechtenstein pedig mentességet élvez az üres álláshelyekre vonatkozó statisztikai adatokról szóló rendelet előírásai alól. Az Eurostat kapcsolatban áll az EFTA statisztikai hivatalával.

2.2.3.Sajtóközlemények

Az Eurostat 2014 júniusában megkezdte az üres álláshelyek arányáról szóló negyedéves sajtóközlemények közzétételét. Az új kiadványok amellett, hogy a felhasználók körében kedvező fogadtatásra találtak, hozzájárulnak az üres álláshelyekre vonatkozó statisztika hangsúlyosabb jelenlétéhez is. A felhasználók némelyike – többek között az Európai Központi Bank – mindazonáltal jelezte, szükségesnek tűnt, hogy abban a négy tagállamban (Dániában, Franciaországban, Olaszországban és Máltán) is kiterjesszék a lefedettséget az egész gazdaságra, ahol mind ez ideig ez nem történt meg. Kérték továbbá, hogy az üres álláshelyek száma és aránya valamennyi tagállam, az Európai Unió és az euróövezet esetében is közzétételre kerüljön.

Az üres álláshelyek számának közzétételét érintő korlátozások kapcsán a helyzet javulásáról lehet beszámolni. Írország lehetővé tette, hogy a szóban forgó számadatokat a 2014 IV. negyedéves referencia-negyedévtől közzétegyék. Ugyanakkor Franciaország és Olaszország – a gazdaság részleges lefedettsége miatt – továbbra sem teszi közzé az említett adatokat, aminek következtében európai összadatokat sem lehet közzétenni.

3.Minőség

A minőségértékelésre az 1062/2008/EK bizottsági rendeletben meghatározott hat fő dimenzió alapján kerül sor, melyek a következők: tárgyszerűség, precizitás, időbeliség/pontosság, koherencia, összehasonlíthatóság és hozzáférhetőség/egyértelműség.

3.1.Tárgyszerűség

Az üres álláshelyekre vonatkozó statisztikai adatok gyűjtése igen releváns, hiszen a kielégítetlen munkaerő-kereslet kizárólag e statisztikával mérhető.

Az üres álláshelyekre vonatkozó negyedéves adatokat a Bizottság (a Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága és a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság) és az Európai Központi Bank is felhasználja, hogy nyomon tudja követni a gazdasági ciklus és a munkaerőpiac rövid távú fejleményeit. Az üres álláshelyek aránya egyike az európai gazdasági főmutatóknak (Principal European Economic Indicators, PEEI), amelyek elsődleges információforrásként szolgálnak az uniós, az euróövezeti és a tagállamokbeli rövid távú ciklikus gazdasági változások elemzéséhez és nyomon követéséhez.

Az üres álláshelyekre vonatkozó statisztikai adatokat emellett az Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiájával összefüggésében végzett mutatóalapú strukturális elemzésekhez is felhasználják. Az üres álláshelyekre vonatkozó statisztikán alapuló egyik mutató részét képezi az Európa 2020 stratégia közös értékelési keretének, mely eredménytáblaként szolgál a stratégia foglalkoztatással kapcsolatban elért eredményeinek nyomon követésére. Az üres álláshelyekre vonatkozó statisztikán alapuló mutató ezen túlmenően megjelenik a foglalkoztatási teljesítményfigyelőben is, amely a közös értékelési keret változóin alapuló főbb munkaerő-piaci kihívások meghatározott körét fogja át.

Az üres álláshelyekre vonatkozó statisztika jóval nagyobb relevanciával bírna, ha megszűnnének a hézagok, amelyek a NACE-nómenklatúra O–S nemzetgazdasági ágai és a kisvállalkozások tekintetében a lefedettséget jelenleg jellemzik.

3.2.Precizitás

A precizitás jelzésére a tagállamok – figyelembe véve nemzeti mintavételi terveik jellemzőit – kiszámítják az üres álláshelyek (szezonálisan nem kiigazított) számának relatív szórást. A relatív szórás a becsült mennyiség százalékában mutatja meg a standard hibát, és mérhetővé teszi az üres álláshelyek becsült számának szóródását. A 2014-es referenciaévre vonatkozó minőségi jelentésekben rendelkezésre bocsátott információk szerint a tagállamok többségében tíz százalék alatti volt az üres álláshelyek teljes számára vonatkozó relatív szórás – ez alól (a négy elvégzett negyedéves felmérés legalább egyike esetében) Belgium, Bulgária, Ciprus, Finnország, Franciaország, Lettország és Spanyolország jelentett kivételt.

A mintaméret és a válaszadási arány jelentősen befolyásolja a becslések precizitását. A minőségi jelentések alapján a mintaméret a hozzávetőleg 1 300 vállalatot tartalmazó máltai, illetve a 3 000 vállalatból álló ciprusi minta, valamint a 75 000-es németországi (negyedik negyedévben végzett felmérés) és a 100 000-es lengyelországi minta között mozgott. A válaszadási arány a két (legalább egy negyedév esetében) 50 % alatti arányt felmutató ország, a 17 %-os válaszadási aránnyal rendelkező Németország (negyedik negyedévben végzett felmérés) és 42 %-os Horvátország, valamint a 99 %-os romániai arány között mozgott.

A kiigazított becslések a felhasználók számára különösen fontosak, amellett hogy a precizitás egyik lényeges aspektusát jelentik. A helyzet eltér az üres álláshelyek arányának két alkalommal történő közzététele esetében.

Az üres álláshelyek euróövezeti és EU–28-as összesített arányaira vonatkozó, T+50. napon közzétett gyorsbecslések a T+78. napon kiigazíthatók, amikor a végleges becslések már kiadásra kerültek. Noha a gyorsjelentések adatai nem fedték le az összes országot, az euróövezeti és EU–28-as összesítések esetében a kiigazítások nem haladták meg a 0,1 százalékpontot. Ezenfelül az euróövezetre és EU–28-ra vonatkozóan a T+78. napon közzétett becslések szükségessé tehetik a következő kiadáskor a kiigazítást. A gyakorlatban a becslések 0,1 százalékpontot meghaladó kiigazítása szükségtelennek bizonyult, ami alól az az egyetlen sajtóközlemény jelentett kivételt, amelyben Németország jelentős mértékben kiigazította adatait. Az üres álláshelyek németországi arányainak kiigazítása az alkalmazott új extrapolációs módszer miatt vált szükségessé.