Különjelentés Megfelelő-e 
a preferenciális 
kereskedelmi 
megállapodások 
kezelése?HU 2014  02 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK

EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2014
ISBN  978-92-9241-848-9
doi: 10.2865/63687
© Európai Unió, 2014
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Printed  in Luxembourg
HU 2014  02 SZ.
Különjelentés Megfelelő-e 
a preferenciális 
kereskedelmi 
megállapodások 
kezelése?
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második 
albekezdése szerint)
02
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Rövidítések 
 Glosszárium
I–V Összefoglaló  
1–19  Bevezetés
1–6 Preferenciális kereskedelmi megállapodások
7–14  A preferenciális kereskedelmi megállapodások hatásainak  
Bizottság általi értékelése
15–19  A preferenciális kereskedelmi megállapodásokkal kapcsolatos felügyelet és kontrollok
20–25  Az ellenőrzés hatóköre és módszere
21–22  A preferenciális kereskedelmi megállapodások gazdasági hatásainak értékelése
23–25  A preferenciális kereskedelmi megállapodásokkal kapcsolatos felügyelet és kontrollok
26–106  Észrevételek
26–53  Az eddigi javulások ellenére a Bizottság nem megfelelően értékelte a preferenciális kereskedelmi 
megállapodások valamennyi gazdasági hatását
27–31  A Bizottság nem végezte el minden esetben a preferenciális kereskedelmi megállapodások valamennyi 
gazdasági hatásának értékelését
32–53  Az elvégzett értékelések a legtöbb esetben nem voltak teljes mértékben pontosak, hasznosak, illetve 
átfogóak, bár történtek javulások
54–55  A GSP időközi értékelése szerint a szakpolitikai intézkedéssel még nem sikerült elérni valamennyi 
kívánt előnyt
56–80  Hiányosak a kiválasztott tagállamok hatóságai által alkalmazott vámellenőrzések
58–67  A kontrollstratégia és a kockázatkezelés hiányosságai
68–73  A közigazgatási együttműködés irányításának hiányosságai a kiválasztott tagállamok hatóságainál
03  
74–75  A tagállamok kockázatkezelési rendszereibe nem mindig épülnek be a kölcsönös segítségnyújtási 
értesítések
76–80  A behajtási eljárások a kiválasztott tagállamok közül háromban hibákat tartalmaztak
81–99  A preferenciális kereskedelmi megállapodások tekintetében hiányos a tagállamok és 
a kedvezményezett, illetve partnerországok Bizottság általi felügyelete
82–86  A Bizottság előzetes értékelést kevés esetben, a preferenciális elbánásban részesülő országokban 
helyszíni monitoringot pedig egyáltalán nem végzett 
87–89  A Bizottság lépéseket tett a közigazgatási együttműködési megállapodások gördülékeny működésének 
biztosítása érdekében, de továbbra is állnak fenn problémák
90–92  Az OLAF származási vizsgálatai alapvető fontosságúak, de pénzügyi nyomon követésükben hiányosságok 
tapasztalhatók
93–99  Nem alkalmaznak kellő mértékben megelőző és reaktív intézkedéseket az Európai Unió pénzügyi 
érdekeinek védelmére
100–106  A preferenciális kereskedelmi megállapodások jogi rendelkezései nem tartalmaznak elég 
biztosítékot az EU pénzügyi érdekeinek védelméhez
100–103  A kumulációs szabályok összetett jellege
104–105  A származási bizonyítványok és szállítási bizonyítványok saját igazolással való kiváltása
106 A csalással szembeni fellépéssel kapcsolatos jogi hatáskörök korlátozottak
107–120  Következtetések és ajánlások
 I. melléklet  –  A preferenciális kereskedelmi megállapodásokra vonatkozó 2011. évi statisztikai 
adatok
 II. melléklet  –  A Bizottság preferenciális kereskedelmi megállapodásokkal kapcsolatos előzetes 
értékeléseinek áttekintése
 III. melléklet  –  A Bizottság preferenciális kereskedelmi megállapodásokkal kapcsolatos időközi, 
illetve utólagos értékeléseinek áttekintése  
 IV. melléklet  – Az ellenőrzés módszere a kiválasztott tagállamokban
 V. melléklet  – A CGE-modell korlátai
 A Bizottság válaszai
04
 Rövidítések
AKCS : Afrikai, karibi és csendes-óceáni államok
AMA : Kölcsönös segítségnyújtás a mezőgazdasági és halászati termékek  
terén
CGE : Számszerűsített általános egyensúlyi modell ( Computable General Equilibrium Model )
EU: Európai Unió
FAO : Az Egyesült Nemzetek Élelmezésügyi és Mezőgazdasági Szervezete ( Food and Agricultural Organization of the United 
Nations )
FTA : Szabadkereskedelmi megállapodás ( Free Trade Agreement )
GPM : Gazdasági partnerségi megállapodás
GSP : Általános preferenciarendszer ( Generalised System of Preferences )
GTAP : Globális kereskedelmi elemzési projekt ( Global Trade Analysis Project )
ILO: Nemzetközi Munkaügyi Szervezet ( International Labour Organization )
MA: Kölcsönös segítségnyújtás ( Mutual Assistance )
OLAF : Európai Csalás Elleni Hivatal
PTA : Preferenciális kereskedelmi megállapodás ( Preferential Trade Arrangement )
TRIPS : Megállapodás a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól
05
 Glosszárium
4. módozat : szolgáltatások nyújtása a határokon átnyúló kereskedelemben valamely kereskedelmi partner területén, az 
uniós szállító mint természetes személy jelenlétén keresztül.
CARIFORUM : a karibi AKCS -államokból álló szerv, amelynek célja a politikai párbeszéd, együttműködés és regionális 
integráció előmozdítása és összehangolása, főként az AKCS -országok és az Európai Unió között létrejött Cotonoui 
Megállapodás, valamint a CARIFORUM–EU gazdasági partnerségi megállapodás (GPM) keretében.
Comext : az Európai Unió tagállamaiból kiinduló, illetve a tagállamok közötti (Unión belüli és kívüli) áruforgalmi 
tranzakciók statisztikai adatbázisa. Ezek a statisztikák a Kombinált Nómenklatúrában osztályozott több mint 11 000 áruval 
kapcsolatos tranzakciókat ölelik fel.
Elmaradt bevétel : olyan bevételek, amelyeket az Európai Unió a preferenciális kereskedelmi megállapodások keretében 
a kedvezményezett, illetve partnerországnak nyújtott vámkedvezmények miatt elveszít.
Egyszerűsített nyilatkozattételi eljárás : egyszerűsített eljárás, amelynek keretében a kereskedő vám elé állítja az árut, 
majd a részletes standard nyilatkozat helyett vagy egyszerűsített vámáru -nyilatkozatot vagy egy kereskedelmi okmányt 
(pl. számlát) nyújt be.
Az EU általános preferenciarendszere (GSP) : egyoldalú kereskedelmi megállapodás, amelynek révén az EU 
preferenciális hozzáférést biztosít piacaihoz a fejlődő országok és területek számára, az áruikra az uniós piacra való 
belépéskor alkalmazandó csökkentett tarifák formájában. A standard GSP több mint 6200 tarifasor tekintetében 
biztosít preferenciákat a fejlődő országok és területek számára, míg a fenntartható fejlődést és a jó kormányzást 
ösztönző különleges GSP , amely GSP+ rendszerként ismert, további tarifacsökkentéseket kínál, hogy segítse a rászoruló 
fejlődő országokat az e területekhez kapcsolódó nemzetközi megállapodások ratifikálásában és alkalmazásában. Az 
EBA -rendszer („fegyver kivételével mindent”) a legkevésbé fejlett országok számára valamennyi termék tekintetében 
vám- és kvótamentességet biztosít.
Fenntarthatósági hatásvizsgálat : külső tanácsadók által elvégzett független vizsgálat, amelynek célja, hogy 
bizonyítékokon alapuló elemzéssel lássa el a tárgyaló feleket azokkal a lehetséges gazdasági, környezeti és társadalmi 
hatásokkal kapcsolatban, amelyekkel valamely kereskedelmi megállapodás mind az Európai Unióban, mind 
a partnerországokban járhat. A külső tanácsadókra nézve kötelezőek a Bizottság kereskedelmi fenntarthatósági 
hatásvizsgálatokra vonatkozó kézikönyvében foglalt iránymutatások és feladatmeghatározások.
Globális kereskedelmi elemzési projekt (GTAP) : a nemzetközi politikai kérdések számszerű elemzését végző kutatók 
és politikai döntéshozók globális hálózata. A GTAP -ot a Purdue Egyetem globális kereskedelmi elemzőközpontja ( Center 
for Global Trade Analysis ) koordinálja. A GTAP projekthez 1990–1991-ben az Ausztrál Ipari Bizottság által kidolgozott 
regionális, egyetlen országra vonatkozó CGE -modell adta az ötletet. A globális kereskedelmi elemzési projekt 
középpontjában egy globális adatbázis áll, amely a kétoldalú kereskedelmi szerkezetekről, a termelésről, a fogyasztásról 
és az áruk és szolgáltatások közbenső felhasználásáról ad leírást.
06 Glosszárium
Hatásvizsgálat : a Bizottság előzetes értékelése, amelynek célja, hogy a potenciális szakpolitikai lehetőségek lehetséges 
hatásának értékelése révén, azok előnyeiről és hátrányairól információval szolgáljon a politikai döntéshozók számára.
Helyi vámkezelési eljárás : egyszerűsített eljárás, amelynek során a kereskedő a telephelyén (vagy a megjelölt helyen) 
kapja meg az árut, a vámáru -nyilatkozat benyújtása és az áru kiadása pedig rendszerint a saját nyilvántartásában való 
rögzítéssel történik.
Kieső bevétel : olyan esedékes vámok, amelyeket már nem lehet beszedni.
Kockázati profil : kockázati kritériumok és ellenőrzési területek (pl. áruk típusa, származási országok) kombinációja, 
amely jelzi a kockázat fennállását, és javaslatot tesz ellenőrzési intézkedés végrehajtására. Ha ezeket a kritériumokat 
európai uniós szinten, közös kockázatkezelési keretrendszerben dolgozzák ki, uniós kockázati profilokról beszélünk.
Kockázatkezelés/kockázatelemzés : lehetőség szerint automatizált adatfeldolgozási technikák segítségével 
a kockázatok szisztematikus megállapítása és minden olyan intézkedés végrehajtása, amely a kockázati szint 
korlátozásához szükséges. Olyan, nemzetközi, uniós és nemzeti forrásokon és stratégiákon alapuló tevékenységekről 
van szó, mint például adatok és információk gyűjtése, kockázatelemzés és -becslés, a folyamatokra és végeredményeikre 
vonatkozóan intézkedések előírása és megtétele, azok rendszeres monitoringja és felülvizsgálata.
Kölcsönös segítségnyújtási értesítés : információk továbbítása a Bizottság részéről a tagállamok felé olyan 
műveletekről, amelyek – ténylegesen vagy vélhetően – uniós szinten különösen lényeges vám- vagy mezőgazdasági 
jogszabályok megsértésével járnak.
Közigazgatási együttműködés : a kedvezményezett, illetve partnerországok, a Bizottság és a tagállamok közötti 
információcsere, amelynek keretében az előbbiek tájékoztatják a Bizottságot a származási bizonyítványok vagy szállítási 
bizonyítványok kiállításában illetékes hatóságokról és az azokban használt bélyegzőmintákról, majd a Bizottság ezeket 
az információkat továbbítja a tagállamoknak. A tagállamok megkeresésekkel fordulnak ezekhez a hatóságokhoz, 
hogy megerősítsék a preferenciális származást igazoló okmányok és a szállítási bizonyítványok érvényességét, illetve 
hitelességét.
07 Glosszárium
Kumuláció : olyan rendszer, amelynek keretében az „A” országból származó termékeket „B” országban tovább 
feldolgozzák vagy „B” országból származó termékekhez hozzáadják, mintha ezek a termékek „B” országból 
származnának. Az eredményül kapott termék „B” országból származónak minősül. Az egyes kedvezményezett, illetve 
partnerországokban a származó termékek tekintetében végzett megmunkálásnak vagy feldolgozásnak nem kell 
a standard származási szabályok által meghatározott „kielégítő mértékű megmunkálásnak vagy feldolgozásnak” lennie.
Szabadkereskedelmi területek és vámuniók : preferenciális kereskedelmi megállapodások, amelyek kivételt 
képeznek a GATT és a GATS legnagyobb kedvezmény elvének (MFN) megfelelő elbánásra vonatkozó szabálya alól, és 
amelyek értelmében a kereskedelmi partnerek kölcsönösen preferenciális hozzáférést biztosítanak termékeikhez és 
szolgáltatásaikhoz, hogy megkönnyítsék az egymással való kereskedelmet. Mind a szabadkereskedelmi terület, mind 
a vámunió a tarifák és kontingensek kölcsönös megszüntetéséhez és a tagokon kívül másokkal folytatott kereskedelem 
megkülönböztetéséhez vezet, de a vámunió közös vámtarifa létrehozásával is jár a partnerek között.
Számszerűsített általános egyensúlyi modell (CGE) : kiszámítható gazdasági modell, amelyet annak szimulálására 
használnak, hogy egy gazdaság hogyan reagál az olyan területek szakpolitikai változásaira, mint az adózás, a migráció és 
a kereskedelempolitika. Azon a feltevésen alapul, hogy a gazdaságokban a piacok az egyensúlyra törekednek, ha ezeket 
nem zavarják meg sokkok, és elvben az erőforrások hatékony elosztásához vezetnek. Az első CGE -modellt Leif Johansen 
készítette 1960-ban.
Vámáru -nyilatkozat : e cselekmény során egy személy kifejezésre juttatja, hogy vámeljárás alá kíván helyezni egyes 
árukat.
Vámellenőrzések : a vámjogszabályok megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a vámhatóságok által 
végrehajtott konkrét intézkedések; ilyen intézkedés lehet az áruk átvizsgálása, az árunyilatkozat adatainak és az 
elektronikus vagy papíralapú dokumentumok meglétének és hitelességének ellenőrzése, a vállalkozások könyvelésének 
és egyéb nyilvántartásainak vizsgálata, a szállítóeszközök és poggyász vizsgálata és egyéb hasonló intézkedések.
Vámtartozás elévülése : az a tény, amikor valamely vámtartozást már nem lehet az adósnak bejelenteni, mert letelt 
a vámtartozás felmerülésétől számított hároméves időszak.
Visszatérítési és elengedési kérelmek : vámtartozás elengedésére, illetve visszatérítésére vagy annak utólagos 
könyvelésbe vételének mellőzésére irányuló kérelmek, amelyeket a tagállamok vámhatóságai nyújtanak be 
a Bizottságnak a Közösségi Vámkódex végrehajtási rendelkezéseinek 871. és 905. cikke alapján.
08
I
A preferenciális kereskedelmi megállapodások lehetővé 
teszik a kereskedelmi partnerek számára, hogy kedvez -
ményes feltételeket biztosítsanak az egymással folytatott 
kereskedelemben. E feltételek lehetnek kölcsönösek vagy 
egyoldalúak. Az előbbi esetben azzal a céllal csökkentik 
a vámjellegű kereskedelmi akadályokat, hogy mindkét 
fél javára fokozzák a kereskedelmet, a gazdasági növeke -
dést, a foglalkoztatást és a fogyasztók hasznait. Az utóbbi 
esetben az EU kölcsönösség nélkül biztosít preferenciális 
elbánást azzal a céllal, hogy biztosítsa a fejlődő országok 
vámmentes hozzáférését az uniós piachoz, és ezáltal 
hozzájáruljon a szegénység felszámolásához és a fenn -
tartható fejlődés előmozdításához.
II
A számvevőszéki ellenőrzés célja annak értékelése volt, 
hogy a Bizottság megfelelően értékelte -e a preferenci -
ális kereskedelmi megállapodások gazdasági hatásait, 
és hogy az ezekre vonatkozó kontrollok eredményesen 
biztosítják -e, hogy az importáruk tekintetében ne lehes -
sen jogtalanul kedvezményes vámtarifákat alkalmazni, 
bevételkiesést okozva az EU -nak.
III
A Számvevőszék a következőket állapította meg:
a) a Bizottság nem megfelelően értékelte a preferenci -
ális kereskedelmi megállapodások valamennyi gaz -
dasági hatását. Ugyanakkor a hatásvizsgálati eszköz 
alkalmazása gyakoribbá vált, és az elvégzett elemzé -
sek minőségében előrelépés volt tapasztalható;
b) a GSP -re vonatkozó időközi értékelés szerint a szak -
politika még nem érte el teljes mértékben a kívánt 
előnyöket;
c) a kiválasztott tagállamok hatóságai által alkalmazott 
vámellenőrzésekben hiányosságok voltak;d) a preferenciális kereskedelmi megállapodások tekin -
tetében hiányos a tagállamok és a kedvezményezett, 
illetve partnerországok Bizottság általi felügyelete;
e) a preferenciális kereskedelmi megállapodások jogi 
rendelkezései nem tartalmaznak elég biztosítékot az 
EU pénzügyi érdekeinek védelméhez.
IV
A preferenciális kereskedelmi megállapodásokkal járó 
gazdasági hatások értékelésének javítása érdekében 
a Bizottság:
a) a megfelelően indokolt eseteket kivéve végezzen 
minden preferenciális kereskedelmi megállapodás 
tekintetében olyan hatásvizsgálatot és fenntartható -
sági hatásvizsgálatot, amelyek mélyreható, átfogó és 
számszerű elemzést nyújtanak a várható gazdasági 
hatásokról, és ezek tartalmazzanak az elmaradt bevé -
telekre irányuló becslést is;
b) rutinszerűen vonja be az Eurostatot a fenntartható -
sági hatásvizsgálatokban felhasznált statisztikai adat -
források minőségi értékelésébe, és biztosítsa, hogy 
az elemzés kellő időben elkészüljön a tárgyaló felek 
számára;
c) végezzen időközi és utólagos értékeléseket annak 
felmérése érdekében, hogy a jelentős hatású pre -
ferenciális kereskedelmi megállapodások milyen 
mértékben érik el politikai célkitűzéseiket, és hogyan 
lehetne javítani ezek teljesítményét a fő gazdasági 
ágazatokban, és ezek tartalmazzanak az elmaradt 
bevételekre irányuló becslést is.Összefoglaló
09
 Összefoglaló
V
Az EU pénzügyi érdekei védelmének javítása érdekében 
a Bizottság:
a) dolgozzon ki uniós kockázati profilokat a preferen -
ciális kereskedelmi megállapodásokra vonatkozóan, 
hogy a tagállamok az uniós költségvetést érő veszte -
ségek csökkentése érdekében közös kockázatelem -
zési módszerekkel rendelkezzenek;
b) ellenőrizze, hogy az uniós költségvetést érő veszte -
ségek csökkentése érdekében a tagállamok javítják -e 
kockázatkezelési rendszereik és kontrollstratégiájuk 
eredményességét;
c) ösztönözze a tagállamokat arra, hogy hozzanak 
megfelelő, a kölcsönös segítségnyújtási értesíté -
sek átvételekor végrehajtandó elővigyázatossági 
intézkedéseket;
d) kockázati alapon végezzen értékelést és helyszíni 
monitoringot a kedvezményes elbánásban részesülő 
országokban, különös tekintettel a származási szabá -
lyokra és a kumulációra;
e) írja elő a tagállamoknak, hogy javítsák a közigazga -
tási együttműködéssel kapcsolatban általuk nyújtott 
információk minőségét;
f) az uniós költségvetést az elévülés miatt érő vesz -
teségek megakadályozása érdekében javítsa az 
OLAF -vizsgálatok pénzügyi nyomon követését;
g) erősítse meg az EU helyzetét a kölcsönös preferenci -
ális kereskedelmi megállapodásokban, és alkalmazza 
hatékonyabban az elővigyázatossági és óvintézke -
déseket, ezeket valamennyi jövőbeni kereskedelmi 
megállapodásba beépítve;
h) mozdítsa elő a származási és szállítási bizonyít -
ványoknak az exportőrök saját igazolásával való 
kiváltását.
10
Bevezetés
Preferenciális 
kereskedelmi 
megállapodások
01 
A preferenciális kereskedelmi megálla -
podások lehetővé teszik a kereskedelmi 
partnerek számára, hogy kedvezményes 
feltételeket biztosítsanak az egymással 
folytatott kereskedelemben. E feltételek 
lehetnek kölcsönösek vagy egyolda -
lúak. Az előbbi esetben azzal a céllal 
csökkentik a vámjellegű kereskedelmi 
akadályokat, hogy mindkét fél javára 
fokozzák a kereskedelmet, a gazdasági 
növekedést, a foglalkoztatást és a fo -
gyasztók hasznait. Az utóbbi esetben az 
EU kölcsönösség nélkül biztosít prefe -
renciális elbánást azzal a céllal, hogy 
biztosítsa a fejlődő országok vámmentes 
hozzáférését az uniós piachoz, és ezáltal 
hozzájáruljon a szegénység felszá -
molásához és a fenntartható fejlődés 
előmozdításához.
02 
2013 végén 39 preferenciális kereske -
delmi megállapodás volt hatályban, 
amelyek az EU és 180 ország, illetve 
terület közötti kereskedelmet ölelték fel. 
2011-ben a preferenciális kereskedelmi 
megállapodások alapján az EU -ba beho -
zott áruk értéke meghaladta a 242 mil -
liárd eurót, ami az uniós behozatal 
14%-ának felelt meg. Az  I. melléklet  
áttekintést ad az említett évben, prefe -
renciális kereskedelmi megállapodások 
keretében a legtöbbet importáló tíz tag -
állam adatairól, valamint a legtöbbet 
exportáló tíz kedvezményezett, illetve 
partnerország adatairól.03 
Az Európai Unió működéséről szóló 
szerződés1 szerint a közös kereskedelem -
politika tekintetében az Unió kizárólagos 
hatáskörrel rendelkezik. A preferenciális 
kereskedelmi megállapodások létrehozá -
sára szolgáló eljárást a 206. és a 207. cikk 
határozza meg.
04 
A Bizottság felelős a preferenciális 
kereskedelmi megállapodások megtár -
gyalásáért, azok gazdasági, társadalmi 
és környezeti hatásainak felméréséért és 
értékeléséért, valamint a tagállamok és 
a kedvezményezett, illetve partnerorszá -
gok általi végrehajtásuk felügyeletéért.
05 
Az EU nemzetközi kereskedelmének 
felügyeletéért elsősorban a tagállami 
vámhatóságok felelnek. Ezzel összefüg -
gésben utóbbiak intézkedéseket hajta -
nak végre, hogy óvják az EU pénzügyi 
érdekeit, és a jogszerű kereskedelem 
ösztönzése mellett megvédjék az Uniót 
a tisztességtelen, illetve jogellenes ke -
reskedelmi gyakorlatoktól.1 Az EUMSZ 3. cikke 
(1) bekezdésének e) pontja és 
3. cikkének (2) bekezdése.
11 Bevezetés
06 
A kedvezményezett, illetve partnerorszá -
gok hatóságai felelősek annak ellenőrzé -
séért, hogy betartják -e a megállapodá -
sokat, és így alapvető szerepet játszanak 
a termékek „származó” státuszának első 
meghatározásában.
A preferenciális 
kereskedelmi 
megállapodások 
hatásainak Bizottság 
általi értékelése
07 
A kereskedelmi ügyekben a döntésho -
zatal támogatására az előzetes érté -
kelések két típusát alkalmazzák: a ha -
tásvizsgálatokat és a fenntarthatósági 
hatásvizsgálatokat. Hatásvizsgálatot 
a Bizottság valamennyi részlege végez 
a döntéselőkészítés részeként a várha -
tóan jelentős hatással járó kezdemé -
nyezések esetében. A fenntarthatósági 
hatásvizsgálatok kereskedelemspecifikus 
eszközök, amelyek mélyrehatóbb elem -
zést adnak az olyan megállapodásokról, 
amelyek tárgyalása még folyamatban 
van.
08 
A Bizottság 2002-ben2 vezette be a ha -
tásvizsgálatokat, hogy elősegítse a kívánt 
szakpolitikai célkitűzések eléréséhez veze -
tő fő lehetőségek azonosítását és azok 
várható gazdasági, társadalmi és környe -
zeti hatásainak elemzését. A hatásvizsgá -
latok a monitoring és az értékelés keret -
rendszerét is meghatározzák. A Bizottság 
a hatásvizsgálatokat az előtt hajtja végre, 
mielőtt a tárgyalási megbízást elfogadás -
ra benyújtaná a Tanácshoz.09 
2003 óta a Bizottságnak a jogi kötele -
zettségek3 vagy a bizottsági szabályok4 
betartása érdekében előzetes értékelést 
vagy hatásvizsgálatot kell végeznie. Ennek 
az oka, hogy a preferenciális kereskedelmi 
megállapodások az uniós költségvetés 
számára bevételcsökkenéssel járnak 
(bevételek maradnak el), és ezek olyan je -
lentős szakpolitikai javaslatok, amelyek az 
Unión belül és kívül egyaránt gazdasági 
hatásokat vonnak maguk után (a további 
részleteket lásd: II. melléklet) .
10 
1999-ben a Bizottság úgy döntött, hogy 
egy új értékelési eszköz – az úgynevezett 
kereskedelmi fenntarthatósági hatás -
vizsgálat – kidolgozása révén beépíti 
a fenntartható fejlődést a kereskedelmi 
tárgyalásokba5.
11 
A Bizottság a kereskedelmi tárgyalások 
hivatalos elindítása után, de még a pre -
ferenciális kereskedelmi megállapodások 
aláírása előtt kiszervezi a fenntarthatósági 
hatásvizsgálatokat; ezek külső tanácsadók 
által elvégzett vizsgálatok, amelyeket szak -
politikai eszközként a kereskedelmi tárgya -
lások gazdasági, társadalmi és környezeti 
következményeinek előzetes felmérésére 
használnak.
12 
Az időközi és az utólagos értékelések azt 
mérik fel, hogy a preferenciális kereske -
delmi megállapodások végrehajtása mi -
lyen tényleges hatásokkal jár. A Számve -
vőszék álláspontja szerint ilyen értékelést 
valamennyi jelentős gazdasági, társadalmi 
és környezeti hatással járó preferenciális 
kereskedelmi megállapodás esetében el 
kell végezni, és erre az értékelésre ideális 
esetben a hatálybalépés után három évvel 
kell sort keríteni. Ezek az értékelések lehe -
tővé teszik a politikai döntéshozók, az ér -
dekeltek és az európai adófizetők számára 
annak megítélését, hogy a preferenciális 
kereskedelmi megállapodásokkal valóban 
elérik -e a kitűzött szakpolitikai célokat.2 COM(2002) 276 végleges, 
2002. június 5.
3 Az Európai Közösségek 
általános költségvetésére 
alkalmazandó 
költségvetési rendeletről 
szóló 160 5/2002/E K, 
Euratom tanácsi rendelet 
végrehajtására vonatkozó 
részletes szabályok 
megállapításáról szóló, 
2002. december 23-i 
2342/2002/E K, Euratom 
bizottsági rendelet (HL L 357., 
2002.12.31., 1. o.) 21. cikke 
alapján, „A hatékony és 
eredményes pénzgazdálkodás 
elve” című fejezetben; 
a rendelet 2003. január 1-jétől 
hatályos. 20 06. augusztus 2 2. 
óta azonban ez a cikk csak 
a „költségvetés számára 
kiadást eredményező 
programok és tevékenységek” 
tekintetében írja elő az 
előzetes értékelést.
4 A COM(2002) 276 végleges, 
amely 2003-tól alkalmazandó, 
valamint a 2005–2009-es 
stratégiai célkitűzésekről 
szóló, 2005. január 26-i 
COM(2005) 12 végleges.
5 A Kereskedelmi 
fenntarthatósági 
hatásvizsgálatról szóló 
kézikönyvhöz Peter 
Mandelson korábbi 
kereskedelmi biztos által írt 
előszó.
12 Bevezetés
13 
A „Kereskedelem, növekedés és globális 
ügyek – A kereskedelempolitika mint az Eu -
rópa 2020 stratégia kulcseleme” című köz -
leményében6 a Bizottság kijelentette, hogy 
a meglévő preferenciális kereskedelmi 
megállapodások hatásainak monitoringja 
céljából szisztematikusabb jelleggel végez 
majd utólagos értékeléseket (a további 
részleteket lásd: III. melléklet ).
14 
Az elmaradt bevételek azok a bevételek, 
amelyeket az EU a preferenciális keres -
kedelmi megállapodások keretében 
a kedvezményezett, illetve partner -
országnak nyújtott vámkedvezmények 
miatt elveszít. Az elmaradt bevételeknek 
az előzetes és az utólagos értékelése 
lehetővé teszi a Bizottság számára az uni -
ós költségvetés pénzügyi irányításának 
javítását azáltal, hogy a vámok beszedé -
sére vonatkozó pontos éves előrejelzést 
és a preferenciális kereskedelmi megál -
lapodásokkal járó költségvetési terhekre 
vonatkozó számítást biztosít a költségve -
tési hatóság számára.
A preferenciális 
kereskedelmi 
megállapodásokkal 
kapcsolatos felügyelet és 
kontrollok
15 
A tagállami vámhatóságoknak, a ked -
vezményezett, illetve partnerországok 
hatóságainak és a Bizottságnak közösen 
kell irányítaniuk a preferenciális keres -
kedelmi megállapodásokat, és együtt 
kell működniük annak érdekében, hogy 
teljesüljenek a preferenciális elbánás 
igénybevételéhez szükséges feltételek. 
A fenti három hatóságcsoport felelőssé -
ge az EU pénzügyi érdekeinek védelme 
céljából annak megakadályozása, hogy 
az uniós költségvetést a kedvezményes 
tarifális elbánásra nem jogosult áruknak 
a preferenciális kereskedelmi megállapo -
dások keretében történő behozatalából 
fakadóan veszteségek érjék.16 
A termékek preferenciális státuszának 
igazolása és ellenőrzése létfontosságú, 
és ez az áruk származására vonatkozó 
részletes ellenőrzéseket, valamint az 
exportáló országokkal való hatásos köz -
igazgatási együttműködést igényel.
17 
A származási szabályok alkalmazásával 
a hatóságok megbizonyosodhatnak ar -
ról, hogy a termékek valamely preferen -
ciák igénybevételére jogosult országból 
származnak, és így teljesítik a kereske -
delmi preferencia feltételeit7. E szabá -
lyoknak három alkotóeleme van:
a) a származásra8 vonatkozó alkotóelem  
(amely az előállításuk helye szerint 
csoportosítja a termékeket),
b) szállítási szabvány  (amely a szár -
mazási ország és az EU közötti 
közvetlen szállítás előírása révén 
vagy közvetlenül a manipulálás 
tilalmának elvét létrehozva biztosít -
ja, hogy a termékeket ne lehessen 
manipulálni),
c) okmányra vonatkozó szabvány (amely 
szerint megfelelő dokumentációt 
kell biztosítani a termék származásá -
ra nézve).6 COM(2010) 612 végleges, 
2010. nove mber 9.
7 Minden megállapodás 
tartalmazza azoknak 
a megmunkálási vagy 
feldolgozási eljárásoknak 
a felsorolását, amelyeket 
a nem származó anyagokon 
el kell végezni ahhoz, hogy 
a gyártott termék származó 
státuszt kaphasson.
8 Az uniós származási szabályok 
feldolgozási kritériumokon 
alapulnak: ahhoz, hogy az 
áruk valamely preferenciális 
országból származónak 
minősüljenek, azokat 
teljes egészében az adott 
országban kell kinyerni vagy 
előállítani (pl. termeszteni, 
bányászni), vagy amennyiben 
nem ez a helyzet, kielégítő 
feldolgozáson kell az adott 
országban átesniük.
13 Bevezetés
18 
Arra az eljárásra, amely során megállapít -
ható, hogy valamely termék jogosult -e 
a preferenciális elbánásra, az 1. ábra  
mutat be példát.19 
A származási igazolások hitelessége és 
az exportált termékek státusza a tag -
állami hatóságok, a kedvezményezett, 
illetve partnerországok és a Bizottság 
közötti közigazgatási együttműködés 
során kerül megerősítésre. Az importőr 
által kért vámkedvezmény megadása 
vagy elutasítása a legtöbb esetben en -
nek az eljárásnak az eredményétől függ. 
A 2. ábra  a preferenciális kereskedelem -
mel kapcsolatos kontrollok folyamat -
ábráját mutatja be.
Annak megállapítására szolgáló eljárás, hogy valamely termék jogosult -e a GSP 
szerinti preferenciális elbánásra
1) Az áruk kielégítően megmunkált
     áruk (a folyamatok felsorolása)? 2) Alkalmazandók a kumulatív     származásra vonatkozó szabályok?Az áruk teljes egészében
egyetlen országban kinyert,
illetve előállított áruk?Az „A” formanyomtatványnak
megfelelő vagy
számlanyilatkozat
Igen
Hogy szól a standard szabály?
Megfelel ennek az áru?
Nincs preferenciális elbánásNem,
és az áru nem felel megAlkalmazandó az
általános tűréshatár?
(megengedett nem származó
anyagok beépítése)Igen,
és az áru megfelel ennek.IgenIgenNem
NemNem1. ábra
Forrás:  Európai Számvevőszék.
14 Bevezetés 2. ábraA preferenciális kereskedelmi megállapodásokkal kapcsolatos kontrollok 
folyamatábrája
Importáló ország (X tagállam)
Az importőr behozatali
vámáru-nyilatkozatot
nyújt be, és az egységes
vámokmány
36. rubrikájában
a 2XX, 3XX vagy
4XX preferenciakódot
tünteti fel
Az áruk
megérkeznek
az importőr
telephelyére vagy
vevőjének
a telephelyére.Az importőr az import
évének végét követően
3 éven át  megőrzi
a preferenciális származás
igazolását és a vonatkozó
számviteli nyilvántartást.
A vámhatóságok
véletlenszerű és
kockázatalapú ﬁzikai és
okmány-ellenőrzéseket
végeznek, hogy
meggyőződjenek
a preferenciális
feltételek teljesüléséről.Az exportőr preferenciális
származási
bizonyítványért
folyamodik, vagy
számlanyilatkozatot
állít ki.
Az árukat közvetlenül
X tagállamba
szállítják.A preferenciális származást
igazoló okmányt elküldik
az importőrnek.
Export
 
---------------------------------------------- 
A vámhatóságok véletlenszerű
és kockázatalapú utólagos
ellenőrzéseket és
vizsgálatokat végeznek,
amelyek részeként
felkeresik a kereskedő
telephelyét és megvizsgálják
nyilvántartásait. 
A vámhatóságok
szükség esetén közigazgatási
együttműködés iránti
megkeresést küldenek
a kedvezményezett
országnak.Az illetékes hatóságok
ellenőrzik az áruk
preferenciális származását,
és adott esetben
bizonyítványt állítanak ki.
Az illetékes hatóságoknak
a beérkezést követő
6 hónapon belül, vagy
legkésőbb az emlékeztető
beérkezését követő
4 hónapon belül
válaszolniuk kell
a közigazgatási együttműködés
keretében benyújtott
megkeresésre.Közigazgatási együttműködés
Az árukat szabad
forgalomba
bocsátják.ImportExportáló kedvezményezett ország (EU-n kívüli ország)
Forrás:  Európai Számvevőszék.
15
20 
A számvevőszéki ellenőrzés célja annak 
vizsgálata volt, hogy a Bizottság meg -
felelően értékelte -e a preferenciális 
kereskedelmi megállapodások gazdasági 
hatásait9, és hogy a megállapodásokkal 
kapcsolatos kontrollok biztosítják -e, 
hogy az importárukra ne lehessen 
jogtalanul kedvezményes vámtarifát 
alkalmazni, bevételkiesést okozva ezzel 
az EU -nak.
A preferenciális 
kereskedelmi 
megállapodások 
gazdasági hatásainak 
értékelése
21 
A Számvevőszék megvizsgálta a Bizott -
ság által – vagy annak nevében – elvég -
zett, előre jelzett, illetve megvalósult 
gazdasági hatásokra vonatkozó előze -
tes és utólagos értékeléseket. E célból 
a Számvevőszék egy 44 preferenciális 
kereskedelmi megállapodásból álló 
mintára vonatkozóan10 elemezte a Bi -
zottságnál rendelkezésre álló doku -
mentációt, vagyis a hatásvizsgálatokról 
szóló jelentéseket, a fenntarthatósági 
hatásvizsgálatokat, az utólagos értékelé -
seket és a jövőbeni monitoringot érintő 
szabályokat. Ezekről a preferenciális 
kereskedelmi megállapodásokról a  II. és 
a III. melléklet  ad áttekintést.
22 
Ezen értékelések minőségének a felmé -
rése céljából a Számvevőszék figyelembe 
vette a hatásvizsgálatra és a fenntart -
hatósági hatásvizsgálatra vonatkozó 
iránymutatásokban meghatározott 
követelményeket, a Hatásvizsgálati 
Testület jelentéseit, a Bizottság tevé -
kenységi nyilatkozatait és éves tevékeny -
ségi jelentéseit, valamint a kereskedelmi 
kérdésekre vonatkozó, idevágó közlemé -
nyeit. A Számvevőszék külön figyelmet fordított arra, hogy a Bizottság hogyan 
biztosította az ezen értékelések során 
használt adatforrások megalapozottsá -
gát, valamint arra is, hogy a Bizottság 
hogyan hasznosította a Számvevőszék 
hatásvizsgálatokkal kapcsolatos korábbi 
megállapításait és ajánlásait11, illetve az 
Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 
fenntarthatósági hatásvizsgálatokkal 
kapcsolatos korábbi megállapításait 
és ajánlásait12. A Számvevőszék arról is 
meggyőződött, hogy az utólagos értéke -
lések bizonyítják -e, hogy a preferenciális 
kereskedelmi megállapodások elérik 
a kívánt hasznokat.
A preferenciális 
kereskedelmi 
megállapodásokkal 
kapcsolatos felügyelet és 
kontrollok
23 
A Számvevőszék a  IV. mellékletben  leírt 
vizsgálatok elvégzésével megvizsgálta 
a preferenciális kereskedelmi megállapo -
dásokkal kapcsolatos felügyeleti mecha -
nizmusok, illetve az illetékes hatóságok 
által elvégzett kontrollok hatásosságát13 
öt olyan tagállamban, amelyek a 2011-
ben, preferenciális kereskedelmi megálla -
podások keretében megvalósult, kedvez -
ményes tarifális elbánást igénybe vevő 
behozatal értékének kétharmadát tették 
ki. Az ellenőrzés a kontrollstratégiára 
és a kockázatkezelésre, a közigazgatási 
együttműködési megállapodások műkö -
désére és az esedékes hagyományos saját 
források beszedésére szolgáló eljárásokra 
terjedt ki.9 Kellő figyelmet 
szenteltünk a jelentős, 
a fenntartható fejlődési 
tartalommal bíró egyoldalú 
preferenciális kereskedelmi 
megállapodásokhoz, illetve 
gazdasági partnerségi 
megállapodásokhoz 
kapcsolható társadalmi 
és környezeti hatások 
elemzésének.
10 Ezek közül 39 a számvevőszéki 
ellenőrzés időpontjában 
hatályos összes preferenciális 
kereskedelmi megállapodás, 
öt pedig még nem volt 
hatályos az ellenőrzés 
időpontjában.
11 Az Európai Számvevőszék 
3/2010. sz. különjelentése: 
Hatásvizsgálatok az uniós 
intézményekben: segítik-e 
a döntéshozatalt? (http://eca.
europa.eu).
12 Az Európai Gazdasági 
és Szociális Bizottság 
818/2011. sz. véleménye 
a fenntarthatósági 
hatásvizsgálatokról és az uniós 
kereskedelempolitikáról, 
valamint 1612/2011. 
sz. véleménye „A civil 
társadalom szerepe az 
Európai Unió és India 
közötti szabadkereskedelmi 
megállapodásban” címmel 
(http://www.eesc.europa.eu).
13 Németország, Spanyolország, 
Franciaország, Olaszország 
és az Egyesült Királyság. 
2010-ben ez az öt tagállam 
importált a legtöbbet 
a preferenciális kereskedelmi 
megállapodások keretében.Az ellenőrzés hatóköre és 
módszere
16 Az ellenőrzés hatóköre és módszere
24 
A Számvevőszék értékelte a Bizottságnak 
a kedvezményezett, illetve partner -
országokban végzett előzetes értékelési 
és utólagos monitoringtevékenységét, 
a közigazgatási együttműködési meg -
állapodásokban játszott szerepét, a tag -
állami vámhatóságokra irányuló ellenőr -
zéseit, az OLAF által végzett származási 
vizsgálatok, valamint a vámmentességi 
kérelmek felülvizsgálatát, továbbá azt, 
hogy a hatályos jogi keret megfelelő -
en biztosítja -e a bevételek hiánytalan 
beszedését.
25 
A Számvevőszék a Bizottság preferen -
ciális kereskedelmi megállapodásokkal 
kapcsolatban végzett felügyeleti és 
kontrolltevékenységeit a hatályos jogi 
rendelkezések, a vonatkozó küldetésnyi -
latkozatok, tevékenységi nyilatkozatok, 
valamint a származási szabályokra és 
a preferenciális kereskedelmi megállapo -
dásokra vonatkozó bizottsági közlemé -
nyek alapján értékelte. A Számvevőszék 
figyelmet fordított a preferenciális keres -
kedelmi megállapodásokra14 vonatkozó 
korábbi számvevőszéki megállapítások 
és ajánlások Bizottság általi hasznosítá -
sára is.14 Az Európai Számvevőszék 
2003. pénzügyi évre 
vonatkozó éves jelentése, 
3. fejezet, 3.30. bekezdés 
(HL C 293 ., 2004.11.30., 1. o.).
17
 Észrevételek
Az eddigi javulások 
ellenére a Bizottság nem 
megfelelően értékelte 
a preferenciális 
kereskedelmi 
megállapodások 
valamennyi gazdasági 
hatását
26 
A preferenciális kereskedelmi megál -
lapodások gazdasági hatásait a Bizott -
ságnak mind előzetesen, mind utólago -
san megfelelően értékelnie kell (lásd: 
7–14. bekezdés).
A Bizottság nem végezte 
el minden esetben 
a preferenciális kereskedelmi 
megállapodások valamennyi 
gazdasági hatásának 
értékelését
Hatásvizsgálatok vagy előzetes 
értékelések
27 
A 13 olyan preferenciális kereskedelmi 
megállapodás közül, amelynek esetében 
ezt jogi előírás, illetve formális kötele -
zettségvállalás szükségessé tette volna, 
hét tekintetében nem készült hatásvizs -
gálat vagy előzetes értékelés. A további 
részleteket lásd: II. melléklet .
28 
A Számvevőszék által felülvizsgált 
hat hatásvizsgálat közül a különböző 
szakpolitikai javaslatok uniós bevételre 
gyakorolt hatását csak az általános pre -
ferenciarendszerre (GSP)15 irányuló hatás -
vizsgálat esetében becsülték meg16.Fenntarthatósági 
hatásvizsgálatok
29 
Azon 28 preferenciális kereskedelmi 
megállapodás közül, amelyek esetében 
erre vonatkozó kötelezettségvállalás állt 
fenn, öt tekintetében nem készült fenn -
tarthatósági hatásvizsgálat (a további 
részleteket lásd: II. melléklet ). A Szám -
vevőszék által vizsgált fenntarthatósági 
hatásvizsgálatok közül egyik esetében 
sem becsülték meg az elmaradt jövede -
lem összegét.
Időközi, illetve utólagos 
értékelések
30 
Jóllehet 27 hatályos preferenciális 
kereskedelmi megállapodás esetében 
a Bizottság e tekintetben vállalt kötele -
zettsége, valamint a gondos pénzgazdál -
kodás és a nyilvános elszámoltathatóság 
elve alapján időközi, illetve utólagos 
értékelést kellett volna végezni, 16 
megállapodás esetében ez nem tör -
tént meg17 (a további részleteket lásd: 
III. melléklet ).
31 
A Számvevőszék által felülvizsgált azon 
27 preferenciális kereskedelmi megál -
lapodásnál, amelyek esetében a Szám -
vevőszék szerint utólagos értékelést 
kellett volna végezni, a GSP tekinteté -
ben csak megbecsülték az elmaradt 
bevétel összegét. A Bizottság GSP -re 
vonatkozó statisztikai jelentése18 szerint 
a 2006–2009 közötti időszakban az uniós 
költségvetésre gyakorolt hatás értéke 
8,6 milliárd euró, ami az ezen időszakban 
beszedett vámok közel 14%-ának felel 
meg. A Bizottság nem adott magyará -
zatot arra, hogyan számította ki ezt az 
összeget.15 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2012. október 25-i 
978/2012/EU rendelete az 
általános tarifális preferenciák 
rendszerének alkalmazásáról 
és a 732/2008/EK tanácsi 
rendelet hatályon kívül 
helyezéséről (HL L 303., 
2012.10.31., 1. o.).
16 A 2014. január 1-jén 
hatályba lépett, GSP-re 
vonatkozó hatásvizsgálatban 
(SEC (2011) 5 36 végleges) 
szereplő becslés szerint az 
előnyben részesített lehetőség 
esetében egyfelől az egyes 
korábban kedvezményezett, 
de jelenleg magasabb vámot 
fizető országokból származó 
export, másfelől a harmadik 
országokból származó 
eleve vámköteles export 
megnövekedésének együttes 
hatása azt eredményezi, 
hogy a vámtarifa-bevételek 
rövidtávon kb. 2 milliárd 
euróval megnövekednek 
az alapforgatókönyvhöz 
képest (lásd: 6.4. melléklet, 
6–4. táblázat), ami 
hozzáadódik a jelenlegi kb. 
19 milliárd eurós vámtarifa-
bevételek összegéhez.
17 A Törökországgal, az EGT-vel, 
Svájccal, Macedónia Volt 
Jugoszláv Köztársasággal, 
Horvátországgal, Albániával, 
Montenegróval, Bosznia-
Hercegovinával, Szerbiával, 
Libanonnal, a megszállt 
palesztin területtel, Szíriával, 
a CARIFORUM-mal (karibi 
országok), a csendes-óceán 
térség államaival, a TOT-
okkal és Moldovával kötött 
preferenciális kereskedelmi 
megállapodások.
18 COM(2011) 272 végleges, 
2011. május 17.
18 Észrevételek
Az elvégzett értékelések 
a legtöbb esetben nem voltak 
teljes mértékben pontosak, 
hasznosak, illetve átfogóak, 
bár történtek javulások
Hatásvizsgálatok vagy előzetes 
értékelések
32 
A Bizottság hatásvizsgálatokról szóló irány -
mutatása19 szerint a hatásokat, ha csak lehet, 
számszerűsíteni kell, és pénzben ki kell fejez -
ni, és ezeknek megalapozott módszereken 
és megbízható adatokon kell alapulniuk.
33 
A hatásvizsgálatok minőségi támoga -
tása érdekében a Bizottság 2006 végén 
létrehozta a Hatásvizsgálati Testületet. 
Ezen túlmenően a Bizottság Kereskedelmi 
Főigazgatóságának belső ellenőrzési rész -
lege 2007-ben elvégezte a hatásvizsgála -
tok és a fenntarthatósági hatásvizsgálatok 
ellenőrzését.
34 
A Számvevőszék azon 13 preferenciális 
kereskedelmi megállapodáshoz kapcsoló -
dóan, amelyek esetében a Számvevőszék 
szerint hatásvizsgálatot kellett végezni, hat 
hatásvizsgálatot20 választott ki elemzésre 
(a további részleteket lásd: II. melléklet ), 
és a következő hiányosságokat állapította 
meg:
A hatásvizsgálatok hiányosságai 
a hatások számszerűsítésének 
megalapozottságával 
kapcsolatban
35 
A felülvizsgált hat hatásvizsgálat közül csak 
a GSP -ről szóló 978/2012/EU rendeletre 
vonatkozó hatásvizsgálat foglalta magában 
a kedvezményezett országokban jelentkező 
gazdasági hatások megalapozott adatforrá -
sokon alapuló, átfogó elemzését.36 
A Koreai Köztársasággal kötött prefe -
renciális kereskedelmi megállapodás 
hatásvizsgálatában21 kimutatott gazda -
sági hatások egy külső tanácsadók által 
elvégzett vizsgálaton22 alapulnak. Ez 
a tanulmány a számszerűsített általá -
nos egyensúlyi ( Computable General 
Equilibrium , CGE) modellt veszi alapul, 
forrásadatként pedig a globális ke -
reskedelemi elemzési projekt ( Global 
Trade Analysis Project , GTAP) adatbázisát 
használja fel, amelyek eredendő korlá -
tait és hiányosságait a 44–46. bekezdés 
ismerteti.
37 
A vizsgált hat hatásvizsgálat közül 
kettő GSP -re vonatkozó hatásvizsgá -
lati jelentés készült a Hatásvizsgálati 
Testület 2007-es működésbe lépése óta, 
és ezeket megfelelően be is nyújtották 
a testületnek minőségi felülvizsgálatra. 
Az utóbbi által a jelentéstervezetek mi -
nőségének javítása érdekében tett aján -
lásokat a Bizottság nagyrészt figyelembe 
vette, és a tervezeteket nem kellett ismét 
benyújtani.19 Az Európai Bizottság 
hatásvizsgálatokról 
szóló, 2009. január 15-i 
iránymutatása (SEC(2009) 92) 
és a korábbi, 2005. június 15-i 
hatásvizsgálatokról szóló 
iránymutatás (SEC(2005) 791).
20 A következőkre vonatkozó 
hatásvizsgálatok: Közép-
Amerika, az Andok Közösség, 
Koreai Köztársaság, India, 
az általános tarifális 
preferenciák rendszerének 
2009. január 1-jé től 
2011. december 31 -ig 
történő alkalmazásáról, 
illetve az 552/97/EK és az 
1933 /2006/E K rendelet, 
valamint az 1100/2006/EK 
és a 9 64/2007/E K bizottsági 
rendelet módosításáról szóló, 
2008. július 22-i 73 2/2008/E K 
tanácsi rendelet (HL L 211., 
2008.8.6., 1. o.), valamint az 
általános tarifális preferenciák 
rendszerének alkalmazásáról 
és a 7 32/2008/E K tanácsi 
rendelet hatályon kívül 
helyezéséről szóló, 
2012. október 25-i 
978/2012/E U európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
(HL L 303., 2012.10.31., 1. o.).
21 Bizottsági szolgálati 
munkadokumentum, 
a Bizottságnak a Koreai 
Köztársasággal kötendő 
szabadkereskedelmi 
megállapodásnak az 
Európai Közösség és 
tagállamai nevében történő 
megtárgyalására való 
felhatalmazásáról szóló 
tanácsi határozatra irányuló 
ajánlást kísérő dokumentum, 
2006. november 27-i 
hatásvizsgálat (SEC(2006) 
1562).
22 Copenhagen Economics & 
Prof. J. F. Francois, Economic 
Impact of a Potential FTA 
between the EU and South 
Korea  (Az EU és Dél-
Korea közötti lehetséges 
szabadkereskedelmi 
megállapodás gazdasági 
hatása), 2007. március.
19 Észrevételek
Az emberi jogokról és munkajogokról, a környezetről és a jó kormányzásról szóló 
nemzetközi egyezmények ratifikálásának és eredményes végrehajtásának fontos -
sága (példa)
2013. április 24-én Bangladesben összeomlott egy több ruhagyárnak otthont adó nyolcszintes épület (Rana Pla -
za), ami 1129 munkás halálához vezetett. Ez a baleset ráirányította a nyilvánosság figyelmét arra, hogy a fejlődő 
országokkal folytatott uniós kereskedelemnek nemcsak az uniós vállalkozások és fogyasztók olcsó ruházattal való 
ellátását kell biztosítania, hanem azt is, hogy ezeket a ruhákat a nemzetközi előírásoknak, például az ILO alapvető 
munkaügyi normáinak megfelelő munkakörülmények között gyártsák. 2013. július 8-án a Bizottság a bangladesi 
kormánnyal és az ILO -val karöltve közös kezdeményezést („Compact”) indított el a bangladesi ruhagyárakban dol -
gozók egészségügyi, biztonsági és munkafeltételeinek javítása érdekében.1. háttérmagyarázat23 COM(2004) 461 végleges, 
2004. július 7. Lásd még: 
Menetrend (Roadmap) (http://
ec.europa.eu/governance/
impact/planned_ia/docs/88_
trade_gsp_regulation_en.pdf) 
és SEC(2011) 536 végleges, 
2011. május 10. (ez a GSP-ről 
szóló 978/2012/EU rendeletre 
hivatkozik). 
24 SEC(2011) 536 végleges.
25 Lásd: a SEC(2011) 536 végleges 
6. melléklete.
26 COM(2002) 276 végleges 
és a hatásvizsgálatokra 
vonatkozó iránymutatás.
27 A Közép-Amerikára, az 
Andok Közösségre, a Koreai 
Köztársaságra és Indiára 
vonatkozó hatásvizsgálatok.A hatásvizsgálatok 
hasznosságával és teljességével 
kapcsolatos hiányosságok
38 
A GSP célja, hogy hozzájáruljon a glo -
bális szegénység elleni küzdelemhez, 
előmozdítsa a fenntartható fejlődést, 
és jobb védelmet biztosítson az EU 
pénzügyi és gazdasági érdekei -
nek23. A 2014. január 1-jén elinduló 
GSP -rendszerre vonatkozó hatásvizsgá -
lat24 azonban a 85 lehetséges kedvezmé -
nyezett ország közül csak tíz tekinteté -
ben vizsgálta a GSP -nek a fenntartható 
fejlődés és a jó kormányzás előmozdítá -
sára vonatkozó általános célkitűzését25. 
Az emberi jogokról és munkajogokról, 
a környezetről és a jó kormányzásról 
szóló nemzetközi egyezmények ratifiká -
lásának és eredményes végrehajtásának 
szükségességét csak e tíz ország eseté -
ben vették figyelembe, a többi kedvez -
ményezett ország esetében nem (lásd: 
1. háttérmagyarázat ).39 
A hatásvizsgálati folyamat egyik kulcs -
fontosságú eljárási lépése az alapvető 
monitoringmutatók meghatározása, 
amely segítségével elvégezhető az elért 
eredmények utólagos értékelése26.
40 
A Számvevőszék által vizsgált mind 
a hat hatásvizsgálatban szerepeltek 
a monitoringot célzó intézkedések. 
Négyük esetében27 azonban a Bizottság 
nem határozta meg, hogy mikor, milyen 
hatókörben és milyen mutatók segítsé -
gével kell értékelni az előnyben része -
sített lehetőség hatásosságát, és kinek 
a feladata lesz az értékelés elvégzése.
20 Észrevételek
41 
Az ilyenfajta monitoringintézkedések 
szükségességére az Európai Szociális 
és Gazdasági Bizottság az EU és India 
közötti preferenciális kereskedelmi meg -
állapodás tekintetében hívta fel a figyel -
met. Az Európai Gazdasági és Szociális 
Bizottság28 javasolta „olyan új vizsgálatok 
azonnali elvégzését [...], amelyek kifejezet ‑
ten figyelembe veszik a szabadkereskedel ‑
mi megállapodásnak az EU és India civil 
társadalmára gyakorolt hatását (különös ‑
képpen a 4. módozat, a kkv‑k, a munka ‑
vállalói jogok, a nők, a fogyasztóvédelem, 
az informális gazdaság, a mezőgazdaság, 
a szegénység és az alapvető fontosságú 
termékekhez, például az életmentő gyógy ‑
szerekhez való hozzáférésre gyakorolt 
hatás vonatkozásában)” .
42 
A 2014. január 1-jén induló 
GSP -rendszerre vonatkozó hatásvizsgá -
latból az derül ki, hogy a GSP célkitűzé -
seinek egyike29 az, hogy jobb védelmet 
biztosítson az EU pénzügyi és gazdasági 
érdekeinek. Annak ellenére, hogy az 
OLAF által a preferenciális kereskedelmi 
megállapodások területén végzett csa -
lással kapcsolatos vizsgálatok többsége 
a GSP kedvezményezett országait érinti, 
a hatásosság monitoringjára szolgáló 
bizottsági mutatók közül egyik sem 
kapcsolódik sem csaláshoz, sem a vámok 
kijátszásához. Az érdekelteknek ezért 
semmilyen lehetőségük nincs arra, hogy 
ellenőrizzék a GSP csalással szembeni ér -
zékenységét, illetve hogy mérjék a csalás 
és a vámok kijátszása elleni küzdelem -
ben elért javulásokat.Fenntarthatósági 
hatásvizsgálatok
43 
A Számvevőszék tíz fenntarthatósági ha -
tásvizsgálatot30 elemzett, és az alábbiak -
ban ismertetett hiányosságokat tárta fel.
A fenntarthatósági 
hatásvizsgálatok hiányosságai 
a hatások számszerűsítésének 
megalapozottságával 
kapcsolatban
44 
A fenntarthatósági hatásvizsgálatokban 
a külső tanácsadók a számszerűsített 
általános egyensúlyi (CGE) modellt alkal -
mazzák, a globális kereskedelmi elem -
zési projekt (GTAP) adatbázisa alapján. 
Ezt a modellt a nemzetközi szervezetek 
széles körben alkalmazzák, noha vannak 
korlátai (lásd: V. melléklet ).
45 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
a GTAP régi adatokat használ31, amelyek 
egységességét és megbízhatóságát nem 
ellenőrizték kellőképpen, és ez hibás 
következtetésekhez vezethet a fenntart -
hatósági hatásvizsgálatokban. A Bizott -
ság csak korlátozott bizonyossággal 
rendelkezik a különböző régiók közötti, 
valamint az uniós tagállamok és a ked -
vezményezett, illetve partnerországok 
közötti statisztikai keret egységességé -
vel kapcsolatban.28 Az Európai Gazdasági és 
Szociális Bizottság 1612/2011. 
sz. véleménye.
29 A SEC(2011) 536 végleges 
alapján.
30 A Chilével kötött 
preferenciális kereskedelmi 
megállapodásokra, az 
AKCS-országokkal kötött 
hat gazdasági partnerségi 
megállapodásra, a Közép-
Amerikára, az Andok 
Közösségre, a kilenc országgal 
kötött euro-mediterrán 
szabadkereskedelmi 
megállapodásokra, a Koreai 
Köztársaságra, a Mercosurra, 
Indiára, Kanadára és 
a Marokkóval kötött mély és 
átfogó szabadkereskedelmi 
megállapodásra vonatkozó 
fenntarthatósági 
hatásvizsgálatok.
31 A CGE-modell céljából szociális 
elszámolási mátrixokat 
állítanak össze minden egyes 
régió tekintetében, de a GTAP 
legújabb változataiban 
a végső és a termelő célú 
felhasználásra szolgáló 
áruk technikai együtthatói 
és struktúrái a 2000-es 
bázisévre vonatkozó folyó 
árakon számított forrás- és 
felhasználási táblákon 
alapulnak, annak ellenére, 
hogy az Eurostat (a Bizottság 
statisztikai szolgálata) jelenleg 
2007-re, 2008-ra és 2009-
re vonatkozó adatokkal is 
rendelkezik.
21 Észrevételek
46 
Arra, hogy a tagállamok számára 
véleményt nyilvánítsanak az adatok 
minőségéről, az Eurostat és a tagállami 
statisztikai intézetek lennének a legalkal -
masabbak, a Kereskedelmi Főigazgató -
ság azonban nem kérte ki véleményüket 
a GTAP -ban felhasznált adatok minősé -
gével kapcsolatban. A Számvevőszék 
3/2010. különjelentésében32 megálla -
pította, hogy a Bizottság nem merít 
kellően saját belső forrásaiból – mint 
az Eurostat – a tagállamokra vonatkozó 
konkrét adatok elérhetőségének megál -
lapítása és az ilyen adatok rendelkezésre 
bocsátása céljából (például a tagállami 
statisztikai hivatalokkal együttműködve).
A fenntarthatósági 
hatásvizsgálatok 
hasznosságával és teljességével 
kapcsolatos hiányosságok
47 
A fenntarthatósági hatásvizsgálat kellő 
időben történő elvégzése nagyon fontos 
ahhoz, hogy az felhasználható legyen 
a tárgyaló felek számára. Egy esetben 
azonban – a Chilével kötött preferenci -
ális kereskedelmi megállapodás eseté -
ben – előfordult, hogy a megállapodást 
már a fenntarthatósági hatásvizsgálat 
véglegesítése előtt aláírták.
48 
A hatásvizsgálatok és a fenntarthatósági 
hatásvizsgálatok a preferenciális keres -
kedelmi megállapodások mezőgazdasá -
gi ágazatra gyakorolt hatásait elemzik. 
A közös agrárpolitika által a partner -
országok helyi gazdaságaira gyakorolt 
hatást azonban csak a karibi országokkal 
folytatott regionális kereskedelemmel 
kapcsolatos fenntarthatósági hatásvizs -
gálatban mérték fel, miközben különbö -
ző nemzetközi szervezetek jelentéseiben 
(ILO33, FAO34) negatív hatásokról tesznek 
említést, különösen a gazdasági partner -
ségi megállapodásokat (GPM) illetően35.49 
Ezen túlmenően a 2007. évi GPM -ekre 
vonatkozó fenntarthatósági hatás -
vizsgálat nem foglalkozik olyan, más 
fenntarthatósági hatásvizsgálatokban 
tárgyalt szempontokkal, mint például 
a szellemitulajdon -jogokról szóló fejezet 
népegészségre gyakorolt hatása, amely 
például abból adódhat, hogy a gene -
rikus gyógyszerekhez való hozzáférés 
korlátozása kedvezőtlenül érintheti 
a kormányok közegészségügyi feltételek 
javítására való képességét. Ez kérdésessé 
teszi az elvégzett elemzés teljességét, 
mert a Bizottság mindazonáltal meg -
felelő ilyen értelmű védintézkedéseket 
illesztett a megállapodás szövegébe36.
Időközi, illetve utólagos 
értékelés
50 
A Számvevőszék elemezte a preferen -
ciális kereskedelmi megállapodások te -
kintetében 2012 végéig elvégzett összes 
utólagos értékelést37, és a következőket 
állapította meg:
A hatások számszerűsítése 
egyes időközi, illetve utólagos 
értékelésekben
51 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
a Chilével kötött preferenciális kereske -
delmi megállapodás utólagos értékelé -
sében és az EU GSP -rendszerének félidős 
értékelésében a Bizottság elvégezte 
a gazdasági eredmények átfogó, szám -
szerű és tényadatokon alapuló elemzé -
sét. Az ökonometriai becslések mellett 
mindkét értékelés CGE -szimulációkat 
alkalmaz (lásd: 44–46. bekezdés és 
III. melléklet ).32 Lásd: a 3/2010. sz. 
különjelentés 70. bekezdése.
33 ILO, Trade and 
employment from Myths 
to facts  (Kereskedelem és 
foglalkoztatás: a mítoszoktól 
a tényekig), 2011.
34 FAO,  The agricultural dimension 
of the ACP ‑EU Economic 
Partnership Agreements  
(Az AKCS–EU gazdasági 
partnerségi megállapodások 
mezőgazdasági dimenziója), 
2006.
35 Az EU és az AKCS-országok 
között szabadkereskedelmi 
térséget létrehozó 
preferenciális kereskedelmi 
megállapodások.
36 Az egyrészről a CARIFORUM-
államok, másrészről az Európai 
Közösség és tagállamai 
közötti GPM 139. cikkének 
(2) bekezdése szerint „Az 
EK-fél és az aláíró CARIFORUM-
államok megállapodnak, 
hogy a TRIPS-egyezmény 
8. cikkében megállapított 
elveket e szakasz 
tekintetében alkalmazni 
kell. A felek megállapodnak 
továbbá, hogy a szellemi 
tulajdonjogok megfelelő 
és hatékony érvényesítése 
során figyelembe kell venni 
a CARIFORUM-államok 
fejlesztési szükségleteit, 
jogok és kötelezettségek 
tekintetében egyensúlyt 
kell teremteni a szellemi 
tulajdonjogok jogosultjai és 
alkalmazói között, és lehetővé 
kell tenni az EK-fél és az 
aláíró CARIFORUM-államok 
számára a közegészség és 
a közélelmezés védelmét. 
E megállapodás egyetlen 
rendelkezése sem 
értelmezhető úgy, hogy az 
gyengíti a felek és az aláíró 
CARIFORUM-államok azon 
képességét, hogy támogassák 
a gyógyszerekhez való 
hozzáférést.”
37 Az EU GSP-rendszerének 
félidős értékelése, az 
Euromediterrán Térség 
gazdasági integrációjáról 
szóló jelentés, az EU–Chile 
Társulási Megállapodás 
kereskedelmi pillére gazdasági 
hatásának értékelése és a hat 
uniós szabadkereskedelmi 
megállapodás utólagos 
értékelése. 
22 Észrevételek
Az időközi, illetve utólagos 
értékelések teljességével 
kapcsolatos hiányosságok
52 
Hat preferenciális kereskedelmi megál -
lapodás utólagos értékelése38 a kereske -
delmi forgalomra korlátozza a gazdasági 
hatások elemzését, és a megállapodások 
által a partnerországokban kifejtett ha -
tásokra helyezi a hangsúlyt. A Bizottság 
nem végzett semmilyen ágazati elem -
zést, és a kereskedelmi forgalmat nem 
bontja mélyebben a mezőgazdasági és 
ipari termékek szintjénél.
53 
Az euromediterrán országokra vonatko -
zó utólagos értékelő jelentés39 a keres -
kedelmi liberalizáció gazdasági követ -
kezményeinek alapos elemzését foglalja 
magában. Azt azonban nem határozták 
meg, hogy a preferenciális kereskedelmi 
megállapodás milyen hozzáadott értéket 
jelent az EU -ban az alapforgatókönyv -
höz képest. Nem készült költség -haszon 
elemzés, és nem rendelkeztek jövőbeni 
utólagos értékelés készítéséről sem.
A GSP időközi értékelése 
szerint a szakpolitikai 
intézkedéssel még nem 
sikerült elérni valamennyi 
kívánt előnyt
54 
A GSP -nek azt a célkitűzését illetően, 
hogy hozzá kell járulnia a globális sze -
génység elleni küzdelemhez, és elő kell 
mozdítania a fenntartható fejlődést, az 
időközi értékelés vegyes eredményeket 
mutat. Egyrészről pozitív bizonyítékkal 
szolgál a következők tekintetében:
a) az EU a nagyobb fejlesztési szükség -
lettel bíró országok számára jobb 
preferenciális hozzáférést kínál;b) az ökonometriai adatok szerint 
a preferenciák összességében való -
ban kedvezően hatnak a kereskede -
lemre és a beruházásra;
c) adatok támasztják alá, hogy a leg -
kevésbé fejlett országok exportőrei 
valóban kihasználják a preferen -
cia-árréseket, és a hasznot nem csak 
az importőrök fölözik le.
55 
Másrészről a Bizottság úgy véli, hogy 
a GSP -nek segítenie kell a fejlődő gazda -
ságokat ipari exportjuk növelésében40, 
valamint, hogy az ipari termékekre vo -
natkozó preferenciák biztosítása elősegí -
tené az ilyenfajta kivitel fellendítését, és 
a szélesebb ipari bázis kialakítása révén 
hozzájárulna a diverzifikációhoz. A GSP 
időközi értékelése azonban azt mutat -
ja, hogy nem növelte eredményesen 
a diverzifikációt41, és nincs egyértelmű 
bizonyíték arra, hogy a fejlődő országok -
ban fokozódott volna a gazdasági növe -
kedés42 vagy a fenntartható fejlődés43.38 Dél-Afrika, Mexikó, Marokkó, 
Tunézia, Chile és Jordánia.
39 Az értékelés nem terjedt 
ki Libanonra, a megszállt 
palesztin területre és Szíriára.
40 SEC(2011) 536 végleges.
41 Az uniós GSP-rendszer 
félidős értékelésének 
7.1. pontja szerint nincs 
bizonyíték arra, hogy 
a GSP-rendszerek a kivitel 
bármilyen diverzifikálásához 
vagy új exporttermékek 
bevezetéséhez vezettek volna 
a kedvezményezett országok 
részéről.
42 Az uniós GSP félidős 
értékelésének 7.1. pontja 
szerint „az arra vonatkozó 
adatok, hogy a preferencia-
árrések milyen mértékben 
függnek össze a fejlődés 
mutatóival, rendkívül 
vegyesek, és nem rajzolódik 
ki világos kép, amely arra 
engedne következtetni, hogy 
a preferenciák különösen 
célzottan a leginkább 
szükséget szenvedő/
legsérülékenyebb országok 
felé irányulnának … nagyon 
is lehetséges, hogy a GSP-
rendszer az adott országok 
fejlődésében fontos szerepet 
játszott. A lényeg azonban 
az, hogy összességében 
nincsenek olyan határozott 
bizonyítékok, amelyek ezt 
alátámasztanák.”
43 Az uniós GSP félidős 
értékelésének 7.1. pontja 
a következőképpen 
figyelmeztet: „Noha bizonyos 
adatok alátámasztják, 
hogy a GSP+ rendszer 
pozitív hatással lehet adott 
egyezmények ratifikálására, az 
azt alátámasztó bizonyítékok, 
hogy a vonatkozó 
egyezményeket (különösen 
a munkaügyi normák 
tekintetében) ténylegesen és 
tevőlegesen végre is hajtják, 
jóval kevésbé meggyőzőek.”
23 Észrevételek
44 A Közösségi Vámkódex 
221. cikkének (3) bekezdése 
szerint a vámtartozás 
keletkezésétől számított 3 év 
lejárta után az adóssal már 
nem lehet közölni a tartozás 
összegét. Így a rendezetlen 
összegek ezen időszak 
lejártával elévülnek.
45 Az áruk vámértékén alapuló 
pénzegységalapú minta 
(MUS). A lényegességet 
5%-ban, a konfidenciaszintet 
pedig 95%-ban határozták 
meg.Hiányosak a kiválasztott 
tagállamok hatóságai 
által alkalmazott 
vámellenőrzések
56 
Az illetékes hatóságok (a tagállamok, 
a kedvezményezett, illetve partneror -
szág és a Bizottság) által végzett ellen -
őrzéseknek, valamint a közigazgatási 
együttműködés irányításának biztosí -
tania kell a preferenciális kereskedelmi 
megállapodások helyes végrehajtását, 
és ezáltal a jogos gazdasági és pénzügyi 
érdekek védelmét.
57 
A Számvevőszék öt tagállamban felül -
vizsgálta a vámhatóságok által a prefe -
renciális kereskedelmi megállapodásokra 
alkalmazott általános kontrollstratégiát 
(lásd: 23. bekezdés). Az a kontrollstraté -
gia a megfelelő, amely a bizonytalanság 
fokának bevezetése érdekében valami -
lyen véletlenszerű elemet is magában 
foglaló, hatásos kockázatelemzésen 
alapul.A kontrollstratégia 
és a kockázatkezelés 
hiányosságai
58 
A Számvevőszék a kontrollmechanizmu -
sok hatásosságát két véletlenszerű minta 
segítségével vizsgálta. A Számvevőszék 
a kiválasztott tagállamok mindegyike 
esetében egy -egy  – a preferenciális 
kereskedelmi megállapodások kereté -
ben megvalósult, 60 elévült44, 2009. évi 
importszállítmányból álló – statisztikai45 
mintát vizsgált meg. E minta kettős célt 
szolgált:
a) annak ellenőrzése, hogy az import -
szállítmányok megfeleltek -e a ked -
vezményes tarifális elbánás igénybe -
vételéhez előírt összes feltételnek, 
és hogy a vámellenőrzések képesek 
voltak -e feltárni az ilyen feltételek 
nem teljesülésének eseteit, és még 
elévülés előtt behajtani a felmerült 
vámtartozást;
b) amennyiben a vámtartozást nem 
hajtották be időben, megakadá -
lyozva az elévülést, az uniós költ -
ségvetést érő végleges veszteségek 
összegének extrapolálása.
59 
A Számvevőszék Németországban, Fran -
ciaországban és az Egyesült Királyságban 
az uniós költségvetés számára potenciá -
lisan veszteséget okozó hiányosságokat 
állapított meg a kontrollstratégia és 
a kockázatkezelés területén.
24 Észrevételek
60 
Németországban a Számvevőszék 
hiányosságokat állapított meg a pre -
ferenciális kereskedelmi megállapodá -
sokkal kapcsolatos kockázatkezelési 
rendszerre vonatkozóan: a kockázati 
profilok eredményeinek értékeléséhez 
manuális beavatkozásra van szükség, ez 
pedig időigényes, bonyolult és meg -
terhelő; 2011-ben és 2012-ben csak egy 
új helyi kockázati profilt46 vezettek be 
a rendszerbe; és az importőrök vám -
kezelést követő utólagos ellenőrzésre 
való kiválasztása nem veszi kellőképpen 
figyelembe a preferenciális kereskedel -
mi megállapodásokra jellemző sajátos 
elévülési kockázatot47.
61 
Franciaországban más kritériumokkal 
együtt figyelembe veszik a preferenciális 
származást is. A preferenciális szárma -
zást azonban a kockázatkezelési rend -
szer nem kezeli prioritásként.
62 
Az Egyesült Királyságban a vámható -
ságok a preferenciális kereskedelmi 
megállapodások alapján beérkező 
importszállítmányok okmányellenőrzése 
során elfogadják a szállítási és származá -
si bizonyítványok másolatát is. E bizo -
nyítványok hitelességével kapcsolatban 
csak az eredeti példányok nyújthatnak 
teljes bizonyosságot. Ezen túlmenően az 
egyszerűsített nyilatkozattételi eljárás48 
és a helyi vámkezelési eljárás49 keretében 
beérkező importszállítmányokra irányu -
lóan igen kis gyakorisággal végeztek 
okmányellenőrzéseket50. Ami a vámke -
zeléseket követő utólagos ellenőrzése -
ket illeti, a preferenciális kereskedelmi 
megállapodásokat nem választották ki 
ellenőrzési témakörként.63 
Ezeket a hiányosságokat a potenciális 
bevételkiesés e három tagállamban 
megállapított összege is megerősítette. 
A Számvevőszék a 2009. évi mintában 
talált hibák extrapolálásával megálla -
pította, hogy az e tagállamokban az 
elévülés miatt kockázatnak kitett vámok 
becsült összege 655 millió euró51. Ez az 
öt kiválasztott tagállamban az adott 
évben beszedett importvámok bruttó 
összegének mintegy 6%-ának felel meg.
64 
A szükséges alátámasztó bizonyítékok 
hiányában az áruk nem részesülhetnek 
preferenciális tarifális elbánásban. A fel -
tárt hibák között szerepel a származási 
vagy szállítási bizonyítványok hiánya, 
a közvetlen szállítás bizonyítékának 
hiánya, olyan esetek, amikor a bizonyít -
ványokról hiányzik a kedvezményezett, 
illetve partnerország illetékes hatósá -
gainak aláírása vagy bélyegzője, vagy 
azokon olyan bélyegző szerepel, amely 
nem egyezik meg az utóbbi hatóságok 
részéről a Bizottsággal közölt hiteles bé -
lyegzővel, valamint az importszállítmány 
igazoló dokumentumaival nem egyező 
bizonyítványok. Ezeknek a hibáknak 
a 10%-a Németországban, 11%-a Fran -
ciaországban, 38%-a pedig az Egyesült 
Királyságban fordult elő.
65 
A Számvevőszék az öt tagállam mind -
egyikében ellenőrzött egy preferenciális 
kereskedelmi megállapodások keretében 
érkező, 30 darab 2011. évi importszállít -
mányból álló második statisztikai mintát 
is, a következők megállapítása céljából:
a) az importszállítmányok jogosultak 
voltak -e kedvezményes tarifális elbá -
nás igénybevételére, és ha nem;
b) a vámhatóság megkezdte -e a sza -
bályoknak nem megfelelő esetek 
közigazgatási együttműködés útján 
történő utólagos ellenőrzését.46 A kockázati kritériumok és 
ellenőrzési területek (pl. 
árutípusok, származási 
országok) olyan 
együttese, amely jelzi 
a kockázat fennállását, 
és kontrollintézkedés 
végrehajtására irányuló 
javaslathoz vezet.
47  Az elévülés elkerüléséhez 
figyelembe kell venni, 
hogy a kedvezményezett, 
illetve partnerországoknak 
legfeljebb tíz hónapon 
belül választ kell 
adniuk a közigazgatási 
együttműködés iránti 
megkeresésre.
48 Egyszerűsített eljárás, 
amelynek keretében 
a kereskedő vám elé állítja 
az árut, majd a részletes 
standard nyilatkozat 
helyett egyszerűsített 
vámáru-nyilatkozatot vagy 
kereskedelmi okmányt (pl. 
számlát) nyújt be.
49 Egyszerűsített eljárás, 
amelynek során a kereskedő 
a telephelyén (vagy 
a megjelölt helyen) veszi át 
az árut, a vámáru-nyilatkozat 
benyújtása és az áru kiadása 
pedig rendszerint a kereskedő 
saját nyilvántartásában való 
rögzítéssel történik.
50 A kockázatkezelési 
rendszer 2009-ben és 
2010-ben egyetlen ilyen, 
preferenciális kereskedelmi 
megállapodások keretében 
érkező importszállítmányra 
vonatkozó vámáru-
nyilatkozatot sem választott ki 
utólagos okmányellenőrzésre, 
2011-ben és 2012-ben pedig 
az okmányellenőrzésre 
kiválasztott ilyen vámáru-
nyilatkozatok százalékaránya 
0,0209%, illetve 0,0289% volt.
51  Németország esetében 
167 millió euró, Franciaország 
esetében 176 millió euró az 
Egyesült Királyság esetében 
pedig 312 millió euró.
25 Észrevételek
52 Feltéve, hogy 
teljesül a vonatkozó 
rendelkezésekben és az 
ítélkezési gyakorlatban  – 
nevezetesen a Bíróság által 
a C-293/04. sz. Beemsterboer 
ügyben 2006. március 9-én 
hozott ítéletben (EBHT 2006., 
I-2284. o.)  – meghatározott 
összes feltétel.66 
E minta eredményeiből az derült ki, hogy 
Németországban, Spanyolországban és 
az Egyesült Királyságban hiányosságok 
jellemzik a kontrollokat. A feltárt hibák 
hasonlítanak a 2009. évi minta esetében 
feltárt hibákhoz: a származási vagy szállí -
tási bizonyítványok hiánya, olyan esetek, 
amikor a bizonyítványokon olyan bélyegző 
szerepel, illetve a bizonyítványt olyan vám -
hivatal adta ki, amely nem egyezik meg 
a kedvezményezett, illetve partnerország 
hatóságai által a Bizottsággal közölttel, va -
lamint a behozatal igazoló dokumentuma -
ival nem egyező bizonyítványok. Ezeknek 
a hibáknak a 7%-a Németországban, 7%-a 
Spanyolországban, 23%-a pedig az Egye -
sült Királyságban fordult elő.
67 
A 2011. évi mintában feltárt hibák azonban 
2014-ig nem évülnek el, és addig a tagál -
lami vámhatóságok elküldhetik a szállítási 
és származási bizonyítványokat a kedvez -
ményezett, illetve partnerországoknak, 
hogy azokat a közigazgatási együttmű -
ködési megállapodások alapján ellenőriz -
zék. Az eredményül kapott tartozás még 
behajtható, ezért a Számvevőszék nem 
extrapolálta a feltárt hibákat.
A közigazgatási 
együttműködés irányításának 
hiányosságai a kiválasztott 
tagállamok hatóságainál
68 
A preferenciális elbánással kapcsolatos 
indokolt kétség esetén vagy véletlenszerű 
jelleggel a tagállamok hatóságai közigaz -
gatási együttműködésre irányuló megke -
reséseket küldenek a kedvezményezett, il -
letve partnerországoknak. Az első esetben, 
ha tíz hónapon belül nem érkezik válasz, 
vagy a válasz nem kielégítő, a kedvezmé -
nyes tarifális elbánást el kell utasítani, és 
kezdeményezni kell a behajtást52. A vélet -
lenszerű megkeresések esetében a ked -
vezményes tarifális elbánást fenntartják, 
amennyiben nem érkezik válasz a kedvez -
ményezett, illetve partnerországtól.69 
A Számvevőszék a közigazgatási együtt -
működési megállapodásokat egy 2011-
ben az egyes kiválasztott tagállamok 
által a kedvezményezett, illetve partner -
országoknak küldött, 30 megkeresésből 
álló további minta alapján vizsgálta. 
A vizsgálat célja tehát annak eldöntése 
volt, hogy:
a) miután lejárt az eredeti válaszadási 
határidő (rendszerint hat hónap), 
küldtek -e emlékeztetőt a kedvezmé -
nyezett, illetve partnerországnak;
b) ha a további négy hónapos határ -
időn belül sem érkezett válasz, vagy 
a válasz nem volt kielégítő, kezde -
ményeztek -e behajtási intézkedést.
70 
A Számvevőszék Spanyolországban, 
Franciaországban és Olaszországban 
állapított meg hiányosságokat a közigaz -
gatási együttműködés irányításában.
71 
Spanyolországban a spanyol vámható -
ság 11 megkeresést küldött a Fülöp -szi-
geteknek, de a leveleket kézbesítés nél -
kül visszaküldték. A spanyol vámhatóság 
semmilyen intézkedést nem tett annak 
érdekében, hogy más módot találjon 
a kedvezményezett ország illetékes 
hatóságaival való kapcsolatfelvételre, 
vagy megkezdje a tartozás utólagos 
behajtását.
26 Észrevételek
72 
Olaszországban a vámhatóságok 
2013 februárjáig nem indítottak el utó -
lagos beszedést annak ellenére, hogy 
a kedvezményezett ország négy közigaz -
gatási együttműködés iránti megkere -
sésre adott válaszában megerősítette, 
hogy az áruk nem jogosultak preferenci -
ális elbánásra. Tíz másik esetben késett 
az utólagos beszedési eljárás.
73 
A francia hatóságok nem indítják el az 
utólagos beszedést, ha a kedvezménye -
zett, illetve partnerország késedelmesen 
válaszol a közigazgatási együttműködés 
iránti véletlenszerű megkeresésekre. 
A francia vámhatóságok még azokban 
az esetekben sem hoznak behajtási 
intézkedést, amikor ezek a késedelmes 
válaszok megerősítik, hogy a szállítási 
bizonyítványok vagy származási bizo -
nyítványok valóban érvénytelenek vagy 
nem hitelesek (lásd: 68. bekezdés).
A tagállamok 
kockázatkezelési 
rendszereibe nem mindig 
épülnek be a kölcsönös 
segítségnyújtási értesítések
74 
Ha az OLAF olyan műveletekről szerez 
tudomást, amelyek ténylegesen vagy 
vélhetően sértik a preferenciális keres -
kedelmi megállapodások rendelkezéseit, 
kölcsönös segítségnyújtási értesítést ad 
ki a tagállamoknak. Ahhoz, hogy meg -
akadályozzák az uniós költségvetést érő 
veszteségeket, a tagállamoknak ezt az 
információt be kell illeszteniük kockázat -
kezelési rendszereikbe.75 
A Számvevőszék az öt kiválasztott tagál -
lam mindegyikében megvizsgált egy, az 
OLAF által kiadott kölcsönös segítség -
nyújtási értesítések hatálya alá tartozó, 
30 importszállítmányból álló mintát. 
Megállapította, hogy Németország, 
Spanyolország és Franciaország a vonat -
kozó információkat nem illesztette be 
kockázatkezelési rendszereibe.
A behajtási eljárások 
a kiválasztott tagállamok 
közül háromban hibákat 
tartalmaztak
76 
A Számvevőszék ellenőrizte, hogy a kivá -
lasztott tagállamok azonnal reagáltak -e 
az OLAF jelentéseire. Ezek a jelentések 
összefoglalják a származási vizsgála -
tok eredményeit, és a tagállamok ezek 
alapján azonosíthatják a kedvezményes 
tarifális elbánásra nem jogosult import -
szállítmányokat, és kezdeményezhetik 
vámtartozás behajtását. A tagállami 
vámhatóságoknak ezt a behajtási eljá -
rást három hónapon belül el kell indíta -
niuk53. Bármely késedelem a vámtartozás 
elévüléséhez vezethet.
77 
A Számvevőszék két olyan, összesen 
több mint 2 millió euró összegű ügyet 
tárt fel Spanyolországban, illetve az 
Egyesült Királyságban, amelyek a tagál -
lami vámhatóságok OLAF -jelentésekre 
adott késedelmes reakciója miatt 
elévültek. Egy másik esetben a francia 
vámhatóságok nem indítottak behajtási 
eljárást, noha spanyol partnereik érte -
sítették őket egy szállítási bizonyítvány 
érvénytelenségéről.53 A Bíróság a C-442/08. sz. 
Európai Bizottság kontra 
Német Szövetségi Köztársaság 
ügyben, 2010. július 1-jén 
hozott ítéletében a jogszerűen 
fizetendő importvámok 
adóssal való közlésére 
megszabott, a levél Bizottság 
általi elküldésétől számított 
három hónapos időszakra 
hivatkozott (47., 59. és 
81. bekezdés).
27 Észrevételek
54 A vámok elengedésére, illetve 
visszafizetésére és az utólagos 
beszedés elengedésére 
irányuló kérelmek a Közösségi 
Vámkódex végrehajtási 
rendelkezéseinek 871. és 
905. cikke szerint.
55 A 2005. március 16-i 
COM(2005) 100 végleges 
3.2. pontja alapján.78 
Az uniós jog egységes alkalmazásának 
biztosítása érdekében a vámjog döntés -
hozatali joggal ruházza fel a Bizottságot 
a visszafizetésre és az elengedésre irá -
nyuló kérelmek tekintetében54. A Bíróság 
által a C-375/07. sz. Heuschen és Schrouff 
ügyben, 2008. november 20-án hozott 
ítélet kimondja, hogy „amennyiben tehát 
a behozatali vám beszedését elrende -
lő határozat elleni keresetet elbíráló 
nemzeti bíróság [...] az előtte indult 
eljárás során tudomást szerez arról, hogy 
[...] a Bizottsághoz fordultak, e nemzeti 
bíróság nem hozhat olyan határozatot, 
amely ellentétes a Bizottság [...] ha -
tározatával [...]. Ez azt is jelenti, hogy 
a kérdést előterjesztő bíróság, amely 
nem végezheti el az értékelést a Bizott -
ság helyett, felfüggesztheti az eljárást 
a Bizottság határozathozataláig”.
79 
Ezen ítélet alapján a tagállami bíróságok -
nak a Bizottság határozathozataláig nem 
szabad ítélkeznie az ügyekben. A Szám -
vevőszék azonban feltárt egy esetet 
Spanyolországban, amikor a tagállami 
bíróság nem függesztette fel eljárását, 
annak ellenére, hogy az ügyet határozat -
hozatalra benyújtották a Bizottsághoz. 
Az uniós költségvetést emiatt több mint 
600 000 euró veszteség érte.
80 
Fennáll annak a kockázata, hogy az 
importőrök mindkét szintet megkeresik 
az üggyel, és a legkedvezőbbet választ -
ják, hátráltatva ezzel az elengedési és 
visszafizetési rendszer hasznosságát és 
hatásosságát.A preferenciális 
kereskedelmi 
megállapodások 
tekintetében hiányos 
a tagállamok és 
a kedvezményezett, 
illetve partnerországok 
Bizottság általi 
felügyelete
81 
A Számvevőszék felülvizsgálta a Bizott -
ság monitoring- és ellenőrzési tevékeny -
ségét, amelynek célja a preferenciális ke -
reskedelmi megállapodások megbízható 
és egységes végrehajtásának biztosítása 
a tagállamokban és a kedvezményezett, 
illetve partnerországokban, és a követ -
kező hiányosságokat tárta fel.
A Bizottság előzetes 
értékelést kevés esetben, 
a preferenciális elbánásban 
részesülő országokban 
helyszíni monitoringot pedig 
egyáltalán nem végzett
82 
A Bizottságnak fel kell mérnie, hogy 
a kedvezményes elbánásban részesülő 
ország (vagy országcsoport) folyamato -
san képes -e a megállapodás, valamint 
a kapcsolódó szabályok és eljárások koc -
kázatalapú alkalmazására55. A Számvevő -
szék megállapította, hogy ilyen előzetes 
értékelésekre csak korlátozott számú 
partnerország tekintetében került sor.
28 Észrevételek
83 
A vonatkozó bizottsági közlemény56 sze -
rint a kedvezményes elbánásban része -
sülő országokban helyszíni monitoringot 
kell végezni. A Bizottság nem végzett 
ilyen helyszíni monitoringot a rendszer 
helyes végrehajtásának ellenőrzése 
céljából.
84 
Ez jelentős pénzügyi következmények -
hez vezethet, mivel a helyszíni monito -
ring hiánya alátámaszthatja az importő -
rök utólagosan beszedett vámtartozás 
visszafizetésére vagy elengedésére 
irányuló követeléseit, ha kiderül, hogy az 
áruk nem voltak jogosultak preferenciá -
lis elbánásra57.
85 
Ezen túlmenően a bizottsági közlemény 
időszakos jelentési rendszert ír elő 
a kedvezményezett országok számá -
ra a preferenciális származás általuk 
végzett kezelése és ellenőrzése tekinte -
tében. A Számvevőszék ellenőrizte, hogy 
a GSP -országokban létrehoztak -e ilyen 
rendszert, és megállapította, hogy ez 
nem történt meg.
86 
A Számvevőszék megvizsgálta a Bizott -
ság preferenciális kereskedelmi megálla -
podások területén folytatott ellenőrzési 
tevékenységét is, és megállapította, 
hogy a preferenciális származással kap -
csolatos ügyekkel rendszerint a tagálla -
mokban a hagyományos saját forrásokra 
irányuló ellenőrzéseinek keretében 
foglalkozik, beleértve az ezzel kapcso -
latos kontrollstratégiát. Hagyományos 
saját forrásokkal kapcsolatos vizsgálatok 
a kedvezményezett, illetve partnerorszá -
gokban nem végezhetők.A Bizottság lépéseket 
tett a közigazgatási 
együttműködési 
megállapodások 
gördülékeny működésének 
biztosítása érdekében, de 
továbbra is állnak fenn 
problémák
87 
A Bizottság a közigazgatási együtt -
működés területén törekedett annak 
biztosítására, hogy a tagállamok, a ked -
vezményezett országok és a Bizottság 
között a közigazgatási együttműködés 
keretében zavartalanul és racionalizált 
módon folyjon a szükséges információk 
továbbítása.
88 
A kiválasztott tagállamok azonban arról 
tájékoztatták a Számvevőszéket, hogy 
a közigazgatási együttműködés iránti 
megkeresésekre késedelmes válaszokat 
kaptak, illetve a válaszok nem voltak 
megfelelő minőségűek olyan országok 
esetében, mint például a Fülöp -szige -
tek, India, Indonézia, Malajzia, Vietnam, 
a Dominikai Köztársaság és az Egyesült 
Arab Emírségek.
89 
A Bizottság rendszeresen statisztikai 
adatokat kér a tagállamoktól a kedvez -
ményezett, illetve partnerországoknak 
küldött közigazgatási együttműködés 
iránti megkeresésekre vonatkozóan. 
A monitoringtevékenység megtervezése 
és a kiemelt figyelmet igénylő országok 
kiválasztása ezen információk alapján 
történik. A tagállamok által biztosított 
információk minősége azonban nem volt 
megfelelő, mert nem lehetett különb -
séget tenni a véletlenszerűen küldött 
megkeresések és az indokolt kétség ese -
tén küldött megkeresések között (lásd: 
68. bekezdés).56 Lásd: 55. lábjegyzet.
57 A Bíróság a C-204/07P. sz. 
ügyben hozott ítéletében 
megállapította, hogy 
amennyiben egy adott 
esetben a Bizottság az említett 
társulási megállapodás 
keretében rendelkezésére 
álló felügyeleti és ellenőrzési 
jogkört a megállapodás 
megfelelő alkalmazásának 
a biztosítása érdekében nem 
használta ki teljes mértékben, 
a mulasztása a Közösségi 
Vámkódex 239. cikke 
értelmében különleges 
helyzetet alapoz meg, 
amely igazolja a hamis vagy 
szabálytalan bizonyítványok 
alapján beszedett behozatali 
vámok visszafizetését vagy 
elengedését.
29 Észrevételek
58 A vizsgálat tárgya a vámáru-
nyilatkozat szerint thaiföldi 
származású szurimi (halpaszta) 
behozatala volt.
59 Spanyolország és Egyesült 
Királyság, lásd: 77. bekezdés.
60 Az Egyesült Királyság.Az OLAF származási 
vizsgálatai alapvető 
fontosságúak, de pénzügyi 
nyomon követésükben 
hiányosságok tapasztalhatók
90 
Az OLAF amellett, hogy kölcsönös 
segítségnyújtási értesítéseket küld ki 
a tagállamoknak, hogy figyelmeztesse 
őket a származási feltétel megkerülésé -
vel összefüggő gyanús importszállítmá -
nyokra, származási vizsgálatokat végez 
a kedvezményezett, illetve partnerorszá -
gokban, hogy az illetékes hatóságokkal 
együttműködve megbizonyosodjon 
arról, hogy az Unióba importált áruk 
valóban jogosultak voltak -e a kedvez -
ményes tarifális elbánásra. Ahhoz, hogy 
meggyőződjön arról, hogy az OLAF 
a preferenciális kereskedelmi megálla -
podások tekintetében eredményesen 
védi -e az EU pénzügyi érdekeit, a Szám -
vevőszék egy tíz preferenciális származá -
si vizsgálatból álló mintát vizsgált meg. 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
egy vizsgálat kivételével58 az OLAF sike -
resen bizonyította, hogy az importáruk 
nem voltak jogosultak a kedvezményes 
tarifális elbánásra.
91 
Azok a teljesítménymutatók, amelyek 
segítségével az OLAF jelenleg értékeli 
vizsgálatainak hatásosságát és hatékony -
ságát (pl. megnyitott és vizsgálathoz 
vezető ügyek száma, ajánláshoz vezető 
vizsgálatok száma), nem létesítenek ös z-
szefüggést az ügy, a hagyományos saját 
források érintett összege és a ténylege -
sen behajtott összeg között.92 
A Számvevőszék megállapította, hogy az 
OLAF vizsgálatainak pénzügyi nyomon 
követésekor egyes esetekben elévülés 
következett be, mert a tagállamok nem 
hajtották be kellő időben a tartozá -
sokat59, illetve egyes esetekben nem 
lehetett megállapítani, hogy az OLAF 
jelentésében megbecsült összegű 
kijátszott vámokat ténylegesen milyen 
arányban hajtották be60.
Nem alkalmaznak kellő 
mértékben megelőző és reaktív 
intézkedéseket az Európai 
Unió pénzügyi érdekeinek 
védelmére
93 
A Számvevőszék más bizottsági tevé -
kenységeket is megvizsgált, amelyek az 
arra nem jogosult áruk kedvezményes 
tarifális elbánás alapján történő beho -
zatalának megakadályozása, és amen y-
nyiben az áruk arra jogosultak, a hagyo -
mányos saját források behajtása révén 
szolgálják az EU pénzügyi érdekeinek 
védelmét.
94 
A tagállamok nem mindig hoztak 
megfelelő, a kölcsönös segítség -
nyújtási értesítések kézhez vételekor 
végrehajtandó intézkedéseket (pl. 
garancia nyújtása a vizsgálat alatt álló 
importszállítmányokra).
30 Észrevételek
95 
Az ilyen intézkedések hiánya miatt 
a tagállamok bizonyos összegeket 
behajthatatlannak nyilvánítanak, ha 
az importőr fizetésképtelenné válik, és 
megszünteti gazdasági tevékenységeit 
(lásd: 2. háttérmagyarázat ).
96 
Elégtelen ellenőrzés vagy az együttmű -
ködés – például a csalás ellenes vizsgála -
tokban a segítségnyújtás – elmulasztása 
esetén elővigyázatossági és óvintézke -
déseket kell alkalmazni. Ezek közé az 
intézkedések közé tartoznak az impor -
tőröknek küldött figyelmeztetések61, 
a preferenciák felfüggesztése, amen y-
nyiben ezt előirányozták62, és a vétkes 
ország lehetséges pénzügyi felelősségre 
vonása63.
97 
A tagállamoknak közölniük kell a Bi -
zottsággal64 a visszafizetett, illetve 
elengedett hagyományos saját forrá -
sok összegét vagy a kedvezményezett, 
illetve partnerországok hatóságai által 
elkövetett adminisztratív hibák miatt el -
engedett utólagos behajtások összegét. 
A 2007–2012-es időszakban az ily módon 
kieső hagyományos saját források 
összege meghaladta az 5 millió eurót. 
Ez végleges veszteséget jelent az uniós 
költségvetés számára.
98 
E helyzet kezelése érdekében a Bizott -
ság a 2006 óta tárgyalt összes prefe -
renciális kereskedelmi megállapodásba beillesztette az adminisztratív hibák 
kezelésére vonatkozó záradékot. Ez 
pozitív lépés az EU pénzügyi érdekeinek 
védelmében.
99 
A 3. háttérmagyarázat  további példákkal 
szolgál a megelőző és reagáló intézkedé -
sek nem kellő mértékű alkalmazására.
A preferenciális 
kereskedelmi 
megállapodások jogi 
rendelkezései nem 
tartalmaznak elég 
biztosítékot az EU 
pénzügyi érdekeinek 
védelméhez
A kumulációs szabályok 
összetett jellege
100  
A kumuláció lehetővé teszi, hogy az 
„A” országból származó termékeket „B” 
országban tovább feldolgozzák, vagy „B” 
országból származó termékekhez hozzáad -
ják, mintha ezek a termékek „B” országból 
származnának. Az eredményül kapott 
termék „B” országból származónak minősül. 
Az egyes kedvezményezett, illetve partner -
országokban a származó termékek tekin -
tetében végzett megmunkálásnak vagy 
feldolgozásnak nem kell „kielégítő mértékű 
megmunkálásnak vagy feldolgozásnak” 
lennie (amint azt a standard származási 
szabályok meghatározzák)65.61 A Közösségi Vámkódex 220. cik -
kének (2) bekezdése b) pontja 
szerint az importőrök az utóla -
gos könyvelésbe vételtől való 
eltekintésre irányuló kérelmeik -
ben végül nem hivatkozhatnak 
jóhiszeműségre, amennyiben 
a Bizottság az Európai Unió 
Hivatalos Lapjában  közleményt 
tett közzé, amely szerint 
megalapozott kétség merült 
fel azzal kapcsolatban, hogy 
a kedvezményezett államban 
helyesen alkalmazzák-e a ked -
vezményes rendszert.
62 Az úgynevezett csalás elleni 
záradék.
63 Az úgynevezett adminisztratív 
hibák kezelésére vonatkozó 
záradék. Ez jellemzően a követ -
kezőképpen szól: „Az illetékes 
hatóságok által a preferenci -
ális rendszernek a kivitelkor 
történő megfelelő igazgatása, 
és különösen a jelen megál -
lapodás jegyzőkönyvének 
a „származó termékek” és az 
igazgatási együttműködés 
fogalommeghatározását érintő 
rendelkezéseinek alkalmazása 
során elkövetett olyan hiba 
esetén, amelynek hatása van az 
importilletékekre, az ilyen hely -
zetben érintett szerződő fél 
felkérheti a(z) (megállapodás 
szerinti intézményi testületet), 
hogy vizsgálja meg a probléma 
megoldását célzó megfelelő 
intézkedések meghozásának 
lehetőségét.”
64 A Közösségi Vámkódex végre -
hajtási rendelkezéseinek 871. és 
905. cikke alapján (visszafizetési 
és elengedési ügyek); a Közös -
ségi Vámkódex végrehajtási 
rendelkezései 870. cikkének 
(1) bekezdése és 904a. cikkének 
(1) bekezdése alapján (a Költ -
ségvetési Főigazgatóságnak 
bejelentett ügyek felsorolása); 
és a Közösségi Vámkódex 
végrehajtási rendelkezései 
870. cikkének (2) bekezdése és 
A vámtartozások beszedésének elmaradása azért, mert a tagállam nem hozott 
megelőző és reagáló intézkedéseket (példák)
2007-ben a lengyel vámhatóság megpróbálta behajtani a Törökországból származó fokhagyma hamis szállítási bizo -
nyítvány alapján történt behozatalával kapcsolatban esedékes vámtartozásokat. A behajtás az importőr fizetésképte -
lensége miatt sikertelen volt. 0,4 millió eurót nyilvánítottak behajthatatlannak, és ez az összeg 2012-ben elveszett az 
uniós költségvetés számára.
Ez a helyzet garancia biztosításával megelőzhető lett volna.2. háttérmagyarázat
31 Észrevételek
904a. cikkének (2) bekezdé -
se alapján (az Adóügyi és 
Vámuniós Főigazgatóságnak 
bejelentett ügyek felsorolása).
65 Jellemzően az exportáruk 
végső értékén belül bizonyos 
százalékarány hozzáadása.
66 Pl. : az OLAF Seychelle-
szigeteken, Kolumbiában, 
Salvadorban, Ecuadorban és 
Thaiföldön végzett, tonhalra 
irányuló vizsgálatai. A Holland 
Antillákról származóként 
bejelentett nyers nádcukor 
importszállítmányaival 
kapcsolatos curacaói vizsgálat. 
A kerékpároknak a GSP-
rendszer keretében az EU-ba 
történő kivitelével kapcsolatos 
kambodzsai vizsgálat.101  
A kedvezményezett, illetve partneror -
szágok a kereskedelmi tárgyalások során 
kérik a kumuláció alkalmazását, hogy 
kivitelük teljes mértékben élvezhesse 
a preferenciális kereskedelmi megálla -
podás előnyeit, különösen amennyiben 
nem rendelkeznek a megfelelő ipari 
infrastruktúrával ahhoz, hogy elvégez -
zék a standard származási szabályok által 
előírt feldolgozást.102  
A kumulációs szabályok nagyon össze -
tettek, és megkövetelik, hogy a ked -
vezményezett, illetve partnerországok 
hatóságai magas fokú szakértelemmel 
rendelkezzenek, és jól ismerjék ezeket 
a bonyolult szabályokat. Ami azt illeti, 
több OLAF -vizsgálat66 során megállapí -
tást nyert, hogy egyes kedvezményezett 
országokban hiányzik a GSP összetett 
kumulációs szabályainak megértéséhez 
szükséges igazgatási kapacitás.
A Számvevőszék megállapította, hogy a csalás elleni fellépést és az EU pénzügyi 
érdekeinek védelmét szolgáló egyes megelőző és reagáló intézkedéseket 
a Bizottság nem kellő mértékben alkalmazta
a) A Thaiföldről származó tonhal behozatalával kapcsolatban az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság két évvel azután 
tett közzé az importőröknek szóló közleményt, hogy az OLAF erre felkérte. Ezen túlmenően az OLAF szerint meg 
lehet vizsgálni, hogy érdemes -e javaslatot tenni a Thaiföldről származóként bejelentett feldolgozott tonhaltermé -
kekre alkalmazandó preferenciális rendszer felfüggesztésére. A Bizottság nem tett javaslatot ilyen felfüggesztésre.
b) A Bizottság egy Horvátországból származó cukortermékek behozatalára vonatkozó, importőröknek szóló közleményt 
nem tett közzé sem szlovák, sem magyar nyelven67. Ha a közleményt megjelentették volna ezeken a nyelveken, az 
importőr nem hivatkozhatott volna a jóhiszeműségre68 (az egymillió eurós összeg be nem hajtásának egyik okára)69.
c) A Bizottság a Salvadorból származó tonhal behozataláról szóló, importőröknek szóló közlemény közzétételét 
követően nem hozott semmilyen intézkedést70. Ez annak ellenére így történt, hogy egy közlemény71 előírja a Bi -
zottság számára, hogy kövesse nyomon a behozott tonhal származásának utólagos ellenőrzését. E nyomon kö -
vetés eredményeképpen kell a Bizottságnak eldöntenie, hogy javasolja -e a tarifális preferenciák visszavonását.
d) A Koreai Köztársasággal kötött preferenciális kereskedelmi megállapodásban nem szerepeltettek csalás elleni 
záradékot.  Az OLAF több kölcsönös segítségnyújtási értesítést adott ki72 az ezen országból származó importszál -
lítmányok származásának helytelen megjelölésével kapcsolatban. 
67 Horvátország 2013. július 1-jén csatlakozott az Európai Unióhoz.
68 A Közösségi Vámkódex 220. cikke (2) bekezdése b) pontjának ötödik albekezdése alapján.
69 A 2010. október 21-i bizottsági határozat, amely megállapítja, hogy egy meghatározott esetben (REC 03/2010) indokolt a behozatali vámok 
utólagos könyvelésbe vételének mellőzése.
70 HL C 132., 2010.5.21., 15. o.
71 HL C 348., 2000.12.5., 4. o.
72 Többek között a 2007/002., a 2007/022., a 2007/047. és a 2010/027. kölcsönös segítségnyújtási értesítés.3. háttérmagyarázat
32 Észrevételek
103  
Továbbá, a kumulációnak a kijátszás 
elkerülése érdekében azonos szárma -
zási szabályokkal rendelkező országok 
között kell megvalósulnia. A jelenlegi 
GSP -rendszerben azonban annak ellenére 
megtartották az azonos regionális cso -
portba tartozó országok közötti meglévő 
kumulációs lehetőségeket, hogy a szár -
mazási szabályok bizonyos esetekben 
különbséget tesznek a legkevésbé fejlett 
országok, illetve más kedvezményezett 
országok között.
A származási bizonyítványok 
és szállítási bizonyítványok 
saját igazolással való kiváltása
104  
A Számvevőszék 2003. évi éves jelentésé -
ben megállapította, hogy a saját források 
szempontjából előnyös lenne a saját iga -
zolás – számlanyilatkozat révén történő – 
fokozott alkalmazása a származás igazo -
lására. Ennek az az oka, hogy a jelenlegi 
rendelkezések alapján az importőrök nem 
igényelhetik a vámok visszafizetését, illetve 
elengedését vagy az utólagos behajtástól 
való eltekintést73 a kedvezményezett, illet -
ve partnerország hatóságainak adminiszt -
ratív hibái miatt, ha számlanyilatkozatot 
vagy más saját igazolást használnak. 
A saját igazolás fokozottabb alkalmazása 
jelentősen csökkentené a kereskedők 
preferenciális kereskedelmi megállapodá -
sokkal kapcsolatos jogvitáit.105  
A származási bizonyítványok és a szállí -
tási bizonyítványok alkalmazása azon -
ban még mindig széles körben elterjedt.
A csalással szembeni 
fellépéssel kapcsolatos jogi 
hatáskörök korlátozottak
106  
A kölcsönös preferenciális kereskedel -
mi megállapodások esetében korláto -
zottak a csalással szembeni fellépés 
lehetőségei. Az OLAF megállapításaihoz 
kapcsolódó vámok behajtásához azon 
partnerország hatóságainak, amelyben 
a szabálytalanságokat felfedezték, el 
kell ismernie ezeket, és érvénytelen -
nek kell nyilvánítania az indokolatla -
nul kiállított bizonyítványokat (lásd: 
4. háttérmagyarázat ).73 A Közösségi Vámkódex 
220. cikke (2) bekezdésének 
b) pontja és 236. cikkének 
(1) bekezdése alapján.
„Mexikói” fokhagyma?
Egy 2012 márciusában Spanyolországba importált fokhagymaszállítmányról, amelyet mexikói származásúként 
jelentettek be, az e szállítmányból vett mintán az OLAF kérésére elvégzett laboratóriumi vizsgálat alapján meg -
állapították, hogy kínai származású. A spanyol hatóságok nem tudták utólagosan behajtani a Kínából származó 
fokhagyma behozatalára alkalmazandó kijátszott vámokat, mert a mexikói hatóságok 2013 augusztusában, a spa -
nyol hatóságok által küldött közigazgatási együttműködés iránti megkeresésre adott válaszukban megerősítették 
a származási bizonyítványok érvényességét.
Jelenleg több tagállamban (pl. az Egyesült Királyságban) is folynak mexikói származásúként bejelentett, de a bi -
zonyítékok alapján kínai származású fokhagyma behozatalával kapcsolatos ügyek, de a Bizottság azt javasolta 
a tagállamoknak, hogy ne függesszék fel vagy utasítsák el a preferenciális elbánást anélkül, hogy kérnék a mexikói 
hatóságoktól a vonatkozó származási bizonyítványok ellenőrzését.4. háttérmagyarázat
33
 Következtetések és 
ajánlások
107  
A Számvevőszék megállapította, hogy 
a Bizottság nem megfelelően értékeli 
a preferenciális kereskedelmi megállapo -
dások valamennyi gazdasági hatását, és 
hogy a bevételek hiánytalan beszedése 
nem biztosított. Ugyanakkor a hatásvizs -
gálati eszköz alkalmazása gyakoribbá 
vált, és az elvégzett elemzések minősé -
gében előrelépés volt tapasztalható.
A preferenciális kereskedelmi 
megállapodások gazdasági 
hatásainak értékelése
108  
A Bizottság nem mindig végzett előzetes 
és utólagos értékeléseket a preferenciális 
kereskedelmi megállapodások gazdasági 
hatásainak értékelése céljából. A politikai 
döntéshozók, az érdekeltek és az európai 
adófizetők ezért nem ismerik megfele -
lően a különböző kereskedelempolitikai 
lehetőségek főbb előnyeit és hátrányait, 
és nem kapnak megfelelő tájékoztatást 
sem arról, hogy a végrehajtott politika 
meghozta -e a kívánt eredményeket. 
Az elmaradt bevételeket csak a GSP 
tekintetében értékelték. A Bizottság nem 
rendelkezik információkkal az egyes költ -
ségvetési években a hatályban lévő pre -
ferenciális kereskedelmi megállapodá -
sokból adódóan elmaradt bevételekről, 
sem arra vonatkozó előrejelzéssel, hogy 
a jövőben mekkora bevétel -elmaradásra 
lehet számítani (lásd: 26–31. bekezdés).
109  
A Számvevőszék mind az előzetes, 
mind az utólagos értékelések esetében 
hiányosságokat állapított meg a hatá -
sok számszerűsítésének és a felhasznált 
forrásadatoknak a megbízhatóságát 
illetően. Ezenkívül a hatásvizsgálatok 
és a fenntarthatósági hatásvizsgálatok 
részeként elvégzett elemzés hasznossá -
ga és teljessége is korlátozott volt. Ezek 
a hiányosságok érinthetik a tárgyaló 
felek és a politikai döntéshozók rendel -
kezésére álló információk minőségét 
(lásd: 32–53. bekezdés).A GSP célkitűzéseinek elérése
110  
A GSP -re vonatkozó időközi értékelés 
szerint a szakpolitikai intézkedéssel nem 
sikerült elérni a kívánt előnyök mind -
egyikét (lásd: 54. és 55. bekezdés).
1–4. ajánlás
A preferenciális kereskedelmi megállapo -
dásokkal járó gazdasági hatások értéke -
lésének és a preferenciális kereskedelmi 
megállapodások gondos pénzgazdálko -
dásának javítása érdekében a Bizottság:
1. a megfelelően indokolt eseteket 
kivéve minden preferenciális keres -
kedelmi megállapodás tekintetében 
végezzen hatásvizsgálatot és fenn -
tarthatósági hatásvizsgálatot, amely 
mélyreható, átfogó és számszerű 
elemzést nyújt a várható gazdasági 
hatásokról, és ezek tartalmazzanak az 
elmaradt bevételekre irányuló becs -
lést is;
2. rutinszerűen vonja be az Eurostatot 
a fenntarthatósági hatásvizsgálatok -
ban felhasznált statisztikai adatfor -
rások minőségi értékelésébe, és bizto -
sítsa, hogy az elemzés kellő időben 
elkészüljön a tárgyaló felek számára;
3. végezzen időközi és utólagos értéke -
léseket annak felmérése érdekében, 
hogy a jelentős hatású preferenciális 
kereskedelmi megállapodások milyen 
mértékben érik el politikai célkitű -
zéseiket, és hogyan lehetne javítani 
ezek teljesítményét a fő gazdasági 
ágazatokban, és ezek tartalmazzanak 
az elmaradt bevételekre irányuló 
becslést is;
4. monitorozza a 2014. január 1-jétől in -
duló GSP -rendszert annak biztosítása 
érdekében, hogy az jobban megfe -
leljen a globális szegénység elleni 
küzdelemhez való hozzájárulásra és 
a fenntartható fejlődés előmozdításá -
ra irányuló politikai célkitűzéseknek.
34 Következtetések és ajánlások
A kiválasztott tagállamok 
hatóságai által alkalmazott 
vámellenőrzések
111 
A bevételek beszedése kockázatot 
hordoz magában, mert a kiválasztott 
tagállamokban hiányosságok jellemzik 
a preferenciális kereskedelmi megálla -
podások vámellenőrzését, ami 2009-ben 
becslés szerint 655 millió euró összegű 
potenciális veszteséget jelenthetett 
az uniós költségvetés számára. Ez az 
öt kiválasztott tagállamban az adott 
évben beszedett importvámok bruttó 
összegének mintegy 6%-ának felel meg 
(lásd: 56–73. bekezdés, valamint a 76. és 
a 77. bekezdés).
112  
A tagállamok kockázatkezelési rend -
szerei nem minden esetben foglalják 
magukban a kölcsönös segítségnyújtási 
értesítéseket, ami megakadályozza 
a tagállamokat abban, hogy biztosít -
sák az Európai Unió pénzügyi érde -
keinek azonos szintű védelmét (lásd: 
74. és 75. bekezdés).
A tagállamok és 
a kedvezményezett, illetve 
partnerországok Bizottság 
általi felügyelete
113  
A visszatérítési és elengedési rendszer -
nek vannak hiányosságai, mert a tagálla -
mi hatóságok és a Bizottság ugyanabban 
az ügyben eltérő határozatokat hozhat -
nak (lásd: 78–80. bekezdés).114  
A Bizottság csak ritkán értékelte, hogy 
a kedvezményes elbánásban részesülő 
országok rendelkeznek -e a megálla -
podások kezeléséhez szükséges ka -
pacitással. Ezen túlmenően helyszíni 
monitoringra sem került sor. A Bizott -
ságnak ezért semmilyen biztosítéka 
nincs arra nézve, hogy ezek az országok 
képesek biztosítani, hogy csak arra jogo -
sult árukat exportáljanak a preferenciális 
kereskedelmi megállapodások keretében 
(lásd: 81–86. bekezdés).
115  
A Bizottság lépéseket tett a közigazga -
tási együttműködési megállapodások 
gördülékeny működésének biztosí -
tása érdekében a kedvezményezett, 
illetve partnerországokban, de to -
vábbra is állnak fenn problémák (lásd: 
87–89. bekezdés).
116  
Egyes esetekben az OLAF -vizsgálatok 
pénzügyi nyomon követése nem volt 
eredményes, és emiatt egyes esedékes 
összegek elévülés miatt elvesztek (lásd: 
90–92. bekezdés).
117  
A Bizottság nem kellő mértékben 
alkalmazta az EU pénzügyi érdekeinek 
védelmét szolgáló reagáló intézkedése -
ket (lásd: 93–99. bekezdés).
Jogi rendelkezések
118  
A kumulációs szabályok összetett jellege 
akadályozza azok végrehajtását a ked -
vezményezett, illetve partnerországok -
ban (lásd: 100–103. bekezdés).
35 Következtetések és ajánlások
119  
Noha a származási bizonyítványok és 
a szállítási bizonyítványok gyakran 
vezetnek jogvitához, azok használata 
továbbra is elterjedt, ami nehézkessé 
teszi a vámok utólagos beszedését (lásd: 
104. és 105. bekezdés).
120  
Az EU kölcsönös preferenciális kereske -
delmi megállapodásokban meghatá -
rozott helyzete nem védi megfelelően 
pénzügyi érdekeit (lásd: 106. bekezdés).
5–13. ajánlás
Az EU pénzügyi érdekei védelmének 
javítása érdekében a Bizottság:
5. dolgozzon ki uniós kockázati profi -
lokat a preferenciális kereskedelmi 
megállapodásokra vonatkozóan, 
hogy a tagállamok az uniós költség -
vetést érő veszteségek csökkentése 
érdekében közös kockázatelemzési 
módszerekkel rendelkezzenek;
6. ellenőrizze, hogy az uniós költ -
ségvetést érő veszteségek csök -
kentése érdekében a tagállamok 
javítják -e kockázatkezelési rend -
szereik és kontrollstratégiájuk 
eredményességét;
7. ösztönözze a tagállamokat arra, 
hogy hozzanak megfelelő, a köl -
csönös segítségnyújtási értesítések 
átvételekor végrehajtandó elővigyá -
zatossági intézkedéseket;
8. kockázati alapon végezzen érté -
kelést és helyszíni monitoringot 
a kedvezményes elbánásban része -
sülő országokban, különös tekin -
tettel a származási szabályokra és 
a kumulációra;9. írja elő a tagállamoknak, hogy 
javítsák a közigazgatási együttműkö -
déssel kapcsolatban általuk nyújtott 
információk minőségét;
10. kövesse figyelemmel azokat a ked -
vezményes elbánásban részesülő 
országokat, amelyekben a közigaz -
gatási együttműködéssel kapcsolat -
ban problémák tapasztalhatók;
11. az uniós költségvetést az elévülés 
miatt érő veszteségek megaka -
dályozása érdekében javítsa az 
OLAF- vizsgálatok pénzügyi nyomon 
követését;
12. erősítse meg az EU helyzetét a köl -
csönös preferenciális kereskedelmi 
megállapodásokban, és alkalmazza 
hatékonyabban az elővigyázatos -
sági és óvintézkedéseket, ezeket 
valamennyi jövőbeni kereskedelmi 
megállapodásba beépítve;
13. mozdítsa elő a származási és szállítá -
si bizonyítványoknak az exportőrök 
saját igazolásával való kiváltását.
36 Következtetések és ajánlások
Ezt a jelentést Louis GALEA számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara 
a 2014. március 18-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.
a Számvevőszék nevében
Vítor  Manuel  da SILVA  CALDEIRA
elnök

37
 Mellékletek
A Preferenciális kereskedelmi megállapodásokra vonatkozó 2011. évi statisztikai 
adatok
A preferenciális kereskedelmi megállapodások keretében 2011-ben a legtöbbet 
importáló tagállamok listája
TagállamA behozatal értéke  
(milliárd euró)Százalékarány
Németország 55 23%
Franciaország 30 12%
Olaszország 29 12%
Egyesült Királyság 27 11%
Hollandia 22 9%
Spanyolország 19 8%
Belgium 12 5%
Svédország 7 3%
Ausztria 7 3%
Lengyelország 5 2%
Egyéb 30 12%
Összesen 243 100 %
A preferenciális kereskedelmi megállapodások keretében 2011-ben a legtöbbet 
exportáló kedvezményezett, illetve partnerországok listája
Kedvezményezett/partnerA kivitel értéke  
(milliárd euró)Százalékarány
Svájc 38 16%
Törökország 37 15%
India 18 8%
Norvégia 13 6%
Banglades 8 3%
Oroszország 7 3%
Tunézia 7 3%
Dél-Afrika 6 3%
Marokkó 6 3%
Thaiföld 6 2%
Egyéb 97 38%
Összesen 243 100 %
Forrás:  Comext-adatbázis.I. melléklet
38 Mellékletek
A bizottság preferenciális kereskedelmi megállapodásokkal kapcsolatos előzetes 
értékeléseinek áttekintése
Szabályok
Előzetes értékelések : Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről 
szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szó -
ló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 21. cikke szerint („A hatékony és eredményes 
pénzgazdálkodás elve” című fejezetben) „a költségvetés számára kiadást, illetve bevételcsökkenést eredményező 
programokra és tevékenységekre vonatkozó minden javaslatot előzetes értékelésnek kell alávetni”. Ez a rendelkezés 
2003. január 1-jétől 2006. augusztus 21-ig volt hatályban.
Hatásvizsgálatok : 2003-ban a Bizottság bevezette azt a követelményt, hogy valamennyi fontos szakpolitikai kez -
deményezést illetően integrált hatásvizsgálatot kell végezni: „A Bizottság által éves szakpolitikai stratégiájában vagy 
munkaprogramjában előterjesztett legfontosabb kezdeményezésekre hatásvizsgálatot kell alkalmazni, legyen szó 
akár szabályozási javaslatokról, akár más, gazdasági, társadalmi vagy környezeti hatással járó javaslatról […], mint 
például gazdasági, társadalmi vagy környezeti hatással járó nemzetközi megállapodások tárgyalási irányelveiről1.” 
2005 óta „a hatásokat – beleértve a versenyképességre gyakoroltakat is –a kezdeményezés elindítását megelőzően és 
az egész jogalkotási folyamat során is rendszeresen értékelni kell ”2.
„Hatásvizsgálat szükséges a legfontosabb, illetve a legmesszemenőbb hatásokkal járó bizottsági kezdeményezé -
sek esetében. Ez vonatkozik a Bizottság jogalkotási és munkaprogramjában szereplő összes jogalkotási javaslatra, 
valamint azokra a jogalkotási és munkaprogramban nem szereplő jogalkotási javaslatokra, amelyek egyértelműen 
azonosítható gazdasági, társadalmi és környezeti hatásokkal járnak, illetve a jövőbeni szakpolitikákat meghatározó 
nem jogalkotási kezdeményezésekre.”3
1 COM(2002) 276 végleges.
2 COM(2005) 12 végleges.
3 SEC(2009) 92 – A hatásvizsgálatokról szóló iránymutatás.II. melléklet
39 Mellékletek
Azok az esetek, amelyekben hatásvizsgálatot vagy előzetes értékelést írtak elő
Az alábbi országgal kötött preferenciális 
kereskedelmi megállapodásHatásvizsgálat / előzetes értékelő 
jelentésAz értékelés megfelelősége
Montenegró Nem végeztek előzetes értékelést n.a.
Bosznia-Hercegovina Nem végeztek előzetes értékelést n.a.
Szerbia Nem végeztek előzetes értékelést n.a.
Közép-Amerika Hatásvizsgálat X
Andok Közösség Hatásvizsgálat X
Koreai Köztársaság Hatásvizsgálat X
India Hatásvizsgálat X
Kanada Nem végeztek hatásvizsgálatot n.a.
Marokkó (mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi 
megállapodás)Nem végeztek hatásvizsgálatot n.a.
A GSP-ről szóló 980/2005/EK rendelet Nem végeztek előzetes értékelést n.a.
A GSP-ről szóló 732/2008/EK rendelet Hatásvizsgálat X
A GSP-ről szóló 978/2012/EU rendelet Hatásvizsgálat √
Moldova Nem végeztek hatásvizsgálatot n.a.
Jelmagyarázat :
n.a. = nem alkalmazandó  √ = megfelelő  X = általánosságban nem megfelelő
A következő preferenciális kereskedelmi megállapodások esetében nem volt követelmény a hatásvizsgálat, illetve az 
előzetes értékelés elvégzése:
Andorra, Törökország, San Marino, Feröer szigetek, Európai Gazdasági Térség (Izland, Norvégia és Liechtenstein), Svájc, 
Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Horvátország, Albánia, Algéria, Egyiptom, Izrael, Jordánia, Libanon, Marokkó, 
megszállt palesztin terület, Szíria, Tunézia, Chile, Mexikó, Dél -Afrika, MERCOSUR, CARIFORUM -államok, Elefántcsontpart, 
Kamerun, a kelet- és dél -afrikai államok (Comore -szigetek, Madagaszkár, Mauritius, Seychelle -szigetek, Zambia és Zim -
babwe), Dél -Afrikai Fejlesztési Közösség (Botswana, Lesotho, Mozambik és Szváziföld), a csendes -óceáni térség államai, 
az AKCS -országok piacra jutásáról szóló rendelet, tengerentúli országok és területek, Ceuta és Melilla.II. melléklet
40 Mellékletek
Szabály
Fenntarthatósági hatásvizsgálat:  1999-ben az Európai Bizottság „úgy döntött, hogy egy új értékelési eszköz – az 
úgynevezett kereskedelmi fenntarthatósági hatásvizsgálat – kidolgozása révén beépíti a fenntartható fejlődést a ke -
reskedelmi tárgyalásokba”4.
Azok az esetek, amelyekben fenntarthatósági hatásvizsgálatot írtak elő
Az alábbi országgal kötött preferenciális 
kereskedelmi megállapodásAz értékelés megfelelősége
Horvátország Nem végeztek fenntarthatósági hatásvizsgálatot n.a.
Albánia Nem végeztek fenntarthatósági hatásvizsgálatot n.a.
Montenegró Nem végeztek fenntarthatósági hatásvizsgálatot n.a.
Bosznia-Hercegovina Nem végeztek fenntarthatósági hatásvizsgálatot n.a.
Szerbia Nem végeztek fenntarthatósági hatásvizsgálatot n.a.
Algéria Fenntarthatósági hatásvizsgálat5 X
Egyiptom Fenntarthatósági hatásvizsgálat X
Izrael Fenntarthatósági hatásvizsgálat X
Jordánia Fenntarthatósági hatásvizsgálat X
Libanon Fenntarthatósági hatásvizsgálat X
Marokkó Fenntarthatósági hatásvizsgálat X
Megszállt palesztin terület Fenntarthatósági hatásvizsgálat X
Szíria Fenntarthatósági hatásvizsgálat X
Tunézia Fenntarthatósági hatásvizsgálat X
Közép-Amerika Fenntarthatósági hatásvizsgálat √
Jelmagyarázat :
n.a. = nem alkalmazandó √ = megfelelő  X = általánosságban nem megfelelő
4 A Fenntarthatósági hatásvizsgálatról szóló kézikönyvhöz Peter Mandelson korábbi kereskedelmi biztos által írt előszó.
5 Az euromediterrán szabadkereskedelmi térségről szóló fenntarthatósági hatásvizsgálat az Algériával, Egyiptommal, Izraellel, Jordániával, 
Libanonnal, Marokkóval, a megszállt palesztin területtel, Szíriával és Tunéziával kötött preferenciális kereskedelmi egyezményekre vonatkozik.II. melléklet
41 Mellékletek
Azok az esetek, amelyekben fenntarthatósági hatásvizsgálatot írtak elő
Az alábbi országgal kötött preferenciális 
kereskedelmi megállapodásAz értékelés megfelelősége
Chile Fenntarthatósági hatásvizsgálat X
Andok Közösség Fenntarthatósági hatásvizsgálat X
Koreai Köztársaság Fenntarthatósági hatásvizsgálat √
India Fenntarthatósági hatásvizsgálat X
Kanada Fenntarthatósági hatásvizsgálat √
A Marokkóval kötött mélyreható és átfogó 
szabadkereskedelmi megállapodásFenntarthatósági hatásvizsgálat X
Mercosur Fenntarthatósági hatásvizsgálat X
CARIFORUM-államok Fenntarthatósági hatásvizsgálat6X
Elefántcsontpart Fenntarthatósági hatásvizsgálat X
Kamerun Fenntarthatósági hatásvizsgálat X
Kelet- és Dél-Afrika   
Comore-szigetek, Madagaszkár, Mauritius, 
Seychelle-szigetek, Zambia, ZimbabweFenntarthatósági hatásvizsgálat X
Dél-Afrikai Fejlesztési Közösség   
Botswana, Lesotho, Mozambik, SzváziföldFenntarthatósági hatásvizsgálat X
A csendes-óceáni térség országai  
Pápua Új-Guinea, Fidzsi-szigetekFenntarthatósági hatásvizsgálat X
Jelmagyarázat :
n.a. = nem alkalmazandó √ = megfelelő X = általánosságban nem megfelelő
A következő preferenciális kereskedelmi megállapodások esetében nem volt követelmény a fenntarthatósági 
hatásvizsgálat:
Andorra, Törökország, San Marino, Feröer szigetek, Európai Gazdasági Térség (Izland, Norvégia és Liechtenstein), 
Svájc, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Mexikó, Dél-Afrika, az AKCS-országok piacra jutásáról szóló rendelet, 
tengerentúli országok és területek, a GSP-ről szóló 980/2005/EK rendelet, a GSP-ről szóló 732/2008/EK rendelet, 
a GSP-ről szóló 978/2012/EU rendelet, a Moldovával kötött egyoldalú preferenciális kereskedelmi megállapodás, vala -
mint Ceuta és Melilla.
6 Az AKCS-országokkal között gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló fenntarthatósági hatásvizsgálat a CARIFORUM-államokkal, 
Elefántcsontparttal, Kamerunnak, Kelet- és Dél-Afrikával (Comore-szigetek, Madagaszkár, Mauritius, Seychelle-szigetek, Zambia, Zimbabwe), 
a Dél-Afrikai Fejlesztési Közösséggel (Botswana, Lesotho, Mozambik, Szváziföld) és a csendes-óceáni térség országaival (Pápua Új-Guinea, Fidzsi-
szigetek) kötött gazdasági partnerségi megállapodásokra vonatkozik.II. melléklet
42 Mellékletek
A Bizottság preferenciális kereskedelmi megállapodásokkal kapcsolatos időközi, 
illetve utólagos értékeléseinek áttekintése
Szabály
A Számvevőszék álláspontja szerint valamennyi jelentős gazdasági, társadalmi és környezeti hatással járó preferenci -
ális kereskedelmi megállapodás tekintetében – annak hatálybalépése után három évvel – időközi és utólagos értéke -
lést kell végezni. Ezek az értékelések a gondos pénzgazdálkodás és a nyilvános elszámoltathatóság elvével összhang -
ban lehetővé teszik a politikai döntéshozók, az érdekeltek és az európai adófizetők számára annak felmérését, hogy 
a preferenciális kereskedelmi megállapodások valóban elérik -e a kitűzött szakpolitikai célokat.
A „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme” 
című közleményében1 a Bizottság kijelentette, hogy a meglévő preferenciális kereskedelmi megállapodások hatásai -
nak monitoringja céljából szisztematikusabb jelleggel végez majd utólagos értékeléseket.
Azok az esetek, amelyekben időközi, illetve utólagos értékelést írnak elő
Az alábbi országgal kötött 
preferenciális kereskedelmi 
megállapodásIdőközi, illetve utólagos értékelés Az értékelés megfelelősége
Törökország Nem végeztek utólagos értékelést n.a.
Európai Gazdasági Térség
(Izland, Norvégia, Liechtenstein)Nem végeztek utólagos értékelést n.a.
Svájc Nem végeztek utólagos értékelést n.a.
Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság Nem végeztek utólagos értékelést n.a.
Horvátország Nem végeztek utólagos értékelést n.a.
Albánia Nem végeztek utólagos értékelést n.a.
1 COM(2010) 612.III. melléklet
43 Mellékletek
Azok az esetek, amelyekben időközi, illetve utólagos értékelést írnak elő
Az alábbi országgal kötött 
preferenciális kereskedelmi 
megállapodásIdőközi, illetve utólagos értékelés Az értékelés megfelelősége
Montenegró Nem végeztek utólagos értékelést n.a.
Bosznia-Hercegovina Nem végeztek utólagos értékelést n.a.
Szerbia Nem végeztek utólagos értékelést n.a.
Algéria Utólagos értékelés2 X
Egyiptom Utólagos értékelés X
Izrael Utólagos értékelés X
Jordánia Utólagos értékelés X
Libanon Nem végeztek utólagos értékelést n.a.
Marokkó Utólagos értékelés X
Megszállt palesztin terület Nem végeztek utólagos értékelést n.a.
Szíria Nem végeztek utólagos értékelést n.a.
Tunézia Utólagos értékelés X
Chile Utólagos értékelés √
Mexikó Hat szabadkereskedelmi megállapodás utólagos értékelése X
Dél-Afrika Hat szabadkereskedelmi megállapodás utólagos értékelése X
CARIFORUM-államok Nem végeztek utólagos értékelést n.a.
A csendes-óceáni térség országai
Pápua Új-Guinea, Fidzsi-szigetekNem végeztek utólagos értékelést n.a.
Tengerentúli országok és területek Nem végeztek utólagos értékelést n.a.
A GSP-ről szóló 980/2005/EU rendelet Időközi értékelés √
A GSP-ről szóló 732/2008/EU rendelet Időközi értékelés √
Moldova Nem végeztek utólagos értékelést n.a.
Jelmagyarázat :
n.a. = nem alkalmazandó  √ = megfelelő  X = általánosságban nem megfelelő 
A következő preferenciális kereskedelmi megállapodások esetében nem volt követelmény az utólagos értékelés:
Andorra, San Marino, Feröer szigetek, Közép-Amerika, Andok Közösség, Koreai Köztársaság, India, Kanada, Marokkó 
(mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás), Mercosur, Elefántcsontpart, Kamerun, Kelet- és Dél-Afrika 
(Comore-szigetek, Madagaszkár, Mauritius, Seychelle-szigetek, Zambia és Zimbabwe), Dél-Afrikai Fejlesztési Közös -
ség (Botswana, Lesotho, Mozambik és Szváziföld), az AKCS-országok piacra jutásáról szóló rendelet, a GSP-ről szóló 
978/2012/EU rendelet, valamint Ceuta és Melilla.
2 Az euromediterrán szabadkereskedelmi térségről szóló utólagos értékelés az Algériával, Egyiptommal, Izraellel, Jordániával, Marokkóval és 
Tunéziával kötött preferenciális kereskedelmi megállapodásokra vonatkozik .III. melléklet
44 Mellékletek
Az ellenőrzés módszere a kiválasztott tagállamokban
A számvevőszéki ellenőrök megvizsgálták a tagállami utasításokat és eljárásokat, kockázatkezelést és kockázati pro -
filokat, az előzetes és utólagos kontrollokat, valamint a közigazgatási együttműködést. A Számvevőszék öt tagállam 
vámhatóságainak a preferenciális kereskedelmi megállapodások tekintetében alkalmazott általános kontrollstratégi -
áját tekintette át. Az ezen öt tagállamba preferenciális kereskedelmi megállapodások alapján beérkező importszállít -
mányok értéke a kedvezményes tarifális elbánást élvező összes behozatal több mint kétharmadát tette ki.
A Számvevőszék a következő véletlenszerű minták vizsgálata révén értékelte az öt kiválasztott tagállamban a vámha -
tóságok kontrolljait:
a) 60, preferenciális kereskedelmi megállapodás alapján, 2009 elévült időszakában végrehajtott import, annak 
ellenőrzése érdekében, hogy az áruk valóban jogosultak voltak -e a kedvezményes tarifális elbánásra, valamint 
a vámhatóságok által e jogosultság biztosítása – illetve amennyiben az nem állt fenn, az esedékes vámok besze -
dése – érdekében hozott megelőző, visszatartó erejű és korrektív intézkedések. A Számvevőszék az uniós költség -
vetésből potenciálisan kieső hagyományos saját források összegének becslése érdekében elvégezte a mintában 
feltárt alulfizetések extrapolálását is.
b) 30, preferenciális kereskedelmi megállapodás alapján, 2011-ben végrehajtott import, annak ellenőrzése érde -
kében, hogy az áruk valóban jogosultak voltak -e a kedvezményes tarifális elbánásra, valamint a vámhatóságok 
által e jogosultság biztosítása – illetve amennyiben az nem állt fenn, az esedékes vámok beszedése – érdekében 
hozott megelőző, visszatartó erejű és korrektív intézkedések.
c) 30, kölcsönös segítségnyújtási értesítésben szereplő 2009. évi import annak ellenőrzése érdekében, hogy a tagál -
lamok egységesen bevezettek -e automatizált kockázati profilt kockázatkezelési rendszereikbe.
d) 30, 2011-ben a tagállamok által a közigazgatási együttműködés keretében a kedvezményezett, illetve partneror -
szágoknak küldött megkeresés, annak vizsgálata érdekében, hogy kellő időben beszedték -e az esedékes vámokat 
azokban az esetekben, amikor az áruk nem voltak jogosultak kedvezményes tarifális elbánásra.IV. melléklet
45 Mellékletek
A CGE -modell korlátai
1 
Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság szerint1 „a modellezésnek a fenntarthatósági hatásvizsgálatokban ismer -
tetett eredményei [...] csekély információt tartalmaznak a tárgyaló felek vagy az érdekelt felek számára, mivel nem 
állapítják meg a jelentős vagy megfelelő mértékben célzott hatásokat. A fenntarthatósági hatásvizsgálatokat megne -
hezíti az informatikai ágazaton belüli megbízható statisztikai adatok hiánya vagy hiányossága, és így nem veszik kellő 
mértékben figyelembe az erre az ágazatra esetlegesen gyakorolt hatásokat”.
2 
A Bizottság és a külső tanácsadók egyaránt rámutattak a CGE -modell eredendő korlátaira is:
a) a CGE -modell csak szimulációs célra használható, előrejelzésre nem2, és a hosszú távú hatások szimulálása nem 
megbízható3;
b) felépítése kissé tautologikus, vagyis valamennyi eredmény implicit módon összefügg az alkalmazott feltevések -
kel és kalibrációval4;
c) az árukat tág kategóriákba csoportosítja, így lehetetlen célszerűen megállapítani a tág kategórián belül valamely 
meghatározott termékekre gyakorolt hatást, pl. a közepes minőségű búzára gyakorolt hatást a „búzára” gyakorolt 
becsült hatás részeként5;
d) egyetlen közös csoportba helyeznek olyan, nagyon különböző országokat, mint például Oroszország, Norvégia, 
Svájc és Törökország, ami korlátozza a CGE -modell e csoportra vonatkozó becslései hasznos értelmezésének 
lehetőségeit6;
e) a formális modellezés nem képes figyelembe venni a befektetések liberalizálásának és a szakemberek mobilitását 
elősegítő intézkedéseknek a hatását7;
f) a CGE -modell eredményei a háztartások szintjére lebontott adatok hiánya miatt nem kellően alkalmasak a szociális 
hatásvizsgálatokhoz8.
1 Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 818/2011. sz. véleményének 2.6. pontja.
2 A hatásvizsgálatokról szóló bizottsági iránymutatás 8. mellékletének 11.5. pontja.
3  A Bizottság szolgálatainak az EU és az Indiai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodással kapcsolatos fenntarthatósági 
hatásvizsgálatra vonatkozó 2010. márciusi állásfoglalása szerint a hosszú távú hatások a CGE-modellezés leghomályosabb részei közé tartoznak, 
mert a tőkefelhalmozási folyamat óhatatlanul alapvető feltevésekre hagyatkozik, és nem vesz tudomást a fokozott integráció és verseny dinamikus 
hatásairól.
4 A hatásvizsgálatokról szóló bizottsági iránymutatás 8. mellékletének 11.5. pontja.
5 Az EU–Kanada fenntarthatósági hatásvizsgálat végleges jelentésére vonatkozó tájékoztató dokumentum, 2011. június.
6 Lásd e melléklet 5. lábjegyzetét .
7 Lásd e melléklet 5. lábjegyzetét.
8 EU–Andok kereskedelmi fenntarthatósági hatásvizsgálat; végleges jelentés; 2009. október.V. melléklet
46
A Bizottság különféle modellezési technikákat alkalma -
zott, főként – de nem kizárólag – a számszerűsített általá -
nos egyensúlyi modellt (CGE), és a globális kereskedelmi 
elemzési projekt (Global Trade Analysis Project – GTAP) 
adatbázisából származó adatokat használt fel3. Eleddig 
ezek a legmegfelelőbb eszközök a kereskedelmi politika 
változásai gazdasági hatásainak számszerűsítésére.
III b)
Az általános vámkedvezmény -rendszer (GSP) egy olyan 
egyoldalú rendszer, amely vámcsökkentések révén a fej -
lődő országok hosszú ideje fennálló gazdasági, szociális 
és más strukturális szükségleteinek megoldására törek -
szik. Noha a Bizottság elfogadja a megállapítást, a GSP 
csak egyike azoknak az elemeknek, amelyek hozzájárul -
nak az elérni kívánt előnyök teljes megvalósításához.
A 2014. január 1-jén hatályba lépett új GSP -rendelet 
jelentős reformokat hajtott végre annak érdekében, 
hogy a támogatás a leginkább rászoruló országokhoz 
kerüljön.
III c)
A Számvevőszék főbb megállapításai az importőrök által 
megőrzendő dokumentumok vagy bizonyítékok hiányá -
ban megnyilvánuló egyedi hibákra vonatkoznak.
III d)
A helyszíni monitoring tekintetében a Bizottság a meg -
lévő jogalap adta kereteken belül jár el, a Tanács és 
a tagállamok, illetve adott esetben az Európai Parlament 
által jóváhagyott kölcsönös kereskedelmi rendszerek 
vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően.
3  A GTAP-adatbázis CGE-modellezéshez való felhasználása 
világszerte széles körben elfogadott lényegében valamennyi 
hasonló nemzetközi szervezetnél, így a WTO-nál, 
a Világbanknál, az OECD-nél, az ENSZ-nél, az IMF-nél és az USA 
kormányánál.Összefoglaló
I
A kereskedelem liberalizációjával járó gazdasági előnyök 
jól ismertek, és azokat a teljes elérhető közgazdasági 
szakirodalom alaposan dokumentálja. Igazolást nyert 
például, hogy a (dohai forduló és a kétoldalú megálla -
podások tárgyában) folyamatban lévő összes tárgyalás 
véglegesítése az uniós GDP 1%-kal nagyobb mértékű 
emelkedését eredményezné, mint ezek nélkül lenne. 
A fogyasztók számára várhatóan előnyt jelent majd az 
áruk és szolgáltatások nagyobb választéka. Végezetül 
több mint 36 millió európai munkahely függ – köz -
vetlenül vagy közvetetten – a külfölddel folytatott 
kereskedelemtől1.
Emellett a GSP -rendszer valójában a kereskedelem révén 
történő fejlesztést szolgáló uniós eszköz; először az 
EBA -rendszeren (fegyvereken kívül mindent, EBA) keresz -
tül vámmentes és kvótamentes hozzáférést biztosít az 
uniós piachoz (a fegyverek kivételével) valamennyi ter -
mék vonatkozásában a világ legszegényebb 50 országa 
számára; másodszor pedig a GSP+ alrendszer szerinti 
további előnyökkel a fejlődő országokat fenntartható 
fejlesztési célok követésére ösztönzi.
III a)
Az összes jelentősebb többoldalú és kétoldalú kereske -
delmi tárgyaláshoz 1999 óta fenntarthatósági hatásvizs -
gálat készül. Ezen túlmenően 2010 óta egy kivétellel2 
valamennyi jelentős kereskedelmi tárgyalást hatásvizsgá -
lat is megelőzött.
Az összes kereskedelmi megállapodás a gazdasági és 
egyéb hatások kiváló minőségű elemzésére támaszkod -
hatott. A Bizottság az elemzések során mindig töre -
kedett az idők során kialakult, vonatkozó standardok 
betartására.
1 „K ereskedelem, növekedés és globális ügyek – 
A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme” .
2 A Külügyek Tanácsa és az Európai Tanács 2011-ben az arab 
tavaszra reagálva tárgyalások megindítását kezdeményezte 
Marokkóval, Tunéziával, Egyiptommal és Jordániával. Ez a politikai 
döntés a hatásvizsgálat készítését szükségtelenné tette, és az 
a tárgyalási folyamat megkezdésében is túlzott késedelmet 
okozott volna.A Bizottság  
válaszai
A Bizottság válaszai 47
IV a)
A Bizottság elfogadja a Számvevőszék arra vonatkozó 
ajánlását, hogy a preferenciális kereskedelmi megállapo -
dásokra is végezzen hatásvizsgálatot és fenntarthatósági 
hatásvizsgálatot, és hogy megfelelően indokolja azokat az 
eseteket, amikor ez nem lehetséges. A hatásvizsgálatok -
ról szóló hatályos iránymutatásnak és a fenntarthatósági 
hatásvizsgálatra vonatkozó kézikönyvnek megfelelően 
a Bizottság erre sort fog keríteni, és az elmaradt bevételek 
tekintetében becslést végzett a Japán és az USA vonatko -
zásában készült legutóbbi hatásvizsgálatban.
A Bizottság – kötelezettségvállalásainak és a bevált gya -
korlatoknak egyaránt megfelelve – már végez hatásvizs -
gálatokat és fenntarthatósági hatásvizsgálatokat. 1999 óta 
az összes jelentős többoldalú és kétoldalú kereskedelmi 
tárgyaláshoz készült fenntarthatósági hatásvizsgálat, és 
2010 óta (egy kivétellel, lásd a Bizottság III. a) pontra adott 
válaszát) valamennyi fontos kereskedelmi tárgyalást hatás -
vizsgálat is megelőzött .
IV b)
Az elemzés időszerűségével kapcsolatban a Bizottság vál -
lalta, hogy a fenntarthatósági hatásvizsgálatot a tárgyalá -
sok megkezdése után legkésőbb 6 hónappal megindítja 
azt biztosítandó, hogy azok haszonnal figyelembe vehe -
tőek legyenek a tárgyalási és a jóváhagyási folyamatban.
Az Eurostatot most rendszeresen tagként kérik fel a fenn -
tarthatósági hatásvizsgálatok monitoringját végző irányító 
csoportokba.
A Bizottság a Kereskedelmi Főigazgatóság és az Eurostat 
közötti szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodás folyó 
frissítése keretében törekszik a statisztikai adatforrások 
minősége tekintetében folyó együttműködés erősítésére.
IV d)
A Bizottság elfogadja a Számvevőszéknek a jelentős gaz -
dasági, szociális és környezeti hatással járó preferenciális 
kereskedelmi megállapodásokra vonatkozó ajánlását.
Az ajánlás tükrözi a Bizottság azon korábbi vállalását, hogy 
következetesebben végzi el a jelentős gazdasági, szociális 
és környezeti hatással járó preferenciális kereskedelmi 
megállapodások utólagos értékelését az uniós kereske -
delmi megállapodások hatásai monitoringjának elősegí -
tése érdekében5.
5 COM(2010) 612 „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek”.Bár a kedvezményezett országokban végzett helyszíni 
monitoring jogalapja csak 2011. január 1-je óta áll fenn, 
a Bizottság már ezt megelőzően is biztosított számos 
monitoringintézkedést és magyarázatok nyújtását a ked -
vezményezett országok felé a  – különösen a GSP -vel 
összefüggő – közigazgatási együttműködés részeként.
Mindemellett a Bizottság kidolgozott egy, a preferen -
ciális származási szabályok monitoringjára vonatkozó 
cselekvési tervet, amelynek értelmében a kedvezménye -
zett országokban történő látogatások a javasolt tevé -
kenységek egyike. A cselekvési terv egyaránt kiterjed az 
egyoldalú szabályozásokra, amilyen a GSP , és a partner -
országokkal kötött kétoldalú egyezményekre is.
III e)
A Bizottság a Számvevőszék megállapítását tudomásul 
veszi.
A Bizottság 2001 óta javasolja, hogy valamennyi uniós 
preferenciális kereskedelmi rendszerbe  – legyen az 
autonóm vagy hagyományos – kerüljön beépítésre 
a preferenciák ideiglenes megvonásának lehetősége arra 
az esetre, ha a preferenciák kezelésével kapcsolatban 
meghatározott problémák merülnek fel, illetőleg a vám -
jogszabályok jelentős megszegésének vagy az együtt -
működés hiányának esetére. A Bizottság megítélése 
szerint ezek a biztosítékok elegendőnek bizonyultak, és 
továbbra is javasolni fogja ezeknek a jövőbeni preferen -
ciális kereskedelmi megállapodásokba való beépítését.
A Bizottság megjegyzi, hogy a preferenciák ideiglenes 
megvonása mindössze egyetlen, a Dél -Koreával kötött 
preferenciális kereskedelmi megállapodásban nem 
képezte a végül elfogadott védelmi rendelkezések 
részét, noha e rendelkezések is előírnak egy kötelező 
konzultációs mechanizmust. A Bizottság a megállapodás 
aláírásáról hozott tanácsi határozat időpontjában meg -
erősítette, hogy kivételes jellegű azon védelmi rendel -
kezések kompromisszumos szövegezése, amelyekben 
Dél-Koreával megállapodott4.
4 HL L 127., 2011.5.14., 4. o.
A Bizottság válaszai 48
V f)
A Bizottság megjegyzi, hogy a pénzügyi beszedés a tag -
államok felelőssége.
Az OLAF a továbbiakban is meg fogja adni a tagállami 
illetékes hatóságoknak a beszedési intézkedések elősegí -
téséhez szükséges összes információt.
Az OLAF által lefolytatott vizsgálatokról szóló 
883/2013/EU rendelet6 új rendelkezései kötelezik 
a tagállamokat, hogy tájékoztassák az OLAF -ot az 
annak ajánlásai nyomán tett intézkedésekről, ideértve 
az esedékes összegek beszedését. Ez erősíti a tagállami 
beszedési intézkedések monitoringját, és tovább javítja 
az OLAF által lefolytatott vizsgálatok pénzügyi nyomon 
követését.
A Bizottság módszeres nyomon követést végez a tagálla -
mok beszedési eljárások késedelméből eredően megál -
lapított pénzügyi felelősségének esetei tekintetében. Ez 
a jövőben is így lesz.
V g)
A Bizottság 2001 óta javasolja, hogy valamennyi uniós 
preferenciális kereskedelmi rendszerbe  – legyen az 
autonóm vagy hagyományos – kerüljön beépítésre 
a preferenciák ideiglenes megvonásának lehetősége arra 
az esetre, ha a preferenciák kezelésével kapcsolatban 
meghatározott problémák merülnek fel, illetőleg a vám -
jogszabályok jelentős megszegésének vagy az együtt -
működés hiányának esetére. A Bizottság megítélése 
szerint ezek a biztosítékok elegendőnek bizonyultak, és 
továbbra is javasolni fogja ezeknek a jövőbeni preferen -
ciális kereskedelmi megállapodásokba való beépítését.
2013 végén már négy, csaknem 200 országot lefedő 
autonóm megállapodásban (a GSP -t is beleértve), 
valamint több mint 30 országgal kötött preferenciális 
megállapodásban szerepelt az ideiglenes megvonás 
lehetősége.
6 Az Európai Parlament és a Tanács 2013. szeptember 11-i 
883/2013/EU, Euratom rendelete az Európai Csalás Elleni Hivatal 
(OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK 
európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom 
tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18.).V a)
A Bizottság tovább fogja értékelni, hogy a kockázati pro -
filok mely konkrét esetben hasznosak, és miként kellene 
azokat a preferenciális kereskedelmi megállapodások 
szerinti származási szabályok területén végrehajtani.
V b)
A Bizottság az elmúlt években végzett vizsgálatai során 
külön hangsúlyt fektetett a tagállami kockázatkezelési 
rendszerek és kontrollstratégiák eredményességére. 
Tematikus jelentéseket készített a vámellenőrzési straté -
gia (2009), a helyi vámkezelés (2011) és az árutovábbítás 
(2012) vizsgálatáról, és e jelentéseket a saját forrásokkal 
foglalkozó tanácsadó bizottságban és a Vámpolitikai 
Csoportban a tagállamok elé terjesztette. A Bizottság 
a jövőben is ellenőrizni fogja, hogy a tagállamok javít -
ják-e kockázatkezelési rendszereik és kontrollstratégiáik 
eredményességét.
V c)
A Bizottság a továbbiakban is szorgalmazni fogja, 
hogy a tagállamok tegyenek meg minden helyénvaló 
óvintézkedést a kölcsönös segítségnyújtási értesítések 
kézhezvételekor.
V d)
A kedvezményezett ország kapacitásainak értékelése 
az egyes partnerekkel folytatott tárgyalási folyamat 
szerves részét alkotja. A hivatalos értékelő jelentésből 
ez azonban nem tűnik ki. A Bizottság az új tárgyalásokat 
megelőző hivatalos hatályfelmérésekbe be fogja építeni 
a kapacitásértékelést.
A tárgyalások általában megfelelő keretet biztosítanak 
a Bizottság számára arra, hogy értékelje a partnerorszá -
gok hatóságainak a megállapodás megfelelő kezelésére 
vonatkozó kapacitását.
V e)
A Bizottság ezt a kérdést fel fogja vetni a tagállamoknál 
(a monitoring során) abból a célból, hogy javuljon a tag -
államok által a közigazgatási együttműködéssel kapcso -
latban nyújtott tájékoztatás minősége. A jelentési eljárás 
is egyszerűsödni fog.
A Bizottság válaszai 49
10
A kereskedelmi biztos 1999-ben vállalt kötelezettséget 
a fenntarthatósági hatásvizsgálatok elvégzésére, és ez 
a későbbi kereskedelmi biztosok idejében a kereskedelmi 
tárgyalások vonatkozásában bevett gyakorlattá vált.
12
A Bizottság egyetért az értékelések fontosságával 
valamennyi jelentős hatású preferenciális kereskedelmi 
megállapodás esetében.
Valamely kereskedelmi megállapodás értékelésekor 
megfelelő időnek kell eltelnie ahhoz, hogy a rendel -
kezésre álló adatokból megbízható következtetéseket 
lehessen levonni.
A kereskedelmi megállapodások gyakran a kölcsönös 
kötelezettségek öt -hétéves időtartam alatti fokozatos 
bevezetéséről rendelkeznek7. Az értékelés időzítésének 
figyelembe kell vennie azt az időtartamot, amelyen 
keresztül a hatások érzékelhetőek. A Bizottság emiatt 
úgy ítéli meg, hogy egy megállapodás hatálybalépése 
után mindössze három évvel történő értékelés – ahogy 
azt a Számvevőszék javasolja – rendszerint túlságosan 
korai.
14
A Bizottság nem osztja azt a véleményt, hogy az elma -
radt bevételek előzetes és utólagos értékelése kellően 
pontos éves előrejelzést adna a költségvetési hatóságok 
számára a vámok beszedése tekintetében az uniós költ -
ségvetés pénzügyi irányításának javításához.
A preferenciális kereskedelmi megállapodások azon 
jogalkotási struktúra részét képezik, amelynek alapján 
a vámokat beszedik, és az uniós költségvetés rendelke -
zésére bocsátják. Ezért egy preferenciális kereskedelmi 
megállapodás hatálybalépését követően a bevétel nem 
tekinthető elmaradtnak, és nem merülnek fel költ -
ségvetési kiadások sem. A tradicionális saját források 
költségvetési előrejelzéséhez a Bizottságnak elsősor -
ban makrogazdasági módszerekre kell hagyatkoznia. 
A módszer azonban jelenleg felülvizsgálat alatt áll, és 
a Bizottság megvizsgálja, hogy milyen mértékben lehet 
egyéb elemeket – így az új preferenciális kereskedelmi 
megállapodások hatását – figyelembe venni.
7 Lásd még a COM(2013) 686 „Az intelligens szabályozás alapjainak 
erősítése – az értékelés javítása” c. közleményt.A Bizottság jelenleg tárgyalja a preferenciák ideiglenes 
megvonása lehetőségének számos partnerrel – köztük 
Japánnal, Vietnámmal, Marokkóval, Thaifölddel és Kana -
dával – kötött preferenciális kereskedelmi megállapo -
dásba történő beépítését.
A Bizottság továbbra is javasolni fogja az adminisztratív 
hibák kezelésére vonatkozó záradéknak az összes olyan 
jövőbeni kereskedelmi megállapodásba történő beépíté -
sét, amelynek tekintetében a megfelelőségi nyilatkozat -
ról nem születik megállapodás.
V h)
A Bizottság a jövőben is támogatni fogja a származási 
bizonyítványoknak és a szállítási bizonyítványoknak az 
exportáló megfelelőségi nyilatkozatával való kiváltását.
Bevezetés
07
A Számvevőszék helytállóan emeli ki a hatásvizsgála -
tokat és fenntarthatósági hatásvizsgálatokat. Azonban 
nem tulajdonít jelentőséget olyan eszközöknek, mint 
a megvalósíthatósági tanulmányok és egyéb gazdasági 
elemzések, amelyek a Számvevőszék mintájában sze -
replő egyes megállapodások vonatkozásában a múltban 
is a döntéshozatal fontos elemét képezték.
08
Noha a hatásvizsgálatok rendszerét 2002-ben vezették 
be, annak alkalmazási köre fokozatosan formálódott, és 
abba a jelentős hatású preferenciális kereskedelmi meg -
állapodások egészen 2009-ig nem tartoztak bele.
09
A Bizottság eltérően értelmezi a 2002 –2006 közötti 
preferenciális kereskedelmi megállapodások tekinteté -
ben az előzetes értékelés elvégzésére vonatkozó jogi 
kötelezettséget.
A hatásvizsgálat elvégzésének követelménye 2003 óta 
fokozatosan került bevezetésre.
A hatásvizsgálat 2005 óta a jogalkotási és munkaprog -
ramban szereplő összes kezdeményezésre, 2009 óta 
pedig a legfontosabb és a legnagyobb horderejű bizott -
sági kezdeményezésekre is kötelező.
A Bizottság válaszai 50
27
A Bizottság álláspontja szerint a Számvevőszék által 
megjelölt hét preferenciális kereskedelmi megállapodás 
vonatkozásában hatásvizsgálatot vagy előzetes értéke -
lést nem kellett készíteni. A legtöbb esetben a hatásvizs -
gálat vagy az előzetes értékelés többletértéke csekély 
lett volna, és az erőforrások aránytalan igénybevételét 
jelentette volna, például amiatt, mert a megállapodás 
megkötésére vonatkozó politikai döntés a legfelsőbb 
szinten már megszületett, vagy pedig a tervbe vett intéz -
kedések hatása korlátozottabb vagy ideiglenes jellegű 
volt.
28
Az elmaradt bevételre vonatkozóan a Bizottság becslést 
végzett a 2010 óta kereskedelmi megállapodásokhoz 
kapcsolódóan készült összes hatásvizsgálatban.
29
A Bizottság nem osztja azt az álláspontot, hogy a Szám -
vevőszék által megjelölt öt megállapodás tekintetében 
a fenntarthatósági értékelés elvégzésére kötelezettség 
állt fenn. A kereskedelmi tárgyalások közbeni fenntartha -
tósági hatásvizsgálat elvégzésére vonatkozó kötelezett -
ségvállalást a kereskedelmi biztos eredetileg 1999-ben 
tette, és az azokra a tárgyalásokra vonatkozott, amelyek 
a kereskedelmi biztos vezetésével folytak. A Bizottság 
részéről más biztosok vezette tárgyalások tekintetében 
a fenntarthatósági hatásvizsgálat általános használatáról 
testületi döntés nem született, és az öt esetben ez az oka 
a fenntarthatósági hatásvizsgálat hiányának.
30
A Bizottság 2010 óta erősíti a jogalkotás és a szakpoliti -
kák értékelésére vonatkozó rendszerét, és elkötelezett 
az értékelések módszeresebb alapon történő elvégzése 
mellett. Az értékelési program megvalósításában priori -
tásokat kell meghatározni, legelőre sorolva az értékelés -
sel indítás alapelvét, azaz a kezdeményezések felülvizs -
gálata előtti értékelést; folytatva a legjelentősebb hatású 
kezdeményezésekkel, végezetül pedig figyelemmel kell 
lenni a rendelkezésre álló erőforrások szűkösségére.A 2011 óta készült hatásvizsgálatokban szerepel az 
elmaradt bevétel becslése. Egy ilyen előzetes számítás 
azonban csak becslést jelenthet a vámok formájában 
megjelenő saját források csökkenése tekintetében, 
a végleges megállapodásból eredő legvalószínűbb 
forgatókönyvek alapján. A gazdasági hatásokat illetően 
meg kell jegyezni, hogy noha a preferenciális keres -
kedelmi megállapodások a vámtételeket csökkentik, 
a kereskedelem növekedéséből származó előnyökkel is 
járnak, melyek eredményként akár a beszedett vámok 
összege emelkedhet is.
Az ellenőrzés hatóköre és módszere
21
A Számvevőszék következtetéseit azon időszak elemzé -
sére alapozta, amelynek során a Bizottság hatásvizsgálati 
rendszere fokozatosan létrejött, és a szakpolitikák mód -
szeres értékelése még kidolgozásra vár. Ezért a mintában 
szereplő számos megállapodás a javaslattétel és/vagy 
a hatálybalépés időpontja miatt sem hatásvizsgálat, sem 
fenntarthatósági hatásvizsgálat tárgyát nem képezhette.
22
A Bizottságon belül a 2005-ben bevezetett és 2009-ben 
felülvizsgált iránymutatásokkal fokozatosan kerültek 
kialakításra a hatásvizsgálati munkamódszerek. A jelen -
legi szigorúbb normákat nem szabad a korábbi – a rend -
szer formálódása közben készült – hatásvizsgálatok 
értékelésére felhasználni. Az első öt év tapasztalatainak 
kiaknázása érdekében a fenntarthatóság -vizsgálati irány -
mutatások 2006-ban a Bizottság szolgálatainak a fenn -
tarthatósági hatásvizsgálatra vonatkozó kézikönyvében 
kerültek kiadásra.
Észrevételek
26
A Bizottság egyetért annak jelentőségével, hogy a pre -
ferenciális kereskedelmi megállapodások gazdasági és 
egyéb hatásait előzetesen és utólag egyaránt megfe -
lelően kell értékelni. Meggyőződése, hogy 1999 óta ez 
megvalósul.
A Bizottság válaszai 51
35
A Számvevőszék által felülvizsgált hat hatásvizsgálat 
körül négy 2006/2007-ben készült, amikor még folyt 
a kereskedelmi megállapodások hatásai elemzése 
módszertanának kidolgozása. A 2010 óta készült összes 
hatásvizsgálatnak része a kedvezményezett országokbeli 
gazdasági hatások átfogó elemzése.
36
A Bizottság korszerű közgazdasági modellek és adat -
készletek felhasználásával elemzi a gazdasági hatáso -
kat, a szabadkereskedelmi megállapodások hatásaira 
vonatkozó elméleti és empirikus szakirodalom legújabb 
fejleményeivel lépést tartva.
38
A GSP -rendszer egy általános és két különös rendelkezés -
ből áll. Az általános rendelkezés – anélkül, hogy szüksé -
ges lenne bármiféle nemzetközi egyezmény megerősí -
tése vagy végrehajtása – mindazon fejlődő országokra 
vonatkozik, amelyek fejlesztésre szorulnak, és a gazda -
sági fejlettség hasonló szakaszában vannak.
Az uniós GSP+ alrendszer abból a célból készült, hogy 
a fenntartható fejlődés és a jó kormányzás irányába 
további lépések megtételére hajlandó sérülékeny orszá -
gok számára további ösztönzőket nyújtson, meghagyva 
ezen országok számára a választási lehetőséget, hogy 
szeretnének -e további előnyökhöz jutni. A Tanács és 
a Parlament által jóváhagyott e megközelítés szakpoliti -
kai választást testesít meg. Az emberi jogokról és munká -
val kapcsolatos jogokról, a környezetről és a jó kormány -
zásról szóló nemzetközi egyezmények megerősítésének 
és eredményes végrehajtásának szükségességét ezért 
e tíz ország esetében vették figyelembe, az általános ren -
delkezés többi kedvezményezett országa esetében nem.A Bizottság az utólagos értékelések módszeresebb 
alapon történő elvégzésére vonatkozó kötelezettségvál -
lalásának megfelelően 2012-ben elvégezte az EU –Chile 
társulási megállapodás kereskedelmi pillérének utóla -
gos értékelését, és 2013-ban elindította az EU –Mexikó 
szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtásának utó -
lagos értékelését, valamint a CARIFORUM–EU gazdasági 
partnerségi megállapodás (GPM) átfogó felülvizsgálatát. 
További két utólagos értékelés van tervbe véve 2014-re 
(Moldova és a Nyugat -Balkán országai autonóm kereske -
delmi preferenciái vonatkozásában).
31
A Bizottság szokásos megközelítésén alapult az uniós 
költségvetésre gyakorolt hatásnak a 2006 –2009. évi GSP 
statisztikai jelentésben történő értékelése8.
Mivel a számítás utólagos, az elmaradt bevétel számítása 
reálstatisztikák alapján történt, azaz a 2006 –2009-es 
időszak GSP preferenciális kereskedelme alapján.
34
Jelentős erőfeszítéseket fordítottak arra, hogy a ren -
delkezésre álló legjobb modellezés felhasználásával 
kiváló minőségű hatásvizsgálatok készüljenek. Emellett 
a Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék értékelésé -
nek alapját több évvel ezelőtt – amikor a hatásvizsgálat 
módszertana még mindig fejlesztés alatt állt – készült 
hatásvizsgálatok képezték. A Számvevőszék által elem -
zett, kereskedelmi megállapodások alátámasztására szol -
gáló öt hatásvizsgálat közül csak egy készült a legújabb 
hatásvizsgálatokról szóló iránymutatás szerint. Ennek 
következtében a Számvevőszék nem ismeri el a prefe -
renciális kereskedelmi megállapodások alátámasztására 
szolgáló hatásvizsgálatok 2010 óta bekövetkezett jelen -
tős fejlődését.
8 Az elmaradt bevétel a GSP-rendszer hiányában a teljes GSP 
kereskedelmi forgalomra fizetendő legnagyobb kedvezményes 
vám (MFN) ÉS a ténylegesen megfizetett vámok különbségét 
fejezi ki, azaz (a GSP preferenciális kereskedelemre számított 
legnagyobb kedvezményes vámok összesen) – (a GSP 
preferenciális kereskedelemre számított preferenciális vám 
összesen).
A Bizottság válaszai 52
42
A hatásvizsgálat nem tárt fel csalást vagy adóelkerülést 
a korábban alkalmazott GSP -rendszer érzékelhető hiá -
nyosságaként. Ezért a megreformált rendszerben a csalás 
ellenes intézkedések nem módosultak nagymértékben.
Másfelől a hatásvizsgálat rámutatott, hogy 
a GSP -rendszeren belüli védelmi mechanizmusok (ha 
a behozatal az uniós termelők számára komoly nehézsé -
geket okoz, vagy ezzel fenyeget) nem működtek, és lehe -
tővé tették, hogy a preferenciális behozatal kárt okozzon 
az uniós gazdasági ág pénzügyi és gazdasági érde -
keiben. Ezek korrekciójának lehetőségei azonosításra 
kerültek, és ennek következtében a 2014. január 1-jén 
hatályba lépett új GSP -rendszer a védelmi mechanizmu -
sokat megerősítette.
A Bizottságnak 2017 novemberéig kell jelentést 
benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak 
a GSP -rendelet alkalmazásáról. A jelentés alkalmazásá -
ban a Bizottság értékelni fogja a csalással és a vámelkerü -
léssel kapcsolatos kérdéseket, és adott esetben a megol -
dásukat szolgáló intézkedéseket fog mérlegelni.
44
A Bizottság egyetért azzal, hogy – mint minden modell -
nek – a CGE -modellnek is megvannak a korlátai, de ezt 
tartja a legmegfelelőbb elérhető eszköznek. Minden 
modellezési rendszernek vannak hiányosságai, de 
a CGE -modell rendelkezik a legmegfelelőbb eszközökkel 
a preferenciális kereskedelmi megállapodások gazdasági 
hatásainak számszerűsítésére. A cél a kereskedelempo -
litikai változások hatásának számszerűsítése az egyéb 
tényezők változatlanul hagyásával, a közgazdaságtan -
ban rendelkezésre álló, a kereskedelempolitikai elem -
zés tekintetében legmegbízhatóbb és legrelevánsabb 
módszertani megközelítés alapján. Ezek a közgazdasági 
elemzések nem az „általános” CGE -modellen alapulnak, 
hanem az egyes hatásvizsgálatokban és fenntarthatósági 
hatásvizsgálatokban a vizsgált szakpolitikai kérdésre 
adaptált különböző CGE -modelleken.1. háttérmagyarázat
Bangladesh jó példa arra, hogy a GSP -előnyök jelentősen 
hozzájárultak a legkevésbé fejlett országok közé tartozó 
ország fejlődéséhez, növekedést, a szegénység csökkené -
sét és – különösen a nők számára – több foglalkoztatási 
lehetőséget eredményezve. A GSP -előnyök elérhetősége 
politikai teret enged az Unió számára az emberi jogi és 
munkajogi fejlődés befolyásolására, ahogyan azt a Rana 
Plaza -beli esemény is szemléltette. Ezen túlmenően 
a Bizottság szoros figyelemmel kísérte a Nemzetközi Mun -
kaügyi Szervezetnek (ILO) az országban végzett, a mun -
kakörülmények javítását célzó munkáját. Kétséges, hogy 
Bangladesh elfogadta volna -e „Compact” (Compliance 
Partnership Customs and Trade) keretrendszer feltételeit, 
ha nem lett volna a GSP kedvezményezettje.
40
A Bizottság elismeri, hogy a tapasztalatokra figyelemmel 
szigorította azt a követelményt, hogy a hatásvizsgálatok -
ban a monitoring és az értékelés hatékonyabban jelenjen 
meg. Ez a hatásvizsgálati rendszer fokozatos formálódá -
sát tükrözi.
A 2010 óta kereskedelmi területen készült összes hatás -
vizsgálatban egyértelmű és számszerűsíthető mutatók 
kerültek meghatározásra, a hatásvizsgálatokról szóló 
2009-es iránymutatásnak megfelelően. A Hatásvizsgálati 
Testület (IAB) e hatásvizsgálatokról alkotott kedvező véle -
ménye ezt erősíti meg.
41
Nem valószínű, hogy az EGSZB Indiával összefüggésben 
készült ajánlásában felvázolt jellemzőkkel bíró részletes 
tanulmány megbízható megállapításokat hozna, mivel 
a társadalom sérülékeny ágazatai a nem hivatalos gazda -
ságban tevékenykednek, amelyre nézve nem egyszerű 
számszerű adatokat előállítani.
Az Indiával kötendő szabadkereskedelmi megállapo -
dás fenntarthatósági hatásvizsgálatának eredményei 
azonban jelentőséggel bírnak az EGSZB ajánlásaival 
összefüggésben. A fenntarthatósági hatásvizsgálat 
megállapította, hogy az Indiával kötendő szabadkeres -
kedelmi megállapodás (az összes elemzett forgatókönyv 
esetében) jelentősen emelné a reálkereseteket a kép -
zett és képzetlen munkavállalók körében egyaránt, és 
mérsékelten a szegényeknek kedvező hatásokkal is járna. 
Ezen túlmenően a tárgyalók rendszeresen konzultálnak 
a civil társadalommal, amelynek során megvitathatóak az 
EGSZB ajánlásában említett kérdések.
A Bizottság válaszai 53
48
A hatásvizsgálatok és a fenntarthatósági hatásvizsgála -
tok magának a kereskedelmi megállapodásnak az érin -
tett ágazatokra gyakorolt hatását elemzik, figyelemmel 
a fennálló összes vonatkozó uniós szakpolitikára. Ennek 
során e vizsgálatok kifejezetten megemlíthetik a közös 
agrárpolitikát (KAP), mint a karibi országok esetében, de 
ez nem szükségszerű.
49
A Bizottság elismeri, hogy a gazdasági partnerségi meg -
állapodásokra vonatkozó fenntarthatósági hatásvizsgála -
tok lefedettségének és részletességének szintje nem éri 
el a közelmúltbeli fenntarthatósági hatásvizsgálatokét. 
Ez részben e konkrét fenntarthatósági hatásvizsgálat 
igen széles földrajzi – több mint 75 ország – és tematikus 
hatályát is tükrözi. Egyetlen fenntarthatósági hatás -
vizsgálat sem volt képes az összes aláíróval kapcsolatos 
összes lehetséges kérdéskört teljes egészében lefedni.
52
A vizsgálat hat preferenciális kereskedelmi megállapo -
dás kereskedelemre gyakorolt hatásának ökonometriai 
értékelése volt. Kinyilvánított célja annak elemzése volt, 
hogy a megállapodások mérhető és statisztikai értelem -
ben jelentős hatást gyakorolnak -e az uniós kivitelre és 
behozatalra. Nem volt cél a tágabb hatály vagy az önálló 
utólagos értékelés megvalósítása. A Bizottság a későbbi -
ekben két teljes utólagos értékelést végzett a két érintett 
ország (Mexikó és Chile) vonatkozásában.
53
Noha az Euromed-országok utólagos értékelési jelentése 
nem tartalmazott semmiféle szabályozást a jövőbeni 
értékelés vonatkozásában, a Bizottság megerősíti, hogy 
az utólagos értékelésre valószínűleg a folyó tárgyalások 
lezárultával és a megállapodások teljes körű végrehajtá -
sával sor fog kerülni.
55
A GSP időközi értékelését követően a rendszerben 
jelentős, 2014. január 1-jén hatályba lépett változások 
történtek a rendszer időközi értékelése során azonosított 
hiányosságok megszüntetésére.45
A GTAP -adatbázis a legmegbízhatóbb nemzetközi 
adatforrásokra (köztük az uniós országok esetében az 
Eurostat adataira) építkezik, és a különféle érdekeltek 
(Világbank, OECD, IMF, WTO, ENSZ, FAO) részéről állandó 
ellenőrzés alatt áll. A GTAP -adatbázisban használt leg -
több közgazdasági adat (így a kereskedelmi forgalom, 
a protekcionista gyakorlatok, a GDP , a végső fogyasztás) 
évente frissül. Ebben az esetben a korábbi adatok csak az 
uniós forrás- és felhasználási táblák technikai együttható -
ira utalnak. Az Eurostat nyersadatai azt mutatják, hogy az 
uniós forrás- és felhasználási táblák technikai együttható -
inak változása a 2000 –2009-es időszakra minimális volt.
A Bizottság a GTAP -konzorcium részeként törekedni fog 
annak biztosítására, hogy a GTAP mindig az elérhető friss 
uniós forrás- és felhasználási táblákat és input -output 
táblákat használja, és hogy a GTAP metadatai között 
országonkénti bontásban szerepeljenek a források és az, 
hogy mely év adatait használják.
Amint az az Európai Bizottság főigazgatóság jogállású 
Közös Kutatóközpontjának 2014. januári jelentéséből 
kitűnik, az uniós technikai együtthatók legutolsó elér -
hető évre történő frissítése csak kismértékben változ -
tatta meg az EU –Korea szabadkereskedelmi megállapo -
dás szimulált hatását.
46
Mivel a GTAP -adatbázisban szereplő legtöbb uniós adat 
forrása az Eurostat vagy első helyen a nemzeti statisztikai 
hivatalok, felesleges lenne az Eurostatnak a GTAP -adatok 
másodlagos minőségi értékelésébe történő bevonása.
47
A Bizottság egyetért azzal, hogy a fenntarthatósági 
hatásvizsgálat kellő időben történő elvégzése nagyon 
fontos ahhoz, hogy az felhasználható legyen a tár -
gyaló felek számára. A Bizottság szolgálatai vállalták, 
hogy a fenntarthatósági hatásvizsgálatot a tárgyalások 
megkezdése után legkésőbb 6 hónappal megindítják 
azt biztosítandó, hogy a jelentések figyelembe vehetőek 
legyenek a tárgyalások során. Az 1999. óta elvégzett 18 
fenntarthatósági hatásvizsgálatból a Chile vonatkozá -
sában készült ilyen vizsgálat volt az egyetlen, amelynek 
végleges jelentése a társulási megállapodás parafálása 
után készült el.
A Bizottság válaszai 54
A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a Számvevőszék 
jelentésében a feltárt egyedi hibákkal kapcsolatban 
három tagállam vonatkozásában szereplő nem extrapo -
lált lehetséges veszteség 1 millió euró, amelynek 91%-a 
egy tagállamnak tudható be.
64
A Számvevőszék megállapításainak bizottsági nyomon 
követése során a hiányzó dokumentumok vagy bizo -
nyítékok közül némelyek benyújthatóak lehetnek. Ezért 
a végső eredmény akár lényegesen alacsonyabb is lehet. 
Ezen túlmenően a Bizottság részéről az egyszerűsített 
eljárás vonatkozásában 21 tagállamban végzett vizsgá -
latok nem mutattak magasabb hibaarányt a származási 
nyilatkozatok ellenőrzött mintájában, és a hibák pénz -
ügyi hatása alacsony volt.
A származási dokumentumok eredeti példányainak 
a Bizottság által az egyesült királyságbeli vizsgálat során 
történt ellenőrzésének eredményei nem felelnek meg 
a Számvevőszék megállapításainak.
66
A Számvevőszék által talált hibák főként bizonylatok és 
bizonyítékok hiányából állnak. Amennyiben a származási 
bizonyítványon olyan bélyegző szerepel vagy azt a ked -
vezményezett/partnerországok hatóságai által a Bizott -
ságnak be nem jelentett vámhivatal állította ki, ezek 
ellenőrzésre megküldhetők az érintett hatóságoknak.
A Bizottság kiemeli – ugyancsak a fenti 64. bekezdés 
vonatkozásában –, hogy manapság csaknem minden 
bizonylatot az importőr őriz, és azt az uniós Vámkódex 
77. cikkével összhangban a vámhatóságok rendelkezé -
sére kell bocsátania. Az okmányellenőrzés 100%-ban 
nem végezhető el, és az ellenőrzéseket az uniós Vámkó -
dex 13. cikkében előírtak szerint kockázatelemzés alapján 
kell végezni.Például a GSP -kedvezményezettek száma jelentősen 
(170 felettiről 90-re) csökkent, hogy az előnyök a legin -
kább rászoruló országokhoz jussanak el. Emellett a sze -
gényebb országokból származó behozatali lehetőségek 
bővültek egyes országok igen versenyképes ágazatainak 
(így a kínai és indiai textíliáknak) a kizárásával.
61
A Bizottság megítélése szerint a származás más kockázati 
elemekkel együttes beépítése még eredményesebb, 
mivel így jobban célzott.
62
Az egyszerűsített eljárásban preferenciális elbánást 
kérő behozatali nyilatkozatokban a Számvevőszék kevés 
(három) hibát talált. Az Egyesült Királyság felülvizsgálatot 
végzett a preferenciális származással kapcsolatos kont -
rollstratégiája tekintetében. Bár az Egyesült Királyságban 
a preferenciális kereskedelmi megállapodásokat az ellen -
őrzés témaköreibe nem választották be, ez azonban nem 
jelenti azt, hogy származási ellenőrzéseket ne végeztek 
volna más utólagos ellenőrzések keretében. A Bizottság 
nyomon fogja követni a Számvevőszék által felvetett 
problémákat.
63
A Számvevőszék által végzett extrapoláció alapját azon 
egyedi hibák képezték, amelyek olyan dokumentu -
mok vagy bizonyítékok hiányából álltak, amelyeket az 
importőröknek a számvevőszéki ellenőrzés időpontjában 
meg kellett volna őrizniük. Ezek a hibák azonban nem 
jelentik automatikusan azt, hogy az importáruk nem 
rendelkeztek a behozatal idején bevallott preferenciális 
származással. A Számvevőszék által kimutatott egyedi 
hibák nyomon követésekor a Bizottság a szóban forgó 
tagállamok számára lehetőséget fog adni annak bizonyí -
tására, hogy a származási dokumentumok és bizonyíté -
kok a vámkezelés időpontjában megvoltak, és azok még 
mindig benyújthatóak. Csak a bizonyítékok benyújtásá -
nak elmaradása esetén valószínű, hogy a tagállamoknak 
be kell fizetniük tradicionális saját forrásokat, ha ez saját 
adminisztratív hibájuk eredménye.
A Bizottság válaszai 55
75
A tagállamok az összes említett esetben elemezték és 
figyelembe vették az információkat kockázatelemzésük 
során. A tagállamra tartozik annak eldöntése, hogy keres -
kedelmi forgalmának elemzését követően kockázati pro -
fil formájában felviszi -e a kölcsönös segítségnyújtásból 
származó információkat a kockázatkezelési rendszerébe, 
erre azonban nem köteles. Franciaország kifejtette, hogy 
nem lenne hatékony kockázati profil készítése a szóban 
forgó kölcsönös segítségnyújtási értesítés esetében, 
mivel az információknak Franciaországban kihatásuk 
nincsen. Spanyolország esetében a mintában olyan 
gazdasági szereplők voltak, akiket a szabad forgalomba 
bocsátás előtti ellenőrzés köréből kizártak. A Bizottság 
már felkérte Spanyolországot, hogy ezt a gyakorlatot 
korrigálja. A Bizottság megítélése szerint a kölcsönös 
segítségnyújtási értesítés iránti kérésben szereplő 
információkra alapított kockázati profilt csak akkor kell 
elkészíteni, ha az információ a tagállamra kihatással van.
77
A Bizottság a tagállami hatóságokkal nyomon követi 
mindezen beszedési ügyeket, és amennyiben adminiszt -
ratív hiba következtében a hagyományos saját források 
összegeit kell befizetni, fel fogja a tagállamokat kérni 
ezen összegek rendelkezésre bocsátására, adott esetben 
a kamatokkal együtt.
A Bizottság felkérte az Egyesült Királyságot a hagyomá -
nyos saját források kölcsönös segítségnyújtási értesítés -
ből származó azon összegeinek rendelkezésre bocsátá -
sára, amelyekre elismerte, hogy az eredménytelen belső 
ellenőrzés nyomán évültek el. Franciaország ezt a megál -
lapítást vitatta, és a Bizottság további információkat kért 
be.
78
A Bizottság kiemeli, hogy ebben az esetben az érintett 
tagállam már megtette a megfelelő intézkedéseket 
hasonló helyzet jövőbeni előállásának megelőzésére.
Lásd a Bizottság 79. bekezdésre adott válaszát.67
A Bizottság nyomon fogja követni a Számvevőszék által 
feltárt hibákat, és amennyiben a hagyományos saját for -
rásokból esedékes összeget állapítanak meg, az érintett 
tagállam felkérést fog kapni ezen összegek beszedésére 
és a vonatkozó kamatok megfizetésére.
71
A Spanyolország részéről a Fülöp -szigetekre küldött és 
kézbesíthetetlenül visszaérkezett 11 felkérést később 
újból kiküldték a helyes fülöp -szigeteki címre.
72
A Bizottság az olasz hatóságokkal nyomon követi az 
említett utólagos vámbeszedési ügyeket. Adott esetben 
a kamat felszámításra fog kerülni.
73
A Bizottság a francia hatóságokkal nyomon fogja követni 
azokat az eseteket, amelyekben az utólagos vámbesze -
dés nem kezdődött meg annak megerősítését követően, 
hogy a bizonyítványok érvénytelenek és nem valódiak, 
és kérni fogja a hagyományos saját források esedékes 
összegének és adott esetben a kamatnak a beszedését.
74
A Bizottság megítélése szerint a tagállamoknak általá -
nos vámkockázati és kontrollstratégiájukban kellene 
figyelembe venniük az információkat, és amennyiben 
a kölcsönös segítségnyújtásból származó információk 
a tagállamot érintik, meg kell tenniük a hagyományos 
saját források esedékes összegeinek beszedését célzó 
intézkedéseket és intézkedniük kell a jövőbeni vesztesé -
gek megelőzése érdekében.
A Bizottság válaszai 56
84
A Bíróság Számvevőszék által említett ítéletében az 
a tény, hogy a Bizottság nem élt teljes mértékben 
a Törökországgal kötött társulási megállapodással 
ráruházott jogokkal és kötelezettségekkel, csak egy 
konkrét esetre utal, és nem eredményezhet általános 
következtetést.
A Vámkódex 220. cikke (2) bekezdésének b) pontja és 
239. cikke kivételekről rendelkezik az importvámok 
beszedésének általános elve alól. Ezekben az esetekben 
a vámtartozás fennállása és azon tény ellenére, hogy 
az áruk preferenciális vámkezelésének feltételei nem 
teljesültek, a kérelmező (az ügy Bizottsághoz döntésre 
való benyújtásakor nemzeti hatóságai támogatásával) 
mentességet kér a beszedés vagy a behozatali vámok el 
nem engedése/visszafizetése alól.
Az e mentességre vonatkozó rendelkezéseket megszorí -
tóan kell értelmezni, és esetenként kell értékelni.
A beszedés elve alóli kivételek megkövetelik a) a vámha -
tóságok részéről a jóhiszeműen eljáró és a vámnyilatkozat 
rendelkezéseinek megfelelően eljáró személy által éssze -
rűen fel nem fedezhető hiba fennállását, vagy pedig b) 
olyan különleges helyzet fennállását, amelyben az adós 
terhére gondatlanság vagy csalás nem tudható be.
85
A Bizottság gondosan mérlegelni fogja az új és fejlettebb 
monitoringintézkedések keretében egy ilyen időszakos 
beszámolási rendszer bevezetését.
89
A Bizottság a kérdést az újonnan tervezett monitoring -
intézkedései keretében fogja megvizsgálni a tagállamok 
által szolgáltatott információk minőségének javítása 
érdekében, és többek között annak biztosítására, hogy 
a tagállami beszámolás hatékonyabban emelje ki a kor -
rekciós intézkedést igénylő szabálytalanságokat.79
A Bizottságot már tájékoztatta az érintett tagállam, 
hogy vámhatóságai a nemzeti igazságügyi hatóságok -
kal magas szintű egyeztetést folytattak, és most folyik 
a nemzeti adótörvények azt célzó módosítása, hogy 
a jövőben a hasonló helyzeteket meg lehessen előzni.
A Bizottság a kérdést a spanyol hatóságokkal nyomon 
fogja követni.
80
Lásd a Bizottság 78. bekezdésre adott válaszát.
82
A kedvezményezett ország kapacitásainak értékelése az 
egyes partnerekkel folytatott tárgyalási folyamat szerves 
részét alkotja, ideértve a tárgyalások hatókörének meg -
határozását is. Ez azonban nem jelenik meg a hivatalos 
értékelő jelentésben.
A tárgyalások általában megfelelő keretet biztosítanak 
a Bizottság számára ahhoz, hogy értékelje a partner -
országok hatóságainak a megállapodás megfelelő 
lebonyolítására vonatkozó kapacitását, figyelembe véve 
például a meglévő vámügyi együttműködési megálla -
podásokkal és egyéb együttműködési mechanizmusok -
kal kapcsolatos tapasztalatokat. A balkáni országokkal 
kötött stabilizációs és társulási megállapodások tekinte -
tében részletesebb előzetes értékelésekre került sor.
83
A Bizottság preferenciális származási szabályok 
monitoringjára vonatkozó cselekvési terve kidolgozásra 
került, amelynek értelmében a javasolt tevékenységek 
egyikét alkotják a preferenciális elbánásban részesülő 
országokban történő látogatások. A cselekvési terv 
egyaránt kiterjed az egyoldalú szabályozásokra, amilyen 
a GSP , és a partnerországokkal kötött kétoldalú egyez -
ményekre is.
A Bizottság válaszai 57
94
A kölcsönös segítségnyújtási értesítés elsődleges 
funkciója a tagállamok értesítése az azonosított csalási 
kockázatokról, és azok hatékony és eredményes kezelése 
érdekében együttműködésük megnyerése. Az OLAF 
teljes körűen alkalmazza a (766/2008/EU rendelettel10 
módosított) hatályos 515/97/EU rendelet11 követelmé -
nyeit. A tagállamok feladata a nyújtott információk 
alapján a területüket érintő kockázatok azonosítása és az 
uniós vámjogszabályok rendelkezéseivel összhangban az 
összes szükséges intézkedés meghozatala.
95
A tagállamok által behajthatatlanként jelentett összegek 
nem szükségszerűen jelentenek végleges veszteséget 
az uniós költségvetés számára, mivel a Bizottság az 
1150/2000/EK rendelet 17. cikkének (2) bekezdése szerint 
megvizsgálja a tagállamok ezen összegek beszedésekor 
tanúsított gondosságát, és felelősségre vonja azokat, ha 
az eljárások gondossága nem nyert igazolást.
2. háttérmagyarázat
Az 1150/2000/EK tanácsi rendelet 17. cikkében megha -
tározott eljárással összhangban a Bizottság ezt az esetet 
már 2013-ban megvizsgálta.
Lengyelország ezt követően felkérést kapott ezen össze -
gek rendelkezésre bocsátására, mivel a behozatal idején 
nem került sor az OLAF által a kölcsönös segítségnyújtási 
értesítésben kért óvintézkedésekre.
10 Az Európai Parlament és a Tanács 2008. július 9-i 766/2008/EK 
rendelete a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös 
segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági 
jogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében 
e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről szóló 515/97/EK 
tanácsi rendelet módosításáról (HL L 218., 2008.8.13., 48. o.).
11 A Tanács 1997. március 13-i 515/97/EK rendelete a tagállamok 
közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, 
valamint a vám- és mezőgazdasági szabályozás helyes 
alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság 
együttműködéséről (HL L 82., 1997.3.22., 1. o.).90
A Bizottság üdvözli a Számvevőszék azon megállapítását, 
hogy az OLAF egy vizsgálat kivételével sikerrel igazolta 
azt, hogy a behozott áruk nem voltak jogosultak a prefe -
renciális tarifális intézkedésre.
91
Az OLAf vámügyekben lefolytatott vizsgálatait követő 
beszedési intézkedés a nemzeti hatóságok feladata és az 
OLAF ellenőrzésén kívül esik.
Így a tagállamok által ténylegesen beszedett összeg 
a tagállamok és nem az OLAF teljesítményét tükrözi, és 
nem helyénvaló ezen összegnek az OLAF teljesítmény -
mutatójaként való használata.
Az OLAF megadja a tagállami illetékes hatóságoknak 
a beszedési intézkedések elősegítéséhez szükséges 
összes információt.
Az OLAF által lefolytatott vizsgálatokról szóló 
883/2013/EU rendelet9 új rendelkezései kötelezik a tag -
államokat, hogy tájékoztassák az OLAF -ot az annak aján -
lásai nyomán tett intézkedésekről, ideértve az esedékes 
összegek beszedését. Ez erősíti a tagállami beszedési 
intézkedések monitoringját, és tovább javítja az OLAF 
által lefolytatott vizsgálatok pénzügyi nyomon követését.
92
A Bizottság módszeres nyomon követést végez a tagálla -
mok beszedési eljárások késedelméből eredően meg -
állapított pénzügyi felelősségének esetei tekintetében. 
Nyomon fogja követni a Számvevőszék megállapításait, 
és kérni fogja a hagyományos saját források beszedését 
és adott esetben kamat fizetését. Az OLAF jelentésében 
szereplő vámösszegek a beszedésre ajánlott összegek, és 
a ténylegesen beszedhető összeg véglegesen a nyomon 
követéskor határozható meg.
9 Az Európai Parlament és a Tanács 2013. szeptember 11-i 
883/2013/EU, Euratom rendelete az Európai Csalás Elleni Hivatal 
(OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK 
európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom 
tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18.).
A Bizottság válaszai 58
3. háttérmagyarázat c) pont
Az importőröknek az El Salvadorból történő tonhalbeho -
zatallal kapcsolódó értesítés nyomon követését illetően 
a Bizottság időközben reagált a Számvevőszék ellenőr -
zési megállapításaira, és részletes kérdéseket tartalmazó 
levelet küldött El Salvadornak.
3. háttérmagyarázat d) pont
Lásd a III. bekezdés e) pontjára adott választ.
102
Az OLAF Számvevőszék által említett vizsgálatai iga -
zolják, hogy a kedvezményezett/partnerországok nem 
rendelkeznek szakértelemmel ezen, a GSP származási 
szabályainak reformját megelőző időszakra vonatkozó 
szabályok alkalmazására. A reform értelmében a GSP 
regionális kumulációs szabályai egyszerűsödtek, ami 
egyszerűsíti azok partnerországok általi kezelését.
103
A Számvevőszék megállapít egy konkrét kumulációs 
kihívást, amely szerint egyazon régió országaira eltérő 
szabályok vonatkoznak. A GSP -szabályokba beépített 
rugalmasság a származás fejlődő országok között olyan 
esetekben történő kumulációjának elősegítését szolgálja, 
amikor eltérő származási szabályok érvényesülnek. Ez 
különösen fontos a legkevésbé fejlett országok eseté -
ben, amelyekre a többi GSP -kedvezményezett országhoz 
képest eltérő szabályok vonatkoznak. A GSP -rendelet 
tartalmaz szabályokat a kijátszás megelőzésére.
4. háttérmagyarázat
Az EU –Mexikó preferenciális kereskedelmi kapcsolatokra 
egy megállapodásalapú preferenciális rendszer irányadó, 
amelynek értelmében a kedvezmény megtagadásának 
mérlegelése előtt kötelező az exportáló ország részéről 
a preferenciális származás utólagos ellenőrzésének beké -
rése. A Bizottság az ilyen esetekben esetleg meghozandó 
jövőbeni intézkedést mérlegeli.96
A Bizottság 2001 óta javasolja, hogy valamennyi uniós 
preferenciális kereskedelmi rendszerbe – legyen az 
autonóm vagy hagyományos – kerüljön beépítésre 
a preferenciák ideiglenes megvonásának lehetősége 
arra az esetre, ha a preferenciák kezelésével kapcsolat -
ban meghatározott problémák merülnek fel, illetőleg 
a vámjogszabályok jelentős megszegésének vagy az 
együttműködés hiányának esetére. Ebbe beletartozik az 
importőröknek szóló értesítések kiadása is. A Bizottság 
továbbra is javasolni fogja ezeknek a biztosítékoknak 
a jövőbeni összes preferenciális kereskedelmi megállapo -
dásba való beépítését.
A Bizottság javasolja az adminisztratív hibák kezelésére 
vonatkozó záradéknak az összes olyan kereskedelmi meg -
állapodásba történő beépítését, amelynek tekintetében 
a megfelelőségi nyilatkozatról nem születik megállapodás, 
javasolni fogja továbbá ezt valamennyi jövőbeni, illetve 
újratárgyalt kereskedelmi megállapodás esetében is.
97
Lásd a 84. bekezdésre adott választ. A Bizottságnak beje -
lentett esetek a behozatali vagy kiviteli vámok beszedése 
általános elve alóli kivételekre hivatkoznak, amelyhez 
az szükséges, hogy a vámhatóság hibája a jóhiszeműen 
eljáró és a vonatkozó rendelkezéseknek megfelelő adós 
részéről ne legyen felfedezhető, vagy pedig különleges 
helyzet álljon fenn, feltéve, hogy az adós nem volt gon -
datlan. E feltételek teljesülésének értékelése a döntés -
hozó vámhatóságra tartozik.
98
A Bizottság továbbra is javasolni fogja az adminisztratív 
hibák kezelésére vonatkozó záradéknak az összes olyan 
kereskedelmi megállapodásba történő beépítését, 
amelynek tekintetében a megfelelőségi nyilatkozatról 
nem születik megállapodás.
3. háttérmagyarázat b) pont
A közzététel elmaradása a csatlakozáshoz közeledve 
tapasztalt fordítási nehézségekkel függött össze.
A Bizottság válaszai 59
1–4. ajánlás
1. A Bizottság elfogadja a Számvevőszék arra vonat -
kozó ajánlását, hogy a preferenciális kereskedelmi 
megállapodásokra is végezzen hatásvizsgálatot és 
fenntarthatósági hatásvizsgálatot, és hogy megfe -
lelően indokolja azokat az eseteket, amikor ez nem 
lehetséges. A hatásvizsgálatokról szóló hatályos 
iránymutatásnak és a fenntarthatósági hatásvizsgá -
latra vonatkozó kézikönyvnek megfelelően erre sort 
is fog keríteni, és az elmaradt bevételekre becslést 
végzett a Japán és az USA vonatkozásában készült 
legutóbbi hatásvizsgálatban.
2. Az elemzés időszerűségével kapcsolatban a Bizott -
ság vállalta, hogy a fenntarthatósági hatásvizsgá -
latot a tárgyalások megkezdése után legkésőbb 6 
hónappal megindítja annak érdekében, hogy azok 
haszonnal figyelembe vehetőek legyenek a tárgya -
lási és a jóváhagyási folyamatban.
 Az Eurostatot most rendszeresen tagként kérik fel 
a fenntarthatósági hatásvizsgálatok monitoringját 
végző irányító csoportokba.
 A Bizottság a Kereskedelmi Főigazgatóság és az 
Eurostat közötti szolgáltatási szintre vonatkozó 
megállapodás folyó frissítése keretében törekszik 
a statisztikai adatforrások minősége tekintetében 
folyó együttműködés erősítésére.
3. A Bizottság elfogadja a Számvevőszék jelentős gaz -
dasági, szociális és környezeti hatással járó prefe -
renciális kereskedelmi megállapodásokra vonatko -
zó ajánlását.
 Az ajánlás tükrözi a Bizottság azon korábbi válla -
lását, hogy következetesebben végzi el a jelentős 
gazdasági, szociális és környezeti hatással járó pre -
ferenciális kereskedelmi megállapodások utólagos 
értékelését az uniós kereskedelmi megállapodások 
hatásai monitoringjának elősegítése érdekében12.
12 COM(2010) 612 „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek”.Következtetések és ajánlások
108
Noha az idők során fejlődött a preferenciális kereske -
delmi megállapodások gazdasági és egyéb hatásainak 
értékelését szolgáló előzetes és utólagos bizottsági 
ellenőrzés, a Bizottság megítélése szerint a döntéshozók, 
az érdekeltek és az európai adófizetők jelenleg teljes 
mértékben tájékozottak a különféle kereskedelempo -
litikai választási lehetőségek fő előnyeit és hátrányait 
illetően.
Az összes jelentősebb többoldalú és kétoldalú kereske -
delmi tárgyaláshoz 1999 óta fenntarthatósági hatásvizs -
gálat készül, amely részletesen elemzi a preferenciális 
kereskedelmi megállapodását. 2010 óta (egy kivétellel, 
lásd a Bizottság III. a) pontra adott válaszát) valamennyi 
fontos kereskedelmi tárgyalás megkezdése előtt hatás -
vizsgálatra is sor került, amelyek értékelték a preferenci -
ális kereskedelmi megállapodások valószínű gazdasági 
hatásait, beleértve a valószínűleg elmaradó bevételeket.
109
Noha a Bizottság elismeri, hogy van még tennivaló, nem 
osztja teljes mértékben a Számvevőszék értékelését. 
A jövőben is jelentős erőfeszítéseket fog fordítani kiváló 
minőségű hatásvizsgálatok és fenntarthatósági hatás -
vizsgálatok készítésére. A Bizottság megjegyzi a minta 
Számvevőszék általi megválasztásával kapcsolatban, 
hogy abban csak egy olyan hatásvizsgálat szerepelt, 
amelyet a 2009-ben kiadott új hatásvizsgálatokról szóló 
iránymutatásnak megfelelően végeztek el. Ennek követ -
keztében a Számvevőszék nem ismeri el kellőképpen 
a preferenciális kereskedelmi megállapodások alátá -
masztására szolgáló hatásvizsgálatok terén 2010 óta elért 
jelentős előrehaladást.
Az utólagos értékeléseket illetően: ezek közül viszonylag 
kisszámú készült el, ami a preferenciális kereskedelmi 
megállapodások teljes hatálybalépéséhez szükséges idő 
hosszát mutatja. A Bizottság azonban most e tekintetben 
is egy fokozattal magasabb sebességbe vált.
110
Egy GSP -hez hasonló rendszer csak egyike a fejlődő 
országok szükségleteit kezelő eszközöknek, és nem 
szabad túlbecsülni annak a fejlődő országok problémái 
megoldása terén fennálló lehetőségeit. A rendszer – 
a WTO jogszabályok keretein belül – éppen most esett át 
egy reformon az időközi elemzés eredményei alapján.
A Bizottság válaszai 60
112
A kölcsönös segítségnyújtási értesítésekből származó infor -
mációk nyomán nem minden esetben készül kockázati pro -
fil, mivel az információk nem feltétlenül érintik a tagállamot.
A tagállamok az összes említett esetben elemezték és 
figyelembe vették az információkat kockázatelemzésük 
során.
113
A Számvevőszék következtetéseit egy konkrét spanyol -
országi esetben a visszafizetési, elengedési és behajtási 
rendszer hiányosságaira alapozza. A Bizottságot már tájé -
koztatta az érintett tagállam, hogy vámhatóságai a nem -
zeti igazságügyi hatóságokkal magas szintű egyeztetést 
folytattak, és most folyik a nemzeti adótörvények azt célzó 
módosítása, hogy a jövőben a hasonló helyzeteket meg 
lehessen előzni.
A Bizottság a kérdést a spanyol hatóságokkal nyomon 
fogja követni.
114
A hivatalos értékelő jelentéseken kívül egyéb eszközök -
kel is meg lehet győződni arról, hogy a harmadik ország 
rendelkezik a preferenciális kereskedelmi megállapodás 
megfelelő irányítására vonatkozó képességgel. Az értéke -
lés a kétoldalú megállapodások tárgyalási folyamata alatt 
zajlik.
A monitoringot illetően a Bizottság különféle eszközöket 
alkalmaz, így az importőrök értesítését, a kedvezménye -
zett országoknak történő tanácsadást stb. nevezetesen 
a GSP -vel összefüggésben. Kidolgozták a Bizottság prefe -
renciális származási szabályok monitoringjára vonatkozó 
cselekvési tervét, amelynek értelmében a kedvezménye -
zett országokban történő látogatások a javasolt tevékeny -
ségek közé tartoznak. A cselekvési terv egyaránt kiterjed 
az egyoldalú szabályozásokra, amilyen a GSP , és a partner -
országokkal kötött kétoldalú egyezményekre is.
Emellett a Bizottság hivatkozik a 81–86. bekezdésre adott 
válaszaira.
115
A Bizottság nyomon fogja követni a Számvevőszék által 
feltárt eseteket, és a problémákat a tagállamokkal és a ked -
vezményekben részesülő országokkal együttműködésben 
fogja rendezni, az egyoldalú rendszerek és a kétoldalú 
megállapodások vonatkozásában egyaránt.4. A Bizottság elfogadja a Számvevőszék ajánlását.
 Lásd az 55. bekezdésre adott választ. A GSP idő -
közi értékelését követően e hiányosságok ren -
dezése érdekében jelentős módosításokra ke -
rült sor a rendszerben. Mivel az új GSP -rendelet 
(a 978/2012/EU rendelet) szerinti tarifális kedvez -
mények csak 2014. január 1-jétől érvényesülnek, 
a Bizottság 2016-ig felülvizsgálja a rendszer hatásait 
és 2017-ig a rendelet átfogó működését, és arról be -
számol az Európai Parlamentnek.
111
A Számvevőszék által végzett extrapoláció alapját azon 
egyedi hibák képezték, amelyek olyan dokumentu -
mok vagy bizonyítékok hiányából álltak, amelyeket az 
importőröknek a számvevőszéki ellenőrzés időpontjá -
ban meg kell volna őrizniük. Ezek a hibák azonban nem 
jelentik automatikusan azt, hogy az importáruk nem 
rendelkeztek a behozatal idején bevallott preferenciális 
származással. A Számvevőszék által kimutatott egyedi 
hibák nyomon követésekor a Bizottság a szóban forgó 
tagállamok számára lehetőséget fog adni annak bizonyí -
tására, hogy a származási dokumentumok és bizonyíté -
kok a vámkezelés időpontjában megvoltak, és azok még 
mindig benyújthatóak. Csak a bizonyítékok benyújtásá -
nak elmaradása esetén valószínű, hogy a tagállamoknak 
be kell fizetniük tradicionális saját forrásokat, ha ez saját 
adminisztratív hibájuk eredménye.
A Bizottság kiemeli, hogy manapság csaknem minden 
bizonylatot az importőr őriz, és azt az uniós Vámkódex 
77. cikkével összhangban a vámhatóságok rendelkezé -
sére kell bocsátania. Az okmányellenőrzés 100%-ban 
nem végezhető, és az ellenőrzéseket az uniós Vámkódex 
13. cikkében előírtak szerint kockázatelemzés alapján kell 
végezni.
A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a Számvevőszék 
jelentésében a feltárt egyedi hibákkal kapcsolatban 
három tagállam vonatkozásában szereplő nem extrapo -
lált lehetséges veszteség 1 millió euró, amelynek 91%-a 
egy tagállamnak tudható be.
A Bizottság válaszai 61
7. A Bizottság a továbbiakban is szorgalmazni fogja, 
hogy a tagállamok tegyenek meg minden helyén -
való óvintézkedést a kölcsönös segítségnyújtási 
értesítések kézhezvételekor.
8. A preferenciális elbánás előnyeit élvező kedvezmé -
nyezett ország kapacitásainak értékelése az egyes 
partnerekkel folytatott tárgyalási folyamat szerves 
részét alkotja. A hivatalos értékelő jelentésből ez 
azonban nem tűnik ki. A Bizottság az új tárgyalá -
sokat megelőző hivatalos hatályfelmérésekbe be 
fogja építeni a kapacitásértékelést.
 A tárgyalások általában megfelelő keretet bizto -
sítanak a Bizottság számára arra, hogy értékelje 
a partnerországok hatóságainak a megállapodás 
megfelelő kezelésére vonatkozó kapacitását.
9. A Bizottság (a monitoring során) fel fogja vetni 
a kérdést a tagállamoknak azzal a céllal, hogy javul -
jon a tagállamok által a közigazgatási együttműkö -
dés keretében szolgáltatott információk minősége. 
A jelentési eljárás is egyszerűsödni fog.
10. A Bizottság nyomon fogja követni azokat a prefe -
renciális elbánásban részesülő országokat, amelyek -
ben a Számvevőszék ellenőrzése a közigazgatási 
együttműködés tekintetében létező hibákat tárt fel. 
Kidolgozták a Bizottság preferenciális származási 
szabályok monitoringjára vonatkozó cselekvési ter -
vét, amely differenciált korrekciós tevékenységeket 
javasol.
11. A Bizottság megjegyzi, hogy a pénzügyi beszedés 
a tagállamok feladata.
 Az OLAF a továbbiakban is meg fogja adni a tagálla -
mi illetékes hatóságoknak a beszedési intézkedések 
elősegítéséhez szükséges összes információt.116
Noha a Bizottság elfogadja, hogy az elévülés nehézsége -
ket jelent a beszedésben, emlékeztet arra, hogy a tagálla -
mok kötelezettsége a megfelelő intézkedések megtétele 
annak biztosítására, hogy a behozatali vámok a lehető 
legnagyobb mértékben beszedésre kerüljenek.
A Bizottság módszeres nyomon követést végez a tagálla -
mok beszedési eljárások késedelméből eredően meg -
állapított pénzügyi felelősségének esetei tekintetében. 
Nyomon fogja követni a Számvevőszék megállapításait, 
és kérni fogja a hagyományos saját források beszedését 
és adott esetben kamat fizetését, amennyiben ezek 
adminisztratív hiba folytán keletkeztek.
117
Vö. a 96. és 99. bekezdésre adott válaszokkal.
A Bizottság továbbra is javasolni fogja az adminisztratív 
hibák kezelésére vonatkozó záradéknak az összes olyan 
kereskedelmi megállapodásba történő beépítését, 
amelynek tekintetében a megfelelőségi nyilatkozatról 
nem születik megállapodás.
120
Lásd a III. bekezdés d) és e) pontjára, az V. bekezdés d) és 
g) pontjára, a 82., a 83., a 96. bekezdésre, a 99. bekezdés 
d) pontjára, a 106. és a 114. bekezdésre és a 12. ajánlásra 
adott választ.
5–13. ajánlás
5. A Bizottság tovább fogja értékelni, hogy a kockázati 
profilok mely konkrét esetben hasznosak, és miként 
kellene azokat a preferenciális kereskedelmi megál -
lapodások szerinti származási szabályok területén 
végrehajtani.
6. A Bizottság az elmúlt években végzett vizsgálatai 
során külön hangsúlyt fektetett a tagállami kocká -
zatkezelési rendszerek és kontrollstratégiák ered -
ményességére. Tematikus jelentéseket készített 
a vámellenőrzési stratégia (2009), a helyi vámkeze -
lés (2011) és az árutovábbítás (2012) vizsgálatáról, 
és e jelentéseket a saját forrásokkal foglalkozó ta -
nácsadó bizottságban és a Vámpolitikai Csoportban 
a tagállamok elé terjesztette. A Bizottság a jövőben 
is ellenőrizni fogja, hogy a tagállamok javítják -e 
kockázatkezelési rendszereik és kontrollstratégiáik 
eredményességét.
A Bizottság válaszai 62
13. A Bizottság a jövőben is támogatni fogja a szárma -
zási bizonyítványoknak és a szállítási bizonyítvá -
nyoknak az exportáló megfelelőségi nyilatkozatával 
való kiváltását.
Válasz az V. mellékletre
1
A CGE -modellek a többi elérhető modellhez képest 
korszerű eszközök, és a legmegfelelőbbek az olyan 
kereskedelempolitikai változások egész gazdaságra 
kiterjedő hatásainak mérésére, amelyek az ágazati 
szocioökonómiai mutatók széles körében (tarifális 
bevételek, behozatal, kivitel, bérek, CO2-kibocsátás stb.) 
eredményekkel járnak. Ez kritikus jelentőségű a tárgya -
lók és az érdekeltek számára. A fenntarthatósági hatás -
vizsgálatok a CGE -eredményeket kvalitatív és ágazati 
elemzésekkel egészítik ki, beleértve a nem hivatalos 
ágazatot is, ha az adatok azt lehetővé teszik. Mindezideig 
a nem hivatalos ágazatra vonatkozó adatok nem voltak 
kellőképpen megbízhatóak a felhasználáshoz.
2
a) A kereskedelempolitika változásainak hosszú távú 
hatásait számos tudós és nemzetközi szervezet ér -
tékelte, és az eredmények kormányzati körökben 
széles körben használatosak és elfogadottak.
b) A CGE -modelleket szimulációra és nem előrejelzésre 
használják. A modellek elméleti alapjai erőteljesek, 
ugyanakkor mégis olyan reálgazdasági adatokon 
alapulnak, amelyek a gazdasági szereplők magatar -
tását utánozzák.
c) Az áruk és országok tágabb kategóriákba történő 
összegzése tekintetében a döntés alapját a vizsgált 
gazdaságok sajátosságai képezik. Ha hasznosnak 
ítélik, a CGE- eredményeket kiegészítik részleges 
egyensúlyi modellekkel, amelyek megkülönböztetik 
pl. a különböző gabonakategóriákat. Az OLAF által lefolytatott vizsgálatokról szóló 
883/2013/EU rendelet13 új rendelkezései kötelezik 
a tagállamokat, hogy tájékoztassák az OLAF- ot az 
annak ajánlásai nyomán tett intézkedésekről, ide -
értve az esedékes összegek beszedését. Ez erősíti 
a tagállami beszedési intézkedések monitoringját, 
és tovább javítja az OLAF által lefolytatott vizsgá -
latok pénzügyi nyomon követését.
 A Bizottság módszeres nyomon követést végez 
a tagállamok beszedési eljárások késedelméből 
eredően megállapított pénzügyi felelősségének 
esetei tekintetében. Ez a jövőben is így lesz.
12. A Bizottság 2001 óta javasolja, hogy valamennyi 
uniós preferenciális kereskedelmi rendszerbe – le-
gyen az autonóm vagy hagyományos – kerüljön 
beépítésre a preferenciák ideiglenes megvonásá -
nak lehetősége arra az esetre, ha a preferenciák ke -
zelésével kapcsolatban meghatározott problémák 
merülnek fel, illetőleg a vámjogszabályok jelentős 
megszegésének vagy az együttműködés hiányának 
esetére. A Bizottság megítélése szerint ezek a biz -
tosítékok elegendőnek bizonyultak, és továbbra is 
javasolni fogja ezeknek a jövőbeni preferenciális 
kereskedelmi megállapodásokba való beépítését.
 2013 végén már négy, csaknem 200 országot lefedő 
autonóm megállapodásban (a GSP -t is beleértve), 
valamint több mint 30 országgal kötött preferenci -
ális megállapodásban szerepelt az ideiglenes meg -
vonás lehetősége.
 A Bizottság jelenleg tárgyalja a preferenciák ideig -
lenes megvonása lehetőségének számos partner -
rel – köztük Japánnal, Vietnámmal, Marokkóval, 
Thaifölddel és Kanadával – kötött preferenciális 
kereskedelmi megállapodásba történő beépítését.
 A Bizottság továbbra is javasolni fogja az admi -
nisztratív hibák kezelésére vonatkozó záradéknak 
az összes olyan jövőbeni kereskedelmi megálla -
podásba történő beépítését, amelynek tekinteté -
ben a megfelelőségi nyilatkozatról nem születik 
megállapodás.
13 Az Európai Parlament és a Tanács 2013. szeptember 11-i 
883/2013/EU, Euratom rendelete az Európai Csalás Elleni Hivatal 
(OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK 
európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom 
tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18.).
A Bizottság válaszai 63
d) Az áruk összevonása esetéhez hasonlóan a régiók 
összevonását a szóban forgó hatásvizsgálat/fenn -
tarthatósági hatásvizsgálat konkrét körülményei -
hez igazítják, és annak célja a fő érdek középpontba 
állítása.
e) Az elmúlt években e területeken jelentős előrelépés 
történt. A Bizottság finanszírozta a külföldi közvet -
len befektetések globális adatbázisát  – amely jelen -
leg a CGE-modellezésben használatos –, és a GTAP 
Igazgatóságának tagjaként támogat egy új globális 
migrációs adatbázist.
f) A CGE-modellezést kiegészíti további kvantitatív 
modellezés (különösen a szociális és környezeti 
hatások tekintetében) és részletesebb ágazati elem -
zések is.

HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
•  egy példány: az EU Bookshopból ( http://bookshop.europa.eu ),
•  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül ( http://ec.europa.eu/represent_hu.htm ), 
nem uniós országokban a küldöttségektől ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm ), 
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül ( http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm ) vagy  
a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül, telefonfülkékből és hotelekből 
a számot csak díjfizetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok:
• az EU Bookshopból ( http://bookshop.europa.eu ).
Előfizetéses kiadványok:
•  az Európai Unió Kiadóhivatalának forgalmazó partnereitől 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_hu.htm ).
QJ-AB-14-002-HU-C  ISSN  1831-0893
A preferenciális kereskedelmi megállapodások az 
uniós kereskedelempolitika alapvető fontosságú 
eszközei. A kereskedelem mind az Unió, mind 
partnerországai számára gazdasági haszonnal jár, 
emellett a  fejlődő országokban előmozdítja 
a fenntartható fejlődést és a szegénység 
felszámolását. A Számvevőszék e jelentésében 
azt vizsgálja, hogy a Bizottság és a tagállamok 
megfelelően kezelték-e a  preferenciális 
kereskedelmi megállapodásokat. Megállapította, 
hogy a  Bizottság nem értékelte megfelelően 
a preferenciális kereskedelmi megállapodások 
valamennyi gazdasági hatását, és hogy 
a tagállami vámellenőrzések és a  Bizottság általi 
felügyelet hiányosságai miatt a bevételek 
hiánytalan beszedése nem biztosított.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK