(2)2016. február 26-án közzétették az Olaszországra vonatkozó 2016. évi országjelentést. Az országjelentésben a Bizottság értékelte az Olaszország által tett előrelépéseket a Tanács által 2015. július 14-én elfogadott országspecifikus ajánlások kezelése, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek teljesítése terén. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is. 2016. március 8-án a Bizottság bemutatta a részletes vizsgálat eredményeit. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Olaszországban túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Konkrétabban a termelékenység vontatott növekedése gátolja a versenyképesség élénkülését, és még inkább megnehezíti a magas államadósság-ráta csökkentését. Kiemelt jelentőségű az olasz gazdaságra gyakorolt káros hatások, és annak méretéből adódóan a gazdasági és monetáris uniót érintő negatív továbbgyűrűző hatások kockázata.

(3)Olaszország 2016. április 28-án benyújtotta 2016. évi nemzeti reformprogramját és 2016. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

(4)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020 közötti időszakra szóló programozása során. Az 1303/2013/EU rendelet 23. cikkének megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól partnerségi megállapodása és releváns programjai felülvizsgálatát és azokhoz módosítások javaslatát, amennyiben ez szükséges a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. Az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásokban a Bizottság részletesen kifejtette e rendelkezés esetleges alkalmazását.

(5)Olaszország a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik, és a 2013–2015 közötti időszakban az átmeneti adósságszabály hatálya alatt van. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság várhatóan 132,7 %-on tetőzik 2015-ben, és fokozatos csökkenést követően 2019-ben 123,8 %-ra esik vissza. A Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése szerint a GDP-arányos államadósság 2016-ban stabilizálódik, és csak 2017-től kezd kis mértékben csökkenni. Az olasz hatóságok által előterjesztett jelentős privatizációs program végrehajtása kulcsfontosságú Olaszország számára, hiszen várhatóan hozzájárul az adósságcsökkentéshez. Jóllehet a privatizáció végrehajtása 2015-ben a tervek szerint haladt, túl ambiciózusnak tűnik az a cél, hogy az éves privatizációs bevételek a 2016–2018 között időszakban 0,5 %-ot, míg 2019-ben 0,3 %-ot tegyenek ki, nem utolsó sorban azért, mert egyes privatizációs projektek késedelemben vannak. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott.

(6)A Bizottság 2016. május 18-án az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel 2015-ben Olaszország nem közelített kellő mértékben az adósságszabálynak való megfeleléshez. Az elemzés minden lényeges tényezőre kitért, és megállapította, hogy az adósságkritériumnak való megfelelés teljesítettnek volt tekinthető. A Bizottság a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése szerinti új jelentésben felül fogja vizsgálni értékelését a 2016. őszi bizottsági előrejelzés alapján, amint 2017-re vonatkozóan további információk állnak rendelkezésre a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályára való visszatérésről.

(7)2015 tavaszán Olaszország – az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára pozitív hatást gyakorló jelentős strukturális reformok figyelembevétele céljából – 2016 tekintetében átmeneti, GDP-arányosan 0,4 százalékpontos eltérésre volt jogosult a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától. 2016. évi költségvetésiterv-javaslatában Olaszország – az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára pozitív hatást gyakorló egyéb strukturális reformok figyelembevétele céljából – 2016 tekintetében további, GDP-arányosan 0,1 százalékpontos eltérést kért a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától. Az említett valamennyi reform részletei szerepelnek Olaszország 2016. évi nemzeti reformprogramjában, amely nagyjából megerősíti a reformtervet. A program szerint az államháztartás fenntarthatóságát a következő területeket érintő reformok javítják: i. közigazgatás és egyszerűsítés; ii. termék- és szolgáltatási piacok; iii. munkaerőpiac; iv. polgári igazságszolgáltatás; v. oktatás; vi. az adórendszer átalakítása; vii. a nemteljesítő hitelek állományának csökkentését célzó intézkedések és a fizetésképtelenségi eljárások reformja; és viii. a kiadások felülvizsgálata mint finanszírozási intézkedés. A hatóságok becslései szerint ezeknek a reformoknak a reál-GDP-re gyakorolt hatása 2020-ig 2,2 százalékpontot tesz majd ki, ami hihetőnek tűnik. A reformok teljes körű, időbeli végrehajtása pozitív hatást fog gyakorolni az államháztartás fenntarthatóságára. A jelenlegi értékelés alapján Olaszország 2016-ban megfelel a kért, GDP-arányosan 0,5 százalékpontos teljes átmeneti eltérés feltételeinek, amennyiben megfelelően végrehajtja a megállapodás szerinti – az európai szemeszter során ellenőrzött – reformokat, valamint teljesülnek a (10) preambulumbekezdésben szereplő feltételek.

(8)2016. évi költségvetésiterv-javaslatában Olaszország – az EU által társfinanszírozott projektekre fordított nemzeti beruházási kiadások figyelembevétele céljából – 2016 tekintetében további, GDP-arányosan 0,3 százalékpontos eltérést kért a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától. A 2016. évi stabilitási programban szereplő információk azt látszanak megerősíteni, hogy Olaszországnak a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való eltérése 2016-ban ténylegesen a beruházások növelését szolgálja. Ugyanakkor vannak még kétségek a társfinanszírozott beruházások teljes tervezett összegének 2016-os megvalósíthatóságát illetően. A jelenlegi értékelés alapján Olaszország 2016-ban megfelel a GDP-arányosan 0,25 százalékpontos átmeneti eltérés feltételeinek, amennyiben megfelelően végrehajtja a tervezett beruházásokat, valamint teljesülnek a (10) preambulumbekezdésben szereplő feltételek. A Bizottság utólagos értékelést fog végezni, amely során ellenőrzi a társfinanszírozott beruházási projektekre fordított nemzeti kiadások tényleges összegét, valamint azt a kapcsolódó összeget, amelynek figyelembevételére Olaszország az úgynevezett „beruházási záradék” értelmében jogosult.

(9)A 2016. évi stabilitási program szerint a menekültek rendkívüli mértékű beáramlásának és a kivételes biztonsági intézkedéseknek a költségvetési hatása jelentős, és azokat az 1466/97/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének és 6. cikke (3) bekezdésének értelmében a kormány által nem befolyásolható szokatlan eseménynek kell tekinteni. A Bizottság szerint a többlethatás összhangban áll a stabilitási programban szereplő becslésekkel, és a menekültekkel kapcsolatos kiadások 2015-ben a GDP 0,03 %-át, majd 2016-ban 0,04 %-át teszik ki, a biztonsági intézkedések pedig 2016-ban a GDP 0,06 %-ának felelnek meg. Ezzel kapcsolatban Olaszország átmeneti eltérést kért a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének és 6. cikke (3) bekezdésének rendelkezései lehetőséget adnak ezeknek a többletkiadásoknak a figyelembevételére, mivel a menekültek beáramlása és a terrorfenyegetettség súlyossága kivételes események, jelentős hatással vannak az olasz államháztartásra, és a fenntarthatóságot nem veszélyeztetné a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való eltérés lehetővé tétele. Következésképpen a menekültekkel kapcsolatos többletkiadások figyelembevétele érdekében 2015 tekintetében csökkentették a középtávú költségvetési cél teljesítéséhez előírt kiigazítás mértékét. 2016 – és a figyelembe vehető összegek – tekintetében a végleges értékelésre az olasz hatóságok által benyújtott tényleges adatok alapján 2017 tavaszán kerül sor.

(10)Olaszország 2016-ra vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményében a Bizottság jelezte, hogy a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való potenciális eltérés átfogó értékelése összefüggésében figyelembe veszi az Olaszországnak a Stabilitási és Növekedési Paktum keretében biztosított rugalmasságra való esetleges jogosultságát, különös figyelmet fordítva arra, hogy a kiigazítási pályától való eltérést hatékonyan használják-e a beruházások növelésére; vannak-e szavahihető tervek arra vonatkozóan, hogy az ország hogyan térjen vissza a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályára; valamint hogy Olaszország hogyan halad előre a strukturálisreform-program terén, a Tanács ajánlásainak figyelembevételével. A Bizottság értékelése szerint Olaszország 2016 tekintetében jogosult további, GDP-arányosan 0,35 százalékpontos eltérésre, figyelemmel a strukturális reform terén elért eredményekre, a tervezett beruházásokra, valamint a kormány abbéli elkötelezettségre, hogy 2017-ben biztosítani fogja a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályának való megfelelést.

(11)A Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése alapján a 2016-ban a GDP 0,7 %-át kitevő, előre jelzett strukturális romlás annak kockázatát jelzi, hogy a beruházásokra és a strukturális reformok végrehajtására biztosított átmeneti eltérés figyelembevétele esetén Olaszország valamelyest eltér a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága alatti kötelezettségeitől. Ami 2017-et illeti, a Bizottság előrejelzése változatlan politikát feltételezve nulla strukturális kiigazítást mutat 2017-ben, ami a GDP 0,6 %-ában meghatározott strukturális kiigazítástól való jelentős eltérés kockázatát jelzi.

(12)Összességében véve a 2016. évi stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2016. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Olaszország nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. A Bizottság a 2016. őszi bizottsági előrejelzés alapján újból értékelni fogja, hogy Olaszország mennyiben teljesíti a középtávú költségvetési cél eléréséhez szükséges kiigazítást, amint 2017-re vonatkozóan további információk állnak rendelkezésre Olaszországnak a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályára való visszatéréséről, valamint elkészül a 2017-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslat.

(13)Jóllehet vannak a költségvetési keret reformjára irányuló kezdeményezések, ez idáig csak korlátozott előrelépés történt azzal kapcsolatban, hogy a kiadások felülvizsgálatának eredményei a költségvetési konszolidáció részévé váljanak. Konkrétan tovább csökkentették a kiadások felülvizsgálatával kapcsolatos célkitűzéseket, valamint a kiadások felülvizsgálata még nem szerves része a költségvetési folyamatnak, ami rontja e tevékenység átfogó hatékonyságát. A költségvetési folyamat 2009 óta folyó átfogó reformjának véglegesítése várhatóan kezelni fogja ezt a hiányosságot, és teljesítményorientáltabb megközelítéssel ruházza fel a költségvetési folyamatot. Az államadósság fenntarthatóságának javítása érdekében a privatizációs terv végrehajtását is fontos felgyorsítani. Olaszország adórendszere gátat szab a gazdasági hatékonyságnak, és továbbra is számos kihívással néz szembe. E kihívások között szerepel az adóügyi megfelelés nagyon alacsony szintje és az adókiadások régen esedékes, mindenekelőtt a csökkentett héakulcsokkal és a kataszteri értékek elavult rendszerével kapcsolatos reformja. Ezek mind részét képezték az adórendszer reformjáról szóló kerettörvénynek, azonban eddig nem, vagy csak részben hajtották végre őket. Ezenkívül az olyan közelmúltbeli fejlemények, mint az elsődleges lakhelyre vonatkozó ingatlanadó eltörlése ellentmondani látszanak az adóalap szélesítésére, valamint a termelési tényezőket terhelő adókról a fogyasztást és az ingatlant terhelő adókra való áttérésre irányuló céloknak.

(14)A közigazgatás reformja fontos lépés, amely a szükséges jogszabályi rendelkezések elfogadása és végrehajtása esetén biztosítaná Olaszország számára a közszektor hatékonyságának és színvonalának emelésével járó várt előnyöket. A kormány által 2016 januárjában javasolt, az állami tulajdonban lévő vállalatokról és a helyi közszolgáltatásokról szóló jogszabályi rendelkezések, valamint az állami foglalkoztatásról szóló, kidolgozás alatt álló rendelkezések kiemelt jelentőséggel bírnak az eredménytelenség mögött meghúzódó alapvető okok kezelése szempontjából. Noha a közelmúltban születtek intézkedések a korrupcióellenes küzdelem fokozására, többek között emelték egyes korrupciós bűncselekmények büntetését és elévülési idejét, még mindig nem került sor az elévülési idő rendszerszintű, az ajánlásokban hosszú ideje megfogalmazott felülvizsgálatára. A számviteli csalás ugyancsak jelentős probléma. Az igazságszolgáltatási rendszert illetően továbbra is komoly kihívást jelent a bírósági eljárások hosszadalmassága, valamint a folyamatban lévő polgári és kereskedelmi ügyek nagy száma. Az elmúlt években az e problémák megoldására hozott intézkedések hatásának szoros nyomon követése segíteni fog annak értékelésében, hogy van-e szükség további kiegészítő intézkedésekre.

(15)Történt némi előrelépés a bankszektoron belüli eszközminőség-javítás terén. Jóllehet az újabb nemteljesítő hitelek számának emelkedése lelassult az elmúlt hónapokban, azok állománya továbbra is jelentős, ami nyomást gyakorol a jövedelmezőségre és a bankok forrásaira. Ezenkívül Olaszország fizetésképtelenséggel és adósságbehajtással kapcsolatos keretrendszerei nem biztosítják kellően az értékvesztett hitelek gyors szanálását. 2015 közepe óta számos törvényt hoztak a fizetésképtelenségi és a jelzálog-érvényesítési eljárások egyszerűsítése és felgyorsítása érdekében, és javaslat született a csődeljárási keret szerves reformjáról szóló kerettörvény-tervezetről. Ezzel együtt még nem látszik, hogy e reformok milyen hatással lesznek az eljárások hosszára és a behajtott összegekre. 2015 eleje óta Olaszország számos intézkedést fogadott el az olasz bankok vállalatirányítási elégtelenségeinek kezelésére, különösen a nagyobb szövetkezeti bankok, az alapítványok tulajdonában álló bankok, valamint a kölcsönösségen alapuló kisebb bankok tekintetében. E reformok teljes körű végrehajtása hozzájárulna a bankszektor ellenálló képességének javításához, és a hitelek hatékonyabb kihelyezését biztosítaná a reálgazdaság számára. Miközben a bankszektor alacsony költséghatékonysága hátráltatja a jövedelmezőséget és a belső tőkeemelést, a kamatlábak alacsony és csekély mértékben növekvő szintje újabb kihívást jelent. Az új uniós bankszanálási keret következtében változott a bankok által kibocsátott kötvények kockázati profilja, és mivel e kötvények jelentős részben olasz lakossági ügyfelek tulajdonában állnak, kiemelt fontossággal bír a lakosság pénzügyi tájékozottsága.

(16)Olaszország 2015-ben a munkaerőpiac reformjáról szóló kerettörvény kapcsán átható reformnak vetette alá a munkaerő-piaci intézményeit. Az aktív munkaerő-piaci intézkedések reformjának végrehajtása kulcsfontosságú a munkaerőpiacon különösen kevés eséllyel induló csoportok, így a tartósan munkanélküli személyek és a fiatalok aktivizálása szempontjából. Jelenleg adminisztratív, szakpolitikai és forrással összefüggő problémák köre vár megoldásra. Ehhez mindenekelőtt az állami foglalkoztatási szolgálat megerősítésére és a szolgáltatásnyújtás szoros nyomon követésére van szükség. A tanulószerződéses gyakorlati képzés rendszere a reformnak köszönhetően az elbocsátott felnőttekre is kiterjed már, a végrehajtás azonban még folyamatban van. Olaszországban nem kellően fejlett a vállalati béralku, ami megakadályozza, hogy a cégek olyan innovatív megoldásokat fogadjanak el, amelyek javíthatnák a termelékenységet és a béreket jobban megfeleltethetnék a piaci viszonyoknak. Ezen a területen az intézkedéseket a szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlatok alapján kell meghozni. A szociális partnerek egyelőre nem jutottak megállapodásra a kollektív tárgyalás reformjáról. A nemzeti reformprogram szerint a reform 2016 végére várható. A nők munkaerő-piaci részvétele Olaszországban az egyik legalacsonyabb az EU-ban. A nők túlnyomó részt atipikus és bizonytalan foglalkoztatási formákban dolgoznak, ők képezik a hagyományostól eltérő munkavállalók legnagyobb körét, és különösen ki vannak téve az informális gazdaságnak. Az adó- és szociális ellátórendszer nem ösztönzi a második keresők munkába állását, és a munkaerőpiac reformjáról szóló kerettörvény nem hozott eredményes megoldást erre a problémára. A megfizethető gondozási szolgáltatások korlátozott száma szintén kedvezőtlen hatással van a gyermekekkel vagy idősebb rokonokkal rendelkező nők munkaerő-piaci részvételére. Magasak a szegénységi ráták – az olaszok több mint negyede szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben él –, a szociális ellátás biztosítása pedig továbbra is gyenge és fragmentált. A szegénység elleni nemzeti stratégia elfogadása és végrehajtása, valamint a szociális kiadások ésszerűsítése az első lépések lehetnek a nemzeti szintű minimáljövedelem-rendszer fokozatos, összességében költségvetésileg semleges kiépítéséhez vezető úton. Jelentős előrelépés történt az oktatás reformja terén. Az iskolai reformot 2015 júliusában fogadták el, a végrehajtási rendelkezések elfogadására várhatóan 2017 januárjáig kerül sor.

(17)Korlátozott mértékű eredmények születtek a szolgáltatások terén megvalósuló verseny fokozása terén. A 2015-ös éves versenyjogi törvényt még mindig tárgyalja a parlament. A parlamenti eljárás során számos rendelkezés meggyengült, így például a jogi szakmákkal kapcsolatosak is. Több terület, különösen a szabályozott szakmák, az egészségügy, a helyi tömegközlekedés, a taxik, a kikötők és a repülőterek területe még mindig túlságosan védett vagy szabályozott. A kiskereskedelmi ágazat a piaci szabályozás szigorúsága miatt többféle hatékonysági problémával szembesül. A közszolgáltatások végzésének állami engedélyezési eljárása nem támogatja a versenyt, mivel az engedélyek megadása verseny és átlátható eljárások nélkül történik. A piacnyitási intézkedéseket vállalkozásbarát környezettel kell társítani. A központi és regionális igazgatások között könnyebb és egyszerűbb együttműködést lehetővé tévő, 2015–2017-es egyszerűsítési menetrend keretében történt némi előrehaladás az egyszerűsítés terén. Ennek ellenére az olasz üzleti környezet továbbra sem támogatja kellően a növekedést és a beruházásokat, valamint ki van téve a különböző kormányzati szintek által hozott törvények és rendelkezések fragmentált és többrétegű rendszerének. Továbbra is adminisztratív és szabályozásból eredő terhek nehezednek a gazdasági szereplőkre. A cégalapítás vagy a fizetésképtelenség szanálása terén jelentkező előnyöket kioltják az építési engedélyekkel, a szerződések érvényesítésével, az adófizetéssel és a hitelfelvétellel kapcsolatos eljárások hiányosságai. A 2016 elején elfogadott nemzeti közbeszerzési stratégia végrehajtása is hozzájárulhat egyes rendszerszintű és széleskörűen elterjedt hiányosságok kezeléséhez.

(18)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Olaszország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2016. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Olaszországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Olaszország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1–5. ajánlás tükrözi.

(19)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

(20)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1–5. ajánlás tükrözi,

AJÁNLJA, hogy Olaszország 2016-ban és 2017-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

1.A középtávú költségvetési cél eléréséhez szükséges, a GDP 0,5 %-ában meghatározott kiigazítástól való eltérést 2016-ban korlátozza a beruházások és a strukturális reformok végrehajtása tekintetében biztosított átmeneti, vagyis a GDP 0,75 %-át kitevő mértékre, figyelemmel arra a feltételre, hogy 2017-ben vissza kell térnie a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályára. 2017-ben hajtson végre a GDP legalább 0,6 %-ának megfelelő mértékű éves költségvetési kiigazítást a középtávú költségvetési cél elérése érdekében. Gyorsítsa fel a privatizációs program végrehajtását, és a rendkívüli bevételeket használja fel az államadósság-ráta csökkentésének felgyorsítására. A termelési tényezőket terhelő adókról térjen át a fogyasztást és az ingatlant terhelő adókra. Csökkentse az adókiadások számát és körét, és 2017 közepére fejezze be a kataszteri rendszer reformját. Hozzon intézkedéseket az adóügyi megfelelés egyebek mellett elektronikus számlázáson és fizetésen keresztüli javítására.