[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 15.7.2005

COM(2005) 315 végleges

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a közbeszerzés egyes vonatkozásairól szóló megállapodás mellékleteinek módosítására – tekintettel az Európai Unió bővítésére és a távközlési ágazatban bevezetett hatékony versenyre –vonatkozó közösségi álláspontról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

1. Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a közbeszerzések egyes vonatkozásairól szóló megállapodás[1] kölcsönös, átlátható és nem diszkriminatív részvételi lehetőséget kíván biztosítani mindkét fél szállítói és szolgáltatásnyújtói számára a közszolgáltatási ágazat meghatározott szervezetei által meghirdetett beszerzésekben. A megállapodás kiegészíti azokat a kötelezettségeket, amelyeket az EK és a Svájci Államszövetség vállal a Kereskedelmi Világszervezet közbeszerzésekről szóló megállapodásának keretében.

2. A megállapodás értelmében létrehozott vegyes bizottság rendszeresen vizsgálja a megállapodás mellékleteit, amelyeket módosíthat. (lásd a megállapodás 11. cikkének (4) bekezdését). Az I., II., III. és IV. melléklet meghatározza, hogy a felek mely szervezeteire vonatkoznak a megállapodás részletes szabályai. A mellékletek módosítását két fejlemény miatt is szükségesnek tartja mindkét fél.

3. Először is, az Európai Unió közelmúltban történt bővítése miatt szükséges a megállapodás mellékleteinek átdolgozása. A régi tagállamok szervezeteinek listáit az új tagállamok szervezeteinek listáival kell kiegészíteni. Az „új” tagállamok szervezeteinek listái a csatlakozási okmány[2] II. mellékletéből származnak.

4. Másodszor, fontos figyelembe venni a távközlési piacok fokozatos liberalizálódását, és a verseny bevezetését az Európai Unióban és Svájcban. Az Európai Unióban ezt a fejlődést a 2004/17/EK irányelv[3] is tanúsítja, mely a 93/38/EGK[4] irányelv jogutódja, és amely már nem szabályozza a távközlési ágazatban működő intézmények beszerzéseit. Svájcban, a Svájci Államszövetség Környezetvédelmi, Közlekedési, Energiaügyi és Távközlési Minisztériuma a svájci Commission de la concurrence (Versenybizottság) kutatási eredményei alapján arra a következtetésre jutott, hogy a svájci távközlési ágazatra nem vonatkoznak a beszerzés szabályai. Ezért fontos a megállapodás I. mellékletében pontosan meghatározni, hogy a távközlési szolgáltatókra már nem vonatkozik a megállapodás.

5. A csatolt tanácsi határozat elfogadásával a vegyes bizottság módosíthatja a megállapodás e két fejleményre vonatkozó mellékleteit.

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a közbeszerzés egyes vonatkozásairól szóló megállapodás mellékleteinek módosítására – tekintettel az Európai Unió bővítésére és a távközlési ágazatban bevezetett hatékony versenyre –vonatkozó közösségi álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre, és különösen annak 300. cikke (2) bekezdésének második albekezdésére,

tekintettel a Tanács és – a tudományos és műszaki együttműködésről szóló megállapodás tekintetében – a Bizottság és a Svájci Államszövetség között létrejött hét megállapodás megkötéséről szóló, 2002. április 4-i 2002/309/EK, Euratom határozatára[5], és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

(1) Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a közbeszerzések egyes vonatkozásairól szóló megállapodás[6] olyan mellékleteket tartalmaz, melyekben meghatározzák, hogy az egyes tagállamok mely szervezeteire vonatkozik a megállapodás.

(2) 2004. május 1-én a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság az Európai Unió tagállamai lettek.

(3) Ezért szükséges az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a közbeszerzések egyes vonatkozásairól szóló megállapodás mellékleteit átdolgozni, kibővítve az új tagállamok érintett szervezeteinek listáival.

(4) Emellett az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség távközlési szolgáltatások piacán bevezetett versenyt tekintetbe véve a megállapodás I. mellékletében szükséges meghatározni, hogy az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség távközlési szolgáltatóira már nem vonatkozik a megállapodás.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a közbeszerzések egyes vonatkozásairól szóló megállapodás 11. cikkében létrehozott vegyes bizottság által elfogadásra kerülő európai közösségi álláspont alapja az e határozathoz csatolt határozati javaslat.

Kelt Brüsszelben,

A Tanács részéről

Az Elnök

MELLÉKLET

/…..-számú HATÁROZAT AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG KÖZÖTT A KÖZBESZERZÉSEK EGYES VONATKOZÁSAIRÓL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS ÉRTELMÉBEN LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG RÉSZÉRŐL

A megállapodás mellékleteinek az Európai Unió bővítése és a távközlési ágazatban bevezetett hatékony verseny tekintetében történő módosításáról

A VEGYES BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a közbeszerzések egyes vonatkozásairól szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás), és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére,

mivel 2004. május 1-én, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság az Európai Unió tagállamai lettek,

mivel a megállapodás mellékleteit módosítani kell, hogy azok az Európai Unió bővítését és a megállapodásból eredő kölcsönös beszerzési lehetőségek számának növekedését tükrözzék,

mivel a megállapodás I. mellékletét át kell dolgozni, figyelembe véve az Európai Unióban és a Svájci Államszövetségben, a távközlési ágazatban bevezetésre került hatékony versenyt,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az I. melléklet módosításai

Az I. melléklet helyébe a következő lép:

„I. melléklet

(a megállapodás 3. cikke (1) bekezdésében és (2) bekezdése a)-c) pontjáig, valamint az (5) bekezdésében említett)

A megállapodás által érintett távközlési szolgáltatók

A megállapodás által többé nem érintett távközlési szolgáltatók”

2. cikk

A II. melléklet módosításai

A II. melléklet – A MEGÁLLAPODÁS ÁLTAL ÉRINTETT VASÚTI SZOLGÁLTATÓK, II. A. melléklet – Közösség a következő szöveggel egészül ki:

„CSEH KÖZTÁRSASÁG

Tömegközlekedési rendszerek üzemeltetői, valamint a vasúti közlekedésben szolgáltatás-nyújtók (a közbeszerzésről szóló 1994/199-számú Sb törvény 2 b része).

ÉSZTORSZÁG

A közbeszerzési törvény (RT I 2001, 40, 224) 5. cikke és a versenyjogi törvény (RT I 2001, 56 332) 14. cikke értelmében működő szervezetek.

LETTORSZÁG

Valsts akciju sabiedrība "Latvijas dzelzceļš" ("Latvijas dzelzceļš" állami tulajdonú korlátolt felelősségű társaság). Valsts akciju sabiedrība "Vaiņodes dzelzceļš" ("Vaiņodes dzelzceļš" állami tulajdonú korlátolt felelősségű társaság).

LITVÁNIA

A Lietuvos Respublikos geležinkelio transporto kodeksas (Žin., 1996, Nr. 59-1402) értelmében működő AB "Lietuvos geležinkeliai" és a vasúti szolgáltatások területén működő egyéb szervezetek, a Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, Nr. 118-5296) rendelkezéseinek megfelelően.

MAGYARORSZÁG

Vasúti személyszállítási szolgáltatást végző szervezetek a vasútról szóló 1993. évi XCV. törvény, valamint a 2002/15 számú rendelet értelmében hozott engedély alapján. (II. 27.) Közlekedési és Vízgazdálkodási Miniszter rendelete (15/2002. (II. 27.) a vasútvállalatok működésének engedélyezéséről).

LENGYELORSZÁG

Podmioty świadczące usługi w zakresie transportu kolejowego, działające na podstawie Ustawy o komercjalizacji, restrukturyzacji i prywatyzacji przedsiębiorstwa państwowego "Polskie Koleje Państwowe" z dnia 8 września 2000 r., w szczególności :

– PKP Intercity Sp. z o. o.

– PKP Przewozy Regionalne Sp. z o. o.

– PKP Polskie Linie Kolejowe S. A.

(A 2000. szeptember 8-i, a „Lengyel Vasutak” állami tulajdonú vállalkozás kereskedelmi alapokra helyezéséről, szerkezet-átalakításáról és privatizálásáról szóló törvény szerint a vasúti szállítás területén működő szolgáltató szervezetek, és különösen:

– PKP Intercity Sp. z o.o.

– PKP Przewozy Regionalne Sp. z o.o.

– PKP Polskie Linie Kolejowe S.A).

SZLOVÉNIA

Slovenske železnice, d.d.

SZLOVÁKIA

A közbeszerzésről szóló, 263/1999 Z. z. módosított törvény 3§ (2) és (3) bekezdésében a beszerző szervezetet olyan jogalanyként határozzák meg, amely vasúti szállítási üzemeltetőként működik (164/1996 Z. z., módosított törvény, 258/1993 Z. z. módosított törvény – például Železnice Slovenskej republiky, Železničná spoločnosť a.s.)";

3. cikk

A III. melléklet módosításai

III. melléklet – AZ ENERGIA TERÜLETÉN MŰKÖDŐ SZERVEZETEK, III. A. melléklet – Közösség a következőképpen módosul:

(a) az „(a) Gáz- vagy hőenergiát szállító vagy szolgáltató” rész a következő szöveggel egészül ki:

„CSEH KÖZTÁRSASÁG

Minden lakossági közüzemi hálózatot ellátó gáz- vagy hőenergia-termelő, szállító- vagy szolgáltató (A közbeszerzésről szóló 199/1994. Sb. törvény 2. b) szakasza).

ÉSZTORSZÁG

A közbeszerzési törvény (RT I 2001, 40, 224) 5. cikke és a versenyjogi törvény (RT I 2001, 56 332) 14. cikke értelmében működő szervezetek.

LETTORSZÁG

Akciju sabiedrība "Latvijas gāze" ("Latvijas gāze" állami tulajdonú korlátolt felelősségű társaság). Lakossági hőszolgáltatást biztosító helyi önkormányzati szervezetek.

LITVÁNIA

A Lietuvos Respublikos gamtinių dujų įstatymas (Žin., 2000, Nr. 89-2743) szerint és a Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, Nr. 118-5296) rendelkezéseinek megfelelő gáz-szállítással vagy -szolgáltatással megbízott szervezetek.

A lakosság hőenergia-ellátását biztosító helyi hatóságok vagy azok társulásai, a Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, Nr. 118-5296) rendelkezéseinek megfelelően.

MAGYARORSZÁG

Olyan szervezetek, amelyek a gázszolgáltatásról szóló 1994. évi XLI. törvény értelmében hozott engedély alapján gáz-szállítással vagy szolgáltatással foglalkoznak.

Olyan szervezetek, amelyek a távhőszolgáltatásról szóló 1998. évi XVIII. törvény értelmében hozott engedély alapján hőenergia-szállítással vagy szolgáltatással foglalkoznak.

MÁLTA

Korporazzjoni Enemalta (Enemalta társaság).

LENGYELORSZÁG

Przedsiębiorstwa energetyczne w rozumieniu ustawy z dnia 10 kwietnia 1997 r. Prawo energetyczne (Az 1997. április 10-i energia-törvény szerint meghatározott energia-vállalkozások).

SZLOVÉNIA

Podjetja, ki opravljajo transport ali distribucijo plina s skladu z Energetskim zakonom (Ur. l. RS, št. 79/99) in podjetja, ki opravljajo transport ali distribucijo toplote v skladu z odloki občin.

Az energia törvény (a Szlovén Köztársaság Hivatalos Lapja 79/99 szám) értelmében gáz-szállítással vagy szolgáltatással foglalkozó szervezetek, vagy olyan szervezetek, amelyek az önkormányzatok által kiadott határozatok értelmében hőenergia-szállítással vagy szolgáltatással foglalkoznak.

SZLOVÁKIA

A közbeszerzésről szóló, 263/1999 Z. z. módosított törvény 3§ (2) és (3) bekezdése a beszerző szervezetet olyan jogalanyként határozza meg, amely az energia-szektorban gáz- és hőenergia előállításával, vételezésével és szolgáltatásával, valamint gázszállítással foglalkozik. (a 70/1998 Z. z. módosított törvény – például Slovenský plynárenský priemysel)”;

(b) „(b) Feltárás kőolaj és földgáz kitermelése céljából” rész a következő szöveggel egészül ki:

„CSEH KÖZTÁRSASÁG

Olyan kereskedelmi társaságok, melyek kőolaj és földgáz kutatását, feltárását vagy kitermelését végzik (a közbeszerzésről szóló 199/1994 Sb törvény 2. b) szakasza).

ÉSZTORSZÁG

A közbeszerzési törvény (RT I 2001, 40, 224) 5. cikke és a versenyjogi törvény (RT I 2001, 56 332) 14. cikke értelmében működő szervezetek.

LITVÁNIA

A Lietuvos Respublikos žemės gelmių įstatymas (A Litván Köztársaság Földalatti-vasútról szóló törvénye) (Žin., 2001, Nr.35-1164) szerint és a Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, Nr. 118-5296) rendelkezéseinek megfelelően működő szervezetek.

MAGYARORSZÁG

Olyan szervezetek, amelyek kőolaj vagy földgáz feltárásával, illetve kitermelésével foglalkoznak a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII törvény értelmében hozott engedély vagy koncesszió alapján.

MÁLTA

A kőolaj (termelési) törvény (Cap. 156) és a törvényhez tartozó másodlagos jog, valamint a kontinentális talapzat törvény (Cap. 194) és a törvényhez kapcsolódó másodlagos jog.

LENGYELORSZÁG

Podmioty prowadzące działalność polegającą na poszukiwaniu, rozpoznawaniu miejsc występowania lub wydobywaniu gazu ziemnego, ropy naftowej oraz jej naturalnych pochodnych, węgla brunatnego, węgla kamiennego lub innych paliw stałych na podstawie ustawy z dnia 4 lutego 1994 r. Prawo geologiczne i górnicze (A földgáz, kőolaj és természetes származékai, a barnaszén, kőszén vagy más szilárd tüzelőanyagok kutatásával, lelőhelyek feltárásával és fejlesztésével az 1994. február 4-i „Geológiai és Bányászati” törvény értelmében foglalkozó szervezetek)

SZLOVÉNIA

Podjetja, ki opravljajo raziskovanje in izkoriščajo nafto, skladno z Zakonom o rudarstvu (Uradni list RS, 56/99).

SZLOVÁKIA

A közbeszerzésről szóló, 263/1999-es módosított törvény 3§ (2) és (3) bekezdésében a beszerző szervezetet olyan jogalanyként határozzák meg, amely geológiai és bányászati tevékenységet folytat, kőolaj-rétegek feltárásával, valamint kőolaj és földgáz kitermelésével foglalkozik.”

(c) a „(c) Szén és más szilárd tüzelőanyagok feltárása és kitermelése” rész a következő szöveggel egészül ki:

„CSEH KÖZTÁRSASÁG

Olyan kereskedelmi vállalatok, melyek szén vagy más szilárd tüzelőanyag kutatását, feltárását vagy kifejtését végzik. (a 199/1994 Sb közbeszerzésről szóló törvény 2. b) szakasza).

ÉSZTORSZÁG

A közbeszerzési törvény (RT I 2001, 40, 224) 5. cikke és a versenyjogi törvény (RT I 2001, 56 332) 14. cikke értelmében működő szervezetek.

LITVÁNIA

A Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, Nr. 118-5296) rendelkezéseinek megfelelő és a Lietuvos Respublikos žemės gelmių įstatymas (Žin., 2001, Nr. 35-1164) szerint tőzeg feltárásával vagy kitermelésével foglalkozó szervezetek.

MAGYARORSZÁG

Olyan szervezetek, amelyek szén vagy más szilárd tüzelőanyag feltárásával, illetve kitermelésével foglalkoznak a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII törvény értelmében hozott engedély vagy koncesszió alapján.

LENGYELORSZÁG

Podmioty prowadzące działalność polegającą na poszukiwaniu, rozpoznawaniu miejsc występowania lub wydobywaniu gazu ziemnego, ropy naftowej oraz jej naturalnych pochodnych, węgla brunatnego, węgla kamiennego lub innych paliw stałych na podstawie ustawy z dnia 4 lutego 1994 r. Prawo geologiczne i górnicze (A földgáz, kőolaj és természetes származékai, a barnaszén, kőszén vagy más szilárd tüzelőanyagok feltárásával, lelőhelyek felkutatásával és fejlesztésével az 1994. február 4-i „Geológiai és Bányászati” törvény értelmében foglalkozó szervezetek.)

SZLOVÉNIA

Podjetja, ki opravljajo raziskovanje in izkoriščajo premog, skladno z Zakonom o rudarstvu (Uradni list RS, 56/99).

SZLOVÁKIA

A közbeszerzésről szóló, 263/1999-es módosított törvény 3§ (2) és (3) bekezdésében a beszerző szervezetet olyan jogalanyként határozzák meg, amely geológiai és bányászati tevékenységet folytat, nyers szén-rétegek feltárásával, valamint nyers szén és egyéb, szilárd tüzelőanyagok kitermelésével foglalkozik.”

4. cikk

A IV. melléklet módosításai

IV. melléklet – Az érintett közműszolgáltatásokat nyújtó magánvállalkozások, IV. A. melléklet – Közösség a következőképpen módosul:

(a) „(a) ivóvíz előállítása, szállítása vagy szolgáltatása” rész a következő szöveggel egészül ki:

„CSEH KÖZTÁRSASÁG

Minden olyan közüzemi hálózatot ellátó ivóvíz-termelő, szállító, illetve forgalmazó, amely a lakosságnak nyújtja szolgáltatásait (A közbeszerzésről szóló 199/1994. Sb. törvény 2. b) szakasza).

ÉSZTORSZÁG

A közbeszerzési törvény (RT I 2001, 40, 224) 5. cikke és a versenyjogi törvény (RT I 2001, 56 332) 14. cikke értelmében működő szervezetek.

CIPRUS

A vízellátási törvény (községi/városi és egyéb területek) Cap. 350. értelmében a városok és egyéb területek vízellátásáért felelős Vízművek. (Τα Συμβούλια Υδατοπρομήθειας που διανέμουν νερό σε δημοτικές και άλλες περιοχές, δυνάμει του περί Υδατοπρομήθειας Δημοτικών και Άλλων Περιοχών Νόμου, Κεφ.

LETTORSZÁG

Helyi önkormányzatok ivóvíz előállításával és ivóvíz-szolgáltatással foglalkozó, lakossági szolgáltatást nyújtó és vezetékes hálózatokat ellátó közigazgatási intézményei.

LITVÁNIA

Olyan szervezetek, melyek a Lietuvos Respublikos geriamojo vandens įstatymas (Žin., 2001, Nr. 64-2327) és a Lietuvos Respublikos vandens įstatymas (Žin., 1997, Nr. 104-2615) értelmében, és a Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, Nr. 118-5296) rendelkezéseinek megfelelően ivóvíz előállításával, szállításával és szolgáltatásával foglalkoznak.

MAGYARORSZÁG

Olyan szervezetek, amelyek a vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény értelmében ivóvíz előállításával, szállításával vagy szolgáltatásával foglalkoznak.

MÁLTA

Korporazzjoni għas-Servizzi ta" l-Ilma (Vízszolgáltató Társaság).

LENGYELORSZÁG

Przedsiębiorstwa wodociągowo-kanalizacyjne w rozumieniu ustawy z dnia 7 czerwca 2001 r. o zbiorowym zaopatrzeniu w wodę i zbiorowym odprowadzaniu ścieków prowadzące działalność gospodarczą w zakresie zbiorowego zaopatrzenia w wodę lub zbiorowego odprowadzania ścieków. (A 2001. június 7-i, a kollektív vízellátásról és szennyvíz-elvezetésről szóló törvény értelmében a vízellátással és szennyvízzel foglalkozó vállalkozások).

SZLOVÉNIA

Podjetja, ki črpajo, izvajajo prenos ali dobavo pitne vode, skladno s koncesijskim aktom, izdanim na podlagi Zakona o varstvu okolja (Uradni list RS, 32/93, 1/96) in odloki občin. (Olyan szervezetek, amelyek a Környezetvédelmi törvény értelmében engedélyezett koncessziós törvénnyel összhangban (a Szlovén Köztársaság Hivatalos Lapja, 93/32, 96/1 szám) és az önkormányzatok által kiadott határozatoknak megfelelően ivóvíz előállításával, szállításával és szolgáltatásával foglalkoznak.)

SZLOVÁKIA

A közbeszerzésről szóló 263/1999 Z. z. módosított törvény 3§ (2) és (3) bekezdése a beszerző szervezetet olyan jogalanyként határozza meg, amely vízgazdálkodással foglalkozik azáltal, hogy az ivóvizet előállítja és annak lakossági hálózatát működteti, illetve közüzemi csatornahálózatot működtet vagy csatornázási munkálatokat végez. (pl.: Západoslovenské vodárne a kanalizácie, Stredoslovenské vodárne a kanalizácie, Východoslovenské vodárne a kanalizácie).";

(b) „(b) elektromos áram termelése, szállítása vagy szolgáltatása” rész a következő szöveggel egészül ki:

„CSEH KÖZTÁRSASÁG

A közbeszerzésről szóló, 199/1994. Sb. törvény 2. b) szakaszában meghatározott ajánlatkérő a České energetické závody, a.s. (Cseh Erőművek, termelő) és 8 regionális szolgáltató vállalat: Středočeská energetická a.s. (Közép-Csehországi Erőmű), Východočeská energetická, a.s. (Kelet-Csehországi Erőmű), Severočeská energetická a.s. (Észak-Csehországi Erőmű), Západočeská energetická, a.s. (Nyugat-Csehországi Erőmű), Jihočeská a.s. (Dél-Csehországi Erőmű), Pražské energetické závody, a.s. (Prágai Erőművek), Jihomoravská energetická, a.s. (Dél-Morvaországi Erőmű), Severomoravská energetická, a.s. (Észak-Morvaországi Erőmű); ezek a szervezetek a 458/2000 Sb. energiatörvény alapján termelnek, vagy szállítanak elektromos áramot.

ÉSZTORSZÁG

A közbeszerzési törvény (RT I 2001, 40, 224) 5. cikke és a versenytörvény (RT I 2001, 56 332) 14. cikke értelmében működő szervezetek.

CIPRUS

A villamosenergia-fejlesztési törvény (Cap. 171.) által létrehozott Ciprusi Villamosenergia Hatóság. (Η Αρχή Ηλεκτρισμού Κύπρου που εγκαθιδρύθηκε από τον περί Αναπτύξεως Ηλεκτρισμού Νόμο, Κεφ.

LETTORSZÁG

Valsts akciju sabiedrība "Latvenergo" ("Latvenergo" állami tulajdonú korlátolt felelősségű társaság).

LITVÁNIA

A Lietuvos Respublikos viešuju pirkimų istatymas (Žin., 2002, Nr. 118-5296) rendelkezéseinek megfelelő és a Lietuvos Respublikos elektros energetikos įstatymas (Žin., 2000, Nr. 66-1984) szerint villamosenergia-termeléssel, szállítással vagy szolgáltatással megbízott szervezetek.

Valstybės įmonė Ignalinos atominė elektrinė (állami tulajdonú Ignalina Atomerőmű) melyet a Lietuvos Respublikos branduolinės energijos įstatymas (Žin., 1996, Nr. 119-2771) értelmében hoztak létre.

MAGYARORSZÁG

Olyan szervezetek, amelyek a villamos energiáról szóló 2001. évi CX. törvény értelmében hozott engedély alapján villamos energia-termeléssel, szállítással vagy szolgáltatással foglalkoznak.

MÁLTA

Korporazzjoni Enemalta (Enemalta társaság).

LENGYELORSZÁG

Przedsiębiorstwa energetyczne w rozumieniu ustawy z dnia 10 kwietnia 1997 r. Prawo energetyczne (Az 1997. április 10-i energiatörvény szerint meghatározott energia-vállalkozások).

SZLOVÉNIA

ELES- Elektro Slovenija, podjetja, ki proizvajajo električno energijo, skladno z Energetskim zakonom (Uradni list RS, 79/99), podjetja, ki izvajajo transport električne energije, skladno z Energetskim zakonom (Uradni list RS, 79/99), podjetja, ki dobavljajo električno energijo, skladno z Energetskim zakonom (Uradni list RS, 79/99) (ELES- Elektro Slovenija; az energiaügyi törvény szerint (A Szlovén Köztársaság Hivatalos Lapja 79/99) olyan szervezetek, amelyek villamos energia-termeléssel, szállítással vagy szolgáltatással foglalkoznak).

SZLOVÁKIA

A közbeszerzésről szóló, 263/1999 Z. z. módosított törvény 3§ (2) és (3) bekezdése a beszerző szervezetet olyan jogalanyként határozza meg, amely az energia-szektorban villamos energia előállításával, vételezésével és szolgáltatásával, valamint villamos energia szállításával foglalkozik – pl. Slovenské elektrárne a.s., Regionálne rozvodné závody).";

(c) „(c) Ajánlatkérők a városi gyorsvasúti közlekedés, az automatizált rendszerek, a villamos-, trolibusz-, autóbusz- vagy kábelvasút közlekedés terén” rész a következő szöveggel egészül ki:

„CSEH KÖZTÁRSASÁG

A tömegközlekedési rendszerek bármely üzemeltetője, valamint a vasúti-, villamos-, trolibusz- vagy busz-közlekedésben szolgáltatás-nyújtók (a közbeszerzésről szóló 1994/199-es számú törvény 2. b szakasza).

ÉSZTORSZÁG

A közbeszerzési törvény (RT I 2001, 40, 224) 5. cikke és a versenyjogi törvény (RT I 2001, 56 332) 14. cikke értelmében működő szervezetek.

LETTORSZÁG

Olyan közüzemi szervezetek, melyek autóbusz-, trolibusz- és villamosközlekedést biztosítanak a következő városokban: Riga, Jurmala, Liepaja, Daugavpils, Jelgava, Rezekne és Ventspils).

LITVÁNIA

Olyan szervezetek, melyek városi trolibusz-, autóbusz- vagy kábelvasút- közlekedési szolgáltatást nyújtanak a Lietuvos Respublikos kelių transporto kodeksas (Žin., 1996, Nr. 119-2772) értelmében és a Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, Nr. 118-5296) rendelkezéseinek megfelelően.

MAGYARORSZÁG

Olyan szervezetek, amelyek közúti személyszállítási szolgáltatást biztosítanak a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény alapján, valamint az 1988/89 számú rendelet értelmében hozott engedély alapján. (XII. 20.) MT rendelet a közúti közlekedési szolgáltatásokról és a közúti járművek üzemben tartásáról).

Olyan szervezetek, amelyek vasúti személyszállítási szolgáltatást biztosítanak a vasútról szóló 1993. évi XCV. törvény, valamint a 2002/15-számú rendelet értelmében hozott engedély alapján. (II. 27.) Közlekedési és Vízgazdálkodási Miniszter rendelete (15/2002. (II. 27.) a vasútvállalatok működésének engedélyezéséről).

MÁLTA

L-Awtorita` dwar it-Trasport ta' Malta (Máltai Közlekedési Hatóság).

LENGYELORSZÁG

Podmioty świadczące usługi w zakresie miejskiego transportu kolejowego, działające na podstawie koncesji wydanej zgodnie z ustawą z dnia 27 czerwca 1997 r. o transporcie kolejowym (Dz.U. Nr 96, poz.591 ze zm.). (Olyan szervezetek, melyek a városi gyorsvasúti közlekedés terén nyújtanak szolgáltatást, a vasúti közlekedésről szóló, 1977. június 27-i, módosított törvény alapján (Dz. U. Nr 96, poz. 591).

Podmioty świadczące usługi dla ludności w zakresie miejskiego transportu autobusowego działające na podstawie zezwolenia zgodnie z ustawą z dnia 6 września 2001 r. o transporcie drogowym (Dz.U.Nr 125, poz. 1371 ze zm.) oraz podmioty świadczące usługi dla ludności w zakresie miejskiego transportu (Olyan szervezetek, melyek a városi autóbusz-közlekedés terén a 2001. szeptember 6-i, közúti közlekedésről szóló módosított törvény alapján kiadott engedély szerint nyújtanak szolgáltatást (Dz. U. Nr 125, poz. 1371) és olyan szervezetek, melyek a városi tömegközlekedésben nyújtanak szolgáltatást.

SZLOVÉNIA

Podjetja, ki opravljajo javni mestni avtobusni prevoz, skladno z Zakonom o prevozih v cestnem prometu (Uradni list RS, 72/94, 54/96, 48/98 in 65/99).

SZLOVÁKIA

A közbeszerzésről szóló 263/1999 Z. z., módosított törvény 3§ (2) és (3) bekezdésében a beszerző szervezetet olyan jogalanyként határozzák meg, amely közúti fuvarozással foglalkozik (164/1996 Z. z., módosított törvény, 168/1996 Z. z., módosított törvény– például:

Železnice Slovenskej republiky /ŽSR/

Železničná spoločnosť a.s.

Dopravný podnik Bratislava, a.s.

Dopravný podnik mesta Žiliny, a.s.

Dopravný podnik mesta Prešov, a.s.

Dopravný podnik mesta Košíc, a.s.

Banskobystrická dopravná spoločnosť, a.s.).";

(d) „(d) Ajánlatkérők a repülőtéri létesítmények terén” rész a következő szöveggel egészül ki:

„CSEH KÖZTÁRSASÁG

A repülőterek üzemeltetői (a közbeszerzésről szóló, 199/1994-es Sb törvény 2. b szakasza).

ÉSZTORSZÁG

A közbeszerzési törvény (RT I 2001, 40, 224) 5. cikke és a versenyjogi törvény (RT I 2001, 56 332) 14. cikke értelmében működő szervezetek.

LETTORSZÁG

Valsts akciju sabiedrība "Latvijas gaisa satiksme" ("Latvijas gaisa satiksme" állami tulajdonú korlátolt felelősségű társaság).

Valsts akciju sabiedrība ""Starptautiskā lidosta "Rīga"" ("International airport "Rīga" „Rigai nemzetközi repülőtér” állami tulajdonú korlátolt felelősségű társaság).

LITVÁNIA

A Lietuvos Respublikos aviacijos įstatymas (Žin., 2000, Nr. 94-2918) és a Lietuvos Respublikos civilinės aviacijos įstatymas (Žin., 2000, Nr 66-1983) értelmében működő repülőterek.

A Lietuvos Respublikos aviacijos įstatymas (Žin., 2000, Nr. 94-2918) és a Lietuvos Respublikos civilinės aviacijos įstatymas (Žin., 2000, Nr. 66-1983) értelmében működő Valstybės įmonė "Oro navigacija" („Oro navigacija” állami tulajdonú vállalat).

Egyéb szervezetek, melyek a Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, Nr. 118-5296) rendelkezéseinek megfelelően a repülőtéri létesítmények területén működnek.

MAGYARORSZÁG

Olyan repülőterek, melyek a légi közlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény értelmében hozott engedély alapján működnek.

Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér, melyet a Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér Üzemeltetési Rt. működtet a koncessziókról szóló 1991. évi XVI. törvény, valamint a légi közlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény 2001/45 határozata alapján. (45/2001. (XII. 20.) KöViM rendelet a Légiforgalmi és Repülőtéri Igazgatóság megszüntetéséről és a HungaroControl Magyar Légiforgalmi Szolgálat létrehozásáról).

MÁLTA

L-Ajruport Internazzjonali ta" Malta (Máltai Nemzetközi Repülőtér).

LENGYELORSZÁG

Przedsiębiorstwo Państwowe "Porty Lotnicze" („Lengyel Repülőterek” állami tulajdonú vállalat).

SZLOVÉNIA

Javna civilna letališča, skladno z Zakonom o letalstvu (Uradni list RS, 18/01).

SZLOVÁKIA

A közbeszerzésről szóló, 263/1999 Z. z., módosított törvény 3§ (2) és (3) bekezdése a beszerző szervezetet olyan jogalanyként határozza meg, amely polgári légi közlekedéssel foglalkozik azáltal, hogy repülőtereket és földi létesítményeket hoz létre és működtet (143/1998 Z.z. módosított törvény – pl. Repülőterek – Letisko M.R. Štefánika, Letisko Košice – Barca, Letisko Poprad – Tatry, Letisko Sliač, Letisko Piešťany – a Slovenská správa letísk /Szlovák Reptéri Igazgatás/ és a polgári légi közlekedésről szóló, 143/1998 Z.z. törvény (32) bekezdése értelmében, a Szlovák Köztársaság Közlekedési, Postai és Távközlési Minisztériuma által kiadott engedély alapján működik.).”;

(e) „(e) a tengeri vagy belvízi kikötők vagy más terminálok vonatkozásában tevékenykedő ajánlatkérők” rész a következő szöveggel egészül ki:

“CSEH KÖZTÁRSASÁG

A kikötők üzemeltetői (a közbeszerzésről szóló, 199/1994-es Sb törvény 2. b szakasza).

ÉSZTORSZÁG

A közbeszerzési törvény (RT I 2001, 40, 224) 5. cikke és a versenyjogi törvény (RT I 2001, 56 332) 14. cikke értelmében működő szervezetek.

CIPRUS

Az 1973-as Ciprusi Kikötők Hatóságáról szóló törvény (Η Αρχή Λιμένων Κύπρου, που εγκαθιδρύθηκε από τον περί Αρχής Λιμένων Κύπρου Νόμο του 1973) által létrehozott Ciprusi Kikötők Hatósága.

LETTORSZÁG

Hatóságok, melyek a „Likums par ostām” törvénynek megfelelően a kikötőket irányítják:

Rīgas brīvostas pārvalde (Rīga szabadkikötői hatóság)

Ventspils brīvostas pārvalde (Ventspils szabadkikötői hatóság)

Liepājas ostas pārvalde (Liepāja kikötői hatóság)

Salacgrīvas ostas pārvalde (Salacgrīva kikötői hatóság)

Skultes ostas pārvalde (Skulte kikötői hatóság)

Lielupes ostas pārvalde (Lielupe kikötői hatóság)

Engures ostas pārvalde (Engure kikötői hatóság)

Mērsraga ostas pārvalde (Mērsrags kikötői hatóság)

Pāvilostas pārvalde (Pāvilosta kikötői hatóság)

Rojas ostas pārvalde (Roja kikötői hatóság).

LITVÁNIA

Valstybės įmonė "Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcija" („Klaipėda Állami Kikötői Hatóság” állami tulajdonú vállalat), mely a Lietuvos Respublikos Klaipėdos valstybinio jūrų uosto įstatymas (Žin., 1996, Nr. 53-1245) értelmében működik.

Valstybės įmonė "Vidaus vandens kelių direkcija" (Belvízi utak igazgatásával foglalkozó állami tulajdonú vállalat) mely a Lietuvos Respublikos vidaus vandenų transporto kodeksas (Žin., 1996, Nr. 105-2393) értelmében működik.

Egyéb szervezetek, melyek a Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, Nr. 118-5296) rendelkezéseinek megfelelően a belvízi kikötők vagy egyéb terminál létesítmények területén működnek.

MAGYARORSZÁG

Olyan közkikötők, melyeket részlegesen, vagy teljes mértékben az állam működtet a vízi közlekedésről szóló 2000. évi, XLII. törvény értelmében.

MÁLTA

L-Awtorita' Marittima ta' Malta (Máltai Hajózási Hatóság).

LENGYELORSZÁG

Podmioty zajmujące się zarządzaniem portami morskimi lub śródlądowymi i udostępnianiem ich przewoźnikom morskim i śródlądowym. (Olyan szervezetek, melyek tengeri vagy belvízi kikötők üzemeltetésével, illetve azok tengeri vagy belvízi szállítók részére történő bérbeadásával foglalkoznak).

SZLOVÉNIA

Morska pristanišča v državni ali delni lasti države, ko opravljajo gospodarsko javno službo, skladno s Pomorskim zakonikom (Uradni list RS, 26/01).

SZLOVÁKIA

A közbeszerzésről szóló, 263/1999. Z. z. módosított törvény 3§ (2) és (3) bekezdése a beszerző szervezetet olyan jogalanyként határozzák meg, mely belvízi navigációval foglalkozik azáltal, hogy hajózható utakat tart fenn, valamint közkikötőket és vízúti létesítményeket hoz létre és tart fenn (338/2000 számú törvény Z. z.–pl. Prístav Bratislava, Prístav Komárno, Prístav Štúrovo)."

Kelt Brüsszelben/Bernben,

A közbeszerzési vegyes bizottság részéről:

Az elnök Az elnöki tisztet nem betöltő párt küldöttségének vezetője

[1] HL L 114, 2002.4.30., 430. o.

[2] HL L 236, 2003.9.23., 53.o., lásd 86. és az azt követő oldalakat.

[3] Az Európai Parlament és a Tanács 2004/17/EK irányelve (2004. március 31.), a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról, HL L 134, 2004.4.30., 1.o.

[4] HL L 199, 1993.8.9., 84. o.

[5] HL L 114, 2002.4.30., 1.o.

[6] HL L 114, 2002.4.30., 430.o.