[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 12.11.2007

COM(2007) 703 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Az egész életen át tartó tanulás megvalósítása a tudás, a kreativitás és az innováció fejlesztése érdekében A Tanács és a Bizottság 2008. évi közös időközi jelentése az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram megvalósításáról{SEC(2007) 1484}

1. BEVEZETÉS

Az oktatás és a képzés elengedhetetlen a gazdasági és társadalmi változáshoz. A több és jobb munkahely megteremtéséhez szükséges rugalmasság és biztonság attól függ, hogy sikerül-e minden polgár számára biztosítani a lehetőséget a kulcsfontosságú kompetenciák megszerzéséhez és a szaktudás egész életen át tartó frissítéséhez [1] . Az egész életen át tartó tanulás fejleszti a kreativitást, ösztönzi az innovációt, és lehetőséget biztosít a teljes értékű részvételre a gazdasági és a társadalmi életben.

Ezért az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogramban maga a Tanács is ambiciózus célokat tűzött ki. Ezek segítenek a munkahelyteremtésre és a gazdasági növekedésre vonatkozó lisszaboni iránymutatások elérésében. Ezeket a célokat csak tartós és hosszú távú munkával lehet elérni. A fejlődés szükségszerűen egyenetlen lesz. A cél a már elért eredmények áttekintése és az erőfeszítések olyan nagyobb nehézséget okozó területekre irányítása, amelyekről a Tanács és a Bizottság kétévente közös jelentést készít.

Ez a 3. közös jelentéshez kapcsolódó közlemény [2] az oktatási és képzési reformok területén elért jelentős előrehaladásra és a kihívásokra fordítja a figyelmet. Az alábbi területeken akad különösen sok tennivaló:

- Készségfejlesztés. Az alacsony képzettségű embereket a gazdasági és társadalmi kirekesztés fenyegeti. A korai iskolaelhagyás tartósan magas szintje, az idősebb munkavállalók és a képzetlenek alacsony arányú részvétele az egész életen át tartó tanulásban, a bevándorlók hiányos szaktudása a legtöbb országban aggodalomra ad okot. Továbbá a tudásalapú gazdaságban a munkaerőpiacok a jövőben a csökkenő számú munkavállalótól egyre magasabb szintű szaktudást követelnek. Az alacsony képzettség egyre nagyobb nehézséget okoz;

- Az egész életen át tartó tanulásra irányuló stratégiák. Az egységes és átfogó stratégiák meghatározásában a legtöbb országnak sikerült előrelépnie. Ilyen keretek között egyértelmű az előrelépés az iskolaelőkészítő oktatás és a képesítési keretrendszerek területén, valamint a nem kötött és kötetlen tanulás validálásában. Ugyanakkor az innovatív tanulási partnerség, valamint a magas minőségű, hatékony és igazságos oktatás és képzés fenntartható finanszírozása [3] több országban még mindig várat magára, és a befektetések növekedésének lanyhulásával ez egyre több helyen így van. A reformok hatékony végrehajtásának biztosítása mindenkinek nagy kihívást jelent;

- A tudásháromszög (oktatás, kutatás és innováció). A tudásháromszögnek kulcsszerepe van a munkahelyteremtés és a gazdasági növekedés elősegítésében. Ezért fontos annyira a reformok felgyorsítása, a kiválóság elősegítése a felsőoktatásban, az egyetemek és az üzleti élet közti kapcsolatban, valamint annak biztosítása, hogy az oktatás és képzés minden ágazata a lehető legnagyobb mértékben vegyen részt a kreativitás és innováció népszerűsítésében.

2. SZÁMOS TERÜLETEN TÖRTÉNT MÁR ELőRELÉPÉS

Európának számos területen sikerült előrelépnie. Ez nem jelenti azt, hogy a haladás mindenhol egyenletes, és nincs már mit tenni. A reform ütemének fenntartása továbbra is nagy kihívást jelent. A következő területeken azonban a legtöbb országnak sikerült reformokat végrehajtania, vagy azok éppen a megvalósítás fázisában vannak.

2.1. Az egész életen át tartó tanuláshoz kapcsolódó stratégiák és képzési rendszerek

Az országos politikai prioritásokat és a különböző szektorok egymáshoz való viszonyát kijelölő, az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó explicit stratégiát [4] a legtöbb országban már kidolgozták[5].

Ezek legtöbbje az oktatás és szakképzés minden szintjét érintő, az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó átfogó elképzelést tartalmaz. Néhány ország ugyanakkor a formális oktatási és képzési rendszerekre, illetve az egész életen át tartó tanulási folyamat egyes szakaszainak kidolgozására helyezi a hangsúlyt.

Vannak arra utaló jelek, hogy az oktatási és képzési politikák egyre szélesebb körű tudományos alapon nyugszanak[6]. Ez a rendszerek teljes koherenciájához és a források optimális elosztásához szükséges. A rugalmas tanulási útvonalak népszerűsítése és néhány országban a rendszer különböző részei közti átjárhatóság prioritása szintén erősíti a koherenciát.

A képesítési keretrendszerek és a nem kötött és kötetlen tanulás validálása

A legtöbb országban[7] az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének megteremtéséhez kapcsolódó országos képesítési keretrendszereket [8] dolgoznak ki. Ezzel a tanulási eredményekre kerül a hangsúly.

A nem kötött és a kötetlen tanulás validálási rendszerei ha lassabban is, de szintén elkészülnek [9] . A kihívást most az országos képesítési rendszerek kísérleti fázist követő teljes alkalmazása jelenti, beleértve a felsőoktatásba való bejutást.

Portugáliában 2000-ben létrehozták a kompetenciák elismerési, validálási és minősítési központjainak (RVCC) országos hálózatát. Jelenleg csaknem 58 000 felnőtt vesz rész a validálási folyamatban. A központok a speciális képzettségekhez kapcsolódó kompetenciákat értékelik és validálják. A minősítési eljárás egy külső bírálóbizottság általi vizsgálatot, szükség esetén pedig kiegészítő képzést foglal magában.

2.2. Iskolaelőkészítő oktatás

Az iskolaelőkészítő oktatás fontosságát egyre több helyen ismerik fel Európában. Új megközelítések és politikák kidolgozásával ez hozzájárulhat a hatékonyság és igazságosság növeléséhez. A tananyag felülvizsgálata [10] , a tanárok kapacitásának növelése [11] , az iskolaelőkészítő oktatás bizonyos részeinek kötelezővé tétele [12] , a minőségellenőrzés [13] , illetve az iskolaelőkészítő oktatásba több pedagógus bevonásával a befektetések növelése [14] mind ilyen intézkedések.

Kísérleti projekteket és rendszereket már számos országban sikeresen végrehajtottak. A kihívást a kísérleti projekteken túl most azok általános megvalósítása jelenti, elsősorban a szakképzett személyzet megteremtésére irányuló befektetések révén.

2000 és 2005 között az Unió 27 országában a 4 évesek részvétele az oktatási rendszerben mintegy 3 százalékponttal nőtt, és így meghaladta a 85 százalékot. Franciaországban, Belgiumban, Olaszországban és Spanyolországban 2005-ben szinte az összes (99%) 4 éves gyermek részt vett az oktatásban, míg Írországban, Lengyelországban és Finnországban [15] ez az arány nem érte el az 50%-ot.

2.3. Felsőoktatás: egyértelmű szerep a lisszaboni menetrendben

A felsőoktatás modernizációja elengedhetetlen a lisszaboni menetrend végrehajtásához és a tudásháromszög megvalósításához. Az irányítás, a finanszírozás és a vonzerő egyre nagyobb figyelmet kap európai és országos szinten is. Ezek kiegészítik a bolognai reformokat.

Az egyetemi autonómia növelésében kézzelfogható előrelépés tapasztalható. Ez nagyobb pénzügyi autonómiát és új elszámoltathatósági mechanizmusokat is jelent. Az érdekelt felek bevonásának új formáit is tesztelik, főként a felsőoktatási intézmények irányítására vonatkozóan, de a tanmenet kidolgozásával [16] és a tanulási eredmények meghatározásával kapcsolatban is [17] .A felsőoktatási intézmények most dolgozzák ki a döntéshozók és a szélesebb körű nyilvánosság számára az egyetemek modernizálására vonatkozó legjobb gyakorlatok kézikönyvét.

2.4. Oktatás és képzés az uniós politika szélesebb kontextusában

A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó lisszaboni nemzeti reformprogramjuk keretében a tagállamok túlnyomó többsége nagy jelentőséget tulajdonít az oktatásnak, a képzésnek és a készségfejlesztésnek. Ez jelzi, hogy milyen jelentős erőfeszítéseket tesznek a gazdasági növekedésre és munkahelyteremtésre vonatkozó integrált iránymutatások végrehajtása érdekében.

Jelentős haladást sikerült elérni a strukturális alapokhoz kapcsolódó operatív programok és az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram prioritásainak összehangolásában is. Ez többek között a mutatók és referenciaértékek célterületein jut kifejezésre.

Jelentős előrelépést sikerült elérni a reformokat elősegítő európai referenciaeszközök kifejlesztésében is. 2006 és 2007 során az Európai Parlament és a Tanács ajánlásokat fogadott el a kulcskompetenciákról, a mobilitás minőségéről, a felsőoktatási minőségbiztosításról, és hamarosan megszületik a megállapodás az európai képesítési keretrendszerről is.

3. AZOK A TERÜLETEK, AHOL TOVÁBBI ELőRELÉPÉSRE VAN SZÜKSÉG

3.1. Az egész életen át tartó tanulás programjának végrehajtása

A legnagyobb kihívást továbbra is az egész életen át tartó tanulási stratégiák végrehajtása jelenti. Ehhez erős intézményi elkötelezettségre, koordinációra és az összes érdekelt féllel partnerségi együttműködésre van szükség. A tartós erőfeszítés eredményeként a szándékokból eredményes politikai döntések születhetnek. A megnövekedett befektetés és a megfelelő információterjesztés elengedhetetlen. Még mindig sok a teendő.

Az oktatásra fordított közkiadások terén 2000 és 2003 között megfigyelt pozitív fejlemények 2004-ben abbamaradtak.

GDP-arányosan kifejezve 2000 (4,7%) és 2003 (5,2%) között az Unióban nőtt az oktatásra fordított teljes közkiadás, 2004-ben azonban 5,1%-ra esett vissza. Az oktatásra fordított kiadások országonként jelentősen eltérnek egymástól (a GDP 3,3%-a Romániában, míg 8,5%-a Dániában). Az oktatási intézményeknek folyósított magánkiadások 2000 óta GDP-arányosan kis mértékben növekedtek, de 2004-ben ez a folyamat lelassult [18] .

Miközben az uniós referenciaérték-területek az országos célkitűzésekben is megjelennek, még mindig vannak olyan országok, ahol nem határoztak meg ilyen célokat [19] .

3.2. Alapképzettség mindenkinek

A korai iskolaelhagyás , a középiskolai tanulmányok befejezése és a kulcskompetenciák elsajátítása továbbra is kiemelten problémás területnek számítanak. 2000 óta történt bizonyos mértékű előreheladás, de mindez elégtelen ahhoz, hogy 2010-re sikerüljön teljesíteni az uniós referenciaértékeket. 2000 és 2006 között néhány ország teljesítménye még romlott is. 2006-ban több országban még mindig nagyon magas, 20%-ot meghaladó volt az korai iskolaelhagyók aránya.

Európában túl sok fiatal hagyja el az oktatási rendszert anélkül, hogy megszereznék a tudásalapú társadalom életében való részvételhez és a gond nélküli munkábaálláshoz szükséges ismereteket [20] . Ezért a társadalmi kirekesztettség veszélye fenyegeti őket. Ezen kívül gyakorlatilag már életük korai szakaszában kiszorulnak az egész életen át tartó tanulási programból.

Korai iskolaelhagyók: az EU 27 országában minden hatodik 18-24 év közötti fiatal (15,3%) csupán a középiskola alsóbb évfolyamait végzi el, és ezt követően semmilyen oktatási vagy képzési programban nem vesz részt. Gyorsabb előrelépésre van szükség ahhoz, hogy a 10%-os uniós referenciaérték 2010-re megvalósuljon. A középiskolai tanulmányok befejezését illetően lassú, de folyamatos az előrelépés. A középiskolát befejezők aránya az elmúlt években kis mértékben nőtt, de mindez nem elégséges a 2010-es célok eléréséhez (a 22 évesek legalább 85%-a fejezze be középiskolai tanulmányait). A rendelkezésre álló mutatók szerint az olvasási nehézségekkel küzdő tanulók arányát nem sikerült csökkenteni[21]. |

A legtöbb országban a bevándorlók és az etnikai kisebbségek tagjai a referenciaértékek területein rosszabbul teljesítenek [22] . Külön figyelmet igényelnek. Integrációjuk az iskolaelőkészítő oktatásba jobb nyelvtanulási lehetőséget biztosítana, és növelné a sikeres tanulmányok esélyét.

A korai iskolaelhagyás és a társadalmi-gazdasági hátrányok leküzdését célzó kezdeményezéseknek ki kell egészíteniük egymást. A tanterven kívüli tevékenységek (kulturális- vagy sporttevékenységek), a helyi partnerségek, a szülők nagyobb mértékű bevonása, a szülők tanulási igényeinek kielégítése, a tanulók és tanárok iskolai közérzetének javítása mind segítene.

Az idegennyelv-oktatás egyik országos jelentésben sem szerepel kiemelt helyen.

3.3. Tanárképzés

A tanárok és oktatók számára egyre nagyobb kihívást jelentenek az egyre heterogénebb osztályok, valamint az új képességek megszerzésének és az egyéni tanulási igények figyelembe vételének szükségessége. Az iskolai autonómia kiterjesztése további feladatokat jelent.

A közeljövőben számos idősebb tanár helyére kell majd újakat találni. Növelni kell a szakma vonzerejét.

A tanulók teljesítményét semmilyen más iskolán belüli tényező nem befolyásolja úgy, mint a tanárképzés minősége [23] . Ugyanakkor a tanárképzés és továbbképzés jelenlegi rendszere sokszor nem biztosítja a tanároknak a szükséges képzést. Ez különösen igaz a tanárok folyamatos szakmai képzésére és szakmai fejlődésére . A tanárok munkahelyi képzése csak 11 tagállamban kötelező.

3.4. Felsőoktatás: kiválóság, partnerség és finanszírozás

A tagállamok egyre nagyobb figyelmet szentelnek az egyetemek kutatásban és innovációban játszott szerepének megerősítésére, és egyre gyakoribbak a partnerségi kapcsolatok az egyetemek és az üzleti élet szereplői között. Amíg ezek a kapcsolatok az északi országokban és az Egyesült Királyságban a legerősebbek, sok országban továbbra is jelentős tennivaló akad ezen a területen.

A felsőoktatási intézmények kiváló teljesítményét elősegítő intézkedéseknek az oktatásra, a kutatásra és az ismeretátadásra egyaránt összpontosítaniuk kell. A tanításra jelenleg ritkábban fordítanak figyelmet. A javasolt Európai Technológiai Intézet [24] azzal segíti majd elő a változásokat az oktatási- és kutatóintézetekben, hogy az oktatás integrálásának, a kutatásnak és az innovációnak a referenciamintája lesz.

Németországban a szövetségi és tartományi kormányok kiválósági kezdeményezést indítottak, amely 2006–2011 között további 1,9 milliárd eurót biztosít a legmagasabb szintű kutatás elősegítésére a verseny alapján kiválasztott egyetemeken. A kezdeményezés három cselekvési irányvonalat tartalmaz: felsőoktatási intézmények; az egyetemi és az egyetemen kívüli kutatóintézeteket és vállalkozásokat összekötő központok; átfogó stratégiák a vezető kutatóegyetemek számára.

A magánforrásokból is származó befektetések növelése továbbra is kihívást jelent. Adókedvezmények [25] , a köz- és magánszféra partnersége vagy támogatási rendszerek formájában [26] több kormánynak is megvannak az eszközei a magánbefektetések ösztönzésére, és néhányan már bevezették vagy megemelték a tandíjat vagy a regisztrációs díjat [27] is.

Az oktatást és kutatást is beleértve 2004-ben a felsőoktatási intézményekre szánt közkiadások mértéke az EU 27 országában a GDP 1,1%-a volt. Az értékek országonként 0,6% (Málta) és 2,5% (Dánia) között mozogtak. Az összkiadás mértéke ugyanakkor továbbra is messze elmarad az Egyesült Államok szintjétől. Ennek elsősorban az az oka, hogy az Egyesült Államokban több mint hétszer nagyobb a magánfinanszírozás mértéke. Az Egyesült Államokban az egy egyetemi hallgatóra jutó kiadás mértéke több mint kétszerese volt az EU-átlagnak [28] .

Míg az egyetemek autonómiájának és elszámoltathatóságának növelésében sikerült előrelépést elérni, kevés információ áll rendelkezésre arról, az egyetemi alkalmazottak és vezetők milyen támogatást kapnak ahhoz, hogy szembenézzenek ezzel a kihívással.

3.5. Felnőttek részvétele az egész életen át tartó tanulásban

A felnőttek részvételi aránya az egész életen át tartó tanulásban nem nő olyan mértékben, hogy elérje az EU-referenciaértéket. A lakosság képzettségi szintjének növelésére és a munkaerőpiaci rugalmasság és biztonság megteremtéséhez továbbra is nagyobb erőfeszítésekre van szükség.

2005-ig úgy tűnt, hogy sikerül teljesíteni az EU-referenciaértéket (12,5%) [29] . 2006-ban ugyanakkor a 25–64 év közötti európaiak átlagosan 9,6%-a vett részt oktatási vagy képzési programban, amely kis mértékben elmarad a 2005-ös értéktől. Ez az összesítő adat eltakar egy fontos egyenlőtlenséget: a magas iskolai végzettségű felnőttek több mint hatszor nagyobb valószínűséggel vettek részt az egész életen át tartó tanulási programban, mint az alacsony végzettségűek.

Az idősebb és az alacsony végzettségű munkavállalók alacsony szintű részvétele az egész életen át tartó tanulási programokban különösen ott okoz gondot, ahol az egész népességre vonatkozó részvételi adatok egyébként is alacsonyak [30] . Az alacsony képzettségű munkavállalók aránya különösen a bevándorlók körében nagy. A demográfiai és a munkaerőpiaci változásoknak köszönhetően egyre inkább magas szintű képzettséggel rendelkező munkavállalókra lesz szükség, az alacsony képzettségűek számára elérhető lehetőségek pedig beszűkülnek. Ezen csoportok képzésére nagyobb figyelmet kell fordítani.

3.6. A szakoktatás és -képzés vonzereje és jelentősége

Ahhoz, hogy vonzóbb és színvonalasabb legyen a szakoktatás és szakképzés további munkára van szükség. Ez a koppenhágai folyamat egyik kulcsfontosságú prioritása [31] .

Néhány országban már létrehoztak részletes és átfogó minőségbiztosítási rendszereket, [32] míg több helyen még mindig csak a kidolgozásnál tartanak [33] .

Mivel a képzési programokban és képzésekben egyre nagyobb szerepet kapnak a tanulási eredményen alapuló módszerek, a szakoktatás és -képzés a munkaerőpiac számára egyre fontosabb. A szakmai képzés és a munkaalapú tanulás fontosságának újbóli hangsúlyozása ugyancsak pozitívum. Ugyanakkor nem tapasztalható jelentős előrelépés a jövőbeni képzettségi szükségletek előrejelzése terén.

A szakoktatás és -képzés helyenként nem kapcsolódik megfelelően az oktatási rendszer többi részéhez. A szakoktatás és -képzés segíthet az esetleges iskolai lemorzsolódók oktatási rendszerben tartásában, amennyiben előzőleg sikerült megszerezniük azokat a kulcsfontosságú készségeket, amelyek képessé teszik őket a szakoktatásban és szakképzésben való részvételhez. A szakoktatás és -képzés, valamint a magasabb, akár felső szintű oktatás közti átmenetet gátló akadályok megszüntetéséhez további előrelépésre van szükség.

3.7. Transznacionális mobilitás

Az Europass alkalmazásában és használatában látható előrelépés történt [34] . A tanulók transznacionális mobilitását ugyanakkor elsősorban továbbra is az uniós programok biztosítják. A legtöbb nemzeti intézkedés a felsőoktatásra vonatkozik. A szakoktatás és -képzés területén a mobilitást különösen nehéz megvalósítani.

A hallgatói mobilitás a Luxemburgi Egyetemen kötelező. Az összes, BA képzésben résztvevő hallgatónak tanulmányai egy részét külföldön kell végeznie.

4. TOVÁBBI TEENDőK

4.1. Az egész életen át tartó tanulás programjának megvalósítása a hatékonyság és igazságosság megteremtéséhez

A koherenciát és átfogó jelleget tekintve továbbra is jelentős hiányosságok tapasztalhatók az egész életen át tartó tanulási stratégiákban. A kihívást most a megvalósítás jelenti. Sok esetben ez csak épp, hogy elkezdődött. A stratégiák hitelessége azon múlik, hogyan sikerül őket összekapcsolni a politikai intézkedésekkel. Ez attól függ, hogy a hatóságok mennyire képesek a források megfelelő felhasználására. Ezt az befolyásolja, hogy a tanulási partnerségen keresztül a hatóságok mennyire tudják minden szinten mozgósítani a nemzeti intézményeket és az érdekelt feleket.

A tudásalap szélesítése

Az oktatási és szakképzési politikák gazdasági és társadalmi hatására vonatkozó ismereteket meg kell szilárdítani [35] . Az oktatási és képzési politikák és gyakorlatok európai és országos kutatásalapjának kifejlesztésekor a hatékonyságnak és az igazságosságnak fontos szerepet kell játszania.

Az egymástól tanulás és a döntéshozók, valamint az érdekelt felek közötti tapasztalatcsere a know-how fontos forrása, ezért támogatni kell. Folytatni kell az egész életen át tartó tanulási stratégiák fejlesztésének és megvalósításának figyelemmel követését, 2010-ben pedig közös jelentésben kell értékelni az előrelépést.

Fenntartható finanszírozás

A finanszírozás szintje, hatékonysága és fenntarthatósága továbbra is különösen fontos. Több ország új eszközökkel és a magánbefektetések ösztönzésével kísérletezik. Ezek célcsoportjai többek között az egyének, háztartások és munkaadók. ezeket az erőfeszítéseket növelni kell.

A képzettségi szint növelése

A korai oktatásba történő befektetés mind az igazságosság, mind a hatékonyság szempontjából maximálisan megtérül [36] . A kulcskompetenciák korai elsajátítása hatékony módszer a későbbi tanulás alapjának megteremtéséhez, az egyenlőbb tanulási eredmények és átfogó készségszintek eléréséhez. Így könnyebb lesz a beilleszkedés a munkaerőpiacra is, és biztosítható, hogy a jelentkezők rendelkeznek a szükséges készségekkel.

A szakoktatás és -képzés imázsát ugyanakkor javítani kell, meg kell erősíteni státuszát, és növelni kell vonzerejét. A szakoktatás és -képzés kezdeti szakaszába történő belépés, valamint a mobilitás és az oktatási rendszerbe való visszatérés megkönnyítése érdekében rugalmas és moduláris struktúrákat kell kidolgozni. Az integrált, egész életen át irányt adó rendszernek minden állampolgár számára elérhetőnek kell lennie.

A társadalmi-gazdasági hátrányok leküzdése

Az oktatás és képzés hozzájárulhat a társadalmi-gazdasági hátrányok leküzdéséhez is. Az is előfordulhat azonban, hogy éppenséggel fenntartja azokat. Az oktatásban és szakképzésben tapasztalható egyenlőtlenségért nagy árat kell fizetni. Ez sokszor nem mutatkozik meg nyíltan, ugyanakkor ez nem jelenti azt, hogy nem létezne. Az egyenlő hozzáférés, részvétel, bánásmód és eredmények ezért továbbra is prioritást kell, hogy élvezzenek.

A bevándorlókban rejlő lehetőségek kihasználása

A bevándorlás következtében egyre változatosabb az osztályok összetétele, ugyanakkor különös igények és problémák is felmerülnek. A bevándorlók teljesítménye, részvétele és a körükben végzettek aránya általában elmarad az átlagtól. Habár a társadalmi-gazdasági háttér és a nem megfelelő nyelvismeret bizonyos mértékben magyarázatot nyújt erre, bizonyíték van arra, hogy maguk az oktatási és képzési szabályozások és rendszerek is hozzájárulnak a problémához. [37] . A helyzet alakulására ezért különös figyelmet kell szentelni.

Magas színvonalú tanítás

A tanároknak jobb szakmai felkészítésre és folyamatos továbbképzésre van szükségük. Mindez eredményesebb oktatáshoz és szakképzéshez vezet. Szintén nagyon fonrtos a tanárok bevonása az innovációba és a reformfolyamatba. A Bizottság megállapította, hogy milyen kihívásokkal kell szembenézni [38] . Az iskolákról továbbá nyilvános konzultáció is zajlik [39] . A munkaprogram megfelelő keretet biztosít a feladatok megoldásához.

4.2. Innováció és kreativitás: az oktatás mint a tudásháromszög kulcseleme

Az oktatás a tudásháromszög lényeges eleme, és fontos szerepe van a munkahelyteremtésben és a gazdasági növekedés elősegítésében is. A tudásháromszög központjában az egyetemek állnak. Az oktatásra, kutatásra és ismeretátadásra összpontosító kiválósági központok kulcsfontosságúak. A felsőoktatás és az üzleti élet együttműködésének megteremtéséért sokkal többet kell még tenni.

A kutatás és innováció a társadalom részéről megfelelő képzettségi hátteret igényel. A kiválóság, a kreativitás és a tanulás megtanulásának készségét az oktatás és képzés minden rendszerében és szintjén fejleszteni kell. Az oktatási intézmények , valamint a szakoktatás és -képzés nagy mértékben ösztönözhetik az innovációt. A magas színvonalú szakoktatás és -képzés elősegítheti a munkahelyi innovációt.

4.3. Jobb irányítás: az „Oktatás és képzés 2010” eredményeinek lehető legjobb felhasználása

A munkaprogram európai és országos szinten is eredményes. Az európai referenciaeszközök kidolgozása, az egyetemi csoportok munkája és az egymástól tanulás információkkal látja el és támogatja az egyes országok reformjait. Az oktatáshoz és képzéshez kapcsolódó kihívások és a humán erőforrás fejlesztése kiemelt helyet foglal el a legtöbb tagállam lisszaboni nemzeti reformprogramjában.

Tovább kell erősíteni az oktatásban és a szakképzésben a nyílt koordinációs módszer hatékonyságát, befolyását és segítségével a szükséges politikák meghatározását. Mind országos, mind európai szinten a következő területek érdemelnek különös figyelmet:

- közös oktatási és képzési politika, amely figyelembe veszi az egész életen át tartó tanulás programját, és a rendszer minden területén meghatározza a stratégiai prioritásokat,

- az egymáshoz kapcsolódó politikai területek (pl. innovációs politika, foglalkoztatási-, és szociális politika, vállalkozáspolitika, kutatás és strukturális finanszírozás) közti kapcsolat erősítése,

- a felsőoktatás, a szakoktatás és -képzés és a felnőttoktatás területén elért politikai fejlődés integrálása a munkaprogram egészébe,

- erős kapcsolat megteremtése a lisszaboni integrált irányvonalak és az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram kidolgozása és végrehajtása között,

- a fejlődés közös figyelemmel kísérése minden országban, az egymástól tanulástól a szakértői értékelésig,

- annak biztosítása, hogy az egymástól tanulás folyamatának eredményei eljutnak a döntéshozókhoz és a miniszterekhez,

- a civil társadalom nagyobb mértékű bevonása,

- a mutatók és referenciaértékek továbbfejlesztése a 2007. májusi tanácsi határozattal összhangban,

- a közösségi pénzügyi alapok és programok lehető leghatékonyabb kihasználása, különös tekintettel az egész életen át tartó tanulás 2007–2013. évi programtervére és az EU kohéziós politikai eszközeire.

Annak érdekében, hogy az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogramban meghatározott prioritások teljes mértékben megjelenjenek a nemzeti döntéshozatal során, a 2006. évi közös jelentésben meghatározott különleges intézkedéseket is követni kell.

Az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram és az egész életen át tartó tanulási stratégiák végrehajtásához szükséges mechanizmusokat is meg kell teremteni. A nagy horderejű társadalmi-gazdasági politikai döntésekért felelő döntéshozókkal szoros együttműködésre van szükség, különös tekintettel a lisszaboni reformokra és a társadalmi integrációra vonatkozó nemzeti stratégiákra.

Tovább kell fejleszteni a nemzeti célkitűzéseket és mutatókat. Az európai célkitűzéseket és referenciaértékeket is figyelembe kell venni. A politikáknak és a gyakorlatoknak a tudáson és az értékelésen kell alapulniuk. Az európai szinten született közös elvek, iránymutatások és ajánlások jó viszonyítási pontként szolgálnak a nemzeti reformok megtervezéséhez.

4.4. Felkészülés a 2010 utáni időszakra

Az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram a tagállamok oktatási és képzési reformjaihoz gyakorlati segítséget nyújt. A program 2002-es indulása óta jelentős haladást sikerült elérni. Ugyanakkor időbe telik, amíg az oktatási és képzési reformok eredménye látható lesz. A legnagyobb kihívások továbbra is fennmaradnak, és közben újak is születnek. Ezt a munkát, beleértve a bolognai és a koppenhágai folyamat keretében történő együttműködést, folytatni kell, 2010 után pedig meg kell erősíteni. A munkaprogram 2010 utánra vonatkozó fő prioritásairól már most el kell kezdeni gondolkodni. Mivel az oktatás és képzés a munkahelyteremtési és gazdasági növekedési stratégiában kiemelt helyet kap, szorosan össze kell kapcsolni őket a lisszaboni folyamat továbbfejlesztésével.

1. MELLÉKLET

Az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó explicit stratégiák megvalósítása, a képzési keretrendszerek, a nem kötött és kötetlen tanulási módok validálása és az országos célkitűzések a referenciaérték-területeken a különböző országokban. I = működő stratégia, keretrendszer, validálási rendszer vagy országos célkitűzések K= stratégia, keretrendszer vagy validálási rendszer kidolgozás alatt N = nincs keretrendszer nélkül, validálási rendszer vagy országos cél P = léteznek az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó politikák, de nincs nyilvánvaló stratégia |

Országok | Az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó explicit stratégia | Országos képesítési keretrendszer | A nem kötött és kötetlen tanulás validálási rendszere | Országos célok az összes, vagy némelyik uniós referenciaérték-területen |

AT | I | K | K | N |

Be (Vallónia) | I | K | K | I |

Be (Flandria) | I | K | I | I |

BG | K | K | N | N |

CY | K | N | N | N |

CZ | I | K | K | N |

DE | I | K | N | N |

DK | I | K | I | I |

EE | I | K | N | I |

EL | I | N | N | I |

ES | I | K | K | I |

FI | I | K | I | I |

FR | P | I | I | I |

HR | I | K | N | I |

HU | I | K | N | I |

IE | K | I | I | I |

IS | P | N | K | N |

IT | P | K | K | N |

LI | P | N | N | N |

LT | I | K | K | I |

LU | P | K | K | N |

LV | I | K | N | I |

MT | K | I | N | I |

NL | P | K | I | I |

NO | I | N | I | N |

PL | K | N | K | I |

PT | P | K | I | I |

RO | K | N | K | I |

SE | I | N | K | N |

SI | K | K | I | I |

SK | I | K | K | I |

TR | K | K | N | N |

UK | I | I | K | I |

ANNEX 2

(STATISTICAL ANNEX)

PROGRESS AGAINST THE FIVE REFERENCE LEVELS OF AVERAGE EUROPEAN PERFORMANCE ( BENCHMARKS ) AND OTHER KEY INDICATORS IN EDUCATION AND TRAINING

Based on Commission Staff Working Document

Progress towards the Lisbon Objectives in Education and Training – Indicators and Benchmarks SEC (2007) 1284

Country Codes

EU | European Union | PT | Portugal |

BE | Belgium | RO | Romania |

BG | Bulgaria | SI | Slovenia |

CZ | Czech Republic | SK | Slovakia |

DK | Denmark | FI | Finland |

DE | Germany | SE | Sweden |

EE | Estonia | UK | United Kingdom |

EL | Greece |

ES | Spain | EEA | European Economic Area |

FR | France | IS | Iceland |

IE | Ireland | LI | Liechtenstein |

IT | Italy | NO | Norway |

CY | Cyprus |

LV | Latvia | Candidate Countries |

LT | Lithuania | HR | Croatia |

LU | Luxembourg | TR | Turkey |

HU | Hungary |

MT | Malta | Others |

NL | Netherlands | JP | Japan |

AT | Austria | US/USA | United States of America |

PL | Poland |

OVERVIEW ON PROGRESS IN THE FIVE BENCHMARK AREAS

[pic]

Key results:

* As regards the number of maths, science and technology (MST) graduates the benchmark will be over-achieved; the progress required has already been made in 2000-2003.

* There is some progress in lifelong learning participation. However, much of it is a result of changes in survey methodology in several Member States, which led to higher nominal participation rates and thus overstate overall progress.

* There is constant improvement as regards early school leavers, but faster progress is needed in order to achieve the benchmark.

* As regards upper secondary completion there has been only little progress.

* Results for low achievers in reading have not improved (but this is based only on two reference years).

Methodological remarks : The starting point in the year 2000 is set in the graph as zero and the 2010 benchmark as 100. The results achieved in each year are thus measured against the 2010 benchmark. A diagonal line shows the progress required, i.e. each year an additional 10% of progress would have to be achieved to reach the benchmark. If a line stays below this diagonal line, progress is not sufficient. As regards participation in lifelong learning, there have been many breaks in time series: some countries have revised their data collection methods between 2002 and 2003. The application of the new methods led to higher results from 2003, and thus progress is overstated between 2002 and 2003. The line 2002-2003 on lifelong learning participation is therefore dotted. For low achievers in reading (data from PISA survey) there are only results for 16 EU countries and for two years. Data from the 2006 PISA survey will become available in December 2007.

OVERVIEW ON PROGRESS IN THE FIVE BENCHMARK AREAS

Overview on the 3 school level benchmarks

Situation (latest year available) and progress achieved since 2000 | Low achievers in reading (15 years old, %) | Early school leavers (18-24, %) | Upper secondary attainment (20-24, %) |

Reference year | 2003 | 2006 | 2006 |

EU average | 19.8 | 15.3 | 77.8 |

Belgium | ++ | 0 | 0 |

Bulgaria | nd | + | ++ |

Czech Republic | - | 0 | 0 |

Denmark | ++ | + | ++ |

Germany | ++ | + | - |

Estonia | nd | + | ++ |

Ireland | 0 | ++ | ++ |

Greece | - | + | ++ |

Spain | - | - | - |

France | - | + | 0 |

Italy | - | ++ | ++ |

Cyprus | nd | ++ | ++ |

Latvia | ++ | + | ++ |

Lithuania | nd | ++ | ++ |

Luxembourg | (++) | - | - |

Hungary | ++ | + | 0 |

Malta | nd | ++ | ++ |

Netherlands | (-) | ++ | ++ |

Austria | - | + | 0 |

Poland | ++ | + | ++ |

Portugal | ++ | + | ++ |

Romania | nd | ++ | + |

Slovenia | nd | (++) | ++ |

Slovakia | - | - |

Finland | ++ | + | - |

Sweden | - | - | + |

United Kingdom | nd | ++ | + |

Croatia | nd | ++ | ++ |

Turkey | ++ | ++ |

Iceland | - | + | ++ |

Norway | - | ++ | - |

Performance today (latest data) Dark/green Above EU average Light/pink Below EU average white No data Compared to 2000 ++ improving more than EU average + improving, but less than EU average 0 less than 1% change - getting worse () results not comparable or unreliable nd No data |

KEY COMPETENCES

Percentage of pupils with reading literacy proficiency level one and lower

(on the PISA reading literacy scale) 2000-2003

[pic]

% with low reading skills | All | Girls | Boys |

Belgium | 19.0 | 17.9 | 13.0 | 22.4 |

Bulgaria | 40.3 | : | : | : |

Czech Republic | 17.5 | 19.4 | 14.9 | 23.5 |

Denmark | 17.9 | 16.5 | 12.7 | 20.5 |

Germany | 22.6 | 22.3 | 16.3 | 28.0 |

Estonia | : | : | : | : |

Ireland | 11.0 | 11.0 | 7.7 | 14.3 |

Greece | 24.4 | 25.2 | 25.2 | 32.6 |

Spain | 16.3 | 21.1 | 21.1 | 27.9 |

France | 15.2 | 17.5 | 17.5 | 23.5 |

Italy | 18.9 | 23.9 | 23.9 | 31.0 |

Cyprus | : | : | : | : |

Latvia | 30.1 | 18.0 | 18.0 | 25.0 |

Lithuania | : | : | : | : |

Luxembourg | (35.1) | 22.7 | 22.7 | 28.6 |

Hungary | 22.7 | 20.5 | 20.5 | 25.6 |

Malta | : | : | : | : |

Netherlands | (9.5) | 11.5 | 11.5 | 14.3 |

Austria | 19.3 | 20.7 | 13.1 | 28.2 |

Poland | 23.2 | 16.8 | 10.2 | 23.4 |

Portugal | 26.3 | 22.0 | 15.1 | 29.4 |

Romania | 41.3 | : | : | : |

Slovenia | : | : | : | : |

Slovakia | : | 24.9 | 18.5 | 31.0 |

Finland | 7.0 | 5.7 | 2.4 | 9.0 |

Sweden | 12.6 | 13.3 | 8.7 | 17.7 |

United Kingdom | 12.8 | : | : | : |

Croatia | : | : | : | : |

Turkey | : | 36.8 | 27.8 | 44.1 |

Iceland | 14.5 | 18.5 | 9.5 | 26.9 |

Liechtenstein | 22.1 | 10.4 | 8.0 | 12.6 |

Norway | 17.5 | 18.2 | 11.3 | 24.8 |

Japan | 10.1 | 19.0 | 15.1 | 23.2 |

United States | 17.9 | 19.4 | 14.4 | 24.3 |

Source: OECD (PISA) |

In 2000 the share of low performing 15-year olds in reading was 19.4% (data available for 16 Member States only). According to the benchmark this proportion should decrease by one fifth by 2010 (and thus reach 15.5%). While the share has decreased in some Member States (notably Latvia and Poland), no progress on this objective has been achieved at EU level since 2000 (2003: 19.8%). However, there are currently only two data points and the latest data refer to 2003 (data from the 2006 PISA survey round will become available in December 2007).

Additional notes:

EU figure: weighted average based on number of pupils enrolled and data for 16 countries (NL and LU not representative in 2000, hence their results have been put in brackets, UK not representative in 2003; SK did not participate in 2000).

EARLY SCHOOL LEAVERS

Share of the population aged 18-24 with only lower-secondary education

and not in education or training, 2000-2006

[pic]

Early school leavers, % | All | Females | Males |

Belgium | 12.5 | 12.6 | 10.2 | 14.9 |

Bulgaria | 20.3 | 18.0 | 17.9 | 18.2 |

Czech Republic | 5.5 | 5.5 | 5.4 | 5.7 |

Denmark | 11.6 | 10.9 | 9.1 | 12.8 |

Germany | 14.9 | 13.8 | 13.6 | 13.9 |

Estonia | 14.2 | 13.2 | 10.7 (u) | 19.6 (u) |

Ireland | 14.7 | 12.3 | 9.0 | 15.6 |

Greece | 18.2 | 15.9 | 11.0 | 20.7 |

Spain | 29.1 | 29.9 | 23.8 | 35.8 |

France | 13.3 | 13.1 | 11.2 | 15.1 |

Italy | 25.3 | 20.8 | 17.3 | 24.3 |

Cyprus | 18.5 | 16.0 | 9.2 | 23.5 |

Latvia | 19.5 | 19.0 (p) | 16.1 (p) | 21.6 (p) |

Lithuania | 16.7 | 10.3 | 7.0 (u) | 13.3 (u) |

Luxembourg | 16.8 | 17.4 | 14.0 | 20.9 |

Hungary | 13.8 | 12.4 | 10.7 | 14.0 |

Malta | 54.2 | 41.7 | 38.8 | 44.6 |

Netherlands | 15.5 | 12.9 | 10.7 | 15.1 |

Austria | 10.2 | 9.6 | 9.8 | 9.3 |

Poland | 7.9 | 5.6 | 3.8 | 7.2 |

Portugal | 42.6 | 39.2 (p) | 31.8(p) | 46.4(p) |

Romania | 22.3 | 19.0 | 18.9 | 19.1 |

Slovenia | 7.5 | 5.2 (u) | 3.3(u) | 6.9(u) |

Slovakia | 5.6 | 6.4 | 5.5 | 7.3 |

Finland | 8.9 | 8.3 (p) | 6.4(p) | 10.4(p) |

Sweden | 7.7 | 12.0 | 10.7 | 13.3 |

United Kingdom | 18.4 | 13.0 | 11.4 | 14.6 |

Croatia | 8.3 | 5.3 (u) | 5.3(u) | 5.3 (u) |

Turkey | 58.8 | 50.0 | 42.7 | 56.6 |

Iceland | 29.8 | 26.3 (p) | 22.0(p) | 30.5(p) |

Liechtenstein | : | : | : | : |

Norway | 13.3 | 5.9 | 4.3 | 7.4 |

Source: Eurostat (LFS spring data) (u) Unreliable or uncertain data (p) provisional value |

In 2006 early school leavers in the EU 27 represented about 15% of young people aged 18-24. There has been continuous improvement in recent years in reducing the share, but progress will need to be faster to reach the EU benchmark of 10% in 2010.

However, several Member States, notably the Nordic countries and many of the new Member States, already have shares of less than 10%.

Additional notes :

BG, PL, SI: 2001 instead of 2000 results,

CZ, IE, LV, SK, HR 2002 instead of 2000 results

EE: 2005 instead of 2006 results for females

COMPLETION OF UPPER SECONDARY EDUCATION BY YOUNG PEOPLE

Percentage of the population aged 20-24 having completed

at least upper-secondary education, 2000-2006

[pic]

Upper secondary att. | All | Females | Males |

Belgium | 81.7 | 82.4 | 85.6 | 79.1 |

Bulgaria | 75.2 | 80.5 (p) | 81.1(p) | 80.0 (p) |

Czech Republic | 91.2 | 91.8 | 92.4 | 91.1 |

Denmark | 72.0 | 77.4 | 81.5 | 73.4 |

Germany | 74.7 | 71.6 | 73.5 | 69.8 |

Estonia | 79.0 | 82.0 | 89.8 | 74.1 |

Ireland | 82.6 | 85.4 | 89.1 | 81.8 |

Greece | 79.2 | 81.0 (p) | 86.6(p) | 75.5 (p) |

Spain | 66.0 | 61.6 | 69.0 | 54.6 |

France | 81.6 | 82.1 | 84.3 | 80.0 |

Italy | 69.4 | 75.5 (p) | 79.4(p) | 71.7 (p) |

Cyprus | 79.0 | 83.7 (p) | 90.7(p) | 76.1(p) |

Latvia | 76.5 | 81.0 | 86.2 | 75.9 |

Lithuania | 78.9 | 88.2 | 91.2 | 85.3 |

Luxembourg | 77.5 | 69.3 | 74.5 | 64.0 |

Hungary | 83.5 | 82.9 | 84.7 | 81.2 |

Malta | 40.9 | 50.4 (p) | 52.8(p) | 48.1 (p) |

Netherlands | 71.9 | 74.7 | 79.6 | 69.9 |

Austria | 85.1 | 85.8 | 86.7 | 84.9 |

Poland | 88.8 | 91.7 | 93.8 | 89.6 |

Portugal | 43.2 | 49.6 | 58.6 | 40.8 |

Romania | 76.1 | 77.2 (p) | 77.8(p) | 76.6 (p) |

Slovenia | 88.0 | 89.4 | 91.4 | 87.7 |

Slovakia | 94.8 | 91.5 | 91.7 | 91.2 |

Finland | 87.7 | 84.7 (p) | 87.0(p) | 82.3 (p) |

Sweden | 85.2 | 86.5 | 88.6 | 84.5 |

United Kingdom | 76.6 | 78.8 | 80.3 | 77.3 |

Croatia | 90.6 | 93.8 | 94.9 | 92.8 |

Turkey | 38.6 | 44.7 | 51.7 | 38.9 |

Iceland | 46.1 | 50.8(p) | 57.7(p) | 44.5 (p) |

Liechtenstein | : | : | : | : |

Norway | 95.0 | 93.3 (p) | 95.4 (p) | 91.2 (p) |

Source: Eurostat (LFS) (p) provisional value HR: 2002 instead of 2002, 2005 instead of 2006 |

The share of young people (aged 20-24) who have completed upper-secondary education has only slightly improved since 2000. There was thus little progress in achieving the benchmark of raising this share to at least 85% by 2010. However, some countries with a relatively low share, notably Portugal and Malta, have made considerable progress in the recent past. It should also be noted that many of the new Member States already perform above the benchmark set for 2010 and that four of them, the Czech Republic, Poland, Slovenia and Slovakia, and in addition Norway and Croatia, already have shares of 90% and above.

Additional notes :

CY: Pupils usually living in the country but studying abroad are not yet covered by the survey. Hence results for CY are understated.

Since the 5 December 2005 release, Eurostat has been applying a refined definition of the “upper secondary” educational attainment level in order to improve the comparability of results in the EU. For the 1998 data onwards ISCED level 3c programmes shorter than two years no longer fall under the “upper secondary” level but come under “lower secondary”. This change implies revision of the results in DK (from 2001), ES, CY and IS. However, the definition cannot yet be implemented in EL, IE and AT, where all ISCED 3c levels are still included.

GRADUATES IN MATHEMATICS, SCIENCE AND TECHNOLOGY (MST)

Growth of tertiary graduates from mathematics, science and technology fields in %,

Average annual growth rate 2000-2005

[pic]

Graduates per 1000 aged 20-29 | Average Growth per year | Share of female graduates, % |

2005 | 2000-05 | 2000 | 2005 |

EU-27 | 13.1 | 4.7 | 30.8 | 31.2 |

Belgium | 10.9 | 1.8 | 25.0 | 27.3 |

Bulgaria | 8.6 | 3.8 | 45.6 | 41.1 |

Czech Rep. | 8.2 | 7.1 | 27.0 | 27.4 |

Denmark | 14.7 | 2.1 | 28.5 | 33.9 |

Germany | 9.7 | 3.1 | 21.6 | 24.4 |

Estonia | 12.1 | : | 35.4 | 43.5 |

Ireland | 24.5 | 3.0 | 37.9 | 30.5 |

Greece | 10.1 | : | : | 40.9 |

Spain | 11.8 | 3.8 | 31.5 | 29.6 |

France | 22.5 | 3.0 | 30.8 | 28.4 |

Italy | 13.3 | 11.3 | 36.6 | 37.1 |

Cyprus | 3.6 | 4.7 | 31.0 | 38.1 |

Latvia | 9.8 | 6.2 | 31.4 | 32.8 |

Lithuania | 18.9 | 6.6 | 35.9 | 35.2 |

Luxembourg | : | : | : | : |

Hungary | 5.1 | 1.8 | 22.6 | 30.0 |

Malta | 3.4 | 2.1 | 26.3 | 30.1 |

Netherlands | 8.6 | 6.3 | 17.6 | 20.3 |

Austria | 9.8 | 6.1 | 19.9 | 23.3 |

Poland | 11.1 | 12.1 | 35.9 | 36.6 |

Portugal | 12.0 | 13.1 | 41.9 | 39.9 |

Romania | 10.3 | 6.7 | 35.1 | 40.0 |

Slovenia | 9.8 | 2.0 | 22.8 | 26.2 |

Slovakia | 10.2 | 14.7 | 30.1 | 35.3 |

Finland | 17.7 | 3.1 | 27.3 | 29.7 |

Sweden | 14.4 | 5.1 | 32.1 | 33.8 |

United King. | 18.4 | -0.1 | 32.1 | 30.8 |

Croatia | 5.7 | 1.5 | : | 32.7 |

Turkey | 5.7 | 6.0 | 31.1 | 28.5 |

Iceland | 10.1 | 4.1 | 37.9 | 37.2 |

Liechtenst. | 12.7 | : | : | 28.6 |

Norway | 9.0 | 1.0 | 26.8 | 26.0 |

Japan | 13.7 | -1.1 | 12.9 | 14.7 |

USA | 10.6 | 3.1 | 31.8 | 31.1 |

Source: Eurostat (UOE) and calculations based on Eurostat data |

The number of mathematics, science and technology (MST) graduates in EU 27 has increased since 2000 by over 170,000 or by more about 25%. The EU has thus already achieved the benchmark of increasing the number of MST graduates by 15% by 2010. More limited progress has been achieved as regards the second goal of reducing the gender imbalance. The share of female MST graduates has increased from 30.8% in 2000 to 31.2% in 2005. While Slovakia, Portugal and Poland showed the strongest annual growth in the number of MST graduates (> 12%), Bulgaria, Estonia, Greece and Romania perform best as regards gender balance.

Additional notes :

For countries with breaks in series growth rates were calculated for years without breaks. PL: Growth based on 2001-2005, RO: growth based on 2000-2002 and 2003-2005. HR: growth 2003-2005, SE: growth 2000-2003, HU: growth 2000-2003

BE: Data for the Flemish community exclude second qualifications in non-university tertiary education; the data also exclude independent private institutions (although the number is small) and the German-speaking community.

EE: 2000 data exclude Master’s degrees (ISCED level 5A).

IT: 2005 result estimated by the Commission.

CY: Data exclude tertiary students graduating abroad. Over half of the total number of Cypriot tertiary students study abroad. The fields of study available in Cyprus are limited.

LU: Luxembourg has no complete university system, most MST students study and graduate abroad.

AT: 2000: ISCED level 5B refers to the previous year. HU: 2004: Changes in data collection on graduates by fields led to breaks in the time series.

PL: Data for 2000 exclude advanced research programmes (ISCED level 6).

RO: 2000-2002 data exclude second qualifications and advanced research programmes (ISCED level 6). There is therefore a break in the series in 2003

SE: 2004: Changes in data collection on graduates by fields led to breaks in the time series.

UK: National data used for 2000.

LI: 2003-2004 data exclude tertiary students graduating abroad.

PARTICIPATION IN LIFELONG LEARNING

Percentage of population aged 25-64 participating in education and training

in the four weeks prior to the survey, 2000-2006

[pic]

LLL participation, % Source: Eurostat | All | Females | Males |

The percentage of the working age population who participated in education and training (in the 4 weeks prior to the survey) amounted to 9.6 % in 2006. Since breaks in time series overstate progress, the real increase was limited. Additional efforts are needed to reach the benchmark of a 12.5% participation rate in 20101.The Nordic countries, the UK, Slovenia and the Netherlands currently show the highest participation rates.

1Data used for assessing the benchmark refer to a 4-week period of participation (LFS 2004). If a longer period were used, rates would be higher. Eurostat data from the LFS ad hoc module on lifelong learning carried out in 2003 (referring to a 12-month period) show a participation rate of 42% (4.4% in formal education; 16.5% in non-formal learning and nearly one European out of three declared having taken some form of informal learning).

Additional notes :

Due to introduction of harmonised concepts and definitions in the survey, breaks in time series were noted in several countries for different years (between 2000 and 2006)

BG, PL, SI: 2001 instead of 2000

CZ, IE, LV, SK, HR: 2002 instead of 2000

SE, HR, IS: 2005 instead of 2006

PARTICIPATION IN PRE-PRIMARY EDUCATION

Participation rates of 4-year-olds in education, 2000-2005

[pic]

Participation in % of 4 y olds | 2000 | 2004 | 2005 |

EU-27 | 82.8 | 84.6 | 85.7 |

Belgium | 99.2 | 99.9 | 100 |

Bulgaria | 67.0 | 72.6 | 73.2 |

Czech Republic | 81.0 | 91.2 | 91.4 |

Denmark | 90.6 | 93.4 | 93.5 |

Germany | 81.4 | 84.3 | 84.6 |

Estonia | 78.2 | 83.9 | 84.2 |

Ireland | 51.1 | 46.6 | 45.4 |

Greece | 53.9 | 57.2 | 57.8 |

Spain | 99.0 | 100 | 99.3 |

France | 100 | 100 | 100 |

Italy | 100 | 100 | 100 |

Cyprus | 55.7 | 61.2 | 61.4 |

Latvia | 60.6 | 69.1 | 72.2 |

Lithuania | 51.0 | 54.5 | 56.8 |

Luxembourg | 94.9 | 83.5 | 96.3 |

Hungary | 89.5 | 92.3 | 90.7 |

Malta | 100 | 97.5 | 94.4 |

Netherlands | 99.5 | 74.0 | 73.4 |

Austria | 79.5 | 82.1 | 82.5 |

Poland | 33.3 | 35.7 | 38.1 |

Portugal | 72.3 | 79.9 | 84.0 |

Romania | 60.3 | 75.2 | 76.2 |

Slovenia | 67.7 | 77.8 | 75.9 |

Slovakia | : | 71.7 | 74.0 |

Finland | 41.9 | 46.1 | 46.7 |

Sweden | 72.8 | 87.7 | 88.9 |

United Kingdom | 100 | 92.9 | 91.8 |

Croatia | : | 42.4 | 44.7 |

Turkey | : | 3.4 | 5.0 |

Iceland | 90.9 | 95.1 | 95.3 |

Liechtenstein | : | 52.2 | 50.6 |

Norway | 78.1 | 86.9 | 88.9 |

Japan | 94.9 | 95.2 | 94.7 |

USA | 61.7 | 64.1 | 65.3 |

Source: Eurostat (UOE) |

Between 2000 and 2005 participation of 4 year olds in education (mostly in pre-primary, in some countries already in primary) increased in EU 27 by about 3 percentage points to reach over 85 %. In 2005 in France, Belgium, Italy and Spain nearly all 4-year olds (over 99%) participated in education, while participation rates were below 50% in Ireland, Poland and Finland.

Additional notes:

Data include participation in both pre-primary and primary education.

BE: Data exclude independent private institutions, but these are attended by only a very limited number of children. Data from the German-speaking community are missing.

IE: There is no official provision of ISCED level 0 education. Many children attend some form of ISCED level 0 education, but for the most part data are missing.

NL: In 2002 the reference date for collecting these data was changed from 31 December to 1 October.

EDUCATIONAL ATTAINMENT OF THE ADULT POPULATION

Adult population ( 25- to 64-year-olds ) with tertiary attainment

[pic]

% of adults (25-64) with tertiary attainment |

2000 | 2006 |

EU-27 | 19.4 | 22.9 |

Belgium | 27.1 | 31.8 |

Bulgaria | 18.4 | 21.9 |

Czech Rep | 11.5 | 13.5 |

Denmark | 25.8 | 34.7 |

Germany | 23.8 | 23.9 |

Estonia | 28.9 | 33.3 |

Ireland | 21.6 | 30.8 |

Greece | 16.9 | 21.5 |

Spain | 22.5 | 29.9 |

France | 21.6 | 25.5p |

Italy | 9.6 | 12.9 |

Cyprus | 25.1 | 30.5 |

Latvia | 18.0 | 21.1 |

Lithuania | 22.4 | 26.8 |

Luxembourg | 18.3 | 24.0 |

Hungary | 14.0 | 17.7 |

Malta | 5.4 | 12.0 |

Netherlands | 24.1 | 39.5 |

Austria | 14.2 | 17.6 |

Poland | 11.4 | 17.9 |

Portugal | 9.0 | 13.5 |

Romania | 9.2 | 11.7 |

Slovenia | 15.7 | 21.4 |

Slovakia | 10.2 | 14.5 |

Finland | 32.6 | 35.1 |

Sweden | 29.7 | 30.5 |

UK | 28.1 | 30.7 |

Croatia | 15.4 | 16.3 |

Iceland | 23.7 | 29.5 |

Norway | 31.6 | 33.6 |

Source: Eurostat (LFS) |

In 2006 23% of the working age population of the EU had attained tertiary education, an increase of more than 3 percentage point compared to 2000. Finland, Denmark and Estonia were the countries with the highest share of population with tertiary attainment, while some Member States still had shares of less than 15%. However, in some of these countries tertiary enrolment has expanded considerably in the recent past.

Additional notes

Tertiary includes ISCED levels 5 and 6.

LT: 2001 results instead of 2000

HR: 2002 results instead of 2000

INVESTMENT IN HUMAN RESOURCES

Total public expenditure on education as a percentage of GDP, 2000-2004

[pic]

Education spen-ding, % of GDP | Public | Private |

2000 | 2003 | 2004 | 2004 |

EU-27 | 4.68 | 5.17 | 5.09 | 0.64 |

Belgium | : | 6.06 | 5.99 | 0.34 |

Bulgaria | 4.19 | 4.24 | 4.57 | 0.65 |

Czech Republic | 4.04 | 4.51 | 4.42 | 0.61 |

Denmark | 8.28 | 8.33 | 8.47 | 0.32 |

Germany | 4.45 | 4.71 | 4.60 | 0.91 |

Estonia | 5.57 | 5.43 | 5.09 | : |

Ireland | 4.29 | 4.41 | 4.75 | 0.32 |

Greece | 3.71 | 3.94 | 4.22 | 0.20 |

Spain | 4.28 | 4.28 | 4.25 | 0.61 |

France | 5.83 | 5.88 | 5.81 | 0.54 |

Italy | 4.47 | 4.74 | 4.59 | 0.46 |

Cyprus | 5.44 | 7.30 | 6.71 | 1.17 |

Latvia | 5.64 | 5.32 | 5.08 | 0.82 |

Lithuania | 5.63 | 5.18 | 5.20 | 0.48 |

Luxembourg | : | 3.80 | 3.93 | : |

Hungary | 4.50 | 5.85 | 5.43 | 0.52 |

Malta | 4.52 | 4.78 | 4.99 | 0.46 |

Netherlands | 4.86 | 5.12 | 5.18 | 0.50 |

Austria | 5.66 | 5.50 | 5.45 | 0.39 |

Poland | 4.87 | 5.62 | 5.41 | 0.59 |

Portugal | 5.42 | 5.61 | 5.31 | 0.13 |

Romania | 2.88 | 3.44 | 3.29 | : |

Slovenia | : | 6.02 | 5.96 | 0.86 |

Slovakia | 4.15 | 4.34 | 4.21 | 0.76 |

Finland | 6.08 | 6.41 | 6.43 | 0.13 |

Sweden | 7.31 | 7.47 | 7.35 | 0.20 |

United Kingdom | 4.64 | 5.38 | 5.29 | 0.95 |

Croatia | : | 4.53 | 4.50 | : |

Turkey | 3.48 | 3.74 | : | : |

Iceland | 5.93 | 7.81 | 7.59 | 0.75 |

Norway | 6.81 | 7.62 | 7.58 | 0.05 |

Japan | 3.82 | 3.70 | 3.65 | 1.23 |

United States | 4.94 | 5.43 | 5.12 | 2.37 |

Source: Eurostat (UOE). EU level results represent Commission estimates. 2000 result estimate by DG Education and Culture. |

Between 2000 and 2003, public spending on education as a percentage of GDP increased considerably in EU Member States. However, in 2004, the upward trend stopped and there was a slight decline compared to the year before. However, as a result of GDP growth in absolute terms public education spending still increased. The available data show strong differences in spending levels between countries.

Additional notes:

Data covers formal education including formal adult education

'Private' refers to expenditure on educational institutions from private sources

DK: Expenditure on post-secondary non-tertiary levels of education not available.

EL, LU, PT: Imputed retirement expenditure not available.

CY: Including financial aid to students studying abroad.

PL, SK, NO: Including child care expenditure at pre-primary level.

FR: Without French Overseas Departments.

HR: Expenditure on educational institutions from public sources.

LU: Expenditure at tertiary level not included.

PT: Expenditure at local level of government not included.

UK, JP, US: Adjustment of GDP to the financial year, which differs from the calendar year.

TR, IS: Expenditure at pre-primary level not included.

TR: Expenditure at regional and local levels of government not included.

US: Expenditure on educational institutions from public sources

[1]A Bizottság közleménye: „A rugalmas biztonság közös elveinek kidolgozása felé: több és jobb munkahely a rugalmasságon és biztonságon keresztül” COM (2007) 359.

[2]A jelentés elsősorban az országos jelentések elemzésén, valamint a bizonyos mutatókkal és referenciaértékekkel mért teljesítményre alapszik. Lásd a 2. mellékletet és SEC (2007) 1284 „Előrelépés a lisszaboni célok megvalósításában az oktatás és képzés terén. 2007. évi mutatók és referenciaértékek” dokumentumot. A jelentés felhasználja az oktatásra és képzésre vonatkozó nyílt koordinációs módszer eredményeit, különösen az uniós referenciaeszközöket és a tagállami reformokat elősegítő egymástól tanulást, valamint a koppenhágai és bolognai folyamat keretében megvalósulóhoz hasonló csereprogramokat. Az 1. közös jelentést lásd 6905/04 EDUC 43 tanácsi dokumentumot, 2. jelentést lásd: HL C 79., 2006.4.1., 1.o.

[3] Bizottsági közlemény „Hatékonyság és igazságosság az európai oktatási és képzési rendszerekben” COM (2006) 481.

[4] A Tanács úgy döntött, hogy a tagállamoknak 2006-ig ki kell dolgozniuk az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó koherens, átfogó stratégiákat(az egész életen át tartó tanulásról szóló 2002. júniusi tanácsi határozat, 2004. évi közös jelentés, az Európai Tanács 2005. évi tavasziülése).

[5] Lásd: 1. melléklet

[6] BE (Flandria), DE, EE, EL, HU, UK. BG, CY, ES, IE, TR ezt stratégiájuk feltételeként mutatja be. Lásd továbbá:

SEC (2007) 1098 „Az oktatási és képzési politika és gyakorlat egyre inkább tudásalapúvá tétele”.

[7] Lásd: 1. melléklet

[8] COM (2006) 479.

[9] Lásd: 1. melléklet

[10] DE, DK.

[11] CZ

[12] CY, DK, EL, PL

[13] ES, LT, HR, NO

[14] AT, BE (Flandria), CY, DE, DK, EL, ES, HU, MT, NL, PL, SE, SK, UK, HR, IS, NO

[15] Lásd: 2. melléklet

[16] CY

[17] BG, LU, SE, TR.

[18] Lásd: 2. melléklet

[19] Lásd: 1. melléklet

[20] Bizottsági közlemény „Az oktatásban, a foglalkoztatásban és a társadalomban a fiatalok teljes körű részvételének elősegítéséről”.

COM (2007) 498.

[21] Lásd: 2. melléklet

[22] SEC (2007) 1284., 50, 75. o.

[23] Bizottsági közlemény a tanárképzés minőségének javításáról, COM (2007) 392.

[24] COM (2006) 604 végleges/2

[25] ES, SE, SI, SK, TR.

[26] AT, FR, HU, IE, LU, LV, UK.

[27] AT, DE, IE, NL, SI, UK, HR.

[28] SEC (2007) 1284., 67. o.

[29] A fejlődés üteme nagyjából megfelelő volt, ugyanakkor ez annak is köszönhető, hogy több ország adatsorában is törés volt, amely túlbecsülte a fejlődés ütemét. Lásd: 2. melléklet

[30] SEC (2007) 1284., 81. o.

[31] Tanácsi következtetés a kiemelt európai együttműködés jövőbeni prioritásairól a szakoktatás és képzés területén. A 2006. október 30-i 14474/06. sz. tanácsi dokumentum.

[32] AT, DE, DK, FI, IE, SE, NO.

[33] BG, CZ, ES, LU, MT, SI.

[34] Az Európai Parlament és a Tanács 2241/2004/EK határozata (2004. december 15.), HL L 390., 2004.12.31., 6. o.

[35] Lásd SEC (2007) 1098.

[36] COM(2006) 481, 5. o.

[37] SEC(2007) 1284., 51. o.

[38] Bizottsági közlemény a tanárképzés minőségének javításáról, COM (2007) 392.

[39] SEC (2007) 1009: „A 21. század iskolái”