ÖSSZEFOGLALÓ

I. Az Európai Számvevőszék megvizsgálta, hogy a Bizottság eredményesen kezeli-e a Ciprus északi részén [1] élő ciprusi török közösségnek nyújtott pénzügyi támogatási keretet. A Számvevőszék vizsgálatában kifejezetten arra koncentrált, hogy olyan támogatási programot hozott-e létre a Bizottság, amely a keret célkitűzéseit tükrözi, hogy megfelelően intézkedett-e a végrehajtásról, valamint hogy az egyes programok a kívánt eredményeket érték-e el.

II. Az ellenőrzés a 389/2006/EK tanácsi rendelet 2006. februári elfogadásától a 2011. év harmadik negyedévéig tartó időszakra vonatkozott. Ennek során egy 34 szerződésből álló mintát vizsgáltak, amely szerződések a 2006–2011 közötti támogatási keretre fordított teljes költségvetési előirányzat megközelítőleg egyharmadának (97,5 millió eurónak) feleltek meg.

III. A nehéz politikai körülmények és a zsúfolt ütemterv ellenére a Bizottságnak sikerült olyan programot létrehoznia, amely összhangban volt a rendelet célkitűzéseivel. Emellett arra is volt kapacitása, hogy rövid időn belül programirányítási hivatalt hozzon létre és megfelelő végrehajtási mechanizmusokat vezessen be. A program fő hiányosságai annak voltak betudhatók, hogy a programtámogatási hivatalra nem olyan decentralizált eljárások vonatkoztak, mint az uniós külképviseletekre, illetve hogy néhány kulcsfontosságú munkatárs szerződése csak hároméves időtartamra szólt.

IV. A program keretében számos kedvezményezett kapott támogatást a ciprusi török közösségben, ami máris látható eredményekkel járt. A program legnagyobb szabású, 27,5 millió eurós költségvetésű projektjét, a tengervíz-sótalanító létesítmény tervezett felépítését azonban nem lehet megvalósítani, ami nagymértékben visszaveti az egész programot. Általánosabban véve is: a ciprusi török közösség hatóságainak korlátozott igazgatási és pénzügyi kapacitása, illetve a vonatkozó "jogszabályok" késedelmes elfogadása gyakran kétségessé teszi a programok fenntarthatóságát.

V. A fenti észrevételek alapján a Számvevőszék egy sor ajánlást fogalmaz meg a Bizottság számára. Ezek különböző lehetséges forgatókönyvek, amelyek bekövetkezése az újraegyesítési folyamat alakulásától, illetve a jövőbeli uniós támogatási szinttől függ:

- Amennyiben rövid távon nem rendeződik a politikai helyzet, viszont döntés születik arról, hogy a ciprusi török közösségnek további jelentős pénzügyi keretösszeget kell biztosítani, a Bizottságnak számos intézkedést kell végrehajtania a támogatási program igazgatásának megerősítése érdekében (lásd: 64. bekezdés).

- Ha a Bizottság úgy dönt, hogy nem biztosít további nagy összegű támogatást a programhoz, dolgozzon ki akciótervet a munkacsoport működésének fokozatos leépítésére, illetve megszüntetésére (lásd: 65. bekezdés).

- Ha az előrehaladás világos jelei mutatkoznak az újraegyesítési folyamatban, a Bizottság kellő időben készítsen elő egy olyan programot, amelynek segítségével az újraegyesítést követően az uniós finanszírozást az egész ország javára lehet majd fordítani (lásd: 66. bekezdés).

BEVEZETÉS

HÁTTÉRINFORMÁCIÓK

1. Ciprus 1960-ban vált függetlenné. Görögország, Törökország, az Egyesült Királyság, valamint a ciprusi görög és a ciprusi török közösség képviselői még ugyanebben az évben aláírták a garanciaszerződést, amely Ciprus alkotmányát, területi integritását és függetlenségét volt hivatott szavatolni. Az alkotmány felülvizsgálatát érintő véleménykülönbségek azonban alig három évvel később, 1963-ban politikai válsághoz vezettek, és a közösségek közötti erőszakos esetek számának növekedését eredményezték. Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1964 márciusában hozott 186. számú határozata nyomán megalakult az ENSZ Ciprusi Békefenntartó Erői (UNFICYP) misszió, amely még napjainkban is mintegy 1000 katonával látja el feladatait a térségben.

2. Ciprus de facto kettészakítottsága azzal vette kezdetét, hogy Törökország 1974 júliusában katonai megszállás alá vette a sziget északi részét. Az ezt megelőző években állandósult a konfliktus a görög és a török lakosság között, a Ciprusi Nemzeti Gárda egységei pedig görög tisztek irányításával államcsínyt kíséreltek meg.

3. A török katonai beavatkozást követően az ENSZ Biztonsági Tanácsa kiterjesztette a békefenntartó erők megbízatását, amelybe azóta a fennálló tűzszünet felügyelete mellett a sziget északi és déli része közötti "zöld vonal" mentén található ütközőzóna ellenőrzése is beletartozik. Az 1974-es események következtében a ciprusi görögök és a ciprusi törökök túlnyomórészt elkülönülten, az ütközőzóna két átellenes oldalán élnek. A konfliktusok rendezésére irányuló folyamatos törekvések egyik legnagyobb kerékkötője az ebből a helyzetből adódó számos tulajdonjogi kérdés (lásd: 32. bekezdés).

4. A csak Törökország által elismert "Észak-ciprusi Török Köztársaság" 1983. november 15-én nyilvánította függetlenné önmagát. Az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1983. november 18-i 541. számú határozata szerint az "Észak-ciprusi Török Köztársaság" megalakítására tett kísérlet érvénytelen volt. Az ENSZ az 1960. évi függetlenségi nyilatkozat feltételei mellett ismeri el a Ciprusi Köztársaság szuverenitását.

5. Az Európai Tanács az 1999. decemberi helsinki ülésén úgy határozott, hogy a politikai viszonyok rendezése nem előfeltétele Ciprus uniós csatlakozásának, habár hangsúlyozta, hogy a vitás kérdések rendezése megkönnyítené a csatlakozási folyamatot. 2002. decemberi koppenhágai ülésén az Európai Tanács úgy döntött, hogy Ciprus tagállammá válhat, ugyanakkor ismét kiemelte, hogy előnyben részesítené az egységes Ciprus csatlakozását.

6. A 2004 áprilisában tartott népszavazáson a ciprusi görögök 76%-a elutasította az Annan-tervet, míg a ciprusi török szavazók 65%-a elfogadta azt. A Ciprusi Köztársaság 2004. május 1-jén csatlakozott az Európai Unióhoz, a sziget azonban a gyakorlatban mindmáig megosztott. Noha jogilag a teljes sziget az Európai Unióhoz tartozik, az uniós joganyag alkalmazását felfüggesztették a sziget északi részén, ahol a Ciprusi Köztárság nem gyakorol tényleges ellenőrzést. Emiatt a területet sajátos politikai, jogi és diplomáciai közeg jellemzi.

7. Az ENSZ által támogatott és jelenleg is tartó egyeztetések 2008 szeptemberében indultak újra. Az ENSZ főtitkára, valamint a ciprusi görög és a ciprusi török közösség vezetői megállapodtak abban, hogy immár ötödik alkalommal, 2012 januárjában ismét összeülnek.

UNIÓS PÉNZÜGYI TÁMOGATÁS

8. A 2004-es népszavazást követően a Tanács (Általános Ügyek és Külkapcsolatok – GAERC) a Ciprusi Köztársaság uniós csatlakozása előtt egy héttel felkérte a Bizottságot arra, hogy nyújtson be támogatási programra vonatkozó javaslatot. A Tanács a következtetéseiben a következőkről számolt be:

"A ciprusi török közösség egyértelműen kifejezte azon kívánságát, hogy az Európai Unióban képzeli el a jövőjét. A Tanács elhatározta, hogy véget vet a ciprusi török közösség elszigeteltségének, és Ciprus újraegyesülését a ciprusi török közösség gazdasági fejlődésének támogatásával segíti elő. A Tanács felkérte a Bizottságot, hogy e cél érdekében készítsen átfogó javaslatokat, amelyekben különös hangsúlyt fektet a sziget gazdasági integrációjára, ezenkívül a két közösség közötti és az EU-val meglévő kapcsolat fejlesztésére. [2]"

9. A Bizottság 2004. július 7-én két rendeletből álló csomagra tett javaslatot: az egyik rendeletjavaslat a ciprusi török közösség gazdasági fejlődését ösztönző pénzügyi támogatási keretről rendelkezett, a másik pedig a Ciprussal folytatott "közvetlen kereskedelemre" vonatkozott. Mivel azonban a Tanács nem tudott egyetértésre jutni e csomag elfogadásáról, a két rendeletet külön kellett választani [3].

10. A 258,8 millió EUR eredeti hozzájárulásról rendelkező pénzügyi támogatási keretről szóló tanácsi rendeletet 2006. február 27-én fogadták el [4]. Ezt az összeget az uniós szakpolitikák bevezetésére különítették el a ciprusi török közösség számára arra az esetre, ha Ciprusnak sikerül a csatlakozás előtt rendezni a politikai viszonyokat. 2009 és 2011 között további kisebb, mindösszesen 33,5 millió euró összegű támogatásokról határoztak. A keret célkitűzéseinek megvalósítására szánt pénzügyi elő-irányzat az alábbi Táblázatban van feltüntetve. Az egyes célkitűzésekhez kapcsolódó támogatott programok részletes listája az I. mellékletben található. A 2011. szeptember 30-i állapot szerint a Bizottság a keret teljes szerződéses összegének mintegy 69%-át fizette ki.

TÁBLÁZAT

CÉLKITŰZÉSENKÉNTI PÉNZÜGYI ELŐIRÁNYZAT (A 2011. SZEPTEMBER 30-I ÁLLAPOT SZERINT)

(millió EUR) | Tervezett | Az összes tervezett %-ában | Szerződéses összeg | Kifizetett | Kifizetve – a szerződéses összeg %-ában |

1. célkitűzés Az infrastruktúra fejlesztése és átalakítása | 129,25 | 44,2% | 135,02 | 76,49 | 56,6% |

2. célkitűzés A társadalmi és gazdasági fejlődés ösztönzése | 84,65 | 29,0% | 64,87 | 49,41 | 76,2% |

3. célkitűzés A megbékélés elősegítése, a bizalomépítést támogató intézkedések, a civil társadalom támogatása | 23,50 | 8,0% | 19,90 | 17,61 | 88,5% |

4. célkitűzésA ciprusi török közösség közelítése az Európai Unióhoz | 12,50 | 4,3% | 8,62 | 7,49 | 87,0% |

5. célkitűzés [9999] A ciprusi török közösség felkészítése az uniós joganyag bevezetésére és végrehajtására; le nem kötött technikai segítségnyújtási és programtartalék-keret | 21,35 | 7,3% | 15,69 | 14,15 | 90,2% |

Részösszeg – operatív rész | 271,25 | 92,8 % | 244,10 | 165,15 | 67,7 % |

Összesen | 21,05 | 7,2 % | 15,30 | 13,64 | 89,1 % |

Total | 292,30 | 100,0% | 259,40 | 178,79 | 68,9% |

AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS MÓDSZERE

11. Az ellenőrzés a következő átfogó kérdést vizsgálta:

"Eredményesen kezeli-e a Bizottság a ciprusi török közösségnek nyújtott pénzügyi támogatási keretet?"

A kérdés a következő alkérdésekre bontható:

a) Olyan támogatási programot hozott-e létre a Bizottság, amely a keret célkitűzéseit tükrözi, és megfelelően intézkedett-e annak végrehajtásáról?

b) A program keretében finanszírozott egyes projektek a kívánt eredményeket érik-e el, és valószínűsíthető-e, hogy fenntarthatóak lesznek?

Az ellenőrzés arra a kérdésre nem irányult, hogy a program hozzájárul-e az újraegyesítés politikai célkitűzésének eléréséhez.

12. A Számvevőszék a dokumentációk áttekintése, interjúk és három, 2011-ben lefolytatott helyszíni ellenőrzés keretében gyűjtötte össze az ellenőrzési bizonyítékokat. Az ellenőrzés keretében a Számvevőszék mindenekelőtt a programon keresztül támogatott 24 projekt 9 főbb projektjéből kiválasztott 34 szerződésből álló mintát vizsgálta, amely a keret mind az öt politikai célkitűzését lefedte. Az ellenőrzött szerződések együttesen 97,5 millió EUR támogatásra vonatkoztak, ami a keret teljes költségvetési előirányzata egyharmadának (292,3 millió EUR) felel meg. Az ellenőrzés során vizsgált szerződések teljes listáját a II. melléklet tartalmazza.

ÉSZREVÉTELEK

A BIZOTTSÁG JELENTŐS NEHÉZSÉGEKKEL SZEMBESÜLT A PROGRAM LÉTREHOZÁSA ÉS VÉGREHAJTÁSA SORÁN

13. Az ellenőrzés megvizsgálta, hogy a Bizottság eredményesen irányította-e a program létrehozását. Ennek érdekében elemezte, hogy a Bizottság a keret fő célkitűzései és a ciprusi török közösség igényei alapján egyértelmű, ésszerű és időszerű prioritásokat és intézkedéseket határozott-e meg. Arra is kitért, hogy a program konkrét végrehajtási struktúrái és eljárásai kidolgozása közben a Bizottság figyelembe vette-e a korábbi tapasztalatokat, mérlegelt-e többféle lehetőséget, és hogy biztosította-e a program végrehajtásához szükséges szakértelmet.

AZ INTÉZKEDÉSEK ANNAK ELLENÉRE TÜKRÖZTÉK A PROGRAM CÉLKITŰZÉSEIT, HOGY SZÁMOS ÁGAZAT VOLT ÉRINTETT, A RENDELET ELFOGADÁSA ELHÚZÓDOTT, ÉS A PROGRAM NEM RENDELKEZETT TÖBBÉVES TERVVEL

14. A tanácsi rendelet 1. cikkének értelmében a pénzügyi támogatási keret átfogó célkitűzése Ciprus újraegyesítésének megkönnyítése. Ez a ciprusi török közösség gazdasági fejlődésének ösztönzésével valósítható meg, különös hangsúlyt helyezve a szigetország gazdasági integrációjára, a két közösség közötti és az Unióval fenntartott kapcsolatok javítására és a közösségi joganyag bevezetésére. A rendelet 2. cikke a célkitűzések széles skáláját fogalmazza meg a támogatás felhasználását illetően (lásd: 1. háttérmagyarázat). A célkitűzések tág értelmezhetősége miatt a támogatást több ágazatban kellett szétosztani. Így a Bizottság számára kemény diónak bizonyult a program megvalósítása, már csak a szükséges humánerőforrás biztosítása miatt is. Ha kevesebb célt tűzött volna maga elé, a Bizottság célzottabban tudta volna megszervezni a segítségnyújtást.

15. Valamennyi ellenőrzött intézkedés különböző mértékben járult hozzá a rendelet 2. cikkének célkitűzéseihez. Fő célként a ciprusi török közösség infrastrukturális és gazdasági fejlesztését határozták meg, annak érdekében, hogy a két közösség gazdaságának fejlettsége közti különbség ne legyen akadálya a politikai vitarendezésnek. A legnagyobb pénzügyi előirányzatokat a vízellátási és csatornázási szolgáltatásokra, valamint a vidékfejlesztési ágazatra fordították. Ezeknél figyelembe vették a legfontosabb igényeket, a különböző ágazatok felvevőképességét, valamint az egyes megvalósíthatósági tanulmányok eredményeit is (lásd: Táblázat és I. melléklet).

1. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

A 389/2006/EK TANÁCSI RENDELET CÉLKITŰZÉSEI

1. CIKK

Az átfogó célkitűzés és a kedvezményezettek

A Közösség támogatást nyújt Ciprus újraegyesítésének megkönnyítéséhez azáltal, hogy ösztönzi a ciprusi török közösség gazdasági fejlődését, különös hangsúlyt helyezve a szigetország gazdasági integrációjára, a két közösség közötti és az EU-val fenntartott kapcsolatok javítására, valamint a közösségi vívmányokra történő felkészülésre.

2. CIKK

Célkitűzések

A segítségnyújtást többek között a következők támogatására kell felhasználni:

a) a szociális és gazdasági fejlődés előmozdítása, beleértve a szerkezetváltást, különös tekintettel a vidékfejlesztésre, a humánerőforrás-fejlesztésre és a regionális fejlesztésre;

b) az infrastruktúra fejlesztése és átalakítása, különösen az energia és a közlekedés, a környezetvédelem, a távközlés és vízszolgáltatás területén;

c) a megbékélést és bizalomépítést támogató intézkedések, a civil társadalom támogatása;

d) a ciprusi török közösség közelítése az Unióhoz, többek között az Európai Unió politikai felépítéséről és jogrendjéről nyújtott tájékoztatással, az emberek egymás közötti kapcsolatainak támogatásával és közösségi ösztöndíjak biztosításával;

e) a közösségi vívmányokkal összehangolt jogi szövegek előkészítése annak érdekében, hogy a ciprusi probléma átfogó megoldásának hatálybalépését követően ezeket azonnal alkalmazni lehessen;

f) a közösségi vívmányok végrehajtásának előkészítése a csatlakozási okmányhoz csatolt 10. jegyzőkönyv 1. cikkével összhangban történt felfüggesztésük visszavonása céljából.

16. A "megbékélés elősegítéséről és a bizalomépítésről" szóló célkitűzés is jelentős kiegészítő eszközként mozdította elő az átfogó újraegyesítés mint cél felé történő előrehaladást. Az erre a célkitűzésre nézve a 2006 decemberében elfogadott pénzügyi határozatban szereplő tényleges összeg mégis 35%-kal alacsonyabb volt, mint a 2004. júliusi eredeti javaslatban szereplő előirányzat. Ez a változás a ciprusi török közösség vezetőivel folytatott konzultációk eredményét tükrözte, mivel szerintük a keretnek fő célkitűzésként a ciprusi török közösség infrastrukturális és gazdasági fejlesztésére kellett irányulnia.

17. A Bizottság támogatási programjait – a nemzeti közigazgatási szervek megerősítése és a finanszírozott programok fenntarthatóságának javítása érdekében – általában széles körű kapacitásépítési támogatás is kíséri. E program esetében a Bizottság azonban vajmi kevéssé alkalmazhatta ezt a megközelítést, mivel a ciprusi török közösség vezetése nem örvend hivatalos nemzetközi elismerésnek. Ennek következtében a Bizottság például nem köthetett ikerintézményi megállapodásokat, pedig az uniós vívmányok elfogadását előkészítő tagállamokban amúgy ezt a kapacitásépítési eszközt részesíti előnyben [5]. Még amikor a Bizottság tanácsadó cégek kapacitásépítési célú technikai segítségnyújtását vette igénybe, e cégek szakértői a politikai körülmények miatt akkor sem nagyon tudtak együttműködni a ciprusi török közösség hatóságaival (lásd még: 45. bekezdés).

18. Mivel a tanácsi rendelet elfogadása meglehetősen elhúzódott (lásd: 9. bekezdés), mindössze egy év állt rendelkezésre a 259 millió EUR eredeti hozzájárulásra vonatkozó pénzügyi határozatok kidolgozására és elfogadására. Számos 2004–2005-re tervezett előkészítő tevékenység nem valósulhatott meg, és a Bizottság pusztán egy olyan 2 millió eurós összeget tudott fontos megvalósíthatósági tanulmányokra fordítani, amely még a Ciprus északi része számára 2003-ban nyújtott speciális támogatási csomagból származott [6]. A program előkészítési szakaszában tapasztalható időhiány volt az egyik oka a tengervíz-sótalanító létesítmény létrehozását elősegítő programmal kapcsolatban felmerülő súlyos problémáknak (lásd: 38–40. bekezdés).

19. A tanácsi rendelet elfogadásának elhúzódása miatt a programok végrehajtására irányuló szerződések előkészítése, illetve a részletes pályázati feltételek kidolgozása is késedelmet szenvedett. Ebből adódóan az említett dokumentáció előkészítésére és a szerződések megkötésére előirányzott több mint négy és fél éves időszak (2004 júliusától 2009 decemberéig) három évre zsugorodott. Különösen nagy kihívást jelentett ez a vízellátási ágazat infrastrukturális programjai esetében (lásd: 2. háttérmagyarázat c) bekezdése). Ezért aztán az ellenőrzésben érintett összes szerződéses keret körülbelül 62%-ának felhasználásáról csak 2009-ben született szerződés, míg 44%-áról egészen 2009 decemberéig, azaz a határidő lejártáig sem.

20. A rendelet késedelmes elfogadása miatt a Bizottság nem tudta kihasználni a tervezett, 2004–2006-ra vonatkozó többéves programozási keret lehetőségeit. Figyelembe kell venni azt is, hogy 2006 óta ad hoc alapon és korlátozottan bocsátottak rendelkezésre finanszírozást (lásd: 10. bekezdés).

21. A többéves programozási keret hiánya nem kedvezett a program eredményes irányításának. Ez a gyakorlatban azt jelentette, hogy a Bizottság nem tervezhetett előre, és nem időzíthette különböző tevékenységeit úgy, hogy a lehető legtöbb eredményt érje el révükön. Emellett az intézkedésben érintett különböző ágazatok között nem tudta a finanszírozást átcsoportosítani annak teljesítménye és a levont tanulságok szerint. Ebben a tekintetben különleges nehézségekkel kellett szembenéznie a Bizottságnak a távközlési ágazatra (lásd: 35. bekezdés) és az ösztöndíjprogramokra (lásd: 53. bekezdés) fordított támogatás esetében. A többéves terv hiánya ezenkívül jelentősen megnehezítette a humánerőforrás-menedzsmentet is (lásd: 274. bekezdés).

A BIZOTTSÁG HELYI PROGRAMTÁMOGATÓ IRODÁJÁNAK EREDMÉNYESSÉGÉT TÖBB TÉNYEZŐ IS CSÖKKENTETTE

22. A Bizottságnak nagy feladatot jelentett, hogy a program végrehajtásához megfelelő struktúrát alakítson ki. Az uniós finanszírozás lebonyolítására általában a tagállami nemzeti szerveken keresztül kerül sor, erre azonban ez esetben nem volt lehetőség, mivel a Ciprusi Köztársaság nem gyakorol tényleges ellenőrzést a sziget északi részén. Emellett a támogatás végrehajtását koordináló uniós külképviselet létrehozására sem kerülhetett sor, mivel külképviseletet kizárólag az Unió területén kívül lehet létrehozni, ám jogilag az egész sziget az Európai Unióhoz tartozik (lásd: 6. bekezdés). A rendelet eredetileg az Európai Újjáépítési Ügynökséget bízta meg a támogatás végrehajtásával. A Bizottság 2000 óta javarészt ezen ügynökség közreműködésével bonyolította le a nyugat-balkáni régió támogatását, de az ügynökség bezárásáról szóló határozat miatt ezt a lehetőséget ki kellett zárni [7].

23. A Bizottság addigi széles körű tapasztalatait felhasználva próbálta megtalálni a feladatok ellátására legalkalmasabb intézményi hátteret, és végül a következő modellt választotta: a Bizottság központjában székel egy munkacsoport, és ez helyi programtámogató irodával (a továbbiakban EUPSO) rendelkezik Ciprus északi részén. A Bizottság döntését, amelynél számításba vette a különböző módszerek költségeit és előnyeit, illetve a politikai körülményeket, a Ciszjordániában működő technikai segítségnyújtási irodák példája inspirálta [8]. Annak köszönhetően, hogy az EUPSO Ciprus északi részén található, a támogatási program szigorúbban felügyelhette a támogatás végrehajtását, és jobban meg tudott felelni a program kedvezményezettjei igényeinek.

24. A Bizottság a GTZ-vel [9] kötött 2006. decemberi vállalkozói szerződés segítségével rövid időn belül létrehozta az EUPSO-t. Egy meglévő szerződés értelmében ez az alvállalkozó már korábban megbízást kapott arra, hogy logisztikai támogatást biztosítson a sziget északi részében lebonyolítandó technikai segítségnyújtáshoz [10].

25. Az EUPSO-t azonban hátráltatta munkájában, hogy a programirányítási feladatokat nem tudta olyan módon ellátni, mint az uniós támogatási programok irányítását általában végző uniós külképviseletek. Külképviseleti vezető hiányában minden lényeges kérdésben, például a pályáztatási, a szerződéskötési és a kifizetési eljárásokban is a Bizottság központja döntött, mivel az EUPSO nem rendelkezett az uniós külképviseletekhez hasonló hatáskörökkel, és ez jelentősen lassította a végrehajtást. Tovább bonyolította a helyzetet, hogy a Bővítési Főigazgatóságon belül négy különböző osztály látja el a szerződés-jóváhagyási és kifizetési feladatköröket. Már egy 2009-es értékelés is rámutatott arra, hogy a központosított engedélyezéseknek köszönhetően igen hosszúra nyúlik az egyes ügyek átfutási ideje.

26. Az EUPSO az uniós külképviseletektől eltérően nem rendelkezik saját nyomdával és kommunikációs részleggel, ezért nem tud saját sajtóközleményeket kiadni. Ehelyett az uniós programok esetében kiadandó valamennyi kiadvánnyal kapcsolatban a Ciprusi Köztársaság bizottsági képviseletével kell konzultálnia, amely Nicosia azon részében található, ahol a Ciprusi Köztársaság gyakorol tényleges ellenőrzést. Bár a kényes politikai helyzet miatt ennek az eljárásmódnak is lehetnek előnyei, az említett konzultációknak nincs részletes működési eljárásrendje, és a bizottsági képviselet olykor két hónapos késéssel hagyott jóvá bizonyos dokumentumokat (lásd: 55. bekezdés).

27. További nehézségeket jelentett az EUPSO számára, hogy az Európai Unió személyzeti szabályzata [11] értelmében a központban dolgozó szerződéses alkalmazottak legfeljebb hároméves időtartamra alkalmazhatók. Ez nem áll összhangban a külképviseletek szerződéses alkalmazottjainak ötéves szerződéses megbízatásával, amelyet egyes esetekben még meg is lehet újítani. A szerződéses időszak rövidebb volta miatt a munkacsoport a munka ellátására alkalmas és kellő tapasztalatra szert tett munkatársaktól volt kénytelen megválni, még akkor is, ha az általuk irányított projekt még be sem fejeződött. Az EUPSO-nak ráadásul azért is bajos megfelelő szakértelemmel bíró munkaerővel helyettesítenie a korábbi szerződéses alkalmazottakat, mivel a keret jövőbeli finanszírozását övező bizonytalanság miatt a Bizottság csak egyéves időtartamra szóló szerződéseket köthet a leendő alkalmazottakkal (lásd: 20. bekezdés).

A PROGRAMVÉGREHAJTÁSI ELJÁRÁSOK NEM MINDIG BIZONYULNAK EREDMÉNYESNEK

28. A Bizottság megfelelően intézkedett annak érdekében, hogy az egyes projektekhez sikerüljön a legmegfelelőbb végrehajtási módszereket megtalálni. A Bizottság nem köthet finanszírozási megállapodásokat a ciprusi török közösség hatóságaival, mert a nemzetközi közösség nem ismeri el hivatalos szervként őket, ezért a támogatást kizárólagos ajánlatkérőként és elsősorban közvetlen szerződések keretében hajtotta végre. Néhány programot ezenkívül az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programjával (UNDP) közösen igazgatott, és ez az együttműködés hatékonynak bizonyult az uniós támogatás beindításához, mivel az a korábbi, ENSZ által végzett tevékenységekre épülhetett. Mielőtt azonban a Bizottság további uniós intézkedéseket finanszírozna az ENSZ-en keresztül, fontos lenne megvizsgálni, hogy az időközben sok saját tapasztalatra szert tett Bizottság számára még mindig időszerűek-e ezek a kezdeti előnyök.

29. A Bizottság által életbe léptetett monitoringintézkedések összességükben megfelelőnek bizonyultak. Az ellenőrzés során vizsgált projektek esetében az EUPSO feladatfelelősei és irodavezetői megtették a szükséges további lépéseket, illetve a partnereikkel és alvállalkozóikkal szembeni korrekciós intézkedéseket. Az EUPSO munkáját szükség esetén a programirányítási egységek és technikai segítségnyújtási szakértők támogatták. Az UNDP-vel közös irányítással végrehajtott programok monitoringjában való részvétel azonban problémákat vetett fel. Az ellenőrzés jelentős hiányosságokat állapított meg a helyi és városi infrastruktúra fejlesztéséről, az eltűnt személyekkel foglalkozó bizottságról és az aknamentesítésről szóló közös hozzájárulási szerződésekben, amelyekben a teljesítménymutatók gyakran célszerűtlenek, illetve a velük kapcsolatos kimutatások következetlenek voltak.

30. A Bizottság a kezdetektől fogva tisztában volt azzal, hogy a ciprusi török közösség támogatása jelentős pénzügyi és műveleti kockázatokkal jár. Egy 2009-es értékelés a keret minden célkitűzésére nézve meghatározta a program relevanciája, hatékonysága, eredményessége, hatása és fenntarthatósága szempontjából jelentős kockázatokat.

31. Az értékelés biztos alapot teremtett a munkacsoport kockázatkezeléséhez és a minőségbiztosítási stratégia végrehajtásához. A Bizottság számos intézkedéssel mérsékelte a korrekciós kontrollok szükségességét és annak lehetőségét, hogy a szerződő felek további követelésekkel és szankciókkal éljenek. A programot követően további kockázatokkal járhat, hogy az infrastrukturális beruházások tulajdonjogához és műveleteihez kapcsolódó kötelezettségeket hivatalosan nem elismert kedvezményezettekre ruházzák át [12].

32. Különösen nagy kockázatot jelentett, hogy becslések szerint a Ciprus északi részén található, magántulajdonban lévő földek 78%-a jogilag görög cipriótáké [13], és az ilyen földeken az Unió által támogatott infrastrukturális beruházásokat csak az ő hozzájárulásukkal lehet végrehajtani. A Bizottság a Ciprusi Köztársaság állami földhivatalával együttműködve, megállapított eljárások révén ellenőrzi az ingatlanok tulajdonjogát. Eleinte jogi akadályokba ütközött és jelentős késésekkel folyt ez az adatellenőrzés, mára azonban csökkent az átfutási idő.

33. A Bizottság számottevő igyekezete ellenére sem tudta eredményesen kezelni a Szirianohóri/Kumköy térségébe tervezett tengervíz-sótalanító létesítmény megépítéséről szóló, 27,5 millió eurós szerződés végrehajtásával járó kockázatokat (lásd: 2. háttérmagyarázat).

2. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

A VÉGREHAJTÁSI KOCKÁZATOK KEZELÉSE

TENGERVÍZ-SÓTALANÍTÓ LÉTESÍTMÉNY MEGÉPÍTÉSE

a) A Bizottság tisztában volt annak kockázatával, hogy ha a támogatási programban olyan vállalat nyer el pályázatot, amely ciprusi görögöket foglalkoztat, nehézséget okozhat a szerződés végrehajtása, mivel nem biztos, hogy görög ciprióta alkalmazottak bárhová bebocsátást nyernek majd Ciprus északi részében. Ez a gyakorlatban a program legnagyobb szabású támogatott beruházása, a Szirianohóri/Kumköy térségébe tervezett tengervíz-sótalanító létesítmény esetében nyilvánult meg.

b) A tengervíz-sótalanító létesítmény építési szerződésére vonatkozó közbeszerzési felhívás szerint az ajánlattevőnek az aláírt szerződés átvételét követően legkésőbb 30 nappal teljesítési garanciát kell adnia a szerződési összeg 10%-ának erejéig, máskülönben a szerződés érvénytelenné válik. Az ajánlattevő soha nem adott ilyen garanciát. A közbeszerzési felhívással összhangban a Bizottságnak ezért 2010. január 17-ével el kellett volna állnia a szerződéstől, és ez esetben a 27,5 millió eurót vissza kellett volna vonnia.

c) Azáltal, hogy a Bizottság az utolsó pillanatban kötött szerződést a beruházásról (a szerződéskötési határidő 2009. december 18-án járt le), elszalasztotta annak lehetőségét, hogy egy másik ajánlattevővel kössön szerződést. A közbeszerzési felhívás szerint "ha a kiválasztott ajánlattevő elmulasztja, hogy ezen időszakon belül ilyen garanciát nyújtson, a szerződés semmissé válik, új szerződést kell készíteni és meg kell küldeni annak az ajánlattevőnek, aki a következő legalacsonyabb árú, megfelelő ajánlatot tette". Mivel a szerződéskötési határidő lejárt, erre már nem volt lehetőség.

d) A Bizottság csak hét hónappal a szerződés 2009. decemberi aláírását követően, 2010 júniusában kezdett magas szintű párbeszédet a ciprusi török közösség vezetőivel. Bár a közösség vezetője 2010. június 17-én kifejtette politikai elkötelezettségét a program iránt, az északi területekre történő bebocsátás korlátozását 2010 augusztusában csak részlegesen vonták vissza. Amennyiben a Bizottság már 2009 decemberében párbeszédbe kezdett volna a közösség vezetőivel, sokkal több idő lett volna a bebocsátás kérdésének kezelésére.

e) A Bizottság enyhítő intézkedésként 2010 júniusában függelékkel egészítette ki a szerződést, amelynek értelmében a szerződés jogilag szankciók nélkül visszavonható akkor, ha a kedvezményezettől nem sikerül biztosítékot szerezni arra, hogy az ajánlattevő beléphet az adott területre. A Bizottság végül a szerződést 2011. december 22-én felmondta.

A PROGRAMOK FENNTARTHATÓSÁGA AZ ELÉRT EREDMÉNYEK ELLENÉRE KÉTSÉGES

34. A Számvevőszék a keret öt célkitűzését érintő szerződésekből álló mintát vizsgált meg (lásd: 12. bekezdés és II. melléklet) annak értékeléséhez, hogy az egyes programok elérik-e a kívánt eredményeket, és az eredmények fenntarthatósága valószínűsíthető-e.

1. CÉLKITŰZÉS: AZ INFRASTRUKTÚRA FEJLESZTÉSE ÉS ÁTALAKÍTÁSA

TÁVKÖZLÉSI ÁGAZAT

35. A távközlési infrastruktúra fejlesztését és átalakítását ösztönző uniós támogatás célja, hogy az uniós jogszabályokban meghatározott uniós szabványoknak megfelelően alakítsa át Ciprus északi részének távközlési ágazatát, ezen belül, hogy mindenki számára modern távközlési szolgáltatásokat tartalmazó hálózat váljon elérhetővé, illetve hogy ez a hálózat könnyen összekapcsolható legyen azon területek távközlési hálózatával, ahol a Ciprusi Köztársaság kormánya gyakorol tényleges ellenőrzést. Bár a munkálatok a tervezettnél lassabban haladtak, az eszközök nagy részét 2011. június 30-ig leszállították. A támogatást kísérő technikai segítségnyújtási szerződés is jelentős késéssel született meg, elsősorban azért, mert a ciprusi török közösségi "törvényeket és rendeleteket" nem a megszabott ütemterv szerint fogadták el.

36. Ami a következőkben feltüntetett ágazatokat illeti, a Bizottság pénzügyi megállapodások hiányában a program végrehajtása során nem kötelezte a kedvezményezettet arra, hogy a szállítási szerződések aláírása előtt végrehajtsa a szükséges reformintézkedéseket. Ezért annak ellenére, hogy a program keretében jelentős eszközberuházásra került sor, fennáll az a kockázat, hogy az ágazati reformokat nem hajtják végre. Amikor a ciprusi török közösség vezetői 2011 májusában az ágazat átalakításáról szóló előzetes felhívást tettek közzé, a "Közösségi Távközlési Hivatal" alkalmazottjai sztrájkkal és tüntetésekkel válaszoltak.

37. Más országokban – többek között uniós tagállamokban – végrehajtott, a távközlési ágazatot érintő reformok tapasztalatai alapján az is megkérdőjelezhető, hogy a rendelkezésre álló 18 hónapos időkeret reális volt-e a program végrehajtásához. Továbbá a ciprusi török "Közösségi Távközlési Hivatal" pénzügyeit a ciprusi török közösség közigazgatása központilag kezeli, és kérdéses, hogy pénzügyileg fenntartható lesz-e ezen hivatal szolgáltatói szerepe.

VÍZELLÁTÁSI ÁGAZAT

38. A Szirianohóri/Kumköy térségébe tervezett tengervíz-sótalanító létesítmény megépítése nemcsak a vízellátási ágazat legfőbb projektje, hanem egyben a legnagyobb szabású olyan projekt, amelyet a pénzügyi keretből finanszíroznak: a teljes szerződéses támogatás megközelítőleg 10%-át teszi ki. A létesítmény naponta 23000 m3 mennyiségű ivóvízzel nagyjából 100000 ember ivóvízellátását biztosítaná. A létesítmény terve jelentős változásokon ment keresztül a program kialakítási szakaszában. Az eredeti javaslat szerint a létesítmény feladata a földfelszín alatti víz sótalanítása lett volna, de ezt a megoldást a vízkeretirányelv rendelkezéseinek való megfelelőségi aggályok miatt elvetették.

39. A projekt jelentősége ellenére a szerződés végrehajtásában vajmi kevés előrelépés történt. Ennek két fő oka egyrészről az, hogy a török fegyveres erők nem engedték be az egyik konzorcium alvállalkozóinak ciprusi görög alkalmazottait az építési területre, másrészről pedig az, hogy az előírt teljesítési garancia problémája megoldatlan maradt (lásd: 2. háttérmagyarázat). A szerződési feltételek szerint a Bizottság mint ajánlatkérő felelős azért, hogy be lehessen jutni az építési területre, a gyakorlatban azonban erre nincsen befolyása.

40. A projekt végrehajtásának kudarca nagymértékben visszavetette a teljes támogatási programot. Az átlagos csapadékmennyiségnek az elmúlt 30 évben tapasztalható 40%-os csökkenése miatt a vízellátás biztosítása egyre sürgetőbb probléma a szigeten. Ráadásul, mivel a projektnek az is célja volt, hogy megszüntesse a földfelszín alatti vízkészletek ökológiailag fenntarthatatlan felhasználását, a program leállítása e súlyos környezetvédelmi probléma kezelését is ellehetetleníti. A túlszivattyúzás, valamint az emberi és mezőgazdasági tevékenységekből eredő szennyezések miatt a vízkészletek sókoncentrációja veszélyes mértékben növekedhet.

41. Két kisebb vízi infrastrukturális program sokkal sikeresebbnek bizonyult.

a) Egy uniós finanszírozású szerződés keretében, amely a nicosiai vízvezeték-hálózat felújítását finanszírozó átfogó projekt 50%-ára terjed ki, Észak-Nicosia vízvezeték-hálózatából 87 kilométert újítottak fel. A Bizottság azonban például a szivárgások csökkentését vagy az éves javítási költségeket tekintve egyetlen olyan mutatót sem határozott meg, amely a program eredményességét vizsgálná.

b) A Miá Miliá/Haspolat térségében található új szennyvíztisztító telep megépítésének célja Nicosia és környéke szennyvízkezelésének korszerűsítése. Mivel a meglévő telepet a két közösség közösen működteti, a program a közösségek közti megbékélést és bizalomépítést is szolgálja. A szennyvíztisztító kivitelezője a szerződés értelmében a telep átadása után tíz évig karbantartja és üzemelteti a létesítményt annak érdekében, hogy az továbbra is megfeleljen a kapacitási igényeknek. Mind a mai napig nem került azonban sor a szerződést a két közösség nevében kezelő és felügyelő "közös szerv" létrehozására, és ez veszélyezteti a program fenntarthatóságát.

42. A pénzügyi keret vízmintavételi, vízminőség-elemzési és laboratóriumi információkezelési berendezéseket is finanszíroz, hogy az irányadó uniós irányelvekkel összhangban növelje a Ciprus északi részén található ivó- és szennyvízszolgáltatók vízminőségelemző kapacitását. Habár minden előirányzott eszköz beszerzésére sor került, nem egyértelmű, hogy a program célkitűzései megvalósulnak-e, mivel a laboratórium nem az uniós szabványokkal összhangban üzemel. A rendelkezésre bocsátott eszközök későbbi használatának biztosítása érdekében a kapacitásépítés-támogatási szerződés értelmében tervezték a kedvezményezett munkatársainak továbbképzését, ám az ellenőrzés idején nem volt világos, hogy erre a képzésre mikor kerülne sor, és hogy biztosítják-e a szükséges humánerőforrást.

2. CÉLKITŰZÉS: A TÁRSADALMI ÉS GAZDASÁGI FEJLŐDÉS ÖSZTÖNZÉSE

VIDÉKFEJLESZTÉSI ÁGAZAT

43. A vidékfejlesztési ágazat fejlesztését célzó program várható eredményei közé tartoztak a következők: vidékfejlesztési ágazati terv kidolgozása; az Unióval összhangban lévő szakpolitika programozásához és végrehajtásához szükséges fokozott közigazgatási kapacitás biztosítása; az új szakpolitikákkal összhangban lévő, a mezőgazdasági üzemekbe történő beruházásokat és a mezőgazdaság diverzifikációját elősegítő támogatási programok megvalósítása; a falusi viszonyok javítása.

44. Az Unió Leader programjához hasonlóan vidékfejlesztési tervet és helyi fejlesztési stratégiát állítottak össze. Több mint 200 mezőgazdasági termelő, illetve vállalkozó részesült a támogatásból azzal a céllal, hogy korszerűsítsék gazdálkodási eszközeiket, és hogy tevékenységeiket közelítsék az uniós szabványokhoz. Emellett közel 40 közösségi fejlesztési támogatást osztottak szét helyi szervek és civil szervezetek között. A támogatás kedvezményezettjei a programok előkészítése és végrehajtása során bizottsági technikai támogatást kaptak, sőt a támogatási programok révén modern könyvelési, beszerzési és monitoring-alapismereteket sajátítottak el.

45. A helyi igazgatási szervek és a végső kedvezményezettek kapacitásait azonban tovább kell erősíteni. A ciprusi török közösség vidékfejlesztési hatóságainak nyújtott szakmai segítség esetében a know-how átadását akadályozza, hogy a politikai helyzet miatt a ciprusi török közösség hatósági hivatalaiban nem alkalmazható a segítségnyújtás. Hátráltató tényező az is, hogy az új vidékfejlesztési terv, különösen pedig – az uniós LEADER program keretében a tagállamok által kidolgozott helyi stratégiákhoz hasonló – helyi fejlesztési stratégiák kidolgozását helyi szinten még mindig nem karolták fel kellően. A program fenntarthatósága tehát további támogatás nélkül nem tűnik megvalósíthatónak az elkövetkező években. Amíg a további uniós intézkedések még csak kidolgozás alatt állnak, máris szembesülni kell az ágazatban jelen lévő török finanszírozással – ám a jelenlegi körülmények között nincs lehetőség közvetlen koordinációra Törökországgal.

HELYI ÉS VÁROSI INFRASTRUKTÚRA

46. A helyi és városi infrastruktúrát korszerűsítő uniós támogatás célja, hogy élénkítse Ciprus északi részének infrastruktúráját, többek között azzal, hogy új átkelőhelyeket nyitnak a "zöld vonalon". Mintegy 40 egyedi intézkedést finanszíroztak az UNDP-n keresztül a program két fázisa során, ideértve néhány jelentős hatással bíró olyan nagyszabású intézkedést is, mint két kiemelt fontosságú átkelőhely megnyitása (a nicosiai Ledra utcai határátkelőhely és a Kató Pirgosz és Karavosztászi közötti [más néven Limnítisz/Yeşilırmak] határátkelőhely megnyitása), valamint a nagy jelentőségű észak-nicosiai kulturális örökség és látványosság, a Bedestan felújítása (lásd: 3. háttérmagyarázat). A legtöbb egyedi intézkedés esetében jelentős késések voltak tapasztalhatók, habár ezt legtöbbször politikai nehézségek és a tulajdonjogok ellenőrzésével kapcsolatos problémák okozták, vagyis olyan tényezők, amelyeket a Bizottság és az UNDP jobbadán nem tud befolyásolni.

47. A támogatott tevékenységek fenntarthatóságának útját állhatja az, hogy a ciprusi török közösség részvétele igen csekély: semmilyen formális mechanizmus révén nem képviselteti magát projektszinten, így a projektirányító bizottságban sem. Az intézkedések szintjén pedig, noha az UNDP szoros együttműködéssel igyekezett bevonni a helyhatósági szerveket a projektek irányításába, mégis az UNDP maradt az egyetlen ajánlattevő, s így ezek a helyi igazgatási szervek nem tehettek szert ajánlatkérői tapasztalatra. Az UNDP jelentései a Bedestan projekt kivételével nem térnek ki kifejezetten a fenntarthatóság kérdésére (lásd: 3. háttérmagyarázat).

3. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

EREDMÉNYEK: A VÁROSI ÉS HELYI INFRASTRUKTÚRA KORSZERŰSÍTÉSE

ÁTKELŐHELYEK MEGNYITÁSA

A "zöld vonalról" szóló rendelet 2. cikkének értelmében a vonalat csak a Ciprusi Köztársaság illetékes hatóságai által engedélyezett átkelőhelyeken lehet átlépni. Napjainkban hét ilyen határátkelőhely van, közülük kettő a program keretében nyílt meg: a Ledra utcai 2008 áprilisában, a Kató Pirgosz és Karavosztászi közötti (más néven Limnítisz/Yeşilırmak) határátkelőhely pedig 2010 októberében.

Az új határátkelőhelyek megnyitása javítja a két közösség közötti kapcsolatokat, és serkenti a kölcsönös megértést. A legutóbbi nyolchónapos beszámolási időszak során összesen 1,6 millió átlépést regisztráltak a kijelölt pontokon. Az esetek 26%-ában ciprusi görögök léptek át a kormány felügyelete alatt álló területekről Ciprus északi részére, 46%-ban ciprusi törökök Ciprus északi részéről a kormány felügyelete alatt álló területekre, a fennmaradó 28%-ban pedig más nemzetiségű uniós polgárok vagy harmadik országok állampolgárairól volt szó [14].

A BEDESTAN FELÚJÍTÁSA

A Bedestan eredetileg bizánci templomnak épült, de a 16. században bazárrá alakították át. Az 1930-as évek óta nem használják az épületet. Az uniós finanszírozású program kezdetekor az épület nagyon rossz állapotban volt: a teteje beszakadt, és egyéb szerkezeti károk is keletkeztek rajta. A helyreállítási munkálatokat két fázisban végezték: a szerkezeti munkálatokra 2004 és 2006 között került sor, a restaurálásra és felújításra pedig 2005 és 2009 között.

A felújított műemléket 2009 novemberében kulturális központként nyitották meg a nyilvánosság számára. A megnyitó ünnepségen mindkét közösség képviselői részt vettek. A projekt a kutatási kategóriában elnyerte az Európai Unió Kulturális Örökség Díját/Europa Nostra-díjat.

3. CÉLKITŰZÉS: A MEGBÉKÉLÉS ELŐSEGÍTÉSE, A BIZALOMÉPÍTÉST TÁMOGATÓ INTÉZKEDÉSEK, A CIVIL TÁRSADALOM TÁMOGATÁSA

48. Az eltűnt személyekkel foglalkozó közös bizottságnak nyújtott támogatás ahhoz járul hozzá, hogy a bizottság segítsen lezárni a ciprusi történelem e fájdalmas fejezetét, és ezáltal előmozdítsa a ciprusi görög és török közösség közötti megbékélés folyamatát. Az első 1,5 millió eurós megállapodás időszaka alatt (2007. márciustól 2009. májusig) a becslések szerinti 1958 eltűnt személy közül 155 földi maradványait azonosították és juttatták vissza családjukhoz. A bizottság jövőbeli tevékenysége azon múlik, hogy a donorok – köztük legjelentősebbként az Unió – továbbra is biztosítják-e majd a szükséges finanszírozást. Mindeddig az eltűnt személyekkel foglalkozó közös bizottság támogatására nézve senki nem fogalmazott meg világos végcélt vagy kilépési stratégiát.

49. A Bizottság eszköztárában az is szerepelt, hogy a keretből az Európa Tanács által fenntartott Politikai Tudományok Akadémiája szervezésében olyan szemináriumokat támogasson, amelyek mind a ciprusi törököket, mind a ciprusi görögöket megismertetik a szigetre váró kihívásokkal. E szemináriumok látogatottsága nem volt mindig kielégítő, de azért hozzájárultak a ciprusi török vezetők jobb integrációjához. A Bizottság nem tett külön lépéseket az iránt, hogy a szemináriumok résztvevőinek "öregdiák"-hálózata, a "European Forum Cyprus" ("Európai Fórum – Ciprus") tartósan tovább működjék.

50. A "Civil társadalom lendületben" és a "Civil társadalmat támogató csoport" program azzal a céllal indult, hogy erősítsék a civilszervezeteket és a civil társadalom kultúráját a ciprusi török közösségben. Mindkét program megtette a magáét a kapacitásépítés terén, de a ciprusi török civil szervezetek szervezési és pénzgazdálkodási kapacitásának megerősítéséhez még további támogatásra van szükség.

51. Az uniós támogatás nagymértékben hozzájárult Ciprus aknamentesítéséhez. Az ütközőzónában mára majdnem az összes aknamezőt felszedték, és 2007 óta az Unió 6,5 millió euróval járult hozzá a program 9 millió eurós költségeihez. Az aknamentesítés közvetlen hasznaként új határátkelőhelyek nyílhattak meg, s ennek köszönhetően felpezsdült a kereskedelem, élénkült a lakosság mozgása (lásd: 3. háttérmagyarázat). S miután az aknamentesítésben együttműködött a török hadsereg és a Ciprusi Köztársaság fegyveres erői, ennek révén is nőtt a kölcsönös bizalom.

4. CÉLKITŰZÉS: A CIPRUSI TÖRÖK KÖZÖSSÉG KÖZELÍTÉSE AZ EURÓPAI UNIÓHOZ

52. Az uniós ösztöndíjprogram az uniós támogatásnak talán az a fajtája, amelyet a ciprusi török közösség a legjobban ismer és elismer. Ez a program 400 diák és tanár számára tette lehetővé, hogy egy évig egy másik uniós tagállamban éljen és tanuljon, s így fontos szerepet játszott a ciprusi török közösség elszigeteltségének enyhítésében [15].

53. A program eredményességét és fenntarthatóságát azonban rontja a többéves terv hiánya. Az ajánlattételi felhívások időzítését nem a működési igények határozzák meg, hanem a Bizottság finanszírozási határozatainak időpontjai. Nincs garancia arra, hogy a program évről évre folytatódik, s emiatt a potenciális jelentkezők nem tudnak előre tervezni (különösen zavaró ez azok számára, akik támogatás nélkül nem tudnának egy évet külföldön tölteni).

54. Nem állapítható meg, hogy a program általános célkitűzései milyen mértékben teljesültek, mert még nem történt utólagos felmérés a kedvezményezettek körében. A 2011/2012-es tanévre vonatkozó legutóbbi felhívás szerződéskötési folyamata nagy késedelmeket szenvedett, elsősorban az EUPSO ideiglenes munkaerőhiánya miatt (lásd: 27. bekezdés). A Bizottság 2011 augusztus végéig, azaz a tanév kezdetéig nem tudott aláírni egyetlen szerződést sem.

55. Az Európai Unió politikai rendszerével és jogrendjével kapcsolatos ismeretterjesztő projekt ("InfoPoint") célzott ismeretterjesztés révén igyekszik közelebb hozni az Európai Uniót a ciprusi török közösséghez, s ennek során az uniós ismereteik elmélyítésén kívül azzal is meg lehet ismerkedni, hogy mit tett és tesz az Unió a megbékélésért és az újraegyesítésért. A program már dicsekedhet néhány jelentős eredménnyel: mindenki előtt nyitva áll már egy InfoPoint-iroda, és látogatható egy angol és török nyelvű honlap [16]. A Bizottság nicosiai képviselete és a munkacsoport között a projektirányító bizottság keretein belül számos témában fennálló véleménykülönbség azonban a döntések elhalasztásához és végrehajtásbeli késedelmekhez vezetett. A program honlapjának elindítását például 16 hónappal késleltették az efféle problémák.

5. CÉLKITŰZÉS: FELKÉSZÜLÉS AZ UNIÓS JOGANYAG BEVEZETÉSÉRE

56. A Bizottság az uniós joganyag bevezetését előkészítő projekteket is támogatott. A Számvevőszék megvizsgálta az egyik legnagyobb ilyen projektet, amely a levegőminőség megfigyelésével foglalkozott. Ennél előfordultak egyéb programokra is jellemző problémák (lásd: 4. háttérmagyarázat), de mind a technikai segítségnyújtás, mind az eszközök biztosítása megtörtént.

57. A Bizottság a program fenntarthatóságának javítása érdekében egy 12 hónap időtartamú "értékesítés utáni szerviz" szolgáltatást is felvett a beszállítói szerződésbe. A fenntarthatóságot igyekezett biztosítani a helyi hatóságok azon döntése is, hogy felkérték a technikai segítséget nyújtó alvállalkozót, folytassa üzemeltetési és karbantartási szolgáltatását. Az uniós jogszabályoknak megfelelő új "környezetvédelmi jogszabályt" fogadtak el, és a ciprusi török közösségbeli kedvezményezett fél kidolgozta a "jogszabály" végrehajtásának költségvetési és személyzeti feltételeit meghatározó koncepciót. Az általános fenntarthatóság azonban a ciprusi török közösség "környezetvédelmi hatóságának" szűkös költségvetése miatt továbbra is kétséges.

4. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

VÉGREHAJTÁSI PROBLÉMÁK A LEVEGŐMINŐSÉG-MEGFIGYELÉSI PROJEKTBEN

A levegőminőség-megfigyelési projekt technikai segítségnyújtási szakértői által készített zárójelentés a projekt eredményességére és fenntarthatóságára kockázatokat jelentő következő megvalósítási problémákkal foglalkozott:

a) A program a szerződés aláírását követően négy hónapos késéssel indult, mert a két beszállítói szerződés közül az első keretében négy új levegőminőség-figyelő állomás felszerelésére kellett várni.

b) Ezzel egyidőben két másik, szintén uniós támogatású technikai segítségnyújtási program is a ciprusi török közösség "környezetvédelmi hatóságával" ("EPD") működött együtt. Pontos koordinációra volt tehát szükség ahhoz, hogy a négy külső szakértő ne egyszerre kösse le az "EPD" mindössze két munkatársát. Néhány hétig azonban mégis ez volt a helyzet.

c) Az "EPD" költségvetésének szűkössége miatt a képzésben a tervezettnél kevesebben vettek részt.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

KÖVETKEZTETÉSEK

58. A Bizottságnak sikerült a keret célkitűzéseit tükröző programot kidolgoznia, és nagyrészt megfelelően intézkedett annak végrehajtásáról. A program máris látható eredményekkel járt, de ezek fenntarthatósága gyakran kétséges, különösen az uniós finanszírozás jövőjének bizonytalansága miatt.

59. A Bizottság dolgát megnehezítette a bonyolult politikai helyzet, valamint a rendelet célkitűzéseinek tág értelmezhetősége, illetve annak késedelmes elfogadása és bizonytalan időkerete is. Ennek ellenére a Bizottságnak sikerült olyan programot kidolgoznia, amely felöleli és megfelelően rangsorolja a rendelet célkitűzései között szereplő összes ágazatot. A nehézségek közepette a Bizottság arra is módot talált, hogy rövid időn belül programirányítási hivatalt hozzon létre Ciprus északi részén, és nagyrészt megfelelő végrehajtási módszereket és kockázatenyhítési intézkedéseket alkalmazzon. A programirányítás fő hiányosságai annak voltak betudhatók, hogy a helyi programtámogatási iroda kevesebb döntési jogkört kapott, mint a hasonló szerepet is betöltő uniós külképviseletek, illetve hogy az alkalmazottak szerződései túl rövidek voltak ahhoz, hogy a támogatott programokat az elejétől a végéig irányítani tudják. Emellett az ENSZ-szel való közös irányítás keretében végzett monitoring nem volt elegendő.

60. A program keretében nyújtott segítség a ciprusi török közösségben számos kedvezményezettnek hozott máris jelentős eredményeket, többek között a mezőgazdasági termelők, a diákok és az új átkelőhelyeket használók számára. A program legnagyobb szabású, 27,5 millió eurós költségvetésű projektjét, a tengervíz-sótalanító létesítmény megépítését azonban nem sikerült végrehajtani. Ez nagymértékben visszaveti az egész programot, és súlyos környezetvédelmi következményekkel is jár. Általánosságban véve elmondható, hogy a ciprusi török közösség hatóságainak korlátozott igazgatási kapacitása, az irányadó "jogszabályok" késedelmes elfogadása és a jövőbeli finanszírozás bizonytalansága miatt a programok fenntarthatósága gyakran kétséges.

61. Az ellenőrzéskor még nem volt egyértelmű, hogy az uniós támogatási program kap-e további számottevő finanszírozási forrásokat. Ez a bizonytalanság megnehezíti a program irányítását, és csorbítja eredményességét és fenntarthatóságát.

62. Az Európai Unió komoly erőfeszítéseket tett, hogy megszervezze és működtesse a ciprusi török közösségnek nyújtott támogatást, ám a végső cél, Ciprus újraegyesítése csak úgy lesz elérhető, ha a két érintett közösségben megvan erre a politikai akarat.

AJÁNLÁSOK

63. Az, hogy milyen konkrét ajánlásokat lehet tenni a ciprusi török közösségnek nyújtott uniós támogatás módjára vonatkozóan, elkerülhetetlenül az újraegyesítési tárgyalások fejleményeitől és az Unió e téren kifejtett politikájától függ. Ajánlásaink több lehetséges forgatókönyvet is figyelembe vesznek.

64. Ha a jelenlegi állapotban, Ciprus újraegyesítéséről szóló megállapodás hiányában születik határozat az uniós támogatási programok további finanszírozásáról, a Számvevőszék a következő intézkedéseket javasolja a Bizottságnak:

a) Alakítson ki olyan többéves előzetes kitekintést nyújtó mechanizmust, amely biztosítja a jobb tervezhetőséget, a megvalósíthatóságot és a fenntarthatóságot.

b) Találja meg a módot a munkacsoportban dolgozók foglalkoztatásának időtartamával kapcsolatos megfelelő rugalmasság biztosítására.

c) A Bizottság központjából adják át az irányítást az EUPSO-nak azokban az esetekben, ahol ezzel javítható a program hatékonysága.

d) Dolgozzon ki hivatalos eljárásokat a nicosiai bizottsági képviselet és a munkacsoport közötti koordináció javítása érdekében, hogy az EUPSO és a programok információi hamarabb hozzáférhetők legyenek a nyilvánosság számára.

e) Pontosabban fogalmazzák meg a partnerszervezetekkel – különösen az UNDP-vel – kötendő szerződések előírásait, hogy biztosíthatók legyenek a megfelelő pénzügyi és operatív beszámolás keretei, többek között a relevánsabb és aktuálisabb teljesítménymutatók.

f) A jövőbeli finanszírozás juttatásánál az új programokon kívül vegyék figyelembe a már létező programok fenntarthatóságának biztosítását is.

g) Kiemelt prioritással alaposan készítsenek elő egy új programot, amelynek célja a korlátozott vízkészlet problémájának megoldása.

h) A ciprusi török közösség kedvezményezettjeitől követeljék meg, hogy dolgozzák ki a megfelelő jogi keretet, biztosítsák a megfelelő humán- és pénzügyi erőforrásokat, ezenkívül hajtsák végre a közigazgatás és a pénzügyi gazdálkodás szükséges reformjait annak érdekében, hogy megteremtődjenek az eredményes és fenntartható támogatás feltételei.

65. Ha arról születik döntés, hogy az Unió nem biztosít további nagy összegű támogatást a programhoz, akciótervet kell kidolgozni a munkacsoport működésének fokozatos leépítésére, illetve megszüntetésére.

66. Arra az esetre, ha a sziget de facto megosztottságára politikai megegyezés tenne pontot, a Bizottság dolgozzon ki olyan programjavaslatot, amely az egész ország számára lehetővé teszi, hogy az újraegyesítést követően részesüljön az uniós finanszírozásból.

Ezt a jelentést a III. kamara Karel PINXTEN számvevőszéki tag elnökletével a 2012. március 6-I ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

elnök

[1] A "Ciprus északi része" kifejezést földrajzi értelemben használjuk: a Ciprusi Köztársaság azon területeire utal, amelyeken a ciprusi kormány nem gyakorol tényleges ellenőrzést.

[2] A Tanács Ciprusra vonatkozó DG E I 8907/04. számú következtetései, Brüsszel: az Európai Unió Tanácsa, 2004.4.27.

[3] A Ciprussal folytatott közvetlen kereskedelemről szóló rendelet elfogadásával kapcsolatban nem történt előrelépés. A személyek, áruk és szolgáltatások Ciprus északi részéről a déli részére történő mozgásáról a "zöld vonalról" szóló rendelet rendelkezik, amely 2004. május 1-jén lépett hatályba (a Tanács 2004. április 29-i 866/2004/EK rendelete a csatlakozási okmány 10. jegyzőkönyvének 2. cikke szerinti rendszerről [HL L 161., 2004.4.30., 128. o.]).

[4] A Tanács 2006. február 27-i 389/2006/EK rendelete a ciprusi török közösség gazdasági fejlődésének ösztönzését elősegítő pénzügyi támogatási keret létrehozásáról és az Európai Újjáépítési Ügynökségről szóló, 2000. december 5-i 2667/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 65., 2006.3.7., 5. o.).

[9999] Az "5. célkitűzés" le nem kötött technikai segítségnyújtási és programtartalék-keretet is tartalmaz, amelyre 1,74 millió EUR van elkülönítve.

[5] Az ikerintézményi megállapodásokban tagállami közigazgatási szakemberek működnek együtt a kedvezményezett országok köztisztviselőivel a know-how átadása érdekében.

[6] Lásd: 1. lábjegyzet.

[7] A Tanács 2006. november 28-i 1756/2006/EK rendelete az Európai Újjáépítési Ügynökségről szóló 2667/2000/EK rendelet módosításáról (HL L 332., 2006.11.30., 18. o.). A Bizottság a Tanácsnak és a Parlamentnek szóló, 2005. decemberi jelentésében az Európai Újjáépítési Ügynökség megszüntetését, és egyidejűleg a működésének 2008. december 31-ig történő meghosszabbítását javasolta.

[8] A munkacsoport feje a Bővítési Főigazgatóság egy osztályvezetője. Az EUPSO-t egy programfelelős tisztviselő vezeti, aki az osztályvezetőnek tartozik beszámolással. A munkacsoport 8 tisztviselőből és 26 szerződéses alkalmazottból áll. 2 tisztviselő és 20 alkalmazott hosszú kiküldetés keretében vesz részt helyben az EUPSO munkájában. Munkájukat a GTZ 12 kisegítő alkalmazottja segíti (lásd: 24. bekezdés).

[9] A GTZ (Gesellschaft für Technische Zusammenarbeit) 2011. január 1-jén GIZ-re (Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit) változtatta a nevét. Bár a vállalat magánvállalkozás, több német kormányzati szerv szakértelméből is merít.

[10] Ez a szerződés az Európai Unió technikai segítségnyújtási és információcsere-programjára (TAIEX) vonatkozott. A TAIEX rövid távú technikai segítséggel és szakértelemmel járul hozzá ahhoz, hogy támogassa a felhasználókat az EU-konform jogszabályok megértésében és megalkotásában. A program szervezetileg a Bővítési Főigazgatóság részét képezi, és a Bizottság központjában található. A TAIEX a keret által finanszírozott 13,7 millió EUR összegű technikai segítségnyújtási eszközzel támogatja a ciprusi török közösséget az uniós joganyag bevezetésében és végrehajtásában (lásd: I. melléklet).

[11] Az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Európai Unió egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei.

[12] A Bővítési Főigazgatóság belső ellenőrzési csoportjának észrevétele.

[13] A Bizottság 2007. szeptember 18-i közleménye: 2006–2007-es éves jelentés a ciprusi török közösség gazdasági fejlődésének ösztönzését elősegítő pénzügyi támogatási keret létre-hozásáról szóló, 2006. február 27-i 389/2006/EK tanácsi rendelet alapján nyújtott közösségi támogatások végrehajtásáról (COM(2007) 536 végleges).

[14] A Bizottság 2011. május 30-i jelentése: Hetedik jelentés a 2004. április 29-i 866/2004/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról és az alkalmazásából eredő helyzetről a 2010. május 1-jétől decemberig tartó időszakra vonatkozóan (COM(2011) 284 végleges).

[15] Szemléltetésül: ez azt jelenti, hogy a Ciprus északi részén élők közül minden 450. élhetett az ösztöndíj lehetőségével.

[16] Lásd: az Európai Unió nicosiai információs központja, http://www.abbilgi.eu.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

VALAMENNYI EGYEDI PROJEKT/ÁGAZATI PROGRAM MEGOSZLÁSA A 2011. SZEPTEMBER 30-I ÁLLAPOT SZERINT

Célkitűzések és projektek | Tervezett összeg [9999] (EUR) | Szerződéses összeg (EUR) | Kifizetett összeg (EUR) | A kifizetett összeg a szerződéses összeg arányában (%) |

1. célkitűzés: Az infrastruktúra fejlesztése és átalakítása

1. alcélkitűzés – Környezetvédelem

1.1. projekt – A vízellátás és a csatornázási szolgáltatások minőségének és igazgatásának javítására irányuló ágazati program | 71400000 | 83852225 | 40619611 | 48% |

1.2. projekt – A Ciprus északi részén található potenciális Natura 2000 területek igazgatására és védelmére irányuló támogatás a török ciprusi közösség részére | 5000000 | 5176480 | 3855268 | 74% |

1.3. projekt – Szilárdhulladék kezelési ágazati program a ciprusi török közösség számára | 21200000 | 19367570 | 10750517 | 56% |

1.4. projekt – A lefkei bányászati terület rehabilitációjának megvalósíthatósági tanulmánya | 900000 | 906500 | 906500 | 100% |

2. alcélkitűzés – Az energiaszektor igazgatásának javítása

1.5. projekt – Az energiaszektor igazgatásának fejlesztése | 5000000 | 6035972 | 5841195 | 97% |

1.6. projekt – Az energetikai infrastruktúra fejlesztése és átalakítása – II. rész | 8750000 | 5341486 | 5135356 | 96% |

3. alcélkitűzés – A közlekedésbiztonság javítása

1.7. projekt – A közlekedésbiztonság javítása | 3000000 | 2724511 | 2266958 | 83% |

4. alcélkitűzés – Távközlés

1.8. projekt – A távközlési infrastruktúra fejlesztése és átalakítása | 14000000 | 11617413 | 7113606 | 61% |

Részösszeg | 129250000 | 135022157 | 76489010 | 57% |

|

2. célkitűzés: A társadalmi és gazdasági fejlődés ösztönzése

2.1. projekt – I. és II. vidékfejlesztési ágazati program | 37350000 | 29837192 | 19941407 | 67% |

2.2. projekt – A helyi és városi infrastruktúra fejlesztése | 7000000 | 7000000 | 7000000 | 100% |

2.3. projekt – A helyi és városi infrastruktúra fejlesztése – II. rész | 8000000 | 9784225 | 8850803 | 90% |

2.4. projekt – Humánerőforrás-fejlesztési ágazati program | 9200000 | 8080948 | 6542745 | 81% |

2.5. projekt – Hitelprogram mikro- és kisvállalkozások számára – 2009-ben törölve (az erre a projektre szánt keretet átcsoportosították a TAIEX-, az ikt-/kkv- és a víz- és szennyvízkezelési projektbe) [7777] | 9000000 | 0 | 0 | 0 |

2.6. projekt – Fenntartható gazdasági fejlődés ágazati program | 6000000 | 6971860 | 3913291 | 56% |

2.7. projekt – A magánszektor fejlődésének támogatása a ciprusi török közösségben | 8100000 | 3198200 | 3160000 | 99% |

Részösszeg | 84650000 | 64872425 | 49408246 | 76% |

3. célkitűzés: A megbékélés segítése, a bizalomépítést támogató intézkedések, a civil társadalom támogatása

3.1. projekt – Megbékélést és bizalomépítést támogató intézkedések, a civil társadalom támogatása | 14000000 | 13404835 | 11115091 | 83% |

3.2. projekt – Aknamentesítési támogatási program | 6500000 | 6495894 | 6495894 | 100% |

3.3. projekt – A történelemtanítás új módszereinek kidolgozásához nyújtott segítség a ciprusi megbékélés és stabilitás érdekében – 2008-ban törölve (az erre a projektre szánt keretet átcsoportosították a civil társadalmi projektekhez) | 1000000 | 0 | 0 | 0 |

A ciprusi közösségek számára nagy jelentőséggel bíró kulturális örökség (műemlékek) támogatása | 2000000 | 0 | 0 | 0 |

Részösszeg | 23500000 | 19900729 | 17610985 | 88% |

|

4. célkitűzés: A ciprusi török közösség közelítése az Európai Unióhoz

4.1. projekt – Közösségi ösztöndíjprogram | 8000000 | 6256875 | 5536216 | 88% |

4.2. projekt – Fiatalok csereprogramjai és más személyes kapcsolatok támogatása | 3000000 | 1047892 | 904893 | 86% |

4.3. projekt – Tájékoztatás az Európai Unió politikai rendszeréről és jogrendjéről | 1500000 | 1313100 | 1053100 | 80% |

Részösszeg | 12500000 | 8617867 | 7494209 | 87% |

|

5. célkitűzés: A ciprusi török közösség felkészítése az uniós joganyag bevezetésére és végrehajtására

5.1. projekt – Az uniós vívmányok jogi átültetésének, illetve végrehajtásának támogatásához nyújtott technikai segítség a TAIEX eszközön keresztül – II. rész (A. komponens – TAIEX-támogatás); (B. komponens – kis volumenű felszerelés, eszköz)+ I. rész | 17150000 | 13699997 | 12911242 | 94% |

5.2. projekt – A környezetvédelmi ágazat kapacitásnövelése | 2460000 | 1140690 | 1117554 | 98% |

Le nem kötött technikai segítségnyújtási és programtartalék keret (és hibásan a 2006/018-150. sz. határozat alapján kódolva) [8888] | 1740000 | 850203 | 621579 | 73% |

Részösszeg | 21350000 | 15690890 | 14650375 | 93% |

|

Összesen (1) | 271250000 | 244104068 | 165152825 | 68% |

|

A program végrehajtásához nyújtott általános technikai támogatás

a. részösszeg (tanulmányok, szakértelem, irodai logisztika) | 11400000 | 8436605 | 6776955 | 80% |

b. részösszeg (az alkalmazottakkal és kiküldetésekkel kapcsolatos költségek) a 2006/018-621., a 2006/018-316., a 2006/018-317. sz. határozat | 9650000 | 6865323 | 6858993 | 100% |

|

Összesen (2) | 21050000 | 15301928 | 13635948 | 89% |

|

Mindösszesen | 292300000 | 259405996 | 178788773 | 69% |

[9999] A bizottsági határozatokat kísérő pénzügyi javaslatokban feltüntetett tervezett összegek.

[7777] A programot le kellett állítani, mivel nehézségek adódtak a Kreditanstalt für Wiederaufbauval való megállapodást illetően a Ciprus északi részét jellemző különleges feltételek miatt.

[8888] A munkacsoport pénzügyi jelentéseiben 6. célkitűzésként van feltüntetve. A Bizottság (2009) 2928. sz. határozata alapján a programtartalék keretből származó alapokat a következő projektekhez csoportosították át: eltűnt személyekkel foglalkozó bizottság (2 millió EUR), aknamentesítés (1,5 millió EUR). 1,2 millió eurót a le nem kötött szakmai segítségnyújtási tartalékkeretből a TAIEX projektekhez csoportosítottak át.

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

AZ ELLENŐRZÖTT SZERZŐDÉSEK ÁTTEKINTÉSE

ÉSz = Építési szerződés | PMU = Projektirányítási osztály (Project Management Unit) |

BSz = Beszállítói szerződés | UNDP = Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja |

SzoSz = Szolgáltatási szerződés | CoE = Európa Tanács |

HM = Hozzájárulási megállapodás | TR = Támogatási rendszer |

Szerződés típusa | Szerződéses időszak | A szerződés megnevezése | Szerződéses összeg [9999] (EUR) | Kifizetett összeg [9999] (EUR) |

1.1. projekt – A vízellátás és a csatornázási szolgáltatások minőségének és igazgatásának javítására irányuló ágazati program

PMU/BSz | 2009. nov. – 2010. máj. | Vízmintavételi, vízminőség-elemzési és laboratóriumi információkezelési berendezés biztosítása | 580500 | 580500 |

PMU/Ész | 2009. febr. – 2010. nov. | Nicosia északi részén található vízvezeték-hálózat felújítása | 2640000 | 2375624 |

PMU/Ész | 2009. dec. – 2012. febr. | Tengervíz-sótalanító létesítmény megépítése | 27517814 | 0 |

UNDP/HM | 2010. jan. – 2013. júl. | Az új, Miá Miliá/Haspolat térségében található szennyvízkezelő telep megépítése | 8192242 | 4657046 |

|

1.8. projekt – A távközlési infrastruktúra fejlesztése és átalakítása

–/BSz | 2009. okt. – 2012. okt. | A távközlési infrastrukturális hálózat korszerűsítése | 9828453 | 5897072 |

–/SzoSz | 2008. dec. – 2011. dec. | A távközlési infrastruktúra fejlesztése és átalakítása | 1598750 | 1098750 |

|

2.1. projekt – Vidékfejlesztési ágazati program

PMU/SzoSz | 2008. máj. – 2011. júl. | Technikai segítségnyújtás a vidékfejlesztési szakpolitika támogatása céljából | 2868200 | 2265878 |

–/SzoSz | 2008. szept. – 2012. szept. | Technikai segítségnyújtás a vidékfejlesztési politika ágazati program végrehajtásához | 1994080 | 1595264 |

PMU/BSz | 2009. dec. – 2011. jún. | Állatorvosi laboratóriumok berendezéseinek leszállítása | 422154 | 422154 |

PMU/TR | 2009. nov. – 2011. jan. | Adataş (Vidékfejlesztési támogatási rendszer, 1/127937. sz. felhívás) | 15192 | 15192 |

| 2009. okt. – 2010. okt. | Andaç (Vidékfejlesztési támogatási rendszer, 1/127937. sz. felhívás) | 52435 | 52435 |

PMU/TR | 2009. dec. – 2011. aug. | Çatalköy – Rovarirtás | 144098 | 72049 |

| 2009. dec. – 2011. dec. | Büyükkonuki kultúrház | 158400 | 126720 |

| 2009. dec. – 2011. dec. | Serdarlι kultúra és művészetek háza | 85998 | 68798 |

|

2.2.–2.3. projekt – A városi és helyi infrastruktúra korszerűsítése

UNDP/HM | 2006. nov. – 2010. szept. | A városi és helyi infrastruktúra korszerűsítése | 8249869 | 7424869 |

| 2007. dec. – 2011. okt. | A városi és helyi infrastruktúra korszerűsítése – II. rész | 9784225 | 8850803 |

|

3.1. projekt – A megbékélést és bizalomépítést támogató intézkedések, a civil társadalom támogatása

UNDP/HM | 2007. márc. – 2009. máj | Az eltűnt személyekkel foglalkozó bizottság támogatása | 1469566 | 1469566 |

CoE/HM | 2007. aug. – 2011. máj. | Az Európa Tanács Politikai Tudományok Akadémiája | 600000 | 351000 |

–/SzoSz | 2008. febr. – 2011. febr. | Technikai segítségnyújtás a megbékélést támogató intézkedések, valamint a civil társadalom támogatása céljából a ciprusi török közösségben: CSST (Civil társadalmat támogató csoport) | 1499000 | 1349631 |

–/TR | 2009. aug. – 2010. dec. | POST Research Institute: III. békére nevelési program (126199. számú CSA [„Civil társadalom lendületben”]-felhívás) | 89310 | 82437 |

2009. máj. – 2011. máj. | KYTD: A sokszínűség és önkéntesség ünneplése Cipruson (126199. számú CSA [„Civil társadalom lendületben”]-felhívás) | 166909 | 133528 |

2009. máj. – 2011. máj. | MRG-KISA: A kisebbségek jogai: a ciprusi probléma megoldásához való hozzájárulás (126199. számú CSA [„Civil társadalom lendületben”]-felhívás) | 197313 | 157851 |

Project 3.2. – Aknamentesítés

UNDP/HM | 2007. febr. – 2009. febr. | IV. akna- és lőszer-mentesítési program Cipruson | 3995894 | 3995894 |

2010. jan. – 2011. dec. | V. akna- és lőszer-mentesítési program Cipruson | 2500000 | 2500000 |

|

4.1. projekt – Közösségi ösztöndíjprogram

–/TR | 2007. jan. – 2007. ápr. | Pályázati felhívás – 2007/2008-as közösségi ösztöndíj program (1. felhívás) | 396160 | 396160 |

2007. okt. – 2008. ápr. | Pályázati felhívás – 2008/2009 as közösségi ösztöndíj program (2. felhívás) | 1564919 | 1537988 |

2008. nov. – 2009. febr. | III. uniós ösztöndíjprogram a 2009/2010 es tanévre – helyi támogatási rendszer (3. felhívás) | 2346580 | 2271597 |

2009. dec. – 2010. febr. | A ciprusi török közösségnek szánt ösztöndíjprogram a 2010/2011-es tanévre (4. felhívás) | 1313440 | 1051796 |

2011. febr. – 2011. ápr. | A ciprusi török közösségnek szánt ösztöndíjprogram a 2011/2012-es tanévre (5. felhívás) | – | – |

|

4.3. projekt – Tájékoztatás az Európai Unió politikai rendszeréről és jogrendjéről

–/SzoSz | 2009. febr. – 2012. febr. | Az Európai Unióval kapcsolatos információkat nyújtó, mindenki előtt nyitva álló információs pont létrehozása | 1300000 | 1040000 |

|

5.2. projekt – A környezetvédelmi ágazat kapacitásnövelése

–/BSz | 2009. jún. – 2011. febr. | Levegőminőség-megfigyelési berendezés szállítása | 645450 | 645450 |

–/SzoSz | 2009. jún. – 2010. szept. | Technikai segítségnyújtás levegőminőség-megfigyelési tevékenységek céljából Ciprus északi részén | 197983 | 183121 |

|

GTZ-szerződések az EUPSO támogatása céljából

–/SzoSz | 2006. júl. – 2008. jún. | Technikai segítségnyújtás béketámogató művelet megvalósításához Ciprus északi részén (GTZ.A.) | 3476000 | 2836524 |

–/SzoSz | 2008. jún. – 2012. jún. | Béketámogató művelet megszervezése Ciprus északi részén (GTZ.B.) | 1496795 | 1496795 |

|

Összesen | | | 97387729 | 57474492 |

[9999] 2011. szeptember 30-i állapot szerint. A vissza nem térítendő támogatási szerződések esetében viszont 2011. március 31-i állapot szerint.

--------------------------------------------------