A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK A Bizottság nyilatkozata amely a következő dokumentumot kíséri: a 2001/2002-es, a 2002/2003-as, a 2003/2004-es, a 2004/2005-ös és a 2005/2006-os gazdasági évre vonatkozó cukorágazati termelési illetékek, a kiegészítő illetéknek a 2001/2002-es és a 2004/2005-ös gazdasági év tekintetében történő kiszámításához szükséges együttható, valamint a cukorgyártók által a cukorrépa-eladóknak az illetékek maximális összege és a 2002/2003-as, a 2003/2004-es és a 2005/2006-os gazdasági évre kivetendő illetékösszeg közötti különbség alapján fizetendő összegek megállapításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslat /* COM/2013/0526 final */





A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK A Bizottság nyilatkozata amely a következő dokumentumot kíséri: a 2001/2002-es, a 2002/2003-as, a 2003/2004-es, a 2004/2005-ös és a 2005/2006-os gazdasági évre vonatkozó cukorágazati termelési illetékek, a kiegészítő illetéknek a 2001/2002-es és a 2004/2005-ös gazdasági év tekintetében történő kiszámításához szükséges együttható, valamint a cukorgyártók által a cukorrépa-eladóknak az illetékek maximális összege és a 2002/2003-as, a 2003/2004-es és a 2005/2006-os gazdasági évre kivetendő illetékösszeg közötti különbség alapján fizetendő összegek megállapításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslat 1. A tőkeösszeg és a kamat visszatérítése Az Európai Unió Bírósága 2012. szeptember 27-i ítéletében[1] arra az álláspontra helyezkedett, hogy az 1193/2009/EK bizottsági rendelet[2] érvénytelenítése következtében a termelők jogosultak az érintett gazdasági években befizetett érvénytelen termelési illetékek tekintetében tartozatlanul fizetett többletösszegek visszatérítésére. Ezek a túlzott mértékű illetékek – az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 2000/597/EK, Euratom tanácsi határozat[3] 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően a nemzeti költségvetéseket gyarapító, az illetékek összegének 25 %-át kitevő beszedési díjak levonását követően – az Unió költségvetésébe folytak be. A javasolt tanácsi rendelet megállapítja a 2001/2002-es, a 2002/2003-as, a 2003/2004-es, a 2004/2005-ös és a 2005/2006-os gazdasági évre vonatkozó cukortermelési illetékeket, ami lehetővé fogja tenni a tagállamok számára a cukortermelőknek visszatérítendő összegek meghatározását. Csak a régi és az új illetékösszegek különbözetét kell visszatéríteni a cukortermelőknek, nem az érintett időszakban beszedett teljes összeget. A jogalap nélküli gazdagodásra vonatkozó általános elvből következik, hogy a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az uniós költségvetésből visszafizettessék a ténylegesen visszatérített és az általuk beszedési költség címén visszatartott 25 %-nyi összeggel csökkentett összegeket. A Bíróság egyértelműen kimondta, hogy azok a jogalanyok, akik jogosultak a cukorágazatban egy érvénytelen rendelet alapján meghatározott termelési illetékek tekintetében tartozatlanul fizetett összegek visszatérítésére, jogosultak az ilyen összegek után járó kamatok megtérítésére is. Következésképpen a gazdasági szereplőknek az uniós jog alapján tartozatlanul fizetett összegek után járó tagállami visszatérítések összegének a hasonló helyzetekre vonatkozó nemzeti jogszabályokban előírt mértékű kamatot is magában kell foglalnia. A tagállamok a kamatösszeg kiszámításához saját nemzeti jogukat alkalmazzák. 2. A cukorrépa-eladókat megillető visszatérítés A javasolt tanácsi rendelet 1. cikkének (3) bekezdése megállapítja azokat a felülvizsgált kiegészítő árakat, amelyek alapján a cukortermelőknek visszatérítést kell nyújtaniuk a cukorrépa-eladók számára. Hangsúlyozni kell, hogy a cukorrépa-eladóknak járó visszatérítés összegének – beleértve az 1. szakaszban említettekkel azonos feltételek mellett fizethető kamatokat is – kiszámításához csak a régi és az új kiegészítő árak különbözete veendő figyelembe. Mielőtt kifizetnék a cukortermelőknek a szóban forgó időszakban fizetett túlzott mértékű illetékek után járó visszatérítést, a tagállamoknak megfelelő közigazgatási eljárásokat kell bevezetniük annak biztosítására, hogy az érintett termelők adott esetben visszafizessék a cukorrépa-eladóknak az őket megillető összegeket. A visszafizetés elmulasztása esetén a cukortermelőknek járó visszatérítés összegét arányosan csökkenteni kell. 3. Számviteli eljárás A saját forrásokra vonatkozó szabályozási keret nem tartalmaz semmiféle olyan előírást, amely lehetővé tenné az Unió által a tagállamok javára teljesített kamatfizetést. Ezért a felmerülő költségek Bizottságtól való visszaigénylésekor a tagállamoknak közölniük kell a Bizottsággal az érintett gazdasági szereplők számára kártérítésként ténylegesen kifizetett összegeket, azokon belül külön megadva a tőkeösszeget és a kamatelemeket. 3.1. Tőkeösszegek A cukorilletékek visszatérítésére az EU saját forrásainak terhére végrehajtandó korrekció útján kerül sor. Ez azt jelenti, hogy a tagállamok a ténylegesen befizetett többletösszegek 75 %-át visszaigényelhetik az EU saját forrásaiból. Az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 2007/436/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet[4] 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a tagállamoknak a cukorilletékeket megállapító javasolt tanácsi rendelet 2. cikkében megállapított időpontig meg kell határozniuk az érintett évekre alkalmazandó helyesbített cukorilletékeket. Mivel a javasolt tanácsi rendelet az eredetileg fizetett cukorilletékek helyesbítésére vonatkozik, a tagállamoknak minden szükséges elem rendelkezésükre áll a visszatérítendő összegek helyes megállapításához. A tagállamok az úgynevezett A-számla negatív korrekcióján keresztül visszatéríttethetik a jogosulatlanul beszedett túlzott mértékű illetékek visszatérítése címén ténylegesen kifizetett összegeket. Hangsúlyozni kell, hogy a tagállamoknak az A-számlában először korrekcióként fel kell tüntetniük a teljes visszatérített összeget (100 %). Ezt követően az általuk beszedési költségek címén visszatartott összegek levonásával kapott összeget fel kell tüntetni a számla utolsó oszlopában. Ez a beszedési költségek figyelembevételére szolgáló szokásos eljárás. A javasolt tanácsi rendelet 2. cikkének megfelelően a tagállamoknak a saját források terhére visszatérítendő illetékeket legkésőbb a szóban forgó rendelet hatálybalépésének időpontját követő negyedik hónap utolsó napján meg kell állapítaniuk. A tagállamoknak a megállapított összegeket be kell vezetniük az A-számlába, amelyet legkésőbb a jogosultság megállapításának hónapját követő második hónap 19. napját követő első munkanapon továbbítaniuk kell a Bizottságnak. Ezért a gyakorlatban a tagállamoknak legkésőbb [...] utolsó napján meg kell állapítaniuk a saját források korrekciójának összegét. A Bizottságnak továbbítandó A-számlába pedig legkésőbb [...]-án/-én be kell vezetniük a jogosultságot. A tanácsi rendelet elfogadásának időpontjától függően az uniós költségvetés bevételi részére gyakorolt pénzügyi hatás 2013-ban, 2014-ben vagy mindkét költségvetési évben jelentkezhet. 3.2. Kamat Ahogy fentebb már említésre került, a jogalap nélküli gazdagodásra vonatkozó általános elvből következik, hogy azok a jogalanyok, akik jogosultak a cukorágazatban egy érvénytelen rendelet alapján meghatározott termelési illetékek tekintetében tartozatlanul fizetett összegek visszatérítésére, jogosultak az ilyen összegek után járó, a hasonló helyzetekre vonatkozó nemzeti jogszabályokban előírt mértékű kamatok megtérítésére is. A ténylegesen kifizetett kamatokat a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK tanácsi rendelet 15. cikkében említett, a havi kifizetések átutalására vonatkozó eljárás alkalmazásával, a jogviták rendezésével kapcsolatos költségek fedezésére szolgáló 05 07 02. jogcímcsoportnál kell bejelenteni. E jogcímcsoport „célja [különösen] az, hogy szükség esetén előirányzatot biztosítson azon (pozitív vagy negatív) kiadások fedezésére, amelyek esetében a Bizottság bírósági határozattal felelőssé tehető, ideértve a kártérítési és kamatigények rendezésének költségeit”. 4. A visszatérítési folyamat nyomon követése A visszatérítési folyamat nyomon követése céljából indokolt előírni, hogy a tagállamok a visszatérítési folyamat kezdetét megelőzően – legkésőbb az e rendelet hatálybalépését követő második hónapig – nyújtsanak be a Bizottságnak egy áttekintést a cukorgyártók számára visszatérítendő összegekről, amelyben megkülönböztetik a tőkeösszeget és a kamatösszeget. E tagállami értesítésnek tartalmaznia kell a nemzeti jog azon rendelkezéseinek részletes magyarázatát, amelyek jogalapul szolgáltak a fizetendő kamat és az alkalmazott kamatláb, valamint a kamatösszeg kiszámítása céljából figyelembe vett időszak meghatározásához. A Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy az egyenértékűség elvével összhangban az alkalmazott kamatlábnak meg kell egyeznie a hasonló nemzeti visszatérítések esetében szokásosan használt kamatlábbal. A Bizottság fenntartja a jogot arra, hogy további igazolásokat kérjen a kifizetettként bejelentett összegekre vonatkozóan, és meghozza a megfelelő intézkedéseket az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében. [1] C-113/10., C-147/10. és C-234/10. sz. egyesített ügyek (még nem kerültek közzétételre). [2] HL L 321., 2009.12.8., 1. o. [3] HL L 253., 2000.10.7., 42. o. [4] HL L 130., 2000.5.31., 1. o.