(4)Az európai szemeszter a gyorsan változó gazdasági és geopolitikai helyzetet figyelembe véve 2022-ben újraindítja az átfogó gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációt, ugyanakkor a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentésben foglaltaknak megfelelően a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtási követelményeihez is igazodik. Az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása elengedhetetlen az európai szemeszter szerinti szakpolitikai prioritások teljesítéséhez, mivel a tervek a 2019. és 2020. évi szemeszter ciklusában kiadott releváns országspecifikus ajánlások összességét vagy egy jelentős részét érintik. A 2019. és 2020. évi országspecifikus ajánlások – a módosított terv benyújtásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlások mellett – ugyanúgy relevánsak maradnak az (EU) 2021/241 rendelet 14., 18. és 21. cikkével összhangban felülvizsgált, aktualizált vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tekintetében is.

(2)A Bizottság 2021. november 24-én elfogadta az éves fenntartható növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2022. évi európai szemeszterét. A jelentés kellően figyelembe vette a szociális jogok európai pillérének további végrehajtására vonatkozó közös kötelezettségvállalást, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki, majd a 2021. májusi portói szociális csúcstalálkozón újólag megerősített. Az Európai Tanács 2022. március 25-én jóváhagyta a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság 2021. november 24-én az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Portugáliát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra van szükség. Ugyanezen a napon a Bizottság elfogadta az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is, amelyet a Tanács 2022. április 5-én elfogadott, valamint a foglalkoztatási iránymutatások és a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtását elemző 2022. évi együttes foglalkoztatási jelentésre vonatkozó javaslatot, amelyet a Tanács 2022. március 14-én elfogadott.

(5)Az általános mentesítési rendelkezést 2020 márciusa óta alkalmazzák. A 2021. március 3-i közleményében a Bizottság kifejtette azon álláspontját, hogy az általános mentesítési rendelkezés deaktiválására vagy további alkalmazására vonatkozó döntést a gazdaság állapotának átfogó értékelése alapján kell meghozni, és ehhez fő mennyiségi kritériumként az uniós vagy az euróövezeti gazdasági aktivitásnak a válság előtti (azaz a 2019 végi) állapothoz viszonyított szintjét kell figyelembe venni. Az Európában zajló háborúval összefüggésben a megnövekedett bizonytalanság és a gazdasági kilátásokat övező számottevő lefelé mutató kockázatok, továbbá az energiaárak példátlan emelkedése és az ellátási láncok tartósan fennálló zavarai indokolttá teszik a Stabilitási és Növekedési Paktumban foglalt általános mentesítési rendelkezés alkalmazásának 2023-ig történő meghosszabbítását.

(6)A 2021. évi stabilitási programról szóló 2021. június 18-i tanácsi véleményben alkalmazott megközelítés alapján a költségvetési irányvonal jelenleg a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, de a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból származó vissza nem térítendő támogatásokból finanszírozott kiadások figyelembevételével számított elsődleges kiadások (diszkrecionális bevételi intézkedések nélküli) változásának a középtávú potenciális növekedéshez viszonyított arányával mérhető a legjobban. Az összesített költségvetési irányvonalon túl – annak értékelése érdekében, hogy a nemzeti költségvetési politika prudens-e, és összetétele elősegíti-e a zöld és digitális átállással összhangban lévő fenntartható helyreállítást – figyelmet kell fordítani a (diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül és a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések nélkül számított) nemzeti finanszírozású elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására is.

(7)A Bizottság 2022. március 2-án közleményt fogadott el, amelyben átfogó költségvetés-politikai iránymutatást nyújt 2023-ra, ezáltal támogatva a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjainak előkészítését, egyúttal erősítve a szakpolitikai koordinációt. A Bizottság megjegyezte, hogy a 2022. évi téli előrejelzésben felvázolt makrogazdasági kilátások alapján a 2020–2022-ben követett, támogató jellegű aggregált költségvetési irányvonalról 2023-ban célszerűnek tűnik áttérni egy lényegében semleges aggregált költségvetési irányvonalra, ugyanakkor készen kell állni a változó gazdasági helyzetre való reagálásra. A Bizottság véleménye szerint a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlásokban továbbra is differenciáltan kell kezelni a tagállamokat, és figyelembe kell venni az országok közötti esetleges átgyűrűző hatásokat. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy stabilitási és konvergenciaprogramjukban is juttassák érvényre az iránymutatást. A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy szorosan nyomon követi a gazdasági fejleményeket, és szükség szerint – de legkésőbb a szemeszter tavaszi fordulójában, 2022 májusának végén – kiigazítja gazdaságpolitikai iránymutatását.

(8)A 2022. március 2-án közzétett költségvetési iránymutatásnak megfelelően a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlások figyelembe veszik a gazdasági kilátások romlását, a fokozott bizonytalanságot és más lefelé mutató kockázatokat, valamint a téli előrejelzéshez képest magasabb inflációt. E megfontolások fényében a költségvetési válaszintézkedések részeként bővíteni kell a zöld és digitális átállásra, valamint az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat, továbbá meg kell őrizni a legkiszolgáltatottabb háztartások vásárlóerejét, ezáltal célzott és átmeneti intézkedésekkel enyhítve az energiaárak megugrásának hatását, és mérsékelve a másodlagos hatásokból eredő inflációs nyomást; változatlanul rugalmas költségvetési politikát kell folytatni, hogy az lépést tudjon tartani a gyorsan változó körülményekkel, és az egyes országok költségvetési és gazdasági helyzetének függvényében differenciált megközelítést kell alkalmazni, többek között azzal összefüggésben, hogy mennyire érinti az adott országot a válság és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek beáramlása.

(9)Portugália 2021. április 22-én az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban benyújtotta nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervét a Bizottságnak. Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikkének megfelelően a Bizottság az említett rendelet V. mellékletében foglalt értékelési iránymutatásokkal összhangban értékelte a helyreállítási és rezilienciaépítési terv relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és következetességét. A Tanács 2021. július 13-án elfogadta Portugália helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról szóló határozatát. A részletek folyósításának feltétele, hogy a Bizottság az (EU) 2021/241 rendelet 24. cikkének (5) bekezdésével összhangban határozatot hozzon arról, hogy Portugália kielégítően teljesítette a tanácsi végrehajtási határozatban foglalt releváns mérföldköveket és célokat. A kielégítő teljesítés előfeltétele, hogy a korábbi mérföldköveket és célokat továbbra is teljesítettnek lehessen tekinteni.

(10)Portugália 2022. április 29-én benyújtotta 2022. évi nemzeti reformprogramját és – az 1466/97/EK rendelet 4. cikkében meghatározott határidőn belül – 2022. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. Az (EU) 2021/241 rendelet 27. cikkével összhangban a 2022. évi nemzeti reformprogram a Portugália által a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása terén elért eredményekről készített féléves jelentést is tükrözi.

(11)A Bizottság 2022. május 23-án közzétette a Portugáliára vonatkozó 2022. évi országjelentést. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019-ben, 2020-ban és 2021-ben elfogadott releváns országspecifikus ajánlások végrehajtása terén Portugália által elért eredményeket, és a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla alapján számba vette a helyreállítási és rezilienciaépítési terv Portugália általi végrehajtását. Ezen elemzés alapján az országjelentés hiányosságokat tárt fel a helyreállítási és rezilienciaépítési terv által nem vagy csak részben kezelt kihívásokkal kapcsolatban, valamint új és kialakulóban lévő – többek között az ukrajnai orosz invázióból eredő – kihívásokat azonosított. A jelentés értékelte továbbá a Portugália által a szociális jogok európai pillérének végrehajtása, a foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére vonatkozó kiemelt uniós célok elérése, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása terén elért eredményeket.

(12)A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke alapján Portugália vonatkozásában részletes vizsgálatot végzett, amelynek eredményeit 2022. május 23-án közzétette. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Portugália esetében makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Az országot sebezhetővé teszi különösen a magánszektor és az államháztartás magas külső adóssága, amelyhez alacsony termelékenységnövekedés társul.

(13)Portugália 2022. április 14-én új 2022. évi költségvetésiterv-javaslatot nyújtott be. E terv teljes értékelését a 473/2013/EU rendelet 7. cikke alapján elfogadandó bizottsági vélemény fogja tartalmazni.

(14)A Tanács a 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Portugáliát, hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban 2020 és 2021 folyamán hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Portugália – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Portugália államháztartási hiánya a 2020. évi 5,8 %-ról 2021-ben 2,8 %-ra csökkent. Portugália költségvetés-politikai válasza 2021-ben támogatta a gazdasági helyreállítást, míg az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedésekre fordított kiadások GDP-arányosan a 2020. évi 2,3 %-ról 2021-ben 2,2 %-ra csökkentek. A Portugália által 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális költségvetési intézkedések többnyire ideiglenesek voltak, illetve azokat más intézkedések ellensúlyozták. Ugyanakkor a kormány által a 2020–2021-es időszakban elfogadott egyes diszkrecionális intézkedések nem voltak ideiglenesek, vagy azokat nem ellensúlyozták; ebbe a körbe elsősorban egészségügyi kiadások tartoztak, különös tekintettel a Nemzeti Egészségügyi Szolgálathoz a szolgálat reagálási képességének megerősítése érdekében felvett új egészségügyi szakemberek költségére. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján az államadósság 2021-ben a GDP 127,4 %-ának felelt meg.

(15)A 2022. évi stabilitási program költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv a 2022. év tekintetében óvatos, az azt követő időszak tekintetében pedig realista. A kormány előrejelzése szerint a reál-GDP 2022-ben 5,0 %-kal, 2023-ban pedig 3,3 %-kal nő. Összehasonlításképpen a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022 tekintetében erőteljesebb, 5,8 %-os, 2023 tekintetében pedig kisebb mértékű, 2,7 %-os reál-GDP-növekedéssel számol. A különbség annak tudható be, hogy a Bizottság előrejelzése 2022-ben a lakossági fogyasztás és a nettó kivitel erőteljesebb növekedésére, 2023-ban pedig a beruházások és a nettó kivitel kisebb mértékű növekedésére számít. A 2022. évi stabilitási program szerint a kormány arra számít, hogy az államháztartási hiány 2022-ben a GDP 1,9 %-ára, 2023-ban pedig 0,7 %-ára csökken. A 2022. évi csökkenés elsősorban a gazdasági aktivitás erőteljes növekedését és a világjárvánnyal összefüggő szükséghelyzeti intézkedések többségének megszüntetését tükrözi. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2022-ben várhatóan 120,8 %-ra, majd 2023-ban 115,4 %-ra mérséklődik. Az előrejelzés zárónapján ismert gazdaságpolitikai intézkedések alapján a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-re a GDP 1,9 %-ának, és 2023-ra 1,0 %-ának megfelelő költségvetési hiánnyal számol. Ez összhangban van a 2022. évi stabilitási program 2022. évi hiány-előrejelzésével, a 2023. évinél azonban valamivel magasabb, elsősorban azért, mert ez utóbbi évben a Bizottság magasabb folyó kiadásra számít. A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022 tekintetében alacsonyabb, 119,9 %-os, 2023 tekintetében pedig hasonló mértékű, 115,3 %-os GDP-arányos államadóssággal számol. A 2022. évi különbség annak tudható be, hogy a Bizottság előrejelzése szerint abban az évben erőteljesebb lesz a nominális GDP-növekedés.

A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alapján a kibocsátás középtávú (tízéves átlagos) potenciális növekedése 1,5 %-ra tehető. Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek élénkíthetik Portugália potenciális növekedését.

(16)2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedések többségét, így az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedésekre fordított kiadások az előrejelzések szerint a 2021. évi 2,2 %-ról 2022-ben a GDP 0,7 %-ára csökkennek. A 2022. évi költségvetési hiányt befolyásolják az energiaár-növekedés gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében hozott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,6 %-át fogják kitenni, 2023-ra pedig teljes mértékben megszűnnek. Ezek az intézkedések elsősorban a szegényebb háztartásoknak nyújtott szociális transzfereket, az energiafogyasztás után fizetendő közvetett adók mérséklését, valamint az energiafogyasztás támogatását foglalják magukban. Ezeket az intézkedéseket ideiglenes intézkedésként jelentették be. Amennyiben azonban az energiaárak 2023-ban is magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. Ezen intézkedések egy része – nevezetesen a tüzelőanyag-adó általános csökkentése – nem célzott. A költségvetési hiányt emellett a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei is befolyásolják, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,1 %-át fogják kitenni.

(17)A Tanács a 2021. június 18-i ajánlásában azt javasolta Portugáliának, hogy 2022-ben használja ki a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt a helyreállítást támogató további beruházások finanszírozására, eközben pedig folytasson prudens költségvetési politikát. Emellett a Tanács a tagállami finanszírozású beruházások szintjének megőrzését is szorgalmazta. A Tanács ezen túlmenően azt is javasolta Portugáliának, hogy korlátozza a tagállami finanszírozású folyó kiadások növekedését. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Portugália – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és a középtávú költségvetési fenntarthatóság biztosítására költségvetési politikát, ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése céljából fokozza a beruházásokat.

(18)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése és a Portugália 2022. évi stabilitási programjában foglalt információk alapján 2022-re támogató jellegű, a GDP –2,0 %-ának megfelelő költségvetési irányvonal valószínűsíthető. A Tanács ajánlásának megfelelően Portugália továbbra is támogatni kívánja a helyreállítást, amihez a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből addicionális beruházásokat tervez finanszírozni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és más uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint 2021-hez viszonyítva GDP-arányosan 0,5 százalékponttal nő. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2022-ben 0,2 százalékpontnak megfelelő expanzív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra. Portugália ezért a Tanács ajánlásával összhangban fenn kívánja tartani a nemzeti finanszírozású beruházásokat. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2022-es növekedése az előrejelzések szerint 1,1 százalékpontos expanzív hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez a jelentős expanzív hatás magában foglalja a magasabb energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak kezelésére irányuló intézkedések addicionális hatását (a GDP 0,6 %-a), valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem költségeit (a GDP 0,1 %-a), miközben a növekvő közszektorbeli bérek, a népesség elöregedésével összefüggő kiadások és a folyó termelőfelhasználás várhatóan továbbra is felfelé hajtják a folyó kiadást. Az előrejelzés szerint különösen a GDP-deflátornál nagyobb mértékű fogyasztóiár-növekedés – a kormányzati áru- és szolgáltatásbeszerzésekre fordított kiadások növekedésének hatására – szintén befolyásolja a tagállami finanszírozású elsődleges folyó kiadásnak a 2022. évi összesített költségvetési irányvonalra gyakorolt expanzív hatását. Portugália 2022-ben várhatóan lényegében korlátozni fogja a tagállami finanszírozású folyó kiadás növekedését, tekintettel arra, hogy a 2022. évi tagállami finanszírozású folyó kiadásra elsősorban a magasabb energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak kezelésére irányuló intézkedések, valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem költségei fejtenek ki jelentős expanzív hatást.

(19)A Bizottság a 2022. tavaszi előrejelzésében – változatlan szakpolitikát feltételezve – 2023-ban a GDP 0,0 %-ának megfelelő költségvetési irányvonalra számít. Portugália az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokat 2023-ban továbbra is a helyreállítást támogató addicionális beruházások finanszírozására használja fel. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és más uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint 2022-höz viszonyítva GDP-arányosan 0,2 százalékponttal nő. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2023-ban 0,3 százalékpontnak megfelelő expanzív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2023-as növekedése az előrejelzések szerint 0,7 százalékpontos restriktív hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez magában foglalja a megnövekedett energiaárak kezelését célzó intézkedések kivezetésének hatását (a GDP 0,6 %-a). Az előrejelzés szerint ugyanakkor a GDP-deflátornál nagyobb mértékű 2022. évi fogyasztóiár-növekedés – az indexálás miatt a nyugdíjakra és a szociális ellátásra fordított kiadások növekedésének hatására – szintén befolyásolja a tagállami finanszírozású elsődleges folyó kiadásnak a 2023. évi összesített költségvetési irányvonalra gyakorolt hatását.

(20)A 2022. évi stabilitási program a költségvetési hiány fokozatos csökkenését vetíti előre: a mutató 2024-ben a GDP 0,3 %-ára mérséklődik, 2025-ben pedig egyensúlyi helyzetet ér el. A költségvetési hiány tehát a tervek szerint a program időhorizontjában a GDP 3 %-a alatt marad. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2025-ig várhatóan csökkenni fog: 2024-ben 109,8 %-ra, majd 2025-ben 105,9 %-ra mérséklődik. A Bizottság elemzése alapján az államadósság fenntarthatóságát övező kockázatok középtávon jelentősnek tűnnek.

(21)Ha az államháztartás összetétele a bevételi és a kiadási oldalon egyaránt növekedésbarátabbá válna, az támogatólag hatna Portugália hosszú távú költségvetési fenntarthatóságára, javítaná az üzleti környezetet, és segítené az inkluzív helyreállítást. Portugália adórendszerét illetően vannak arra utaló adatok, hogy az ország adókedvezményeinek rendszere meglehetősen bonyolult és nem kellően átlátható (a forrás szerint több mint 60 jogszabály több mint 500 adókedvezményről rendelkezik), valamint hogy az adókiadások gazdasági hatékonyságának kedvezne a folyamatos nyomon követés és értékelés. Emellett a társasági adó adókulcsszerkezetéhez állami és települési szinten társuló növelések nehezen áttekinthetővé teszik a rendszert az adófizetők számára, és többletterhet rónak az adóhatóságra. A közvetlen adólevonások gyakran túlzott mértékűek, ami jelentős következő évi visszatérítési igényeket von maga után. Az adók beszedésének ismétlődő költsége viszonylag magas (2019-ben mintegy 20 %-kal volt az EU-27 átlaga felett), és az adóhatóság az uniós átlagnál kevesebbet költ információs és kommunikációs technológiákra (ez a költségelem az adóhatóság 2019. működési költségén belül 5,7 %-ot képviselt, amely csaknem fele volt az EU-27 átagának). Ilyen helyzetben Portugáliában a bevételekkel kapcsolatos igazgatási feladatok ellátásának hatékonyabbá tétele segíthetne csökkenteni az adók befizetésének időigényét és mérsékelni a túlságosan nagy adóhátralék-állományt (a nettó összbevétel 37,1 %-ának megfelelő 2019 végi adóhátralék-állomány a legmagasabbak közé tartozott az EU-ban). A portugáliai szociális védelmi rendszert illetően a szociális transzfereknek a szegénység és az egyenlőtlenségek leküzdése szempontjából vett eredményessége elmarad az uniós átlagtól. Kiemelést érdemel e tekintetben, hogy a szegénységi küszöb 37,5 %-ával egyenlő minimumjövedelem nem tekinthető megfelelőnek (az uniós átlag 58,9 %). Ugyanakkor a jelek szerint számos szociális ellátás szolgál hasonló célt, ami szintén növeli a rendszer bonyolultságát. A szociális védelmi rendszer ebből fakadó széttagoltsága viszonylag alacsony igénybevételi rátákat eredményez, és a leginkább rászorulók nem részesülnek kiemelt figyelemben, ami szűkíti a szociális ellátásokat igénybe vevők körét, végső soron pedig csorbítja az ellátási rendszer megfelelőségét. Ebből a szempontból különösen fontos a szegénység elleni küzdelemre vonatkozó nemzeti stratégia végrehajtása.

(22)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és V. mellékletének 2.2. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv a 2026-ig végrehajtandó, egymást kölcsönösen erősítő reformok és beruházások széles körét tartalmazza. Ezek kezelik a Tanács által az európai szemeszter keretében 2019-ben és 2020-ban Portugáliának címzett országspecifikus ajánlásokban felvázolt gazdasági és társadalmi kihívások összességét vagy egy jelentős részét, valamint a terv elfogadásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlásokat. A terv támogatja különösen a zöld és a digitális átállásra irányuló beruházásokat. Az elképzelések között központi helyet foglal el az államháztartás minőségének és az állami tulajdonú vállalatok pénzügyi fenntarthatóságának javítása. A terv ambiciózus célokat tűz ki az egészségügyi rendszer rezilienciájának megerősítése, valamint a színvonalas egészségügyi ellátáshoz és tartós ápoláshoz-gondozáshoz való hozzáférés javítása terén. A kitűzött célok között szerepel az általános készségszint – ezen belül a digitális készségek – javítása a népesség különböző csoportjaiban, valamint a szakképzés és a képzési kínálat megerősítése. A terv jelentős beruházásokat irányoz elő a szociális szolgáltatások javítása érdekében, és ebből a célból növelni kívánja a szociális és a megfizethető lakások kínálatát. A dokumentum lényegi intézkedésekkel igyekszik csökkenteni a munkaerőpiac szegmentációját, és támogatni a minőségi foglalkoztatást és a munkahelyek megőrzését. A terv jelentős forrásokat szán a digitális technológiák polgárok és vállalkozások általi használatának támogatására. Lényeges, hogy a tervben előirányzott intézkedések egy részének célja a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés javítása különösen a kis- és középvállalkozások számára, valamint az ország gazdaságának helyreállítását célzó köz- és magánberuházások támogatása. A terv jelentős reformokat és beruházásokat irányoz elő a kutatás és az innováció támogatása, valamint az ezeken a területeken folyó tevékenység hatékonyabbá és eredményesebbé tétele érdekében. Mindemellett a terv nagyra törő célokat tűz ki az üzleti környezettel kapcsolatos kihívások kezelése és az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának javítása terén is.

(23)Portugália helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtása várhatóan hozzájárul a zöld és digitális átállás terén való további előrelépéshez. A Portugália éghajlat-politikai célkitűzéseit támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 37,9 %-át, míg a digitális célkitűzéseket támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 22,1 %-át teszik ki. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek – a releváns mérföldkövekkel és célokkal összhangban történő – teljes körű végrehajtása segíteni fogja Portugáliát a Covid19-válság következményeiből való gyors kilábalásban, egyúttal megerősíti rezilienciáját. Az átfogó szakpolitikai stratégia iránti széles körű felelősségvállalás biztosítása érdekében a helyreállítási és rezilienciaépítési terv, valamint a terven túlmutató egyéb gazdaság- és foglalkoztatáspolitikák sikeres végrehajtása szempontjából változatlanul nagy jelentőséggel bír a szociális partnerek és más érdekelt felek szisztematikus bevonása.