A Bizottság értesítése a nemzeti műszaki szabályokról azok elfogadása előtt továbbra is fontos eszköznek bizonyult a kereskedelmi akadályok megjelenésének megelőzése szempontjából. Emellett a Bizottság és a tagállamok, valamint a tagállamok egymás közötti együttműködésének biztosítását is elősegítette. Ez különösen fontos olyan kritikus és előre nem látható körülmények között, mint amilyeneket a Covid19-világjárvány teremtett. Amellett, hogy a Bizottság értesítést kap a műszaki szabályokról, a bejelentett intézkedések végleges szövegét lefordítják az EU 23 hivatalos nyelvére.

Ez a jelentés, amelyet az egységes piac átláthatóságáról szóló irányelvvel összhangban készítettek és nyújtottak be, minőségi és mennyiségi szempontból mutatja be az irányelv 2016 és 2020 közötti működését.

Az átláthatóságra és a hatékonyságra való törekvés jegyében a Bizottság 2015-ben kialakított egy új funkciót a műszaki szabályokra vonatkozó értesítési rendszer (a továbbiakban: TRIS) honlapján. Ez a funkció 2016-ban lépett működésbe, és lehetővé teszi a TRIS bármely felhasználója számára, hogy az egységes piac átláthatóságára vonatkozó irányelv 6. cikkében előírt szünetelési idő alatt hozzászólást nyújtson be bármelyik értesítéssel kapcsolatban. 2016 és 2020 között a Bizottság e funkción keresztül 1 618 hozzászólást kapott (2016-ban 144-et, 2017-ben 421-et, 2018-ban 175-öt 2019-ben, 281-et 2020-ban 597-et).

1.2.Az értesítési eljárás alkalmazása a „minőségi jogalkotás” és a kölcsönös elismerés szempontjából

A Bizottság a Jobb szabályozás a növekedés és a munkahelyteremtés területén az Európai Unióbancímű közleményében kiemelte, hogy az egységes piac átláthatóságára vonatkozó irányelv által létrehozott megelőző ellenőrző mechanizmus hozzájárul a termékekre és az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokra vonatkozó nemzeti szabályozás javításához. A Bizottság és a tagállamok között az értesítési eljárás keretében folytatott együttműködés célja, hogy világosabb szabályozási keretet teremtsen a gazdasági szereplők számára.

Az egységes piac átláthatóságára vonatkozó irányelv a kölcsönös elismerés jobb működéséhez is hozzájárul. A kölcsönös elismerés elve, amely az Európai Unió Bíróságának az EUMSZ 34–36. cikkével kapcsolatos ítélkezési gyakorlatából ered, biztosítja a piacra jutást azon áruk számára, amelyek nem, vagy csak részben tartoznak az uniós harmonizációs jogszabályok hatálya alá. Biztosítja, hogy az egyik tagállamban jogszerűen forgalmazott bármely áru elvileg egy másik tagállamban is értékesíthető legyen. A nemzeti szabályozások elfogadásuk előtti értékelése segít minimalizálni annak kockázatát, hogy ezek a szabályok indokolatlan szabályozási akadályokat gördítsenek a kereskedelem elé, különösen a kölcsönös elismerés elvének fényében. Ennek oka, hogy a Bizottság: i. helyesbítheti a tagállamok által az egységes piac átláthatóságáról szóló irányelv szerinti eljárás keretében bejelentett tervezetekben szereplő egységes piaci záradékok szövegét, és ii. javasolhatja, hogy a tagállamok illesszék be az egységes piaci záradékot a bejelentett nemzeti intézkedéstervezetekbe, amennyiben az nem szerepel bennük.

2.Az értesítési eljárásalkalmazása

2.1.Hatékonyság: általános áttekintés

► Az értesítések száma és az érintett ágazatok

2016 és 2020 között a Bizottsághoz 3 553 értesítés érkezett (2016-ban 700, 2017-ben 676, 2018-ban 666, 2019-ben 657, 2020-ban 854).

Az értesítések számát illetően a tagállamok között jelentős eltérések figyelhetők meg: egyes tagállamok évente átlagosan több mint 50 jogszabályt jelentettek be, míg mások évente 10-nél kevesebbet (lásd: 3.2. melléklet). Bár ezt a nagy különbséget részben magyarázza az egyes országok eltérő államszervezete (pl. egyes országokban a regionális/helyi hatóságoknak is van szabályozási jogköre), a tájékozatlanság vagy a szabályozási tevékenység eltérő intenzitása, de felmerül a gyanú, hogy az értesítési kötelezettség betartása nem teljes körű. Az elemzés azt mutatta, hogy 2017-ben, 2018-ban és 2019-ben szinte egyetlen tagállam sem jelentett be, illetve nem jelentett be újra műszakiszabály-tervezeteket. A tagállamok túlnyomó többségében azonban viszonylag alacsony volt a be nem jelentett tervezetek száma, évente 10 vagy annál kevesebb.

A 3.2. mellékletben (1. táblázat) a tagállam mérete és az értesítések száma között összefüggés figyelhető meg, a legnagyobb tagállamok ugyanis általában véve több értesítést küldenek, mint a közepes és a kis méretű tagállamok. Ezt részben magyarázza az, hogy a nagy tagállamokban több regionális és helyi hatóság van, amelyek kötelesek értesítést küldeni műszaki szabályaik tervezetéről. Ez azonban nem mindig van így: egyes esetekben például a közepes méretű tagállamok több bejelentést tettek, mint egyes nagyobb tagállamok, illetve a központosított struktúrával rendelkező nagyobb tagállamok is több értesítést küldtek, mint a decentralizált struktúrájú tagállamok.

Az előző jelentéstételi időszakhoz hasonlóan a 2016–2020 közötti időszakban a legtöbb értesítés az építőipart érintette, amelyet a mezőgazdasági termékek, a halászat, az akvakultúra és egyéb élelmiszerek területére vonatkozó értesítések követtek.

Számos értesítés érkezett továbbá az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, a környezetvédelmi és vegyi ágazat (elsősorban a csomagolási és csomagolási hulladék, a műanyagtermékek, a műtrágyák, a glifozátot vagy neonikotinoidokat tartalmazó növényvédő szerek, a kibocsátási előírások, a mikroműanyagokat tartalmazó kozmetikai termékek) és a közlekedés (pl. elektromos járművek, személygépjárművek és taxik speciális berendezései, hómobilok, elektromos robogók, hajók és kedvtelési célú vízi járművek, drónok) területén (lásd: 3.3. melléklet).

► A Bizottság által a reagálásaiban érintett kérdések

A nem harmonizált területeken, vagyis azokon, amelyeken másodlagos jogszabályok hiányában a tagállami intézkedések az EUMSZ 34–36. cikkének (az áruk szabad mozgása), valamint 49. és 56. cikkének (a letelepedés joga és az információs társadalomhoz kapcsolódó szolgáltatásnyújtás szabadsága) hatálya alá tartoznak, a Bizottság – miután az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban megvizsgálta az intézkedés szükségességét és arányosságát – reagálásaival fel kívánta hívni a tagállamok figyelmét a kereskedelmet potenciálisan akadályozó indokolatlan akadályokra.

Azon tagállami intézkedések esetében, amelyek részlegesen vagy teljes egészében harmonizált területekhez tartoznak, a Bizottság azt kívánta elérni a reagálásaival, hogy a tagállami intézkedések összhangban legyenek a másodlagos uniós joggal.

·2016–2020-ig a tagállamok 765 műszakiszabály-tervezetet jelentettek be az építőipar területén (2016-ban 131-et, 2017-ben 181-et, 2018-ban 139-et, 2019-ben 158-at, 2020-ban pedig 156-ot). Ezek a tervezetek az építőipari termékek valamennyi típusát érintették (többek között hídszerkezeteket és beton közúti műtárgyakat, nyeregtetős épületek fedélhéjazatait, tűzoltási és mentési berendezéseket, hőszigetelést, szintetikus feltöltőanyagokat, betonszerkezeteket, a betonszerkezeteken és az azokban található elektromos berendezéseket, valamint az ivóvízzel érintkező fémes anyagokat).

A Bizottság az építési termékekre vonatkozóan további műszaki követelményeket vagy műszaki vizsgálatokat meghatározó olyan műszakielőírás-tervezeteket vizsgált meg, amelyek akadályozzák a CE-jelöléssel ellátott termékek szabad mozgását. A Bizottság a bejelentett tervezeteket elsősorban az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról szóló 305/2011/EU rendelet alapján vizsgálta meg.

A Bizottság továbbá olyan jogszabálytervezetet is megvizsgált, amely megtiltaná a fosszilis eredetű olajjal és földgázzal működő kazánok új épületekbe való beépítését, kivéve, ha az olaj-, illetve gázkazánok csak megújuló energiaforrást használnak. A Bizottság a bejelentett tervezetet a gázüzemű berendezésekről szóló 2009/142/EK irányelv, valamint a folyékony vagy gáznemű tüzelőanyaggal működő új melegvíz-kazánok hatásfok-követelményeiről szóló 92/42/EGK irányelv alapján vizsgálta meg.

A Bizottság az épületek energiahatékonyságára vonatkozó műszaki előírásokat az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelv, az épületek energiahatékonyságáról szóló 2010/31/EU irányelv és az energiával kapcsolatos termékek környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló 2009/125/EK irányelv alapján értékelte.

A Bizottság megvizsgált továbbá az autópályán használatos kommunikációs berendezésekre vonatkozó előírásokkal kapcsolatos jogszabálytervezetet is. A bejelentett tervezetet az 1999/5/EK irányelv, a 2006/95/EK irányelv és a 2004/108/EK irányelv alapján vizsgálta.