(3)A közös iránymutatásra annak biztosítása érdekében van szükség, hogy a tagállami konzulátusok között teljes körűen harmonizált legyen a megállapodás végrehajtása, továbbá annak érdekében, hogy tisztázható legyen a megállapodás, valamint a szerződő feleknek a megállapodás által nem szabályozott vízumkérdésekre továbbra is vonatkozó rendelkezései közötti kapcsolat.

A megállapodás 2. cikkének (1) bekezdése szerint a megállapodásban előírt vízumkönnyítések csak annyiban alkalmazandók Grúzia állampolgáraira, amennyiben ezek az 539/2001/EK rendelet alapján nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól. Ha ugyanis Grúziát áthelyeznék az 539/2001/EK rendelet II. mellékletébe, amely vízumkötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országait sorolja fel, megszűnne a megállapodás alkalmazása. Mivel azonban e mentességet kizárólag a biometrikus útlevelekkel rendelkezők számára biztosítanák (a II. melléklet lábjegyzetében pontosítandó mentesség), a megállapodást továbbra is alkalmaznák a biometrikus útlevéllel nem rendelkező grúz állampolgárokra.

A vízumkiadás megkönnyítéséről szóló, az Európai Unió és Grúzia közötti megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 2011. március 1-jén hatályba lépett. A kölcsönösségen alapuló megállapodás meghatározta a jogilag kötelező erejű jogokat és kötelezettségeket a grúz állampolgárok számára történő vízumkiadás megkönnyítése céljából. A megállapodás 12. cikke létrehozott egy vegyes bizottságot, amelynek feladata a megállapodás végrehajtásának figyelemmel kísérése.A vegyes bizottság közös iránymutatás elfogadását látta szükségesnek annak biztosítása érdekében, hogy a schengeni tagállamok konzulátusai között teljes körűen harmonizált legyen a megállapodás végrehajtása, továbbá annak érdekében, hogy tisztázható legyen a megállapodás rendelkezései, valamint a szerződő feleknek (a továbbiakban: a felek) a megállapodás által nem szabályozott vízumkérdésekre továbbra is vonatkozó rendelkezései közötti kapcsolat.

EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2016.5.26. COM(2016) 304 final MELLÉKLET a következőhöz: Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Unió és Grúzia közötti, a vízumkiadás megkönnyítéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban

a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatás tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról



MELLÉKLET a következőhöz: Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Unió és Grúzia közötti, a vízumkiadás megkönnyítéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban

a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatás tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról TERVEZET AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS GRÚZIA KÖZÖTTI, A GRÚZ ÁLLAMPOLGÁROK SZÁMÁRA A RÖVID TÁVÚ TARTÓZKODÁSRA JOGOSÍTÓ VÍZUMOK KIADÁSÁNAK MEGKÖNNYÍTÉSÉRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG ../201... SZ. HATÁROZATA (ÉÉÉÉ.HH.NN) tekintettel a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatás elfogadására A VEGYES BIZOTTSÁG, tekintettel az Európai Unió és Grúzia közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok grúz állampolgárok részére történő kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 12. cikkére, mivel a megállapodás 2011. március 1-jén hatályba lépett,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT: 1. cikk Az Európai Unió és Grúzia közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok grúz állampolgárok számára történő kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatást e határozat melléklete tartalmazza. 2. cikk Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba. Kelt,... az Európai Unió részéről Grúzia részéről TERVEZET IRÁNYMUTATÁS AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS GRÚZIA KÖZÖTTI,

A VÍZUMKIADÁS MEGKÖNNYÍTÉSÉRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS VÉGREHAJTÁSÁRÓL Az Európai Unió és Grúzia közötti, a vízumkiadás megkönnyítéséről szóló, 2011. március 1-jén hatályba lépett megállapodás célja, hogy kölcsönösség alapján megkönnyítse a Grúzia állampolgárai számára történő vízumkiadást a 180 napos időszakonként 90 napot meg nem haladó tervezett tartózkodás esetében. A megállapodás kölcsönösség alapján jogilag kötelező jogokat és kötelezettségeket állapít meg a grúz állampolgárok számára történő vízumkiadási eljárások egyszerűsítése céljából. Ezen iránymutatás, amelyet a megállapodás 12. cikkével létrehozott vegyes bizottság (a továbbiakban: vegyes bizottság) fogad el, annak biztosítására irányul, hogy a tagállami diplomáciai és konzuli képviseletek harmonizált módon hajtsák végre a megállapodás rendelkezéseit. Ez az iránymutatás nem képezi a megállapodás részét, ezért jogilag nem kötelező erejű. Ugyanakkor határozottan ajánlott a diplomáciai és konzulátusi alkalmazottak számára, hogy a megállapodás rendelkezéseinek végrehajtása során következetesen vegyék figyelembe az iránymutatást. A cél az, hogy az iránymutatást a vegyes bizottság a megállapodás végrehajtási tapasztalatainak fényében naprakésszé tegye. A megállapodás folyamatos és harmonizált végrehajtása, valamint a vízumkönnyítési vegyes bizottság eljárási szabályzatával való összhang biztosítása érdekében a felek megállapodtak arról, hogy a vegyes bizottság hivatalos ülései között nem hivatalosan tartják a kapcsolatot a sürgős ügyek elintézése érdekében. A vízumkönnyítési vegyes bizottság következő ülésén részletes beszámolókat készítenek az említett kérdésekről és a nem hivatalos kapcsolattartásról.



I. ÁLTALÁNOS KÉRDÉSEK 1.1. Cél és hatály A megállapodás 1. cikkének (1) bekezdése szerint: „E megállapodás célja, hogy megkönnyítse a Grúzia állampolgárai számára történő vízumkiadást a 180 napos időszakonként 90 napot meg nem haladó tervezett tartózkodás esetében”. A megállapodás minden, rövid távú tartózkodásra jogosító vízumot kérelmező grúz állampolgárra vonatkozik, a lakóhelyük szerinti országtól függetlenül. A megállapodás nem alkalmazandó a Grúzia által kiadott tartózkodási engedéllyel rendelkező hontalan személyekre. Az uniós vízumpolitikai vívmányok szokásos szabályai vonatkoznak e személycsoportra. A megállapodás 1. cikkének (2) bekezdése szerint: „Amennyiben Grúzia az összes tagállam állampolgárai vagy az összes tagállam állampolgárainak egyes kategóriái számára ismét bevezeti a vízumkötelezettséget, úgy viszonossági alapon a megállapodás által Grúzia állampolgárainak nyújtott ugyanazon könnyítések alkalmazandók automatikusan az európai uniós polgárokra is”. 2006. június 1-jétől az uniós tagállamok által kiadott tartózkodási engedéllyel rendelkező valamennyi uniós polgár és hontalan személy mentesül a vízumkötelezettség alól, ha 180 napos időszakonként 90 napot meg nem haladó időtartamra utazik Grúziába, vagy Grúzia területén átutazik. Annak elkerülése érdekében, hogy Grúzia diszkriminatív bánásmódot alkalmazzon egy vagy több európai uniós tagállam állampolgáraival vagy ezen állampolgárok egyes kategóriáival szemben, az Európai Unió a megállapodáshoz csatolt nyilatkozatban bejelentette azt a szándékát, hogy felfüggeszti a megállapodás alkalmazását abban az esetben, ha Grúzia ismét bevezeti a vízumkötelezettséget egy vagy több európai uniós tagállam állampolgárai vagy ezen állampolgárok egyes kategóriái tekintetében. 1.2. A megállapodás hatálya

A megállapodás 2. cikke szerint: „(1) Az e megállapodásban előírt vízumkönnyítések csak annyiban alkalmazandók Grúzia állampolgáraira, amennyiben ezek az Unió vagy a tagállamok törvényei és rendeletei, e megállapodás vagy egyéb nemzetközi megállapodások alapján nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól. (2) Az e megállapodás által nem szabályozott kérdésekre – úgymint a vízumkiadás megtagadása, az úti okmányok elismerése, a megélhetéshez szükséges anyagi fedezet bizonyítása, a belépés megtagadása és a kiutasítási intézkedések – Grúzia vagy a tagállamok nemzeti joga, illetve az uniós jog alkalmazandó”. A 10. cikkben foglaltakat nem érintve (amely cikk a grúz diplomata-útlevéllel rendelkezők vízumkötelezettség alóli mentességéről rendelkezik) a megállapodás nem hat ki a vízumkötelezettségről és a vízumkötelezettség alóli mentességről rendelkező meglévő szabályokra. Például az 539/2001/EK tanácsi rendelet 4. cikke lehetővé teszi a tagállamoknak, hogy más kategóriák között például mentesítse a vízumkötelezettség alól a polgári légiközlekedési és tengerhajózási személyzetet. Mivel 2008. december 13-án és 2011. március 7-én hatályba lépett Svájc és Liechtenstein schengeni térséghez való társulása, a Svájc és Liechtenstein által kiadott tartózkodási engedélyeket egyenértékűnek ismerik el az átutazásra és a rövid távú tartózkodásra jogosító schengeni vízumokkal. A Vízumkódex alkalmazandó az e megállapodás által nem szabályozott valamennyi kérdésre – mint például a vízumkérelem feldolgozására illetékességgel rendelkező schengeni tagállam meghatározására, a vízumkiadás megtagadásának okára, az elutasító határozat elleni fellebbezéshez való jogra, valamint a kérelmező személyes meghallgatásával kapcsolatos általános szabályokra. Ezenfelül a schengeni jog, illetve adott esetben a nemzeti jog alkalmazandó az e megállapodás által nem szabályozott kérdésekre is, például az úti okmányok elismerésére, a megélhetéshez szükséges anyagi fedezet bizonyítására, a tagállamok területére való belépés megtagadásra és a kiutasítási intézkedésekre. Ezzel függ össze, hogy pontos tájékoztatást kell nyújtani az említett kérdésekről (lásd még: Együttes nyilatkozat a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó eljárásokkal és az ilyen vízumok kérelmezésekor benyújtandó dokumentumokkal kapcsolatos információk összehangolásáról) Még ha a megállapodásban rögzített feltételek teljesülnek is – például ha a 4. cikkben rögzített kategóriákra nézve az utazás célját igazoló dokumentumokat benyújtotta a vízum kérelmezője –, a vízum kibocsátása akkor is megtagadható, ha az 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) 5. cikkében lefektetett feltételek nem teljesülnek, vagyis az érintett személy nem rendelkezik érvényes úti okmánnyal, a SIS-ben beutazási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzést adtak ki, az érintett személyt úgy tekintik, hogy a közrendet, belső biztonságot veszélyezteti stb. A Vízumkódexben szereplő, a vízumkibocsátással kapcsolatos egyéb rugalmasságok továbbra is alkalmazandók. Például a legfeljebb öt évig érvényes, hosszú érvényességi idejű, többszöri belépésre jogosító vízumok a megállapodás 4. cikkében említett személyek kategóriáin kívüli más kategóriákra nézve is kiadhatók, ha a Vízumkódexben szereplő feltételek (24. cikk) teljesülnek. Ugyanígy, a Vízumkódexben szereplő, a vízumdíj elengedésére vagy csökkentésére vonatkozó rendelkezések szintén továbbra is alkalmazandók (a Vízumkódex 16. cikkének (5) és (6) bekezdése). 1.3. A megállapodás hatálya alá tartozó vízumok típusai. A megállapodás 3. cikkének d) pontjának meghatározása szerint „vízum”: „valamely tagállam által kiadott engedély a tagállamok területén való átutazáshoz vagy a tagállamok területére történő első beutazás napjától számított bármely 180 napos időszakban 90 napot meg nem haladó, a tagállamok területén való tervezett tartózkodás céljából.” A megállapodás által nyújtott könnyítések az egységes vízumokra, valamint az átutazás vagy rövid távú tartózkodás céljából kiadott, korlátozott területi érvényességű vízumokra (LTV) is vonatkoznak. 1.4. A vízum által lehetővé tett tartózkodás időtartamának kiszámítása és különösen a hat hónapos időszak meghatározásának kérdése A Schengeni határ-ellenőrzési kódex közelmúltbeli módosítása újra meghatározta a rövid távú tartózkodás fogalmát. A jelenlegi meghatározás a következő: „bármely 180 napos időszakban 90 napot meg nem haladó tervezett tartózkodás (…), figyelembe véve a megelőző 180 napos időszak minden egyes tartózkodási napját”. A beutazás napja a tagállamok területén való tartózkodás első napja, a kiutazás napja pedig a tagállamok területén való tartózkodás utolsó napja. A „bármely” kifejezés a „folyamatosan aktualizált” 180 napos referencia-időszak alkalmazására utal, azaz a tartózkodás minden napján a megelőző 180 napos időszakra tekint vissza annak ellenőrzése céljából, hogy továbbra is teljesül-e a 180 naponkénti 90 napra vonatkozó követelmény. Tehát megszakítás nélküli 90 napos távollét esetén további 90 napos tartózkodásra van lehetőség. A meghatározás 2013. október 18-án lépett hatályba. Az új meghatározás alapján példák a tartózkodás kiszámítására: Egy 1 évre szóló (2010. április 18. – 2011. április 18.), többszöri beutazásra jogosító vízummal rendelkező személy 2010. április 19-én utazik be első ízben 3 napos tartózkodás céljából. Ezt követően 2010. június 18-án ismét beutazik 86 napos tartózkodás céljából. Mi a helyzet a konkrét dátumokkal? Mikor utazhat be ismét az említett személy? 2010. szeptember 11-én: Az utolsó 180 nap során (2010. március 16. – 2010. szeptember 11.) az adott személy 3 napot (2010. április 19–21.) majd 86 napot (2010. június 18. – 2010. szeptember 11.) tartózkodott = 89 nap = Nem került sor a tartózkodási idő túllépésére. A személy még 1 napot tartózkodhat a tagállamok területén.

2010. október 16-tól: Az említett személy beutazhat további 3 napos tartózkodás céljából (2010. október 16-án a 2010. április 19-i tartózkodás irrelevánssá válik, mivel kívül esik a 180 napos időszakon; 2010. október 17-én a 2010. április 20-i tartózkodás irrelevánssá válik, mivel kívül esik a 180 napos időszakon; stb.). 2010. december 15-től: Az említett személy beutazhat további 86 napos tartózkodás céljából (2010. december 15-én a 2010. június 18-i tartózkodás irrelevánssá válik, mivel kívül esik a 180 napos időszakon; 2010. december 16-án a 2010. június 19-i tartózkodás irrelevánssá válik, mivel kívül esik a 180 napos időszakon, stb.). 1.5. Az Európai Unióhoz 2004 és 2007 között csatlakozott és a schengeni térségbe nem teljes körűen integrálódott tagállamokat, az Unió közös vízumpolitikájában részt nem vevő tagállamokat és a társult országokat illető helyzet A schengeni vívmányokat csak Bulgária, Horvátország, Ciprus és Románia nem hajtotta még végre teljes körűen. Ezek az országok továbbra is saját területükre korlátozott érvényességű nemzeti vízumokat bocsátanak ki. Onnantól kezdődően, hogy teljes körűen végrehajtják a schengeni vívmányokat, az említett tagállamok is a megállapodást fogják alkalmazni. A nemzeti jog változatlanul minden, a megállapodás által nem fedezett kérdésre alkalmazandó a schengeni vívmányok e tagállamok által történő teljes körű végrehajtásáig. Az említett időponttól kezdve a megállapodás által nem szabályozott kérdésekre a schengeni szabályok/nemzeti szabályok alkalmazandók. Bulgária, Horvátország, Ciprus és Románia felhatalmazást kapott arra, hogy saját területén elismerje a schengeni tagállamok és a társult országok által kibocsátott tartózkodási engedélyeket, D-vízumokat és rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat. A közös határokon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 21. cikke szerint minden schengeni tagállamnak el kell ismernie a másik tagállam által kibocsátott hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokat és tartózkodási engedélyeket egymás területén rövid távú tartózkodásra jogosító engedélyként. A schengeni tagállamok elfogadják a társult országok által kibocsátott tartózkodási engedélyeket, D-vízumokat és rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat a belépéshez és rövid távú tartózkodáshoz, és fordítva. A megállapodás nem vonatkozik Dániára, Írországra és az Egyesült Királyságra, de közös nyilatkozatokat tartalmaz annak kívánatosságára nézve, hogy e tagállamok kétoldalú vízumkönnyítési megállapodásokat kössenek Grúziával. Bár schengeni társult országok, a megállapodás nem kötelező Izlandra, Liechtensteinre, Norvégiára és Svájcra nézve. 1.6. A megállapodás/kétoldalú megállapodások A megállapodás 13. cikk úgy rendelkezik, hogy „E megállapodás – hatálybalépésétől kezdve – elsőbbséget élvez az egyes tagállamok és Grúzia közötti bármely két- vagy többoldalú megállapodás vagy egyezmény rendelkezéseivel szemben, amennyiben ez utóbbi megállapodások vagy egyezmények rendelkezései e jelen megállapodásban tárgyalt kérdéseket érintenek.” A megállapodás hatálybalépésének napjától a tagállamok és a Grúzia közötti hatályos kétoldalú megállapodásoknak a vízumkönnyítési megállapodás által szabályozott kérdésekre vonatkozó rendelkezései nem alkalmazandók. Az uniós joggal összhangban a tagállamoknak meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket a kétoldalú megállapodásaik és a megállapodás rendelkezései közötti összeegyeztethetetlenségek megszüntetése érdekében. Ha egy tagállam Grúziával olyan kétoldalú megállapodást vagy intézkedést kötött, amely az európai uniós megállapodás által nem fedezett kérdésekre vonatkozik, például vízumkötelezettség alóli mentességet biztosítva a szolgálati útlevéllel rendelkező személyek számára ez a mentesség az uniós vízumkönnyítési megállapodás hatálybalépését követően továbbra is alkalmazandó. A következő tagállamok kötöttek kétoldalú megállapodást Grúziával a szolgálati útlevéllel rendelkező személyek vízumkötelezettség alóli mentességére vonatkozóan: Bulgária, Ciprus, Magyarország, Lettország, Románia és a Szlovák Köztársaság. Az adott tagállam által a szolgálati útlevéllel rendelkező személyek vízumkötelezettség alóli mentesítése csak e tagállam területén való utazásra alkalmazandó, a más schengeni tagállamokba történő utazásra nem. 1.7. Együttes nyilatkozat a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó eljárásokkal kapcsolatos információk és az ilyen vízumok kérelmezésekor benyújtandó dokumentumok összehangolásáról Együttes nyilatkozatot csatoltak a megállapodáshoz, amelyben utalnak a felek azon kötelezettségvállalására, hogy koherens és egységes információkat nyújtsanak a grúz állampolgároknak a tagállamok diplomáciai és konzuli képviseleteihez való hozzáférésére, valamint a vízumkiadási eljárásokra és feltételekre, valamint a kibocsátott vízumok érvényességére vonatkozóan. Ezek az információk elérhetők az EU Grúziai Küldöttségének honlapján: http://www.eeas.europa.eu/delegations/georgia/travel_eu/visa/index_en.htm .

A Vízumkódex 47. cikke állapítja meg az uniós tagállamok központi hatóságainak és konzulátusainak azon kötelezettségét, hogy adjanak meg valamennyi releváns információt a nyilvánosság számára a vízumkérelmezés tekintetében. A diplomáciai és konzuli képviseletek ezt az információt kötelesek széles körben terjeszteni (hirdetőtáblákon, szóróanyagokban, honlapokon stb.), továbbá kötelesek a vízumok kibocsátásának feltételeiről, a tagállamok grúziai képviseletéről és az általuk előírt igazoló dokumentumok listájáról is pontos információkat terjeszteni. 1.8. A grúz hatóságok által szolgáltatott információk az Európai Unió és Grúzia közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodásról Annak érdekében, hogy helyes tájékoztatást nyújtson a grúz állampolgároknak a megállapodás előnyeiről, valamint azokról az uniós diplomáciai és konzuli képviseletekről, ahol be lehet nyújtani a vízumkérelmeket, a grúz külügyminisztérium külön linket hozott létre, ahol elérhetők az említett információk. A weboldal címe a következő: http://mfa.gov.ge/index.php?lang_id=GEO&sec_id=95&info_id=13448

II. A KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEKRE VONATKOZÓ IRÁNYMUTATÁS. 2.1. Azok az új szabályok, amelyek minden vízumkérelmezőre vonatkoznak Fontos megjegyzés: A vízumdíjra vonatkozó, alább említett könnyítések, a vízumkérelmek feldolgozási eljárásának időtartama, valamint a vízum kivételes körülmények között történő meghosszabbítása minden vízumkérelmezőre többek között pl. a turistákra is vonatkozik. 2.1.1. A vízumdíj. A megállapodás 6. cikkének (1) bekezdése leszögezi, hogy „(1)A grúz állampolgárok vízumkérelmei feldolgozásának díja 35 EUR.” A 6. cikk (1) bekezdésével összhangban a vízumkérelmek feldolgozásának díja 35 EUR. Ez a díj alkalmazandó minden grúz vízumkérelmezőre (ideértve a turistákat is), és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat érinti, a belépések számától függetlenül. A megállapodás 6. cikkének (2) bekezdése leszögezi, hogy „(2) Amennyiben a tagállamok külső szolgáltatóval működnek együtt, kiegészítő szolgáltatási díj szabható ki. A szolgáltatási díjnak arányban kell állnia a külső szolgáltató részéről feladatai ellátása során felmerült költségekkel, és összege nem haladhatja meg a 30 EUR-t. Az érintett tagállam(ok) fenntartják annak lehetőségét, hogy konzulátusaikon minden kérelmező közvetlenül benyújthassa kérelmét”. A külső szolgáltatókkal való együttműködés módozatai tekintetében, a Vízumkódex 43. cikke részletes információkat nyújt azok feladatit illetően. A megállapodás 6. cikkének (3) bekezdése leszögezi, hogy „(3) A polgárok alábbi kategóriái mentesülnek a vízumkérelem feldolgozásának díja alól:

a) nyugdíjasok; (Megjegyzés: az e kategória szerinti díjmentességben való részesüléséhez a kérelmezőknek igazolást kell benyújtaniuk arról, hogy nyugdíjasok. A mentesség nem indokolt olyan esetekben, amikor az utazás célja díjazással járó tevékenység) b) 12 év alatti gyermekek; (Megjegyzés: az e kategória szerinti díjmentességben való részesüléséhez a vízumkérelmezőknek igazolást kell benyújtaniuk életkorukra vonatkozóan.) c) a nemzeti kormány vagy helyi önkormányzatok tagjai, az Alkotmánybíróság és a Legfelsőbb Bíróság tagjai, amennyiben e megállapodás alapján nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól;”(Megjegyzés: e kategória díjmentességben való részesüléséhez a vízumkérelmezőknek a grúz hatóságoktól származó igazolást kell benyújtaniuk az állásukra vonatkozóan); „d) fogyatékkal élő személyek és szükség esetén kísérőik;” (Megjegyzés: a díj alóli mentességhez bizonyítékot kell szolgáltatni arra nézve, hogy mindkét vízumkérelmező e kategóriába esik.) Az e kategóriára vonatkozó díjmentességben való részesüléshez a vízumkérelmezőknek be kell mutatnak a grúz Egészségügyi, Szociális és Munkaügyi Minisztérium által kiadott grúz „fogyatékossági igazolványt” (első vagy másodfok) vagy köz- és magánkórházak és klinikák által kibocsátott tanúsítványt. Azokban az esetekben, amikor a kérelmezők fogyatékossága nyilvánvaló (vak személyek, egy láb hiánya), elegendő a vizuális felismerés a konzulátus vízumirodájában. Elvben a kísérő személyek részéről nincs szükség további dokumentumokra. Indokolt esetekben a fogyatékossággal élő személy képviselője vagy gyámja is benyújthatja a kérelmet. „e) a tagállamok területén tartózkodó grúz állampolgárokat meglátogató közeli hozzátartozók: házastársak, gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is), szülők (beleértve a gyámot is), nagyszülők és unokák;” Ez a bekezdés azoknak a tagállamokba utazó grúz közeli hozzátartozóknak a helyzetét szabályozza, akik a tagállamokban jogszerűen tartózkodó grúz állampolgárokat látogatnak meg. „f) hivatalos küldöttségek tagjai, akik Grúziához címzett hivatalos meghívást követően a tagállamok területén értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által tartott eseményeken vesznek részt; g) tanulmányok vagy képzés céljából – beleértve csereprogramokat, valamint egyéb iskolával kapcsolatos tevékenységeket – utazó tanulók, diákok, posztgraduális hallgatók és kísérő tanárok; h) újságírók és az őket szakmai minőségben kísérő akkreditált személyek; ”(Megjegyzés: e kategória díjmentességben való részesüléséhez a vízumkérelmezőknek olyan bizonyítékot kell bemutatniuk, amely igazolja, hogy újságírói szakmai vagy média szervezetek tagjai – kapcsolat a megállapodás 4. cikkével); „i) nemzetközi sportesemények résztvevői és az őket szakmai minőségben kísérő személyek; (Megjegyzés: A szurkolók nem számítanak kísérő személyeknek); j) civil társadalmi szervezeteknek – beleértve csereprogramok keretében történő – képzés, szemináriumok, konferenciák céljából utazó képviselői; k) tudományos, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve az egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő személyek; l) olyan személyek, akik dokumentumokkal igazolják humanitárius okokból történő utazásuk szükségességét, beleértve a sürgős egészségügyi ellátásban való részesülést és az ilyen személyt kísérő személyt, a közeli hozzátartozó temetésén való részvételt vagy súlyosan beteg közeli hozzátartozó meglátogatását”. A személyek fenti kategóriái mentesülnek a díj megfizetése alól. Ezenfelül a Vízumkódex 16. cikkének (4) bekezdése szerinti is mentesülnek a vízumdíj alól. A Vízumkódex 16. cikkének (6) bekezdése értelmében „egyedi esetekben a felszámítandó vízumdíj összege elengedhető vagy csökkenthető, ha ez az intézkedés kulturális, sporttal kapcsolatos, külpolitikai és fejlesztési politikai érdekeket vagy más alapvetően fontos közérdeket vagy humanitárius célokat szolgál.” A Vízumkódex 16. cikkének (7) bekezdése szerint a vízumdíjat euróban, azon harmadik ország nemzeti pénznemében vagy az érintett harmadik országban általánosan használt pénznemben fogják felszámítani, ahol a kérelmet benyújtották, és nem téríthető vissza, kivéve az olyan eseteket, amikor a kérelem nem befogadható vagy ha a konzulátus nem illetékes. Abban az esetben, ha a díjat az eurótól eltérő pénznemben számítják fel, összegét az Európai Központi Bank által megállapított euro-referenciaárfolyam alkalmazásával fogják megállapítani és rendszeresen felülvizsgálni. A felszámított összegek kerekíthetők; a konzulátusok a helyi schengeni együttműködés keretében biztosítják, hogy hasonló összegeket számítsanak fel. Az olyan eltérések elkerülése érdekében, amelyek vízum-shoppinghoz vezethetnek, a tagállamoknak és Grúziának biztosítania kell, hogy hasonló vízumdíjat alkalmaznak minden grúz vízumkérelmező esetében, amennyiben a díjat külföldi pénznemben számítják fel.

A grúz kérelmezők elismervényt kapnak a megfizetett vízumdíjról, a Vízumkódex 16. cikke (8) bekezdésének megfelelően. 2.1.2. A vízumkérelmek elbírásának határideje A megállapodás 7. cikke szerint: „(1) A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei a vízumkérelem és a vízum kiadásához szükséges dokumentumok kézhezvételétől számított 10 naptári napon belül döntenek a vízumkérelemről. (2) A vízumkérelemmel kapcsolatos döntés meghozatalának időtartama egyes esetekben 30 naptári napra is meghosszabbítható, különösen akkor, ha a kérelem további vizsgálatot tesz szükségessé. (3) A vízumkérelemmel kapcsolatos döntés meghozatalának időtartamát sürgős esetekben 2 vagy annál kevesebb munkanapra csökkenthetik”. A vízumkérelemről főszabály szerint az elfogadható kérelem benyújtásának napjától számított 10 naptári napon belül döntenek. Ez az időszak legfeljebb 30 napra kiterjeszthető, ha további vizsgálódás szükséges, például a központi hatóságokkal való egyeztetés végett. Mindezen határidők kezdete a kérelem hiánytalanságához kötött, vagyis a vízumkérelem és az igazoló dokumentumok kézhezvételének napjától indul. Az olyan diplomáciai és konzuli képviseletek esetében, ahol időpont-egyeztetési rendszer van, az időpontkéréshez szükséges idő nem számít bele a feldolgozási időbe. E kérdés, valamint a vízumkérelem benyújtásával kapcsolatos egyéb gyakorlati előírások tekintetében a Vízumkódexben rögzített főszabályok (9. cikk) alkalmazandók. Különösen abban az esetben, ha a vízumkérelem benyújtásához személyes megjelenés szükséges, erre főszabály szerint az időpontkérés időpontjától számított két héten belül kerül sor. A személyes megjelenés időpontjának kitűzésekor figyelembe kell venni a vízumkérelmező állítása szerinti esetleges sürgősséget. A 7. cikk (3) bekezdésében szereplő vízumkérelemről szóló, csökkentett időtartam alatt meghozott döntést a konzuli tisztviselő hozza meg. A vízumkérelmek feldolgozásáról és a kiadott vízumok módosításáról szóló kézikönyv szerint (2. rész 3.2.2. pont) ki kell igazítani a tagállamok grúziai konzulátusainak a vízumkérelmek kezelésére vonatkozó kapacitását, hogy a főszezonban is tiszteletben tartsák a személyes meghallgatásokra nézve a Vízumkódexben meghatározott kéthetes határidőt. Igazoltan sürgős esetekben (amikor a kérelmező általa előre nem látható okból nem tudott volna korábban vízumot kérni) azonnali időpontot kell adni a kérelmezőnek (lásd a Vízumkódex 9. cikkének (3) bekezdését), vagy pedig lehetővé kell tenni számára a kérelem közvetlen benyújtását. Ezenfelül a konzulátusok létrehozhatnak bizonyos kategóriákba tartozó kérelmezők számára gyorsított kérelem-benyújtási eljárásokat. 2.1.3. A vízum meghosszabbítása kivételes körülmények miatt A megállapodás 9. cikke szerint: „A grúz állampolgár számára kiadott vízum érvényességi idejét és/vagy a vízum által engedélyezett tartózkodás időtartamát meg kell hosszabbítani, amennyiben a tagállam illetékes hatósága úgy véli, hogy a vízum birtokosa bizonyította, hogy vis maior vagy humanitárius okok akadályozzák abban, hogy a vízum érvényességi időtartamának vagy a vízum által engedélyezett tartózkodás időtartamának lejárta előtt elhagyja a tagállamok területét. A meghosszabbítást térítésmentesen kell megadni.” Ami annak lehetőségét illeti, hogy indokolt személyes indokok esetén meghosszabbítsák a vízum érvényességi idejét, ha a vízumbirtokos a vízumbélyegen megjelölt dátumig nem hagyhatja el a tagállam területét, a Vízumkódex rendelkezései (33. cikk) alkalmazandóak, amennyiben azok összeegyeztethetők a megállapodással. Ugyanakkor a megállapodás értelmében a vízum vis maior vagy humanitárius okok miatti meghosszabbítása ingyenes.

2.2. Az egyes vízumkérelmezői kategóriákra vonatkozó új szabályok 2.2.1. Az utazás célját igazoló dokumentumok A személyeknek a megállapodás 4. cikke (1) bekezdésében felsorolt kategóriáira nézve az utazás célja tekintetében kizárólag a feltüntetett igazoló dokumentumok megléte szükséges. Ahogy az a 4. cikk (3) bekezdésében is szerepel, nem szükséges az utazás céljára nézve más igazolás, meghívó vagy jogosultság. Ez ugyanakkor nem jelent mentesülést a vízumkérelem és az igazoló dokumentumok benyújtása céljából való személyes megjelenésre vonatkozó általános kötelezettség alól, amely változatlanul fennáll. Ha egyéni esetekben kétség merül fel az utazás célját igazoló dokumentum hitelességét illetően, a vízumkérelmezőt be lehet hívni további részletes elbeszélgetésre a nagykövetségre/konzulátusra, ahol a kérelmező a látogatás valós céljával vagy visszatérési szándékával kapcsolatosan kikérdezhető – lásd a Vízumkódex 21. cikkének (8) bekezdését. Az ilyen egyedi esetekben a vízumkérelmező további dokumentumokat nyújthat be, illetve a konzuli tisztviselő kivételesen erre kérheti. A vegyes bizottság ezt a kérdést szorosan figyelemmel fogja követni. A személyeknek a megállapodás 4. cikkében nem említett kategóriáira, például a turistákra vonatkozóan továbbra is az általános szabályok alkalmazandók az utazás célját igazoló dokumentumokra nézve. Ugyanez vonatkozik a 18 év alatti gyermekek utazásához való szülői hozzájárulásra vonatkozó dokumentumokra. A schengeni szabályok vagy a nemzeti jog vonatkozik továbbra is a jelen megállapodás rendelkezései által nem szabályozott kérdésekre, így például az úti okmányok elismerésére és a visszatérés biztosítékaira, valamint a megélhetéshez szükséges anyagi fedezet bizonyítására. Főszabály szerint a megállapodás 4. cikke (1) bekezdésében előírt eredeti kérelmet vagy igazolást vagy dokumentumot a vízumkérelemmel egyidejűleg nyújtják be. Ugyanakkor a konzulátus a kérelem vagy az okmány igazolásának faxmásolata vagy másolata birtokában is megkezdheti a vízumkérelem feldolgozását. Mindazonáltal a konzulátus első kérelem alkalmával kérheti az eredeti okmányt és kétség esetén egyedi esetekben is bekérheti ezt. 4. cikk – Az utazás célját igazoló dokumentumok „(1)A grúz állampolgárok alábbi kategóriái esetében a következő dokumentumok elegendőek a másik fél területére történő beutazás céljának indokolásához: a) olyan közeli hozzátartozók – házastársak, gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is), szülők (beleértve a gyámot is), nagyszülők és unokák – esetében, akik a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó grúz állampolgárokat látogatnak meg: – a fogadó személy írásbeli kérelme;”. Ez a pont azoknak a tagállamokba utazó grúz közeli hozzátartozóknak a helyzetét szabályozza, akik a tagállamokban jogszerűen tartózkodó grúz állampolgárokat látogatnak meg. Ez a könnyítés nem vonatkozik az Unióban élő azon EU-állampolgárokra, akik grúziai rokonaikat hívják meg. A meghívó személy aláírásának eredetiségét a lakóhely szerinti ország nemzeti jogszabályainak megfelelően az illetékes hatóságnak kell igazolnia. Szintén igazolni kell a meghívó fél jogszerű tartózkodását és a családi köteleket; például a fogadó személy írásbeli kérelme mellett a státusát igazoló okmányok – például a tartózkodási engedély –, valamint a családi kapcsolatot igazoló okmányok másolatának benyújtásával. Ez a rendelkezés vonatkozik a diplomáciai és konzuli képviseleteken dolgozó alkalmazottak rokonaira is, akik a tagállamok területére 90 napot meg nem haladó családi látogatás céljából utaznak, a jogszerű tartózkodás és a családi kötelék igazolásának szükségességét kivéve. „b) hivatalos küldöttségek azon tagjai esetében, akik Grúziának szóló hivatalos meghívást követően értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által valamely tagállam területén tartott eseményeken vesznek részt: – grúz hatóság által küldött levél annak megerősítésére, hogy a kérelmező a fenti eseményeken történő részvétel céljából a másik fél területére utazó küldöttség tagja, valamint a hivatalos meghívó másolata;” Az illetékes hatóság által kibocsátott levélben fel kell tüntetni a kérelmező nevét, ami megerősíti, hogy az adott személy a hivatalos értekezlet céljából a másik fél területére utazó küldöttség tagja. A kérelmező nevét nem feltétlenül kell feltüntetni az értekezleten való részvételre szóló hivatalos meghívóban, de ez lehet a helyzet, ha a hivatalos meghívót egy adott személynek címezték. Ez a rendelkezés a hivatalos küldöttség minden tagjára vonatkozik, függetlenül a birtokukban lévő útlevél (szolgálati vagy hagyományos) típusától.

„c) tanulmányok vagy képzés céljából – beleértve csereprogramok, valamint egyéb iskolával kapcsolatos tevékenységek keretében – utazó tanulók, diákok, posztgraduális hallgatók és kísérőtanárok esetében: – írásbeli kérelem vagy a fogadó egyetemre, főiskolára, illetve iskolába történő beiratkozás igazolása vagy diákigazolványok vagy az elvégzendő kurzusok igazolása;” Diákigazolványt csak akkor fogadnak el az utazás célját igazoló dokumentumként, ha azt a fogadó egyetem, főiskola vagy iskola állította ki, ahol a tanulmányokra vagy oktatási képzésre sor fog kerülni. „d) orvosi indokokból utazó személyek és szükség esetén az azokat kísérő személyek esetében: – az egészségügyi intézmény hivatalos dokumentuma, amely megerősíti az adott intézményben való egészségügyi ellátás szükségességét és a kísérő személyek szükségességét, valamint az egészségügyi ellátás kifizetéséhez szükséges anyagi fedezet igazolása.” Benyújtják az egészségügyi intézmény hivatalos dokumentumát, amely megerősíti a három elemet (az adott intézményben való egészségügyi ellátás szükségessége és a kísérő személyek szükségessége, valamint az egészségügyi ellátás kifizetéséhez szükséges anyagi fedezet igazolása). „e) újságírók és az őket szakmai minőségben kísérő akkreditált személyek esetében: – szakmai szervezet által kiállított igazolás vagy egyéb dokumentum annak igazolására, hogy az érintett személy szakképzett újságíró vagy újságírót szakmai minőségben kísérő személy, valamint munkáltatója által kiállított dokumentum arról, hogy az utazás célja újságírói tevékenység folytatása, illetve ilyen tevékenységhez való segítségnyújtás;”. A szabadúszó újságírók és asszisztenseik nem tartoznak ebbe a kategóriába. Be kell nyújtani az annak igazolására szolgáló tanúsítványt vagy egyéb dokumentumot, hogy a kérelmező hivatásos újságíró vagy újságírót szakmai minőségben kísérő személy, valamint az érintett munkáltatója által kiállított eredeti dokumentumot arról, hogy az utazás célja újságírói tevékenység folytatása, illetve ilyen tevékenységhez való segítségnyújtás. Jelenleg Grúziában nem léteznek szakmai médiaegyesületek, központok, intézmények, egyesületek vagy más hasonló szervezetek, amelyek képviselnék az újságírók vagy újságírót szakmai minőségben kísérő személyek érdekeit, és olyan tanúsítványt állíthatnának ki, amely igazolja, hogy egy adott személy hivatásos újságíró vagy egy konkrét területen szakmai minőségben őt kísérő személy. Az ilyen szervezetek létrehozásáig, a konzulátusok elfogadhatják a munkáltató igazolását és az egyik tagállamhoz való sajtóakkreditációt. „f) nemzetközi sportesemények résztvevői és az őket szakmai minőségben kísérő személyek esetében: – a fogadó szervezettől, a tagállamok illetékes hatóságaitól, nemzeti sportszövetségeitől vagy nemzeti Olimpiai Bizottságától származó írásos kérelem;”. A nemzetközi sportesemények esetében a kísérő személyek az érintett sportolókat szakmai minőségben kísérő személyekre korlátozódik: edzők, masszőrök, menedzser, orvosi stáb és a sportklub vezetője. A szurkolók tehát nem számítanak kísérő személyeknek. „g) üzletemberek és üzleti szervezetek képviselői esetében: – a fogadó jogi személy, vállalkozás vagy szervezet, illetve annak irodája vagy kirendeltsége, a tagállamok központi vagy helyi hatóságai, vagy a tagállamok területén rendezett kereskedelmi és ipari kiállítások, konferenciák és tudományos tanácskozások szervezőbizottságai által küldött írásbeli kérelem, Grúzia Állami Nyilvántartási Hivatalának hozzájárulásával;”. Az állami nyilvántartás nemzeti hivatala az üzleti szervezetek létét megerősítő dokumentumot ad ki. „h) a tagállamok területén megrendezett nemzetközi kiállításokon, konferenciákon, tudományos tanácskozásokon, szemináriumokon vagy egyéb hasonló eseményeken részt vevő szakemberek esetében: – a fogadó szervezet írásbeli kérelme, amely megerősíti az érintett személynek az eseményen való részvételét;”.

i) civil társadalmi szervezeteknek – beleértve csereprogramok keretében történő – képzés, szemináriumok, konferenciák céljából utazó képviselői esetében: – a fogadó szervezet írásbeli kérelme, annak igazolása, hogy a személy a civil társadalmi szervezetet képviseli, valamint a nemzeti jogszabályokkal összhangban a hatóság által kiállított, az említett szervezet megfelelő nyilvántartásba való bejegyzését igazoló tanúsítvány;”. Be kell mutatni egy, a civil társadalmi szervezetettől származó dokumentumot, amely megerősíti, hogy a kérelmező e szervezetet képviseli. Az állami nyilvántartás nemzeti hivatala az az illetékes grúz állami hatóság, amely igazolást ad ki a civil társadalmi szervezet létrehozásáról. Az állami nyilvántartás nemzeti hivatala az a nyilvántartás, amelyben nyilvántartják a civil társadalmi szervezetek létrehozására vonatkozó tanúsítványokat. Az Igazságügyi Minisztérium és az állami nyilvántartás nemzeti hivatala együttműködik a helyi hattóságokkal a nem kormányzati szerveztek elektronikus adatbázisának kiépítése során, amely elkészültét követően az Igazságügyi Minisztérium alábbi weboldalán lesz elérhető: https://enreg.reestri.gov.ge/main.php . A megállapodás nem terjed ki maguknak a civil társadalmi szervezeteknek a tagságára. „j) tudományos, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve az egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő személyek esetében: – a fogadó szervezet írásbeli kérelme az említett tevékenységeken történő részvétel céljából;” k) a tagállamok területére szállító, Grúziában nyilvántartásba vett nemzetközi teher- és személyszállító járművek vezetői esetében: – Grúzia nemzetközi közúti közlekedést biztosító fuvarozóinak nemzeti vállalata vagy szövetsége által küldött írásbeli kérelem az utazások céljának, időtartamának és gyakoriságának feltüntetésével;”. Jelenleg a két meglévő grúziai nemzeti fuvarozó szövetség rendelkezik hatáskörrel a hivatásos sofőröknek küldött írásbeli kérelmek kiállítására: a Grúziai Nemzetközi Közúti Fuvarozók Szövetsége (GIRCA) és a Közúti Személyfuvarozók Grúziai Szövetsége (GACPR). Azok a fuvarozók, amelyek a fenti szervezetek egyikének sem tagjai, bemutathatják a Grúzia Gazdasági és Fenntartható Fejlődési Minisztériumának Szárazföldi Közlekedési Hivatala által kiadott kérelmet, vagy jól ismert fuvarozók esetében a konzulátusok elfogadhatják a sofőrt alkalmazó grúziai fuvarozó / szállítási vállalattól származó írásbeli kérelmet. A kérelem megadja az utazások célját, időtartamát és gyakoriságát. „l) testvérvárosok és egyéb települések által szervezett hivatalos csereprogramok résztvevői esetében: – e városok vagy egyéb települések közigazgatási vezetőjének/polgármesterének írásbeli kérelme;” A város vagy más település önkormányzati vezetője/polgármestere, aki az írásos kérelem kibocsátására jogosult, a csereprogram helyszínét biztosító fogadó város vagy település önkormányzati vezetője/polgármestere. Ez a kategória csak a hivatalos csereprogramot fedi le. „m) katonai és polgári temetőket látogató személyek esetében: – a sírhely létezését és megőrzését, valamint a kérelmező és a sírhely közötti családi, illetve egyéb kapcsolatot, továbbá a kérelmező és az elhunyt közötti családi, illetve egyéb kapcsolatot megerősítő hivatalos dokumentum.”. A megállapodás nem határozza meg, hogy a fenti hivatalos dokumentumot mely hatóságoknak kell kibocsátani: azon országnak, ahol a sírhely található vagy a sírhelyet látogatni szándékozó személy tartózkodási helye szerinti országnak. Elfogadható, hogy mindkét ország illetékes hatóságai kiadhatnak ilyen hivatalos dokumentumot. A sírhely létezését és megőrzését, valamint a kérelmező és az elhunyt közötti családi, illetve egyéb kapcsolatot megerősítő hivatalos dokumentumot be kell mutatni. Fontos megjegyzés: A megállapodás nem teremt új felelősségi szabályokat az írásbeli kérelmeket kibocsátó természetes vagy jogi személyek vonatkozásában. A vonatkozó kérelmek hamis kibocsátásának eseteire a vonatkozó uniós/nemzeti jog alkalmazandó.

2.2.2. Többszöri belépésre jogosító vízumok kiadása Abban az esetben, ha a vízumkérelmezőnek gyakran kell a tagállamok területére utaznia, több tartózkodásra lehet rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat kibocsátani, feltéve, hogy e látogatások teljes időtartama nem haladja meg a 90 napot egy 180 napos időszakon belül. A megállapodás 5. cikke szerint: „(1) A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei legfeljebb öt évig érvényes, többszöri belépésre jogosító vízumot adnak ki a személyek alábbi kategóriái részére: a) házastársak, 21. életévüket még be nem töltött vagy eltartott gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is) és szülők (beleértve a gyámot is), akik a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó grúz állampolgárokat látogatnak meg, a meglátogatott személy tartózkodási engedélye érvényességének időtartamára korlátozott érvényességi időtartammal; b) a nemzeti kormány és a helyi önkormányzatok tagjai, az Alkotmánybíróság és a Legfelsőbb Bíróság tagjai részére – amennyiben e megállapodás alapján nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól – feladataik ellátásához és hivatali idejük érvényességének időtartamára korlátozva, amennyiben az kevesebb, mint 5 év; c) hivatalos küldöttségek állandó tagjai, akik Grúziához címzett hivatalos meghívást követően várhatóan rendszeresen részt vesznek értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által valamely tagállam területén tartott eseményeken.”. Figyelembe véve e személykategóriák szakmai státuszát, illetve a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó grúz állampolgárokhoz fűződő családi kapcsolatát, indokolt, hogy legfeljebb öt évig érvényes, többszöri belépésre jogosító, illetve feladataik ellátásához és hivatali idejük érvényességének időtartamára korlátozott vízumot adjanak ki, amennyiben az kevesebb, mint 5 év. A megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja alá tartozó személyeknek bizonyítékot kell szolgáltatniuk a meghívó személy jogszerű tartózkodásáról. A megállapodás 5. cikk (1) bekezdésének b) pontja alá tartozó személyeknek igazolniuk kell szakmai státuszuk és megbízásuk időtartamát. Ez a rendelkezés nem vonatkozik a megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének b) pontja alá tartozó személyekre, ha a megállapodás értelmében mentesek a vízumkötelezettség alól, azaz diplomata-útlevél birtokosai. A megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének c) pontja alá tartozó személyeknek bizonyítékot kell szolgáltatniuk a delegáció tagjakénti állandó státuszukra, valamint annak szükségességére nézve, hogy rendszeresen részt vegyenek az értekezleteken, megbeszéléseken, tárgyalásokon vagy csereprogramokban. „(2) A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei legfeljebb egy évig érvényes többszöri belépésre jogosító vízumot állítanak ki a személyek alábbi kategóriái részére, feltéve hogy a megelőző egy évben legalább egy vízumot szereztek, azt a meglátogatott államba történő belépésre, illetve ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban használták fel, és a többszöri belépésre jogosító vízum iránti kérelmük indokolt: a) hivatalos küldöttségek azon tagjai, akik Grúziának szóló hivatalos meghívást követően várhatóan rendszeresen részt vesznek valamely tagállam területén tárgyalásokon, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által tartott eseményeken; b) a civil társadalmi szervezeteknek képzés, szemináriumok, konferenciák céljából – beleértve csereprogramok keretében – a tagállamokba rendszeresen utazó képviselői; c) nemzetközi kiállításokon, konferenciákon, tudományos tanácskozásokon, szemináriumokon vagy egyéb hasonló eseményeken résztvevő, a tagállamokba rendszeresen utazó szabad foglalkozásúak; d) tudományos, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő személyek, akik rendszeresen utaznak a tagállamokba; e) tanulmányok vagy képzés céljából – beleértve csereprogramok keretében történő utazást is – rendszeresen utazó diákok és posztgraduális hallgatók; f) testvérvárosok vagy önkormányzati hatóságok által szervezett hivatalos csereprogramok résztvevői;

g) orvosi okokból rendszeresen utazó személyek és szükség esetén az őket kísérő személyek; h) újságírók és az őket szakmai minőségben kísérő akkreditált személyek; i) üzletemberek vagy üzleti szervezetek képviselői, akik rendszeresen utaznak a tagállamokba; j) nemzetközi sportesemények résztvevői és az őket szakmai minőségben kísérő személyek; k) a tagállamok területére szállító, Grúziában nyilvántartásba vett nemzetközi teher- és személyszállító járművek vezetői. (3) A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei legalább 2 és legfeljebb 5 évig érvényes többszöri belépésre jogosító vízumot adnak ki a személyek a (2) bekezdésben említett kategóriái részére, feltéve, hogy azok a megelőző két évben a fogadó tagállamba történő belépésre, illetve ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban használták fel az egyéves időtartamú, többszöri belépésre jogosító vízumot, és a többszöri belépésre jogosító vízum kérelmezésének okai még mindig fennállnak. (4) Az (1)–(3) bekezdésben említett személyek tagállamok területén történő tartózkodásának teljes időtartama nem haladhatja meg 180 napos időszakonként a 90 napot.”. Elvileg az egy évig érvényes többszöri belépésre jogosító vízumokat akkor adják ki a fent említett kategóriák számára, ha az előző évben (12 hónapban) a vízumkérelmező legalább egy vízumot szerzett és a meglátogatott tagállam(ok) belépésre és tartózkodásra vonatkozó jogszabályaival összhangban használta azt (például nem tartózkodott a megengedett időtartamot meghaladóan), és ha indokolt a többszöri belépésre jogosító vízum igénylése. Olyan esetekben, amikor nem indokolt az egy évig érvényes vízum kibocsátása (például ha a csereprogram időtartama egy évnél rövidebb vagy ha az érintett személynek nem kell egy teljes évig utaznia), a vízum érvényessége egy évnél rövidebb lesz, feltéve, hogy a vízum kiadásának további követelményei teljesülnek. A megállapodás 5. cikke (2) bekezdésében említett kategóriák számára legalább kettő és legfeljebb öt évig érvényes, többszöri belépésre jogosító vízumot adnak ki, feltéve, hogy az érintett személyek a megelőző két évben (24 hónapban) a meglátogatott tagállam(ok)ba történő belépésre, illetve ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban használták fel a két egyéves időtartamú, többszöri belépésre jogosító vízumot, és a többszöri belépésre jogosító vízum kérelmének okai még mindig fennállnak. Meg kell jegyezni, hogy a 2–5 évig terjedő érvényességű vízumot csak akkor fogják kibocsátani, ha a vízumkérelmező két egy évig – és nem rövidebb ideig – érvényes vízum birtokosa volt a megelőző két évben, és ezeket a vízumokat a meglátogatott tagállam(ok)ba történő belépésre, illetve ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban használta fel. A diplomáciai és konzuli képviseletek minden egyes vízumkérelem értékelése alapján döntenek e vízumok érvényességi idejéről (2 és 5 év között). A megállapodás 5. cikkének (2) bekezdésében szereplő kritérium meghatározását illetően: „feltéve, hogy... a többszöri belépésre jogosító vízum iránti kérelmüket megindokolják”, és a megállapodás 5. cikkének (3) bekezdése: „feltéve, hogy... a többszöri belépésre jogosító vízum kérelmének okai még mindig fennállnak”, a többszöri belépésre jogosító vízumok kiadása tekintetében a Vízumkódexben meghatározott kritériumok alkalmazandók: vagyis az adott személy igazolja, hogy gyakran kell beutaznia az egyik vagy több tagállamba, például üzleti ügyben. Nem áll fenn kötelezettség a többszöri belépésre jogosító vízum kiadására, ha a kérelmező nem használta ki az előzőleg kiadott vízumot. 2.2.3. A diplomata-útlevelek birtokosai. A megállapodás 10. cikke szerint: „(1) Grúzia érvényes diplomata-útlevéllel rendelkező állampolgárai vízum nélkül léphetnek be, hagyhatják el, vagy utazhatnak át a tagállamok területén. (2) Az (1) bekezdésben említett személyek 180 napos időszakonként 90 napot meg nem haladó ideig tartózkodhatnak a tagállamok területén.”. A diplomaták tagállamokba történő kiküldetésére vonatkozó eljárásokat a megállapodás nem szabályozza. A szokásos akkreditációs eljárás alkalmazandó. III. EGYÜTTMŰKÖDÉS AZ OKMÁNYOK BIZTONSÁGÁVAL KAPCSOLATBAN A megállapodáshoz csatolt közös nyilatkozatban a Felek megállapodnak abban, hogy a megállapodás 12. cikke alapján létrejött vegyes bizottság értékeli, hogy az érintett úti okmányok biztonságának szintje milyen hatással van a megállapodás működésére. E célból a Felek kötelezettséget vállaltak arra, hogy rendszeresen tájékoztatják egymást az úti okmányok számának indokolatlan mértékű növekedésének elkerülése, az úti okmányok biztonsága technikai tényezőinek fejlesztése, valamint az úti okmányok kiadásának testre szabása érdekében tett intézkedésekről.