Különjelentés Jobban kell törekedni 
a kohéziós politikában 
alkalmazott állami 
támogatási szabályok 
megismertetésére és 
betartatására HU 2016  24 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK

EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Telefon: +352 4398-1
Megkeresés: eca.europa.eu /hu/Pages/ContactForm.aspx
Weboldal: eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2016
Print ISBN 978-92-872-5854-0 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/635068 QJ-AB-16-024-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-5902-8 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/542981 QJ-AB-16-024-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-5844-1 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/198193 QJ-AB-16-024-HU-E
© Európai Unió, 2016
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Jobban kell törekedni 
a kohéziós politikában 
alkalmazott állami 
támogatási szabályok 
megismertetésére és 
betartatására
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése 
alapján)KülönjelentésHU 2016  24 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabályszerűségi 
ellenőrzés eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek megválasztásakor és 
megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi kockázatokat, az érintett bevétel vagy 
kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség érdeklődését.
Ezt a teljesítmény-ellenőrzést a kohéziós, növekedési és társadalmi befogadási beruházások kiadási területeire szakosodott, Henri 
Grethen számvevőszéki tag elnökölte II. Kamara végezte. Az ellenőrzést a jelentésért felelős számvevőszéki tag, Oskar Herics 
vezette, Margit Spindelegger, kabinetfőnök; Niels Brokopp, ügyvezető; Gert Rammeloo és Angelika Zych, feladatfelelősök; Preiss 
Ildikó, attasé; Dana Moraru, Maria Ploumaki és Laura Zanarini számvevők támogatásával.
Balról jobbra: A. Zych, I. Preiss, G. Rammeloo, N. Brokopp, M. Spindelegger, O. Herics.

03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Rövidítések
 Glosszárium
I-VIII Összefoglaló
1-24  Bevezetés
3-8 Mi az állami támogatás és mi a pénz ügyi jelentősége az Unióban?
9-21  Az állami támogatás nyújtásával kapcsolatos eljárások
9-10  A tagállamoknak az állami támogatást be kell jelenteni ük a Bizottságnak
11-14  Mentesség a bejelentési kötelezettség alól
15-21  Az operatív programok irányításában részt vevő főbb szereplők a kohéziós politika ter ületén
22-24  Az Európai Számvevőszék és a tagállami legfőbb ellenőrző intézmények állami támogatással 
kapcsolatos vizsgálatai
25-31  Az ellenőrzés hatóköre és módszere
32-113  Észrevételek
32-82  A Bizottság nem végez átfogó elemzést az állami támogatásokkal kapcsolatos hibákról, 
a tagállamok pedig nem helyeznek kellő hangsúlyt az állami támogatásokra
33-44  Az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a Kohéziós Alap esetében jelentős az állami támogatásokkal 
kapcsolatos hibák száma, az Európai Szociális Alapnál kisebb mértékben fordulnak elő hibák
45-71  A bizottsági monitoringot gyengíti, hogy nincs átfogó elemzés, és nem elegendő a belső koordináció
72-82  A tagállami hatóságok nem helyeznek kellő hangsúlyt az állami támogatási szabályok betartására
04 Tartalomjegyzék 
83-113  A Bizottság lépéseket tett az alkalmazandó állami támogatási jogszabályok egyszerűsítésére és 
a tagállamok igazgatási kapacitásának támogatására
84-99  A kibővített általános csoportmentességi rendelet révén a felelősség a Bizottságról a tagállamokra 
helyeződött át
100-107  Az újonnan bevezetett előzetes feltételek és a nagyprojektekre vonatkozó eljárás javíthatják az állami 
támogatási szabályok betartásának mértékét a kohéziós politika ter ületén
108 -113  Az állami támogatásokkal kapcsolatos, a Bizottság által kidolgozott közös cselekvési terv, amelynek célja 
a tagállamok igazgatási kapacitásának megerősítése, folyamatos figyelmet igényel
114 -130  Következtetések és ajánlások
 I. melléklet.   Állami támogatásokra fordított kiadás tagállamonként, 2010–2014, millió euró
 II. melléklet.  A Versenypolitikai Főigazgatóság által végzett monitoring eredményei, 
2006–2014
 III. melléklet.   A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság által a 2007–2013-as programozási 
időszakra jóváhagyott nagyprojektek
 IV. melléklet.  Az állami támogatásokra vonatkozó jogi keret
 A Bizottság válaszai
05
 Rövidítések
ACR : Éves ellenőrzési jelentés (Annual control report)
COCOF : Az alapok koordinációs bizottsága (Coordination Committee of the Funds)
DG: Főigazgatóság
DG COMP : Versenypolitikai Főigazgatóság
DG EMPL : A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága
DG REGIO : Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság
ECN-ET : Európai Versenyhatóságok Hálózata – Elektronikus adatátvitel
ERFA : Európai Regionális Fejlesztési Alap
esb-alapok : Európai strukturális és beruházási alapok
ESZA : Európai Szociális Alap
EUMSZ : Az Európai Unió működéséről szóló szerződés
GBER : Általános csoportmentességi rendelet (General Block Exemption Regulation)
GDP : Bruttó hazai termék
IKT: Információs és kommunikációs technológia
IMS : Szabálytalanságkezelő rendszer (Irregularity management system)
IT: Informatika
JASPERS : Európai régiók beruházásait támogató közös program
K+F : Kutatás és fejlesztés
K+F+I : Kutatás, fejlesztés és innováció
KA: Kohéziós Alap
Kkv : Kis- és középvállalkozás
MAPAR : Ellenőrzési folyamatok, tevékenységek és források irányítása
06
 Glosszárium
Az alapok koordinációs bizottsága (COCOF)  az 1083/2006/EK rendelet 103. cikke értelmében létrehozott, a tagállamok 
képviselőiből álló bizottság, amely tanácsot ad a Bizottságnak. Az ERFA, az ESZA és a Kohéziós Alap alkalmazásával 
kapcsolatban a COCOF iránymutatásai gyakorlati példákkal és információkkal szolgáló ajánlásnak tekintendők, jogilag 
nem kötelezőek és nem korlátozó erejűek.
Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások  olyan gazdasági tevékenységek, amelyeket az állami hatóságok az 
állampolgárok számára kiemelt fontosságúnak tartanak, és amelyeket állami beavatkozás hiányában a piaci szereplők 
nem (vagy más feltételek mellett) biztosítanának. Ilyenek például a közlekedési hálózatok, a postai szolgáltatások és 
a szociális szolgáltatások.
Az ellenőrző hatóság  bizonyosságot nyújt a Bizottság számára az adott operatív program irányítási rendszereinek 
és belső kontrolljának eredményes működéséről (és ebből következően az igazolt kiadás jogszerűségéről és 
szabályszerűségéről). Az ellenőrző hatóságok általában kancelláriák, pénzügyminisztériumok (vagy minisztériumi 
felügyelet alatt működő belső ellenőrzési szervek), más minisztériumok vagy legfőbb ellenőrző intézmények főosztályai. 
Működésüket tekintve függetlennek kell lenniük az alapokat kezelő szervektől. Az ellenőrző hatóság a rendszer- és 
műveletellenőrzésekre vonatkozó megállapításairól jelentést tesz az érintett operatív program irányító, illetve igazoló 
hatóságának. A rendszerellenőrzésekről szóló jelentéseket és az éves ellenőrzési jelentéseket a Bizottságnak is benyújtják. 
Ha az ellenőrző hatóság úgy véli, hogy az irányító hatóság nem tette meg a megfelelő korrekciós intézkedéseket, erre fel 
kell hívnia a Bizottság figyelmét.
Az Európai Regionális Fejlesztési Alap  célja az Európai Unión belüli gazdasági és társadalmi kohézió megerősítése 
azáltal, hogy az infrastruktúrateremtés és a produktív munkahelyteremtő beruházások – elsősorban a vállalkozásoknak 
nyújtott – pénzügyi támogatása révén törekszik a főbb regionális egyenlőtlenségek kiigazítására.
Az európai strukturális és beruházási alapokhoz (esb-alapok)  összesen öt különböző alap tartozik, amelyek 
célja, hogy a hét évre meghatározott többéves pénzügyi keret szakpolitikai keretein belül csökkentsék a regionális 
egyenlőtlenségeket az Unió egész területén. Ezek az alapok a következők: az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az 
Európai Szociális Alap (ESZA), a Kohéziós Alap (KA), az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai 
Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA).
Az európai strukturális és beruházási alapokkal foglalkozó szakértői csoport (EGESIF)  a Bizottságon belül jött létre 
azzal a céllal, hogy az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó rendeletek szerint elfogadott és végrehajtott 
programok megvalósításával kapcsolatban tanácsokat adjon a Bizottságnak. A szakértői csoport egyike annak a két 
testületnek, amelyek felváltották az alapok koordinációs bizottságát (a másik a COESIF – az európai strukturális és 
beruházási alapok koordinációs bizottsága).
Az Európai Szociális Alap  célja az Európai Unión belüli gazdasági és társadalmi kohézió megerősítése a foglalkoztatási 
és elhelyezkedési lehetőségek – főként képzési intézkedések keretében történő – javításával, elősegítve a magasabb 
foglalkoztatottsági szint elérését, valamint több és jobb minőségű munkahely létrehozását.
Az éves ellenőrzési jelentések  (ACR) olyan, az ellenőrző hatóságok által éves rendszerességgel benyújtott jelentések, 
amelyek az e hatóságok által egy vagy több operatív programra vonatkozóan végzett összes ellenőrzés megállapításait 
tartalmazzák. Az éves ellenőrzési jelentések azok a fő dokumentumok, amelyek révén az ellenőrző hatóságok 
bizonyosságot nyújtanak az érintett operatív program(ok) irányítási és kontrollrendszereiről és a társfinanszírozott 
projektek jogszerűségéről és szabályszerűségéről.
Az igazoló hatóságok  elsőfokú ellenőrzéseket végeznek az irányító hatóságok által bejelentett kiadásokra vonatkozóan, 
és igazolják, hogy ezek a kiadások jogszerűek és szabályszerűek. Általában a pénzügyminisztérium vagy valamely, 
minisztériumi felügyelet alatt működő belső ellenőrzési szerv egyik részlege tölti be ezt a szerepet.
07 Glosszárium 
Az irányító hatóság  a tagállam által egy adott operatív program irányítására kijelölt országos, regionális vagy helyi 
közigazgatási szerv, vagy más közjogi vagy magánjogi szervezet. Feladatai közé tartozik a támogatandó projektek 
kiválasztása, a projektek végrehajtásának monitoringja, valamint beszámolás a Bizottságnak a pénzügyi szempontokról 
és az elért eredményekről.
A Kohéziós Alap  az Európai Unión belüli gazdasági és társadalmi kohézió javítása érdekében környezetvédelmi és 
közlekedési projekteket finanszíroz azokban a tagállamokban, ahol az egy főre jutó GNP nem éri el az uniós átlag 90%-át.
A kohéziós politika  az uniós költségvetésből folyósított kiadások szempontjából az egyik legnagyobb szakpolitikai 
terület. Célja a különböző régiók eltérő fejlettségi szintjei közötti különbségek csökkentése, a hanyatló ipari 
területek szerkezetátalakítása, a vidéki térségek diverzifikálása és a határokon átnyúló, transznacionális és régióközi 
együttműködés ösztönzése. Finanszírozása az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és 
a Kohéziós Alapból történik.
A legfőbb ellenőrző intézmények  a kormányzati bevételek és kiadások ellenőrzéséért felelős országos szervek.
A nagyprojektek  pénzügyi szempontból olyannyira jelentős projektek, hogy külön bizottsági határozat szükséges 
ahhoz, hogy a tagállam az Európai Regionális Fejlesztési Alapból vagy a Kohéziós Alapból uniós társfinanszírozásban 
részesülhessen. Általában olyan, a közlekedés, a környezetvédelem vagy egyes más ágazatok (például a kultúra, az 
energia vagy az IKT) területén végrehajtott nagyméretű infrastrukturális beruházásokról van szó, amelyek összköltsége 
meghaladja az 50 millió eurót.
Az operatív program  meghatározza egy tagállam prioritásait és konkrét célkitűzéseit, valamint azt, hogy a forrásokat 
miként használják fel az adott – általában hétéves – időszakban projektek finanszírozására. Ezeknek a projekteknek hozzá 
kell járulniuk ahhoz, hogy az operatív program prioritási tengelyének szintjén meghatározott célkitűzések közül egy 
vagy több teljesüljön. A kohéziós politika területén az egyes alapokat, azaz az Európai Regionális Fejlesztési Alapot, az 
Európai Szociális Alapot vagy a Kohéziós Alapot ilyen programok keretében kell felhasználni. Az operatív programokat 
a tagállamok dolgozzák ki, és az uniós költségvetésből történő kifizetések folyósítása előtt azokat a Bizottságnak jóvá kell 
hagynia. Az operatív programokat csak a tárgyidőszakban, mindkét fél egyetértésével lehet módosítani.
Az összeegyeztethetőségi értékelés  azt vizsgálja, hogy a támogatási intézkedés által a belső piacon belüli 
kereskedelemre és versenyre gyakorolt negatív hatások kiegyenlíthetők-e azokkal a pozitív hatásokkal, amelyek az 
intézkedésnek a közérdekű, jól meghatározott célok eléréséhez való hozzájárulásából erednek. A hatások egyensúlyának 
vizsgálatakor figyelembe veszik a támogatásnak az Unió szociális jólétére gyakorolt hatását is. Az összeegyeztethetőségi 
értékelés a Bizottság kizárólagos hatáskörébe tartozik.
08 Glosszárium 
A partnerségi megállapodások  az Európai Bizottság és az egyes tagállamok között a 2014–2020-as programidőszakra 
hatályba lépett megállapodások. Kifejtik, hogy a tagállami hatóságok hogyan tervezik felhasználni az európai strukturális 
és beruházási alapok által nyújtott finanszírozást, és felvázolják az egyes országok stratégiai céljait és beruházási 
prioritásait, összekapcsolva azokat az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia 
általános céljaival. Tartalmazzák továbbá az előzetes feltételrendszer és a teljesítménymenedzsment-keretrendszer 
részletes jellemzőit. Az egyes megállapodásokat a Bizottsággal folytatott párbeszéd keretében az érintett tagállam 
dolgozza ki, és a Bizottság fogadja el.
A pénz ügyi korrekciók  célja az uniós költségvetés védelme a hibás vagy szabálytalan kiadások finanszírozásától. 
A megosztott irányítás alá tartozó kiadások esetében a helytelenül teljesített kifizetések visszafizettetése elsődlegesen 
a tagállamok feladata. Pénzügyi korrekció egyrészt a szabálytalan kiadásoknak a tagállamok költségnyilatkozataiból való 
törlése, másrészt a kedvezményezettekkel való visszafizettetés útján hajtható végre. Pénzügyi korrekciót a Bizottság is 
elrendelhet.
A programozási időszak  a kohéziós politikához kapcsolódó kiadások tervezésének és végrehajtásának többéves 
keretrendszere.
A vállalkozás  – jogi formájától és finanszírozási módjától függetlenül – valamely, gazdasági tevékenységet végző entitás.
09
 Összefoglaló
I
Állami támogatás minden olyan, egy tagállam által nyújtott támogatás, amely azzal, hogy egyes vállalatoknak előnyt 
biztosít, torzítja vagy torzíthatja a versenyt, amennyiben ez kihat a tagállamok közötti kereskedelemre. A belső piac 
megfelelő működése érdekében az állami támogatás elvben nem engedélyezett. Bizonyos mértékű támogatás azonban 
bizonyos ágazatokban vagy földrajzi régiókban, illetve kivételes körülmények esetén összeegyeztethető lehet a belső 
piaccal. A 2010–2014-es időszakban a tagállamok évente átlagosan 76,6 milliárd euró összegű állami támogatást nyúj -
tottak, eltekintve a pénzügyi és a vasúti ágazatnak, valamint a közszolgáltatásoknak (pl. postai szolgáltatások) nyújtott 
támogatástól. Ez az uniós tagállamok által megtermelt GDP több mint 0,5%-ának felel meg.
II
A kohéziós politika az uniós költségvetés egyik legfőbb kiadási területe. A 2014–2020-as programozási időszakban az 
Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), a Kohéziós Alap (KA) és az Európai Szociális Alap (ESZA) rendelkezésére álló 
összeg 352 milliárd euró; a 2007–2013-as programozási időszakban ez az összeg valamivel alacsonyabb, 347 milliárd euró 
volt. A Bizottság becslései szerint az ERFA/KA és az ESZA kiadásai a 2007–2013-as időszakban az Unióban nyújtott állami 
támogatások több mint egynegyedének feleltek meg.
III
Ellenőrzésünk során azt vizsgáltuk, hogy a 2007–2013-as programozási időszakban a kohéziós politikában milyen mér -
tékben fordult elő, hogy nem tartották be az állami támogatási szabályokat, illetve a Bizottság milyen mértékben ismerte 
a szabályok megsértésének okait. Megvizsgáltuk azt is, hogy a Bizottság 2014–2020-as programozási időszakra vonatko -
zóan tett intézkedései megerősítik-e a Bizottság és a tagállamok azon kapacitását, hogy megelőzzék, feltárják és kijavít -
sák az állami támogatásokkal kapcsolatos szabálysértéseket.
IV
A 2010–2014-es időszakban a Bizottság és a Számvevőszék is nagyszámú ellenőrzés során tártak fel olyan eseteket, amikor 
megsértették az állami támogatási szabályokat; az ezzel kapcsolatos – az ERFA és a Kohéziós Alap keretében tapasztalt – 
hibák jelentős mértékben járultak hozzá a kohéziós politikában általunk megállapított becsült hibaszinthez. Megállapítot -
tuk, hogy a kohézió területén a Bizottság által végzett ellenőrzések és monitoring során a feltárások aránya megegyezett 
számvevőink megállapításaival. A tagállami ellenőrző hatóságok azonban a Bizottságnál, illetve a Számvevőszéknél sok -
kal kisebb arányban állapítottak meg az állami támogatással kapcsolatos szabálysértéseket. Ez arra utal, hogy az ellenőrző 
hatóságok vizsgálataik során mindeddig nem összpontosítottak kellő mértékben az állami támogatásokra.
V
A 2007–2013-as programozási időszakban a Bizottság az általa feltárt, illetve a tagállamok által jelentett állami támogatá -
sokkal összefüggő hibákat nem rögzítette oly módon, hogy lehetővé váljék számára megfelelő elemzés elvégzése. Ilyen 
elemzés segítségével a Bizottság célzottabb, az adott tagállamokra, illetve programokra szabott megelőző intézkedése -
ket alakíthatott volna ki.
10 Összefoglaló 
VI
A tagállamok a pénzügyi szempontból jelentős projektek („nagyprojektek”) esetében alkalmazott pályázatokban fel -
tüntetik, hogy véleményük szerint a beruházás állami támogatással jár-e, és ezt az információt a Bizottság ellenőrizheti. 
A Bizottság különösen a 2007–2013-as programozási időszak kezdetén nem ellenőrizte szisztematikusan, hogy a nagy -
projektek megfelelnek-e az állami támogatási szabályoknak. Fennáll a veszély, hogy egyes uniós társfinanszírozásban 
részesülő nagyprojektek nem összeegyeztethetők a belső piaccal, azért sem, mert 2012-t – és a Leipzig Halle ítéletben 
megfogalmazott pontosítást – megelőzően a tagállamok csak ritkán jelentettek be infrastrukturális beruházásokat 
a Bizottságnak. E kockázat jövőbeni enyhítése érdekében a Bizottság fokozottabb mértékben hajtott végre belső meg -
előző intézkedéseket, és a 2014–2020-as időszakra alternatív, független minőségi felülvizsgálatot is magában foglaló 
jóváhagyási eljárást vezetett be. Az alternatív eljárás nem úgy lett kialakítva, hogy a nagyprojektekre vonatkozó határozat 
meghozatalakor minden esetben jogbiztonságot nyújtson a tagállamoknak az állami támogatási szabályok betartását 
illetően. A jogbiztonság megszerzéséhez csak a tagállami bejelentés, majd a Bizottság állami támogatásra vonatkozó 
határozata szolgálhat alapul.
VII
A Bizottság a 2014–2020-as időszak tekintetében lépéseket tett az alkalmazandó állami támogatási jogszabályok egysze -
rűsítésére, amelynek eredményeként csökkentek az adminisztratív terhek és nőtt az átláthatóság, de a tagállamok immár 
nagyobb felelősséget is viselnek a támogatási intézkedések kialakítása és végrehajtása terén. A tagállamokra ruházott 
nagyobb felelősség azonban azzal a veszéllyel jár, hogy nő az állami támogatással összefüggő hibák száma: a bizottsági 
monitoring révén kiderült, hogy a tagállamok a 2007–2013-as programozási időszakban számos hibát követtek el a támo -
gatási programok kialakítása és végrehajtása tekintetében. E kockázat csökkentése céljából a Bizottság lépéseket tett 
a tagállamoknak az állami támogatások területével kapcsolatos igazgatási kapacitásának támogatására, többek között 
olyan előfeltételeket vezetett be az állami támogatási rendszerek működéséhez, amelyek elősegítik az európai struk -
turális és beruházási alapok hatékony és eredményes felhasználását („előzetes feltételek”). Azok a tagállamok azonban, 
amelyekről megállapították, hogy nem tesznek eleget ezeknek a feltételeknek, nem feltétlenül egyeznek meg azokkal, 
amelyeknél a Bizottság korábban a legtöbb problémát találta. Ezek a fellépések folyamatos figyelmet is igényelnek.
VIII
A Számvevőszék a következő ajánlásokat teszi:
a) A Bizottság folyamodjon korrekciós intézkedésekhez, ha a támogatási intézkedések nincsenek összhangban az állami 
támogatási szabályokkal.
b) i.  A Bizottság olyan módon rögzítse a szabálytalanságokat a MAPAR-ban, ami lehetővé teszi pl. azok típusának, 
gyakoriságának, súlyosságának, földrajzi eredetének és okának egyszerű elemzését. Az adatbázis tartalmazzon 
információkat a szabálytalanságok nyomán meghozott intézkedésekről (például a kiszabott pénzügyi korrekciók -
ról) is.
ii. Ami az IMS-t illeti, a Bizottság módosítsa az adatbázis szerkezetét oly módon, hogy a szabálytalanságokra (pl. az állami 
támogatásokra) vonatkozó információk tagállamonként és típusonként kereshetők és elemezhetők legyenek.
iii. A DG COMP rendszeresen kapjon hozzáférést a MAPAR-ban és az IMS-ben található, az állami támogatásokkal kapcsola -
tos szabálytalanságokra vonatkozó minden releváns adathoz.
iv. A Bizottság az adatbázisaiban elérhető információkat felhasználva kétévenként kísérje figyelemmel az állami támoga -
tási szabályok betartásával kapcsolatos tagállami kapacitásokat, és ehhez végezzen elemzéseket pl. a maga a Bizottság 
vagy a tagállami hatóságok által feltárt, állami támogatásokkal összefüggő hibák típusairól, gyakoriságáról, súlyossá -
gáról, földrajzi eredetéről és okáról. A Bizottság ezeket a tevékenységeket alkalmazza monitoringcélokra és arra, hogy 
a támogatásokat – például a tagállamok számára nyújtott képzéseket – oda irányítsa, ahol a legnagyobb szükség van 
rájuk.
11 Összefoglaló 
c) A Bizottság csak az állami támogatás belső engedélyeztetése után hagyja jóvá a nagyprojekteket, és következetesen 
kérje arra a tagállamokat, hogy szükség esetén jelentsék be a támogatást annak érdekében, hogy – az általuk alkal -
mazott pályázati eljárástól függetlenül – jogbiztonságot szerezzenek.
d) i.  A Bizottság gondoskodjék arról, hogy az ellenőrző hatóságok által az állami támogatási szabályok betartásával 
kapcsolatban végzett vizsgálatok hatóköre és minősége elegendő legyen.
ii. Tekintettel a 2007–2013-as programozási időszak zárására, a Bizottság kérje meg az ellenőrző hatóságokat, hogy elle -
nőrizzék az állami támogatási szabályok betartását azon nagyprojektek esetében, amelyek jóváhagyására még 2012 
előtt került sor.
iii. A Bizottság készítsen további útmutató dokumentumokat, köztük elsősorban olyan gyakorlati esettanulmányokat, 
amelyek szemléltetik a bevált gyakorlatokat és az állami támogatásokkal kapcsolatos szabálysértések leggyakoribb 
típusait és okait.
iv. A Bizottság ösztönözze a tagállamokat, hogy hozzanak létre központi nyilvántartást az olyan kismértékű támogatások 
felhalmozódásának figyelemmel kíséréséhez, amelyek együttesen nem léphetnek túl egy megadott összeget (csekély 
összegű, ún. de minimis  támogatások).
v. A Bizottság hozzon létre egy központi uniós szintű adatbázist, amelyben az érintett tagállami hatóságok beazonosít -
hatják azokat a vállalkozásokat, amelyekkel kapcsolatban állami támogatás visszafizetésére vonatkozó felszólítás van 
érvényben, és nyomon követhetik a visszafizettetési eljárások állapotát, így segítve a tagállamokat abban, hogy megfe -
lelhessenek a hatályos jogszabályoknak („Deggendorf-elv”). Az adatbázishoz való hozzáférést csak a szükséges ismeret 
elve alapján kellene biztosítani.
e) Ha az állami támogatásokkal kapcsolatos előzetes feltételek 2016 végéig nem teljesülnek, a Bizottság a rendelkezé -
sére álló hatásköröket kihasználva mindaddig függessze fel az érintett tagállamoknak folyósított kifizetéseket, amíg 
e tagállamok nem orvosolnak minden súlyos hiányosságot.
12
 Bevezetés
01 
A versenypolitika célja annak biztosítása, hogy a vállalatok az általuk kínált áruk és az 
általuk alkalmazott árak alapján, egyenlő feltételek mellett versenyezzenek egymás -
sal, és ne részesüljenek tisztességtelen előnyökben. Mivel az EU egységes piaca az 
Unió egész területén biztosítja az áruk és a szolgáltatások szabad kereskedelmét, 
a versenypolitika szabályozása uniós szinten történik1. Az állami támogatási szabá -
lyok az uniós versenypolitika kulcsfontosságú tényezői.
02 
Amint egy adott vállalat állami támogatásban részesül, már nem egyenlő feltételek 
mellett versenyez. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) ezért az 
állami támogatást elvben nem tekinti összeegyeztethetőnek a belső piaccal2. Egyes 
területeken, illetve feltételek mellett azonban a piac nem úgy működik, ahogy kel -
lene; vannak olyan rések, ahol egyes szükségletek nem kerülnek kielégítésre. Egyes 
közpolitikai célok teljesítése érdekében a Szerződés tartalmazza azon állami támo -
gatási kategóriák listáját, amelyek a belső piaccal összeegyeztethetők (vagy össze -
egyeztethetők lehetnek)3. A Bizottság az e kategóriába tartozó állami támogatásokra 
vonatkozóan számos szabályt hozott létre.
Mi az állami támogatás és mi a pénzü gyi jelentősége 
az Unióban?
03 
A Szerződés értelmében állami támogatás minden olyan, egy tagállam által nyújtott 
támogatás, amely azzal, hogy egyes vállalatoknak előnyt biztosít, torzítja vagy torzít -
hatja a versenyt, amennyiben ez kihat a tagállamok közötti kereskedelemre. Ahhoz, 
hogy egy adott támogatás állami támogatásnak minősüljön, a meghatározásban fel -
sorolt minden kritériumnak teljesülnie kell. A kritériumokat az 1. táblázat  sorolja fel.1 Az Európai Unió működéséről 
szóló szerződés (EUMSZ) 
26. cikke.
2 Az EUMSZ 107. cikkének 
(1) bekezdése.
3 Az EUMSZ 107. cikkének 
(2) bekezdése: „A belső piaccal 
összeegyeztethető...” (például: 
természeti katasztrófa okozta 
károk helyreállítására irányuló 
támogatás).  
Az EUMSZ 107. cikkének 
(3) bekezdése: „A belső piaccal 
összeegyeztethetőnek 
tekinthető...” (például : 
a kultúrát és a kulturális 
örökség megőrzését 
előmozdító támogatás).
13 Bevezetés 
04 
A 2010–2014-es időszakban a tagállamok átlagosan évi 76,6 milliárd eurót költöttek 
állami támogatásra4. Ez az uniós tagállamok által megtermelt GDP több mint 0,5%-
ának felel meg (lásd: 1. ábra ). Az adatokat alábecsülték, mert azok nem tartalmaz -
zák a vasúti ágazatnak és az általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak, például 
közlekedési hálózatoknak vagy postai szolgáltatásoknak nyújtott azon támogatások 
többségét, amelyekre vonatkozóan a 2010–2014-es időszakról nem állnak rendelke -
zésre teljes körű adatok. Továbbá nem tartalmazzák a pénzügyi szektornak nyújtott 
támogatásokat (válságkezelési támogatások) sem, mivel azok jellemzően nem képe -
zik a szokásos körülmények között nyújtott állami támogatások összegének részét, és 
nem tartoznak jelen ellenőrzésünk hatókörébe. A 2010–2014-es időszakban az egyes 
tagállamokban nyújtott állami támogatások áttekintése az  I. mellékletben  található. 
Az energetikai és környezetvédelmi támogatásokról szóló 2014-es iránymutatások 
elfogadása után a beszámolókban több megújulóenergia-program szerepeltetése 
várható, ami az elkövetkező években tovább növelheti az állami támogatásokról szó -
ló, a Bizottság számára készülő beszámolók mennyiségét. 1. táblázatA támogatás állami támogatásként való besorolásának kritériumai
Kritérium és magyarázat Példák
1.A támogatást az állam biztosítja vagy állami forrásokból származik. Állami forrás 
egy tagállami hatóság vagy állami tulajdonban lévő, illetve az állam által ellenőrzött 
szervezet által biztosított forrás1.Vissza nem térítendő támogatások, adómentesség 
vagy garanciák.
2.A támogatásban vállalkozások részesülnek. Vállalkozás – jogi formájától és finan -
szírozási módjától függetlenül – minden gazdasági tevékenységet végző entitás2. 
A gazdasági tevékenység áruk vagy szolgáltatások kínálását jelenti a piacon3.Gépjárműveket gyártó cég, élelmiszert biztosító 
jótékonysági szervezet vagy postai szolgáltatásokat 
kínáló állami vállalat.
3.A támogatás előnyt biztosít. Előnynek számít minden olyan gazdasági haszon, 
amellyel a  vállalkozás szokásos piaci feltételek mellett nem rendelkezett volna4.Egy vállalatnak a piaci kamatlábnál alacsonyabb 
kamatlábbal nyújtott hitel.
4.A nyújtott előny szelektív. Szelektív az olyan támogatási intézkedés, amely nem 
egyformán elérhető minden, egy adott tagállamon belül működő vállalkozás 
számára.Olyan intézkedések, amelyek csak a nagyvállala -
tokra vagy konkrét ágazatokra (pl. közlekedési vagy 
energiaágazat) vonatkoznak.
5.A támogatás torzítja a  versenyt vagy versenytorzítással fenyeget. Versenytorzítás 
akkor feltételezhető, ha a támogatás kedvezményezettje olyan ágazatban működik, 
ahol verseny van vagy verseny lehetne5.Egy, a textilágazatban működő vállalatnak nyújtott 
támogatás, mivel a textilágazatra jellemző 
a verseny.
6.A támogatás érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Ha a támogatás torzítja 
a versenyt vagy versenytorzítással fenyeget, feltételezhető, hogy érintenie kell 
a tagállamok közötti kereskedelmet is, feltéve, hogy a más tagállamokra gyakorolt 
hatás a marginálisnál nagyobb6.Egy helyi bútorgyártó vállalatnak nyújtott 
támogatás, mivel különböző uniós tagállamokban 
működnek (helyi vagy nem helyi) bútorgyártó 
vállalatok.
1 A 248/84. sz. ügy 17. pontja és a C-482/99. sz. ügy 38. pontja.
2 A C-180/98–C-184/98. sz. egyesített ügyek 74. pontja.
3 A C-35/96. sz. ügy 36. pontja.
4 A C-39/94. sz. ügy 60. pontja.
5 A T-298/97., T-312/97., T-313/97., T-315/97., T-600/97–T-607/97., T-1/98., T-3/98–T-6/98.és T-23/98. sz. egyesített ügyek 141–147. pontja. 
6 A T-298/97., T-312/97., T-313/97., T-315/97., T-600/97–T-607/97., T-1/98., T-3/98–T-6/98. és T-23/98. sz. egyesített ügyek 81. pontja. 
Forrás: Európai Számvevőszék, az állami támogatások fogalmával kapcsolatos bizottsági közlemény alapján.
4 Lásd: A Bizottság 2015-ös 
állami támogatási 
eredménytáblája a DG COMP 
weboldalán.
14 Bevezetés 
05 
Összességében korreláció figyelhető meg a tagállamok egy főre jutó GDP-je és állami 
támogatásokra fordított kiadásai között (lásd: 2. ábra ). A 2010–2014-es időszakban 
Dánia, Finnország és Svédország volt az a három tagállam, amely átlagosan a legtöb -
bet költött fejenként állami támogatásra. 1. ábraÁllami támogatások az EU-ban 2010 és 2014 között
Megjegyzés: A Bizottság szerint a 2014-es kiadásnövekedés nagymértékben (85%) annak tudható be, hogy a beszámolókban több megújulóener -
gia-programot szerepeltetnek. Ha ez nem így lenne, 2014-ben a jelentésekben szereplő állami támogatás kb. 73 milliárd euró lett volna. Emellett 
az uniós források csak 2014-től vannak feltüntetve.
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság 2015-ös állami támogatási eredménytáblája alapján.0,00%0,20%0,40%0,60%0,80%1,00%1,20%
020406080100120
2010 2011 2012 2013 2014
Az uniós GDP-hez viszonyított arány (%)Milliárd euró
ÉvÖsszes támogatás, kivéve a válságkezelési 
támogatásokat, valamint a vasúti ágazatnak és az 
általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak nyújtott támogatások többségét (az uniós GDP százalékában) Összes támogatás, kivéve a válságkezelési támogatásokat, valamint a vasúti ágazatnak és az 
általános gazdasági érdekű szolgáltatásoknak nyújtott 
támogatások többségét (milliárd euró)
15 Bevezetés 
06 
A kohéziós politika az uniós költségvetés egyik legfőbb kiadási területe; végrehajtá -
sa az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), a Kohéziós Alap (KA) és az Európai 
Szociális Alap (ESZA) keretében történik. Célja a gazdasági fejlődés és a foglalkoztatás 
támogatása az Unió kedvezőtlenebb helyzetű régióiban5. A 2014–2020-as progra -
mozási időszakban a kohéziós politika rendelkezésére álló teljes uniós költségvetés 
352 milliárd euró volt, ami a 2007–2013-as programozási időszak 347 milliárd eurós 
összegéhez képest némi növekedést jelentett6. A 2010–2014 közötti években 216 mil -
liárd euró összegű uniós forrást költöttek kohéziós politikára7.2. ábraA tagállamok által állami támogatásokra fordított összegek és az egy főre jutó GDP 
összehasonlítása, 2010-2014
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság 2015-ös állami támogatási eredménytáblája, valamint az Eurostat népességadatai és egy főre jutó 
GDP-re vonatkozó adatai (folyó árakon) alapján.BE
BGCZDK
DE
EEIE
EL
ESFR
HR ITCYLV
LTLU
HUMT
NLAT
PL PT
ROSL
SKFI
SV
UK
0100200300400500600
0 10 000 20 000 30 000 40 000 50 000 60 000 70 000 80 000 90 000Egy főre jutó állami támogatási kiadás (euró)
Egy főre jutó GDP (euró)
5 A szakpolitika végrehajtása 
operatív programok révén 
történik, amelyek prioritásokat 
és egyedi célokat határoznak 
meg, illetve megadják az uniós 
források felhasználásának 
módját is.
6 Lásd: „An introduction to EU 
Cohesion Policy 2014-2020” 
(Bevezetés a 2014–2020-as 
időszak uniós kohéziós 
politikájába) (2014. június) és 
„Cohesion policy 2007-13 
Commentaries and official 
texts” (A 2007–2013-as időszak 
kohéziós politikája, 
Észrevételek és hivatalos 
szövegek) (2007. január) című 
bizottsági dokumentumok. 
A programozási időszak 
a strukturális alapok és 
a Kohéziós Alap kiadásai 
tervezésének és 
végrehajtásának többéves 
keretrendszere.
7 Lásd: a kohézióval kapcsolatos 
adatok portálja a Bizottság 
honlapján.
16 Bevezetés 
07 
A kohéziós politikához rendelt források elosztása a GDP-szintek közötti eltérések 
figyelembevételével történik: a szegényebb régiók nagyobb mértékű pénzügyi 
támogatásban részesülnek8. Ebből adódóan ezek a források számos tagállamban az 
összesített államháztartási kiadások jelentős részét teszik ki (lásd: 3. ábra ). Ez külö -
nösen jellemző az Unióhoz 2004-ben és 2007-ben csatlakozott tagállamok esetében: 
Észtországban, Magyarországon, Lettországban, Litvániában és Lengyelországban 
például a kohéziós politikára szánt kiadások meghaladták az összes államháztartási 
kiadás 5%-át. 3. ábraA kohéziós politikára szánt uniós források tagállamonként, 2010–2014
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság számviteli adatai és az államháztartási kiadásra vonatkozó Eurostat-adatok alapján.Kohéziós politikára fordított uniós források az államháztartási kiadások százalékábanBG
CYCZDE
EEELES
FRHU IT
LTLVMTPL
PT
RO
SISK UK
02 0004 0006 0008 00010 00012 000
0% 1% 2% 3% 4% 5% 6% 7% 8% 9%Kohéziós politikára fordított uniós források (millió euró)AT, BE, DK, FI, HR, 
IE, LU, NL és SE8 A Regionális Fejlesztési Alapra, 
az Európai Szociális Alapra, 
a Kohéziós Alapra, az Európai 
Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alapra és az 
Európai Tengerügyi és 
Halászati Alapra vonatkozó 
közös rendelkezések 
megállapításáról, az Európai 
Regionális Fejlesztési Alapra, 
az Európai Szociális Alapra és 
a Kohéziós Alapra és az 
Európai Tengerügyi és 
Halászati Alapra vonatkozó 
általános rendelkezések 
megállapításáról és az 
1083/2006/EK tanácsi rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
szóló, 2013. december 17-i 
1303/2013/EU európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
(HL L 347., 2013.12.20., 320. o.) 
90. cikke.
17 Bevezetés 
08 
A Szerződés értelmében az állami támogatási szabályok csak a tagállamok által gaz -
dasági tevékenységet folytató vállalatoknak nyújtott támogatásokra vonatkoznak9. 
Ezért a Bizottság vagy bármely más európai uniós szerv, például az Európai Beruhá -
zási Bank által közvetlenül nyújtott támogatásokra nem alkalmazandók az állami tá -
mogatási szabályok. A kohéziós politika keretében nyújtott uniós forrásokra ellenben 
vonatkoznak az állami támogatási szabályok, mivel ezeket a forrásokat a tagállamok 
kezelik. A Bizottság becslése szerint a 2007–2013-as programozási időszakban a kohé -
ziós források mintegy 40%-át (139 milliárd euró összegben) olyan projektek kapták, 
amelyekre alkalmazandók voltak az állami támogatási szabályok10. A Bizottság szerint 
ebben az időszakban az állami támogatások összege elérte az 504 milliárd eurót11. 
A 2007–2013-as időszakban tehát összességében a kohéziós források az összes állami 
támogatás több mint egynegyedét tették ki.
Az állami támogatás nyújtásával kapcsolatos eljárások
A tagállamoknak az állami támogatást be kell jelenteni ük 
a Bizottságnak
09 
A Szerződés előírja, hogy a Bizottságot tájékoztatni kell minden, támogatás nyújtá -
sával vagy módosításával kapcsolatos tervről12. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy 
ha egy tagállam állami támogatást kíván nyújtani, erről tájékoztatnia kell a Bizottság 
Versenypolitikai Főigazgatóságát (DG COMP). Ez az eljárás az értesítés.
10 
Miután a tagállam bejelentette az általa nyújtani kívánt támogatást, a Versenypoli -
tikai Főigazgatóság megállapítja, hogy az állami támogatásnak minősül-e. Ha igen, 
felméri, hogy összeegyeztethető-e a belső piaccal: súlyozza a támogatás pozitív 
hatásait (közérdekű, jól meghatározott cél megvalósulásához való hozzájárulás) és 
negatív hatásait (a verseny és a kereskedelem torzítása). Az összeegyeztethetőségi 
értékelést kizárólag a Bizottság végezheti el13.
Mentesség a bejelentési kötelezettség alól
11 
A Szerződés ugyan elvben tiltja az állami támogatást, azonban tartalmaz egy listát 
azokról a támogatási kategóriákról, amelyek összeegyeztethetőnek minősülhetnek 
a belső piaccal. Ehhez kapcsolódva a Bizottság olyan szabályokat tehet közzé, ame -
lyek meghatározzák a támogatási kategóriák bejelentés alóli mentesülésének krité -
riumait14. A Bizottság ezeket a szabályokat a támogatási intézkedések értékelésekor 
szerzett tapasztalatai alapján és az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatát 
figyelembe véve dolgozza ki.9 Az EUMSZ 107. cikke.
10 Lásd: a Bizottság 2014. 
szeptemberi politikai 
tájékoztatója a 2014–2020-as 
időszakra vonatkozó regionális 
támogatási iránymutatásokról.
11 Lásd: a Bizottság 2011-es és 
2015-ös állami támogatási 
eredménytáblája.
12 Az EUMSZ 108. cikkének (2) és 
(3) bekezdése.
13 Az EUMSZ 108. cikke.
14 Az Európai Közösséget 
létrehozó szerződés 92. és 
93. cikkének a horizontális 
állami támogatások bizonyos 
fajtáira történő alkalmazásáról 
szóló, 1998. május 7-i 994/98/
EK tanácsi rendelet helyébe 
lépő, az Európai Unió 
működéséről szóló szerződés 
107. és 108. cikkének 
a horizontális állami 
támogatások bizonyos fajtáira 
történő alkalmazásáról szóló, 
2015. július 13-i (EU) 2015/1588 
tanácsi rendelet (kodifikált 
szöveg) (HL L 248., 2015.9.24., 
1. o.), és különösen az EUMSZ 
108. cikkének (4) bekezdése.
18 Bevezetés 
Általános csoportmentességi rendelet (GBER)
12 
A belső piaccal – a Bizottság véleménye szerint – valószínűleg összeegyeztethető 
támogatási kategóriák tekintetében a Bizottság rendeletet fogadott el, amelynek 
értelmében ezeket a támogatásokat, ha minden feltétel teljesül, nem kell bejelenteni, 
kivéve, ha a támogatási összegek meghaladják az azokban említett küszöbértékeket. 
Ez az általános csoportmentességi rendelet (GBER)15. Ilyen kategóriák például a kultú -
ra vagy a környezetvédelem területén nyújtott állami támogatások.
13 
Az általános csoportmentességi rendelet jelentős mértékben egyszerűbbé teszi a Bi -
zottság és a tagállamok munkáját. A rendeletnek köszönhetően a tagállamok számos 
támogatási intézkedést bejelentési eljárások, illetve a Bizottság kifejezett össze -
egyeztethetőségi értékelése nélkül hajthatnak végre. A GBER számos általános, illetve 
az egyes támogatási kategóriákra vonatkozó különös rendelkezést tartalmaz. Azok 
a támogatások, amelyek a GBER hatálya alá esnek és megfelelnek ezeknek a rendel -
kezéseknek, automatikusan a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintendők. A je -
lentős mértékű (a bejelentési határértékeket meghaladó) támogatási intézkedések 
esetében ugyanakkor továbbra is szükség van bejelentésre, mivel ezek az intézkedé -
sek potenciálisan torzíthatják a versenyt16.
Csekély összegű (de minimis) támogatás
14 
A Bizottság azt is kimondta, hogy az egyetlen kedvezményezettnek egy hároméves 
időszakban nyújtott, legfeljebb 200 000 euró összegű támogatás nem jár verseny -
torzító hatással, és nem érinti a tagállamok közötti kereskedelmet sem17 E támoga -
tástípus neve „de minimis” támogatás, és mivel nem teljesíti sem a versenytorzítással 
(vagy annak fenyegetésével) kapcsolatos, sem a tagállamok közötti kereskedelem 
érintésével kapcsolatos állami támogatási kritériumot, így nem minősül állami támo -
gatásnak, és nem is kell bejelenteni a Versenypolitikai Főigazgatóságnak. Az általános 
gazdasági érdekű szolgáltatások esetében a támogatási határértéket 500 000 euróra 
növelték18.
Az operatív programok irányításában részt vevő főbb 
szereplők a kohéziós politika ter ületén
15 
Az ERFA/KA és az ESZA operatív programjainak irányítását a tagállamok és a Bizottság 
megosztva végzik. A projektek kiválasztása, irányítása és nyomon követése a tagálla -
mok feladata, míg a tagállami irányítási és kontrollrendszereket a Bizottság felügyeli 
és követi figyelemmel. Az Európai Unió költségvetésének végrehajtásáért a végső 
felelősséget a Bizottság viseli19.15 A Bizottság 2014. június 17-i 
651/2014/EU rendelete 
a Szerződés 107. és 108. cikke 
alkalmazásában bizonyos 
támogatási kategóriáknak 
a belső piaccal 
összeegyeztethetőnek 
nyilvánításáról (HL L 187., 
2014.6.26., 1. o.).
16 A határérték 400 000 euró 
(induló vállalkozásoknak 
nyújtott egyes támogatások 
esetében) és 150 millió euró (a 
megújuló energiaforrásokra 
nyújtott egyes támogatások 
esetében) között mozog.
17 A Bizottság 2013. december 
18-i 1407/2013/EU rendelete az 
Európai Unió működéséről 
szóló szerződés 107. és 108. 
cikkének a csekély összegű 
támogatásokra való 
alkalmazásáról (HL L 352., 
2013.12.24., 1. o.).
18 A Bizottság 2012. április 25-i 
360/2012/EU rendelete az 
Európai Unió működéséről 
szóló szerződés 107. és 
108. cikkének az általános 
gazdasági érdekű szolgáltatást 
nyújtó vállalkozások számára 
nyújtott csekély összegű 
támogatásokra való 
alkalmazásáról (HL L 114., 
2012.4.26., 8. o.).
19 Az Unió általános 
költségvetésére alkalmazandó 
pénzügyi szabályokról és az 
1605/2002/EK, Euratom 
tanácsi rendelet hatályon kívül 
helyezéséről szóló, 
2012. október 25-i 966/2012/
EU, Euratom európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
(HL L 298., 2012.10.26., 1. o.) 53. 
cikke.
19 Bevezetés 
Tagállami szint
16 
A tagállamok szintjén az irányító hatóságok felelősek az operatív programok napi 
igazgatásáért. Nekik kell az irányítási ellenőrzések révén biztosítaniuk, hogy vala -
mennyi társfinanszírozott projekt jogosult legyen uniós támogatásra, valamint hogy 
a bejelentett projektkiadások megfeleljenek a jogosultsági feltételeknek, és ezen 
belül az állami támogatási szabályokkal is összhangban legyenek. Az igazoló hatósá -
gok ellenőrzik az irányító hatóságoktól hozzájuk érkező, a projektekkel kapcsolatos 
kifizetési kérelmeket, majd azokat megtérítésre benyújtják a Bizottságnak. Az ellenőr -
ző hatóságok műveletellenőrzéseket (azaz projektellenőrzéseket) végeznek, illetve az 
irányítási és kontrollrendszereket vizsgálják, majd ezekről éves ellenőrzési jelentések -
ben és ellenőrzési véleményekben számolnak be a Bizottságnak20.
17 
Az állami támogatásokat vizsgáló tagállami irodák – megbízatásuktól függően – tag -
állami szinten ellenőrzik a támogatási programok szabályszerűségét (függetlenül 
attól, hogy azok részesültek-e uniós finanszírozásban vagy sem), illetve a tagállam 
más szerveit is elláthatják tanácsokkal vagy véleményekkel. Minden tagállamban 
léteznek központi szintű hivatalok az állami támogatások vizsgálatára, Belgium kivé -
telével, ahol az ilyen hivatalok regionális szintűek. Az állami támogatásokat vizsgáló 
iroda néhány tagállamban a pénzügyminisztérium vagy a gazdasági minisztérium 
része, más tagállamokban független szerv, illetve az országos versenyhatóság része. 
Az állami támogatásokat vizsgáló irodák olyan kapcsolattartási pontként is működ -
hetnek, amelyek szakmai információkhoz is hozzáférést biztosítanak, és segítséget 
nyújtanak a támogatási programok kialakításához (így csökkenthető annak koc -
kázata, hogy adott intézkedés nem felel meg az állami támogatási szabályoknak 
(lásd:  1. háttérmagyarázat ).20 Az éves ellenőrzési jelentések 
(ACR) olyan, az ellenőrző 
hatóságok által éves 
rendszerességgel benyújtott 
jelentések, amelyek az 
e hatóságok által egy vagy 
több operatív programra 
vonatkozóan végzett összes 
ellenőrzés megállapításait 
tartalmazzák. Az éves 
ellenőrzési jelentések azok a fő 
dokumentumok, amelyek 
révén az ellenőrző hatóságok 
bizonyosságot nyújtanak az 
érintett operatív program(ok) 
irányítási és 
kontrollrendszereiről és 
a társfinanszírozott projektek 
jogszerűségéről és 
szabályszerűségéről.
Az állami támogatásokat vizsgáló iroda által végzett átvilágítás a jogalkotási 
javaslat benyújtásának szakaszában (Dánia)
A jogalkotási javaslatok kidolgozásakor minden minisztérium köteles elvégezni az állami támogatásokkal összefüg -
gő kezdeti értékelést. Ezt az információt értékelésre megküldik az állami támogatásokért felelős, állami támogatási 
szakértőkből álló titkárságnak. Amennyiben a titkárság véleménye szerint a jogalkotási javaslat ellentmond az 
állami támogatási szabályoknak, a minisztériumnak azt át kell dolgoznia. Az állami támogatásokért felelős titkárság 
a jogalkotási folyamat során javaslatokkal és tanácsokkal látja el a minisztériumot.1. háttérmagyarázat
20 Bevezetés 
A Bizottság szintje
18 
Az Európai Unió különböző – elsősorban a legkedvezőtlenebb helyzetű – régiói 
gazdasági és társadalmi fejlődésének előmozdításáért a Bizottság Regionális és Vá -
rospolitikai Főigazgatósága (DG REGIO) felel: ez a bizottsági részleg kezeli az ERFA és 
a Kohéziós Alap forrásait. A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befoga -
dás Főigazgatósága (DG EMPL) az uniós foglalkoztatási és szociális ügyekért felelős, 
az ESZA-források kezelésével megbízott bizottsági részleg.
19 
Mindkét főigazgatóság elsősorban az ellenőrző hatóságok munkája nyomán szerez 
bizonyosságot arról, hogy az ERFA/KA és az ESZA kiadásai összhangban vannak az 
alkalmazandó uniós és tagállami szabályokkal. Felügyeleti tevékenységük kere -
tében továbbá – az ellenőrző hatóságok munkájának felülvizsgálatán túlmenő -
en – a műveletekre és a rendszerekre irányulóan saját ellenőrzéseket is folytatnak 
a tagállamokban.
20 
Az uniós állami támogatási szabályok megfelelő alkalmazásának biztosításáért felelős 
bizottsági részleg – a mezőgazdaság és a halászat területe kivételével – a DG COMP21. 
A DG COMP dolgozza ki a Szerződés alapján az állami támogatásra vonatkozó jogsza -
bályokat, illetve felügyeli ezek végrehajtását. Elsősorban rendszeresen figyelemmel 
kíséri a támogatási programokat annak ellenőrzése céljából, hogy ezek végrehajtása 
során betartják-e (és ha igen, milyen mértékben) az állami támogatási szabályokat22. 
Továbbá az érdekelt felek – például egy adott tagállam vagy egy versenyhelyzetben 
működő vállalat – panasszal fordulhatnak a Bizottsághoz, ha úgy vélik, hogy vala -
mely kedvezményezettnek nyújtott támogatás jogellenes. A Bizottság minden ilyen 
panaszt köteles kivizsgálni23.
21 
A 4. ábra  egyszerűsített áttekintést nyújt a kohéziós politikában és az állami támoga -
tás nyújtásának folyamatában részt vevő szereplőkről.21 A mezőgazdaság és 
vidékfejlesztés, valamint 
a tengerügyek és halászat 
esetében az állami 
támogatások ellenőrzésével 
kapcsolatos felelősséget 
a Mezőgazdasági és 
Vidékfejlesztési 
Főigazgatóság, illetve 
a Tengerügyi és Halászati 
Főigazgatóság viseli.
22 A támogatási program olyan 
aktus vagy törvény, amely 
általánosságban 
meghatározza, hogy milyen 
kedvezményezettek és milyen 
feltételekkel részesülhetnek 
állami támogatásban.
23 Az (EU) 2015/1589 tanácsi 
rendelet 24. cikke.
21 Bevezetés 4. ábraA kohéziós politikában és az állami támogatás nyújtásának folyamatában részt vevő 
szereplők
Forrás:  Európai Számvevőszék.
KOHÉZIÓS POLITIKAI KERET AZ ÁLLAMI TÁMOGATÁSOKKAL
KAPCSOLATOS JOGSZABÁLYI KERET 
DG REGIO DG EMPL
ESZADG COMP
Kedvezményezett (pl. vállalat, minisztérium
vagy jótékonysági szervezet) 
Irányító hatóságok
Ellenőrző hatóságokÖsszeegyeztethetőségi 
értékelés és monitoring
   
Tanácsadás és 
vélemény 
megfogalmazása 
PROJEKTSZINTTAGÁLLAMOK
ProjektpályázatAz állami 
támogatási 
szabályok 
betartásának 
felügyelete és 
ellenőrzéseÁllami támogatásokat 
vizsgáló tagállami 
irodákAz állami 
támogatási 
szabályok 
betartásának 
felügyelete és 
ellenőrzéseAz állami 
támogatási 
szabályok 
betartásának 
felügyelete és 
ellenőrzéseBejelentés az állandó 
képviseleteken keresztül
 Állami támogatásra 
vonatkozó 
rendeletekERFA és 
Kohéziós AlapEURÓPAI 
BIZOTTSÁG
22 Bevezetés 
Az Európai Számvevőszék és a tagállami legfőbb 
ellenőrző intézmények állami támogatással 
kapcsolatos vizsgálatai
22 
Egyik korábbi, 2011-es különjelentésünk – elsősorban a 2008–2010-es időszakban 
benyújtott néhány panasz, illetve nyomon követett eset alapján – megállapította, 
hogy hiányosságok jellemzik az állami támogatások bejelentését biztosító tagállami 
rendszereket24.
23 
Több 2010 és 2014 közötti ERFA/KA és ESZA projekt esetében megvizsgáltuk az állami 
támogatásokra vonatkozó szabályok betartását. Részben ezeknek a vizsgálatoknak az 
eredményei alapján készítettük el éves jelentéseinkben az ERFA/KA és az ESZA külön 
értékelését25.
24 
Felmérést végeztünk a 28 legfőbb ellenőrző intézmény körében, közülük 22 válaszolt. 
Döntő részük azt állította, hogy ellenőrzéseik részeként – eltérő mértékben – vé -
geztek állami támogatásokra vonatkozó vizsgálatokat is26. Kis részük kifejezetten az 
állami támogatásokra irányuló ellenőrzéseket is végzett.24 15/2011. sz. különjelentés: „A 
Bizottság eljárásai biztosítják-e 
az állami támogatások 
ellenőrzésének eredményes 
lebonyolítását?” ( http://eca.
europa.eu ).
25 Lásd például: a 2014-es 
pénzügyi évről szóló éves 
jelentésünk 6. fejezete 
(HL C 373., 2015.11.10.).
26 A legfőbb ellenőrző 
intézmények a kormányzati 
bevételek és kiadások 
ellenőrzéséért felelős országos 
szervek.
23
 Az ellenőrzés hatóköre és 
módszere
25 
Az elmúlt években éves szabályszerűségi ellenőrzéseink során jelentős számú hibát 
találtunk a kohéziós politikában az állami támogatási szabályok betartását illető -
en. Jelentésünkben megvizsgáljuk, hogy a Bizottság elégséges intézkedést tett-e 
annak megértéséhez, hogy ez miért történhetett így, és elemezzük, hogy a Bizott -
ság fellépései megerősítik-e saját, illetve a tagállamok kapacitását ahhoz, hogy az 
állami támogatásokkal kapcsolatos szabálysértéseket megelőzhessék, feltárhassák és 
kiigazíthassák.
26 
Ellenőrzésünk során azt vizsgáltuk, hogy a 2007–2013-as programozási időszakban 
a kohéziós politikában (azaz az ERFA/KA és az ESZA keretében) milyen mértékben for -
dult elő, hogy nem tartották be az állami támogatási szabályokat, illetve a Bizottság 
milyen mértékben ismerte a szabályok megsértésének okait. Külön elemzéseinkben 
elsősorban a 2010–2014-es időszakra összpontosítottunk. Megvizsgáltuk azt is, hogy 
a Bizottság 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozóan tett intézkedései 
valószínűleg meg fogják-e oldani az állami támogatási szabályok megszegésének 
problémáját.
27 
Elsősorban a következőket vizsgáltuk:
a) a Bizottság átfogó és aktualizált információkkal rendelkezett-e arról, hogy miért 
fordulnak elő az állami támogatással kapcsolatos szabálysértések a kohéziós 
politika terén, illetve a bizottsági főigazgatóságok és a tagállamok feltárták-e 
ezeket a szabálysértéseket. Megvizsgáltuk továbbá, hogy az állami támogatások -
kal összefüggő hibákra reagáló bizottsági fellépések megfelelő számú korrekciós 
intézkedést eredményeztek-e;
b) a Bizottság megfelelő lépéseket tett-e annak érdekében, hogy a kohéziós politika 
területén az állami támogatással kapcsolatos szabálysértések megelőzhetők 
legyenek a jövőben.
28 
Részletesen elemeztük továbbá szabályszerűségi ellenőrzéseink megállapításait, 
és példákkal szemléltettük az állami támogatásokkal összefüggő gyakori hibákat. 
Ezenkívül megvizsgáltuk a Bizottság egyes, pénzügyi szempontból jelentős projektek 
(„nagyprojektek”) esetében alkalmazott jóváhagyási eljárását.
29 
Az ellenőrzés dokumentáció áttekintéséből (többek között az ellenőrző hatóságok 
éves jelentéseinek, a bizottsági ellenőrzési jelentéseknek és a bizottsági rendeletek -
nek az elemzése) és a Bizottság képviselőivel készített interjúkból állt.
24 Az ellenőrzés hatóköre és módszere 
30 
A tagállamok körében két felmérést végeztünk:
a) a 28 tagállamban 113 ellenőrző hatóság körében, amelyek együttesen 440 ERFA/
KA és ESZA operatív programért voltak felelősek a 2007–2013-as időszakban; 
e hatóságok közül 100 válaszolt a felmérésre (88%);
b) a 28 tagállam összesen 31 állami támogatásokat vizsgáló irodája körében; közü -
lük 24 válaszolt (77%).
31 
Végezetül felkerestünk négy tagállamot is (Dániát, Magyarországot, Lengyelországot 
és Portugáliát), hogy a helyszínen ellenőrizzünk több eltérő, a különböző hatóságok 
által alkalmazott állami támogatási eljárást.
25
 Észrevételek
A Bizottság nem végez átfogó elemzést az állami 
támogatásokkal kapcsolatos hibákról, a tagállamok pedig 
nem helyeznek kellő hangsúlyt az állami támogatásokra
32 
Annak meghatározására törekedtünk, hogy a kohéziós politika területén milyen mértékben 
fordul elő az állami támogatási szabályok megsértése, és ehhez elemeztük éves szabálysze -
rűségi ellenőrzéseink megállapításait, továbbá azt igyekeztünk megállapítani, hogy a Bi -
zottság a különböző tagállamokban áttekintést kap-e az állami támogatásokkal összefüggő 
hibákról. Egy ilyen – megfelelően összeállított – áttekintés elvben elősegíti, hogy a Bizottság 
a forrásait a tagállamok ellenőrzésére, monitoringjára és támogatására fordíthassa. Az állami 
támogatásokkal összefüggő hibáknak a Bizottságnál és a tagállamokban történő feltárását 
összehasonlítottuk a Számvevőszékével, valamint megvizsgáltuk, hogy a Bizottság a megál -
lapított hibák nyomán milyen korrekciós intézkedéseket tesz.
Az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a Kohéziós Alap 
esetében jelentős az állami támogatásokkal kapcsolatos hibák 
száma, az Európai Szociális Alapnál kisebb mértékben fordulnak 
elő hibák
Állami támogatással összef üggő projektek számvevőszéki 
ellenőrzése
33 
A 2010–2014-es időszakra vonatkozó éves szabályszerűségi ellenőrzéseink során 1573 
véletlenszerűen kiválasztott ERFA/KA és ESZA projektet vizsgáltunk meg27. A 828 ERFA/
KA projektből 220-at (26,6%) érintett állami támogatás. A 745 ESZA projektből 49-et (6,6%) 
érintett állami támogatás.
34 
Összesen 50 esetben állapítottuk meg, hogy nem tartották be az állami támogatásokra 
vonatkozó szabályokat. Az 50 esetből 46 ERFA/KA projektekre, 4 pedig ESZA projektekre 
vonatkozott. Az ESZA projektekben jóval kisebb a valószínűsége az állami támogatásokkal 
összefüggő hibák előfordulásának, főként mert a projektek általában jóval kisebbek, és 
valószínűbb, hogy de minimis támogatásról van szó.
35 
2010 és 2014 között általában nőtt mind az állami támogatással összefüggő projektek szá -
ma, mind ezeken belül az állami támogatásokkal összefüggő hibákat tartalmazó projektek 
aránya, ami arra utal, hogy az e hibák megelőzésére hivatott kontrollok ezen időszak alatt 
nem javultak. A növekedés leginkább azokra a hibákra vonatkozott, amelyek nem jártak 
pénzügyi hatással az uniós költségvetésből biztosított források összegére nézve (lásd: 
2. táblázat )28. Megállapítottuk, hogy az állami támogatással összefüggő ERFA/KA projektek 
20,9%-a tartalmazott állami támogatásokkal összefüggő hibákat. Ugyanez az adat az ESZA 
projektek esetében 8,2% volt.27 A 2014-es pénzügyi évről szóló 
éves jelentésünk 1.1. 
mellékletének 
4–10. bekezdése további 
információkkal szolgál arról, 
hogy hogyan állítottuk össze 
és hogyan teszteltük 
a projektmintákat.
28 A pénzügyi hatás azt jelenti, 
hogy különbséget 
állapítottunk meg egy adott 
tranzakció tényleges értéke és 
azon értéke között, amely 
akkor valósult volna meg, ha 
a tranzakciót az alkalmazandó 
jogszabályokkal összhangban 
hajtották volna végre. 
A 2014-es pénzügyi évről szóló 
éves jelentésünk 
1.1. melléklete további 
részletekkel szolgál az általunk 
alkalmazott módszertanról.
26 Észrevételek 
36 
Az 50 olyan esetből, amikor az állami támogatási szabályokat nem tartották be, 16-
ban (32%) az általunk talált hibák véleményünk szerint pénzügyi hatással jártak az 
uniós költségvetésből biztosított források összegére. Mind a 16 eset ERFA/KA pro -
jektekhez kapcsolódott és – különösen 2013-tól – jelentős mértékben járultak hozzá 
a kohéziós politikában általunk megállapított becsült hibaszinthez (lásd: 5. ábra )29. 
A kohéziós politika területén a 2010–2014-es időszakra jellemző, általunk becsült 
átlagos éves hibaszint 13,5%-a állami támogatásokkal összefüggő hibáknak volt 
betudható30.2. táblázatÉves szabályszerűségi ellenőrzéseink során feltárt, állami támogatásokkal 
összef üggő hibák, 2010–2014
Alap  
(1)Év 
(2)Vizsgált 
projektek 
száma  
(3)Állami tá -
mogatáshoz 
kapcsolódó 
projektek 
száma  
(4)% 
(4/3)Állami 
támoga -
tásokkal 
összefüg -
gő hibák 
száma  
(5)% 
(5/4)Állami támo -
gatásokkal 
összefüg -
gő,pénzügyi 
hatással járó 
hibák számaÁllami támogatá -
sokkal össze -
függő,pénzügyi 
hatással nem járó 
hibák száma
ERFA/KA2010 163 37 22,7% 2 5,4% 2 0
2011 168 43 25,6% 8 18,6% 4 4
2012 168 30 17,9 % 6 20,0% 2 4
2013 168 51 30,4% 16 31,4% 5 11
2014 161 59 36,6% 14 23,7% 3 11
ERFA/KA összesen 828 220 26,6% 46 20,9% 16 30
ESZA2010 66 0 0,0% 0 0,0% 0 0
2011 166 8 4,8% 0 0,0% 0 0
2012 168 3 1,8% 3 100,0% 0 3
2013 175 14 8,0% 1 7,1% 0 1
2014 170 24 14,1% 0 0,0% 0 0
ESZA összesen 745 49 6,6% 4 8,2% 0 4
Összesen 1573 269 17,1% 50 18,6% 16 34
Forrás:  Európai Számvevőszék.
29 A becsült hibaszint az 
alapsokaságban található 
hibák százalékban kifejezett 
előfordulási valószínűségének 
statisztikai becslése. Lásd: 
a 2014-es pénzügyi évre 
vonatkozó éves jelentés 1.1. 
mellékletének 15. bekezdése.
30 A 2010–2014-es időszakban 
a kohéziós politikában az 
átlagos éves becsült hibaszint 
5,7% volt.
27 Észrevételek 
A feltárt, állami támogatásokkal összef üggő hibák négy fő 
kategóriája
37 
A 2010–2014-es időszakra vonatkozó éves szabályszerűségi ellenőrzéseink során 
feltárt, állami támogatásokkal összefüggő hibák a következő négy fő kategóriába 
sorolhatók (lásd: 6. ábra ):
a) túl nagy támogatásintenzitási arány;
b) az ösztönző hatás hiánya;
c) fel nem tárt vagy be nem jelentett állami támogatás;
d) a monitoring-, illetve formai követelmények be nem tartása.
38 
A 16 pénzügyi hatással járó, állami támogatásokkal összefüggő hibából 15 a „Túl 
nagy támogatásintenzitási arány” és „Az ösztönző hatás hiánya” hibakategóriákba 
tartozott. 5. ábraAz állami támogatásokkal összef üggő hibák hozzájárulása a becs ült hibaszinthez 
a kohéziós politika ter ületén, 2010–2014
Megjegyzés: Az, hogy az állami támogatásokkal összefüggő hibák milyen mértékben járulnak hozzá a becsült hibaszinthez a kohéziós politika 
területén, az állami támogatásokkal összefüggő hibák súlyosságától és számától függ.
Forrás:  Európai Számvevőszék.0%5%10%15%20%25%
2010 2011 2012 2013 2014Hozzájárulás a kohéziós politikában 
megállapított becsült hibaszinthez 
ÉvÁllami 
támogatással összefüggő hibák
28 Észrevételek 
Túl nagy támogatásintenzitási arány
39 
A Bizottság felső határértéket szab meg a támogatási intenzitásra31 annak céljából, 
hogy az állami támogatási összegek a támogatott tevékenység megvalósulásához 
szükséges lehető legalacsonyabb szintűek legyenek32. A támogatási intenzitás felső 
határértékei a kkv-k támogatásakor számos esetben (többek között a támogatási ka -
tegóriától függően) növelhetők33. Ez az összegnövekedés a „kkv-többlettámogatás”. 
E kategóriában gyakran fordult elő az a hiba, hogy az irányító hatóság egy nagyvál -
lalatot kkv-nak tekintett és így kkv-többlettámogatásban részesítette, holott arra az 
adott vállalat nem volt jogosult (lásd: 2. háttérmagyarázat ).6. ábraAz állami támogatásokkal összef üggő hibák jellege és száma, 2010–2014
Forrás:  Európai Számvevőszék.02468101214161820Hibák száma
Hibák jellegePénzügyi hatással
Pénzügyi hatás nélkül
Túl nagy 
támogatásintenzitási 
arányAz ösztönző hatás 
hiányaFel nem tárt vagy 
be nem jelentett állami 
támogatásMonitoring-, illetve 
formai követelmények 
be nem tartása
31 A „támogatási intenzitás” 
a támogatás összege a projekt 
elszámolható költségeinek 
százalékában kifejezve. Lásd 
például: a 651/2014/EU 
rendelet 2. cikkének 
(26) bekezdése.
32 Lásd: a Bizottság „Az állami 
támogatás 
összeegyeztethetőségének 
gazdasági értékelésére 
vonatkozó közös elvek” c. 
dokumentumának tervezete, 
amely elérhető a DG COMP 
weboldalán.
33 A kkv-k nagyobb 
támogatásintenzitási arányt 
élvezhetnek, mivel a Bizottság 
szerint az olyan piaci 
hiányosságok, mint például 
a finanszírozási 
lehetőségekhez való 
hozzáférés nehézsége, 
nagyobb részben érintik 
a kisvállalkozásokat. Lásd: 
A kkv-k állami támogatására 
vonatkozó közösségi 
szabályokról szóló bizottsági 
kézikönyv, 2009.2.25.
29 Észrevételek 
Az ösztönző hatás hiánya
40 
Az állami támogatás csak akkor éri el eredményesen a kívánt közpolitikai célkitűzést, 
ha ösztönző hatással jár, azaz arra ösztönzi a támogatás kedvezményezettjét, hogy 
olyan tevékenységeket folytasson, amelyeket a támogatás nélkül nem folytatott 
volna34. A kedvezményezettnek ezért bizonyítania kell, hogy a támogatás nélkül a tá -
mogatott projekt nem valósulhatott volna meg. A 2008-as GBER értelmében például 
az állami támogatásban részesülő nagyvállalatoknál az ösztönző hatás kimutatásához 
igazolni kellett, hogy a támogatás jelentős növekedést eredményezett a projekt ható -
köre, mérete, a projektre szánt összeg vagy a befejezés sebessége tekintetében (lásd: 
3. háttérmagyarázat )35.34 COM(2012) 209 final, 2012. 
május 8., „Az állami 
támogatások uniós 
szabályozásának 
korszerűsítése”.
35 A Szerződés 87. és 88. cikke 
alkalmazásában a támogatások 
bizonyos fajtáinak a közös 
piaccal összeegyeztethetőnek 
nyilvánításáról szóló, 2008. 
augusztus 6-i 800/2008/EK 
bizottsági rendelet (általános 
csoportmentességi rendelet) 
(HL L 214., 2008.8.9., 3. o.) 
8. cikkének (3) bekezdése. Ezt 
a rendeletet a Szerződés 87. és 
88. cikkének a nemzeti 
regionális beruházási 
támogatásokra való 
alkalmazásáról szóló, 2006. 
október 24-i 1628/2006/EK 
bizottsági rendelet előzte meg.Példa helytelen támogatásintenzitási arányra (Szlovénia)
Az egyik szlovéniai ERFA-projektben, amelyet a 2013-as éves szabályszerűségi ellenőrzések keretében vizsgáltunk 
meg, egy bejelentett támogatási program keretében nyújtottak támogatást a gépjárműipar területén végzett 
kutatási és fejlesztési tevékenységekhez. A kedvezményezett egy kilenc partnert tömörítő konzorciumi megállapo -
dás alapján jött létre, a partnerek egyike egy kkv volt. Az összes többi partner nagyvállalat volt. A kedvezményezett 
kkv-többlettámogatásban részesült, noha kutatási tevékenységet kizárólag a nagyvállalatok nevében végzett. A tá -
mogatásra jogosult kiadás egy részére a ténylegesen alkalmazott 50% helyett 25%-os támogatásintenzitási arányt 
kellett volna alkalmazni. Ennek alapján 0,4 millió euró összegű támogatást nem kellett volna folyósítani.
Példa az ösztönző hatás hiányára (Lengyelország)
Egy logisztikai központ építésére irányuló lengyelországi ERFA-projektben, amelyet a 2010-es éves szabályszerűségi 
ellenőrzéseink keretében vizsgáltunk meg, a kedvezményezett a projektpályázatban nem mutatta ki, hogy a támo -
gatás lényeges növekedést eredményezne a projektek méretében, hatókörében vagy a megvalósítás sebességé -
ben, illetve a projektre fordított összegben, noha ezt előírja a 2008-as általános csoportmentességi rendelet. Emiatt 
a projekt, amely 23,2 millió euró uniós finanszírozásban részesülhetett volna, nem volt támogatható, és a tagállam 
később vissza is vonta azt.2. háttérmagyarázat 3. háttérmagyarázat
30 Észrevételek 
41 
Olyan eseteket is találtunk, ahol a munkák már a projektpályázatnak a támogatást 
odaítélő hatósághoz történő benyújtása előtt megkezdődtek. Ez szintén arra utal, 
hogy a támogatásra a projekt megvalósulásához nem volt szükség.
Fel nem tárt vagy be nem jelentett állami támogatás
42 
Annál a hibakategóriánál, amikor az irányító hatóság a projekttámogatást helytelenül 
a nem állami támogatások közé sorolta vagy más módon mulasztotta el az állami 
támogatás Bizottság felé történő bejelentését, elsőként megvizsgáltuk, hogy a támo -
gatás – például a GBER értelmében – mentesülhetett volna-e a bejelentési kötele -
zettség alól. Csak abban az esetben állítottuk, hogy a hiba pénzügyi hatással járt, ha 
a mentességnek nem volt alapja (lásd: 4. háttérmagyarázat ).
Példa a bejelentés elmulasztására (Cseh Köztársaság)
Egy, a Cseh Köztársaságban megvalósult, kutatási infrastruktúra megépítésére irányuló ERFA-projekt esetében – 
amelyet a 2014-es éves szabályszerűségi ellenőrzések keretében vizsgáltunk meg – az irányító hatóság nem 
jelentette be a támogatást a Bizottság felé, mert úgy vélte, hogy a projekt tárgyát képező kutatási tevékenységek 
nem gazdasági jellegűek. Noha a kedvezményezett kutatási tevékenységei részben nem gazdasági jellegűek voltak, 
tevékenységeinek jelentős részét szerződéses kutatás tette ki. Az ellenőrzött, 1,8 millió euró összegű támogatás 
tehát állami támogatásnak minősült, és azt csak a Bizottság felé történő bejelentés és a Bizottság jóváhagyása után 
lehetett volna folyósítani.4. háttérmagyarázat
A monitoring-, illetve formai követelmények be nem tartása
43 
Ahhoz, hogy az állami támogatásnak minősülő intézkedések összeegyeztethetőek le -
gyenek a belső piaccal, fontos, hogy az irányító hatóságok betartsák a számukra elő -
írt monitoring-, ellenőrzési és egyéb formai követelményeket. Ezek a követelmények 
a de minimis támogatásokra is vonatkoznak (lásd: 14. bekezdés). Ebben az esetben 
az jelenti a nehézséget, hogy a vállalkozások több forrásból, ismétlődően kaphatnak 
pénzügyi támogatást. A különböző támogatások együttesen már túlléphetik a de 
minimis küszöbértéket. Ebben a kategóriában több hiba abból eredt, hogy nem elle -
nőrizték a de minimis támogatások felhalmozódását (lásd: 5. háttérmagyarázat ).
31 Észrevételek 
44 
A monitoring területén fellépő hiányosságok azonban jogosulatlan támogatásokat is 
eredményezhetnek, ha például a teljes jóváhagyott támogatási összeg meghaladja 
a de minimis támogatások küszöbértékét. A „de minimis” rendelet két lehetőséget 
nyújt a de minimis támogatások monitoringjára: vagy a kedvezményezettek saját 
nyilatkozata alapján, amelyben kijelentik, hogy a támogatás révén nem kerül sor 
a de minimis küszöbérték túllépésére, vagy központi nyilvántartás alapján36. Olyan 
központi nyilvántartás révén, amely teljes körű információkat tartalmaz az adott tag -
államban nyújtott de minimis támogatásokról, megelőzhetők az ilyen jellegű hibák 
(lásd: 6. háttérmagyarázat ).Példák a monitoring-, illetve formai követelmények be nem tartására 
(Franciaország)
Egy üzemépület megépítésére vonatkozó franciaországi ERFA-projektben – amelyet a 2011-es éves szabályszerűsé -
gi ellenőrzések keretében vizsgáltunk meg – az irányító hatóság egy támogatást de minimis támogatásként hagyott 
jóvá. Nem vett azonban figyelembe két előző támogatást, amelyekben egy hároméves időszakon belül szintén ez 
a kedvezményezett részesült. Nem volt pénzügyi hatás, mivel a támogatás teljes összege nem érte el a de minimis 
támogatások küszöbértékét.
A de minimis támogatások központi nyilvántartása (Portugália)
Portugáliában minden de minimis támogatást rögzíteni kell egy, az ERFA/KA és az ESZA igazoló hatósága által 
kezelt központi nyilvántartási rendszerben. A rendszer azután automatikusan kiszámolja, hogy az adott kedvezmé -
nyezett összesen milyen összegű támogatásban részesült, és jelzi, hogy ez az összeg meghaladta-e a de minimis 
küszöbértéket. Ha a küszöbértéket túllépték, a támogatást nyújtó szervezetnek megsemmisítő határozatot kell 
kibocsátania, és a korábban rögzített támogatást törölnie kell a nyilvántartásból. Az igazoló hatóság évente kétszer 
ellenőrzi, hogy a de minimis küszöbértéket túllépő támogatásokat később visszavonták-e.5. háttérmagyarázat 6. háttérmagyarázat36 Az 1407/2013/EU rendelet 
(21) preambulumbekezdése.
A bizottsági monitoringot gyengíti, hogy nincs átfogó 
elemzés, és nem elegendő a belső koordináció
45 
A Bizottság felügyeleti szerepéhez tartozik, hogy különböző típusú ellenőrzéseket 
végez az állami támogatásokkal kapcsolatban. A kohéziós politika területén a DG 
REGIO és a DG EMPL az ERFA/KA és ESZA projektek, illetve rendszerek ellenőrzései 
keretében végez helyszíni vizsgálatokat; az állami támogatásokat illetően pedig a DG 
COMP végez vizsgálatokat, elsősorban monitoring keretében, illetve a panaszok keze -
léséhez kapcsolódóan.
32 Észrevételek 
46 
A következőket vizsgáltuk: a Bizottság feltárta-e az állami támogatásokkal kapcsolatos 
szabálysértéseket és ha igen, milyen mértékben, az erről szóló információkat rögzí -
tették-e adatbázisban, elemezték-e és megosztották-e a bizottsági részlegek között, 
továbbá milyen mértékben tett megfelelő intézkedéseket azon állami támogatásokkal 
kapcsolatos szabálysértések korrigálása érdekében, amelyeket maga a Bizottság vagy 
a Számvevőszék tárt fel.
A DG REGIO jelentős számú állami támogatásokkal összef üggő 
hibát tár fel
47 
Az ERFA és KA projektek esetében megvizsgáltunk egy, a DG REGIO által 2013-ban és 
2014-ben végzett összesen 131 ellenőrzésből véletlenszerűen kiválasztott 25 jelentés -
ből álló mintát. A DG REGIO a projekteket és a programokat kockázatértékelés alapján 
választotta ki37. A jelentések mindegyike egyaránt vonatkozott projektellenőrzésekre 
és rendszerellenőrzésekre, egy jelentés kivételével, amely csak projektellenőrzéseket 
tartalmazott. A 25 jelentés összesen 202 projektet ölelt fel.
48 
Elemzésünk alapján elmondható, hogy a 202 projektből 38-ra vonatkozott állami tá -
mogatási megállapítás. Ez a 25 bizottsági ellenőrzés keretében vizsgált összes projekt 
19%-ának felel meg (lásd: 3. táblázat ). A feltárások aránya megegyezik számvevőink 
megállapításaival (lásd: 35. bekezdés, 2. táblázat ).37 A DG REGIO 2014-es éves 
tevékenységi jelentése, 2.1.1. 
„Control effectiveness as 
regards legality and 
regularity” (A kontrollok 
hatásossága a jogszerűség és 
szabályszerűség tekintetében) 
c. szakasz, 47. o.3. táblázatÁllami támogatásokkal kapcsolatos megállapítások a DG REGIO ellenőrzéseiben, 
2013–2014
 Ellenőrzési jelentések 
számaEllenőrzési jelentések 
arányaProjektek száma Projektek aránya
Állami támogatásokkal kapcsolatos 
megállapítások nélkül16 64% 110 + 54181%
Csak a műveleteket (projekteket) 
érintő, állami támogatásokkal 
kapcsolatos megállapításokkal5 20%
38 19% Mind a műveleteket (projekteket), 
mind a rendszereket érintő, állami 
támogatásokkal kapcsolatos 
megállapításokkal2 8%
Csak a rendszereket érintő, állami 
támogatásokkal kapcsolatos 
megállapításokkal2 8% - -
Összesen 25 100% 202 100%
1  110 olyan projekt, amelyekre nem vonatkozott megállapítás, és amelyeket a 16 állami támogatási megállapítás nélküli jelentés tartalmazott, 
valamint 54 olyan projekt, amelyekre nem vonatkozott állami támogatási megállapítás, és amelyek a 9 másik jelentésben szerepeltek.
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján.
33 Észrevételek 
A DG REGIO a 2010–2014-es időszakban néhány esetben 
pénz ügyi korrekciókat írt elő állami támogatásokkal kapcsolatos 
szabálysértések miatt
49 
A Bizottság köteles megtenni a megfelelő intézkedéseket a rendszerhiányosságok 
vagy a projektek szintjén feltárt hibák korrigálása érdekében38. Súlyos hiányosságok 
esetén vagy ha a tagállam nem tett megfelelően eleget azon kötelezettségének, 
hogy feltárja és korrigálja a szabálytalan kiadásokat, a Bizottság pénzügyi korrekció -
ról szóló határozatot fogadhat el. A pénzügyi korrekciók célja az uniós költségvetés 
védelme a hibás vagy szabálytalan kiadások finanszírozásától39.
50 
A 2010–2014-es időszakra vonatkozóan a DG REGIO saját ellenőrzései eredményekép -
pen tíz esetben hajtott végre olyan pénzügyi korrekciót, amely legalábbis részben 
állami támogatásokkal függött össze. Ezek öt tagállamot érintettek (Ausztria, Cseh 
Köztársaság, Spanyolország, Franciaország és Románia). A pénzügyi korrekciók közül 
hat (összesen 3,2 millió euró értékben és két tagállamra, Spanyolországra és Francia -
országra vonatkozóan) kizárólag állami támogatásokhoz kapcsolódott. A DG REGIO 
továbbá az ellenőrző hatóságok éves ellenőrzési jelentéseinek áttekintése után 
három további olyan pénzügyi korrekciót is végrehajtott, amelyek legalább rész -
ben állami támogatási vonatkozásúak voltak. Az egyik pénzügyi korrekció (melynek 
összege 32,5 millió euró volt és egy tagállamot érintett, Spanyolországot) kizárólag 
állami támogatáshoz kapcsolódott. Az olyan pénzügyi korrekciók esetében, amelyek 
csak részben kapcsolódtak állami támogatásokhoz, nem lehetséges számszerűsíteni 
az állami támogatási összetevőt. Arról nem áll rendelkezésre adat, hogy a DG REGIO 
a 2010–2014-es időszakban összesen hány hibát vagy rendszerhiányosságot tárt fel.
51 
Az egyes éves szabályszerűségi ellenőrzéseink után két évvel megvizsgáljuk, hogy 
a Bizottság megfelelő korrekciós intézkedéseket hozott-e az általunk feltárt hibákkal 
kapcsolatban, illetve hogy az intézkedésekre időben került-e sor. A 2010–2013-as 
időszakra vonatkozó öt, általunk feltárt, állami támogatásokkal összefüggő hibával 
kapcsolatban a DG REGIO öt pénzügyi korrekciót hajtott végre (illetve ezek végre -
hajtása még folyamatban volt)40. A pénzügyi korrekciók négy tagállamot érintettek 
(Spanyolország, Görögország, Ausztria és Lengyelország). E pénzügyi korrekciók 
közül négy (melyek együttes összege 2,7 millió euró volt, és melyek ugyanazt a négy 
tagállamot érintették) kizárólag állami támogatáshoz kapcsolódott. A Bizottság egy 
hatodik állami támogatásokkal összefüggő hibára vonatkozó, 0,3 millió euró összegű 
pénzügyi korrekció javaslatával kapcsolatos álláspontját még nem véglegesítette.38 A 966/2012/EU, Euratom 
rendelet 59. cikke.
39 Pénzügyi korrekció egyrészt 
a szabálytalan kiadásoknak 
a tagállamok 
költségnyilatkozataiból való 
törlése, másrészt 
a kedvezményezettekkel való 
visszafizettetés útján hajtható 
végre.
40 Az általunk megállapított 13, 
pénzügyi hatással járó hibából 
5 esetében került sor pénzügyi 
korrekcióra. Az általunk 
a pénzügyi hatással nem járó 
hibák közé sorolt 19 hibából 
egy esetében történt 
pénzügyi korrekció.
34 Észrevételek 
A DG COMP által végzett monitoring számos problémára mutat rá 
a támogatási rendszerekben
52 
A Bizottságnak rendszeresen figyelemmel kell kísérnie a támogatási rendszereket 
annak ellenőrzése céljából, hogy ezek végrehajtása során betartják-e (és ha igen, 
mennyiben) az állami támogatási szabályokat, valamint azért, hogy megtehessen 
minden szükséges intézkedést, ha a támogatás nem lenne összeegyeztethető a belső 
piaccal. Ilyen intézkedés például a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatás 
visszafizettetése41. Ennek kapcsán megvizsgáltuk a DG COMP 2009–2014-es időszakra 
vonatkozó monitoringjainak eredményeit; ezeket a  4. táblázat  mutatja be. A Bizott -
ság a korábban már jóváhagyott támogatási programokat is folyamatosan figyelem -
mel kíséri42.4. táblázatA DG COMP által végzett monitoring eredményei, 2009-20141
Támogatási programA figyelemmel kísért 
programok számaA problémás esetek 
száma (és aránya)3Az összeegyeztethetőséget érintő 
problémát tartalmazó esetek száma 
(és aránya)
Csoportmentességi támogatás 73 24 (32,9%) 9 (12,3%)
Bejelentett támogatás 138 50 (36,2%) 7 (5,1%)
Egyéb21 1 (100,0%) 0 (%)
Általános gazdasági érdekű szolgáltatások 8 4 (50,0%) 0 (%)
Összesen 220 79 (35,9%) 16 (7 ,3%)
1 A 2009-es évet is szerepeltetjük, mert a Bizottság által végzett monitoring eredményei a 2009-es és 2010-es éveket együttesen mutatják be.
2  A DG COMP egy olyan támogatási programot is talált, amely nem tartozott sem a GBER hatálya alá, sem az általános gazdasági érdekű szolgál -
tatások csoportjába, sem az engedélyezett programok csoportjába (tehát jogellenes volt).
3  A „problémás” kifejezést a DG COMP az olyan állami támogatásokkal kapcsolatos szabálysértésekre alkalmazza, amelyek a formai hiányos -
ságtól (például a kumulációs szabályok helytelen megfogalmazása) a jogi problémákig (csoportmentesség alkalmazása a csoportmentesség 
feltételeinek hiányában) terjednek.
Forrás:  Európai Bizottság.41 A C-301/87. sz. ügy 17–23. 
pontja.
42 Az EUMSZ 108. cikkének (1) 
bekezdése: „a Bizottság […] 
folyamatosan vizsgálja 
a tagállamokban létező 
támogatási programokat”. 
A Bizottság javaslatot tesz 
a tagállamoknak a belső piac 
fokozatos fejlődése vagy 
működése által megkövetelt 
megfelelő intézkedések 
meghozatalára.”
53 
Megállapítottuk, hogy a DG COMP a támogatási programokat kockázatértékelés 
alapján és a támogatás összegének figyelembevételével választotta ki monitoring -
ra. A 2009–2014-es időszakban átlagosan évi 2401 támogatási program kapcsán 
merültek fel bejelentett kiadások. Ugyanezen időszakra nézve a DG COMP összesen 
220 támogatási programot (évente 30–75 programot) kísért figyelemmel. A DG COMP 
becslése szerint a 2009–2014-es időszakban általa figyelemmel kísért programok 
a támogatási programok keretében összesen nyújtott állami támogatás több mint 
20%-át tették ki. A legtöbb támogatási program több évig tartott, és a kiadásról éves 
rendszerességgel készültek beszámolók.
35 Észrevételek 
54 
A 2009-től 2014-ig tartó időszakra irányuló monitoring alapján a Bizottság megálla -
pította, hogy az összes támogatási program mintegy 36%-át érintették problémák. 
A problémák a következőket jelentették: a támogatási programok kialakításának 
hiányosságai (például az ösztönző hatásra vonatkozó szabályok alóli jogellenes men -
tesség vagy a támogatási intenzitás felső küszöbértékeire vonatkozó rendelkezések 
hiánya) vagy az egyedi támogatások végrehajtásának hiányosságai (például a GBER-
ben meghatározott küszöbértékeket meghaladó egyedi támogatásokra vonatkozó 
bejelentési kötelezettség jogellenes megszegése vagy támogatás nyújtása nagyvál -
lalatok számára abban az esetben, ha a támogatási rendszert a kkv-kra korlátozták)43. 
Különösen jelentősek voltak a belső piaccal való összeegyeztethetőséget érintő 
problémák (az összes eset 7,3%-a). Ezekben az esetekben a Bizottság kezdeményez -
heti a támogatás visszafizettetését. A belső piaccal való összeegyeztethetőséget 
érintő problémák különösen gyakoriak voltak a csoportmentesség alkalmazásakor (az 
összes csoportmentességi eset 12,3%-a).
55 
A II. melléklet  részletesebb információkkal szolgál tagállamonként és támogatási ka -
tegóriánként a 2006–2014-es időszakra vonatkozóan, és bemutatja, hogy a DG COMP 
öt tagállam (Görögország, Litvánia, Luxemburg, Portugália és Egyesült Királyság) 
esetében a támogatási programok legalább felét problémásnak találta. Noha a DG 
COMP monitoringjának eredményei nem konkrétan a kohéziós politikára vonatkoz -
nak, a II. melléklet tanúsága szerint a regionális fejlesztés az a támogatási kategória, 
amely esetében a leggyakrabban kerül sor a DG COMP monitoringjára.
A DG COMP 2009–2014-es időszakra vonatkozó monitoringja 
nyomán nem ker ült sor jelentős mértékű állami támogatás 
visszafizettetésére
56 
A 2009–2014-es időszakban a Bizottság által végzett állami támogatási monitoring 
nyomán nyolc esetben került sor arra, hogy az érintett tagállam kedvezményezettjei 
önkéntes alapon visszafizették a szabálytalan kiadásokat44. Ezen túlmenően a Bizott -
ság nyolc esetben lépett fel hivatalosan, és indított többek között vizsgálati eljá -
rásokat. Ezen eljárások egyike, amelynek elindítására 2014-ben került sor Ciprussal 
szemben, 2015-ben 0,3 millió euró visszafizettetését eredményezte egy olyan intéz -
kedéssel kapcsolatban, amely helytelenül alkalmazta a csoportmentességet45.43 Egyedi támogatás minden, 
egy támogatási program 
keretében vagy azon kívül 
nyújtott támogatás. A DG 
COMP nem végzett 
monitoringot a 2015 előtt 
támogatási programokon 
kívül nyújtott egyedi 
támogatásokra vonatkozóan.
44 Négy visszafizettetés 
2009-ben, egy 2011-ben, egy 
2012-ben, kettő pedig 
2014-ben történt.
45 Lásd: a 2015. január 9-i C(2014) 
9362 bizottsági határozat.
36 Észrevételek 
A 2007–2013-as programozási időszakban a bizottsági 
adatbázisok nem tették lehetővé az állami támogatással 
összef üggő hibák elemzését
57 
A 2007–2013-as programozási időszakban sem a DG REGIO, sem a DG EMPL nem 
tartotta nyilván az általuk feltárt, állami támogatásokkal összefüggő szabálysértése -
ket oly módon, hogy lehetővé váljék számukra az állami támogatással kapcsolatban 
elkövetett hibák megfelelő elemzése. A 2014–2020-as programozási időszakra kifej -
lesztették az ún. „MAPAR” (Management of Audit Processes, Activities and Resour -
ces – ellenőrzési folyamatok, tevékenységek és források kezelése) adatbázist, amely -
ben típus, kategória és súlyosság szerint nyilvántartásba vettek minden, az ERFA-ra, 
a Kohéziós Alapra és ESZA-ra irányuló ellenőrzéseik nyomán született megállapítást. 
Ebben az adatbázisban az állami támogatásokkal kapcsolatos hibák külön kategóriát 
képeznek. Megállapítottuk azonban azt is, hogy a DG COMP nem rendelkezik hozzá -
féréssel ehhez az adatbázishoz.
58 
Egy másik, az OLAF által kezelt és a DG REGIO, valamint a DG EMPL által hozzáférhető, 
a DG COMP által azonban nem elérhető adatbázis az IMS (Irregularity Management 
System – szabálytalanságkezelő rendszer), amellyel a Bizottság negyedévente adato -
kat gyűjt a tagállamoktól valamennyi, az uniós hozzájárulásokat érintő, 10 000 eurót 
meghaladó összegű szabálytalanságról46. A 2010–2014-es időszakban a tagállamok 31 
esetben számoltak be állami támogatásokkal kapcsolatos szabálytalanságról. A sza -
bálytalanságok kis száma ellenére a Bizottság nem végezte el azok elemzését.
59 
A következő hiányosságokat állapítottuk meg a szabálytalanságokkal kapcsolatos 
információk IMS-ben történő bemutatásának módját illetően:
a) Az állami támogatási hibákat nem csoportosították külön típusok szerint, így az 
egyes tagállamok között nem volt egységes a kategorizálás. Az állami támoga -
tásokkal összefüggő hibákat csak úgy lehetett volna kiszűrni, ha a felhasználó az 
összes hivatalos nyelven rákeres az „állami támogatás” kifejezésre.
b) számos esetben fordul elő, hogy a bevitt információ nem részletezi a hibák jelle -
gét vagy típusát. Bizonyos esetekben az állami támogatásokkal összefüggő hiba 
csak „állami támogatási problémaként” került megnevezésre.46 Az Európai Regionális 
Fejlesztési Alapra, az Európai 
Szociális Alapra és a Kohéziós 
Alapra vonatkozó általános 
rendelkezések 
megállapításáról szóló 
1083/2006/EK tanácsi 
rendelet, valamint az Európai 
Regionális Fejlesztési Alapról 
szóló 1080/2006/EK európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
végrehajtására vonatkozó 
szabályok meghatározásáról 
szóló, 2006. december 8-i 
1828/2006/EK bizottsági 
rendelet (HL L 371., 2006.12.27., 
1. o.) 28. cikke (a 2007–2013-as 
programozási időszak), 
valamint a Bizottság 
2015. július 8-i (EU) 2015/1970 
felhatalmazáson alapuló 
rendelete az 1303/2013/EU 
európai parlamenti és tanácsi 
rendeletnek az Európai 
Regionális Fejlesztési Alapot, 
az Európai Szociális Alapot, 
a Kohéziós Alapot és az 
Európai Tengerügyi és 
Halászati Alapot érintő 
szabálytalanságokra 
vonatkozó jelentéstételre 
vonatkozó különös 
rendelkezésekkel történő 
kiegészítéséről (a 2014–2020-
as programozási időszak) 
(HL L 293., 2015.11.10., 1. o).
37 Észrevételek 
60 
A DG COMP ugyan adatbázissal szintén nem rendelkezett, de a 2007–2013-as progra -
mozási időszakra vonatkozóan Excel-táblázat segítségével horizontális elemzést vég -
zett a monitoring során feltárt problémákról. Ezt az információt a DG REGIO, illetve 
a DG EMPL főigazgatóságokkal nem osztotta meg. 2016 márciusa óta a DG COMP már 
megosztja ezeket az információkat a másik két főigazgatósággal.
61 
Megbízható adatbázisok hiányában és a bizottsági főigazgatóságok között a fel -
tárt állami támogatási hibákkal kapcsolatos elégtelen információcsere esetén nem 
kerülhet sor a kohéziós politikában felmerülő állami támogatási hibák átfogó elem -
zésére. Ilyen elemzés segítségével a Bizottság célzottabb, az adott tagállamokra, 
illetve programokra szabott megelőző intézkedéseket alakíthatott volna ki (lásd pl.: 
101–105. bekezdés).
A Bizottság a Bíróság 2011-ben hozott ítéletét követően fokozta 
a közfinanszírozású infrastrukturális projektekkel kapcsolatos 
állami támogatási ellenőrzéseket
62 
1994-ben a Bizottság által közzétett iránymutatások kimondták, hogy a közfinan -
szírozású infrastrukturális projektek olyan általános gazdaságpolitikai intézkedések, 
amelyre nem vonatkoznak az állami támogatási szabályok47. Ezért a tagállamok nem 
jelentették be a Bizottság felé a repülőterekkel, kikötőkkel vagy más hasonló közfi -
nanszírozású infrastruktúrákkal kapcsolatos beruházások állami finanszírozását. Erre 
vonatkozó iránymutatásaiban azonban a Bizottság már jelezte, hogy a repülőtereken 
belül végzett olyan gazdasági tevékenységek, amelyek közvetlenül vagy közvetetten 
kedveznek a légitársaságoknak, állami támogatásnak tekinthetők48. A „közfinanszíro -
zású” és a „speciális célú” infrastruktúra közötti megkülönböztetést a versenypolitiká -
ról szóló 1995. évi jelentés, majd később az állami támogatási szabályokról szóló bi -
zottsági ismertető (Vademecum) vezette be49. A Vademecum kimondta azonban azt 
is, hogy különösen a vasúti, a légi, a belvízi és a tengeri szállítás esetében az általános 
állami támogatási szabályok nem alkalmazhatók. Az 1990-es években több tényező – 
pl. a piac liberalizációja, a privatizáció és a technológiai fejlődés – is hozzájárult ah -
hoz, hogy növekedjék az infrastruktúrák kereskedelmi alkalmazásának köre. 1998-tól 
kezdve, ezen értelmezés alapján a Bizottság több közfinanszírozású infrastrukturális 
projektet állami támogatási vonatkozásúnak tekintett.
63 
Az Európai Bíróság 2000-ben, illetve 2011-ben hozott ítéletei megerősítették azt 
a megítélést, hogy az infrastrukturális beruházások közfinanszírozása állami támoga -
tási vonatkozásúnak tekinthető (lásd: 7. háttérmagyarázat ).47 Lásd: Az EK-Szerződés 92. és 
93. cikkének, valamint az 
EGT-megállapodás 
61. cikkének a légi közlekedés 
állami támogatására való 
alkalmazásáról szóló közösségi 
iránymutatás (HL C 350., 
1994.12.10.) 12. bekezdése.
48 Lásd: Az EK-Szerződés 92. és 
93. cikkének, valamint az 
EGT-megállapodás 61. 
cikkének a légi közlekedés 
állami támogatására való 
alkalmazásáról szóló közösségi 
iránymutatás (HL C 350., 
1994.12.10., 5. o.) 
12. bekezdése.
49 Lásd: COM(96) 126 végleges, 
175. bekezdés és az állami 
támogatásokra vonatkozó 
közösségi szabályok 
(Vademecum), 6. és 10. o.
38 Észrevételek 
64 
2012 augusztusában a DG COMP iránymutatásokat (más néven: „analitikai segédle -
tek”) bocsátott ki, hogy a tagállamokat segítse annak megítélésében, hogy egy adott 
infrastrukturális projektnek nyújtott támogatást – a „Leipzig Halle” ítélet alapján – be 
kell-e jelenteni a Bizottság felé.
65 
Az infrastrukturális beruházások bejelentésének száma csak a „Leipzig Halle” ítélet 
után, illetve a Bizottság 2012-es, a tagállamoknak szóló iránymutatását követően 
nőtt52. 2014-ben az „Aéroports de Paris” és a „Leipzig Halle” ügyekre hivatkozva 
a Bizottság azon véleményének adott hangot, miszerint a Bíróság ítéletei az érintett 
ágazattól függetlenül minden gazdasági tevékenység céljára működtetett infrastruk -
túrára alkalmazandóak lesznek53.A közfinanszírozású infrastrukturális beruházások állami támogatási szabályoknak 
való megfelelőségével kapcsolatos két fontos bírósági ítélet
Az „Aéroports de Paris” ügyben hozott ítéletben a Törvényszék 2000 decemberében kimondta, hogy a repülőterek 
működtetése, beleértve a repülőtéren belül repülőtéri szolgáltatások légitársaságok és szolgáltatók részére történő 
nyújtását, gazdasági tevékenység, és mint ilyenre, vonatkoznak rá az állami támogatási szabályok50.
A „Leipzig Halle” ítéletben a Törvényszék 2011 márciusában kimondta, hogy amennyiben egy infrastruktúra (pél -
dául egy kifutópálya) megépítése elválaszthatatlanul kapcsolódik egy gazdasági tevékenységhez (például utasok 
repülőgépen való szállításához), maga az építés is gazdasági tevékenységnek minősül51.
50 A T-128/98. sz. „Aéroports de Paris” ügy.
51 A T-443/08. sz. és T-445/08. sz. „Leipzig Halle” egyesített ügyek.7 . háttérmagyarázat
52 A DG COMP például „State aid 
Questionnaire on the 
functioning and the taxation 
of ports” (Állami támogatási 
kérdőív a kikötők működéséről 
és adóztatásáról) című, 2013. 
július 3-i levelében 
kijelentette: az Európai Bíróság 
„Leipzig/Halle” ítéletét 
követően nőtt az Európai 
Bizottság által kapott, 
közfinanszírozású kikötői 
infrastrukturális projektekre 
vonatkozó bejelentések 
száma. Lásd: COMP/E3/H3/IA/
jf/20 13/68609.
53 Az EUMSZ 107. cikkének (1) 
bekezdése szerinti állami 
támogatás fogalmáról szóló, 
2014-ben közzétett bizottsági 
közleménytervezet 
35. bekezdése. A hasonló 
megfogalmazást tartalmazó 
közleményt 2016. május 19-én 
fogadták el ( http://ec.europa.
eu/competition/state_aid/
modernisation/
notice_aid_en.html ).
39 Észrevételek 
2012 végéig nem volt olyan megfelelő koordináció 
a bizottsági főigazgatóságok között, amely biztosítaná, hogy 
a nagyprojektekről szóló határozatok meghozatala során az 
állami támogatási szabályokat is figyelembe vegyék
66 
Egyes ERFA/KA projektek pénzügyi szempontból olyannyira jelentősek, hogy külön 
bizottsági határozat szükséges ahhoz, hogy a tagállam uniós társfinanszírozásban 
részesülhessen. Teljes támogatható költségük meghaladja az 50 millió eurót, és álta -
lában nagyméretű infrastrukturális beruházásokhoz kapcsolódnak54. Ezeket a pro -
jekteket nevezzük nagyprojekteknek. Ha egy nagyprojektnek nyújtott támogatás 
állami támogatásnak minősül, azt méretéből adódóan nagy valószínűséggel be is kell 
jelenteni55.
67 
A 2007–2013-as programozási időszakra a Bizottság 918 nagyprojektre vonatkozó 
határozatot fogadott el összesen 75 milliárd euró összegű uniós hozzájárulás nyújtá -
sáról; a projektekhez biztosított uniós hozzájárulás átlagos összege 82,6 millió euró 
volt. E projektek együttesen az összes ERFA/KA kiadás több mint 25%-át tették ki, de 
az egyes tagállamok között jelentős különbségek voltak (lásd: 7. ábra ).
68 
A III. melléklet  további részletes információkat tartalmaz a Bizottság által a 2007–
2013-as időszakra elfogadott nagyprojektekről.54 Bizonyos projektek esetében 
a küszöbérték 75 millió euró. 
Lásd: az 1303/2013/EU 
rendelet 100. cikke.
55 Az általános 
csoportmentességi rendelet 
hatálya alá tartozó, 
a bejelentési kötelezettség 
50 millió  eurós küszöbértékét 
meghaladó támogatások 
egyedüli kategóriái 
a regionális beruházási 
támogatások, a kultúrát és 
a kulturális örökség 
megőrzését előmozdító 
beruházási támogatások és 
a széles sávú infrastruktúrára 
irányuló támogatások, 
valamint – bizonyos feltételek 
mellett – a kutatási és 
fejlesztési támogatások és 
a megújuló energiaforrásokra 
nyújtott működési 
támogatások.  
Az általános gazdasági érdekű 
szolgáltatások esetében 
a bejelentési kötelezettség 
küszöbértéke 15 millió euró.  
A 651/2014/EU rendelet 4. 
cikke és az Európai Unió 
működéséről szóló szerződés 
106. cikke (2) bekezdésének az 
általános gazdasági érdekű 
szolgáltatások nyújtásával 
megbízott egyes vállalkozások 
javára közszolgáltatás 
ellentételezése formájában 
nyújtott állami támogatásra 
való alkalmazásáról szóló 2011. 
december 20-i bizottsági 
határozat 2. cikke.
40 Észrevételek 7 . ábraUniós hozzájárulás a nagyprojektekhez az összes ERFA/KA kiadás arányában, 
tagállamonként
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság 2015-ös adatai alapján.
0 200 400 600 800 km 
Legend
0 - 12,5%
12,5 - 25%25-37,5%37,5-50%több mint 50%Nincs nagyprojekt
Nem uniós tagállamKözigazgatási határok: ©EuroGeographics ©UN-FAO ©Turkstat
Térkép: Eurostat – GISCO, 01/2015  
41 Észrevételek 
69 
A tagállamoknak a nagyprojektekkel kapcsolatos pályázatokban többféle informáci -
ót kell megadniuk ahhoz, hogy a Bizottság megalapozott döntést hozhasson olyan 
tényezők értékelése alapján, mint például a projekt relevanciája, életképessége, fenn -
tarthatósága, környezeti profilja és a támogatás kérelmezésének indokolása, valamint 
a tagállam által megadott információ arról, hogy a projekt részesül-e állami támoga -
tásban. A Bizottság tájékoztatása szerint 2012 vége óta a DG REGIO minden nagypro -
jekttel kapcsolatos pályázatról belső eljárásai keretében hivatalosan konzultál a DG 
COMP-pal, és ebben a szakaszban a DG COMP jelezheti a DG REGIO felé a bejelentés 
szükségességét. Továbbá a DG REGIO-nak mint felelős főigazgatóságnak ki kell kérnie 
a DG COMP és az egyéb releváns főigazgatóságok véleményét is a nagyprojektet 
jóváhagyó határozatról56.
70 
Ez a konzultáció különösen akkor fontos, ha a tagállamok a nagyprojektre vonatko -
zó pályázatban azt jelzik, hogy a projekt nem részesül állami támogatásban, mivel 
ebben az esetben a DG COMP részére nem történik bejelentés. Azonban még ha 
a Bizottság határozat meghozatalával jóvá is hagy egy nagyprojektet, akkor sincs 
garancia arra, hogy a projekt megfelel az állami támogatási szabályoknak. A nagy -
projektekre vonatkozó bizottsági határozatok elemzése során kiderült: a határozatok 
nem tartalmazzák azt az információt, miszerint a határozat nem jelenti annak meg -
erősítését, hogy a projektek összhangban vannak az alkalmazandó állami támogatási 
jogszabályokkal.
71 
A 2007–2013-as programozási időszakban elfogadott 918 nagyprojektből a Bizottság 
440-et fogadott el 2012 vége előtt. E projektek esetében a DG COMP nem ellenőrizte 
szisztematikusan, hogy a közfinanszírozású infrastrukturális beruházásokra vonat -
kozott-e állami támogatás. 2012 novemberében a Bizottság ráadásul olyan iránymu -
tatást küldött a tagállamoknak, amelyben kijelentette: nem áll szándékában azon, 
e közlemény által érintett infrastrukturális nagyprojektek szisztematikus vizsgálata 
abból a szempontból, hogy ezek megfelelnek-e az állami támogatási szabályoknak, 
amelyekre vonatkozóan már a közlemény dátuma előtt született határozat57. Ezért 
elvben előfordulhat, hogy egy tagállam a nagyprojekt jóváhagyásáról szóló bizottsá -
gi határozatot kap, noha nem tartja be az állami támogatási szabályokat.56 Minden releváns bizottsági 
részleg 10–15 munkanapot 
kap a pályázat, illetve 
a nagyprojektet jóváhagyó 
határozat értékelésére.
57 Az Európai Bizottságnak 
a COCOF-hoz intézett 
12-0059-01. sz. iránymutató 
feljegyzése: „Az 
infrastrukturális projektek 
állami támogatási 
szabályoknak való 
megfelelésének ellenőrzése”; 
2012. november 21.
42 Észrevételek 
A tagállami hatóságok nem helyeznek kellő hangsúlyt az állami 
támogatási szabályok betartására
72 
A tagállami ellenőrző hatóságok fontos szerepet töltenek be abban az ellenőrzési 
láncban, amely a kohéziós politika területén a Bizottság bizonyosságának alapját 
képezi. Ezért fontos, hogy az ellenőrző hatóságok kellő szakértelemmel rendelkezze -
nek és megfelelő minőségű ellenőrzéseket végezzenek. Mindez különösen fontos az 
állami támogatási szabályok betartásának ellenőrzésénél, mert ezek esetében a ko -
hézió területén jelentős mértékű hiba és szabálytalan kiadás fordul elő, igaz, az ESZA 
keretében sokkal kevésbé, mint az ERFA és a KA keretében (lásd: 33–36. bekezdés).
73 
Felmérés keretében megkérdeztük az ellenőrző hatóságokat az állami támogatások -
kal kapcsolatos ellenőrzési eredményeikről, továbbá megvizsgáltuk éves ellenőrzési 
jelentéseikben az ERFA/KA operatív programok esetében felmerült, állami támogatá -
sokkal összefüggő hibákról szóló beszámolókat. Éves szabályszerűségi ellenőrzéseink 
részeként áttekintettük az ellenőrző hatóságok által az állami támogatási szabályok 
betartásának vizsgálatához használt ellenőrzőlistákat. Arról is kérdeztük az ellenőrző 
hatóságokat, hogy elegendő támogatást kaptak-e a Bizottságtól, illetve milyen gyak -
ran működnek együtt más tagállami hatóságokkal (például állami támogatásokat 
vizsgáló irodákkal) az állami támogatások területén.
Az ellenőrző hatóságok jóval kevesebb esetben tártak fel az állami 
támogatási szabályok be nem tartásával kapcsolatos eseteket, 
mint a Bizottság vagy a Számvevőszék
74 
A felmérés során gyűjtött információk alapján a 2010–2014-es időszakban az elle -
nőrző hatóságok becslése szerint az általuk vizsgált ERFA/KA és az ESZA projektek 
mintegy harmadát (32,4%) érintette állami támogatás. Az ellenőrző hatóságok átla -
gosan e projektek 3,6%-ában találtak állami támogatásokkal kapcsolatos hibát (lásd: 
8. ábra ). Ugyanezen időszak tekintetében számvevőink, noha hasonló mintavételi 
módszerrel dolgoznak, több mint ötször ennyi állami támogatással összefüggő hibát 
tártak fel az ERFA/KA és az ESZA projektekben (lásd: 35. bekezdés, 2. táblázat )58.58 Általános szabály, hogy az 
ellenőrző hatóságoknak 
a projektmintákat 
véletlenszerűen kell 
összeállítaniuk. A 2007–2013-
as programozási időszak 
vonatkozásában lásd az 
1828/2006/EK bizottsági 
rendelet 17. cikkét, a 2014–
2020-as programozási időszak 
vonatkozásában pedig az 
1303/2013/EU rendelet 
127. cikkét.
43 Észrevételek 
75 
Elemeztünk továbbá a 2010–2014-es időszakban a DG REGIO-nak benyújtott, ERFA/
KA operatív programokra vonatkozó 1026 éves ellenőrzési jelentést is (lásd: 5. táblá -
zat). Az ellenőrző hatóságoknak az éves ellenőrzési jelentésekben be kellett számol -
niuk projektellenőrzéseik „főbb eredményeiről”59. Elsősorban az állami támogatások -
kal összefüggő hibákkal kapcsolatos beszámolókat vizsgáltuk. Megállapítottuk, hogy 
az 1026 éves ellenőrzési jelentésből csak 40 (3,9%) tett említést állami támogatások -
kal összefüggő hibákról. Az éves ellenőrzési jelentésekben szereplő leggyakoribb 
hiba a „de minimis” támogatásokra vonatkozott.59 Az 1828/2006/EK bizottsági 
rendelet VI. melléklete.8. ábraAz állami támogatások az ellenőrző hatóságok projektellenőrzéseiben, 2010–2014
Forrás:  Európai Számvevőszék, a felmérés eredményei alapján.0%5%10%15%20%25%30%35%40%
0%5%10%15%20%25%30%35%40%
2010 2011 2012 2013 2014
ÉvAz állami támogatási szabályok 
hatálya alá tartozó projektek
Állami támogatással összefüggő hibát tartalmazó projektek      Az összes projekt aránya
Az állami támogatási szabályok hatálya 
alá tartozó projektek aránya5. táblázatA DG REGIO-hoz benyújtott éves ellenőrzési jelentések, 2010–2014
ÉvÁttekintett éves ellenőrzési 
jelentések számaAzon éves ellenőrzési jelentések 
száma, amelyek esetében állami 
támogatásokkal kapcsolatos sza -
bálytalanságot állapítottak megMegállapítás gyakorisága
2010 199 4 2,0%
2011 211 8 3,8%
2012 203 9 4,4%
2013 209 9 4,3%
2014 204 10 4,9%
Összesen 1026 40 3,9%
Forrás:  Európai Számvevőszék, a DG REGIO-hoz benyújtott éves ellenőrzési jelentések elemzése alapján.
44 Észrevételek 
76 
Elemzésünk alapján kiderült, hogy azon ellenőrzési jelentések aránya, amelyek állami 
támogatásokkal összefüggő hibákról számoltak be, tagállamonként eltérő volt: 
Dánia esetében összesen öt, állami támogatásokkal összefüggő hibákat említő éves 
ellenőrzési jelentést találtunk, Ciprus, Észtország és Franciaország esetében négyet, 
Magyarország és Litvánia esetében pedig hármat. Nyolc tagállam (Belgium, Írország, 
Olaszország, Luxemburg, Málta, Ausztria, Szlovénia és Szlovákia) esetében egyetlen 
olyan éves ellenőrzési jelentést sem találtunk, amely említést tett volna állami támo -
gatási hibákról.
77 
A Bizottság (lásd: 47–56. bekezdés) és a Számvevőszék (lásd: 33–44. bekezdés) által 
elvégzett ellenőrzések eredményeihez képest az ellenőrző hatóságok jóval kisebb 
mértékben tártak fel hibákat.
78 
A 2014-es éves szabályszerűségi ellenőrzéseink részeként áttekintettünk egy 53 olyan 
ellenőrzőlistából álló mintát, amelyeket az ellenőrző hatóságok a projektek vizsgá -
latakor használtak. Megállapítottuk, hogy közülük 18-at (kb. 33%) jelentős hiányos -
ságok jellemeztek: az ellenőrzőlista például nem írta elő a támogatási intenzitás 
ellenőrzését, noha a számvevőszéki vizsgálatokban ezen a területen fordul elő a leg -
több hiba (lásd: 39. bekezdés)60. A megfelelő ellenőrzőlisták segíthetik az ellenőrző 
hatóságokat abban, hogy feltárják az állami támogatással kapcsolatos hibákat.
79 
2015 folyamán a Bizottság arra ösztönözte az ellenőrző hatóságokat, hogy orvosol -
ják ezt a problémát, és elemzésünk során számos pozitív fejleményt tapasztaltunk 
e tekintetben61.60 Lásd: A 2014-es pénzügyi évre 
vonatkozó számvevőszéki 
éves jelentés 6.65. bekezdése.
61 Lásd: A 2015-ös pénzügyi évre 
vonatkozó, nemsokára 
megjelenő számvevőszéki 
éves jelentés 6.59. bekezdése.
45 Észrevételek 
A tagállami hatóságoknak további támogatásra van sz üksége az 
állami támogatási szabályok betartásának ellenőrzéséhez
80 
Az állami támogatásokra vonatkozó uniós jogszabályi keretet a felmérésünkre választ 
adó ellenőrző hatóságok majdnem mindegyike legalább „viszonylag bonyolult”-nak 
tartotta (lásd: 9. ábra ). Több mint 35%-uk azt állította, hogy az állami támogatások 
bonyolultságát elsősorban a jogszabályok nagy száma okozza. Szintén 35%-uk nyilat -
kozott úgy, hogy számukra a jogszabályok gyakorlati alkalmazása nehézséget okoz. 
Az állami támogatások területére vonatkozó jogi keret áttekintése a  IV. mellékletben  
található. 9. ábraAz állami támogatások ter ületére vonatkozó uniós jogi keret értékelése – az 
ellenőrző hatóságok felmérés ünkre adott válaszai
Forrás:  Európai Számvevőszék, a felmérés eredményei alapján.Viszonylag egyszerű: 3% Nagyon egyszerű: 0%
Nagyon bonyolult: 24%
Viszonylag bonyolult: 73%
81 
A felmérésünkre választ adó ellenőrző hatóságok több mint 85%-a úgy vélte továb -
bá, hogy kedvező lenne számukra a Bizottság nagyobb mértékű támogatása (lásd: 
10. ábra ). A leggyakrabban javasolt támogatás egy esettanulmányokat is tartalmazó 
gyakorlati kézikönyv, illetve további képzések nyújtása volt, előbbit a válaszadók 
közel 70%-a, utóbbit 50%-uk javasolta.
46 Észrevételek 
82 
A felmérés arra is rámutatott, hogy az ellenőrző hatóságok közel 70%-a ritkán vagy 
soha nem lépett kapcsolatba az állami támogatásokat vizsgáló irodákkal. Nyolc 
tagállamban az ellenőrző hatóságok nem tudtak arról, hogy létezik-e tagállamukban 
központi szintű állami támogatásokat vizsgáló iroda. Az ellenőrző hatóságok munká -
juk során támaszkodhatnak az állami támogatásokat vizsgáló iroda szakértelmére, ha 
gyakrabban működnek együtt velük. 10. ábraTöbb támogatásra van sz ükség a Bizottság részéről az állami támogatás ter ületén – 
az ellenőrző hatóságok felmérés ünkre adott válaszai
Forrás:  Európai Számvevőszék, a felmérés eredményei alapján.0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80%Nincs szükség további támogatásraTovábbi/részletesebb analitikai segédletekTovábbi iránymutatás konkrét 
témakörökrőlKépzés nyújtása konkrét témakörökrőlEsettanulmányokat is tartalmazó 
gyakorlati kézikönyv
47 Észrevételek 
A Bizottság lépéseket tett az alkalmazandó állami 
támogatási jogszabályok egyszerűsítésére és 
a tagállamok igazgatási kapacitásának támogatására
83 
Célunk volt annak megállapítása is, hogy a Bizottság megfelelő megelőző intézke -
dések megtételével kezelte-e a kohézió területén az állami támogatási szabályok be 
nem tartásának problémáját. Ezek az intézkedések lehetnek jogalkotási intézkedések, 
többek között a szabályok egyszerűsítése vagy beszámolási kötelezettségek beveze -
tése monitoring céljából, illetve nem jogalkotási intézkedések, többek között képzé -
sek és szemináriumok rendezése, valamint a bevált gyakorlatok terjesztése. Ezek az 
intézkedések vonatkozhatnak a kohézió területén az állami támogatások kezelésében 
és ellenőrzésében részt vevő hatóságokra és más hatóságokra is.
A kibővített általános csoportmentességi rendelet révén 
a felelősség a Bizottságról a tagállamokra helyeződött át
Az új általános csoportmentességi rendelet nagyobb mértékben 
engedélyezi a bejelentés alóli mentességet, növeli az 
átláthatóságot, és értékelési követelményeket vezet be
84 
A 2009–2014-es időszakban az általános csoportmentességi rendelet 115 milli -
árd euró összegű kiadást érintett62. 2014 júniusában a Bizottság elfogadta az új 
általános csoportmentességi rendeletet, amely a 2008-as rendelet helyébe lépett. 
Az új általános csoportmentességi rendelet elfogadása volt a legjelentősebb intéz -
kedés, amelyet a Bizottság a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozóan tett 
az állami támogatás területén. A 2014-es általános csoportmentességi rendelet fő 
módosításai a következők:
a) a rendelet alkalmazási körének bővülése;
b) az ösztönző hatás alkalmazásának megváltozása;
c) szigorúbb átláthatósági követelmények;
d) a nagyösszegű támogatási programok utólagos értékelése.
Az alkalmazási kör bőv ülése
85 
Bővült az általános csoportmentességi rendelet alkalmazási köre: egyrészt új támo -
gatási kategóriákkal63 egészült ki a 2008-as rendelet értelmében már mentességet 
élvező kategóriák64 köre, másrészt egyes támogatási intézkedéseknél nőtt a bejelen -
tési kötelezettség küszöbértéke és a támogatási intenzitás65.62 Lásd: a Bizottság 2015-ös 
állami támogatási 
eredménytáblája.
63 Összesen 22 új mentességi 
kategóriát hoztak létre, 
többek között a széles sávú 
infrastruktúrára irányuló 
támogatásokat és 
sportlétesítményekre és 
multifunkcionális szabadidős 
létesítményekre nyújtott 
támogatásokat. Néhány 
kategóriát – köztük a női 
vállalkozók által újonnan 
létrehozott 
kisvállalkozásoknak nyújtott 
támogatások kategóriáját – 
visszavontak. Más 
kategóriákat, például az 
innovációs tanácsadási 
szolgáltatásokhoz és az 
innovációs támogató 
szolgáltatásokhoz nyújtott 
támogatásokat, illetve 
a magasan képzett munkaerő 
kölcsönzéséhez nyújtott 
támogatásokat összevonták. 
A mentességi kategóriák 
száma így összességében 
26-ról 43-ra nőtt.
64 Az alkalmazási kör például 
a kockázatfinanszírozási 
támogatás, a kutatási 
infrastruktúrákra nyújtott 
beruházási támogatás és 
a környezetvédelmi 
támogatás területén bővült ki.
65 A meglévő csoportmentességi 
kategóriák 30%-ában nőtt 
a bejelentési kötelezettség 
küszöbértéke (a K+F területén 
a bejelentési kötelezettség 
küszöbértékei például 
megkétszereződtek). 
A támogatási intenzitás 
határértékei 
a környezetvédelmi célú 
beruházási támogatás 
esetében pl. 35–55%-ról 
40–75%-ra nőttek.
48 Észrevételek 
86 
Az alkalmazási kör bővülése jelentős: a DG COMP becslése szerint a 2008-as csoport -
mentességi rendelet hatálya alá a támogatási intézkedések 60%-a és a támogatási 
összegek 30%-a tartozott66, ezzel szemben a 2014–2020-as programozási időszakban 
a 2014-es csoportmentességi rendelet a támogatási intézkedések 75–90%-át és a tá -
mogatási összegek 67%-át fedi majd le (lásd: 11. ábra )67. Az alkalmazási kör bővülését 
érintő hatás pontosan csak az elkövetkező években lesz értékelhető. 11. ábraA 2014-es általános csoportmentességi rendelet 
alkalmazási körének a 2008-as rendelethez képest történő 
bővülésével járó becs ült minimum hatások
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság becslései és a 2008-as, illetve a 2014-es általános csoport -
mentességi rendelet alapján.67%
30%100%
100%75%60%Az általános csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó 
támogatási összegek százalékos aránya
Az általános csoportmentességi rendelet hatálya alá tartozó 
támogatási intézkedések százalékos aránya2008-as GBER: 26 mentességi 
kategória2014-es GBER: 43 mentességi kategória; 
magasabb bejelentési küszöbértékek és nagyobb támogatási intenzitás Minden más állami támogatás: bejelentett 
támogatás, általános gazdasági érdekű szolgáltatások stb.66 Lásd: a Bizottság IP 14 587. sz. 
sajtóközleménye, 2014.5.21.
67 Lásd: az Európai Bizottság 
14-369. sz. feljegyzése, 
2014.5.21.
49 Észrevételek 
87 
Az általános csoportmentességi rendelet alkalmazási körének bővítésével a Bizottság 
jelentős mértékben csökkentette a tagállamokra és saját főigazgatóságaira háruló ad -
minisztratív terheket, mivel jóval kevesebb támogatási intézkedés bejelentésére lesz 
szükség. A rendelet alkalmazási körének bővítésével ugyanakkor a Bizottság nagyobb 
felelősséget hárított a tagállamokra. Ezentúl nagyobb számú támogatási intézkedés 
esetében kell majd a tagállamoknak ellenőrizniük, hogy azok megfelelnek-e az állami 
támogatási szabályoknak, például betartják-e a támogatási intenzitás felső küszö -
bértékeit és kimutatják-e az ösztönző hatást. A Bizottság monitoringja rámutatott, 
hogy a tagállamok a 2009–2014-es időszakban számos hibát követtek el a támogatási 
programok kialakításában és alkalmazásában. Ezek a hibák valószínűleg kihatnak az 
összeegyeztethetőségre, különösen ami a csoportmentességi rendelet hatálya alá 
tartozó programokat illeti (lásd: 52–54. bekezdés).
Az ösztönző hatás alkalmazásának megváltozása
88 
Az állami támogatás csak akkor érheti el eredményesen a kívánt közpolitikai célki -
tűzést, ha ösztönző hatással jár, azaz arra ösztönzi a támogatás kedvezményezettjét, 
hogy olyan tevékenységeket folytasson, amelyeket a támogatás nélkül nem folytatott 
volna (lásd: 40. bekezdés). A 2014-es csoportmentességi rendelet által bevezetett 
második fő változás az volt, hogy a támogatási program keretében támogatásban 
részesülő nagyvállalatok számára megkönnyítette az ilyen ösztönző hatás kimutatá -
sát, ugyanis a követelményeket a kkv-kra alkalmazandó követelményekhez igazította 
(lásd: 6. táblázat ). Ez szintén az adminisztratív terhek csökkenését eredményezi 
a Bizottság, a tagállamok és e vállalatok esetében egyaránt. 6. táblázatAz ösztönző hatás kimutatása a 2008-as, illetve a 2014-es általános 
csoportmentességi rendelet esetében
  2008-as GBER 2014-es GBER
Kkv-knak nyújtott 
támogatása) a projektpályázat benyújtása a projekttel kapcsolatos munka vagy tevékenység megkezdése előtt
Nagyvállalatok 
számára támogatási 
programok 
keretében nyújtott 
támogatása) a projektpályázat benyújtása a projekttel kapcsolatos munka vagy tevékenység megkezdése előtt
a)  annak ellenőrzése, hogy a kedvezményezett által 
összeállított dokumentumok kimondják-e, hogy 
a támogatás lényeges növekedést eredményezett 
a projekt méretében, hatókörében vagy a megva -
lósítás sebességében, illetve a projektre fordított 
összegben–
Nagyvállalatok 
számára támogatási 
programokon kívül 
nyújtott támogatása) a projektpályázat benyújtása a projekttel kapcsolatos munka vagy tevékenység megkezdése előtt;
b)  annak ellenőrzése, hogy a kedvezményezett által összeállított dokumentumok kimondják-e, hogy a támogatás 
lényeges növekedést eredményezett a projekt méretében, hatókörében vagy a megvalósítás sebességében, illetve 
a projektre fordított összegben
Forrás:  Európai Számvevőszék, a 2008-as, illetve a 2014-es általános csoportmentességi rendelet alapján.
50 Észrevételek 
Szigorúbb átláthatósági követelmények
89 
A 2014-es általános csoportmentességi rendelet által hozott harmadik fő változás az 
egyedi támogatásokra vonatkozó átláthatósági követelmények számának jelentős 
növelése. Az átláthatósági rendelkezések ezentúl előírják a tagállamok számára, hogy 
nem csak a támogatási programokról és az eseti támogatásokról, hanem az olyan, 
a programok keretben nyújtott egyedi támogatásokról is tegyenek közzé adatokat, 
amelyek összege meghaladja az 500 000 eurót.68 A 2008-as általános csoportmentes -
ségi rendelet értelmében a tagállamoknak ezeket az információkat csak a nagyobb 
egyedi támogatási intézkedések esetében és csak a Bizottság számára kellett meg -
küldeniük (közzététel nélkül), és csak akkor, ha regionális beruházási vagy kutatási és 
fejlesztési támogatásról volt szó (bizonyos körülmények esetén)69.
90 
Az odaítélt állami támogatásokról az országos vagy regionális weboldalakra kitett 
valamennyi információ központi közzétételét megkönnyítendő a DG COMP , a tagál -
lamokkal együttműködve, kifejlesztett egy külön erre a célra szolgáló informatikai 
eszközt (Transparency Award Module, támogatás-átláthatósági modul). Az eszköz 
2016. július 1. óta áll rendelkezésre70.
91 
Arra számítunk, hogy az átláthatóság növekedésével javul az állami támogatási 
szabályok betartása a tagállamokban, mivel az érdekelt felek több információval ren -
delkeznek majd a jogellenes támogatásokkal kapcsolatos panaszok benyújtásához. 
A Bizottság köteles minden ilyen panaszt kivizsgálni (lásd: 20. bekezdés).
A nagyösszegű támogatási programok utólagos értékelése
92 
A 2014-es általános csoportmentességi rendelettel a Bizottság bevezette a támoga -
tási programok utólagos értékelésének fogalmát bizonyos olyan kategóriák eseté -
ben, ahol az éves költségvetés meghaladja a 150 millió eurót71. A tagállamok által 
kötelezően elvégzendő értékelések célja az adott támogatási program pozitív és 
negatív hatásainak összevetése. Az utólagos ellenőrzés elvégzése növeli a tagálla -
mok adminisztratív terheit; a DG COMP azzal enyhítette ezt a növekedést, hogy az 
értékelési kötelezettséget a nagyösszegű támogatási programokra korlátozta. 2015 
végéig a tagállamok 18 értékelési tervet nyújtottak be a DG COMP számára a 2014-es 
általános csoportmentességi rendelet értelmében. Az értékelések első eredményei 
2017-re várhatók.68 A támogatás minden releváns 
szempontjára – például 
a támogatás összegére, 
a támogató szervre és 
a kedvezményezettre – 
vonatkozó információkat 
legkésőbb 2016. július 1-jétől 
kezdve közzé kell tenni egy, 
országos vagy regionális 
szintű általános állami 
támogatási weboldalon. Lásd: 
a 2014-es általános 
csoportmentességi rendelet 
9. cikke.
69 A 2008-as általános 
csoportmentességi rendelet 
9. cikke.
70 https://webgate.ec.europa.eu/
competition/transparency/
public/search/
chooseLanguage .
71 A 2014-es általános 
csoportmentességi rendelet 
1. cikkének (2) bekezdése. 
A kategóriák: regionális 
támogatás, kkv-knak nyújtott 
támogatás és kkv-knak 
a finanszírozási forrásokhoz 
való hozzáféréshez nyújtott 
támogatás, kutatási, fejlesztési 
és innovációs támogatás, 
környezetvédelmi támogatás 
és a széles sávú 
infrastruktúrára irányuló 
támogatás.
51 Észrevételek 
Az új általános csoportmentességi rendelet visszamenőleges 
alkalmazása
93 
Az új általános csoportmentességi rendelet 2014. június 26-i közzétételét követően 
2014. július 1-jén lépett hatályba. Az 58. cikk (1) bekezdése értelmében „ez a rendelet 
alkalmazandó a hatálybalépése előtt nyújtott egyedi támogatásra is”72. Ez azt jelenti, 
hogy a 2014-es általános csoportmentességi rendelet hatálybalépése előtt nyújtott 
olyan támogatás, amely folyósításakor nem volt összeegyeztethető a belső piaccal, 
az új vagy megváltozott rendelkezések értelmében összeegyeztethetőnek minősül -
het73. Előfordulhat például, hogy a kedvezményezett a támogatás nyújtásakor nem 
felelt meg az ösztönző hatásra vonatkozó hatályos előírásoknak, a 2014-es általános 
csoportmentességi rendelet új előírása értelmében azonban megfelel. A 2014-es 
rendelet visszamenőleges alkalmazása miatt a tagállamok nem lesznek kötelesek 
visszafizettetni ezt a támogatást.
94 
A visszamenőleges alkalmazás azt eredményezheti, hogy egy támogatási intézkedést 
a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítanak a rendelkezés megváltozása vagy 
olyan új rendelkezés bevezetése miatt, amely a támogatás nyújtásakor még nem 
volt hatályban. A 2009–2014-es időszakban végzett monitoringok során a Bizottság 
16 olyan problémát állapított meg, amelyek a támogatás nyújtásakor érintették az 
összeegyeztethetőséget. Ezen esetek közül négyben később a támogatást a 2014-
es általános csoportmentességi rendelet visszamenőleges alkalmazása miatt ös z-
szeegyeztethetőnek nyilvánította. Hasonlóképpen, 2014-es éves szabályszerűségi 
ellenőrzéseink során két olyan állami támogatásokkal összefüggő hibát találtunk, 
amelyek a támogatás nyújtásakor (amikor még a 2008-as rendelet volt hatályban) 
pénzügyi hatással jártak, ellenőrzésünk idején azonban olyan szabályszerűségi prob -
lémának minősültek, amely nem járt pénzügyi hatással (ekkorra már hatályba lépett 
a 2014-es rendelet).
A tagállamokban továbbra is nehézségek jellemzik a jogellenesen 
nyújtott támogatások visszafizettetési állapotának nyomon 
követését
95 
A 2014-es általános csoportmentességi rendelet továbbra is tartalmazza a 2008-as 
rendeletben már szereplő elvet, amely szerint tilos olyan vállalatoknak támogatást 
nyújtani, amelyekkel szemben teljesítetlen visszafizetési felszólítás van érvényben74. 
Ez a rendelkezés a „Deggendorf-elv”.72 A 2008-as általános 
csoportmentességi rendelet 
szintén tartalmazott egy 
ehhez hasonló előírást, lásd: 
44. cikk.
73 A Bizottság a támogatás 
nyújtása után akkor dönt 
a támogatás 
összeegyeztethetőségéről, 
amikor fennáll az a helyzet, 
hogy a támogatást 
a kötelezettség ellenére nem 
jelentették be, és a Bizottság, – 
például az egyik érdekelt fél 
panasza révén – értesül erről.
74 A 2014-es általános 
csoportmentességi rendelet 
1. cikkének (4) bekezdése és 
a 2008-as általános 
csoportmentességi rendelet 
1. cikkének (6) bekezdése.
52 Észrevételek 
96 
Abban az esetben, ha a Bizottság visszafizettetési határozatot fogad el, az érintett 
tagállam köteles visszafizettetni a jogellenesen nyújtott támogatást a kedvezménye -
zettel. A visszafizettetési határozatokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában is közzé -
teszik. Az egyedi támogatásoktól eltérően, ahol a visszafizettetési határozat azono -
sítja a kedvezményezettet, a támogatási programok esetében általában a tagállam 
döntheti el, hogy azonosítja-e a támogatásban részesülő vállalkozásokat és a visszafi -
zettetendő támogatási összeget, illetve erről tájékoztatja-e a Bizottságot. A tagállami 
támogatási programokra vonatkozó visszafizettetési határozatok esetében emiatt 
a Hivatalos Lapban közzétett határozat nem pontosítja az érintett vállalatok nevét. 
A visszafizettetésért és a Bizottság erről való tájékoztatásáért továbbá a tagállam 
felel. Nincs azonban olyan rendszer, amely révén az Unió tagállamaiban hozzáférhető 
lenne egy másik tagállam releváns hatóságai számára a visszafizettetési eljárások 
állapota (például érvényben van-e még a visszafizetési felszólítás). Ez különösen 
azon vállalatok esetében okoz problémát, amelyek egyszerre több tagállamban is 
működnek.
A regionális támogatásokról szóló iránymutatásokban szereplő 
szigorúbb támogatási feltételek szintén ösztönzik az általános 
csoportmentességi rendelet alkalmazását
97 
A Bizottság szerint az állami támogatásra vonatkozó iránymutatások (lásd: IV. mellék -
let) értelmében nyújtott támogatások – vagy a támogatás nagysága miatt (az olyan 
egyedi támogatás, amely meghaladja az általános csoportmentességi rendelet sze -
rinti bejelentési küszöbértékeket), vagy a támogatás típusa miatt (például a kkv-knak 
nyújtott működési támogatást bizonyos régiókban a regionális támogatási iránymu -
tatások alapján be kell jelenteni75) – különös kockázatot jelentenek a belső piacra. 
Az iránymutatások rendelkezései ezért szigorúbbak az általános csoportmentességi 
rendelet rendelkezéseinél. A regionális támogatásokra vonatkozó iránymutatások 
(a 2014–2020-as időszakra felülvizsgált hét állami támogatási iránymutatás egyike) 
az életszínvonal (egyes olyan területek, ahol az egy főre jutó GDP nem haladja meg 
az uniós átlag 75%-át) és a népsűrűség (egyes olyan területek, ahol kevesebb, mint 
12,5 lakos jut 1 km2-re) tekintetében hátrányos helyzetű régiók fejlődésére összpon -
tosítanak, és a kohéziós politika területén különösen nagy jelentőséggel bírnak.
98 
A 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó regionális támogatási iránymuta -
tások növelik az átláthatóságot azzal, hogy előírják az erre vonatkozó információknak 
egy központi weboldalon történő közzétételét76. A támogatások potenciális belső 
piacot torzító hatásának enyhítése érdekében a legszegényebb régiók kivételével 
mindenhol csökkentik a nagyvállalatok számára engedélyezett maximális támogatási 
intenzitást77. Ezenkívül az ösztönző hatás alkalmazását is megváltoztatják. A beruhá -
zási támogatás területén például előírják a támogatások kedvezményezettjei számá -
ra, hogy ismertessék azt a helyzetet, amely a támogatás elnyerése nélkül következne 
be78. Ez a követelmény a kkv-kra is vonatkozik, így a regionális támogatási irány -
mutatások az ösztönző hatás kimutatása szempontjából jóval szigorúbbak, mint az 
általános csoportmentességi rendelet (lásd: 88. bekezdés).75 A Bizottság szerint a működési 
támogatás különös kockázatot 
jelent a belső piac számára. 
A 2014–2020-as programozási 
időszak operatív programjai 
olyan nyilatkozatot 
tartalmaznak, hogy 
a működési támogatások 
esetén különös figyelmet kell 
fordítani az állami támogatási 
szabályokra.
76 A 2014–2020. évi regionális 
támogatásról szóló 
iránymutatás 3.8. szakasza.
77 A 2014–2020. évi regionális 
támogatásról szóló 
iránymutatás 5.4. szakasza, 
összevetve a 2007–2013. évi 
regionális támogatásról szól 
iránymutatás 
4.1.2. szakaszával.
78 A 2014–2020. évi regionális 
támogatásról szóló 
iránymutatás 3.5. szakasza, 
összevetve a 2007–2013. évi 
regionális támogatásról szól 
iránymutatás 
4.1.1. szakaszának (38) 
bekezdésével.
53 Észrevételek 
99 
A regionális támogatásról szóló iránymutatások bizonyos feltételek mellett előírják 
a támogatási programok utólagos értékelését is. A DG COMP a nagy költségve -
téssel rendelkező és új jellemzőket tartalmazó támogatási programok esetében 
írhatja elő az utólagos értékelést, illetve ha jelentős piaci, technológiai vagy sza -
bályozási változás várható79. 2016. június 30-ig a tagállamok tíz értékelési tervet 
nyújtottak be az állami támogatási iránymutatások – köztük a regionális támogatási 
iránymutatások – értelmében.
Az újonnan bevezetett előzetes feltételek és 
a nagyprojektekre vonatkozó eljárás javíthatják az állami 
támogatási szabályok betartásának mértékét a kohéziós 
politika ter ületén
100  
A 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló ren -
delet két olyan változást vezet be, amely különösen nagy jelentőségű a kohézió terén 
nyújtott állami támogatások szempontjából80:
a) előzetes feltételek;
b) a nagyprojektek jóváhagyásakor alkalmazható új, választható eljárás.
Korábban a Bizottság nem az előzetes feltételeket nem teljesítő 
tagállamok esetében állapította meg a legtöbb problémát
101  
Az előzetes feltételek olyan, előre meghatározott kritériumokon alapuló feltételek 
rendszere, amelyek betartása a Bizottság szerint szükséges az uniós források eredmé -
nyes és hatékony felhasználásához. Az állami támogatás területén is meghatározásra 
kerültek ilyen feltételek. A Bizottság szerint e feltételek teljesítése potenciálisan csök -
kentheti az állami támogatásokkal kapcsolatos hibák és problémás esetek számát, mi -
vel elősegíti az irányítási és kontrollrendszerek tökéletesítését azon tagállamokban, 
amelyeknek még fejlődniük kell az állami támogatási szabályok betartása terén.
102  
A tagállamoknak aszerint kellett értékelniük magukat, hogy a következő három krité -
riumot teljesítették-e és ha igen, hogyan: az állami támogatási szabályok eredményes 
alkalmazása; az alkalmazottak számára nyújtott képzések és az információk terjeszté -
se; igazgatási kapacitás81. Öt tagállam kötött megállapodást a Bizottsággal arról, hogy 
a partnerségi megállapodások elfogadásáig nem tettek eleget a feltételeknek (lásd: 
7. táblázat ).79 Lásd: „Guidance for the 
Commission and Member 
States on a common 
methodology for the 
assessment of management 
and control systems in the 
Member States” (A tagállamok 
irányítási és kontrollrendszerei 
értékelésének közös 
módszertanáról szóló 
iránymutatások a Bizottság és 
a tagállamok számára), 2014. 
december 18.
80 Az 1303/2013/EU rendelet.
81 Az 1303/2013/EU rendelet 
19. cikke.
54 Észrevételek 
Az állami támogatásokra vonatkozó előzetes feltételrendszer kritériumainak meg 
nem felelő tagállamok
Kritérium Horvátország Cseh Köztársaság Olaszország Románia Szlovákia
Az állami támogatásra vonatkozó szabályok 
eredményes alkalmazását szolgáló intézkedések- - - - -
Az alkalmazottak számára nyújtott képzéseket és az 
információk terjesztését célzó intézkedések- √ - √ √
A megfelelő igazgatási kapacitások rendelkezésre 
állását biztosító intézkedések- - - √ -
Megjegyzés:  √ a kritérium teljesült
 - a kritérium nem teljesült
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján.7 . táblázat
103  
A DG REGIO és az érintett tagállam minden esetben megállapodott néhány, a tagálla -
mok által végrehajtandó intézkedésben, amelyeket cselekvési tervben dokumentál -
tak. Egyes intézkedésekre a  8. háttérmagyarázat  szolgál példákkal.
Az állami támogatásokra vonatkozó előzetes feltételrendszer kritériumainak 
teljesítéséhez végrehajtandó intézkedések (példák)
A 7. táblázatban szereplő tagállamokra vonatkozóan az alábbiak tekintetében kell intézkedéseket foganatosítani:
Az állami támogatásra vonatkozó szabályok eredményes alkalmazása. Elfogadott intézkedések például:
 Központi állami támogatási nyilvántartás létrehozása a 2014-es általános csoportmentességi rendelet betartása és 
a de minimis támogatások rögzítése érdekében (Olaszország és Románia)
 A Deggendorf-elv betartásának biztosítása például azon vállalatokat tartalmazó lista közzétételével, amelyekkel 
szemben teljesítetlen visszafizetési felszólítás van érvényben (Cseh Köztársaság, Olaszország és Románia)
Az alkalmazottak számára nyújtott képzések és az információk terjesztése. Elfogadott intézkedések például:
 Annak előírása a tagállamok számára, hogy évente legalább két állami támogatásokkal kapcsolatos képzésen ve -
gyenek részt (Olaszország)
 Egy állami támogatási szakértőkből és koordinátorokból álló operatív hálózat létrehozása (Horvátország)
Igazgatási kapacitás biztosítása. Elfogadott intézkedések például:
 A tagállam számára az igazgatási kapacitás 10–15 álláshellyel való növelésének előírása (Szlovákia)
 Munkaerő-felvételi terv elfogadása a strukturális és beruházási alapok irányításában részt vevő tagállami hatóságok 
számára (Horvátország)
Forrás: Európai Számvevőszék, az állami támogatási előzetes feltételrendszerre vonatkozó cselekvési tervek alapján.8. háttérmagyarázat
55 Észrevételek 
104  
Ezeket az intézkedéseket 2016 végéig kell végrehajtani. A Bizottság a cselekvési 
tervek teljesítéséről szóló tagállami beszámolók alapján fogja értékelni megvalósu -
lásukat. Ha értékelése alapján a Bizottság megállapítja hogy a cselekvési tervet nem 
hajtották megfelelően végre, felfüggesztheti a tagállamnak folyósított kifizetéseket82. 
2016. augusztus végén még folyamatban volt a Bizottság arra irányuló értékelése, 
hogy az öt tagállam végrehajtotta-e a cselekvési terveikben szereplő intézkedéseket.
105  
Az általános rendelkezésekről szóló rendelet a 2007–2013-as programozási időszak -
ban nem írta elő a tagállamok számára, hogy az önértékeléshez az állami támoga -
tásokra vonatkozó szabályok betartását vegyék alapul, három konkrét kritériumot 
azonban meghatározott az adminisztratív keretekkel kapcsolatban (lásd: 7. táblázat ). 
A tagállami önértékelések megfelelőségének vizsgálatakor a Bizottság nem használta 
fel eredményesen a rendelkezésre álló monitoringadatokat, amelyek alapján – amen y-
nyiben korábban jelentős problémák merültek fel – cselekvési terveket lehetett volna 
kidolgozni minden tagállam számára. A DG COMP által 2006 és 2014 között elvégzett 
monitoring eredményei alapján ugyanis néhány tagállam esetében nagyobb gyako -
risággal fordultak elő problémák a támogatási intézkedések kialakítását és végrehaj -
tását illetően, mint azok esetében, akik saját megállapításuk szerint nem tettek eleget 
az állami támogatásokkal kapcsolatos előzetes feltételeknek (lásd: 55. bekezdés).
A nagyprojektek jóváhagyásával kapcsolatos alternatív 
eljárás során a Bizottságon bel ül javulhat az állami támogatás 
engedélyeztetése, azonban az eljárás nem úgy lett kialakítva, 
hogy mindig jogbiztonságot nyújtson a tagállamoknak
106  
A 2007–2013-as programozási időszakban a tagállamok által beküldött projektpályá -
zatok áttekintését követően a Bizottság hagyta jóvá a nagyprojekteket (lásd: 66–
71. bekezdés). A 2014–2020-as programozási időszakra a közös rendelkezésekről szóló 
rendelet egy második, alternatív jóváhagyási eljárást vezetett be83, amelynek során 
a pályázatokat – mielőtt a tagállam bejelentést tenne a Bizottság felé – egy függet -
len szakértő értékeli (lásd: 9. háttérmagyarázat ). Az alternatív eljárás alkalmazása 
fakultatív; 2016 júniusáig csak egy nagyprojektre vonatkozó pályázatot nyújtottak be 
ezen eljárás keretében.82 Az 1303/2013/EU rendelet 
19. cikke.
83 Az 1303/2013/EU rendelet 
101. cikke.
56 Észrevételek 
107  
A nagyprojektekre alkalmazandó alternatív eljárás eredményeképpen a Bizottságon 
belül javulhat az állami támogatás engedélyeztetése, de az nem úgy lett kialakítva, 
hogy a nagyprojektekre vonatkozó határozat meghozatalakor mindig jogbiztonsá -
got nyújtson a tagállamoknak az állami támogatási szabályok betartását illetően. 
A jogbiztonság megszerzéséhez csak a tagállami bejelentés, majd a Bizottság állami 
támogatásra vonatkozó határozata szolgálhat alapul (lásd: 70. bekezdés).
Az állami támogatásokkal kapcsolatos, a Bizottság 
által kidolgozott közös cselekvési terv, amelynek célja 
a tagállamok igazgatási kapacitásának megerősítése, 
folyamatos figyelmet igényel
108  
2015 márciusában a DG COMP és a DG REGIO közös állami támogatási cselekvési 
tervről állapodott meg85.
109  
A cselekvési terv eredetileg hat intézkedést ölelt fel, amelyek célja a figyelemfelkeltés 
és a szakismeret növelése valamennyi tagállamban az állami támogatások területén: 
a bevált gyakorlatok feltérképezése és terjesztése, állami támogatási szakértők szá -
mára nyújtott képzések, országspecifikus műhelytalálkozók, szemináriumok szakér -
tők számára, a kérdések és válaszok adatbázis (ECN-ET hálózat86) továbbfejlesztése és 
egy állami támogatásra vonatkozó információkat tartalmazó adatbázis kifejlesztése. 
A Bizottság 2016-ban ezeket egy hetedik intézkedéssel bővítette ki (lásd: 8. táblázat ).Független szakértő kijelölése és a f üggetlen minőségvizsgálat validálása
A független szakértő megvizsgálja a nagyprojektre vonatkozó pályázatot. A vizsgálat részeként elemzi az intéz -
kedés támogatásjellegét és a belső piaccal való összeegyeztethetőségét. Ha a pályázat értékelésének eredménye 
pozitív, az irányító hatóság jóváhagyás után a Bizottsághoz továbbíthatja a nagyprojektet. A Bizottság három 
hónapon belül kifogással élhet a projekt jóváhagyását illetően, amennyiben „jelentős hiányosságot” állapít meg 
a független minőségvizsgálati jelentésben.
A szakértőt a tagállam választja, de kijelölése előtt a Bizottságnak is jóvá kell hagynia. A Bizottság már előzetesen 
jóváhagyott egy szakértői csoportot, amelynek neve: „Európai régiók beruházásait támogató közös program” (Joint 
assistance to support projects in European regions, JASPERS)84.
84 A JASPERS egy technikai segítségnyújtási partnerség a DG REGIO, az Európai Beruházási Bank és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank között. 
A segítségnyújtásban ingyenesen részesülhetnek a tagállamok.9. háttérmagyarázat
85 A Bizottság által 2015. 
március 18-án elfogadott 
„Strengthening administrative 
capacity for the management 
of the funds of Member States 
in the field of State aid – 
a common action plan” (A 
tagállami források irányítására 
rendelkezésre álló igazgatási 
kapacitás növelése az állami 
támogatások területén – 
közös cselekvési terv).
86 Az Európai Versenyhatóságok 
Hálózata – Elektronikus 
adatátvitel (ECN-ET) egy 
elektronikus interfész, ahol 
a tagállamok állami 
támogatásokkal kapcsolatos 
kérdéseket tehetnek fel a DG 
COMP-nak. Általában mind 
a kérdések, mind a DG COMP 
válaszai közzétételre kerülnek, 
hogy minden tagállam 
láthassa azokat. Csak akkor 
tesznek kivételt a közzététel 
alól, ha nagyon egyedi esetről 
van szó, amelynek az 
információit a többi tagállam 
nem tudja felhasználni.
57 Észrevételek 
Az állami támogatásokkal kapcsolatos, a Bizottság által kidolgozott közös cselekvési 
terv
Szám Intézkedés és határidő Leírás A helyzet 2016 augusztusában
1A bevált gyakorlatok feltérképe -
zése és terjesztése
2015 második negyedévére várt 
korai eredményekA különböző tagállamokban létező, igazgatási kapaci -
tásépítésre használt eredményes eszközök adattárának 
összeállítása és a terjesztendő bevált gyakorlatok 
feltérképezése2016 végéig elkészül
2A tagállami állami támogatási 
szakértők számára nyújtott 
képzés az európai strukturális és 
beruházási alapokról1
2015 második negyedévEgynapos képzésre kerül sor Brüsszelben kifejezetten 
a tagállami állami támogatási szakértők számára.2016 augusztusáig nem került rá sor.
3Országspecifikus 
műhelytalálkozók
2015 második negyedévétőlInteraktív országspecifikus szemináriumok szervezése 
azokban a tagállamokban, amelyek nem teljesítik az 
állami támogatásokkal kapcsolatos előzetes felté -
telrendszert, vagy amelyek esetében súlyos szűk 
keresztmetszeteket állapítottak meg.Szemináriumokat szerveztek 2014-ben 
(Spanyolország) és 2015-ben (Bulgária, Hor -
vátország, Cseh Köztársaság, Olaszország, 
Románia és Szlovákia).
4Szemináriumok szakértők 
számára, internetes képzések
Folyamatos intézkedésekIsmeretek terjesztése nagyon specifikus, személyre 
szabott és egy-egy konkrét témát vagy kérdést tárgyaló 
szemináriumok révén.Egy tematikus (kutatási, fejlesztési és 
innovációs) műhelytalálkozóra került sor 
Brüsszelben, 2016 januárjában.
5Kérdések és válaszok adatbázis 
létrehozása
Folyamatos intézkedésekIránymutatás nyújtása az új szabályok értelmezéséről 
minden tagállami állami támogatási szakértő számára 
egy teljes mértékben a DG COMP által kezelt megosz -
tott informatikai platform révén.2016 júniusáig több mint 600 kérdés és 
válasz került a  rendszerbe; ezek migrálása az 
„eState aid wiki” informatikai eszközbe je -
lenleg van folyamatban (lásd: 6. intézkedés).
6A „State aid wiki” kifejlesztése
Folyamatos intézkedésekAz ECN-ET-n keresztül feltett releváns kérdéseket 
összefoglaló néhány oldal.2016 februárja óta férhető hozzá az interne -
ten, a neve „eState aid wiki”. 2016 júniusáig 
kb. 270 kérdés és válasz került fel az oldalra.
7Kifejezetten erre a célra szolgáló 
képzési modul kifejlesztéseA DG REGIO, a DG EMPL és a DG COMP az Európai 
Közigazgatási Intézettel közösen jelenleg dolgozik egy 
állami támogatásokról szóló, kétnapos képzésekből álló 
sorozat kidolgozásán. Két képzésre 2016 novemberében 
és decemberében Brüsszelben kerül sor; a tagállamok 
kérései alapján további képzésekre kerülhet sor.
A célcsoport az európai strukturális és beruházási 
alapokkal foglalkozó szakemberekből áll, akik már 
rendelkeznek valamilyen szintű tapasztalattal az állami 
támogatások terén.A képzésekre a  tervek szerint 2016 novembe -
rében és decemberében kerül sor.
1  Az európai strukturális és beruházási alapokat az ERFA, a Kohéziós Alap, az ESZA, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és az Európai 
Tengerügyi és Halászati Alap alkotják együttesen.
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján.8. táblázat
58 Észrevételek 
110  
Az állami támogatásokra irányuló közös cselekvési terv hét intézkedéséből az 1. és 
a 3. intézkedést maradéktalanul végrehajtották, az 5. és a 6. intézkedést pedig be -
vezették, és azok feltehetőleg folyamatosan működni fognak. A fennmaradó három 
intézkedést 2016 augusztusáig nem hajtották végre: egynek a bevezetése folyamat -
ban volt (4. intézkedés), kettő pedig még nem kezdődött meg (2. és 7. intézkedés).
111 
Megállapítottuk továbbá, hogy a DG REGIO és a DG EMPL jelentős mértékben meg -
növelték a képzések számát: míg a 2012–2013-as időszakban 5 képzést, a 2014–2015-
ös időszakban 17 képzést nyújtottak. A DG COMP 2014-ben és 2015-ben 19 tagállam 
kérésére összesen 37 képzést szervezett az állami támogatási jogszabályok 2014–
2020-as programozási időszakra vonatkozó reformjáról87. Ezenkívül 2016 januárjáig 
a DG COMP öt tagállam részére szervezett további képzéseket az állami támogatás és 
az infrastruktúrák témájában88.
112  
Az állami támogatási közös cselekvési terv és a Bizottság által nyújtott képzések 
számának növekedése annak az együttes törekvésnek a részei, amelynek célja, hogy 
a tagállamok megfelelőbb mértékben betartsák az állami támogatási szabályokat, 
és részben az ezen a területen megnövekedett tagállami felelősségre kíván reagálni. 
Ezek a kezdeményezések fontosak annak a kockázatnak az enyhítése szempontjából, 
hogy a tagállamok mind nagyobb szerepet vállalnak a támogatási intézkedések kiala -
kításában és végrehajtásában. Felmérésünk eredményei alapján elmondható, hogy 
különösen az eState aid wiki részesült kedvező fogadtatásban. A tagállamok széles 
körben használták az alkalmazást: 2016. június 30-ig kb. 270 kérdés és válasz került fel 
a honlapra89.
113  
Az, hogy ezek az intézkedések a tagállamokban milyen mértékben javítják majd az 
állami támogatásokkal összefüggő hibák feltárását és megelőzését, csak a jövőben 
lesz értékelhető.87 Dánia, Írország, Görögország, 
Ciprus, Litvánia, Luxemburg, 
Málta, Hollandia és Ausztria 
kivételével minden tagállam.
88 Bulgária, Horvátország, Cseh 
Köztársaság, Románia és 
Szlovákia.
89 A korábbi ECN-ET hálózatra 
több mint 600 kérdés és válasz 
került fel; ezek migrálása az 
eState aid wiki alkalmazásra 
jelenleg van folyamatban.
59
 Következtetések és 
ajánlások
114  
2010 óta a kohéziós politikára irányuló ellenőrzéseink során jelentős számú olyan esetet 
találtunk, amikor e területen nem tartották be az állami támogatási szabályokat. Jelen -
tésünk rámutat: a tagállamokban intenzívebb figyelemfelhívásra van szükség az alkal -
mazandó szabályokkal kapcsolatban, a Bizottságnak pedig továbbra is támogatást kell 
nyújtania az állami támogatásokkal kapcsolatos szabálysértések eredményes megelőzé -
se, feltárása és kijavítása érdekében. Általánosságban a következőket állapítottuk meg:
a) A 2010–2014-es időszakban a Bizottság és a Számvevőszék is nagyszámú ellenőrzés 
során tártak fel olyan eseteket, amikor megsértették az állami támogatási szabályo -
kat; az ezzel kapcsolatos – az ERFA és a Kohéziós Alap keretében tapasztalt – hibák 
jelentős mértékben járultak hozzá a kohéziós politikában általunk megállapított be -
csült hibaszinthez. Megállapítottuk, hogy a kohézió területén a Bizottság által vég -
zett ellenőrzések és monitoring során a feltárások aránya megegyezett számvevőink 
megállapításaival. A tagállami ellenőrző hatóságok azonban a Bizottságnál, illetve 
a Számvevőszéknél sokkal kisebb arányban állapítottak meg az állami támogatással 
kapcsolatos szabálysértéseket. Ez arra utal, hogy az ellenőrző hatóságok vizsgálataik 
során mindeddig nem összpontosítottak kellő mértékben az állami támogatásokra.
b) A 2007–2013-as programozási időszakban a Bizottság az általa feltárt, illetve a tagál -
lamok által jelentett állami támogatásokkal összefüggő hibákat nem rögzítette oly 
módon, hogy lehetővé váljék számára megfelelő elemzés elvégzése. Ilyen elemzés 
segítségével a Bizottság célzottabb, az adott tagállamokra, illetve programokra 
szabott megelőző intézkedéseket alakíthatott volna ki.
c) A Bizottság különösen a 2007–2013-as programozási időszak kezdetén nem elle -
nőrizte szisztematikusan, hogy a nagyprojektek megfelelnek-e az állami támogatási 
szabályoknak. Fennáll a veszély, hogy egyes uniós társfinanszírozásban részesülő 
nagyprojektek nem összeegyeztethetők a belső piaccal, azért sem, mert 2012-t – és 
a Leipzig Halle ítéletben megfogalmazott pontosítást – megelőzően a tagállamok 
csak ritkán jelentettek be infrastrukturális beruházásokat a Bizottságnak. E kockázat 
jövőbeni enyhítése érdekében a Bizottság fokozottabb mértékben hajtott végre 
belső megelőző intézkedéseket, és a 2014–2020-as időszakra alternatív, függet -
len minőségi felülvizsgálatot is magában foglaló jóváhagyási eljárást vezetett be. 
A Bizottság szerint a nagyprojektek jóváhagyására – a tagállam által alkalmazott 
eljárástól függetlenül – csak az állami támogatás belső engedélyeztetése után kerül 
majd sor.
d) A Bizottság a 2014–2020-as programozási időszak tekintetében lépéseket tett az 
alkalmazandó állami támogatási jogszabályok egyszerűsítésére, amelynek eredmé -
nyeként csökkentek az adminisztratív terhek és nőtt az átláthatóság, de a tagálla -
mok immár nagyobb felelősséget is viselnek a támogatási intézkedések kialakítása 
és végrehajtása terén. A tagállamokra ruházott nagyobb felelősség azonban azzal 
a veszéllyel jár, hogy nő az állami támogatással összefüggő hibák száma: a bizottsági 
monitoring révén kiderült, hogy a tagállamok a 2007–2013-as programozási időszak -
ban számos hibát követtek el a támogatási programok kialakítása és végrehajtása 
tekintetében. E kockázat csökkentése céljából a Bizottság lépéseket tett a tagálla -
moknak az állami támogatások területével kapcsolatos igazgatási kapacitásának 
támogatására, többek között olyan előfeltételeket vezetett be az állami támogatási 
rendszerek működéséhez, amelyek elősegítik az európai strukturális és beruházási 
alapok hatékony és eredményes felhasználását („előzetes feltételek”). Azok a tagálla -
mok azonban, amelyekről megállapították, hogy nem tesznek eleget ezeknek a felté -
teleknek, nem feltétlenül egyeznek meg azokkal, amelyeknél a Bizottság korábban 
a legtöbb problémát találta. Ezek a fellépések folyamatos figyelmet is igényelnek.
60 Következtetések és ajánlások 
A Bizottság nem rendelkezik átfogó rálátással az állami 
támogatásokkal összef üggő hibákra, a tagállamok nem 
összpontosítanak kellő mértékben az állami támogatásokra, 
és a Bizottság monitoringja nyomán csekély mértékű állami 
támogatási összeg visszafizettetésére ker ül sor
115  
A 2010–2014-es időszakra vonatkozóan jelentős számú olyan esetet találtunk, amikor 
nem tartották be az állami támogatási szabályokat azon, a kohézió terén vizsgált 269 
projekt esetében, amelyekre vonatkoztak ezek a szabályok; az állami támogatással kap -
csolatos hibák jelentős mértékben járultak hozzá a kohéziós politika terén általunk meg -
állapított becsült hibaszinthez. A DG REGIO saját, a kohézió területén végzett ellenőrzé -
sei a számvevőszékihez hasonló eredményeket adtak (lásd: 33–36. és 47–48. bekezdés).
116  
Az uniós költségvetés védelme érdekében a Bizottság az állami támogatásokkal kapcso -
latos szabálysértések feltárása esetén pénzügyi korrekciókat ír elő a tagállamok számá -
ra. A 2010–2014-es időszakban a DG REGIO hét tagállammal szemben 18 olyan pénzügyi 
korrekciót hajtott végre (illetve ezek végrehajtása még folyamatban volt), amelyek – 
legalább részben – állami támogatásokkal kapcsolatos szabálysértésekből adódtak. Tíz 
a DG REGIO saját ellenőrzéseihez, öt a számvevőszéki ellenőrzésekhez, három pedig az 
ellenőrző hatóságok éves ellenőrzési jelentéseinek DG REGIO általi áttekintéséhez kap -
csolódott. A pénzügyi korrekciók közül 11 (összesen 38,4 millió euró értékben, összesen 
öt tagállamra vonatkozóan) kizárólag állami támogatásokhoz kapcsolódott90. A többi 
pénzügyi korrekció esetében nem lehet számszerűsíteni az állami támogatási összete -
vőt (lásd: 49–51. bekezdés).
117 
A Bizottságnak rendszeresen figyelemmel kell kísérnie a támogatási programokat annak 
ellenőrzése céljából, hogy ezek végrehajtása során betartják-e (és ha igen, milyen mér -
tékben) az állami támogatási szabályokat. Amennyiben megállapítja, hogy egy adott 
támogatás nem összeegyeztethető a belső piaccal, kezdeményezheti a támogatás vis z-
szafizettetését. A DG COMP a monitoring során feltárt problémák számát és súlyosságát 
tekintve mindeddig csak csekély mértékben hajtott végre korrekciós intézkedéseket. Az 
általa végzett monitoring alapján a DG COMP szerint átlagosan a támogatási programok 
mintegy 36%-ával kapcsolatban merültek fel problémák a 2009–2014-es időszakban. 
Különösen jelentősek voltak a belső piaccal való összeegyeztethetőséget érintő problé -
mák (az összes program 7,3%-a). Ezen időszakban a DG COMP által végzett monitoring 
alapján nyolc önkéntes visszafizetésre és nyolc hivatalos fellépésre került sor, közülük az 
utóbbi összesen 0,3 millió euró visszafizettetését eredményezte (lásd: 52–56. bekezdés).
1. ajánlás
A Bizottság folyamodjon korrekciós intézkedésekhez, ha a támogatási intézkedések 
nincsenek összhangban az állami támogatási szabályokkal.
Megvalósítás céldátuma: haladéktalanul.90 Görögország, Spanyolország, 
Franciaország, Ausztria és 
Lengyelország.
61 Következtetések és ajánlások 
118  
A 2007–2013-as programozási időszakban sem a DG REGIO, sem a DG EMPL nem 
tartotta nyilván az általuk feltárt, állami támogatásokkal összefüggő szabálysértése -
ket oly módon, hogy lehetővé váljék számukra az állami támogatással kapcsolatban 
elkövetett hibák megfelelő elemzése (lásd: 57–61. bekezdés).
119  
A Bizottság a 2014–2020-as programozási időszakra kifejlesztette az ún. „MAPAR” 
adatbázist, amely az állami támogatással kapcsolatos szabálysértések saját, az ER -
FA-ra, a Kohéziós Alapra és az ESZA-ra irányuló ellenőrzései során feltárt eseteiről tart 
nyilván információkat. A rendszer jelentős előrelépést jelent, azonban a DG COMP 
nem kapott hozzáférést (lásd: 57. bekezdés).
120  
A tagállami hatóságok által jelzett állami támogatásokkal összefüggő hibákat a Bi -
zottság IMS (Irregularity Management System – szabálytalanságkezelő rendszer) 
adatbázisában rögzítik. Az IMS-sel kapcsolatban több hiányosság is tapasztalható: 
az állami támogatási hibákat például nem csoportosítják külön típusok szerint és 
a hibákat nem írják le kellő mértékben, ami a gyakorlatban korlátozza az információk 
használhatóságát. A DG COMP az IMS-hez sem rendelkezik hozzáféréssel (lásd: 58. és 
59. bekezdés).
2. ajánlás
a) A Bizottság olyan módon rögzítse a szabálytalanságokat a MAPAR-ban, ami le -
hetővé teszi pl. azok típusának, gyakoriságának, súlyosságának, földrajzi erede -
tének és okának egyszerű elemzését. Az adatbázis tartalmazzon információkat 
a szabálytalanságok nyomán meghozott intézkedésekről (például a kiszabott 
pénzügyi korrekciókról) is.
Megvalósítás céldátuma: haladéktalanul.
b) Ami az IMS-t illeti, a Bizottság módosítsa az adatbázis szerkezetét oly módon, 
hogy a szabálytalanságokra (pl. az állami támogatásokra) vonatkozó információk 
tagállamonként és típusonként kereshetők és elemezhetők legyenek.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2017 vége.
c) A DG COMP rendszeresen kapjon hozzáférést a MAPAR-ban és az IMS-ben 
található, az állami támogatásokkal kapcsolatos szabálytalanságokra vonatkozó 
minden releváns adathoz.
Ajánlott megvalósítási határidő: haladéktalanul.
62 Következtetések és ajánlások 
121  
A nagyprojekteket jóváhagyó bizottsági határozat alapját olyan tényezők értékelése 
adja, mint például a projekt relevanciája, életképessége, fenntarthatósága, környe -
zeti profilja és a támogatás kérelmezésének indokolása, valamint a tagállam által 
megadott információ arról, hogy a projekt részesül-e állami támogatásban; az eljárás 
azonban nem úgy lett kialakítva, hogy a nagyprojektekre vonatkozó határozat meg -
hozatalakor mindig jogbiztonságot nyújtson a tagállamoknak az állami támogatási 
szabályok betartását illetően. A jogbiztonság megszerzéséhez csak a tagállami beje -
lentés, majd a Bizottság állami támogatásra vonatkozó határozata szolgálhat alapul 
(lásd: 69. és 70. bekezdés).
122  
A Bizottság különösen a 2007–2013-as programozási időszak kezdetén nem ellenőriz -
te szisztematikusan, hogy a nagyprojektek megfelelnek-e az állami támogatási sza -
bályoknak. Emiatt fennáll a veszély, hogy egyes uniós társfinanszírozásban részesülő 
nagyprojektek nem összeegyeztethetők a belső piaccal, azért sem, mert 2012-t – és 
a Leipzig Halle ítéletben megfogalmazott pontosítást – megelőzően a tagállamok 
csak ritkán jelentettek be infrastrukturális beruházásokat a Bizottságnak. E kockázat 
jövőbeni enyhítése érdekében a Bizottság fokozottabb mértékben hajtott végre 
belső megelőző intézkedéseket, és a 2014–2020-as időszakra alternatív, független 
minőségi felülvizsgálatot is magában foglaló jóváhagyási eljárást vezetett be (lásd: 
62–65., 70. és 106–107. bekezdés).
3. ajánlás
a) A Bizottság csak az állami támogatás belső engedélyeztetése után hagyja jóvá 
a nagyprojekteket, és következetesen kérje arra a tagállamokat, hogy szükség 
esetén jelentsék be a támogatást annak érdekében, hogy – az általuk alkalmazott 
pályázati eljárástól függetlenül – jogbiztonságot szerezzenek.
Ajánlott megvalósítási határidő: haladéktalanul.
123  
A 2010–2014-es időszakban az ellenőrző hatóságok becslése szerint az általuk vizs -
gált ERFA/KA és az ESZA projektek mintegy harmadát érintette állami támogatás. 
E projekteknek csak 3,6%-ában tártak fel állami támogatásokkal összefüggő hibákat. 
Ugyanezen időszak tekintetében számvevőink több mint ötször ennyi állami támo -
gatásokkal összefüggő hibát tártak fel az ERFA/KA és az ESZA projektekben. Jelen -
tős hiányosságok voltak az általunk áttekintett, ellenőrző hatóságok által használt 
ellenőrzőlisták valamivel több mint egyharmadának állami támogatásokkal foglal -
kozó szakaszában. E tekintetben 2015-ben javulás történt. Az ellenőrző hatóságok 
éves ellenőrzési jelentéseiben szereplő hibák többsége de minimis támogatásokhoz 
kapcsolódott. Olyan központi nyilvántartás révén, amely teljes körű információkat 
tartalmaz az adott tagállamban nyújtott de minimis támogatásokról, megelőzhetők 
lennének az ilyen jellegű hibák (lásd: 43. és 74–79. bekezdés).
63 Következtetések és ajánlások 
124  
Az állami támogatásokra vonatkozó uniós jogszabályi kereteket az ellenőrző hatósá -
gok majdnem mindegyike legalább „viszonylag bonyolult”-nak tartotta. A tagállami 
hatóságok kifejezték, hogy további támogatásra van szükségük az állami támoga -
tási szabályok betartásának ellenőrzéséhez, és különösen egy esettanulmányokat is 
tartalmazó gyakorlati kézikönyvet tartanának hasznosnak. Olyan konkrét szempon -
tokkal kapcsolatban, mint például a visszafizettetési határozatok állapota, a tagállami 
hatóságok nem rendelkeznek a szükséges információkkal, amelyek révén ellenőriz -
hetnék az alkalmazandó állami támogatási szabályok betartását (Deggendorf-elv) 
(lásd: 80–82. és 95–96. bekezdés).
4. ajánlás
a) A Bizottság gondoskodjék arról, hogy az ellenőrző hatóságok által az állami 
támogatási szabályok betartásával kapcsolatban végzett vizsgálatok hatóköre és 
minősége elégséges legyen.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2017. március.
b) Tekintettel a 2007–2013-as programozási időszak zárására, a Bizottság kérje meg 
az ellenőrző hatóságokat, hogy ellenőrizzék az állami támogatási szabályok 
betartását azon nagyprojektek esetében, amelyek jóváhagyására még 2012 előtt 
került sor.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2017. március.
c) A Bizottság készítsen további útmutató dokumentumokat, köztük elsősorban 
olyan gyakorlati esettanulmányokat, amelyek szemléltetik a bevált gyakorlatokat 
és az állami támogatásokkal kapcsolatos szabálysértések leggyakoribb típusait és 
okait.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2017 vége.
d) A Bizottság ösztönözze a tagállamokat, hogy hozzanak létre központi nyilvántar -
tást a de minimis támogatások figyelemmel kíséréséhez.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2017 vége.
e) A Bizottság hozzon létre egy központi uniós szintű adatbázist, amelyben az érin -
tett tagállami hatóságok beazonosíthatják azokat a vállalkozásokat, amelyekkel 
kapcsolatban állami támogatás visszafizetésére vonatkozó felszólítás van ér -
vényben, és nyomon követhetik a visszafizettetési eljárások állapotát, így segítve 
a tagállamokat abban, hogy megfelelhessenek a Deggendorf-elvnek. Az adatbá -
zishoz való hozzáférést csak a szükséges ismeret elve alapján kellene biztosítani.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2017 vége.
64 Következtetések és ajánlások 
A Bizottság lépéseket tett az alkalmazandó állami támogatási 
jogszabályok egyszerűsítésére (amelynek eredményeként 
nőtt a tagállamok felelőssége) és a tagállamok igazgatási 
kapacitásának támogatására
125  
A Bizottság a 2014–2020-as időszakra új általános csoportmentességi rendeletet 
fogadott el. A 2014-es csoportmentességi rendelet alkalmazási köre jelentős mérték -
ben megnőtt, azaz még több támogatási intézkedés tartozik majd a hatálya alá. Az 
általános csoportmentességi rendelet alkalmazási körének bővítésével a Bizottság 
jelentős mértékben csökkentette a tagállamokra és saját főigazgatóságaira háruló ad -
minisztratív terheket, mivel jóval kevesebb támogatási intézkedés bejelentésére lesz 
szükség. A tagállamoknak ezentúl nagyobb számú támogatási intézkedés esetében 
kell majd ellenőrizniük, hogy azok megfelelnek-e az állami támogatási szabályok -
nak, például betartják-e a támogatási intenzitás felső küszöbértékeit és kimutatják-e 
az ösztönző hatást. A 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó regionális 
támogatási iránymutatások rendelkezései általában szigorúbbak, mint az általános 
csoportmentességi rendelet rendelkezései, ez is ösztönzi utóbbi alkalmazását (lásd: 
85–87. és 97–98. bekezdés).
126  
A csoportmentességi rendelet kibővítése következtében a tagállamok komolyabb 
szerepvállalása azonban azzal a kockázattal jár, hogy nő az állami támogatásokkal 
összefüggő hibák száma: a bizottsági monitoring révén kiderült, hogy a tagállamok 
a 2009–2014-es időszakban számos hibát követtek el a támogatási programok kiala -
kítása és végrehajtása tekintetében. Ezek a hibák nagy valószínűséggel kihatottak az 
összeegyeztethetőségre is, különösen ami a csoportmentességi rendelet hatálya alá 
tartozó programokat illeti (lásd: 52–54. bekezdés).
127  
A csoportmentességi rendelet rendelkezéseit azonban e kockázat enyhítése érdeké -
ben megváltoztatták. A 2014-es csoportmentességi rendelet a támogatási program 
keretében támogatásban részesülő nagyvállalatok számára megkönnyíti az ösztönző 
hatás kimutatását. Az új csoportmentességi rendelet által bevezetett másik jelentős 
változás az átláthatósági követelmények számának növekedése: ettől azt várjuk, hogy 
javul az állami támogatási szabályok betartása a tagállamokban, mivel az érdekelt 
felek több információval rendelkeznek majd a jogellenes támogatásokkal kapcsolatos 
panaszok benyújtásához (lásd: 88–91. bekezdés).
65 Következtetések és ajánlások 
128  
A tagállami támogatási programok kialakítási módját javítandó a Bizottság a 2014–
2020-as programozási időszakra bevezette az utólagos értékeléseket. Ilyen értékelés 
elsősorban a legnagyobb összegű támogatási programokról készül majd – a csoport -
mentességi rendelet értelmében az értékelés kötelező bizonyos olyan kategóriák 
esetében, ahol az éves költségvetés meghaladja a 150 millió eurót. A tagállamok 
várhatóan 2017-ben mutatják majd be első eredményeiket (lásd: 92. és 99. bekezdés).
129  
A közös rendelkezésekről szóló rendelet előzetes feltételrendszert vezetett be a tag -
államok támogatási programjai tekintetében. E feltételek teljesülése csökkentheti az 
állami támogatásokkal kapcsolatos szabálysértések számát. Önértékelés alapján 2015 
végére öt tagállam nem teljesítette ezeket a feltételeket. Azok a tagállamok azonban, 
amelyekről megállapították, hogy nem tesznek eleget ezeknek a feltételeknek, nem 
feltétlenül egyeznek meg azokkal, amelyeknél a Bizottság korábban a legtöbb prob -
lémát találta. Ezek a fellépések folyamatos figyelmet is igényelnek. A DG REGIO és 
a DG COMP 2015 márciusában közös állami támogatási cselekvési tervet fogadtak el 
az állami támogatások területével kapcsolatos igazgatási kapacitás további támoga -
tására. A cselekvési terv többek között a Bizottság által szervezett képzések számá -
nak növekedéséhez és egy olyan – a tagállami hatóságok által kedvezően fogadott – 
online interfész létrehozásához vezetett, ahol állami támogatásokkal kapcsolatos 
kérdéseket tehetnek fel a Bizottságnak (lásd: 101–105. és 108–113. bekezdés).
130  
Az, hogy az igazgatási kapacitás Bizottság általi támogatása és az utólagos értékelé -
sek bevezetése milyen mértékben tudja ellensúlyozni a tagállamok megnövekedett 
felelősségét, és hogy ezek a kezdeményezések milyen mértékben vezetnek a tagálla -
mokban az állami támogatásokkal összefüggő hibák jobb feltárásához és megelőzé -
séhez, csak a jövőben lesz értékelhető.
66 Következtetések és ajánlások 
5. ajánlás
a) Ha az állami támogatásokkal kapcsolatos előzetes feltételek 2016 végéig nem tel -
jesülnek, a Bizottság a rendelkezésére álló hatásköröket kihasználva mindaddig 
függessze fel az érintett tagállamoknak folyósított kifizetéseket, amíg e tagálla -
mok nem orvosolnak minden súlyos hiányosságot.
Ajánlott megvalósítási határidő: amint a Bizottság véglegesíti értékelését
b) A Bizottság az adatbázisaiban elérhető információkat felhasználva kétévenként 
kísérje figyelemmel az állami támogatási szabályok betartásával kapcsolatos 
tagállami kapacitásokat, és ehhez végezzen elemzéseket pl. a maga a Bizottság 
vagy a tagállami hatóságok által feltárt, állami támogatásokkal összefüggő hibák 
típusairól, gyakoriságáról, súlyosságáról, földrajzi eredetéről és okáról. A Bizott -
ság ezeket a tevékenységeket alkalmazza monitoringcélokra és arra, hogy a tá -
mogatásokat – például a tagállamok számára nyújtott képzéseket – oda irányítsa, 
ahol a legnagyobb szükség van rájuk.
Ajánlott megvalósítási határidő: 2017 végétől kétévente.
A jelentést 2016. szeptember 7-i luxembourgi ülésén fogadta el az Henri GRETHEN 
számvevőszéki tag elnökölte II. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök
67
 Mellékletek
Állami támogatásokra fordított kiadás tagállamonként, 2010–2014, millió euró
Tagállam 2010 2011 2012 2013 2014 ÖsszesenA teljes kiadás 
százalékában
Belgium 2400 1655 1556 1614 1711 8936 2,33%
Bulgária 40 43 77 121 240 520 0,14%
Cseh Köztársaság 1242 1406 1558 1714 2169 8089 2,11%
Dánia 2211 2369 2591 2561 2509 12 241 3,20%
Németország 16 266 14 000 13 574 13 808 39 559 97 208 25.39%
Észtország 49 52 62 123 236 522 0,14%
Írország 1718 1057 853 1144 825 5597 1,46%
Görögország 2083 2509 1931 2903 1929 11354 2,97%
Spanyolország 4898 4507 3905 3084 3197 19 591 5,12%
Franciaország 15 917 13 912 15 706 13 733 15 543 74 811 19,54%
Horvátország - - - 258 276 534 0,14%
Olaszország 4127 3840 4399 3469 5509 21 343 5,58%
Ciprus 121 140 116 104 100 580 0,15%
Lettország 202 284 398 378 492 1754 0,46%
Litvánia 180 222 230 208 181 1020 0,27%
Luxemburg 108 114 101 164 168 655 0,17%
Magyarország 2051 1173 1167 1452 1702 7545 1,97%
Málta 92 102 108 132 82 516 0,13%
Hollandia 2782 2827 2510 2064 2238 12 420 3,24%
Ausztria 2085 1777 1914 1871 1479 9126 2,38%
Lengyelország 3499 2942 3001 2978 4929 17 349 4,53%
Portugália 1535 1553 933 471 732 5224 1,36%
Románia 315 677 878 896 972 3737 0,98%
Szlovénia 375 455 459 472 453 2214 0,58%
Szlovákia 313 173 133 200 313 1131 0,30%
Finnország 2287 3126 2523 2589 2545 13 071 3,41%
Svédország 3210 3155 3172 3255 3204 15 996 4,18%
Egyesült Királyság 5574 4797 5524 5953 7872 29 719 7,76%
Európai Unió 75 680 68 866 69 376 67 719 101 161 382 802 100%
Megjegyzés: A Bizottság szerint a 2014-es kiadásnövekedés nagymértékben (85%) annak tudható be, hogy a beszámolókban több megújulóener -
gia-programot szerepeltetnek. Ha ez nem így lenne, 2014-ben a jelentésekben szereplő állami támogatás kb. 73 milliárd euró lett volna. Emellett 
az uniós források csak 2014-től vannak feltüntetve.
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság 2015-ös állami támogatási eredménytáblája alapján.I. melléklet
68 Mellékletek 
A Versenypolitikai Főigazgatóság által végzett monitoring eredményei, 2006–2014
 A figyelemmel kísért programok 
számaA problémás esetek száma A problémás esetek aránya
Csoportmentességi támogatás 121 (ebből 26 2014-ben) 31 26%
Engedélyezett támogatás 166 (ebből 42 2014-ben) 53 32%
Egyéb 1 (ebből 0 2014-ben) 1 100%
Általános gazdasági érdekű 
szolgáltatások8 (ebből 7 2014-ben) 4 50%
Összesen 296 (ebből 75 2014-ben) 89 (ebből 27 2014-ben) 30% (36% 2014-ben)
Szélessáv 7 2 29%
Kultúra 11 3 27%
Foglalkoztatás 15 5 33%
Környezetvédelem és 
energiaügy45 14 31%
Egyéb horizontális területek 2 0 0%
Regionális fejlesztés 64 18 28%
Kutatás-fejlesztés 47 19 40%
Kockázati tőke 10 6 60%
Ágazati fejlesztés 5 1 20%
Kkv-k 31 5 16%
Képzés 25 4 16%
Közlekedés 16 6 38%
Megmentés és 
szerkezetátalakítás9 1 11%
Általános gazdasági érdekű 
szolgáltatások8 4 50%
Egyéb 1 1 100%II. melléklet
69 Mellékletek 
 A figyelemmel kísért programok 
számaA problémás esetek száma A problémás esetek aránya
Belgium 15 7 47%
Bulgária 4 1 25%
Cseh Köztársaság 10 3 30%
Dánia 5 1 20%
Németország 26 3 12%
Észtország 4 1 25%
Írország 11 1 9%
Görögország 11 6 55%
Spanyolország 21 5 24%
Franciaország 29 10 34%
Olaszország 28 6 21%
Ciprus 4 1 25%
Lettország 3 1 33%
Litvánia 4 2 50%
Luxemburg 4 2 50%
Magyarország 9 1 11%
Málta 3 1 33%
Hollandia 13 6 46%
Ausztria 11 4 36%
Lengyelország 17 4 24%
Portugália 9 6 67%
Románia 6 1 17%
Szlovénia 4 1 25%
Szlovákia 5 0 0%
Finnország 4 1 25%
Svédország 7 0 0%
Egyesült Királyság 29 15 52%
Forrás:  Európai Bizottság.II. melléklet
70 Mellékletek 
A Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság által a 2007–2013-as programozási idő -
szakra jóváhagyott nagyprojektek
TagállamJóváhagyott nagypro -
jektek számaJóváhagyott nagypro -
jektek arányaÁtlagos uniós hozzá -
járulás jóváhagyott 
nagyprojektenként  
(millió euró)Összes uniós hozzá -
járulás a  jóváhagyott 
nagyprojektekhez  
(millió euró)
Belgium 0 0,0% – 0,0
Bulgária 18 2,0% 108,8 1958,4
Cseh Köztársaság 49 5,3% 89,5 43 87, 8
Dánia 0 0,0% – 0,0
Németország 44 4,8% 41,6 1830,3
Észtország 9 1,0% 50,8 45 7, 3
Írország 3 0,3% 24,8 74,5
Görögország 59 6,4% 105,6 6228,4
Spanyolország 70 7, 6% 83,6 5852,3
Franciaország 36 3,9% 28,8 1035,7
Horvátország 12 1,3% 39,2 470,3
Ciprus 3 0,3% 34,0 102,0
Lettország 10 1,1% 70,3 702,7
Litvánia 10 1,1% 49,7 496,5
Luxemburg 0 0,0% – 0,0
Magyarország 51 5,6% 114,7 5849,2
Málta 7 0,8% 40,9 286,3
Hollandia 0 0,0% – 0,0
Ausztria 1 0,1% 4,1 4,1
Lengyelország 274 29,8% 98,6 27 022,9
Portugália 39 4,2% 47, 5 1852,0
Románia 100 10,9% 80,4 8044,4
Szlovénia 16 1,7% 58,2 931,1
Szlovákia 33 3,6% 79,8 2634,8
Finnország 0 0,0% – 0,0
Svédország 0 0,0% – 0,0
Egyesült Királyság 13 1,4% 38,6 501,2
Összesen 918 100,0% 82,6 75 790,3
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján.III. melléklet
71 Mellékletek 
Az állami támogatásokra vonatkozó jogi keret
EUMSZ – Valamennyi állami támogatási szabály alapjait a Szerződés 107–109. cikke fekteti le. A Szerződés a legmaga -
sabb szintű jogszabály, minden egyéb jogszabályt ennek rendelkezéseihez kell igazítani. A 108. cikk (4) bekezdése és 
a 109. cikk rendelkezik az állami támogatásokra vonatkozó rendeletek elfogadásáról.
Ítélkezési gyakorlat – Az Európai Unió Bíróságának ítéletei, amelyekben a Bíróság értelmezi a Szerződés rendelkezése -
it és a másodlagos jogforrásokat. A Bíróság ítéletei a Bizottság és a tagállamok számára kötelező erejűek. A Bizottság -
nak a Bíróság ítéleteihez kell igazítania megközelítését.
Rendeletek – A rendeletek az intézmények által elfogadott másodlagos jogi aktusok. Általánosan alkalmazandók, 
teljes egészében kötelező erejűek, és hatálybalépésük napjától kezdve közvetlenül alkalmazandók a tagállamokban 
(anélkül, hogy át kellene őket ültetni a tagállami jogba)1. Az állami támogatások területén a legfontosabb rendelet az 
általános csoportmentességi rendelet (GBER).
Puha jog
Iránymutatások – Olyan puha jogi eszközök, amelyek nem bírnak jogilag kötelező erővel, azonban járhatnak jogha -
tással. Korábban előfordult olyan eset, hogy a Bíróság semmissé tett bizottsági határozatokat, mert azok nem voltak 
összhangban a puha jogi eszközökkel. Az iránymutatások olyan kritériumokat határoznak meg, amelyek mentén a Bi -
zottság értékeli a bejelentett támogatási intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőségét. A Bizottság azokat 
a bejelentett támogatási intézkedéseket, amelyek nem felelnek meg az iránymutatásban megadott kritériumoknak, 
valószínűleg összeegyeztethetetlennek fogja ítélni. Iránymutatások léteznek horizontális szinten (például: kutatási, 
fejlesztési és innovációs iránymutatások) és ágazati szinten (például: repülőterekre és légitársaságokra vonatkozó 
iránymutatások).
Analitikai segédletek – Útmutatók, amelyek célja, hogy segítsék a tagállamokat annak értékelésében, hogy az infra -
strukturális projekteknek juttatott támogatást be kell-e jelenteni a Bizottságnak.
1 Lásd: az EUMSZ 288. cikke.IV. melléklet
72 A Bizottság  
válaszai
IV
A Bizottság az ellenőrző hatóságokkal szorosan és folyamatosan együttműködve javítja azok képességét az állami támo -
gatások ellenőrzésére. A célzott képzések, intézkedések és iránymutatások mellett az ellenőrző hatóságoknak az állami 
támogatásokkal kapcsolatos, közvetlenül felhasználható ellenőrzőlistákat adott át 2011-ben, majd azok aktualizált válto -
zatát 2015 novemberében.
A rendelet előírja az ellenőrző hatóságok számára, hogy éves ellenőrzési jelentésükben számoljanak be az ellenőrzések 
főbb eredményeiről, a feltárt hibák jellegére vonatkozó részletes információk megadására viszont nem kötelezi őket. 
A Bizottság szervezeti egységei az éves ellenőrzési jelentések felülvizsgálata keretében vizsgálják a rendszer- és művele -
tellenőrzések módszertanát (ezen belül az ellenőrzőlistákat), továbbá megismétlik a tagállami ellenőrző hatóságok által 
már elvégzett ellenőrzéseket. A felülvizsgálatok alapján a Bizottság úgy véli, hogy az ellenőrző hatóságok az állami támo -
gatással kapcsolatban esetlegesen észlelt hibákat más kategóriában jelenthették, ami miatt az éves ellenőrzési jelentések 
a valósnál kevesebb hibáról számolhattak be. Ezenkívül hiányosságokat is feltárt, ezért az ellenőrző hatóságokat az állami 
támogatással kapcsolatos problémákra vonatkozó kontrollok javítására kérte. Végül a Bizottság saját ellenőrzései a Szám -
vevőszék értékelésével összhangban az utóbbi időben jelentős javulást állapítottak meg az ellenőrző hatóságok által 
alkalmazott, az állami támogatásokra vonatkozó ellenőrzőlisták minőségét illetően.
V
A Bizottság megjegyzi, hogy mind a DG REGIO, mind a DG EMPL főigazgatóság adatbázis segítségével rögzítette a 2007–
2013-as pénzügyi időszakra vonatkozó ellenőrzési megállapításokat. Noha az adatbázisoknak nem volt rendeltetése 
a hibaforrások elemzése, ez nem akadályozta a Bizottságot abban, hogy az állami támogatással kapcsolatos jól ismert és 
ismétlődő problémákra irányuló megfelelő megelőző intézkedéseket hozzon. A DG COMP 2016 márciusában megosztotta 
a DG REGIO és DG EMPL főigazgatóságokkal az állami támogatási programok utólagos figyelemmel kísérésével kapcso -
latos tapasztalatait. Ennek keretében a DG COMP átadta a DG REGIO és DG EMPL főigazgatóságoknak a 2015. évi moni -
toring ciklus eredményeit. A Bizottság továbbá javítja az állami támogatásokkal kapcsolatos hibákra vonatkozó, igény 
szerinti információcserét a főigazgatóságok között.
A megelőző intézkedéseket illetően a DG REGIO és a DG COMP 2015 márciusától átfogó cselekvési tervet hajt végre, 
amely a tagállami források irányításához rendelkezésre álló igazgatási kapacitás növelésére irányul az állami támogatások 
területén. A 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó jogszabályi keret az állami támogatással kapcsolatos előze -
tes feltételrendszert vezet be annak érdekében, hogy a programok végrehajtását megelőzően cselekvési tervekkel javítsa 
egyes tagállamok igazgatási kapacitását ezen a területen.
VI
A Bizottság hangsúlyozza, hogy az állami támogatási intézkedésekkel kapcsolatos bejelentési kötelezettség a tagálla -
mokat terheli, továbbá egy nagyprojektről szóló határozat nem arra irányul, hogy a nagyprojekt megfelel-e az állami 
támogatásokra vonatkozó szabályoknak. Ezenkívül a tagállamoknak kell értékelniük, hogy egyes projektek állami támo -
gatásban részesülnek-e, vagy sem, és ha állami támogatás nyújtását állapítják meg, akkor a nagyprojektre vonatkozó 
javaslat benyújtásakor igazolniuk kell az állami támogatás megfelelőségét a közös rendelkezésekről szóló rendelet alapján 
választott kapcsolódó határozathozatali eljárástól függetlenül.
Bár nem rendszeresen, a DG REGIO már 2012 vége előtt hivatalos intézményközi konzultációk keretében egyeztetett a DG 
COMP főigazgatósággal a nagyprojektekről szóló határozatokról. A DG COMP főigazgatósággal a nagyprojektek jóváha -
gyásával kapcsolatos együttműködés a Leipzig–Halle ügyben hozott ítéletet követően javult. A főigazgatóság megelőző 
intézkedésként megfelelő fékeket és ellensúlyokat vezetett be annak érdekében, hogy a 2014–2020-as időszak nagypro -
jektjeiről kizárólag az állami támogatási szabályoknak megfelelő határozatok szülessenek.
A Bizottság válaszai 73
A Bizottság tehát úgy véli, hogy a 2014–2020-as időszakra vonatkozóan a bevezetett megelőző intézkedések, valamint 
a DG COMP főigazgatósággal történő együttműködés révén mind a projekt-előkészítés, mind a projektekkel kapcsolatos 
határozathozatal szakaszában megfelelően mérséklődik a Számvevőszék által említett kockázat.
Ezen túlmenően az a törekvés, hogy a Bizottság a jogszabályi előírásoktól függetlenül valamennyi nagyprojekt tekinte -
tében rendszeres hivatalos bejelentés, majd az állami támogatással kapcsolatos bizottsági határozat útján szerezzen jogi 
bizonyosságot az állami támogatások megfelelőségéről, ellentétes lenne mind az állami támogatási szabályozás korsze -
rűsítési folyamatával, mind pedig az egyszerűsítésre és a valamennyi érdekelt fél adminisztratív terheinek csökkentésére 
irányuló átfogó célkitűzéssel, továbbá többletkockázatot jelentene az ERFA-ból, illetve a Kohéziós Alapból finanszírozott 
nagyprojektek időben történő végrehajtására nézve.
VII
Az állami támogatási szabályozás korszerűsítésével összefüggésben, amely növelte a támogatás nyújtásával kapcsola -
tos tagállami felelősséget, a DG COMP megerősítette az állami támogatási intézkedések végrehajtásának mintavételen 
alapuló figyelemmel kísérését. A figyelemmel kíséréssel a DG COMP célja a támogatási intézkedések végrehajtása során 
előforduló hibák és szabálytalanságok feltárása, valamint annak megismerése, hogy a tagállamok a gyakorlatban mikép -
pen valósítják meg a támogatási intézkedéseket. Ezáltal a DG COMP feltárhatja a helyes és hibás gyakorlatokat, és azokat 
megoszthatja a tagállamokkal (a tagállami munkacsoportokon, az országkoordinátorok hálózatán stb. keresztül).
A DG COMP ezenkívül kidolgozta és a tagállamokkal megosztotta az általános csoportmentességi rendelethez (a Bizott -
ság 2014. június 17-i 651/2014/EU rendeletéhez) kapcsolódó ellenőrzőlistákat, amelyek egyszerűbbé teszik a tagállamok 
számára annak előzetes ellenőrzését, hogy valamennyi összeegyeztethetőségi feltétel teljesül-e. Az általános csoport -
mentességi rendelethez kapcsolódó ellenőrzőlistákat a DG REGIO és DG EMPL főigazgatóságok, valamint a kohéziós 
politikáért felelős ellenőrző hatóságok is megkapják.
Ezenkívül a DG COMP dedikált informatikai felületet is biztosít (eState aid WIKI), amelyen megválaszolja a tagállamok 
értelmezési kérdéseit, valamint e kérdések és válaszok alapján közzéteszi a gyakran ismétlődő kérdéseket tartalmazó 
dokumentumokat.
A közös rendelkezésekről szóló rendeletben rögzített, állami támogatással kapcsolatos előzetes feltételrendszer érté -
kelésének a rendelet XI. mellékletében meghatározott három kritériumon kell alapulnia. A 2007˜–2013-as programozási 
időszakban az állami támogatási szabályoknak való megfelelés önmagában nem teljesítési kritérium. A Bizottság ugyan -
akkor továbbra is figyelemmel kíséri az állami támogatási szabályoknak való megfeleléssel kapcsolatos összes problémát 
valamennyi tagállamra vonatkozóan, és szükség szerint meghozza a megfelelő intézkedéseket.
VIII a)
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és úgy véli, hogy azt jelenleg is alkalmazza.
Alkalmazza a rendelkezésre álló korrekciós intézkedéseket abban az esetben, ha a monitoring során az állami támogatási 
szabályoknak való megfelelés hiányát észleli.
Ezzel összefüggésben különbséget kell tenni a jogellenesség és az összeegyeztethetetlenség között. Egy támogatási 
intézkedés jogellenes akkor, ha a támogatást előzetes bizottsági bejelentés nélkül nyújtják, és az nem tartozik az általános 
csoportmentességi rendeletet hatálya alá. A Bizottság azonban csak akkor rendelheti el a támogatás visszafizettetését, ha 
az intézkedés nem összeegyeztethető a belső piaccal (vagyis ha összeegyeztethetősége sem iránymutatás, sem közvetle -
nül a Szerződés alapján nem állapítható meg).
Ha a DG COMP a figyelemmel kísérés során jogellenes támogatást észlel, először azt vizsgálja, hogy az intézkedés össze -
egyeztethetőnek tekinthető-e a belső piaccal.
A Bizottság válaszai 74
Visszafizettetéssel járó korrekciós intézkedés kizárólag akkor alkalmazható, ha az észlelt hiba összeegyeztethetetlen 
támogatást eredményez.
Az egyéb típusú hibák esetében megfelelőbb a rendszer és/vagy a kontrollmechanizmusok kialakításának korrekciója. 
Egyes hibák esetében körülményes lenne a korrekciós intézkedések végrehajtása (pl. ha a támogatás a nyújtása időpontjá -
ban összeegyeztethetetlen volt, azonban a későbbiekben módosított szabályok alapján összeegyeztethetőnek minősül).
VIII b) i)
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és azt a MAPAR ellenőrzési eszközben már alkalmazza.
A MAPAR átfogó adatbázisa tartalmaz valamennyi feltért szabálytalanságot, ideértve az állami támogatással kapcsolatos 
hibákat is. Kifejezetten az állami támogatással kapcsolatos szabálytalanságokra vonatkozóan a MAPAR jelenleg a megál -
lapítások hét típusát határozza meg.
Ezenkívül a MAPAR segítségével jobban strukturálhatók az ellenőrzési megállapításokkal kapcsolatos információk. Teljes 
rugalmasságot biztosít a megállapítások – ezen belül az állami támogatásra vonatkozók – kategóriáinak és alkategóriái -
nak hozzáadásában és módosításában az ellenőrzési igényeknek és megállapításoknak megfelelően.
A MAPAR ellenőrzési eszköz további célja, hogy segítségével a Bizottság érintett szervezeti egységei nyomon követhesse -
nek minden feltárt szabálytalanságot, valamint az ezekhez kapcsolódó pénzügyi korrekciókat.
VIII b) ii)
A Bizottság elfogadja a Számvevőszék ajánlását, és a hibatipológia módosításával lehetővé teszi az elemzés elvégését.
VIII b) iii)
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és azt jelenleg is alkalmazza.
A MAPAR-t illetően a DG EMPL és a DG REGIO egyedi adatszolgáltatás keretében évente egy alkalommal átadja az állami 
támogatásra vonatkozó érintett adatokat a DG COMP részére (az állami támogatásra vonatkozó megállapítások tipológiá -
ját a bizottsági ellenőrzések támasztják alá).
A Bizottság szervezeti egységei közötti információcserét illetően a DG REGIO, a DG EMPL és a DG COMP bővíti az informá -
ciócserét szolgáló kommunikációs csatornáit. A DG EMPL és a DG REGIO megosztják egymással az eredményeket, és az 
állami támogatással kapcsolatos ellenőrzési kérdésekben szükség esetén konzultálnak a DG COMP főigazgatósággal.
Az IMS (Irregularity Management System – szabálytalanságkezelő rendszer) tekintetében a DG COMP a szükséges ismeret 
elve alapján fér hozzá az információkhoz.
VIII b) iv)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A Bizottság válaszai 75
Az adatbázisaiban rendelkezésre álló, különösen az elérhető ellenőrzési megállapításokon alapuló információk alapján 
nyomon fogja követni a tagállamok képességét az állami támogatási szabályok betartására.
A Bizottság fel fogja használni a nyomon követési művelet eredményeit arra, hogy célzottabb figyelemmel kísérési és 
képzési tevékenységet végezhessen a tagállamok érintett programhatóságai számára.
VIII c)
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és azt már jelenleg is alkalmazza, mivel a tagállamoknak igazolniuk kell, hogy nagy -
projektre vonatkozó javaslat benyújtásakor körültekintően ellenőrizték az állami támogatás megfelelőségét, ideértve az 
állami támogatás szükség szerinti bejelentését is, a közös rendelkezésekről szóló rendelet alapján választott kapcsolódó 
határozathozatali eljárástól függetlenül.
Bizottsági határozattal érintett állami támogatás esetében a tagállam csak az állami támogatásra vonatkozó határozat 
bizottsági jóváhagyását követően nyújthatja be a Bizottsághoz a nagyprojektre irányuló kérelmet, vagy a nagyprojekt 
bejelentését.
Ez megelőző intézkedés annak érdekében, hogy a 2014–2020-as időszak nagyprojektjeiről kizárólag az állami támogatási 
szabályoknak megfelelő határozatok szülessenek.
VIII d) i)
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és azt jelenleg is alkalmazza.
A Bizottság különféle ellenőrzési eljárások keretében vizsgálja az ellenőrző hatóságok állami támogatással kapcsolatos 
munkájának minőségét: az ellenőrző hatóságok által végzett munka kockázatalapú ellenőrzésével, amelynek keretében 
vizsgálja a rendszer- és műveletellenőrzések során az ellenőrző hatóságok által alkalmazott módszertant (ezen belül az 
ellenőrzőlistákat); a tagállami ellenőrző hatóságok által már elvégzett ellenőrzések megismétlésével, amelynek célja 
a közölt eredmények érvényességének ellenőrzése; valamint az ellenőrző hatóságok által a Bizottsághoz benyújtott éves 
ellenőrzési jelentések évenkénti felülvizsgálatával, amellyel azt kívánja megerősíteni, hogy az ellenőrző hatóság vélemé -
nye a rendszer- és műveletellenőrzések eredményei alapján kellően megalapozott-e.
Egyes esetekben a Bizottság már javasolta az érintett ellenőrző hatóságoknak, hogy javítsák ellenőrzőlistáikat az állami 
támogatások ellenőrzésének jobb lefedettsége érdekében. Európai Bizottság a továbbiakban is gondoskodik arról, hogy 
az ellenőrző hatóságok megfelelő ellenőrzőlistákat alkalmazzanak.
VIII d) ii)
A Bizottság nem fogadja el az ajánlást, mivel az ellentétes a tagállamoknak 2012-ben adott iránymutatásban foglalt azon 
célkitűzésével, hogy a korábbi határozat hatálya alá tartozó projekteket ne vizsgálja újra rendszerszerűen, a tagállamokra 
bízva annak eldöntését, hogy a projekteket bejelentik-e vagy sem; továbbá hogy az ilyen projektek kezelése tekintetében 
biztosítsa a stabilitást a tagállamok és a kedvezményezettek számára.
A Bizottság válaszai 76
VIII d) iii)
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és azt jelenleg is alkalmazza.
Az állami támogatási cselekvési terv végrehajtásával összefüggésben a Bizottság jelenleg is esettanulmányként szolgáló 
állami támogatási határozatok alapján végzi a munkáját: például a tematikus szemináriumok (eddig a K+F+I és az ener -
giaágazatra vonatkozóan valósultak meg) több mint fele konkrét eseteken (tényleges állami támogatási határozatokon) 
alapul.
A Bizottság szervezeti egységei ezenkívül mátrixok, ellenőrzőlisták, valamint a támogató hatóságoktól beérkező értel -
mezési kérdésekre adott gyors válaszok formájában is nyújtanak iránymutatást. A kérdések és válaszok alapján a gyakran 
ismétlődő kérdéseket tartalmazó dokumentumok készülnek, amelyeket a Bizottság közzétesz.
Ha a fejlesztések indokolják, a Bizottság a továbbiakban is aktualizálja az érintett hatóságoknak – ezen belül a közös stra -
tégiai keret hatálya alá tartozó alapok programhatóságainak – szóló iránymutatásokat.
Végül a támogatás fogalmáról nemrégen elfogadott bizottsági közlemény iránymutatást nyújt arra vonatkozóan, hogy az 
állami kiadások mikor tartoznak az állami támogatások uniós kontrollja körébe, és mikor esnek azon kívül.
VIII d) iv)
A Bizottság nem fogadja el az ajánlást, mivel a de minimis  rendelet a tagállamokra bízza annak eldöntését, hogy központi 
nyilvántartást hoznak létre a csekély összegű támogatások figyelemmel kísérésére, vagy más eszközöket (pl. kedvezmé -
nyezetti önbevallást) alkalmaznak.
Bár célszerű a csekély összegű támogatásokról központi nyilvántartást létrehozni, a de minimis  rendelet 6. cikke nem 
kötelezi a tagállamokat ilyen nyilvántartás vezetésére, és megengedi a kumulációs szabály egyéb eszközökkel történő 
végrehajtását. A tagállamok választási lehetőségének biztosítása összhangban áll azzal az elvvel, hogy a tagállamok 
maguk dönthessenek a számukra legmegfelelőbb igazgatási struktúráról. A Bizottság ezenkívül tudomásul vette, hogy 
a de minimis  rendelet átdolgozására irányuló első konzultáció keretében több tagállam negatívan reagált a csekély 
összegű támogatások kötelező nyilvántartásával kapcsolatos elképzelésre.
(http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html ).
VIII d) v)
A Bizottság nem fogadja el az ajánlást, mert úgy véli, hogy a Deggendorf-elv kizárólag az egyes tagállamok szintjén alkal -
mazható. A Bizottság ezt a 2014. évi általános csoportmentességi rendelet folyamatban lévő felülvizsgálata keretében 
kívánja tisztázni.
Ha egy tagállamnak kétsége vagy nehézsége támad annak megállapítását illetően, hogy egy adott vállalkozással szem -
ben teljesítetlen visszafizetési felszólítás van-e érvényben, kölcsönös együttműködés keretében megkeresheti a DG 
COMP főigazgatóságot.
VIII e)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
Az európai strukturális és beruházási alapokat kezelő négy főigazgatóság főigazgatói már rendszeresen üléseznek az 
előzetes feltételrendszer felfüggesztésével foglalkozó bizottságban. A Bizottság a továbbiakban is szigorúan és követke -
zetesen alkalmazza a jelenlegi megközelítést, amely jellegében egyszerre megelőző (az előzetes feltételrendszer nemtel -
jesítése esetén nemzeti cselekvési tervek végrehajtásával) és korrekciós (szükség esetén a kifizetések felfüggesztésével).
A Bizottság válaszai 77
Egy üttes válasz a 34–36. bekezdésre
A Bizottság körültekintően nyomon követett minden olyan állami támogatással kapcsolatos problémát, amelyet az elmúlt 
években a Számvevőszék és a saját e területre vonatkozó ellenőrzési megállapításai alapján észlelt, és az általa szükséges -
nek ítélt esetekben pénzügyi korrekciót alkalmazott az érintett tagállamokkal és programokkal szemben (lásd az 50. és 51. 
bekezdést).
Megjegyzi ugyanakkor, hogy a Számvevőszék által a 2. táblázatban is jelzett módon a mintákban észlelt állami támo -
gatással kapcsolatos hibák száma az utóbbi időben csökkent. A pénzügyi hatással járó hibák száma a 2013. évi 5 esetről 
2014-ben 3 esetre csökkent. A Bizottság várakozásai szerint e trend a 2014. évi általános csoportmentességi rendelet (a 
651/2014/EU rendelet) alkalmazása miatt is folytatódik.
Egy üttes válasz a 37–44. bekezdésre
A Bizottság egyetért azzal a hibatipológiával, amelyet egyrészt a Számvevőszék mutatott be az állami támogatásokra 
vonatkozóan, másrészt a Bizottság is felállított a saját ellenőrzésein keresztül (lásd a 47. és 48. bekezdést). A korábbi hibák 
tapasztalatai alapján a Bizottság a 2014. évi általános csoportmentességi rendeletben egyértelműsítette és egyszerűsí -
tette a szabályokat, különösen az ösztönző hatásra vonatkozóan.
53
A Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék jelentésével érintett időszakban a Bizottság állami támogatásokra vonat -
kozó figyelemmel kísérési tevékenysége az állami támogatási kiadások teljes összegének nagyjából 6-9%-ra terjedt ki az 
egyes években. A Bizottság a programok jelentős hányadát azok élettartama során legalább egyszer figyelemmel kísérte.
55
Mivel az egyes tagállamok esetében a figyelemmel kísért programok száma korlátozott, a problémás esetek arányát 
a figyelemmel kísért programok teljes számához kell viszonyítani. Például Litvánia és Luxemburg esetében a problémás 
esetek 50%-os aránya abból adódik, hogy a Bizottság mindössze négy programot kísért figyelemmel (tehát a négyből két 
esetet talált problémásnak). A „problémás” kifejezést a DG COMP az olyan állami támogatásokkal kapcsolatos szabálysér -
tésekre alkalmazza, amelyek a formai hiányosságtól (például a kumulációs szabályok helytelen megfogalmazása) a jogi 
problémákig (csoportmentesség alkalmazása a csoportmentesség feltételeinek hiányában) terjednek.
56
A DG COMP figyelemmel kísérési tevékenysége nyomán több korrekciós intézkedésre, többek között az összeegyeztethe -
tetlen támogatások önkéntes vagy kötelező visszafizetésére került sor.
Az önkéntes visszafizetéssel járó eseteket a Bizottság az érintett tagállammal közösen követi nyomon. Nincs olyan külön 
nyilvántartás, amely valamennyi önkéntes visszafizetéssel járó esetet rögzít. Egyes esetekben a visszafizettetés nem indo -
kolt: vagy azért, mert annak ellenére, hogy az intézkedés jogellenes, a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősülhet, 
vagy pedig azért, mert a korábban összeegyeztethetetlen intézkedés az állami támogatási szabályok későbbi változása 
miatt összeegyeztethetővé válik.
Ezekben az esetekben a Bizottság ajánlásokat fogalmaz meg, majd felkéri a tagállamokat, hogy szükség esetén módosít -
sák a támogatási program kialakítását.
A Bizottság válaszai 78
57
A Bizottság megjegyzi, hogy mind a DG REGIO, mind a DG EMPL főigazgatóság adatbázis segítségével rögzítette a 2007–
2013-as programozási időszakra vonatkozó ellenőrzési megállapításait. Noha az adatbázisoknak nem volt rendeltetése 
a hibaforrások elemzése, ez nem akadályozta a Bizottságot abban, hogy az állami támogatással kapcsolatos ismétlődő 
problémákra (pl. a kkv-bónuszra vagy ösztönző hatásra) irányuló megfelelő megelőző intézkedéseket hozzon.
A 2014–2020-as programozási időszakra a Bizottság által a saját ellenőrzési megállapításainak nyomon követésére 
alkalmazott belső figyelemmel kísérési eszköz számottevően javult az ellenőrzési folyamat irányítását és figyelemmel 
kísérését szolgáló közös informatikai eszköz, a „MAPAR” (Management of Audit Processes, Activities and Resources – 
ellenőrzési folyamatok, tevékenységek és források irányítása) az ERFA, a Kohéziós Alap és az ESZA tekintetében történő 
bevezetésével.
Annak érdekében, hogy a Bizottság valamennyi érintett szervezeti egysége jobb információ-áramoltatási és elemzési 
képességekkel rendelkezzen, a DG EMPL és a DG REGIO 2016 közepén megállapodást kötött a DG COMP főigazgatósággal, 
hogy az utóbbinak a továbbiakban átadják az állami támogatásokkal kapcsolatos ellenőrzési megállapításaikra vonatkozó 
lényeges adatokat.
59
Az IMS dedikált eszköz, amellyel a tagállamok bejelenthetik a szabálytalanságokat, ezen belül a csalásokat is. A szabály -
talanság típusát legördülő listából kiválasztható kód jelzi, az alkalmazott működési mód szöveges leírása pedig kiegészíti 
a kódolt mezőkben megadott információkat. Elemzés a szabálytalanság típusa alapján végezhető. Az IMS nem az állami 
támogatás kontrollját szolgálja, de a meglévő legördülő listák kiegészíthetők a kifejezetten az állami támogatásra vonat -
kozó tipológiával.
61
A Bizottság megjegyzi, hogy – főként a Bizottság érintett szervezeti egységei közötti adatcsere alapján – a 2007–2013-as 
időszakban is tett az állami támogatással kapcsolatos ismétlődő problémákra irányuló megelőző intézkedéseket. A Bizott -
ság főigazgatóságai például a 2007–2013-as programozási időszak elejétől kezdve átadják egymásnak a ellenőrzési jelen -
téseket. Az ellenőrzési következtetések véglegesítse előtt továbbá a DG COMP szükség esetén megkeresést kap az állami 
támogatással kapcsolatos ellenőrzési kérdésekben.
Lásd még a 60. bekezdést, valamint a Bizottság válaszát az 57. bekezdésre.
A Bizottság szervezeti egységei 2015 márciusában állami támogatási cselekvési tervet fogadtak el, amely a rendelkezésre 
álló ellenőrzési megállapítások tapasztalatai és tanulságai alapján konkrét, célzott intézkedéseket fogalmaz meg (lásd 
a Számvevőszék megállapításait a 108–110. bekezdésben).
Ezenkívül a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó, 2013 decemberében elfogadott jogszabályi keret előzetes 
feltételrendszert vezet be, amelynek célja a tagállamok azon képességének javítása, hogy a programok végrehajtását 
megelőzően megfeleljenek az állami támogatási szabályoknak.
62
A Bizottság megjegyzi, hogy az útmutató a közlekedési ágazatra vonatkozik. A Bizottság nem azt állítja, hogy az állami 
támogatási szabályok ebben az ágazatban nem alkalmazhatók, hanem azt, hogy az általános állami támogatási szabályok 
helyett az EUMSZ 93. cikkével összhangban az állami támogatások sajátos (összeegyeztethetőségi) szabályait kell alkal -
mazni. Az útmutatóban foglaltak nem értelmezhetők úgy, hogy a közlekedési ágazatban az állami támogatás minősítése 
eltérő.
A Bizottság válaszai 79
Egy üttes válasz a 69–71. bekezdésre
A Bizottság megjegyzi, hogy az állami támogatási intézkedésekkel kapcsolatos bejelentési kötelezettség a tagállamokat 
terheli, továbbá egy nagyprojektről szóló határozat nem arra irányul, hogy a nagyprojekt megfelel-e az állami támogatá -
sokra vonatkozó szabályoknak.
Különbséget kell tenni a Leipzig–Halle ügyben hozott ítéletet megelőző és az azt követő helyzet, valamint a 2007–2013-as 
és a 2014–2020-as programozási időszak között.
A Bizottság kiemeli, hogy bár nem rendszeresen, a DG REGIO már 2012 vége előtt hivatalos intézményközi konzultációk 
keretében egyeztetett a DG COMP főigazgatósággal a nagyprojektekről szóló határozatokról.
A Leipzig–Halle ügyben hozott ítéletet követően a DG REGIO és a DG COMP megerősítette együttműködését a nagy -
projekt-kérelmek értékelése területén. A Bizottság hangsúlyozza, hogy nincs olyan nagyprojekt, amelyre vonatkozóan 
a Bizottság az elmúlt években az ERFA-ból vagy a Kohéziós Alapból történő finanszírozásról szóló határozatot fogadott 
el, majd arról az állami támogatási szabályok alapján elmarasztaló határozat született. Ez azt mutatja, hogy az elfogadott 
együttműködési megállapodások a gyakorlatban jól működnek.
A 2014–2020-as időszakban a tagállamnak olyan nagyprojektre irányuló kérelmet kell készítenie, amelyben a DG REGIO 
részére történő benyújtást megelőzően igazolnia kell az állami támogatási szabályoknak való megfelelést a nagyprojektre 
vonatkozóan választott határozathozatali eljárástól függetlenül (a CPR 102. cikkének (1) vagy (2) bekezdése alapján). Min -
denesetre ha az állami támogatásra vonatkozóan határozat szükséges, azt a nagyprojekt DG REGIO elé terjesztése előtt el 
kell fogadni.
A Számvevőszék által említett megerősített együttműködés mellett egy további megelőző intézkedés bevezetésére is 
sor került: a tagállam és a független minőségvizsgáló szakértők még a projekt előkészítési szakaszában megkereshetik 
a DG COMP főigazgatóságot, ha nem biztosak abban, hogy az adott nagyprojekt az állami támogatások DG COMP részére 
történő bejelentési eljárásának hatálya alá tartozik-e.
A Bizottság tehát úgy véli, hogy a 2014–2020-as időszakra vonatkozóan a bevezetett jelenlegi megelőző intézkedések, 
valamint a DG COMP főigazgatósággal történő együttműködés révén mind a projekt-előkészítés, mind a projektekkel 
kapcsolatos határozathozatal szakaszában megfelelően mérséklődik a Számvevőszék által a 70. bekezdésben említett 
kockázat.
Egy üttes válasz a 74–79. bekezdésre
A rendelet előírja az ellenőrző hatóságok számára, hogy éves ellenőrzési jelentésükben számoljanak be az ellenőrzések 
főbb eredményeiről, a műveletellenőrzés keretében feltárt hibák jellegére vonatkozó részletes információk megadására 
viszont nem kötelezi őket. A hatóságok ugyanakkor ilyen információkat önkéntes jelleggel is megadhatnak.
Ezenkívül saját felülvizsgálatai alapján a Bizottság úgy véli, hogy az ellenőrző hatóságok az állami támogatással kapcso -
latban esetlegesen észlelt hibákat más kategóriában, például a nemzeti jogosultsági szabályok be nem tartásaként jelent -
hették, ami miatt az éves ellenőrzési jelentések a valósnál kevesebb hibáról számolhattak be.
A Bizottság szervezeti egységei továbbá folyamatosan és szorosan együttműködnek az ellenőrző hatóságokkal annak 
érdekében, hogy az utóbbiak ellenőrzési kapacitását az állami támogatással kapcsolatos problémák terén képzés, irány -
mutatás és tapasztalatcsere segítségével növeljék, ideértve a konkrét ellenőrzőlisták átadását is, amelyet a Bizottság 
2011-ben, majd aktualizált ellenőrzőlistákkal 2015-ben is teljesített. Az éves ellenőrzési jelentések felülvizsgálata során 
a Bizottság vizsgálja, hogy az ellenőrző hatóság véleménye a rendszer- és műveletellenőrzések eredményei alapján kel -
lően megalapozott-e.
Végül a Bizottság saját ellenőrzései a Számvevőszék értékelésével összhangban jelentős javulást állapítottak meg az 
ellenőrző hatóságok által alkalmazott, az állami támogatásokra vonatkozó ellenőrzőlisták minőségét illetően (lásd a 79. 
bekezdést).
A Bizottság válaszai 80
Egy üttes válasz a 81–82. bekezdésre
Az utóbbi években a Bizottság szervezeti egységei számottevő mértékben megerősítették a tagállamoknak nyújtott 
képzési támogatást. Először is EU-szerte jelentős számú szemináriumot és műhelytalálkozót szerveztek (például a legtöbb 
tagállamban valamennyi ellenőrző hatóság bevonásával képzést tartottak az általános csoportmentességi rendeletről, 
lásd a 111. bekezdést). Ezenkívül mátrixok, ellenőrzőlisták, valamint a támogató vagy ellenőrző hatóságoktól beérkező 
értelmezési kérdésekre adott gyors válaszok formájában is nyújtanak iránymutatást.
A támogatás fogalmáról nemrégen elfogadott bizottsági közlemény további iránymutatást nyújt arra vonatkozóan, hogy 
az állami kiadások mikor tartoznak az állami támogatások uniós kontrollja körébe, és mikor esnek azon kívül. Az irány -
mutatás alapján az állami hatóságok és a vállalkozások várhatóan képesek lesznek megállapítani, hogy mikor nyújtható 
állami támogatás az állami támogatásra vonatkozó uniós szabályok szerinti jóváhagyás nélkül.
A Bizottság szervezeti egységei tudomásul veszik a Számvevőszék által végzett felmérés eredményét és az egyéb lehe -
tőségek közül az esettanulmányokat tartalmazó gyakorlati útmutató, valamint az ezt kiegészítő képzési intézkedések 
előtérbe helyezését. Az állami támogatás terén egy adott ügy sajátos körülményei jelentős szerepet játszanak az érté -
kelésében. A DG COMP úgy véli, hogy az állami támogatásról szóló bizottsági határozatok a legjobb példák, amelyekből 
a tagállamok hasznos iránymutatást meríthetnek.
A Bizottság a továbbiakban is támogatni fogja az ellenőrző hatóságokat, ezenkívül ösztönözni fogja őket arra, hogy szo -
rosabb kapcsolatot alakítsanak ki a tagállamok állami támogatásokat vizsgáló irodáival.
Egy üttes válasz a 92–94. bekezdésre
Az általános csoportmentességi rendelet 2014. évi felülvizsgálata elsősorban az állami támogatási szabályok további 
egyértelműsítését és egyszerűsítését, valamint a tagállamok adminisztrációs terheinek mérséklését célozta. Így különösen 
az általános csoportmentességi rendelet alkalmazási körének kiterjesztése nyomán jelentősen csökkent a Bizottságnak 
bejelentendő állami támogatási intézkedések száma. Ez várhatóan megkönnyíti az európai strukturális és beruházási 
alapok műveleteinek végrehajtását is.
93
Az általános csoportmentességi rendelet a bejelentési kötelezettséget szabályozza. Alkalmazási köre azokra az intézke -
désekre terjed ki, amelyek a rendelet 2014. évi hatálybalépése előtt nem mentesültek a bejelentési kötelezettség alól. 
Ezeket az intézkedéseket a Bizottság értékelése alapján a rendelet 2014. évi hatálybalépése előtt is összeegyeztethetőnek 
lehetett volna minősíteni.
96
A Bizottság úgy véli, hogy a Deggendorf-elv kizárólag az egyes tagállamok szintjén alkalmazható. A Bizottság ezt a 2014. 
évi általános csoportmentességi rendelet folyamatban lévő felülvizsgálata keretében kívánja tisztázni.
Ha egy tagállamnak kétsége vagy nehézsége támad annak megállapítását illetően, hogy egy adott vállalkozással szem -
ben teljesítetlen visszafizetési felszólítás van-e érvényben, kölcsönös együttműködés keretében megkeresheti a DG 
COMP főigazgatóságot.
Egy üttes válasz a 102–104. bekezdésre
A tagállamok cselekvési terveket fogadtak el, amelyeket 2016 végéig kell bevezetniük és végrehajtaniuk. Ezt a Bizottság 
szervezeti egységei (DG REGIO és DG COMP) szorosan figyelemmel kísérik, amelynek alapján a Bizottság nemteljesítés 
esetén felfüggesztheti a kifizetéseket.
A Bizottság válaszai 81
105
A Bizottság megjegyzi, hogy az előzetes feltételrendszer az európai strukturális és beruházási alapok végrehajtására 
vonatkozik, míg a DG COMP által figyelemmel kísért programok finanszírozása nem feltétlenül foglal magában ilyen alap -
ból származó forrást.
Ezenkívül a Számvevőszék által is jelzett módon a közös rendelkezésekről szóló rendelet rögzíti, hogy az állami támoga -
tással kapcsolatos előzetes feltételrendszer értékelésének a rendelet XI. mellékletében meghatározott három részkrité -
riumon kell alapulnia. A 2007˜–2013-as időszakban az állami támogatási szabályoknak való megfelelés önmagában nem 
teljesítési kritérium.
A Bizottság ugyanakkor továbbra is figyelemmel kíséri az állami támogatási szabályoknak való megfelelést valamennyi 
tagállamra vonatkozóan, és szükség szerint meghozza a megfelelő intézkedéseket.
106
A 2014–2020-as időszakban a nagyprojektek jóváhagyási eljárása javult az előző időszakhoz képest (lásd a 69–71. bekez -
désre adott együttes választ).
A Bizottság szervezeti egységei készek további erőfeszítéseket tenni az esb-alapok társfinanszírozásában megvalósuló, az 
új független szakértői minőségvizsgálati eljárás (CPR 102. cikk (1) bekezdés) keretében benyújtott nagyprojektek gördülé -
kenyebb kezelése érdekében.
Ezzel összefüggésben a DG COMP belső eljárásokat alakított ki, amelyekkel a független szakértői minőségvizsgálati eljá -
rás keretében kezelt nagyprojektekkel kapcsolatos konzultációk hatékony és eredményes kezelését kívánja biztosítani.
A független minőségvizsgálati jelentésben átfogó elemzést kell adni az intézkedés támogatásjellegéről és/vagy mentes -
ségen vagy meglévő programon alapuló összeegyeztethetőségéről. Ezenkívül a Bizottság 480/2014/EU felhatalmazáson 
alapuló rendeletének 23. cikke alapján a független minőségvizsgáló szakértő megkeresheti a DG COMP főigazgatóságot 
annak érdekében, hogy tisztázza a nagyprojekt keretében az állami támogatással kapcsolatban felmerülő problémákat.
Ebből adódóan az új független szakértői minőségvizsgálati eljárásban is meg kell oldali a DG COMP részére bejelentett, az 
állami támogatással kapcsolatos problémákat, és a nagyprojekt dokumentációja csak ezt követően nyújtható be.
107
A Bizottság kiemeli, hogy a tagállamoknak igazolniuk kell, hogy nagyprojektre vonatkozó javaslat benyújtásakor körülte -
kintően ellenőrizték az állami támogatás megfelelőségét, a választott kapcsolódó határozathozatali eljárástól függetlenül 
(a CPR 102. cikkének (1) vagy (2) bekezdése alapján). Nagyprojektre vonatkozó javaslat az állami támogatás szabályainak 
való megfelelés részletes értékelése nélkül nem nyújtható be a Bizottsághoz.
A CPR 102. cikkének (1) bekezdése alapján kizárólag olyan projekt jelenthető be a Bizottságnak, amely kedvező független 
minőségvizsgálati jelentést kapott, vagyis a tagállam valamennyi előírásnak megfelelt, ideértve az állami támogatással 
kapcsolatosakat is.
A Bizottság szervezeti egységei úgy vélik, hogy az eljárásnak számos kedvező hatása lehet, mivel annak során a kérelmet 
benyújtó tagállam részletesebben értékeli az állami támogatás szabályainak való megfelelést, ezenkívül a független szak -
értőkből álló minőségvizsgáló csoport behatóbban vizsgálja az állami támogatással kapcsolatos problémákat. Ezenkívül 
a DG COMP olyan intézkedéseket hozott, amelyek lehetővé teszik a független minőségvizsgáló csoportok számára, hogy 
a főigazgatósággal konzultáljanak az általuk felülvizsgált nagyprojekt során felmerült, állami támogatással kapcsolatos 
problémákról.
A Bizottság válaszai 82
Ezen túlmenően az a törekvés, hogy a Bizottság a jogszabályi előírásoktól függetlenül valamennyi nagyprojekt tekinte -
tében rendszeres hivatalos bejelentés, majd az állami támogatással kapcsolatos bizottsági határozat útján szerezzen jogi 
bizonyosságot az állami támogatások megfelelőségéről, ellentétes lenne mind az állami támogatási szabályozás korsze -
rűsítési folyamatával, mind pedig az egyszerűsítésre és a valamennyi érdekelt fél adminisztratív terheinek csökkentésére 
irányuló átfogó célkitűzéssel, továbbá többletkockázatot jelentene az ERFA-ból, illetve a Kohéziós Alapból finanszírozott 
nagyprojektek időben történő végrehajtására nézve.
114
A Bizottság segíti a tagállamokat abban, hogy helyesen értelmezhessék és hajthassák végre az állami támogatási sza -
bályokat, mivel elsősorban nekik kell meghozniuk azokat a megfelelő intézkedéseket, amelyek a szabályok betartását 
biztosítják.
A hiányosságok kezelése érdekében a Bizottság szervezeti egységei (a DG REGIO és a DG COMP szintjén) közös cselekvési 
tervet hajtanak végre, amely a tagállami források irányításához rendelkezésre álló igazgatási kapacitás növelésére irányul 
az állami támogatások területén. Több tagállamban került sor képzésre, amelynek célközönségét az esb-alapok irányításá -
ban és végrehajtásában érintett szervek (irányító hatóságok, közreműködő szervezetek), valamint a fő kedvezményezet -
tek alkották.
Ezenkívül a 2014–2020-as pénzügyi időszakra a közös rendelkezésekről szóló rendelet az állami támogatásokhoz kapcso -
lódó előzetes feltételrendszert ír elő, amelynek célja, hogy biztosítsa az állami támogatásra vonatkozó uniós szabályok 
eredményes alkalmazását. Az előzetes feltételrendszert nem teljesítő tagállamokra vonatkozóan cselekvési tervek készül -
tek, amelyeket 2016 végéig kell bevezetni és végrehajtani. Ezt a Bizottság szervezeti egységei szorosan figyelemmel 
kísérik, amelynek alapján a Bizottság nemteljesítés esetén felfüggesztheti a kifizetéseket.
114 a)
A Bizottság az ellenőrző hatóságokkal szorosan és folyamatosan együttműködve javítja azok képességét az állami támo -
gatások ellenőrzésére. A célzott képzések, intézkedések és iránymutatások mellett az ellenőrző hatóságoknak az állami 
támogatásokkal kapcsolatos, közvetlenül felhasználható ellenőrzőlistákat adott át 2011-ben, majd azok aktualizált válto -
zatát 2015 novemberében. A Bizottság saját ellenőrzései a Számvevőszék értékelésével összhangban az utóbbi időben 
jelentős javulást állapítottak meg az ellenőrző hatóságok által alkalmazott, az állami támogatásokra vonatkozó ellenőr -
zőlisták minőségét illetően.
A Bizottság szervezeti egységei az éves ellenőrzési jelentések felülvizsgálata keretében vizsgálják a rendszer- és művele -
tellenőrzések módszertanát (ezen belül az ellenőrzőlistákat), továbbá megismétlik a tagállami ellenőrző hatóságok által 
már elvégzett ellenőrzéseket. Az ellenőrzések során a Bizottság szervezeti egységei hiányosságokat is feltártak, ezért az 
ellenőrző hatóságokat az állami támogatással kapcsolatos problémákra vonatkozó kontrollok javítására kérték.
114 b)
A Bizottság megjegyzi, hogy mind a DG REGIO, mind a DG EMPL főigazgatóság adatbázis segítségével rögzítette a 2007–
2013-as pénzügyi időszakra vonatkozó ellenőrzési megállapításokat. Noha az adatbázisoknak nem volt rendeltetése 
a hibaforrások elemzése, ez nem akadályozta a Bizottságot abban, hogy az állami támogatással kapcsolatos jól ismert és 
ismétlődő problémákra irányuló megfelelő megelőző intézkedéseket hozzon. A DG COMP 2016 márciusában megosztotta 
a DG REGIO és DG EMPL főigazgatóságokkal az állami támogatási programok utólagos figyelemmel kísérésével kapcso -
latos tapasztalatait. Ennek keretében a DG COMP átadta a DG REGIO és DG EMPL főigazgatóságoknak a 2015. évi moni -
toring ciklus eredményeit. A Bizottság továbbá javítja az állami támogatásokkal kapcsolatos hibákra vonatkozó, igény 
szerinti információcserét a főigazgatóságok között.
A megelőző intézkedéseket illetően a 2014–2020-as programozási időszakra vonatkozó jogszabályi keret az állami támo -
gatással kapcsolatos előzetes feltételrendszert vezet be.
A Bizottság válaszai 83
Ezenkívül a DG REGIO és a DG COMP 2015 márciusától átfogó cselekvési tervet hajt végre, amely a strukturális alapok 
irányításához rendelkezésre álló igazgatási kapacitás növelésére irányul az állami támogatások területén.
Lásd még a Bizottság együttes válaszát az 57. és 61. bekezdésre.
114 c)
A Bizottság hangsúlyozza, hogy az állami támogatási intézkedésekkel kapcsolatos előzetes bejelentési kötelezettség 
a tagállamokat terheli, továbbá egy nagyprojektről szóló határozat nem arra irányul, hogy a nagyprojekt megfelel-e az 
állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak.
Bár nem rendszeresen, a DG REGIO már 2012 vége előtt hivatalos intézményközi konzultációk keretében egyeztetett a DG 
COMP főigazgatósággal a nagyprojektekről szóló határozatokról.
A főigazgatóság megelőző intézkedésként a nagyprojektekre vonatkozó tájékoztatási előírásokban, valamint a nagypro -
jektekre vonatkozó mindkét határozathozatali eljárásban (CPR 102. cikk (1) és (2) bekezdés) megfelelő fékeket és ellen -
súlyokat vezetett be annak érdekében, hogy a 2014–2020-as időszak nagyprojektjeiről kizárólag az állami támogatási 
szabályoknak megfelelő határozatok szülessenek.
Lásd még a Bizottság válaszát az 69. bekezdésre.
114 d)
Az állami támogatási szabályozás korszerűsítésével összefüggésben, amely növelte a támogatás nyújtásával kapcsola -
tos tagállami felelősséget, a DG COMP megerősítette az állami támogatási intézkedések végrehajtásának mintavételen 
alapuló figyelemmel kísérését. A figyelemmel kíséréssel a DG COMP célja a támogatási intézkedések végrehajtása során 
előforduló hibák és szabálytalanságok feltárása, valamint annak megismerése, hogy a tagállamok a gyakorlatban mikép -
pen valósítják meg a támogatási intézkedéseket. Ezáltal a DG COMP feltárhatja a helyes és hibás gyakorlatokat.
A DG COMP a figyelemmel kísérés tapasztalatait és tanulságait megosztja a tagállamokkal (a tagállami munkacsoporto -
kon, az országos koordinátorok hálózatán stb. keresztül).
A DG COMP ezenkívül kidolgozta és a tagállamokkal megosztotta az általános csoportmentességi rendelethez (a Bizott -
ság 2014. június 17-i 651/2014/EU rendeletéhez) kapcsolódó ellenőrzőlistákat, amelyek egyszerűbbé teszik a tagállamok 
számára annak előzetes ellenőrzését, hogy valamennyi összeegyeztethetőségi feltétel teljesül-e. Az általános csoport -
mentességi rendelethez kapcsolódó ellenőrzőlistákat a DG REGIO és DG EMPL főigazgatóságok, valamint a kohéziós 
politikáért felelős ellenőrző hatóságok is megkapják.
Ezenkívül a DG COMP dedikált informatikai felületet is biztosít (eState aid WIKI), amelyen megválaszolja a tagállamok 
értelmezési kérdéseit, valamint e kérdések és válaszok alapján közzéteszi a gyakran ismétlődő kérdéseket tartalmazó 
dokumentumokat.
A közös rendelkezésekről szóló rendeletben rögzített, állami támogatással kapcsolatos előzetes feltételrendszer érté -
kelésének a rendelet XI. mellékletében meghatározott három kritériumon kell alapulnia. A 2007˜–2013-as programozási 
időszakban az állami támogatási szabályoknak való megfelelés önmagában nem teljesítési kritérium.
A Bizottság ugyanakkor továbbra is figyelemmel kíséri az állami támogatási szabályoknak való megfelelést valamennyi 
tagállamra vonatkozóan, és szükség szerint meghozza a megfelelő intézkedéseket.
117
A DG COMP úgy véli, hogy megfelelően alkalmazza a rendelkezésre álló korrekciós intézkedéseket abban az esetben, ha 
a monitoring során az állami támogatási szabályoknak való megfelelés hiányát észleli.
A Bizottság válaszai 84
A Bizottság csak akkor alkalmazhat önkéntes vagy kötelező visszafizetéssel járó korrekciós intézkedést, ha a nyújtott 
támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal.
Az egyéb típusú hibák esetében megfelelőbb a rendszer és/vagy a kontrollmechanizmusok kialakításának korrekciója. 
Egyes hibák esetében körülményes lenne a korrekciós intézkedések végrehajtása (pl. ha a támogatás a nyújtása idő -
pontjában összeegyeztethetetlen volt, azonban a későbbiekben módosított szabályok alapján összeegyeztethetőnek 
minősül). A Bizottság minden esetben ajánlást fogalmaz meg a tagállamok számára, továbbá indokolt esetben bizonyos 
idő után a program ismételt figyelemmel kísérésével győződik meg az ajánlások megvalósításáról.
Az önkéntes visszafizetéssel járó eseteket a Bizottság az érintett tagállammal közösen követi nyomon. Nincs olyan 
külön nyilvántartás, amely valamennyi önkéntes visszafizetéssel járó esetet rögzít. A Bizottság ugyanakkor úgy véli, 
hogy az összeegyeztethetetlen támogatás önkéntes tagállami visszafizetése hasznos eszköz, amellyel a piacon gyorsan 
és eredményesen megszüntethető a jogosulatlan előny, továbbá a tagállamok ösztönözhetők a jogellenes támogatás 
mellőzésére.
1. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és úgy véli, hogy azt jelenleg is alkalmazza.
Alkalmazza a rendelkezésre álló korrekciós intézkedéseket abban az esetben, ha a monitoring során az állami támogatási 
szabályoknak való megfelelés hiányát észleli.
Ezzel összefüggésben különbséget kell tenni a jogellenesség és az összeegyeztethetetlenség között. Egy támogatási 
intézkedés jogellenes akkor, ha a támogatást a Bizottságnak való előzetes bejelentés nélkül nyújtják, és az nem tartozik az 
általános csoportmentességi rendeletet hatálya alá. A Bizottság azonban csak akkor rendelheti el a támogatás visszafizet -
tetését, ha az intézkedés nem összeegyeztethető a belső piaccal (vagyis ha összeegyeztethetősége sem valamely irány -
mutatás, sem közvetlenül a Szerződés alapján nem állapítható meg).
Ha a DG COMP a monitoring során jogellenes támogatást észlel, először azt vizsgálja, hogy az intézkedés összeegyeztet -
hetőnek tekinthető-e a belső piaccal.
Visszafizettetéssel járó korrekciós intézkedés kizárólag akkor alkalmazható, ha az észlelt hiba összeegyeztethetetlen 
támogatást eredményez.
Az egyéb típusú hibák esetében megfelelőbb a rendszer és/vagy a kontrollmechanizmusok kialakításának korrekciója. 
Egyes hibák esetében körülményes lenne a korrekciós intézkedések végrehajtása (pl. ha a támogatás a nyújtása időpontjá -
ban összeegyeztethetetlen volt, azonban a későbbiekben módosított szabályok alapján összeegyeztethetőnek minősül).
118
A Bizottság megjegyzi, hogy mind a DG REGIO, mind a DG EMPL főigazgatóság adatbázis segítségével rögzítette 
a 2007–2013-as pénzügyi időszakra vonatkozó ellenőrzési megállapításait. Noha az adatbázisoknak nem volt rendeltetése 
a hibaforrások elemzése, ez nem akadályozta a Bizottságot abban, hogy azonosítsa az e területen ismétlődően előforduló 
hibatípusokat, és konkrét, célzott intézkedéseket hajtson végre az állami támogatással kapcsolatos hibák megelőzése 
érdekében.
Lásd még a Bizottság együttes válaszát az 57. és 61. bekezdésre.
A Bizottság válaszai 85
119
A DG REGIO és a DG EMPL részletesebb áttekintést nyújthat a szabálytalanságok típusairól a MAPAR informatikai eszköz 
alapján, amely az ERFA, a Kohéziós Alap és az ESZA tekintetében lefedi a 2014–2020-as programot. A MAPAR eszköz egyik 
célja, hogy rögzítse és osztályozza az azonosított hibákat és szabálytalanságokat, és ezáltal a részletes ellenőrzési megál -
lapításokat tartalmazó adatbázist hozzon létre. Ezenkívül az ellenőrző hatóságokkal folytatott folyamatos párbeszéd kere -
tében a Bizottság szervezeti egységei továbbra is együttműködnek a tagállamokkal az állami támogatással kapcsolatos 
hibák közös tipológiájának kidolgozásában, amely a MAPAR-on alapul, és meg is jelenik abban.
Emellett a MAPAR-ban megjelenő hibatipológiára épülő célzott adatszolgáltatás lehetővé teszi a DG REGIO és a DG EMPL 
számára, hogy az állami támogatásokkal kapcsolatos ellenőrzési megállapításaival összefüggésben éves rendszerességgel 
lényeges adatokat szolgáltasson a DG COMP részére.
Lásd még a Bizottság együttes válaszát az 57., 59. és 61. bekezdésre.
120
Az IMS dedikált eszköz, amellyel a tagállamok bejelenthetik a szabálytalanságokat, ezen belül a csalásokat is. A szabály -
talanság típusát legördülő listából kiválasztható kód jelzi, az alkalmazott működési mód szöveges leírása pedig kiegészíti 
a kódolt mezőkben megadott információkat. Elemzés a szabálytalanság típusa alapján végezhető. Az IMS nem az állami 
támogatás kontrollját szolgálja, de a meglévő legördülő listák kiegészíthetők a kifejezetten az állami támogatásra vonat -
kozó tipológiával.
2. ajánlás a)
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és azt a MAPAR ellenőrzési eszközben már alkalmazza.
A MAPAR átfogó adatbázisa tartalmaz valamennyi feltért szabálytalanságot, ideértve az állami támogatással kapcsolatos 
hibákat is. Kifejezetten az állami támogatással kapcsolatos szabálytalanságok bejelentésére vonatkozóan a MAPAR jelen -
leg a megállapítások hét típusát határozza meg.
Ezenkívül a MAPAR segítségével jobban strukturálhatók az ellenőrzési megállapításokkal kapcsolatos információk. Teljes 
rugalmasságot biztosít a megállapítások – ezen belül az állami támogatásra vonatkozók – kategóriáinak és alkategóriái -
nak hozzáadásában és módosításában az ellenőrzési igényeknek és megállapításoknak megfelelően.
A MAPAR ellenőrzési eszköz további célja, hogy segítségével a Bizottság érintett szervezeti egységei nyomon követhesse -
nek minden feltárt szabálytalanságot, valamint az ezekhez kapcsolódó pénzügyi korrekciókat.
A Bizottság hivatkozik továbbá az 57. bekezdésre adott válaszára.
2. ajánlás b)
A Bizottság elfogadja a Számvevőszék ajánlását, és a hibatipológia módosításával lehetővé teszi az elemzés elvégését.
A Bizottság válaszai 86
2. ajánlás c)
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és azt jelenleg is alkalmazza.
A MAPAR-t illetően a DG EMPL és a DG REGIO célzott adatszolgáltatás keretében évente egy alkalommal átadja az állami 
támogatásra vonatkozó érintett adatokat a DG COMP részére (az állami támogatásra vonatkozó megállapítások tipológiá -
ját a bizottsági ellenőrzések támasztják alá).
A Bizottság szervezeti egységei közötti információcserét illetően a DG REGIO, a DG EMPL és a DG COMP bővíti az informá -
ciócserét szolgáló kommunikációs csatornáit. A DG EMPL és a DG REGIO megosztják egymással az eredményeket, és az 
állami támogatással kapcsolatos ellenőrzési kérdésekben szükség esetén konzultálnak a DG COMP főigazgatósággal.
Az IMS (Irregularity Management System – szabálytalanságkezelő rendszer) tekintetében a DG COMP a szükséges ismeret 
elve alapján fér hozzá az információkhoz.
Egy üttes válasz a 121. és 122. bekezdésre
A Bizottság hangsúlyozza, hogy az állami támogatási intézkedésekkel kapcsolatos előzetes bejelentési kötelezettség 
a tagállamokat terheli, továbbá egy nagyprojektről szóló határozat nem arra irányul, hogy a nagyprojekt megfelel-e az 
állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak.
Bár nem rendszeresen, a DG REGIO 2012 vége előtt hivatalos intézményközi konzultációk keretében egyeztetett a DG 
COMP főigazgatósággal a nagyprojektekről szóló határozatokról.
A Bizottság megelőző intézkedéseket vezetett be, és megerősítette a szervezeti egységei közötti együttműködést 
annak érdekében, hogy a 2014–2020-as programozási időszakban a tagállamok csak olyan nagyprojekteket nyújtsa -
nak be, és a Bizottság csak azokról hozzon határozatot, amelyek megfelelnek az állami támogatással kapcsolatos új 
jogszabályoknak.
Ezen túlmenően az a törekvés, hogy a Bizottság valamennyi nagyprojekt tekintetében az állami támogatás hivatalos 
bejelentése útján szerezzen jogi bizonyosságot, ellentétes lenne mind az állami támogatási szabályozás korszerűsí -
tési folyamatával, mind pedig az egyszerűsítésre és a valamennyi érdekelt fél adminisztrációs terheinek csökkentésére 
irányuló átfogó célkitűzéssel, továbbá többletkockázatot jelentene az ERFA-ból, illetve a Kohéziós Alapból finanszírozott 
nagyprojektek időben történő végrehajtására nézve.
Lásd még a Bizottság együttes válaszát a 69., 107. és 114. c) bekezdésre.
3. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és azt már jelenleg is alkalmazza, mivel a tagállamoknak csak az állami támogatással 
kapcsolatos problémák teljes körű megoldását követően nyújthatnak be nagyprojektre vonatkozó javaslatot a Bizottság -
hoz, ideértve az állami támogatás szükség szerinti bejelentését is.
A Bizottság ezenkívül megerősítette a szervezeti egységei közötti együttműködést annak érdekében, hogy a 2014–2020-
as programozási időszakban a tagállamok csak olyan nagyprojekteket nyújtsanak be, és a Bizottság csak azokról hozzon 
határozatot, amelyeket a tagállamok behatóan megvizsgáltak az állami támogatással kapcsolatos, nemrégen aktualizált 
jogszabályoknak való megfelelés szempontjából.
123
A 2007–2013-as szabályozási keret előírja az ellenőrző hatóságok számára, hogy éves ellenőrzési jelentésükben számol -
janak be az ellenőrzések főbb eredményeiről, a műveletellenőrzés keretében feltárt hibák jellegére vonatkozó részletes 
információk megadására viszont nem kötelezi őket. A hatóságok ugyanakkor ilyen információkat önkéntes jelleggel is 
megadhatnak. Ebből adódóan az ellenőrző hatóságok által közölt információk a valósnál gyengébb képességet jelezhet -
nek az állami támogatás észlelésére.
A Bizottság válaszai 87
A Bizottság szervezeti egységei továbbá folyamatosan és szorosan együttműködnek az ellenőrző hatóságokkal annak 
érdekében, hogy az utóbbiak ellenőrzési kapacitását az állami támogatással kapcsolatos problémák terén képzés, irány -
mutatás és tapasztalatcsere segítségével növeljék, ideértve a konkrét ellenőrzőlisták átadását is, amelyet a Bizottság 
2011-ben, majd 2015-ben is teljesített.
Végül a Bizottság saját ellenőrzései a Számvevőszék értékelésével összhangban jelentős javulást állapítottak meg az 
ellenőrző hatóságok által alkalmazott, az állami támogatásokra vonatkozó ellenőrzőlisták minőségét illetően (lásd a 79. 
bekezdést).
124
A Bizottság szervezeti egységei átadták az általános csoportmentességi rendelethez kapcsolódó ellenőrzőlistákat a tag -
államok ellenőrző és koordináló szerveinek, így azok előzetesen meggyőződhetnek valamennyi összeegyeztethetőségi 
feltétel teljesüléséről, továbbá javíthatják a terület ellenőrzését. A szervezeti egységek különböző módokon (munkacso -
portokon, az országos koordinátorok hálózatán, kétoldalú ellenőrzés-koordináló megbeszéléseken stb. keresztül) ezenkí -
vül az észlelt problémák tipológiáját, a helyes és hibás gyakorlatokat, valamint a figyelemmel kísérés tanulságait is átadják 
a tagállamoknak. Az állami támogatási szabályok értelmezését segíti továbbá az értelmezési kérdések rendszere (eState 
aid Wiki), az analitikai mátrixok stb.
A Bizottság úgy véli, hogy a Deggendorf-elv kizárólag az egyes tagállamok szintjén alkalmazható. A Bizottság ezt a 2014. 
évi általános csoportmentességi rendelet folyamatban lévő felülvizsgálata keretében kívánja tisztázni.
Ha egy tagállamnak kétsége vagy nehézsége támad annak megállapítását illetően, hogy egy adott vállalkozással szem -
ben teljesítetlen visszafizetési felszólítás van-e érvényben, kölcsönös együttműködés keretében megkeresheti a DG 
COMP főigazgatóságot.
4. ajánlás a)
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és azt jelenleg is alkalmazza.
A Bizottság különféle ellenőrzési eljárások keretében vizsgálja az ellenőrző hatóságok állami támogatással kapcsolatos 
munkájának minőségét: az ellenőrző hatóságok által végzett munka kockázatalapú ellenőrzésével, amelynek keretében 
vizsgálja a rendszer- és műveletellenőrzések során az ellenőrző hatóságok által alkalmazott módszertant (ezen belül az 
ellenőrzőlistákat); a tagállami ellenőrző hatóságok által már elvégzett ellenőrzések megismétlésével, amelynek célja 
a közölt eredmények érvényességének ellenőrzése; valamint az ellenőrző hatóságok által a Bizottsághoz benyújtott éves 
ellenőrzési jelentések évenkénti felülvizsgálatával, amellyel azt kívánja megerősíteni, hogy az ellenőrző hatóság vélemé -
nye a rendszer- és műveletellenőrzések eredményei alapján kellően megalapozott-e.
Egyes esetekben a Bizottság már javasolta az érintett ellenőrző hatóságoknak, hogy javítsák ellenőrzőlistáikat az állami 
támogatások ellenőrzésének jobb lefedettsége érdekében. Európai Bizottság a továbbiakban is gondoskodik arról, hogy 
az ellenőrző hatóságok megfelelő ellenőrzőlistákat alkalmazzanak.
4. ajánlás b)
A Bizottság nem fogadja el az ajánlást, mivel az ellentétes a tagállamoknak 2012-ben adott iránymutatásban foglalt azon 
célkitűzéseivel, hogy a korábbi határozat hatálya alá tartozó projekteket ne vizsgálja újra rendszerszerűen, a tagállamokra 
bízva annak eldöntését, hogy a projekteket bejelentik-e vagy sem; továbbá hogy az ilyen projektek kezelése tekintetében 
biztosítsa a stabilitást a tagállamok és a kedvezményezettek számára.
A Bizottság válaszai 88
4. ajánlás c)
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és azt jelenleg is alkalmazza.
Az állami támogatási cselekvési terv végrehajtásával összefüggésben a Bizottság jelenleg is esettanulmányként szolgáló 
állami támogatási határozatok alapján végzi a munkáját: például a tematikus szemináriumok (eddig a K+F+I és az ener -
giaágazatra vonatkozóan valósultak meg) több mint fele konkrét eseteken (tényleges állami támogatási határozatokon) 
alapul.
A Bizottság szervezeti egységei ezenkívül mátrixok, ellenőrzőlisták, valamint a támogató hatóságoktól beérkező értel -
mezési kérdésekre adott gyors válaszok formájában is nyújtanak iránymutatást. A kérdések és válaszok alapján a gyakran 
ismétlődő kérdéseket tartalmazó dokumentumok készülnek, amelyeket a Bizottság közzétesz.
Ha a fejlesztések indokolják, a Bizottság a továbbiakban is aktualizálja az érintett hatóságoknak – ezen belül a közös stra -
tégiai keret hatálya alá tartozó alapok programhatóságainak – szóló iránymutatásokat.
Végül a támogatás fogalmáról nemrégen elfogadott bizottsági közlemény iránymutatást nyújt arra vonatkozóan, hogy az 
állami kiadások mikor tartoznak az állami támogatások uniós kontrollja körébe, és mikor esnek azon kívül.
4. ajánlás d)
A Bizottság nem fogadja el az ajánlást, mivel a de minimis  rendelet a tagállamokra bízza annak eldöntését, hogy központi 
nyilvántartást hoznak létre a csekély összegű támogatások figyelemmel kísérésére, vagy más eszközöket (pl. kedvezmé -
nyezetti önbevallást) alkalmaznak.
Bár célszerű a csekély összegű támogatásokról központi nyilvántartást létrehozni, a de minimis  rendelet 6. cikke nem 
kötelezi a tagállamokat ilyen nyilvántartás vezetésére, és megengedi a kumulációs szabály egyéb eszközökkel (pl. a ked -
vezményezettek önbevallása alapján) történő végrehajtását. A tagállamok választási lehetőségének biztosítása össz -
hangban áll azzal az elvvel, hogy a tagállamok maguk dönthessenek a számukra legmegfelelőbb igazgatási struktúráról. 
A Bizottság ezenkívül tudomásul vette, hogy a de minimis  rendelet átdolgozására irányuló első konzultáció keretében 
több tagállam negatívan reagált a csekély összegű támogatások kötelező nyilvántartásával kapcsolatos elképzelésre.  
(http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html ).
4. ajánlás e)
A Bizottság nem fogadja el az ajánlást, mert úgy véli, hogy a Deggendorf-elv kizárólag az egyes tagállamok szintjén alkal -
mazható. A Bizottság ezt a 2014. évi általános csoportmentességi rendelet folyamatban lévő felülvizsgálata keretében 
kívánja tisztázni.
Ha egy tagállamnak kétsége vagy nehézsége támad annak megállapítását illetően, hogy egy adott vállalkozással szem -
ben teljesítetlen visszafizetési felszólítás van-e érvényben, kölcsönös együttműködés keretében megkeresheti a DG 
COMP főigazgatóságot.
129
A közös rendelkezésekről szóló rendeletben rögzített, állami támogatással kapcsolatos előzetes feltételrendszer érté -
kelésének a rendelet XI. mellékletében meghatározott három kritériumon kell alapulnia. A 2007˜–2013-as programozási 
időszakban az állami támogatási szabályoknak való megfelelés önmagában nem teljesítési kritérium.
A Bizottság ugyanakkor továbbra is figyelemmel kíséri az állami támogatási szabályoknak való megfeleléssel kapcsolatos 
összes problémát valamennyi tagállamra vonatkozóan, és szükség szerint meghozza a megfelelő intézkedéseket.
A Bizottság válaszai 89
5. ajánlás a)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
Az európai strukturális és beruházási alapokat kezelő négy főigazgatóság főigazgatói már rendszeresen üléseznek az 
előzetes feltételrendszer felfüggesztésével foglalkozó bizottságban. A Bizottság a továbbiakban is szigorúan és követke -
zetesen alkalmazza a jelenlegi megközelítést, amely jellegében egyszerre megelőző (az előzetes feltételrendszer nemtel -
jesítése esetén nemzeti cselekvési tervek végrehajtásával) és korrekciós (szükség esetén a kifizetések felfüggesztésével).
5. ajánlás b)
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
Vállalja, hogy az adatbázisaiban rendelkezésre álló, különösen az elérhető ellenőrzési megállapításokon alapuló informá -
ciók alapján nyomon követi a tagállamok képességét az állami támogatási szabályok betartására.
A Bizottság fel fogja használni a nyomon követési művelet eredményeit arra, hogy célzottabb figyelemmel kísérési és 
képzési tevékenységet végezhessen a tagállamok érintett programhatóságai számára.

HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
Esemény Dátum
Az ellenőrzési feladatterv elfogadása / az ellenőrzés megkezdése 12.11.2014
A jelentéstervezet hivatalos megküldése a Bizottságnak (vagy más ellenőrzött félnek) 16.6.2016
A végleges jelentés elfogadása az egyeztető eljárás után 7.9. 2016
A Bizottság (vagy más ellenőrzött fél) válaszainak beérkezése az összes uniós nyelven 27.9. 2016
Az elmúlt néhány évben a Számvevőszék jelentős számú 
olyan esetet talált, amikor a kohéziós politika terén nem 
tartották be az állami támogatási szabályokat. 
A Számvevőszék és a Bizottság sokkal nagyobb arányban 
tárt fel állami támogatásokkal kapcsolatos 
szabálysértéseket, mint a tagállamok, ami arra utal, hogy 
ezekkel kapcsolatban intenzívebb figyelemfelhívásra és 
folyamatos bizottsági támogatásra van szükség. 
A 2007–2013-as programozási időszakban a Bizottság 
adatbázisai nem tették lehetővé az állami támogatásokkal 
összefüggő hibák megfelelő elemzését, a bizottsági 
monitoring alapján pedig nem került sor jelentős összegű 
állami támogatás visszafizettetésére.
A Bizottság lépéseket tett az alkalmazandó állami 
támogatási jogszabályok egyszerűsítésére és a tagállamok 
igazgatási kapacitásának támogatására. A 2014–2020-as 
időszakban a tagállamok immár nagyobb felelősséget 
viselnek az állami támogatási intézkedések végrehajtása 
terén, ami az ilyen támogatásokkal kapcsolatos hibák 
növekedésének kockázatával jár.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK