Az Európai Unió által nyújtott pénzügyi támogatás kezelése a program kezdete óta közvetett irányítással () valósul meg. Az Európai Bizottság javasolja, hogy továbbra is egy pillérértékelésnek alávetett végrehajtó szerv (a litván nemzeti ügynökség, CPMA) végezze a program költségvetésének kezelését (közvetett irányítás).

•Konzultáció az érdekelt felekkel

A program félidős értékeléséhez az Európai Bizottság 2017 júniusában 14 héten át tartó nyilvános konzultációt indított. A konzultációt nem övezte komoly érdeklődés (20 válasz érkezett). A konzultáció mellett 2017 júliusában célzott e-felmérés is indult; erre az összesen megkeresett 90 érdekelt féltől további 17 válasz érkezett (1 Bulgáriából, 4 Litvániából és 12 Szlovákiából). A beérkezett visszajelzések általánosságban pozitívan értékelték a programot, de nem nyújtottak új információkat. Ezt a két konzultációt azonban körülbelül 100 leszerelési vállalkozóval és más releváns érdekelt féllel készített célzott interjúk egészítették ki.

•Külső szakvélemény

A program következő többéves pénzügyi kerethez való előkészítése során az alábbi dokumentumokra támaszkodtunk:

–„Support to the mid-term evaluation of the Nuclear Decommissioning Assistance Programmes” („Az atomerőművek leszerelését segítő támogatási programok félidős értékelésének támogatása”), EY, Értékelés az Európai Bizottság Energiaügyi Főigazgatósága számára, 2018

–„Nuclear Decommissioning Assistance Programme (NDAP) – Assessment of the robustness of the financing plans considering the economic-financial-budgetary situation in each concerned Member State and of the relevance and feasibility of the detailed decommissioning plans” („Az atomerőművek leszerelését segítő támogatási program – A finanszírozási tervek megalapozottságának értékelése az érintett tagállamok gazdasági, pénzügyi és költségvetési helyzetének fényében, valamint a részletes leszerelési tervek célszerűségének és megvalósíthatóságának felmérése“), Deloitte, NucAdvisor, VVA Europe, az Európai Bizottság Energiaügyi Főigazgatósága számára készült tanulmány, 2016

–A Számvevőszék 22/2016. sz. különjelentése: „A litvániai, bulgáriai és szlovákiai atomerőművek leszerelését támogató uniós programok: 2011 óta történt némi előrelépés, de még jelentős kihívások előtt állunk“

•Hatásvizsgálat

A költségvetési rendelet és az Európai Bizottság jobb szabályozásra irányuló politikája értelmében a jelenlegi programot (szolgálati munkadokumentum formájában) előzetes vizsgálatnak vetették alá.

•Egyszerűsítés

A program működtetése jelenleg közvetett irányítás mellett, egy pillérértékelésnek alávetett, az érintett tagállamban működő végrehajtó szerv által valósul meg (ez a litván nemzeti ügynökség, CPMA). A program félidős értékelése megerősítette, hogy a jelenlegi struktúra garantálja a program hatékony és eredményes megvalósítását, ezért a következő többéves pénzügyi keret során is fenn fog maradni, ugyanakkor a félidős értékelésből levont tanulságok alapján bizonyos területeken egyszerűsítésekre kerül majd sor. A program például előnyt tud kovácsolni a felülvizsgált költségvetési rendeletben előirányzott többéves programozásból. Így a többéves részletes leszerelési tervet a lehető legjobban fel lehet használni kiindulási alapként a programozáshoz és a nyomon követéshez, valamint javítható a programozási ciklus hatékonysága és időszerűsége is. A programozás tekintetében a leszerelési program több évet átfogó jellegét tükrözni fogja a több évre szóló munkaprogram és finanszírozási döntés elfogadása. A program az értékelés eredményei alapján felülvizsgálható. A jelenlegi gyakorlat szerint az e rendelet által biztosított finanszírozás felhasználható az ignalinai végső leszerelési tervben programozott projektek befejezésére, annak végéig. Egy másik példa a társfinanszírozásra vonatkozó egyértelműbb szabályok bevezetése, amelyek eloszlatják a finanszírozás forrása körüli bizonytalanságot, szükségtelenné teszik a nemzeti hozzájárulás mértékének éves szinten történő megtárgyalását és elfogadását, valamint növelik a tagállam felelősségvállalását. Ezenfelül bevezetésre kerül az egységes szabálykönyv használata, és minél nagyobb mértékben igyekszünk kiaknázni a programok közötti további szinergiákat és kiegészítő jelleget. Végezetül az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) és a Kohéziós Alap is támogathatná a kapcsolódó társadalmi és gazdasági átmenetet elősegítő intézkedéseket, többek között az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások használata terén, valamint más, a sugárbiztonsági folyamatokhoz nem kapcsolódó tevékenységeket. Ezzel ezek az alapok új tevékenységeket vezethetnének be az érintett régiókban, és a helyben elérhető szakértelmet felhasználva ösztönözhetnék a munkahelyteremtést, a fenntartható növekedést és az innovációt. Ugyanígy érdemes lesz szinergiákat kialakítani a kilencedik keretprogrammal (FP9) és/vagy az Euratom kutatási és képzési programjával is olyan területeken, mint a technológiafejlesztés és tesztelés, valamint a képzés és az oktatás.

•Alapjogok

A programnak nincs az alapjogokra gyakorolt hatása.

4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK