[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2.2.2005

SEC(2005) 145 végleges

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

Az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikke harmadik bekezdésével összhangban Németország aktualizált, 2004-2008-ra szóló stabilitási programjáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

A költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásnak megerősítéséről szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet[1] előírja, hogy a részt vevő tagállamoknak, vagyis a közös valutát bevezető tagállamoknak a stabilitási programokat 1999. március 1-jéig kell benyújtaniuk a Tanácsnak és a Bizottságnak. E rendelet 5. cikke értelmében a Tanács a Bizottságtól és a Szerződés 114. cikke alapján létrehozott bizottságtól (Gazdasági és Pénzügyi Bizottságtól) kapott értékelés alapján megvizsgált minden stabilitási programot. A Tanács a Bizottságtól kapott ajánlás alapján és Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően a vizsgálat után véleményezte a programot. A rendelet értelmében a tagállamoknak aktualizált stabilitási programjukat évente kell benyújtaniuk, melyet a Tanács hasonló eljárások szerint ellenőrizhet.

A Bizottság 2002. november 19-én túlzott hiány esetén követendő eljárást indított Németország ellen, és a Tanács 2003. január 21-én megállapította, hogy Németország túlzott hiánnyal rendelkezik. Ugyanakkor a Tanács azt ajánlotta, hogy Németország legkésőbb 2004-ben szüntesse meg a túlzott hiányt. A Bizottság a 2003. november 25-i tanácsi következtetéseket és a 2004. július 13-i európai bírósági határozatot követően a Tanácsnak címzett, 2004. december 14-i közleményében[2] arra a következtetésre jutott, hogy 2005 megfelelő határidőnek tekinthető a túlzott hiány korrekciójára. A Bizottság következtetése szerint továbbá Németország intézkedése nagyjából megfelel a túlzott hiány 2005-ig történő kiigazításához, és egyelőre nincs szükség további lépésekre a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretein belül. A Bizottság azonban hozzátette, hogy amennyiben a későbbiekben mulasztások merülnek fel a tervezett kiigazítási intézkedések végrehajtása során, úgy a Bizottságnak javasolnia kellene a Tanácsnak a költségvetési felügyelet megerősítését és a szükséges intézkedések meghozatalát a Szerződés rendelkezéseinek, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum keretein belül. A 2005. január 18-i Ecofin elnökségi következtetései megerősítették e véleményt. Németország megerősítette elkötelezettségét minden olyan intézkedés megtételére, ami szükséges ahhoz, hogy hiányát 2005-ben a GDP 3 %-a alá csökkentse, és 2006-ban is 3 % alatt tartsa.

Németország első, 1998-2002 időszakra szóló stabilitási programját 1999. február 4-én nyújtotta be, a Tanács pedig 1999. március 15-én értékelte azt[3]. Ezt követően évente benyújtotta a program aktualizálását. A legutóbbi aktualizált stabilitási programot 2004. december 1-én nyújtotta be. A Bizottság szolgálatai az aktualizálást szakmai szempontból értékelték, figyelembe véve a Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzését, és tekintettel a magatartási kódexre[4], a potenciális kibocsátás és a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek becslésére közösen elfogadott módszertanra, a 2003-2005. időszakra vonatkozó átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokra vonatkozó ajánlásokra és a Bizottság Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett, a költségvetési politikák összehangolásának erősítéséről szóló, 2002. november 27-i közleményében rögzített elvekre[5]. Az értékelés alapjául az alábbiakat szolgáltak:

- A német kabinet 2004. december 1-én fogadta el az aktualizált német stabilitási programot. Az aktualizált stabilitási program a 2004–2008. közötti időszakra vonatkozik. A program nagyjából megfelel „a stabilitási és konvergencia programok tartalmára és formájára vonatkozó magatartási kódexben” előírt adatkövetelményeknek. A hiányosságok az alábbiakból fakadnak: (i) külső feltételezésekre vonatkozó információk, (ii) összeférhetetlen adatok keverése (a program a politikai hatást néha az olvasó számára ismeretlen mérőbázisra, néha pedig a 2004. referenciaévre vonatkoztatja); (iii) kulcsfontosságú adatok esetében kerekített számok megadása. Azonban javulás is megfigyelhető, ilyen például az ESA 95 használata következetes statisztikai keretként a makrogazdasági szcenárióra és a költségvetési tervekre vonatkozó részekben.

- A program alapjául szolgáló makrogazdasági szcenárió szerint a reál GDP növekedés 2005-ben 1,7 % lesz, azaz gyakorlatilag nem változik (2004-ben várhatóan 1,8 % lesz). A lényeges naptári hatások figyelembevételével kiigazított adatok 2005-ben a növekedés ¾ százalékpontos gyorsulását mutatják. A programidőszak utolsó éveiben a növekedés várhatóan általában évi 2 % körül marad. A Bizottság szolgálatainak a közösen megállapított módszertannal végzett programadat-számításai szerint a reál GDP növekedés valamivel a potenciális fölött lesz, ami a 2004–2008. közötti időszakban a becslés szerint átlagosan 1½ %. A kibocsátási rés azonban 2008-ig negatív marad. A Bizottság szolgálatainak 2005. évi előrejelzései a programban megadottaknál valamivel kevésbé kedvezőek, és a Bizottság szolgálatainak őszi előrejelzése óta tovább nőtt annak kockázata, hogy az adatok alacsonyabbak lesznek. Bár fennáll a veszélye, hogy a reál GDP növekedés 2005-ben alacsonyabb lesz az aktualizálásban szereplő előrejelzéseknél, a többi évre vonatkozó előrejelzés valószínűnek tekinthető. Az előrejelzés alapjául szolgáló GDP deflátor azonban kicsit magasnak tűnik, ami a programidőszak vége felé az adóbevételek túlbecslését jelentheti.

- A középtávú költségvetési stratégia célja a korábbi aktualizálásokhoz hasonlóan a strukturális reformok, a költségvetési konszolidáció és a ciklikus stabilizáció közötti egyensúly megteremtése. A program célja 2005-ben az államháztartási hiány 3 % alá történő csökkentése és a következő években a folyamatos csökkenés biztosítása. A 2004-ben a GDP 3,7 %-át kitevő hiány a terv szerint 2005-ben a GDP 2,9 %-ára csökken, majd évi ½ százalékpontos csökkenéssel 2008-ban eléri a GDP 1½ %-át. A korábbi programhoz képest a jelenlegi aktualizálás szinte ugyanazt a kiigazítási pályát követi, ám egy éves késéssel, egy kissé gyengébb növekedési szcenárió alapján. Az elsődleges egyenleg az előrejelzés szerint meglendül, és a 2004-ben a GDP ½ %-át kitevő hiányból 2008-ban a GDP 2 %-ának megfelelő többlet lesz. A Bizottság szolgálatainál a program-előrejelzések és a közösen megállapított módszertan alapján végzett számítások szerint a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg 2005-ben szintén 0,6 százalékponttal javul, 2007-ben és 2008-ban azonban csak évi 0,3 százalékponttal, és 2008-ban a GDP -1,3 %-át éri el. Tehát egyensúlyközeli helyzet nem érhető el a költségvetésben a programidőszak utolsó évére.

- A jelenlegi információk alapján a német hatóságok által 2004 novemberében bejelentett intézkedések elégségesnek tűnnek ahhoz, hogy a hiány 2005-ben a Bizottság szolgálatainak 2004 októberi őszi előrejelzésében tervezett 3,4 %-hoz képest a GDP 2,9 %-ára csökkenjen. Ezt azonban két fő tényező is veszélyeztetheti: először is a növekedés a vártnál alacsonyabban alakulhat. Másrészt a szociális átutalásokra fordított kiadások a vártnál alacsonyabb növekedésen kívül más okokból is magasabbak lehetnek. Ezenkívül a legfontosabb egyszeri hiánycsökkentő intézkedés továbbra is az Eurostat határozatától függ. 2005 után a költségvetési helyzet ingatag marad, bár valószínű, hogy az államháztartási hiány a GDP 3 %-a alatt marad. Úgy tűnik, hogy az aktualizálásban leírt költségvetési helyzet nem elégséges a Stabilitási és Növekedési Paktum középtávú céljának – egyensúlyközeli vagy többletet mutató költségvetési helyzet – eléréséhez. Mivel a konjunktúraciklusok fázisaihoz igazított egyenleg a programidőszak vége felé kevesebb mint 0,5 százalékponttal javul, az aktualizálásban tervezett kiigazítás annak ellenére igen kicsi, hogy a figyelemre méltó strukturális reformok végrehajtása valószínűleg csökkenti a középtávú kiadásokat. Ezenkívül a költségvetési kiigazítás alakulása a program vége felé meglehetősen derűlátónak tűnik, különösen a szociális biztonsági rendszerben várható többletek tekintetében. Továbbá úgy tűnik, hogy 2006-tól az becsült adóbevételek becslése kissé kecsegtetőkedvezően alakulnak. 2006-tól. Megjegyzendő, hogy a 2005. évi hiánynak a GDP 3 %-a alá történő csökkentésére hozott 2004. novemberi egyszeri intézkedések a programidőszak vége felé és azon túlmenően némileg gyengítik a költségvetési helyzetet. E kockázatértékelés alapján úgy tűnik, hogy az aktualizálásban szereplő költségvetési irányvonal nem nyújt elég széles biztonsági sávot ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3%-ában meghatározott hiány-határértéket 2008 előtt.

- Az adósság GDP-hez viszonyított aránya a terv szerint a teljes programidőszak alatt a GDP 60 %-a fölött marad. 2001. és 2004. között a terv szerint 6 százalékponttal emelkedik, 2004-ben eléri a GDP 65½ %-át, majd 2008-ra a GDP 65 %-ára esik vissza. Az adósság tervezett alakulására ugyanolyan kockázatok vonatkoznak, mint a hiány arányára: ha az utóbbi bármennyit csúszik, az adósság arányának csökkenése 2007-től késik.

- Az aktualizálás áttekinti az „Agenda 2010” programcsomag részeként a munkaerő-piacon, valamint az állami nyugdíj- és egészségügyi rendszerekben végrehajtott főbb strukturális reformokat. 2004. és 2008. között a monetáris transzferek főként e reformok miatt a GDP 2 %-ával csökkennek, az állami végső fogyasztás pedig 1½ százalékponttal csökken. 2005-ben új szociális segélyrendszer kerül bevezetésre, amely erősíti a munkanélküliek ösztönzését a munkakeresésre, ám a rosszul fizetett munkák esetén nem szünteti meg teljesen a munkanélküliségnek az adókedvezmény-rendszerben rejlő csapdáját. Az állami nyugdíjrendszer fenntarthatósága a nyugdíjaknak és a hozzájárulás mértékének a demográfiai változásokhoz való összekapcsolásával megerősítésre került. Részben erősödtek a késői nyugdíjazás ösztönzői, és javult a kiegészítő nyugdíjellátások exportálhatósága. Az egészségügyi szektorban zajlott reformok 2004-ben a kiadások jelentős csökkenéséhez vezettek. Ezek azonban csak részben tartalmaznak jövőbeni költségnyomást.

- Úgy tűnik, Németország viszonylag kedvező helyzetben van állami pénzügyei hosszú távú fenntarthatóságát tekintve, melyeknek fontos elemei az idősödő lakossággal kapcsolatos tervezett költségvetési kiadások. A hosszú távú fenntarthatóság azonban döntő mértékben függ a tervezett középtávú költségvetési konszolidáció elérésétől. A már törvénybe iktatott strukturális reformok és különösen a nyugdíjreform valószínűleg csökkenti az idősödés költségvetési hatásait. Azonban a jelenlegi reformok mentesítő hatását jelentős bizonytalanság övezi, és az aktualizálás elismeri, hogy további intézkedésekre van szükség, jelesen az egészségügyi kiadások féken tartására.

- Általában elmondható, hogy a 2004. évi aktualizálásban leírt gazdaságpolitikák részben megfelelnek az állami pénzügyek területén az országra jellemző általános gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. Nevezetesen a konjunktúraciklusok fázisaihoz igazított hiány 2004-ben nem csökkent. A konjunktúraciklusok fázisaihoz igazított egyenlegben a tervezett középtávú kiigazítás 2007-től nem haladja meg a GDP ½ százalékát, és számos tényező veszélyeztetheti. A kiigazítás a programidőszak alatt nem vezet egyensúlyközeli költségvetési helyzethez. Ez annak ellenére igaz, hogy Németország jelentős strukturális reformokat hajtott végre, nevezetesen a munkaerőpiac és a nyugdíjrendszerek területén, amelyek segítségével az ország jobb helyzetben szembesülhet az idősödő lakosság következményeivel. Németország számára továbbra is döntő, hogy kevéssé használt munkaügyi tartalékainak mobilizálásával tényleges és potenciális növekedése magasabb görbét írjon le.

- A fenti értékelés alapján Németországnak a következőket kell tennie: (i) meg kell tennie a szükséges lépéseket a túlzott hiány kiigazításának biztosítására 2005-ben; (ii) 2005 után költségvetési kiigazításokat kell végrehajtania, melyek segítségével a programidőszak végére egyensúlyközeli költségvetési helyzet érhető el; (iii) folytatnia kell a strukturális reformokat az állami pénzügyek hosszú távú fenntarthatóságának további javítása érdekében, különösen az egészségügyi rendszert illetően.

* * *

Ezen értékelés alapján a Bizottság elfogadta a Németország aktualizált stabilitási programjáról szóló, csatolt ajánlást tanácsi véleményre, amelyet továbbít a Tanácsnak.

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

Az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikke harmadik bekezdésével összhangban Németország aktualizált, 2004-2008-ra szóló stabilitási programjáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[6] és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően;

ELFOGADTA EZT A VÉLEMÉNYT:

1. [2005. február 17-én] a Tanács megvizsgálta Németország aktualizált stabilitási programját, mely a 2004–2008 közötti időszakra vonatkozik. Az aktualizálás nagyjából megfelel a „a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozó magatartási kódexben” előírt adatkövetelményeknek. A program legtöbbször kerekített számokat használ, összeférhetetlen adatokat vegyít egymással, és nem ad elegendő információt a külső feltételezésekhez. Ennek megfelelően felkérik Németországot, hogy feleljen meg az adatkövetelményeknek.

2. A program alapjául szolgáló makrogazdasági szcenárió szerint a reál GDP növekedés 2005-ben 1,7 % lesz, azaz gyakorlatilag nem változik (2004-ben 1,8 % várható). A lényeges naptári hatások figyelembevételével igazított adatok azonban a növekedés ¾ százalékpontos gyorsulását mutatják 2005-ben. A programidőszak utolsó három évében a növekedés várhatóan általában évi 2 % marad. A jelenlegi kilátások alapján ez a szcenárió valószínűnek tekinthető, bár a 2005. évi növekedési előrejelzés meglehetősen kedvezőnek tűnik. A program inflációs előrejelzései magasnak tűnnek.

3. A Tanács 2003. január 21-én megállapította, hogy Németországban túlzott hiány lépett fel, és ajánlotta, hogy ezt legkésőbb 2004-ig igazítsák ki. Azonban a Bizottság 2004. december 14-én elfogadott, „a Bíróság ítéletét követően a túlzott hiány esetén követendő eljárás szerinti kötelezettségeikkel kapcsolatban Németország és Franciaország helyzetéről szóló”, a Tanácsnak és a Európai Parlamentnek címzett közleményében[7] részletezett okok miatt a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy 2005 tekintendő megfelelő határidőnek a túlzott hiány kiigazítására, mert a 2003. novemberi tanácsi következtetések a Bíróság általi megsemmisítésükig joghatást eredményeztek. E közleménnyel összhangban a program költségvetési stratégiájának elsődleges célja, hogy a hiány 2005-re a GDP 3 %-a alá csökkenjen. A program további célja az államháztartási hiány további csökkentése a következő években. A hiány a terv szerint 2005-től a GDP évi ½ százalékpontjával tartósan csökken, és 2008-ban kerekítve eléri a GDP 1½ %-át. A Bizottság által a program-előrejelzések és a közösen megállapított módszertan alapján végzett számítások szerint a ciklikus hatásoktól megtisztított hiány 2005-től valamivel kevesebb mint ½ százalékponttal csökken, és 2008-ban eléri a GDP mintegy 1 %-át. A középtávú költségvetési stratégia célja a korábbi aktualizálásokhoz hasonlóan a strukturális reformok, a költségvetési konszolidáció és a ciklikus stabilizáció közötti egyensúly megteremtése.

4. A jelenlegi információk alapján a német hatóságok által 2004 novemberében bejelentett intézkedések elégségesnek tűnnek ahhoz, hogy a hiány 2005-ben a Bizottság szolgálatainak 2004 októberi őszi előrejelzésében tervezett 3,4 %-hoz képest a GDP 2,9 %-ára csökkenjen. A költségvetési helyzet továbbra is ingatag. A túlzott hiány kiigazításához a tervezett intézkedések teljes körű végrehajtására van szükség, olyan kedvezőtlen fejlemények esetén pedig, amelyek veszélyeztethetik azt a célt, hogy a hiány 2005-ben a GDP 3 %-a alá csökkenjen, további intézkedéseket kell végrehajtani. 2005. után a költségvetési eredmény a programban tervezetthez képest romolhat, bár az államháztartási hiány valószínűleg a GDP 3 %-a alatt marad. A ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg a programidőszak vége felé kevesebb mint 0,5 százalékponttal javul, és az aktualizálásban tervezett kiigazítás annak ellenére igen kicsi, hogy a figyelemre méltó strukturális reformok végrehajtása valószínűleg csökkenti a középtávú kiadásokat. A költségvetési kiigazítás alakulása továbbá az időszak vége felé meglehetősen optimistának tűnik. Továbbá a 2005. évi hiánynak a GDP 3 %-a alá történő csökkentésére 2004. novemberében bejelentett egyszeri intézkedések a programidőszak vége felé és azon túlmenően némileg gyengítik a költségvetési helyzetet.

5. E kockázatértékelés alapján úgy tűnik, hogy az aktualizálásban szereplő költségvetési irányvonal nem nyújt elég széles biztonsági sávot ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3%-ában meghatározott hiány-határértéket 2008 előtt, és ahhoz sem elégséges, hogy biztosítsa a Stabilitási és Növekedési Paktum középtávú célkitűzését, vagyis az egyensúlyközeli költségvetési helyzet programidőszakon belüli elérését.

6. Az adóssághányad a becslés szerint 2004-ben elérte a GDP 65½ %-át, tehát a Szerződésben előírt 60%-os GDP referenciaérték fölött van. A program előrejelzése szerint az adóssághányad 2005-ben és 2006-ban 66 %-ra nő, majd 2007-től csökkenni kezd, és 2008-ban eléri a GDP 65 %-át. Az adóssághányad alakulása azonban valószínűleg a tervezettnél kevésbé lesz kedvező a költségvetési célokra vonatkozó fent említett kockázatok miatt.

7. Úgy tűnik, Németország viszonylag kedvező helyzetben van állami pénzügyei hosszú távú fenntarthatóságát tekintve, annak ellenére, hogy fontos költségvetési kiadások lépnek fel az idősödő lakossággal kapcsolatosan. A hosszú távú fenntarthatóság azonban döntő mértékben függ a tervezett középtávú költségvetési konszolidáció elérésétől. Az „Agenda 2010” már törvénybe iktatott strukturális reformjai, különösen a nyugdíjreform valószínűleg csökkenteni fogja az öregedés költségvetési hatását, bár a jelenlegi reformok költségcsökkentő hatását jelentős bizonytalanság övezi, különösen az egészségügyben.

8. A 2004. évi aktualizálásban leírt gazdaságpolitikák részben megfelelnek az állami pénzügyek területén az országra jellemző általános gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. Nevezetesen a ciklikus hatásoktól megtisztított hiány 2004-ben nem csökkent. Ezenkívül a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegben a tervezett középtávú kiigazítás 2007-től nem haladja meg a GDP ½ százalékpontját, és számos tényező veszélyezteti. A programidőszak alatt nem vezet egyensúlyközeli költségvetési helyzethez. Ez annak ellenére igaz, hogy Németország jelentős strukturális reformokat hajtott végre, nevezetesen a munkaerőpiac és a nyugdíjrendszerek területén, amelyek révén az ország jobb helyzetben nézhet szembe az idősödő lakosság következményeivel. Németország számára továbbra is döntő, hogy kevéssé kihasznált foglalkoztatási tartalékainak mobilizálásával tényleges és potenciális növekedése magasabb görbét írjon le.

* * *

A fenti értékelés alapján a Tanács véleménye szerint Németországnak a következő lépések megtétele javasolt:

(i) meg kell tennie a szükséges lépéseket a túlzott hiány korrekciójának biztosítására 2005-ben;

(ii) 2005 után költségvetési kiigazításokat kell végrehajtania, melyek segítségével a programidőszak végére egyensúlyközeli költségvetési helyzetet érhet el; és

(iii) folytatnia kell a strukturális reformokat az állami pénzügyek hosszú távú fenntarthatóságának további javítása érdekében, különösen az egészségügyi rendszert illetően.

A fontosabb makrogazdasági és költségvetési előrejelzések .

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reál GDP (változás %-ban) | SP 2004. dec. | 1,8 | 1,7 | 1 ¾ | 2 | 2 |

COM 2004.okt. | 1,9 | 1,5 | 1,7 | -- | -- |

SP 2004. jan | 1,7 | 2 ¼ | 2 ¼ | 2 ¼ | -- |

HICP infláció (%) | SP 2004. dec. | -- | -- | -- | -- | -- |

COM 2004.okt. | 1,7 | 1,3 | 1,1 | -- | -- |

SP 2004.jan | -- | -- | -- | -- | -- |

Államháztartási egyenleg (a GDP % -ában) | SP 2004. dec. | -3 ¾ | -2,9 | -2 ½ | -2 | -1 ½ |

COM 2004.okt. | -3,9 | -2,9 | -2,6 | -- | -- |

SP 2004. jan. | -3 ¼ | -2 ½ | -2 | -1 ½ | -- |

Elsődleges egyenleg (a GDP % -ában) | SP 2004. dec. | - ½ | 0 | ½ | 1 ½ | 2 |

COM 2004.okt. | -0,8 | 0,2 | 0,5 | -- | -- |

SP 2004. jan. | - ¼ | ½ | 1 | 1 ½ | -- |

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (a GDP % -ában) | SP 2004. dec.1 | -3,0 | -2,4 | -1,9 | -1,6 | -1,3 |

COM 2004.okt. | -3,4 | -2,4 | -2,1 | -- | -- |

SP 2004. jan.1 | -2,5 | -2,1 | -1,6 | -1,4 | -- |

Bruttó államadósság (a GDP % -ában) | SP 2004. dec. | 65 ½ | 66 | 66 | 65 ½ | 65 |

COM 2004.okt. | 65,9 | 66,7 | 67,1 | -- | -- |

SP 2004. jan. | 65 | 65 ½ | 65 ½ | 65 | -- |

Megjegyzés: A Bizottság számításai a programban szereplő információk alapján. Források: Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2004. őszi gazdasági előrejelzései (COM) a novemberben előterjesztett kiegészítő költségvetési csomag alapján kiigazítva, vö.: „a Bíróság ítéletét követően a túlzott hiány esetén követendő eljárás szerinti kötelezettségeikkel kapcsolatban Németország és Franciaország helyzetéről” szóló, a Tanácsnak és a Európai Parlamentnek címzett bizottsági közlemény, 2004. december 14., COM (2004) 813; a Bizottság szolgálatainak számításai. |

[1] HL L 209., 1997.8.2. Az e szövegben említett összes dokumentum megtalálható a következő weboldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] COM(2004) 813, 2004.12.14.

[3] HL C 124., 1999.5.5.

[4] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak az ECOFIN Tanács által 2001.7.10-én elfogadott, a stabilitási és konvergencia programok tartalmáról és formájáról szóló felülvizsgált véleménye.

[5] COM(2002) 668, 2002.11.27.

[6] HL L 209, 1997.8.2. A szövegben említett minden dokumentum megtalálható az alábbi weboldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[7] COM(2004) 813, 2004.12.14.