Az említett hozzájáruláson felül a tagállamok társfinanszírozási megállapodást is köthetnek az EFA-val, valamint önkéntes alapon egyéb pénzügyi hozzájárulást is fizethetnek az alapnak.

Az EFA forrásait az uniós tagállamok ad hoc hozzájárulásai jelentik. A tagállami képviselők megközelítőleg ötévente kormányközi konferencián találkoznak, ahol döntenek az alap teljes összegéről, és megvizsgálják a végrehajtást. A Bizottság ezt követően az uniós fejlesztési együttműködési politikának megfelelően kezeli az alapot. Mivel a tagállamok az uniós szakpolitikával párhuzamosan saját fejlesztési és segélypolitikát is folytatnak, e politikákat egyeztetniük kell az EU-val annak érdekében, hogy azok kiegészítsék egymást.

Az EU költségvetése éves jellegű, és az évenkéntiség elve alapján a kiadásokat és a bevételeket egy évre tervezik és hagyják jóvá. Az EFA az EU költségvetésétől eltérően egy többéves jelleggel működő alap. Minden EFA egy rendszerint ötéves időszakra szóló átfogó alapot hoz létre a fejlesztési együttműködés megvalósításának céljával. Mivel a forrásokat többéves alapon bocsátják rendelkezésre, azok az EFA teljes időszakában felhasználhatók. A költségvetési évenkéntiség elvétől való eltérés a költségvetési beszámolóban is látszik, mivel az EFA-k végrehajtását azok teljes összegéhez mérik.

Az Európai Tanács 2013. december 2-án elfogadta a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretet. Ezzel összefüggésben úgy döntöttek, hogy az AKCS-államokkal való földrajzi együttműködést nem integrálják az EU költségvetésébe, hanem továbbra is a kormányközi EFA keretében finanszírozzák.

Az AKCS-államoknak és a TOT-nak nyújtott földrajzi alapú segítséget a 2014–2020-as időszakban továbbra is főleg az EFA keretében finanszírozzák. Az egyes EFA-k időtartama általában mintegy öt év, és mindegyikükre külön pénzügyi szabályzat vonatkozik, amely minden egyes EFA esetében előírja pénzügyi kimutatások összeállítását. Ennek megfelelően minden EFA esetében külön pénzügyi kimutatás készül a források Bizottság által kezelt részéről. E pénzügyi kimutatásokat aggregált formában is elkészítik, hogy átfogó képet nyújtsanak a Bizottság hatáskörébe tartozó források pénzügyi helyzetéről.

Az EFA éves beszámolóját a Bizottságnak legkésőbb a következő év július 31-ig kell elfogadnia, majd mentesítés céljából be kell mutatnia az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

Az EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 18. cikke (3) bekezdésének megfelelően az EFA pénzügyi kimutatásai a nemzetközi költségvetési számviteli standardokon (IPSAS) alapuló eredményszemléletű számviteli szabályok alapján készülnek. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályokat valamennyi uniós intézmény és szerv alkalmazza annak érdekében, hogy a számvitelre, az értékelésre és a beszámoló bemutatására vonatkozó egységes szabálykészlet kidolgozása révén megvalósuljon a pénzügyi kimutatások elkészítésével kapcsolatos folyamat harmonizációja. Ezen uniós számviteli szabályokat – tevékenységei egyedi jellegének szem előtt tartásával – az EFA-ra is alkalmazzák.

Aktív EFA-k lehívott tőkéje (C) = (A)–(B)

Aktív EFA-k lehívott tőkéje (C) = (A)–(B)

Aktív EFA-k lehívott tőkéje (C) = (A)–(B)

Aktív EFA-k lehívott tőkéje (C) = (A)–(B)

Aktív EFA-k lehívott tőkéje (C) = (A)–(B)

A pénzügyi kimutatásokat évente mutatják be. A számviteli év január 1-jétől december 31-ig tart.

A későbbi mérlegfordulónapokon az előfinanszírozás értéke megfelel a mérlegben kezdetben megjelenített összeg(ek)nek, csökkentve az időszak során felmerült elszámolható költségekkel (adott esetben ideértve a becsült összegeket is).

Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénzelőleget (pénztárkészletet) biztosítson a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az egyedi szerződésben, határozatban, megállapodásban vagy alap-jogiaktusban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. Az előleget vagy pénztárkészletet a megállapodásban rögzített időszak során fel kell használni arra a célra, amire nyújtották, vagy vissza kell fizetni. Amennyiben a kedvezményezettnél nem merülnek fel elszámolható kiadások, vissza kell fizetnie az előfinanszírozást. Az előfinanszírozás összegét (teljes egészében vagy részben) csökkenthetik az elfogadott (kiadásként lekönyvelt) elszámolható költségek.

Az értékesíthető pénzügyi eszközök olyan nem származtatott eszközök, amelyeket ebbe a kategóriába tartozóként jelöltek meg, vagy amelyeket a többi kategória egyikébe sem soroltak be. Befektetett eszközként vagy forgóeszközként sorolják be őket, attól függően, hogy a gazdálkodó egység mennyi ideig kívánja tartani őket, amely általában a futamidő. E pénzügyi évben a gazdálkodó egység nem rendelkezett ebbe a kategóriába tartozó befektetéssel.

A lejáratig tartandó befektetések rögzített vagy meghatározható fizetési összegű és rögzített lejáratú nem származtatott pénzügyi eszközök, amelyeket a gazdálkodó egység határozottan a lejáratig kíván és képes is megtartani. E pénzügyi évben a gazdálkodó egység nem rendelkezett ebbe a kategóriába tartozó befektetéssel.

A hitelek és követelések aktív piacon nem jegyzett nem származtatott pénzügyi eszközök, amelyeknél a fizetési összegek rögzítettek vagy meghatározhatók. Akkor merülnek fel, amikor a gazdálkodó egység az adósnak közvetlenül pénzeszközt, árut vagy szolgáltatást biztosít anélkül, hogy szándékában állna a követeléssel kereskedni. A mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belüli lejárattal rendelkezők kivételével ezek az eszközök a befektetett eszközök között szerepelnek. A hitelek és követelések közé tartoznak a három hónapnál hosszabb eredeti futamidejű lekötött betétek is.

Ebbe a kategóriába kerül a pénzügyi eszköz, ha alapvetően rövid távú értékesítési céllal szerezték be, vagy ha a gazdálkodó egység akként jelöli meg. A származtatott termékeket szintén ebbe a kategóriába sorolják be. Az e kategóriába tartozó eszközök forgóeszköznek minősülnek, ha a mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belül várhatóan értékesítik őket. E pénzügyi évben a gazdálkodó egység nem rendelkezett ebbe a kategóriába tartozó befektetéssel.

A transzfer a nem visszterhes ügyletekből származó jövőbeni gazdasági haszon vagy szolgáltatáspotenciál beáramlása, amely nem adó. A gazdálkodó egység a transzferek tekintetében akkor jelenít meg eszközt, ha egy múltbeli esemény (a transzfer) következtében olyan erőforrások felett szerez ellenőrzést, amelyek révén várhatóan jövőbeni gazdasági haszonra vagy szolgáltatáspotenciálra tesz szert, és ha a valós érték megbízhatóan mérhető. Ha az erőforrások nem visszterhes ügyletből való beáramlását eszközként (például pénzeszközként) jelenítik meg, akkor azt bevételként is megjelenítik, kivéve ha a gazdálkodó egység az adott transzfer tekintetében olyan meglévő kötelemmel (feltétellel) rendelkezik, amelyet teljesítenie kell ahhoz, hogy a bevételt megjeleníthesse. A feltétel teljesítéséig a bevételt elhatárolják, és kötelezettségként (kapott előfinanszírozásként) jelenítik meg.

A visszterhes ügyletekből származó követelések megfelelnek a pénzügyi eszközök meghatározásának, ezért a hitelek és követelések közé tartoznak és ennek megfelelően kerülnek bemutatásra (lásd: 1.3.1 above).

A függő kötelezettség olyan lehetséges kötelem, amely múltbeli eseményekből származik, és amelynek létezését csak egy vagy több, nem teljesen a gazdálkodó egység ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni; vagy olyan meglévő kötelem, amely múltbeli eseményekből származik, de nem jelenítik meg, mert: nem valószínű, hogy gazdasági hasznot vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő erőforrások kiáramlására lesz szükség a kötelem teljesítéséhez, vagy mert olyan ritka körülmények álltak elő, amelyek mellett a kötelem összegét nem lehet megfelelő megbízhatósággal értékelni.

A függő követelés olyan lehetséges követelés, amely múltbeli eseményekből származik, és amelynek létezését csak egy vagy több, nem teljesen a gazdálkodó egység ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. Függő követelés megjelenítésére akkor kerül sor, amikor gazdasági haszon vagy szolgáltatáspotenciál beáramlása valószínűsíthető.

Amennyiben kifizetési kérelem, illetve költségtérítési igény érkezik be, és az megfelel az elszámolási kritériumoknak, úgy azt kiadásként számolják el az elszámolható összegre nézve. Év végén megbecsülik és elhatárolt kiadásként számolják el azokat a felmerült elszámolható kiadásokat, amelyek a kedvezményezettek részére esedékesek, de amelyeket még nem jelentettek.

A szállítói kötelezettségek közé az EFA-hoz beérkezett, támogatási tevékenységeivel kapcsolatos költségkimutatások tartoznak. Ezeket az igény beérkezése pillanatában lekönyvelik az igényelt összeggel. Ugyanezt az eljárást alkalmazzák a közbeszerzési eljárás keretében kapott számlák és jóváírási értesítések esetében. Az érintett költségtérítési igényeket teljes egészében figyelembe vették az év végi elhatárolási eljárás során. Az elhatárolás bejegyzését követően a becsült elszámolható összegeket a gazdasági eredménykimutatás mutatja be. Az el nem számolható összegeket az egyéb szállítói kötelezettségek tartalmazzák.

2018-ban összesen 28 millió EUR összegű új társfinanszírozási hozzájárulás érkezett be.

E megnevezés alá a társfinanszírozott projektekkel kapcsolatban 2018 során felmerült kiadások tartoznak. Meg kell jegyezni, hogy a felmerült kiadások az elhatárolással kapcsolatos becsült összegeket (és ezzel összefüggésben a tavalyi becsült összegekkel kapcsolatos visszaírásokat) is tartalmaznak. A 2017. évi becsült költségek visszaírása (52 millió EUR) meghaladta a 2018-ban felmerült kiadásokat (36 millió EUR), így a társfinanszírozási kiadások 2018-ban negatívak.

A visszatartási garancia csak építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződésekre vonatkozik. Általában a kedvezményezetteknek járó időközi kifizetés 10 %-át tartják vissza annak biztosítása érdekében, hogy a szerződő felek teljesítsék kötelezettségeiket. A visszatartott összegeket kötelezettségként tüntetik fel. Az ajánlatkérő jóváhagyásával a szerződő fél az időközi kifizetésből visszatartott összeg helyett visszatartási garanciát is adhat biztosítékul. Az így kapott biztosítékot függő követelésként tüntetik fel.

A Követelések leírása megnevezés a behajthatatlan követelésekkel kapcsolatos kiadások becslését tartalmazza. Mivel a becslés az előző évi becslés visszaírását is magában foglalja, a kiadások 2018-ban összességükben negatívak voltak (a 2017. évi 34 millió EUR után 2018-ban 27 millió EUR – lásd a 2.3.1. megjegyzést).

34.Az Egyesült Királyság kilépése az Európai Unióból

Előzmények

2016. június 23-án az Egyesült Királyságban az európai uniós tagságról szóló népszavazáson részt vevő állampolgárok többsége az Unióból való kilépésre szavazott. Az Egyesült Királyság 2017. március 29-én hivatalosan bejelentette az Európai Tanácsnak azon szándékát, hogy kilép az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből (Euratom). Ezzel aktiválta az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkét, amely meghatározza, milyen eljárás révén léphet ki egy tagállam az Unióból.

A tárgyalás menete

A Bizottság 2018. március 19-én közzétette a kilépésről rendelkező megállapodás tervezetét, amely összefoglalta a tárgyalások eredményeit. Az EU és az Egyesült Királyság a kilépésről rendelkező megállapodás pénzügyi elszámolásról szóló részében jogi rendelkezésekbe ültette át a tárgyalások első szakaszában elért eredményeket.

2018. november 14-én megjelent a kilépésről rendelkező megállapodás tervezetének teljes szövege tekintetében a tárgyalók szintjén létrejött megállapodásról, valamint az Egyesült Királyság és az Európai Unió közötti jövőbeli kapcsolatok keretéről szóló politikai nyilatkozat tervezetéről szóló közös jelentés. Ugyanezen a napon közzétették a kilépési megállapodás szóban forgó aktualizált és elfogadott tervezetét is, amely szerint az Egyesült Királyság vállalta, hogy ugyanúgy teljesíteni fogja a jelenlegi többéves pénzügyi keret és a korábbi pénzügyi tervek szerinti összes kötelezettségét – ideértve az Unió kötelezettségeiben és függő kötelezettségeiben való részesedését is –, mintha továbbra is tagállam lenne. Az Egyesült Királyság kormánya 2018. november 14-én, az Európai Tanács pedig 2018. november 25-én jóváhagyta a kilépési megállapodás tervezetét. A Tanács (50. cikk) 2019. január 11-én jóváhagyta a kilépésről rendelkező megállapodás megkötéséről szóló határozatot, és megküldte azt az Európai Parlamentnek, kérve annak egyetértését. Az Egyesült Királyság kérésére az Európai Tanács – az EUMSZ 50. cikke szerinti eljárásnak megfelelően – 2019. március 21-én megállapodott arról, hogy amennyiben az alsóház legkésőbb 2019. március 29-ig jóváhagyja a kilépésről rendelkező megállapodást, úgy 2019. május 22-ig, ellenkező esetben pedig 2019. április 12-ig meghosszabbítja az Egyesült Királyság kilépésének határidejét (az Európai Tanács 2019. március 22-i (EU) 2019/476 határozata, HL L 80., 2019.3.22., 1. o.). Az alsóház 2019. március 29-ig nem fogadta el a kilépésről rendelkező megállapodást, de az Európai Tanács 2019. április 10-én – az Egyesült Királyság újabb kérésére – 2019. október 31-ig meghosszabbította az Egyesült Királyság kilépésének határidejét (az Európai Tanács 2019- április 11-i (EU) 2019/584 határozata, HL L 101., 2019.4.11., 1. o.). A kilépésnek a megerősítési eljárások befejezését követő hónap első napján vagy – ha ez a korábbi – 2019. november 1-jén kell hatályba lépnie. Az Egyesült Királyság a kilépés új időpontjáig tagállam marad, az EUSZ 50. cikk szerinti teljes körű jogokkal és kötelezettségekkel, és a kilépésről szóló értesítést addig bármikor visszavonhatja.

EFA-vonatkozások

A kilépésről rendelkező megállapodás tervezete rögzíti, hogy az Egyesült Királyság a 11. EFA és a többi még lezáratlan EFA lezárásáig az EFA részes fele marad, és ezzel összefüggésben ugyanazon kötelezettségeket vállalja, mint a tagállamok az EFA-t létrehozó belső megállapodás keretében, illetve a korábbi EFA-kból eredő kötelezettségeket azok lezárásáig. Megfigyelőként, szavazati jog nélkül, részt vehet az EFA-bizottságban.

A kilépésről rendelkező megállapodás tervezete azt is rögzíti, hogy amennyiben a 10. EFA projektjeiből vagy korábbi EFA-kból származó bizonyos összegeket a megállapodás hatálybalépésének napjáig nem kötöttek le, vagy visszavontak, úgy az említett összegek Egyesült Királyságra eső részét nem lehet újra felhasználni. 2020. december 31. után ugyanez vonatkozik a 11. EFA keretében le nem kötött vagy visszavont forrásainak az Egyesült Királyságra eső részére is.

E beszámoló aláírásának időpontjában a kilépés tényleges időpontja és lebonyolításának módja (megállapodással vagy anélkül) még nem ismert, mivel az Egyesült Királyság még nem erősítette meg a megállapodást. Ezt figyelembe véve jelenleg nincsen olyan kapcsolódó pénzügyi hatás, amelyről be kellett volna számolni az EFA 2018. december 31-re vonatkozó pénzügyi kimutatásában.

35.PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS

Az EFA pénzügyi kockázatkezelésével kapcsolatos információk a Bizottság által az EFA nevében az EFA-források felhasználása érdekében végrehajtott pénztári műveletekre vonatkoznak.

35.1.KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK ÉS FEDEZETI MŰVELETEK

A pénztári műveletekre vonatkozó szabályokat és elveket a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzat és a belső megállapodás határozza meg.

Ezeknek megfelelően a következő főbb alapelvek alkalmazandók:

(a)Az EFA-hozzájárulásokat a tagállamok az adott tagállam jegybankjánál – vagy az általa kijelölt pénzügyi vállalkozásnál – vezetett, elkülönített számlára fizetik be. A hozzájárulás összege az EFA általi kifizetésig az elkülönített számlán marad.

(b)Az EFA-hozzájárulásokat a tagállamok euróban fizetik, az EFA azonban euróban és más – akár kevéssé ismert – pénznemekben is folyósít kifizetéseket.

(c)A Bizottság által az EFA nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése.

A Bizottság az elkülönített számlákon felül más bankszámlákat is nyit pénzügyi intézményeknél (központi bankoknál és kereskedelmi bankoknál) az EFA nevében azzal a céllal, hogy a tagállami hozzájárulásokon kívüli forrásból fedezett kifizetéseket teljesítse, és nyilvántartsa az ilyen forrásból származó bevételeket.