Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI RENDELETE a Kínai Népköztársaságból származó alumíniumradiátorok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről /* COM/2012/0580 final - 2012/0281 (NLE) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A javaslat okai és céljai A javaslat tárgya az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazása a Kínai Népköztársaságból származó alumíniumradiátorok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás során. Háttér-információk Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben készült, és az alaprendeletben megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően elvégzett vizsgálat eredményeként jött létre. Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A Bizottság a 402/2012/EU rendelettel (HL L 124., 2012.5.11., 17. o.) ideiglenes intézkedéseket vezetett be. Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan. 2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLATOK Konzultáció az érdekeltekkel Az eljárásban érintett érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban a vizsgálat során megvédjék érdekeiket. Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása Külső szakértők bevonására nem volt szükség. Hatásvizsgálat Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, tartalmazza viszont a vizsgálandó feltételek teljes körű listáját. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI A javasolt intézkedés összefoglalása A tanácsi rendeletre vonatkozó csatolt javaslat a dömpingre, az okozott kárra, az okozati összefüggésre és az uniós érdekre vonatkozó végleges megállapításokon alapul. A Bizottság ezért azt javasolja, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, amelyet legkésőbb 2012. november 10-ig ki kell hirdetni. Jogalap A Tanács 2009. november 30-i, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 1225/2009/EK rendelete. A szubszidiaritás elve A javaslat az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet határozza meg, amely nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. Nem szükséges tehát annak feltüntetése, hogy az Unióra, nemzeti kormányokra, regionális és helyi hatóságokra, gazdasági szereplőkre és polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, illetve mennyiben arányos a javaslat célkitűzésével. A jogi aktus típusának megválasztása Javasolt aktus: rendelet. Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt: Más jogi aktus azért nem lenne megfelelő, mert az alaprendelet nem rendelkezik más választási lehetőségről. 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A javaslatnak nincsenek az Unió költségvetését érintő vonzatai. 2012/0281 (NLE) Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI RENDELETE a Kínai Népköztársaságból származó alumíniumradiátorok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére, tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által benyújtott javaslatra, mivel: 1. AZ ELJÁRÁS 1.1. Ideiglenes intézkedések (1) A Bizottság a 402/2012/EU rendeletben[2] (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó alumíniumradiátorok behozatalára vonatkozóan. (2) Az eljárás 2011. augusztus 12-én indult[3] azt követően, hogy az International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium (AIRAL Scrl, a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be olyan uniós gyártók nevében, melyek termelése az alumíniumradiátorok teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át képviseli. (3) Az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2010. július 1. és a 2011. június 30. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2008. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot foglalta magában (a továbbiakban: figyelembe vett időszak). 1.2. Az eljárás további menete (4) Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes vám bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. (5) A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket a végleges megállapítások kialakításához szükségesnek tartott. Az érdekelt felek szóbeli és írásbeli észrevételeit mérlegelték és az ideiglenes megállapításokat indokolt esetben ezeknek megfelelően módosították. (6) Az ideiglenes rendelet (12) preambulumbekezdésében említettek szerint a kapcsolatban álló exportáló gyártók egyik csoportja kérelmet nyújtott be az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálat iránt. Ezeknek a kérelmeknek a vizsgálata az ideiglenes szakaszban túlságosan nehézkes lett volna, ezért azt a végleges szakaszra halasztották. A Bizottság úgy döntött, hogy a kérelmező Sira csoport számára biztosítja az egyedi vizsgálatot. A Kínában folytatott tevékenységét tekintve a Sira csoportot a következő két vállalat alkotja: a Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. és a Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. (7) Az érdekelt felek tájékoztatást kaptak azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó alumíniumradiátorok behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal a feleknek meghatározott időszakot biztosítottak arra, hogy e végleges nyilvánosságra hozatal kapcsán ismertessék észrevételeiket. (8) Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette. 2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK (9) Az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdésében említettek szerint az érintett terméket alumíniumradiátorok, valamint olyan alkatrészek és szelvények alkotják, amelyekből az ilyen radiátorok készülnek, függetlenül attól, hogy ezek nagyobb egységekbe vannak-e összeszerelve, kivéve az elektromos radiátorokat, azok alkatrészeit és szelvényeit (a továbbiakban: érintett termék). Az érintett terméket jelenleg a 76151010, 76151090, 76169910 és 76169990 KN-kódok alá sorolják be. (10) Az ideiglenes intézkedések kihirdetését követően az egyik fél azt állította, hogy az acélradiátorok felcserélhetők az érintett termékkel és a hasonló termékkel, ezért kérte a Bizottságot, hogy elemezze az acélradiátorokra vonatkozó piaci tendenciákat és hasonlítsa össze azokat az alumíniumradiátorok piacával. (11) A rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy az alumíniumradiátorok – különösen a nyersanyag (egyik esetben acél, a másik esetben pedig alumínium), a súly, a hőtehetetlenség és a hővezetés tekintetében – az acélradiátoroktól eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkeznek. Ezenkívül az összegyűjtött információk nem utalnak arra, hogy a két termék közvetlenül versenyezne, illetve felcserélhető lenne egymással. Végezetül meg kell említeni, hogy az említett fél az állítását semmiféle bizonyítékkal nem támasztotta alá. A fentiek alapján az állítást elutasították. (12) Az érintett termékkel és a hasonló termékkel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (15) és (23) preambulumbekezdései ezúton megerősítést nyernek. 3. DÖMPING 3.1. Piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás 3.1.1. Előzetes megjegyzés (13) A fenti (6) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság úgy döntött, hogy egyedi vizsgálatot biztosít a Sira csoport számára. A Kínában folytatott tevékenységét tekintve a Sira csoportot a következő két vállalat alkotja: a Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. és a Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. A Sira csoport piacgazdasági elbánást és egyéni elbánást is kért. 3.1.2. Piacgazdasági elbánás (14) Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (30)–(31) preambulumbekezdéseiben említettek szerint a mintába felvett felek egyike sem kért piacgazdasági elbánást. (15) A fenti (13) preambulumbekezdésben említettek szerint az ideiglenes intézkedések bevezetését követően egyedi vizsgálatban részesített Sira csoport piacgazdasági elbánást kért és az érintett termék gyártásában és forgalomba hozatalában érintett két vállalat vonatkozásában benyújtotta a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapokat. (16) Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalokra vonatkozó rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdése szerint kell megállapítani azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyert, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezek a kritériumok a tájékozódás megkönnyítése érdekében a következőképpen foglalhatók össze: – a vállalat döntéseit piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik, – a vállalat egyetlen átlátható, független könyvvizsgáló által ellenőrzött könyvelést vezet, – nem állnak fenn a nem piacgazdasági rendszerből áthozott torzulások, – a csődeljárásról és a tulajdonjogról szóló törvények garantálják a stabilitást és a jogbiztonságot, és – a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik. (17) A Sira csoporthoz tartozó két vállalat által a piacgazdasági elbánás kérelmezésére szolgáló igénylőlapokon megadott információkat megfelelően vizsgálták és további információkat is kértek, amelyeket a vállalatok rendelkezésre bocsátottak. A megállapításokat figyelembe véve nem tartották szükségesnek, hogy a két vállalat telephelyén ellenőrző látogatást tegyenek. (18) A piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat során kiderült, hogy a Sira csoport nem tett eleget az 1. kritérium követelményeinek, mivel a fő nyersanyagot, az alumíniumot érintő döntések meghozatala állami beavatkozás mellett történt. Az érintett termék gyártási költségeinek mintegy 70 %-át az alumínium teszi ki. A vizsgálat során kiderült, hogy az érintett termék előállításához szükséges alumíniumot a Sira csoport mindkét gyártója a kínai belföldi piacon szerzi be. Az árak az állami ellenőrzés alatt álló shanghai színesfém-tőzsde (a továbbiakban a tőzsde vagy SHFE) alumíniumárain alapulnak. Ezen az állami Értékpapír-szabályozói Bizottság ellenőrzése alatt álló zártkörű tőzsdén csak a Kínában bejegyzett vállalatok és kínai állampolgárok kereskedhetnek. A tőzsde működését szabályozó számos előírás a tőzsde alacsony változékonyságához és nyomott áraihoz járul hozzá: a napi áringadozás az előző kereskedési nap elszámolóáraihoz képest legfeljebb 4 %-os lehet, kevés üzletet kötnek (az egyes hónapok 15. napjáig), határidős ügyleteket legfeljebb 12 hónapos futamidővel lehet kötni, továbbá az ügyleti költségeket a tőzsde és a brókerek egyaránt felszámítják. (19) Ezenkívül a tőzsdei ügyletek jellemzője, hogy az árukat Kína területén kizárólag jóváhagyott raktárakba lehet szállítani, eltérően a nemzetközi tőzsdéktől, ahonnan az árukat a világ bármely részére szállíthatják. A tőzsde kizárólag fizikai termékek kereskedésére szolgál (származékos termékeket nem lehet értékesíteni), ami teljes mértékben elszigeteli a kínai alumíniumpiacot. Ennek következtében az arbitrázs a világszerte referenciának számító Londoni Fémtőzsdével (LME) vagy más piacokkal gyakorlatilag nem lehetséges, így a tőzsde a világ többi piacától teljesen elszigetelten működik. Emiatt a piacok közötti kiegyenlítődés nem lehetséges. A vizsgálati időszakban az alumínium árfolyamát a Londoni Fémtőzsdén havonta átlagosan 14 %-kal magasabb szinten jegyezték, mint a shanghai tőzsdén. (20) Az Állami Tartalékiroda és más állami szervek a nyersalumínium eladásában és vételében is részt vesznek, így az állam az SHFE működésébe az árképzési mechanizmusa révén is beavatkozik. Emellett az SHFE szabályai által napi árplafonokat is megállapít, amelyeket az állami szabályozó szervezet, a kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság (CSRC) jóváhagyott. (21) A vizsgálat ezenkívül megállapította, hogy az exportra szánt nyersalumíniumra 17 %-os vissza nem térítendő héa vonatkozik, míg a belföldön értékesített alumíniumra és a késztermékekre vonatkozó 13 %-os héa-t visszatérítik. Az exportra szánt nyersalumíniumot ezenkívül 17 %-os exportadó is terheli. Ennek következtében a nyersalumínium-termelés legnagyobb részét a kínai piacon értékesítik, ami nyomott belföldi nyersalumínium-árakat eredményez és tekintélyes költségelőnyt jelent a kínai alumíniumradiátorok gyártóinak. A kínai állam a vizsgálati időszak alatt a piac működését azzal is befolyásolta, hogy a pénzügyi válság idején eltörölte a fémekre vonatkozó 5 %-os importvámot. (22) A piac működését az is torzítja továbbá, hogy a kínai állam a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság részét képező Állami Tartalékiroda révén beavatkozik a piac működésébe. Az Állami Tartalékiroda 2008 végén és 2009 elején elkezdte felvásárolni a kohóktól a nyersalumíniumot. Ennek az ösztönzőcsomagnak az volt a célja, hogy enyhítse a kereslet visszaesését eredményező globális pénzügyi és gazdasági válság hatásait. Az említett államilag támogatott beszerzések 2009 márciusában és áprilisában a belföldi piac készleteinek nagy részét érintették, emiatt az árak 2009 első felében emelkedtek. Az Állami Tartalékiroda 2010. november elején ismét elkezdte a nyersalumíniumot értékesíteni, amikor is a Bloomberg jelentése szerint árverés útján 96 000 tonnányi mennyiséget adott el[4]. A Xinhua Hírügynökség 2008 decemberében számolt be a készletek felhalmozására irányuló intézkedésekről, amelyek révén az árak stabilizálása érdekében a terv szerint 300 000 tonna alumíniumot halmoznának fel a piaci árnál 10 %-kal magasabb árakon[5]. Az Állami Tartalékiroda készletfelhalmozásra irányuló terve szerint számos kínai kohótól vásárolnak alumíniumot, a tervezett mennyiség mintegy felét azonban az Aluminium Corporation of China Ltd. vállalattól kívánták beszerezni. Ezenkívül a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottságért felelős miniszter elmondta, hogy az ösztönzőcsomagban az is szerepelt, hogy enyhítik az exportellenőrzéseket, villamosenergia-támogatásokat biztosítanak, a villamosenergia-árakat csökkentik és emelik a hitelplafont. A jelentések szerint a csomag azonnali hatást gyakorolt az árakra. A fentiek bizonyítják, hogy a kínai állam alapvető szerepet játszik a nyersalumínium árának megállapításában és hogy beavatkozik a piac működésébe. (23) A fent említett jelentős állami beavatkozásra vonatkozó nyilvánvaló célkitűzést többek között a 12. ötéves alumíniumipari fejlesztési terv (2011–2015) is alátámasztja, amelynek keretében a kínai kormány egyértelműen kinyilvánítja a szándékát arra vonatkozóan, hogy az „adó- és exportadó-visszatérítéseket és egyéb gazdasági eszközöket ki kívánja igazítani és szigorúan szabályozni kívánja az expanzió mértékét, illetve az elsődleges termékek kivitelét”. Ez a terv a korábbi alumíniumipari tervben foglalt politikát folytatja. Az említett tervek végrehajtása már több éve tart és az eddig bemutatottak szerint a vizsgálati időszakban számos végrehajtási intézkedést foganatosítottak. (24) Ilyen módon a nyersalumínium-árak tekintetében a kínai állam által előidézett többszörös torzítás kihat a nyersanyagárakra. A gyártók számára ezek a torzulások ráadásul előnyösek olyan értelemben, hogy az alapanyagokat rendszerint a kínai piacon a helyi beszállítóktól szerzik be alapvetően a kínai azonnali piacok árai (vagy az SHFE-árak) alapján. A vizsgálati időszakban ezek az árak a világpiaci áraknál mintegy 15 %-kal voltak alacsonyabbak. Amennyiben a kínai piac árai az állami beavatkozás eredményeként magasabbak, akkor a kínai vállalatok elméletileg bizonyos mennyiségeket a Londoni Fémtőzsde árain is vásárolhatnak, azonban a külföldi gazdasági szereplők számára a kínai beszerzés nem megengedett. (25) A Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. és a Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. kitöltött kérdőíveinek elemzéséből az derült ki, hogy az említett két vállalat a nyersalumínium-termékeket a vizsgálati időszakban az SHFE-árakhoz kapcsolódó árakon szerezte be és hogy a beszerzési áraik egy hosszabb időszakot figyelembe véve az SHFE-indexet követték. (26) A vizsgálat arra is rámutatott, hogy az említett két vállalat közül az egyik a „2 évig mentesség + 3 évig fele adó” program előnyeit élvezte. Ez a kínai állam által biztosított adókedvezmény-rendszer azt jelenti, hogy amikor egy vállalat nyereséget kezd realizálni, akkor még két évig nem kell társasági adót fizetnie és az ezt követő három évben is csak az adó felét kell megfizetnie. Ezek a torzulások az eredménykimutatásban negatív költségként jelennek meg és ezáltal növelik a nyereségességet. (27) Ilyen körülmények között egyik vállalat sem tudta bizonyítani, hogy a nyersanyagbeszerzéssel kapcsolatos döntéseit nem jelentős állami beavatkozás mellett hozza meg, és hogy a főbb ráfordítások költségei alapvetően a piaci értékeket tükrözik. Így nem tudták azt igazolni, hogy az 1. kritérium követelményeinek megfelelnek. (28) Az 1. kritériummal kapcsolatos fenti megállapításokra tekintettel és a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően úgy ítélték meg, hogy a Sira csoportot nem részesítik piacgazdasági elbánásban. (29) A fentiekre tekintettel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában foglalt, a piacgazdasági elbánásra vonatkozó többi kritériumot nem vizsgálták tovább. (30) A Bizottság a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a kapcsolatban álló érintett kínai vállalatok csoportjával és a panaszossal hivatalosan közölte. Az érintettek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban ismertessék véleményüket, és meghallgatást kérjenek, amennyiben erre különleges okaik vannak. (31) A piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapítások kihirdetése után a Sira csoport észrevételeket tett az említett megállapításokkal kapcsolatban. Mivel azonban a Sira csoport az észrevételeit jellegüknél fogva korlátozottnak minősítette, a Bizottság a szóban forgó kérdésekkel kétoldalú alapon, egyedi nyilvánosságrahozatali dokumentum keretében foglalkozott. Az észrevételek azonban az 1. kritériumokkal kapcsolatos megállapításokon nem változtattak. (32) A fentiek kiegészítéseként és további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (30)–(31) preambulumbekezdései ezúton megerősítést nyernek. 3.1.3. Egyéni elbánás (33) Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek. Ezeket a kritériumokat a tájékozódás megkönnyítése érdekében röviden az ideiglenes rendelet (32) preambulumbekezdésében foglaltuk össze. (34) A Sira csoport mindkét kapcsolatban álló exportáló gyártója egyéni elbánást kért arra az esetre, ha nem részesülhetnek piacgazdasági elbánásban. A kérelmeket megvizsgálták. A vizsgálat igazolta, hogy a vállalatok az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében szereplő valamennyi kritériumnak megfelelnek. (35) A Sira csoportot ezért egyéni elbánásban részesítették. (36) A WTO vitarendező testülete 2011. július 28-án elfogadta az „Európai Közösségek – A Kínából származó egyes vas és acél kötőelemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes intézkedések” ügyre vonatkozó vizsgálóbizottsági jelentést és az azt módosító fellebbviteli testületi jelentést[6] (a továbbiakban: jelentések). (37) A jelentésekben többek között megállapították, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése nem volt összhangban a WTO dömpingellenes megállapodásának 6.10., 9.2. és 18.4 cikkeivel, illetve a WTO-egyezmény XVI:4. cikkével. Az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja értelmében piacgazdasági elbánásban nem részesülő, nem piacgazdasági berendezkedésű országokban működő egyedi exportáló gyártók az országos vámtétel hatálya alá tartoznak, hacsak nem tudják igazolni, hogy teljesítik az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése által az egyéni elbánásra előírt feltételeket (a vitarendező testület megállapításai az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésével kapcsolatban). (38) Felkértek minden olyan kínai exportáló gyártót, akik úgy ítélik meg, hogy az említett rendeletet a 9. cikk (5) bekezdésére vonatkozóan a jelentésekben tett jogi értelmezésekre tekintettel felül kellene vizsgálni, hogy a WTO vitarendező testülete által dömping- és szubvencióellenes ügyekkel kapcsolatban elfogadott jelentés után a Közösség által hozható intézkedésekről szóló 1515/2001/EK tanácsi rendelet[7] (a továbbiakban: WTO-t felhatalmazó rendelet) alapján kérjék a rendelet felülvizsgálatát. (39) Az illetékes uniós intézmény a felülvizsgált intézkedéseket a felülvizsgálat során tett megállapítások érvényesítése érdekében hatályon kívül helyezheti, módosíthatja vagy fenntarthatja. A felülvizsgálatot kérő feleknek tisztában kell lenniük azzal, hogy az intézkedéseket érintő módosítás az intézkedések mértékének csökkenését vagy növekedését egyaránt eredményezheti. (40) A fentieken túlmenően az egyéni elbánásra vonatkozóan nem érkeztek észrevételek, így az ideiglenes rendelet (32)–(34) preambulumbekezdései ezúton megerősítést nyernek. 3.2. Analóg ország (41) Az analóg országra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (35)–(41) preambulumbekezdései ezúton megerősítést nyernek. 3.3. Rendes érték (42) A Sira csoport esetében a rendes érték megállapításához ugyanazt a módszertant alkalmazták, mint amit az ideiglenes rendelet (42)–(46) preambulumbekezdéseiben leírtak. A rendes értékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (42)–(46) preambulumbekezdései ezúton megerősítést nyernek. 3.4. Exportár (43) A Sira csoport vonatkozásában az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint állapították meg, mivel a kivitelt transzferárakon bonyolították, amit megbízhatatlannak tartottak. Az exportárakat ezért azon viszonteladói árak alapján számították ki, amelyen a terméket először értékesítették uniós független vevő részére, és az exportárakból a költségeket és a hasznot levonva gyártelepi árakat alakítottak ki. Azt a viszonteladói árat, amelyen a terméket először értékesítették uniós független vevő részére, az import és az újraértékesítés között felszámolt vámokkal, adókkal, valamint ésszerű értékesítési, általános és adminisztratív költségekkel és haszonkulccsal igazították ki. A haszonkulcs tekintetében az érintett termék együttműködő független importőre által realizált nyereséget vették alapul, mivel az exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló importőr között fennálló kapcsolat miatt az importőr tényleges hasznát nem tekintették megbízhatónak. (44) A mintába felvett exportőröket illetően az exportárra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (47) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer. 3.5. Összehasonlítás (45) A rendes érték és az exportár összehasonlításával kapcsolatban észrevételek érkeztek. (46) A Metal Group Ltd. azon az alapon vitatta a rendes érték és az exportár összehasonlítását, hogy az alkalmazott összevetési módszer miatt nem volt tisztességes, és a vállalat szerint a termékek fizikai jellemzői különböznek. (47) Az összehasonlítást illetően a Metal Group egy másik módszert javasolt, ami egyszerűen a súlyon alapul. Ennek a módszernek az alkalmazását elutasították, mivel nem veszi figyelembe a terméktípusok összehasonlítására szolgáló rendszer egyéb fontos elemeit – pl. a teljesítményt –, ami jobb összehasonlíthatóságot biztosít. (48) A Metal Group Ltd. fizikai különbözőségekre vonatkozó állítása háromféle különbségre utalt, azonban ezt az észrevételt a benyújtására vonatkozó határidő lejáratát követően nyújtották be. A kitöltött kérdőívekben a három állítás egyikét sem említették (noha a kérdőívben kifejezetten kérték, hogy az ilyen jellegű állításokat közöljék). A szóban forgó állításokat nem említették az ellenőrző látogatások során sem, amikor az ellenőrzést végző csoport számára lehetőség nyílt volna arra, hogy meggyőződjön az állítások helytállóságáról és jelentőségéről. (49) Az első állítás a gyártás során felhasznált alumíniumötvözet típusára vonatkozott. Ezzel kapcsolatban azt állították, hogy az erre az alumíniumötvözetre vonatkozó kínai szabvány eltér a megegyező nevű alumíniumötvözetre vonatkozó uniós szabványtól. Noha egyértelmű, hogy ezek az alumíniumötvözetek nem azonosak, semmiféle bizonyítékot nem nyújtottak be annak alátámasztására, hogy ez a különbség a költségekben is jelentkezne. (50) A második állítás szerint állítólag olcsóbb porfestéket használnak. Ennek az állításnak az alátámasztására sem nyújtottak be semmiféle bizonyítékot, azonban le kell szögezni, hogy a porfesték a gyártási költségek olyan alacsony hányadát teszi ki, ami a teljes gyártási költségre igen csekély hatást gyakorol. (51) A harmadik állítás arra vonatkozott, hogy a vállalat a termékein – az Unióban gyártott termékekkel ellentétben – nem alkalmaz belső korrózióvédő bevonatot. Ahogy a fent említett két esetben, ezt az állítást sem támasztották alá semmiféle bizonyítékkal. (52) A fentiekre tekintettel a fizikai jellemzők különbözőségére vonatkozó állítást elutasították. (53) További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (48)–(50) preambulumbekezdései ezúton megerősítést nyernek. 3.6. Dömpingkülönbözetek (54) A Sira csoportot illetően a dömpingkülönbözetet az ideiglenes rendelet (51) preambulumbekezdésében említett módszertan alapján 23 %-ban állapították meg. (55) További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (51)–(54) preambulumbekezdései ezúton megerősítést nyernek. 4. KÁR 4.1. A teljes uniós gyártás (56) A teljes uniós gyártásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (55)–(57) preambulumbekezdései ezúton megerősítést nyernek. 4.2. Uniós felhasználás (57) Az uniós felhasználásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (58)–(61) preambulumbekezdései ezúton megerősítést nyernek. 4.3. Az érintett országból származó behozatal 4.3.1. A behozott termékek ára és áralákínálás (58) Az ideiglenes megállapítások kihirdetését követően az egyik fél azt állította, hogy a vizsgálati időszakban megállapított 6,1 %-os áralákínálási különbözet alacsony, és ez az uniós gazdasági ágazatnak nem okozhatott jelentős kárt. (59) A kínai exportőrök által alkalmazott áralákínálást azonban az uniós piacra gyakorolt nyomás, illetve az uniós gazdasági ágazat árszintjére kifejtett hatás figyelembevételével kell mérlegelni. A vizsgálat során kiderült, hogy – különösen a vizsgálati időszak alatt – az olcsó dömpingelt behozatal révén gyakorolt nyomás az uniós gazdasági ágazat számára nem tette lehetővé, hogy a költségek fedezéséhez és megfelelő haszonkulcs biztosításához szükséges árakat érvényesítsen. (60) Az ideiglenes rendelet (65) preambulumbekezdésében említettek szerint a vizsgálat arra is rámutatott, hogy a kínai behozatal árai dömpingárak voltak és a figyelembe vett időszak alatt mindig az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alatt maradtak. A kínai exportőrök által folyamatosan gyakorolt áralákínálás lehetővé tette számukra, hogy – különösen a vizsgálati időszakban – növeljék az értékesítési volumenüket és a piaci részesedésüket. Ezenkívül megállapítást nyert, hogy a különböző típusú radiátorok esetében az árkülönbözet jelentős mértékben meghaladta a megállapított áralákínálási különbözetet. Ezért az uniós piac és az uniós gazdasági ágazat vonatkozásában megállapított áralákínálás kedvezőtlen hatását nem lehet alábecsülni. Ezért a Bizottság ezt az állítást elutasította. (61) Ugyanez a fél ismételten azt állította, hogy a kínai radiátorok az Unióban gyártott radiátorokhoz viszonyítva alacsonyabb minőséget képviselnek és így nem lehettek az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár okozói. (62) Ez az állítás azonban nem bizonyult megalapozottnak és a vizsgálat sem derített fényt olyan tényekre, amelyek azt alátámasztották volna. Az ideiglenes rendelet (23) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a vizsgálat során megállapították, hogy a Kínában gyártott és exportált alumíniumradiátorok, valamint az uniós gyártók által gyártott és értékesített alumíniumradiátorok azonos alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területük is megegyezik. Ezenkívül ezek a radiátorok teljes mértékben felcserélhetők egymással és a nyilvánosság számára azonos terméknek tűnnek. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerint hasonló terméknek tekintik. (63) Érdemes megemlíteni, hogy az áralákínálást és a kár megszüntetéséhez szükséges szintet a kínai és az uniós terméktípusok részletes összehasonlítása alapján határozták meg. A különböző radiátortípusok közötti állítólagos különbségeket tehát az árak részletes összehasonlítása során figyelembe vették. A fentiek alapján az állítást elutasították. (64) Az érintett országból származó behozatallal kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (62)–(67) preambulumbekezdései ezúton megerősítést nyernek. 4.4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete (65) Az előzetes megjegyzésekre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (68)–(71) preambulumbekezdései ezúton megerősítést nyernek. 4.4.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás (66) A termelésre, a termelési kapacitásra és a kapacitáskihasználásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (72)–(74) preambulumbekezdései ezúton megerősítést nyernek. 4.4.2. Az értékesítések volumene és a piaci részesedés (67) Az értékesítés volumenének alakulásával és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésével kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (75) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer. 4.4.3. Növekedés (68) A növekedéssel kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer. 4.4.4. Foglalkoztatás (69) A foglalkoztatással kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (77) és (78) preambulumbekezdései ezúton megerősítést nyernek. 4.4.5. Az uniós gazdasági ágazat átlagos egységárai és gyártási költségei (70) Az uniós gazdasági ágazat átlagos egységáraira és gyártási költségeire vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (79) és (80) preambulumbekezdései ezúton megerősítést nyernek. 4.4.6. Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség (71) A nyereségességgel, pénzforgalommal, beruházásokkal, a beruházások megtérülésével és a tőkebevonási képességgel kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (81)–(83) preambulumbekezdései ezúton megerősítést nyernek. 4.4.7. Készletek (72) A készletekkel kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (84) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer. 4.4.8. A tényleges dömpingkülönbözet nagysága (73) A tényleges dömpingkülönbözet nagyságára vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (85) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer. 4.4.9. A kárra vonatkozó következtetések (74) A vizsgálat igazolta, hogy a legtöbb kármutató a figyelembe vett időszak alatt csökkenő tendenciát mutatott. Ezért az ideiglenes rendelet (86)–(89) preambulumbekezdéseiben foglalt következtetés ezúton megerősítést nyer, miszerint az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében jelentős kár érte. 5. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS 5.1. Bevezetés (75) Az ideiglenes rendelet (90) preambulumbekezdésére vonatkozó észrevételek hiányában ez a preambulumbekezdés ezúton megerősítést nyer. 5.2. A dömpingelt behozatal hatása (76) A dömpingelt behozatal hatásaival kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (91)–(95) preambulumbekezdései ezúton megerősítést nyernek. 5.3. További tényezők hatása 5.3.1. Harmadik országokból származó behozatal (77) A harmadik országokból származó behozatalra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (96) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer. 5.3.2. Gazdasági válság (78) Az egyik fél azt állította, hogy amennyiben az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett, annak a gazdasági válság volt az oka, amely elsősorban az építőipart és az ingatlanágazatot érintette különösen egyes tagállamokban, mint pl. Spanyolországban és Olaszországban, amelyeket ez a fél az uniós gazdasági ágazat legfontosabb piacainak tartott. (79) A vizsgálat azonban rámutatott arra, hogy az uniós gazdasági ágazat nagy mennyiségben értékesített radiátorokat Spanyolországon és Olaszországon kívül egyéb tagállamokban is. Ezenkívül az érintett termék és a hasonló termék piaca túlnyúlik Spanyolország és Olaszország építőiparán és ingatlanpiacán. Mindazonáltal még ha nem is lehet kizárni, hogy a gazdasági válság hatást gyakorolt az uniós piacra, az olcsó kínai dömpingelt behozatal egyre növekvő mennyiségének jelenléte felerősítette azokat a kedvezőtlen hatásokat, amelyeket a gazdasági válság a figyelembe vett időszakban okozhatott, és megakadályozta, hogy az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban bekövetkezett általános gazdasági fellendülés előnyeiből részesüljön. Ezért ezt az állítást elutasították. (80) A gazdasági válságra vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (97)–(100) preambulumbekezdései ezúton megerősítést nyernek. 5.3.3. Az uniós gazdasági ágazat gyártási költségeinek alakulása (81) Egy állítás szerint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt a hasonló termék gyártási költségeinek nagy részét jelentő alumínium árának emelkedése okozta. (82) A Bizottság azonban inkább úgy ítélte meg, hogy egy tisztességes verseny alapján működő piacon az árakat olyan szinten lehet megállapítani, amely fedezi a költségeket és lehetővé teszi ésszerű haszonkulcs elérését is. Amint az a fenti (60) preambulumbekezdésben megerősítést nyert, a kínai behozatal átlagos árai a figyelembe vett időszakban folyamatosan alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. Az uniós gazdasági ágazat a költségek emelkedésekor a folyamatos árnyomás miatt nem tudta az árait megfelelő mértékben növelni. Ezért ezt az állítást elutasították. (83) Az uniós gazdasági ágazat gyártási költségeinek alakulásával kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (101)–(103) preambulumbekezdései ezúton megerősítést nyernek. 5.3.4. Az uniós gazdasági ágazat mintába felvett szereplőinek exportteljesítménye (84) Az egyik fél állítása szerint az uniós gazdasági ágazat exportértékesítésének szintje és visszaesése a figyelembe vett időszak alatt igen jelentős hatást gyakorolt az ágazat általános gazdasági teljesítményére. (85) A vizsgálat rávilágított arra, hogy noha az uniós gazdasági ágazat exportértékesítése a figyelembe vett időszak alatt visszaesett, a vizsgálati időszakban az ágazat teljes uniós értékesítésének mégis jelentős részét, 51 %-át, össztermelésének pedig a 27 %-át képviselte. Az ideiglenes rendelet (106) preambulumbekezdésében említettek szerint az exportértékesítés tehát lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy méretgazdaságosságot érjen el, ezért nem okozhatta az ágazatot ért jelentős kárt a figyelembe vett időszak alatt. Az uniós gazdasági ágazat exportértékesítésének alakulása és szintje nem szünteti meg a kár és az olcsó, dömpingelt kínai behozatal között fennálló okozati összefüggést. Ezért az állítást elutasították. (86) Ugyanez a fél kérte az uniós gazdasági ágazat exportértékeinek, illetve árainak kihirdetését, mivel az ideiglenes rendeletben csak az exportvolumen szerepelt. Ezeket az adatokat azonban – bizalmas jellegük miatt – nem lehet közzétenni. (87) Az uniós gazdasági ágazat mintába felvett szereplőinek exportteljesítményére vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (104)–(106) preambulumbekezdései ezúton megerősítést nyernek. 5.4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés (88) Az egyik fél állítása szerint az uniós gazdasági ágazat azon döntése, hogy 2008-ban növelte a termelési kapacitását, továbbá az azt következő években bekövetkező nehéz gazdasági helyzet együttesen okozták az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználásának visszaesését és negatív nyereségmutatóját. Azt állították tehát, hogy a kárt különböző belső tényezők okozták, mint pl. a gazdasági válság és az uniós gazdasági ágazat hibás beruházási döntései. (89) A kárelemzés során azonban valamennyi tényezőt figyelembe vesznek, amelyek közül a kapacitáskihasználás és a nyereségesség mindössze két elem. A kár vizsgálata különösen arra világított rá, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban 16 %-kal csökkent, míg a Kínából történő behozatal ugyanebben az időszakban 77 %-kal nőtt, a piaci részesedés pedig 13 %-ról 24 %-ra emelkedett. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése még a vizsgálati időszakban is folyamatosan csökkent, noha a felhasználás ebben az időszakban 2009-hez képest emelkedett. Az egyéb kártényezők romlása mellett az uniós gazdasági ágazat nehéz gazdasági helyzetét az is jelzi, hogy az ágazat készleteinek szintje a figyelembe vett időszak során jelentősen nőtt. Ezért annak érdekében, hogy teljes képet kaphassunk, az uniós gazdasági ágazat 2008-ban megnövelt termelési kapacitását mindezekkel az elemekkel együtt kell vizsgálni. (90) Bár az uniós gazdasági ágazat helyzetére a gazdasági válság minden bizonnyal kedvezőtlen hatást gyakorolt, nem lehet figyelmen kívül hagyni azt a tényt, hogy az olcsó kínai dömpingelt behozatal a figyelembe vett időszak során jelentős mértékben emelkedett, ami ezen időszak során felerősítette a gazdasági visszaesés által okozott kedvezőtlen hatásokat és megakadályozta, hogy az uniós gazdasági ágazat a vizsgálati időszakban bekövetkezett általános gazdasági fellendülés előnyeiből részesüljön. (91) A vizsgálat rávilágított arra, hogy a felhasználás 2009. és a vizsgálati időszak között 9 %-kal nőtt, ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése tovább csökkent és az ágazat még a kedvezőbb általános gazdasági helyzetben sem tudott megerősödni, mivel az olcsó, dömpingelt kínai behozatal folyamatos nyomás alatt tartotta. A fentiek alapján ezt az állítást elutasították. (92) Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetéssel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (107)–(110) preambulumbekezdései ezúton megerősítést nyernek. 6. AZ UNIÓS ÉRDEK (93) Az előzetes megállapítások kihirdetését követően tett erőfeszítések ellenére sem jelentkezett egyetlen felhasználó sem, tehát a vizsgálat során a felhasználók a Bizottsággal nem működtek együtt. (94) A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság megállapította, hogy az alumíniumradiátorok legfontosabb vásárlói a nagy építőipari vállalatok, továbbá a viszonteladók és a nagykereskedők, amelyek szakosodott üzletláncok vagy kiskereskedelmi üzletek számára értékesítik az árut, ahonnan kisebb építőipari cégek vagy a végfelhasználók számára továbbértékesítik azt. A végleges vámok kivetésének az érintett felekre gyakorolt esetleges hatásait elemezve megállapították, hogy a behozott alumíniumradiátor-elemek esetleges 61 %-os áremelkedése – ami megegyezik a javasolt legmagasabb dömpingellenes vám mértékével – még mindig meglehetősen alacsony lenne, mivel az érintett termék általában nagyobb projektek részét képezi, így annak ára az összes üzleti költség igen csekély hányadát teszi ki. Ezért a fentiek eredményeként bekövetkező áremelkedést a viszonteladói lánc még a legkedvezőtlenebb esetben is könnyen el tudná viselni. (95) Az uniós érdekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (111)–(118) preambulumbekezdései ezúton megerősítést nyernek. 7. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK 7.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint (96) Egy állítás szerint a kárt okozó dömping megszüntetéséhez szükséges vám mértékének meghatározásához használt haszonkulcs túl magas. Azzal érveltek, hogy az uniós gazdasági ágazatból a mintába felvett vállalatok által 2008-ban elért 7,4 %-os különbözet kivételes eset volt és a valóságot nem tükrözte helyesen. A következő években bekövetkező gazdasági válság miatt a piacon ez a nyereségszint nem volt elérhető. (97) Meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat igazolta, hogy ezt a haszonkulcsot a mintába felvett vállalatok rendes piaci viszonyok között, azaz a kárt okozó dömping nélkül el tudták érni. Nem lehet azt állítani, hogy a gazdasági válság semmilyen hatást nem gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére, azonban az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló olcsó kínai dömpingelt behozatal mennyisége a teljes figyelembe vett időszak során – az uniós gazdasági ágazat árait és piaci részesedését hátrányosan befolyásolva – folyamatosan emelkedett. Ezért egyértelmű, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal felerősítette a gazdasági visszaesés uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását. Ezért ezt az állítást elutasították. (98) Azt is állították, hogy alábecsülték azokat a behozatalt követő költségeket, amelyeket az áralákínálási különbözet és a kárkülönbözet kiszámítására használtak (0,2 %, beleértve minden olyan költséget, amely az Unióban történő szabad forgalomba hozatalhoz szükséges, mint pl. kezelési költség, vámkezelési díj, kivéve a behozatali vámot). Az említett fél szerint a behozatalt követő költségeknek tartalmazniuk kellene a kezelési költséget, a vámkezelési díjat és a belföldi szállítás költségét, amely 3,5 %-ra becsülhető. Az áralákínálás és az alákínálás mértékének megállapításához az uniós határparitáson számított árat és az uniós gyártók gyártelepi árát hasonlították össze. Az uniós határparitáson számított árnak tartalmaznia kell az Unióban történő szabad forgalomba hozatalhoz szükséges valamennyi költséget (azaz a vámkezelési díjat és a kezelési költséget), az említett fél állításával ellentétben azonban a belföldi szállítás költségét nem. Ezért ezt az állítást elutasították. (99) A kár megszüntetéséhez szükséges szintre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (119)–(123) preambulumbekezdései ezúton megerősítést nyernek. 7.2. A vámok formája és mértéke (100) A fentiek alapján és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése szerint az érintett termékek behozatalára – a kisebb vámtétel szabályával összhangban – a dömping és a kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve végleges dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni. A vámtételt ennek megfelelően a megállapított kárkülönbözet szintjén kell meghatározni. (101) A javasolt végleges dömpingellenes vámok a következők: Ország || Vállalat || Dömpingkülönbözet || Kárkülönbözet || Végleges vám (%) Kína || Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd || 23,0 % || 12,6 % || 12,6 % || Metal Group Co., Ltd || 70,8 % || 56,2 % || 56,2 % || Sira Group (Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. és Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.) || 23,0 % || 14,9 % || 14,9 % || Más együttműködő vállalatok || 32,5 % || 21,2 % || 21,2 % || Minden más vállalat (országos dömpingkülönbözet) || 76,6 % || 61,4 % || 61,4 % (102) Az e rendeletben előírt, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a Bizottság e vizsgálat megállapításai alapján határozta meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezeket a vámtételeket (ellentétben a minden más vállalkozásra alkalmazandó országos vámmal) kizárólag a Kínából származó, az említett vállalkozások mint egyedi jogi személyek által előállított termékek behozatalára kell alkalmazni. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok – beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat – által előállított importált termékekre nem vonatkozhatnak ezek a vámtételek; ezekre a termékekre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni. (103) Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. Ezek közé a különleges intézkedések közé tartozik az e rendelet II. mellékletében megállapított követelményeknek megfelelő érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Az ilyen számlával nem kísért behozatalra a „minden más vállalatra” alkalmazandó dömpingellenes vám vonatkozik. (104) Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére. (105) A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell benyújtani[8], és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi dömpingellenes vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával. (106) A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az országos vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba. (107) Az új exportőrök és az e rendelet 1. mellékletében felsorolt, a mintába nem felvett együttműködő vállalatok közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében intézkedést kell hozni arra, hogy ez utóbbi vállalatokra kivetett súlyozott átlagos vámot az új exportőrökre is alkalmazzák, amelyek egyébként nem lennének felülvizsgálatra jogosultak az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésének értelmében, mivel az nem vonatkozik a mintavételbe bevont vállalatokra. 7.3. Az ideiglenes vámok végleges beszedése (108) Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetek nagyságára, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék. ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk (1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex76151010, ex76151090, ex76169910 és ex76169990 KN-kódok alá sorolt (TARIC-kódok: 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 és 7616999091) alumíniumradiátorok, alkatrészeik és szerelvényeik behozatalára, függetlenül attól, hogy ezek nagyobb egységekbe vannak-e összeszerelve, kivéve az elektromos radiátorokat, azok alkatrészeit és szelvényeit. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők: Vállalat || || Végleges vám || TARIC-kiegészítő kód Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. || || 12,6 % || B272 Metal Group Co. Ltd. || || 56,2 % || B273 Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. Az 1. mellékletben felsorolt vállalatok || || 14,9 % 14,9 % 21,2 % || B279 B280 Minden más vállalat || || 61,4 % || B999 (3) A (2) bekezdésben említett vállalatok számára megállapított egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele a II. mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni. (4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni. 2. cikk A Kínai Népköztársaságból származó alumíniumradiátorok behozataláról szóló 402/2012/EU bizottsági rendelet alapján ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni. A biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámtételen felüli részét el kell engedni. 3. cikk Amennyiben a Kínai Népköztársaság bármely új exportáló gyártója kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra nézve, hogy: – nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak során (2010. július 1-jétől 2011. június 30-ig), – nem áll kapcsolatban a Kínai Népköztársaság azon exportőreivel vagy gyártóival, amelyekre az e rendelettel életbe léptetett intézkedéseket alkalmazni kell, – az érintett terméket az Unióba ténylegesen csak az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportálására, a Tanács a Bizottság javaslata alapján és a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően egyszerű többséggel eljárva módosíthatja az 1. cikk (2) bekezdését, és a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok jegyzékébe felveheti az új exportáló gyártót, amelyre így a 21,2 %-os súlyozott átlagvámot kell alkalmazni. 4. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, […]-án/-én. a Tanács részéről az elnök I. MELLÉKLET A MINTAVÉTELBE BE NEM VONT EGYÜTTMŰKÖDŐ KÍNAI EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK Név || TARIC-kiegészítő kód Jinyun Shengda Industry Co., Ltd. || B274 Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co.,Ltd || B275 Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd || B276 Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co.,Ltd. || B277 Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd. || B278 Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd . || B281 Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd. || B282 Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co.,Ltd || B283 Zhejiang Botai Tools Co., Ltd || B284 Zhejiang East Industry Co.,Ltd || B285 Zhejiang Guangying Machinery Co.,Ltd || B286 Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd. || B287 Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd || B288 Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd || B289 Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd. || B290 Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd || B291 II. MELLÉKLET Az 1. cikk (3) bekezdésben említett érvényes kereskedelmi számlán kötelező feltüntetni a számlát kibocsátó vállalat tisztségviselője által aláírt, alábbi formátumú nyilatkozatot: (1) A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása. (2) A következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az Európai Uniónak exportra értékesített, ezen a számlán feltüntetett (mennyiség) alumíniumradiátort, valamint azokat az alkatrészeket és szelvényeket, amelyekből az ilyen radiátorok készülnek, (vállalat neve és székhelye) állította elő (TARIC-kiegészítő kód) a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak. Dátum és aláírás" [1] HL L 343., 2009.12.22., 51. o. [2] HL L 124., 2012.5.11, 17. o. [3] HL C 236., 2011.8.12, 18. o. [4] www.bloomberg.com [5] http://news.xinhuanet.com/english/2008-12/26/content_10564812.htm [6] WTO, A fellebbviteli testület jelentése, AB-2011-2, WT/DS397/ AB/R, 2011. július 15. WTO, A vizsgálóbizottság jelentése, WT/DS397/R, 2010. szeptember 29. A jelentések letölthetők a WTO honlapjáról (http://www.wto.org/english/tratop_e/dispu_e/ cases_e/ds397_e.htm). [7] HL L 201., 2001.7.26, 10. o. [8] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, NERV-105, 08/020, 1049 Brüsszel, BELGIUM.