A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele.

(2020/C 44/09)

Ezen értesítés közzétételére a (EU) 2019/33 (1) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül sor.

ÉRTESÍTÉS STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

„Anjou Villages”

Hivatkozási szám: PDO-FR-A0493-AM01

Az értesítés időpontja: 2019.11.14.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1. Földrajzi terület

A földrajzi terület a következőképpen módosul: „Az előállítás valamennyi műveletét a földrajzi területen kell elvégezni, amelynek területe – a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – az alábbi települések területét foglalja magában:

— Deux-Sèvres megye: Bouillé-Loretz, Val en Vignes (Bouillé-Saint-Paul és Cersay volt önálló települések egykori területe);

— Maine-et-Loire megye: Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon és Thouarcé volt önálló települések egykori területe), Blaison-Saint-Sulpice (Blaison-Gohier volt önálló település egykori területe), Bouchemaine, Brissac Loire Aubance (Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance és Coutures volt önálló települések egykori területe), Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (Chanzeaux, La Jumellière és Valanjou volt önálló települések egykori területe), Cléré-sur-Layon, Doué-en-Anjou (Brigné, Concourson-sur-Layon, Saint-Georges-sur-Layon és Les Verchers-sur-Layon volt önálló települések egykori területe), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes volt önálló település egykori területe), Lys-Haut-Layon (La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné és Trémont volt önálló települések egykori területe), Mauges-sur-Loire (Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire és La Pommeraye volt önálló települések egykori területe), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Savennières, Terranjou (Chavagnes, Martigné-Briand és Notre-Dame-d’Allençon volt önálló települések egykori területe), Tuffalun (Ambillou-Château volt önálló település), Val-du-Layon (Saint-Aubin-de-Luigné és Saint-Lambert-du-Lattay volt önálló települések egykori területe).

A földrajzi területet ábrázoló térképdokumentumok megtekinthetők az Institut national de l’origine et de la qualité honlapján. ”

Szövegezésbeli módosítás: a közigazgatási egységek új jegyzéke figyelembe veszi a termékleírás jóváhagyása óta történt település-egyesüléseket vagy a közigazgatási övezeti besorolás egyéb változásait. A nagyobb jogbiztonság érdekében ezt a jegyzéket megfeleltetik az INSEE által évente kiadott hivatalos földrajzi kódex hatályos változatának. A földrajzi terület területe továbbra is pontosan ugyanakkora.

Végül megemlítik, hogy a nyilvánosság jobb tájékoztatása érdekében az INAO honlapján elérhetők a földrajzi területet ábrázoló térképdokumentumok.

Az egységes dokumentum földrajzi területre vonatkozó 6. pontja ennek megfelelően módosul.

2. Parcellákra osztott körülhatárolt terület

A termékleírás 1. fejezete IV. szakaszának 2. pontja a „2007. szeptember 5-i” szövegrész után az „és 2017. január 19-i” szövegrésszel egészül ki.

E módosítás célja, hogy a termékleírásba bekerüljön a termelés földrajzi területén belül található, parcellákra osztott körülhatárolt területet érintő módosítás illetékes nemzeti hatóság általi jóváhagyásának dátuma. A parcellákra történő felosztás azoknak a parcelláknak a termelés földrajzi területén belüli azonosítására szolgál, amelyek alkalmasak a szóban forgó oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor termelésére.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

3. A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

Az 1. fejezet IV. szakaszának 3. pontjában a települések jegyzékének helyébe a következő jegyzék lép:

— Deux-Sèvres megye: Argenton-l’Église, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay;

— Indre-et-Loire megye: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

— Loire-Atlantique megye: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetz volt önálló település egykori területe), Vallet;

— Maine-et-Loire megye: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Blaison-Saint-Sulpice (Saint-Sulpice volt önálló település egykori területe), Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (Alleuds, Brissac-Quincé, Chemellier, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital és Vauchrétien volt önálló települések egykori területe), Brossay, Cernusson, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné és Montfort volt önálló települések egykori területe), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (Juigné-sur-Loire és Saint-Jean-des-Mauvrets volt önálló települések egykori területe), Gennes-Val-de-Loire (Chênehutte-Trêves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies és Le Thoureil volt önálló települések egykori területe), Huillé, Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois volt önálló település egykori területe), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (Cerqueux-sous-Passavant és Vihiers volt önálló települések egykori területe), Mauges-sur-Loire (La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine és Saint-Laurent-du-Mottay volt önálló települések egykori területe), Mazé-Milon (Fontaine-Milon volt önálló település egykori területe), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, Saint-Laurent-des-Autels és La Varenne volt önálló települések egykori területe), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saint-Sigismond, Saumur, Soucelles, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Tuffalun (Louerre és Noyant-la-Plaine volt önálló települések egykori területe), Turquant, Les Ulmes, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (Pellouailles-les-Vignes és Saint-Sylvain-d’Anjou volt önálló települések egykori területe), Villevêque;

— Vienne megye: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Ez lehetővé teszi a termékleírás utolsó változata óta történt különböző település-egyesülések figyelembevételét. A közvetlenül szomszédos terület területe továbbra is pontosan ugyanakkora.

Az egységes dokumentum kiegészítő feltételekre vonatkozó 9. pontja ennek megfelelően módosul.

4. Agrár-környezetvédelmi rendelkezés

Az 1. fejezet VI. szakaszának 2. pontja a következőképpen egészül ki: „A sorok között kötelezően lennie kell gondozott, spontán vagy magról vetett növénytakarónak; ilyen növénytakaró hiányában a gazdálkodónak talajművelési munkákat kell végeznie a spontán növényzet gondozásának biztosítása érdekében, vagy igazolnia kell a hatóságok által szőlészeti használatra jóváhagyott biológiai növényvédő szerek használatát. Amennyiben a parcellán biológiai gyomirtó szereket használnak, más gyomirtó szereket tilos használni. ”

Ez a módosítás azt a jelenleg zajló változást kíséri, hogy a gazdálkodók gyakorlatai az egész anjoui szőlővidéken az agroökológia irányába mozdulnak el. Azt tükrözi, hogy az előállítási módokban egyre nagyobb figyelmet fordítanak a környezetvédelmi szempontokra. A felhasznált gyomirtó vegyszerek mennyiségének csökkenését eredményezi, mivel elősegíti a növénytakaró kialakítását vagy a gépi gyomirtást vagy a biológiai növényvédő szerek használatát. A gyomirtó szerek csökkentése megerősíti a szőlőtermő talajok védelmét és megőrzi azok természetes funkcióit (termékenység, biológiai sokféleség, biológiai tisztulás), ami hozzájárul a borok minőségéhez és eredetiségéhez, és erősíti a termőföld forgalmát.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

5. A szüreti rend kihirdetése

Az 1. fejezet VII. szakaszának 1. pontjában az „A szüret kezdő időpontját a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyv D. 645-6. cikkének rendelkezései szerint határozzák meg. ” mondat törlésre kerül.

A szüret kezdő időpontjának meghatározására napjainkban már nincs szükség, mert ma már eszközök széles palettája áll a gazdálkodók rendelkezésére ahhoz, hogy a szőlő érettségét a lehető legpontosabban megállapítsák. Mindegyik gazdálkodó számos olyan – egyéni vagy közösen használt – eszközzel és felszereléssel rendelkezik, amelyek segítségével pontosan meghatározható, hogy a termelési céloktól függően az egyes parcellákon mely időpontban optimális megkezdeni a szüretet.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

6. Cukortartalom

Az 1. fejezet IX. szakasza 1. pontjának b) alpontja a „borok erjeszthetőcukor-tartalma (glükóz és fruktóz)” szövegrész előtt „az erjesztés után” szövegrésszel egészül ki.

A módosítás azt a célt szolgálja, hogy ezt a cukortartalmat ne lehessen összetéveszteni az erjesztés előtti cukortartalommal, ezért pontosítani kell, hogy azt az erjesztés után kell ellenőrizni.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

7. Pincekapacitás

Az 1. fejezet IX. szakasza 1. pontjának d) alpontjában a: „Minden gazdálkodónak a gazdaság utolsó öt évi átlagos terméshozama legalább 1,4-szeresének megfelelő borospince-kapacitással kell rendelkeznie. ” mondat helyébe a következő mondat lép: „Minden gazdálkodónak az utolsó öt év folyamán borrá feldolgozott átlagos mennyiség legalább 1,4-szeresének megfelelő borospince-kapacitással kell rendelkeznie. ”

A termékleírás nem (hl-ben vagy m3-ben kifejezett) mennyiségi kapacitásra, hanem hozamra, vagyis a termőterülettel elosztott betakarított mennyiségre tartalmazott hivatkozást (például hl/ha-ban kifejezve). A javasolt módosítás anélkül teszi lehetővé ennek a mennyiséggel kapcsolatos következetlenségnek az orvoslását, hogy érdemben bármin is változtatna (a minimum továbbra is a gazdaság által az előző gazdasági évek folyamán borrá feldolgozott átlagos mennyiség 1,4-szeresében került megállapításra).

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

8. A borok forgalmazása

Az 1. fejezet IX. szakasza 5. pontjának az adóraktár-engedélyesek közötti borforgalmazás dátumára vonatkozó b) alpontját törölték.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

9. Kapcsolat a földrajzi területtel

A kapcsolatra vonatkozó részt az érintett települések számának frissítése érdekében átdolgozták (például Maine-et-Loire megyében 43 helyett 24 település van).

Az egységes dokumentum földrajzi területtel való kapcsolatra vonatkozó 6. pontja ennek megfelelően módosul.

10. Átmeneti intézkedés

Az 1. fejezet XI. szakasza a következő mondattal egészül ki: „A sorok között kötelezően kialakítandó gondozott, spontán vagy magról vetett növénytakaróra, vagy ilyen növénytakaró hiányában a spontán növényzet gondozásának biztosítása érdekében a gazdálkodó által kötelezően elvégzendő talajművelési munkákra vagy a kötelezően használandó biológiai növényvédő szerekre vonatkozó rendelkezések nem vonatkoznak az ezen termékleírás jóváhagyásának időpontjában már meglévő azon szőlőparcellákra, amelyeken a sortávolság 1,70 méter vagy annál kisebb. ”

Az átmeneti intézkedés lehetővé teszi, hogy ne büntessék azokat a már meglévő szőlőültetvényeket, amelyek jelenlegi művelési módja nem felel meg az agrár-környezetvédelmi rendelkezéseknek. Az állandó fűsáv fenntartása vagy a talajművelési munka elvégzése ugyanis (a gépesítés, a felszerelés, az eszközök szempontjából) technikai gondokba ütközhet azokon a nagy telepítési sűrűségű szőlőültetvényeken, ahol a sorok közötti távolság 1,70 méter vagy annál kisebb. Az alacsony művelésű szőlőültetvényeken a füvesítés a tavaszi fagyveszélyt is növeli. Ezenfelül minél nagyobb az ültetési sűrűség, annál nagyobb konkurenciát jelent a jelenlévő növénytakaró a szőlő vízellátása szempontjából. A termékleírás jóváhagyása után telepített szőlőknek azonban a sűrűségtől és a sorok közötti távolságtól függetlenül mindenképpen meg kell felelniük a bevezetett agrár-környezetvédelmi rendelkezéseknek.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

11. Nyilvántartás-vezetés

A 2. fejezet II. szakaszának 3. pontjában a „potenciális” szó helyébe a „természetes” szó lép.

Az Anjou-Saumur térség összes termékleírásában alkalmazott egységes szerkesztési elvvel összhangban a „potenciális alkoholtartalom” vagy „alkoholfok” kifejezések helyébe a „térfogatszázalékban kifejezett természetes alkoholtartalom” megfogalmazás lép. Ezek a módosítások érthetőbbé teszik a termékleírásokat. A nyilvántartások vezetésére vonatkozó rendelkezések összehangolása azt a célt szolgálja, hogy megkönnyítse a vizsgálati terv elkészítését és e nyilvántartások ellenőrzését.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

12. Főbb ellenőrizendő pontok

A 3. fejezetet az Anjou-Saumur térség termékleírásaiban szereplő főbb ellenőrizendő pontok egységes megszövegezése érdekében átdolgozták.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1. A termék elnevezése

Anjou Villages

2. A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3. A szőlőből készült termékek kategóriái

1. Bor

4. A bor(ok) leírása

A borok csendes vörösborok, amelyek főbb analitikai jellemzői a következők:

– A borok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalma 11 %.

Az erjesztés után a borok erjeszthetőcukor-tartalma (glükóz és fruktóz) literenként legfeljebb 3 gramm.

A malolaktikus fermentációnak kötelezően be kell fejeződnie. Az ömlesztve történő forgalomba hozatalra kész vagy a kiszerelés szakaszában lévő borok almasavtartalma literenként legfeljebb 0,4 gramm.

A borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 12,5 %-ot.

Az illósavtartalom, az összes savtartalom és az összes kén-dioxid-tartalom értékeit a közösségi jogszabályok állapítják meg.

A borokat a szüret évét követő évben legalább június 15-ig érlelni kell.

A bor színe rendszerint mély, élénk rubinvörös. Illata gyakran piros gyümölcsökre és virágokra (nősziromra, ibolyára stb.) emlékeztető, finom illatjegyeket hordoz, amelyek összetettebb, fekete gyümölcsök és fűszerek, vadhús vagy akár avar keverékére emlékeztető aromákká alakulnak. Íze erős és telt, mindamellett megőrzi aromagazdagságát. A markánsan jelenlévő tanninok összeolvadnak és az utóíz hosszan tartó. A bor nehéz bor, jobb, ha néhány évre meg tudunk feledkezni róla, mielőtt megkóstolnánk.

ÁLTALÁNOS ANALITIKAI JELLEMZŐK Maximális teljes alkoholtartalom (térfogatszázalék) Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) Minimális összes savtartalom Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5. Borkészítési eljárások

a) Alapvető borászati eljárások

Ültetési sűrűség – sortávolság

Művelési gyakorlat

A szőlőültetvényeken a minimális ültetési sűrűség hektáronként 4000 tőke. A sorok közötti távolság legfeljebb 2,50 méter lehet, míg az egy soron belül található szőlőtőkék közötti távolságnak legalább 1 méternek kell lennie. A hektáronként 4000 tőkénél kisebb, de 3300 tőkénél nagyobb ültetési sűrűségű szőlőparcellák akkor jogosultak használni az ellenőrzött eredetmegjelölést a szőlőtermésük tekintetében, amennyiben eleget tesznek az ezen termékleírásban a támrendszerrel és a lombsátor magasságával kapcsolatban rögzített szabályokra vonatkozó rendelkezéseknek. Az ilyen szőlőparcellákon a sorok közötti távolság legfeljebb 3 méter lehet, míg az egy soron belül található szőlőtőkék közötti távolságnak legalább 1 méternek kell lennie.

A szőlőmetszésre és a támrendszerre vonatkozó szabályok

Művelési gyakorlat

A szőlőtőkék metszése legkésőbb április 30-ig, vegyes metszéssel történik. A rügyek száma tőkénként legfeljebb 14 rügy, a szálvesszőn legfeljebb 8 rüggyel.

A támrendszerre futtatott lombsátor magasságának a sorok közötti távolság legalább 0,6-szorosának kell lennie, mivel a támrendszerre futtatott lombsátor magasságát a levélzet alsó határa – amelynek legalább 0,40 méterrel a talaj felett kell lennie – és a felső metszési határ – amelynek legalább 0,20 méterrel a támrendszer felső huzalja felett kell lennie – között mérik.

A hektáronként 4000 tőkénél kisebb, de 3300 tőkénél nagyobb ültetési sűrűségű szőlőparcelláknak az alábbi további megtámasztási szabályoknak kell megfelelniük: a támoszlopok minimális talaj feletti magassága 1,90 méter; a támrendszer 4 huzalsort tartalmaz; a felső huzal minimális magassága a talajtól számított 1,85 méter.

Öntözés

Művelési gyakorlat

Az öntözés tilos.

Különleges borászati eljárás

A kivonáson alapuló alkoholtartalom-növelési technikák alkalmazása engedélyezett, és a feldolgozott mennyiségekhez viszonyított részleges koncentráció maximális mértéke 10 %. Tilos fadarabokat használni. A borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 12,5 %-ot.

A fenti rendelkezéseken kívül a boroknak az alkalmazott borászati eljárások tekintetében meg kell felelniük a közösségi szinten, valamint a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyvben meghatározott kötelezettségeknek.

b) Maximális hozamok

60 hektoliter hektáronként

6. Körülhatárolt földrajzi terület

Az előállítás valamennyi műveletét a földrajzi területen kell elvégezni, amelynek területe – a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – az alábbi települések területét foglalja magában:

— Deux-Sèvres megye: Bouillé-Loretz, Val en Vignes (Bouillé-Saint-Paul és Cersay volt önálló települések egykori területe);

— Maine-et-Loire megye: Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon és Thouarcé volt önálló települések egykori területe), Blaison-Saint-Sulpice (Blaison-Gohier volt önálló település egykori területe), Bouchemaine, Brissac Loire Aubance (Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance és Coutures volt önálló települések egykori területe), Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (Chanzeaux, La Jumellière és Valanjou volt önálló települések egykori területe), Cléré-sur-Layon, Doué-en-Anjou (Brigné, Concourson-sur-Layon, Saint-Georges-sur-Layon és Les Verchers-sur-Layon volt önálló települések egykori területe), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (Ingrandes volt önálló település egykori területe), Lys-Haut-Layon (La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné és Trémont volt önálló települések egykori területe), Mauges-sur-Loire (Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire és La Pommeraye volt önálló települések egykori területe), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Savennières, Terranjou (Chavagnes, Martigné-Briand és Notre-Dame-d’Allençon volt önálló települések egykori területe), Tuffalun (Ambillou-Château volt önálló település), Val-du-Layon (Saint-Aubin-de-Luigné és Saint-Lambert-du-Lattay volt önálló települések egykori területe).

A földrajzi területet ábrázoló térképdokumentumok megtekinthetők az Institut national de l’origine et de la qualité honlapján.

7. Fő szőlőfajták

Cabernet-Sauvignon N

Cabernet franc N

8. A kapcsolat(ok) leírása

1. A földrajzi területre vonatkozó információk

a) A kapcsolathoz hozzájáruló természeti tényezők leírása

A földrajzi terület az „Anjou” ellenőrzött eredetmegjelöléshez tartozó földrajzi terület nyugati részének szívében, nagyrészt az Armorikai-hegységhez csatlakozó prekambriumi és paleozoikus talapzaton terül el, amelyet helyenként köves képződmények vagy cenomán képződmények borítanak, mint például a terület keleti szélén megtalálható kagylós márga. 2018-ban az „Anjou-Coteaux de la Loire”, a „Coteaux du Layon” és a „Savennières” ellenőrzött eredetmegjelölések földrajzi területeit és néhány szomszédos települést foglalta magában. A földrajzi terület az érlelt vörösborok előállítására alkalmas természeti környezet alapján körülhatárolt és kiválasztott területet fedi. Ennek megfelelően Maine-et-Loire megye 24 településére és Deux-Sèvres megye 2 településére terjed ki Angers-tól dél-keletre és délre. A tájat sok kicsi, különböző fekvésű domb jellemzi, melyek tengerszint feletti magassága 50 és 90 méter között mozog.

A szőlők szüreteléséhez pontosan körülhatárolt, parcellákra osztott területet leginkább jó fekvésű parcellák teszik ki, melyeken palás kőzeten kialakult barna talajok, agyagos-köves talajok vagy csak helyenként kagylós márgán kialakult barna talajok találhatók. Ezek a talajok többnyire sekélyek, jó a vízháztartásuk, nem mutatják a belvizesedés jeleit és kevés vízkészlettel rendelkeznek. Hőháztartásuk jó és megfelelő korai érést biztosítanak. A földrajzi terület nyugati részén helyenként vulkanikus eredetű, savanyú képződményekből (riolit) vagy bázisos képződményekből (szpilit) származó telérek húzódnak, melyek a nagyon köves talajokat eredményezik.

A földrajzi terület éghajlata mérsékelt óceáni és kis hőmérséklet-különbségek jellemzik, ami egyrészt az Atlanti-óceán viszonylagos közelségének, másrészt a Loire és annak mellékfolyói hőszabályozó szerepének és végül annak tudható be, hogy a szőlőültetvényeket domboldalakra telepítették. Az észak-nyugati vagy dél-keleti irányban húzódó domborzati elemek védelmet biztosítanak a gyakran sok nedvességet szállító nyugati szelek ellen. Ezért a földrajzi területen kevés csapadék hullik, főnhatás érvényesül és a terület védett az óceáni nedvességtől, ami a Choletais-i és a Mauges-i térség magasabb domborzatának köszönhető. Az éves csapadékmennyiség 585 milliméter, míg a Choletais-i térségben közel 800 milliméter.

b) A kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők leírása

Az Anjou-vidéken bizonyíthatóan a Krisztus utáni I. századtól és azóta is folyamatosan foglalkoznak szőlőtermesztéssel. Itt jól megélt a szőlő, ahogy erről Apollonius (VI. század) egyik költeményének e néhány sora is tanúskodik: „Bretagne-tól nem messze található egy sziklára épült, Ceres és Bacchus ajándékaiban bővelkedő város, amelynek neve – Andégave (Angers) – egy görög névből származik.” Bár az anjoui borvidék a középkorban is folyamatosan fejlődött a Loire partjain és Angers környékén létrejött monostorok oltalma alatt, hírnévre főként a XII-XIII. századtól tett szert. II. Henrik és Aquitániai Eleonóra nagyhatású uralkodásának idején a „vin d’Anjou” (Anjou bor) a legelőkelőbb asztalokra is eljutott.

A termelés a XVI. századtól jelentős fejlődésnek indult a holland borügynökök megérkezésének köszönhetően, akik hazájuk és gyarmataik számára kerestek borokat. A hollandok hatalmas mennyiségeket vásároltak fel a borokból, és a kereskedelem oly mértékben virágzott a XVIII. században, hogy a szállítás megkönnyítése érdekében a földrajzi területet átszelő Layon-folyót hajózhatóvá tették.

Az Anjou-borvidék elsősorban a chenin B fajtából előállított fehérbor-termelésről vált ismertté. A filoxéravész után, 1865-től azonban felgyorsult a cabernet franc N fajta vagy más néven a „breton növény” (nevét akkoriban az adta, hogy a növény hajóval érkezett a Loire torkolatöblén keresztül, amely azokban az időkben a breton régióban volt), majd valamivel később a cabernet-sauvignon N telepítése.

A XX. század elején a bortermelés elsősorban a „rouget”-nek (piros bornak) nevezett bor előállítására irányult, amely a kávéházakban fogyasztott könnyű bor helyi neve volt. Ekkor történt az anjoui borvidék átalakulásának első szakasza, amely során jelentős fejlődésnek indult a jelképes rozéborok termelése. Az átalakulás második szakasza a bortermelők által a növényegyüttes kezelése terén szerzett tapasztalatokra épült. A vörösbor-termelés az 1960-as évektől indult fejlődésnek annak köszönhetően, hogy megfigyelték és vizsgálták, hogy melyik szőlőfajtának melyik termőhely felel meg a legjobban, értékelték a terméshozamokat és szabályozták a borászati technikákat.

A régió szakemberei számára azonban nyilvánvalóvá vált, hogy olyan területtel és szakértelemmel rendelkeznek, amely markánsabbá tudja tenni az általuk termelt vörösborok eredetiségét. Ennek köszönhetően ismerték el 1991. november 14-én az „Anjou Villages” ellenőrzött eredetmegjelölést. 2010-ben a termelést 130 magánpincészet és 2 szövetkezeti pincészet biztosította.

2. A termék minőségére és jellemzőire vonatkozó információk

A bor színe rendszerint mély, élénk rubinvörös. Illata gyakran piros gyümölcsökre és virágokra (nősziromra, ibolyára stb.) emlékeztető, finom illatjegyeket hordoz, amelyek összetettebb, fekete gyümölcsök és fűszerek, vadhús vagy akár avar keverékére emlékeztető aromákká alakulnak.

Íze erős és telt, mindamellett megőrzi aromagazdagságát. A markánsan jelenlévő tanninok összeolvadnak és az utóíz hosszan tartó. A bor nehéz bor, jobb, ha néhány évre meg tudunk feledkezni róla, mielőtt megkóstolnánk.

3. Okozati összefüggések

A művelési gyakorlatokat tükrözően, pontos parcellákra osztott felszíni talajok, illetve a kiváló fekvést adó és a rendszeres vízellátás szempontjából kedvező domborzat találkozása lehetővé tette, hogy a cabernet franc N és a cabernet-sauvignon N szőlőfajták teltsége és eredetisége kifejezésre jusson. A termesztési viszonyok miatt optimális módon kell kezelni a növényt és annak terméshozamát, amit a szőlő művelésmódja és a szigorú metszési szabályok is tükröznek.

A borosgazdák a szőlőik viselkedésével kapcsolatban végzett megfigyelések és elemzések alapján tudják meghatározni a szőlőültetvény megfelelő telepítését, és figyelmet fordítanak arra, hogy a két szőlőfajta jól illeszkedjen a palás kőzeten kialakult barna talajokhoz és a cenoman kőzeten kialakult agyagos-köves talajokhoz. A termelők szigorú termelési szabályokat követnek annak érdekében, hogy strukturált vörösbort állítsanak elő. E szabályok alapját a parcellák egyedi körülhatárolása, a szőlőmetszési és szőlőművelési technikák lehető legjobb alakítása, az optimális érettség melletti szüretelés, valamint az áztatási hőmérsékletek és időtartamok kezelésével kapcsolatos technikai javítások képezik. A gazdálkodók szakértelme biztosítja, hogy a leszüretelt szőlők minimális cukortartalma literenként 189 gramm, fenolos érettségük pedig optimális legyen.

A gazdálkodók a nemzedékek során át megtanulták, hogy a borászati technikák alakításával hogyan hozhatják ki a szőlőkből a legjobbat. Nagyon hamar kiderült, hogy az erjesztés után hordós érlelésre van szükség ahhoz, hogy a bor aromái összetettek legyenek, de legfőképpen ahhoz, hogy tanninjai lekerekítetté és selymessé váljanak. E célok elérése érdekében a termékleírások azt határozzák meg, hogy a borok érlelési időszakának legalább a szüretelés évét követő év június 15-ig kell tartania.

Az „Anjou Villages” ellenőrzött eredetmegjelölés az Anjou-borvidékről származó borok ékességei közé tartozik.

9. További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

Jogi keret:

Uniós jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

A borok erjesztése, készítése és érlelése tekintetében biztosított eltérés kapcsán meghatározott, a földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület a következő települések területét foglalja magában a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex alapján:

— Deux-Sèvres megye: Argenton-l’Église, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay;

— Indre-et-Loire megye: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

— Loire-Atlantique megye: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (Anetz volt önálló település egykori területe), Vallet;

— Maine-et-Loire megye: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Blaison-Saint-Sulpice (Saint-Sulpice volt önálló település egykori területe), Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (Alleuds, Brissac-Quincé, Chemellier, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hôpital és Vauchrétien volt önálló települések egykori területe), Brossay, Cernusson, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné és Montfort volt önálló települések egykori területe), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (Juigné-sur-Loire és Saint-Jean-des-Mauvrets volt önálló települések egykori területe), Gennes-Val-de-Loire (Chênehutte-Trêves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies és Le Thoureil volt önálló települések egykori területe), Huillé, Jarzé Villages (Lué-en-Baugeois volt önálló település egykori területe), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (Cerqueux-sous-Passavant és Vihiers volt önálló települések egykori területe), Mauges-sur-Loire (La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine és Saint-Laurent-du-Mottay volt önálló települések egykori területe), Mazé-Milon (Fontaine-Milon volt önálló település egykori területe), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré, Saint-Laurent-des-Autels és La Varenne volt önálló települések egykori területe), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saint-Sigismond, Saumur, Soucelles, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Tuffalun (Louerre és Noyant-la-Plaine volt önálló települések egykori területe), Turquant, Les Ulmes, Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Verrie, Verrières-en-Anjou (Pellouailles-les-Vignes és Saint-Sylvain-d’Anjou volt önálló települések egykori területe), Villevêque;

— Vienne megye: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Címkézés

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

A címkéken valamennyi választható jelölést olyan karakterekkel kell feltüntetni, amelyek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének kétszeresét.

Az ellenőrzött eredetmegjelölés neve a termékleírásban meghatározott feltételek mellett kiegészíthető a „Val de Loire” földrajzi névvel.

A „Val de Loire” földrajzi név feltüntetésére használt karakterek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladhatja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének kétharmadát.

Az ellenőrzött eredetmegjelölésű borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység, feltéve, hogy ún. kataszteri területről van szó és a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozaton. Az ún. kataszteri terület nevét olyan karakterekkel kell nyomtatni, amelyek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének felét.

A termékleíráshoz vezető link

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b0f4fba4-e95f-4bf8-8e49-5b054d5d3e71

(1) HL L 9, 2019.1.11., 2. o