[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 18.10.2007

COM(2007) 606 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Az Európai Unió teherszállítási stratégiája: az európai teherszállítás hatékonyságának, integrációjának és fenntarthatóságának fokozása {SEC(2007) 1351} {SEC(2007) 1367}

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Az Európai Unió teherszállítási stratégiája:az európai teherszállítás hatékonyságának, integrációjának és fenntarthatóságának fokozása

A FELLÉPÉS HÁTTERE ÉS INDOKAI

A teherszállítás – a nyersanyagtól egészen a késztermékekig – alapvető fontosságú az uniós gazdasági tevékenységek és az életminőség szempontjából. Lehetővé teszi a munkamegosztást, a méretgazdaságosságot, illetve komparatív előnyöket juttat érvényre. A teherszállítás ezért az európai versenyképesség alapja.

A jól szervezett teherszállítás a fenntartható és energiahatékony üzemeltetést is segíti, valamint erősíti a kohéziót, mivel az Unió – beleértve a peremterületeket is – vállalkozásai számára lehetővé teszi, hogy jobb hozzáféréssel rendelkezzenek és a belső piaci előnyre tegyenek szert.

Az Európai Bizottság 2001. évi fehér könyvének félidős értékelése az EU-25 tagállamának vonatkozásában a teherszállítási tevékenységek (tonna-kilométerben kifejezett) 50%-os növekedését vetíti előre a 2000–2020 közötti időszakra. Ez egyben azt is maga után vonja, hogy a teherszállítás számos olyan szakpolitikai kérdést is felvet, amellyel foglalkozni kell, ha az ágazat hatékonyságát és fenntarthatóságát meg akarjuk őrizni:

- Az európai közlekedési rendszer egyes részeiben tapasztalható forgalomtorlódás kedvezőtlen hatással van a szállítás költségeire és időtartamára, illetve növeli az üzemanyag-fogyasztást.

- A teherszállítási ágazatnak is ki kell vennie a részét az Európai Unió éghajlatváltozási célkitűzéseinek[1] megvalósításából, illetve a szennyezőanyag-kibocsátás és a zajszennyezés csökkentéséből.

- A teherszállítás nagymértékben függ a fosszilis tüzelőanyagoktól, amelyek nagy részét importból fedezik.

- A szállítás biztonságát és védelmét tovább kell fokozni.

- Vannak arra mutató jelek, hogy a szállításhoz és a logisztikához kapcsolódó iparágak nehézségekkel küzdenek a képzett munkaerő vonzása terén.

Enyhítő intézkedések megtétele nélkül ezeket a problémákat tovább súlyosbítja majd a teherszállítás előre jelzett növekedése.

Mindazonáltal e kihívások mellet olyan lehetőségek is adódnak, amelyeket nem szabad elszalasztani:

- Az egymást követő bővítésekkel az Európai Unió heterogenitása nőtt, és az új kontinentális piac megköveteli, hogy a logisztikával kapcsolatos korszerű technikai és a legjobb gyakorlatra vonatkozó megoldásokat gyorsan megvalósítsák az egész Unió területén.

- A teherszállítási logisztika egy egyre integráltabb és koncentráltabb globális piaccá vált, ahol számos európai vállalat küzdötte fel magát a világ élmezőnyébe.

- Kedvező lehetőségek nyílnak az EU-n kívüli országokkal folytatandó kereskedelmi kapcsolatok fokozására. A szakpolitikai kezdeményezésekre tett javaslatok ezért foglalják magukban a különösen a szomszédos országokkal folytatott szállítási műveletek hatékonyabbá tételének igényét.

- Az információs és kommunikációs technológiák (IKT) gyors ütemű fejlődése forradalmasítja a teherszállítási logisztika szervezési lehetőségeit.

A szakpolitikai válasz

E kihívások leküzdése céljából az Európai Bizottság párhuzamos szakpolitikai kezdeményezések sorát indította el a 2001. évi közlekedéspolitikai fehér könyv múlt évi félidős felülvizsgálatával[2] összhangban. Ezek az intézkedések az érdekelt felekkel folytatott intenzív konzultáció eredményei, amely 13 szeminárium és konferencia megszervezését, több mint 30 külső rendezvényen való részvételt és közel 160 írásban benyújtott észrevételt foglal magában. Ezen túlmenően a Bizottsághoz még beérkezett több mint 500, a logisztikai szűk keresztmetszetekre vonatkozó jelentés.

A fehér könyv felülvizsgálata figyelembe veszi a 2001 óta bekövetkezett változást, amelyre a termelés globalizációjának felgyorsulása, az energiaellátás bizonytalansága, az egyre nagyobb globális felmelegedés és az Európai Unió Közép- és Kelet-Európára is kiterjedő bővítést követően megnövekedett kontinentális területe jellemző. E változásokra tekintettel az új kihívásoknak való megfelelés érdekében a közlekedéspolitikai szemlélet és eszközkészlet kiszélesítését ajánlja. Különösen a különböző szállítási módok – függetlenül attól, hogy azokat önmagukban vagy kombinálva (módközi szállítás) használják – hatékonysága javításának szükségességét emeli ki. Ezen intézkedéscsomag célja, hogy segítse az említett célkitűzés megvalósítását.

A bemutatott szakpolitikai kezdeményezések a következők:

- A teherszállítási logisztikai cselekvési terv [3]: ez számos olyan lépésre tesz javaslatot, amelynek célja a szállítmányozás és a forgalomirányítás, a fenntartható minőség és hatékonyság, a közigazgatási eljárások egyszerűsítésének ösztönzése, a rakodási szabványok felülvizsgálata, a méret- és tömeghatárokról szóló 96/53/EK irányelv vizsgálata az esetleges felülvizsgálat céljából (az egyéb szállítási módokat érintő következményeket szem előtt tartva).

- A teherforgalom-orientált vasúti hálózatról szóló közlemény [4]: ennek célja a vasúti teherszállítás versenyképesebbé tétele, különösen a rövidebb tranzitidők biztosításával, a vasúti szállítás megbízhatóságának javításával és az ügyfelek igényeinek jobb figyelembe vételével.

- Az európai kikötőpolitikáról szóló közlemény [5]: ez a kikötők – amelyek az európai szállítási rendszerek meghatározó jelentőségű központjai – teljesítményének fokozására vonatkozó elképzelést és eszköztárat biztosít, amely segíti őket az új beruházások megvalósításában és az érdekelt felek közötti állandó párbeszéd kialakításában, illetve a róluk kialakult kép javításában. Ez a közlemény végrehajtja az Európai Unió integrált tengerpolitikájáról szóló nemrégiben elfogadott közleményt[6], amely a tengerpolitikai ügyek holisztikus, ágazatközi megközelítését tartalmazza,

valamint

- A Bizottság szolgálatainak az „Európai határok nélküli tengeri szállítási térség felé” című munkadokumentuma [7]: ez konzultációs eljárást indít arról, hogy hogyan tehető lehetővé a közigazgatási és dokumentációs eljárások segítése és egyszerűsítése révén az, hogy a rövid távolságú tengeri szállítás hiánytalanul élvezze a belső piac minden előnyét, azaz egyenjogúvá váljon az egyéb szállítási módokkal.

- A tengeri autópályákról szóló bizottsági munkadokumentum [8]: a tengeri autópályák kidolgozása terén elért haladást írja le, és további minőségi elemekre tesz javaslatot.

Szinergiák

A fent körvonalazott szakpolitikai kezdeményezések egymást erősítik és az európai teherszállítás hatékonyságának javítására vonatkozó szakpolitikai stratégiának tekinthetők. Együttes alkalmazásuk segíti az Európai Unió teherszállítási ágazatát abban, hogy hatékonyabbá és fenntarthatóbbá váljon. Miközben az egyes szakpolitikai kezdeményezések a saját politikai területüket érintő kérdéseket tárgyalják, mindezt egy közös megközelítés keretében teszik, amelyet a következők jellemeznek:

- a (közlekedési) folyosókra helyezett hangsúly, amely magában foglalja a szomszédos és tengerentúli országok között húzódó szállítási láncokat összekötő folyosókat is,

- az innovatív technológiák és gyakorlati megoldások elterjedésének ösztönzése az infrastruktúrában, a szállítóeszközökben (gépjárművek, vasúti kocsik és hajók) és a szállítmányozásban,

- a teherszállítási láncok és a vonatkozó közigazgatási eljárások egyszerűsítése és segítése, valamint

- a minőség fokozása

A folyosó alapú megközelítés

A méretgazdaságosság alkalmazásával a folyosók egyedülálló technikai és gazdasági lehetőségeket kínálnak, amelyek vonzóvá teszik a különféle szállítási módok optimális használatát. Alapvető fontosságú, hogy a különféle szállítási módokból és magukból a folyosókból egy zökkenőmentes háztól-házig történő szállítási szolgáltatást lehessen összeállítani, adott esetben a megfelelően kialakított terminálok használatával. Ez előfeltétele annak, hogy a rakomány könnyedén, megbízhatóan és költséghatékonyan kerüljön át az egyik szállítási módból a másikba. A kikötőpolitikáról és a teherforgalom-orientált vasúti hálózatról szóló közlemények ezért felvetik az átrakodó platformok elérhetőségének és hozzáférhetőségének kérdését, míg a teherszállítási logisztikai cselekvési terv az árumozgások minőségére és hatékonyságára összpontosít, valamint annak biztosítására, hogy a rakománnyal kapcsolatos információk könnyedén áramoljanak az egyes szállítási módok között.

A teherszállítás fenntarthatóbbá tétele érdekében erőfeszítéseket kell tenni az árufuvarozás során fellépő energiafogyasztás, a zaj-, a szennyezőanyag- és az üvegházhatást okozó gázkibocsátás minimálisra csökkentése érdekében.

Ezt szem előtt tartva a logisztikai cselekvési terv bevezeti a „zöld folyosó” fogalmát, amely az emberi és a természeti környezetre kifejtett kis hatással jellemezhető teherszállítási folyosót jelöl. A vasúti és vízi szállítási módok a zöld folyosók alapvető alkotóelemei lesznek.

Infrastruktúra, szállítóeszközök és szállítmányozás

A jelenlegi szállítási infrastruktúrát fel kell készíteni a teherszállítás elkövetkező évekre előre jelzett számottevő növekedésének befogadására. Az ezen célkitűzés megvalósítására irányuló stratégia egyik eleme a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T), amelynek keretében jelenleg is folyik számos, stratégiai szempontból fontos transznacionális folyosó kidolgozása. A stratégia másik eleme az elérhető infrastruktúra hatékony használata, amely magában foglalja a forgalom és a szállított rakomány kezelését szolgáló IT-alapú rendszereket. Az olyan rendszerek kiépítése mint a vasúti ágazat esetében az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer (ERTMS) és a vasúti fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásai (TAF), a belvízi szállítás esetében a folyami információs szolgáltatások (RIS), valamint a tengeri szállítás esetében a SafeSeaNet, a hajóforgalom-irányítási és információs rendszer (VTMIS), az automatikus azonosítási rendszer (AIS) és a nagy hatósugarú azonosítás és nyomon követés (LRIT) tanúsítják az egyéb szállítási módok terén elért haladást. A logisztikai cselekvési terv szerint további erőfeszítésekre van szükség a közúti szállítás esetében az intelligens közlekedési rendszerek (ITS) fejlesztésére többek között a kölcsönös átjárhatóság megvalósításához. Továbbá cselekvésre szólít fel az integrált nyomon követés és visszakereshetőség, illetve hosszabb távon a szállítási módok közötti áruútvonal-választás megvalósítása érdekében. Ennek érdekében a Bizottság jelenleg is az ITS-re vonatkozó 2008-ra elkészülő jelentős kezdeményezés kidolgozásán fáradozik, amely az ITS európai fejlesztésének és elterjesztésének részletes útitervét fogja tartalmazni, és ennek keretében a teherfuvarozási logisztikát érintő főbb technológiai alkalmazások is előtérbe kerülnek. Az európai műholdas navigációs rendszerek (pl. EGNOS és Galileo) elterjesztése az ilyen politika sarkalatos pontja.

A teherszállítás városi dimenzióval is rendelkezik. A városi területeken megvalósuló áruszállításhoz hatékony kapcsolódási pontokat kell teremteni a hosszú távolságra történő szállítás és a rövid távolságokra, a végcélhoz történő szállítás között. Ez a kérdés az Európai Bizottság városi közlekedésről szóló zöld könyvében is felvetődik, amelyre alapozva a jövőben meg lehet tenni az ezen a területen szükséges lépéseket.

A szállítási infrastruktúra hatékonyabb kihasználásának másik előfeltétele az infrastruktúrához való hozzáférést akadályozó működési és kereskedelmi korlátok megszüntetése. Erre a kérdésre keresi a választ a teherforgalom-orientált vasúti hálózatról szóló közlemény, mivel a menetvonal-kijelölés koordinációjának hiánya a határokon árnyúló forgalmi intézkedések indokolatlan komplexitását vonja maga után, és tovább súlyosbítja a vasúti szolgáltatások útjában álló fizikai akadályokat, és szükségtelen késést okoz.

Egyszerűsítés

Az idők során a szolgáltatások és a szabályozás szállítási módonként és gyakran országonként elkülönülve fejlődött, ami a dokumentációra, a felelősségvállalásra, vagy egyéb közigazgatási előírásokra és eljárásokra vonatkozó eltérő szabályrendszerekhez vezetett.

A teherszállítás közigazgatási környezetének egyszerűsítését célzó intézkedések elsősorban a multimodális szállítási láncokra összpontosítanak. A teherszállítási logisztikai cselekvési terv kiemeli a teherszállítás közigazgatási előírásaira vonatkozó egységes kapcsolódási pont megvalósítását célzó lépések fontosságát, valamint foglalkozik a multimodális szállítási lánc tekintetében a dokumentáció és a szereplők felelősségvállalásának kérdésével. Ezzel párhuzamosan a teherforgalom-orientált vasúti hálózatról szóló közlemény a vasúti folyosók egyes szakaszain alkalmazott szabályok harmonizációjának kérdését tárgyalja.

A rövid távolságú tengeri szállítás közigazgatási és dokumentációs komplexitása különleges eset. Ez részben a szállítás velejáró jellegzetességének köszönhető, de egyben annak, hogy két uniós kikötő között közlekedő hajó valahányszor kilép az indítókikötőből, az Unió vámterületét is elhagyja, majd vissza is tér oda, amikor belép a rendeltetési kikötőbe. Ez a folyamat számos eljárás végrehajtását teszi szükségessé. Ezt a kérdést a Bizottságnak az európai határok nélküli tengeri szállítási térségről szóló személyzeti munkadokumentuma tárgyalja.

A teherszállítás minősége.

A teherszállítás területén szükség van a szolgáltatásminőség javítására, különösen ha a közúti szállításnál vonzóbb szállítási alternatívát akarunk kínálni. A vasúti szállításnak mindent el kell követnie a teljesítménye javításáért, miközben fokozni kell a vízi szállítás módok integrációját a szállítási logisztikai láncban. A teherszállítási logisztikai cselekvési terv javaslatokat tesz a teljesítmény javítására a logisztikai láncokban és különös figyelmet szentel a multimodális átrakodó központok szolgáltatási szintjének.

Az Európai Bizottság szerepe

A teherszállítás hatékonyságának és fenntarthatóságának javítása érdekében a hatóságoknak megfelelő keretfeltételeket kell teremteniük, továbbá támogatniuk kell a módközi szállítást és a fenntarthatóságot megvalósító tendenciákat. Ez magában foglalja a megfelelő jogszabályi intézkedések elfogadását, a műszaki szabványok kidolgozására irányuló megbízás kiadását, politikai és pénzügyi támogatás nyújtását, illetve a legjobb gyakorlati megoldások ösztönzését. A teherszállítási logisztikai cselekvési terv, a teherforgalom-orientált vasúti hálózatról szóló közlemény, az európai kikötőpolitikáról szóló közlemény, a Bizottságnak az európai határok nélküli tengeri szállítási térségről, valamint a tengeri autópályákról szóló személyzeti munkadokumentuma (amelyek együtt alkotják a 2007. évi teherszállítási stratégiát) révén az Európai Bizottság azokat az intézkedéseket tárgyalja, amelyeket uniós szinten kell meghozni.

A közlekedési folyosókat, a jobb forgalomirányítást és szállítmányozást, az egyszerűsítést és a minőséget támogató európai erőfeszítések különösen fontosak, tekintettel a folyosók transznacionális jellegére, a belső piac fejlődésével párhuzamosan a határon átnyúló teherszállítás növekvő részesedésére, valamint az Európai Unió határain túlnyúló kereskedelem növekedési lehetőségére. Ezen túlmenően egy, az innovációra nagymértékben támaszkodó iparág esetében az európai szintű megközelítés hiánya a piacok elaprózódásához vezetne, és – különösen a kkv-k esetében – hátráltatná az új technológiák és innovatív megoldások bevezetését. Végezetül, a teherszállítási ágazattal kapcsolatban felmerülő környezetvédelmi aggályok megoldásához közös erőfeszítésre van szükség.

A tovább vezető út

A párhuzamosan elfogadott teherszállítással kapcsolatos kezdeményezések nagy száma tanúsítja a téma jelentőségteljességét az európai gazdaságok fenntarthatósága és versenyképessége számára. Az ezekben található javaslatok hosszadalmas konzultációs folyamat eredményeképpen születtek. A javaslatok mentén indult útjára a kikötőkről szóló európai szintű szociális párbeszéd, amely vélhetőleg ösztönözni fogja az intenzív szociális párbeszédet helyi és regionális szinten is.

Az ebben a dokumentumban bevezetett politikai kezdeményezések mutatják az utat egy olyan európai teherszállítási politika felé, amely a módközi szállítás, az intelligens közlekedési rendszerek (ITS), a zöld folyosók és a felhasználó-központúság alapelveire épül:

- a módközi szállítás szükségessé teszi a vasúti hálózatok, a tengeri és belvízi szállítás, a légi és közúti fuvarozás és az érintett központok hatékonyságának, kölcsönös átjárhatóságának és összekapcsolhatóságának javítását, mivel így érhető el a zökkenőmentes háztól-házig történő szállítási szolgáltatás keretében megvalósuló teljes integrációjuk,

- az intelligens közlekedési rendszerek lehetőséget kínálnak a közlekedésirányítás és a szállítmányozás jobbá tételére, illetve az elérhető infrastruktúra kihasználásának javítására,

- a zöld folyosókra vonatkozó elképzelés tovább gazdagítja azt a célkitűzést, amely törekszik a környezeti, valamint a biztonsági és védelmi kérdéseknek a transzeurópai közlekedési hálózat infrastruktúrájának kialakításába és működtetésébe való integrálására,

- végezetül pedig szükséges, hogy a jövőben javuljon a felhasználói igények figyelembe vétele.

Ezek az alapelvek fognak útmutatásul szolgálni az Európai Bizottság által most javasolt intézkedések és kezdeményezések végrehajtásához.

[1] Lásd a 2007. március 8–9-i brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetéseit.

[2] „Tartsuk mozgásban Európát: Fenntartható mobilitás kontinensünk számára”, COM(2006) 314 végleges

[3] COM(2007) 607 végleges.

[4] COM(2007) 608 végleges

[5] COM(2007) 616 végleges.

[6] COM(2007)575 végleges.

[7] SEC(2007) 1351.

[8] SEC(2007) 1367.