[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 21.10.2010

COM(2010) 589 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

A KOHÉZIÓS ALAPRÓL SZÓLÓ ÉVES BESZÁMOLÓ (2009) SEC(2010) 1231 final

TARTALOMJEGYZÉK

1. A 2000–2006-os időszak pénzügyi végrehajtása 2009-ben és a projektek lezárása 3

2. Gazdasági környezet és feltételrendszer 8

3. Ellenőrzések és pénzügyi korrekciók 9

4. A tagállamok által jelentett szabálytalanságok 11

5. Értékelés 13

6. Tájékoztatás és promóciós tevékenység 13

A Kohéziós Alap létrehozásáról és az 1164/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1084/2006/EK rendelet nem írja elő, hogy éves jelentést kell készíteni a Kohéziós Alapról.

Ez a jelentés ezért az 1164/1994/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésével összhangban készült. A jelentés a Kohéziós Alap 2000–2006-os időszakra elfogadott projektjeinek, valamint a korábbi ISPA-projekteknek az érintett tagállamokban – beleértve Bulgáriát és Romániát is – történő 2009. évi megvalósítását mutatja be.

E jelentés következésképpen a Kohéziós Alapból 2006 végén tizenhárom kedvezményezett tagállamban – Görögországban, Spanyolországban, Portugáliában, Cipruson, a Cseh Köztársaságban, Észtországban, Magyarországon, Lettországban, Litvániában, Máltán, Lengyelországban, Szlovákiában, Szlovéniában –, támogatott tevékenységeket, valamint a 2000–2006-os időszakban Bulgáriában és Romániában elfogadott korábbi ISPA-projekteket ismerteti. Hadd emlékeztessünk arra, hogy Írország, gazdasági növekedésének köszönhetően, 2004. január 1. óta már nem támogatható az Alapból, mindazonáltal a Kohéziós Alapból támogatott, folyamatban lévő projekteket még le kell lezárni.

A 2000–2006-os időszakban az egyes tagállamokban elfogadott projektek 2009. évi végrehajtásának részleteit e jelentés melléklete tartalmazza.

1. A 2000–2006-os időszak pénzügyi végrehajtása 2009-ben és a projektek lezárása

A 2000–2006-os időszakra elfogadott projektekre vonatkozó 2009-es kifizetések

Mivel a Kohéziós Alapból a 2000-2006-os programozási időszakban támogatott projektekre tett valamennyi kötelezettségvállalást végrehajtották 2006. december 31-ig, a Kohéziós Alap keretében rendelkezésre álló pénzforrások 2009-ben már csak a kifizetési előirányzatokra korlátozódtak.

A Kohéziós Alap 2000–2006-os időszakban elfogadott projektjei számára 2009-ben rendelkezésre álló eredeti költségvetés 3,892 millió EUR volt. A végleges költségvetés összege ugyanakkor 2,777 millió EUR-ra csökkent. E csökkentést a 2008. évi lényegesen jobb végrehajtás indokolja, amikor is a kifizetések csaknem 30% -kal meghaladták az elfogadott költségvetést. A 2008-ban rendelkezésre álló források, illetve a beterjesztett kifizetési kérelmek közötti hiány fedezésére a kifizetéseket részben a Kohéziós Alap 2007–2013-as időszakra elfogadott projektjeire rendelkezésre álló költségvetési tételből teljesítették. Ez a 2007–2013-as programozási időszak lassabb indulására vezethető vissza, és emiatt a tagállamok 2008-ban úgy döntöttek, hogy e késedelmet megpróbálják azáltal kiegyenlíteni, hogy a 2000–2006-os időszak projektjeinek végrehajtására összpontosítanak.

2009-ben megváltozott e tendencia, és a 2000–2006-os fennálló kifizetéseket átcsoportosították a Kohéziós Alapból a 2007–2013-as időszakban támogatott programokba és az ERFA-programokba, ami lehetővé tette a Kohéziós Alapból a két programozási időszakban támogatott programokra és projektekre szánt előirányzatok 100 %-os felhasználását. A rendelkezésre álló, 2,777 millió EUR összegű kifizetési előirányzatokat 2009 végéig teljes mértékben teljesítették, így a 2008-as teljesítéshez képest (2,489 millió EUR) 2009-ben csaknem 300 millió EUR-val több kifizetésre került sor.

Ami a korábbi ISPA-projektek költségvetési tételeit illeti, a rendelkezésre álló kifizetési előirányzatokat 100%-ban felhasználták.

2009 végén – a jelenleg támogatásban részesülő összes országot figyelembe véve – a rendelkezésre álló források átlagos felhasználási aránya (a kötelezettségvállalásokhoz mért kifizetések) a Kohéziós Alap és a korábbi ISPA-projektek tekintetében 75,8 % volt. Bulgária esetében a 2008. év végi alacsony felhasználási arány (39,8 %) jelentősen javult 2009 folyamán, és végül 56,5 % -ot ért el. A többi tagállam esetében a felhasználási arány 65,8 % (Lengyelország és Románia) és 92,8 % (Írország) között mozgott.

1. Táblázat: A Kohéziós Alap és a korábbi ISPA-projektek kifizetéseinek végrehajtása 2009-ben (EUR-ban kifejezve)

Korábbi ISPA | 400 000 000 | +128 969 059 | 528 969 059 | 528 969 059 | - |

Görögország | 3 565 195 978 | 2 715 334 857 | 76,2% | 849 861 122 | 23,8% |

Spanyolország | 12 915 179 288 | 10 519 496 170 | 81,5% | 2 395 683 119 | 18,5% |

Írország | 625 755 407 | 580 710 223 | 92,8% | 45 045 184 | 7,2% |

Portugália | 3 497 201 489 | 2 741 059 557 | 78,4% | 756 141 931 | 21,6% |

EU-4 ÖSSZESEN | 20 603 332 162 | 16 556 600 807 | 80,4% | 4 046 731 356 | 19,6% |

Ciprus | 54 014 695 | 40 029 810 | 74,1% | 13 984 885 | 25,9% |

Cseh Köztársaság | 1 226 581 086 | 975 579 344 | 79,5% | 251 001 742 | 20,5% |

Észtország | 425 431 731 | 330 768 303 | 77,7% | 94 663 429 | 22,3% |

Magyarország | 1 481 998 333 | 1 028 122 934 | 69,4% | 453 875 399 | 30,6% |

Lettország | 713 987 456 | 541 309 058 | 75,8% | 172 553 278 | 24,2% |

Litvánia | 825 354 775 | 661 411 795 | 80,1% | 163 942 980 | 19,9% |

Málta | 21 966 289 | 17 532 611 | 79,8% | 4 433 678 | 20,2% |

Lengyelország | 5 634 539 614 | 3 708 555 930 | 65,8% | 1 925 983 684 | 34,2% |

Szlovákia | 766 117 246 | 586 031 109 | 76,5% | 180 086 137 | 23,5% |

Szlovénia | 254 197 825 | 202 417 662 | 79,6% | 51 780 164 | 20,4% |

EU-10 ÖSSZESEN | 11 404 063 930 | 8 091 758 556 | 71,0% | 3 312 305 376 | 29,0% |

Bulgária | 876 947 183 | 495 486 300 | 56,5% | 381 460 884 | 43,5% |

Románia | 2 037 250 711 | 1 340 892 809 | 65,8% | 696 357 902 | 34,2% |

EU-2 ÖSSZESEN | 2 914 197 894 | 1 836 379 109 | 63,0% | 1 077 818 786 | 37,0% |

ÖSSZESEN | 34 921 593 986 | 26 484 738 472 | 75,8% | 8 436 855 518 | 24,2% |

A 2000–2006-os programozási időszak projektjeinek lezárása

2009 végén a Kohéziós Alapból a 2000–2006-os időszakban támogatott, lezárt projektek (beleértve a korábbi ISPA-projekteket is) száma összesen 299 volt. A lezárandó projektek száma a 2008 végén jegyzett 976-ról 2009 végére 893-ra csökkent. A 4. táblázat a 2009 végéig lezárt projektekről nyújt tájékoztatást (tagállamonkénti bontásban).

4. Táblázat: A Kohéziós Alap keretében támogatott, 2009 végéig lezárt projektek száma (a korábbi ISPA-projekteket is beleértve)

Tagállam | A Kohéziós Alap keretében támogatott összes projekt száma | A lezárt projektek száma 2009 végén | A még le nem zárt projektek száma 2009 végén |

Projektek száma | Teljes kifizetett összeg (EUR-ban kifejezve) |

Cseh Köztársaság | 58 | 19 | 350 331 885 | 39 |

Észtország | 37 | 20 | 106 548 425 | 17 |

Görögország | 124 | 49 | 1 150 632 586 | 75 |

Spanyolország | 407 | 110 | 2 969 559 629 | 297 |

Írország | 10 | 4 | 357 368 796 | 6 |

Ciprus | 2 | 0 | 0 | 2 |

Lettország | 46 | 10 | 44 331 604 | 36 |

Litvánia | 51 | 13 | 159 495 999 | 38 |

Magyarország | 47 | 11 | 26 071 037 | 36 |

Málta | 3 | 0 | 0 | 3 |

Lengyelország | 130 | 6 | 68 915 348 | 124 |

Portugália | 109 | 32 | 810 129 887 | 77 |

Szlovénia | 28 | 10 | 72 460 238 | 18 |

Szlovákia | 39 | 9 | 60 041 606 | 30 |

EU-14 | 1 091 | 293 | 6 175 887 040 | 798 |

Bulgária | 38 | 3 | 27 044 270 | 35 |

Románia | 63 | 3 | 2 191 214 | 60 |

EU-2 | 101 | 6 | 29 235 484 | 95 |

Összesen | 1 192 | 299 | 6 205 122 524 | 893 |

2. GAZDASÁGI KÖRNYEZET ÉS FELTÉTELRENDSZER

Az 1164/94/EK tanácsi rendelet 6. cikke, amely a Kohéziós Alapból támogatott, 2006 előtt jóváhagyott projektekre irányadó jelleggel bír, költségvetési politikai feltételekhez köti az Alapból nyújtott támogatások kifizetéseit. A rendelet kimondja, hogy „abban az esetben, ha a Tanács, a Bizottság ajánlása alapján minősített többséggel eljárva, megállapítja, hogy egy tagállam […] nem hajtotta végre [stabilitási vagy konvergenciaprogramját] oly módon, hogy a túlzott költségvetési hiányt elkerülje, nem lehet az adott tagállam számára új projektet, illetve jelentős projektek esetében új projektszakaszt az Alapból finanszírozni”.

2009 végén a Kohéziós Alap támogatásában részesülő tagállamok közül tizenegy tagállammal (Görögország, Spanyolország, Portugália, a Cseh Köztársaság, Magyarország, Lettország, Litvánia, Málta, Lengyelország, Szlovákia és Szlovénia), szemben folyt túlzott hiány esetén követendő eljárás, amely – az említett rendelet értelmében – bizonyos feltételek mellett az Alapból történő támogatások kifizetésének felfüggesztésével is járhat. 2009-ben három olyan ország volt (Görögország, Spanyolország és Magyarország), amelyek esetében értékelték, hogy hatékony intézkedéseket hoztak-e a Tanácsnak az EKSz. 104. cikke (7) bekezdése alapján elfogadott ajánlásaival összhangban. A Tanács úgy határozott, hogy Spanyolország és Magyarország hatékony intézkedéseket vezetett be, majd új ajánlásokat fogalmazott meg az EUMSz.126. cikkének (7) bekezdése alapján. A Tanács csupán Görögország esetében határozott az EUMSz. 126. cikkének (8) bekezdése alapján úgy, hogy a hatóságok – a Tanács által megfogalmazott ajánlásokra válaszul – nem tettek hatékony intézkedéseket a túlzott hiány megszüntetésére, azonban egyelőre nem javasolta a Kohéziós Alapból származó kifizetések felfüggesztését.

3. Ellenőrzések és pénzügyi korrekciók

A 2000–2006-os időszakot illetően a pénzügyi ellenőrzési szolgálatok 2009-ben egyrészt a lezárás előkészítésére összpontosítottak a programok lezárásáért felelős nemzeti szervekkel, másrészt pedig – a lezárásra vonatkozó nyilatkozatok elemzése révén – a Kohéziós Alapból a 2000–2006-os időszakban megvalósított projektek gyakorlati lezárására.

Az 1994–1999-es programozási időszakban végzett ellenőrzési munka – EU-4 (Görögország, Írország, Portugália, Spanyolország).

A Kohéziós Alapra vonatkozó záró vizsgálat az Alapból az 1994–1999-es időszakban támogatott projektek 10%-át, vagyis az ezen időszak alatt társfinanszírozott projektek 20%-át fedte le. A helyszíni ellenőrzések 2003-ban befejeződtek; a főbb megállapított hiányosságok között az irányítás elégtelen szintű ellenőrzése – amely következtében nem támogatható kiadásokat előlegeztek meg – és a közbeszerzési eljárásokra vonatkozó szabályok megsértése említendő. A záró vizsgálat eredményeként indított nyomon követés és pénzügyi korrekciós eljárások egy fennmaradó projekt (Spanyolországban) kivételével 2009 végéig lezárultak; e fennmaradó projekt befejezésére 2010-ben kerül sor.

A 2000–2006-es programozási időszakban végzett ellenőrzési munka – EU-16 (EU-10 + EU-4 + EU-2).

Az EU-14 tagállamok esetében a Regionális Politikai Főigazgatóság 2009 folyamán három ellenőrző látogatást tett (Spanyolországban, Portugáliában és Görögországban) a programok lezárásáért felelős szerveknél azzal a céllal, hogy ellenőrizze a tagállamok felkészülését a programok lezárására, illetve hogy megállapítsa és mérsékelje a lezárással kapcsolatos kockázatokat. Ezenkívül további hat ellenőrző látogatásra is sor került (Bulgáriában, a Cseh Köztársaságban, Görögországban, Magyarországon és két esetben Romániában).

A Kohéziós Alapból a 2000–2006-os időszakban támogatott projektek lezárásához a Regionális Politikai Főigazgatóság ellenőrzési szolgálatai megvizsgálták a tagállamok által a programok lezárására vonatkozóan benyújtott nyilatkozatokat.

A Kohéziós Alap tekintetében végrehajtott egyéb ellenőrzések az 1386/2002/EK rendelet 12. cikke szerint benyújtott éves nemzeti ellenőrzési jelentések vizsgálatát és a Bizottsághoz benyújtott nemzeti rendszerellenőrzési jelentéseket érintették. 2009 végéig a jelentések többségét megvizsgálták, majd észrevételekkel ellátott válaszokat küldtek a tagállamoknak, és adott esetben további információk benyújtását kérték.

A nemzeti ellenőrzési hatóságok és a Bizottság részvételével évente kerül sor kétoldalú koordinációs ülésekre, melyek célja az ellenőrzési munkák végrehajtásával kapcsolatos információk cseréje, valamint a próbaellenőrzések és az ellenőrzések megállapításainak nyomon követése terén tapasztalt előrelépések megvitatása. A 2008 folyamán végzett ellenőrzési munkákra vonatkozó ülésekre 2009 tavaszán és nyarán került sor. A 2009 folyamán végzett ellenőrzési munkákra vonatkozó éves kétoldalú koordinációs üléseket 2010 tavaszán és nyarán rendezték meg.

Az ellenőrzések hatása

Kohéziós Alap: felfüggesztések és pénzügyi korrekciók 2009-ben

Felügyeleti szerepének gyakorlása során a Regionális Politikai Főigazgatóság 2008-ban új politikát vezetett be a kifizetések felfüggesztéséről és a pénzügyi korrekciókról hozott határozatok gyorsabb elfogadása érdekében azon esetekre, amikor súlyos rendszerhibákat fedeznek fel. E szigorúbb megközelítést követték 2009-ben is.

A Kohéziós Alap tekintetében 2009-ben összességében 86 millió EUR összegű pénzügyi korrekcióra került sor; 2008-ban ez az összeg körülbelül 92,7 millió EUR volt (beleértve mind az 1994–1999-es, mind a 2000–2006-os időszakot). A 2000–2009-es időszakban így a Kohéziós Alapra vonatkozó halmozott pénzügyi korrekció összege a 2000–2006-os időszakot illetően 233 millió EUR-ra, az 1994–1999-es időszakot illetően pedig 273 millió EUR-ra nőtt. A Kohéziós Alapból támogatott projektekkel kapcsolatosan 2009-ben nem fogadtak el felfüggesztési határozatot.

2009 végén a Kohéziós Alapból (a 2000–2006-os időszakban) támogatott projekteknél összesen körülbelül 99 esetben zajlott felfüggesztési és korrekciós eljárás közel 149 millió EUR értékben.

5. Táblázat: A Kohéziós Alap keretében 2009-ben alkalmazott pénzügyi korrekciók időszakonként és országonként (EUR-ban kifejezve)[1]

Tagállam | Kohéziós Alap | ÖSSZESEN |

Időszak | Időszak |

2000–2006 | 1994–1999 |

Bulgária | 2 413 615 | - | 2 413 615 |

Ciprus | - | - | - |

Cseh Köztársaság | 113 008 | - | 113 008 |

Észtország | - | - | - |

Görögország | 2 452 289 | - | 2 452 289 |

Spanyolország | 21 592 738 | 4 771 861 | 26 364 599 |

Magyarország | 40 497 367 | - | 40 497 367 |

Írország | - | - | - |

Lettország | - | - | - |

Litvánia | 649 156 | - | 649 156 |

Málta | - | - | - |

Lengyelország | - | - | - |

Portugália | 205 714 | 4 987 861 | 5 193 575 |

Románia | 8 067 402 | - | 8 067 402 |

Szlovénia | - | - | - |

Szlovákia | - | - | - |

ÖSSZESEN | 75 991 289 | 9 759 722 | 85 751 011 |

Irányítási és ellenőrzési rendszerek

A főigazgatóság 2009. évi tevékenységéről szóló jelentésben az irányítási és ellenőrzési rendszerek működéséről (2000–2006) nem minősített véleményt adtak ki hat tagállamnak a Kohéziós Alapra vonatkozó rendszerével kapcsolatban (Ciprus, Észtország, Görögország, Málta, Portugália és Szlovénia).

Kilenc tagállam esetében minősített véleményt fogalmaztak meg a rendszer lényeges elemeire mérsékelt hatással bíró jelentős hiányosságok miatt (Bulgária – közlekedési ágazat, Cseh Köztársaság, Magyarország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Románia és Szlovákia, valamint Spanyolország).

A Kohéziós Alapból támogatott ágazatok közül a főigazgatóság 2009. évi tevékenységéről szóló jelentésben csak egy ország egy ágazatával kapcsolatban fogalmaztak meg fenntartást (Bulgária környezetvédelmi ágazata), elsősorban a közbeszerzési eljárásokra vonatkozó szabályok megsértése miatt. 2010-ben továbbra is dolgoznak azon, hogy a tagállami hatóságokkal együttműködésben megszüntessék a feltárt problémákat.

4. A tagállamok által jelentett szabálytalanságok

2009 folyamán a tagállamok – az 1831/94/EK rendeletnek megfelelően – összesen 109 esetben értesítették a Bizottságot az EU által társfinanszírozott projektekkel kapcsolatos szabálytalanságokról, amelyek összességében 67 304 951 EUR összegű hozzájárulást érintettek. Ebből az összegből 56 673 503 EUR-t már visszatérítettek, a fennmaradó összeget pedig még vissza kell téríteni. A legtöbb esetet Portugália, Spanyolország és Lengyelország jelentette (27, 20, illetve 19 eset). A Portugália által jelentett esetek az érintett hozzájárulások összegének 39%-át teszik ki. Azt is érdemes megjegyezni, hogy Magyarország az általa benyújtott négy értesítéssel az érintett összegek tekintetében a második helyen áll. Ezenkívül ugyanebben az időszakban Bulgária – a 2007–2013-as időszakra alkalmazandó 1828/2006/EK rendeletnek[2] megfelelően – 17 esetben értesítette a Bizottságot uniós társfinanszírozott projektekkel kapcsolatos szabálytalanságokról, amelyek összességében közel 3,6 millió EUR összegű hozzájárulást érintettek.

Az értesítések számát illetően az előző évhez viszonyítva jelentős csökkenés tapasztalható, ugyanakkor az érintett hozzájárulások összege ugyanazon a szinten maradt. A bejelentett főbb szabálytalanságok között a nem támogatható kiadások finanszírozása és a közbeszerzési eljárásokra vonatkozó szabályok megsértése szerepel. E két kategória a bejelentett esetek csaknem 75%-át lefedi.

6. Táblázat: A tagállamok által 2009-ben jelentett szabálytalanságok (EUR-ban kifejezve)

Tagállam | Szabálytalanságok száma | Pénzösszeg | Behajtásra váró összegek |

Bulgária | 17 | 3 578 740 | 3 578 740 |

Ciprus | 0 | 0 | 0 |

Cseh Köztársaság | 3 | 1 924 920 | 0 |

Észtország | 0 | 0 | 0 |

Görögország | 14 | 4 780 520 | 1 684 211 |

Spanyolország | 20 | 4 351 765 | 3 622 443 |

Magyarország | 4 | 18 449 851 | 40 387 |

Írország | 0 | 0 | 0 |

Lettország | 0 | 0 | 0 |

Litvánia | 2 | 4 491 703 | 0 |

Málta | 1 | 39 133 | 39 133 |

Lengyelország | 19 | 2 275 178 | 49 542 |

Portugália | 27 | 24 575 760 | 1 332 009 |

Románia | 0 | 0 | 0 |

Szlovénia | 1 | 2 552 398 | 0 |

Szlovákia | 1 | 284 983 | 284 983 |

ÖSSZESEN | 109 | 67 304 951 | 10 631 448 |

5. ÉRTÉKELÉS

A Bizottság és a tagállamok végzik el valamennyi társfinanszírozott projekt vizsgálatát és értékelését. Az Alap támogatásaiból részesülendő projekteket a Bizottság fogadja el a kedvezményezett tagállamokkal egyetértésben.

A Bizottság végzi a Kohéziós Alap utólagos értékelését. A legutóbbi, 2005-ben közzétett értékelést 200, az 1993–2002-es időszakban végrehajtott projektből álló mintán végezték. 2009-ben egy új utólagos értékelést indított a Bizottság, amely során valamennyi, a 2000–2006-os időszakban végrehajtott, a Kohéziós Alapból, illetve a korábbi ISPA-ból támogatott projektet értékelik majd. A 3, egymással összefüggő munkacsomag keretében végrehajtott értékelés azt fogja felmérni, miként járul hozzá a Kohéziós Alap és az ISPA az EU közlekedési rendszerének fejlődéséhez, az uniós vívmányok megvalósításához a környezetvédelem terén, valamint hogy milyen eredményesen készíti fel az ISPA a tagállamokat a strukturális alapok és a Kohéziós Alap programjaira. Ezenkívül egy közlekedési és környezetvédelmi projektekből álló mintán utólagos költség-haszon elemzést is végeznek majd, levonandó a tanulságokat az elkövetkező programozási periódusokra.

6. Tájékoztatás és promóciós tevékenység

Mint ahogyan az már a 2007-es éves jelentésben is szerepelt, a Kohéziós Alapokkal kapcsolatos kérdések megvitatásával 2007. január 1-jétől az 1083/2006/EK rendeletnek megfelelően az alapok koordinációs bizottsága (COCOF) foglalkozik.

Több, az ERFA-t és a Kohéziós Alapot is egyaránt érintő kérdés is előterjesztésre és megvitatásra került a COCOF 2009-ben tartott ülésein, többek között az alábbiak:

- az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1083/2006/EK tanácsi rendelet, valamint az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1080/2006/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló 1828/2006/EK bizottsági rendelet módosításáról szóló bizottsági rendelet;

- az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és a Kohéziós Alap keretében az Európai Bizottság kezdeményezésére vagy nevében az operatív és a nem operatív technikai segítségnyújtás igénybevételéhez kapcsolódó 2009. évi programfinanszírozásról szóló határozat módosításáról szóló bizottsági határozat;

- az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és a Kohéziós Alap keretében az Európai Bizottság kezdeményezésére vagy nevében az operatív és adminisztratív technikai segítségnyújtás igénybevételéhez kapcsolódó 2010. évi programfinanszírozásról szóló bizottsági határozat.

A Bizottság tájékoztatással és promóciós tevékenységgel kapcsolatos intézkedései 2009-ben az alábbi két szempontra összpontosítottak: elsőként a Bizottság irányításával és a tagállamok közreműködésével összeállított, az uniós Alapok kedvezményezettjeit tartalmazó jegyzék közzétételének az 1828/2006/EK bizottsági rendelet 7. cikke (2) bekezdésével összhangban történő biztosítása. Másodsorban pedig a Regionális Politikai Főigazgatóság közzétette a nagyobb projektek részleteit, beleértve azokat a projekteket is, amelyeket a Kohéziós Alapból finanszíroztak a 2000–2006-os és a 2007–2013-as időszakban. Számos ilyen projekt részletei rendelkezésre állnak az INFOREGIO honlap kereshető adatbázisában. Jelenleg több mint 300 projekt szerepel az adatbázisban (ahol a nagyobb projektek mellett a 2007–2013-as időszakban finanszírozott egyéb projektek is megtalálhatók).

[1] Idetartoznak a tagállamok által a vonatkozó eljárást követően vagy hivatalos bizottsági határozatok és cselekvési tervek végrehajtásának eredményeként tett korrekciók. Idetartoznak továbbá a Bizottság ellenőrzési munkájának eredményeként végrehajtott korrekciók és a projektek végrehajtása folyamán vagy lezárásukkor tett korrekciók is.

[2] HL L 371., 2006.12.27., 1. o., a 846/2009/EK rendelettel (HL L 250., 2009.9.23., 1. o.) módosított rendelet.