Emlékeztetnünk kell arra, hogy a kereskedelmi forgalom megfigyelt változásait nem lehet kizárólag a megállapodás végrehajtásával magyarázni, ugyanis ezeket a számokat számos más tényező is befolyásolja.

A megállapodás végrehajtásáról szóló előző jelentésben leírtak szerint az Eurostat által szolgáltatott statisztikai adatok és a közép-amerikai statisztikai adatok jelentős eltéréseket mutatnak. Az uniós statisztikai adatok rendszerint jelentősen felülmúlják a panamai statisztikákat a Panamába irányuló uniós kivitelek tekintetében, de jelentősen alatta maradnak a Costa Rica-i statisztikai adatoknak a Costa Ricából származó, EU-ba irányuló behozatalok tekintetében, miközben a régió többi országában az eltérések ésszerűek. Ezeket az eltéréseket a megállapodás által létrehozott piacra jutással foglalkozó albizottság megvitatta. A magyarázat a jelek szerint a panamai szabadkereskedelmi övezet (amely a világon az egyik legnagyobb) jelentőségében rejlik, ugyanis a Panamába irányuló exportként bejelentett kereskedelmi forgalom jelentős része végül nem a panamai piacra lép be, hanem más latin-amerikai országokba kerül reexportálásra.

a megállapodás végrehajtásának nyomon követéséért felelős különböző szervek tevékenységeivel kapcsolatos információk (3. szakasz), a megállapodás „Kereskedelem és fenntartható fejlődés” címe szerinti kötelezettségek teljesítésére vonatkozó információkat is beleértve (4. szakasz),

2015-ben az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) kereskedelemmel foglalkozó IV. része a végrehajtásának második évébe lépett. Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Közép-Amerika közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodásban foglalt kétoldalú védzáradék és banánkereskedelmi stabilizációs mechanizmus végrehajtásáról szóló, 2013. január 15-i 20/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: a rendelet) 13. cikkével összhangban a Bizottság éves jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Ez a jelentés ennek a követelménynek tesz eleget és felépítése a következő:

Említésre méltó az EU és Honduras közötti kereskedelmi forgalom kedvező trendje, amely 2014-ben – a régióban a legnagyobb mértékben – 21%-kal emelkedett. Ezt a dinamizmust a kulcsfontosságú uniós kivitel (+35%) és behozatal (+14.5%) egyaránt jelentős növekedése jellemzi. A Hondurasba irányuló uniós kivitel növekedése különösen nagy mértékű volt az alábbi vámtarifaszámok tekintetében: +34% a gépek és mechanikus berendezések (HR84) (ezzel elérte a 207 millió EUR-t), +65% az elektromos gépek (HR 85) (ezzel elérte a 93 millió EUR-t), +54% a vasáruk (HR73) és +42% a gyógyszeripari termékek (HR30) esetében. Ehhez hasonlóan a Hondurasból származó behozatal is jelentős volt, különösen ezekben a vámtarifaszámokban: +64% a növényi olajok (HR 15) (ezzel elérte a 113 millió EUR -t), +26% a halak és rákok (HR 03) (ezzel elérte az 50 millió EUR-t), +168% a cukoráruk (HR 17) (ezzel elérte a 15 millió EUR-t), +22% a ruházati tartozékok (HR 61) (ezzel elérte a 49 millió EUR-t), és +71% az ércek és hamuk (HR 26) esetében, (ezzel elérte a 22 millió EUR-t).

A Közép-Amerikába irányuló uniós export fő célpiacának továbbra is Panama (26 %) számít, amelyet Guatemala (24%-kal) és Costa Rica (22%-kal) követ. A főbb kiviteli cikkek 2014-ben a gépek és mechanikus készülékek voltak (az EU kivitelének 27%-a), amelyeket az elektromos felszerelések (12,5%), a gyógyszeripari termékek (12,5%), a járművek (10%) és az acéláruk (10%) követtek.

Mindazonáltal 2013-ban a szolgáltatások kereskedelmi forgalma 5,9 milliárd EUR-ra növekedett (+4,5% az előző évhez képest). 2013-ban továbbra is Panama a legnagyobb kereskedelmi partner a szolgáltatások területén (50%), az országot Costa Rica és Guatemala követi (18 – 18%-kal).

Közép-Amerika az EU számára öt konkrét termék esetében nyitott vámkontingenst. 2014-ben az uniós exportőrök kihasználták e vámkontingensek nyújtotta lehetőségeket, kivéve a tejsavóra vonatkozóan, azonban még mindig maradt némi mozgástér a növekedésre, mivel a kihasználtsági arány tovább emelkedhet, amint azt az alábbi táblázat is mutatja:

A vámkontingensek mellett az EU Közép-Amerika számára 118 vámsor esetében a származási szabályoktól való eltérést is lehetővé tette a konkrét vámkontingensek keretén belül. 2014-ben, az alkalmazás első komplett évében az eltéréseket szinte alig vették igénybe, és a szóban forgó vámkontingensek keretében bonyolított import továbbra is igen szerény értéket képvisel, amellett hogy a preferenciális elbánásra jogosult kereskedelmi forgalomnak mindössze kis részét érinti.

Az EU vállalta, hogy Közép-Amerika számára nyolc olyan termékre is nyit vámkontingenst, amelyeknek a megállapodás végrehajtása előtt semmiféle preferenciális uniós piacrajutási lehetőséget nem biztosítottak. 2014-ben mindössze két kategória (a nádcukor és a rum) esetében használták ki a vámkontingenseket.

Ez az ülés jó alkalmat szolgáltatott az EU számára arra is, hogy ösztönözze Közép-Amerikát arra, hogy mérlegelje a szellemitulajdon-jog védelmét az együttműködési prioritások értékelése során, mivel a magánszektorból származó technológiatranszfer attól is függ, hogy mennyire megfelelő a szellemi tulajdonhoz fűződő jog megfelelő védelme Közép-Amerikában.

Az EU és Közép-Amerika arról is megállapodott, hogy a kereskedelempolitikához elengedhetetlen a megbízható, naprakész és részletes statisztikai adatokhoz való hozzáférés, és ezért kötelezettséget vállaltak a statisztikai adatok egymás közötti cseréjére annak érdekében, hogy figyelemmel kísérjék az áruk és szolgáltatások kereskedelmének alakulását.

A felek haladást értek el a megállapodás kiigazításában is, amelyre a 2012. évi Harmonizált Rendszerrel bevezetett osztályba sorolási változások miatt volt szükség.

Közép-Amerika és az EU megállapodott az EUR.1 szállítási bizonyítványok kitöltésére vonatkozó magyarázó feljegyzésről, ami következetességet és egyértelműséget fog biztosítani a gyakorlati alkalmazás során. Ezen magyarázó feljegyzések célja az EUR.1 bizonyítványok pontos szövegezésére és formátumára vonatkozó előírásokkal kapcsolatos tűréshatár biztosítása is.

További eszmecserékre került sor a bizottsági ülésen a kereskedelem és fenntartható fejlődés pozitív ütemtervének prioritásairól, a 2014. novemberben tartott első ülésen lezajlott kezdeti eszmecserékre alapozva. Ezeket az eszmecseréket a bizottság és a civil társadalommal folytatott párbeszéd fóruma közös ülésén tett felszólalások gazdagították, ahol egyebek mellett kihangsúlyozták, milyen fontos a nemek közötti egyenlőség szempontjainak figyelembe vétele. Ezen kívül 2015. május 29-én egy munkaértekezletre került sor a tisztességes kereskedelemről és a mezőgazdasági értéklánc fenntarthatóságáról, egybegyűjtve az Unió és Közép-Amerika tisztességes és etikus kereskedelmi programjainak képviselőit, kereskedelmi szakmai szövetségeit és termelőit a területen bevált gyakorlatok és tapasztalatok kicserélésére – elsősorban a cukor- és a kávéágazatban. Az eszmecserék az ülések között is folytatódtak a környezetvédelmi és munkaügyi vonatkozással bíró prioritási területek további meghatározása érdekében.

A veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES), a Biológiai Sokféleség Egyezmény (CBD) és a higanyról szóló minamatai egyezmény végrehajtásáról is számot adtak.

Különleges hangsúlyt kapott az éghajlatváltozásról szóló bizottsági ülés, és a felek számos ilyen vonatkozású intézkedésről számoltak be. Közép-Amerika kiemelte a mezőgazdasági és a kapcsolódó agráripari ágazatok sebezhetőségét az éghajlatváltozással és a szélsőséges időjárási eseményekkel szemben. Mivel az EU-ba irányuló kivitel nagy részét ilyen termékek teszik ki, ezért ennek egyértelmű gazdasági és kereskedelmi hatása van. Több ország dolgozott ki ágazati programokat és állapított meg célszámokat a célzott ágazatok szénlábnyomának csökkentésére. Soknak van ambiciózus programja a megújuló energiák arányának növelésére, és érdeklődést tanúsítanak ezen ágazat beruházási és technológiai lehetőségei iránt. Az EU ismertette általános éghajlat-változási célkitűzéseit és politikáját, majd Costa Ricával együtt egy rövid tájékoztatót tartott a környezeti árukról szóló megállapodásra irányuló tárgyalások állásáról.

A bizottsági ülés alkalmával a felek beszámoltak az ILO-egyezmények végrehajtásának folyamatáról. Számos közép-amerikai ország hangsúlyozta, hogy intézkedéseket hozott a gyermekmunka megszüntetése érdekében. Honduras és Panama nemrégiben elfogadott munkaügyi jogszabályokról és szakpolitikákról számolt be. Az EU arról tett jelentést, hogy jól halad a kényszermunkáról szóló egyezményt kiegészítő új ILO-jegyzőkönyv uniós tagállamok általi ratifikálása, amit számos közép-amerikai ország is bejelentett. Az EU ismertette a munkahelyi egészségről és biztonságról szóló szakpolitikáit, valamint az ahhoz kapcsolódó, a szociális partnerekkel folytatott párbeszéd struktúráját. A közép-amerikai felek részletes magyarázatot adtak az ILO-egyezmények végrehajtásával kapcsolatos kérdésekre.

Az EU DAG megállapította eljárási szabályzatát, és az év során háromszor ülésezett. Az EU DAG uniós civil társadalmi szervezetek széles körének képviselőit és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot (EGSZB) tömöríti. A titkársági feladatokat az EGSZB látja el. Belső tanácsadó csoportokat hoztak létre a közép-amerikai felek is, továbbá információkat cseréltek annak összetételéről, valamint megszervezték a kapcsolattartást a közép-amerikai és az EU DAG között.

2015. május 29-én a civil társadalommal folytatott párbeszéd fóruma is ülésezett, amely az EU és Közép-Amerika civil társadalmát tömöríti, ezt a bizottság és a fórum együttes ülése követte, amelyen az EU belső tanácsadó csoportjának (a továbbiakban: EU DAG) egy képviselője elnökölt.

A társulási bizottság 2015. június 3-án tartotta második ülését, amelyen áttekintette a különböző albizottságok addigi tevékenységét, de más, kereskedelmet érintő kérdéseket is megvitatott. Kiemelt figyelmet kaptak a regionális gazdasági integrációval kapcsolatos ügyek.

5.A RENDELET VÉGREHAJTÁSA

A rendelet létrehozza azokat az eljárásokat, amelyek jóvoltából elkerülhető az uniós banántermesztési ágazat súlyos károsodása abban az esetben, ha a vámcsökkentés következményeként a banánt olyan megnövekedett mennyiségben importálnák, amely az uniós gazdasági ágazat számára súlyos kárt okoz, vagy az ágazatot ilyen kárral fenyegeti. A Bizottság – a rendelet 3. és a 13. cikkének megfelelően – nyomon követte a közép-amerikai országokból származó banánbehozatal alakulását annak megállapítására, hogy teljesültek-e a védintézkedési vizsgálat kezdeményezésének, illetve előzetes felügyeleti intézkedések bevezetésének a rendelet által előírt feltételei.

2014-ben a Bizottság nem kezdeményezett védintézkedési vizsgálatot, és védintézkedési vizsgálat megindítása, illetve előzetes felügyeleti intézkedések bevezetése iránti kérelmeket sem kapott, mivel a védintézkedési vizsgálat megindításának, illetve az előzetes felügyeleti intézkedések bevezetésének rendeletben megállapított feltételei nem teljesültek.

Ország Felhasznált mennyiség Küszöbszint % Guatemala 28 972 780 60 000 000 48 % Honduras 4 502 645 60 000 000 8 % Nicaragua 0 12 000 000 0 % Panama 222 446 518 450 000 000 49 % Costa Rica 924 184 789 1 230 000 000 75 % Salvador 0 2 400 000 0 % Összesen 1 180 106 732 1 814 400 000 65 %

2014. évi banánbehozatal a stabilizációs mechanizmus keretében (kg)

6. KÖVETKEZTETÉS

Összességében véve a megállapodás megfelelően működik és a végrehajtási eljárás egyenletesen folytatódik.

A stagnáló globális gazdasági környezet ellenére az EU kereskedelmi forgalma Közép-Amerikával meglehetősen dinamikusnak bizonyult. A kávérozsda és egy nagy exportőr áttelepülése erősen éreztette hatását, de ettől eltekintve a Közép-Amerikából az EU-ba irányuló kivitel 2014-ben 11%-kal nőtt. Az EU Közép-Amerikába irányuló kivitele ugyanilyen nagyságrendben növekedett.

A vámkedvezmények kihasználtsági aránya továbbra is igen alacsony az EU-ból Közép-Amerikába irányuló kivitel esetében, azonban kedvezőbb az arány a Közép-Amerikából EU-ba irányuló behozatal esetében. A megállapodás által nyújtható előnyök ismeretének bővítése érdekében az Atlanti-óceán mindkét partján kommunikációs erőfeszítésekre van szükség. A Bizottság szerepet vállal olyan intézkedések megvalósításában, amelyek révén a gazdasági szereplők jobban megismerhetik a megállapodással életre hívott lehetőségeket.

Mivel a vámkontingensek nem merültek ki, még mindig nyújtanak alkalmat a gazdasági szereplők részére a kereskedelmi kapcsolatok továbbfejlesztése érdekében. Ami a banánkereskedelmet illeti, a közép-amerikai országokból származó behozatal összességében stabil szinten, ugyanakkor a megállapított importküszöb szintje alatt maradt, vagyis nem kellett számolni a kedvezményes vámtételek felfüggesztésének kezdeményezésével.

Az elkövetkező években az EU fő prioritása továbbra is a Közép-Amerikával folytatott jó együttműködés a megállapodás megfelelő végrehajtása érdekében. Ez lehetővé fogja tenni a gazdasági szereplőknek, fogyasztóknak és a civil társadalomnak, hogy maradéktalanul kihasználják a megállapodás nyújtotta előnyöket. A megállapodás által létrehozott intézmények jó működése elengedhetetlen, mivel lehetővé teszi a piacra jutással kapcsolatos ügyek, valamint a végrehajtással kapcsolatos egyéb nehézségek megvitatását és megoldását. A Bizottság továbbra is elkötelezett a Közép-Amerikával folyó eszmecserékben való részvétel mellett az érdekelt felek által e megállapodás végrehajtásával kapcsolatban felvetett bármilyen aggály megvitatását illetően. A Bizottság felkéri az uniós tagállamokat és az Európai Parlamentet, hogy továbbra is vegyenek részt az eszmecserékben és adjanak hangot e témával kapcsolatos véleményüknek.