[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 6.6.2007

COM(2007)286 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

„HATÉKONYABB JOGALKOTÁS 2006” a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló jegyzőkönyv 9. cikke értelmében (14. jelentés)

{SEK(2007)737}

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

„HATÉKONYABB JOGALKOTÁS 2006” a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló jegyzőkönyv 9. cikke értelmében (14. jelentés)

Ez a jelentés a szubszidiaritás és az arányosság elvei alkalmazásának 14. éves felülvizsgálata. A jelentés az Európai Unió szabályozási környezetének fejlődésére is kitér[1].

HATÉKONYABB SZABÁLYOZÁS

Egy megfelelően kialakított, egyértelmű, érthető és a lehető legegyszerűbb szabályozási környezet alapvető szerepet játszik a polgárok jólétének, a közegészségnek és a környezetnek a védelmében. Ugyanakkor olyan tisztességes piacot biztosít, mely lehetővé teszi az európai vállalatok számára az innovatív termékekkel történő eredményes versenyt. A hatékonyabb szabályozásról szóló menetrend célja ennek úgy uniós, mint nemzeti szinten történő elérése az EU-intézmények és a tagállamok összehangolt erőfeszítése útján, olyan módon, mellyel maximalizálható a politikai haszon, ugyanakkor minimalizálható a szabályozás által az EU gazdaságára rótt teher.

Az EU-intézményeknek a hatékonyabb szabályozást szolgáló fő célkitűzéseit és intézkedéseit a Bizottság 2005 márciusában felülvizsgált, jobb szabályozásról szóló cselekvési terve[2], továbbá az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2003 decemberében aláírt, a hatékonyabb jogalkotásról szóló intézményközi megállapodás (IIA) [3]állapítja meg.

A Bizottság 2006 novemberében benyújtotta a hatékonyabb szabályozásról szóló menetrend stratégiai felülvizsgálatát[4]. Ez megállapítja a már megtett, jelentős mértékű és ösztönző előrelépést, és feltérképezi az EU-intézmények és a tagállamok előtt álló azon feladatokat, melyek a hatékonyabb szabályozás által a vállalkozásokra és a polgárokra gyakorolt valódi és tartós pozitív hatások eléréséhez szükségesek. A megállapított főbb feladatok a következők: a hatásvizsgálat minőségének és ezen eszköz jogszabályok előkészítése és elfogadása során történő felhasználásának javítása; előrelépés az adminisztratív költségek felmérése, valamint az európai és nemzeti jogalkotásban a szükségtelen teher kiküszöbölése terén; folyamatos, intenzív munka a jogszabályi korpusz korszerűsítését és egyszerűsítését célzó ambiciózus program kiteljesítése érdekében; a függőben lévő javaslatok további átvizsgálása és adott esetben visszavonása annak biztosítása érdekében, hogy a Tanács és a Parlament javaslatai továbbra is naprakészek maradjanak, illetve összhangban legyenek a Bizottság prioritásaival; a konstruktív párbeszéd megerősítése valamennyi uniós és nemzeti szintű szabályozó és az érdekelt felek között.

A Bizottság intézkedései

A Bizottság – jogalkotási kezdeményezőként betöltött intézményi szerepének megfelelően – különös felelősséggel bír a hatékonyabb jogalkotásra vonatkozó célkitűzések elérése terén a jogszabályok előkészítése, nyomon követése és végrehajtása jelentette három szinten egyaránt. Vezető szerepet vállalt a hatékonyabb jogalkotásra vonatkozó menetrendet illetően, és 2006-ban:

- 67 hatásvizsgálatot végzett, hatásvizsgálati rendszerére vonatkozóan külső ellenőrzést kezdeményezett, és Hatásvizsgálati Bizottságot hozott létre, melynek feladata a független minőségügyi támogatás és ellenőrzés a bizottsági szolgálatok által készített hatásvizsgálatok tekintetében.

- folytatta egyszerűsítési programjának végrehajtását, jelentést tett a megtett előrehaladásra vonatkozóan, és azt több mint 40 új elemmel egészítette ki[5], illetve az egyszerűsítési elemeket integrálta 2007. évi jogalkotási és munkaprogramjába[6];

- hatásvizsgálati iránymutatásaiba integrálta az EU adminisztratív költségek felmérésére vonatkozó standard költségmodelljét, és ambiciózus cselekvési program elindítását javasolta az EU-ban az adminisztratív teher csökkentése érdekében;

- lezárta az előző Bizottságok idejéből származó, függőben lévő javaslatok vizsgálatát, és újból megindította az egységes szerkezetbe foglalásra és az elavult jogszabályok hatályon kívül helyezésére vonatkozó programját.

Számos ilyen tevékenység elvégzésére egymást kölcsönösen megerősítő módon kerül sor, ezzel biztosítható a hatékonyabb szabályozásra irányuló menetrend koherenciája, például: az adminisztratív költségek mérését szerepeltetik a hatásvizsgálatok módszertanában, valamint a Bizottság jogalkotási és munkaprogramjában szereplő egyszerűsítési javaslatokra vonatkozóan hatásvizsgálatot végeznek, melynek során konzultációra kerül sor az érdekeltekkel.

Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció

2006-ban jelentősen megnőtt a konzultációk száma: ez 217 nem jogalkotási közleményt (28-cal többet, mint 2004-ben) és 129 internet alapú, „Az Ön hangja Európában” internetes portálon keresztül zajló konzultációt (+23-mal többet) jelent[7].

A Bizottság az európai átláthatósági kezdeményezés [8] keretében nyílt nyilvános konzultációt folytatott az érdekelt felekkel való konzultációra vonatkozó minimumszabványairól[9], melynek eredményeként kiderült, hogy az érintettek általában kedvezően fogadják azt a módszert, mellyel a Bizottság konzultációit folytatja.[10] További fejlődést találtak szükségesnek a konzultáció során kapott válaszokra adandó általános visszajelzést, a célzott konzultációk résztvevőinek megfelelőbb egyensúlyát és a minimális határidők betartását illetően. A bizottsági szolgálatok munkaterhére kihat a konzultációkra vonatkozó minimumszabványok betartása, ugyanakkor azonban ez további értéket teremt a kezdeményezések végleges változatait illetően.

A szakértelem beszerzése és felhasználása

A Bizottság további erőfeszítéseket tesz a külső szakértőktől származó tanács beszerzésére és felhasználására vonatkozó elvekkel és normákkal összhangban[11]. Különösen szándékában áll a SINAPSE (Scientific INformAtion for Policy Support in Europe, az európai politikák támogatását szolgáló tudományos információk), a szakértők és az (EU-s) döntéshozók platformja fokozottabb felhasználásának ösztönzése[12]. A kezdeti kötelezettségvállalás biztató, és ezt 2007-ben is támogatni kell. Az új kormányzati formák és számos szakpolitikai kérdés folyamatosan növekvő bonyolultságának köszönhetően a hagyományos tanácsadói rendszerek támogatásra szorulnak a tudósokkal/szakértőkkel való egész EU-ra kiterjedő és gyors konzultáció és az európai és Európán kívüli szakértők közötti hatékonyabb kommunikáció útján. Ez a SINAPSE elektronikus hálózat további fejlesztésével és szélesebb körű használatával érhető el.

Hatásvizsgálat

A bizottsági szolgálatok 2006-ban 67 hatásvizsgálatot végeztek. Ezek között szerepelt az éves jogalkotási és munkaprogramban szereplő valamennyi fontosabb jogalkotási és a szakpolitikák meghatározására vonatkozó kezdeményezés – 2005 óta kötelező módon –, emellett pedig számos „önkéntes” hatásvizsgálat potenciálisan jelentős hatással járó egyéb kezdeményezésekre vonatkozóan. A tapasztalatok szerint a hatásvizsgálat egyre több esetben változtat a jogi aktus megközelítésén, jellegén, vagy vezet akár egy tervezett javaslat elvetéséhez[13]. A Bizottság kiterjesztette emellett megközelítését javaslatainak gazdasági, társadalmi és környezeti hatásainak integrált felmérésére is, az adminisztratív költségek felmérésére vonatkozó módszertan hatásvizsgálatról szóló iránymutatásaiba történő integrálása útján.[14]

Hatásvizsgálatai átfogó minőségének további javítása érdekében a Bizottság elnöke Hatásvizsgálati Bizottságot hozott létre, mely közvetlenül neki alárendelt módon, a bizottsági szolgálatoktól függetlenül működik. Ez ellenőrzi a hatásvizsgálatok tervezeteit, és ezek minőségéről szükség esetén véleményt ad, tanácsot és minőségügyi támogatást kínál.

A bizottsági hatásvizsgálatokkal kapcsolatos átfogó megközelítés javítása és ezek minőségének javítása érdekében további intézkedések várhatók a hatásvizsgálati rendszer 2006-ban elindított és 2007 tavaszán lezárt külső értékelésének nyomon követésében.

Az eszközök megválasztása (önszabályozás és társszabályozás)

A Bizottság elkötelezett javaslatai elkészítése során annak ellenőrzését illetően, hogy a „klasszikus” szabályozás alternatívái alkalmasabbak-e a Szerződés célkitűzésének elérésére.[15] A Bizottság és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) az alternatív szabályozási eszközök használatának ösztönzése céljából közösen fejlesztette ki az „EU önszabályozási és társszabályozási” adatbázisát.[16] Előmozdítja az EU keretében (vagyis egynél több tagállamra vonatkozóan) az ön- és társszabályozással kapcsolatos információcserét és a bevált gyakorlatok megállapítását. Fő célkitűzése az önszabályozási rendszereket kialakítani vagy fejleszteni kívánó magánfelek ösztönzése és támogatása, emellett pedig támogatást nyújthat a társszabályozás kialakításáért felelős szabályozók számára. A Bizottság egyúttal konzultációt folytatott az érdekeltekkel hatásvizsgálatai keretében, illetve kerekasztal-megbeszélések és vizsgálatok útján az ön- és a társszabályozás megfelelő használatáról[17].

Ágazati szinten 2006-ban számos fontos ön- és társszabályozási mechanizmus létrehozására került sor. A Bizottság közösségi és/vagy tagállami szinten egyedi magatartási kódexek létrehozására szólított fel. Számos jogalkotási aktusban rendelkeztek is az érdekeltekkel való fokozottabb mértékű társszabályozásról[18]. 2006-ban azonban előfordult az is, hogy az ágazat kérte az önszabályozási gyakorlat társszabályozási rendszerré vagy akár klasszikus jogszabállyá alakítását.[19] A Bizottság biztos ugyan a szabályozási alternatívákban rejlő lehetőségekben, de elismeri, hogy sok esetben rendelettel valósíthatók meg legegyszerűbben az EU célkitűzései, és ezek útján biztosítható a vállalkozások és a polgárok számára a jogbiztonság.

Az EU jogalkotási tevékenységéből következő adminisztratív költségek minimalizálása

A Bizottság a 2005-ben elvégzett előkészítő munka alapján közös módszertant vezetett be a (javasolt) jogszabályok adminisztratív költségeinek felmérése céljából. Ez az EU-s standard költségmodell került alkalmazásra számos, 2006 márciusa óta készített és/vagy lezárt hatásvizsgálat esetében. A Bizottság további erőfeszítéseket tesz a tagállamokkal való és az azok közötti lehető legnagyobb mértékű módszertani konvergencia érdekében.

A Bizottság a hatékonyabb szabályozásra vonatkozó stratégiai felülvizsgálatában és a 2006. novemberi, „Az adminisztratív költségek mérése és az adminisztratív teher csökkentése az Európai Unióban” című kapcsolódó munkadokumentumban[20] 2007-re ambiciózus cselekvési tervet hirdetett az adminisztratív teher csökkentésére, és felkérte a Tanácsot, hogy állapítson meg az EU és a tagállamok által 2012-ig közösen elérendő, 25% mértékű közös csökkentési célkitűzést. Első lépésként a Bizottság bejelentette, hogy kiválasztott bizonyos elsőbbséget élvező területeket, amelyeken széleskörű felmérést kíván végezni az adminisztratív terhekről, valamint gyorsított eljárású intézkedések egész sorára kíván javaslatot tenni, melyek révén az érintett jogszabály politikai célkitűzéseinek tiszteletben tartása mellett csökkenthető az adminisztratív teher.

A függőben lévő javaslatok átvilágítása és visszavonása

A Bizottság a hatékonyabb szabályozásra vonatkozó törekvéseinek keretében rendszeresen megvizsgálja a jogalkotó előtt függőben lévő jogalkotási javaslatokat annak ellenőrzése céljából, hogy ezek valóban relevánsak és naprakészek. A Bizottság 2006-ban zárta le a korábbi Bizottságok által elfogadott valamennyi függőben lévő javaslat átvizsgálását. A 2004-et megelőző időszakból származó 183 függőben lévő javaslat 2005. évi átvizsgálását követően 2006-ban 68 javaslatot visszavontak. A Bizottság ugyanezen évben több mint 80 további függőben lévő, a Bizottság által 2004-ben, a jelenlegi Bizottság 2004. november 22-i hivatalba lépését megelőzően elfogadott javaslatot vizsgált át, és 10 további javaslat visszavonása mellett döntött. E javaslatok szerepelnek a Bizottság 2007. évi jogalkotási és munkaprogramjában[21]. Az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás (2005. május) 32. cikkével összhangban a Parlament tájékoztatást kapott a Bizottság azon szándékáról, hogy az említett javaslatokat visszavonja, illetve arról, hogy a visszavonás a Hivatalos Lapban való közzététellel hatályosul.

A Bizottság ajánlja, hogy a későbbi Bizottságok is hasonlóképpen járjanak el hivatalba lépésük első hónapjaiban annak ellenőrzése céljából, hogy a korábban elfogadott javaslatok továbbra is összhangban vannak-e prioritásaival, illetve a javaslatokra vonatkozó politikai kötelezettségvállalásának megerősítése érdekében.

A közösségi joganyag egyszerűsítése és naprakésszé tétele

A 2005 októberében benyújtott, hároméves egyszerűsítési gördülő programból[22] a Bizottság 2006 folyamán 27, 2006-ra előírt elemet fogadott el, illetve 6 olyat, mely még 2005-ből maradt vissza. További 23, 2006-ra tervezett kezdeményezést 2007-re halasztottak a javaslatok további elemzésének lehetővé tételére.

A Bizottság, hatékonyabb jogalkotásra vonatkozó stratégiai felülvizsgálatának keretében, 2006 novemberében benyújtotta „Az elért eredményekről szóló első jelentés a szabályozási környezet egyszerűsítésére vonatkozó stratégiáról” című dokumentumot[23], és 43 új kezdeményezést jelentett be, melyek támogatják a 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó ambiciózus egyszerűsítési gördülő programot. Első alkalommal szerepel 47 jelentősebb egyszerűsítési kezdeményezés a Bizottság 2007. évi jogalkotási és munkaprogramjában. A jelentésben a jogszabályi korpusz 2008-ra történő teljes körű egységes szerkezetbe foglalására irányuló, naprakésszé tett program is szerepel.

Azonban az egyszerűsítési program sikeres és időben történő végrehajtása az érintettekkel való gondos konzultációt, a kezdeményezések várható hatásainak értékelését és közösségi és nemzeti szinten a jogalkotók megosztott felelősségét teszi szükségessé. Az EU szintjén az egyszerűsítési elemek elfogadásának meggyorsítását célzó intézményközi párbeszédet kell folytatni. A tagállamokban fejleszteni kell a nemzeti egyszerűsítési programokat annak megakadályozása érdekében, hogy az EU jogszabályai egyszerűsítéséből adódó pozitív hatásokat kioltsa a megfelelően ki nem igazított, túlzott mértékű nemzeti szabályozás.

Az EU-jog alkalmazásának ellenőrzése

Az EU-jog megfelelő alkalmazása fontos eleme a hatékonyabb szabályozásra vonatkozó célkitűzések elérésének. A szabályozási környezet egyszerűsítése és fejlesztése csak akkor hozhatja meg a vállalkozások és a polgárok számára a várt eredményeket, ha a tagállamok gyorsan és megfelelő módon átültetik az EU jogszabályait.[24] A jogsértési ügyek kockázatát magukban hordozó átültetési hézagok elkerülése céljából a hatásvizsgálati iránymutatások előírják a bizottsági szolgálatok számára, hogy már jogalkotási javaslataik elkészítésekor vegyék figyelembe az átültetés során potenciálisan felmerülő nehézségeket. A Bizottság emellett a tagállamokkal együttműködésben törekszik nyomon követési módszereinek kiigazítására. Ennek része azon megfelelési táblázatok elkészítése, melyekben az irányelvek és a nemzeti szabályozás rendelkezéseit egyértelműen megfeleltetik egymásnak, továbbá a nemzeti átültetési intézkedések elektronikus értesítési rendszerének teljes körű végrehajtása. A rendszer már 2006 eleje óta teljes körűen működik valamennyi tagállamban, és a Bizottság ennek alkalmazását 2006-ban számos fellépéssel támogatta.

Az EU intézményei, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága intézkedései

A hatékonyabb szabályozás és ennek végrehajtása 2006-ban valamennyi intézmény számára prioritást jelentett. A Bizottság mellett az Európai Parlament is különösen aktív volt. Áprilisban plenáris megbeszélést tartott, 2006 májusában pedig a hatékonyabb szabályozásra vonatkozó, öt állásfoglalásból álló csomagot fogadott el, melyek között számos, cselekvésre és a meglévő eszközök és eljárások fejlesztésére irányuló javaslat szerepel. Ezeknek elsősorban a Bizottság, emellett pedig a Tanács és a tagállamok voltak a címzettjei.

A Bizottság elnöke az Európai Parlament által a bizottsági hatásvizsgálatok megerősített minőség-ellenőrzésére vonatkozóan tett felhívásra válaszul bejelentette, hogy személyes fennhatósága alatt független minőség-ellenőrzésre kerül sor, melynek eredményeként a Bizottság 2006 novemberében létrehozta a Hatásvizsgálati Bizottságot.

2006-ban emellett az Európai Parlament politikai támogatásáról biztosította[25] „A hatásvizsgálat intézményközi közös megközelítése” című dokumentumot[26], melyről 2005 novemberében folytak tárgyalások. Ez a hatékonyabb jogalkotásról szóló, 2003. évi intézményközi megállapodás egyik rendelkezésére válaszul született, és megállapítja a „forgalmi szabályokat” azt illetően, hogy hogyan alkalmazandók a jogalkotási folyamat során a bizottsági hatásvizsgálatok, továbbá az Európai Parlament és a Tanács által saját lényegi módosításaikra vonatkozóan végzett hatásvizsgálatok kapcsán.

Mind a Parlament, mind a Tanács fokozottabb mértékben veszi igénybe a bizottsági hatásvizsgálatokat a bizottsági javaslatok megvizsgálása során, ilyen módon szilárdítva meg a hatásvizsgálat mint olyan eszköz alkalmazását, mellyel biztosítható, hogy a politikai döntéseket a potenciális hatásra vonatkozóan rendelkezésre álló legmegfelelőbb bizonyítékok alapján hozzák. Az osztrák elnökség idején a Tanács indikatív iránymutatást készített a munkacsoportok számára a hatásvizsgálatok Tanács keretében történő kezeléséről[27]. A Parlament és bizottságai egyre fokozottabban kérik egyes témákra vonatkozóan vizsgálatok és hatáselemzések elvégzését[28] vagy a bizottsági javaslatok lényeges módosítását[29]. A Régiók Bizottsága (CoR) és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) szintén aktív szerepet vállalt 2006-ban a hatékonyabb szabályozásról szóló vitában, különösen a szubszidiaritás kérdését illetően. A CoR kérte, hogy a Bizottság a hatásvizsgálati munka során folytasson rendszeres konzultációt a helyi és regionális hatóságokkal, illetve utóbbiakat abba szisztematikusan vonja be annak biztosítása érdekében, hogy az EU jogszabályainak végrehajtása során a helyi és a regionális hatóságokra háruló teher arányos az EU fellépésével elérni kívánt célkitűzéssel. A CoR 2006-ban szubszidiaritási ellenőrzési hálózatot hozott létre[30] olyan eszköz gyanánt, mely információcserét tesz lehetővé az európai területi szereplők között olyan bizottsági javaslatokat illetően, melyek érinthetik a helyi és a regionális hatóságokat, illetve a hatáskörükbe tartozó szakpolitikákat. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság saját kezdeményezésű jelentést fogadott el 2006-ban az uniós és nemzeti közigazgatási gyakorlatok tárgyában, és az Egységes Piac Megfigyelőközpontja a társadalmi hatások bizottsági hatásvizsgálatba történő integrálását illető munkába kezdett, melynek eredményei 2007-ben várhatók.

A SZUBSZIDIARITÁS ÉS AZ ARÁNYOSSÁG ELVEINEK ALKALMAZÁSA

A Bizottság további erőfeszítéseket tett annak jobb kifejtése céljából, hogy az általa javasolt intézkedések hogyan felelnek meg mindkét említett elvnek a hatásvizsgálatok és az indokolások útján[31]. 2006 májusában úgy határozott, hogy új javaslatait és konzultációs dokumentumait közvetlenül a nemzeti parlamentekhez továbbítja, felkérve őket a reagálásra a szakpolitikák kialakítása folyamatának javítása céljából[32]. A kezdeményezést a 2006. júniusi Európai Tanács üdvözölte. Az állam- és kormányfők felkérték a Bizottságot a nemzeti parlamentek észrevételeinek kellő figyelembe vételére, különösen tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elvére.

Az Európai Parlament és a Tanács az elmúlt évekhez hasonlóan viszonylag kevés, kifejezetten a szubszidiaritás és az arányosság elvével kapcsolatos módosítást vezetett be[33]. A Régiók Bizottsága (CoR) és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság által benyújtott vélemények túlnyomó többségében nem szerepelt kritika a szubszidiaritás elvének alkalmazását illetően. Kicsit gyakrabban merültek fel arányossági problémák. Erre a következtetésre jutottak a CoR szubszidiaritás-ellenőrző hálózata által elvégzett két próbateszt során is[34]. A nemzeti parlamentek által megküldött több vélemény is kérte a bizottsági érvek egyértelműsítését vagy részletesebb adatokkal való alátámasztását. Néhány ezek közül arra a következtetésre jutott, hogy a Bizottság által megküldött javaslatok bizonyos tekintetben ellentétesek az elvekkel. A Bizottság e beadványokra egyedi választ ad.

A nézetek ilyen eltérései hangsúlyosabbá teszik annak szükségességét, hogy a két elv Szerződésben megállapított feltételeit egységes módon értelmezzék. A Bizottság reményei szerint a bizottsági javaslatokat kísérő indokolás szövegezésekor használt szabványos kérdéssor kialakítása lehetőséget biztosít az ilyen értelmezésre[35]. A konvergens értelmezéssel elkerülhető például a „hatáskör-átruházás” elvével való összemosás zavara, és elkerülhetők az időnként a szubszidiaritás megsértésének érzetét keltő félreértések.

A 2006. évben végzett utólagos igazságügyi ellenőrzés tekintetében az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága két, a korábbi ítélkezési gyakorlatot megerősítő ítéletében említette a szubszidiaritás elvét. Az Elsőfokú Bíróság egyik esetben sem mondta ki, hogy megsértették a szubszidiaritás elvét.[36] A Bíróság és az Elsőfokú Bíróság ítélkezési gyakorlatában 2006. december 31-i állapot szerint egyetlen olyan ítélet sem szerepelt, mely szerint a szubszidiaritás elvét megsértették volna vagy az említett elvnek való megfelelés elégtelen mértékben valósult volna meg.

Az arányosság elvének lehetséges megsértését számos ítéletben elemezték, és a közösségi intézkedéseket egyes esetekben ilyen címen teljesen vagy részben megsemmisítették. Például a C-310/04. számú, Spanyolország kontra Tanács ügyben, melynek tárgya a gyapot támogatási rendszerét módosító tanácsi rendelet volt, a Bíróság megállapította, hogy hiányoznak azok az alapvető adatok, „amelyeket figyelembe kellett venniük e jogi aktus vitatott intézkedéseinek megalapozásához és amelyektől mérlegelési jogkörük [az EU intézményeié] gyakorlása függött”[37]. Megállapította, hogy az arányosság elvét megsértették, és a vitatott jogi aktust megsemmisítette.

MELLÉKLET: A Bizottság jogalkotási javaslatai és konzultációs dokumentumai és jelentései:

[pic]

[pic]

Number of Commission legislative proposals | A Bizottság jogalkotási javaslatainak száma |

Situation at 31/12/2006 | 2006.12.31-i helyzet |

Number of proposals for Regulations, Directives, Decisions and Recommendations | Rendeletekre, irányelvekre, határozatokra és ajánlásokra irányuló javaslatok száma |

Source for 1990-2001: Eur-Lex; source for 2002-2006: Prelex | (Forrás 1990-2001-re vonatkozóan: Eur-Lex; forrás 2002-2006-ra vonatkozóan: Prelex) |

Consultation documents and reports | Konzultációs dokumentumok és jelentések |

Reports | Jelentések |

Communications | Közlemények |

Green Papers | Zöld könyvek |

White Papers | Fehér könyvek |

[1] A Bizottságnak a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló éves jelentés az Európai Tanács és az Európai Parlament részére történő benyújtására vonatkozó kötelezettségét az 1992. decemberi edinburgh-i Európai Tanács állapította meg. E kötelezettség bekerült az Európai Közösség létrehozásáról szóló szerződéshez (EKSz.) csatolt jegyzőkönyvbe az Amszterdami Szerződés által 1997-ben tett módosítások keretében. 1995 óta a jelentést kiterjesztették olyan intézkedésekre is, melyek célja a jogalkotás minőségének és hozzáférhetőségének javítása (az előző jelentés esetében lásd: COM(2005) 98 és SEC(2005) 364). A szabályozási környezet javítását célzó egyes elemeket részletesebben felülvizsgálja az európai kormányzásról szóló 3. jelentés (2004–2005) (lásd: http://www.europa.eu.int/comm/governance/index_fr.htm).

[2] „Jobb szabályozás a növekedés és a munkahelyteremtés területén az Európai Unióban” COM(2005)97, 2005. március, a továbbiakban: „cselekvési terv”. E közlemény naprakésszé teszi és kiegészíti a 2002-ben megállapított cselekvési tervet („A szabályozási környezet egyszerűsítése és javítása”, COM(2002)278, 2002. június 5.). A cselekvési terv az európai kormányzásról szóló fehér könyv (COM(2001)727, 2001. június 25.) nyomon követése.

[3] HL C 321., 2003. december 31., 1. o.

[4] COM(2006) 689 végleges.

[5] „Az elért eredményekről szóló első jelentés a szabályozási környezet egyszerűsítésére vonatkozó stratégiáról” – COM(2006)690.

[6] COM(2006)629.

[7] http://ec.europa.eu/yourvoice/

[8] Vö. Zöld könyv – Európai átláthatósági kezdeményezés: COM(2006)194.

[9] E normákat 2003-ban vezették be (COM(2002) 704, 2002. december 11.).

[10] A Bizottság több mint 100 észrevételt kapott a konzultáció során, és ezek a következő címen állnak rendelkezésre: http://ec.europa.eu/comm/eti/contributions.htm

[11] COM(2002) 713, 2002. december 11.

[12] http://europa.eu.int/sinapse.

[13] Példákért lásd a jelentés mellékletét, 2.1.3. pont, 18-20 lábjegyzetek.

[14] SEC(2005)791.

[15] A hatásvizsgálatról szóló iránymutatások a bizottsági hatásvizsgálatok kötelező elemeivé teszik az alternatív szabályozási eszközök alkalmazhatóságának ellenőrzését.

[16] http://www.eesc.europa.eu/smo/prism/presentation/index.asp

[17] Lásd pl.: „Önszabályozás az EU reklámágazatában: Jelentés az érdekelt felek közötti megbeszélésről”, 2006. július (http://ec.europa.eu/consumers/overview/report_advertising_en.pdf); „Ön- és

társszabályozási módszerek az Európai Unióban" október 2006

(http://europa_eu.staging.entr.cec.eu.int/enterprise/regulation/better_regulation/docs/simplification/Final-report-SCR2.pdf); vagy a médiaágazat társszabályozási intézkedéseiről szóló tanulmány (http://ec.europa.eu/comm/avpolicy/info_centre/library/studies/index_en.htm#finalised).

[18] Példákért lásd a jelentés mellékletét, 2.1.4. pont.

[19] Ilyen eset volt például amikor az Európai Gyümölcslészövetség (AIJN) felszólított egy olyan, gyümölcslevekre vonatkozó előírásnak az EU jogszabályaiba való felvételére, melyet korábban az AIJN-tagok által a 2001/112 tanácsi irányelv végrehajtása során létrehozott önkéntes magatartási kódex határozott meg.

[20] COM(2006)691.

[21] A 2006.10 24-i COM(2006)629 dokumentum 4. melléklete.

[22] COM(2005)535.

[23] COM (2006)690.

[24] Lásd a Bizottság a közösségi jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 2005. évi jelentését, COM(2006)416.

[25] Ezt a Tanács és a Bizottság korábban, 2005 végén már támogatta.

[26] A Tanács 14901/05. számú dokumentuma.

[27] A Tanács 2006.5.15-i, 9382/06. számú dokumentuma.

[28] Például a társadalmi hatásoknak a Bizottság hatásvizsgálatában való szerepeltetéséről.

[29] Például az ENVI Bizottság hatáselemzése a levegő minőségéről szóló irányelvre irányuló javaslathoz fűzött módosításokról.

[30] http://www.cor.europa.eu/en/activities/sub_mon.htm.

[31] A Bizottság 2003 decemberében úgy határozott, hogy szabványos formát alakít ki az egyes jogalkotási javaslatait kísérő indokolásokhoz, annak szerkezeti és tartalmi javítása érdekében; vö. C(2003)4555 , a Bizottság által elfogadva 2003. december 13-án.

[32] „Polgárközpontú program – Eredményeket Európának”, COM(2006)211.

[33] A Parlament 2006-ban például 11 jogalkotási jelentésben és 3 saját kezdeményezésű jelentésben hivatkozott kifejezetten a szubszidiaritás és az arányosság elvére.

[34] A CoR e vizsgálatokat az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszerének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi ajánlásra irányuló javaslatra (COM(2006)479) és a „Hatékonyság és igazságosság az európai oktatási és képzési rendszerekben” tárgyú közleményre (COM(2006)481) vonatkozóan végezte el. A CoR 2007 folyamán közli az eredményeket.

[35] Lásd az e közleményhez csatolt bizottsági személyzeti munkadokumentum 3. mellékletét.

[36] Lásd a T-168/01. számú, GlaxoSmithKline Services kontra Bizottság ügyben 2006. szeptember 27-én hozott ítéletet, még nem tették közzé, 196. és azt követő bekezdések, illetve a T-253/02. számú, Chafiq Ayadi kontra Tanács ügyben 2006. július 12-én hozott ítéletet, még nem tették közzé, 105. és azt követő bekezdések (fellebbezés folyamatban, C-403/06P. számú ügy).

[37] A 2006. szeptember 7-i ítélet, 123. bekezdés.