Az „egységes piaci stratégia” (COM (2015)550, 2015.10.28.) rávilágít arra, hogy a kölcsönös elismerés területén szükség van az áruk egységes piacának erősítésére. Ez az elv lehetővé teszi a valamely tagállamban jogszerűen forgalmazott és az európai harmonizációs jogszabályok hatálya alá nem tartozó termékek számára, hogy élvezhessék a szabad mozgáshoz való jogot annak ellenére, hogy nem felelnek meg a rendeltetési tagállam nemzeti műszaki szabályainak. Az elvet azonban még nem alkalmazzák teljes mértékben, amint azt a kölcsönös elismerés elvének legutóbbi értékelése is mutatja.

A Bizottság olyan alternatívákat is bemutatott, amelyek arra hivatottak ösztönözni a nemzeti hatóságokat, hogy betartsák a kölcsönös elismerést megtagadó vagy korlátozó közigazgatási határozatokról szóló értesítésre vonatkozó kötelezettségüket, például a fokozottabb átláthatóságot, egy informatikai eszköz használatát, valamint egy új, gyorsított mechanizmus létrehozásának lehetőségét, amely alternatív megoldást jelentene a jelenleg rendelkezésre álló költséges és hosszadalmas bírósági eljárások helyett.

A kölcsönös elismerés elve alkalmazásának javítása érdekében a Bizottság az egész Unióra kiterjedő cselekvési tervet terjeszt elő a tudatosság növelése érdekében, a problémás ágazatok előtérbe helyezésével. A Bizottság azt is vizsgálja, hogy szükség van-e a 764/2008/EK rendelet felülvizsgálatára a szabályok vállalkozások és nemzeti hatóságok közötti jobb alkalmazásának biztosítása érdekében. A konzultáció célja ezért az érintett feleknek a kölcsönös elismerés jelenlegi és jövőbeni alkalmazásával kapcsolatos nézeteinek megismerése volt.

A költségek annak értékelésével is kapcsolatosak, hogy a kölcsönös elismerés alkalmazható-e a termékek másik tagállamban történő értékesítésére. Nagyon kevés gazdasági szereplő (2 %) dönt úgy, hogy kiszervezi ezt az értékelést, míg 26 % belsőleg végzi azt el. 46 % esetében mindkettőre sor kerül, a termék függvényében.

A kölcsönös elismeréssel kapcsolatban jelzett nagymértékű tudatosság ellenére a válaszadók többsége úgy véli, hogy a tudatosság növelése továbbra is szükséges.

A vállalkozások a hatékony jogorvoslati lehetőségek szükségességét rangsorolják a legfontosabb prioritásként, míg a tagállamok és az állampolgárok a kölcsönös elismeréssel kapcsolatos tudatosság növelése mellett teszik le a voksukat.

Alternatívák

A válaszadók részéről nagyfokú támogatást élvezett a kölcsönös elismerés alkalmazásának megkönnyítésére és megbízhatóbbá tételére vonatkozóan előterjesztett összes alternatíva.

Ami a kölcsönös elismerés tekintetében a legmegfelelőbb alternatívát illeti, a válaszadók többsége egyetért abban, hogy a harmonizáció a legmegfelelőbb eszköz, amennyiben a kölcsönös elismerés nem működik megfelelően.

2.4.A külső vállalkozók által végzett felmérések

A kölcsönös elismerés elvének működését értékelő külső tanulmány keretében 2014. október 9-én négy különböző felmérés kezdődött, melyek 2015. január 5-én zárultak le. A felmérések és az interjúk megállapításai azt mutatják, hogy a kölcsönös elismerés elvének alkalmazása kihívást jelent, és hogy továbbra is fennállnak a más tagországban jogszerűen forgalmazott áruk szabad mozgását gátló akadályok az egyes tagállamokban meglévő további követelmények és vizsgálatok miatt. A kölcsönös elismeréssel kapcsolatos tudatosság és ismeretek hiánya továbbra is problémát jelent. A gyengeségek között szintén rámutattak a nemzeti hatóságok közötti rossz kommunikációra és együttműködésre.

A kölcsönös elismerés javítása érdekében tervezett különböző alternatívák költségeinek és előnyeinek felmérése szolgáló tanulmány keretében a külső vállalkozó végrehajtott egy felmérést, és interjúkat készített. Az érintett felek részvételével folytatott konzultáció nem csak a kölcsönös elismerés jelenlegi működésére és annak főbb problémáira összpontosított, hanem arra is, hogy a Bizottság által javasolt szakpolitikai alternatívák útján miként lehet felülvizsgálni a rendeletet. A célzott felmérések és interjúk lehetővé tették az érintett felek szakpolitikai alternatívákkal kapcsolatos nézeteinek megértését. A nemzeti hatóságok kiemelik, hogy: a kölcsönös elismerés hatálya alá tartozó piac nagy terjedelme, mérete és széttöredezettsége, valamint a számos különböző nemzeti jogszabály jelenléte nehézséget jelenthet a kölcsönös elismerés alkalmazására szolgáló egyértelmű eljárások létrehozásához; az olyan területekhez tartozó termékek, ahol részleges harmonizáció van és/vagy léteznek bizonyos uniós szabványok, nehézségeket okoznak a hatóságok számára, mivel a nemzeti és az uniós szabályok keveréke lehet alkalmazandó, és így nagyobb erőfeszítést igényel a részükről az ellenőrzés és a határozathozatal; a kommunikáció bizonyos fokú hiánya a tagállamok között is fennáll. A vállalkozások kiemelték a vonatkozó jogszabályokkal és a meglévő eljárásokra vonatkozó tájékoztatáshoz való könnyű hozzáféréssel kapcsolatos akadályokat (nyelvi korlátok), valamint a nemzeti hatóságok válaszadási idejét. Mind a gazdasági szereplők, mind pedig a nemzeti hatóságok egyetértenek abban, hogy intézkedéseket kell tenni a helyzet javítása érdekében. Míg a nemzeti hatóságok körében meglehetősen széleskörű az egyetértés egy beavatkozás szükségességéről – akár nem kötelező erejű („puha”), akár kötelező erejű („kemény”) jogi eszközök formájában –, a gazdasági szereplők óvatosabbnak tűnnek a javasolt alternatíváknak a késleltetett piacra jutás elkerülése és a költségek csökkentése terén várható hatékonysága tekintetében. Úgy tűnik azonban, hogy a gazdasági szereplők és a nemzeti hatóságok egyetlen, teljes körű szakpolitikai alternatíva elfogadása helyett előnyben részesítik a különböző további alternatívák ötvözését.

2.5.Egyéb beérkezett hozzászólások (állásfoglalások vagy e-mailek)

Számos érintett fél külön állásfoglalást nyújtott be, amelyek közül sokan ambiciózusabb fellépésre szólítanak fel a kölcsönös elismerés és a tagállamok közötti bizalom javítása érdekében.

Egyesek megemlítik, hogy a kölcsönös elismerés elvét tovább erősíthetné a független (harmadik) fél által tesztelt termékek esetében a megfelelőség vélelmének bevezetése révén.

Mások hangsúlyozzák, hogy szükség van a kölcsönös elismerésről szóló rendelet hatályának pontosítására, útmutatásra az arányossági értékelésekhez, valamint a bevált gyakorlatok tagállamok közötti megosztására.

Egyúttal visszatartó erejű eszközöket kell bevezetni annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok megfeleljenek a rendeletben foglalt értesítési kötelezettségeiknek. Ezenkívül hatékony jogorvoslatoknak kell a vállalkozások rendelkezésére állniuk annak érdekében, hogy gyorsabban tudják tisztázni a termékeik ellen az egységes piacon hozott határozatokat, beleértve a határozatok megtekintésének fokozott átláthatóságát is. Ezenkívül a termékinformációs kapcsolattartó pontok működését optimalizálni kell, és a vállalkozások számára egyszerű hozzáférést kell biztosítani a nemzeti határozatokkal és technikai szabályokkal kapcsolatos információkhoz. Emellett általános igény mutatkozik a bizalom és a tagállamok hatóságai közötti együttműködés erősítésére a teljes egységes piacon.

Az illetékes hatóságok között uralkodó bizalomhiányt fel kell számolni, és a nemzeti határozatoknak átláthatóbbá kell válniuk. Az egyik lehetséges eszköz a piacra jutást megtagadó határozatok értékelését – kötelező erejű határozat nélkül – lehetővé tevő gyors értékelési eljárás, amely a kölcsönös elismerés elvének jobb megértéséhez és a jelenlegi rendelet működésének javításához vezethet.

3.VISSZAJELZÉS AZ ÉRINTETT FELEKNEK

A konzultációs folyamat a rendelet végrehajtásával kapcsolatos vélemények széles körben történő megismerésére adott lehetőséget, a tekintetben, hogy az érintett felek szemszögéből mi az, ami jól működik és mi az, ami kevésbé. Az érintett felek számára szervezett találkozók lehetőséget adtak a nemzeti hatóságok korai szakaszban történő bevonódására, javítva ezzel a magasabb válaszadási arány esélyeit.

E kezdeményezés átfogó célja az, hogy a széleskörűbb és jobb kölcsönös elismerés révén az áruk terén mélyebb egységes piac valósuljon meg. Erre a kölcsönös elismeréssel kapcsolatos tudatosság növelése, a kölcsönös elismerés alkalmazása során a vállalkozások és a nemzeti hatóságok jogbiztonságának fokozása, továbbá a hatóságok közötti igazgatási együttműködés javítása és a bizalom erősítése révén kerül sor. Ez a belső piacban rejlő teljes potenciál felszabadulását eredményezi azáltal, hogy elősegíti a kölcsönös elismerés használatát és alkalmazását, csökkenti a vállalkozások számára annak kockázatát, hogy a termékeiket nem forgalmazhatják, vagy azokat indokolatlanul kivonják az érintett piacról, valamint több választási lehetőséget jelent alacsonyabb áron a fogyasztók számára. Miközben a széleskörűbb és jobb kölcsönös elismerés várható előnyei pontossággal nem becsülhetők meg, a nemrégiben készült „The Costs of Non-Europe in the Single Market” [Az „Európa-nélküliség” költségei az egységes piacon] című tanulmány szerint a kereskedelmi korlátok csökkentése éves szinten az EU-n belüli kereskedelem 100 milliárd EUR-t meghaladó növekedéséhez vezethet. A tanulmányban a kereskedelmi korlátok fogalma szélesebb, mint csupán a kölcsönös elismerés, de becslést nyújt a várható előnyökről.

Ennek a kezdeményezésnek az uniós hozzáadott értéke abban rejlik, hogy közös szabályokat állapít meg, amelyek biztosítják az egyenlő bánásmódot, és lehetővé teszik a kölcsönös elismerés következetes, koherens és helyes alkalmazását. A kölcsönös elismerés az EU működéséről szóló szerződés 34–36. cikkéből és a Bíróság ítélkezési gyakorlatából következik, és közvetlenül hozzájárul az áruk belső piacának megteremtéséhez, amely az EU egyik legfontosabb vívmánya. A tagállamok önálló fellépése gyengítené a kölcsönös elismerés elvét, az elvet pedig 28 különböző és potenciálisan ellentmondó nemzeti eljárásra bontaná szét.

Az e hatásvizsgálatban szereplő, tervezett szakpolitikai alternatívák a következők voltak:

•2. alternatíva – Nem kötelező erejű jogi eszközök („soft law”) a kölcsönös elismerés működésének javításának érdekében (tudatosság javítása, képzés, tisztviselők cseréje stb.)

•3. alternatíva – A 764/2008/EK rendelet legkisebb jogszabályi változtatása (a közigazgatási határozatok átláthatósága, az uniós szabványok alkalmazása, a PCP-k kibővített szerepe)