A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a sport gazdasági dimenziójáról és társadalmi-gazdasági előnyeiről

(2018/C 449/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

EMLÉKEZTETVE ARRA, HOGY:

2. A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői a sportpolitika alakításának alapjául szolgáló ismeretanyag bővítéséről szóló, 2012. november 27-i következtetéseikben ( 4 ) elismerték, hogy a sport jelentős mértékben hozzájárul Európa gazdaságához, és egyben a növekedés és a foglalkoztatás egyik fontos motorja is amellett, hogy hozzájárul az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez, továbbá kiemelték, hogy milyen fontosak a sportra vonatkozó összehasonlítható adatok, mert ezen adatoknak a szakpolitikák kialakítása során való felhasználásával javítható a sportpolitikák minősége.

3. A Tanács a sportban vállalt önkéntes tevékenységeknek az aktív polgári szerepvállalás előmozdításában betöltött szerepéről szóló következtetéseiben ( 5 ) kiemelte, hogy a sportágazat, a sportban vállalt önkéntes tevékenységekkel együtt mérhető és számottevő gazdasági és társadalmi értéket képvisel a nemzetgazdaságokban, valamint lehetőség rejlik benne arra, hogy az egész Európai Unióban serkentse a növekedés és a foglalkoztatás mértékét.

4. A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői az egészségfejlesztő testmozgás népszerűsítéséről szóló, 2012. november 27-i következtetéseikben ( 6 ) hangsúlyozták, hogy a fizikai inaktivitás jelenlegi magas aránya egészségügyi, társadalmi és gazdasági szempontból egyaránt komoly problémát jelent az Unió és tagállamai számára.

5. A Tanács a sportnak az uniós gazdasághoz, valamint az ifjúsági munkanélküliség kezeléséhez és a társadalmi befogadáshoz való hozzájárulásáról szóló következtetéseiben ( 7 ) hangsúlyozza a sportágazat gazdasági jelentőségét, valamint azt, hogy a sportágazat lehetővé teszi a fiatalok számára, hogy fizetett munkavégzés, illetve önkéntes tevékenységek révén hasznos készségekre tegyenek szert.

6. A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői „a sport mint az innováció és a gazdasági növekedés egyik motorja” című következtetéseikben ( 8 ) megvizsgálták a sportban rejlő növekedési és foglalkoztatási lehetőségeket, valamint a sportot mint az innováció motorját.

7. A Tanács a gyermekek motoros készségeinek, testmozgásának és sporttevékenységeinek előmozdításáról szóló következtetéseiben ( 9 ) támogatja az iskolai testnevelés – ideértve a kisgyermekkori motoros készségeket is – előmozdítását annak fényében, hogy a gyermekek mindennapi szokásai megváltoztak, azaz a testmozgást egyre inkább az ülő helyzetben végzett tevékenységek váltják fel.

8. A Tanács a gyermekkori túlsúly és elhízás elterjedésének visszaszorításához való hozzájárulásról szóló következtetéseiben ( 10 ) megerősíti azt, hogy az egészség érték, valamint minden egyes ország számára a gazdasági-társadalmi fejlődésbe való beruházás lehetősége és eszköze, továbbá azt, hogy a gyermekkori elhízás komoly valószínűséggel jelzi előre a – jól ismert egészségügyi és gazdasági következményekkel járó – felnőttkori elhízást,

TEKINTETTEL ARRA, HOGY:

9. A sport a növekedés elismert gazdasági motorja a hozzáadott értékre, a bruttó hazai termékre és a vásárlóerőre gyakorolt hatások tekintetében. ( 11 )

10. A sport ágazatközi jelenség, amely jóval túlmutat a sportágazat bevételein. A sport nemcsak a közegészségügyben, a regionális fejlődésben és az idegenforgalomban játszik szerepet, hanem az integrációban és az oktatásban is, valamint társadalmi kapocsként is működik.

11. A sport gazdasági hatásainak mérhetőségére azóta tesznek erőfeszítéseket uniós szinten, mióta 2006-ban először uniós kontextusban elkezdtek foglalkozni a sport gazdasági dimenziójával ( 12 )

12. Jelenleg összesen kilenc uniós tagállam ( 13 ) rendelkezik teljeskörű nemzeti sportágazati szatellitszámlával (SSA), és további öt ország ( 14 ) őriz sporthoz kapcsolódó adatokat, amelyek rendkívül pontos eredmények kiszámítását teszik lehetővé.

13. Egy nemrégiben megjelent tanulmány ( 15 ) szerint a sport az Unió GDP-jének 2,12 %-át teszi ki, és 5,67 millió személy (az Unióban foglalkoztatottak 2,72 %-a) vesz részt sporthoz kapcsolódó foglalkoztatásban. Az eredmények azt is mutatják, hogy amikor a gazdaság válságban volt, a sport akkor is igen ellenálló ágazatnak számított, és növekedést és munkahelyeket teremtett. ( 16 )

14. Bár a sport – nemzeti számlákkal megegyező – gazdasági dimenziója megfelelő módon jelenik meg a sportágazati szatellitszámlákon és egyéb számítási rendszereken keresztül, a sport gazdasághoz való hozzájárulását még mindig alábecsülik, mivel számos kiegészítő, ún. társadalmi-gazdasági hatás (például egészségügyi-gazdasági hatások, az önkéntesek kötelezettségvállalásai, az innováció növekedéshez való hozzájárulása, valamint a sport regionális fejlődéshez való hozzájárulása) még mindig nincs feltüntetve, ugyanakkor hatást gyakorol a GDP-re és a foglalkoztatásra is.

16. Az önkéntes munka komoly oktatási előnyökkel jár, és jelentősen hozzájárul a sport gazdasági dimenziójához ( 20 ) , ám ez sincs feltüntetve a nemzeti számlákban.

17. Az innováció sporthoz kapcsolódó dimenziója ( 21 ) az adatok hiánya miatt még nem jelenik meg megfelelően a GDP-ben és a foglalkoztatási adatokban. Ezért fontos, hogy megbízható, tapasztalatokon alapuló eredményeket gyűjtsünk a sporthoz kapcsolódó innovációnak az export dinamikájára és a gazdasági növekedésre gyakorolt hatásairól.

18. A sport regionális fejlődéshez való hozzájárulása még mindig észrevétlen marad, és az is kevéssé ismert még, hogy a sport és a testmozgás milyen sokféle módon lehet hatékony eszköze az EU kohézióval kapcsolatos célkitűzései megvalósításának, különösen az Európa 2020 célkitűzéseihez való hozzájárulás tekintetében. A közelmúlt tapasztalatai ( 22 ) megmutatják, hogyan járultak hozzá a sporttal kapcsolatos projektek a helyi gazdasághoz, foglalkoztatáshoz és társadalmi kohézióhoz, valamint kiemelik, hogy Európa-szerte már számos régió beépítette a sportot az intelligens szakosodási stratégiáiba,

ELISMERVE, HOGY:

19. A sport gazdaság egészéhez való hozzájárulásának megjelenítéséhez további szempontokat is figyelembe kell venni, többek között a testmozgás egészségügyi gazdasági hatásainak számszerűsítését, az önkéntes munka további előnyeinek elismerését, az innovációnak a növekedési potenciál erősítéséhez való hozzájárulását, valamint a sporttal kapcsolatos projektek regionális fejlődésre gyakorolt hatásainak elemzését.

20. A sport társadalmi-gazdasági hatásainak méréséhez további módszerek és megközelítések ( 23 ) szükségesek. A tényeken alapuló, nemzeti és európai szintű eredmények felmutatásához biztosítani kell, hogy összehasonlítható adatok és megállapítások álljanak rendelkezésre. Az ezzel kapcsolatban összegyűjtött adatokat nemek szerinti bontásban kell megadni.

21. A sport és a testmozgás segít kezelni a ma helyi és regionális kihívásait, különösen úgy, hogy általuk „puha” mobilitási megoldások jönnek létre, az intelligens sportlétesítményeknek köszönhetően gyorsul a városi területek újjáélesztése, illetve javul a különféle közösségek közötti társadalmi kohézió,

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT, HOGY:

22. fontolják meg sportágazati szatellitszámlák vagy egyéb hasonló számítási rendszerek létrehozását a sport gazdasági hatásainak számszerűsítése céljából;

23. támogassák és terjesszék azt az elképzelést, hogy a sport gazdasági dimenziójának megjelenítését társadalmi-gazdasági szempontokkal – így különösen az önkéntességgel, egészségügyi gazdasági szempontokkal, illetve az innovációval – bővítsék nemzeti és európai szinten egyaránt, illetve ágazatközi együttműködéssel erősítsék;

24. vegyék figyelembe az önkéntes munkának a nemzeti gazdasághoz hozzáadott értékét, és ezt építsék bele a statisztikáikba;

25. megbízható adatokkal hívják fel a figyelmet arra, hogy a sport milyen módon képes hozzájárulni a növekedéshez és a foglalkoztatáshoz;

26. fontolják meg további együttműködések létrehozását a Bizottsággal és a tagállamok között, amelyek keretében összehasonlítható meghatározásokat, módszereket és előírásokat dolgozhatnak ki a sportágazat társadalmi-gazdasági vonatkozásait illetően;

27. mozdítsák elő adott esetben az intelligens szakosodási stratégiák – például sportklaszterek – beépítéséről nemzeti szinten folytatandó véleménycserét;

28. vegyék fontolóra a sportnak és a testmozgásnak az átfogó prioritások közé történő beépítését olyan egyéb szakpolitikai területeken – például egészségügy, oktatás, közlekedés, várostervezés, szociálpolitika és turizmus – is, ahol a sport hozzájárulása széles körben bizonyított;

FELKÉRIK A BIZOTTSÁGOT, HOGY:

29. mozdítsa elő és támogassa az olyan intézkedéseket, mint a kapcsolódó adatok és a módszerspecifikus szakismeret cseréje, a tények összegyűjtése és a sportstatisztikák összesítése, valamint technikai támogatás, melyek célja, hogy javítsák és egyszerűsítsék a tagállamok által a sport gazdasági dimenziójának számszerűsítésére fordított erőfeszítéseket;

30. indítson el egy értékelési folyamatot a sport társadalmi és gazdasági vetületének számszerűsítésére szolgáló számítási rendszerek használatáról és alkalmazhatóságáról, és ezen belül térképezze fel a létező kutatásokat és gyűjtsön példákat a legjobb gyakorlatokra;

31. szakértői csoport keretében és az Eurostat segítségével támogassa a sport gazdasági dimenziójára – és társadalmi és gazdasági vetületére – vonatkozó már meglévő adatok kiegészítését vagy frissítését szolgáló eszközök fejlesztését;

32. hívja fel a figyelmet arra, hogy a sport az innováció forrása lehet;

33. támogassa a sportnak a modern gazdaságokban és társadalmakban játszott szerepéről – így különösen a sportnak a regionális fejlődéshez való hozzájárulása tekintetében – folytatott véleménycserét és erősítse tovább az ezzel kapcsolatos együttműködést a Bizottságon belül és más uniós intézményekkel egyaránt;

FELKÉRIK A SPORTMOZGALMAT, HOGY:

34. támogassa a sport és a testmozgás területén végzett önkéntes munka hozzájárulására vonatkozó adatok gyűjtését;

35. vegye fontolóra az önkéntes munka és a testmozgás, valamint a mozgáshiány gazdasági hatásai összehasonlítható gazdasági elemzésének előmozdítását;

36. ösztönözze a társadalmi-gazdasági hatások mérésére szolgáló módszerekre vonatkozó legjobb gyakorlatok megosztását a szakértőkkel.

(1) HL C 162., 2011.6.1., 1. o.

(2) HL C 183., 2014.6.14., 12. o.

(3) HL C 189., 2017.6.15., 5. o.

(4) HL C 393., 2012.12.19., 20. o.

(5) HL C 372., 2011.12.20., 24. o.

(6) HL C 393., 2012.12.19., 22. o.

(7) HL C 32., 2014.2.4., 2. o.

(8) HL C 436., 2014.12.5., 2. o.

(9) HL C 417., 2015.12.15., 46. o.

(10) HL C 205., 2017.6.29., 46. o.

(11) Tanulmány a sport gazdasági hasznáról – sportágazati szatellitszámlák (SSA), 2018.

(12) Sportstatisztikával foglalkozó szakértői csoport (2011–2014), a sport fogalmának vilniusi meghatározása.

(13) Ausztria, Belgium, Ciprus, Egyesült Királyság, Hollandia, Lengyelország, Litvánia, Németország és Portugália.

(14) Bulgária, Franciaország, Luxemburg, Spanyolország és Szlovákia.

(15) Tanulmány a sport gazdasági hasznáról – sportágazati szatellitszámlák (SSA), 2018.

(16) Ezt az alábbi dokumentum is megerősíti: http://www.oecd.org/mcm/C-MIN(2013)1-ENG.pdf

(17) Az egészségügyi rendszer által a mozgáshiányra visszavezethető betegségek – például a 2-es típusú cukorbetegség, depresszió, hátbántalmak vagy szív- és érrendszeri betegségek – miatt viselendő közvetlen költségek, illetve az ilyen betegségek következtében kialakult csökkent termelékenység, valamint a halálozási arány és a foglalkozási megbetegedések növekedése.

(18) Egy ország gazdasági tevékenységének mérésére szolgáló számlák és technikák.

(19) Ahogy azt az ISCA/CEBR „The Economic Cost of Physical Inactivity in Europe” (A mozgáshiány gazdasági költsége Európában) című tanulmánya (http://inactivity-time-bomb.nowwemove.com/) és a WHO „Physical activity and health: evidence for action” (Testmozgás és egészség: indokok a mozgás mellett) tanulmánya is megerősíti: http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0011/87545/E89490.pdf?ua=1

(20) „Önkéntesség az Európai Unióban” című tanulmány, 2010.

(21) Ez azt a folyamatot fedi le, melynek során egy ötlet vagy találmány olyan áruban vagy szolgáltatásban ölt testet, amely értéket teremt vagy amelyért a vásárlók hajlandóak fizetni.

(22) Tanulmány: a sport hozzájárulása a regionális fejlődéshez a strukturális alapokon keresztül, 2016.

(23) Az UNESCO által 2017. július 15-én elfogadott kazáni cselekvési terv 2. intézkedése szintén kimondja, hogy közös mutatókat kell kidolgozni a testnevelés, a testmozgás és a sport prioritást élvező fenntartható fejlesztési célokhoz és célértékekhez való hozzájárulásának mérésére.