A Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács összetételével és működésével kapcsolatos aggályok továbbra is fennállnak. A bírák által maguk közül választott bírók összlétszáma továbbra sem teszi ki a többséget . Emellett az előző bekezdésben kifejtettek szerint a legfőbb ügyész továbbra is döntő szerepet játszik az Ügyészi Tanácsban , jelentős befolyással bír a teljes ülésben és potenciálisan a Bírói Tanácsban is, mivel a Bírói Tanács Parlament által választott laikus tagjai szintén jöhetnek az ügyészség soraiból is . A szavazási gyakorlat a legfőbb ügyész LIT feletti potenciális befolyása mellett azt mutatja, hogy az LIT-ben a saját soraikból választott bírák csak korlátozott befolyással bírnak a döntéshozatalra. A korábbi reformok révén elért előrehaladás ellenére az Európa Tanács és különböző érdekeltek továbbra is aggasztónak tartják az LIT helyzetét. Bár a reformok eredményeként az LIT összetétele kiegyensúlyozottabbá vált , az ügyészek – és különösen a legfőbb ügyész – bírák irányításában játszott szerepe továbbra is aggályokra ad okot . Az Alkotmány 2020. szeptemberében benyújtott, az LIT összetételének megváltoztatását célzó módosítása részben orvosolta volna ezeket az aggályokat. Az LIT összetételével kapcsolatos kérdés rendezését még sürgetőbbé tette a tagok mandátumának közelgő lejárata, mivel a hatályos rendszer a tagok jövőbeli megválasztására, valamint a bírói kar egyéb fontos pozíciónak betöltésére is kihatással lett volna. Az LIT működése kapcsán pozitív fejlemény volt az LIT – annak teljes ülése és két tanácsa – által a bírói függetlenséget fenyegető veszélyek ellen hozott állásfoglalásokat tartalmazó online nyilvántartás bevezetése. A nyilvántartásban azonban csak azok az esetek szerepelnek, amelyben az LIT vagy az igazságszolgáltatás egyéb szervei állást foglaltak, és nem jelenik meg benne a bírói függetlenség ellen intézett minden támadás, így azt egyes érdekelt felek elégtelennek tartják. Emellett az érdekeltek felhívták a figyelmet olyan esetekre, amelyekben az LIT állásfoglalása éppen a bírói kar tagjai ellen irányul.

A legfőbb ügyész és helyettesei elszámoltathatóságával és büntetőjogi felelősségre vonásával kapcsolatos új törvényt alkotmányellenesnek nyilvánították, így továbbra is maradnak kihívások. Régóta fennálló aggály a legfőbb ügyész és helyettesei elleni hatékony bűnügyi vizsgálat lefolytathatóságának hiánya, amelyet nemcsak az Európai Bizottság , hanem az Emberi Jogok Európai Bírósága és az Európa Tanács is felvetett. A legfőbb ügyész hatáskörei a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanácsban betöltött pozíciójával együtt jelentős befolyást teremtenek számára az ügyészségben, potenciálisan a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanácsban (mind az Ügyészi Tanácsban, mind a teljes ülésben) és a vizsgálóbírók között. 2021. január 29-én a Parlament törvényt fogadott el az Emberi Jogok Európai Bírósága Kolevi-ítéletének végrehajtásáról, amely létrehozta a legfőbb ügyész és helyettesei ellen folyó vizsgálatok új keretrendszerét. Az új mechanizmus egy szakosított ügyészt bízott meg a legfőbb ügyész és/vagy helyettesei ellen folyó nyomozások lefolytatásával. A szakosított ügyész nyomozás megindítását elutasító döntése ellen első fokon a szakosított büntetőbíróság előtt lett volna helye bírósági felülvizsgálatnak. Az Európa Tanács egyes javaslatai nyomán az új törvény úgy rendelkezett, hogy a szakosított ügyészt a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács teljes ülése, és ne az Ügyészi Tanácsa nevezze ki. 2021. február 10-én a köztársasági elnök megtámadta az új törvényt az Alkotmánybíróság előtt. Ennek következtében az LIT teljes ülése az Alkotmánybíróság döntéséig felfüggesztette a szakosított ügyész kiválasztását. Az Alkotmánybíróság 2021. május 11-i határozatával alkotmányellenesnek nyilvánította a köztársasági elnök által megtámadott rendelkezéseket, ezáltal a teljes mechanizmust alkotmányellenesnek nyilvánítva. A Bizottság ajánlása nyomán a bolgár hatóságok közben 2021. február 23-án ismét kikérték a törvényről a Velencei Bizottság véleményét. Az Alkotmánybíróság határozata miatt azonban a véleményt nem fogják kiadni. Az Európa Tanács a törvény kapcsán számos további problémát azonosított. Ezek a legfőbb ügyész fent említett jelentős befolyásából adódnak, amely segítségével hatást tud gyakorolni arra, kit jelölnek, majd kit neveznek ki a szakosított ügyész posztra. Az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága 2021. március 11-én hangsúlyozta, mennyire fontos lenne, hogy a legfőbb ügyész ügyészségen belüli befolyása, valamint az LIT-n belüli és a vizsgálóbírók körében fennálló potenciális befolyása csökkenjen, ezáltal – többek között a nyomozás megindítását elutasító ügyészi határozatok bírósági felülvizsgálatával – lehetővé téve egy hatékony vizsgálati mechanizmus működését.

Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmust (EEM) az Európai Unióhoz történő csatlakozáskor, 2007-ben átmeneti intézkedésként hozták létre, hogy elősegítsék Bulgária folyamatos erőfeszítéseit az igazságügyi reform, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén . A mechanizmust létrehozó határozatnak megfelelően és amint azt a Tanács következtetései is kiemelték, az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus akkor zárul le, amikor a Bulgáriára vonatkozó minden értékelési kritérium kielégítő mértékben teljesül . A Bizottság 2019 októberében elfogadott legutóbbi EEM-jelentése rögzíti, hogy Bulgária számos további vállalást tett, és levonja a következtetést, hogy a Bulgária által az EEM keretében elért előrehaladás elegendő a csatlakozáskor tett vállalásai teljesítéséhez. A Bizottság azt is hangsúlyozta, hogy Bulgáriának következetesen tovább kell munkálkodnia azon, hogy a jelentésben rögzített kötelezettségvállalásokat konkrét jogszabályok formájába ültesse, és a vállalásait végre is hajtsa. Az EEM lezárulásáról hozott bármely döntés megfelelően figyelembe fogja venni a Tanács és az Európai Parlament álláspontját .

A fékek és ellensúlyok kapcsán továbbra is problémát jelent, hogy a jogalkotási folyamatban – különösen a Parlament által beterjesztett törvénytervezetek esetén – korlátozottan alkalmazzák a hatásvizsgálatokat és a nyilvános konzultációkat. Továbbra is hasonló aggályokat vet fel az a gyakorlat, hogy fontos változásokat más, oda nem kapcsolódó jogszabályok módosításával vezetnek be, ezzel is kikerülve a nyilvános konzultációra és hatásvizsgálatra vonatkozó előírásokat. A Covid19-világjárvány miatti veszélyhelyzet továbbra is érvényben van. A nemzeti emberi jogi intézmények forrásait növelték. A nem kormányzati szervezetek külföldi finanszírozásáról szóló törvénytervezetet nem fogadták el, a civil társadalom mozgástere azonban továbbra is szűk.

Megtörtént a korrupcióellenes intézményi reformok végrehajtásának konszolidációja. Jóváhagyták a 2021–2027-es időszakra szóló korrupcióellenes stratégiát, amely új prioritásokat jelöl meg. Ezek: a korrupció elleni küzdelemhez szükséges kapacitások erősítése; a helyi hatóságok elszámoltathatóságának növelése; és egy gyors reagálásra képes korrupcióellenes környezet kialakítása. Továbbra is maradtak jelentős kihívások a közigazgatás feddhetetlenségével, a lobbizással és a visszaélést bejelentők védelmével kapcsolatos intézkedések eredményességét illetően, ahol nincs célzott szabályozás. A megerősített nyomozási tevékenység és a források növelése ellenére továbbra is kevés magas szintű korrupciós ügyben születik jogerős ítélet; a jogerős elmarasztaló ítéleteknek e tekintetben még nem alakult ki stabil gyakorlata.

Bulgáriában az igazságügyi reform fokozatosan zajlik, és fontos kihatásokkal jár a bírói függetlenségre és a közbizalomra nézve, azonban továbbra is maradtak kihívások. Új törvény lépett hatályba a legfőbb ügyészre és helyetteseire nézve. Időközben a törvényt megtámadták az Alkotmánybíróság előtt, amely azt alkotmányellenesnek is nyilvánította. Ennek következtében továbbra is rendezetlen a legfőbb ügyész elszámoltathatóságának és büntetőjogi felelősségének kérdése. A Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács összetételével és működésével kapcsolatos aggályok szintén továbbra is fennállnak. Az új Alkotmány tervezete tartalmazott egy erre vonatkozó reformjavaslatot, azonban a tervezetet végül nem fogadták el. A főellenőr és a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács Felügyeletének ellenőrei továbbra is folytatják munkájukat, annak ellenére, hogy mandátumuk 2020 áprilisában lejárt. A bírói kar előléptetési rendszere aggályokra ad okot, mivel a bírák előléptetése nem a rendes, nyílt versenyen alapuló eljárás szerint zajlik. A jogalkotói erőfeszítések ellenére az igazságszolgáltatás digitalizálása a gyakorlatban még mindig lemaradásban van. A közigazgatási bíráskodás hatékonysága jelentős előrelépést mutat.

A Korrupcióellenes Bizottság tovább észszerűsítette szervezeti felépítését. Racionalizálta a pénzügyi erőforrásait, amelyek emelkedtek a 2021. év elején. Tovább növelte létszámát is, többek között a korrupció elleni küzdelemért felelős igazgatósághoz felvett új ellenőrök révén. 2020-ban a Korrupcióellenes Bizottság 6,2 millió EUR értékű illegálisan szerzett vagyont kobzott el, és 30 személyt szankcionált összeférhetetlenség miatt. 2019-hez képest az elvégzett vizsgálatok és az állítólagos korrupcióra vonatkozó bejelentések száma is (körülbelül 20 %-kal) csökkent.

A 2017–2018-as átfogó reformot követően Bulgária bizottságot állított fel a korrupció elleni küzdelem és a jogellenesen szerzett vagyoni eszközök elkobzása céljából (a továbbiakban: Korrupcióellenes Bizottság). A Bizottság feladata főként a magas szintű korrupcióval kapcsolatos megelőző és megtorló intézkedések lefolytatása, a vagyonnyilatkozatok nyilvános jegyzékének vezetése, az összeférhetetlenségi ügyek nyomon követése és azokkal kapcsolatos tanácsadás, valamint az illegálisan szerzett vagyon elkobzása. Az egyedi intézményi feddhetetlenségi cselekvési tervek kialakítása érdekében intézményi korrupciós kockázatértékelést is végez. Az értékelés nyomán a közintézmények számára készített ajánlások kötelező erejűek, és az azok nyomán tett intézkedésekről rendszeresen be kell számolni a Korrupcióellenes Bizottság felé. A magas szintű korrupciós ügyek a szakosított büntetőbíróságok hatáskörébe kerültek, a nyomozás pedig ezekben az ügyekben a szakosított ügyészség felügyelete alatt folyik.

Elfogadták a videokonferencia polgári, közigazgatási és büntetőeljárásokban való alkalmazását lehetővé tevő módosításokat. 2020. december 17-én módosították a polgári perrendtartást, a közigazgatási eljárási törvénykönyvet és a büntetőeljárási törvényt. Ezek megengedik a polgári és közigazgatási eljárásokban, valamint a büntetőeljárásokban a bizonyítás felvételénél a videokonferencia alkalmazását. Úgy tűnik azonban, hogy a rendszer a gyakorlatban még nem működik. Bulgária Nemzeti Helyreállítási és Rezilienciaépítési Terve részeként két projekt keretében további fejlesztéseket is bejelentettek. E reformok és tervek ellenére a bírósági tisztviselők és a bírák jelenleg nem tudnak biztonságosan távmunkát végezni, a biztonságos elektronikus kommunikáció pedig csak a bíróságok közötti kapcsolat során, a jogi szakma egyéb képviselőivel azonban nem áll rendelkezésre. Bár a folyamatban lévő és lezárt ügyek elektronikus dokumentumai elérhetők online, és lehetséges online tájékozódni a bírósági illetékekről, még mindig nem lehet online eljárást indítani, jogi segítségnyújtást kérni, és a hivatalos bírósági dokumentumokot nem lehet online megküldeni . Az Európai Szociális Alap által támogatott (2016-2020) „Development of a Model for Optimization of the Judicial Map of Bulgarian Courts and Prosecutor’s Offices and of a Unified Information System for Courts” („A bolgár bíróságok és ügyészségek igazságügyi térképének optimalizációs modellje és a bíróságok egységes információs rendszerének kidolgozása” projekt) összesen hét tevékenységre terjed ki, ezek közül kettő kifejezetten a digitalizációhoz és az e-igazságügyhöz kapcsolódik. Aggályokat vetett fel, hogy teljeskörű digitalizációs folyamat hiányában hogyan fogják bevezetni az egységes bírósági információs rendszert (Unified Court Information System, UCIS) . A Covid19-világjárvány rámutatott az ország bírósági rendszerének igazságügyi digitalizáció területén fennálló hiányosságaira. A veszélyhelyzet során az ügyek feldolgozását – a sürgős ügyek kivételével – egy hónapra felfüggesztették. Amint a Minisztertanács 2020. március 13-án kihirdette a veszélyhelyzetet, az LIT Bírói Tanácsa a fertőzések megfékezése érdekében új munkarendet vezetett be a bíróságokon. Távtárgyalásokat azonban csak nagyon korlátolt számú ügyben, egyes bíróságok kezdeményezésére tartottak, a távmunka pedig kivételes volt.

Az online benyújtott kérelmek bírósági illetékeit csökkentették. A polgári perrendtartás módosítása 15 százalékkal csökkentette az illetéket, ha a védelem és segítségnyújtás iránti kérelmet elektronikusan nyújtják be. Ez az intézkedés azonban még mindig túl szűk körű ahhoz, hogy lényegesen csökkentse a bírósági illetékeket , mivel csak az elektronikusan benyújtott kérelmekre, és nem minden ügyre vonatkozik. Az intézkedés továbbá nem érinti a jogi segítségnyújtás jogosultsági küszöbét, és nem menti fel a jogi segítségnyújtásban részesülőket a bírósági illeték alól . A reform hatását a digitalizáció hiánya is veszélyezteti. Az ENSZ nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés kiküszöbölésével foglalkozó bizottsága pedig felvetette, hogy a nők és a lányok igazságszolgáltatáshoz való joga kifejezetten korlátozottan érvényesül.

A vizsgálóbírók előléptetési rendszere még mindig aggályokra ad okot. A vizsgálóbírókat elvileg pályázat útján léptetik elő. A gyakorlatban azonban már több mint három éve nem folytattak le pályázati eljárást a bírák előléptetésére. A normál pályázati előléptetési eljárás mellett az LIT laikus tagjait szintén előléptetik a megbízásuk lejártakor. A Legfelsőbb Semmítőszék teljes ülése megtámadta az új jogszabályt az Alkotmánybíróság előtt , arra hivatkozással, hogy ez automatikus előléptetés. Az Alkotmánybíróság 2021. május 11-én úgy döntött, hogy az LIT laikus tagjainak – megbízásuk lejártakori – előléptetéséről rendelkező jogszabály nem ütközik az Alkotmányba, mivel az LIT így is részt vesz a döntéshozatalban. Az érdekelt felek kritikával illették a rendszeres előmeneteli pályáztatás hiányát és az LIT tagjainak előléptetési rendszerét. A rendszeres pályáztatás hiánya a kirendelések megnövekedéséhez vezetett. E körben az érdekelt felek arról számoltak be, hogy 2017 óta egyre több bírót rendelnek ki, egyre több a (hozzájárulással elrendelt) hosszú távú, néha 90–100 hónapig tartó vagy még hosszabb kirendelés a magasabb posztok betöltése érdekében. Az európai normák hangsúlyozzák, hogy az előléptetésnek az érdemeken kell alapulnia, kirendelésre pedig hozzájárulással, ideiglenesen, és csak kivételes körülmények között kerülhet sor. A rendszeres, érdemeken alapuló előléptetés hiánya befolyásolhatja a bírói függetlenséget. Az igazságügyi térkép tervezett reformja kapcsán is megfogalmazódtak aggályok, mivel e szerint a (regionális bíróságokba betagozódó) kerületi bíróságok bírái automatikusan magasabb pozícióba lépnének.Mivel a téma megvitatása jelenleg a kezdeti fázisban tart, még van lehetőség az igazságügyi térkép reformjának széles körű egyeztetésére. Fontos továbbá, hogy az igazságügyi térkép reformja a valószínű hatások alapos vizsgálatán alapuljon, megőrződjön az igazságszolgáltatás függetlensége és biztosított legyen az igazságszolgáltatáshoz való jog.

A Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács Felügyelete összetételével és működésével kapcsolatos lehetséges reform tárgyában munkacsoportot állítottak fel. Az említett kormányzati cselekvési terv részeként 2020 decemberében az igazságügyi miniszter munkacsoportot állított fel, amelynek feladata a Felügyelethez kapcsolódó, a 2020. évi jogállamisági jelentés és a Velencei Bizottság által aggályosnak minősített ügyek kezelését célzó jogszabálymódosítások kidolgozása. Jelenleg a Felügyelet ellenőrzi a bírói kar tevékenységét, vizsgálja a vizsgálóbírók feddhetetlenségét és esetleges összeférhetetlenségét, valamint javaslatot tesz a vizsgálóbírók elleni fegyelmi eljárás megindítására az LIT-nek. A Felügyelet egy főellenőrből és tíz ellenőrből áll, akik függetlenek, és akiket az Országgyűlés választ . A munkacsoport megbízása kiterjed a feddhetetlenségi ellenőrzés és a vizsgálóbírók fegyelmi felelősségének felülvizsgálatára, egy szakmai etikai megelőzési rendszer kialakítására, a vagyon- és érdekeltségi nyilatkozatokra, valamint azon jelenlegi gyakorlat formalizálására, amely lehetővé teszi, hogy a Parlament a legfelsőbb bíróságok teljes ülései és a szakmai szervezetek által jelölt személyek közül nevezze ki a főellenőrt és az ellenőröket. A módosítások véglegesítésének azonban nincs konkrét határideje, és a bírói függetlenséggel és a bírókra való nyomásgyakorlással kapcsolatos, a 2020. évi jogállamisági jelentés és a Velencei Bizottság által felvetett aggályok továbbra is fennállnak. A főellenőr és az ellenőrök jelenleg lejárt mandátum alapán végzik a munkájukat, a folytonosság elve alapján. Megjegyzendő, hogy ez a helyzet más intézményeknél is fennáll: öt másik független és felügyeleti hatóság is lejárt mandátum alapján működik. Más esetekben a választási és megbízási szabályok módosítása lehetővé tette a jelenlegi igazgatók automatikus újraválasztását.

A Covid19-világjárvány miatti veszélyhelyzet továbbra is érvényben van. Miután a 2020. március 13. és 2020. május 13. közti időszakra bevezették a veszélyhelyzetet , május 12-én módosították az egészségügyi törvényt , bevezetve egy új veszélyhelyzeti rendszert (járványügyi veszélyhelyzet) . A Minisztertanács 2020. május 13-án az egészségügyi miniszter javaslatára egy hónap időtartamra járványügyi veszélyhelyzetet hirdetett, amelyet többször meghosszabbítottak, és jelenleg is hatályban van [2021. július 31]-ig. Az új rendszert az Alkotmánybíróság is megvizsgálta , és 2020. július 23-án úgy határozott, hogy az összhangban van az Alkotmánnyal .

Továbbra is aggályokat vet fel az a gyakorlat, hogy más jogszabályok módosítása révén vezetnek be fontos jogszabályi változtatásokat. Még mindig használják azt a jogalkotási technikát, hogy egy adott jogszabály átmeneti rendelkezéseiben vezetik be egy másik, ahhoz nem kapcsolódó jogszabály lényeges módosításait. Ez megerősíti a 2020. évi jogállamisági jelentésben felvetett aggályokat, mivel ezek a módosítások megkerüli a nyilvános konzultációra és a hatásvizsgálatra vonatkozó előírásokat. Egy másik tendencia, amelyet a 2020. évi jogállamisági jelentés felvetett és továbbra is aggályos, hogy a javaslat első és második országgyűlési olvasata között fogadnak el nyilvános konzultáció nélkül jelentős módosításokat a tervezetben.

Egy nemrégiben készült tanulmány megerősíti a nyilvános konzultáció és a hatásvizsgálatok korlátozott alkalmazását, különösen a parlamenti képviselők által benyújtott jogszabálytervezetek esetén. Az Országgyűlés részeként működő Parlamenti Nemzeti Kutatóközpont egyik tanulmánya a 2017 áprilisa és 2021 márciusa közti időszakra nézve vizsgálja az Országgyűlés jogalkotási tevékenységét. A főbb megállapítások megerősítik, hogy a parlamenti képviselők egyre több törvényjavaslatot nyújtanak be, az érdekelt felekkel folytatott konzultáció, hatásvizsgálat és az uniós jogszabályokkal való összeegyeztethetőség ellenőrzése nélkül, amely a kormány által benyújtott jogszabálytervezetek esetén kötelező. A hatóságok kötelezték magukat, hogy betartják a nemrég szigorított szabályokat , és követik a kormány gyakorlatát, amely a törvénytervezeteket teljes vagy részleges hatásvizsgálattal nyújtja be a Parlamentnek . A hatásvizsgálatok és nyilvános konzultációk minőségének javítására irányuló ezen erőfeszítések azonban nem terjednek ki a parlamenti képviselők által benyújtott törvényjavaslatokra. Továbbá annak ellenére, hogy a hatásvizsgálat elkészítése 2016 óta a jogalkotási eljárás kötelező eleme, a jogalkotói beavatkozásoknak csak korlátozott száma alapszik tudományos tapasztalatokon. Ennek orvoslására a hatóságok vállalták, hogy megkezdik a fő jogszabályok utólagos hatásvizsgálatát, amelyhez a Minisztertanács 2020. december 3-án iránymutatást fogadott el. A folyamatnak szerves részét képezi továbbá a nyilvános konzultáció és az érdekelt felek visszajelzései. A benyújtott jogszabálytervezetek nagy részében azonban nincs információ a nyilvános konzultációra vagy a parlamenti képviselők vagy a kormány által szervezett, a törvénytervezet elfogadására okot adó problémák és okok meghatározását célzó egyeztetésekre vonatkozóan. Emellett a benyújtott törvényjavaslatoknak csak nagyon kis része tartalmazta az indoklásában egyes érdekeltek vagy az összes érdekelt fél álláspontját.

Az utólagos nyomonkövetési mechanizmus kialakítása még nem fejeződött be. Ahogy az a 2019 októberi EEM-jelentésben és a 2020. évi jogállamisági jelentésben is szerepel, a kormány úgy határozott, hogy további, átfogóbb jellegű mechanizmust hoz létre a hazai utólagos nyomon követés céljára, amelynek központi elemeként létrehozott egy koordinációs és együttműködési testületet (a továbbiakban: az utólagos nyomon követéssel foglalkozó testület). A testület célja, hogy független, átlátható és objektív módon mérje fel, Bulgária milyen előrehaladást ért el az igazságügyi reformok, valamint a korrupció és szervezett bűnözés elleni küzdelem terén . A testület tevékenysége akkor indulna, amikor az EEM formálisan véget ér. A Civil Tanács – a koordinációs és együttműködési testületen belüli szerv, amely civil szervezetek képviselőiből áll, akiknek a kiválasztási folyamata már elindult – felállítását azonban a Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság egy, a témában benyújtott fellebbezést elbíráló döntéséig felfüggesztették.

Az újságírók munkakörnyezete és biztonsága továbbra is aggodalmakra ad okot . A közérdekű információkhoz továbbra is nehézkes a hozzáférés, és az újságírókra továbbra is politikai nyomán nehezedik, illetve öncenzúrára kényszerülnek . A legutóbbi jelentés óta hat, az újságírókat ért támadásra és zaklatásra vonatkozó új bejelentés érkezett az Európa Tanács újságírás védelmét és az újságírók biztonságát szolgáló platformjára. Ezek egyike egy olyan esetre vonatkozik, ahol a rendőrség állítólag megvert egy újságírót és 24 órára őrizetbe vette, az ügyészség pedig elutasította az ügy kivizsgálását. A többi bejelentés újságírók és más médiaszereplők zaklatásáról és ellenük intézett támadásokról, valamint visszaélésszerű perekről szól. A Covid19-világjárvány miatt felfüggesztették továbbá azon az ütemterven végzett munkát, amelyet a Riporterek Határok Nélkül 2020 márciusában küldött a bolgár hatóságoknak a bolgár sajtó szabadságával kapcsolatos problémák kezelésére, és amely olyan témákra terjed ki, mint az újságírók biztonsága, információkhoz való hozzáférés, valamint az állami hirdetések és a médiafinanszírozás eloszlása.

Továbbra is aggályokat vet fel, hogy az állami hirdetések tisztességes és átlátható eloszlásának nincsenek szabályozási garanciái. Az érdekelt felek továbbá felhívták a figyelmet arra, hogy a médiumok közfinanszírozásának átláthatósága továbbra is problémás.

A médiatulajdon átláthatóságának hiánya továbbra is aggályokra ad okot. Annak ellenére, hogy – ahogy arra a 2020. évi jogállamisági jelentés is hivatkozott – az EMT rendszeresen aktualizálja a lineáris és nem lineáris médiaszolgáltatások nyilvános jegyzékét, a médiumok tulajdonjogára vonatkozó adatok még mindig nem teljesen elérhetők a nyilvánosság számára. Egyes érdekelt felek aggályukat fejezték ki amiatt, hogy a hírközlő médiumok 2020. évi jelentős koncentrációja tovább súlyosbíthatja a média átláthatóságának problémáját .

Alapjogi Ügynökség (2021) – Legal environment and space of civil society organisations in supporting fundamental rights in Bulgaria.

Bolgár Adományozási Fórum (2021), A Bolgár Adományozási Fórum hozzájárulása a 2021. évi jogállamisági jelentéshez.

Bolgár Helsinki Bizottság (2021), A Bolgár Helsinki Bizottság hozzájárulása a 2021. évi jogállamisági jelentéshez.

Bolgár Nonprofit Jogi Központ (2021), A Bolgár Nonprofit Jogi Központ hozzájárulása a 2021. évi jogállamisági jelentéshez.

Bulgária Kormánya (2021), A Nemzeti Korrupciómegelőzési és -leküzdési Stratégia Tervezete (2021–2027) ( https://www.strategy.bg/PublicConsultations/View.aspx?lang=bg-BG&Id=5828 ).

Bulgária Kormánya (2021), Bulgária hozzájárulása a 2021. évi jogállamisági jelentéshez.

Bulgária Legfelsőbb Semmítőszéke (2019), Éves jelentés 2020.

Bulgária Legfelsőbb Semmítőszéke (2021), Bulgária Legfelsőbb Semmítőszékének hozzájárulása a 2021. évi jogállamisági jelentéshez

Bulgarian Institute for Legal Initiatives Foundation (2021), A Bulgarian Institute for Legal Initiatives Foundation hozzájárulása a 2021. évi jogállamisági jelentéshez.

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2021), Media pluralism monitor 2021 – Report on Bulgaria.

CEPEJ (2013), Revised Guidelines on the Creation of Judicial Maps to Support Access to Justice within a Quality Judicial System ( https://rm.coe.int/european-commission-for-the-efficiency-of-justice-cepej-revised-guidel/168078c492 ).

CEPEJ (2020), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States.

Civicus, Monitor tracking civic space – Bulgaria ( https://monitor.civicus.org/country/bulgaria/ ).

Emberi Jogok Európai Bírósága, a Kolevi kontra Bulgária ügyben 2010. február 5-én hozott ítélet.

Európa Tanács, Az újságírás védelmét és az újságírók biztonságát elősegítő platform ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/bulgaria ).

Európa Tanács: Az Emberi Jogok Európai Bírósága Ítéleteinek Végrehajtásáért Felelős Főosztály (2021), H/Exec(2021)9 sz. memorandum.

Európa Tanács: Miniszteri Bizottság (2010), A Miniszteri Bizottság CM/Rec(2010)12. sz. ajánlása a tagállamok részére a bírákról: függetlenség, hatékonyság és feladatok.

Európa Tanács: Miniszteri Bizottság (2019) CM/Notes/1362/H46-6 sz. határozat.

Európa Tanács: Miniszteri Bizottság (2019) CM/ResDH(2019)367 számú átmeneti állásfoglalása.

Európa Tanács: Miniszteri Bizottság (2020) CM/Del/Dec(2020)1377bis/H46-9 sz. határozat.

Európa Tanács: Miniszteri Bizottság (2021), március 9–11-i CM/Notes/1398/H46-6 sz. határozat, ( https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectID=0900001680a1abfa ).