A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE a Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló, a 2012. december 4-i 2013/6/EU tanácsi határozattal módosított, 2011. július 12-i 2011/734/EU tanácsi határozatra válaszul Görögország által tett intézkedések értékeléséről (2013. május) /* COM/2013/0285 final */





1. Bevezetés Ez a közlemény értékeli a legutóbb a 2012. december 4-i 2013/6/EU tanácsi határozattal módosított 2011/734/EU tanácsi határozatnak[1] való megfelelés céljából Görögország által végrehajtott intézkedéseket. A közlemény a bizottsági szolgálatok által az EKB-val együttműködve készített megfelelési jelentéssel[2] együtt hozzájárul annak értékeléséhez, hogy Görögország betartja-e az általa a többi euróövezeti tagállamtól az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF) keretében kapott finanszírozáshoz kötődő egyetértési megállapodást[3]. Az értékelés a Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzésén, valamint azon a részletes értékelésen alapul, amelyet a Bizottság szolgálatai az IMF-fel és az EKB-val együtt, a gazdasági kiigazítási program felülvizsgálata során végeztek el. 2. A Tanács 2012. december 4-i határozata A Tanács 2012. december 4-én az EUMSZ 126. cikkének (9) bekezdése és 136. cikke alapján elfogadta a Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint a túlzott hiány helyzetének 2016-ig történő orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról szóló határozatot. Ezzel a határozattal módosításra került a 2011. júliusi határozat[4], amelyet a 2010. május 10-i 2010/320/EU határozat egymást követő módosításainak egységes szerkezetbe foglalása céljából át kellett dolgozni. A határozat előírta, hogy Görögországnak a 2009–2014 közötti időszakban a strukturális egyenleg GDP-arányosan legalább 10 százalékpontos javulását kell elérnie. A tanácsi határozat 2012. decemberi módosítása előírta Görögország számára, hogy a lehető leggyorsabban, de legkésőbb 2016-ig szüntesse meg a jelenleg fennálló túlzott hiányt. A Görögországnak címzett ajánlás szerint az elsődleges államháztartási hiány 2012-ben nem haladhatja meg a GDP 1,5 %-át, majd 2013-ban legalább a GDP 0,0 %-ának, 2014-ben 1,5 %-ának, 2015-ben 3,0 %-ának, illetve 2016-ban 4,5 %-ának megfelelő elsődleges többletet kell elérni. Ezek a célok azt feltételezik, hogy a teljes ESA-alapú államháztartási hiány a következőképpen alakul: 2012-ben a GDP 6,9 %-a, 2013-ban a GDP 5,4 %-a, 2014-ben a GDP 4,5 %-a, 2015-ben a GDP 3,4 %-a, 2016-ban pedig a GDP 2,0 %-a. A becslések szerint az elsődleges egyenlegre vonatkozó célok alapján a ciklikusan kiigazított elsődleges egyenlegnek a GDP-hez viszonyított aránya a 2012. évi 4,1 %-ról 2013-ban 6,2 %-ra, 2014-ben pedig legalább 6,4 %-ra javul. A ciklikusan kiigazított államháztartási egyenleg GDP-hez viszonyított aránya a becslések szerint 2012-ben –1,3 %, 2013-ban +0,7 %, és 2014-ben +0,4 %. Az említett célszámok és a kapcsolódó szükséges költségvetési kiigazítás kiszámításakor a Bizottság az ESA-alapú meghatározások köréből kizárta a pénzügyi és nem pénzügyi eszközök privatizációjából származó bevételeket, a banki feltőkésítésekhez kapcsolódó tranzakciókat, valamint az euróövezeti nemzeti központi bankok – köztük a Görög Nemzeti Bank – görög államkötvényeket tartalmazó befektetési portfólióiból eredő jövedelmére vonatkozó 2012. február 21-i eurócsoport-nyilatkozathoz kapcsolódó valamennyi átutalást, továbbá a veszteséget termelő bankok általi minden olyan kifizetést, amely meghaladja a garanciadíjaknak a rendkívüli likviditási segítségnyújtás keretében megállapított, 2012. szeptember 30-án érvényes struktúrája szerinti mértéket. Ugyanez a meghatározás kerül alkalmazásra Görögország gazdasági kiigazítási programja keretében. A 2012 decemberében végrehajtott adósságcsökkentő intézkedések hatását figyelembe véve a célok összhangban vannak a GDP-arányos konszolidált államadósság alakulásával, amely 2016-ban 160 % alá kerül. 3. A megtett intézkedések eredményességének értékelése Az értékelés a Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzésén, valamint azon a részletes értékelésen alapul, amelyet a Bizottság szolgálatai az IMF-fel és az EKB-val együtt, a gazdasági kiigazítási program felülvizsgálata során végeztek el (lásd az 1. táblázatot). Figyelembe veszi a 2012. december 4-i, legutóbbi tanácsi határozat óta kialakult gazdasági és költségvetési feltételeket. 1. táblázat: A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása[5] (Jelenlegi előrejelzések a 2013/6/EU tanácsi határozat adataival szemben) || || || || || a GDP %-ában, ha nincs másként jelezve || || || 2012 || 2013 || 2014 || || || || || Reál-GDP-növekedés (%-os változás) || Tanácsi határozat || || -6,0 || -4,2 || 0,6 Jelenlegi előrejelzés || || -6,4 || -4,2 || 0,6 Államháztartási egyenleg || Tanácsi határozat || || -6,6 || -4,6 || -3,5 Jelenlegi előrejelzés || || -6,3 || -4,1 || -3,3 Elsődleges egyenleg || Tanácsi határozat || || -1,5 || 0,0 || 1,5 Jelenlegi előrejelzés || || -1,3 || 0,0 || 1,5 Ciklikusan kiigazított elsődleges egyenleg || Tanácsi határozat || || 4,1 || 6,2 || 6,4 Jelenlegi előrejelzés || || 4,5 || 6,2 || 6,3 Ciklikusan kiigazított egyenleg || Tanácsi határozat || || -1,3 || 0,7 || 0,4 Jelenlegi előrejelzés || || -0,5 || 2,1 || 1,6 || || || || || Forrás: A Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzése A görög kiigazítási program kidolgozása óta most első alkalommal a gazdasági kilátások nem térnek el lényegesen a 2012. decemberi tanácsi határozatban vázolttól. Az előrejelzés megerősíti, hogy 2014-re fokozatosan visszaáll a GDP-növekedés. 2012. utolsó negyedévében a GDP a vártnál rosszabban alakult, ennek következtében a GDP éves csökkenése 2012-ben 6,4 %-os volt, szemben a tanácsi határozat idején várt 6,0 %-kal, és valamivel rosszabb kiindulási alapot eredményezett a 2013. évre. A főbb konjunkturális és pénzügypiaci mutatók azonban azt jelzik, hogy a görögországi gazdaságélénkülési kilátásokkal kapcsolatban erősödött a bizalom. Április végére az Európai Bizottság Görögországra vonatkozó gazdasági hangulatindexe olyan szintre került, ami a gazdasági kilátások javulására utal. A program keretében 2012 decemberében végrehajtott második folyósítást követően helyreállt a görög bankrendszer betétállománya is. Kellő időben meghozták az intézkedéseket a ciprusi bankok leányvállalatainak a ciprusi bankrendszer szerkezetátalakításával kapcsolatos védelmére. A konkrét mutatók azonban változatlanul negatív fejleményekre utalnak, az ipari termelés, a kiskereskedelmi forgalom és az építőipari teljesítmény továbbra is visszaesőben van. Tekintettel a 2012-ből származó igen kedvezőtlen kiindulási alapra és a még mindig csökkenő belföldi keresletre, változatlanul azzal kell számolni, hogy 2013-ban a GDP 4,2 %-kal szűkül. Az előrejelzés 2014 elejére a beruházások és az export által irányított mérsékelt élénküléssel számol, ami 2014-ben évi 0,6 %-os GDP-növekedéshez vezet. Annak ellenére, hogy 2012-ben a recesszió valamivel súlyosabb volt a tanácsi határozat idején vártnál, a költségvetési eredmények némileg meghaladták a túlzotthiány-eljárásban az elsődleges hiányra vonatkozóan meghatározott célt. Az államháztartás elsődleges hiánya a GDP 5,0 %-át tette ki. A bankok feltőkésítéséhez és szanálásához kapcsolódó nettó költségek azonban a becslések szerint 2012-ben a GDP 4,0 %-ának feleltek meg. E költségek és a programban meghatározott egyéb tényezők kizárásával a túlzotthiány-eljárással összefüggésben az elsődleges hiány így a GDP 1,3 %-a, ez valamivel jobb, mint a tanácsi határozatban kitűzött, a GDP 1,5 %-ának megfelelő cél. A GDP 10 %-át kitevő államháztartási hiány hasonló kiigazításával összességében a költségvetési hiány megfelel a tanácsi határozatban meghatározottnak (a GDP 6,3 %-a). Ez lényegesen jobb a tanácsi határozatban levő GDP-arányos 6,9 %-nál, részben a 2012 decemberében végrehajtott adósságcsökkentő intézkedésekből eredő alacsonyabb kamatfizetéseknek köszönhetően. Az eredményt részletesen megvizsgálva megállapítható, hogy a bevételi oldalon a közvetlen adókból befolyó bevétel szintje meglehetősen jól alakult, részben ellensúlyozva a közvetett adókból, mindenekelőtt a héából és a társadalombiztosítási járulékokból befolyó kisebb összeget. A kiadási oldalon a hatóságok – tekintettel arra, hogy a kormány a programfolyósítások késedelmeiből eredően likviditási szempontból nehéz helyzetbe került – visszafogták a diszkrecionális kiadásokat, főként az operatív kiadásokat és az állami beruházásokat. A magánszektor bevonására irányuló kezdeményezés és a decemberi adósság-visszavásárlás, valamint az adósságcsökkentő intézkedések végrehajtásának eredményeként a kamatfizetések kisebbek voltak. Így összességében a 2012. évi költségvetési eredmény meghaladta a tanácsi határozatban kitűzött célokat. Ezt a ciklikusan kiigazított költségvetési egyenlegek értékelése is megerősíti. A ciklikus tényezők hatását kiszűrve a tanácsi határozat meghatározása szerinti, ciklikusan kiigazított elsődleges egyenleg 2012-ben a GDP 4,5 %-a volt, GDP-arányosan mintegy 0,4 százalékponttal jobb, mint a tanácsi határozatban előírt 4,1 %-os strukturális többlet. A ciklikusan kiigazított költségvetési hiány GDP-hez viszonyított aránya 2012-ben –0,5 % volt, szemben a tanácsi határozatban levő, a GDP 1,3 %-ának megfelelő hiánnyal. 2011-hez képest a ciklikusan kiigazított elsődleges egyenleg 2012-ben GDP-arányosan 2,3 százalékponttal javult, miközben a ciklikusan kiigazított egyenleg javulása 4,5 százalékpontos volt; ez az utóbbi jobb adat azon kezdeményezés hatását tükrözi, amely a magánszektor kamatfizetésekbe való bevonására irányult. Hatékony intézkedésekre került sor annak érdekében, hogy 2013-ban és 2014-ben az ország elérje az elsődleges hiányra vonatkozóan meghatározott célokat. A 2012. november 11-én elfogadott görög költségvetés az elsődleges hiány 2013-ban történő csökkentése céljából 9,2 milliárd EUR összegű (a GDP mintegy 5 %-át kitevő) kiegészítő bevételi és kiadási intézkedéseket tartalmaz. Ezekre az intézkedésekre a 2013–2016 közötti időszakra szóló középtávú költségvetési stratégiában meghatározott, 13,5 milliárd EUR összegű 2013–2014. évi konszolidációs program keretében kerül sor. Ezt a 2013-ra és 2014-re tervezett, erőteljesen az időszak elejére ütemezett és nagyszabású (összességében a GDP 6,5 %-át meghaladó) költségvetési konszolidációs intézkedéscsomagot nagyrészt már végrehajtották. Miközben a legutóbbi felülvizsgálat idején előre jelzett makrogazdasági forgatókönyv nagyrészt változatlan maradt, némi bevételkiesés tapasztalható és egyes intézkedéseket nem hajtottak végre. Bevételkiesés főként a társadalombiztosítási járulékok beszedése terén keletkezett, valamint annak következtében, hogy a dízelolajra vonatkozó adókulcsok kiegyenlítéséből befolyt bevétel alacsonyabb volt a vártnál. A társadalombiztosítási járulékok beszedése terén a visszaesés nagyrészt a jövőbeli adósságtörlesztési részletekkel kapcsolatos várakozásokhoz és a szigorú likviditási feltételekhez köthető. Az üzemanyagra kivetett adóból származó gyengébb bevétel nagyrészt a vártnál kisebb fogyasztással magyarázható. Emellett az adó-visszatérítések felfelé történő módosítása a 2012-re vonatkozóan újonnan feltárt, nem ellenőrzött adó-visszaigénylések ismeretében szintén hozzájárult a nettó bevételkieséshez. Technikai okokhoz köthető hiányosságok vannak a progresszív nyugdíjcsökkentés végrehajtása terén; a parlamenti személyzet és egyes állami tulajdonú vállalatok esetében még nem vezették be az új bértáblát; és a hajótulajdonosokra kivetett illeték is elmaradt az előirányzott összegtől. Összességében, amennyiben ezeket a végrehajtási hiányosságokat nem kezelik, az 2013-ban 137 millió EUR-s, 2014-ben pedig 166 millió EUR-s költségvetési rést eredményezhet. A kormány kifejezte szándékát az említett intézkedések teljes körű végrehajtására. Emellett egyes – az előző, 2011–2014 közötti középtávú költségvetési stratégia keretében elfogadott és a tervek szerint 2013-ban és 2014-ben életbe lépő – intézkedések nem kerültek végrehajtásra. Ide tartozik az önálló vállalkozók társadalombiztosítási járulékának növelése, valamint a tömegközlekedési díjak emelése. Az említett intézkedések jelentős hozamát tekintve végrehajtásuk elmaradása tekintélyes, 2013-ban körülbelül 270 millió EUR-s, 2014-ben pedig több mint 700 millió EUR-t meghaladó költségvetési rést eredményezne. Végül, a hatóságok a villamosenergia-számla révén beszedett vagyonadó adókulcsának jelentős csökkentését irányozták elő. A görög hatóságok azonban kötelezettséget vállaltak ellensúlyozó intézkedések végrehajtására annak elkerülése érdekében, hogy 2013-ban és 2014-ben költségvetési rés alakuljon ki. A kormány úgy döntött, hogy a korábban egyeztetett intézkedések végrehajtásának elmaradását új, ugyanazokban az ágazatokban elfogadandó intézkedésekkel ellensúlyozza az operatív kockázatok minimalizálása érdekében. Az önálló vállalkozókra vonatkozó szolidaritási járulék 2013-ra tervezett bevezetése helyett a biztosítással nem rendelkezők nyugdíjfeltételeinek szigorítására és a nyugdíjjogosultságok ellenőrzésére kerül sor. A tömegközlekedési díjak emeléséhez kapcsolódó, előírt megtakarítások kiesését az államháztartáson kívüli jogalanyokhoz juttatott transzferek csökkentése és a közszolgáltatások racionalizálása révén fogják ellensúlyozni. A vagyonadóval összefüggésben a kormány úgy biztosítja a villamosenergia-számlák útján behajtandó 1,9 milliárd EUR előirányzott bevételt, hogy az adókulcs 15 %-os tervezett csökkentését az adóalap szélesítésével egyenlíti ki. A kormány kötelezettséget vállalt arra, hogy 2014-ben teljes körűen bevezeti az önálló vállalkozók szolidaritási járulékát. Emellett az ún. PPC-illetéket (az áramszolgáltató [Public Power Corporation] által a villanyszámlával beszedett illeték) felváltó új ingatlanadó várhatóan költségvetés-semleges lesz és biztosítja a középtávú költségvetési tervben már előirányzott éves bevételt. A költségvetési rés megszüntetésében számos egyszeri tényező is szerepet játszik. Először, a Görög Nemzeti Banktól az államhoz átutalt jövedelmek várhatóan kivételesen magasak lesznek a rendkívüli profit miatt. Másodszor, az újonnan kialakított elszámolási rendszerek várhatóan megkönnyítik a közelmúltban felhalmozódott adósság visszafizetését és hozzájárulnak az elmaradt állami bevételek egy részének behajtásához. Végül, megtakarításokat sikerült elérni a fűtőolaj-támogatásokon is, amelyek tekintetében a költségvetési előirányzatokat túl magasnak találták. Összességében megállapítható, hogy a tanácsi határozatban kitűzött célok várhatóan 2013-ban és 2014-ben is teljesülnek. Az előrejelzés szerint az elsődleges egyenleg 2013-ban a GDP 0,0 %-a, 2014-ben pedig a GDP +1,5 %-a lesz, ami összhangban van a tanácsi határozatban meghatározott célokkal. Az elsődleges államháztartási hiány 2013-ban várhatóan magasabb lesz a további banki feltőkésítési és szanálási műveletek miatt. Az említett tranzakciók tényleges megjelenése a költségvetési számlákban időzítésüktől és jellegüktől függ. A becslések szerint a költségvetési hiány 2013-ban a GDP 4,1 %-a, 2014-ben pedig 3,3 %-a lesz, ez mindkét évben valamivel jobb eredmény a tanácsi határozatban megállapított célszámokkal összehasonlítva. Ciklikusan kiigazítva az elsődleges egyenleg várhatóan 2013-ban a GDP 6,2 %-ára, és 2014-ben 6,3 %-ára javul[6]. A ciklikusan kiigazított adatok majdnem pontosan megfelelnek a tanácsi határozatban meghatározott céloknak, bár a ciklikusan kiigazított államháztartási egyenleg valamivel magasabb a tanácsi határozatban megállapítottnál. A 2014 utáni költségvetési kilátások természetüknél fogva bizonytalanok. Főként a gazdasági élénkülés mértékétől, valamint az adó-, és társadalombiztosítási bevételek igazgatása terén elért előrelépéstől függnek. A jelenlegi makrogazdasági keretek között 2015-ben a GDP 1,8 %-át, 2016-ban pedig 2,2 %-át kitevő kiegészítő intézkedésekre lehet szükség a tanácsi határozatban az elsődleges egyenlegre vonatkozóan kitűzött célok eléréséhez. Az elsődlegeshiány-célok teljesítése azonban a GDP 3 %-a alá szorítaná le a becsült államháztartási hiányt. A költségvetési résekkel és az azok megszüntetéséhez 2015–2016 során szükséges intézkedésekkel összefüggő eszmecserékre a 2014. évi költségvetésre vonatkozó őszi tárgyalások keretében kerül sor. Az új makrogazdasági adatok akkor már teljesebb képet adnak a fennmaradó költségvetési rés pontos méretéről. Az államadósság fenntarthatóságával kapcsolatos kilátások 2012 decemberéhez képest nagyjából változatlanok. A makrogazdasági forgatókönyvben nincsenek jelentős változások, miközben az államháztartás a célok elérése felé vezető pályán marad. Ami a privatizációs bevételeket illeti, csak kisebb mértékű, az időzítéshez kapcsolódó módosítások tűnnek szükségesnek. Ezért az adósság GDP-hez viszonyított arányára vonatkozó előrejelzések változatlanul azt jelzik, hogy az 2014-től kezdődően csökkenő pályán lesz és 2016-ban 160 % alá kerül, feltételezve, hogy folytatódik a gazdasági kiigazítási program végrehajtása. A 2012 decemberére és 2013 márciusára vonatkozóan a tanácsi határozatban található konkrét fiskális és strukturális költségvetési követelmények néhány apróbb kivétellel teljesültek (lásd a melléklet táblázatát). A jövedelemadó jelentős reformjára került sor, aminek eredményeként az adóalap szélesedik és az adóteher megoszlása egyenletesebb lesz. Kinevezésre került az állami bevételekért felelős főtitkár és megerősítették az adóigazgatás autonómiáját. A hatóságok – némi késedelemmel – megkezdték a közigazgatás lényegi reformjához kapcsolódó fő intézkedések végrehajtását, többek között a szakminisztériumok személyzeti terveinek megvalósításával. A folyamatban levő reformok jó úton haladnak ahhoz, hogy hozzájáruljanak az egyéb fennmaradó kötelezettségvállalások teljesítéséhez, például a gyógyszertárak által értékesített generikus gyógyszerek arányának növelése és a kórházak belső ellenőrzésének javítása tekintetében. A Bizottság szolgálatai szorosan nyomon követik az ezzel kapcsolatos fejleményeket. 4. Következtetés Görögország a legutóbb a 2012. december 4-i 2013/6/EU tanácsi határozattal módosított 2011/734/EU tanácsi határozatnak megfelelően eredményes intézkedéseket tett a túlzott hiány helyzetének orvoslására. Görögország már a 2010–2012 közötti időszakban olyan mértékben javította strukturális egyenlegét, amely meghaladja a Tanács ajánlásában a 2009–2014 közötti időszakra előírt arányt, azaz a GDP legalább 10 %-át. A becslések szerint a strukturális hiány Görögországban GDP-arányosan 13,5 százalékponttal javult, a 2009. évi 14,8%-os hiányról 2012-ben várhatóan 1,3%-ra. Az államháztartási hiány az előrejelzések szerint a 2009. évi 15,6 %-ról 2012-ben a GDP 6,3 %-ára csökkent. Görögország sikeres intézkedéseket tett annak érdekében, hogy 2012-ben visszafogja a hiányt és az elsődleges hiány terén elért eredmény meghaladta a tanácsi határozatban kitűzött célt. Annak érdekében, hogy a tanácsi határozattal összhangban a lehető leghamarabb megszüntessék a jelenleg fennálló túlzott hiányt, a görög hatóságok további döntő lépéseket tettek államháztartásuk 2013-ban és 2014-ben történő konszolidálására. A 2012. november 11-én elfogadott görög költségvetés az elsődleges hiány 2013-ban történő csökkentése céljából 9,2 milliárd EUR összegű (a GDP mintegy 5 %-át kitevő) kiegészítő bevételi és kiadási intézkedéseket tartalmaz. Ezekre az intézkedésekre a 2013–2016 közötti időszakra szóló középtávú költségvetési stratégiában meghatározott, 13,5 milliárd EUR összegű 2013–2014. évi konszolidációs program keretében kerül sor. Ezt a 2013-ra és 2014-re tervezett, erőteljesen az időszak elejére ütemezett és nagyszabású (összességében a GDP 6,5 %-át meghaladó) költségvetési konszolidációs intézkedéscsomagot nagyrészt már végrehajtották. A fentieket figyelembe véve a Bizottság nem javasolja a 2012 decemberében hozott tanácsi határozat módosítását. Indokolt az elsődleges államháztartási többletre vonatkozó következő célszámok fenntartása: 2013-ban legalább a GDP 0 %-a, 2014-ben 1,5 %-a, 2015-ben 3,0 %-a, 2016-ban pedig 4,5 %-a. Ez a költségvetési pálya továbbra is feltételezi a ciklikusan kiigazított elsődleges egyenleg javulását a 2012. évi GDP-arányos 4,1 %-ról 2013-ban 6,2 %-ra, 2014-ben, 2015-ben és 2016-ban pedig legalább a GDP 6,4 %-ára. Az államháztartási egyenlegre vonatkozó jelenlegi előrejelzések szerint e célok megvalósítása a következő eredményekkel járna: 2013-ban a GDP 4,1 %-át, 2014-ben a GDP 3,3 %-át kitevő hiány, 2013-ban a GDP 2,1 %-át, 2014-ben pedig a GDP 1,6 %-át kitevő ciklikusan kiigazított többlet. A költségvetés területén tapasztalt előrelépés és a gazdaság más alapvető ágazataiban végrehajtott reformok ellenére a költségvetési eredményeket jelentős kockázatok befolyásolhatják. A gazdasági élénkülésre változatlanul hat a 2013. évi jelentős költségvetési konszolidáció, valamint az euróövezet gyenge gazdasági növekedésének fékező hatása. Emellett az olyan fontos területeken végrehajtott reformokat, mint a bevételek kezelése és a közigazgatás, egyes érdekcsoportok ellenállása hátráltathatja. A GDP-növekedés előre jelzett helyreállásának biztosítása és az ebből következő bevételek 2014. évi elérése érdekében további előrelépésre van szükség az áru- és szolgáltatáspiacon végrehajtandó reformok terén is. Másfelől viszont kedvező hatások is érvényesülhetnek, különösen, ha a szakpolitikai intézkedések határozott végrehajtása csökkenti a bizonytalanságot, erősíti a bizalmat és hozzájárul a recesszió társadalomra és munkanélküliségre gyakorolt hatásának visszaszorításához. A bankok feltőkésítését követően a beruházási feltételek javítására is szükség van a külföldi tőke beáramlása és az uniós források javuló felhasználása révén. MELLÉKLET: A 2012. december 4-i 2013/6/EU tanácsi határozattal módosított 2011/734/EU tanácsi határozatban előírt intézkedések (2) A 2. cikk a következő új bekezdéssel egészül ki: „(10a) bekezdés: Görögország 2012. december 4-ig elfogadja az alábbi intézkedéseket: a) a 2013. évi költségvetés és a középtávú költségvetési stratégia 2016-ig, valamint az e határozat IA. mellékletében ismertetett intézkedések és a megfelelő végrehajtási jogszabályok. A középtávú költségvetési stratégiának részleteznie kell a tartós költségvetési konszolidációs intézkedéseket, amelyek biztosítják a 2012–2016-os hiányra vonatkozóan e határozatban megállapított felső határ betartását és a GDP-arányos államadósság fenntartható csökkenő pályára állítását; || TELJESÍTVE. Elfogadva, a 4093. számú salátatörvény keretében (Hivatalos Közlöny 222/A/12.11.2012.) b) aktualizált privatizációs terv előterjesztése a görög parlamentnek és az eszközfejlesztési terv féléves aktualizálásának közzététele; || TELJESÍTVE. Közzétéve a minisztérium weboldalán. c) a teljes és közvetlen tulajdonjog (részvények vagy koncessziós jogok) átruházása a HRADF (Hellenic Republic Asset Development Fund – a Hellén Köztársaság Eszközfejlesztési Alapja) privatizációs eszközeinek portfóliójába a következők esetében: az Egnatia autópálya, valamint Eléfszina, Lávrion, Igumenítsza, Alexandrúpoli, Vólosz, Kavála, Korfu, Pátra, Iráklio és Rafína regionális kikötői; || TELJESÍTVE. Befejeződött az Egnatia autópálya esetében (Ref.: B2316/10-8-2012). A kikötők vonatkozásában elfogadásra került a 222/5.11.2012./FΕΚ 2996. számú (2012. november) határozat. d) annak biztosítása, hogy a szakminisztériumok és egyéb releváns szervek lehetővé tegyék a köztulajdonnal foglalkozó főtitkárság számára az állami tulajdonban levő ingatlanok vagyonleltárához való teljes hozzáférést; || TELJESÍTVE. A szakminisztériumok megkapták a megfelelő leveleket. A szakminisztériumok biztosították a kért információt. e) az állami tulajdonú vállalatok (PPC, OLP és OLTH kikötői hatóságok, HELPE, EYATH és EYDAP, kikötők stb.) olyan, törvényben előírt rendelkezéseinek módosítása és/vagy hatályon kívül helyezése, amelyek a magánrészvényesek szavazati jogainak korlátozása tekintetében eltérnek a társasági jogtól; || TELJESÍTVE. Módosítva az új privatizációs törvényben (2. cikk) f) az adóigazgatással foglalkozó főtitkár szerepét és képesítését meghatározó jogszabályok, és előírások a pénzügyminiszter számára a döntéshozatali hatásköröknek az adóigazgatással foglalkozó főtitkárra való átruházása tekintetében; || TELJESÍTVE. A 4093. számú salátatörvény (Hivatalos Közlöny 222/A/12.11.2012., E. szakasz, 6. cikk) g) tapasztalt adóellenőrök alkalmazása az azonnali bevételi szükségletekre irányuló tevékenységek elvégzésére az alapvető végrehajtási területek, például a nagyadózókkal foglalkozó egység megerősítése és teljes körű működésének biztosítása révén száz auditor más feladatkörökből történő átcsoportosításával, továbbá a nagy vagyonnal rendelkező magánszemélyekkel és a nagy jövedelmű önálló vállalkozókkal foglalkozó egyetlen funkcionális egység létrehozása, és az egység megfelelő személyzetének biztosítása érdekében ötven tapasztalt adóellenőr alkalmazása révén, akik közvetlenül elszámoltathatók az adóigazgatási főtitkár felé; || TELJESÍTVE. Négy miniszteri határozat került elfogadásra: – a 2012.10.31-i miniszteri határozat alapján 100 auditor átkerült a nagyadózókkal foglalkozó egységhez, – a 2012.10.31-i miniszteri határozat hatáskörrel ruházza fel a DEK Athens-t a nagyvagyonnal rendelkező magánszemélyek tekintetében (a kritériumokat a miniszteri határozat részletezi), – a miniszterhelyettes 2012. november 8-án aláírta azt a határozatot, amely alapján 50 adóellenőr kerül át a DEK Athens-hoz. – Ezt követően a megfelelő személyzet biztosítása érdekében egy másik miniszteri határozat (D2A 1157921 16/11/2012) került elfogadásra annak érdekében, hogy több adóellenőr kerüljön át a szükséges területekre. Valamennyi adóellenőr új hivatalának tesz jelentést. h) egy minisztertanácsi jogszabály (amely felváltja a 2012. október 29-én elfogadott minisztertanácsi jogszabályt), amelynek célja a költségvetés végrehajtásának erősítése és a stabil költségvetési irányítás előmozdítása, és amely az eredeti minisztertanácsi jogszabály rendelkezésein túl a következő rendelkezéseket is tartalmazza: i. annak meghatározása, hogy minden év december végéig együttműködési megállapodás aláírására kerül sor a Pénzügyminisztérium és az egyéb minisztériumok között, vagy a szakminisztériumok és a felügyelt szervek vezetői között (így lefedve a teljes államháztartást); ii. a kiegyensúlyozott költségvetésre vonatkozó jelenlegi korlátok megerősítése a helyi önkormányzatok esetében azok hatékonyságának fokozása érdekében, ideértve a korrekciós és a szankcionálási mechanizmusokat; iii. az állami tulajdonú vállalatok jelenlegi ellenőrzési rendszerének szigorítása és érvényesítési mechanizmus bevezetése az egyes állami tulajdonú vállalatok számára meghatározott konkrét céloktól való eltérések esetére; és iv. a helyi önkormányzatok és az állami tulajdonú vállalatok operatív kötelezettségvállalásait tartalmazó, minden év december végéig létrehozandó nyilvántartásra vonatkozó konkrét célok meghatározását szolgáló keret kialakítása. A minisztertanácsi jogszabálynak tartalmaznia kell továbbá a központi kormányzat korrekciós transzfereire vonatkozó mechanizmusokat, a céloktól való eltérések éven belüli és esetleg a következő években történő kezelése és annak biztosítása érdekében, hogy a hátralékok ne növekedjenek; a jogszabálynak kifejezetten rendelkeznie kell arról, hogy az állami eszközök privatizációjából befolyó bevétel közvetlenül egy elkülönített számlára kerül a cash-flow ellenőrzése érdekében, a hivatalos finanszírozás nem megfelelő felhasználásának elkerülése és az adósság kellő időben történő visszafizetésének biztosítása céljából; a céloktól való eltérés esetén továbbá főszabályként alkalmazandó automatikus kiadáscsökkentést kell megállapítania, annak biztosításával, hogy a hátralékok ne növekedjenek; || TELJESÍTVE. FEK A, 228. sz., 2012.11.18. i) a nemzeti egészségügyi szolgáltató szervezet (EOPYY) jelenlegi pénzügyi helyzetének javítását szolgáló intézkedéscsomag és annak biztosítása, hogy a költségvetés végrehajtása 2012-ben és 2013-ban közelebb kerül a kiegyensúlyozott költségvetéshez, többek között a következők révén: i. az ellátások rendszerének ésszerűsítése; ii. a magánszolgáltatók által biztosított egészségügyi ellátás esetében a költségmegosztás növelése; iii. támogatásvolumen-megállapodások megkötése és az ún. case-mix (betegadatok osztályozása) megállapodások felülvizsgálata a magánszolgáltatókkal; iv. az EOPYY által magánszolgáltatók számára alvállalkozásba adott diagnosztikai és fizioterápiás szolgáltatások díjainak és számának felülvizsgálata, annak érdekében, hogy a kapcsolódó költségek 2013-ban legalább 80 millió EUR-val csökkenjenek; v. az ártámogatott orvosi eszközökre vonatkozó referenciaár-rendszer bevezetése; és vi. az OGA-tagok által fizetett járulékok fokozatos növelése az EOPYY más tagjai által fizetett járulékok átlagos szintjére; || TELJESÍTVE. FEK 3054/Β΄/18-11-2012 j) a gyógyszerek ártámogatásához kapcsolódó következő intézkedések: i. a gyógyszerkiadások ellenőrzésére irányuló előírások, mely ellenőrzés vészhelyzeti intézkedések (ideértve például az árak általános csökkentését) alkalmazását vonja maga után, amennyiben a meglévő automatikus visszakövetelési mechanizmus valamilyen okból nem elégséges a cél megvalósításához; ezeknek az intézkedéseknek egyenértékű megtakarítást kell biztosítaniuk; ii. miniszteri rendelet, amely 2013-ra új visszakövetelési küszöbértéket állapít meg (2,44 milliárd EUR a járóbeteg-ellátás esetében); iii. a gyógyszerek árlistájának és a támogatható gyógyszerek listájának frissítése, különösen a krónikus betegségek tekintetében csak a költséghatékony „csomagok” támogatásának előírása, gyógyszereknek a pozitív listáról a nem támogatott, illetőleg a vény nélkül kiadható gyógyszerek listájára való áthelyezése, valamint a Nemzeti Gyógyszerészeti Szervezet által kidolgozott referenciaár-rendszer bevezetése révén. Ezeket a listákat a 89/105/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően legalább évente kétszer frissíteni kell; valamint iv. a felírt gyógyszernek ugyanolyan hatóanyagot tartalmazó, az adott referenciakategóriába tartozó legolcsóbb gyógyszerrel való helyettesítése a gyógyszertárakban (generikus készítményekkel való kötelező helyettesítés)." || TELJESÍTVE. Bevezetésre került a belépési díj. Ref.: „minibus” törvény (FEK 229A/19.11.2012., 11. cikk, 1. bek. (belépési díj) FEK 3035/B/15.11.2012 FEK 3047/ B/ 16.11.2012 és FEK 3046/ B/ 16.11.2012 FEK 3057/B/18-11.2012 (3) A 2. cikk (11) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: „(11) Görögország 2012. december végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket: a) a személyi jövedelemadó és a társasági adó reformja az adórendszer egyszerűsítése, az adóalap szélesítése és a mentességek és preferenciális rendszerek megszüntetése céljából; || TELJESÍTVE. 4110 GG 17/Α/23-1-2012. számú törvény (2013.1.25.) b) a szükséges elsődleges és másodlagos jogszabályok, a privatizációs terv gyors végrehajtásának biztosítása érdekében; || TELJESÍTVE, FOLYAMATBAN. c) szabályozási keret létrehozása a vízművek számára; || TELJESÍTVE. A parlament 2013.1.24-én elfogadta a megfelelő jogi előírásokat (FEK A29/5-2-2013). A szabályozási keret létrehozásáról szóló együttes miniszteri határozatot aláírták és kihirdették (FEK 679/22-3-2013). d) az adóigazgatás javítására irányuló intézkedések, a teljesítményértékelés bevezetése, a kockázatértékelési módszerek használatának javítása és adósságkezelésre specializálódott egységek létrehozása, valamint megerősítése; || TELJESÍTVE. A 2013.4.11-i 4141. számú törvény (GG 81/A/5-4-2013) létrehozza a jogi keretet. e) az állami szervek szállítók felé fennálló tartozásainak és az adó-visszatérítéseknek az elszámolására irányuló terv kidolgozása és közzététele; || TELJESÍTVE. f) a másodlagos/kiegészítő állami nyugdíjalapok működésére irányuló reform végrehajtásának befejezése; és a közszférában működő valamennyi alap összevonása; || TELJESÍTVE. A kiegészítő alapok tekintetében teljesült az ETEA-ra vonatkozó cél (új egységes alap létrehozása). g) a gyógyszergyártók által fizetendő 5 %-os visszatérítés (amely a kórházak által elszámolt gyógyszerekre már érvényes) alkalmazását az EOPYY gyógyszertárakban értékesített valamennyi termékre kiterjesztő jogszabályok; || TELJESÍTVE. FEK 4093. számú törvény 222/12-11-12(IB2/5,6,8) és PNP/FEK 229/19-11-2012 (11. cikk, 10. bek). h) a generikus gyógyszerek arányának növelése a gyógyszertárakban értékesített gyógyszerek teljes volumenének 35 %-ára; || NEM TELJESÜLT. Folyamatban. i) belső ellenőrök kinevezése valamennyi kórházban és a kötelezettségvállalási nyilvántartások elfogadása minden kórházban.” || NEM TELJESÜLT. A folyamat még nem zárult le, de benyújtásra került a cselekvési terv és az ütemterv. (4) A 2. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki: „(12) Görögország 2013. március végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket: a) a kisfeszültségű hálózatot használó fogyasztók tekintetében a végfelhasználói árak kiigazítására irányuló miniszteri rendelet kibocsátása; || TELJESÍTVE. b) a középtávú költségvetési stratégia aktualizálása kötelező hároméves kiadási felső határokkal a kormányzat alszektorai számára; || TELJESÍTVE. c) személyzeti tervek elfogadása a szakminisztériumokban; || TELJESÍTVE. d) nagyobb mértékben autonóm adóigazgatás létrehozása és az autonómia mértékének, az irányítási keretnek, az elszámoltathatóságnak, az adóigazgatás vezetője jogi hatáskörének és a szervezet kezdeti személyzetének meghatározása; || TELJESÍTVE, FOLYAMATBAN. e) a közszolgálatban alkalmazandó új, teljes körű korrupcióellenes terv kibocsátása és közzététele, többek között az adó- és vámigazgatásra vonatkozó különös előírásokkal; || TELJESÍTVE. A nemzeti terv elkészült és pozitív értékelést kapott. f) egy teljesen működőképes szabványos eljárás biztosítása az ingatlanok telekkönyvi értékének felülvizsgálatához az ezen érték piaci árakhoz való közelítése érdekében, a tőkeadókkal foglalkozó igazgatóság felelőssége mellett; || NEM TELJESÜLT. A folyamat összetettsége miatt az intézkedés átfogalmazására van szükség. g) negyven új ingatlan (ezek alkotják a privatizációs tervben a 2. és a 3. ingatlanvagyon-tételt) átruházása a HRADF-nek.” || NEM TELJESÜLT. A 40 ingatlan egy részének a HRADF-nek való átruházására vonatkozó első együttes miniszteri határozat aláírásra és kihirdetésre került (FEK 754/2-4-2013). A fennmaradó ingatlanokra vonatkozó együttes miniszteri határozat kidolgozása jelenleg folyik, és várhatóan rövidesen aláírják. [1] HL L 4., 2013.1.9., 40. o. [2] „The Economic Adjustment Programme for Greece – May 2013” (Görögország gazdasági kiigazítási programja – 2013. május), European Economy–Occasional Paper, (megjelenés előtt). Felhívjuk az olvasó figyelmét, hogy ez a dokumentum tartalmazza a makrogazdasági, pénzügyi, költségvetési és strukturális reformok alakulásának részletesebb értékelését. [3] A gazdaság- és pénzügypolitikáról szóló tájékoztató és az egyedi gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodás, 2012. december. [4] A Tanács 2011/734/EU határozata (átdolgozás) (HL L 296., 2011.11.15., 38. o.). [5] A költségvetési egyenlegekre vonatkozó adatok a tanácsi határozat meghatározásain alapulnak (nem ESA95-alapúak). [6] A tanácsi határozat adatait kiigazították a bankszanálás költségeivel. Az egyéb egyszeri kiadási és bevételi intézkedések összességében csökkentik a nominális deficitet 2012-ben 1,5 milliárd EUR-val (a GDP mintegy 0,7 %-a), 2013-ban 1 milliárd EUR-val (a GDP 0,5 %-a) és 2014-ben körülbelül 400 millió EUR-val (a GDP 0,2 %-a).