BETŰSZAVAK ÉS RÖVIDÍTÉSEK

AKCS : Afrikai, karibi és csendes-óceáni államok

CRIS : Közös Relex Információs Rendszer (Common Relex Information System)

EFA : Európai Fejlesztési Alap

EuropeAid Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság : A Bizottság Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatósága – EuropeAid

EUWI : Az EU vízellátási kezdeményezése (European Union Water Initiative)

IGAD : Kormányközi Fejlesztési Hatóság (Intergovernmental Authority on Development)

JMP : A WHO/UNICEF közös vízellátási és közegészségügyi monitoringprogramja (Joint Monitoring Programme)

MFC : millenniumi fejlesztési célok

ROM : eredményorientált monitoring (Results-Oriented Monitoring)

SADC : Dél-afrikai Fejlesztési Közösség (South African Development Community)

UNICEF : az ENSZ Gyermekalapja (United Nations Children’s Fund)

WHO : Egészségügyi Világszervezet (World Health Organisation)

ÖSSZEFOGLALÓ

I. A szubszaharai Afrika országai előreláthatólag nem fogják tudni teljesíteni a biztonságos ivóvízhez és az alapvető higiéniához való hozzáférésre vonatkozó millenniumi fejlesztési célokat. Az ellenőrzés célja annak vizsgálata volt, hogy a Bizottság úgy kezelte-e a szubszaharai Afrika országai számára a biztonságos ivóvízhez és az alapvető higiéniához való hozzáférést finanszírozó uniós fejlesztési támogatásokat, hogy azok hatékony és fenntartható eredményekhez vezessenek.

II. A Számvevőszék egy hat országra kiterjedő, 23 projektből álló, a régiónak nyújtott segélyek jelentős részét reprezentáló mintát vizsgált meg a projektek eredményessége és az eredmények valószínűsíthető fenntarthatósága szempontjából.

III. Az ellenőrzés alapvető megállapításai a következők voltak:

- Általánosságban a berendezéseket a tervek szerint telepítették, és azok üzemképes állapotban vannak.

- Elmondható azonban, hogy a vizsgált projektek kevesebb mint fele ért el olyan eredményeket, amelyek kielégítik a kedvezményezettek szükségleteit.

- A vizsgált projektek általánosságban szabványos technológiák és helyben elérhető anyagok használatát mozdították elő, így azok technikai szempontból fenntarthatónak minősülnek.

- A projektek többségében az eredmények és a hasznok közép- és hosszú távon csak akkor fognak érvényesülni, ha a vízdíjakon kívüli bevételek is biztosítva lesznek, illetve ha megszűnnek az intézményi hiányosságok (az üzemeltetők jelenleg kevéssé rendelkeznek a telepített berendezések üzemeltetéséhez szükséges kapacitással).

- Noha projektirányítási eljárásai kiterjednek minden fenntarthatósági vonatkozásra, a Bizottság mégsem aknázta ki kellően ezeket az eljárásokat annak érdekében, hogy a projektek nagyobb valószínűséggel eredményezzenek hosszan tartó előnyöket.

IV. A Számvevőszék azt javasolja, hogy a Bizottság számos tekintetben jobban aknázza ki a meglévő eljárásaiban rejlő lehetőségeket annak érdekében, hogy az uniós fejlesztési kiadások a lehető legnagyobb hasznot eredményezzék e területen és ágazatban.

BEVEZETÉS

EREDMÉNYEK ÉS KIHÍVÁSOK A VÍZELLÁTÁS ÉS HIGIÉNIA TERÉN

1. A vízellátás és a higiéniai feltételek javítása kritikus fontosságú tényező a millenniumi fejlesztési célok teljesítését illetően [1]. A biztonságos ivóvízhez és az alapvető higiéniához való hozzáférés – elsősorban a közegészségügyi színvonal javítása által [2] – hozzájárul a gazdasági növekedéshez és a szegénység csökkentéséhez, valamint elősegíti olyan egyéb fejlesztési célkitűzések megvalósulását, mint a nemek közti egyenlőség, az élelmezés- és táplálkozásbiztonság.

2. Az ágazatnak sajátságos nehézségekkel kell szembenéznie. A telepített rendszereknek környezetileg fenntarthatóknak kell lenniük, hogy elkerülhető lehessen mind a vízkészletek – például túlzott kitermelés miatt bekövetkező – károsodása, mind a nem megfelelő higiénia és szennyvíz-elvezetési rendszer miatti környezeti károkozás.

3. A higiéniai körülmények fejlesztéséhez rendszerint az egyéni hozzáálláson is változtatni kell, ami az általános társadalmi elfogadottságot és a gyakorlatba ültetést célzó, a higiénét előmozdító kampányoktól is függ. Az operatív feladatok, kisebb karbantartási munkák és a pénzügyi irányítás – különösen a vidéki területeken – általában nem egy állandó ügynökségre hárulnak, hanem a helyi szakemberekre, akiknek képzésre és támogatásra van szükségük a megfelelő intézmények létrehozásához.

4. A 7. millenniumi fejlesztési cél 7c. alcélja a vízügyre és higiéniára vonatkozóan "azon személyek arányának felére csökkentése 2015-ig (1990-hez képest), akik nem rendelkeznek a biztonságos ivóvízhez és alapvető higiéniához való fenntartható hozzáféréssel". A WHO/UNICEF vízügyi és higiéniai közös monitoringprogramja (JMP) az ENSZ által a vízügyi és higiéniai millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos előrehaladás figyelemmel kísérésére alkalmazott mechanizmus.

5. A 2012. évi JMP-jelentés szerint az ivóvízre vonatkozó célkitűzés világszerte teljesült, de a higiéniára vonatkozó cél valószínűleg nem fog teljesülni. Súlyos aránytalanságok mutatkoznak a városi és vidéki területek között. Világszerte a megfelelő ivóvízellátást nélkülözők 79%-a és a megfelelő higiéniai körülményeket nélkülözők 72%-a vidéki területeken él [3].

6. A vízügyre és a higiéniára vonatkozó célok a szubszaharai Afrika országaiban még messze nem valósultak meg. 2010-ben a népesség 39%-a nélkülözte a megfelelő ivóvízforrást, és 70%-uknak nem javultak a higiéniai feltételei, pedig a kitűzött cél 25%, illetve 36% volt.

7. A vízügyre és higiéniára vonatkozó millenniumi fejlesztési célok teljesítéséhez szükséges (a tervekben már szereplő összegeken túlmutató) finanszírozásra vonatkozó becslések lényeges eltéréseket mutatnak. A Világbank által közzétett becslés szerint a szubszaharai afrikai országok esetében fennálló – a városi és vidéki területekre egyaránt vonatkozó – finanszírozási hiány a 2011–2015 közötti időszakban évi 11,8 milliárd USD. [4] A 2012 márciusi Marseille-i nyilatkozat [5] szerint ugyanakkor mindösszesen további 8 milliárd dollárt kellene a 2012–2015 közötti időszakban mozgósítani ahhoz, hogy a kitűzött célokat a vidéki Afrika teljes területén el lehessen érni.

AZ UNIÓS SZAKPOLITIKA ÉS AZ ÁGAZATNAK NYÚJTOTT PÉNZÜGYI TÁMOGATÁS

VÍZÜGYI ÉS HIGIÉNIAI SZAKPOLITIKA

8. A biztonságos ivóvízhez és az alapvető higiéniához való hozzáférést finanszírozó uniós fejlesztési támogatásokra vonatkozóan a vízgazdálkodásról szóló 2002-ben kiadott bizottsági közlemény [6] nyújt útmutatást, amelyet a fejlődő országok vízgazdálkodásáról szóló, 2002. május 30-i tanácsi állásfoglalás [7] hagyott jóvá. Az uniós fejlesztési támogatások terén a vízgazdálkodás fontosságát a fejlesztési politikáról szóló 2005. évi európai konszenzus is megerősítette [8].

9. A 2002. évi bizottsági közlemény a fejlesztési támogatások egyik fő célkitűzéseként a megfelelő mennyiségű, jó minőségű ivóvízhez és megfelelő hulladék-ártalmatlanítási lehetőséghez való hozzáférés biztosítását határozta meg, mégpedig valamennyi ember – különösen a legszegényebbek – számára.

10. A közlemény alapján a fenntartható fejlődésről szóló 2002. évi johannesburgi világ-csúcstalálkozón az EU vízellátási kezdeményezést (EUWI) indított a vízügyre és higiéniára vonatkozó millenniumi fejlesztési célok teljesülésének elősegítése céljából (lásd: 1. háttérmagyarázat).

FINANSZÍROZÁS

11. Az EU tematikus és földrajzi (nemzeti és regionális) programok keretében egyaránt biztosít finanszírozást vízellátással és higiéniával kapcsolatos célokra [9]. Ezen túlmenően az Unió humanitárius segítségnyújtási műveletek keretében is nyújt támogatást.

12. A Bizottság külső tevékenységekkel foglalkozó információs rendszere, a Közös Relex Információs Rendszer (CRIS) adatai alapján a vízellátásra és a higiéniára a szubszaharai afrikai országokban fordított kiadások 2001 és 2010 között 1010 millió eurót tettek ki (lásd: I. melléklet). Mivel azonban vízellátási és higiéniai célú támogatások más segítségnyújtási ágazatokban, például vidékfejlesztésben, mezőgazdaságban, környezetvédelemben, egészségügyben és oktatásban is szerepelnek, a Bizottság által nyújtott támogatás teljes összege ennél mindenképpen nagyobb.

1. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

AZ EU VÍZELLÁTÁSI KEZDEMÉNYEZÉSÉNEK CÉLKITŰZÉSEI

Az EUWI célja:

- a cselekvés melletti politikai elkötelezettség megerősítése, valamint a vízellátási és higiéniai kérdésekre irányuló figyelem felkeltése a szegénység csökkentésére szolgáló erőfeszítések keretében;

- a jobb vízgazdálkodási irányításra vonatkozó rendelkezések előmozdítása (az intézményi kapacitás megerősítése, illetve köz-magán partnerségek által);

- a koordináció és az együttműködés javítása a vízellátással és a higiéniával kapcsolatos beavatkozások végrehajtása során;

- a regionális és szubregionális együttműködés ösztönzése az integrált vízkészlet-gazdálkodás keretében; valamint

- további finanszírozási források mozgósítása.

AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS MÓDSZERE

13. Az ellenőrzés értékelte, hogy a biztonságos ivóvízhez és alapvető higiéniához való hozzáférést finanszírozó uniós fejlesztési támogatások fenntartható eredményekhez vezetnek-e abban a hat szubszaharai afrikai országban, amelyet a tíz legfőbb kedvezményezett közül pénzügyi jelentőségük miatt kiválasztottunk. Az ellenőrzés két kérdésre irányult:

a) Az EU által finanszírozott projektek tervezett eredményeit elérték-e, és azok fenntarthatók-e?

b) A Bizottság megfelelő lépéseket tett-e annak érdekében, hogy fenntartható eredményeket érjenek el a vízellátás és a higiénia terén?

14. Az ellenőrzés megvizsgálta, hogy a projektek teljesítik-e a fenntarthatósághoz szükséges technikai, pénzügyi és intézményi feltételeket. Ennek során a lehető legnagyobb mértékben figyelembe vették a projektek esetleges társadalmi és környezeti hatásait [10].

15. Az ellenőrzés 2011. február és december között zajlott le, és hat kedvezményezett ország, Angola, Benin, Burkina Faso, Ghána, Nigéria és Tanzánia uniós finanszírozású vízellátási és higiéniai projektjeinek részletes vizsgálatát foglalta magában (lásd: II. melléklet). A Burkina Fasó-i, nigériai és tanzániai látogatásokra 2011 áprilisa és júliusa között került sor.

16. Az ellenőrzés során vizsgált minta 23, a hetedik, nyolcadik és kilencedik Európai Fejlesztési Alapból (ezen belül a kilencedik EFA-ból támogatott első AKCS–EU vízprogramból), valamint az EU általános költségvetéséből finanszírozott projektet, illetve programot foglalt magában. A szerződések teljes összege meghaladta a 400 millió eurót, amelynek 49%-át az EU finanszírozta. Az ellenőrzésre kiválasztott projektek és programok jegyzéke a III. mellékletben található.

ÉSZREVÉTELEK

A BERENDEZÉSEK TELEPÍTÉSE MEGTÖRTÉNT, DE A KEDVEZMÉNYEZETTEK IGÉNYEI A LEGTÖBB ESETBEN NEM TELJESÜLTEK MEGFELELŐ MÉRTÉKBEN, VALAMINT A FENNTARTHATÓSÁG SEM BIZTOSÍTOTT

ÁLTALÁNOSSÁGBAN A BERENDEZÉSEKET A TERVEK SZERINT TELEPÍTETTÉK, ÉS AZOK ÜZEMKÉPES ÁLLAPOTBAN VANNAK

17. A Számvevőszék látogatásai és a jelentések elemzése alapján minden projekt esetében megfelelő vízellátási berendezéseket telepítettek. Egyes esetekben az eredeti terveket mennyiség, műszaki specifikációk, helyszín és ütemezés szempontjából módosították, hogy azok megfeleljenek a végrehajtás során tapasztalt helyi körülményeknek (lásd: IV. melléklet és 2. háttérmagyarázat).

© Európai Számvevőszék

+++++ TIFF +++++

18. Az ellenőrzés idején (az uniós külképviseletektől vagy a Számvevőszék ellenőrei által végzett vizsgálatokból) a következők működésével kapcsolatban álltak rendelkezésre információk:

- a vízellátó berendezések 23 projektből 18 esetében;

- a higiéniai létesítmények a higiéniai komponenssel rendelkező 17 projekt közül 10 esetében.

2. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

AZ EGYENLŐTLENSÉGEK MEGSZÜNTETÉSE: A VÍZELLÁTÁS ÉS A HIGIÉNIA FEJLESZTÉSE A NIGÉRIAI KISVÁROSOKBAN

"Az egyenlőtlenségek megszüntetése" elnevezésű projekt a Nigéria északi részén található Jigawa állam 12 kisvárosában járult hozzá az ivóvízellátás és a higiéniai körülmények fejlesztéséhez. A projekt egyszerű vízellátási rendszerek (kutak és csőhálózat) építését finanszírozta, amelyek az ellenőrök látogatása idején (2011 júliusában) jó állapotban voltak és megfelelően működtek. Ezenkívül helyben hozzáférhető anyagokból háztartási latrinákat is építettek.

© Európai Számvevőszék

+++++ TIFF +++++

A projekt nem csak az infrastruktúra kiépítéséről szólt. Azzal, hogy segítette a helyi közösségeket saját igényei megfogalmazásában, a projekt hosszú távú viselkedésbeli változások elérését is célul tűzte ki. A vízellátási és higiéniai rendszerek műszaki specifikációiról folytatott tárgyalásokon a fogyasztók igényeinek képviseletében fogyasztói víziközmű-társulatok is részt vettek, és ők feleltek a rendszerek napi üzemeltetéséért is. Karbantartási és javítási igény esetén az állami vízügyi és higiéniai ügynökségtől kaptak támogatást.

A projekt pozitívan hatott a helyi közösségek életére. A kisvárosokban az emberek már nem a szabad ég alatt végezték el szükségüket, és a szennyezett víz okozta megbetegedések száma is csökkent.

Az ellenőrzés idején több mint 100 kisvárosban zajlottak hasonló projektek.

CROSS RIVER ÁLLAM VIDÉKI TERÜLETEINEK VÍZELLÁTÁSI ÉS HIGIÉNIAI PROJEKTJE, NIGÉRIA

A támogatás kedvezményezettje 2011. június 7-én "időközi beszámoló jelentést" nyújtott be, amely a teljes ( 2005. január 1-től 2010. december 31-ig terjedő) végrehajtási időszakot lefedi. Az időközi beszámoló jelentés szerint a projekt – a pályázatban és támogatási szerződésben szereplő – fő céljait megvalósították, két fontos célkitűzés kivételével: a) a megjavított kutak száma csak 61 volt (a szerződésben szereplő 120 helyett); b) a higiéniai központok és a latrinák megépítése elmaradt. A megjavított kutak számának csökkentését kompenzálandó a támogatás kedvezményezettje 15 további új kutat fúrt.

19. Azon 18 projekt közül, amelyről állt rendelkezésre információ, 10 esetében tartották tisztán és jó állapotban a telepített vízellátó berendezéseket, és azok üzemeltek is. Hét projektnél merültek fel kisebb, az adott projektek egy részét érintő hiányosságok, míg egynél állapítottak meg súlyos hiányosságokat (lásd: 3. háttérmagyarázat).

20. A 10 higiéniai komponenssel rendelkező olyan projekt közül, amelyekre vonatkozóan információ állt rendelkezésre, öt volt sikeres, két esetben azonban a felépült létesítmények nem üzemeltek vagy nem voltak megfelelő üzemállapotban, három másik esetben pedig kisebb hiányosságokat észleltek (lásd: IV. melléklet).

© Európai Számvevőszék

+++++ TIFF +++++

3. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

VIDÉKI VÍZELLÁTÁSI ÉS HIGIÉNIAI PROJEKT GHÁNA ÉSZAKI RÉGIÓJÁBAN

A projektzáró értékelő jelentés szerint kéziszivattyúkat létesítettek rendszeres áradásoknak és a szennyeződés kockázatának kitett, időszakosan hozzáférhetetlen területeken.

A Kelet-Gonjában és Nyugat-Mamprusiban végzett kútrehabilitációk során a 2010-ben végzett helyszíni ellenőrzés a következő problémákat állapította meg:

Kelet-Gonjában a 17 vizsgált kút közül öt nem működött és három nem volt használatban;

Nyugat-Mamprusi körzetében a hét vizsgált kút közül egy nem működött.

A 2009-ben végzett első ellenőrzést követően arról számoltak be, hogy a két körzetben ellenőrzésre kiválasztott hét kút közül egyet nem találtak meg, három pedig rossz üzemállapotban volt.

Ezenkívül a Nyugat-Gonja körzetben a projekt technikai és pénzügyi ellenőrzése keretében vizsgált 40 kút közül három nem működött.

A KEDVEZMÉNYEZETTEK IGÉNYEI AZONBAN A LEGTÖBB ESETBEN NEM TELJESÜLTEK MEGFELELŐ MÉRTÉKBEN

21. A kedvezményezetteknek a projektekben meghatározott igényei a 23 ellenőrzött projekt közül mindössze kettő esetében teljesültek hiánytalanul, további hat esetben kisebb hiányosságokkal. A többi esetben súlyosabb hiányosságokra derült fény (lásd: IV. melléklet és 4. háttérmagyarázat).

22. A létesítmény-üzemeltetők két kivétellel nem végeztek rendszeres ellenőrzést arra vonatkozóan, hogy a vízminőség teljesíti-e az emberi fogyasztásra vonatkozó minimális előírásokat (lásd: 5. háttérmagyarázat).

23. Az előírások teljesítésének leggyakoribb akadálya a rendszeres ellenőrzések megszervezésének nehézsége és a szennyeződés veszélye [11] volt. Ezért a lakossági felhasználóknak gyakran nyomatékosan tanácsolják, hogy főzés és ivás előtt forralják fel a vizet.

A PROJEKTEK TÖBBSÉGÉBEN AZ EREDMÉNYEK ÉS A HASZNOK KÖZÉP- ÉS HOSSZÚ TÁVON CSAK AKKOR FOGNAK ÉRVÉNYESÜLNI, HA A VÍZDÍJAKON KÍVÜLI BEVÉTELEK IS BIZTOSÍTVA LESZNEK

24. A Számvevőszék a technikai dokumentáció és a helyszíni ellenőrzések alapján értékelte az ellenőrzött projektek műszaki, pénzügyi és intézményi fenntarthatóságát, valamint lehetőség szerint társadalmi és környezeti hatásukat (lásd: 14. bekezdés és IV. melléklet).

4. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

A VÍZELLÁTÁS ÉS A HIGIÉNIA FEJLESZTÉSE KISVÁROSOKBAN (STWSSP), NIGÉRIA

A program kutak létesítését, szivattyúk és elosztóhálózat telepítését foglalta magában Adamawa, Delta és Ekiti államok 24 kisvárosában.

A tervek azzal számoltak, hogy a szivattyúkat a villamosenergia-hálózatról üzemeltetnék, de a hálózat ezeken a területeken szinte hozzáférhetetlen. Annak ellenére, hogy generátorokat telepítettek, a rendszeres üzemeltetéshez szükséges gázolaj túlságosan drága. Emiatt az egyébként jó üzemállapotban levő létesítményeket az ellenőrzés időpontjában csak alkalmanként használták. A potenciális felhasználók ezért továbbra is a korábbi ivóvízforrásokat használták, és a megbízható, jobb vízellátást célzó program gyakorlatilag semmilyen haszonnal nem járt.

REGIONÁLIS KÖZPONTOK VÍZELLÁTÁSI PROGRAMJA, I. FÁZIS, TANZÁNIA

Mwanzában az eredetileg tervezett szennyvíztisztító üzem építése átcsúszott a II. szakaszba, de a projekt vízellátási komponensének végrehajtása már befejeződött.

5. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

VÍZMINŐSÉG ANGOLÁBAN ÉS TANZÁNIÁBAN

Az angolai Tombwa városában a vízellátási rendszer működtetéséért felelős szervezet azt állította, hogy naponta végeznek vízminőség-elemzést, ám erről szóló feljegyzést nem mutattak az ellenőröknek.

A Luanda külvárosi területein szolgáltatott vizet a hálózatba kerülés előtt a víztisztító üzemben vegyi kezelésnek vetették alá, így az ottani vízminőség a jelentések szerint megfelelt a WHO iránymutatásainak. Gyakran fordult elő azonban csőtörés, ami növelte annak kockázatát, hogy az ivóvíz az elosztóhálózatban szennyeződik.

A vidéki területeken, az északi Uige tartomány 10 falujának vízellátását szolgáló projekt keretében a vízgyűjtő területhez való hozzáférés logisztikai nehézségei miatt nem végeztek vízminőség-elemzést.

Tanzániában a Njombe tartomány falvai számára vízellátást biztosító projektben számítani lehetett az ottani laboratórium közreműködésére a vízelemzésben, habár a vízminőség ellenőrzésére csak rendszertelenül került sor. A közelmúltban azonban helyi gazdák árpát vetettek a vízgyűjtő terület közelében, és a termesztéshez műtrágyát és növényvédő szereket alkalmaznak. A helyi laboratórium nincs felszerelve ilyen jellegű szennyeződés kimutatására, ezért a vízmintákat elemzésre a fővárosba kellett küldeni, ami megnövelte a várakozási időt és a költségeket.

MŰSZAKI FENNTARTHATÓSÁG

25. Az ellenőrzött projektek általában véve előmozdították a szabványos technológiák és a helyben elérhető anyagok alkalmazását mind a vízellátási, mind a higiéniai komponensek esetében. Különösen a vidéki projektekről (a 23 közül 15 ilyen volt) mondható el, hogy könnyen karbantartható kutakat fúrtak, az ásott kutakat kéziszivattyúval látták el, valamint ösztönözték a helyben rendelkezésre álló anyagokból készített költséghatékony illemhelyek építését.

© Európai Számvevőszék

+++++ TIFF +++++

PÉNZÜGYI FENNTARTHATÓSÁG

26. Az átadást követően a vízellátási és szennyvízgyűjtési projektek eredményeinek fenntartása csak akkor biztosítható, ha elegendő és megbízható bevétellel rendelkeznek az üzemeltetési költségek, köztük a rutinkarbantartás és a szükség szerinti javítások fedezésére. Egy bizonyos idő elteltével a létesítmények cseréje, illetve javítása is időszerűvé válik. A Tanács 2002-ben úgy határozott, hogy a vízközmű-szolgáltatások díjszabásának biztosítania kell a pénzügyi fenntarthatóságot, de hozzátette, hogy a szegények és a kiszolgáltatott csoportok alapvető igényeinek ellátása megfelelő díjszabási struktúra és díjbeszedési rendszer kialakítását teszi szükségessé [12]. A partnerországok nemzeti és helyi politikája változatos képet mutat, de gyakorlati és politikai okokból a vízdíjon kívül mindannyian előszeretettel alkalmazzák az adókat és transzfereket is [13].

27. A projekttervek kitérnek az átadás utáni fenntarthatóságra, ezért azoknak elemezniük kell a helyben rendelkezésre álló finanszírozási lehetőségeket, figyelembe véve a kockázatokat is (pl. a kormányzati finanszírozás megszakad, illetve a körülmények további támogatást tesznek szükségessé). A díjképzés és a díjbeszedés gyakorlati akadályaival a részletes tervekben lehet foglalkozni, és például a projektvégrehajtás keretében képzést is lehet nyújtani.

28. A telepített rendszerek üzemeltetésére vonatkozóan csak elvétve állt rendelkezésre pénzügyi nyilvántartás, különösen a vidéki projektek esetében. A Számvevőszék ezért minden rendelkezésre álló dokumentációt (pl. díjbeszedési nyilvántartásokat és bankszámlakivonatokat) elemzett, és ahol erre lehetőség nyílt, a rendszerek üzemeltetéséért felelős szervezetekkel és a projekt végleges kedvezményezetteivel is megtárgyalta a pénzügyi helyzetet.

29. A díjak a 23 vizsgált projekt közül mindössze négynél fedezték az üzemeltetési költségeket. A többi projekt fenntarthatósága kétséges, amennyiben nem gondoskodnak transzferekről és adójellegű bevételekről. A következő három bekezdésben részletesen foglalkozunk a díjszabást meghatározó tényezőkkel, köztük a következőkkel:

a) a kedvezményezett lakosság vélelmezett képessége arra, hogy fizessen a szolgáltatásért;

b) a vízdíjak nem fizetése abból a megfontolásból, hogy a kormányzatnak ingyenesen kellene vizet biztosítania;

c) a számlázás és a díjbeszedés eredménytelensége.

30. Burkina Faso két vidéki projektje esetében (Regionális napenergia program – II. fázis és A vízellátás és a szennyvízgyűjtés helyi közösségek általi irányítása Burkina Faso négy tartományának vidéki területein) a díjakat a polgármesterek úgy állapították meg, hogy nem vették kellően figyelembe a költségek szükséges fedezetét. Az Angolában vizsgált két városi projekt esetében is ez volt a helyzet, ahol vízdíjtámogatást alkalmaztak. Ezek a példák is azt mutatják, hogy amennyiben a beszedett vízdíjak nem elégségesek, akkor a fenntarthatóságot csak adókkal vagy transzferekkel lehet biztosítani.

31. A Nigériában ellenőrzött egyik projekt (Cross River állam vidéki területeinek vízellátási és higiéniai projektje) végrehajtó ügynöksége szerint a helyi lakosság ingyenes szociális ellátásnak tekinti a vízellátást, és ezért ellenzi, hogy a háztartásoknak vagy a magánszemélyeknek fizetniük kelljen az ivóvízért. A Ghána északi régiójában zajló vidéki vízellátási és higiéniai projekt esetében a záró értékelő jelentés megállapította, hogy számos vízellátási és szennyvízgyűjtési szervezet nem szed vízdíjat.

32. Nyolc projekt esetében a Számvevőszék kiterjedt számlázási és díjbeszedési problémákat észlelt (kevés felhasználó van rákötve a vízelosztó hálózatra, a víz nagy részét nem számlázták ki, kevés a vízfogyasztásmérő). Például az angolai Luanda külvárosi területein zajló vízellátási és higiéniai projekt esetében a 2010. évi tevékenységi jelentés szerint az EPAL (a luandai vízközmű-szolgáltató) a kitermelt víz mindössze 46,5%-át számlázta ki (31,1 millió EUR), és ennek csak felét sikerült beszednie (15,4 millió EUR).

INTÉZMÉNYI FENNTARTHATÓSÁG

33. Az intézményi fenntarthatósággal kapcsolatban fontos, hogy a helyi szervezeteket, pl. a fogyasztói víziközmű-társulatokat és -bizottságokat felhatalmazzák a létesítmények irányítására és működtetésére, és hogy rendelkezésükre álljon a szükséges szakértelem és szakmai tapasztalat.

34. Az ellenőrzött projektekben biztosították a kedvezményezettek bevonását az eredeti döntésekbe, és általában a szükséges helyi műszaki ismeretek és szakértelem továbbfejlesztését is.

35. Hét ellenőrzött projektnél azonban a felelős szervezetek nem tudták biztosítani a létesítmények megfelelő üzemeltetését. Ez többek között a megfelelő szaktudás hiányának és a tulajdonosi szemlélet kialakulatlanságának volt betudható (lásd: 6. háttérmagyarázat). A gyakorlatban e két ok bármelyike elég lehet ahhoz, hogy a berendezések használaton kívül maradjanak.

6. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

VÍZELLÁTÁS- ÉS HIGIÉNIAFEJLESZTÉSI PROGRAM KISVÁROSOKBAN (STWSSP), NIGÉRIA

A települések nem rendelkeztek a rendszerek karbantartásához és javításához, valamint a viselkedésbeli változások megvalósításához szükséges megfelelő szakértelemmel. 2006-ban az időközi értékelő jelentés is megállapította, hogy a fogyasztói víziközmű-társulatoknak az építési munkálatok után hosszú távon is szükségük van támogatásra.

A 2010 közepén készült utólagos monitoringjelentés szerint a helyzet nem változott, mivel "a kivitelezési szerződések befejezése után a helyszínen senki nem ápolta tovább a közösségi tulajdonosi szemlélet modelljét". A jelentés arra a következtetésre jutott, hogy a helyi közösségeknek adott támogatás hiánya veszélyezteti a projekt fenntarthatóságát. Ezt a Számvevőszék ellenőrzése is megerősítette.

A PARTNERORSZÁGOK FELADATAI

36. Ott, ahol a projektek üzemeltetése a partnerországok kormányzatának vagy önkormányzatainak finanszírozásától, technikai támogatásától vagy más intézkedésétől függ, akkor ezeknek el kell kötelezniük magukat a fenntarthatóság biztosítása mellett. Három projekt esetében történt hivatalos kötelezettségvállalás, ám később ezeket sem tartották be (lásd: 7. háttérmagyarázat). A többi 20 projektnél nem került sor hivatalos kötelezettségvállalásra.

TÁRSADALMI ÉS KÖRNYEZETI HATÁSOK

37. Megfelelő adatok és környezeti mutatók hiányában nem lehet értékelni, hogy az ellenőrzött projektek mennyiben járultak hozzá a megcélzott lakosság általános életkörülményeinek javulásához és a környezet megőrzéséhez.

38. Annyi azonban állítható, hogy bár mindegyik projekt szem előtt tartotta a szegény rétegek szükségleteit, hat esetben mégis arra derült fény, hogy a legszegényebb és legkiszolgáltatottabb csoportok mégsem tudtak hozzáférni az ivóvízhez és alapvető higiéniai feltételekhez.

39. Széles körben sor került ugyan higiéniai témájú tájékoztató és figyelemfelkeltő kampányokra, ezek hatása mégis szerény maradt, egyrészt mivel nem kapott elég figyelmet a kampányok higiéniai komponense, másrészt mert a vízellátási, szennyvízgyűjtési és higiéniai kérdéseket nem integrálták egyértelműen és eredményesen a kampányokba (lásd 8. háttérmagyarázat).

7. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

IVÓVÍZELLÁTÁS AZ ANGOLAI TOMBWA VÁROSÁBAN

Az angolai kormány nem teljesítette az építési munkálatokra (a víz- és villamosenergia-hálózat kibővítése), a vízdíjaknak a valós költségekhez igazítására, valamint az EMAST (tombwai vízközmű-szolgáltató) szerkezetátalakításának támogatására nézve a finanszírozási megállapodásban rögzített kötelezettségvállalásait. A kormányzati kötelezettségvállalások betartása különösen fontos lenne a beavatkozások fenntarthatóságának biztosítása szempontjából.

8. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

REGIONÁLIS NAPENERGIA PROGRAM – II. FÁZIS, BURKINA FASO

A program főként az ivóvízellátással kapcsolatos tevékenységekre koncentrált. A higiéniai szempontoknak nem tulajdonítottak ugyanekkora jelentőséget, és a tervdokumentációban nem szerepelt higiéniai infrastruktúra.

A létesítmények építésében jelentkező késedelmek miatt a helyes higiéniai gyakorlatra vonatkozó képzési és tájékoztatási tevékenységekre vagy nem kerülhetett sor, vagy túl korán tartották meg őket.

INTEGRÁLT MEGKÖZELÍTÉS A FONALFÉREG-FERTŐZÉSEK VISSZASZORÍTÁSÁRA A VÍZELLÁTÁS, A HIGIÉNIA ÉS A KÖZEGÉSZSÉGÜGY FEJLESZTÉSÉVEL GHÁNA ÉSZAKI RÉGIÓJÁBAN

A projekt négy fő eredménye közül az egyik a higiéniai ismeretterjesztő kampányokhoz kapcsolódott, és a higiéniai gyakorlat és viselkedés javítását célzó tevékenységeket foglalt magában.

Az iskolai és közösségi higiéniai fejlesztése terén végzett tevékenységek azonban jórészt eredménytelennek bizonyultak (a 2009. évi második teljesítmény-ellenőrzési jelentés és a 2010. évi ROM-jelentés szerint).

© Európai Számvevőszék

+++++ TIFF +++++

IVÓVÍZELLÁTÁS AZ ANGOLAI TOMBWA VÁROSÁBAN

A projekt annak ellenére nem tartalmazott higiéniai komponenst, hogy az előzetes megvalósíthatósági tanulmányok a lakosság egészségét leginkább veszélyeztető tényezőnek a higiéniai körülményeket látták. Az ellenőrzés idején a helyzet nem változott: az emberek továbbra is gyakran a szabad ég alatt végezték szükségüket, és nem hagytak fel több más, higiéniai szempontból rossz és az egészségügyi kockázatot növelő szokással.

40. Egy projekt esetében ("Az egyenlőtlenségek megszüntetése: a vízellátás és a higiénia fejlesztése a nigériai kisvárosokban", lásd: 2. háttérmagyarázat) a higiéniai ismeretterjesztő kampány sikerrel járt: a települések láthatóan felszámolták a szabad ég alatti szükségvégzést. Az ellenőrzés idején már több mint 100 kisvárosban zajlott hasonló projekt. Sőt, e településekre Nigerből is érkeztek küldöttségek (25 kilométerre húzódik az országhatár), hogy a módszerekről tájékozódva azokat saját országukban is bevezessék.

AZ IRÁNYÍTÁSI ELJÁRÁSOK ÁTFOGÓ JELLEGŰEK, SZÁMOS FENNTARTHATÓSÁGI KÉRDÉS MÉGIS VÁLASZ NÉLKÜL MARAD

41. A vízügyi ágazatban a Bizottság a fejlesztési segélyeket főként a projekt-megközelítés révén juttatja célba. A projekteket nem közvetlenül a Bizottság tervezi meg és hajtja végre, hanem vagy az adott partnerország megfelelő minisztériuma alá tartozó állami hivatal, vagy egy civil vagy nemzetközi szervezet.

42. A Bizottság eljárásokat határozott meg, valamint utasításokat, iránymutatást és tanácsokat ad a jóváhagyás és monitoring terén. Mivel a fenntarthatóság sok esetben nem garantált (lásd: 24–40. bekezdés), a Számvevőszék megvizsgálta, hogy ezek az eljárások elviekben képesek-e ésszerű bizonyosságot nyújtani a projektek fenntarthatóságáról, továbbá azokat sikeresen alkalmazták-e a vizsgált projektek esetén.

A BIZOTTSÁG PROJEKTIRÁNYÍTÁSI ELJÁRÁSAI KITERJEDTEK MINDEN FENNTARTHATÓSÁGI VONATKOZÁSRA

43. A Bizottság belső iránymutatással szolgál a projektciklus minden fő fázisára vonatkozóan (programozás, meghatározás, kidolgozás, végrehajtás és értékelés, valamint ellenőrzés). A vízügyi és higiéniai projektekre külön iránymutatás is vonatkozik [14].

44. Az iránymutatás mindvégig hivatkozik a fenntarthatóságra, és minden egyes szakaszra vonatkozóan egy sor olyan intézkedést és ellenőrzést ír elő, amelyek együttesen biztosítják a fenntarthatósággal kapcsolatos kockázatok észlelését és kezelését. Az iránymutatás többek közt a következők biztosítását célozza:

a) a programozási szakaszban az egyes tagországok nemzeti programjai álljanak összhangban a partnerországra vonatkozó és szegénységcsökkentési stratégiákkal, valamint mérlegeljék a más donorokkal való esetleges együttműködést is;

b) a meghatározási és kidolgozási szakaszban megfelelő technikai megoldásokra tegyenek javaslatot, bizonyosodjanak meg stabil finanszírozási források rendelkezésre állásáról, határozzanak meg egyértelmű mutatókat, célokat és célszámokat. Az Európai Bizottság által finanszírozott támogatási szerződések [15], pl. a vízprogram hatálya alá eső szerződések esetén a projektkiválasztás során vegyék figyelembe egy hasonló típusú elemzés eredményeit;

c) a végrehajtási szakaszban a Bizottság kísérje figyelemmel az előrehaladást, és kellő időben tegyen korrekciós intézkedéseket;

d) a végrehajtási és az értékelési/ellenőrzési szakaszban a Bizottság eredményalapú monitoringrendszere (ROM) [16] értékelje az eredmények potenciális és tényleges fenntarthatóságát mind a projekt végrehajtása során, mind a befejezést követően;

e) ha a Bizottság mástól rendeli meg a záró értékelést, akkor a feladatmeghatározásban a projekteredmények fenntarthatóságának értékelése is szerepel.

AZ ESETEK JELENTŐS RÉSZÉBEN AZONBAN A BIZOTTSÁG NEM FOGLALKOZOTT AZ EREDMÉNYEK FENNTARTHATÓSÁGÁRA VONATKOZÓ FONTOS KÉRDÉSEKKEL

45. Semmilyen bizonyíték nem utalt arra, hogy a Bizottság észlelte volna, illetve orvosolni próbálta volna az alábbi projekttervezési hiányosságokat:

a) kilenc projekt esetében a műszaki specifikációkkal kapcsolatban egyes fontos szempontok nem vagy nem kellő alapossággal voltak kifejtve;

b) 11 esetben nem volt kellően kidolgozva a gazdasági-pénzügyi elemzés;

c) nyolc projekt esetében nem határoztak meg egyértelmű célokat, míg további 10 esetében nem voltak egyértelműen meghatározott mutatók, bázisértékek, illetve célszámok.

46. Többek között az alábbi hiányosságokra derült fény:

a) nem volt kellően részletes információ arról, hogy milyen technikai megoldások javasolhatóak, illetve milyen kockázatcsökkentő intézkedéseket kell tenni a projektek fenntarthatóságát veszélyeztető ismert kockázatok esetén (elsősorban akkor, ha talajvíz-kitermelési szempontból kedvezőtlenek a hidrogeológiai viszonyok);

b) több ízben nem bizonyult megfelelőnek az alkalmazott műszaki megoldás;

c) több esetben nem volt egyensúlyban a projektek vízellátási komponense, illetve a szennyvíz-elvezetési és -tisztítási komponens.

47. A fenntarthatóság nagyban függ a gazdasági és pénzügyi vonatkozásoktól. Mivel a vízdíjak általában nem fedezik az üzemeltetési és karbantartási költségeket, alapvető fontosságú más stabil finanszírozási források feltárása, és – ha csak lehetséges – még a projektfinanszírozás jóváhagyása előtti lekötése.

48. A finanszírozási javaslat csak egyetlen esetben (Regionális napenergia program – II. fázis, Burkina Faso) tért ki részletesen a pénzügyi fenntarthatóságra. 11 más esetben az áttekintett dokumentumok nem tértek ki az infrastruktúra karbantartásának és cseréjének finanszírozására.

49. Ezenkívül a projektek különösen nehéz üzemeltetési körülményei (alacsony jövedelmű települések, alacsony vízdíj-fizetési hajlandóság stb.), valamint az üzemeltetési költségek fedezéséhez szükséges pénzösszegek megszerzésének nehézségei (lásd: 29. bekezdés) szükségessé tették volna, hogy az értékelési szakaszban elemezzék a finanszírozási hiány áthidalási lehetőségeit, és indokolt lett volna a konkrét kötelezettségvállalásoktól függővé tenni a finanszírozási határozatot. Ez nem így történt egyik ellenőrzött projektnél sem.

50. Az egyértelmű projektcélkitűzések hiánya különösen a következőkre nézve volt szembetűnő: a tervezett berendezések; a működési szint (mennyiség és minőség); valamint az, hogy várhatóan a lakosság mely csoportja részesül a projekt eredményeiből. Hiányoztak az egyértelmű és számszerűsíthető intézkedések: ez erősen hátráltatta a Bizottságot abban, hogy figyelemmel kísérje a végrehajtás előrehaladását, illetve hogy azután felmérje és ellenőrizze, hogy az elért eredmények hosszú távon is fennmaradtak-e (lásd: 9. háttérmagyarázat).

51. A Bizottság a 23 projekt közül 18-at a ROM-eljárás révén kísért figyelemmel. Közülük nyolc esetében nincs bizonyíték arra nézve, hogy a Bizottság végrehajtotta volna a ROM-jelentésekben tett javaslatokat.

52. A záró értékeléseket rendszerint a projekttevékenységek befejezése előtt vagy röviddel azt követően kezdik meg, ami még túl korai időpont a fenntarthatóság megítéléséhez. Másrészről az utólagos monitoringra és utólagos értékelésekre jóval a projekt vége után kerül sor, éppen azért, hogy vizsgálni lehessen a fenntarthatóságot. Míg a vizsgált 23 projekt közül tíz esetében történt záró értékelés, a 20 olyan projekt közül, ahol utólagos monitoringot lehetett volna alkalmazni, ez mindössze kettő esetében történt meg. [17] Részletesebben lásd: V. melléklet.

53. Végezetül meg kell jegyezni, hogy a projekteredmények fenntarthatóságával kapcsolatos más releváns tényezők, például a projektek – többek között egészségügyi, oktatási és környezeti – hatásainak mérésére szolgáló adatok megbízhatósága a Bizottság hatókörén kívül esnek.

9. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

A GYERMEKHALANDÓSÁG CSÖKKENTÉSE ÉS AZ ISKOLAI JELENLÉT JAVÍTÁSA A VÍZHEZ ÉS HIGIÉNIAI FELTÉTELEKHEZ VALÓ HOZZÁJUTÁS JAVÍTÁSÁVAL ANGOLA VIDÉKI TERÜLETEIN

A pályázat nem pontosította a kiépítendő vízellátási és higiéniai infrastruktúra helyszíneit, és nem határozott meg egyértelmű célokat a vízminőség terén.

VIDÉKI VÍZELLÁTÁSI ÉS HIGIÉNIAI PROJEKT GHÁNA ÉSZAKI RÉGIÓJÁBAN

Nem álltak rendelkezésre ellentmondásmentes adatok a projekt célcsoportjáról: míg a 2000-ben készült megvalósíthatósági tanulmány három körzet 865 falujára nézve 576000 fős lakosságot említ, addig a 2002-es időközi értékelő jelentés ugyanerre a területre vonatkozóan csupán 386000 lakosról beszél.

6. MIKROPROJEKT-PROGRAM, GHÁNA

Noha a projektdokumentumokban az ivóvízhez való hozzáférés fejlesztéséről esett szó, nem határoztak meg sem vízmennyiségi, sem vízminőségi célokat.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

KÖVETKEZTETÉSEK

54. A Számvevőszék által ellenőrzött projektek esetében a berendezéseket a tervek szerint telepítették és azok üzemképes állapotban vannak (lásd: 17–20. bekezdés). A projekteknek azonban kevesebb mint fele ért el olyan eredményeket, amelyek kielégítik a kedvezményezettek szükségleteit (lásd: 21–23. bekezdés). A projektek többségében az eredmények és hasznok közép- és hosszú távon csak akkor fognak érvényesülni, ha a vízdíjakon kívüli bevételek is biztosítva lesznek (lásd: 24–36. bekezdés).

55. Az alkalmazott technológiák megfelelőnek bizonyultak (lásd: 25. bekezdés).

56. A vízdíjak azonban nem fedezték teljes mértékben a felmerülő költségeket, vagy mert azokat a díjfizetési képesség alapján állapították meg, vagy pedig azért, mert alacsony volt a fizetési hajlandóság, és eredménytelen a számlázás és beszedés. A projektek hosszú távú üzemeltetési költségeinek fedezete ezért más finanszírozási forrásoktól függött (lásd: 26–32. bekezdés).

57. Hét projekt esetében az üzemeltetők a megfelelő szaktudás hiánya vagy a tulajdonosi szemlélet kialakulatlansága miatt nem rendelkeztek megfelelő kapacitással feladataik ellátásához (lásd: 33–35. bekezdés). Azon három projekt esetében pedig, ahol a partnerországok kormányzatai hivatalos kötelezettségvállalást tettek, ott azokat nem tartották be (lásd: 36. bekezdés).

58. A Számvevőszék egyaránt talált példákat jó és rossz társadalmi és környezeti hatásokra, ám releváns adatok és környezeti mutatók hiányában mégsem lehetséges értékelni a projektek hozamát (lásd: 37–40. bekezdés).

59. Noha a Bizottság projektirányítási eljárásai kiterjednek minden fenntarthatósági vonatkozásra, a vizsgált projektek esetében az eredmények fenntarthatóságával kapcsolatban a Bizottság mégis fontos tényezőket hagyott figyelmen kívül. A projekt tervezési szakaszában nem elemezték kellő mértékben a javasolt műszaki megoldásokat (8 projektnél) és a pénzügyi életképességet (11 projektnél). 18 projekt esetében nem voltak meghatározva egyértelmű célkitűzések, mutatók és célszámok (lásd: 41–50. bekezdés).

60. A monitoring-, ellenőrzési és értékelési jelentések kiaknázatlanul maradtak, ami korlátozta a Bizottság képességét kiigazító intézkedések megtételére. Ezen túlmenően a legtöbb befejezett projekt esetében az utólagos monitoring és értékelés hiánya miatt nem volt lehetőség az eredmények fenntarthatóságának hasznos vizsgálatára (lásd: 51–52. bekezdés).

61. Az uniós támogatás tehát, amelynek keretében szabványos technológiákat alkalmaztak és helyben hozzáférhető anyagokat használtak fel, javította a biztonságos ivóvízhez és alapvető higiéniához való hozzáférést a hat ellenőrzött szubszaharai afrikai országban, de a kedvezményezettek szükségleteit a vizsgált projekteknek csak kevesebb mint felében sikerült kielégíteni. A projektek többségében az eredmények és hasznok közép- és hosszú távon csak akkor fognak érvényesülni, ha a vízdíjakon kívüli bevételek is biztosítva lesznek. Átfogó irányítási eljárásai ellenére a Bizottság a fenntarthatósággal kapcsolatos fontos kérdéseket hagyott figyelmen kívül.

AJÁNLÁSOK

62. Ahhoz, hogy a vízügyi és higiéniai ágazatban az uniós fejlesztési kiadások által eredményezett haszon a lehető legnagyobb legyen, a Bizottságnak a következőket kellene tennie:

a) Gondoskodjon az eljárások megfelelő alkalmazásáról a projektértékelési szakaszban, különösen az alábbi pontok esetében:

i) egyértelmű projektcélkitűzések meghatározása (mennyiségek, berendezés típusa, helyszín, közvetlen és közvetett kedvezményezettek);

ii) a javasolt technológiai megoldások leírása és a választott megoldás indoklása (adott esetben az alternatívákat is megemlítve);

iii) a projekteredmények méréséhez objektív és ellenőrizhető teljesítési mutatók, bázisértékek és számszerűsített célok kidolgozása.

b) Végezzen megfelelő gazdasági és pénzügyi elemzést annak érdekében, hogy könnyű legyen megtalálni a várható jövőbeni projektfinanszírozási forrásokat (vizsgálja a hozzájárulás becsült nagyságát és ütemezését is).

c) A projektek jóváhagyása előtt konkrétan vizsgálja meg, hogy a sikerhez szükséges feltételek, többek között a partnerországok kötelezettségvállalásai, várhatóan teljesülnek-e.

d) Biztosítsa, hogy a monitoring, az ellenőrzés és az értékelés eredményeit teljes mértékben felhasználják, valamint hogy a jelentésekben tett ajánlásokat figyelembe vegyék és végrehajtsák.

Ezt a jelentést Karel PINXTEN számvevőszéki tag elnökletével a III. kamara a 2012. július 10-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

elnök

[1] A millenniumi fejlesztési célokat (MFC) az Egyesült Nemzetek Szervezete határozta meg a 2000 szeptemberében kiadott, 189 ország által aláírt Millenniumi Nyilatkozatban (http://www.un.org/millennium/declaration/ares552e.pdf). A nyilatkozat célja, hogy 2015-ig megszüntesse a rendkívüli szegénységet és enyhítsen a többszörösen hátrányos helyzetűek nehézségein. A célok a szegénység és éhezés felszámolására, a mindenki számára elérhető oktatásra, a nemek közti egyenlőségre, a gyermekek és anyák egészségügyi ellátására, a HIV/AIDS elleni küzdelemre, a környezeti fenntarthatóságra és a globális fejlesztési partnerségre vonatkoznak. A vízellátás és a higiénia a környezeti fenntarthatósággal kapcsolatos 7. MFC-hez kapcsolódik, de e két terület minden MFC elérésében fontos szerepet játszik.

[2] Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) becslése szerint a jobb vízellátás, szennyvízgyűjtés és higiénia segítségével világszerte megelőzhető lenne az elhalálozások 6,3%-a (a fejlődő országokat tekintve ez az érték 8%). A megelőzhető elhalálozás főként a fejlődő országok gyermekeit érinti.

[3] Az UNICEF/WHO vízügyi és higiéniai közös monitoringprogramjának (JMP) meghatározása szerint megfelelő ivóvízforrás az, amely védett a külső szennyezéstől, különösen a fekáliától. A program a következőket ismeri el megfelelő ivóvízforrásként: lakásig, udvarig vagy telekig bevezetett vezetékes víz; nyilvános csap vagy állókút; csöves vagy fúrt kút; védett ásott kút; védett forrás; összegyűjtött esővíz. Megfelelő szennyvízgyűjtésnek minősül, ha higiénikus módon akadályozzák meg az emberi ürülékkel való érintkezést, mint pl.: szennyvízhálózatba, szennyvízgyűjtő-tartályba vagy gödörbe történő folyóvizes vagy vízöntéses öblítés, burkolt latrina; komposztáló WC (http://www.wssinfo.org/definitions-methods/introduction/).

[4] Sudeshna Ghosh Banerjee és Elvira Morella, Africa’s Water and Sanitation Infrastructure: Access, Affordability, and Alternatives (Afrika vízellátási és higiéniai infrastruktúrája: hozzáférés, elérhetőség és alternatívák), Világbank, 2011., 8.7. táblázat.

[5] A vidéki vízellátási és higiéniai kezdeményezésről és az afrikai vízellátási kezdeményezésről szóló, 2012. március 14-i marseille-i konferencia nyilatkozata (http://www.afdb.org/fileadmin/uploads/afdb/Documents/Generic-Documents/RWSSI-AWF%20Conference%20Declaration%20Final%2014%20Mar%202012.pdf).

[6] A fejlődő országok vízgazdálkodásáról: az EU fejlesztési együttműködési politikái és prioritásai, COM(2002) 132 végleges, 2002. március 12.

[7] 9696/02. sz. tanácsi dokumentum.

[8] A fejlesztési politikáról szóló európai konszenzus (HL C 46., 2006.2.24.) 80. és 81. bekezdése alapján a vízellátás (az energiaellátással együtt) az EU fejlesztési politikájának kilenc kiemelt területe közé tartozik.

[9] Az Európai Fejlesztési Alapok (EFA) az AKCS-országok számára, valamint a 2010–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret részeként a Fejlesztési Együttműködési Eszköz az ázsiai és latin-amerikai országok, továbbá az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz az Unióval szomszédos országok számára.

[10] A Bizottság által a COM(2002) 132 végleges közleményben kifejtett álláspont szerint a vízforrások fenntartható hozzáférésére és kezelésére vonatkozó stratégiai megközelítés magában foglalja az ágazati, illetve több területet érintő kérdéseket és a fenntarthatóság minden szempontjára kiterjed, beleértve a gazdasági társadalmi és környezeti fenntarthatóságot is.

[11] Az elöregedett elosztóvezetékek és a nem megfelelően védett vízforrások olyan tényezők, amelyek jelentősen hozzájárulnak a szolgáltatott víz szennyeződéséhez. Még ha a létesítmények újak is, amennyiben nem használnak elosztó csővezetéket, a víz szállítása és otthoni tárolása növeli a szennyeződés kockázatát.

[12] A fejlődő országok vízgazdálkodásáról és az uniós fejlesztési együttműködéshez kapcsolódó politikáról és prioritásokról szóló, 2002. június 7-i 9696/02 sz. tanácsi határozat 7. bekezdése.

[13] Bár a vízellátásra és higiéniára vonatkozó uniós fejlesztéspolitikai nyilatkozatokban eddig még nem foglalkoztak vele, a vízdíjak, adók és – tőkeberuházás esetén – transzferek használatát többek között az OECD 2009-ben kiadott Managing Water for All (Vízgazdálkodás mindenkinek) című kiadványa is tárgyalja.

[14] A vízforrásokkal kapcsolatos fejlesztési együttműködésre vonatkozó, 2008-ban aktualizált 1998-as bizottsági iránymutatás és a 10. EFA programozására vonatkozó iránymutatás (A vízellátás és a higiénia szerepe a millenniumi fejlesztési célok elérésében).

[15] Az Unió külső fellépéseire vonatkozó gyakorlati útmutató (Pratical Guide to contract procedures for UE external actions, 2012. januári kiadás) 6.1.1. bekezdése szerint a támogatás olyan közvetlen, az EU vagy az EFA költségvetéséből származó nem visszatérítendő pénzügyi hozzájárulás, amely a következőket finanszírozza:

- az Európai Unió politikájának részét képező célkitűzés megvalósítását elősegítő intézkedés;

- vagy egy olyan szervezet működtetése, amely általános európai érdeket képviselő vagy az Európai Unió politikájának részét képező célt valósít meg.

[16] A Bizottság eredményalapú monitoringrendszerét (ROM) 2000-ben hozták létre azzal a céllal, hogy külső, objektív és pártatlan visszajelzést adjon az EU által finanszírozott segélyezési projektek és programok teljesítményével kapcsolatban. A ROM a EuropeAid átfogó minőségbiztosítási ciklusának részét képezi, amely a projektek tervezésével kezdődik és a végrehajtással zárul. A rendszer a projektek időtartama alatt ad ajánlásokat az intézkedésekkel kapcsolatban.

[17] Az utólagos monitoring megkezdésére általában a projekt befejezését követő két éven belül kerül sor.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

VÍZELLÁTÁS ÉS HIGIÉNIA (SZUBSZAHARAI ORSZÁGOK): SZERZŐDÉSEK ÖSSZEGE 2001–2010 KÖZÖTT

Az intézkedés kedvezményezett területe | Szerződéses összeg (EUR) |

Földrajzi programok | EUWF (9. EFA) [1] | Összesen |

Mozambik | 50937409,24 | 37018074,60 | 87955483,84 |

Burkina Faso [2] | 59080872,33 | 7125461,00 | 66206333,33 |

Tanzánia | 38059850,98 | 27852366,00 | 65912216,98 |

Nigéria | 61930227,68 | 3416645,95 | 65346873,63 |

Lesotho | 34779134,56 | 10000000,00 | 44779134,56 |

Benin [2] | 24225786,83 | 19863828,00 | 44089614,83 |

Ghána | 37998463,78 | 2764826,00 | 40763289,78 |

Etiópia | – | 39947063,39 | 39947063,39 |

Mauritius [2] | 38945583,78 | – | 38945583,78 |

Ruanda | 29957191,50 | 8573355,25 | 38530546,75 |

Angola | 32026905,70 | 5018240,00 | 37045145,70 |

Uganda | 8017687,04 | 28107637,00 | 36125324,04 |

Elefántcsontpart | 34664325,20 | 1400001,00 | 36064326,20 |

Kenya | 2995171,46 | 30462679,60 | 33457851,06 |

Madagaszkár | – | 30400952,00 | 30400952,00 |

Mali | 19910603,30 | 9451714,00 | 29362317,30 |

Csád | 19099441,52 | 675000,00 | 19774441,52 |

Malawi | 4725,00 | 17619266,75 | 17623991,75 |

Zambia | 3025570,00 | 13546210,00 | 16571780,00 |

Szenegál | 1221044,55 | 14350685,37 | 15571729,92 |

Niger | 1608065,01 | 9491300,64 | 11099365,65 |

Namíbia | 6183029,77 | 4641954,00 | 10824983,77 |

Dzsibuti | 9448628,25 | – | 9448628,25 |

Kongói Demokratikus Köztársaság | 77174,00 | 8303900,00 | 8381074,00 |

Zimbabwe | – | 7860277,62 | 7860277,62 |

Zöld-foki szigetek | 6398887,39 | 609351,00 | 7008238,39 |

Gambia | 6398797,59 | – | 6398797,59 |

Mauritánia | 2556626,03 | 3092556,00 | 5649182,03 |

Guineai Köztársaság | 1824749,33 | 2563390,00 | 4388139,33 |

Mayotte | 4267566,78 | – | 4267566,78 |

Sierra Leone | – | 3792465,00 | 3792465,00 |

São Tomé | 2511626,65 | 1032898,00 | 3544524,65 |

Egyenlítői Guinea | 3493422,26 | – | 3493422,26 |

Botswana | 3350467,76 | – | 3350467,76 |

Eritrea | – | 2979328,75 | 2979328,75 |

Közép-Afrikai Köztársaság | 172136,00 | 2648430,01 | 2820566,01 |

Seychelles-szigetek | 2814129,34 | – | 2814129,34 |

Gabon | 2752488,51 | – | 2752488,51 |

Kamerun | – | 2679034,95 | 2679034,95 |

Burundi | – | 2569826,25 | 2569826,25 |

Szudán | – | 2153914,00 | 2153914,00 |

Comore-szigetek | – | 2136805,16 | 2136805,16 |

Bissau-Guinea | 87206,94 | 1754270,90 | 1841477,84 |

Szomália | – | 1337428,00 | 1337428,00 |

Togó | – | 1056742,00 | 1056742,00 |

Szváziföld | – | 629867,00 | 629867,00 |

Több ország | 2850188,63 | 31037242,25 | 33887430,88 |

Egyéb EUWF: | |

Afrikai vízellátási kezdeményezés | – | 20000000,00 | 20000000,00 |

Nílus-medence kezdeményezés | – | 19458290,62 | 19458290,62 |

Dél-szudáni vidéki települések | – | 8000000,00 | 8000000,00 |

Afrika-EU partnerség az infrastruktúra területén | – | 7986026,00 | 7986026,00 |

Egyéb (földrajzi programok) | |

SADC régió | 647456,00 | – | 647456,00 |

IGAD régió | 139331,00 | – | 139331,00 |

Összesen | 554461971,69 | 455409304,06 | 1009871275,75 |

[1] Az érintett időszakban a 2. vízprogram (10. EFA) keretében kötött szerződések összege nem haladta meg a 400000 eurót. A CRIS rendszerben szereplő információk szerint 2011 során további 117 millió EUR értékben kötöttek szerződéseket.

[2] A földrajzi programokra vonatkozó adatok magukban foglalják az ágazati költségvetés támogatását is. Ennek összege Burkina Faso esetében 38 millió EUR, Benin esetében 4,8 millió EUR, Mauritius esetében pedig 37,4 millió EUR.

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

AZ ELMARADOTT IVÓVÍZFORRÁSOKAT ÉS HIGIÉNIAI LÉTESÍTMÉNYEKET HASZNÁLÓ NÉPESSÉG ARÁNYA SZÁZALÉKBAN (BECSLÉS)

Forrás: UNICEF/WHO közös monitoring program, 2010 márciusában aktualizálva

(http://www.wssinfo.org/data-estimates/introduction/).

(%) |

| Víz | Higiénia |

Városi | Vidéki | Összesen | Városi | Vidéki | Összesen |

Angola | 1990 | 70 | 60 | 64 | 42 | 94 | 75 |

2008 | 40 | 62 | 50 | 14 | 82 | 43 |

Benin | 1990 | 28 | 53 | 44 | 86 | 99 | 95 |

2008 | 16 | 31 | 25 | 76 | 96 | 88 |

Burkina Faso | 1990 | 27 | 64 | 59 | 72 | 98 | 94 |

2008 | 5 | 28 | 24 | 67 | 94 | 89 |

Ghána | 1990 | 16 | 63 | 46 | 89 | 96 | 93 |

2008 | 10 | 26 | 18 | 82 | 93 | 87 |

Nigéria | 1990 | 21 | 70 | 53 | 61 | 64 | 63 |

2008 | 25 | 58 | 42 | 64 | 72 | 68 |

Tanzánia | 1990 | 6 | 54 | 45 | 73 | 77 | 76 |

2008 | 20 | 55 | 46 | 68 | 79 | 76 |

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

AZ ELLENŐRZÖTT PROJEKTEK ÉS PROGRAMOK LISTÁJA

Intézkedés | Finanszírozási forrás | Megvalósítás módja | Költség (millió EUR) | Bizottsági hozzájárulás (millió EUR) |

Angola

Ivóvízellátás Tombwa városában | 8. EFA | Egyedi projektek | 8,8 | 8,8 |

Vízellátás és higiénia Luanda külvárosi területein | 9. EFA | Egyedi projektek | 21,4 | 21,4 |

A gyermekhalandóság csökkentése és az iskolai jelenlét javítása a vízhez és higiéniai feltételekhez való hozzájutás javításával Angola vidéki területein | 9. EFA – vízprogram | Nemzetközi szervezettel kötött hozzájárulási megállapodás | 4,9 | 3,7 |

A vízellátási rendszer kiépítése vagy korszerűsítése, valamint a higiéniához és az alapvető közegészségügyi infrastruktúrához való hozzáférés előmozdítása Uige tartomány 10 vidéki falujában | 9. EFA – vízprogram | Tevékenységi támogatás | 1,0 | 0,5 |

Benin

Elővárosi központok vízellátási kezdeményezése (költségvetési támogatási program) | 9. EFA | Ágazati költségvetési támogatás | 15,7 | 4,8 |

Az ivóvíz és az alapvető higiéniai feltételek biztosítása Benin 200 hátrányos helyzetű településén | 9. EFA – vízprogram | Nemzetközi szervezettel kötött hozzájárulási megállapodás | 2,2 | 1,2 |

A háztartási vízellátás integrált irányítása a fejlesztési társulások és az önkormányzatok által Benin észak-nyugati részén | Az EU általános költségvetése | Tevékenységi támogatás | 0,7 | 0,5 |

Burkina Faso

Ivóvízellátás Ouagadougou városában | 8. EFA | Egyedi projektek | 202,6 | 30,0 |

Regionális napenergia program – II. fázis, Burkina Faso | 8. EFA | Egyedi projektek | 14,2 | 13,2 |

Az ivóvízellátás és a közegészségügyi létesítmények helyi közösségek általi irányítása Burkina Faso négy tartományának vidéki területein | 9. EFA – vízprogram | Tevékenységi támogatás | 1,2 | 0,9 |

Zibako víztartó rendszerének rehabilitációja és kiaknázása | 9. EFA – vízprogram | Tevékenységi támogatás | 0,4 | 0,1 |

Ghána

Vidéki vízellátási és higiéniai projekt Ghána északi régiójában | 8. EFA | Egyedi projektek | 12,2 | 12,2 |

Integrált megközelítés a fonalféreg-fertőzések visszaszorítására a vízellátás, a higiénia és a közegészségügy fejlesztésével Ghána északi régiójában | 9. EFA | Nemzetközi szervezettel kötött hozzájárulási megállapodás | 20,0 | 15,0 |

6. mikroprojekt-program, Ghána | 9. EFA | Egyedi projektek | 20,2 | 20,2 |

Fokozott vízellátási, közegészségügyi és higiéniai ismeretterjesztés Ghánában | Az EU általános költségvetése | Tevékenységi támogatás | 1,3 | 0,9 |

Fenntartható vízellátási, szennyvízelvezetési és higiéniai ismeretterjesztési szolgáltatások szegény és hátrányos helyzetű vidéki és városi közösségeknek Ghánában | Az EU általános költségvetése | Tevékenységi támogatás | 2,0 | 0,7 |

Nigéria

Vízellátás- és higiéniafejlesztési program kisvárosokban | 7. EFA | Egyedi projektek | 19,1 | 7,2 |

Az egyenlőtlenségek megszüntetése: a vízellátás és a higiénia fejlesztése a nigériai kisvárosokban | 9. EFA – vízprogram | Tevékenységi támogatás | 3,9 | 2,9 |

Cross River állam vidéki területeinek vízellátási és higiéniai projektje | Az EU általános költségvetése | Tevékenységi támogatás | 0,9 | 0,7 |

Tanzánia

Regionális központok vízellátási programja, I. fázis | 8. EFA | Egyedi projektek | 44,8 | 33,6 |

Regionális központok vízellátási programja, II. fázis | 9. EFA | Egyedi projektek | 50,2 | 38,3 |

Vízellátás és higiéniai szolgáltatások Njombe körzet 14 falujában | 9. EFA – vízprogram | Tevékenységi támogatás | 2,5 | 1,6 |

Kilolo Fenntartható Fejlődési Program | Az EU általános költségvetése | Tevékenységi támogatás | 0,5 | 0,4 |

--------------------------------------------------

IV. MELLÉKLET

AZ ELLENŐRZÖTT PROJEKTEK ÉRTÉKELÉSE

Igen | Kisebb hiányosságok | Súlyos hiányosságok |

Nem | Nincs elegendő bizonyíték | N/A |

| A projektoutputok megvalósultak | A berendezések üzemképesek és karbantartásuk megfelelő | A működés színvonala teljesíti a kedvezményezettek igényeit | A díjbevétel fedezi az üzemeltetési költségeket | Az üzemeltető szervezetek kapacitása megfelelő |

Víz | Higiénia | Víz | Higiénia |

Angola | Ivóvízellátás Tombwa városában | | N/A | | N/A | | | |

Vízellátás és higiénia Luanda külvárosi területein | | | | | | | |

A gyermekhalandóság csökkentése és az iskolai jelenlét javítása a vízhez és higiéniai feltételekhez való hozzájutás javításával Angola vidéki területein | | | | | | | |

A vízellátási rendszer kiépítése vagy korszerűsítése, valamint a higiéniához és az alapvető közegészségügyi infrastruktúrához való hozzáférés előmozdítása Uige tartomány 10 vidéki falujában | | | | | | | |

Benin | Elővárosi központok vízellátási kezdeményezése (költségvetési támogatási program) | | N/A | | N/A | | | |

Az ivóvíz és az alapvető higiéniai feltételek biztosítása Benin 200 hátrányos helyzetű településén | | | | | | | |

A háztartási vízellátás integrált irányítása a fejlesztési társulások és az önkormányzatok által Benin észak-nyugati részén | | | | | | | |

Burkina Faso | Ivóvízellátás Ouagadougou városában | | | | N/A | | | |

Regionális napenergia program – II. fázis, Burkina Faso | | N/A | | N/A | | | |

Az ivóvízellátás és a közegészségügyi létesítmények helyi közösségek általi irányítása Burkina Faso négy tartományának vidéki területén | | N/A | | N/A | | | |

Zibako víztartó rendszerének rehabilitációja és kiaknázása | | N/A | | N/A | | | |

Ghána | Vidéki vízellátási és higiéniai projekt Ghána északi régiójában | | | | | | | |

Integrált megközelítés a fonalféreg-fertőzések visszaszorítására a vízellátás, a higiénia és a közegészségügy fejlesztésével Ghána északi régiójában | | | | | | | |

6. mikroprojekt-program, Ghána | | | | | | | |

Fokozott vízellátási, közegészségügyi és higiéniai ismeretterjesztés Ghánában | | | | | | | |

Fenntartható vízellátási, szennyvízelvezetési és higiéniai ismeretterjesztési szolgáltatások szegény és hátrányos helyzetű vidéki és városi közösségeknek Ghánában | | | | | | | |

Nigéria | Vízellátás- és higiéniafejlesztési program kisvárosokban | | | | | | | |

Az egyenlőtlenségek megszüntetése: a vízellátás és a higiénia fejlesztése a nigériai kisvárosokban | | | | | | | |

Cross River állam vidéki területeinek vízellátási és higiéniai projektje | | | | | | | |

Tanzánia | Regionális központok vízellátási programja, I. fázis | | N/A | | N/A | | | |

Regionális központok vízellátási programja, II. fázis | | | | | | | |

Vízellátás és higiéniai szolgáltatások Njombe körzet 14 falujában | | | | | | | |

Kilolo Fenntartható Fejlődési Program | | | | | | | |

--------------------------------------------------

V. MELLÉKLET

ZÁRÓ ÉRTÉKELÉS

Projekt | Kedvezményezett ország | Befejezés dátuma | Záró értékelés dátuma | Észrevételek |

Ivóvízellátás Tombwa városában | Angola | 2009.6.30. | – | A záró értékelés feladatmeghatározása az ellenőrzés idején még kidolgozás alatt állt |

Vízellátás és higiénia Luanda külvárosi területein | Angola | 2009.6.30. | – | A záró értékelés a tervek szerint 2012 első félévében történik |

A gyermekhalandóság csökkentése és az iskolai jelenlét javítása a vízhez és higiéniai feltételekhez való hozzájutás javításával Angola vidéki területein | Angola | 2009. december | – | 2011 márciusa és áprilisa között utólagos ROM helyszíni ellenőrzést végeztek |

Vízellátási rendszer kiépítése vagy korszerűsítése, valamint az a alapvető higiéniához való hozzáférés előmozdítása Uige tartomány 10 vidéki falujában | Angola | 2009.5.31. | – | Nem volt tervben záró értékelés |

Elővárosi központok vízellátási kezdeményezése (költségvetési támogatási program) | Benin | 2011. december | – | Az ellenőrzés idején a projekt még folyamatban volt |

Az ivóvíz és az alapvető higiéniai feltételek biztosítása Benin 200 hátrányos helyzetű településén | Benin | 2011. augusztus | – | Az ellenőrzés idején még nem végeztek záró értékelést |

A háztartási vízellátás integrált irányítása a fejlesztési társulások és az önkormányzatok által Benin észak-nyugati részén | Benin | 2009. február | 2009. január | |

Ivóvízellátás Ouagadougou városában | Burkina Faso | 2010.6.30. | – | Az ellenőrzés idején még nem végeztek záró értékelést |

Regionális napenergia program – II. fázis, Burkina Faso | Burkina Faso | 2010.9.30. | 2009. március | |

Az ivóvízellátás és a közegészségügyi létesítmények helyi közösségek általi irányítása Burkina Faso négy tartományának vidéki területein | Burkina Faso | 2009.6.29. | 2009. július | |

Zibako víztartó rendszerének rehabilitációja és kiaknázása | Burkina Faso | 2008.6.30. | – | Nem hajtottak végre záró értékelést |

Vidéki vízellátási és higiéniai projekt Ghána északi régiójában | Ghána | 2007.10.31. | 2008. február | |

Integrált megközelítés a fonalféreg-fertőzések visszaszorítására a vízellátás, a higiénia és a közegészségügy fejlesztésével Ghána északi régiójában | Ghána | 2011.6.5. | – | Az ellenőrzés idején még nem végeztek záró értékelést |

6. mikroprojekt-program, Ghána | Ghána | 2009.6.30. | 2010. január | |

Fokozott vízellátási, közegészségügyi és higiéniai ismeretterjesztés Ghánában | Ghána | 2005.4.1. | – | Nem hajtottak végre záró értékelést |

Fenntartható vízellátási, szennyvízelvezetési és higiéniai ismeretterjesztési szolgáltatások szegény és hátrányos helyzetű vidéki és városi közösségeknek Ghánában | Ghána | 2009.3.31. | – | Nem hajtottak végre záró értékelést |

Vízellátás- és higiéniafejlesztési program kisvárosokban | Nigéria | 2008.12.31. | 2009. május | 2010 júliusában utólagos ROM helyszíni ellenőrzést végeztek |

Az egyenlőtlenségek megszüntetése: a vízellátás és a higiénia fejlesztése a nigériai kisvárosokban | Nigéria | 2012.9.13. (tervezett) | – | Az ellenőrzés idején a projekt még folyamatban volt |

Cross River állam vidéki területeinek vízellátási és higiéniai projektje | Nigéria | 2010.12.31. | 2001. jan–febr. | |

Regionális központok vízellátási programja, I. fázis | Tanzánia | 2009.12.31. | 2009. szeptember | |

Regionális központok vízellátási programja, II. fázis | Tanzánia | 2011.12.31. (tervezett) | – | Az ellenőrzés idején a projekt még folyamatban volt |

Kilolo Fenntartható Fejlődési Program | Tanzánia | 2007.6.30. | 2005–2008 | Az ellenőrök három alkalommal, 2005 novemberében, 2007 márciusában és 2008 májusában tettek látogatást |

Vízellátás és higiéniai szolgáltatások Njombe körzet 14 falujában | Tanzánia | 2009.12.31. | 2009. december | |

--------------------------------------------------