[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2005.5.25.

COM(2005) 218 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

Nyilatkozat tervezet a fenntartható fejlődés irányadó elveiről

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

Nyilatkozat tervezet a fenntartható fejlődés irányadó elveiről

A Környezet és Fejlődés Világbizottsága a fenntartható fejlődést olyan fejlődésként határozta meg, amely kielégíti a jelen szükségleteit anélkül, hogy veszélyeztetné a jövő nemzedékek esélyét arra, hogy ők is kielégíthessék saját szükségleteiket. Az Európai Unió szilárdan támogatja az Egyesült Nemzetek 1992-ben Rio de Janeiróban megrendezett Föld Világtalálkozóján kiadott nyilatkozatot. A „Rio + 5” nyomon követő konferencián az Európai Unió és tagállamai kötelezettséget vállaltak fenntartható fejlődés stratégiák elfogadására. Az 1997-ben aláírt Amszterdami Szerződés a fenntartható fejlődést az Európai Uniónak az EK-Szerződés 2., 3. és 6. cikkében meghatározott egyik fő célkitűzéseként vezette be. 2001-ben Göteborgban az Európai Unió elfogadta Fenntartható Fejlődés Stratégiáját. 2002-ben Barcelonában az Európai Tanács kiegészítette a stratégiát a külső dimenzióval, az Európai Unió pedig aktívan támogatta a johannesburgi fenntartható fejlődésről szóló világcsúcs következtetéseit.

Az Európai Unió szilárdan elkötelezte magát a fenntartható fejlődés mellett. Ez összes szakpolitikájának és intézkedésének a vezérelve. Az Európai Unió célja egy olyan társadalom létrehozása, amely a szabadságon, demokrácián, az alapvető jogok tiszteletben tartásán, az esélyegyenlőség előmozdításán, valamint a nemzedékeken belüli és nemzedékek közötti szolidaritáson alapul. Európa fenntartható fejlődéséért fog munkálkodni, amely kiegyensúlyozott gazdasági növekedésen, árstabilitáson és nagy versenyképességű, teljes foglalkoztatottságot, magas szintű oktatást és társadalmi haladást célul kitűző szociális piacgazdaságon alapul, és amely a környezet magas fokú védelmével és minőségének javításával párosul. Proaktív megközelítést alkalmazva az Európai Unió a környezetvédelem és a szociális kohézió iránti igényt az innovációt, növekedést és munkahelyteremtést célzó lehetőségekké változtathatja át. A megújult lisszaboni stratégia a fenntartható fejlődés átfogó célkitűzésének egyik lényeges összetevője, amely lehetővé teszi hogy egy dinamikusabb gazdaság motorját használjuk tágabb társadalmi és környezeti ambícióink táplálásához. A két stratégia közötti szinergia lehetővé teszi számunkra egy dinamikus és fenntartható társadalom irányába történő elmozdulást.

Az Európai Unió és tagállamai ezen kívül egyértelmű vezető szerepet vállaltak a fenntartható fejlődés nemzetközi szinten történő előmozdításában, valamint a fenntartható fejlődésre vonatkozó hatékony nemzetközi fellépést célzó, egyéb országokkal folytatott folyamatos párbeszéd elősegítésében. Az Európai Unió meg van győződve arról, hogy csak akkor szerezhet maradéktalanul érvényt belső prioritásainak, ha egyidejűleg a nemzetközi színtéren is sikereket ér el. Az e közleményhez csatolt, a fenntartható fejlődés irányadó elveiről szóló nyilatkozattervezet célja, hogy közvetlenül segítse a fenntartható fejlődés stratégiájának megújítására irányuló munkát. A nyilatkozat megismétli a fenntarthatóságra vonatkozó széleskörű, hosszú távú elképzelést, meghatározza az Unió szakpolitikáinak és intézkedéseinek fő célkitűzéseit, valamint leírja, hogy az Unió mi módon kívánja elérni ezeket a célkitűzéseket. Ezen irányadó elvek megfelelnek egy dinamikus európai társadalommodell alapvető értékeinek. Alapul szolgálnak nagyratörő céljaink felvázolásához és segítenek egy jobb életminőség megteremtésében mindenki számára most és a jövőben egyaránt.

Ezen irányelvekkel összhangban, valamint a tavaszi Európai Tanács felkérésének megfelelően a Bizottság egy új, átfogóbb és még merészebb fenntartható fejlődés stratégiára vonatkozó javaslatot fog benyújtani ez év második felében. A javaslat hosszútávra szóló iránymutatásokat, világos célkitűzéseket, célokat és hatékony ellenőrzési mechanizmusokat fog tartalmazni, valamint jobban felhasználja majd a kiegészítő intézkedések és a szakpolitikák közötti szinergiákat. A fenntarthatóság belső és külső dimenzióit teljes körűen integrálják az új stratégiába.

Nyilatkozattervezet a fenntartható fejlődés irányadó elveiről

A fenntartható fejlődés az Európai Közösség összes szakpolitikájának a Szerződésben meghatározott egyik fő célkitűzése. Célja az életminőség folyamatos javítása bolygónkon a jelen és jövő nemzedékei számára. Meg kell őriznünk a Földnek az élet sokféleségét fenntartó képességét. A fenntartható fejlődés a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok tiszteletben tartásának elvein alapul, beleértve a szabadságot és az esélyek általános egyenlőségét. Megvalósítja a nemzedékeken belüli és a nemzedékek közötti szolidaritást. Célja a következők előmozdítása: egy olyan dinamikus gazdaság, melyben magasszintű a foglalkoztatás és az oktatás; az egészségvédelem; a szociális és területi kohézió, valamint a környezetvédelem egy békés és biztonságos világban, amelyben tisztelik a kulturális sokféleséget.

E célok európai szintű és globális elérése érdekében az Európai Unió és tagállamai kötelezettséget vállaltak a következő célkitűzések és elvek saját maguk általi, illetve partnerekkel történő megvalósítására és tiszteletben tartására:

A legfontosabb célkitűzések

KÖRNYEZETVÉDELEM

A Földnek az élet sokféleségét fenntartó képességének a megőrzése, a bolygó természetes erőforrás-korlátainak tiszteletben tartása, valamint a környezet magas fokú védelmének biztosítása és minőségének javítása. A környezetszennyezés megelőzése és csökkentése, valamint a fenntartható termelés és fogyasztás előmozdítása a gazdasági növekedés és a környezet állapotának romlása közötti okozati kapcsolat megszakítása céljából.

SZOCIÁLIS EGYENLőSÉG ÉS KOHÉZIÓ

Demokratikus, szociálisan befogadó, egyesítő, egészséges, biztonságos és igazságos társadalom létrejöttének előmozdítása, amelyben tiszteletben tartják az alapvető jogokat és a kulturális sokféleséget, amely esélyegyenlőséget teremt és megszünteti a hátrányos megkülönböztetés minden formáját.

GAZDASÁGI JÓLÉT

Jóléti, innovatív, tudásban gazdag, versenyképes és ökológiailag hatékony gazdaság előmozdítása, amely magas életszínvonalat, valamint teljes és jó minőségű foglalkoztatást biztosít az Európai Unión belül.

nemzetközi kötelezettségeink teljesítése

A demokratikus intézmények létrehozásának ösztönzése és stabilitásuk védelme világszerte, a békére, biztonságra és szabadságra alapozva. A fenntartható fejlődés aktív előmozdítása világszerte, valamint az Európai Unió belső és külső szakpolitikáinak a globális fenntartható fejlődéssel és az abból eredő nemzetközi kötelezettségekkel való konzisztenciájának a biztosítása.

A szakpolitika irányadó elvei

AZ ALAPVETő JOGOK TÁMOGATÁSA ÉS VÉDELME

Az embernek az Európai Unió szakpolitikái középpontjába történő állítása az alapvető jogok tiszteletben tartásának előmozdításával, a hátrányos megkülönböztetés minden formájának megszüntetésével, valamint a világméretű szegénység csökkentéséhez való hozzájárulással.

A NEMZEDÉKEKEN BELÜLI ÉS A NEMZEDÉKEK KÖZÖTTI EGYENLőSÉG

A jelen nemzedékei igényeinek figyelembe vétele anélkül, hogy veszélyeztetnénk a jövő nemzedékek esélyét arra, hogy ők is kielégíthessék saját szükségleteiket az EU-n belül és kívül.

nyitott és demokratikus társadalom

A polgárok információhoz jutáshoz való jogának szavatolása, valamint az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosítása. Az összes érdekelt fél és szövetség számára megfelelő konzultációt és részvételt biztosító csatornák kialakítása.

a polgárok bevonása

A polgárok döntéshozatalban való részvételének fokozása. Az oktatás támogatása és a lakossági tudatosság előmozdítása a fenntartható fejlődést illetően. A polgárok tájékoztatása cselekvéseik környezetre gyakorolt hatásáról és a fenntarthatóbb megoldásokat kínáló lehetőségeikről.

AZ ÜZLETI VÁLLALKOZÁSOK ÉS A SZOCIÁLIS PARTNEREK BEVONÁSA

A társadalmi párbeszéd, a vállalatok szociális felelősségének, valamint a magán-és közszféra közötti együttműködés erősítése az együttműködés és a közös felelősségek támogatása céljából, a fenntartható termelés és fogyasztás megvalósítása érdekében.

a szakpolitika koherenciája és kormányzás

Az Európai Unió összes szakpolitikája közötti koherencia előmozdítása, valamint a helyi, regionális, nemzeti és globális szintű intézkedések között ezek fenntartható fejlődéshez történő hozzájárulásának növelése céljából.

szakpolitikai integráció

A gazdasági, szociális és környezeti megfontolások integrálásának előmozdítása annak érdekében, hogy azok koherensek legyenek és kölcsönösen erősítsék egymást a jobb szabályozást célzó eszközök – mint a kiegyensúlyozott hatásvizsgálat – teljes körű alkalmazása, valamint az érdekelt felekkel folytatott konzultációk révén.

A RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ LEGJOBB TUDÁS FELHASZNÁLÁSA

Annak biztosítása, hogy a szakpolitikákat a rendelkezésre álló legjobb tudás alapján alakítják ki, vizsgálják meg és hajtják végre, valamint hogy azok gazdaságilag megbízhatóak és költséghatékonyak.

az elővigyázatosság elve

Az elővigyázatosságot kell megközelítésként alkalmazni objektív tudományos bizonytalanság esetén az emberi egészség vagy a környezet esetleges károsodásának elkerülése érdekében, továbbá megelőző intézkedést kell hozni.

A SZENNYEZő FIZESSEN

Annak biztosítása, hogy az árak tükrözzék a termeléssel és fogyasztással kapcsolatos tevékenységek valós költségeit a társadalom számára, valamint hogy a szennyező fizesse meg azt a kárt, amelyet az emberi egészség és a környezet számára okozott.