[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2008.8.26

COM(2008) 526 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

az Európai Kutatási Tanács felépítésével és mechanizmusával kapcsolatos, független szakértők által elvégzendő átvilágítás módszertanáról és alapelveiről

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

az Európai Kutatási Tanács felépítésével és mechanizmusával kapcsolatos, független szakértők által elvégzendő átvilágítás módszertanáról és alapelveiről

BEVEZETŐ

Az „Ötletek” egyedi program keretében létesített Európai Kutatási Tanács (EKT) a 7. kutatási keretprogram olyan új összetevője, amely merőben eltér a Közösség korábbi kutatási tevékenységétől. Az egyedi munkacsoportok által végzett felderítő kutatást egy európai léptékű szabad verseny szellemében, egyedül a kiválóság alapján támogatja, ezáltal jelentősen hozzá kíván járulni a legmagasabb szintű európai kutatási képességek javításához.

Az EKT jól tükrözi a 7. kutatási keretprogramban bevezetett újfajta intézményi struktúrát, amely egyebek mellett a Szerződés 171. cikkével létrehozott közös technológiai kezdeményezéseket is felöleli. A végrehajtás módszerében fontos újításokat vezet be, nevezetesen a független Tudományos Tanácsot, és a programok megvalósítását önállósítja egy erre szakosodott – a Bizottság égisze alá tartozó – végrehajtó hivatal létrehozásával.

Az EKT által megállapított új célokat és végrehajtási módszereket egyfelől az Európai Kutatási Térség politikai és gazdasági szükségszerűségei, a lisszaboni folyamat, valamint a jövő globalizált világában az európai élkutatási képességnek tulajdonított jelentőség motiválta, másfelől az EU azon igyekezete, hogy javítsa a szakpolitikák végrehajtását szolgáló intézményi rendszert az uniós forrásfelhasználás hatékonyságának és ellenőrizhetőségének fenntartása mellett.

A Bizottság felelőssége az „Ötletek” egyedi program megvalósításáért azzal a kötelességgel párosul, hogy garantálja az EKT teljes függetlenségét és integritását. Amennyiben az EKT sikeres uniós kutatástámogatási modellnek bizonyul, előmozdíthatja a hatékonyabb külső irányítási gyakorlat elterjedését a teljes keretprogramon belül.

Ebben a kontextusban készült ez a közlemény. Célja a 7. kutatási keretprogramról szóló jogszabályoknak megfelelően az Európai Bizottság javaslatának ismertetése az Európai Kutatási Tanács felépítésével és mechanizmusával kapcsolatos, független szakértők által elvégzendő átvilágítás (a továbbiakban: „átvilágítás”) módszertanáról és alapelveiről. E közleménnyel teljesül a Bizottság azon kötelezettségvállalása, hogy 2008 derekáig ilyen témájú közleményt bocsát ki.[1]

A BIZOTTSÁG JAVASLATÁNAK CÉLJA

Az EKT működésének alapelvei – tudományos kiválóság, autonómia, hatékonyság és átláthatóság – az „Ötletek” egyedi programra vonatkozó bizottsági javaslathoz vezető politikai nézetcsere során alakultak ki és öntöttek végső formát. A későbbi tárgyalásokon az Európai Parlament és a tagállamok széleskörűen támogatták az EKT ötletét, és hosszasan tanácskoztak a megfelelő végrehajtó struktúra jellegéről. A Bizottság azon javaslatát, hogy ez a szerv egy végrehajtó ügynökség legyen, alapos vita után fogadták el, azzal a feltétellel, hogy teljesítményét idővel felülvizsgálják annak érdekében, hogy az EKT hosszú távon is a lehető legjobb feltételek mellett működhessen.

A tevékenység végrehajtását és irányítását folyamatosan felülvizsgálják és értékelik az elért eredmények felmérése, valamint az eljárásoknak a tapasztalatok alapján történő kiigazítása és javítása érdekében. A 7. cikk (2) bekezdésében említett időközi értékeléssel összefüggésben a tudományos kiválóság, az autonómia, a hatékonyság és az átláthatóság kritériumai tekintetében a Tudományos Tanács teljes bevonásával, az Európai Kutatási Tanács struktúráinak és mechanizmusainak független felülvizsgálatára is sor kerül. Ez magában foglalja a Tudományos Tanács tagjainak kiválasztására vonatkozó folyamatok és kritériumok felülvizsgálatát is. A felülvizsgálat kifejezetten arra irányul, hogy felmérje a végrehajtó hivatalon alapuló struktúra és a Szerződés 171. cikkén alapuló struktúra előnyeit és hátrányait. E felülvizsgálat alapján ezeket a struktúrákat és a mechanizmusokat szükség szerint módosítani kell. A Bizottság garantálja, hogy a szükséges módosított struktúrába történő átmenet előkészületeit — beleértve az általa szükségesnek tartott jogalkotási javaslatokat is — a lehető leghamarabb végrehajtsák, és bemutassák az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amint azt a Szerződés előírja. E célból a keretprogramot a Szerződés 166. cikkének (2) bekezdése értelmében együttdöntési eljárással kiigazítják vagy kiegészítik. A 7. cikk (2) bekezdésében említett, az időközi értékelést megelőző, az elért eredményekről szóló jelentésben be kell számolni az EKT működésével kapcsolatos kezdeti tapasztalatokról.[2]

A Bizottság feltett szándéka, hogy az átvilágítást bizonyítékok alapján, teljesen független és áttekinthető módon, az érdekeltek bizalmának megőrzésével végzi el,[3] és hogy a jó vezetés és a gondos kezelés keretén belül minden szükséges intézkedést megtesz következtetéseinek érvényre juttatása érdekében. Az átvilágítás ezért szükségszerűen az uniós jog és irányítási gyakorlat keretében elvégezhető jobbítások felsorolásával zárul.

AZ EKT JELENLEGI HELYZETE

Az EKT valamint annak finanszírozási műveletei felállítása terén jelentős haladásról számolhatunk be. Értékes tapasztalatokat szereztünk az egyes struktúrák és mechanizmusok hatékonyságáról, ahogy a külső és belső környezet közötti interfészek működéséről is.

A Tudományos Tanács a Bizottsággal együttműködésben nagy szorgalommal és lelkesedéssel dolgozott 2005 októberétől az EKT tudományos stratégiájának létrehozásán, ideértve az ösztöndíjakat, a szakértői értékelés módszereit, valamint a megfelelő tudással és tapasztalattal rendelkező szakértők megtalálását.

Most tovább kell lépni egy állandó, hosszú távon is működőképes struktúra felé. A Bizottság ennek érdekében szeretné mielőbb megszervezni a időközi értékelést, úgy időzítve azt, hogy még biztosan a jelenlegi Európai Parlament és a jelenlegi Bizottság mandátuma alatt lefolyhasson.

Amint az a Bizottság éves jelentésében[4] is olvasható, az EKT hivatalosan 2007. február 2-án jött létre egy Bizottsági határozat[5] alapján, a 7. keretprogramról szóló tanácsi és parlamenti határozattal[6], a részvételi szabályokkal[7] és az „Ötletek” egyedi programról szóló tanácsi határozattal[8] összhangban. Az „Ötletek” egyedi program meghatározza az EKT általános irányítási struktúráját, kijelölve a Tudományos Tanács, a célzott végrehajtó szerv és a Bizottság szerepkörét, és kimondja, hogy a Bizottság felelőssége az „Ötletek” egyedi program végrehajtása, valamint az EKT teljes autonómiájának és integritásának biztosítása. A tervezés és végrehajtás szakaszát a Tudományos Tanács és a Bizottság szolgálatainak igen kreatív és termékeny együttműködése jellemezte – különös tekintettel arra, hogy egyes, az EKT-t figyelembe nem vevő eljárásokat ki kellett igazítani.

A működés első évét (a 2007.) a pályakezdő kutatók függetlenségének kialakítását támogató „Induló ösztöndíj” (Starting Grant) bevezetése fémjelzi. A felhívásnak nagy sikere volt az érdekeltek körében, ugyanis több mint 9000 pályázat érkezett, és a pályázók között 300 ösztöndíjat osztottak ki. Ezen felül több tagállam is bejelentette, hogy a források korlátozott volta miatt az EKT által nem támogatott fiatal kutatók közül az EKT értékelése szerint arra érdemeseket maga támogatja. A működés második évében jelentős előrehaladás történt a végrehajtó ügynökség létrehozásában, és a tudományos tevékenység egy második, a tapasztalt független kutatóknak szóló „Haladó ösztöndíj” (Advanced Grant) bevezetésével gazdagodott.

Az EKT végrehajtó ügynökségének felállítása az előkészítés fázisában van. Az EKT végrehajtó ügynökségét létrehozó bizottsági határozatot 2007. december 14-én fogadták el,[9] miután a tagállamok részvételével alakult végrehajtó ügynökségek szabályozó bizottsága kedvezően fogadta a javaslatot, és 2007 novemberében az Európai Parlament költségvetési bizottsága is kedvező döntést hozott. A Bizottság várhatóan 2008 szeptemberében fogadja el az ügynökség hatáskörét kijelölő, valamint az irányító bizottság tagjait kinevező határozatot. Az igazgatót még nem jelölték ki, de az ügynökség személyzetének felvétele már folyamatban van, és zajlik a végrehajtó ügynökség műveleteinek és működési feltételeinek kialakítása is a Kutatási Főigazgatóság irányítása alatt. Az EKT munkatársainak felvételét a tudományos kiválóság iránti igény határozza meg; az igazgatót és a felsőbb vezetés tagjait pedig – az „Ötletek” egyedi programban foglaltaknak megfelelően – a Tudományos Tanács véleményének figyelembevételével nevezik majd ki.

Az EKT – felépítésének és működésének átvilágításától függetlenül – mindenképpen „tanuló szervezetként” kell működjön, amely céljainak hatékony elérése érdekében folyamatosan fejlődik és alakul.[10] Ebben a szellemben a Bizottság már intézkedett annak érdekében, hogy a kezdeti tapasztalatok alapján kiigazítsa a végrehajtás egyes elemeit a Tudományos Tanáccsal való konzultációt követően. Az időközi értékelés végzésétől és eredményeitől függetlenül a Bizottság máris vizsgál olyan további lehetőségeket, amelyekkel az elfogadott tanácsi és parlamenti jogszabályok keretén belül az EKT műveletei technikai kiigazítások révén finomíthatók. Az esetlegesen fejleszthető területekről a melléklet ad áttekintést.

AZ ÁTVILÁGÍTÁS MEGSZERVEZÉSE ÉS LEBONYOLÍTÁSA

4.1. A független szakértők kiválasztása

Az átvilágítás hitelessége és eredménye is nagyban függ az azt végezni hivatott szakértők feddhetetlenségétől, hozzáértésétől és hírnevétől. A Bizottság azt javasolja, hogy e feladattal egy elnökből és négy további tagból álló szakértői panelt, illetve egy kapcsolattartót bízzanak meg. Az érdekelteket folyamatosan kell tájékoztatni. A panelnek a következő főbb követelményeknek kell megfelelnie:

- a kutatási szakpolitika és irányítás magas szintű ismerete nemzeti és/vagy nemzetközi vonatkozásban;

- kellő szakértelem az Európai Kutatási Tanács tudományos, adminisztratív,[11] jogi és egyéb szempontból való értékeléséhez.

A tagok kiválasztásánál figyelembe veendő további szempontok:

- a felsőoktatási tudományos intézmények és az egyéb érdekelt felek (pl. európai kutatási alapok) megfelelő aránya annak érdekében, hogy az intézményi hozzáértés technikai hozzáértéssel párosuljon;

- a nemek megfelelő egyensúlya;

- az európai kutatási térségben szerzett tapasztalatok minősége és sokrétűsége.

További szakértők is segíthetik a panel munkáját azzal, hogy felkérésre független speciális adatokat és elemzéseket szolgáltatnak.

4.2. Az átvilágítás hatóköre

Az átvilágítás alapvető befolyással lesz az EKT jövőjére. Kellőképpen széles körben kell elvégezni ahhoz, hogy szilárd következtetésekhez vezessen. Az átvilágításnak figyelembe kell vennie mindazon jogalkotási elemeket és adminisztratív gyakorlatokat, amelyek a célzott végrehajtó szerv szerepét betöltő végrehajtó ügynökségre vonatkozó jogi kereten felül megszabják az EKT működését. Ez főleg akkor lesz fontos, amikor a jobbítások jellegéről és módjáról születik döntés: pl. kell-e jogszabályokat módosítani, illetve melyek a lehetséges struktúrák (végrehajtó ügynökség, a Szerződés 171. cikke szerinti szerv, egyéb megoldás) előnyei és hátrányai – hiszen minden szerv működését befolyásolja a tágabb kontextus. Különösen figyelembe kell venni a következőket:

- az „Ötletek” egyedi programot, mert ez határozza meg az EKT felépítését,[12] egyebek között a Tudományos Tanács valamint a célzott végrehajtó szerv jogait és kötelezettségeit, a végrehajtás egyéb részleteit, és a 7. keretprogramról szóló jogszabályokat, ideértve a részvételi szabályokat is;

- a különböző döntéshozatali, kapcsolattartási és programvégrehajtási struktúrákat (a Tudományos Tanács, annak főtitkára, a Bizottság), beleértve az elsődleges jogszabályoknak, különösen az EKT-t létrehozó bizottsági határozatnak alárendelt jogszabályokban szereplő struktúrákat;

- a közösségi intézmények és szervek tágabb adminisztratív környezetét, nevezetesen a költségvetési rendeletet és az alkalmazandó személyzeti szabályzatot, valamint az ezek végrehajtását szolgáló hivatali eljárásokat érintő rendeleteket, iránymutatásokat és a bevált gyakorlatot.[13]

Mivel az EKT új, a korábbi keretprogramokétól eltérő elveket és módszereket képviselő szerv, e kezdeti szakaszban óhatatlanul jelentkeznek a végrehajtást érintő nehézségek. Az átvilágításkor ezért különbséget kell tenni egyrészről az átmeneti és megoldható kihívások, illetve másrészről az EKT állandó struktúrájából fakadó, működését hosszú távon befolyásoló problémák között.

Az átvilágításnak figyelemmel kell lennie az EKT folyamatos fejlődésére (a végrehajtó ügynökség hivatali autonómiája felé tett lépések, a Tudományos Tanács leendő tagjainak kinevezése), és támaszkodnia kell a Tudományos Tanács tevékenységének 2005. októberi kezdete óta szerzett minőségi és mennyiségi bizonyítékokra és tapasztalatokra. A jogszabályoknak megfelelően az átvilágítás magában foglalja a Tudományos Tanács tagjainak kiválasztására vonatkozó folyamatok és kritériumok felülvizsgálatát is.

Tekintettel arra a jelentőségre, mellyel az ügy az európai kutatási szakpolitika és annak intézményi fejlődése szempontjából bír, az EKT teljesítményét a világszerte elérhető lehető legmagasabb elvárásokhoz kell mérni; gondoljunk itt a tagállamok és más fejlett országok hasonló ügynökségeit valamint a Bizottság által felügyelt uniós kutatási programokat jellemző normákra. Szintén értékesek lehetnek a 7. keretprogram értelmében létrehozott külső szervezetekkel, például a közös technológiai kezdeményezésekkel vagy más rokon területekkel, így az Európai Innovációs és Technológiai Intézettel kapcsolatos tapasztalatok. Tekintettel kell lenni a Bizottság által a külső szervezeteken végzett átfogó felülvizsgálatra is, például az egyes végrehajtó ügynökségek működésének első három évéről készített jelentésekre, valamint a végrehajtó ügynökségek (köztük az EKT) teljesítményét vizsgáló, a Számvevőszék által 2008 folyamán elvégzendő ellenőrzésre, melynek eredményeit a folyó év decemberéig jelentés formájában teszik közzé.

4.3. Munkamódszerek

Kellően megbízható bizonyítékok szerzése érdekében a Bizottság egyfajta vizsgálóbizottsági eljárást javasol, amelynek keretében dokumentumok és szóbeli közlések bizalmas vizsgálatára kerül sor. Ezek forrása a kulcsszereplők széles köre: az EKT Tudományos Tanácsa, a kutatói közösség (a felsőoktatás, kutatóintézetek, kutatási alapítványok, az ipar), a tagállamok, uniós intézmények, a Kutatási Főigazgatóság, a Bizottság egyéb szolgálatai.

A részletes munkamódszert magának a panelnek kell majd meghatároznia, mindazonáltal valószínűleg elvégzi a következőket:

- szóbeli és írott bizonyítékokat kér az érdekeltektől;

- megvizsgálja a már meglévő, például az „Ötletek” egyedi programmal kapcsolatos nyomonkövetési és értékelő tanulmányokat;

- ad hoc elemzéseket készít, pl. statisztikai adatokat és vonatkozó szakpolitikai dokumentumokat vagy értékeléseket vizsgál.

A Bizottság minden szükséges információt a panel rendelkezésére bocsát, és szolgálatai a panel kérésére konkrét ügyekben ad hoc szakértői találkozókat hívhatnak össze. A teljes jogú részvételre vonatkozó említett előírásnak megfelelően a Tudományos Tanács már jelezte, hogy az eddig szerzett tapasztalatairól és (a kutatói tanácsokkal kapcsolatos nemzetközi legjobb gyakorlatot is figyelembe vevő) jobbítási javaslatairól összefoglalót nyújt be.

4.4. Kritériumok

Az időközi értékelés (átvilágítás) kritériumai – tudományos kiválóság, autonómia, hatékonyság és átláthatóság – az EKT alapelveit tükrözik. A javaslat alábbi szakaszai az egyes kritériumokat fejtik ki és kommentálják. Fontos megjegyezni, hogy e kritériumokat holisztikus megközelítésben is vizsgálni kell, mivel egymással összefüggő követelményeket támasztanak. A tudományos vezetés minősége például nem választható el a hatékonysággal kapcsolatos megfontolásoktól. A kritériumok alkalmazását megfelelő szintű normáknak, például az EU tagállamaiban vagy az egyéb fejlett országokban működő kutatási ügynökségek gyakorlatának szem előtt tartásával kell végezni. Ezen túlmenően a legfontosabb elvárás: az EKT műveletei kétségen kívüli feddhetetlenségének követelménye határozza meg valamennyi kritérium vizsgálatát.

4.4.1. Tudományos kiválóság

A tudományos és akadémiai kiválóság egyszerre célja és hajtóereje is az EKT-nek, működésének minden aspektusát meghatározza. Az átvilágítás során megválaszolandó alapvető kérdések közé tartoznak a következők:

- Mennyire sikeresen mozdítja elő az EKT a tudományos kiválóságot az európai kutatási térségben?

- Az EKT stratégiája, adminisztrációs működése és program-végrehajtása milyen mértékben szolgálják a tudományos kiválóságot?

- A tudományos kiválóság alapelve érvényesül-e az EKT kulturális- és munkakörnyezetében?

4.4.2. Autonómia

Az autonómia feltételezi a következők teljesülését, ezeket vizsgálni kell:

- Az EKT működési feltételei lehetővé teszik-e a tudományos stratégia hatékony és független, a tudományos elvárásoknak megfelelő meghatározását?

- A Tudományos Tanács által önállóan megalkotott stratégiát tiszteletben tartják-e, ez képezi-e a célzott végrehajtó szerv munkájának alapját?

- A célzott végrehajtó szerv működési feltételei lehetővé teszik-e, hogy az szigorúan, hatékonyan és a szükséges rugalmassággal kövesse a Tudományos Tanács által megállapított stratégiát, valamint megfeleljen az „Ötletek” egyedi program követelményeinek?

- A Bizottság által az EKT számára létrehozott struktúrák és eljárások milyen mértékben alkalmasak a teljes autonómia hosszú távú biztosítására?

4.4.3. Hatékonyság

Az EKT nem elszigetelten működik, hanem az európai kutatási hálózat egyik összetevőjeként. Ezért a hatékonyság vizsgálatakor az erőforrások felhasználási arányát nemcsak összességében kell figyelembe venni, hanem ezen erőforrások felhasználásának sikeressége is mérendő: például a legjobb pályázókat és szakértőket vonzották-e az egyes intézkedések. A hatékonyság felmérésekor az alábbi kérdéstípusok merülhetnek fel:

- Az EKT adminisztratív kiadásai a megszabott paramétereken belül esnek-e; megfelelnek-e a kutatási ügynökségek nemzetközileg ismert legjobb gyakorlatának?

- A Bizottság és az EKT feladatainak különválasztása mennyire járul hozzá a kettős munkavégzés elkerüléséhez, mennyiben teszi lehetővé az EKT hatékony működését?

- Az EKT irányítói testületében (Tudományos Tanács, Főtitkár, célzott végrehajtó ügynökség, Bizottság) kellően körülírtak-e az egyes szerepek, világos-e ezek egymáshoz való viszonya, és ilyen felosztásban szolgálják-e a különösen hatékony szervezést és irányítást?

- Az EKT által elfogadott rendszerek és eljárások lehetővé teszik-e a célok költséghatékony elérését (a személyi és anyagi erőforrások viszonylatában egyaránt)?

- Az EKT műveletei (felhívások, javaslatok, értékelések, ösztöndíjak odaítélése) kellően egyszerűek, rugalmasak és felhasználóbarátak-e ahhoz, hogy a legjobb pályázókat és a legjobb szakértőket vonzzák?

4.4.4. Átláthatóság

Az EKT működését magas szintű autonómia és kétségen kívüli feddhetetlenség kell jellemezze. Az átláthatóság követelménye így meglehetősen önmagától értetődő. A főbb megvizsgálandó kérdések:

- Az EKT közöl-e az uniós polgárokkal és az érdekeltekkel megfelelő tárgyú és minőségű információt ahhoz, hogy azok értsék műveleteit és megbízzanak az intézmény költségvetésének felhasználásában és ellenőrzésében?

- Az EKT közli-e az uniós intézményekkel a felügyeleti szerepük gyakorlásához szükséges megfelelő információt?

4.5. Időzítés, feladtok

Azzal a szándékkal összhangban, hogy minél hamarabb kerüljön sor az átvilágításra, a Bizottság az alábbi ütemezést javasolja:

- szakértők kinevezése: 2009. február

- a szakértői panel első ülése: 2009. február

- írott és szóbeli bizonyítékok leadása: 2009. februártól májusig

- zárójelentés: 2009. július

- első bizottsági reakció: 2009. szeptember

A panel zárójelentésben foglalja össze megállapításait és javaslatait. A zárójelentés többek között elemzi és értékeli a meglévő struktúrák és mechanizmusok alkalmasságát illetve alkalmatlanságát, és megállapítja, hogy az esetleg szükséges változtatások technikai jellegűek-e (pl. a végrehajtó ügynökség modelljének kiigazítása) vagy jelentősebb szervezeti és/vagy jogi kérdésekről van szó.

A zárójelentés következtetési szolgáltatnak alapot a Bizottság számára ahhoz, hogy a szükségesnek vélt törvényalkotási javaslatokat a Tudományos Tanáccsal egyetértésben elkészítse.

LEZÁRÁS

Az EKT felépítésének és működésének átvilágítása döntő hatással lesz az EKT jövőbeni felépítésére, és egyben hivatkozási pontot jelent majd az uniós kutatástámogatás jövőbeni alakításához. Ezért elengedhetetlen, hogy alaposan és eredményesen, az érdekeltek – köztük az uniós intézmények és a Tudományos Tanács – teljes körű támogatásával végezzék el.

Az e közleményben javasolt alapterv és ütemezés egy mélyreható, mindenre kiterjedő és részrehajlás-mentes átvilágítást tesz lehetővé, szilárd alapot biztosítva az EKT hosszabb távú létezéséhez. A közlemény rámutat olyan területekre is, amelyeket az EKT teljesítményének javítása érdekében az átvilágítás menetétől és eredményeiről függetlenül ki lehet igazítani.

A Bizottság felkéri az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy az itt javasolt módszertannal kapcsolatban 2008 decemberéig tegyék meg észrevételeiket. Ezeket a Bizottság figyelembe veszi a későbbi független vizsgálat elrendelésekor.

Az átvilágítás eredményeinek ismeretében a Bizottság az EKT folyamatos működésének biztosítása mellett mindent meg fog tenni a következtetések érvényre juttatása érdekében.

MELLÉKLET

AZ EKT FELÉPÍTÉSÉNEK ÉS MŰKÖDÉSÉNEK ÁTVILÁGÍTÁSÁTÓL FÜGGETLENÜL VÉGREHAJTHATÓ KIIGAZÍTÁSOK

Mint azt a fenti 3. szakasz is említi, az időközi értékelés végzésétől és eredményeitől függetlenül a Bizottság a kezdeti tapasztalatok alapján máris megvizsgált olyan területeket, amelyeken a végrehajtást és a munkakörnyezetet érintő technikai kiigazítások révén javítható az EKT működése az elfogadott tanácsi és parlamenti jogszabályok keretén belül. E területek közé tartoznak:

- A Tudományos Tanács és a célzott végrehajtó szerv közötti közvetítés szerepe és pontos meghatározása A Tudományos Tanács, a Bizottság és a célzott végrehajtó szerv közötti kapcsolattartás leírása és módja fejleszthető. Tovább pontosítható az EKT főtitkárának szerepköre a Tudományos Tanács elnökével és alelnökeivel való viszonylatban, valamint szintén pontosítható azon panel szerepe, amelyben a Tudományos Tanács elnöke és alelnökei a célzott végrehajtó szerv igazgatójának jelenlétében a főtitkárral találkoznak. Ebben az összefüggésben az EKT-t létrehozó bizottsági határozat előírásai kerülhetnek kiigazításra, hogy figyelembe vegyék azt az időt, amit a Tudományos Tanács elnöke és alelnökei az EKT ügyeinek szentelnek. Figyelembe kell venni, hogy összeférhetetlenség merülhet fel, például ha az elnök és alelnökök származási intézménye támogatja az EKT-t, és gondolni kell a Tudományos Tanács elszámoltathatóságát biztosító előírásokra is, így a magatartási kódexre vagy a jelentési kötelezettségekre.

- A szakértők kiválasztása és kinevezése Mivel az EKT tevékenysége rengeteg tudományágra kiterjed, és jelentős számú szakértőre van szükség, az ésszerű erőforrás-felhasználás megkívánja, hogy a szakértők kiválasztása és kinevezése a lehető legegyszerűbb és legrugalmasabb eljárással, a helyes hivatali gyakorlat és forráskezelés tiszteletben tartásával történjen. Egyszerűsítéssel lehetne élni egyfelől a szakértők kiválasztása terén, nem egyértelmű ugyanis a Tudományos Tanács és a Bizottság szerepe a kutatási javaslatokat véleményezni hivatott szakértők kiválasztásában, másfelől a végrehajtó ügynökségnek azon kötelezettsége terén, hogy minden egyes szakértő kinevezéséről és honoráriumáról bizottsági határozatot készítsen elő.

- Az ösztöndíjak kezelése Az élkutatási javaslatok területén, ahol a munka kimenetele jellegéből fakadóan bizonytalan, az EKT politikája az, hogy nem „tárgyal” az ösztöndíjakról. Ezeket a szakértői panel által jóváhagyott javaslat alapján, szabott költségvetéssel nyújtják (kiválasztást követően). Esetleg felül kell vizsgálni a kutatásvezető teljesítményével kapcsolatos elvárásokat, biztosítandó, hogy amennyiben a szakértői panel csökkenti egy program költségvetését, a munka leírását ne kelljen módosítani.

- A 7. keretprogram informatikai eszközeinek az EKT szükségleteihez való igazítása A hetedik keretprogram végrehajtásának kezdeti szakaszában – amely egybeesett az EKT felállításával – az EKT szükségszerűen a 7. keretprogram egésze számára létrehozott eszközöket és konfigurációkat használta. Idővel a Bizottság szeretné megvizsgálni, hogy ezek az eszközök, például az Elektronikus Pályázatbenyújtási Rendszer (EPSS), a hatékonyság és az autonómia javítása érdekében hogyan konfigurálhatók kifejezetten az EKT tevékenységéhez úgy, hogy közben nem csorbul a 7. keretprogram egészének gazdaságossága és hatékonysága.

[1] „A 7. cikk (2) bekezdésében említett előrehaladási jelentéssel összefüggésben és az időközi értékelést megelőzően a Bizottság legkésőbb 2008 közepéig az Európai Parlament és a Tanács elé tárja az Európai Kutatási Tanács felépítéséről és mechanizmusairól független szakértők által elvégzendő átvilágítás módszertanát és alapelveit. Szükség esetén a Bizottság javaslatot fog előterjeszteni a keretprogram kiigazítására.” (HL L 412., 2006.12.30.)

[2] A Tanács határozata az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló „Ötletek” egyedi programról (2006/972/EK) HL L 54., 88. o., 2007.2.22.

[3] Az átvilágítás a Bizottság által alkotott következő értékelési normák alapján történik: Stratégiai szükségszerűségek: Az értékelés használatának erősítése (SEC(2007)213) (magyarul nem érhető el)

[4] Éves jelentés az Európai Kutatási Tanács működésének kifejtéséről és az „Ötletek” egyedi programban meghatározott célkitűzések 2007-es megvalósításáról (COM (2008)473)

[5] 2007/134/EK: HL L 57., 2007.2.24., 14. o.

[6] 1982/2006/EK (2006.12.18.), HL L 412., 2006.12.30., 1. o.

[7] 1906/2006/EK (2006.12.18.), HL L 391., 2006.12.30., 1. o.

[8] 2006/972/EK (2006.12.19.), HL L 400., 2006.12.30., helyesbítve: HL L 54., 2007.2.22., 81. o.

[9] A Bizottság határozata az 58/2003/EK tanácsi rendelet alkalmazásában a felderítő kutatás területén az „Ötletek” közösségi egyedi program igazgatásával megbízott „Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége” létrehozásáról HL L 9., 2008.1.12., 15. o.

[10] Az egyedi program előírásainak megfelelően „A tevékenység végrehajtását és irányítását folyamatosan felülvizsgálják és értékelik az elért eredmények felmérése, valamint az eljárásoknak a tapasztalatok alapján történő kiigazítása és javítása érdekében.”

[11] Például szervezetek pénzügyi ellenőrzése, belső átvilágítás stb.

[12] az európai kutatóközösséget teljes szélességében és mélységében képviselő, a legnagyobb tiszteletnek örvendő tudósokat, mérnököket és elméleti szakembereket tömörítő független Tudományos Tanács és az azt támogató (…) végrehajtó hivatalként létrehozandó, kislétszámú és költséghatékony célzott végrehajtó struktúra.

[13] Az EKT személyzeti és felvételi politikája az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (HL L 56., 1968.3.4., 1–7. o.) hatálya alá tartozik. Ezen feltételek – melyeket a jogalkotó számos alkalommal megerősített – vonatkoznak bármely uniós kutatástámogtási eszközre, így a közös technológiai kezdeményezésekre is, akár végrehajtó ügynökségről, akár a Szerződés 171. cikke szerinti szervről van szó.