Összefoglaló Az osztrák igazságszolgáltatási rendszer függetlenségét magas szintűnek tartják. Ugyanakkor aggályok merültek fel a közigazgatási bírósági elnökök kinevezési eljárásaival, valamint az igazságügyi miniszter azon jogával kapcsolatban, hogy az ügyészeket egyedi esetekben utasíthatja. A kormány bejelentette, hogy általános eszmecserét folytat a bíróságokon, többek között a közigazgatási bíróságokon dolgozók felvételének kérdéséről és az ügyészek jelentéstételi kötelezettségéről, ami segíthet eloszlatni ezeket az aggályokat. Folyamatos erőfeszítéseket tesznek az igazságszolgáltatási rendszer magas szintű digitalizálásának további fejlesztése céljából, valamint növelték az igazságszolgáltatási rendszer rendelkezésére álló erőforrásokat. Ez elősegítheti a közigazgatási bíróságokat érintő bizonyos hatékonysági problémák kezelését. Ausztria általánosságban rendelkezik a korrupció megelőzéséhez és üldözéséhez szükséges jogi és intézményi kerettel. Ausztriában a politikai pártok finanszírozásához kapcsolódó kiemelt ügyek és a magas rangú köztisztviselőkkel szemben ezt követően folytatott vizsgálatok nyomán fontos korrupcióellenes jogalkotási reformokat hajtottak végre, illetve ezek a reformok még most is tartanak. A parlamenti képviselőkre vonatkozó feddhetetlenségi keretszabályozás azonban még tartogat kihívásokat. A lobbitevékenységre vonatkozó jogi keret ugyan adott, hatálya azonban korlátozott, és a lobbinyilvántartásban szereplő információk csak korlátozottan férhetők hozzá a nyilvánosság számára. A gazdasági és korrupciós bűncselekmények ügyében eljáró központi ügyészség kulcsfontosságú szerepet játszik a korrupció elleni küzdelemben, ugyanakkor kihívásokkal néz szembe az átfogó jelentéstételi kötelezettségek és a korlátozott erőforrások tekintetében. A médiapluralizmusra vonatkozó jogi keret egy sor alkotmányos és jogszabályi biztosítékon alapul. A demokratikus médiarendszer alapjai erősek és a médiahatóságok függetlenül működnek. Az információkhoz való hozzáférés jogát garantáló átfogó és végrehajtható keret hiányával kapcsolatban azonban médiapluralizmust fenyegető kockázatokat azonosítottak, és a kormány ennek javítását célzó reformot fontolgat. Aggályok merültek fel a médiaorgánumok szerkesztői függetlenségének szabályozási biztosítékaival kapcsolatban. A médián belüli tulajdonviszonyokra szigorú átláthatósági szabályok vonatkoznak, habár a médiatulajdonosok más társaságokban való részesedésére nem mindig terjednek ki teljes mértékben. Ausztriában a médiatársaságoknál viszonylag sok az állami hirdetés, ellenben hiányoznak a hirdetések méltányos elosztását biztosító szabályok, és ezért aggályok merültek fel annak politikai befolyásolását illetően. Általában a törvényhozási folyamat részét képezi az érdekelt felekkel és a nyilvánossággal folytatott konzultáció is, ámbár ennek nem biztosított a konkrét jogi kerete, és a konzultációra olykor egyáltalán nem vagy rövid határidőkkel kerül sor. Az Alkotmánybíróság és az Ombudsmani Hivatal fontos szerepet játszik a fékek és ellensúlyok rendszerében, ahogy az a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben is kiderült. A nemzeti emberi jogi intézményként működő Ombudsmani Hivatal mellett egyéb független hatóságok, például az egyenlő bánásmódért felelős ombudsman, a fogyatékossággal élő személyekkel foglalkozó ombudsman, valamint a gyermek- és ifjúságügyi ombudsman is hozzájárul az alapvető jogok saját területükön való érvényesítéséhez. A kormány intézkedéseket jelentett be a civil társadalom további támogatása érdekében, és elkötelezte magát a civil társadalmi szervezetekkel folytatott aktív párbeszéd és tiszteleten alapuló együttműködés előmozdítása mellett.

I.Igazságszolgáltatási rendszer

Az osztrák igazságszolgáltatási rendszer két külön ágból áll. A rendes igazságszolgáltatás 115 körzeti bíróságból, 20 tartományi bíróságból, négy tartományi felsőbíróságból és a Legfelsőbb Bíróságból áll. 2014 óta Ausztria különálló közigazgatási bírósági rendszerrel is rendelkezik, amely tizenegy elsőfokú közigazgatási bíróságból (ezen belül kilenc tartományi közigazgatási bíróságból, egy szövetségi közigazgatási bíróságból és egy szövetségi pénzügyi bíróságból), valamint a Legfelsőbb Közigazgatási Bíróságból áll . Ausztriában Alkotmánybíróság is működik. A bírákat a végrehajtó hatalmi ág nevezi ki a bírákból álló személyzeti bizottságok vagy a bírósági közgyűlések nem kötelező erejű javaslatai alapján, amelyek minden tisztség esetében egy három jelöltet tartalmazó listát állítanak össze . Az ügyészség az igazságügyi miniszter felügyelete alá tartozó hierarchikus struktúra keretében létrehozott igazságügyi hatóság, és az igazságügyi miniszter általános utasításokat és egyedi ügyekkel kapcsolatos utasításokat egyaránt adhat . Az ügyvédek a kilenc helyi ügyvédi kamara egyikénél vannak bejegyezve. Az ügyvédi kamarák a Szövetségi Ügyvédi Kamara égisze alatt működő, autonóm önkormányzattal rendelkező közjogi testületek .

Függetlenség

Az igazságszolgáltatás függetlenségét következetesen nagyon magasnak ítélik meg. A bíróságok és a bírák függetlenségét a lakosság 86 %-a „meglehetősen jónak” vagy „nagyon jónak” tartja, és ez az arány 2016 óta folyamatosan nőtt. A függetlenség érzékelt mértéke a vállalkozások körében ugyancsak nagyon magas, 73 %-uk tartja „meglehetősen jónak” vagy „nagyon jónak”, bár a korábbi években ez az arány még magasabb volt .

A közigazgatási bírósági elnökök kinevezésére szolgáló eljárás vita tárgyát képezi. Az érdekelt felek és az Európa Tanács több alkalommal is hangot adtak a közigazgatási bírósági elnökök kinevezésével kapcsolatos aggályaiknak . Bár ebben a szakaszban nincsenek konkrét reformtervek, a kormány a rendes és a közigazgatási bíróságokra vonatkozó felvételi előírások összehangolását fontolgatja . A jelenlegi rendszer keretében a közigazgatási bíróságok elnökeit és alelnökeit (akik szintén ítélkeznek) nem kell a kinevezett közigazgatási bírák közül választani, bár meg kell felelniük a közigazgatási bírósági bíróvá váláshoz szükséges általános alkotmányos követelményeknek . Kinevezésüket a szövetségi és tartományi közigazgatási bíróságokra irányadó törvények szabályozzák. Noha a szövetségi közigazgatási bíróságról szóló törvény a végrehajtó hatalom és az igazságszolgáltatás tagjaiból álló független bizottság bevonását írja elő , ez nem valósul meg minden tartományi közigazgatási bíróság esetében. Noha tartományi szinten van némi különbség, e kinevezésekről való döntés általában a végrehajtó hatalom előjoga marad . 2019-ben az Európa Tanács rámutatott, hogy a közigazgatási bírósági elnökökre vonatkozó kinevezési eljárásba nem vonják be a bírói kart . Az Európa Tanács Európai Bírák Konzultatív Tanácsa véleményt fogadott el a bécsi tartományi közigazgatási bíróság elnökének kinevezéséről és jogállásáról, amelyben az elnökre/alelnökre és az egyéb bírákra vonatkozó kinevezési eljárás közötti különbségre tekintettel aggályát fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy eleget tesznek-e az Európa Tanács ajánlásainak . Európai és nemzeti érdekelt felek is osztották ezeket az aggályokat, akik kérték, hogy a személyzeti bizottságokat vonják be minden bírósági kinevezésbe és véleményüket tegyék kötelező érvényűvé . A GRECO számos ajánlást intézett Ausztriához a közigazgatási bírósági rendszerrel kapcsolatban, többek között a személyzeti bizottságok kinevezésekben betöltött szerepének fokozására, valamint a bírák felvételi követelményeinek rendes és közigazgatási bíróságok közötti összehangolására vonatkozóan . Habár a 2020–2024 közötti időszakra vonatkozó kormányprogram keretében általános célként jelentették be, hogy össze kívánják hangolni az ezzel kapcsolatos előírásokat, ebben a szakaszban nem jelentettek be konkrét terveket .

Vita tárgyát képezi az igazságügyi miniszter ahhoz való joga, hogy egyedi ügyekben utasítson ügyészeket. 2019-ben számos érdekelt fél ismételten függetlenebb ügyészség létrehozását szorgalmazta . Az osztrák rendszerben a főügyészségek és az igazságügyi miniszter egyaránt adhatnak utasításokat egyedi ügyekben, ideértve a vád ejtésére vonatkozó utasításokat is. Az igazságügyi miniszter utasításait írásba kell foglalni, meg kell indokolni és csatolni kell az ügy irataihoz. A kormánynak emellett az egyedi ügyekben adott minden utasításról éves jelentést is készítenie kell a parlament számára, mihelyt az adott ügy lezárult . A legutóbbi jelentés szerint 2011 és 2018 között 69 utasítást adtak ki . Ezenkívül a főügyészség szervezeti felépítésén belül a miniszteri utasításokat véleményező független tanácsadó testület (az utasításokat véleményező tanács /„Weisungsrat”) az utasítások kiadása előtt nem kötelező erejű véleményt ad valamennyi utasításról , amelyet a gyakorlatban követnek . A nemzeti érdekelt felek hangsúlyozták, hogy függetlenebb ügyészségre van szükség, ahol az ügyészség független vezetője felel az utasításokért , utalva annak kockázatára, hogy a közvélemény szerint politikai befolyásolás merülhet fel. Ezenkívül az érdekelt felek megjegyezték, hogy a jelentéstételi kötelezettségek időigényesek és az ügyészség alapvető feladataihoz képest aránytalanok lehetnek, valamint a vizsgálatokban késedelmet okozhatnak. Bár úgy tűnik, hogy a meglévő biztosítékok mérsékelik az ügyészség autonómiájával kapcsolatos kockázatokat , a gyakorlatban mégis alkalmazzák az utasítások kiadására vonatkozó hatáskört. 2019-ben az igazságügyi miniszter által az igazságszolgáltatási rendszer helyzetéről készített tanulmány tartalmazott néhány, az utasítási rendszer tisztázására irányuló javaslatot, és a 2020–2024 közötti időszakra vonatkozó kormányprogram részét képezi az arra irányuló szándék is, hogy csökkentsék a „mellőzhető” jelentéstételi kötelezettségeket.

Minőség

Növelték az igazságszolgáltatás erőforrásait. Az igazságszolgáltatás 2020. évi költségvetése további tíz bírói, 40 ügyészi és 100 bírósági személyzeti álláshelyet tartalmaz, amit az érdekelt felek örömmel fogadtak. Ez a növekedés az akkori igazságügyi miniszter által 2019-ben közzétett tanulmánynak köszönhető, amely az igazságszolgáltatási emberi erőforrások tekintetében, különösen a bíróságok és az ügyészségek adminisztratív személyzetét érintő álláshelyek jelentős csökkentése, valamint az igazságügyi tisztviselők („Rechtspfleger”) meglévő álláshelyeinek megfelelő betöltése terén felmerülő kihívások kapcsán számos aggályra hívta fel a figyelmet. A tanulmány azt is kiemelte, hogy az ügyészségek és a szövetségi közigazgatási bíróság nehezen tudnak megbirkózni a belső biztonság, illetve a menekültügyi ügyek terén megnövekedett feladatokkal . A jelentésben az összes érintett területen további álláshelyek létrehozását javasolták. Ezeket az aggályokat az érdekelt felek is megerősítették, akik legalább 40 további bírói és ügyészi álláshely létrehozását, valamint a bírósági alkalmazottak álláshelyei csökkentésének leállítását kérték, kiemelve a pénzügyi bíróság és a szövetségi közigazgatási bíróság különösen aggasztó helyzetét .

Az igazságszolgáltatás digitalizálásának további javítását célzó nagyszabású projekt van folyamatban. Az igazságszolgáltatási rendszer digitalizálása már előrehaladott állapotban van, különösen ami az ügyek online benyújtásának és az idézések online kiküldésének széles körben elérhető lehetőségét illeti, ámbár az online eljárások későbbi szakaszaihoz szükséges elektronikus eszközök továbbra is korlátozottak. Minden bíróságon használnak ügyviteli rendszereket és bírósági statisztikák előállításához szükséges rendszereket . A kormány a „Justice 3.0” elnevezésű projekt keretében kezdeményezte, hogy minden bíróságon vezessék be az elektronikus ügyiratkezelést. A rendszert 2020-tól kezdődően eddig csak néhány bíróság esetében vezették be, de a bevezetése fokozatosan halad tovább. A kormány 2022-re azt kívánja elérni, hogy az ügyeket az összes bíróságon teljes egészében elektronikusan kezeljék. A kormány másik bejelentése az volt, hogy további lépéseket tesz a digitális eszközök bíróságokon való alkalmazása érdekében, többek között mesterséges intelligenciát használnának például a bírósági határozatok anonimizált formában történő közzétételéhez .

Értékelni fogják a bírósági illetékek rendszerét. A nemzeti érdekelt felek több alkalommal kérték a bírósági illetékek rendszerének felülvizsgálatát, hangsúlyozva, hogy a bírósági illetékek alapvető hatással vannak az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésre, és hogy a bírósági illetékekre vonatkozó felső határ hiányában e díjak aránytalanul magasak lehetnek. A jelenlegi rendszer keretében a polgári eljárások esetében alkalmazott bírósági illetékeket a bírósági illetékekről szóló törvény szabályozza, és azok mértéke többnyire a jogvita tárgyát képező értéktől függ, sok esetben felső határ nélkül. Míg az alacsony értékű ügyekben a bírósági illetékek viszonylag alacsonyak vagy átlagos mértékűek lehetnek , az illetékek az adott ügy értékével arányos mértékben emelkednek. Az Európa Tanács tanulmányaiból az derül ki, hogy az egy főre jutó, bírósági illetékekből származó bevételek rendkívül magasak . A 2020–2024 közötti időszakra vonatkozó kormányprogram keretében bejelentették, hogy értékelni kívánják a bírósági illetékek általános rendszerét .

Hatékonyság

Az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyan kezeli az ügyforgalmat, azonban a közigazgatási ügyek tekintetében bizonyos kihívásokkal néz szembe. Az igazságszolgáltatási rendszer a polgári és a kereskedelmi peres ügyekben jól teljesít: a becslések szerint az ilyen ügyek megoldása átlagosan kevés időt vesz igénybe, a befejezési arány következetesen 100 % körüli (2018-ban 100,8 %), a folyamatban lévő ügyek száma pedig alacsony. A közigazgatási bírósági rendszer az utóbbi időben kihívásokkal nézett szembe: 2018-ban magasabb volt az ügyintézési idő, a befejezési arány pedig 89,7 % volt (bár ez javulást jelent 2017-hez képest, amikor is ez az arány 79,5 % volt) . A hatóságok és az érdekelt felek szerint ez különösen a beérkező menekültügyi ügyek nagy számával van összefüggésben. A Szövetségi Közigazgatási Bíróság különleges kihívásokkal néz szembe, ahogy az az Igazságügyi Minisztérium 2019-es tanulmányából is kiderült. A bíróságok legtöbb tevékenységét a Covid19-világjárvány miatt 2020. március 16. és április 13. között ideiglenesen felfüggesztették, és az eljárási határidők elhalasztása érdekében egyedi intézkedéseket fogadtak el, ami az igazságszolgáltatási rendszer ügyhátralékainak növekedéséhez vezethet .

II.Korrupcióellenes keret