(1)A Bizottság 2016. november 16-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2017. évi európai szemeszterét. Az Európai Tanács 2017. március 9-10-án jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2016. november 16-án elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Németországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott. Az ajánlást az Európai Tanács 2017. március 9–10-én jóváhagyta, majd a Tanács 2017. március 21-én elfogadta.

(3)2017. február 22-én közzétették a Németországra vonatkozó 2017. évi országjelentést. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2016. július 12-én elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években Németországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán Németország által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, melynek eredményeit 2017. február 22-én tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Németországban makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Különösen a tartósan magas folyófizetésimérleg-többlet határon átnyúló jelentőséggel bír, és tükrözi az erős integráció és a nemzetközi munkamegosztásban rendkívül versenyző ágazat teljesítménye mellett – a többletmegtakarításokat és a visszafogott beruházásokat mind a magán-, mind a közszférában. A folyó fizetési mérleg többlete 2015-ben nőtt, 2016-ban nagyjából változatlan maradt, és várhatóan magas szinten marad. A többlet kezelése befolyásolhatja az EU és a többi euróövezeti ország egyensúly-helyreállítási kilátásait, mivel a dinamikusabb német belső kereslet megkönnyíti az erősen eladósodott tagállamok hitelállomány-leépítését. A kedvező finanszírozási feltételeket teremtő alacsony kamatlábak ellenére a GDP arányában kifejezett magánberuházások változatlanul visszafogottak. Bár a magánfogyasztás élénkülése folytatódott, a háztartások megtakarítása uniós rekordszintet ért el. Különösen nagy szükség van olyan intézkedések meghozatalára, amelyek csökkentik annak kockázatát, hogy az egyensúlyhiányokból eredő negatív hatások érjék a német gazdaságot, illetve az ország méretéből és határokon átnyúló jelentőségéből adódóan a gazdasági és monetáris uniót.

(4)Németország 2017. április 13-án benyújtotta 2017. évi stabilitási programját, majd 2017 április 28-án 2017. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

(5)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) 2014–2020 közötti időszakra szóló tagállami programozása során. Az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó jogszabálynak megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól az esb-alapokból finanszírozott releváns programjai felülvizsgálatát és módosítását, amennyiben ez szükséges a vonatkozó országspecifikus ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. A Bizottság részletes iránymutatást adott e szabályok alkalmazásáról.

(6)Németország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik, és az adósságszabály hatálya alatt van. 2017. évi stabilitási programjában a kormány az államháztartás tekintetében ¼ és ½ % közötti költségvetési többletet tervez a 2017–2021 közötti időszakra. A középtávú költségvetési cél – a GDP 0,5 %-ának megfelelő strukturális hiány – a programidőszak egésze során biztonsággal teljesül. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság fokozatos csökkenést követően 2021-re 57 %-ot tesz majd ki. Az ezeket a költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv – amelyet nem hagyott jóvá független szerv – megalapozott.

(7)A Bizottság 2017. tavaszi előrejelzése alapján a strukturális egyenleg várhatóan 2017-ben a GDP 0,6 %-ának, 2018-ben pedig a GDP 0,3 %-ának megfelelő többletet mutat majd, vagyis meghaladja a középtávú költségvetési célt. Az államadósság az előrejelzés szerint stabil csökkenő pályán marad, biztosítva az adósságnak az adósságszabály előírásait meghaladó mértékű csökkenését. Összességében a Tanács véleménye az, hogy Németország az előrejelzések szerint 2017-ben és 2018-ban meg fog felelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. Ugyanakkor továbbra is van lehetőség a belföldi kereslet támogatására a beruházások tartós növekedését elősegítő fiskális politika alkalmazásával, és a reálbérek magasabb növekedése feltételeinek megteremtésével.

(8)Az állami beruházások GDP-hez viszonyított aránya nagyjából állandó maradt, és az euroövezet átlaga alatt van. Az állami beruházások továbbra is el vannak maradva, különösen helyi szinten, ahol a nettó befektetés 2016-ben is negatív maradt. Ez a helyzet az elmúlt években megtett intézkedések és annak ellenére áll fenn, hogy az állami beruházások jelentősen nőttek általános kormányzati szinten 2015-ban és 2016-ban. 2016-ben további intézkedéseket hoztak, amelyek várhatóan növelnék az állami beruházásokat, beleértve a szövetségi, állami és önkormányzati szinteket. Ezek közé tartozik a szövetségi költségvetési viszonyok reformja, amely elfogadása esetén 2020-ban lép hatályba. Ezen kívül az infrastrukturális beruházások tervezésével kapcsolatos tanácsadási szolgáltatások kiterjesztése az önkormányzatokra várhatóan javítani fogja az infrastrukturális beruházások tervezését és végrehajtását önkormányzati szinten. Ez különösen időszerű kérdés arra tekintettel, hogy az infrastrukturális beruházási projekteket a szövetségi államokban és a településeken csak korlátozott mértékben hajtják végre, és befolyásolják őket a kapacitási és a tervezési korlátok. Általában a kedvező költségvetési helyzet rendelkezésre álló költségvetési térre utal, például az állami beruházások növelését szolgáló kiegészítő finanszírozás biztosítását a kormányzat valamennyi szintjén.

(9)Az állami és magán oktatási és kutatási kiadások szintje meglehetősen stabil volt a GDP-hez viszonyítva az elmúlt években, de továbbra is elmarad az uniós átlagtól. A 2015. évi 9,1 % nem éri el a GDP 10%-ában megállapított nemzeti célkitűzést. Az oktatásba, kutatásba és innovációba történő további beruházások alapvető fontosságúak Németország jövőbeli gazdasági sikeréhez, és különösen a frissen érkezett bevándorlók hatékonyan integrálásához. Ez utóbbi elérése érdekében Németország jelentős erőfeszítéseket tett, különösen a szakoktatás és -képzés területén. Az elkövetkező években hasonló erőfeszítésekre lesz szükség más oktatási ágazatokban is.

(10)A német adórendszer továbbra is összetett, az adóigazgatási költségek magasak, és több vállalati adózási rendelkezések akadályozhatja a magánbefektetéseket. A társasági tőke költségek a jelentős csökkentések ellenére továbbra is a legmagasabbak között vannak az EU28-ban. A helyi iparűzési adó (Gewerbesteuer), valamint a szolidaritási különadó beszámításával a vállalati bevételekre kivethető maximális törvényes adókulcs 2016-ben elérte a 30,2 %-ot. Ez jelentősen meghaladta a 22,8 %-os nem súlyozott uniós átlagot. Az átlagos adókulcs 28,2 %, a 21,1 %-os nem súlyozott uniós átlaghoz képest. A társasági adózás terén a vállalatok által az eladósodás választása a hetedik legmagasabb érték volt az EU-ban 2016-ban. A részvényesek szintjén hasonló az eladósodás választásának mértéke. Ez különösen fontos a kkv-k számára, amelyeknek rendszerint belföldi részvényesei vannak. A részvények tőkeköltségeinek csökkentése megerősíthetné a magánszektorbeli beruházásokat és a fejletlen német kockázatitőke-piacot. A nonprofit elemeknek a helyi iparűzési adó adóalapjában való szerepeltetése, a veszteségek továbbvitelének korlátozásai és az adóztatásból eredő torzulások a jogi formára tekintettel az adórendszer egyéb olyan jellemzői, amelyek befolyásolhatják a finanszírozási és beruházási döntéseket. Az adórendszer beruházás barátságosságát csökkentő további rendelkezések közé tartozik a gyorsított értékcsökkenési program, a levonható nyugellátás kiszámításához használt kamatláb, tőkenyereség adóztatására, és a pénzforgalmi szemléletű elszámolás a hozzáadottérték-adó terén. Eredményes végrehajtás esetén a szövetségi adóhatóság kiegészítő általános és IT specifikus hatásköre a tagállami adóhatóságokkal kapcsolatban, amely a szövetségi költségvetési viszonyok reformjáról szóló megállapodás része volt, hozzájárulhat az adóügyi igazgatás korszerűsítésének felgyorsításához.

(11)A kockázati tőkebefektetések nőttek Németországban, de a piac nemzetközi összehasonlításban továbbra is fejletlen. A kockázati tőkebefektetések 2015-ben a GDP körülbelül 0,03%-át tették ki, ami némileg magasabb az uniós átlagnál, de még mindig nem érte el az olyan tagállamok szintjét, mint Finnország, az Egyesült Királyság, Svédország, Írország, Franciaország, és jócskán alatta marad nem uniós tagállamokénak, például az Egyesült Államokénak és Izraelnek. Különösen úgy tűnik, hogy a kockázatitőke-piac Németországban nem biztosít nagyobb, későbbi szakaszban lévő beruházások. A szövetségi kormány számos intézkedést hozott a kockázati tőke befektetések támogatására. Például egyszerűbbé tette a befektetési alapok adózását, fejlesztette a veszteségek továbbvitelét a társasági adó rendszerének keretében és kiterjesztette az INVEST programot az üzleti angyalok számára.

(12)A megújuló energia felé történő elmozdulás jelentős beruházásokat tesz szükségessé az elektromos elosztóhálózatokba. Azonban a nemzeti villamosenergia infrastruktúrába tervezett beruházás jelentős késedelmet szenvedett. Elsősorban a lakossági ellenállás miatt 2016 közepéi az energiahálózat kiterjesztéséről szóló, 2009. évi törvényben meghatározott magas feszültségű hálózati projektek csak mintegy 35 %-a valósult meg. A szövetségi követelménytervekről szóló törvényben előirányzott, jelenleg összesen 6 100 km hosszúságú erősáramú vezetékből csupán mintegy 6 %-ot hagytak jóvá, és csak 1 % épült meg.

(13)Még mindig vannak akadályai a digitalizálás előnyei teljes körű kihasználásának. Például Németország nem teljesít jól a nagy sebességű és szupergyors széles sávú kapcsolatok elérhetősége terén, különösen az elővárosi és a vidéki régiókban. A német fiatalok körében viszonylag alacsony a számítógép-használat, és sok iskolában nincs szélessávú hozzáférés. A digitális közszolgáltatások teljesítménye is elmarad az uniós átlagtól. Különösen a kkv-knak kell felzárkózniuk a digitalizálás terén. A kkv-k mindössze egyötöde rendelkezik digitalizálási stratégiával. Létrehoztak egy kkv kiválósági központ hálózatot a kkv-k digitalizációjának megerősítése és felgyorsítása érdekében, az „Industrie 4.0” platform pedig összehozza az érdekelt feleket. Noha a vállalkozások K+F beruházásai növekszenek és Németország közel van ahhoz, hogy elérje az Európa 2020-ban szereplő K+F intenzitásra vonatkozó célkitűzését, a beruházások a nagy társaságoknál koncentrálódnak, míg a kkv-k hozzájárulása csökken. Ezenfelül a népesség elöregedése szintén hatással lehet a vállalkozói tevékenységre az elkövetkező években.

(14)Az üzleti szolgáltatások ágazatában és a szabályozott szakmákban továbbra is igen jelentős szabályozási akadályokkal kell számolni. A korlátozások szintje magasabb, mint az uniós átlag, különösen az építészek, mérnökök, jogászok és könyvelők/adótanácsadók esetében. Ezen túlmenően a szóban forgó szakmák esetében az üzleti felmondási arány jóval alacsonyabb, mint az uniós átlag, ami azt jelzi, hogy a viszonylag mérsékelt a dinamizmus és a verseny Németországban a szakmai szolgáltatások terén. Az építészek és a mérnökök esetében az akadályok a részesedési és társasági formára való korlátozásokat jelentenek, és multidiszciplináris korlátozásokat az építészek, mérnökök és jogászok számára. Ezen akadályok leépítése intenzívebb versenyt eredményezhetne, amelynek eredményeképp több vállalkozás lépne be a piacra, és a fogyasztók az alacsonyabb árak ás a szélesebb választék révén élvezhetnének. A Bizottság 2017. januári közleményében a szolgáltatáspiaci akadályok kezelését célzó intézkedéscsomag részeként a szakmai szolgáltatások szabályozására vonatkozó reformajánlásokat mutatott be.

(15)Tovább nőtt a foglalkoztatottság, a munkanélküliség pedig minden eddiginél alacsonyabb szintre csökkent. Azonban a foglalkoztatás növekedése részben a részmunkaidős foglalkoztatás növekedésének tudható be, különösen a nők körében, és csak részben mutatkozott meg a reálbérek összesített növekedésében, amely 2016-ban lelassult. A második keresők munkavállalástól való visszatartásáért felelős tényezők és a részmunkaidős foglalkoztatás széles körben való elterjedtsége akadályozzák a munkaerő-piaci potenciál teljes mértékű kihasználását. A minőségi és megfizethető egész napos gyermekgondozás, az egész napos iskolák és a tartós ápolás-gondozás jobb nyújtása kulcsfontosságú a nők munkaerő-piaci részvételének növeléséhez. A házaspárok jövedelmének együttes adóztatása és a nem dolgozó házastárs ingyenes egészségügyi ellátása eltántorítják a második keresőket, sok esetben a nőket a munkavállalástól vagy a munkaóráik számának növelésétől. Továbbá az alacsonyabb munkaerő-piaci kötődéshez magas, 22 %-os nemek közötti bérszakadék társul, a 2015-ös 16,3 %-os uniós átlaghoz képest.

(16)Némi csökkenés ellenére a miniállások továbbra is elterjedtek, 2016 szeptemberében mintegy 4,8 millió embernek miniállás volt az egyetlen munkahelye. A kölcsönzött munkavállalók száma 2005 óta megnégyszereződött, 2016 júniusára elérte a közel 1 milliót (az összes munkahely 3 %-a). Javulás várható a munkaerő-kölcsönzés keretében bekövetkező lehetséges visszaélések elleni védelem és a munkaszerződések terén, ám a fejleményeket nyomon kell követni. Ezen túlmenően úgy tűnik, hogy a határozott idejű szerződések esetében viszonylag magas, 27 %-os a bérszakadék a határozatlan idejű szerződésekhez képest.

(17)Az alacsony keresetűek adóéke a többi tagállammal való összehasonlításban magas, ezáltal csökkenti a munkavállalás ösztönzőit, a nettó jövedelmet és fogyasztási lehetőségeket. Németország megemelte a minimális személyijövedelemadó-kedvezményt és a gyermekgondozási támogatásokat, és kiigazította a személyi jövedelemadó adósávjait. Ezek az intézkedések kedvezőek az alacsony és közepes jövedelmű csoportok számára, de az adóékre gyakorolt általános hatásuk korlátozott lesz. A rendelkezésre álló reáljövedelem az utóbbi időben bekövetkezett jelentős növekedése ellenére a bérek és a termelékenység alakulása hosszabb idő óta elvált egymástól, ami jelentős felhalmozódott eltéréshez vezetett. A magasabb reálbér-növekedés hozzájárulna a magas külső egyensúlyhiány csökkentéséhez is.

(18)Németország jelentős erőfeszítéseket tett a menedékkérők fogadása, valamint a menekültek és más bevándorlók integrálása érdekében. Úgy tűni, hogy 2016-hoz hasonlóan lehetőség van további javulásra, munkát kereső menekültek aránya elérte az összes munkanélküli 10 %-át. A migráns háttérrel rendelkező személyek – és különösen a nők – munkaerőpiaci integrációja továbbra is kihívást jelen, ami többek között az oktatási rendszeren keresztül a Németországban született azon gyerekeket is érinti, akiknek a szülei az Uniók kívül születtek.

(19)A társadalom nem minden tagja profitált egyformán az elmúlt évek általánosan kedvező gazdasági és munkaerő-piaci fejleményeiből. Egy növekedési időszak után a jövedelmi egyenlőtlenségek csak mérsékelten csökkentek, míg a vagyonbeli egyenlőtlenség a legmagasabbak között maradt az euróövezetben. Ezen túlmenően a jó munkaerő-piaci teljesítmény nem vezetett a szegénység kockázatának csökkenéséhez. Az időskori szegénységi rátája meghaladja az uniós átlagot és azoknak a száma, akiket időskori szegénység fenyeget, várhatóan nőni fog az elkövetkező években. A kötelező nyugdíjrendszer bérpótlási aránya várhatóan tovább csökken. Ugyanakkor a második és harmadik pillérekbe tartozó nyugdíjrendszerekbe túl kevesen lépnek be ahhoz, hogy ez teljes mértékben ellensúlyozza a bérpótlási arány csökkenését az első pillérben. Ellensúlyozás nélkül a nyugdíj megfelelősége várhatóan romlani fog. Még nem ismert, hogy a későbbi nyugdíjbavonulásra vonatkozó ösztönzők javításáról szóló közelmúltbeli javaslatok (Flexi-rente) mennyire lehetnének hatékonyak a korai nyugdíjba vonulást ösztönző, 2014-ben bevezetett elemekkel szemben.

(20)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Németország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2017. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Németországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Németország fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

(21)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a stabilitási programot, és azt a véleményt fogalmazta meg, hogy Németország megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek.

(22)A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. A Tanácsnak az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait az alábbi 1. és 2. ajánlás tükrözi,