HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 2008.10.30. 
COM(2008) 716 végleges 
  
Ajánlás: 
A TANÁCS HATÁROZATA 
a Magyarországnak nyújtandó kölcsönös segítségr ől 
Javaslat: 
A TANÁCS HATÁROZATA 
a Magyarországnak nyújtandó középtávú közösségi pénzügyi támogatásról 
(a Bizottság el őterjesztése) 
HU 2   HU INDOKOLÁS  
1. BEVEZETÉS  
2006 közepe óta a magyar hatóságok jelent ős erőfeszítéseket tesznek azért, hogy 
megszüntessék az ország felhalmozódó küls ő és belső egyensúlyhiányát. Az elmúlt két év 
érezhető eredményei, köztük az álla mháztartási hiány jelent ős csökkentése és a folyó fizetési 
mérleg hiányának fokozatos vi sszaszorítása ellenére a ma gyar pénzügyi piacok 2008. október 
eleje óta komoly nyomás alá kerültek. Ehhe z társul még, hogy Magyarország pénzügyileg 
igen kiszolgáltatott helyzetben van, mivel – a közelmúltban a magánszektorba áramló 
devizahitelek miatt – magas az ország küls ő eladósodottsága (a GDP csaknem 100%-a), és a 
régión belül itt a legmagasabb az államadósság aránya (a GDP mintegy 66%-a). A hatóságok 
sietve bejelentették, hogy a befektet ői bizalom helyreállítása és  a pénzügyi piacokra nehezed ő 
nyomás enyhítése érdekében átfogó intézkedési csomagot vezetnek be. Az intézkedések közé 
tartozik, hogy 2008-ban és 2009-ben felgyorsítják a hiánycsökkentés ütemét, ami enyhíteni 
fogja az államháztartás finans zírozási igényét, illetve cél zott lépéseket hoznak az 
állampapírpiac felélénkítésére és a devizacsere -ügyletek piacán a likviditás növelésére. Mivel 
azonban 2008-ban és különösen 2009-ben a pénzügyi piacok zavarai miatt a t őke- és a 
pénzügyi mérleg egyenlegének gyors romlása várható, az országnak ebben az id őszakban 
jelentős pénzügyi támogatásra lesz szüksége, 2009 végéig feltehet őleg mintegy 20 milliárd 
EUR értékben.  
2. MAKROÖKONÓMIAI MUTATÓK ÉS KILÁTÁSOK  
2006 közepén költségvetési konszo lidációs program indult az el őző években felhalmozódott 
jelentős költségvetési és küls ő egyensúlyhiány kiigazítására (az államháztartás hiánya 2006-
ban 9,3% volt, a folyó fizetési mérlegé pedi g 7,5%). Ennek során olyan intézkedéseket 
hoztak, mint például a kiadások befagyasztá sa, az állami beruházások visszafogása, az 
adóemelés és az állami ártámogatások cs ökkentése. A költségvetés kiadásai ennek 
megfelelően jelent ősen csökkentek, f őként az egészségügyben, az oktatásban és a 
közigazgatásban. A magánszektor 2007-ben új h itelforrások segítségével rugalmasan 
alkalmazkodott a megszorításokhoz. Az export er őteljes, mintegy 16%-os b ővülésének 
köszönhet ően valamelyest még a beruházások szin tje is emelkedett, noha a vállalatok 
nyeresége a bérjelleg ű költségek jelent ős növekedése miatt visszaesett. Kis mértékben a 
fogyasztás is emelkedett, 0,7%-kal, annak el lenére, hogy az olaj- és az élelmiszerárak 
megugrása – és ezzel párhuzamosan a szabályozo tt árak növekedése és a hozzáadottérték-adó 
emelése – miatt csökkentek a reálbérek. Össz ességében a GDP éves növekedési üteme a 
2006-os 4,1%-ról 2007-ben 1,1%-ra esett, miközben az infláció megduplázódott és a hivatalos 
inflációs célt jócskán meghaladva cs aknem elérte a 8%-os szintet.  
A költségvetési csomag hatásainak fokozat os lecsengésével a gazdaság 2008 elejét ől 
növekedési pályára állt volna és a várakozás ok szerint 2-3 éven belül elérte volna a 
potenciális növekedés szintjét (valamivel 3% alatt). Az EU és a világ többi részének 
gazdasága azonban a vártnál jobban lassult, ami jelent ősen gyengítette az export várható 
teljesítményét, pedig az elmúlt években az  export volt a magyar g azdaság motorja. A 
visszaeséshez a jelenlegi pénzügyi  nehézségek és ezzel együtt a szigorodó hitelfeltételek is 
hozzájárultak és tovább rontották a növekedési kilátásokat. A hitelfeltételek szigorodása 
főként a magánfogyasztást és a háztartások ber uházásait érintette, a vállalatok az EU-s 
(strukturális és kohéziós) forrá sokból származó támogatásokban bízva még nem halasztották 
el beruházásaikat. A GDP éves növekedési üteme így 2008-ban jóval 2% alatt marad, 2009-
ben pedig még err ől a szintr ől is jelent ősen visszaesik, miel őtt 2010-ben lassan javulni 
kezdene. A pénzügyi piacokat je lenleg uraló nagy fokú bizonytal anság miatt akár még az is 
HU 3   HU elképzelhet ő, hogy a GDP 2009-ben csökkenni fog, és hogy az ezt követ ő kilábalás sokáig fog 
tartani.  
3. ÁLLAMHÁZTARTÁS  
2007-ben az államháztartás hiánya  GDP-arányosan 5% volt, ami er őteljes javulást jelentett a 
2006-os 9,3% után. Ezt az eredményt az újbó l megválasztott kormá ny 2006 közepén indított 
költségvetési konszolidációs programja hozta me g, többek között adók emelésével, valamint 
az ártámogatások csökkentésével, a kiadások (f őként a közszféra béreit érint ő) 
befagyasztásával és az állami beruházások nominális értékének csökkentésével. 2008. július közepén, amikor a központi költségvetés els ő féléves bevételi adatai a vártnál jobban 
alakultak, a kormány a hiány-el őrejelzést a GDP 3,8%-á ra módosította (a 
konvergenciaprogram Tanács által jóvá hagyott legutóbbi változatában szerepl ő 4%-os eredeti 
célszámhoz képest). 
A magyar pénzügyi piacok zavaraira adott vála szként a kormány október 10-én 12 pontból 
álló cselekvési tervet jele ntett be a piaci bizalom er ősítése céljából. A terv leginkább a 
költségvetési hiánycél csökkentésére irányult: 2008-ban a GDP 3,8%-a helyett a GDP 3,4%-a lett a cél, 2009-ban pedig a GDP 3,2 %-a helyett a GDP 2,9%-a, amit kés őbb még tovább 
csökkentettek, a GDP 2,6%-ára. 2008-ban a kor ábbinál ambiciózusabb 3,4%-os GDP-arányos 
hiánycél elérését a következ ő intézkedésekkel kívánják támoga tni: i. egyes állami programok 
kiadásainak csökkentése és  az uniós alapok el őirányzottnál alacsonyabb szint ű igénybevétele 
miatt várhatóan csökken ő társfinanszírozási kiadások (a  GDP 0,15%-a); valamint szükség 
esetén ii. a fel nem használt költségvetési tartalékok tartós befagyasztása (a GDP 0,3%-a). 
2009 tekintetében a GDP-arányosan 0,6%-k al alacsonyabb hiánycélt a következ ő 
intézkedések révén kívánják el érni: i. a GDP 0,55%-ának megfelel ő bevételkieséssel járó, 
2009-re tervezett adócsökkentés visszavonása a kompenzációként terv ezett kiadáscsökkent ő 
intézkedések megtartásával és ii. az októbe r 18-án benyújtott módosított költségvetési 
tervezetben szerepl ő további, a GDP 0,6%-ának megfelel ő kiadáscsökkentés (az állami 
programok és a költségvetési intézmények költség einek csökkentése, vala mint egyes szociális 
juttatások indexálásának elhala sztása), valamint iii. a GDP mintegy 1%-ának megfelel ő 
kiegészítő intézkedések, nevezetesen a 13. havi nyugdíjak és az állami  fizetések csökkentése, 
továbbá a közszféra béreinek befagyasztása.  
A kormány 12 pontos cselekvési terv ének része a költségvetési re formfolyamat élénkítése is. 
Az átdolgozott jogszabályterv ezetet október 17-én terjeszt ették a Parlament elé. Az 
átdolgozott szöveg beemeli az ellenzék alterna tív javaslatának egyes elemeit (például a 
központi költségvetésre vonatkozó t öbbéves költségvetési plafont és a költségvetési hivatal 
mellett m űködő költségvetési tanácsot). Az átdolgozott terv szerint az éves költségvetést 
hároméves keretbe kell foglal ni, amely középtávú számszer ű szabályokat is tartalmaz. Az új 
törvénytervezetet egyszer ű többséggel kell elfogadni.  
4. PÉNZÜGYI PIACOK  
A magyar pénzügyi piacok 2008-ban nagyjából a regionális versenyt ársaknak megfelel ő 
pályán mozogtak (bár esetenként magasabb volatilitással1), október elején azonban er ős 
nyomás alá kerültek, ekkor ugyanis befagyott a magyar els ődleges állampapírok piaca, nagyot 
zuhant a t őzsde és er ősen leértékel ődött a nemzeti valuta, ami végül az államkötvények és az 
úgynevezett nemteljesítéskori csereügyletek (CDS-ek) árfolyam-különbözeteinek jelent ős 
                                                 
1 Ilyen volt például, amikor 2008 tavaszán az állampapírpiac átmeneti nyomás alá került, f őként a hazai 
nyugdíjpénztárak portfólióváltása miatt. 
HU 4   HU emelkedéséhez vezetett. Úgy t űnik, hogy ehhez még a pénzügyi rendszer likviditási hiánya is 
társul, főként a devizák tekintetében, ami a part nerkockázatok növekedésének vélelme és a 
közép- és kelet-európai országokkal szembeni kockázatkerül ő magatartás er ősödése miatt 
egyre költségesebbé teszi a rendszer m űködését.  
Az október eleji piaci felfordulást követ ően a hatóságok több, közvetlenül a pénzügyi 
feszültségek csökkentésér e irányuló intézkedést jelentettek be. A költs égvetés szigorítására 
irányuló tervek mellett, amel yek csökkentik a nettó finanszí rozási igényeket, a következ ő 
intézkedések kerültek szóba: 1. a nyugdíjpén ztárakra vonatkozó be fektetési szabályok 
enyhítése, 2. az MNB által október 13-ától bizt osított új devizacsereügylet-eszköz, amelynek 
célja, hogy a partnerkockázat le küzdése érdekében összepáros ítsa a devizacsere-ügyletek 
vevőit és eladóit, 3. egy új rendelkezésre állási eszköz a bankok számára, amelynek révén az 
MNB október 16-ától egynapos euro-forint csere ügyleteket biztosít a ba nkok számára. Az új 
eszköz az EKB-val kötött visszavásárlási me gállapodáson alapul, amelynek alapján az EKB 
legfeljebb 5 milliárd EUR összeg ű hitellehet őséghez juttatja az MNB-t. 4. Az állampapírpiac 
elsődleges forgalmazóival kötött megállapodá s alapján az MNB október 16-án a hazai 
állampapírpiacot meger ősítő intézkedéseket is bejelent ett. 5. Október 22-én az MNB 300 
bázisponttal emelte irányadó kamatlábát a fori nt árfolyamesésének megállítására (addigra a 
valuta 14%-kal gyengült az euróva l szemben október eleje óta). 
Mindezek mellett a magyar parlament október 13-án a betétbiztosítási plafon 6 millió forintról 
13 millió forintra való emelésér ől határozott. A becslések szerint az új plafon a biztosítható 
betétek mintegy 90%-ára nyújt fedezetet . A jogszabály elfogadását politikai 
kötelezettségvállalás kí sérte, amely szerint szükség esetén a garanciát minden betétre 
kiterjesztik. A magyar hatóságok ezenkívül meger ősítették együttm űködésüket a (2004-ben 
létrehozott) Pénzügyi Stabilitá si Bizottsággal és fokozotta n keresik a kapcsolatokat a 
határokon túli felügyeletekkel. 
5. FIZETÉSI MÉRLEG ÉS KÜLS Ő FINANSZÍROZÁSI IGÉNY  
Az elmúlt években tapasztalt GDP-növekedés hajtóereje a világgazdaság felélénküléséb ől 
táplálkozó nettó export növekedése volt, am ely nagyban hozzájárult a fizetési mérleg GDP-
arányos hiányának fokozatos csökkenéséhe z is, ez a 2006-os 7,5%-ról 2007-ben 6,4%-ra 
esett. 2007-ben a másik f ő mozgatórugót az államháztartás csökken ő finanszírozási igénye 
jelentette. A t őkemérlegben növekv ő többletet figyeltek meg, amely – részben az uniós 
források egyre növekv ő igénybevételének köszönhet ően – 2007-ben elérte a GDP 1,1%-át, 
így végül a nettó küls ő kötelezettségek, noha magas szinten (a GDP 97%-án), de 
stabilizálódtak. Ugyanakkor a hitelviszonyt megtestesít ő instrumentumok nagyobb szerephez 
jutottak a küls ő hiány finanszírozásában. Ez többek között a közvetlen külföldi 
tőkebefektetéseknek és a rezidensek portfólió befektetéseinek a tartósan magas kiáramló 
szintjét tükrözi, amely id ővel valószín űleg kedvez ő hatást gyakorol majd a folyó fizetési 
mérleg jövedelmi egyenlegére. Miközben a hite lviszonyt nem generáló finanszírozás aránya 
2008 első felében némileg visszaállt (összességében a finanszírozás mintegy egyharmadára), a 
rövid (1 év alatti) lejáratú adósságpapírok arán ya a teljes adósságba n a GDP mintegy 23%-
ának megfelel ő szintre emelkedett, f őként a pénzügyi szektor küls ő kötelezettségeinek 
növekedése miatt, amelyek id őközben a GDP 35%-ára n őttek (a költségvetés részesedése a 
külső adósságban 30%). 
A forint közelmúltbeli leértékel ődése és az import növekedé si ütemének 2009-es er ős 
visszaesése miatt a folyó fizetési mérl eg egyenlege idén és különösen jöv őre várhatóan tovább 
csökken. A t őkemérleg valószín űleg szintén javulni fog, amint beindul a már lekötött európai 
uniós pénzeszközök felhasználása. Másfel ől, a közelmúltban – különösen október eleje óta – 
HU 5   HU lezajlott eseményeket figyelembe véve a rra lehet számítani, hogy fel fog gyorsulni a 
portfólióbefektetések (köztük a pénzügyi derivatívák) nettó kiár amlása, különösen azért, mert 
az államháztartás és a bankok er ősen visszafogják a küls ő hitelfelvételt, ami 2008-ban és 
főként 2009-ben hozzá fog járulni a t őkemérleg és a pénzügyi mérleg jelent ős romlásához. 
Ilyen előzmények után az IMF és a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a fizetési mérleg 
rendbetétele és a nemzetközi devi zatartalék prudens szintre va ló helyreállítá sa érdekében 
Magyarországnak rövid és középtávon jelent ős, 2009 végéig mintegy 20 milliárd euróra rúgó 
pénzügyi támogatásra van szüksége. 
A fentiek fényében a Bizottság azon a véle ményen van, hogy a magyar fizetési mérleg 
egyensúlyát komoly veszély fenyegeti; a Bizo ttság ezért azt ajánlja, hogy a Tanács hozzon 
határozatot kölcsönös se gítség nyújtásáról. 
6. A NEMZETKÖZI SEGÍTSÉG RÉSZEKÉNT NYÚJTOTT EURÓPAI UNIÓS TÁMOGATÁS A 
FIZETÉSI MÉRLEGET SEGÍT Ő MECHANIZMUS ÚTJÁN  
Az adott körülmények között célszer űnek tűnik, hogy Magyarország a tagállamok számára 
rendelkezésre álló, fizetési mérleget segít ő mechanizmus útján (a 332/2002/EK rendelet 
alapján) középtávú pénzügyi támogatásban  részesüljön. A beavatkozás olyan id őpontban 
történne, amikor a pénzügyi piacok fokozódó feszültsége miatt komoly veszély fenyegeti 
Magyarország folyó fizetési mérlegének egyens úlyát, annak ellenére, hogy az ország 2006 
közepe óta jelent ősen javította alkalmazott politikáját. Az európai uniós támogatás egy 
Magyarországnak szánt nagyobb finanszírozási csomag része lenne, az IMF 10,5 milliárd 
SDR (mintegy 12,5 milliárd EUR) összeg ű – a várhatóan 2008. novemb er 6-án jóváhagyásra 
kerülő rendelkezésre állási megállapo dás keretében nyújtott – hite le, és a Világbank 1 milliárd 
EUR összeg ű hitele mellett. Alapvet ő fontosságú, hogy a Magyarországon m űködő nagy 
pénzügyi intézmények továbbra is megfelel ően finanszírozzák az ország gazdaságát. Az 
európai uniós pénzügyi támogatás célja, hogy segítségével a magyar hatóságok képesek 
legyenek betartani azon határozott ígéretüket,  amely szerint végrehajtják azt az átfogó 
intézkedési csomagot, amelyet a befektet ői bizalom helyreállítása és a megel őző hetekben a 
magyar pénzügyi piacokra nehezed ő nyomás enyhítése érdekében vezettek be. A programot a 
konvergenciaprogram következ ő változatába is beillesztik. A finanszírozási igényeket 
csökkentő költségvetési konszolidáció felgyorsítás a és a költségvetési  reform tervezett 
előrehaladása összhangban van azokkal a tan ácsi ajánlásokkal, amelyek a 2007. novemberi 
konvergenciaprogramra és a nemzeti reformpr ogram végrehajtásáról szóló 2007. októberi 
jelentésre adott véleményekkel összefüggésben születtek. Az eu rópai uniós támogatás és a 
Bizottság részvétele azt is bi ztosítaná, hogy a finanszírozási cs omag egésze által támogatott 
politikák teljesen összhangban vannak az EU szakpolitikai ajánlásaival.  
A gazdaságpolitikai feltételek között szerepel nie kell a költségvetés reformjának, illetve a 
hiánycsökkentésre vonatkozó ambiciózusabb terv ek támogatásának, amely biztosítaná, hogy a 
túlzott hiány esetén követend ő eljárás során kiadott 2006. okt óber 10-i tanácsi ajánlásnak 
megfelelően (legkés őbb 2009-ig) a tervezett módon megsz űnjön a túlzott hiány. A feltételek 
között szerepelnie kell még a lisszaboni stratégi ával összefüggésben támogatott strukturális 
reformintézkedéseknek, ilyen péld ául a munkára való ösztönzés er ősítése a foglalkoztatási 
ráták növelése és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának ja vítása céljából. A 
monetáris politikának továbbra is az árstabilitásra és az MNB által kit űzött inflációs cél 
(jelenleg 3%) elérésére kell összpontosítania. Emellett gyor san és hatékonyan végre kell 
hajtania a pénzügyi szektor m űködését tökéletesít ő határozatokat. Végül, a feltételek 
teljesülésének nyomon követé sekor az IMF-programban meghatározott teljesítménymutatók 
alakulását is figyelembe kell venni. E mutató k közé tartozik: i. a központi költségvetés, a 
társadalombiztosítási ala pok és az elkülönített állami pénzalapok kumulált els ődleges 
HU 6   HU készpénzkiadásainak negyedéves plafonja; ii. az  állami szektornak a külfölddel szemben nem 
lehetnek felhalmozott fizetési há tralékai; iii. a nettó nemzetköz i devizatartalékok növelésének 
alsó határa; és iv. konzultációs sávhatár a ne mzeti fogyasztói árindex (CPI) 12 havi változása 
tekintetében. Különösen a költségvetés évközi alakulásának fokozott nyomon követése lehet 
hasznos kiegészít ő eszköz arra, hogy a költségveté s a hivatalos hiánycélhoz vezet ő pályán 
maradjon.  
A jelenlegi piaci viszonyok közöt t szükséges rugalmasság bizt osítása érdekében a hitelt 
finanszírozó hitelfelvételi m űvelet során célszer ű megengedni a kamatlábcsere-ügyletek 
alkalmazását. Az európai uniós költségveté s védelme érdekében az adott csereügylet 
résztvevő feleinek a legmagasabb hitelmin ősítéssel kell rendelkezniük. 
Mindezeket figyelembe véve és a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt 
követően a Bizottság azt ajánlja, hogy a Tanács a Szerz ődés 119. cikke értelmében határozzon 
a kölcsönös segítségnyújtásról.. 
A Bizottság a Gazdasági és Szociális Bi zottsággal folytatott konzultációt követ ően azt is 
javasolja, hogy a Magyarországnak nyújtandó kölcsönös segítségr ől szóló tanácsi 
határozatnak a Bizottság ajánlása alapján történ ő elfogadása után a Tanács fogadjon el 
határozatot a tagállamok számára rendelkezés re álló (a 2002. február 18-i 332/2002/EK 
tanácsi rendeletben szabályozott) európai uniós mechanizmus útján a fizetési mérleg fenntarthatóságának érdekében Magyaro rszágnak nyújtandó, 6,5 milliárd EUR összeg ű 
középtávú pénzügyi támogatásról. Ezt a tám ogatást egy IMF-megállapodással összefüggésben 
nyújtanák. A legfeljebb 5 részletben folyósított összeg kifizetését gazdaságpolitikai feltételekhez kötnék. A javasolt határozat a hatálybalépését követ ő két év után hatályát 
vesztené. 
HU 7   HU Ajánlás: 
A TANÁCS HATÁROZATA 
a Magyarországnak nyújtandó kölcsönös segítségr ől 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerz ődésre és különösen annak 119. cikkére, 
tekintettel a Bizottságnak a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultáció után 
tett ajánlására, 
mivel: (1) 2006 közepe óta a magyar hatóságok jelent ős erőfeszítéseket tettek azért, hogy 
megszüntessék az ország felhalmozódó küls ő és belső egyensúlyhiányát. Az elmúlt két 
év érezhet ő eredményei, köztük az államháztartási hiány jelent ős csökkentése és a 
folyó fizetési mérleg hiányának fokozatos visszaszorítása ellenére a magyar pénzügyi 
piacok 2008. október eleje óta komoly nyomás alá kerültek. 
(2) A magyar hatóságok 2008 októberében a befektet ői bizalom helyreállítása és a 
megelőző hetekben a magyar pénzügyi piacokra nehezed ő nyomás enyhítése 
érdekében átfogó intézkedési csomagot vezet tek be; az intézkedések közé tartozik a 
bankrendszer megfelel ő likviditásának és finanszírozá sának biztosítása, valamint a 
költségvetés fenntarthatóságát és a finans zírozási igények visszafogását biztosító 
tervek kidolgozása;  a kormány ezenkívül a GDP-arányos  hiánycélt 2008 te kintetében a 
költségvetésben szerepl ő 4%-ról 3,4%-ra, 2009 tekintetében pedig 3,2%-ról 2,6%-ra 
csökkentette; a gazdasági prog ram, és különösen a költség vetési célszámok – egyéb 
szakpolitikai intézkedések és struktur ális reformintézkedések mellett – a 
költségvetésben és a konvergenciap rogramban is megjelennek majd.  
(3) A Tanács, f őként a magyar konvergenciaprogram ak tualizált változatának és a nemzeti 
reformprogram végrehajtásának éves felülv izsgálata, a túlzott hiány esetén követend ő 
eljárás során kiadott tanácsi ajánlás Magya rország általi betartásának rendszeres 
felülvizsgálata, valamint a konvergenci ajelentés összefüggésében rendszeresen 
megvizsgálja a Magyarországon végrehajtott gazdaságpolitikát 
(4) A folyó fizetési mérleg várt javulása ellenére Magyarorszá g 2008-ban és 2009-ben 
jelentős (mintegy 20 milliárd euróra becsült) fi nanszírozási igénnyel szembesül, mivel 
a pénzügyi piacokon a közelmúltban tapa sztalt események alapján feltehet ő, hogy a 
tőkemérleg és a pénzügyi mérleg egye nlege lényegesen romlani fog, a 
portfólióbefektetések nettó kiáram lásának felgyorsulása mellett.  
(5)
 A magyar hatóságok a fizetési mérleg rendbeté tele és a nemzetközi devizatartalék 
prudens szintre való helyre állítása érdekében jelent ős pénzügyi támogatást kértek az 
Európai Uniótól és más nemzetközi pénzügyi intézményekt ől, illetve országoktól. 
(6) A magyar fizetési mérleg egyensúlyát fenyeget ő komoly veszély miatt indokolt a 
Közösség sürg ős kölcsönös segítségnyújtása.  
HU 8   HU ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:  
1. cikk 
A Közösség kölcsönös segítség et nyújt Magyarországnak.  
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. 
Kelt Brüsszelben,  
 a Tanács részér ől 
 az elnök  
HU 9   HU Javaslat: 
A TANÁCS HATÁROZATA 
a Magyarországnak nyújtandó középtávú közösségi pénzügyi támogatásról 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerz ődésre,  
tekintettel a tagállamok fizetési mérlegéh ez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus 
eszköz létrehozásáról szóló, 2002. febr uár 18-i 332/2002/EK tanácsi rendeletre2 és különösen 
annak 3. cikke (2) bekezdésére, 
tekintettel a Bizottságnak a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultáció után 
tett javaslatára, 
mivel: 
(1) A […] tanácsi határozat Magyarors zágnak nyújtandó kölcsönös segítségr ől határozott. 
(2) A folyó fizetési mérleg várt javu lása ellenére Magyarország küls ő finanszírozási 
igényét 2008-ban és 2009-ben mintegy 20 milliárd euróra becsülik, mivel a pénzügyi piacokon a közelmúltban tapasztalt események miatt a t őkemérleg és a pénzügyi 
mérleg egyenlege lényegesen romolhat, a po rtfólióbefektetések nettó kiáramlásának 
felgyorsulása mellett. 
(3) Célszerű, hogy a Közösség 6,5 milliárd eurós támogatást nyújtson Magyarországnak a 
tagállamok számára rendelkezésre á lló, fizetési mérleget segít ő mechanizmus útján, 
amelyet még 2002-ben a 332/2002/EK tanácsi re ndelet hozott létre. A támogatást a 
Nemzetközi Valutaalap 10,5 milliárd SDR (mintegy 12,5 milliárd EUR) összeg ű 
hitelével összefüggésben nyújtják a várhatóan 2008. november 6-án jóváhagyásra kerülő rendelkezésre állási megállapodás ke retében. A Világbank is vállalta, hogy 1 
milliárd EUR összeg ű hitelt nyújt Magyarországnak. 
(4) A támogatást a Bizottságnak kell majd kezelnie, ha a Gazdasági és Pénzügyi 
Bizottsággal folytatott konzultációt követ ően megállapodott Magyarországgal a 
pénzügyi támogatáshoz csatolt kül önös gazdaságpolitikai feltételekr ől. Ezeket a 
feltételeket egyetértési megálla podásba kell foglalni. A részle tes pénzügyi feltételeket 
a Bizottság a hitelmeg állapodásban rögzíti. 
(5) A támogatás tervezett célja, hogy alát ámassza a magyar fizetési mérleg 
fenntarthatóságát és így hozzájáruljon a kormányzati gazdaságpolitika jelenlegi gazdasági és pénzügyi körülmények közötti sikeres végrehajtásához. 
A KÖVETKEZ ŐKÉPPEN HATÁROZOTT:  
1. cikk 
1. A Közösség középtávú hitelt bocsát Magyaro rszág rendelkezésére legfeljebb 6,5 
milliárd EUR összegben, legfeljebb 5 éves átlagos futamid ővel.  
                                                
 
2 HL L 53., 2002. február 23., 1. o. 
HU 10   HU 2. A Közösség pénzügyi támogatása a határozat hatálybalépését követ ő első napon 
kezdődő két éven belül vehet ő igénybe. Ha a körülmények megkövetelik, a Bizottság 
a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsá ggal folytatott konzultációt követ ően ezt az 
időszakot legfeljebb két évvel meghosszabbíthatja. 
2. cikk 
1. A támogatást a Bizottság kezeli oly módon, hogy az megfeleljen Magyarország 
vállalásainak és a Tanács ajánlásainak, különös tekintettel a nemzeti reformprogram 
végrehajtására, valamint a konvergenciap rogramra és a túlzott hiány esetén 
követendő eljárásra.  
2. A Bizottság – a 3. cikk (4) bekezdésével  összhangban – a Gazdasági és Pénzügyi 
Bizottsággal folytato tt konzultációt követ ően megállapodik Magyarországgal a 
pénzügyi támogatáshoz csatolt kül önös gazdaságpolitikai feltételekr ől. Ezeket a 
feltételeket az (1) be kezdésben említett vállalásokka l és ajánlásokkal összhangban 
lévő egyetértési megállapodásba kell foglalni . A részletes pénzügyi feltételeket a 
Bizottság a hitelmegá llapodásban rögzíti. 
3. A Bizottság a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal együttm űködve rendszeres 
időközönként megvizsgálja, hogy teljesülnek-e a támogatáshoz csatolt 
gazdaságpolitikai feltételek. A Bizottság folyamatosan tájékoztatja a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságot a felvett hitelek refi nanszírozásának és a pénzügyi feltételek 
átalakításának lehet őségeiről. 
3. cikk 
1. A közösségi pénzügyi támogatást a Bizotts ág legfeljebb öt részletben bocsátja 
Magyarország rendelkezésére, ezek nagyságát az egyetértési megállapodásba foglalják.  
2. Az első részletet a hitelmegállapodás és az egyetértési megállapodás 
hatálybalépését ől függően szabadítják fel.  
3. Amennyiben a hitel finanszírozása megköveteli, úgy meg kell engedni, hogy a 
legmagasabb hitelmin ősítéssel rendelkez ő felek bevonásával kamatlábcsere-ügyletek 
körültekint ő alkalmazására kerüljön sor. 
4. 
A Bizottság a további részletek felszabadításáról a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság 
véleményének kikérése után dönt. Az egye s további részletek folyósítására akkor 
kerül sor, ha kielégít ően végrehajtják a magyar kormány új, Magyarország 
konvergenciaprogramjába is beeme lt gazdasági programját, és legf őképpen az 
egyetértési megállapodásba foglalt különös gazdaságpolitikai feltételeket. Ezek közé 
tartozik többek között a kormány által tervezett költs égvetési konszolidáció, amely 
összhangban van a túlzott hiány esetén követend ő eljárás során ki adott 2006. október 
10-i tanácsi ajánlással és a konvergenci aprogram 2007. novemberi aktualizált 
változatáról alkotott tanácsi véleménnye l; idetartoznak még a konszolidációs 
folyamat alapját képez ő egyedi kiadásellen őrzési intézkedések, valamint a 
költségvetési reformnak és a költségveté si felügyelet reformjának a folytatása; 
ezenkívül a lisszaboni stratégiával ö sszefüggésben támogatott strukturális 
reformintézkedések, ilyen például a munkára való ösztönzés er ősítése a 
foglalkoztatási ráták növelése és az á llamháztartás hosszú távú fenntarthatóságának 
javítása céljából.  
HU 11   HU Ennek a határozatnak Magyarország a címzettje. 
Kelt Brüsszelben,  
 a Tanács részér ől 
 az elnök  
HU 12   HU A KÖLTSÉGVETÉSRE GYAKOROLT HATÁSRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS  
 
(vö. a bels ő szabályzat 16. cikkével)  
  
SZAKPOLITIKAI TERÜLET: 01. CÍM – GAZDASÁGI ÉS PÉNZÜGYEK  
TEVÉKENYSÉG: PÉNZÜGYI M ŰVELETEK ÉS ESZKÖZÖK  
INTÉZKEDÉS MEGNEVEZÉSE: MAG YARORSZÁGNAK NYÚJ TANDÓ EURÓPAI 
UNIÓS KÖZÉPTÁVÚ PÉ NZÜGYI TÁMOGATÁS  
1. A
 JAVASLAT  CÍME:  ÉRINTETT  KÖLTSÉGVETÉSI  MEGNEVEZÉSEK  ÉS 
CÍM 
01 04 01 01 A fizetési mérleg támogatásá ra felvett közösségi kölcsönökre vonatkozó 
európai közösségi garancia 
2. JOGALAP: 
EKSz 119. cikk és EKSz 308. cikk; a 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi 
rendelet  
A rendelet a mechanizmus útján a tagállamoknak nyújtható hitelek t őkeösszegét 12 
milliárd euróban korlátozza. A rendelet hatálybalépése óta a mechanizmus útján még nem nyújtottak hitelt.  
3. A
 PÉNZÜGYI  ÉV ÁTFOGÓ  ADATAI  (EURÓBAN) 
Itt látható az Európai Unió által vállalt garancia szerkezete. Segítségével a Bizottság 
képes lehet az adósság (t őkeösszeg, kamatok és egyéb kö ltségek) visszafizetésére, ha 
az adós (Magyarország) esetleg nem teljesítene.  
A költségvetési garanciát tükröz ő („p.m.” jelzet ű) költségvetési tétel csak akkor 
aktiválódik, ha a garanciát ténylegesen le hívják. A költségvetési garanciát rendes 
körülmények között várhatóan nem hívják le. Amikor Magyarország még nem volt 
tagállam, a Tanács az 1990. február 25-i 1990/83/EGK és az 1991. június 24-i 
91/310 EGK határozatok útján összesen 790 millió ECU makroszint ű pénzügyi 
támogatást nyújtott Magyaror szágnak. Ezeket a makroszint ű pénzügyi támogatásokat 
1998-ig visszafizették.  
3a – Tárgyév 
Nem alkalmazható 
  Kötelezettségvállalá
si előirányzatok  
Eredeti el őirányzat a 
pénzügyi évre (költségvetés)   
Előirányzatok 
átcsoportosítása   
HU 13   HU További el őirányzat    
Összes el őirányzat    
Más munkaprogram által 
már elkülönített előirányzatok   
Rendelkezésre álló 
egyenleg   
Össze g a javasolt 
tevékenység esetében    
3b – Átvitt összegek 
Nem alkalmazható 
  Kötelezettségvállalási 
előirányzatok  
Átvitt összegek    
Más munkaprogram által már 
elkülönített el őirányzatok    
Rendelkezésre álló egyenleg    
Összeg a javasolt 
tevékenység esetében    
3c – Következ ő pénzügyi év 
Nem alkalmazható 
  Kötelezettségvállalási 
előirányzatok  
Eredeti el őirányzat a 
pénzügyi évre (költségvetés)  p.m. 
Előirányzatok 
átcsoportosítása    
További el őirányzat    
Összes el őirányzat    
Más munkaprogram által 
már elkülönített előirányzatok   
Rendelkezésre álló egyenleg    
HU 14   HU Összeg a javasolt 
tevékenység esetében   p.m. 
 
4. AZ  INTÉZKEDÉS  LEÍRÁSA 
A javasolt, Magyarországnak nyújtandó kö zéptávú pénzügyi támogatás 6,5 milliárd 
EUR összeg ű közösségi hitelb ől áll (ezt a Közösség a nemzetközi t őkepiacokon 
történő hitelfelvétellel fedezi ). A támogatást egy ne mzetközi finanszírozási 
csomaggal összefüggésben nyújtják, amel ynek különösen az IMF 10,5 milliárd SDR 
(mintegy 12,5 milliárd EUR) összeg ű – rendelkezésre állási megállapodás keretében 
adott – hitele is részét képezi. 1 milliá rd EUR-ra a Világbank is kötelezettséget 
vállalt. A Közösség Magyarországnak nyújta ndó középtávú pénz ügyi támogatásának 
célja, hogy alátámassza a komoly nehézsége kkel fenyegetett magyar fizetési mérleg 
fenntarthatóságát és egyúttal támogassa a kormány új gazdasági programját, amely 
többek között a befektet ői bizalom helyreállítására és a 2008. október eleje óta a 
pénzügyi piacokon tapasztalt nyomás enyhítésére  irányul. A segítségnyújtás kifejezi 
a hajlandóságot egy olyan tagállam tám ogatására, amely 2006 közepe óta – egyebek 
mellett a költségvetési hiány jelent ős csökkentésével – jelent ősen javította 
alkalmazott politikáját. A jelent ős nemzetközi (köztük bankköz i) kapcsolatokat is 
figyelembe véve azonban a támogatás a kedvezményezett országon túlmutató mértékben járul hozzá a pénzügyi stabilitá shoz. Az itt támogatott új gazdasági 
csomag része, hogy 2008-ban és 2009-ben fe lgyorsítják a hiánycsökkentés ütemét, 
ami enyhíteni fogja az államh áztartás finanszírozási igényé t, illetve célzott lépéseket 
hoznak az állampapírpiac felélénkítésére  és a devizacsere-ügyletek piacán a 
likviditás növe lésére. Végs ő sorban, a Bizottság által a Gazdasági és Pénzügyi 
Bizottság bevonásával kezelt támogatás a dhat módot annak biztosítására, hogy az 
Európai Unió továbbra is közvetle nül részt vehessen a magyarországi 
gazdaságpolitika formálásában, és hogy az említett politikák  megfeleljenek 
Magyarország európai uniós vállalásaina k és a Tanács ajánlásainak, különös 
tekintettel a nemzeti reformprogr am végrehajtására, valamint a 
konvergenciaprogramra és a túlzott hiány esetén követend ő eljárásra.  
A Közösség által a Magyarországnak nyújtand ó támogatás finanszírozása céljából 
tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményekt ől felvett hiteleket közösségi garancia 
fedezi. A hitelt t őkepiacon vagy pénzügyi intézményt ől veszik fel. A 
Magyarországnak nyújtandó hitelek t őkeösszege 6,5 milliárd EUR. 
Az Európai Unió által vállalt garancia szerkezete lehet ővé teszi, hogy Magyarország 
nemteljesítése esetén a Bizottság képe s legyen az adósság visszafizetésére. 
Annak érdekében, hogy kötelezettségeinek el eget tudjon tenni, a Bizottság igénybe 
veheti készpénztartalékait az adósság át meneti fedezésére. Ebben az esetben a 
Közösségek saját forrásainak rendszerér ől szóló 2000/597/EK, Euratom határozat 
végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i 1150/ 2000/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL 
L 130., 2000.5.31., 1. o.) 12. cikke alkalmazandó. 
5. AZ  ELFOGADOTT  SZÁMÍTÁSI  MÓDSZER 
Nem alkalmazható 
HU 15   HU 6. FIZETÉSI  ÜTEMTERV  (EURÓBAN) 
Nem alkalmazható 
Megnevez
és Előirányzatok  
Kifizetések  
  
 n. év n+1. év n+2. év n+3. év Későbbi 
pénzügyi 
évek 
 n. év        
 n+1. év       
        
 n. év       
 n+1. év       
        
 Összesen