[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 13.1.2009

COM(2009) 1 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK A KÖZÖSSÉG 2003-TÓL 2007-IG TERDEDŐ IDŐSZAKRA VONATKOZÓ STATISZTIKAI PROGRAMJÁNAK UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSÉRŐL

{SEC(2009)14}

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK A KÖZÖSSÉG 2003-TÓL 2007-IG TERDEDŐ IDŐSZAKRA VONATKOZÓ STATISZTIKAI PROGRAMJÁNAK UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSÉRŐL

1. BEVEZETÉS

A Közösség 2003-tól 2007-ig terjedő időszakra vonatkozó statisztikai programjáról szóló 2367/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[1] (a továbbiakban: közösségi statisztikai program) elfogadására 2002. december 16-án került sor. A programhoz a gazdasági és monetáris unió, az Európai Unió bővítése és versenyképessége, a fenntartható fejlődés és a szociális menetrend legfőbb közösségi politikai prioritásai szolgáltak kötelező útmutatóul. A program az Eurostat küldetési nyilatkozatának következő célkitűzései köré szerveződött: magas színvonalú statisztikák minden uniós szakpolitikai célra, valamint hatékonyság a források kihasználásában és a költségvetés végrehajtásában.

A határozat 4. cikke a következőkről rendelkezik: „A program által felölelt időtartam lejártakor a Bizottság a statisztikai programbizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtja a megfelelő értékelésről szóló jelentést a program végrehajtásáról, figyelembe véve a független szakértők véleményét. A jelentést 2008 végéig kell elkészíteni, majd ezt követően az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz benyújtani.”[2]

Ez a dokumentum jelenti az értékelő jelentést, valamint a költségvetési rendeletben[3] és a végrehajtására vonatkozó szabályokban[4] foglalt azon kötelezettséget, hogy a programokat az emberi és a pénzügyi erőforrások, valamint az elért eredmények tekintetében kell értékelni annak ellenőrzése érdekében, hogy azok összhangban vannak-e a kitűzött célokkal. E program értékelésének értékes hozzájárulást is kell biztosítania a jövőbeli ötéves statisztikai programok kidolgozásához és utókövetésük nyomon követési rendszerének létrehozásához.

A jelentés az Eurostat által 2006-ban készített félidős értékelésen és egy külső értékelő vállalat által a közösségi statisztikai program 4. cikkében előírtak szerinti jelentésén alapul. A 2. fejezet összefoglalja a főbb eredményeket a programban megállapított célkitűzések elérése tekintetében, valamint áttekintést ad a több területet érintő kérdésekről és a programban eredetileg nem tárgyalt új kezdeményezésekről. A 3. fejezet a jövőbeli programtervezésre és -végrehajtásra vonatkozó főbb ajánlásokat ismerteti.

A külső tanácsadók zárójelentése a mellékelt bizottsági munkadokumentumban található.

2. A PROGRAM FőBB EREDMÉNYEI

Ez a fejezet a program címei alá tartozó valamennyi főbb statisztikai területhez tartozó program során elért eredményekre, valamint a végrehajtási stratégiák alatt felsorolt horizontális célkitűzésekre összpontosít. Beszámol olyan tevékenységekről és kezdeményezésekről is, amelyek a közösségi statisztikai programban – részben – nem szerepeltek határozott célkitűzésként, valamint több területet érintő egyéb tevékenységekről és kezdeményezésekről, és az emberi és a pénzügyi erőforrások felhasználásáról.

ÖSSZEGZÉS

A program alábbiakban bemutatott egyes címei[5] szerint bejelentett részletes eredmények alapján megállapítható, hogy csaknem minden célkitűzés teljesült. Érdemes hangsúlyozni, hogy az Európai Statisztikai Rendszer (ESR) bizonyítottan képes biztosítani, hogy az új és a kialakulófélben lévő politikai szükségleteket kiegészítő statisztikai információk támogassák, mint például az EU bővítésének összefüggésében az EU-hoz 2004-ben és 2007-ben csatlakozott tagállamokkal kapcsolatos adatszükségletek esetében, az energiastatisztikák, a környezeti statisztikák, a menekültügyi és migrációs statisztikák, a külföldi leányvállalatokra vonatkozó statisztikák, a GDP-re és a harmonizált fogyasztói árindexre vonatkozó gyorsbecslések, az európai ágazati elszámolások, illetve a szociális védelemre vonatkozó mutatók és egyéb tényezők tekintetében. Ezen túlmenően az európai vállalkozási és kereskedelmi statisztikák modernizálására vonatkozó többéves statisztikai program készült. Ezt az előrelépést (pl. a gazdasági, az üzleti és a társadalmi statisztikák területén) új jogszabályok kihirdetésével, illetve jogszabályok felülvizsgálatával kapcsolatos intenzív munka is lehetővé tette, de még inkább új módszertanok és eszközök kidolgozása és végrehajtása révén volt lehetséges. Ezt különösen az a tény szemlélteti, hogy az új statisztikák előállítására irányuló tevékenységek száma csaknem megegyezett a rutin adat-előállításra vonatkozókéval. Viszonylag sok tevékenység összpontosított a minőségbiztosításra és az ESR fejlesztésére, amely alátámasztotta, hogy képes további előrehaladásra és javulásra. Ezt az összpontosítást megerősíti a magatartási szabályzat kidolgozása és végrehajtása, az Eurostat valamennyi statisztikai adatához való ingyenes hozzáférés megnyitása a weboldalán, valamint a jobb prioritás-meghatározással és a válaszadási teher csökkentésével kapcsolatos intézkedések.

STATISZTIKAI TERÜLETEKEN ELÉRT EREDMÉNYEK

Áruk szabad mozgása: sor került mind az Itrastatra, mind az Extrastatra vonatkozó új jogszabályok kidolgozására, a jelentéstételi küszöbök megemelése, a meglévő információk hatékonyabb felhasználása, valamint a statisztikai és a vámrendszerek kiigazítása céljával, csökkentve ezáltal a vállalkozásokra nehezedő terheket.

Mezőgazdaság: a tagállamok jelentős támogatásban részesültek annak érdekében, hogy tovább javítsák az agrár-környezetvédelemre és a vidékfejlesztésre vonatkozó mutatókat, és előrelépjenek a mezőgazdasági üzemekre vonatkozó nyilvántartások terén. A gazdaságszerkezeti felmérések területén új jogszabály kidolgozására került sor a jelentéstételi teher csökkentése érdekében.

A személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása: új jogszabályokat, valamint azokhoz kapcsolódó módszertani kézikönyvet dolgoztak ki, és a külföldi leányvállalatokra vonatkozó statisztikák (a külföldi leányvállalatokra vonatkozó belső és külső statisztikák) területén végrehajtották az első adatgyűjtést. Az információs társadalom területén új keretrendelet kidolgozására került sor, melyet éves adatgyűjtések követtek, rögzített és változó elemekből álló kérdésekkel, hozzájárulva ezáltal az új adatszükségletekre való gyorsabb reagáláshoz.

Vízumok, menedékjog, bevándorlás és egyéb, a személyek szabad mozgásával kapcsolatos politikák: a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról szóló új rendelet elfogadására került sor 2007-ben. A tartózkodási engedélyekre vonatkozó adatok tartalma és szerkezete ebben az összefüggésben felülvizsgálat tárgyát képezte, és – a migrációra és a menekültügyre vonatkozó adatok jobb összehasonlíthatósága érdekében – a statisztikai meghatározások és eredmények, valamint a metaadatok összehangolásával kapcsolatban élénk vitára került sor a tagállamokkal.

Közlekedés: az adatok lefedettsége és minősége minden közlekedési mód esetében javult, és erőfeszítéseket tettek a különböző mutatók, mint például a közúti forgalomra, a módközi közlekedésre és a teljesítményre vonatkozó mutatók minőségének rendszeres biztosítására és javítására.

Gazdasági és monetáris politika: a nemzeti elszámolások esetében az Európai Elszámolási Rendszerről (ESA95) szóló rendelet végrehajtása az adatátviteli program frissítésével és a megfelelés nyomon követésével folytatódott. A GDP-re vonatkozó gyorsbecslések az ütemtervnek megfelelően készültek, és első alkalommal 2006-ban, illetve 2007-ben került sor a negyedéves ágazati elszámolások közzétételére. A GNI- és a HÉA-alapú saját forrásokra vonatkozó statisztikákkal kapcsolatos munka validálása folytatódott. Nemzetközi és európai téren elkezdődött a nemzeti elszámolások alapjául szolgáló módszertan felülvizsgálata. A túlzott hiány esetén követendő eljáráshoz , és általánosabban az államháztartási statisztikákhoz kapcsolódó módszertani keretet továbbfejlesztették, és sor került az átfogó kormányzati pénzügyi statisztikák negyedéves és éves közzétételére. A külföldi közvetlen befektetésekre, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmére és a fizetési mérlegre vonatkozó statisztikák és a kapcsolódó metaadatok, azon belül az utóbbira vonatkozó negyedéves adatok közzétételre kerültek, és a minőségre vonatkozó jelentések készültek. A fizetési mérlegre vonatkozó statisztikákhoz tartozó adatgyűjtési rendszer – a bankok számára előírt, megváltozott adatbelejentési küszöbök figyelembevétele mellett – felülvizsgálat tárgyát képezte. Ezen túlmenően az IMF fizetési mérlegre és a nemzetközi befektetési pozícióra vonatkozó kézikönyvének (BPM6) szövegezését jelentős hozzájárulás támogatta. A rövid távú statisztikák vonatkozásában a rendelet módosult, továbbá a mutatók hozzáférhetősége és időszerűsége jelentős mértékben javult. Az európai gazdasági főmutatók esetében további erőfeszítéseket tettek a lefedettség, az adatsorozatok hosszának és időszerűségének megállapítására és javítására. Az árstatisztikákkal kapcsolatos módszertani munka és a jobb stratégiai iránymutatás a harmonizált fogyasztói árindexre vonatkozó adatok még jobb időszerűségét és minőségét eredményezték. 2007-ben sor került a vásárlőerő-paritásról szóló rendelet elfogadására.

Foglalkoztatás: létrehozták a keresetek és a munkaerőköltségek integrált rendszerének kulcsfontosságú elemeit, beleértve a negyedéves munkaerőköltség-indexet, valamint a munkaerő-költségekre és a keresetekre vonatkozó, négyéves részletes szerkezeti felméréseket. Valamennyi tagállamban végrehajtották a folyamatos negyedéves munkaerő-felméréseket, az Európai Bizottság új rendeletet fogadott el az üres álláshelyekre vonatkozó statisztikákról, és továbbfejlesztésre került a munkaerő-piaci politika adatbázisa.

Közös kereskedelempolitika: a fizetési mérlegre vonatkozó adatok minőségének javítását célzó számos intézkedés kezdeményezésére került sor, és a külkereskedelemmel kapcsolatos fenntartható fejlődési mutatók készlete frissítés tárgyát képezte. A fizetési mérlegre vonatkozó statisztikáknak a nemzeti elszámolásokkal és a külkereskedelmi statisztikákkal való összehangolása javult.

Társadalompolitika, oktatás, szakképzés és ifjúság: a társadalmi befogadásra és a szociális védelemre vonatkozó mutatók felülvizsgálat tárgyát képezték, és a kapcsolódó adatok többségét biztosították. Sor került az oktatással és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos statisztikákról szóló keretrendelet elfogadására, valamint a 2007-ben közzétett adatokkal a szakképzésre vonatkozó felmérés, és a felnőttoktatásra vonatkozó kísérleti felmérésre is. Elkezdődött az európai háztartási felmérés előkészítése, amely a meglévő és tervezett európai társadalmi statisztikák ésszerűsítését célzó, és a szakpolitikai szükségletekre ad hoc modulok segítségével válaszoló integrált társadalmi statisztikai program. A nép- és lakásszámlálásról szóló keretrendelet készült, valamint a népességre vonatkozó nemzeti és regionális szintű kivetítéseket biztosítottak.

Kultúra: kulturális statisztikák számos dimenzióját tartalmazó módszertani jelentést és zsebkönyvet tettek közzé.

Közegészségügy: az Európai Bizottság a közegészségügyről és a munkahelyi biztonságról szóló keretrendeletre irányuló javaslatot fogadott el, és az európai közösségi egészségügyi mutatók kiszámítására vonatkozó tevékenységek kezdődtek meg. Európai egészségfelmérés is kezdődött, továbbá különböző modulok, mint például az egészségi állapotra vonatkozó modulok készültek. Közzétételre kerültek az egészségügyi számlák egészségügyi rendszerének első adatsorozatai, és javult a munkabalesetek európai statisztikája és a foglalkozási betegségek európai statisztikája.

Fogyasztóvédelem: az európai fogyasztókra vonatkozó számos kiadványt tettek közzé, és bocsátottak rendelkezésre az adat- és az élelmiszerbiztonságról. Meghatározásra kerültek az élelmiszerbiztonság és a táplálkozási politika nyomon követésére vonatkozó mutatók, és a lényeges uniós adatok azonosítása érdekében adatforrások értékelésére került sor.

Ipar: a fejlesztés a szolgáltatási szektorra és a vállalkozással kapcsolatos statisztikákra összpontosított. A vállalkozások szerkezeti statisztikájára vonatkozó jogalap átdolgozásával bekerültek a vállalkozásoknak nyújtott szolgáltatások, megszűntek a kevésbé jelentős követelmények, valamint bevezetésre kerültek az ad hoc modulok és az európai mintavételi megközelítés. Sor került a gazdasági szervezetek regiszteréről szóló új rendelet elfogadására, és elkezdődtek a multinacionális vállalkozáscsoportok közösségi regiszterének létrehozására irányuló munkák. Sor került a gazdasági tevékenységek és termékek új osztályozásának elfogadására. Az energiastatisztikáról szóló rendelet előkészítése érdekében intenzív tárgyalásokra került sor. Ezen túlmenően megkezdődött az árak átláthatóságáról szóló irányelv átdolgozása, megállapították a hő és a villamos energia kapcsolt termelésével kapcsolatos kötelezettségekre vonatkozó jelentéstételt, és számottevő hozzájárulások történtek az EU tételes éves CO2-kibocsátásokra vonatkozó jelentéstételéhez.

Gazdasági és társadalmi kohézió: a NUTS területi osztályozási rendszer felülvizsgálata a bővítést követően lezárult, és a városi ellenőrzéshez tartozó jobb adatgyűjtés megkezdődött. A kohéziós jelentéshez szükséges adatszolgáltatás megtörtént.

Kutatás és technológiafejlesztés: számos módszertani és kutatási projekt zárult le, illetve indult be, például a statisztikai közzététel ellenőrzésére vonatkozó új módszerekkel, a szezonális kiigazításra vonatkozó iránymutatásokkal, különböző források ESR-be történő felvételének módszertanával kapcsolatban; közülük néhány újonnan létrehozott együttműködési eszközöket használt. A közösségi innovációra, a doktori címmel rendelkezők szakmai előmenetelére, valamint a kutatásra és fejlesztésre vonatkozóan számos felmérést végeztek, és bővült az adatokhoz való hozzáférés.

Környezet: a hulladékra vonatkozó statisztikákat első alkalommal tették közzé rendelet keretében. A vegyi anyagokra vonatkozó új közösségi politikához nyomon követési eszköz kidolgozására került sor más szolgáltatásokkal együtt. A fenntartható fejlődésre vonatkozó mutatók jegyzékének teljes felülvizsgálata véglegesítés tárgyát képezte. Környezetvédelmi elszámolások előállítása érdekében számos adatgyűjtés végrehajtására került sor, és sor került a kapcsolódó módszertani munkára.

Fejlesztési együttműködés (és egyéb külső intézkedések): az európai szomszédságpolitika országai a megfelelő bizottsági szolgálatok segítségével igen változatos technikai tanácsadásban és támogatásban részesültek. Az AKCS-országokon, Ázsián és Latin-Amerikán belüli regionális szintű főbb statisztikai együttműködési tevékenységek esetében az Eurostat technikai tanácsadást biztosított a Bizottság szolgálatainak, továbbá részt vett irányítóbizottságokban és más magas szintű statisztikai értekezleteken.

A program bizonyos célkitűzései nem valósultak meg teljes mértékben. Ez vonatkozik az audiovizuális statisztikákra, amely a szakpolitikai változás miatt elhanyagolt terület, a kulturális statisztikákra, amelyek esetében a kitűzött cél a forrásokra vonatkozó megszorítások miatt nem valósult meg teljes mértékben, valamint az otthoni sérülések módszertani támogatására, amelyek esetében a felelősség egy másik bizottsági szolgálat hatáskörébe került át.

A HORIZONTÁLIS CÉLKITűZÉSEKKEL KAPCSOLATOS EREDMÉNYEK

A horizontális célkitűzések az Eurostatra vonatkoznak, amely a Bizottság, a többi európai intézmény és a szélesebb felhasználói közösség szolgálatában áll, hozzájárul az Európai Statisztikai Rendszer (ESR) karbantartásához és fejlesztéséhez, növeli a személyzet motivációját és elégedettségét, javítja termékeinek és szolgáltatásainak színvonalát, és javítja a belső termelékenységet.

A célkitűzések jelentős mértékben az IT-infrastuktúra fejlesztése révén valósultak meg, minőségbiztosítási keret tervezésével és végrehajtásával, a személyzet körében tartott közvélemény-kutatás eredményeit követően a munkafeltételek javításával, az európai statisztikai képzési program elindításával, belső és külső terjesztési stratégiák kidolgozásával, valamint az ESR-rel kapcsolatos irányítási struktúra javításával.

A TÖBB TERÜLETET ÉRINTő KÉRDÉSEKKEL KAPCSOLATOS EREDMÉNYEK

Bővítés

A programidőszakban az új tagállamoknak a közösségi statisztikai mechanizmusokba való bekapcsolódása, mind az adatgyűjtés/-terjesztés, mind a munkavégzési struktúrák tekintetében széles körben megvalósult. E bekapcsolódás erősítése, de a jelenlegi tagjelölt országoknak a tárgyalási folyamat támogatására való felkészülése érdekében is hatékony technikai segítségnyújtásra került sor, releváns statisztikai adatokkal és a jövőbeli csatlakozás érdekében.

A válaszadási teher csökkentése

Meghatározott statisztikai területeken (közlekedési statisztikák, rövid távú statisztikák, Intrastat, vállalkozásokra vonatkozó statisztikák) a jobb éves statisztikai programozásra, a prioritások meghatározására, valamint a terhek és a költségek mérésére összpontosító, változatos tevékenységek végrehajtására került sor. Az eredmények a közösségi statisztikák terén az adatszolgáltatói terhek csökkentéséről, az egyszerűsítésről és prioritások kitűzéséről szóló, 2006 novemberében közzétett bizottsági közleményhez vezettek. A terhek és a költségek mérése egy minden tagállamra és a jelenleg hatályos jogszabályokra kiterjedő felmérés elindításával, valamint kiválasztott statisztikai területeken (a meglévő adatok jobb felhasználása, európai minták) egyéb kezdeményezésekkel folytatódott. A jobb szabályozás összefüggésében szerzett első tapasztalatok azt is jelzik, hogy a statisztikai jelentéstételből adódó adminisztratív teher viszonylag alacsony.

Az ESR fejlesztése

2006-ban az Eurostat és a tagállamok az ESR működésére (a krakkói cselekvési terv) vonatkozó, a jogi és az intézményi keretre, a statisztikai kihívásokra, valamint az ESR erőforrás-gazdálkodására és programozására irányuló gondolkodási folyamat indításáról döntöttek. Magas szintű munkacsoportok létrehozására került sor. Az első eredmény a felülvizsgált európai statisztikai jogra vonatkozó javaslathoz vezetett. Ezen túlmenően az ESR-ben új hálózati mechanizmust hoztak létre az ismeretek és az erőforrások kezelésére, az ESSnets hálózatot. Az említett mechanizmusok bizonyos tagállamok projektmunkáját fogják át, az eredményeket az ESR-ben érintett valamennyi partner használatára bocsátva.

A magatartási szabályzat végrehajtása

A megfelelő gyakorlatok, erőforrások és kapacitások kiemelkedő minőségű statisztikák előállításához – a nemzeti statisztikai hivatalok és az Eurostat függetlenségének, integritásának és elszámoltathatóságának javítása érdekében – történő biztosítása jelenti azt az alapot, amelyre az európai statisztikákra vonatkozó magatartási szabályzatot 2005-ben elfogadták. Az átfogó önértékeléseket a 2006–2008 közötti időszakban szakértői értékelések egészítették ki, ez utóbbiak kifejezetten az intézményi környezetre, valamint a terjesztési gyakorlatokra és a nemzeti statisztikai hivataloknak a nemzeti statisztikai rendszerekben betöltött koordinációs feladatára irányultak. Minden értékelés eredményét bizottsági jelentésben foglalták össze. A magatartási szabályzat végrehajtásának felülvizsgálatát végző európai statisztikai irányítási tanácsadó testület létrehozása befejeződött.

Minőségirányítás

Igen változatos tevékenységek végrehajtására került sor, például az ESR egészében rendszeres időközönként tartott minőségügyi konferenciákra és minőségirányítási kezdeményezésekre, beleértve a statisztikai eljárásokhoz és eredményekhez használt értékelő lista (DESAP), valamint az adatminőség értékelésére szolgáló módszerek és eszközök kézikönyvének (DATAQAM) kidolgozását, bár az adatminőségi szempontok nyomon követése és a minőségre vonatkozó jelentéstétel harmonizálása tovább javítható. A tagállamok támogatást kaptak minőségügyi kezdeményezéseikhez, és a keletkezett helyes gyakorlatokat terjesztették.

Felhasználókkal folytatott párbeszéd és terjesztés

Jelentős eredmény volt az Eurostat statisztikai adatainak a weblapon történő ingyenes terjesztése 2004. október 1-jétől. Ennek következtében számottevően megnőtt a portál látogatottsága, jóval több médiabeli elismerés és a metaadatok teljes körű lefedése volt megfigyelhető. A közzétételi program és a közzétételi naptár javult, és különböző típusú felhasználói felmérésekre került sor. A tagállamokban a felhasználói támogatásra vonatkozó együttműködési rendszert fejlesztettek ki, és a felhasználók visszacsatolásait rendszeresen nyomon követték. Végezetül – a felhasználókkal folytatott párbeszéd előmozdítása érdekében – sor került az európai statisztikai tanácsadó bizottság létrehozására.

Infrastruktúra-fejlesztés

Új weboldal nyílt, valamint az adatokhoz való hozzáférés és a weboldal funkcióinak javítása érdekében felülvizsgált referencia-adatbázis bevezetésére került sor. Az infrastruktúra-fejlesztés úgy történt, hogy az egypontos adatbeviteli rendszert a tagállamok egyre gyakrabban használták adataik átviteléhez, ezáltal növelve azok hatékonyságát és biztonságát. Ezen túlmenően nemzetközi téren az elektronikus adatcserére és a metaadatokra (SMDX) vonatkozó közös előírások és iránymutatások kidolgozására irányuló kezdeményezés az Eurostat vezető szerepének előnyét élvezte.

EMBERI ÉS PÉNZÜGYI ERőFORRÁSOK IGÉNYBEVÉTELE

Ami az emberi erőforrásokat illeti, az adott időszakban a bővítésnek köszönhetően fokozatos, mintegy 15%-os növekedés volt. Az emberi erőforrásoknak megközelítőleg 82%-a érintett statisztikák előállításában, a fennmaradó erőforrásokat adminisztratív és politikai támogatáshoz foglalkoztatják. Ez az arány az évek során viszonylag stabil maradt, az elmúlt években csekély növekedés volt tapasztalható. Az adott időszakra a program végrehajtásához rendelt teljes költségvetés 220,6 millió eurót tett ki.

A programidőszakban az erőforrások helyzete általában kielégítő volt, ugyanis az új statisztikai feladatokat, például a bővítést és az új politikai igényeket kiegyenlítette a termelékenység növekedése és a többlet-erőforrások korlátozott biztosítása.

3. A JÖVőRE VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

A Közösség 1998–2002 közötti időszakra szóló jelentésének utólagos értékelésében felsorolt ajánlásokat a Bizottság az itt tárgyalt közösségi statisztikai program végrehajtásában jelentős mértékben figyelembe vette. Két ajánlással kapcsolatban elkezdődött bizonyos munka, de nem fejeződött be. Az Eurostat teljesítménymérésének javítására irányuló ajánlásra, valamint az ESR szintjén a szakmai készségek és ismeretek meghatározására és kezelésére irányuló ajánlásra vonatkoznak.

E közösségi statisztikai program értékelése során a független szakértők a következő ajánlásokat fogalmazták meg (több részlet a mellékelt jelentésben található).

A KÖZÖSSÉGI STATISZTIKAI PROGRAM ÉS AZ ÉVES MUNKAPROGRAMOK KÖZÖTTI KAPCSOLAT JAVÍTÁSA

A közösségi statisztikai programot olyan keretprogramként alakították ki, amely öt évre vonatkozóan stratégiai elképzelést fogalmaz meg, és amely a teljes időszak során az éves munkaprogramokkal együtt biztosítja a közösségi stratégiai program rugalmasságát és helytállóságát. A közösségi statisztikai program referenciaként történő felhasználásával az éves munkaprogramoknak határozottan említést kell tenniük a vonatkozó közösségi statisztikai programról, és azon kell alapulniuk. A közösségi statisztikai programban szereplő kulcsfontosságú célkitűzéseknek tükröződniük kell az éves programok kapcsolódó hierarchikus célkitűzéseiben. Ez lehetővé fogja tenni mindkét típusú programban rejlő valamennyi lehetőség kihasználását, és biztosítani fogja a stratégiai célkitűzések jobb nyomon követését.

A KÖZÖSSÉGI STATISZTIKAI PROGRAM NYOMON KÖVETÉSÉNEK JAVÍTÁSA

Az Eurostatnak már számos nyomon követési eszköze van, például az adatminőség, a weboldal, a jogi aktusoknak való megfelelés, a felhasználói elégedettségre vonatkozó felmérések és a személyzet körében végzett közvélemény-kutatások nyomon követése. Ezek az eszközök azonban még nem egy integrált rendszer részei, és ezenfelül a közösségi statisztikai program esetében a célkitűzések tekintetében még nincs nyomon követés. A közösségi statisztikai program átfogó nyomon követését olyan mutatók kulcsfontosságú készletének meghatározásával kell végrehajtani, amelyek a programidőszakban elegendő információt szolgáltatnak az operatív és a stratégiai célkitűzések megvalósításáról. Az érvényben lévő nyomon követési tevékenységeket ésszerűsíteni kell, és azokat nyomon követési rendszerbe kell beépíteni.

AZ IGÉNYEK ÉS AZ ERőFORRÁSOK EGYENSÚLYBA HOZÁSA

Az Eurostatnak az a feladata, hogy a főbb európai szintű felhasználók (főként más bizottsági szolgálatok), valamint a nemzeti statisztikai hivatalok és más nemzeti információszolgáltatók közötti közvetítő legyen. Ezekkel együtt a közös munka hatékonyságának javítása érdekében számos eszközt vezetett be. A felhasználók által a gyakori és részletes adatok iránt kifejezett igény – az új politikák bevezetése, valamint a folyamatban lévő politikák végrehajtásának és értékelésének nyomon követési szükségletei miatt – a jövőben növekedni fog. Az ESR-ben a termelékenység további növekedésének kihasználása azonban korlátozott, hogy folyamatosan eleget lehessen tenni a kifinomult és összetett adatok iránti növekvő igénynek. Ez a helyzet az igényre vonatkozóan olyan stratégiai gondolkodásmódot tesz szükségessé, amelyhez az ESR egészében az adat-előállítási rendszerek korszerűsítése, valamint az eljárások további harmonizálása és lehetőleg az (emberi és a pénzügyi) erőforrások növelése társul. Ennek az ESR egészét érintő kihívásnak a kezelésére erőfeszítéseket kell tenni a prioritások meghatározásának javításával, a jogszabályok erősítésével, az új igények hatásainak előzetes értékelésével és az erőforrások iránti szükségletek felülvizsgálatával.

A BIZALOM ÉS A PARTNERSÉG TOVÁBBI FOKOZÁSA AZ ESR-BEN

A különböző érdekelt felek közötti bizalom és partnerség kulcsfontosságú az ESR működéséhez. Az Eurostat a nemzeti statisztikai hivatalok és a Bizottság szolgálatai közötti közvetítőként a rendszer különböző szereplői részéről időnként ellentétes érdekekkel szembesül. A szereplők összessége közötti párbeszéd ösztönzésére számos szerv és intézményesített eszköz létezik, és így bizalmat teremt, és előmozdítja a partnerséget. Ez a bizalom és partnerség alkotja a rendszer sarokkövét, és az Eurostatnak a jövőben továbbra is erősítenie kell ezeket.

[1] HL L 358., 2002.12.16.

[2] HL L 358., 2002.12.16., 2. o.

[3] A 2006. december 13-i 1995/2006/EK, Euratom tanácsi rendelet.

[4] A 2342/2002/EK, Euratom rendeletet módosító, 2007. április 23-i 478/2007/EK, Euratom bizottsági rendelet.

[5] A Szerződések szerint.