(2)A Svédországra vonatkozó 2020. évi országjelentést 2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években Svédországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzéseinek megvalósítása terén Svédország által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2020. február 26-án tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Svédországban makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Nevezetesen, a túlértékelt lakásárak a háztartások adósságállományának folyamatos növekedésével társulva a rendezetlen korrekció kockázatával járnak. Ez hátrányosan érintheti a gazdaságot, és potenciálisan a bankszektort is. A bankszektort érő negatív hatások a rendszerszintű pénzügyi összekapcsolódások miatt a szomszédos országokra is továbbgyűrűzhetnek. Az elmúlt években hoztak néhány intézkedést az egyensúlyhiány kezelésére. Az intézkedéseknek azonban eddig csak korlátozott hatásuk volt. A kulcsfontosságú szakpolitikai hiányosságok továbbra is fennállnak, különösen a hitelből finanszírozott lakásvásárlás adóügyi ösztönzése, valamint a lakáskínálat és a bérleti piac működése terén.

(1)A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Svédországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor.

(3)Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Európai Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

(4)Több tagállam szükségállapotot hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

(5)2020. március 20-án a Bizottság közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megosztotta a Tanáccsal azt a véleményét, miszerint a Covid19-járvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt a jelenlegi feltételek lehetővé teszik a rendelkezés alkalmazását. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

(6)Folyamatos fellépésre van szükség a vírus terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek ellenálló képességének megerősítése, a társadalmi-gazdasági következményeknek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

(7)A Covid19-válság rávilágított, hogy az egységes piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, a szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében az egységes piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban, amelyeknek magukban kell foglalniuk különösen a beszerzési stratégiák javítását, az ellátási láncok diverzifikálását és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítását. Ezek kulcsfontosságú elemek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

(8)Az uniós jogalkotó már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozását is. Svédországot arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a kihívások által leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

(9)A világjárvány társadalmi-gazdasági következményei az eltérő szakosodási minták miatt valószínűleg egyenlőtlenül érintik a régiókat, és mindenekelőtt a jelentős mértékben a turizmusra és a személyes kiskereskedelemre támaszkodó régiókat sújtják. Ez a Svédországon belüli regionális és területi egyenlőtlenségek növekedésének jelentős kockázatával jár, súlyosbítva a nagyvárosok és az ország többi része, valamint a városi és a vidéki területek közötti egyenlőtlenségek lassú növekedésének már megfigyelhető trendjét. A tagállamok közötti konvergenciafolyamat átmeneti felborulásának kockázatával együtt a jelenlegi helyzet célzott szakpolitikai válaszintézkedéseket tesz szükségessé.

(10)Svédország 2020. április 27-én benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját és 2020. április 28-án 2020. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

(11)Svédország jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik.

(12)A kormány 2020. évi konvergenciaprogramja szerint az államháztartási egyenleg 2020-ban a GDP 3,8 %-át kitevő hiányra romlik a 2019-ben a GDP 0,4 %-át kitevő többletről. A hiány 2021-ben várhatóan a GDP 1,4 %-ára csökken, majd 2023-ra 1,5 %-os többlet keletkezik. A GDP-arányos államadósság 2019-ben a GDP 35 %-ára csökkent, ezt követően 2020-ban várhatóan 40 %-ra emelkedik a 2020. évi konvergenciaprogram szerint. A makrogazdasági és a költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos nagy fokú bizonytalanság övezi.

(13)A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Svédország költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszere kapacitásának növelése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. évi konvergenciaprogram szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 2,4 %-át teszik ki. Az intézkedések a következők: az egészségügyi ellátási szolgáltatások erősítése (a GDP 0,1 %-a), a nehéz helyzetbe jutott ágazatoknak nyújtott sürgősségi segély (a GDP 1,6 %-a), valamint munkaerőpiaci és szociálpolitikai intézkedések (a GDP 0,2 %-a). Svédország továbbá közvetlen költségvetési hatással nem járó olyan intézkedéseket jelentett be, amelyek hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. A konvergenciaprogram szerint az említett intézkedések közé tartozik elsősorban az adóhalasztás (a GDP legfeljebb 6,9 %-áig), valamint a különböző hitelgaranciák és a kibővített hitelkeretek, melyek a GDP közel 4,7 %-át teszik ki. Összességében a Svédország által elfogadott intézkedések összhangban vannak a Covid19-járvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedésekről szóló bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. Az említett intézkedések teljes körű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

(14)A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Svédország költségvetési egyenlege 2020-ban várhatóan a GDP –5,6 %-át, és 2021-ben a GDP –2,2 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta 2020-ban és 2021-ben várhatóan a GDP 60 %-a alatt marad.

(15)A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel Svédország 2020-ban a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték túllépését tervezi. Az elemzés arra utal, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesül.

(16)Svédország gazdasága eddig soha nem látott mértékben lassult le a Covid19-világjárvány kitörése következtében. A Bizottság előrejelzése szerint a munkanélküliség 2020-ban 9,7 %-ra emelkedik, majd 2021-ben 9,3 %-ra csökken. A lakossági fogyasztás várhatóan jelentősen romlani fog, különösen az olyan érzékeny fogyasztási kategóriák esetében, mint a közlekedés, az éttermek és a szálláshelyek. A bruttó állóeszköz-felhalmozás várhatóan még nagyobb mértékben fog visszaesni a fogyasztáshoz képest, ami nagyrészt a helyreállítás ütemével kapcsolatos bizonytalanságnak tudható be. A svéd hatóságok hamar intézkedéseket hoztak és a világjárvány terjedésével folyamatosan bővítették a szakpolitikai intézkedéseket. Az intézkedések az egészségügyi ellátásra és a gazdasági visszaesés kezelésére irányultak. Az egészségügyi ellátással kapcsolatos intézkedések közé tartozik a központi kormányzat által a Covid19-járvány összes többletköltségének fedezésére nyújtott gazdasági támogatás, melyből az egészségügyi rendszerért felelős regionális és helyi hatóságok részesülnek. A gazdasági téren a kormány intézkedések széles körét hozta meg a vállalati szektor költségeinek csökkentésére (rövid távú elbocsátások, táppénzköltségek, a munkáltatói társadalombiztosítási járulékok felfüggesztése, hitelgaranciák és bérletidíj-csökkentések) és a vállalatok likviditásának biztosítására (adófizetések – így például a héafizetések – elhalasztása). A Riksbank továbbá úgy döntött, hogy banki közvetítéssel hiteleket nyújt a vállalatoknak, továbbá államkötvényeket és önkormányzati kötvényeket, jelzáloggal fedezett kötvényeket, valamint a svéd nem pénzügyi vállalatok által kibocsátott kötvényeket és értékpapírokat vásárol. Az említett intézkedések tervezése és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor ellenálló képességét. A Riksbank emellett számos devizaswap-megállapodást kötött más központi bankokkal, hogy biztosítsa a fő valuták rendelkezésre állását a pénzügyi szektor számára. Bővítették a szociálpolitikai és a munkaerőpiaci intézkedéseket azáltal, hogy megemelték a munkanélküli és a betegségi ellátásokat, csökkentették a munkanélküliségi rendszer hozzáférési követelményeit, és aktív munkaerőpiaci és oktatási intézkedéseket (zöld munkahely, az „Állások az újrakezdéshez” program meghosszabbítása, nyári kurzusok, hallgatói létszám növelése a felsőoktatásban) vezettek be.

(17)Svédország Covid19-járványra adott rövid távú szakpolitikai válasza a megfelelő erőforrások és kapacitáspufferek biztosítására, valamint az egészségügyi dolgozók szerepeinek és felelősségeinek járványhoz való hozzáigazítására épül. Várható, hogy az említett válaszlépések középtávon az ellátásokhoz kellő időben hozzáférést biztosító és földrajzilag kiegyensúlyozott egészségügyi ellátást és az egészségügyi dolgozóknak a különböző területekre (például a járóbeteg- és fekvőbeteg-szakellátásba) történő megfelelő elosztását fogják eredményezni, és elősegítik a strukturális hiányok elkerülését az orvosi személyzet létszámában. Svédország erős kutatási és innovációs ágazatának tudományvezérelt intézkedésekbe való bevonása hozzájárulhat az oltóanyagok, kezelések és diagnosztika fejlesztéséhez, és a kutatási eredmények népegészségügyi szakpolitikába való beépítéséhez.

(18)A készségek, különösen a digitális készségek rendelkezésre állásának támogatása hozzájárulhat a magasabb termelékenységnövekedés fenntartásához a csúcstechnológiai ágazatokban zajló kutatás és innováció révén, és elősegítheti Svédország ambiciózus éghajlat-politikai és energetikai célkitűzéseinek elérését, melyek a nemzeti energia- és klímatervében szerepelnek. Beruházásokra van szükség a válság migráns és nem migráns hátterű tanulók tanulmányi eredményei közötti különbségekre gyakorolt hatásának csökkentéséhez is. A minőségi munkaerő jelentősen hozzájárult a munkatermelékenység-növekedéshez, de ez a hozzájárulás szinte leállt a Covid19-válság előtt. Szükséges lesz az olyan csoportok – mint pl. a nem uniós migránsok és a fogyatékkal élők – munkaerőpiaci bevonása is, amelyek potenciálját a válság előtt nem aknázták ki teljes mértékben. A szakemberhiány különösen hangsúlyos az oktatásban, az egészségügyi ellátásban, a szociális ellátásban, az információs és kommunikációs technológiák terén, az iparban és az építőiparban.

(19)A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. A digitális és a mikroelektronikai ágazatban a munkáltatók több mint 50 %-a számol be a növekedést érintő szakemberhiányról. A termelékenység javításának szükséges feltétele, hogy fenntartsák a kutatásba irányuló közfinanszírozás magas arányát. A munkatermelékenység növekedésének helyreállítása érdekében szükség van a tőkeintenzitás növelésére, valamint a csúcstechnológiai és az innovatív ágazatokba történő beruházások bővítésére is. Az új digitális technológiák kis- és középvállalkozások körében való elterjesztése segíteni fogja a termelékenység növelését. A válság rámutatott a digitális infrastruktúra fontosságára, és arra, hogy mindenhol, ahol emberek élnek és dolgoznak, elérhetővé kell tenni a gyors és stabil hálózati kapcsolatot. Fontos szerepet játszik majd a 700 MHz-es mobil széles sávú rendszer kiterjesztése, csakúgy, mint a helyhez kötött szélessáv kiépítéséhez nyújtható pénzügyi támogatás. A közeljövőben lefolytatandó 5G-s frekvenciaárverés további impulzust nyújt a svéd gazdaság digitalizálásához. A klímasemleges társadalom 2045-ig történő megvalósításában meghatározott éghajlat-politikai célkitűzés eléréséhez a kutatásra és az innovációra irányuló beruházásokra is szükség van, melyek újszerű, versenyképes megoldásokat fejlesztenek és valósítanak meg a dekarbonizációhoz, továbbá a koordinált szociális és szakpolitikai intézkedésekhez. A közlekedés az a kiemelt terület, amelyen Svédország üvegházhatásúgáz-kibocsátását csökkenteni kell. A politikai napirenden szerepel a flotta átfogó és viszonylag gyors lecserélése alacsony kibocsátású járművekre. A vasúti infrastruktúrát célzó tervezett beruházások fontos szerepet játszanak a modális váltás előmozdításában és segítik Svédországot ambiciózus éghajlat-politikai célkitűzésének megvalósításában. A közlekedés és az ipar villamosítása jelentős beruházásokat tesz szükségessé a villamosenergia-termelés és -elosztás terén. A Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Svédországban a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen az országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Svédország a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

(20)A pénzmosás gyanújával kapcsolatban folyamatosan felmerülő vádak károsították a svéd bankok hírnevét, a pénzmosás megelőzése továbbra is prioritást jelent Svédország számára. A kockázatalapú megközelítést alkalmazó hatékony felügyelethez több erőforrásra és megfelelő eljárásokra van szükség. Svédország elismerte, hogy több erőforrásra van szükség a felügyelet megfelelő gyakorlásához és a vizsgálatok lefolytatásához, és megerősítette a pénzügyi felügyeleti hatóságának kapacitását. Azonban a hatóság kapacitása még mindig túl kicsi a svéd pénzügyi szektor méretéhez képest. Még mindig vannak kihívások és a kockázatalapú megközelítést teljes mértékben végre kell hajtani.

(21)Miközben a jelenlegi ajánlások a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. Az említett ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter éves ciklusa során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő ajánlásokra is vonatkozik. Ez utóbbi ajánlásokat figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat.

(22)Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. Az alábbi ajánlások teljes körű végrehajtásának biztosításával Svédország hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén elért előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.