HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 246/22

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Unió területére belépő, illetve az Unió területét elhagyó készpénz ellenőrzéséről és az 1889/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

(COM(2016) 825 final – 2016/0413 (COD))

(2017/C 246/04)

Előadó: Javier DOZ ORRIT Társelőadó: Mihai IVAȘCU

Felkérés: Európai Parlament, 2017.1.19. az Európai Unió Tanácsa, 2017.1.19. Jogalap: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. és 304. cikke Illetékes szekció: „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció Elfogadás a szekcióülésen: 2017.4.6. Elfogadás a plenáris ülésen: 2017.4.27. Plenáris ülés száma: 525. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 154/4/4

1. Következtetések és ajánlások

1.1. Az EGSZB úgy véli, hogy a terrorizmus és annak finanszírozása, a pénzmosás, valamint az ehhez kapcsolódó egyéb gazdasági bűncselekmények elleni küzdelemnek az uniós politikák állandó prioritásának kell lennie.

1.2. A javaslat hatályon kívül helyezi a korábbi, 2005. évi rendeletet, hogy a szabályozási keretet a jelenlegi helyzethez igazítsa és kezelje a különféle tanulmányok által a végrehajtás kapcsán feltárt hiányosságokat.

1.3. Az EGSZB úgy véli, hogy az ellenőrzések hatályának és a hatóságok hatáskörének kiterjesztése úgy, hogy ellenőrzéseket végezhessenek és árukat kobozhassanak el olyan esetekben, amikor alapos okkal feltételezhető az illegális tevékenység, meg fogja könnyíteni, hogy több csalárd esetet tárjanak fel és több információt gyűjtsenek össze.

1.4. Az EGSZB szükségesnek tartja az együttműködés javítását mind az illetékes hatóságok, mind pedig a tagállamok között annak érdekében, hogy az új rendelet alkalmazása terén maximális hatást érjenek el. Az EGSZB arra kéri az összes tagállamot, hogy terrorizmus elleni adatbázisaikat bocsássák az Europol rendelkezésére. Az Európai Bizottságnak emellett olyan együttműködési intézkedéseket kellene ösztönöznie, amelyek minden tagállam számára lehetővé teszik, hogy hozzájussanak az ahhoz szükséges eszközökhöz, hogy eredményesen ellenőrzésük alatt tartsák a különféle készpénzfajtákat és szállításuk módjait.

1.5. Az EGSZB azt ajánlja, hogy egy tanulmány és kiterjedt konzultációk nyomán az Európai Bizottság állítson össze egy tervet az EU-n belüli készpénzhasználat csökkentéséről. Ennek kapcsán fontolóra kell venni azt a kérdést, hogy megfelelő küszöbérték-e a 10 000 EUR a kötelező nyilatkozattétel kapcsán.

1.6. Az EGSZB úgy érzi, hogy az Európai Bizottságnak többet kellene tennie annak érdekében, hogy szankciót határozzon meg a nyilatkozattételi kötelezettség elmulasztásáért. A szankciókat az egyes tagállamok között össze kell hangolni, és az Európai Bizottságot koherens módon tájékoztatni kellene azokról, hogy elkerüljük a kibúvókat a csalók számára.

1.7. Az EGSZB megismétli az ECO/408 jelű véleményben (1) már korábban kifejtett aggályait azt illetően, hogy a rendelet eredményességét egy sor tényező súlyosan korlátozhatja. A fő probléma az, hogy azok az adóparadicsomok, amelyekben a legjelentősebb a pénzmosási tevékenység – és amelyeknek az EU irányából vagy irányába zajló készpénzáramlásait különösen figyelemmel kísérni –, nem szerepelnek azon a listán, amely a 2016. július 14-i rendeleti javaslatban az Európai Bizottság által magas kockázatúnak tekintett országokat és régiókat tartalmazza.

1.8. A bűntevékenységhez kapcsolódó pénzáramok kivizsgálása más, elsősorban adóügyi bűncselekményekhez kapcsolódik. Az EGSZB ezért azt javasolja, hogy az adóhatóságok is férhessenek hozzá a készpénzáramlatok ellenőrzése során gyűjtött információkhoz.

1.9. Az EGSZB úgy véli, hogy az új rendelet elfogadásakor az arany mellett más „könnyen készpénzzé tehető árukat” is meg kellene említeni a „készpénz” fogalommeghatározásában.

1.10. Az EGSZB elismeri az előre fizetett kártyák társadalmi értékét az EU-ban, ám felhívja a figyelmet annak veszélyére, hogy bűnözők és terroristák továbbra is arra használhatják fel az ilyen eszközöket, hogy rejtett módon finanszírozzák tevékenységeiket.

1.11. Az összegyűjtött és a hatóságok között kicserélt adatok mennyiségének növekedése miatt az EGSZB javasolja ezen adatok védelmének a megerősítését, illetve annak a lehetőségnek a kivizsgálását, hogy komolyabb adminisztratív és büntetőjogi szankciókat alkalmazzanak azon tisztviselők és személyek kapcsán, akik nem megfelelő vagy jogellenes módon használják fel ezeket az adatokat.

1.12. A probléma nemzetközi nagyságrendű, következésképpen az uniós intézményeknek teljes körű szerepet kell vállalniuk az ezen a területen működő nemzetközi szervezetek munkájában is.

1.13. Az EGSZB javasolja az európai intézményeknek – különösen az Európai Bizottságnak és az Európai Központi Banknak –, valamint a nemzeti központi bankoknak, hogy készítsenek tervet az 500 eurós bankjegyek 2018-tól való érvényen kívül helyezéséről és eltörléséről, mivel azok használata széles körben dokumentált a tiltott kereskedelem készpénzben történő kifizetésére, pontosan azért, mert könnyű szállítani, illetve nagy mennyiségű pénzt kisebb helyen tárolni.

1.14. Az EGSZB ismételten felhívja az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy az európai polgárok védelmének a legmagasabb szintű prioritások között kell maradnia, függetlenül attól, hogy ez mekkora költséggel és erőfeszítéssel jár.

2. Háttér és az Európai Bizottság javaslata

2.1. A terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem fokozásáról szóló cselekvési tervvel (2) összhangban az Európai Bizottság új rendeletre tesz javaslatot az Unió területére harmadik országokból belépő, illetve az Unió területét harmadik országok felé elhagyó készpénz ellenőrzéséről és a 2005. évi hatályos rendelet hatályon kívül helyezéséről (3).

2.2. Az EU 2015 májusában fogadta el a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni negyedik csomagot, amely egyéb kezdeményezések mellett tartalmazta a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló negyedik irányelvet (negyedik pénzmosási irányelv), valamint a jelenleg az átültetési szakaszban levő, a pénzátutalásokat kísérő adatokról szóló rendeletet (4). Az EGSZB a jogalkotási csomagról a pénzmosás elleni csomag témájában készült véleményében (5) alkotott ítéletet.

2.3. 2016. februárban az Európai Bizottság közzétette a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem fokozásáról szóló cselekvési tervét (6), amelynek végrehajtására két jogalkotási szakaszban került sor. Az első szakaszban (2016. július) az Európai Bizottság két irányelvre vonatkozó javaslatot állított össze: az ötödik pénzmosási irányelvet, a pénzmosás elleni küzdelemmel kapcsolatos információkhoz való adóhatósági hozzáférésről szóló irányelvet (7) és az Európai Bizottságnak a negyedik és az ötödik pénzmosási irányelvet (8) kiegészítő felhatalmazáson alapuló rendeletét (9) a kiemelt kockázatot jelentő harmadik országok megállapításáról. Az EGSZB véleményeket fogadott el az ötödik pénzmosási irányelvről és ez utóbbi rendeletről, illetve a második irányelvről (10).

2.4. A második szakaszban (2016. december) a jelen vélemény tárgyát képező rendelet mellett az Európai Bizottság javaslatot terjesztett elő egy a pénzmosással szembeni büntetőjogi fellépésről szóló irányelvre (11), illetve egy a biztosítási intézkedést és vagyonelkobzást elrendelő határozatok kölcsönös elismeréséről szóló rendeletre (12) is.

2.5. A 2005-ös rendelet kiegészíti a pénzmosási irányelv rendelkezéseit azzal, hogy ellenőrzéseket vezet be az összesen legalább 10 000 EUR összegű készpénzszállítmányokra. A most vizsgált európai bizottsági javaslat (13) célja: a hatályos jogszabályokban a rendőrség által végzett vizsgálatok fényében feltárt hiányosságok kijavítása; a negyedik (14) és az ötödik (15) pénzmosási irányelv továbbfejlesztése és kiegészítése a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás problémájának kezelése érdekében; valamint az uniós jogszabályok kiigazítása, hogy azok megfeleljenek a nemzetközi normáknak és ajánlásoknak, különösen a FATF 32. ajánlásának.

2.6. A jelenlegi javaslat a határokon átnyúló készpénzforgalom nem tökéletes lefedettségét, a hatóságok közötti információcsere nehézségeit, a küszöbérték (10 000 EUR) alatti összegek visszatartásának lehetetlenségét, a készpénz fogalmának nem tökéletes meghatározását, a nyilatkozattétel elmulasztása esetén a tagállamokban alkalmazott szankciók eltéréseit és a végrehajtás szintjében tapasztalható eltéréseket igyekszik kezelni.

2.7. A hatályos jogszabály helyébe lépő új rendeletre irányuló javaslat kiterjeszti és pontosítja a készpénz fogalommeghatározását, négy kategóriát határozva meg: valuta, bemutatóra szóló átruházható értékpapírok (csekkek, utazási csekkek, váltók és fizetési megbízások), könnyen készpénzzé tehető értékhordozóként használt áruk (aranytartalmú érmék és tömbarany) és előre fizetett kártyák.

2.8. A javaslat nyilatkozattételi kötelezettséget vezet be a 10 000 EUR összeget elérő vagy azt meghaladó kísérő nélküli, azaz postán, futárszolgálattal vagy teherszállítás keretében feladott készpénz vonatkozásában. Egyes tagállamok EU-n belüli készpénzellenőrzést is végeznek.

2.9. Ez hatáskört biztosít az illetékes hatóságoknak arra, hogy 10 000 EUR összeget el nem érő készpénzszállítmányokat ellenőrizzenek, illetve jelentést tegyenek és vizsgálatot indítsanak minden olyan esetben, amikor komolyan felmerül a bűnözői részvétel gyanúja.

2.10. Feljogosít továbbá a pénzösszegek visszatartására, amennyiben elmulasztották a nyilatkozattételt a legalább 10 000 EUR összegű készpénzszállítmányok kapcsán, illetve ha bármilyen értékű szállítmány a bűnözői részvétel jeleit mutatja.

2.11. Javítja az információcserét azáltal, hogy aktív kommunikációt követel meg a pénzügyi információs egységekkel; jelenleg az illetékes hatóságoknak csupán elérhetővé kell tenniük az információt. A szabálytalan műveletekkel kapcsolatos információkat a többi tagállam illetékes hatóságainak és az Európai Bizottságnak is a rendelkezésére kell bocsátani, amennyiben bűncselekményre utaló jelek merülnek fel. Ezek az információk bizonyos előírások betartása mellett harmadik országokkal is megoszthatók.

2.12. A javaslat támogatja, hogy minden tagállamban a bűnözői tevékenységért kirótt jogi büntetéseket kiegészítő szankciókat vezessenek be a nyilatkozattételi kötelezettség elmulasztása esetére. Minden tagállamnak közölnie kell a szankciókat az Európai Bizottsággal.

3. Általános megjegyzések

3.1. Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság folyamatos erőfeszítéseit a pénzmosás és a terrorizmus elleni küzdelem terén. Támogatja ezenkívül a tárgyalt javaslat által ajánlott módosításokat, amelyek célja a hatályos jogszabályok minőségének javítása.

3.2. Az Európai Bizottságnak és a többi uniós intézménynek keményen kell dolgozniuk annak biztosításán, hogy az európai közvélemény teljes mértékben tisztában legyen azzal, hogy az összes szükséges jogi eszköz, valamint információszerzési, bűnüldözési és igazságügyi fellépés felhasználásával kívánnak küzdeni a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása ellen. Ha a polgárok tisztában vannak az intézmények által ezen a területen az összes tagállammal együttműködésben végrehajtott erőfeszítésekkel, az fokozza hitelességüket és legitimitásukat. Már ma is használnak számos mutatót a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása kapcsán, de ezek nem mindegyike hozható nyilvánosságra.

3.3. Az EGSZB arra kéri továbbá az EU-t és a tagállamokat, hogy támogassák a folyamatos nemzetközi szintű együttműködést a terrorizmus, a pénzmosás és az ezekhez kapcsolódó komoly bűncselekmények elleni küzdelem terén. Minden uniós intézménynek törekednie kellene annak elérésére, hogy nemzetközi szinten elfogadják az Európai Bizottság által javasolt intézkedéseket. Ez az egyik módja annak, hogy eredményesebbé válhassanak.

3.4. Az új rendeletre irányuló javaslat célja az EU és harmadik országok közötti illegális készpénzáramlás elleni fellépés. Sikeressége érdekében az Európai Bizottságnak együtt kell működnie a tagállamokkal, hogy biztosítsa, hogy illetékes hatóságaik rendelkezzenek a leghatásosabb műszaki és humán erőforrásokkal, illetve minden más szükséges eszközzel (például képzett kábítószer-kereső kutyákkal).

3.5. A terrorizmus finanszírozását szolgáló rendszerek igen sokfélék lehetnek, a jogszerű vállalkozásokkal vagy szabályos nonprofit szervezetekkel való visszaéléstől elkezdve a bűncselekményekig és a nemzetközi kereskedelmi rendszerrel való visszaélésig. A terroristaszervezetek folyamatosan fejlesztik finanszírozási módszereiket, hogy megkerüljék a hatályos jogszabályi rendelkezéseket, emiatt pedig világos, hogy a jogi keretet is folyamatosan naprakésszé kell tenni. A bűnözők és a terroristák általában kihasználják a tagállamok jogszabályai között meglévő különbségeket, és azokat az országokat választják ki pénzügyi műveleteikhez, ahol a jogszabályok a leggyengébbek.

3.6. Az európai biztonsági stratégiával (16) kapcsolatos fejlemények, az Európában és másutt történt terroristatámadásokra adott válasz, valamint az, hogy az adóparadicsomokon keresztül végrehajtott pénzmosás, adócsalás és adóelkerülés a közvélemény érdeklődésének középpontjába került, ahhoz vezetett, hogy az Európai Bizottság az elmúlt két év során nagy számban fogadott el jogalkotási kezdeményezéseket.

3.7. A FATF jelentése (17) szerint a készpénz használata elterjedt az illegális gazdaságban, és továbbra is a terrorizmus finanszírozásának jelentős forrását jelenti. Az így „tisztára mosott” pénz mennyiségét nehéz megbecsülni, ám a FATF-jelentés szerint az „éves szinten több száz és ezer milliárd USD között lehet”.

3.8. A hatályos rendelet hatásosságának elemzése rámutatott, hogy továbbra is magas az EU területére belépő és azt elhagyó készpénzszállítmányok száma. A készpénzellenőrzések száma azonban korlátozott (az összes tagállamban együttesen évente 100 000), országonként eltérő és a kivizsgált gyanús esetek száma is nagymértékben eltér. A témában legutóbb tartott konzultáción mindössze kilenc ország vett részt, és az esetek számát és elemzését illető adatok különfélék és korlátozottak voltak.

3.9. A hatályos rendelet joghézagai következtében a postán, futárszolgálattal vagy teherszállítás keretében küldött készpénzt nem vetik alá kellő mértékű, célzott ellenőrzésnek. Számos esetben az illetékes hatóságok nem rendelkeznek a szükséges eszközökkel ahhoz, hogy megfelelő ellenőrzéseket végezzenek.

3.10. Az ellenőrzések hatályának kiterjesztése és a hatóságok felhatalmazása arra, hogy ellenőrzéseket végezzenek és árukat kobozzanak el – még a 10 000 eurós küszöbérték alatt is – olyan esetekben, amikor feltételezhető a bűnözői részvétel, lehetővé fogja tenni, hogy több csalárd esetet tárjanak fel és több információt gyűjtsenek össze. A megszerzett információkat jelenleg nem használják fel úgy, ahogy kellene. Az információkat egyes tagállamokban passzív módon teszik elérhetővé, és nincsenek intézkedések annak biztosítására, hogy megfelelően feldolgozásra kerüljenek. Létfontosságú javítani az illetékes hatóságok közötti kommunikációt: a nagyrészt az ellenőrzések elvégzéséért felelős vámhatóságok és az információ fogadásáért és elemzéséért felelős pénzügyi információs egységek között; a pénzügyi információs egységek és az adó- és igazságügyi hatóságok között; a tagállamok és a – különösen az EU viszonylatában áramló illegális készpénz megnövekedett mennyiségéért felelős, például adóparadicsom – harmadik országok illetékes hatóságai között.

3.11. A hatályos rendelet szerinti készpénzbejelentés elmulasztásáért kirótt szankciókat nem hangolták össze, és az elvégzett elemzések arra tűnnek mutatni, hogy azok nem érték el a szándékolt visszatartó hatást. Az új rendelet szerint a tagállamok kötelesek szankciót kiróni a bejelentési kötelezettség elmulasztásáért, függetlenül attól, hogy felmerül-e a bűnözői részvétel gyanúja vagy hogy a készpénz kapcsolódik-e más bűncselekményekkel vagy szabálysértésekkel kapcsolatos vizsgálatokhoz; ezekről a szankciókról tájékoztatni kell az Európai Bizottságot. Az EGSZB szerint ki kellene alakítani egy közös kommunikációs eljárást a tagállamok számára. Minden tagállam szabadon határozhatja meg azonban az általa kirótt szankciókat. A 13. cikkben említett szankciókat össze kell hangolni, hogy ne nyíljanak lehetőségek a bizonyos országokon keresztül működő bűnözők számára.

3.12. A rendelet és a fent említett pénzmosás elleni intézkedések végrehajtása nagyban növeli majd a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem keretében összegyűjtött, tárolt és az illetékes testületek és hatóságok rendelkezésére bocsátott személyes adatok mennyiségét. Az egyének alapvető, különösen a személyes adatok védelmével kapcsolatos jogainak védelme érdekében fontos felmérni, hogy szükség van-e új védelmi mechanizmusokra; ahol szükséges, ezeket be kell vezetni, és szigorúbb bűnügyi szankciókat kell támogatni az információkat illegális módon felhasználó köztisztviselők és más személyek ellen.

3.13. A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás, ezen belül az illegális készpénzszállítmányok problémája elleni küzdelemhez használt csatornák és eljárások típusa miatt az Európai Bizottság – helyesen – olyan jogalkotási intézkedéseket fogadott el, amelyek mindkét bűncselekményre vonatkoznak. Azok ugyanis kapcsolódnak más, hasonló vagy nagyobb volumenű bűncselekményekhez. Az összes érintett hatóság és nemzeti testület, valamint a tagállamok közötti, a megfelelő mechanizmusokon keresztül megvalósuló szoros koordináció alapvető annak biztosításához, hogy a rendelet és más vonatkozó jogalkotási intézkedések eredményesen végrehajtásra kerüljenek. Le kell szögezni, hogy a különféle tagállami hatóságok és intézmények – rendőrség, hírszerzési, igazságszolgáltatási, vám- és adóhatóság – közötti együttműködés messze nem ideális. Az EGSZB-t különösen aggasztja a nemzeti rendőrségek és az Europol közötti együttműködés hiánya, amit az a tény is illusztrál, hogy a legtöbb tagállam nem bocsátotta az európai bűnüldözési ügynökség rendelkezésére terrorizmus elleni adatbázisait. Az EGSZB ezért felkéri az uniós hatóságokat és a tagállamokat, hogy vessenek véget ennek a helyzetnek.

3.14. A rendelet és más, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemhez kapcsolódó jogalkotási rendelkezések eredményes alkalmazásának másik fontos akadálya az, hogy valójában nincsen politikai szándék az adóparadicsomok felszámolására. Ennek legszembetűnőbb bizonyítéka „a stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országok” listája, amely a negyedik és ötödik pénzmosási irányelvet kiegészítő 2016/1675 (EU) rendelet mellékletében található. Ezen a listán nem szerepel egy sem azon adóparadicsomok közül, amelyek az illegális tranzakciók, különösen a rendeleti javaslatban tárgyalt készpénzáramlások többségéért felelnek. Az EGSZB kénytelen megismételni az ECO/408 jelű véleményben foglalt kérését, hogy az Európai Bizottság tegyen javaslatot az adóparadicsomok egy új listájára, és annak beolvasztásával hozza létre a pénzügyi bűncselekmények és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemben való együttműködést megtagadó térségek egységes listáját.

4. Részletes megjegyzések

4.1. A terrorizmus finanszírozásának egyértelmű globális dimenziója van, azaz a valamely országban folytatott terrorista műveleteket gyakran egy másik országban elkövetett bűncselekményekkel finanszírozzák. Készpénzellenőrzésre és intenzív jogszabályi változásokra van szükség a készpénzmozgások megállítása, a pénzügyi műveletek nyomon követése és korlátozása, valamint a terroristákról és finanszírozóikról szóló fontos információk megszerzésének megkönnyítése érdekében. Az EGSZB, mivel tökéletesen tisztában van a terrorizmus finanszírozásának külső dimenziójával, azt ajánlja, hogy az összes uniós intézmény teljeskörűen vegyen részt az összes illetékes nemzetközi szervezetben, amelyben képviselteti magát, hogy hasonló intézkedéseket lehessen világszinten is bevezetni.

4.2. A készpénzszállítmányok továbbra is a pénzmosás szereplői és más pénzügyi bűncselekmények elkövetői tevékenységeinek elsődleges csatornáját jelentik (18). Az EGSZB azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság készítsen átfogó tanulmányt, konzultáljon az összes érintett féllel és alakítson ki szoros munkakapcsolatot a tagállamokkal, az EKB-val és a nemzeti bankokkal, ezt követően pedig állítson össze egy tervet az EU-n belüli készpénzhasználat csökkentésére. Az 500 eurós bankjegyek megszüntetése a megfelelő irányba mutató lépés. Az említett tanulmány részeként fontolóra kell venni azt a kérdést, hogy megfelelő küszöbérték-e a 10 000 EUR a kötelező nyilatkozattétel kapcsán.

4.3. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy fokozza arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a Varsói Egyezmény (19) eredményeit az egész EU-ban konzisztens módon ratifikálják. Annak ellenére, hogy 26 tagállam írta azt alá, eddig mindössze 17 ratifikálta.

4.4. Az EGSZB elismeri, hogy a javasolt rendelet jelentős mértékben javíthatja a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemben felhasznált eszközöket, eközben pedig minimális hatást fejt ki az európai kis- és középvállalkozásokra.

4.5. Az EGSZB úgy véli, hogy az átlátható pénzügyi műveletek előmozdítása és az alacsonyabb költségek érdekében alapvető, hogy pénzügyi együttműködési politikákat alakítsanak ki a szomszédos országokkal, valamint azokkal, amelyek az EU felé irányuló migránsáramlatok különösen nagy részéért felelősek. Az ezen országok felé, illetve ezen országokból történő pénzátutalások korlátai és magas költsége készpénzszállítmányok és kevésbé átlátható műveletek alkalmazására ösztönöz, így bűnelkövetési céllal is ezeket a módszereket alkalmazzák.

4.6. Az EU területén a közelmúltban elkövetett támadások kapcsán kiderült, hogy a terroristák előre fizetett kártyákat használtak például a szállodai szobák kifizetésekor (például a 2015. november 13-i párizsi támadások kapcsán). Bár ezek az eszközök nyilvánvaló társadalmi értékkel bírnak, mivel lehetővé teszik, hogy kiszolgáltatott vagy kirekesztett személyek online vagy offline módon teljesítsenek kifizetéseket, az EGSZB felhívja a figyelmet annak veszélyére, hogy ezeket az eszközöket a bűnözők vagy terroristák a jövőben is használni fogják.

4.7. A készpénz illegális szállítása kapcsolódik másfajta bűncselekményekhez: adócsaláshoz, pénzmosáshoz és a terrorizmus finanszírozásához. Az Európai Bizottság rendeleti javaslata nem teszi lehetővé a rendszeres készpénz-bejelentési adatok adózási célú cseréjét. Az EGSZB úgy érzi, hogy az említett bűncselekmények üldözése során átfogó módon kell eljárni. A fent említett információcserét például lehetővé kell tenni, tekintettel az adócsalás és a számos esetben készpénzmozgással járó pénzmosási tevékenység közötti egyértelmű kapcsolatra.

4.8. Miközben a javasolt rendelet 2. cikkének (2) bekezdése és 14. cikke felhatalmazza az Európai Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a melléklet módosítása érdekében, különös tekintettel arra a részre, amely azt határozza meg, hogy mely „könnyen készpénzzé tehető értékhordozóként használt áruk” tekintendők a készpénz egyik típusának, az EGSZB nem lát okot arra, hogy ezt a kategóriát a kezdetektől csak az aranyra korlátozzák. Az Európai Parlament és a Tanács által jóváhagyott első listára fel lehetne venni más különösen értékes árukat is, mint amilyenek a nemesfémek vagy a (nyers vagy vágott) ékszerhez használt kövek.

4.9. Az EGSZB megismétli, hogy mind az EU-nak, mind a tagállamoknak elsősorban a polgárok biztonságának garantálását kell szem előtt tartaniuk, akármekkora erőfeszítést igényel is ez.

Kelt Brüsszelben, 2017. április 27-én. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Georges DASSIS

(1) HL C 34., 2017.2.2., 121. o.

(2) COM(2016) 50 final.

(3) 1889/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 309., 2005.11.25., 9. o.).

(4) 2015/849/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 141., 2015.6.5., 73. o.) és 2015/847/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 141. 2015.6.5., 1. o.).

(5) HL C 271., 2013.9.19., 31. o.

(6) COM(2016) 50 final.

(7) COM(2016) 450 final, 2016/0208 (COD) és COM(2016) 452 final, 2016/0209 (COD).

(8) HL C 34., 2017.2.2., 121. o.

(9) (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló rendelet (HL L 254., 2016.9.20., 1. o.).

(10) HL C 34., 2017.2.2., 127. o.

(11) COM(2016) 826 – 2016/0414 (COD)

(12) COM(2016) 819 – 2016/0412 (COD)

(13) COM(2016) 825 final – 2016/0413 (COD)

(14) 2015/849 (EU) irányelv (HL L 141., 2015.6.5., 73. o.).

(15) Javaslat az ötödik pénzmosási irányelvre.

(16) COM(2015) 185 final

(17) A FATF jelentése: Money Laundering: Through the Physical Transportation of Cash (2015).

(18) „Why is cash still king? – A strategic report on the use of cash by criminal groups as a facilitator for money laundering” [Miért még mindig a pénz az úr? – stratégiai jelentés a bűnszervezetek általi, a pénzmosást elősegítő készpénzhasználatról]. Pénzügyi hírszerzési csoport, Europol, 2015.

(19) Az Európa Tanács egyezménye a pénzmosásról, a bűncselekményekből származó jövedelmek felkutatásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról, valamint a terrorizmus finanszírozásáról, 2005.