HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 10.11.2005 
COM(2005) 554 végleges 
  
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE 
a bizottságok 2004. évi munkájáról  
 
  
{SEC(2005) 1420} 
 
HU 2   HU 1. KOMITOLÓGIAI  RENDSZERREL  KAPCSOLATOS  ÁLTALÁNOS  
ÉSZREVÉTELEK 
E jelentés a komitológiai bizottságok 2004. évi tevékenységével foglal kozik. A jelentés egy 
bevezető szakaszból, egy, a bizo ttságok tevékenységét ho rizontálisan áttekint ő szakaszból és 
egy mellékletb ől áll, amely az egyes komitológiai bi zottságokkal kapcsolatos, a Bizottság 
különböző szervezeti egységei szerint elrendezett ré szletes statisztikai adatokat tartalmazza1. 
A mellékletben szintén szerepelnek a bizottságok  számának változására, illetve a különleges 
intézkedéstervezetekkel kapcsolatos re ndkívüli eseményekre vonatkozó szöveges 
észrevételek, például a kedvez őtlen vélemények, az Európai Parlament (EP) ellen őrzési joga 
gyakorlásából fakadó állásfoglalás ai (lásd alább az 1.2. pontot) és  a Tanács számára készített 
előterjesztések (lásd alább az 1.3. pontot). 
1.1 A komitológiai bizottságok és  intézményi összefüggéseik 
a) A komitológiai bizottságok szerepe az intézményi struktúrában 
A komitológiai bizottságok célja, hogy segítsék a Bizottságot a jogalkotó, azaz a Tanács és az 
Európai Parlament által ráruházott végrehajtá si hatáskörök gyakorlásában. A komitológiai 
bizottságok mindegyikének három alapvet ő jellemzője van. 
Először is, mindegyiket a jogalkotó (a Tanács és az Európai Parlament) hozta létre azoknak az 
alap-jogiaktus elfogadása kor hatályos „jogalkotá si” eljárásoknak megfelel ően, amelyek 
alapján létrejöttek, nevezetesen az együ ttdöntési eljárásnak a Maastrichti Szerz ődés óta. Ebb ől 
következően a komitológiai bizottságok jogala pját az úgynevezett „alap-jogiaktus” 
tartalmazza. 
Másodszor , a szerkezetük és munkamódszereik s zámos tekintetben szabványosítottak. A 
Bizottság egyik képvisel ője áll elnökként minden egyes bizo ttság élén, mely bizottságok a 
tagállamok képvisel őiből állnak; ők a bizottságok kizárólagos „t agjai”. A bizottságok az alap 
jogalkotási aktusban megállapított eljárások keretében m űködnek, a Tanács 1999/468/EK 
komitológiai határozatának2 megfelelően. 
Harmadszor , a bizottságok a Bizottság által az al ap jogalkotási aktusnak megfelel ően 
hozzájuk benyújtott végrehajtási intézkedéstervezetekr ől adnak véleményt, és az e célt 
szolgáló tanácsadó, irány ító- vagy szabályozási bizotts ági eljárások keretében m űködnek 
közre. 
Az 1999/468/EK tanácsi határozat 2. cikke szer int az irányítóbizottság i eljárást a közös 
agrárpolitika és a közös halászati po litika alkalmazásával, illetve a jelent ős költségvetési 
vonzatú programok végrehajtásával kapcsolatos irán yítási intézkedésekre kell fenntartani (a 2. 
cikk a) pontja). A szabályozási bizottsági eljárást az alap-jogiaktusok alapvet ő fontosságú 
rendelkezéseinek alkalmazására szolgáló általá nos hatályú intézkedések – beleértve az 
emberek, állatok, illetve növények egészségén ek és biztonságának védelmére vonatkozó 
intézkedéseket is – meghozatala, valamint az alap-jogiaktus „technikai” elemeinek frissítése 
                                                 
1 A mellékletet a Bizottság különálló személyzeti munkadokumentumaként nyújtják be. 
2 HL L 184., 1999.7.17., 23. o. 
 
HU 3   HU esetén írják el ő (a 2. cikk b) pontja). A tanácsadó bizottsági eljárást alkalmazzák minden 
olyan esetben, amikor ezt tekintik a legmegfelel őbbnek. 
Az irányítóbizottsági (az 1999/ 468/EK tanácsi hatá rozat 4. cikkének (2) bekezdése) és a 
szabályozási bizottsági eljárás (az 1999/468/EK tanácsi határozat  5. cikkének (2) bekezdése) 
során a (pozitív vagy negatív) véleménynyilván ításhoz a bizottsági tagok szavazatainak a 
Szerződés 205. cikkének (2) bekezd ésében meghatározott min ősített többsége szükséges.3 Az 
EK-Szerz ődés legutóbbi módosításának4 2004. november 1-jei hatálybalépése óta a 205. cikk 
(2) bekezdésében el őírt új rendszert kell alkalmazni. Ez a min ősített többség eléréséhez 
„kettős többséget” ír el ő, azaz a) az összesen 321 szavazatból  legkevesebb 232-t, továbbá b) a 
25 tagállam többségét.  
A 205. cikk (4) bekezdésében el őírt kiegészít ő kritériumok tekintetében, amely a Tanács 
bármely tagjának lehet ővé teszi, hogy kérje annak ellen őrzését, a jogi aktus mellett szavazó 
tagállamok az Európai Unió lakosságának képvis elik-e legalább 62%-át, a Bizottság arra a 
következtetésre jutott, hogy ez nem alkalmazandó a komitológiai eljárások esetében, mivel az 
1999/468/EK tanács határozat csak a 205. cikk (2) bekezdésére hivatkozik 
Más, a Bizottság által feláll ított bizottságok és szakért ői csoportok is segítik a Bizottságot 
kezdeményezési joga , illetve ellen őrzési, koordinálási és a tagállamokkal való együttm űködési 
feladatai gyakorlásában. E több száz tanácsa dó testület nem tárgya e jelentésnek, és 
megkülönböztetend ő a komitológiai bizottságoktól.  
b) A komitológia és az átláthatóság: a ko mitológiai dokumentumok jegyzéke és adattára  
Az 1999/468/EK határozat 7. cikke, valamint a Tanácsnak és a Bizottságnak az említett 
rendelkezésre vonatkozó nyilatkozatai (nevezetesen a 4. és az 5.) az átláthatóság fontos 
elemeként olyan intézkedéseket vezettek be, amelyeknek az a célja, hogy növeljék  a 
komitológiai bizottságok tevékenységének átláthatóságát . 
Az 1999/468/EK határozat 7. cikkének (5) bekezdése el őírja, hogy a Bizottságnak 
nyilvánosságra kell hoznia egy jegyzéket, amely a komitológiai eljárások alatt álló, az 
Európai Parlament részére elküldött va lamennyi dokumentum hivatkozási adatait  
tartalmazza. E jegyzéket 2003 decembere óta használják5. 
Az átláthatóságot biztosító további intézkedésként  a Bizottság – az 1999/468/EK tanácsi 
határozatról szóló (5.) nyilatkozatának megfelel ően – kiegészítette  a jegyzéket egy adattárral , 
amelynek révén több, az Európai Parlamenthez eljuttatott dokumentum válik közvetlenül 
elérhetővé a nyilvánosság számára a 2001. decem ber 3. óta hatályos, az intézmények 
dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésér ől szóló 1049/2001/EK pa rlamenti és tanácsi 
rendelettel összhangban6. A jegyzék szerepe az egyes dokumentumok meglétéről való 
tájékoztatás, míg az adattár letölthet ő formátumban tartalmazza a dokumentumokat.  
                                                 
3 A tanácsadó bizottsági eljárás során történ ő véleményalkotáshoz a Szerz ődésben meghatározott 
egyszerű többség is elegend ő. 
4 A tíz új tagállam csatlakozási okmányával (HL L 236., 2003.9.23., 33. o.) módosítva. 
5 Lásd a következ ő internetcímet:  
http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/regcom ito/registre.cfm?CL=en. A jegyzék 2003 elejét ől 
kezdődően tartalmaz dokumentumokat. 
6 HL L 145., 2001.05.31., 43. o. 
 
HU 4   HU A jegyzék és az adattár tartalmát a dokumentumok rendes kötelez ő továbbítása határozza 
meg. Ez a következ ő:  
– a bizottsági ülések napirendje, az ülésekr ől készült kivonatos jegyz őkönyvek és a 
szavazások eredménye, 
– „a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárással (együttdöntési eljárás) elfogadott jogi 
aktusok végrehajtására a bizott ságokhoz beterjesztett” végreh ajtási intézkedéstervezetek; 
lásd az 1999/468/EK tan ácsi határozat 7. cikkén ek (3) bekezdését.  
A fentiekben felsorolt, rendesen továbbított dokum entumokon kívül a jegyzék és az adattár a 
Bizottság szervezeti egységei á ltal az Európai Parlamentnek annak különleges kérésére, vagy 
különleges szabályok értelmében küldött dokumentumokat is tartalmazza:  
– A parlamenti bizottság kérésére az Európai Pa rlament részére tájékoztató céllal továbbított 
olyan speciális intézkedéste rvezeteket, amelyek az Európa i Parlament számára különösen 
fontosak, annak ellenére, hogy azokat nem az e gyüttdöntési eljáráss al fogadták el, a 
Bizottságra ruházott végrehajtási hatá skörök gyakorlására v onatkozó eljárások 
megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/ 468/EK tanácsi határozat végrehajtási 
eljárásairól szóló, az Európai Parlament és a Bizottság közötti kétoldalú megállapodásban tett bizottsági kötelezettségvállalásnak megfelel ően (lásd a megállapodás 2. pontját)
7. 
– Az Európai Parlament kérheti a bizottsági ülésekr ől készült jegyz őkönyvekbe történ ő 
betekintést.8 
– Egyéb, a Bizottság szervezeti egységeit ől, a tagállamoktól és/vagy egy harmadik félt ől 
származó kísér ő dokumentumokat, például munka dokumentumokat, nem hivatalos 
dokumentumokat vagy tájékoztató anyagoka t az egységek jele nleg nem kötelez ő alapon 
továbbítják.9 
Minden dokumentumot a Bizottság a komitol ógiai bizottságok ir ányításáért felel ős szervezeti 
egysége tölt fel decentralizált alapon, majd a Bizottság F őtitkársága központilag továbbítja 
azokat az Európai Parlament egy közpon ti helyére, ahonnan szétküldik a különböz ő 
parlamenti bizottságok számára. Az 1049/2001/ EK rendelet 9. cikke értelmében „min ősített” 
dokumentumnak min ősülő anyagokról nem tesznek közzé hivatkozásokat. 
Az 1049/2001/EK „átláthatósági rendelet” a 4.  cikk (3) bekezdése értelmében az uniós 
intézmények döntéshozatali eljárását védi, amel ynek a komitológiai eljárás is a része. A 
Bizottság ugyanakkor döntött arró l, milyen módon kíván részesül ni e törvényi védelemben: a 
végrehajtási intézkedéstervezetek rendszer int azután válnak nyilvánosan hozzáférhet ővé, 
miután egy bizottságban szavaztak róluk10. Az intézmények csak az 1049/2001/EK rendelet 4. 
cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott kivételek esetében (v agyis biztonsági vagy 
kereskedelmi érdekekb ől) halaszthatják el az intézkedések bizottsági testület  általi végleges 
                                                 
7 HL L 256., 2000.10.10., 19. o. 
8 Lásd a megállapodás 2. pontját. 
9 A jelenlegi gyakorlat folyta tható, miután a jegyzék m űködőképessé válik, továbbra is az egyes 
szervezeti egységek belátására lesz bízva, hogy mely kísér ő dokumentumokat küldik el az Európai 
Parlament számára. Ugyanakkor az ilyen dokumentumok esetében a jegyzék és az adattár feltöltésére 
vonatkozó jelenlegi utasítások a kötelez ő továbbításokhoz hasonló módon alkalmazandók. 
10 A bizottsági szavazásra sor kerülhet rendes bizottság i ülésen, illetve írásbeli eljárás keretében, az adott 
bizottság eljárási szab ályzatával összhangban. 
 
HU 5   HU elfogadásáig a dokumentumokhoz való közvetle n hozzáférés biztosítását. A végleges 
elfogadás után az intézkedés ek a rendes bizottsági adat bázisok és jegyzékek útján 
hozzáférhet őek (bizottsági ülések jegyz őkönyve, lásd a bizottsági dokumentumok jegyzékét). 
1.2 Az Európai Parlament ellen őrzési joga 
A Bizottságnak tájékoztatnia kell  az Európai Parlamentet a bizottságok munkájáról, és – a 
Szerződés 251. cikkének megfelel ően – el kell küldenie számára minden, valamely alap-
jogiaktus szerint elfoga dott végrehajtási inté zkedéstervezetet (az e gyüttdöntési eljárásnak 
megfelelően elfogadott jogi aktusok), hogy az Eu rópai Parlament gyakorolni tudja az 
1999/468/EK határozat 8. cikkében foglalt ellen őrzési jogát. 
Az Európai Parlament és a Bizottság 2000 februárjában az 1999/468/EK tanácsi határozat 
végrehajtási eljárásairól szóló megállapodást  kötött, amelynek pontosan az a célja, hogy 
szabályozza a Bizottságra háruló kötel ezettségek végrehajtásának eljárásait11. 
Sürgős eseteket kivéve, a megállapodás az együtt döntéssel elfogadott jogi aktus szerinti 
„végleges” végrehajtási intézkedéstervezet12 átvételétől számított egy hónapos határid őt ír elő 
az Európai Parlament számára, hogy szükség esetén (plenáris ül és keretében) az 1999/468/EK 
határozat 8. cikke alapján állásfoglalást fogadjon el, amennyiben úgy ítéli meg, hogy az 
intézkedéstervezet túllépi az alap-jogiakt usban foglalt végreh ajtási hatásköröket13. 
A gyakorlatban a Bizottság szervezeti egységei fe ltöltik a végrehajtási intézkedéstervezetet a 
jegyzékbe, és ezzel egy id őben elküldik azt a tagállamok számára a bizottsági ülés 
előkészítéseképpen. Ha írásbeli eljárás kereté ben kell szavazást tartani (bizottsági ülés 
nélkül), a Bizottság eljárási szabályzatának  megfelel ően ugyanez az eljárás alkalmazandó. 
Miután a szavazásra sor került, a Bizottság sz ervezeti egységének – 2004 közepe óta – ki kell 
töltenie egy szavazati lapot, amelyen feltünteti a szóban forgó végrehajtási 
intézkedéstervezetre vonatkozó szavazás összes ített eredményét. A szervezeti egység azt is 
feltünteti, módosították-e a végrehajtási int ézkedéstervezetet annak bizottsági vizsgálata 
eredményeképpen, vagy sem.  
Amennyiben a végrehajtási intézkedéstervezete t módosították, azt a szavazati lappal együtt 
másodszor is feltöltik a jegyzékbe és elküldik az Európai Parlamentnek. Így a Parlament és a 
nyilvánosság, amelyek számára rendszerint biztos ítva lesz az intézkedéstervezethez való 
közvetlen hozzáférés, a komitológiai eljárás e szakaszában világos tájékoztatást kap a 
„végleges” végrehajtá si intézkedéstervezetr ől. Amennyiben a végrehaj tási intézkedéstervezet 
változatlan marad, csak a szavazati lapot töltik fel és juttatják el az Európai Parlamenthez. Ekkor a végrehajtási intézkedéstervezet eredet ileg feltöltött verzióját tekintik a végleges 
tervezetnek. 
                                                
 
11 HL L 256., 2000.10.10., 19. o. A megállapodás a következ ő korábbi megállapodások helyébe lép: az 
1988. évi Plumb–Delors megállapodás, az 1996. év i Samland–Williamson megállapodás és az 1994. évi 
modus vivendi. 
12 A tervezeteket el őször a bizottsági ülést megel őzően küldik el, és amennyiben azokon lényeges 
módosításokat hajtanak végre, az ülést követ ően ismét elküldik.  
13 Ezen alap-jogiaktust a Tanács és az Európai Parlament közötti együttdöntési eljárásnak megfelel ően 
kellett elfogadni (a Szerz ődés 251. cikke). 
 
HU 6   HU Megjegyzend ő, hogy 2004-ben – 2003-hoz hasonlóan – nem számoltak be olyan esetr ől, ahol 
az Európai Parlament szükségesnek tartotta  volna, hogy az 1999/468/EK tanácsi határozat 8. 
cikke alapján állásfogl alást fogadjon el.  
Az Európai Parlament – e rendelkezés hivata los felhasználása nélkül – elfogadott egy 
bizottsági rendelettervezetre14 vonatkozó állásfoglalást15 a takarmányozás  témakörében, 
amelyben arra kérte a Bizottságot, hogy vizsgálja  felül az intézkedéstervezet hatályát, amely 
megítélése szerint túllépte a törvényhozás által a Bizottságra ruházott ha táskört. A tervezetet a 
komitológiai bizottságnak szavazásra való benyújtása el őtt a Parlament ajánlásainak 
megfelelően módosították, majd az Eur ópai Bizottság elfogadta azt16. 
1.3 A Tanács számára készített el őterjesztések 
2004-ben összesen 17, a Tanács számára készített el őterjesztésr ől számoltak be. Az 
1999/468/EK tanácsi határozat alapján az intézk edéstervezeteket akkor kell a Tanács elé 
terjeszteni, ha a Bizottságnak nem sikerül me gszereznie a végrehajtási intézkedéstervezetet 
megerősítő véleményhez szükséges többséget a szabályozási bizottsági eljárás  keretében, 
vagy min ősített többségi ellenállásba  ütközik az irányítóbizotts ági eljárás keretében. A 2004-
ben a Tanács elé terjes ztett 17 eset a következ ő három szakpolitikai területet érintette: 
környezetvédelem (12), egészségügy és fogyasz tóvédelem (4), valamint adóügy és vámunió. 
Bár ezen esetek összes száma cs upán 0,5%-át jelenti a Bizottság á ltal az irányítóbizottsági és 
szabályozási bizottsági eljárás keretében elfogadott végrehajtási  intézkedések összességének, 
a rendszeres jelentéstétel 2000-es megindítása ót a abszolút értékben ez a legmagasabb szám 
(a környezetvédelmi terület jelent ős arányával). Míg a bizott ságok munkáját általában 
nagyfokú konszenzus jellemzi, el őfordulhat, hogy a bizottsá gokba delegáltak megnövekedett 
száma (a b ővítés óta 25 tagállam) néha megnehezíti a kedvez ő vélemény megszavazásához 
szükséges min ősített többség elérését (leg alábbis egy szakpolitikai területen belül). További 
ok lehet a környezetvédelmi (például a genetikailag módosított termékekre vonatkozó) 
végrehajtási intézkedések kényes természete. 
1.4 További fejlemények 
A Bizottság az általános hatályú vagy az együttdöntési eljárásnak megfelel ően (a Szerz ődés 
251. cikke) elfogadott alap-jogiaktusok egyes más szempontjait kiigaz ító végrehajtási 
intézkedésekre vonatkozó módosított szabályo zási bizottsági eljárá sra tett javaslatát17 a 
Tanács jelenleg is tanulmányozza. 
                                                 
14 Az egyes fert őző szivacsos agyvel őbántalmak megel őzésére, az ellenük való védekezésre és a 
felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet IV. mellékletének módosításáról szóló bizottsági rendelettervezet, amelyet 2004. 
október 12-én nyújtottak be az Élelmiszerlánc- és Állatjóléti Állandó Bizottságnak. 
15 2004. 10. 28-án elfogadott 43/2004 állásfoglalás (HL C 174E., 2005.7.14., 178. o. 
16 A Bizottság 1292/2005/EK rendel ete a 999/2001/EK európai parlam enti és tanácsi rendelet IV. 
mellékletének az állatok takarmányozása tekintetében történ ő módosításáról (HL L 205., 2005.8.6., 
3. o.) 
17 A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gya korlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 
1999/468/EK határozat módosításáról szóló tanács i határozatra vonatkozó javaslat (COM(2002) 719 
végleges, 2002. december 11-én fogadták el). 
 
HU 7   HU Ez a tervezett új  eljárás egyenl ő jogokat biztosít az Európai Parlament és a Tanács számára a 
Bizottság végrehajtási hatá skörei gyakorlásának ellen őrzése tekintetében. Az Európai 
Parlament 2003. szeptember 2-án általános ságban támogatta a bizottsági javaslatot18, 
miközben igen kevés technikai módosítást java solt. A Bizottság 2004. április 22-én kiadott 
egy módosított javaslatot19, hogy átvegye az Európai Parlam ent módosításainak túlnyomó 
részét, és hogy az új eljá rást pontosítsa. Az Európai Alkotmány lé trehozásáról szóló 
szerződés20 át fogja alakítani a Bizottság végr ehajtási hatáskörét. Az alkotmányszerz ődés 
bevezeti az olyan, a Bizottság által elfogadandó, felhatalmazáson alapuló rendeletek eszközét, 
amelyek az európai törvények egyes „nem alapvet ő” elemeit kiegészítik, illetve módosítják, a 
Parlament és a Tanács ellen őrzése mellett, amelyek visszavonhatják magát a felhatalmazást, 
vagy kifogást emelhetnek egy konkrét rende lettervezet ellen; e felhatalmazáson alapuló 
rendeleteket meg kell különböztetni az egyszer ű végrehajtási jogi ak tusoktól, amelyeket a 
Bizottság a tagállamok ellen őrzése mellett fog elfogadni.21 Az állam- vagy kormányf ők 2005 
júniusában, az alkotmányszerz ődés ratifikációs folyamatáról tartott európai tanácsi ülésen tett 
nyilatkozata 2006 közepéig biztosít gondolkodási id őt. 
A tíz új tagállam az Európai Unió  2004. május 1-jei bővítését  követő bekapcsolódása a 
komitológiai bizottsá gok munkájába zökken őmentesen történt. A csatlakozás id őpontjáig a tíz 
ország aktív megfigyel ői státusz ban volt, amelyet a Bizottság 2003. február 25-i határozata22 
biztosított számukra, (és amely a csatlakozási szerz ődés 2003. április 16-i aláírását követ ő 
naptól volt érvényes23). E rendelkezés értelmében a csatlakozó országok képvisel őit 
meghívták a legtöbb komitológiai bizottságba; kifejthették nézeteiket az üléseken tárgyalt 
témákkal kapcsolatban, de nem volt joguk részt venni a végrehajtási intézkedéstervezetekkel kapcsolatos szavazásban. A csatlakozás id őpontjától kezdve nincs kü lönbség a „régi”, illetve 
az „új” tagállamok jogai és  kötelezettségei között. 
2004 decemberében lezárták a Bulgáriával és Romániával folytatott csatlakozási 
tárgyalásokat, 2005. április 25-én pe dig aláírták a csatlakozási szerz ődést. A tíz új tagállamra 
vonatkozó, a csatlakozást megel őző időszakbeli, fent leírt megközelítéshez hasonlóan 2005. 
április 26-tól Bulgária és Romá nia számára is aktív megfigyel ői státuszt biztosítottak, így 
részt vehetnek a bizottsági üléseken.
24 
Törökország és Horvátország, a hátralév ő két tagjelölt ország  részvételét a következ ők alapján 
szervezik meg: „A Bizottság közleménye a Ta nács számára a tagjelölt országok közösségi 
programokban, ügynökségekben és bizo ttságokban való részvételér ől”25 és „A Bizottság 
közleménye a Tanács és a Parlament szám ára a nyugat-balkáni országok közösségi 
programokban és ügynökségekben való részvételének el őkészítésér ől”26. 
                                                 
18 2003. szeptember 2-án elfogadott állásfoglalás (P5-TA(2003) 0352), amelynek alapja R. Corbett 
jelentése. 
19 COM (2004) 324 végleges, 2004.4.22. 
20 Az Európai Alkotmány létrehozásáról szóló szerz ődéstervezet, amelyet az Európai Tanács thesszaloniki 
ülésén, 2003. június 20-án nyújtottak be, I-35. és I-36. cikk. 
21 Az Európai Alkotmányt létrehozó szerz ődéstervezet egységes szerkezetbe foglalt változata a Hivatalos 
Lapban jelent meg (HL C 310., 2004.12.16., 1–465. o.) 
22 Bizottsági dokumentum C(2003) 341. 
23 A KIB ŐVÍTETT UNIÓ FELÉ, az Európai Bizottság stra tégiai dokumentuma és jelentése az egyes 
tagjelölt országok által a csatlakozás érdekében megtett el őrehaladásról (2002. október 9.), COM(2002) 
700 végleges, lásd a 3.3. pontot (25. o.). 
24 A Bizottság 2005. március 23-i határozata C(2005)874 (7. cikk). 
25 COM (1999) 710 végl eges, 1999. december 20-án fogadták el. 
26 COM (2003) 748 végl eges, 2003. december 3-án fogadták el. 
 
HU 8   HU 2. A  TEVÉKENYSÉGEK  HORIZONTÁLIS  ÁTTEKINTÉSE 
2.1 A bizottságok száma és az eljárástípusok 
Fontos, hogy megkülönböztessük a komitológiai bizo ttságokat és más szerveket, különösen a 
Bizottság által létrehozott „szakért ői csoportokat”. Az utóbbiak feladata a szakpolitikák 
előkészítése és végrehajtása, míg a komito lógiai bizottságok a jogalkotási aktusok 
végrehajtásában vesznek részt. E jelentés kizárólag a komitoló giai bizottságokkal foglalkozik. 
A komitológiai bizottságok számát  tevékenységi területenként, a 2004. december 31-i 
állapotnak megfelel ően határozták meg (I. táblázat). Az el őző évre vonatkozó számadatokat 
(2003. december 31-i állapot) össz ehasonlítás céljából adták meg. 
I. TÁBLÁZAT  – A BIZOTTSÁGOK SZÁMA ÖSSZESEN  
Szakpolitikai terület  2003 2004 
Vállalkozáspolitika (ENTR) 33 30 
Foglalkoztatási és szociális ügyek (EMPL) 8 6 
Mezőgazdaság (AGRI) 30 30 
Közlekedés/energia/transzeurópai hálózatok (TREN) 45 40 
Környezetvédelem (ENV) 35 35 
Kutatás (RTD) 2 3 
Információs társadalom (INFSO) 13 10 
Halászat (FISH)  3 3 
Belső piac (MARKT) 12 11 
Regionális politika (REGIO) 2 2 
Adózás és vámunió (TAXUD) 9 10 
Oktatás és kultúra (EAC) 7 9 
Egészségügy és fogyasztóvédelem (SANCO) 13 13 
Bel- és igazságügy (JAI) 7 10 
Külkapcsolatok (RELEX) 3 3 
Kereskedelem (TRADE) 13 11 
 
HU 9   HU Bővítés (ELARG) 2 2 
Europe Aid (AIDCO)∗ 8 9 
Humanitárius segélyek (ECHO) 1 1 
Statisztika (ESTAT) 7 7 
Költségvetés (BUDG) 2 2 
Csalás Elleni Hivatal (OLAF) 1 1 
ÖSSZESEN  256 248 
A számadatok a komitológiai eljá rások fontosságát jelzik a különböz ő politikai területek 
tevékenységeiben. Továbbra is a közlekedés/ energia (40), a környezetvédelem (35), a 
mezőgazdaság (30) és a vállalko záspolitika (30) területén m űködik a legtöbb bizottság. A 
bizottságok több mint fele, a 248-ból 136 m űködik e politikai területeken. A Bizottság azon 
törekvése, hogy a minimálisra csökkentse a bizo ttságok számának növekedését, sikerrel járt. 
2004 végére 2003-hoz képest  csökkentette a meglév ő bizottságok számát . Míg a jogalkotó 
néhány politikai területen, ahol megnövekedtek a feladatok (például a bel- és igazságügy, 
illetve az oktatás és kultú ra területén), új bizottságokat hozott létre, más politikai területeken a 
jogi keret átalakítása következtében csökkent a bizottságok száma (lásd például a közlekedés 
és energia területét). A bizo ttságok létrehozására, megszüntetésére és összevonására 
vonatkozó részletes információkat a mellékletben szerepl ő szakpolitikai területekhez f űzött 
megjegyzések tartalmazzák. 
A komitológiai bizottságok azon eljárástípus  alá sorolhatók be, amelynek megfelel ően 
működnek (tanácsadó bizottsági eljá rás, irányítóbizottsági eljá rás, szabályozási bizottsági 
eljárás és védintézkedési e ljárás – lásd a II. táblázatot ). 2004-ben alkalmazták el őször teljes 
egészében az „összehangoló rendeleteket”27, így az 1987-es komitológiai eljárásokkal 
kapcsolatos különböz ő változatokat  (IIa. és IIb., IIIa. és IIIb.) már nem alkalmazzák Mivel 
egyes bizottságok többféle eljárást  alkalmaznak (a tanácsadó bizo ttsági eljárást ól kezdve a 
szabályozási bizottsági eljárásig, valamint a védintézkedési eljárá st), e bizottságokat 
különválasztották azoktól, amelyek egyetlen eljárásnak megfelel ően működnek. 
                                                 
∗ Az AIDCO számadatai nem tartalmazzák az Európa i Fejlesztési Alap (EFA) bizottságot, amelyre a 
komitológiai eljárás nem vonatkozik. 
27 A Bizottságot a konzultációs eljárással összhangban (min ősített többség/egyhangúság) elfogadott 
tanácsi jogi aktusokban megállapított végrehajtási hatásköreinek gyakorlása során segít ő bizottságokkal 
kapcsolatos rendelkezéseknek az 1999/468/EK határozathoz történ ő hozzáigazításáról szóló, 2003. 
április 14-i 806/2003/EK (HL L 122., 2003.5.16., 1. o. ) és 807/2003/EK (HL L 122., 2003.5.16., 36. o.) 
tanácsi rendelet, a strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 
1260/1999/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. május 26-i 1105/2003/EK tanácsi rendelet (HL L 
158., 2003.6.27., 3. o.) (hozzájárulási eljárás) és a Bizottságot az EK-Szerz ődés 251. cikkében említett 
eljárásnak (együttdöntés) megfelel ően elfogadott jogi aktusokban megállapított végrehajtási 
hatásköreinek gyakorlása során segít ő bizottságokkal kapcsolatos re ndelkezéseknek az 1999/468/EK 
tanácsi határozathoz történ ő hozzáigazításáról szóló, 2003. szep tember 29-i 1882/2003/EK európai 
parlamenti és tanácsi rendelet (H L L 284., 2003.10.31., 1. o.). 
 
HU 10   HU II. TÁBLÁZAT  – A BIZOTTSÁGOK SZÁMA ELJÁRÁSONKÉNT (2004) 
 Eljárástípus 
 Több eljárás alapján 
működő bizottságok  
 Tanácsadó 
bizottsági  Irányítóbizotts
ági Szabályozási bizottsági
 Védintézked
ési  
ENTR  6 5 16 - 3 
EMPL  1 - 2 - 3 
AGRI  - 24 4 - 3 
TREN  7 2 24 - 7 
ENV 3 5 23 - 4 
RTD - 2 - - 1 
INFSO  - 3 3 - 4 
FISH - 1 - - 2 
MARKT  2 2 7 - - 
REGIO  - 1 - - 1 
TAXUD  1 4  3 - 2 
EAC 1 - - - 8 
SANCO  2 - 6 - 5 
JAI 4 - 1 - 5 
RELEX  1 1 - - 1 
TRADE  2 3 1 2 3 
ELARG  - 1 - 1 - 
AIDCO  - 7 2 - - 
ECHO  - - - - 1 
ESTAT  - 4 1 - 2 
BUDG  1 - 1 - - 
OLAF  - - 1 - - 
ÖSSZESEN  31 64 95 3 55 
A számadatok mutatják, hogy a bizottságok mi ntegy 40%-a (248-ból  95) kizárólag a 
szabályozási bizottsági eljárásnak megfelel ően végzi munkáját, ezeket lényegesen kevesebb 
(64) olyan bizottság követi, amelyek kizár ólag irányítóbizottsági eljárás szerint m űködnek. A 
 
HU 11   HU szakpolitikai területek szerinti felosztás mu tatja, hogy a három eljárástípus alkalmazása 
váltakozik az egyes szakpolitik ai területeken. Néhány sza kpolitikai területen azonban 
megfigyelhet ő egy-egy eljárás egyértelm ű túlsúlya: a közlekedés/energia és a 
környezetvédelem területe például nagyszámú s zabályozási bizottsági eljárásnak megfelel ően 
működő bizottsággal dolgozik, míg a mez őgazdaság nagyszámú olyannal, amely 
irányítóbizottsági eljárás szerint m űködik. 
2.2 Az ülések száma 
A komitológiai szint ű tevékenységet nem csupán a bi zottságok száma jelzi. A 2004-ben 
megtartott ülések száma  kifejezi a munka intenzitását á ltalában, a szakpolitikai területek 
szintjén és az egyes bizo ttságokban (III. táblázat). 
III. TÁBLÁZAT  – ÜLÉSEK SZÁMA  
 2003 2004  2003 2004 
ENTR 59 54 EAC 23 28 
EMPL 17 10 SANCO 101 111 
AGRI 322 344 JAI 21 26 
TREN 44 51 RELEX 5 5 
ENV 54 64 TRADE 32 21 
RTD 50 58 ELARG 8 6 
INFSO 31 31 AIDCO  35 38 
FISH 25 22 ECHO 10 11 
MARKT 38 40 ESTAT 17 15 
REGIO 12 11 BUDG 6 6 
TAXUD 113 108 OLAF 1 2 
A 2003-as évhez hasonlóan a mez őgazdaság vezeti a mez őnyt (344 üléssel), mivel a különféle 
mezőgazdasági piacok irányítása gya kori üléseket tesz szükségessé. Ezután az egészségügy és 
fogyasztóvédelem következik (111 üléssel), az adózás és vámunió (108 üléssel), majd az 
egyéb területek csoportja, például a vállalkoz áspolitika, a kutatás és a környezetvédelem, 
amelyek esetében az ülések száma 54 és 64 között mozog.  
 
HU 12   HU 2.3 A vélemények és a végreh ajtási intézkedések száma 
Az előző jelentésekhez hasonlóan ez a jelentés gl obális számadatokat közöl a bizottságok által 
adott hivatalos véleményekr ől28, valamint a rákövetkez ő, a Bizottság által elfogadott 
végrehajtási intézkedésekr ől (azaz jogi aktusokról, közigazgatási és finanszírozási 
határozatokról). E számadatok mutatják a bizott ságok konkrét „teljesítményét” (IV. táblázat). 
A bizottságok által adott vélemények  száma 2004-ben 2 777 volt (a 2003. évi 2 981-gyel 
szemben); a Bizottság által elfogadott végrehajtá si intézkedések száma 2 625 volt (a 2003. évi 
2 768-cal szemben).  
IV. TÁBLÁZAT  – A VÉLEMÉNYEK  ÉS VÉGREHAJTÁSI  INTÉZKEDÉSEK  SZÁMA 
(2004)  
 Vélemények  Végrehajtási 
intézkedések   Vélemények  Végrehajtási 
intézkedések  
ENTR 89 59 EAC 128 115 
EMPL 6 0 SANCO 370 352 
AGRI 1 279 1 279 JAI 53 31 
TREN 38 36 RELEX 2 2 
ENV 42 40 TRADE 45 44 
RTD 185 185 ELARG 90 89 
INFSO 35 34 AIDCO 183 182 
FISH 29 26 ECHO 52 52 
MARKT 13 12 ESTAT 51 12 
REGIO 29 26 BUDG 2 2 
TAXUD 55 47 OLAF 1 0 
Az egyes szakpolitikai területeken – mez őgazdaság (1 279), egészségügy és 
fogyasztóvédelem (352), kutatás (185), Europe Aid (182), továbbá oktatás  és kultúra (115) – 
elfogadott végrehajtási intézkedések  nagy száma is kifejezi az e területeken a komitológiai 
eljárások révén a Bizottságra ruházott munka intenzitását.29 
                                                 
28 A szabályozási bizottsági, irány ítóbizottsági és tanácsadó bizottsági eljárás esetében, beleértve a 
formális szavazást követ ő kedvező és kedvez őtlen véleményeket. 
29 Meg kell jegyezni azonban, hogy az elfogadott jogi eszközök száma önmagában nem jelzi a meghozott 
határozatok politikai, gazdasági vagy pénzügyi jelent őségét.