HU 
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE 
(2010. november 3.) 
a Magyar Nemzeti Bank jogalkotási hatásköre tekintetében az Alkotmány módosításáról és a 
jogalkotásról szóló törvényr ől 
(CON/2010/76) 
 Bevezetés és jogalap
 
2010. szeptember 28-án az Európai Központi Bank („EK B”) felkérést kapott a magyar Közigazgatási és 
Igazságügyi Minisztériumtól, hogy alkosson véleményt a jogalkotásról szóló törvényjavaslatról (a 
továbbiakban: jogalkotásról szóló törvényjavaslat)1. 2010. október 1-jén az EKB felkérést kapott a 
magyar Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumtól , hogy alkosson véleményt a Magyar Köztársaság 
Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvényt módosító törvényjavaslatról (a továbbiakban: Alkotmány módosításáról szóló törvényjavaslat) (a jogal kotásról szóló törvényjavaslat és az Alkotmány 
módosításáról szóló törvényjavaslat a továbbiakban eg yütt: törvényjavaslatok). Mivel a törvényjavaslatok 
tárgya szorosan összefügg, az EKB a két konzultációt összevonta.
 
Az EKB véleményalkotásra szolgáló  hatásköre az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés 127. 
cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bek ezdésén, valamint a nemzeti hatóságoknak az Európai 
Központi Bankkal a jogszabálytervezetekr ől folytatott konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 
98/415/EK tanácsi határozat2 2. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésén alapul, mivel a 
törvényjavaslatok a Magyar Nemzeti Bankkal kap csolatosak. Az Európai Központi Bank eljárási 
szabályzatának 17.5. cikke els ő mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.  
 
1.  A törvényjavaslatok célja 
A 121/12009. (XII. 17.) határozatával a magyar  Alkotmánybíróság 2011. január 1-jei hatállyal 
megsemmisítette a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvényt. Ennek indokolása az volt, hogy a 
jogalkotásról szóló törvény legtöbb rendelk ezése nem felelt meg az elfogadása óta bekövetkezett 
alkotmányos fejleményeknek. Mivel a fennmar adó rendelkezések már nem alkotnának értelmezhet ő és 
alkalmazható jogszabályt, az Alkotmánybíróság a jogalkotásról szóló törvényt teljes egészében pro futuro  
hatállyal semmisítette meg. Az Alkotmánybíróság továbbá felhívta a jogalkotót arra, hogy 2010. 
december 31-ig fogadjon el egy új, ugyanilyen tárgyú törvényt. Az Alkotmánybíróság határozatára 
                                                 
1  A magyar Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium 2010.  október 19-én nyújtotta be a jogalkotásról szóló törvény 
naprakésszé tett változatát az EKB számára.  
2  HL L 189., 1998.7.3., 42. o. 
2 válaszul készült el a jogalkotásról szóló törvényj avaslat, amelyet elfogadásra benyújtottak a magyar 
Parlamenthez. E törvényjavaslat lép jogalkotásról szóló törvény helyébe, és ezáltal újra meghatározza 
Magyarország jogalkotási keretrendszerét. Az Al kotmánybíróság határozata továbbá arra kötelezi a 
jogalkotót, hogy bizonyos kérdéseket a jogalkot ásról szóló törvény helyett az Alkotmányban 
szabályozzon. Az Alkotmány módosításáról szóló  törvényjavaslat e ké rdéseket illeszti be az 
Alkotmányba.  
A jogalkotásról szóló törvényjavaslat megteremti a jogalkotással kapcsolatos általános követelményeket, 
és szabályozza a jogszabályok hatályát, módosítási e ljárásait, elkészítését és kihirdetését, valamint a 
jogrendszer folyamatos felülvizsgálatát és a jogszabályok kihirdetését. A jogalkotásról szóló 
törvényjavaslat alapján kormányrendelet fogja szabályoz ni az Európai Unió intézm ényeivel (beleértve az 
EKB-t) folytatandó konzultációs e ljárások további részleteit. Az Alkotmányt módosító törvényjavaslat 
rendelkezik többek között arról, hogy mi min ősül jogszabálynak, mi a jog szabályok elfogadásának és 
kihirdetésének módja, valamint utal az MN B elnökének rendeletalkotási jogkörére is. 
 2. Általános észrevételek 2.1. Az EKB tudomásul veszi a törvényjavaslatok elfogadásának jelent őségét, mivel a nemzeti 
jogalkotási folyamatok alapja egy érvényes joga lkotási keretrendszer. Az EKB üdvözli továbbá az 
olyan formában naprakésszé tett jogalkotási keret magyarországi megteremtését, amely biztosítja a 
magyar hatóságok számára azt, hogy megfelelje nek konzultációs kötelezettségeiknek európai 
szinten. 
2.2. Az EKB megjegyzi, hogy az Alkotmányt módos ító törvényjavaslat alapján az MNB elnökének 
rendelete meg őrzi a helyét a jogalkotási hierarchiában, és abban a kormányrendelettel azonos 
szinten áll. 
 3. Különös megjegyzések 3.1.  Az EKB üdvözli, hogy a jogalkotásról szóló tö rvényjavaslat megállapítja az EU intézményeivel 
folytatandó konzultációs eljárás általános szabályait, és el őírja az ilyen eljárásokat részletesen 
szabályozó kormányrendelet elfogadását is. Az EKB várakozásai szerint ez a jöv őbeli 
kormányrendelet összhangban lesz a 98/415/EK határozattal. 
3.2.  Az EKB hangsúlyozza, hogy az EKB-val foly tatandó konzultációs kötel ezettség nem korlátozódik 
a Parlament által elfogadandó jogszabálytervezet ekre. A 98/415/EK határozat minden jogilag 
kötelező rendelkezésre – beleértve a másodlagos (végre hajtási) jogszabályokat is –, valamint az 
NKB-k és a felügyeleti hatóságok (amennyiben eze knek szabályozói hatáskörük van) általánosan 
alkalmazandó, kötelez ő aktusaira is kiterjed. Ez azonban ne m jelenti azt, hogy az EKB-val minden, 
az EKB hatáskörébe tartozó els ődleges nemzeti jogszabályt végr ehajtó másodlagos joganyagról 
konzultálni kell. A 98/415/EK határozat célkit űzésére tekintettel egyértelm ű, hogy az ilyen 
3 másodlagos jogszabályok tervezete vonatkozásában cs ak akkor kell az EKB véleményét kikérni, ha 
a tárgykör szorosan kapcsolódik az EKB feladataih oz, vagy a jogszabály EKB hatáskörébe tartozó 
területeken kifejtett hatása különbözik az els ődleges jogszabályból ered ő hatásoktól.  
3.3. Az EKB tudomásul veszi, hogy a jogalkotásról szóló törvényjavaslat 20. cikkének (4) bekezdése 
alapján az MNB elnöke továbbra is jogos ult az MNB elnökének rendeleteit érint ő konzultációs 
eljárások kezdeményezésére az EKB-nál. 
 Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján. 
 
  Kelt Frankfurt am Mainban, 2010. november 3-án. 
 
[aláírás]  
 
az EKB elnöke 
Jean-Claude TRICHET