P6_TA(2005)0210

Szociálpolitikai Menetrend (2006-2010)

Az Európai Parlament állásfoglalása a 2006-2010 közötti időszakra vonatkozó Szociálpolitikai Menetrendről (2004/2191(INI))

Az Európai Parlament,

- tekintettel a Bizottság közleményére (COM(2005)0033),

- tekintettel az Európai Szociális Chartára,

- tekintettel a magas szintű munkacsoportnak a kibővült Európai Unió jövőbeli szociálpolitikájáról szóló 2004. májusi jelentésére,

- tekintettel a Szociálpolitikai Menetrend végrehajtásának eredményeiről szóló 2003. szeptember 3-i állásfoglalására [1],

- tekintettel a Bizottságnak az Európai Unióban fennálló szociális helyzetről szóló 2004. május 18-i munkadokumentumára (SEC(2004)0636),

- tekintettel Barroso elnök Verheugen alelnökkel egyetértésben az Európai Tanács tavaszi üléséhez intézett, "Együttműködve a növekedés és a munkahelyek érdekében - a lisszaboni stratégia új kezdetéről" című 2005. február 2-i közleményére (COM(2005)0024),

- tekintettel az Európai Alkotmány létrehozásáról szóló szerződésre,

- tekintettel a "Szembesülés a demográfiai változással: új szolidaritás a generációk között" című zöld könyvre (COM(2005)0094),

- tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

- tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A6-0142/2005),

A. mivel a több és minőségi szempontból jobb munkahelyet és szociális kohéziót eredményező lisszaboni célkitűzések elérése érdekében az európai szociális modellt korszerűsíteni és javítani kell azért, hogy jobban megfeleljen a népesség szerkezetében bekövetkező változásoknak, és rendelkezésre bocsássa a technológiai változások miatt a társadalom által megkövetelt tudást és szakismereteket;

B. mivel az Európai Unióban a polgárok közötti társadalmi kohéziót az szolgálja jól, ha minden munkaképes személynek lehetősége van arra, hogy megfelelően megfizetett munkával és olyan munkakörülményekkel rendelkezzen, amelyek lehetővé teszik számára a munkaidő és a magánélet ésszerű egyensúlyát, azok pedig, akik nem férnek hozzá a munkaerőpiachoz, megfelelő jövedelemhez jutnak, amely kiemeli őket a szegénységből;

C. mivel az európai emberi és társadalmi tőke fejlesztése és támogatása nemcsak a tudásalapú gazdaság kiépítése szempontjából alapvető fontosságú, hanem a társadalmi integrációnak, valamint a munkaerőpiacon bekövetkező strukturális változások miatt szükségessé váló kiigazításoknak is kulcsfontosságú eleme;

D. mivel a kis- és középvállalkozások (KKV-k), nagyszámú munkavállalót foglalkoztatva, az Unió egész területén jelentős mértékben hozzájárulnak a növekedéshez és a foglalkoztatottsági szintek emelkedéséhez; mivel immár különös hangsúlyt kap az induló üzleti vállalkozások és általánosságban a KKV-k általi munkahelyek létesítése; ennek érdekében a tagállamoknak konkrétan a vállalkozói szellem, az innováció és a vállalkozásbarát környezet előmozdításán kell munkálkodniuk;

E. mivel a foglalkoztatottsági aránynak emelkednie kell Európában, ami azt jelenti, hogy több erőfeszítésre és gyakorlatias, előretekintő intézkedésekre van szükség a nőknek, fiataloknak, a fogyatékkal élő embereknek, az idős munkavállalóknak, szakképzetlen munkavállalóknak, a tartósan munkanélkülieknek és a kisebbségek tagjainak történő segítségnyújtás érdekében, hogy képzettségüknek megfelelő munkát találhassanak;

F. mivel Európában túl alacsony a munkaerő mobilitása, és ennek következtében a potenciálisan rendelkezésre álló munkaerő nem megfelelően kihasznált,

G. mivel az egyenlő bánásmód és a diszkrimináció elleni küzdelem terén Európa által betöltött úttörő szerep ellenére továbbra is jelentős problémák vannak, mint például azok a nehézségek, amelyekkel a nőknek kell szembenézniük a munkaerőpiacra történő bejutáskor, a fizetésekben levő egyenlőtlenségek, az oktatási lehetőségekben és a karrier és előmeneteli kilátások területén levő különbségek, a munkahelyi és a családi kötelezettségek összeegyeztetése során felmerülő nehézségek és a társadalmi döntéshozó eljárásokban való részvétel hiánya során;

H. mivel a szegénység megszüntetése mélyreható intézkedéseket igényel;

I. mivel a szociálpolitikák az EU gazdasági növekedésének központi tényezőjét alkotják; mivel a társadalmi kohézió növelésében és az alapvető jogok hozzáférhetőségének biztosításában a szociálpolitikák központi tényezőt jelentenek;

J. mivel a munka és a család összeegyeztetését olyan gyakorlati lehetőséggé kell tenni, amely lehetővé teszi a férfiak és nők aktív szerepvállalását és karrierépítését a munkaerőpiacon, és amely harmonikus, sikeres családi élet kialakításához vezet;

K. mivel a szociálpolitikai szempontból vállukra nehezedő felelősséggel összhangban a vállalkozásoknak a legjobb tanulási feltételeket kell nyújtaniuk munkavállalóiknak:

- a kezdeti képzés gyakorlati megszerzésére elkülönített időszakok folyamán,

- a munkavállalók számára biztosított rendszeres képzések időszakai folyamán,

- a munkahelyi tapasztalatokon keresztül megszerzett ismeretek elismerésével és hitelesítésével kapcsolatban,

ezen célok elérése érdekében minden nagyvállalkozásnak képzési és szakismeret-fejlesztési terveket és értékeléseket kell kidolgoznia és azokat egyrészről a szociális partnerekkel, másrészről a szakképesítéseket kiadó intézményekkel kell egyeztetnie,

Általános rész

1. úgy ítéli meg, hogy a Bizottság az Európa előtt álló problémákról és feladatokról jó elemzést szolgáltat az egyedülálló európai szociális modell megőrzése és megerősítése céljából; úgy ítéli meg, hogy ennek az Európai Szociálpolitikai Menetrendnek hozzá kell járulnia a lisszaboni stratégia négy alappillérének, nevezetesen a gazdasági koordináció, a foglalkoztatáspolitika, a szociálpolitika és a fenntartható fejlődés kiegyensúlyozott megvalósításához;

2. sajnálattal veszi tudomásul, hogy mivel a javaslatok túl általánosak és/vagy a Szociális Menetrendben lévő gyakorlati intézkedések hiányoznak, a nagyratörő lisszaboni stratégia megvalósításához nem fogtak hozzá olyan lendülettel, mint ahogy azt máshol meghirdették; ezzel összefüggésben megemlíti az Unió stratégiai célkitűzéseit: "A megújult növekedés a fellendülés alapvető feltétele, visszaállíthatja a teljes foglalkoztatást, valamint a társadalmi igazságosság és a lehetőségek megalapozója mindenki számára. Alapvető jelentőségű továbbá Európa világban elfoglalt pozíciója és a kontinens azon képessége szempontjából, amellyel számos különböző globális kihívásra történő válaszadásra alkalmas erőforrásait képes mozgósítani" [2];

3. hangsúlyozza az egyes tagállamok felelősségének jelentőségét a jelenlegi hatályos jogszabályok végrehajtása és reformok bevezetése tekintetében a lisszaboni célkitűzések elérése érdekében;

4. úgy véli, hogy az Európai Szociálpolitikai Menetrendnek hozzá kell járulnia az Európai Alkotmány létrehozásáról szóló szerződésben meghatározott alapvető jogok tiszteletben tartásához, ezért javasolja, hogy a Menetrend rendelkezzen az alapvető szociális jogoknak az Unió által évente történő figyelemmel kíséréséről;

5. felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a Szociálpolitikai Menetrend alapján, a 2000-2005. évi Szociálpolitikai Menetrendre építve dolgozzon ki egy valódi Szociálpolitikai Menetrendet a politikára vonatkozó konkrét javaslatokkal, ütemezéssel és a végrehajtás nyomon követését elősegítő konkrét eljárással (értékelő táblával); felhívja a Bizottságot, hogy az ebben az állásfoglalásban témakörönként felsorolt javaslatokkal tegye hatékonyabbá a Szociálpolitikai Menetrendet;

6. üdvözli a Bizottság elkötelezettségét a globalizáció társadalmi dimenziójának erősítése iránt és elvárja, hogy a Bizottság, valamint annak az e területen tevékenykedő szervezetközi munkacsoportja a gyakorlati intézkedésekkel kapcsolatban kérje ki a tanácsát;

7. úgy ítéli meg, hogy a különféle közösségi programok a Progress programba történő integrálása nem csökkentheti az öt érintett területen végrehajtásra kerülő cselekvési programok jelentőségét vagy finanszírozását; kéri, hogy a szervezett civil társadalomból érkező valamennyi érintett fél vegyen részt a program különféle alkotóelemei megvalósításának figyelemmel kísérésében;

8. tudomásul veszi a Bizottságnak az általános érdekű szociális szolgáltatásokról szóló közleményre vonatkozó szándékát; ezzel kapcsolatosan szorgalmazza, hogy ezek a szolgáltatások kerüljenek ki az állami segélyezés hatálya alatt alkalmazott bejelentési kötelezettség alól, és kéri egy, az általános érdekű szolgáltatásokról szóló keretirányelvre irányuló javaslat kidolgozását, amely védelmet biztosít ezen közösségi szolgáltatások elvei és finanszírozása számára;

9. úgy ítéli meg, hogy átfogó és részletes statisztikákra és elemzésekre van szükség, valamint hogy megfelelő, társadalmi támogatási rendszert kell létrehozni, amely tájékoztatást nyújt a munkalehetőségekről, a kapcsolódó egészségügyi szolgáltatásokról és tanácsadásról; hangsúlyozza a hatóságok, a szociális partnerek és a civil társadalom közötti partnerségből származó hozzáadott értéket; rámutat a "legjobb kormányzás" tágabb értelmére; megállapítja, hogy az éves ülés fontos szerepet játszik a Szociálpolitikai Menetrend nyomon követésében és értékelésében; úgy véli azonban, hogy a kibővített Európában folyamatos és meghatározott hálózati stratégiára van szükség; nem látja tanúbizonyságát annak, hogy a Közösség, a tagállamok és a nem kormányzati szervek közötti felelősségek és hatáskörök megosztása megfelelően meg lenne határozva;

10. tudatában van annak, hogy a helyi gazdaságok és a KKV-k a gazdasági fejlődés és a foglalkoztatás kulcstényezői, és hogy az európai gazdaság üzleti tevékenységének több mint 90%-át adják; megállapítja, hogy új munkahelyeket lehet úgy is létrehozni, hogy támogatják a KKV-ket az előnyösebb körülmények, speciális programok és a munkahelyteremtésért nyújtott előnyök kialakításában;

11. sürgeti, hogy valamennyi európai intézkedés szociális és foglalkoztatási hatásának kiértékelésével kapcsolatos szándékot a megvalósítás érdekében egy gyakorlati eszköznek, valamint kiértékelő és figyelemmel kísérő intézkedéseknek kell kísérni;

Demográfia és a munkavállalás

12. úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi demográfiai folyamat nyomást gyakorol a munkaerőpiacra és a társadalombiztosításra; sürgeti pozitív intézkedések elfogadását az idősebb munkavállalók munkaerő-piaci helyzetének javítása érdekében, és rámutat olyan megfelelő politikai válaszok szükségességére, amelyek nemcsak megfordítják ezt a folyamatot, hanem új lehetőségeket is nyitnak nagyobb rugalmasságot biztosítanak a nyugdíjkonstrukciók választékában és pozitív ösztönzőket tartalmaznak az aktív munkában eltöltött évek számának a növeléséhez; úgy véli, hogy a nyugdíjak összehangolása tekintetében széles körű vitát kell kezdeményezni a mindenki számára rendelkezésre álló nyugdíjra való jogosultságról.

13. üdvözli a demográfiai változásról szóló zöld könyvet, amely hasznos hozzájárulás az Európai Unió előtt álló sokrétű kihívások elemzéséhez, és úgy ítéli meg, hogy a Parlamentnek hozzá kell járulnia a demográfiai hanyatlás következményeiről szóló vita egészéhez, és javaslatokat kell megfogalmaznia azokról a megfelelő politikai eszközökről, amelyeket az EU és a tagállamok felhasználhatnak annak kezelésében;

14. megállapítja, hogy a társadalom bizonyos csoportjai még hátrányos megkülönböztetésben részesülnek a magas minőségi szintű foglalkoztatottsághoz való jogosultság tekintetében; gyakorlati javaslatot kér, hogy segítséget lehessen nyújtani különösen a nők, az időskorúak, a fiatalok, a fogyatékkal élő emberek és a kisebbségek tagjai számára a munka világába való beilleszkedésben és foglalkoztatási, valamint társadalmi szolidaritási programokban való részvételben;

15. reméli, hogy fokozódnak a (különösen kisebbségi csoportok tagjaival szembeni) hátrányos megkülönböztetés elleni intézkedések és hogy ösztönözni fogják a legjobb gyakorlatokkal kapcsolatosan a tagállamok közötti információcserét; kéri továbbá, hogy minden területen különös figyelmet fordítsanak a családok európai és nemzeti szintű támogatására;

Több és jobb munkahely

16. úgy ítéli meg, hogy a programok létrehozása érdekében gyakorlati intézkedések elfogadása szükséges a szociális partnerekkel folytatott konzultáción és az állami és/vagy magánszektor szakmai testületeivel folytatott párbeszéden keresztül az oktatás és szakképzés elősegítése és az egész életen át tartó tanulás igazi megvalósítása érdekében az ismeretek és az információs társadalom felhasználásának a munkaerő-piaci szükségleteknek megfelelően történő további fejlesztése céljából;

17. kéri, hogy támogassák a nemzeti oktatási és képzési rendszerek javítását szolgáló multilaterális projekteket és ezáltal ösztönözzék azokat az európai oktatási és képzési projekteket, amelyek esetében alapvető szociális jognak tekintik az oktatáshoz és a szociális képzéshez való hozzáférést, és ezért úgy véli, hogy az élethosszig tartó oktatásnak és képzésnek a szakmai képesítések európai szintű közelítését és elismerését kell célul kitűznie, valamint elvárja, hogy a vállalkozások az őket érintő szociális felelősség révén az illetékes intézményekkel összehangolt módon vegyenek részt a szakképzésben és a szakmai továbbképzésben.

18. tekintettel a 2007-2012 közötti időszakra vonatkozó, munkahelyi egészséggel és biztonsággal kapcsolatos új stratégiára, felhívja a Bizottságot, hogy fogadjon el a munkahelyi balesetek okaira és következményeire vonatkozó hatékonyabb megközelítést; e tekintetben a következőket kéri:

- a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1992. október 19-i 92/85/EGK tanácsi irányelv [3] felülvizsgálata,

- a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló, 2004. április 29-i 2004/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [4] (90/394/EGK irányelv egységes szerkezetbe foglalt változata) felülvizsgálata,

- a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről szóló, 1989. június 12-i 89/391/EGK tanácsi irányelv [5] alkalmazási körének kiterjesztése a munkahelyi zaklatás elleni intézkedésekre és az önálló munkavégzőkre, alvállalkozásban foglalkoztatottakra, távmunkavállalókra és háztartási munkavállalókra való kiterjesztése érdekében,

- javaslatot kér a vázizomrendszer munkahelyi eredetű rendellenességeiről szóló irányelvre, különös tekintettel az ismétlődő munkafolyamatok problémájára;

19. alapvető fontosságúnak tartja, hogy a tagállamok előretekintő intézkedésekkel országos, regionális és helyi szinten javítsák a körülményeket az induló vállalkozások számára és támogassák a már működő KKVkat; ezeknek az intézkedéseknek különösen az informatikai és a távközlési, valamint a szolgáltatási ágazatokat kell célba venniük, mert ezek az ágazatok különösen nagy munkahely-létesítési potenciállal rendelkeznek;

20. felhívja a Bizottságot, hogy az Unió számára történő általános célkitűzés elfogadásával 2010-ig csökkentse a GDP-hez viszonyított szegénységi szintet, erősítse meg és tegye egyértelművé a szegénység megszűntetésére vonatkozó eredeti lisszaboni célkitűzést és dolgozzon ki olyan társadalmi beilleszkedési normákat, amelyekkel összehasonlítva a társadalmi beilleszkedési stratégia eredményei mérhetők;

21. felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy őrizzék meg és erősítsék a társadalmi beilleszkedési stratégiát az ésszerűsített szociális védelmi és társadalmi beilleszkedési folyamaton belül önmagában megkülönböztetetten létező és látható stratégiaként;

22. különösen fontosnak tartja, hogy a tagállamok nagyobb mértékben alkalmazzanak intézkedéseket a be nem jelentett kereső tevékenységeknek rendes munkaviszonnyá történő átminősítésének elérése érdekében;

Mobilitás

23. részletes jelentést kér az új tagállamokból érkező munkavállalók az EU más részein történő munkavállalására való jogosultsága megtagadásának gazdasági hatásáról, valamint azt, hogy a jelentéshez a problémák megoldására vonatkozó javaslatok is kapcsolódjanak;

24. kéri a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [6] javítását és hatályának kiterjesztését; úgy ítéli meg, hogy a felügyeletek közötti határokon átnyúló együttműködést fokozni kell, és felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a közöttük fennálló együttműködés európai platformjának, egy "szociális" Europol létrehozásának alkalmazási területeit;

25. úgy véli, hogy a 883/2004/EK rendelet [7] (az 1408/71 rendelet utáni új koordináló rendelet) mellékleteiben foglalt részletes rendelkezésekben figyelembe kell venni a mobilitás iránti igényt és óhajt oly módon, hogy a végrehajtási intézkedések valósítsák is meg a mobilitást ahelyett, hogy csak beszélnek arról, ahogy azt a rendelet szövege teszi;

26. ezzel összefüggésben megismétli egy jogalkotási aktus kidolgozására vonatkozó kérését a szociális és adótörvények határokon átnyúló hatásaival kapcsolatos előzetes, kötelező vizsgálatok tekintetében ("Európa teszt") az Európai Unió határmenti munkavállalóinak helyzetéről szóló 1998. május 28-i állásfoglalása [8] értelmében;

27. üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy javaslatot terjeszt elő a munkaerő mobilitását gátló, különösen a foglalkozási nyugdíjkonstrukciók által előidézett akadályok megszüntetésére és kéri, hogy ha lehetséges, az ilyen javaslatokat ebben az évben terjessze elő;

A társadalmi beilleszkedés és kohézió elősegítése

28. úgy ítéli meg, hogy míg a foglalkoztatottság az emberek társadalmi beilleszkedésének legfontosabb eleme, azon túlmenően is megalapozott szociálpolitika szükséges mindenkinek a szociális védelemhez való jogának és a tagállamok társadalmai közötti kohéziójának biztosítása érdekében;

29. üdvözli a Bizottság arra vonatkozó szándékát, hogy a 2010. évet a szegénység és társadalmi kirekesztettség elleni küzdelem évévé nyilvánítsa; sajnálatát fejezi ki amiatt a tény miatt, hogy a 2005 márciusában lezajlott brüsszeli Európai Tanács a társadalmi beilleszkedés és a szegénység elleni küzdelem célkitűzéseit a gyermekszegénység elleni küzdelemmel kapcsolatos intézkedésekre szűkítette; felhívja a Bizottságot és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottságot, hogy biztosítsák az eredeti lisszaboni célkitűzések elérését, különösen a szegénység Unión belüli csökkentését, és a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni intézkedések nyílt összehangolási módszerének a keretrendszerben előírt összes eleme megvalósításának a megóvását;

30. támogatja a Bizottság szándékát egy intenzív konzultációs eljárás lefolytatására a meglévő szociális védelmi rendszerek hiányosságaival kapcsolatban; úgy ítéli meg, hogy ebben minden félnek részt kell vennie;

31. támogatja a Bizottság szándékát a 2004 decemberében kezdődött összehangolás nyílt módszerének a hosszú távú gondozás és egészségügyi ellátás teljes körű eljárására történő kiterjesztésére; úgy ítéli meg, hogy ebben a tekintetben minőségi kritériumokat kell elfogadni, amelyek mindenki számára garantálják a szolidaritáson alapuló megfizethető ellátáshoz való jogot; úgy ítéli meg, hogy ennek figyelembevételével az egészségügyi ellátás nem rendelhető alá a belső piac és a verseny szabályainak;

A diszkrimináció elleni küzdelem

32. emlékeztet arra, hogy a nemek kérdését valamennyi közösségi politika részévé kell tenni, mivel ez az egyetlen módja, hogy biztosítani lehessen az egyenlő életminőség három alapvető pillérét - a tudatosságot, esélyeket és sikert - a nők számára;

33. csalódottságát fejezi ki a nemek közötti egyenlőség érvényesülésének előmozdítására, szoros ellenőrzésére és értékelésére vonatkozó hatékony javaslatok, valamint a munka és a családi élet összeegyeztetését elősegítő olyan politikai intézkedések hiánya miatt, amelyek a munkaképtelen személyeket eltartókat segítik és általánosságban növelik a munkaidő rugalmasságát; felhívja a Bizottságot, hogy szigorúbban kövesse nyomon a jelenlegi jogszabályok betartását, és amennyiben szükséges, tegyen módosításokra irányuló javaslatokat, beleértve szankciók kiszabását is; felhívja a Bizottságot, hogy készítsen egy különleges cselekvési tervet a nemek közötti egyenlőségről, különösen hangsúlyozva a bérek közötti különbségek eltörlését; ebben az összefüggésben felhívja a Bizottságot, hogy nyilvánítsa március 31-ét az "egyenlő munkáért egyenlő bért" európai cselekvési napjának;

34. nyomatékosan támogatja az esélyegyenlőség európai éve megrendezésének tervét;

35. üdvözli a Nemek Európai Intézetének létrehozását, amelynek célja, hogy kompenzálja a nemekkel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó információhiányt; úgy véli, hogy ez a fejlemény növelheti a nemek közötti egyenlőség megjelenítését; úgy ítéli meg, hogy jelentős lépés lenne, ha az Intézet a 10 új tagállam egyikében kapna helyet, mert ez csökkenthetné a régi és új tagállamok között e tekintetben fennálló különbségeket;

36. sürgeti a Bizottságot, hogy a Szociális Menetrendet a fogyatékkal élő emberek elleni megkülönböztetést tiltó irányelvvel egészítse ki; kéri, hogy nagyobb politikai jelentőséget tulajdonítsanak a fogyatékkal élő embereknek egyenlő esélyt kínáló európai cselekvési tervnek és használják azt tényleges változást eredményező eszközként; kéri, hogy a cselekvési tervet használják a fogyatékosság kérdésének előtérbe helyezését célzó elsődleges eszközként, amelynek tartalmaznia kell az uniós jogszabályok fogyatékossággal kapcsolatos rendelkezéseinek a tagállamok általi átültetéséről készített jelentést; követeli, hogy a tagállamok aktívan, országos szinten vonják be ebbe a folyamatba a fogyatékkal élők szervezeteit, és hogy a cselekvési terv írja elő a politikai láthatóságot, a Tanáccsal és a Parlamenttel folytatott vitát, valamint a jövőbeli cselekvésekre vonatkozó ajánlásokat;

37. kéri egy meghatározott irányelv kidolgozását az életkor alapján történő hátrányos megkülönböztetés tilalmáról az áruk és szolgáltatások elérhetősége tekintetében;

Szociális párbeszéd és szociális jogszabályalkotás

38. tudomásul veszi a Bizottságnak a szabályok egyszerűsítését célzó munkaügyi jogszabály kidolgozásáról szóló zöld könyv kibocsátására vonatkozó szándékát; úgy ítéli meg, hogy egy európai politika nem eredményezheti a már elért szociális eredmények csorbulását; ezzel kapcsolatban felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Alkotmány létrehozásáról szóló szerződés III-209. cikke előírja a foglalkoztatással és az élet- és munkakörülmények javításával kapcsolatos intézkedéseknek "a fejlődési folyamat fenntartása mellett" történő összehangolását;

39. hasonlóképpen üdvözli a Bizottság javaslatát a határokon átnyúló transznacionális társadalmi párbeszédre vonatkozóan; felhívja a Bizottságot, hogy személyzet biztosításával szintén támogassa ezt a társadalmi párbeszédet és reméli, hogy a társadalmi párbeszédben érintett felek támogatják ezt a javaslatot;

40. felhívja a Bizottságot, hogy a 2002-ben tett ígéretének megfelelően terjesszen elő a 94/45/EK tanácsi irányelv [9] felülvizsgálatára vonatkozó javaslatot, amelynek a legfontosabb céljai: i. átszervezések végrehajtásakor az információk és konzultációk alkalmazási körének kibővítése és az azokhoz történő hozzáférés jogának biztosítása, és ii. az európai Üzemi Tanácsokban a munkavállalók képviselői számára a munkához szükséges eszközök javítása;

41. úgy ítéli meg, hogy a több és jobb foglalkoztatásra vonatkozó lisszaboni célkitűzés, amely a szegénységi küszöb feletti szinten stabil jövedelmet biztosít, akkor valósul meg, ha a tagállamok vállalják a felelősséget a hatályban lévő jogszabályok végrehajtása és alkalmazása tekintetében, a struktúrák pedig megfelelő mértékben korszerűek és dinamikusak lesznek, és az európaiaknak szociális biztonságot és jogbiztonságot nyújtanak; felhívja ezért a Bizottságot, hogy az alábbiakra vonatkozó javaslatokat terjessze elő:

- szerkezetátalakítás esetén a munkavállalók jogainak védelméről szóló irányelv,

- az egyes létszámcsökkentésekről szóló irányelv,

- a foglalkoztatás új formáival kapcsolatos szociális védelemről szóló irányelv,

- a minimumkövetelmények betartásának nyomon követéséről szóló irányelv,

- a szociális biztonság minimumkövetelményeiről szóló irányelv,

42. megállapítja, hogy a Szociálpolitikai Menetrend előírja egy vállalati átszervezési fórum létrehozását; ezzel kapcsolatosan felhívja a Bizottságot, hogy vegye be a Menetrendbe a Gyllenhammar-munkacsoport által kidolgozott, a nagyvállalatok éves szociális beszámolójáról szóló javaslatot;

43. felhívja a tagállamokat, hogy mélyítsék el együttműködésüket és cseréljék ki a legjobb gyakorlatokkal kapcsolatos tapasztalataikat a nyílt összehangolás módszere által, amely hatékony döntésformáló eszköz a foglalkoztatás, szociális védelem, társadalmi kirekesztés, nyugdíjak és egészségügyi ellátás területein;

44. felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a kiközvetített alkalmi munkavállalókról szóló irányelvre vonatkozó aktuális javaslatokon túllépve gondoskodjanak a kiközvetített alkalmi munkavállalók megfelelő szociális védelméről;

45. úgy gondolja, hogy az ágazat két oldala közötti megállapodások formájában létesített kapcsolatokat minden szinten meg kell erősíteni; ezért felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő egy önkéntességi alapon működő transznacionális kollektív szerződési keretrendszerről szóló javaslatot mind ágazatközi, mind társasági és ágazati szinten;

46. felhívja az illetékes bizottságot a Szociális Menetrend végrehajtásának rendszeres időközönként történő nyomon követésére;

47. utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást továbbítsa a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának.

[1] HL C 76. E, 2004.3.25., 226. o.

[2] Lásd COM(2005)0012.

[3] HL L 348., 1992.11.28., 1. o.

[4] HL L 158., 2004.4.30., 50. o.

[5] HL L 183., 1989.6.29., 1. o.

[6] HL L 18., 1997.1.21., 1. o. A 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

[7] Az Európai Parlament és a Tanács 883/2004/EK rendelete ( 2004. április 29.) a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról. (HL L 166., 2004.4.30., 1. o.).

[8] HL C 195., 1998.6.22., 49. o.

[9] A Tanács 1994. szeptember 22-i 94/45/EK irányelve az Európai Üzemi Tanács létrehozásáról vagy a közösségi szintű vállalkozások és vállalkozáscsoportok munkavállalóinak tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt szolgáló eljárás kialakításáról (HL L 254., 1994.9.30., 64. o.). A 97/74/EK irányelvvel (HL L 10., 1998.1.16., 22. o.) módosított irányelv.

--------------------------------------------------