[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.7.27.

COM(2010)398 végleges

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANKNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Tizedik jelentés az euroövezet jövőbeli bővítésének gyakorlati előkészületeiről

SEC(2010)942

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANKNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Tizedik jelentés az euroövezet jövőbeli bővítésének gyakorlati előkészületeiről

BEVEZETÉS

Az euroövezet legutóbb, 2009. január 1-jén Szlovákiával bővült, így a közös valutát használó EU-tagállamok száma elérte a 16-ot. Mivel a Tanács 2010. július 13-i határozata értelmében Észtország teljesíti az euro bevezetéséhez szükséges feltételeket, az euroövezet 2011. január 1-jétől 17 tagot számlálhat.

Észtországnak kevesebb mint hat hónap áll rendelkezésére, hogy véglegesítse az átálláshoz szükséges előkészületeit. E jelentés értékeli az euro bevezetésével kapcsolatos gyakorlati előkészületek jelenlegi állását és megvizsgálja az átállással kapcsolatos kommunikációs kampány előkészítése terén eddig elért eredményeket is. Emellett a legfrissebb közvélemény-kutatás eredményeinek rövid áttekintését is tartalmazza, amely nyolc, az eurót még be nem vezető tagállamban (Svédország kivételével, de Észtország részvételével) az euróval kapcsolatos közvéleményt tárja fel.

A Bizottság szolgálatainak csatolt munkadokumentuma azon uniós országok előkészületeit részletezi, amelyeknek nincs jogi lehetőségük a kívülmaradásra, de még nem vezették be az eurót (Észtország kivételével, de Svédország részvételével).

AZ ÁTÁLLÁSSAL KAPCSOLATOS ELőKÉSZÜLETEK JELENLEGI ÁLLÁSA ÉSZTORSZÁGBAN

Észtország a 2004-ben az Európai Unióhoz csatlakozott országok közül ötödikként fogja bevezetni az egységes valutát. Az euroövezetbe való belépés gyakorlati előkészületei már az EU-csatlakozás idején folyamatban voltak. Az első „eurobevezetési terv” 2005. szeptember 1-jén került elfogadásra. Az átállás 2007. január 1-jei céldátumát többször újragondolták, de az előkészületek tovább folytatódtak. Az „eurobevezetési terv” nyolcadik, a 2011. január 1-jei céldátumot bevezető változatát 2010 áprilisában fogadták el.

Az átállás megszervezése, a jogrendszer kiigazítása és a közszféra előkészületei

Észtországban az euro bevezetésének gyakorlati előkészületeit a nemzeti szakértői bizottság koordinálja, amelynek elnöki tisztjét a Pénzügyminisztérium Főtitkára (államtitkár) tölti be. A bizottság hét albizottságból áll, amelyek tagjai a köz- és a magánszférát egyaránt képviselik. Az euro bevezetését közvetlenül megelőző szakaszban az euroövezet jelenlegi tagállamainak többségével ellentétben Észtország úgy határozott, hogy nem jelöl ki ún. „euro-felelőst”, azaz egy olyan személyt, aki teljes munkaidőben az átállási előkészületek koordinálását végezné, és aki az átállással kapcsolatos minden kérdésben a sajtóval tartaná a kapcsolatot, valamint a nyilvánosság előtt az átállási folyamat felelős személyeként jelenne meg.

Az euro bevezetéséről szóló átfogó törvény, amely meghatározza az átállás alapelveit (pl. a párhuzamos pénzforgalom időszakának hossza, az észt korona euróra történő átváltásának és a korona forgalomból való kivonásának eljárásai, az árak kerekítésére vonatkozó szabályok, a szerződések folyamatosságának elve stb.) és az euro bevezetésére irányuló módosításokat célzó jogszabályok listája 2010 áprilisában került elfogadásra a Kereskedelmi Törvénykönyvvel és az illetékekről szóló törvénnyel együtt. A központi bankról (Eesti Pank) szóló törvényt (Central Bank Act) is módosították és összehangolták az Európai Központi Bank és a Központi Bankok Európai Rendszerének működéséről szóló szabályokkal.

Ami az alapvető átállási szabályokat illeti, a Bizottság az euróra történő jövőbeli átállások megkönnyítését célzó intézkedésekről szóló ajánlásában[1] ösztönözte, hogy az értékesítési pontok számára tegyék kötelezővé, hogy az euro bevezetésének napjától kizárólag euróban adjanak vissza, hacsak nincs annak gyakorlati akadálya. Ezt az elvet minden korábbi átállás során alkalmazták és végrehajtásának alapos ellenőrzésére is sor került. Az elv megakadályozta a régi fizetőeszköz „újrahasznosítását”, felgyorsította a forgalomból való kivonását, következésképp csökkentette a kiskereskedők számára az átállás költségeit azáltal, hogy lerövidítette a két valuta párhuzamos kezelésének időszakát. Az euroövezet jelenlegi tagállamainak némelyikében a párhuzamos használat időszakában törvény tiltotta a korábbi nemzeti valuta visszaadáskor való használatát. Észtország nem kívánja megtiltani a koronában történő pénzvisszaadást, csupán javasolja, hogy euróban adják a visszajárót. Az átállás zökkenőmentes és gyors lebonyolítása érdekében az észt hatóságoknak a kizárólag euróban történő visszaadásról szóló viszonylag „enyhe” ajánlását egyértelmű üzeneteknek kell követniük a kommunikációs kampányban, hogy ezen elv lehetőleg a legteljesebb mértékben megvalósulhasson. Az elv alkalmazását nyomon kell követni, különösen azokon a területeken, ahol nem állnak rendelkezésre bankfiókok, s ahol a kiskereskedők gyakran „váltóhelyként” működnek. A kiskereskedők érdeke, hogy az €-nap előtt kellő mennyiségű eurokészpénzzel lássák el őket, ezért elő kell segíteniük a korona forgalomból való gyors visszavonását.

Az észt közigazgatás jelentős mértékben alkalmazza az információtechnológiát a nyilvánossággal való kapcsolattartáshoz (pl. az állampolgárok 70–80%-a elektronikus formában nyújtja be az adóbevallását). Ezért az euro bevezetését közvetlenül megelőző fázisban az egyik legnagyobb kihívás az informatikai rendszerek eurokompatibilissé tétele. Minden minisztérium azonosította a hatáskörébe tartozó szükséges változtatásokat. A legtöbb közintézmény informatikai rendszereit 2010. július 1-jéig, azaz az €-nap előtt hat hónappal az euróhoz kell igazítani. A legösszetettebb informatikai rendszerekkel rendelkező három intézménynek (az Adó- és Vámügyi Hatóság, a Társadalombiztosítási Hatóság és a Belügyminisztérium Informatikai Központja) legkésőbb 2010. november 1-jéig eurokompatibilissé kell alakítaniuk informatikai rendszerüket. A különböző közintézmények által tett előkészületekben történt előrehaladás értékelésére rendszeresen sor kerül a közintézmények műszaki felkészültségéért felelős nemzeti szakértői bizottság alcsoportjának havi ülésein.

Az átállási előkészületek általános koordinációját meg kell erősíteni. Fontos azt biztosítani, hogy minden ágazatot megfelelően felkészítsenek, és hogy legyen átfedés a különböző résztvevők előkészületei között. Az átállást koordináló személy(ek)nek az €-nap körül mindig elérhetőnek kell lenni(ük), hogy kezelni tudja/tudják az esetlegesen felmerülő problémákat. A párhuzamos használat ideje alatt meg kell erősíteni a kizárólag euróban történő visszaadásról szóló hatósági ajánlást és ellenőrizni kell annak végrehajtását, különösen a bankfiókokat nélkülöző területeken. |

A pénzügyi és bankszektor felkészítése

Észtország a „big bang” forgatókönyvet és a párhuzamos használat kéthetes időtartamát kívánja alkalmazni[2].

Az észtek az elektronikus eszközök magas szintű felhasználói (a felnőtt lakosság mintegy 95%-a rendelkezik bankszámlával, és a kiskereskedelmi ágazatban a kifizetések majdnem 30%-a elektronikusan történik), ami valamelyest megkönnyíti a készpénzcserét és enyhíti a pénzintézeteket sújtó terhet az átállási időszakban.

Mivel Észtország nem rendelkezik saját pénzverdével, az euroérmék előállítására versenyfelhívást tett közzé. A pályázati felhívás eredményei alapján az észt euroérméket a finnországi pénzverde fogja előállítani. Az észt euroérmék nemzeti oldalainak tervét nyílt verseny keretében választották ki. Minden euroérmén az Észtország térképét ábrázoló nyertes terv kerül megvalósításra. Az eurobankjegyeket az eurorendszer készleteiből kölcsönzik majd. Az átállás idejére az Eesti Pank – különböző címletekben – 42 millió eurobankjegyet és 194 millió euroérmét rendelt.

A korona és az euro címletei közötti jelentős szerkezeti különbségek miatt az észteknek hozzá kell szokniuk, hogy gyakrabban kell majd érmével fizetniük. Az eddig forgalomban lévő koronakészpénz mennyiségének több mint 98%-át tették ki a bankjegyek és csupán 2%-át az érmék. A legkisebb címletű bankjegy az 1 korona (hozzávetőleg 6 eurocent); a legkisebb koronaérmék vásárlóereje nagyon alacsony, ezért az észtek alig használják azokat. Az euro bevezetését közvetlenül megelőző fázisban nagyon fontos megismertetni az állampolgárokkal az euroérmék értékét és használatát (azaz a nemrégiben készített bizottsági felmérés[3] eredményei szerint az észtek mintegy 93%-a kíván tájékoztatást kapni az euro értékéről a helyi valutában kifejezve), és eloszlatni attól való félelmüket, hogy túl sok euroérme lesz a tárcájukban.

Az euroérmék hitelintézetekbe történő előszállításának 2010 szeptemberében kell megkezdődnie, a bankjegyek előszállításának pedig ez év decemberében. A hitelintézetek most véglegesítik az eurokészpénzzel történő előzetes ellátási igényekre vonatkozó becsléseket. Az első hozzávetőleges becslések szerint mintegy 240 millió euro előszállítására kerül sor (a forgalomban lévő korona értékének kevesebb mint fele), amely valamivel kevesebb a korábbi átállások idején előszállított összegeknél. Tekintettel arra, hogy Észtországban az €-nap körül meglehetősen nagy valószínűséggel rossz időjárási körülmények fognak uralkodni, az előszállított mennyiségeket körültekintően kell mérlegelni.

Az euroérméknek a kereskedelmi bankok legfontosabb ügyfelei részére történő továbbszállításának 2010 szeptemberében kell megkezdődni, míg a kisebb készpénzhasználók ellátására ez év decemberétől kerül sor. Észtország fogja elsőként alkalmazni az eurobankjegyek és -érmék elő- és továbbszállításáról szóló, új, egyszerűsített EKB iránymutatást[4], amely néhány korábbi átállás tapasztalataira támaszkodik. Azok a kiskereskedők, akik egy egyszerű továbbszállítási szerződést kötnek, öt nappal az €-nap előtt legfeljebb 10 000 EUR-hoz juthatnak hozzá[5]. Az Észtországban működő, legjelentősebb pénzszállító magáncég több mint egyharmadával megnöveli szállítási kapacitását, hogy ellássa a többletterhelésből adódó feladatokat. Tekintettel arra, hogy az €-nap körül jelentős mennyiségű eurokészpénz lesz az utakon, tanácsos külön intézkedéseket hozni az átállási folyamat során a megfelelő szintű védelem biztosítása érdekében.

Az állampolgárok december elejétől juthatnak hozzá az első észt euroérmékhez azáltal, hogy 200 koronáért mini euroérme-csomagokat vásárolnak. Az Eesti Pank által nyújtandó mini csomagok teljes számáról még nem született döntés. A korábbi átállással kapcsolatos tapasztalatok alapján ajánlatos, hogy háztartásonként körülbelül egy mini érmekészlettel számoljanak. A pénzszállító magáncég mintegy 50 000 külön euroérme-készletet[6] kíván összeállítani a továbbszállításhoz azon kiskereskedők részére, akik nem tervezik a bankjukkal köthető továbbszállítási szerződés aláírását. Külön intézkedések mérlegelhetők a nehéz pénzügyi helyzetben lévő kiskereskedők számára, mert előfordulhat, hogy probléma merül fel eurokészpénzzel való ellátásukkal.

Az észt hatóságok információs kampány indítását tervezik a nyilvánosság számára, hogy a felhalmozott készpénzállomány begyűjtésére az átállás napját megelőzően kerüljön sor. A forgalomban lévő koronaérmék mintegy 50%-át, a bankjegyeknek pedig 80%-át várhatóan kivonják ezzel. A kereskedelmi bankok azt tervezik, hogy fiókjaikban külön gépeket fognak rendelkezésre bocsátani a koronaérmék elhelyezésére. Az Eesti Pank és a pénzszállító magáncég hozzáigazítja tárolási, számolási és csomagolási kapacitásait az átállási időszakban kezelendő készpénz kivételesen nagy mennyiségéhez.

A kereskedelmi bankokban az €-napot megelőző egy hónapban, majd az azt követő hat hónapig a készpénzváltásra a hivatalos átváltási árfolyamon és szolgáltatási díj nélkül kell sort keríteni[7]. Ezt követően az Eesti Pank korlátlan mennyiségben és korlátlan ideig fog koronát euróra váltani. Észtországban 2011. január elsején az első óráktól kezdve gyakorlatilag mind a 921 bankjegykiadó automata (ATM) kizárólag eurobankjegyet adhat ki. A felelős kereskedelmi bankok már megindították a POS-terminálok átalakítását abból a célból, hogy január 1-jén azonnal megtörténhessen az átállás. A kereskedelmi bankok jelenleg azt tervezik, hogy az átállást követő első napokban főként 10 és 50 eurós bankjegyekkel töltik fel bankjegykiadó automatáikat. Tekintettel arra, hogy a kiskereskedelmi ágazat számára meg kell könnyíteni a kizárólag euróban történő visszaadást és hogy az észtek a bankjegyek közül a kis címletekhez vannak hozzászokva, érdemes lenne fontolóra venni, hogy a bankjegykiadó automatákban ideiglenesen kerülni kellene az 50 eurós bankjegyek használatát. Az átállást megelőző és követő hetekben a bankoknak tartózkodniuk kellene a nagy címletek bevezetésétől is.

A (három kereskedelmi bank által uralt) észt bankszektorban valamivel kevesebb mint 190 bankfiók működik. A bankok mérlegelik, hogy az átállási időszakban meghosszabbítják a nyitvatartási időt és január 1-jén és 2-án külön nyitva tartást vezetnek be. Azt is tervezik, hogy megerősítik az ablakoknál működő ügyfélszolgálatot a belső ügyintézéssel foglalkozó munkatársakkal. Megvizsgálják továbbá, hogy milyen a fiókok kapacitása a különösen nagy mennyiségű pénzösszegek tárolására az átállási időszakban, és már folyamatban van a banki személyzet képzése az eurokészpénz biztonsági jellemzőiről. Folyamatban van a bankok informatikai rendszereinek kiigazítása is; az utolsó tesztek elvégzésére 2010 októberében-novemberében kerül sor.

A pénzügyi és a banki ágazat átállási előkészületei megfelelően haladnak előre. Az átállás zökkenőmentes lebonyolítása érdekében a bankok eurokészpénzzel való ellátását jól kell ütemezni. Annak érdekében, hogy a kiskereskedőknél ne fogyjon el a visszajáró azért, mert a vásárlók magas címletű bankjegyekkel fizetnek, el kell kerülni, hogy a bankjegykiadó automatákat 50 eurós bankjegyekkel töltsék fel. A bankoknak azt is fontolóra kell venniük, hogy az átállási időszakban külön ablakokat nyissanak a vállalkozások számára. |

Visszaélések megakadályozása és az árakkal kapcsolatos téves megítélés kialakulásának elkerülése

A legfrissebb Eurobarométer-felmérés eredményei szerint az átállásnak az árakra kifejtett hatását illetően az észtek tekinthetők az egyik legszkeptikusabb nemzetnek az euroövezeten kívüli tagországok állampolgárai közül (részleteket lásd 296. sz. Eurobarométer gyorsfelmérés 3. részét). Az észt hatóságoknak ezért nagy kihívással kell szembenézniük, amikor a fogyasztókat meg kell győzniük, és minden szükséges lépést meg kell tenniük, hogy az átállási időszakban megakadályozzák a visszaéléseket.

A hivatalos kormánydöntésnek megfelelően az árak koronában és euróban való kötelező párhuzamos feltüntetése 2010. július 1-jén kezdődött és az €-napot követő hat hónapig tart. Mivel az átváltási árfolyam visszavonhatatlan rögzítésére csak az Észtország eltérésének megszüntetéséről szóló tanácsi határozat elfogadását követően kerül sor, helyénvalóbb lenne, ha az árak párhuzamos feltüntetése az átváltási árfolyam hivatalos meghatározásától kezdődne.

Az észt fogyasztóvédelmi testület (közfeladatokat ellátó testület) 2010 áprilisától az áruk és szolgáltatások havonta megvizsgált árainak kosarát 96-ról 126-ra bővítette azzal a szándékkal, hogy átfogó képet adjon az árak alakulásáról. A testület azt tervezi, hogy az átállás időszakában mintegy 800 értékesítési ponton fogja nyomon követni az árakat. Az ellenőrök az átváltási szabályok (pl. a kerekítési szabályok, az árak párhuzamos feltüntetése) helyes alkalmazását is figyelik. Ezen ellenőrzések eredményeit egy külön szoftver gyűjti össze és azokat sajtóközleményekben és a nemzeti euro-weboldalon teszik közzé.

Az Észt Kereskedelmi Kamara a korábbi átállások során sikeresen alkalmazott önkéntes kezdeményezések mellett tisztességes árképzési megállapodást dolgoz ki. A megállapodás aláírói (pl. kiskereskedők, pénzügyi intézetek, internetüzletek) elkötelezik magukat amellett, hogy nem élnek vissza az átállás adta lehetőségekkel a nyereségszerzés érdekében, tiszteletben tartják az átváltási szabályokat és megadják ügyfeleiknek a szükséges segítséget. Az észt hatóságok azt tervezik, hogy augusztus végén, azaz majdnem két hónappal az árak kötelező párhuzamos feltüntetésének kezdetét követően felhívást tesznek közzé. A korábbi átállások során az árak párhuzamos feltüntetésének kezdete előtt vagy közvetlenül azt követően észlelték a legtöbb, az árak két valutában történő feltüntetésében mutatkozó hibát és áremelkedést. Ezért mérlegelni kellene a tisztességes árképzésre vonatkozó kezdeményezés korábbi elindítását.

A tisztességes árképzési megállapodás szabályainak megszegése legfeljebb 50 000 EEK (hozzávetőleg 3 200 EUR) pénzbírsággal sújtható. A tervek szerint a fogyasztóvédelmi testület mind a 40 ellenőrét beveti és még legalább ugyanennyi önkéntest, akik nyomon követik a megállapodás betartását. A szabályok egyértelmű megszegése esetén a bírság 48 órán belül kiróható. Bonyolultabb esetekben az eljárás legfeljebb egy hónapig tarthat. Az árakkal kapcsolatos téves megítélés kialakulásának elkerülése érdekében a feltárt szabálytalanságokat gyorsan kell kezelni. Az ellenőrök által észrevett gyanús áremeléseket, valamint azokat, amelyekről a fogyasztók a fogyasztóvédelmi testület által megadott telefonszámon tettek bejelentést, körültekintően meg kell vizsgálni, s az eredményeket közzé kell tenni. Ha az áremelés indokolatlannak bizonyul, a megállapodás aláírója elveszíti a tisztességes árképzésre vonatkozó kezdeményezés logójának használati jogát.

A visszaélések megakadályozására és az árakkal kapcsolatos téves megítélés kialakulásának elkerülésére irányuló intézkedéseket meg kell szigorítani. Azon személyek tekintetében, akik a tisztességes árképzési megállapodásból eredő kötelezettségeiknek nem tesznek eleget, a lehető leghamarabb korrekciós intézkedéseket kell végrehajtani. Ilyen esetekben azonnal vissza kell vonni a tisztességes árképzési megállapodás tiszteletben tartásának kinyilvánítására vonatkozó jogukat (azaz az aláírók logójának használati joga). |

Átállási előkészületek a vidéki területeken és a vállalkozások előkészületei

Észtország népsűrűsége nagyon alacsony az EU átlagához képest[8]. Az országban 226 önkormányzat található, 33 városi és 193 települési. A települések több mint kétharmadában 3 000-nél kevesebb lakos él. Ehhez kapcsolódóan az egyik fő kihívás az, hogy az átállást a ritkán lakott és korlátozott infrastruktúrával ellátott vidéki területeken zökkenőmentesen lehessen lebonyolítani.

Az internetszolgáltatások elterjedtsége és a készpénzmentes banki szolgáltatások aránya magas (pl. minden nyugdíjfolyósítás banki átutalással történik), ami az információ eljuttatását és a készpénzcserét is valamelyest megkönnyíti. A korona euróra történő átváltására szolgáló létesítményeket és a régi fizetőeszköz forgalomból való kivonását azonban mindenütt biztosítani kell.

A kereskedelmi bankfiókok több mint egyharmada a fővárosban található. Ezért az átállási időszakban a postahivataloknak, amelyek jelenleg korlátozott mértékben nyújtanak banki szolgáltatásokat – a kereskedelmi bankok egyikének közreműködésével – most lehetővé kell tenniük a készpénzcserét azon településeken, ahol nincs megfelelő bankfiók. A postahivatalok által nyújtott készpénzcsere-szolgáltatás körültekintő tervezést igényel (beleértve az elő- és továbbszállítást, a nyitvatartási időt, a személyzet bővítését és a biztonsági kérdéseket is). Az Eesti Post (észt posta) személyzetét, nevezetesen az ügyfelekkel közvetlen kapcsolatban lévő alkalmazottakat megfelelő képzésben kell részesíteni, hogy egyszerre tudják a két valutát kezelni és az állampolgárok tájékoztatását ellátni. A kereskedelmi bankoknak a mobil készpénzcsere-átváltóhelyek használatát is fontolóra kell venniük a már meglévő mobil ATM-ek mellett.

A médián és az interneten kívül gyakran a helyi hatóságok működnének egyetlen információforrásként a félreeső területeken. Ezért fontos, hogy előkészítésük és képzésük alapos legyen. Az önkormányzatok majdnem 75%-ának ugyanaz az IT-szolgáltatója. A szoftverek átállítását is jól kell időzíteni, hogy az egyetlen szolgáltatónak legyen elegendő ideje az ügyfelek időben történő kiszolgálására. A Pénzügyminisztérium rendszeresen elküldi e-mailben az elvégzendő kiigazításokkal kapcsolatos útmutatásokat az önkormányzatok részére. Az Eesti Pank képzéseket szervez az eurokészpénz biztonsági jellemzőiről és a pénzhamisítás megakadályozásáról. A városi és vidéki önkormányzatok ernyőszervezeteinek jelentéseket kell készíteniük a Pénzügyminisztérium részére az előkészületek előrehaladásáról. Az előrehaladást rendszeresen és strukturáltan nyomon kell követni annak érdekében, hogy meg lehessen győződni a helyi hatóságok tényleges felkészültségéről. Ajánlatos az önkormányzatokat egy, a teljesítendő feladatokat és azok határidejét tartalmazó ellenőrzőlistával ellátni, és fel kell kérni minden önkormányzat átállásért felelős koordinátorát, hogy készítsen rendszeresen jelentést az ernyőszervezetek részére a feladatok végrehajtásáról. Az átállásért felelős helyi koordinátorok rendszeres találkozók alkalmával tapasztalatcserét folytathatnak egymással az euro bevezetésének előkészületeiről.

A fogyasztói szervezetek, ügynökségek és különböző nem kormányzati szervezetek helyi kirendeltségeinek az előkészületekben aktívan részt kell vállalniuk, hogy növeljék a helyi érdekeltséget az átállásban.

A múlt tapasztalataiból okulva (azaz a 2006-os átállási céldátum nemteljesítése miatt) a legtöbb vállalkozás elhalasztotta az előkészületeket, amíg nem válik minden biztosabbá. A Kereskedelmi Kamara, a Forgalmazók Egyesülete, az Eesti Pank és a Bankszövetség által tervezett tájékoztatási tevékenységek (tájékoztatófüzetek, szemináriumok) a vállalkozások segítségére lesznek abban, hogy megfelelően és időben tudjanak felkészülni. Azt is biztosítani kellene, hogy kellően felkészüljön minden vállalkozás, beleértve azokat is, amelyek nem keresik aktívan az információkat.

A helyi hatóságok átállási előkészületeit irányítani kell és rendszeresen nyomon kell követni annak érdekében, hogy meg lehessen győződni arról, hogy gondoskodtak-e minden szükséges kiigazításról. Lényeges, hogy az Eesti Post részt vegyen az eurokészpénzre történő átállásban, ezért ennek előkészítését körültekintően el kell végezni. A kereskedelmi bankoknak több mobil eszközt kellene használniuk a korona begyűjtésére és az eurokészpénz elosztására. A vállalkozások előkészületeinek teljes erővel meg kell kezdődniük, a felelős hatóságoknak pedig támogatást és nyomon követést kell biztosítaniuk. A kis- és középvállalkozásokra különös figyelmet kellene fordítani. |

Az euróról szóló közlemény

Az aktualizált „Az euro bevezetésére vonatkozó kommunikációs stratégia Észtországban” című dokumentumot 2010. március 15-én az átállásért felelős nemzeti bizottság hagyta jóvá. E dokumentum a szervezet áttekintését, célkitűzéseit, célcsoportjait, üzeneteit, valamint az euróról és annak bevezetéséről szóló kommunikációs csatornáit foglalja magában. A fő célkitűzés annak biztosítása, hogy az észt lakosok legalább 90%-a jól tájékozott legyen az átállás gyakorlati szempontjait illetően. A kommunikációs tervek jól strukturáltak, kiegyensúlyozottak és 2010 márciusától 2011 januárjáig fedik le a végrehajtási időszakot. A Bizottság partnerségi megállapodás keretében támogatni kívánja a kommunikációs tervek végrehajtását mind természetbeni hozzájárulás, mind pedig támogatási megállapodás formájában a támogatható költségek 50%-áig; ezek lehetnek a kommunikációs szakértők fizetései, a tömegkommunikációs kampány, a közvélemény-kutatások, a szemináriumok, a képzések és minden háztartásba eljuttatott információs anyagok.

Jóllehet a Bizottság sürgette az észt hatóságokat a kommunikációs tervek végrehajtásának felgyorsítására, a nagyobb szabású kommunikációs tevékenységek csak július 13-án, a tanácsi határozat elfogadását követően kezdődnek.

Az átállásról szóló jól időzített tájékoztatás, az átállási folyamat ütemezése, az áremelkedéstől való félelem kezelésére és a visszaélések megakadályozására irányuló intézkedések, valamint a vállalkozások előkészületeinek támogatását célzó intézkedések mind elengedhetetlenül fontosak. Mostanáig az észt hatóságok arra összpontosítottak, hogy célzott prezentációkon keresztül érjék el az információk terjesztőit és tartsák a kapcsolatot a sajtóval. Ezen intézkedések hatása nem ismert. A nemzeti euro-weboldalon passzívabb tájékoztatás zajlik.

A Bizottság sürgeti az észt hatóságokat az euro bevezetésével kapcsolatos kommunikációs tervek végrehajtásának felgyorsítására annak érdekében, hogy minden észt lakoshoz időben eljuthassanak a szükséges információk. Ez növelni fogja a közös európai valuta használatával kapcsolatos tudatosságot és a használatára való átállás támogatását is. |

A KÖZELMÚLTBAN CSATLAKOZOTT TAGÁLLAMOK KÖZVÉLEMÉNYE

A 2004-ben és 2007-ben csatlakozott, de nem euroövezeti tagországokban az Európai Bizottság megbízásából 2004 óta készülnek Eurobarométer-felmérések annak érdekében, hogy felmérjék az állampolgárok hozzáállását az euro bevezetéséhez és a témával kapcsolatos ismereteiket is. A 2010 tavaszán készült „NMS-8” felmérés[9] (296. Eurobarométer gyorsfelmérés) a tizedik ebben a sorozatban. A felmérés terepmunkáját 2010. május 17–21. között végezték.

E jelentés alkalmazásában a legfrissebb Eurobarométer-felmérés eredményeit többnyire az új tagállamokban (new member states, NMS) végzett korábbi felmérés (280. sz. Eurobarométer gyorsfelmérés, 2009. szeptember) eredményeivel hasonlították össze. Meg kell jegyezni, hogy a jelenlegi nehéz gazdasági helyzet ellenére a legfrissebb eredmények szerint 2009 szeptembere óta a nyolc új tagállamban (NMS-8) csak kis mértékben romlott az euro bevezetésének állampolgári támogatottsága . A támogatás jelenlegi szintjei még mindig magasabbak, mint e felmérés első két hulláma idején, 2004-ben és 2005-ben.

Az euro támogatottsága

2009 szeptembere és 2010 májusa között az euro bevezetésének az NMS-8 állampolgárai általi támogatottsága csupán kis mértékben esett vissza az adott országokban. A válaszadók viszonylag nagy többsége reméli, hogy az euro bevezetése kedvező hatással lesz országukra (49%, -3 szp.) és rájuk nézve (48%, nincs változás) is; negatív hatást a válaszadók 37%-a (+2 szp.) és 39%-a (+1szp.) várt a fenti két kategória vonatkozásában. A megkérdezettek kicsivel több mint fele (51%) véli úgy, hogy az euro kedvező hatást fejt ki a jelenlegi euroövezeti országokra.

A válaszadók valamivel kevesebb mint fele (48%, -1 szp.) állítja, hogy örül, hogy az euro a nemzeti valuta helyébe lép , 41%-uk (+3 szp.) pedig nem fogadja örömmel az euróra történő átállást. Úgy tűnik, hogy leginkább a románok (55%, -4 szp.), a magyarok (54%, nincs változás) és a bolgárok (51%, +2 szp.) örülnek az euro bevezetésének , az észt ( 56%, +7 szp.), lett (56%, +6 szp.) és a cseh (58%, +4 szp.) válaszadók nem örülnek annak, hogy az euro átveszi a valutájuk szerepét . A legjelentősebb növekedés Litvániában volt tapasztalható az állampolgárok azon arányát tekintve, akik állításuk szerint nem fogadják örömmel az euróra történő átállást (+10 szp., 47%-ra).

Az euro bevezetésének sebessége

Az NMS-8 állampolgárok relatív többsége szeretné, ha az euro középtávon kerülne bevezetésre („egy bizonyos idő múlva”, 39%, +3 szp.). A válaszadók mintegy egyharmada (32%, -1 szp.) választotta a lehető legkésőbbi időpontot , miközben majdnem egynegyedük (24%, -1 szp.) a lehető leghamarabbi átállást részesítené előnyben.

A Cseh Köztársaságban és Lettországban a legmagasabb azon válaszadók aránya, akik a lehető legkésőbbi időpontban szeretnék az euro bevezetését megvalósítani (47%, nincs változás; és 44%, +1 szp. az említett két ország viszonylatában). Észtországban változatlanul a válaszadók mintegy egynegyede (23%, nincs változás) választotta a lehető leghamarabbi csatlakozási időpontot , 37%-a (+1 szp.) valamivel későbbi időpontra és 34%-a (-2 szp.) a lehető legkésőbbi átállásra szavazott.

A tájékoztatás szintje

Összességében az NMS-8 állampolgárainak többsége nem érzi magát jól tájékozottnak az euróval kapcsolatban (59%, nincs változás), míg 40%-uk (nincs változás) jól tájékozottnak érzi magát . Az észtek úgy érzik, lényegesen tájékozottabbak, mint 2009 szeptemberében (50%-uk érzi magát jól tájékozottnak, +6 szp.).

Az euróval kapcsolatos elvárások

A korábbi hullámokhoz hasonlóan az NMS-8-ban részt vevő állampolgárok túlnyomó többsége egyetértett számos pozitív állítással az euro gyakorlati hatásait illetően: pl. 90% (-2 szp.) értett egyet azzal, hogy kényelmesebb azok számára az euro használata, akik euroövezeti

országokba utaznak ; 86% (-1szp.) értett egyet azzal, hogy az euro megkönnyíti a más, közös valutát használó országokban történő vásárlást stb .

A válaszadók kétharmada azonban attól tart, hogy az euro bevezetését követően áremelkedés következik be (66%, -1 szp.), míg az állampolgárok majdnem egynegyede (23%, nincs változás) hisz az eurónak az árakra gyakorolt hosszú távú stabilizációs hatásában. Habár a korábbi felmérésekben látszólag nagyobb volt az euroszkeptikusok aránya, ez a trend nem folytatódott 2010-ben. 2009 szeptemberéhez képest egyes országokban csökkent azon állampolgárok aránya, akik tartanak az euro bevezetésével járó áremelkedéstől: a Cseh Köztársaságban (75%-ról 69%-ra; -6 szp.) és Magyarországon (66%-ról 62%-ra; -4 szp.). Az észt és a lengyel válaszadók továbbra is meglehetősen szkeptikusak az eurónak az árakra gyakorolt hatását illetően: több mint háromnegyedük véli úgy, hogy az árak emelkedni fognak (77%, -1 szp. az említett két ország viszonylatában).

[1] A Bizottság 2008. január 10-i 2008/78/EK ajánlása az euróra történő jövőbeli átállások megkönnyítését célzó intézkedésekről, HL L23., 2008.1.26., 30–32. o.

[2] Az eurót elsőként bevezető 12 országban a közös valutát először elektronikus fizetőeszközként vezették be, miközben az eurokészpénz csak három évvel később jelent meg. Észtországban az eurobankjegyek és -érmék ugyanazon a napon kerülnek bevezetésre, amikor az euro az ország hivatalos pénzneme lesz. A „big bang” forgatókönyvet minden olyan országban alkalmazták, amely 2002 után csatlakozott az euroövezethez.

[3] 296. Eurobarométer gyorsjelentés.

[4] Az Európai Központi Bank EKB/2008/4 számú iránymutatása (2008. június 19.) az euro-készpénzcserére való egyes előkészületekről és az eurobankjegyek és -érmék elő- és továbbszállításáról szóló, EKB/2006/9 iránymutatás módosításáról.

[5] A gyakorlat rávilágított arra, hogy egyszerűbb eljárásra van szükség, nevezetesen azzal a céllal, hogy meggyőzze a kiskereskedőket a továbbszállításban való részvételről. Egy szokványos továbbszállítási szerződés súlyos szankciókat von maga után, ha a továbbszállított eurokészpénz az €-nap előtt kerül be a forgalomba, továbbá előírja a vállalatok telephelyén a biztonsági intézkedések megszigorítását stb. Ezért e szerződésfajta megfelelőbb a nagy eurokészpénz-mennyiséget igénylő, nagyobb vállalatok esetében.

[6] A kiskereskedői érmecsomag értéke hozzávetőleg 200 EUR lesz.

[7] Az €-nap után 12 hónappal a fiókok korlátozott számában.

[8] 2007–2008-ban Észtország népsűrűsége 30,9 fő/km2 volt a 114 fő/km2 EU-átlaghoz képest. Forrás: Eurostat.

[9] Az Eurobarométer-felmérések mindig az új, de euroövezeten kívüli tagállamok eredményeit mutatják be. A legutóbbi felmérésben Lengyelország, a Cseh Köztársaság, Magyarország, Bulgária, Románia, Lettország, Észtország és Litvánia szerepelt. Ciprus, Málta, Szlovénia és Szlovákia többé nem tartozik ide, mert már beléptek az euroövezetbe. Összesen mintegy 8 000 véletlenszerűen kiválasztott állampolgárt kérdeztek meg.