[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 23.1.2007

SEC(2007) 71 végleges

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban Dánia 2006–2010 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

1. Előzmények

A Stabilitási és Növekedési Paktum, amely 1998. július 1-jén lépett hatályba, a rendezett államháztartás célkitűzésén alapszik, amely az árstabilitás, valamint a munkahelyteremtést elősegítő erőteljes fenntartható növekedés feltételei javításának eszköze. A 2005. évi reform elismerte a Paktum eredményességét a költségvetési fegyelem megszilárdításában, ugyanakkor célul tűzte ki a Paktum hatékonyságának és gazdasági megalapozottságának erősítését, valamint az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítását.

A költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet[1], amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része, előírja, hogy a tagállamoknak a Tanács és a Bizottság részére stabilitási vagy konvergenciaprogramokat kell benyújtaniuk (azon tagállamok esetében, amelyek már bevezették a közös valutát, (aktualizált) stabilitási programokat, a közös valutát még be nem vezetett tagállamok esetében pedig (aktualizált) konvergenciaprogramokat), és azokat évente aktualizálniuk kell. Dánia első konvergenciaprogramját 1998 októberében nyújtották be. A Tanács a rendelettel összhangban – a Bizottság ajánlása alapján, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően – 1998. december 1-jén véleményt fogalmazott meg a konvergenciaprogramról. Ugyanezen eljárással összhangban a Bizottság értékeli, a fent említett Gazdasági és Pénzügyi Bizottság pedig megvizsgálja az aktualizált stabilitási és konvergenciaprogramokat, amelyeket a Tanács is megvizsgálhat.

2. Az aktualizált program értékelésének előzményei

A Bizottság, miután megvizsgálta Dánia 2006. november 30-án benyújtott legfrissebb aktualizált konvergenciaprogramját, a programról szóló tanácsi véleményre irányuló ajánlást fogadott el (az értékelés fő szempontjai a keretben találhatók).

Az új konvergenciaprogramban szereplő költségvetési stratégia értékelésére szolgáló feltételek meghatározása céljából a következő bekezdések összefoglalják:

1. az utóbbi tíz év gazdasági és költségvetési teljesítményét

2. az országnak a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága alapján megítélt helyzetének legfrissebb értékelését (a konvergenciaprogram előző változatáról alkotott tanácsi vélemény összefoglalását); valamint

3. a Bizottság értékelését a 2006. októberi nemzeti reformprogramról.

2.1. A közelmúlt gazdasági és költségvetési teljesítménye

Az utóbbi évtizedben a dán gazdaság összességében viszonylag jól teljesített. A reál-GDP növekedése és az infláció alakulása nagyjából megfelelt az euro-övezetnek. Ugyanakkor javult és igen rugalmassá vált a munkaerő-piac működése, aminek segítségével fokozatosan csökkent a munkanélküliség és nőtt a foglalkoztatás. A munkanélküliség szintje még soha nem volt ilyen alacsony, és a foglalkoztatási ráta a legmagasabb az EU-ban. A jól szervezett reformoknak és a megbízható költségvetési politikának köszönhetően Dániában az államháztartás sorozatosan többletet mutatott, és gyorsan csökkent az államadósság. A szilárd államháztartási helyzet a sikeres gazdasági reformok, továbbá a költségvetés fenntarthatóságára és a költségvetési fegyelem betartására irányuló középtávú költségvetési stratégia eredménye. E stratégia fontos eleme a költségvetési fegyelmet erősítő adóbefagyasztás, amely a várakozások szerint idővel csökkenteni fogja az adóterheket. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát tekintetve Dánia láthatólag alacsony kockázattal szembesül. A költségvetési többlet teremtésére és az államadósság csökkentésére összpontosító középtávú költségvetési stratégia sikerrel kezeli a népesség elöregedéséből eredő költségvetési hatásokat. A 2006 júniusában aláírt jóléti megállapodás, amelynek célja a munkaerő-kínálat hosszú távú növelése, tovább bővítette Dánia lehetőségeit e hatások kezelésére.

2.2. Az előző programról alkotott tanácsi véleményben szereplő értékelés

2006. január 24-én a Tanács véleményt fogadott el a konvergenciaprogram előző, 2005-2010 közötti időszakra vonatkozó változatáról. A Tanács véleménye szerint általánosságban a költségvetési egyenleg helyzete rendezett, és a költségvetési stratégia jó példája a Paktummal összhangban irányított költségvetési politikának.

2.3. A Bizottság értékelése a 2006. októberi nemzeti reformprogramról

Dánia 2006. október 16-án nyújtotta be a növekedést és a foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben előírt végrehajtási jelentést a nemzeti reformprogramról. Dánia nemzeti reformprogramja a következő kulcsfontosságú kihívásokat/prioritásokat azonosítja: az államháztartás fenntarthatóságának biztosítása, egyes ágazatokban a verseny növelése; az állami szektor hatékonyságának fokozása; a tudásalapú társadalom fejlesztése; környezeti fenntarthatóság és az energiaellátás biztosítása; a vállalkozói szellem erősítése; valamint a munkaerő-kínálat bővítése.

A Bizottság a program értékelése alapján (amelyet a 2006. decemberi éves értékelő jelentés [2] részeként fogadott el) úgy ítéli meg, hogy Dánia igen jó eredményeket ért el a nemzeti reformprogram végrehajtásában. A 2006. júniusi jóléti megállapodással Dánia mind makrogazdasági, mind foglalkoztatáspolitikai értelemben tovább erősítette reformstratégiáját, és igen jó eredményt ért el a reformokkal kapcsolatos nemzeti konszenzus kialakításában. Dánia a mikrogazdasági politika – benne a versenypolitika – területén is eredményeket ért el.

Az elért eredmények alapján Dániát arra ösztönözték, hogy középtávon a következő területekre összpontosítson: munkaerő-kínálat; verseny; energia-összeköttetési kapacitás; károsanyagkibocsátás-csökkentési politikák; valamint oktatás.

Keret: Az értékelés fő szempontjai Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (1) bekezdése (stabilitási programok esetében) és 9. cikkének (1) bekezdése (konvergenciaprogramok esetében) alapján az értékelés a következő szempontokra terjed ki: megalapozottak-e a program alapjául szolgáló gazdasági feltételezések; megfelelő-e a tagállam által benyújtott középtávú költségvetési célkitűzés és a felé vezető kiigazítási pálya; elégségesek-e a kiigazítási pályán maradás érdekében hozott és/vagy javasolt intézkedések ahhoz, hogy a középtávú költségvetési célkitűzés az adott ciklusban megvalósuljon; a középtávú költségvetési célkitűzés felé vezető kiigazítási pálya értékelésekor meg kell vizsgálni, hogy a kedvező gazdasági időszakokban nagyobb erőfeszítéseket tesznek-e a kiigazításra, miközben a kedvezőtlen időszakokban az erőfeszítések korlátozottabbak lehetnek, valamint – az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok esetében – hogy a tagállam törekszik-e arra, hogy a középtávú költségvetési célkitűzés megvalósítása érdekében irányadó szinten évente a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékben javítsa a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleget; a középtávú költségvetési célkitűzés felé vezető kiigazítási pálya meghatározásakor (az azt még el nem ért tagállamok esetében) vagy az attól való átmeneti eltérés engedélyezésekor (az azt elért tagállamok esetében) figyelembe kell venni a hosszú távon közvetlen költségtakarékossági hatásokkal (köztük a potenciális növekedési ráta emelésével) járó, és ezért az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát kimutathatóan befolyásoló főbb strukturális reformok végrehajtását (azzal a feltétellel, hogy a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaérték tekintetében megfelelő biztonsági tartalék áll rendelkezésre, és hogy a költségvetés egyenlege a programidőszakon belül várhatóan visszatér a középtávú költségvetési célkitűzéshez), különösen a kötelező, teljes tőkefedezeti pillért tartalmazó többpilléres rendszert bevezető nyugdíjreformokat; a tagállam gazdaságpolitikája összhangban van-e az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. A program makrogazdasági feltételezéseinek megalapozottságát a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése alapján értékelik, felhasználva a potenciális kibocsátás és a ciklikusan kiigazított egyenlegek becslésére közösen megállapított módszertant is. Az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak való megfelelés értékelésénél az államháztartási terület átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokat veszik figyelembe, amely a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatások része. Az értékelés kitér a következőkre is: az adósságráta alakulása és az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága, amelyeknek a költségvetési egyenleg felügyelete során megfelelő figyelmet kell szentelni, a 2005. március 20-i, „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának javítása” című tanácsi jelentéssel összhangban. A hosszú távú fenntarthatóság értékelésének szempontjait egy 2006. október 12-i bizottsági közlemény határozza meg[3]; a tagállamok által a növekedést és a foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben benyújtott nemzeti reformprogrammal való összhang mértéke. A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó átfogó, 2005. június 7-i gazdaságpolitikai iránymutatások fedőlapján az ECOFIN Tanács megállapította, hogy a nemzeti reformprogramoknak összhangban kell lenniük a stabilitási és konvergenciaprogramokkal; a magatartási kódex[4] betartása, amely többek között előírja, hogy a stabilitási és a konvergenciaprogramok szerkezete és adattáblázatai egységesek legyenek. |

- Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (3) bekezdésével összhangban Dánia 2006–2010 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[5] és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

4. [2007. február 27-én] a Tanács megvizsgálta Dánia 2006–2010 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját.

5. A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a 2006-os 2,7 %-ról átlagosan 1,0 %-ra lassul a programidőszak hátralévő részében. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv kifejezetten óvatos növekedési feltételezéseken alapul, különösen a 2008–2010-es időszak esetében: az aktualizált program 2010-re a (pozitív) kibocsátási rés bezáródását feltételezi. A program inflációs előrejelzése valószerűnek tűnik.

6. A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint az államháztartási többlet 2006-ban a GDP 3,2 %-a lesz, szemben a konvergenciaprogram előző változatában foglalt, a GDP 2,1 %-ának megfelelő céllal. Ennek alapja a vártnál nagyobb növekedés, valamint az energiaárak tartósan magas szintje, tekintettel Dánia olaj- és gáztermeléshez kapcsolódó bevételeinek jelentőségére.

7. A költségvetési stratégia célja, hogy a programidőszak alatt átlagosan a GDP 0,5–1,5 %-ának megfelelő szinten tartsa a strukturális többleteket (azaz a ciklikusan kiigazított, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított többleteket), amihez az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága érdekében az adósságráta jelentős csökkentése szükséges. E stratégia a kiadások visszafogásán (az állami reálkiadások éves növekedése a 2007–2010 közötti időszakban átlagosan megközelítőleg 1 %-os lehet, a program előző változatában szereplő alacsonyabb, 0,5 %-kal szemben ) és a 2001-ben bevezetett adóbefagyasztás fenntartásán, továbbá a helyi önkormányzatok költségvetési egyensúlyát előíró kötelezettségen alapul. Az aktualizált program szerint a 2006-ban a GDP 3,1 %-át kitevő államháztartási többlet 2007-ben 2,8 %-ra, 2010-ig pedig még tovább, 1,2 %-ra csökken (az elsődleges többlet a 2006-os 4,7 %-ról 2010-ig 1,8 %-ra). A 2008-tól bekövetkező csökkenés a GDP-növekedéssel kapcsolatos kifejezetten óvatos feltételezéseket tükrözi. A program előző változatával szemben az államháztartás egyenlege 2006 és 2008 között magasabb, a programidőszak vége felé pedig alacsonyabb lesz.

8. A közösen megállapított módszertannal összhangban számított strukturális egyenleg az előrejelzés szerint a programidőszak alatt a GDP körülbelül 2 %-a vagy annál jobb lesz, 2007-ben enyhén romló, 2008-ban pedig valamelyest erősebben javuló tendenciák mellett. A program középtávú költségvetési célkitűzésként a GDP 0,5–1,5 %-a közötti strukturális egyenleget határoz meg, amelyet a program szerint nagy biztonsági tartalékkal terveznek fenntartani a programidőszak alatt. A középtávú célkitűzés – ha figyelembe vesszük, hogy a 2004. március 2-i Eurostat-határozattal[6] összhangban az aktualizált programban már nem szerepel a nyugdíjrendszer második, tőkefedezeti pillére (amely Dánia előző programjaiban még szerepelt) – változatlan. Mivel a középtávú célkitűzés szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 0,5 %-át kitevő hiány), megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok számára kijelölt sávon belül van, és jelentősen szigorúbb, mint azt a potenciális kibocsátás hosszú távú átlagos növekedése és az adósságráta indokolná.

9. A költségvetés teljesítménye – főként a 2008 és 2010 közötti évek tekintetében – a programban előre jelzettnél jobban alakulhat. Enne fő oka, hogy a programban kifejezetten óvatos makrogazdasági forgatókönyvet szerepeltetnek, amely eltúlozza annak a kockázatát, hogy az állami reálkiadások növekedése nagyobb lehet az előirányzottnál.

10. E kockázatértékelés alapján a programban szereplő költségvetési irányvonal elégségesnek tűnik ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint a programidőszak alatt fenntartsák a középtávú célkitűzést.. Ezenkívül az egyes években bekövetkező normál makrogazdasági ingadozások esetén elegendő biztonsági tartalékot nyújt a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. A programban szereplő költségvetési irányvonal teljes mértékben összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktummal.

11. A bruttó államadósság a becslések szerint 2006-ban a GDP 30 %-a alá csökkent, azaz jóval a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték alatt maradt. A program előrejelzése szerint a bruttó adósságráta a programidőszak alatt további mintegy 11 százalékponttal csökken.

12. A dániai népesség elöregedése hosszú távon az EU-átlagnál jelentősebb mértékben befolyásolja a költségvetést, főként a GDP-arányos nyugdíjkiadások következő évtizedekre előre jelzett viszonylag magas növekedése miatt. A 2006 júniusában elfogadott átfogó reformcsomag – „Megállapodás a jövőbeli jólétről és a jövőre irányuló befektetésekről” vagy egyszerűen jóléti megállapodás – célja a nyugdíjba menés időpontjának kitolása; e reformcsomag hozzájárulhat a hosszú távú kiadási tendenciák fékezéséhez, és így javíthatja az államháztartás fenntarthatóságát. A tekintélyes strukturális többletet tartalmazó kiinduló költségvetési egyenleg jelentősen enyhíti a népesség elöregedése által okozott hosszú távú költségvetési hatásokat. Magas elsődleges többletek fenntartása a középtávon hozzájárulhat az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez. E tényezőket figyelembe véve Dánia összességében alacsony kockázattal szembesül az államháztartás fenntarthatóságát tekintve.

13. A konvergenciaprogram a középtávú költségvetési stratégia szempontjából minőségileg értékeli a nemzeti reformprogram 2006. októberi végrehajtási jelentésének általános hatását. A program emellett rendszerezett tájékoztatást ad a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, költségvetési előrejelzései pedig kifejezetten figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A konvergenciaprogramnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. Mindkét program a munkaerő-kínálatot hosszú távon növelő reformok végrehajtását tervezi, benne a kötelező nyugdíjkorhatár emeléséről szóló megállapodással, ennek eredményeként ösztönzi a munkában töltött évek meghosszabbítását.

14. A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak.

15. Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program minden előírt adatot megad, és a nem kötelező adatok legtöbbjét is tartalmazza [7] .

Az általános következtetés szerint a középtávú költségvetési egyenleg helyzete rendezett, és a költségvetési stratégia jó példája a Paktummal összhangban irányított költségvetési politikának.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása1

[1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az e szövegben említett összes dokumentum megtalálható a következő weboldalon:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] A Bizottság közleménye a tavaszi Európai Tanácsnak, „A növekedést és a foglalkoztatást szolgáló, megújult lisszaboni stratégia végrehajtása – A megvalósítás éve”, 2006.12.12., COM(2006)816.

[3] „Az uniós államháztartások hosszú távú fenntarthatóságáról” szóló bizottsági közlemény a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek, COM (2006) 574. végleges, 2006.10.12., és „Az államháztartások hosszú távú fenntarthatósága az Európai Unióban”, Európai Bizottság, Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (2006), European Economy, 2006/4. szám.

[4] „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergencia programok tartalmára és formájára vonatkozóan”, amelyet az ECOFIN-Tanács 2005. október 11-én jóváhagyott.

[5] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Lásd az Eurostat News Release 2004. március 2-i 30/2004 és 2004. szeptember 23-i 117/2004 számát.

[7] A program a nem kötelező adatok közül nem ad tájékoztatást az adósságállományt befolyásoló egyéb jelentős tényezőkről (stock-flow adjustment).