HU    HU HU 
 
HU    HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2010.9.20. 
SEC(2010) 1035 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
A BIZOTTSÁG JAVASLATA AZ EURÓPA I PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK 
 
a RÁDIÓSPEKTRUM-POLITIKAI PROGRAMRÓL  
    
VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÓ A HATÁSVIZSGÁLATRÓL 
  
{COM(2010) 471} {SEC(2010) 1034} 
 
HU 2   HU VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÓ A HATÁSVIZSGÁLATRÓL 
1. ÁLTALÁNOS HÁTTÉR  
A rádióspektrum a digitális társadalom és  a gyors, vezeték nélküli szolgáltatások 
megteremtésének alapja, használata ugyanakko r a gazdaság fellendíté sét és növekedését, 
minőségi munkahelyek teremtését és az Európa i Unió hosszú távú versenyképességét is 
szolgálja. A rádióspektrum-politika irányvonalait és  céljait kifejezetten európai perspektívába 
az európai digitális menetrend, és az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív 
növekedés stratégiája” elnevezés ű program állítja. 
A javaslatban szerepl ő rádióspektrum-politikai program az elektronikus hírközlési 
keretszabályozás1 2009. évi felülvizsgálatában megha tározottak szerint kijelöli a 
rádióspektrum-használat stratégi ai tervezésének és összehangol ásának politikai irányvonalait 
és céljait. Az els ő program, amely a 2011 és 2015 közötti id őszakra szól, a jogalkotói szándék 
szerint az EU-n belül létrehozza a különböz ő politikák összhangját és egységét, és kell ő 
rugalmasságot biztosít a t echnológiák és a piac fejl ődésével járó kihívások leküzdéséhez. 
A rádióspektrum-politikai program legtöbb elemét az Európai Parlament és a Bizottság által 
2010 márciusában rendezett spektrum-csúcstalál kozón határozták meg az érdekelt felek. A 
program ezen túlmen ően nyilvános konzultációk következ tetéseire és a rádióspektrum-
politikával foglalkozó csoport (RSPG) véleményére is épít. 
2. PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
A rádiófrekvencia véges er őforrás, használatának fizikai és  technológiai korlátai vannak. A 
minőségi, költséghatékony rádiófrekvenciák iránti kereslet gyakran megha ladja a kínálatot, 
különösen új technológiák vagy alkalmazási módok születésekor. A korlátozott rendelkezésre 
állás ugyanakkor a spektrumgazdál kodás törvényi szabályozásának  vagy a spektrumhasználat 
műszaki feltételeinek elégtelenségeib ől is fakadhat.  
Mivel az er őforrás véges, a gazdasági és társadalmi el őnyök is korlátozódnak, s így a 
lehetőségek nem találkoznak az új vezeték nélküli szolgáltatások és frekvenciák iránti egyre 
erőteljesebb igénnyel. Ezáltal ugyanakkor n őnek a költségek, számos üzleti lehet őség 
kiaknázatlan marad, nem születnek innovatív technológiák és szolgáltatások, bizonyos 
közszolgáltatások vagy üzleti szolgáltatások biztosítására pedig nem nyílik mód.  
2.1. Az optimálistól elmaradó spektrumhasználat 
A spektrumhasználat hatékonyságát több tényez ő is befolyásolja: 
– a különböz ő felhasználók közötti interferencia kockázata és az esetleges károsodás 
mértéke; 
– maguknak a berendezéseknek és a hálózatoknak a hatékonysága; 
                                                 
1 Az új keretirányelv 8a. cikkének (3) bekezdése. 
 
HU 3   HU – a spektrumgazdálkodás törvényi szabályozása, amely kihat a „használat intenzitására”; 
ezen belül a frekvenciakiosztás modelljei (adm inisztratív, piaci, kollektív felhasználás), a 
hatékony spektrummegosztást lehet ővé tevő technológiák alkalmazása (pl. kognitív rádió), 
ösztönzők a hatékonyabb infrastruktúrákba való be ruházásra (pl. adminisztratív ösztönz ő 
árképzés), a közszférát érint ően is, amely jelent ős spektrumhasználó; 
– a spektrumhozzáférés feltételein ek egységessége az EU egészén belül és az Unióval 
szomszédos országokban. 
2.2. Alkalmazkodás a frekvenciahasználato n alapuló alkalmazások egyre nagyobb 
mértékű igénybevétele nyomán kialakuló helyzethez  
Mivel a spektrum véges er őforrás, a hozzáférés prioritások és döntések függvénye. Bizonyos 
döntéseket maga a piac is meghoz (pl. a ukciók), egyes prioritá sokat azonban (pl. 
életbiztonság) a hatóságoknak kell meghatározniuk. 
A frekvenciagazdálkodási döntések befolyásolha tják, akár torzíthatják is a versenyt, ha 
megváltoztatják a piaci szerepl ők helyzetét és er őviszonyait például azáltal, hogy nem kívánt 
vagy indokolatlan versenyel őnyökhöz juttatják az inkumbens fe lhasználókat. A szakpolitikai 
döntéseket ezért úgy kell meghozni, hogy a megörökölt jogok ne sérüljenek, de a versenyt se 
torzítsák. 
2.3. Az uniós fellépés el őnyei  
A rádiós jelátvitel nincs tekintettel az ors zághatárokra, ezért a nemzeti megközelítések 
egyenetlenségei hátráltathatják a spektrumhasználatot. 
Az összehangoltság hiánya más kedvez őtlen hatásokkal is járhat: 
– a belső piac szétaprózódik, nincs mód méretgazdaságosságra, ezáltal n őnek a költségek; 
– a határokon átnyúló interfer enciák meggátolják, hogy a tagállamok mindegyike 
hatékonyan tudjon élni a rendelkezésre álló spektrummal; 
– kevésbé hatékony az EU-n kívüli országokkal fo lytatott nemzetközi spektrumegyeztetés, 
mivel nincs „egységes álláspont”; 
– uniós szinten kihasználatla nul maradnak az innovációösztönz ő lehetőségek, a stratégiai 
beruházások pedig késedelmet szenvedhetnek. 
Az elektronikus hírközlési szolgáltatáso kra vonatkozó új szabályozási keret és a 
rádióspektrum-határozat egyaránt je lzi a spektrumhasználat uniós szint ű koordinálásának 
előnyeit, tiszteletben tartva ugyanakkor a meglév ő nemzeti el őjogokat (pl. hadügy, kultúra). 
3. CÉLKITŰZÉSEK  
Az első rádióspektrum-politikai program körvon alazza, hogy 2015-ig hogyan állítható a f őbb 
uniós szakpolitikai célok szolgálatába a spek trumhasználat, és álta lánosságban hogyan lehet 
annak társadalmi, gazdasági és környezeti hozadékait optimálisan kiaknázni. 
A fent ismertetett nehézsége kkel számolva az alábbi célok t űzhetők ki: 
 
HU 4   HU • az „Európa 2020” stratégiában és az európai digitális menetrendben a vezeték nélküli 
szélessávú hozzáféréssel kapcsolatban megfogalmazott célkit űzések támogatása 
rádióspektrum-politikán keresztül; 
• a hatékony spektrumhasználat támogatása  az uniós szakpolitikákban különösen a 
rugalmasság növelése és a verseny el őmozdítása révén;  
• az innováció ösztönzése uniós szinten; 
• a spektrumgazdálkodásban jelentkez ő hiányosságok kezelése az EU hatáskörébe tartozó 
területeken; 
• az éghajlatváltozás elleni küzde lem és az energiahatékonyság el őmozdítása terén kit űzött 
célok támogatása, ahogyan arról az „Európa 2020” stratégia és az európai digitális 
menetrend is rendelkezik; 
• az uniós politikai érdekek védelme nemzetközi fórumokon, valamint a tagállamok 
támogatása harmadik országokkal folytatott egyeztetéseik során; 
• részvállalás a berende zések, szolgáltatások és hálózatok bels ő piacának támogatásában. 
4. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
A szakpolitikai lehet őségek megválasztásakor az volt a meghatározó szempont, hogy a 
további uniós szint ű harmonizáció és egyeztetés milyen le hetséges értéktöbbletet teremtene, 
illetve milyen jelleg ű intézkedésekkel lehetne növelni a fr ekvenciahasználat hatékonyságát és 
lehetne gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi el őnyökkel számolni. 
A hatásvizsgálat három forgatókönyvet vázol fe l a lehetséges rádi óspektrum-politikai 
program kialakításához: 
– a spektrumgazdálkodás a jelenlegi keretek között folytatódik stratégiai politikai 
programokban rögzített további pol itikai iránymutatás és célkit űzések nélkül; 
– a rádióspektrum-politikai program a keretirányelv alkalmazási körére, azaz csak az 
elektronikus hírközlési szol gáltatásokra korlátozódik; 
– a program az összes olyan, spektrumhasználattal kapcsolatos területre kiterjed, amely kihat 
az egységes piacra. 
A hatásvizsgálat emellett tematikus területek sz erint értékeli a stratégia kívánatos szintjét:  
– az első rádióspektrum-politikai program nem foglalkozik st ratégiai célkit űzésekkel;  
– stratégiai célkit űzés meghatározása és megvitatása az érdekelt felekkel; 
– stratégiai célkit űzés meghatározása, melyet a tartalom és az eljárás tekintetében konkrét 
fellépések követnek. 
 
HU 5   HU 5. A HATÁSOK ÉRTÉKELÉSE  
Mivel a rádióspektrum-poli tikai program magas szint ű, stratégiai eszköz, minden egyes 
lehetséges hatás részletekbe men ő elemzésére és az egyes szakpolitikai lehet őségek 
arányosságának részletes értékelésére a ha tásvizsgálat nem vállalkozhatott. Ennek 
megfelelően a hatásvizsgálat csak körvona lazza az egyes sza kpolitikai lehet őségekhez tartozó 
területeket, valamint felméri, hogy az uniós szint ű beavatkozás jelent-e többletértéket, illetve 
hatékonyabb-e, mint a nemzeti vagy helyi szint ű fellépés. Tekintve hogy a hatásvizsgálat – a 
rádióspektrum-politikai programhoz hasonlóan – stratégiai szintet érint, ellen őrzi, hogy a 
javasolt jogszabályi intézkedés  megfelel-e az arányosság el vének; ez megfelel egyúttal a 
szabályozási keretben, illetve az érdekeltek által megfogalmazott igényn ek arra vonatkozóan, 
hogy a rádióspektrum-politikának uniós szinten ke ll stratégiai irányt adni, mivel a terület 
uniós fellépései számos olyan ágazatban éreztetik  hatásukat, amelyek felett az EU hatásköre 
nem azonos mérték ű, s így már nem lehet ezekr ől eseti alapon dönteni. 
5.1. A szakpolitikai lehet őségek alkalmaz ásának els ő szintű hatásai  
5.1.1.  A rádióspektrum-politikai program mell őzése 
Elmaradnak a másik két szakpolitikai lehet őség alkalmazása esetén kínálkozó el őnyök, és a 
jogalkotói szándékkal is ellentétes. 
5.1.2.  Az elektronikus hírközlési szolgáltatá sokra korlátozódó rádióspektrum-politikai 
program 
Teret ad az uniós szak politikai prioritások átláthatóbb és kiszámíth atóbb fejlesztésének. A 
széles kör ű konzultáció révén újabb lehet őségek nyílnak az érdekeltek jöv őbeni igényeivel és 
nehézségeivel kapcsolatos információszerzés re. A tagállamok és az Európai Parlament 
kifejezett támogatása szentesíti a kés őbbi kezdeményezéseket. 
A program kidolgozása nem jár túlzott költs égekkel az EU szokásos adminisztratív 
munkaterhein felül. 
5.1.3.  Az elektronikus hírközlési szolgáltatáso kon túlmutató rádióspektrum-politikai 
program 
A nyilvános konzultációkon és a spektrum-c súcstalálkozón bebizonyosodott, hogy a f őbb 
kérdések sokszor túlmutatnak az elektronikus hír közlésen és több ágazati érdeket is érintenek 
(pl. elektronikus hírközlési sz olgáltatások keretében végzett m űsorszórás, közlekedés, 
hadügy, közszolgálatok, környezetvédelem, űrprogram). Az információk szélesebb körére 
támaszkodva kiegyensúlyozottabbá válik a rádi óspektrum-politikai program, amely így az 
összes jelenlegi és várható spektrumhasz nálattal számolni tud. A spektrummegosztás 
lehetőségét az összes felhasználó figyelembevét elével ki lehet terjeszteni a nemzeti 
hatáskörök sérelme nélkül. Az érdekeltek egyértelm űen a lehet ő legszélesebb kör ű alkalmazás 
mellett foglaltak állást. 
5.2. A szakpolitikai lehet őségek alkalmazásán ak második szint ű hatásai  
A szakpolitikai célkit űzések tartalmi vagy eljárásbeli/módszertani elemeket érinthetnek, 
foglalkozhatnak az elektronikus hírközléssel, il letve azon túl is mutathatnak. Öt cselekvési 
terület került meghatározásra. 
 
HU 6   HU 5.2.1.  Hozzájárulás az európai digitális menetrend céljainak teljesítéséhez 
Az „Európa 2020” stratégia „európai digitális menetrend” elnevezés ű irányadó 
kezdeményezése a szupergyors internetre és interoperábilis alkalmazásokra épül ő egységes 
digitális piac fenntartható gazdasági el őnyeit kívánja kamatoztatni. A programnak része lesz 
abban, hogy a kit űzött célokat elérjük: 2013-ig megva lósuljon az egyetemes szélessávú 
internet-hozzáférés, 2020-ig az összes eu rópai háztartás legalább 30 Mbps sebesség ű 
internetkapcsolattal, 50%-uk pe dig legalább 100 Mbps sebesség ű internetkapcsolattal 
rendelkezzen. 
A vezeték nélküli szolgáltatások azokra a terü letekre is eljuthatnak, ahová a vezetékes 
infrastruktúrák már nem érnek el, így a fenti célok elérése érdekében kiegészítik azokat. A 
vezeték nélküli szélessávú szolgáltatá sok emellett a helyhez kötött hozzáférés ű termékeket is 
kiegészítik, megadva a mobil használat szabadságát.  
A mérlegelt szakpolitikai lehet őségek: 
– Az első rádióspektrum-politikai program nem határoz meg célkit űzéseket:  a tagállamok 
ezzel a vezeték nélküli szélessávú szolgált atások kiépítésével kapcsolatban eltér ő 
stratégiákat fogadhatnak el, am i zavart okozhat az EU-n belül. 
– Célok meghatározása, amelyet további elemzés/vizsgálat követ : az adatok teljesebb 
körének köszönhet ően megalapozottabb szakpolitik ai döntésekre nyújt lehet őséget; a 
szolgáltatásnyújtáshoz igénybe vett minden egye s technológia lehetség es szerepét viszont 
behatóbban kell ismerni. 
– Konkrét intézkedések megá llapítása már a kezdetekt ől: A lehetséges intézkedések többek 
között: 
1. rövid távon több spektrum biztosítása széles sávú szolgáltatások számára az e célra 
már kiosztott spektrum rendelkezésre bocsátásának betartatásával, valamint gondoskodni arról, hogy 2015- ig minden polgárnak legyen megfelel ő sebesség ű 
szélessávú internetkapcsolata; 
2. harmonizált spektrum kijelölése m űholdas szélessávú internetszolgáltatás céljaira; 
3. a digitális hozadék koordinálásának biztosítása: egységes határid ő megállapítása a 
800 MHz-es határozatban fogla ltak végrehajtására, a digitá lis hozadék legteljesebb 
felhasználása a gyéren lakot t területek és a szociáli s szempontból kiszolgáltatott 
társadalmi csoportok szélessávú ho zzáférésének javítása érdekében. 
Bármely más konkrét intézkedéshez el őször pontosabb képet kell ene kapni a lehetséges 
piacokról és a technológiai fejl ődés irányáról. 
5.2.2.  Az egyszer ű és megkülönböztetésmentes hozzáférés el ősegítése 
A spektrumhoz való hozzáférés megkönnyítésé hez el kell hárítani a szabályozásban 
jelentkező azon akadályokat, amelyek gátat sza bnak az innovációnak és a piacra való 
belépésnek (azaz rugalmasságot kell teremteni), így például fel lehet számolni a szolgáltatásra 
vonatkozó és a technológiai korl átozásokat, illetve meg lehet adni a spektrumkereskedelem 
lehetőségét. A spektrumhoz való megkül önböztetésmentes hozzáférés tényleges 
 
HU 7   HU versenykörnyezetet és a versenytorzulások kivédését igényli a meglév ő frekvenciahasználati 
jogok újrafelosztásakor (ú jrahasznosításakor).  
A mérlegelt szakpolitikai lehet őségek a következ ők: 
– Az első rádióspektrum-politikai program nem határoz meg célkit űzéseket:  tehát azt veszi 
alapul, hogy uniós szinten már kell ően rugalmas a szabályozás. 
– Célok meghatározása, amelyet t ovábbi elemzés/vizsgálat követ : sokak ezt a megközelítést 
támogatják, de számos m űszaki és gazdasági tanulmány készült már, és nem egyértelm ű, 
milyen további kutatásra lenne szükség. Az  igazi kérdés itt a tagállamok politikai 
hajlandósága a piaci al apú mechanizmusok tényl eges végrehajtására. 
– Konkrét intézkedések megá llapítása már a kezdetekt ől: A főbb intézkedések többek között: 
az engedélyeztetési feltételeket és eljárásokat részletez ő közös iránymutatások kidolgozása, 
a használat rugalmasságának növelése és a versenytorzulások kivédése, további 
frekvenciasávok harmonizált m űszaki feltételek melletti kijelölése és kiosztása innovatív 
alkalmazások számára, általános felhatalmazással. Ez rendkívüli mértékben ösztönözné az innovációt és a gazdaság javát szolgálná. 
5.2.3.  A spektrumhasználat hat ékonyságának javítása 
A hatékony spektrumhasználat elve mind a keretirányelvben, mind a rádióspektrum-
határozatban megjelenik. Három lehet őség kínálkozik a fellépés mell őzésétől kezdve a 
konkrét alkalmazásokra vonatkozó célzott fellé pésekig (pl. hatékonyabb megosztás a 
közbiztonság- és katasztrófavédelmi célú spektrumhasználat koordinálásának el ősegítése 
érdekében). A köztes lehet őség a jelenlegi spektrumhasználat számbevételét irányozza el ő, 
valamint a spektrumhatékonyabb technológiákat  kialakító szabályozási kezdeményezések 
kidolgozását segít ő további elemzések és vizsgálatok végrehajtására szólít fel.  
5.2.4.  Hozzájárulás az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez 
Az „Európa 2020” stratégia a fenntartható növe kedést és a gazdaság fenntarthatóságát, 
forráshatékonyságát és vers enyképességét szolgáló célkit űzéseket rögzít. A spektrumalapú 
alkalmazások ezekhez a célokhoz els ősorban két területen tudnak hozzájárulni: egyrészt az 
energiafogyasztást csökkent ő intelligens energiahálózatokkal, másrészt a szén-dioxid-
kibocsátást csökkent ő intelligens közlekedésszervezési rendszerekkel. 
A „fellépés mell őzése” összeegyeztethetetlen az EU e témában kialakított magas szint ű 
politikai szándékával. A tová bbi elemzések és vizsgálatok az intelligens közlekedési 
rendszerekre korlátozódnak. A harmadik szakpolitikai lehet őség konkrét int ézkedéseknek 
adna zöld utat, ám jelenleg nincsenek még pontosan meghatározott intézkedések. 
5.2.5.  A külkapcsolatok javítása 
Az új szabályozási keret értelmében a Bizottság  közös politikai célokat javasolhat az Európai 
Parlamentnek és a Tanácsnak a spektrumpolitika nemzetközi koordinálásával kapcsolatban. Ilyen célokra leghamarabb az ITU szerv ezésében 2012-ben megrendezésre kerül ő rádió-
hírközlési világkonferen cián lesz szükség, amelyen az un iós spektrumpolit ikát közvetlenül 
érintő témák kerülnek majd napirendre. A rádióspektrum-politikai program lenne a 
legmegfelel őbb eszköz arra, hogy az EU nemzetközi szin ten meg tudja védeni saját politikai 
érdekeit.  
 
HU 8   HU Az első lehetőség, a status quo semmilyen el őnnyel vagy kockázattal nem jár. A második 
lehetőség az lenne, hogy külkapcsolati szinten a rá dióspektrum-politikai programnak csak az 
elektronikus hírközlésre vonatkoz ó elemei legyenek képviselve.  Így a nemzetközi párbeszéd 
főbb elemeinek csak egy része lenne lefedve. A harmadik lehet őség, amely már túlmutat az 
elektronikus hírközlés területén, képviselné legjobban az uniós érdekeket az összes ágazati 
politikában. 
5.2.6.  Az adminisztratív terhek felmérése 
Noha a rádióspektrum-politikai program hozadékai és költségei az alkalmazott 
kezdeményezésekt ől és szakpolitikai lehet őségektől függően jelent ősen eltérnek, kivétel 
nélkül minden esetben megállapítható, hogy az el őnyök egyértelm űen meghaladják az 
adminisztratív többletterheket. Ha körvonalazó dnak majd a konkrét intézkedések, ennek az 
aspektusnak a vizsgálatára vissza kell térni. 
6. A SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
6.1. A lehetőségek első szintű összevetése (a rádióspektrum-politikai program 
stratégiai hatókörére vonatkozóan)  
Az első rádióspektrum-politikai program hat ókörével kapcsolatban a legcélravezet őbb 
megoldás, amint arra a küls ő érdekeltek széles köre is rámutatott, ha az a 3. szakpolitikai 
lehetőségnek megfelel ően túlmutat az elektr onikus hírközlésen. 
6.2. A szakpolitikai lehet őségek alkalmazásán ak második szint ű hatásai  
6.2.1.  Hozzájárulás az európai digitális menetrend céljainak teljesítéséhez 
A földfelszíni vezeték nélkül i szolgáltatások révén biztosított szélessávú hozzáférés 
vonatkozásában a 3. sz akpolitikai lehet őség tükrözi a legjobban az „Európa 2020” stratégia 
prioritásait és az érdekeltek szándékát ( az 5.2.1. pontban ismertetett intézkedések). 
A műholdas szélessávú internetszolgáltatások v onatkozásában a 2. szakpolitikai lehet őség az 
ajánlott, mert – még miel őtt konkrét intézkedések re kerülne sor – további vizsgálatokra van 
szükség ahhoz, hogy fel lehessen mérni az adott sebesség ű, műhold által biztosított széles 
körű hozzáférés fogyasztói költségeit és megvalósíthatóságát.  
6.2.2.  Az egyszer ű és megkülönböztetésmentes hozzáférés el ősegítése 
Szemben a hatásvizsgálat által preferált kötelez ő erejű koordinációs kerettel (harmonizált, 
rugalmas használati feltételeket biztosító pi aci alapú megközelítés kiterjedt, koordinált 
bevezetése), a tagállamok csak az önkéntes alapú koordinációt támogatják. A Bizottság ugyanakkor a 3. szakpolitikai lehet őséget tartja az egyetlen megvalósítható opciónak, a 
koordináció javítása érdekében ezért olyan lépéseket fog java solni, amelyek nem válnak a 
nemzeti rugalmasság kárára. 
6.2.3.  A spektrumhasználat hat ékonyságának javítása 
A 2. szakpolitikai lehet őség (további vizsgálatok) a preferált megoldás, mivel szabályozási 
fellépésre csak a javaslatban szerepl ő összes tárgykör behatóbb is meretében kerülhet sor. 
 
HU 9   HU Ezáltal egyúttal mód nyílik a konszenzust eremtésre, különösen a közszféra különböz ő 
szereplői között. 
6.2.4.  Hozzájárulás az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez 
Az „intelligens közlekedési rendszere kre” vonatkozó 1. s zakpolitikai lehet őség érdemes 
megtartásra, mert nemrégiben került sor a f őbb spektrumkiosztási döntések meghozatalára. A 
Bizottság ett ől függetlenül továbbra is figye lemmel kíséri a folyamatot. 
Az energiahatékonyságot illet ően több elemzésre van szükség, miel őtt konkrét javaslatokat 
lehetne kidolgozni, ezért a 2. szakpolitikai lehet őség a támogatott opció. 
6.2.5.  A külkapcsolatok javítása 
A 3. szakpolitikai lehet őség bizonyul célravezet őnek. Minthogy a legtöbb nemzetközi 
megállapodás hosszú távra szól, gondoskodni  kell az uniós érdekek védelmér ől, a főbb 
szakpolitikai területek spektrumszükségleteir e gondolva pedig meg kell vizsgálni a különböz ő 
programok „jöv őállóságát”. Az elektronikus hírközlése n kívül releváns uniós szakpolitikai 
terület még például a fenntartható fejl ődés és az éghajlatváltozá s elleni küzdelem ügye. A 
jogalkotók nagyobb fokú uniós k oordinációt szorgalmaznak a rádióspektrumot érint ő 
nemzetközi tárgyalásokon. 
6.3. Következtetések a nyomon követ ő hatásvizsgálatokkal kapcsolatban  
Tekintve, hogy a jelent ős hatással járó nyomon követ ő intézkedések mindegyike esetében 
külön hatásvizsgálat a követelmény, ez a hatá svizsgálat már megnevezi azokat a nyomon 
követő intézkedéseket, amelyekkel kapcsolatban ny ilvánvalóan újabb hatásvizsgálatra lesz 
szükség. 
A kollektív spektrumhasználatról a tervek szer int közlemény közzétételére kerül majd sor. 
Mihelyst több információ áll rendelkezés re, az engedélyezésre és a kollektív 
spektrumhasználatra vonatkozó to vábbi intézkedéseket kísér ő hatásvizsgálat készül.  
Korábban nem vetették alá hatásvizsgálatnak a m űszaki harmonizációs intézkedéseket. A 
rádióspektrum-politikai program a spektrumhasználat egyes típusai tekintetében igényelhet ilyen intézkedéseket, amelyeket hatásvizsgálat nak kell alávetni, ha hatásuk eléggé jelent ős és 
ha (az érdekeltek, a CEPT, az RSPG és a rá dióspektrum-bizottság részvételével zajló) 
döntéshozatali eljárás nem indokolja kielégít ően az intézkedést. 
A 2. szakpolitikai lehet őség választása esetén a Bizottság iránymutatásai, az el őkészítő munka 
és a lehetséges fellépés formájának meghatározása alapján d ől majd el, hogy szükség lesz-e 
további hatásvizsgálatra. 
7. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
Tekintettel a rádióspektrum-politikai program álta lános stratégiai jellegére, az értékelésnek és 
nyomon követésnek szintén általá nos stratégiai szinten kell  maradnia. A rádióspektrum-
politikai program nyomán elfogadandó további  konkrét lépéseket külön-külön kell majd 
értékelni a megfelel ő időben. 
 
HU 10   HU Hatékonyabb az egyes uniós politikai mutatók nyomon követése, ha a különböz ő ágazati 
politikai kezdeményezések (pl. energiahatékonyság, űrpolitika, digitális menetrend) értékelése 
részletesebb. 
A Bizottság a rádióspektrum-politi kával foglalkozó csoporttal együttm űködésben szintén 
nyomon követi, hogy a nemzeti vagy nemzetköz i technológiai és szabályozási fejl ődés 
hatással van-e a spektrumkeresletre és -használatra.