67.

Itt az európai adatvédelmi biztos ismételten kiemelné annak fontosságát, emlékeztetve a személyes adatok védelméről szóló kerethatározat kapcsán kinyilvánított véleményére, hogy olyan következetes és átfogó adatvédelmi szabályok vonatkozzanak a bűnüldözési együttműködésre, amelyek minden feldolgozásra alkalmazandóak. Az európai adatvédelmi biztos továbbá újfent megerősíti az előbb említett véleményben szereplő meglátásait. Ebben a bekezdésben a következő adatvédelmi kérdéseket hangsúlyozzuk: — A személyes adatok jogszerű feldolgozása. Az európai adatvédelmi biztos támogatja azt a megközelítést, hogy az információt csak akkor lehet rendelkezésre bocsátani, ha azt jogszerűen gyűjtötték (amint azt a 2.2 cikk említi a kényszerítő intézkedések útján gyűjtött információk tekintetében). A személyes adatok jogszerű feldolgozása azt is biztosítaná, hogy a rendelkezésre bocsátott és megadott információkat megfelelően fel lehessen használni bírósági eljárás során is. Valójában, noha a büntetőeljárás kezdete után feldolgozott információ a javasolt eszköz hatályán kívül esik, mégis valószínű, hogy a bűnüldözési hatóságok között előzőleg kicserélt információ végül a bírósági eljárás során is felbukkan. — A személyes adatok minősége különös jelentőséggel bír, mivel a hozzáférhetőségi elv amellett szól, hogy az információt olyan bűnüldöző hatóságok használják fel, amelyek azon összefüggésrendszeren kívül ténykednek, amelyben az adatokat begyűjtötték. Ezek a hatóságok még közvetlen hozzáféréssel is rendelkeznek más tagállamok adatbázisaihoz. A személyes adatok minőségét csak akkor lehet biztosítani, ha azok pontosságát rendszeresen és megfelelően ellenőrzik, ha az információkat az érintettek különböző kategóriái szerint megkülönböztetik (áldozat, gyanúsított, tanú, stb.), és ha szükség esetén a pontosság mértékét is feltüntetik (lásd az európai adatvédelmi biztos véleményét a személyes adatok védelméről, IV. 6.) Ezek a szempontok újfent világossá teszik, hogy az adatvédelmi szabályokat, és különösen a pontosságról szóló szabályokat, miért kell minden fajta feldolgozásra alkalmazni, még a belföldiekre is. Máskülönben a közvetlenül hozzáférhető személyes adatok helytelenek, elavultak lehetnek, és ily módon sérthetik mind az érintett jogait, mind pedig a nyomozások hatékonyságát. — A célok meghatározása. A hozzáférhetőség elve szerint a személyes adatokhoz más tagállamok egyenértékű hatáskörrel rendelkező hatóságai férhetnek hozzá. Mindazonáltal a bűnüldözési hatóságok hatásköre lényegesen eltérhet egymástól országonként. Épp ezért fontos biztosítani, hogy a célhozkötöttség elvét tiszteletben tartsák az adatok cseréjében részt vevő különböző illetékes hatóságok eltérő terjedelmű hatásköre ellenére. Egy bizonyos hatóság által sajátos céllal gyűjtött és feldolgozott információkat ezek után nem lehet – csupán arra hivatkozva, hogy az adatot megkapó hatóság eltérő, esetleg szélesebb körű, hatáskörrel rendelkezik – más célra felhasználni. Következésképp az európai adatvédelmi biztos üdvözli a javasolt kerethatározat 7. cikkét, amely a személyes adatok védelméről szóló kerethatározati javaslatban foglalt általános szabályok részletesebb kibontásaként értelmezendő. Továbbá az európai adatvédelmi biztos megjegyzi, hogy a különböző hatóságok közötti ekvivalencia értékelését (amelyet a jelenlegi javaslat egy komitológiai eljárás keretébe utal) körültekintően és a célhozkötöttség elvének megfelelő tiszteletben tartásával kellene végezni. — A megadott információk tárolásához megszabott határokat a célhozkötöttség elvének tükrében is kell szemlélni: egy bizonyos céllal hozzáfért vagy megadott információt azonnal ki kell törölni, mihelyst az adott célhoz már nem szükséges. Így az adatbázisok szükségtelen sokszorozódása is elkerülhető, ugyanakkor az illetékes hatóságok számára ismételten hozzáférhető az (aktualizált) rendelkezésre álló információ, amennyiben az másik jogszerű cél elérése érdekében szükséges. — A hozzáférhetőség elve szerint megadott információk naplózása. A naplózásra mindkét oldalon sort kellene keríteni: megkeresett és a megkereső tagállamban egyaránt. Hozzáférési naplókat – nem csak cserenaplókat – kell vezetni (a európai adatvédelmi biztos véleménye a személyes adatok védelméről, 133. pont), annak biztosítása érdekében is, hogy a nemzeti illetékes hatóságok bízzanak egymásban, és ne veszítsék el teljesen ellenőrzésüket a rendelkezésre álló információ fölött. Az információk nyomonkövethetőségének igénye azt a lehetőséget is magában foglalja, hogy aktualizálják illetve helyesbítsék az információkat. — Az érintettek jogai. Az EU bűnüldöző hatóságai közötti információcserét szolgáló rendszerek megnövelik az olyan helyzetek számát, amelyekben személyes adatokat ugyanabban az időben különböző tagállamok illetékes hatóságai dolgoznak fel (ideiglenesen). Ez azt jelenti egyrészről, hogy az érintettek jogaira vonatkozó közös EU-követelményeket kellene létrehozni, másrészről pedig, hogy az érintettek gyakorolhassák jogaikat, olyan mértékben, amilyet a harmadik pillérhez tartozó adatvédelmi szabályok megengednek, mind azon hatóságokkal szemben, amelyek rendelkezésre bocsátják az adatokat, mind pedig azon hatóságokkal szemben, amelyek hozzáférnek azokhoz az adatokhoz és azokat feldolgozzák. — Felügyelet. Az európai adatvédelmi biztos rámutat arra, hogy az esettől függően több, mint egyetlen nemzeti felügyeleti hatóságnak lehet hatásköre a személyes adatoknak a jelenlegi javaslatok alapján végrehajtott feldolgozását ellenőrizni. Ebben a tekintetben a bűnüldözési információkhoz történő közvetlen online hozzáférés az érintett nemzeti adatvédelmi hatóságok fokozott felügyeleti tevékenységét és összehangolását igényli.