GLOSSZÁRIUM

122. intézkedés : az erdők gazdasági értékének növelésére irányuló vidékfejlesztési intézkedés.

CMEF : közös monitoring- és értékelési keretszabályozás.

EMVA : Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap. Az EMVA a vidékfejlesztési politika fő pénzügyi eszköze. Az EMVA és az EMGA (Európai Mezőgazdasági Garanciaalap) a KAP két pénzügyi eszköze.

Erdőgazdaság : egy vagy több parcellányi erdő vagy egyéb fás terület, amely igazgatási vagy használati szempontból egyetlen egységet képez.

EU : Európai Unió.

Intézkedés : a programigazgatás alapegysége, amely egy sor hasonló műveletből áll, és pontosan meghatározott költségvetéssel rendelkezik.

Ipari gömbfa : az erdőből kitermelt, nem tüzelőanyagként felhasznált faanyag. Botanikailag két típust – tűlevelű és nem tűlevelű (lomblevelű) fajokat – foglal magában.

KAP : közös agrárpolitika.

Művelet : adott kritériumok szerint kiválasztott és a kedvezményezett által végrehajtott beruházási projekt.

RDP : vidékfejlesztési program.

SFC : Erdészeti Állandó Bizottság (Standing Forestry Committee).

SWOT elemzés : az erősségek, gyengeségek, lehetőségek és veszélyek elemzése. Célja a stratégia és a tervezés kidolgozása, felülvizsgálata és naprakésszé tétele, figyelemmel az érdekelt felek szükségleteire és a rendelkezésre álló erőforrásokra.

Szükséglet : adott csoportokat vagy térségeket érintő, valamely állami beavatkozás tárgyát képező lehetőség vagy nehézség. Az előzetes értékelés ellenőrzi, hogy a beavatkozás indokaként szolgáló szükséglet valós-e.

Tematikus tengely : összefüggő intézkedéscsomag, amely közvetlenül a végrehajtásából származó és a vidékfejlesztési támogatás egy vagy több célkitűzéséhez hozzájáruló konkrét célokkal bír.

Vidékfejlesztési program : valamely tagállam vagy régió által elkészített és a Bizottság által jóváhagyott, a vidékfejlesztési politika végrehajtásának megtervezését szolgáló dokumentum.

ÖSSZEFOGLALÁS

I. Az Európai Unióban az erdők és egyéb fás területek teljes kiterjedése eléri a 177,8 millió hektárt; az erdészet és a kapcsolódó feldolgozó iparágak több millió embernek biztosítanak munkalehetőséget. A 2007–2013-as időszakban az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap egy sor intézkedést finanszíroz az erdők fejlesztésének és hasznosításának támogatása érdekében.

II. Az erdők gazdasági értékének növelését célzó 122. intézkedés keretében pénzügyi támogatás nyújtható a magántulajdonosok vagy azok társulásai, illetve az önkormányzatok vagy azok társulásai tulajdonában lévő erdők részére az erdők gazdasági értékének növelésére irányuló műveletekhez, az erdőgazdasági szintű beruházások tekintetében.

III. A 2007–2013-as időszakban az intézkedésre előirányzott teljes EMVA-támogatás eléri az 534,72 millió eurót. Hasonló támogatás fenntartását javasolják a következő, 2014–2020-as programozási időszakra is.

IV. Az ellenőrzés fő célkitűzése annak értékelése volt, hogy az erdők gazdasági értékének növelését célzó vidékfejlesztési támogatásokat hatékonyan és eredményesen igazgatják-e. E célból a Számvevőszék értékelte, hogy a) megfelelő-e az intézkedés kialakítása; b) megfelelő-e a végrehajtás folyamata; c) kielégítő-e az intézkedés eredményességének értékelése.

V. Az ellenőrzés a Bizottságra és egyes kiválasztott tagállamokra – Spanyolországra (Galícia), Olaszországra (Toszkána), Magyarországra, Ausztriára és Szlovéniára – terjedt ki: ezekben a tagállamokban merült fel az összes elszámolt kiadás több mint 50%-a.

VI. A Számvevőszék úgy ítéli meg, hogy a Bizottság és a tagállamok az ellenőrzés során vizsgált szempontok tekintetében nem igazgatták eredményesen és hatékonyan az erdők gazdasági értékének növelését célzó támogatást.

VII. A számvevőszéki ellenőrzés hiányosságokat tárt fel az intézkedés kialakításában, amelyek jelentősen hátráltatják annak sikeres végrehajtását. A Bizottság nem készített külön elemzést az erdészeti ágazat uniós szintű helyzetéről annak indokolására, hogy külön pénzügyi támogatással segítik a magán- és önkormányzati tulajdonban lévő erdők gazdasági értékének növelését. Nem határozták meg továbbá jogszabályi rendelkezésekben az intézkedés több fontos elemét, nevezetesen az "erdők gazdasági értéke" és az "erdőgazdaság" fogalmakat. Ezenkívül a tagállamok igen eltérően határozták meg, hogy az erdőgazdaságok milyen mérete felett kell erdőgazdálkodási tervet kidolgozni.

VIII. Ami a tagállamok szintjét illeti, a vidékfejlesztési programok nem írták le kellő részletességgel a szükségleteket, és több tagállam elállt az intézkedés végrehajtásától, illetve az előirányzott összegek nagy részét más intézkedésekre csoportosította át.

IX. A Számvevőszék azt is megállapította, hogy a végrehajtás folyamata több tekintetben nem volt megfelelő. Az egyes tagállamok megközelítésének függvényében az időközben finanszírozott projektek közül jó néhány nem felel meg az intézkedés rendelkezéseinek. A tagállamok ezenfelül a 122. intézkedés keretében támogattak olyan műveleteket is, amelyek nem felelnek meg az intézkedés célkitűzéseinek, és amelyek finanszírozása megfelelőbb módon lett volna megoldható – más támogathatósági követelményekkel és eltérő (jellemzően alacsonyabb) támogatási arányokkal bíró – más intézkedések keretében. Mivel a beruházások nem mindegyike növeli automatikusan az erdők gazdasági értékét, a megítélt támogatás és az erdő gazdasági értékének lehetséges növekedése közötti jellemző összefüggés a beruházás típusának függvényében változik.

X. A Számvevőszék megítélése szerint a támogatás eredményességének értékelése nem volt kielégítő: a tagállamok nem határozták meg az erdőterületek beruházás előtti és utáni értékét, és erre nem kötelezték a kedvezményezetteket sem.

XI. Ami a nyomon követést illeti, a közös monitoring- és értékelési keretszabályozás nem alkalmas a 122. intézkedés keretében nyújtott pénzügyi támogatás hatásának felmérésére, mivel az abban foglalt teljesítménymutatók és értékelési kérdések révén nem lehet meghatározni, hogy ahol a finanszírozott beruházásokat végrehajtották, ott nőtt-e az erdők gazdasági értéke.

XII. A Számvevőszék megállapítása szerint az ellenőrzött projektek közül csak kevés növelte jelentősen az erdők gazdasági értékét, akár (erdészeti utak vagy sávok építése révén) a földterület, akár (különféle erdészeti műveletek, például nyesés vagy gyérítés révén) a faállomány értékének növelésével.

XIII. Tekintettel a fenti következtetésekre és arra, hogy a vonatkozó javaslat értelmében ezt a támogatást a következő, 2014–2020-as programozási időszakban is fenn kívánják tartani, a Számvevőszék az alábbi ajánlásokat teszi:

- A Bizottság:

i) határozza meg és értékelje az erdők gazdasági értékének növelésével kapcsolatos uniós szükségleteket;

ii) egyértelműen határozza meg, milyen alapvető jellemzők révén biztosítható, hogy az uniós támogatás e szükségletekre irányulva uniós értéknövelő hatást fejtsen ki.

- A tagállamok:

i) vidékfejlesztési programjaikban megfelelően részletezzék a különböző típusú erdőterületek és kedvezményezettek sajátos gazdasági szükségleteit és lehetőségeit;

ii) az erdőgazdaságok zömére vonatkozó erdőgazdálkodási tervek kidolgozásával járuljanak hozzá az erdőgazdálkodás javításához, és ösztönözzék az erdőterületek tanúsítását.

- A tagállamok:

i) megfelelő követelményeket előírva biztosítsák, hogy az erdőgazdálkodási támogatás nyújtása a vidékfejlesztési politikába illeszkedve, az állami támogatásokra vonatkozó rendelkezésekkel összhangban és a lehető legeredményesebben történjen;

ii) megfelelő eljárások bevezetésével biztosítsák, hogy a támogatás eredményes legyen, azaz ténylegesen növelje azoknak az erdőterületeknek a gazdasági értékét, amelyeken a beruházást végrehajtják.

- A Bizottság javítsa az intézkedés nyomon követését annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok azt a meghatározott konkrét célkitűzésekkel összhangban hajtsák végre. A tagállamok kifejezetten írják elő a kedvezményezettek számára az erdőterületeik értékével kapcsolatos adatszolgáltatást a támogatott beruházások előtt és után, az irányító testületeket pedig kötelezzék ezen értékek validálására.

BEVEZETÉS

ERDÉSZET AZ EURÓPAI UNIÓBAN

1. Az Európai Unióban az erdők és egyéb fás területek teljes kiterjedése eléri a 177,8 millió hektárt: ez az Unió teljes földterülete mintegy 40%-ának felel meg, és hasonló a mezőgazdasági célú földterületek kiterjedéséhez [1] (183,9 millió hektár). Az Unió erdős területeinek több mint háromötöde Németországban, Spanyolországban, Franciaországban, Finnországban és Svédországban található. Az 1. ábra bemutatja az erdős területek megoszlását az Unióban, valamint összeveti azok jelentőségét a mezőgazdasági területekével az egyes tagállamokban.

1. ÁBRA

AZ ERDŐK ÉS EGYÉB FÁS TERÜLETEK, ILLETVE A MEZŐGAZDASÁGI TERÜLETEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA AZ EU-27 ORSZÁGAIBAN

+++++ TIFF +++++

Forrás: Eurostat.

2. 2009-ben az Unió erdeiben és fás területein 392,9 millió m3 fát döntöttek ki, ami a világ fatermelésének mintegy 12%-át tette ki [2]. Az erdészeti, fakitermelési és kapcsolódó szolgáltatási tevékenységek a fatermékek előállítását, valamint a vadon termő erdészeti termékek kitermelését és összegyűjtését is magukban foglalják. Az erdészet az ipari gömbfa [3] mellett tüzelőanyag céljára is termel faanyagot. Egyes térségekben az egyéb erdei termékek [4] is fontos helyi jövedelemforrást jelenthetnek.

AZ ERDŐK TULAJDONSZERKEZETE

3. A 16 millió magán erdőtulajdonos az uniós erdők mintegy 60%-át birtokolja. A magántulajdonban lévő erdőgazdaságok átlagterülete 13 hektár, azonban a magántulajdonban lévő erdők többsége kisebb, mint 5 hektár [5]. Becslések szerint a magántulajdonban lévő erdők 80%-a magánszemélyek vagy családok, fennmaradó része pedig magánintézmények és társaságok tulajdonában van [6]. A magántulajdonban lévő erdőterület – elsősorban a mezőgazdasági területek erdősítése, Kelet-Európában pedig a korábban állami tulajdonban lévő erdőterületek privatizációja miatt is – az elmúlt években nőtt, és ez a tendencia tovább folytatódik [7].

4. Másfelől az uniós erdőterületek mintegy 40%-a köztulajdonban van. E területek tulajdonosai lehetnek többek között nemzeti, regionális vagy tartományi testületek, állami tulajdonú vállalatok vagy települési önkormányzatok. Becslések szerint az összes köztulajdonban lévő erdőterület kevesebb mint 15-a van a települések tulajdonában [8]. A teljes köztulajdonban lévő erdőterület 2000 és 2010 között mintegy 3%-kal csökkent. Bulgáriában, a Cseh Köztársaságban, Görögországban és Lengyelországban az erdők mintegy 75%-ban vannak köztulajdonban. Az állami és magántulajdonban lévő erdők megoszlását az egyes tagállamokban a 2. ábra mutatja be [9].

2. ÁBRA

AZ ERDŐK TULAJDONI SZERKEZETE AZ EURÓPAI UNIÓBAN

+++++ TIFF +++++

Forrás: Eurostat.

UNIÓS ERDÉSZETI POLITIKA ÉS TÁMOGATÁSOK: TÖRTÉNETI HÁTTÉR

5. Az erdészettel összefüggő uniós fellépések 1992-ig az agrárpolitikához kapcsolódtak. Ekkoriban a kulcsfontosságú prioritás a mezőgazdasági üzemek erdészeti tevékenységének kibontakoztatása és kiaknázása volt, amely alternatív tevékenységet és jövedelemforrást jelentett a mezőgazdaságban dolgozók számára [10]. 1992 óta a mezőgazdasági termelők mellett más magánszemélyek és helyi hatóságok is részesülhetnek erdészeti támogatásban [11].

6. 1998-ban az Európai Unió erdészeti stratégiájáról szóló tanácsi állásfoglalás [12] létrehozta az erdészeti fellépések stratégiai keretét, amely a tagállamok és az Unió erdészeti politikájának koordinációja útján támogatni kívánja a fenntartható erdőgazdálkodást és az erdők multifunkcionális szerepét.

7. A Bizottság a tagállamokkal együttműködve 2006-ban kidolgozta az Európai Unió erdészeti cselekvési tervét [13], amely keretet biztosít az erdőkkel kapcsolatos uniós és tagállami szintű tevékenységek végrehajtásához. E terv értelmében a tagállamok ösztönözhetnek az erdők gazdasági értékének növelését célzó beruházásokat az erdészeti ágazat versenyképességének és gazdasági életképességének erősítése érdekében [14].

VIDÉKFEJLESZTÉSI POLITIKA A 2007–2013-AS IDŐSZAKBAN

8. A vidékfejlesztési politikát többéves programozási időszakok [15] keretében, három alapvető célkitűzés [16], az úgynevezett tematikus tengelyek mentén hajtják végre egy sor pénzügyi támogatási intézkedés révén:

a mezőgazdasági és erdészeti ágazat versenyképességének javítása (1. tengely);

a környezet és a vidék fejlesztése (2. tengely);

a vidéki élet minőségének javítása és a vidéki gazdaság diverzifikációjának előmozdítása (3. tengely).

Az erdészeti ágazatra alkalmazandó vidékfejlesztési intézkedések főként az 1. és 2. tengelyhez tartoznak [17].

122. INTÉZKEDÉS: AZ ERDŐK GAZDASÁGI ÉRTÉKÉNEK NÖVELÉSE

9. Az erdők gazdasági értékének növelését célzó 122. intézkedés [18] az 1. tengely ("A mezőgazdasági és erdészeti ágazat versenyképességének javítása") keretében meghatározott egyetlen kifejezetten erdészeti jellegű intézkedés. A 122. intézkedést 17 tagállam [19] 49 vidékfejlesztési programja tartalmazza. Az intézkedés keretében végrehajtandó fellépésekre előirányzott teljes EMVA-támogatás a 2007–2013-as időszakban elérte az 534,72 millió eurót, az EMVA keretében teljesített kifizetések összege pedig 137,13 millió EUR volt (a 122. intézkedés pénzügyi forrásainak elosztásával kapcsolatos részleteket és az egyes tagállamokban magántulajdonban lévő erdőterületek nagyságát lásd: I. melléklet).

10. "Az erdők gazdasági értékének növelését" célzó intézkedéshez kapcsolódó költségvetési kiadások tekintetében a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásért a Bizottság és a tagállamok közösen felelősek.

11. Az intézkedés keretében az EMVA-ból beruházási támogatás a magántulajdonosok vagy azok társulásai, illetve az önkormányzatok vagy azok társulásai tulajdonában lévő erdők részére nyújtható [20]. Nem részesülhet támogatásban a központi vagy regionális kormányzat vagy állami tulajdonú vállalkozás, a korona, illetve olyan jogi személyek tulajdonában lévő erdő vagy egyéb fásított terület, amelyek tőkéjének legalább 50%-a az említett intézmények valamelyikének tulajdonában van [21]. Az intézkedésből várhatóan 88000 magán és önkormányzati erdőtulajdonos részesül majd [22]. 2011. december 31-éig 15 tagállam összesen 20662 beruházási projektet hagyott jóvá.

12. A jogalap szerint "az erdők gazdasági értékének" növelésére "irányuló műveletek az erdőgazdasági szintű beruházásokra vonatkoznak", és fakitermelő gépekre "irányuló beruházásokat is magukban foglalhatnak"; a támogatás azonban nem terjed ki a véghasználatot követő felújítással kapcsolatos tevékenységekre [23]. A beruházásoknak a tagállamok által programjaikban meghatározandó, "adott méretnél nagyobb" erdőgazdaságokra vonatkozóan készített "erdőgazdálkodási terveken" kell alapulniuk. A pénzügyi támogatás legfeljebb a támogatható beruházás összegének 50%-ával, hátrányos helyzetű területeken 60%-ával lehet egyenlő [24].

AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS KONCEPCIÓJA

13. Az ellenőrzés az erdők gazdasági értékének növelésére irányuló 122. intézkedés keretében nyújtott vidékfejlesztési támogatás kialakítására és végrehajtására összpontosított. Az ellenőrzés fő célkitűzése annak értékelése volt, hogy az erdők gazdasági értékének növelését célzó vidékfejlesztési támogatásokat eredményesen és hatékonyan igazgatják-e.

14. Az ellenőrzés jelesül a következő kérdéseket vizsgálta:

a) Megfelelő-e az intézkedés kialakítása?

b) Megfelelő-e a végrehajtás folyamata?

c) Kielégítő-e az intézkedés eredményességének értékelése?

15. Ellenőreink mind a Bizottságnál, mind egyes kiválasztott tagállamokban vizsgálódtak. Az ellenőrzés a Bizottság szintjén az intézkedés kialakítására és a kapcsolódó igazgatási tevékenységekre irányult, beleértve a tagállamok által benyújtott vidékfejlesztési programok jóváhagyását és az intézkedés keretében nyújtott pénzügyi támogatás nyomon követését. Tagállami szinten a Számvevőszék Spanyolországban (Galícia), Olaszországban (Toszkána), Magyarországon, Ausztriában és Szlovéniában végzett helyszíni ellenőrzéseket. Ezekben a tagállamokban merült fel a jelenlegi, 2007–2013-as programozási időszakban a 122. intézkedés keretében elszámolt összes kiadás több mint 50%-a.

16. Az ellenőrzés során interjúkat készítettek a felelős irányító hatóságokkal, valamint áttekintették a vidékfejlesztési programokat és a kapcsolódó – különösen a beruházási projektek kiválasztására vonatkozó – nemzeti vagy regionális jogszabályokat és eljárásokat. Ötven kiválasztott támogatott projekt esetében helyszíni vizsgálatra is sor került a beruházások hatásainak ellenőrzése érdekében (a részleteket lásd: II. melléklet).

17. A Számvevőszék ezenfelül kérdőíveket küldött két olyan tagállamnak (Finnország és Svédország), amely – noha jelentős erdészeti ágazattal rendelkezik – úgy döntött, hogy nem alkalmazza az intézkedést, valamint három olyan tagállamnak (Bulgária, Görögország és Románia), amely egyáltalán nem vagy csak igen korlátozott mértékben számolt el kiadásokat 2010 végéig, holott eredetileg jelentős összegű kiadásokat tervezett az intézkedés keretében.

ÉSZREVÉTELEK

AZ INTÉZKEDÉS KIALAKÍTÁSÁNAK JELENTŐS HIÁNYOSSÁGAI

HIÁNYOSSÁGOK TAPASZTALHATÓAK AZ INTÉZKEDÉS ÁTFOGÓ INDOKOLÁSÁBAN

18. Az ellenőrzés megvizsgálta, hogy megfelelő indokolás támasztja-e alá az intézkedés kialakítását és a kapcsolódó javaslatot.

19. A rendelet preambuluma szerint [25] a magántulajdonban lévő erdők fontos szerepet játszanak a vidéki területeken folytatott gazdasági tevékenységben, és ezért – a fenntartható erdőgazdálkodás és az erdők többfunkciós szerepének megtartása mellett – fontos az uniós támogatás e területek gazdasági értékének növeléséhez és bővítéséhez, a termelés fokozottabb diverzifikációjához, valamint a piaci lehetőségek javításához az olyan ágazatokban, mint például a megújuló energia. A rendelet preambuluma nem tesz kifejezett említést a települési önkormányzati tulajdonban lévő erdőkről.

20. Az ellenőrzés nem látta jelét annak, hogy a Bizottság készített volna külön SWOT-elemzést [26] az erdészeti ágazat uniós szintű helyzetéről annak indokolására, hogy külön pénzügyi támogatással segítik a magán- és önkormányzati tulajdonban lévő erdők gazdasági értékének növelését, illetve annak meghatározására, hogy milyen közérdeket szolgál az ilyen támogatás.

21. A Bizottság a 122. intézkedés indokolása tekintetében később az Erdészeti Állandó Bizottság véleményeire és jelentéseire hivatkozott [27], mint amelyek véleménye szerint indokolják a 122. intézkedésre irányuló javaslatot. Amikor azonban a Bizottság benyújtotta a Tanácsnak az EMVA-ból nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló javaslatát [28], még e vélemények egyike sem állt a rendelkezésére, ami a kellő előkészítés hiányára utal.

22. Az önkormányzatok bizonyos esetekben más helyi hatóságok tulajdonában lévő erdők kezeléséért is felelősek lehetnek. Toszkánában például a régió a helyi önkormányzatokat bízta meg a régió tulajdonában lévő erdők igazgatásával. Bár a gyakorlatban egy önkormányzat számára semmi különbség nem volt a saját, illetve a rábízott regionális erdők igazgatása között, a 122. intézkedést mégsem lehetett a regionális erdőkre vonatkozóan alkalmazni, ami az intézkedés következetlenségére utal.

TÖBB FONTOS ELEMET NEM HATÁROZTAK MEG MEGFELELŐEN

AZ ERDŐK GAZDASÁGI ÉRTÉKE

23. A rendeletek nem határozzák meg az "erdők" – 122. intézkedés által növelendő – "gazdasági értékének" fogalmát, holott az egyértelmű fogalommeghatározás kulcsfontosságú annak értékeléséhez, hogy a finanszírozott projektek ténylegesen növelték-e a program keretében támogatott erdők gazdasági értékét [29] (lásd: 49. bekezdés). Az Eurostat szerint [30] az erdő gazdasági értéke elsősorban a földterület és az azon növő faállomány értékét jelenti. Mivel azonban a legobjektívebb mérési eszközt mindkét említett érték esetében a piaci ár jelenti, ezért az erdőterületek piaci értéke tág határok között változhat olyan tényezők függvényében, mint például a talaj termőképessége, a faállomány fajtaösszetétele és kora, a helyszín és a megközelíthetőség. Ezek az értékek ráadásul nem állnak mindig rendelkezésre.

A KAPOTT TÁMOGATÁS MÉRTÉKE AZ ERDŐGAZDASÁG MÉRETÉHEZ KÉPEST

24. A jogalap az erdők gazdasági értékének növelésére irányuló műveleteket erdőgazdasági szintű beruházásokként értelmezi, ám az "erdőgazdaság" fogalmát közelebbről nem határozza meg. Az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottságának (UNECE) meghatározása szerint az erdőgazdaság egy vagy több parcellányi erdő vagy egyéb fás terület, amely igazgatási vagy használati szempontból egyetlen egységet képez [31]. Ennek fényében a Számvevőszék úgy véli, hogy a támogatást a kedvezményezettek egyéni szükségleteihez kellene igazítani, tekintetbe véve az egyes erdőgazdaságok nagyságát. Az ellenőrzés nem egy olyan esetet is feltárt (Magyarországon és Szlovéniában), amikor a támogatás annyi új gép és felszerelés beszerzését fedezte, amennyit a kedvezményezett bizonyosan nem tud hasznosítani az erdőgazdaságában (lásd pl.: 33. bekezdés) [32].

A KEDVEZMÉNYEZETT GAZDASÁGÁNAK MÉRETE

25. A jogalap értelmében az erdészeti ágazatban nyújtott támogatás nem gyakorolhat kedvezőtlen hatást a versenyre [33]. Más erdészeti intézkedések (például a 123. intézkedés erdészeti eleme [34]) esetében támogatás csak mikrovállalkozásoknak [35] nyújtható. A 122. intézkedés esetében nem szabtak ilyen feltételeket, ezért a kedvezményezett méretére, fő gazdasági tevékenységére vagy jogállására vonatkozó előzetes korlátozások hiánya a nagyvállalatok piaci helyzetét erősítheti [36].

ERDŐGAZDÁLKODÁSI TERVEK

26. A jogalap értelmében a beruházásoknak – amennyiben az érintett erdőgazdaság nagyobb egy bizonyos, a tagállamok által programjaikban meghatározandó méretnél – erdőgazdálkodási terven kell alapulniuk [37]. Az ellenőrzés tanúsága szerint a tagállamok igen eltérően határozták meg, hogy az erdőgazdaságok milyen mérete felett kell erdőgazdálkodási tervet kidolgozni, sőt egy tagállamban (Ausztria) a magán erdőtulajdonosok 99%-a mentesült e kötelezettség alól [38].

FAKITERMELÉS ÉS A VÉGHASZNÁLATOT KÖVETŐ FELÚJÍTÁS

27. A jogszabályi rendelkezések [39] értelmében az erdők gazdasági értékének növelésére irányuló műveletek az erdőgazdasági szintű beruházásokra vonatkoznak, és fakitermelő gépekre irányuló beruházásokat is magukban foglalhatnak; nem terjed ki viszont a támogatás a véghasználatot követő felújítással kapcsolatos tevékenységekre. A Számvevőszék véleménye szerint nem következetes az a gyakorlat, hogy amíg a fakitermelő gépekbe történő beruházás támogatásban részesül, addig a véghasználatot követő felújítás ki van zárva abból.

AZ ELLENŐRZÖTT PROGRAMOK ESETÉBEN AZ ELFOGADÁST MEGELŐZŐ KEZDETI ELEMZÉS NEM VOLT MEGFELELŐ

28. A tagállamokban az EMVA-t – a források elosztását optimalizáló – vidékfejlesztési programok keretében hajtják végre. E programoknak tartalmazniuk kell egy előzetes értékelést és a helyzetnek az erősségek, a gyengeségek és az azonosított szükségletek szempontjából történő elemzését, valamint az e szükségletek kielégítéséhez választott stratégiát.

29. Az öt felkeresett tagállam, illetve régió [40] vidékfejlesztési programjaiban a szükségleteket az erdészeti ágazat egésze tekintetében határozták meg (amennyiben erre egyáltalán kísérletet tettek), ami megnehezíti a konkrét szükségletek és az intézkedések közötti kapcsolatok azonosítását.

30. Az ellenőrzés megállapította, hogy ezeket a szükségleteket rendszerint nem írták le megfelelően a vidékfejlesztési programokban (lásd: 1. háttérmagyarázat). Nem elemezték és nem indokolták kellőképpen a különböző erdőterület- és kedvezményezett-típusok között felállított prioritásokat, a gazdasági lehetőségek egyébként kötelező leírása pedig vagy általánosságokban merült ki, vagy el sem készítették azt.

1. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

PÉLDÁK A SZÜKSÉGLETEK EGYÉRTELMŰ MEGHATÁROZÁSÁNAK HIÁNYÁRA A TAGÁLLAMOK VIDÉKFEJLESZTÉSI PROGRAMJAIBAN

Szlovéniában az alacsony beruházási kapacitást azonosították az erdészeti ágazat egyik gyenge pontjaként, nem elemezték azonban külön, hogy melyik kedvezményezett-típusnak (akár vállalatnak, akár jogi vagy magánszemélynek) milyenek a szükségletei. A Számvevőszék megállapítása szerint ennek következtében magas beruházási kapacitással rendelkező erdészeti vállalatok is részesülhettek jelentős összegű köztámogatásban.

Ausztriában a vidékfejlesztési program nem adja meg, hogy az intézkedés az erdészeti ágazat mely hiányosságait kívánja orvosolni. Noha a vidékfejlesztési program tartalmaz a támogatás által megcélzott területekkel kapcsolatos mennyiségi becsléseket, azt nem fejti ki, hogy ezeken a területeken miért van szükség állami támogatásra.

31. A Bizottság annak ellenére jóváhagyta ezeket a vidékfejlesztési programokat, hogy azok nem határoztak meg a magán erdőtulajdonosok részéről semmiféle olyan konkrét szükségletet, amely miatt azoknak pénzügyi támogatásra lett volna szükségük erdeik gazdasági értékének növeléséhez.

32. Bulgária, Románia és Görögország nagy összegek folyósítását tervezte, ám 2011 végéig Románia és Görögország mégsem számolt el semmiféle kiadást, Bulgária pedig csak igen kis összegeket. E tagállamok úgy tájékoztatták a Számvevőszéket, hogy irányító hatóságaik döntése szerint a 122. intézkedésre előirányzott pénzügyi forrásokat más intézkedésekre csoportosítják át (Bulgária és Románia az eredetileg tervezett összeg mintegy 80, illetve 33%-át csoportosította át), a programozási időszak egy későbbi szakaszában hajtják végre az intézkedést, illetve elállnak az intézkedés végrehajtásától (Görögország).

JELENTŐS VÉGREHAJTÁSI HIÁNYOSSÁGOK A KITŰZÖTT CÉLOK TEKINTETÉBEN

A TÉNYLEGES SZÜKSÉGLETEKHEZ KÉPEST ESETENKÉNT ARÁNYTALANUL NAGY ÖSSZEGŰ KÖZTÁMOGATÁST NYÚJTOTTAK

33. Az erdős területek kérelmezők által bejelentett nagysága és az odaítélt köztámogatás közötti összefüggés tekintetében az ellenőrzés kimutatta, hogy miközben egyes tagállamok (Magyarország és Szlovénia) viszonylag magas köztámogatási felső értéket [41] határoztak meg, azt nem írták elő, hogy az erdőterületek kérelmezők által bejelentett nagyságának arányosnak kell lennie a megítélhető köztámogatás összegével. Az egyik tagállamban (Szlovénia) egy három hektár kiterjedésű erdőterületet bejelentő kedvezményezett esetében 1,1 millió EUR értékű, fakitermelő és kiegészítő gépekbe való beruházást hagytak jóvá, és ehhez 375000 EUR összegű támogatást folyósítottak számára az EMVA-ból. Egy másik tagállam (Ausztria) 2009-ig olyan kedvezményezetteknek nyújtott támogatást biomassza-feldolgozó beruházásokhoz, akik nem rendelkeztek erdőtulajdonnal, és nem is voltak kötelezve bármiféle erdős terület bejelentésére: egy kedvezményezett esetében például 17000 EUR folyósítását hagyták jóvá az EMVA-ból egy 132000 EUR értékű projekthez, holott az egyáltalán nem jelentett be erdőtulajdont.

34. Magyarországon viszont az irányító hatóságok 2010-ben változtattak a támogathatósági követelményeken, és a támogatás mértékét a nyilvántartott erdőterületek méretéhez igazították, valamint maximum 115500 euróban korlátozták.

A BERUHÁZÁSOK A SZÁMVEVŐSZÉK SZERINT NEM VOLTAK MINDIG ÖSSZHANGBAN AZ INTÉZKEDÉS RENDELKEZÉSEIVEL

35. Noha a 122. intézkedés keretében csak beruházásokhoz nyújtható támogatás, az ellenőrzés feltárt olyan eseteket, amikor nem tartós javakra, hanem például fogyóeszközökre (Toszkánában) [42] és a gyártással összefüggő működési költségekre (Ausztriában) [43] ítéltek meg finanszírozást. A Számvevőszék úgy véli, hogy az ilyen nem tartós eszközök beszerzése általában nem minősül beruházásnak. Ugyanígy nem tekinthetők beruházásnak a működési költségek sem.

36. Egyes tagállamokban (Magyarország és Szlovénia – lásd: II. melléklet) nem volt követelmény, hogy a támogatással beszerzett gépeket csak a kedvezményezettek tulajdonában lévő vagy általuk bérbe vett erdőkben lehessen használni. Az alvállalkozók vagy szolgáltatók által tett beruházások nem tekinthetők úgy, mint amelyek kizárólag egy bizonyos erdőgazdaságot szolgálnak, ezért az irányadó rendelet értelmében ezek nem tekinthetők támogathatónak (lásd: 24. bekezdés).

A 122. INTÉZKEDÉS KERETÉBEN FINANSZÍROZOTT EGYES FELLÉPÉSEKET ALKALMASABB VOLNA MÁS EMVA-INTÉZKEDÉSEK KERETÉBEN TÁMOGATNI

37. Az EMVA-támogatásokat egy sor különféle intézkedés keretében hajtják végre, amelyek egymással való összhangját [44] biztosítani kell. Mivel a különböző intézkedések keretében más-más maximális támogatási arány alkalmazandó, költségvetési szempontból nem semleges, hogy egy adott műveletet mely intézkedés keretében hajtanak végre [45]. Meg kell jegyezni, hogy az ellenőrzés nem talált példát arra, hogy egy adott művelet kettős finanszírozásban részesült volna.

38. Olyan esetekre azonban fény derült, ahol a 122. intézkedés keretében támogattak olyan beruházásokat, amelyek inkább a – mezőgazdasági üzemekbe azok átfogó teljesítményének növelése érdekében eszközölt beruházásokat támogató – 121. intézkedés ("Mezőgazdasági üzemek korszerűsítése") céljainak feleltek volna meg. Magyarországon például a 122. intézkedés keretében finanszírozták egyes mezőgazdasági gépek beszerzését. Toszkánában a 122. intézkedés finanszírozta több, a termesztett gesztenyék szárítására szolgáló szárítóberendezés beszerzését, egy nem erdőben található, a betakarítás során a gesztenyék szortírozására és ideiglenes tárolására használt mezőgazdasági üzem épületeinek felújítását, valamint egy mezőgazdasági üzem eszközök és gépek tárolására szolgáló épületeinek felújítását.

39. Olaszországban, Magyarországon és Szlovéniában egyes erdészeti vállalkozások támogatást kaptak olyan gépek beszerzéséhez, amelyek a fa fűrésztelepen történő ipari fűrészelése előtt azt nyersanyagként felhasználó műveletekhez (döntés, gallyazás, darabolás, szállítás), illetve feldolgozási műveletekhez (faforgácsolás, hasítás, deszka- és raklap-előállítás) használatosak. Ausztriában támogatást ítéltek meg raktárak és szárítóüzemek felépítéséhez, valamint szállítókonténerek beszerzéséhez is. A Számvevőszék megítélése szerint ezek a beruházások nem kifejezetten a 122. intézkedés, hanem inkább az erdészeti termékek értéknövelését célzó 123. intézkedés célkitűzéseinek felelnek meg, mivel nem az élő fákból álló erdőkhöz, hanem az erdőkből elszállított faanyaghoz kapcsolódnak.

NEM MINDEN BERUHÁZÁS NÖVELI AUTOMATIKUSAN AZ ERDŐK GAZDASÁGI ÉRTÉKÉT

40. Az ellenőrzés tanúsága szerint az intézkedés keretében támogatott beruházások többségükben két kategóriába – erdészeti munkák, illetve gépek – sorolhatók. Az első kategória esetében (gyérítés, nyesés stb.) a Számvevőszék szerint az érintett munkák általában növelik az erdők piaci értékét: a minőségi fatermelés szorosan összefügg a faállomány sűrűségével, amely gyérítéssel javítható, míg a nyesés célja a deszkákban található csomók számának csökkentése, ami növeli azok piaci értékét (lásd: 2. háttérmagyarázat).

2. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

ÖSSZEHASONLÍTÁS: A 122. INTÉZKEDÉSBŐL FINANSZÍROZOTT ERDÉSZETI MUNKÁK HATÁSA (BALRA); ERDÉSZETI GONDOZÁSBAN NEM RÉSZESÍTETT ERDŐTERÜLETEK (JOBBRA)

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

41. A gépekbe eszközölt beruházások tekintetében a Számvevőszék úgy véli, hogy egy – erdei területen is használható, de más, például mezőgazdasági célokra is alkalmazható – gép beszerzésének ténye önmagában nem eredményezi a gép tulajdonosának tulajdonában lévő valamely erdőterület értékének növekedését. A Számvevőszék ellenőrei a helyszíni vizsgálatok során megállapították, hogy számos erdőtulajdonos mezőgazdasági tevékenységet is végez, és hogy sok esetben a 122. intézkedés olyan gépek (például teherautók, mezőgazdasági traktorok, ekék, boronák, trágyázógépek vagy földmunkagépek) beszerzését támogatta, amelyek mezőgazdasági célokra is használhatóak (lásd: 3. háttérmagyarázat).

3. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

A 122. INTÉZKEDÉSBŐL FINANSZÍROZOTT MEZŐGAZDASÁGI GÉPEK – NÉHÁNY PÉLDA

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

A TÁMOGATÁS EREDMÉNYESSÉGÉNEK ÉRTÉKELÉSE NEM VOLT KIELÉGÍTŐ

A MUTATÓK NEM MÉRTÉK MEGFELELŐEN AZ OPERATÍV CÉLOK ELÉRÉSÉT

42. A jogszabályokkal összhangban [46] a Bizottság a tagállamokkal együttműködésben közös monitoring- és értékelési keretszabályozást (CMEF) dolgozott ki. A rendelet értelmében a vidékfejlesztési programok célkitűzéseikhez viszonyított előrehaladásának, hatékonyságának és eredményességének a mérése a kiindulási helyzetre, valamint a programok pénzügyi végrehajtására, teljesítményére, eredményeire és hatására vonatkozó mutatókkal történik [47].

43. A 122. intézkedés tekintetében a Bizottság által közzétett iránymutatások szerint teljesítménymutatóként "a beruházási támogatásból részesülő erdőgazdaságok száma" és "a beruházások összvolumene", eredménymutatóként pedig "az új termékeket és/vagy új technikákat bevezető gazdaságok száma" és "a támogatott gazdaságokban a bruttó hozzáadott érték növekedése" értendő.

44. A Számvevőszék megjegyzi, hogy ezek a teljesítménymutatók nem mérik egyetlen operatív cél elérését sem: ez elkerülhetetlenül következik abból, hogy nem határozták meg egyértelműen az intézkedés célkitűzéseit.

AZ ERDŐK GAZDASÁGI ÉRTÉKÉNEK NÖVEKEDÉSÉRE VONATKOZÓ ÉRTÉKELÉSI KÉRDÉSEKNEK CÉLZOTTABBNAK KELLETT VOLNA LENNIÜK

45. A CMEF rendelkezik arról is, hogy 2010-ben független értékelők bevonásával félidős értékelést kell végezni. A 122. intézkedés esetében az értékelési kérdések a termelés diverzifikációját [48], a piachoz való hozzáférés és a piaci részesedés növekedését, a fenntartható erdőgazdálkodást és az erdőgazdaságok versenyképességét vizsgálták.

46. A Számvevőszék megítélése szerint e kérdések egyike sem teszi lehetővé annak átfogó értékelését, hogy az intézkedés növelte-e az erdő gazdasági értékét. Az erdőgazdaságok piaci részesedésére és versenyképességére vonatkozó kérdések nem relevánsak az intézkedés teljesítményének mérése szempontjából azon kedvezményezett gazdaságokban, amelyek kereskedelmi tevékenységet nem végeznek. Ezenkívül az értékelési jelentések rendszerint a kedvezményezettek által az értékelő kérdőívekre adott válaszokra hivatkoznak, vagy az erdészeti ágazatra vonatkozó átfogó statisztikai adatokat idéznek, és nem szolgáltatnak konkrét információt arról, hogy milyen hatást gyakorolt a 122. intézkedés az erdők gazdasági értékére.

A BERUHÁZÁSOKAT MEGELŐZŐEN NEM HATÁROZTÁK MEG AZ ERDŐTERÜLETEK ÉRTÉKÉT

47. Az ellenőrzés megállapította, hogy a felkeresett tagállamok és régiók közül egy sem dolgozott ki megfelelő eljárásokat az EMVA által társfinanszírozott fellépések által az erdőterületek (az erdővel borított földterület és a faállomány) gazdasági értékére gyakorolt hatás megállapítása céljából, és a kedvezményezetteknek sem írták elő, hogy szolgáltassanak adatokat erről. Nem határozták meg az erdőterületek beruházás előtti értékét, és nem hasonlították azt össze az intézkedésből finanszírozott beruházás utáni helyzettel. Ilyen értékbecslések hiányában – amelyek nem állnak minden további nélkül rendelkezésre – nehéz annak megállapítása, hogy teljesültek-e az intézkedés célkitűzései.

AZ ELLENŐRZÖTTEK KÖZÖTT SZÁMOS KEVÉSSÉ EREDMÉNYES PROJEKT TALÁLHATÓ

48. A Számvevőszék az ellenőrzés során vizsgált projektek közül ötven esetében értékelte, hogy azok elérték-e az intézkedés célkitűzéseit (azaz növelték-e az erdők gazdasági értékét).

49. A Számvevőszék megállapítása szerint a projektek közül csak kevés növelte az erdők gazdasági értékét, akár (erdészeti utak vagy sávok építése révén) a földterület, akár (különféle erdészeti műveletek, például nyesés vagy gyérítés révén) a faállomány értékének növelésével. A többi projekt esetében a Számvevőszék nem talált elegendő bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy azok relevánsak lennének az erdők értékének növelése szempontjából, vagy lényegesen hozzájárulnának ahhoz, mivel e projektek a következőkhöz kapcsolódtak:

a) mezőgazdaság (szelídgesztenye [49], legelők, rövid vágásfordulójú sarjerdők, mezőgazdasági gépek, mezőgazdasági üzemekhez tartozó épületek);

b) fafeldolgozás és -forgalmazás (a tüzelőanyagként szolgáló fa forgácsolásához, majd az ezt követő szárításához vagy fűrészeléséhez szükséges gépek, raktárak, szállítókonténerek); illetve

c) a fatermelés működési költségei (döntés, forgácsolás és szárítás, fogyóeszközök: például overallok, lábbelik és kesztyűk).

A 2014–2020-AS PROGRAMOZÁSI IDŐSZAK

50. A Bizottság 2011 októberében benyújtotta a 2014–2020-as programozási időszakban nyújtandó vidékfejlesztési támogatásokról szóló rendeletjavaslatát [50]. A rendelettervezet azt javasolja, hogy "az erdők gazdasági értékének növeléséhez kapcsolódó beruházásokhoz" nyújtandó támogatást "magán […] erdőtulajdonosoknak, települési önkormányzatoknak […] és társulásaiknak" lehessen odaítélni [51]. A beruházásokat az erdészeti üzem szintjén kell megvalósítani, és azok talaj- és erőforrás-kímélő fakitermelő gépekkel és gyakorlatokkal kapcsolatos beruházásokat foglalhatnak magukban.

51. A javaslat ezúttal sem fejti ki, hogy a rendelkezés miért irányul egyes tulajdonosi kategóriák, illetve egyes sajátos körülményekkel jellemezhető magántulajdonosok köre helyett inkább általánosságban a magántulajdonosokra.

52. A Számvevőszék az 1/2012. sz. véleményében megjegyezte, hogy noha a rendelettervezet szerint indokolt, hogy az erdészeti támogatások valamennyi típusa egyetlen intézkedés hatálya alá tartozzon, és noha az összes vonatkozó célprogram egy közös cikkben kerül említésre [52], mégis mindegyikre sajátos követelmények és rendelkezések irányadóak.

53. A Számvevőszék úgy véli, hogy ha a bizottsági javaslatot módosítás nélkül fogadják el, az e jelentésben említett problémák várhatóan a következő programozási időszakban is fennmaradnak.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

54. Az "erdők gazdasági értékének növelésére" irányuló 122. egyedi intézkedést a 2007–2013-as programozási időszakban vezették be. A Számvevőszék ellenőrzése hiányosságokat tárt fel az intézkedés kialakítása, végrehajtása és nyomon követése tekintetében. Következésképpen a Számvevőszék megállapítja, hogy a Bizottság és a tagállamok az ellenőrzés során vizsgált szempontok tekintetében nem igazgatták hatékonyan és eredményesen az erdők gazdasági értékének növelését célzó támogatást. Különös tekintettel arra, hogy a vonatkozó javaslat értelmében ezt a támogatást a következő, 2014–2020-as programozási időszakban is fenn kívánják tartani, a Számvevőszék az alábbi ajánlásokat teszi.

AZ INTÉZKEDÉS JELENTŐS HIÁNYOSSÁGAI

55. Az ellenőrzés hiányosságokat tárt fel az intézkedés kialakításában, amelyek jelentősen hátráltatják annak sikeres végrehajtását; ezeket az alábbiakban fejtjük ki részletesen.

56. A Bizottság nem készített külön elemzést az erdészeti ágazat uniós szintű helyzetéről annak indokolására, hogy külön pénzügyi támogatással segítik a magán- és önkormányzati tulajdonban lévő erdők gazdasági értékének növelését, illetve annak meghatározására, hogy milyen közérdeket szolgál az ilyen támogatás (18–22. bekezdés).

57. Nem határozták meg jogszabályi rendelkezésekben az intézkedés több fontos elemét, nevezetesen az "erdők gazdasági értéke" és az "erdőgazdaság" fogalmakat. Ezenfelül nem állapítottak meg külön feltételeket a potenciális kedvezményezettek méretét, fő gazdasági tevékenységét és jogállását illetően az esetleges versenytorzulás kockázatának elkerülése érdekében (23–25. bekezdés).

58. A tagállamok igen eltérően határozták meg, hogy az erdőgazdaságok milyen mérete felett kell erdőgazdálkodási tervet kidolgozni: ez a gazdálkodási terv szerint igazgatott erdőterületek növelése céljából meghatározott minimális mérettől egészen olyan magas küszöbig terjedt, hogy egy tagállamban (Ausztria) a magán erdőtulajdonosok 99%-a gyakorlatilag mentesült e kötelezettség alól (26. bekezdés).

59. A tagállamok vidékfejlesztési programjai nem írták le kellő részletességgel a szükségleteket. Az ellenőrzés több olyan esetre is rámutatott, amikor nem történt meg az intézkedéshez kapcsolható konkrét szükségletek megfelelő kezdeti elemzése, illetve az intézkedés nem felelt meg semmilyen konkrét vagy sürgős tagállami szükségletnek (28–31. bekezdés). Több tagállam elállt az intézkedés végrehajtásától, illetve az előirányzott összegek zömét más intézkedésekre csoportosította át (32. bekezdés).

1. AJÁNLÁS

A Bizottság:

- határozza meg és értékelje az erdők gazdasági értékének növelésével kapcsolatos uniós szükségleteket;

- egyértelműen határozza meg, milyen alapvető jellemzők révén biztosítható, hogy az uniós támogatás e szükségletekre irányulva uniós értéknövelő hatást fejtsen ki.

2. AJÁNLÁS

A tagállamok:

- vidékfejlesztési programjaikban megfelelően részletezzék a különböző típusú erdőterületek és kedvezményezettek sajátos gazdasági szükségleteit és lehetőségeit;

- az erdőgazdaságok zömére vonatkozó erdőgazdálkodási tervek kidolgozásával járuljanak hozzá az erdőgazdálkodás javításához, és ösztönözzék az erdőterületek tanúsítását.

JELENTŐS VÉGREHAJTÁSI HIÁNYOSSÁGOK A KITŰZÖTT CÉLOK TEKINTETÉBEN

60. Az ellenőrzés számos hiányosságot tárt fel az intézkedés végrehajtása tekintetében (33–41. bekezdés). Ennélfogva a Számvevőszék azt a következtetést vonja le, hogy a végrehajtás folyamata több tekintetben nem volt megfelelő.

61. A Számvevőszék konkrétan feltárt olyan eseteket, amikor a köztámogatás aránytalanul nagy volt a valós szükségletekhez képest (33–34. bekezdés). Az egyes tagállamok megközelítésének függvényében az időközben finanszírozott projektek közül jó néhány nincs összhangban az intézkedés rendelkezéseivel: egyes esetekben például támogatást nyújtottak fogyóeszközök beszerzéséhez és operatív költségek fedezéséhez, valamint de facto döntési műveletekhez is (35–36. bekezdés). A tagállamok ezenfelül a 122. intézkedés keretében támogattak olyan műveleteket is, amelyek nem felelnek meg az intézkedés célkitűzéseinek, és amelyek finanszírozása megfelelőbb módon lett volna megoldható – más támogathatósági követelményekkel és eltérő (jellemzően alacsonyabb) támogatási arányokkal bíró – más intézkedések keretében (37–39. bekezdés).

62. Nem minden beruházás növeli automatikusan az erdők gazdasági értékét. A megítélt támogatás és az erdő gazdasági értékének lehetséges növekedése közötti inherens összefüggés a beruházás típusának függvényében esetenként eltért (40–41. bekezdés).

3. AJÁNLÁS

A tagállamok:

- megfelelő követelményeket előírva biztosítsák, hogy az erdőgazdálkodási támogatás nyújtása a vidékfejlesztési politikába illeszkedve, az állami támogatásokra vonatkozó rendelkezésekkel összhangban és a lehető legeredményesebben történjen;

- megfelelő eljárások bevezetésével biztosítsák, hogy a támogatás eredményes legyen, azaz ténylegesen növelje azoknak az erdőterületeknek a gazdasági értékét, amelyeken a beruházást végrehajtják.

A TÁMOGATÁS EREDMÉNYESSÉGÉNEK ÉRTÉKELÉSE NEM VOLT KIELÉGÍTŐ

63. Ellenőrzése eredményei alapján a Számvevőszék úgy ítéli meg, hogy több jelentős hiányosság hátráltatta a támogatás eredményességének értékelését.

64. A közös monitoring- és értékelési keretszabályozás nem alkalmas a 122. intézkedés keretében nyújtott pénzügyi támogatás hatásának felmérésére, mivel az abban foglalt teljesítménymutatók és értékelési kérdések révén nem lehet meghatározni, hogy ahol a finanszírozott beruházásokat végrehajtották, ott nőtt-e az erdők gazdasági értéke (42–46. bekezdés).

65. A tagállamok nem határozták meg az erdőterületek beruházás előtti és utáni értékét, és erre nem kötelezték a kedvezményezetteket sem. A támogatott beruházások helyszínéül szolgáló erdők értékében bekövetkező tényleges növekedés tagállami vagy regionális szintű értékelésének hiánya hátráltatja annak értékelését, hogy az intézkedés elérte-e fő célkitűzését, és ezáltal egyben a támogatás eredményességének értékelését (47. bekezdés).

66. A Számvevőszék megállapítása szerint az ellenőrzött projektek közül csak kevés növelte az erdők gazdasági értékét, akár (erdészeti utak vagy sávok építése révén) a földterület, akár (különféle erdészeti műveletek, például nyesés vagy gyérítés révén) a faállomány értékének növelésével.

4. AJÁNLÁS

A Bizottság javítsa az intézkedés nyomon követését annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok azt a meghatározott konkrét célkitűzésekkel összhangban hajtsák végre. A tagállamok kifejezetten írják elő a kedvezményezettek számára az erdőterületeik értékével kapcsolatos adatszolgáltatást a támogatott beruházások előtt és után, és az irányító testületeket kötelezzék ezen értékek validálására.

Ezt a jelentést Ioannis SARMAS számvevőszéki tag elnökletével az I. kamara a 2013. június 12-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

elnök

[1] Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság: "Agriculture in the EU – Statistical and Economic information 2011" (Mezőgazdaság az Európai Unióban – Statisztikai és gazdasági információk, 2011.), 2012. március.

[2] A kidöntés az erdőkben végzett fakitermelés nagyságrendjének elterjedt mérőszáma.

[3] "Ipari gömbfa": e dokumentum alkalmazásában minden olyan erdőből kitermelt faanyag, amelyet nem tüzelőanyagként használnak fel.

[4] Az erdőkből számos különféle terméket, többek között gyantát, tannint, takarmányt, gyógynövényeket, bogyósgyümölcsöket, dióféléket, gyökérnövényeket, gombaféléket, magvakat és mézet termelnek ki.

[5] A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság H4 egysége: Report on the Implementation of Forestry Measures under the Rural Development Regulation 1698/2005 for the Period 2007-2013 (Jelentés a 2007–2013 közötti időszak vonatkozásában az 1698/2005/EK vidékfejlesztési rendelettel előírt erdészeti intézkedések végrehajtásáról), 2009. március. Egy másik forrás szerint kilenc vizsgált tagállamban az összes magántulajdonban lévő erdőgazdaság 61%-ának területe kisebb egy hektárnál, és az összes gazdaság 86%-áé nem haladja meg az 5 hektárt (Prospects for the market supply of wood and other forest products from areas with fragmented forest-ownership structures – Final study report [A szétaprózott erdőtulajdoni szerkezetű térségekből származó faanyagok és egyéb erdei termékek jövőbeni piaci kínálatának elemzése], Universität für Bodenkultur, Bécs, 2010).

[6] MCPFE Liaison Unit (Az európai erdők védelmével foglalkozó miniszteri konferencia kapcsolattartó egysége), Varsó, UNECE, FAO: State of Europe’s forests 2007. The MCPFE report on sustainable forest management in Europe (Az európai erdők állapota, 2007. Az MCFPE jelentése a fenntartható európai erdőgazdálkodásról). Varsó, 2007, 81. o.

[7] UNECE, FAO: Geneva timber and forest study paper 20. European forest sector outlook study (Genfi faipari és erdészeti folyóirat, 20. szám: Tanulmány az európai erdészeti ágazat kilátásairól). Genf, 2005, 115. o.

[8] MCPFE Liaison Unit, Varsó, UNICE, FAO: State of Europe’s forests 2007. The MCPFE report on sustainable forest management in Europe (Az európai erdők állapota, 2007. Az MCFPE jelentése a fenntartható európai erdőgazdálkodásról), Varsó, 2007, 81. o.: "A köztulajdonban lévő erdők legnagyobb része az állam (85%), a fennmaradó rész pedig városok, városi területek, települések és tartományi önkormányzatok tulajdonában van."

[9] Málta nem rendelkezik fás területekkel.

[10] A Tanács 1988. december 19-i 4256/88/EGK rendelete a 2052/88/EGK rendeletnek az EMOGA Orientációs Részlege tekintetében történő végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról (HL L 374., 1988.12.31., 25. o.); a Tanács 1989. május 29-i 1610/89/EGK rendelete a 4256/88/EGK rendeletnek a Közösség vidéki térségeiben az erdős területek fejlesztését és optimális kihasználását célzó program tekintetében történő végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról (HL L 165., 1989.6.15., 3. o.); a Tanács 1991. július 15-i 2328/91/EGK rendelete a mezőgazdasági struktúrák hatékonyságának javításáról (HL L 218., 1991.8.6., 1. o.).

[11] A Tanács 1992. június 30-i 2080/92/EGK rendelete a mezőgazdasági erdészeti intézkedésekre irányuló közösségi támogatási rendszer létrehozásáról (HL L 215., 1992.7.30.).

[12] A Tanács 1998. december 15-i állásfoglalása az Európai Unió erdészeti stratégiájáról (HL C 56., 1999.2.26., 1. o.).

[13] COM(2006) 302 végleges, 2006. jún. 15.

[14] COM(2006) 302 végleges, 6. o.

[15] A tagállamok vidékfejlesztési programot dolgoznak ki és azt jóváhagyásra benyújtják a Bizottságnak. A tagállamok ezenfelül hatékonyan és eredményesen igazgatják az egyes vidékfejlesztési programokat, és kiválasztják a finanszírozandó műveleteket. A Bizottság jóváhagyja a vidékfejlesztési programokat, és ellenőrzi, hogy az irányítási és ellenőrzési rendszerek léteznek és megfelelően működnek a tagállamokban (az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból [EMVA] nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet [HL L 277., 2005.10.21., 1. o.] 75. cikke).

[16] Az 1698/2005/EK rendelet 4. cikke.

[17] Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2006. december 15-i 1974/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 368., 2006.12.23., 15. o.) II. mellékletében kodifikált 122.,123.,124.,125., 221., 222., 223., 224., 225., 226. és 227. intézkedés.

[18] Az 1698/2005/EK rendelet 27. cikke.

[19] BG, CZ, DE(1), EE, ES(7), FR (5), IT(20), LV, LT, LU, HU, AT, PT(3), RO, SI, SK, UK(2).

[20] Az 1698/2005/EK rendelet 27. cikke.

[21] Az 1974/2006/EK rendelet 30. cikkének (4) bekezdése.

[22] A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság H4. egysége: Report on the implementation of forestry measures under the rural development Regulation 1698/2005 for the period 2007-2013 (Jelentés a 2007–2013 közötti időszak vonatkozásában az 1698/2005/EK vidékfejlesztési rendelettel előírt erdészeti intézkedések végrehajtásáról), 2009. március.

[23] Az 1974/2006/EK rendelet 18. cikke.

[24] Az 1698/2005/EK rendelet I. melléklete: "Támogatási összegek és arányok".

[25] Az 1698/2005/EK rendelet (22) preambulumbekezdése.

[26] SWOT-elemzés: az erősségek, gyengeségek, lehetőségek és veszélyek elemzése. Célja a stratégia és a tervezés kidolgozása, felülvizsgálata és naprakésszé tétele, figyelemmel az érdekelt felek szükségleteire és a rendelkezésre álló erőforrásokra.

[27] Az Erdészeti Állandó Bizottságnak (SFC) a 122. intézkedés keretében nyújtandó beruházási támogatással kapcsolatos sajátos szükségletet indokoló véleményei: a) az SFC-nek az éghajlatváltozásról és az erdészetről szóló véleménye; b) az SFC-nek a fa mobilizálásáról szóló véleménye; c) az SFC-nek a nem faalapú erdei termékek és szolgáltatások értékbecsléséről és finanszírozási módjairól szóló véleménye; és d) az SFC-nek a vidékfejlesztés keretében tett erdészeti intézkedésekről szóló véleménye.

[28] COM(2004) 490 végleges, 2004. július 14.

[29] Ezen túlmenően a támogatás természetéből fakadóan megnehezíti az értékelést, hogy a legtöbb erdészeti beruházás konkrét eredményeiről csak hosszú távon lehet meggyőződni, amikor az erdők értéke már kevésbé függ az eszközölt beruházásoktól, mint más aktuális körülményektől vagy a piaci tényezőktől.

[30] Eurostat: "The European Framework for integrated Environmental and Economic Accounting for Forests – IEEAF" (Az integrált erdészeti környezetvédelmi és gazdasági elszámolás uniós kerete). Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala, Luxembourg, 2002.

[31] Forrás: UNECE/FAO: „Temperate and Boreal Forest Resource Assessment 2000 (TBFRA-2000) (A mérsékelt övi és boreális erdők erőforrás-értékelése, 2000) – adatbázis.

[32] Az UNECE fogalommeghatározása szerint egy sor elkülönülő, azonban közös vállalati stratégia szerint igazgatott ingatlan egyetlen erdőgazdaságnak minősülhetne és ezáltal állami támogatásra jogosult lehetne; a Magyarországon és Szlovéniában vizsgált esetekben azonban ez nem így volt.

[33] Az 1698/2005/EK rendelet (32) preambulumbekezdése: "E támogatásnak el kell kerülnie a verseny torzítását, és piacsemlegesnek kell lennie."

[34] Az 1698/2005/EK rendelet 28. cikkének (3) bekezdése szerint a "mezőgazdasági és erdészeti termékek értéknövelése" című intézkedés (123. intézkedés) tekintetében "erdészet esetében a támogatás a mikrovállalkozásokra korlátozódik."

[35] Tíznél kevesebb alkalmazottat foglalkoztató vállalkozás, amelynek éves forgalma és/vagy éves mérlegfőösszege nem haladja meg a kétmillió eurót.

[36] A Számvevőszék azon kérdésére adott válaszukban, hogy miért nem hajtják végre az intézkedést, a svéd hatóságok kifejtették, hogy a termelés növeléséhez, illetve az ingatlanok értékének növeléséhez nyújtott támogatást torzíthatná az erdőtulajdonosok közötti versenyt. Támogatást ezért kizárólag környezetvédelmi célra adnak.

[37] Az 1698/2005/EK rendelet 27. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában az erdőterület méretének és felhasználásának megfelelő erdőgazdálkodási tervek a vonatkozó nemzeti jogszabályokon, valamint a meglévő földhasználati terveken alapulnak és megfelelő módon vonatkoznak az erdei erőforrásokra (az 1974/2006/EK rendelet 18. cikke).

[38] Míg egy tagállamban (Spanyolország) az igazgatási tervvel rendelkező erdőterületek növelése érdekében 15 hektárban határozták meg ezt a minimális területet, egy másikban (Ausztria) a vidékfejlesztési program olyan magas küszöböt (1000 ha) határozott meg az erdőgazdálkodási terv kötelező előírása tekintetében, hogy a magán erdőtulajdonosok 99%-a a gyakorlatban mentesült az erdőgazdálkodási terv benyújtásával kapcsolatos kötelezettség alól a 122. intézkedés keretében nyújtandó támogatás igénylése kapcsán.

[39] Az 1974/2006/EK rendelet 18. cikke.

[40] Galícia (Spanyolország), Toszkána (Olaszország), Magyarország, Ausztria és Szlovénia.

[41] 500000 EUR (SI); 735000 EUR (HU, 2008).

[42] Személyi védőeszközök: például overallok, védősisakok, lábbelik, kesztyűk, elsősegélykészletek stb.

[43] Támogatást nyújtottak a biomassza-előkészítéssel összefüggő egyes tevékenységekhez (szállítás, szárítás és tárolás) kapcsolódó működési költségek részleges megtérítésére.

[44] Az 1974/2006/EK tanácsi rendelet 2. cikke (1) bekezdésének b) pontja.

[45] A 122. intézkedés esetében például a maximális támogatási arány 10%-kal magasabb a 121. intézkedés (mezőgazdasági üzemek korszerűsítése) vagy a 123. intézkedés (erdészeti termékek értéknövelése) esetében alkalmazandónál; lásd: az 1698/2005/EK rendelet melléklete. A beruházások tekintetében alkalmazandó általános arány a 122. intézkedés esetében 50%, a 121. és 123. intézkedés esetében pedig csak 40%.

[46] Az 1698/2005/EK rendelet 80. cikke.

[47] Az 1698/2005/EK rendelet 81. cikke.

[48] A 122. intézkedés egyik célja a diverzifikációhoz való hozzájárulás (lásd: az 1698/2005/EK rendelet (22) preambulumbekezdése). Az erdészeti ágazatban a diverzifikáció azt jelenti, hogy új jövedelemforrásokat hoznak létre az erdészeti tevékenységgel összefüggésben, beleértve különösen a nem faalapú termékek (például gyümölcsök, gomba, magvak vagy méz) előállítását, valamint piaci szolgáltatások nyújtását (például vadászati engedélyek kiadását). A tűzifatermelés szintén diverzifikációnak tekinthető a hagyományosan ipari gömbfa előállítására használt erdőkben, és fordítva.

[49] Lásd: 38. bekezdés.

[50] COM(2011) 627 végleges/2, 2011. október 19.

[51] A COM(2011) 627 végleges ( 2011.10.12., 50. o.) 27. cikke.

[52] 22. cikk.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

A 122. INTÉZKEDÉS KERETÉBEN ELŐIRÁNYZOTT PÉNZÜGYI FORRÁSOKNAK ÉS A MAGÁNTULAJDONBAN LÉVŐ ERDŐTERÜLETEK KITERJEDÉSÉNEK ÖSSZEVETÉSE AZ EGYES TAGÁLLAMOKBAN

+++++ TIFF +++++

Forrás: A Számvevőszék által a 2011-ben a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság által bejelentett adatok és az Eurostat által közzétett erdészeti statisztikák alapján kidolgozott saját adatok.

Tagállam | Az EMVA-ból a 122. intézkedésre nyújtandó tervezett támogatás a 2007–2013-as vidékfejlesztési program első változata szerint | Az EMVA-ból a 122. intézkedésre nyújtandó tervezett támogatás a vidékfejlesztési program szerint, 2011.12.31-i állapot | A 122. intézkedéssel összefüggő összes tervezett közkiadás 2011.12.31-én | Az EMVA-ból új kérelmekre 2011.12.31-ig kifizetett támogatás a 2007–2013-as programozási időszakban EMVA-kifizetések | Az új kérelmekkel összefüggő összes közkiadás a 2007–2013-as programozási időszakban, 2011.12.31-i állapot | Erdők és egyéb fás területek | Magántulajdonban lévő erdők |

(1000 EUR) | (1000 ha) |

Bulgária | 19278 | 9278 | 11597 | 4800 | 6000 | 3927 | 519 |

Cseh K. | 19158 | 20658 | 27543 | 11438 | 15250 | 2697 | 616 |

Németország | 1400 | 635 | 847 | 236 | 315 | 11076 | 5368 |

Észtország | 15565 | 15506 | 20674 | 4016 | 5355 | 2350 | 1345 |

Görögország | 10630 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6539 | 845 |

Spanyolország | 42850 | 51185 | 85533 | 13520 | 25373 | 27747 | 12838 |

Franciaország | 36220 | 34965 | 67553 | 14904 | 29147 | 17572 | 11841 |

Olaszország | 103454 | 96201 | 205976 | 22343 | 48996 | 10916 | 6076 |

Lettország | 34066 | 14395 | 19431 | 2169 | 2762 | 3467 | 1696 |

Litvánia | 15375 | 11031 | 14708 | 4276 | 5702 | 2240 | 784 |

Luxemburg | 795 | 795 | 3977 | 50 | 250 | 88 | 46 |

Magyarország | 8831 | 19289 | 27125 | 9472 | 12806 | 2029 | 861 |

Ausztria | 26222 | 19817 | 38726 | 14955 | 31693 | 4006 | 2482 |

Portugália | 99244 | 64026 | 76915 | 12451 | 16304 | 3611 | 3382 |

Románia | 158692 | 108692 | 133699 | 0 | 0 | 6733 | 2097 |

Szlovénia | 18704 | 19454 | 25939 | 12370 | 16495 | 1274 | 962 |

Szlovákia | 30720 | 30720 | 41445 | 7987 | 10655 | 1933 | 958 |

Egyesült Királyság | 11683 | 18081 | 25136 | 2149 | 4118 | 2901 | 1922 |

ÖSSZESEN | 652887 | 534729 | 826824 | 137137 | 231221 | 111106 | 54638 |

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

AZ ELLENŐRZÖTT BERUHÁZÁSI PROJEKTEK JEGYZÉKE

Ország | Projekt sorszáma | Projekt leírása | Bejelentett/igazgatott erdőterület (ha) | Beruházás összértéke (EUR) | Összes közkiadás (EUR) | Teljes EMVA-hozzájárulás (EUR) | Helyszíni ellenőrzés |

ES | 1 | Erdészeti fellépések lombos és más erdőkben | 50,00 | 104524,44 | 56726,18 | 32651,59 | Igen |

2 | Erdészeti fellépések eukaliptuszállományon | 33,84 | 51517,76 | 25758,90 | 14826,82 | Igen |

3 | Tűlevelű faállomány gyérítése és nyesése | 50,00 | 92384,00 | 55430,40 | 31905,74 | Igen |

4 | Tűlevelű faállomány gyérítése és nyesése | 50,00 | 99524,00 | 59714,42 | 34371,62 | Igen |

5 | Tűlevelű faállomány gyérítése | 50,00 | 87584,00 | 52550,40 | 30248,01 | Igen |

6 | Az átfogó érték növelését és a multifunkcionalitás előmozdítását célzó program | 969,10 | 53632,59 | 26816,30 | 15435,46 | Nem |

7 | Az erdők értékének növelését és multifunkcionalitásuk előmozdítását célzó fellépések | 947,00 | 152913,02 | 74615,98 | 42948,96 | Nem |

8 | Technikai tervek kidolgozása az erdős területek igazgatásához | 3555,06 | 90000,00 | 60000,00 | 34536,00 | Nem |

9 | Technikai tervek kidolgozása az erdős területek igazgatásához | 6002,00 | 150000,00 | 90000,00 | 51804,00 | Nem |

10 | Az átfogó érték növelését és a multifunkcionalitás előmozdítását célzó program | 1410,00 | 112916,76 | 70150,06 | 40378,37 | Nem |

IT | 1 | Gesztenyefák metszése és oltása gesztenyetermelés céljából | 20,57 | 159785,99 | 95871,59 | 42183,5 | Igen |

2 | Bozótvágás, gesztenyefák metszése és oltása gyümölcstermelés céljából | 1,36 | 5066,64 | 3039,98 | 1337,59 | Igen |

3 | Bozótvágás, gesztenyefák metszése és oltása gyümölcstermelés céljából; ágvágó és láncfűrész beszerzése | 1,42 | 15980,14 | 9580,14 | 4218,76 | Igen |

4 | Gesztenyefák metszése és oltása gyümölcstermelés céljából; erdészeti munkákhoz és a faanyag elsődleges feldolgozásához használatos gépek beszerzése | 5,81 szelídgesztenye, 59,63 egyéb fák | 74476,24 | 44685,74 | 19661,73 | Igen |

5 | Gesztenyefák metszése és oltása gesztenyetermelés céljából; erdészeti munkákhoz használatos gépek beszerzése | 7,05 szelídgesztenye, 59,63 egyéb fák | 132117,05 | 79270,23 | 34878,9 | Igen |

6 | A mezőgazdasági üzemben egy terem felújítása a gesztenye szortírozása és ideiglenes tárolása céljából; szelídgesztenyefa gondozásához használatos eszközök és gépek beszerzése | 3,54 | 58184,32 | 34910,59 | 15360,66 | Igen |

7 | Erdészeti munkákhoz és elsődleges fafeldolgozáshoz használatos gépek (vontató, daru, traktor, földmunkagép, aprítógép) és személyi védőfelszerelés (overall, védősisak, lábbeli, kesztyű, elsősegélykészlet) beszerzése | 243,06 | 224108,29 | 134465,04 | 59164,62 | Igen |

8 | Erdészeti traktor beszerzése, fenyőfák (pinus pinea) nyesése | 32,88 | 286439,11 | 171862,75 | 75619,361 | Igen |

9 | Paratölgyerdők helyreállítása (bozót és fák tisztítása, nyesés) | 94,00 | 389568,91 | 230103,57 | 101246,27 | Igen |

10 | Paratölgyerdők helyreállítása (bozót és fák tisztítása, nyesés); erdészeti munkákhoz használatos gépek (földmunkagép, traktor, gallyazó, daru, láncfűrészek) beszerzése | 5,00 helyreállított paratölgy, 931,00 egyéb erdős terület | 331348,17 | 198808,90 | 43737,96 | Igen |

IT | 11 | Idős mesterséges feketefenyő-erdők gyérítése az őshonos ezüstfenyő térnyerése és az erdő természetes, az eredeti tűlevelű- és keményfaszerkezetnek megfelelő regenerációjának elősegítése érdekében | 15,32 | 37646,46 | 22587,88 | 9938,67 | Igen |

12 | Szelídgesztenye-ültetvény helyreállítása (tisztogatás, metszés, oltás), egy gazdasági épület részleges felújítása, gesztenyeszárító berendezés beszerzése és telepítése az épületben; erdőgazdálkodási terv kidolgozása | 5,00 szelídgesztenye, 64,00 egyéb fák | 19603,65 | 10835,57 | 4767,65 | Igen |

13 | Mintegy 50 éves feketefenyő-ültetvények gyérítése a lomblevelű fajokkal való természetes regeneráció elősegítése érdekében; gépek (földmunkagép, aprítógép, faforgácsoló gép) beszerzése | 6,47 | 99509,57 | 57121,65 | 25133,53 | Igen |

14 | Mintegy 50 éves feketefenyő-ültetvények gyérítése a lomblevelű fajokkal való természetes regeneráció elősegítése érdekében; utánfutó és csörlő beszerzése | 5,52 | 47698,00 | 28618,80 | 12592,27 | Igen |

15 | Fűrészmalom építése és berendezése deszka és raklap gyártása céljából | 20,00 | 182854,26 | 109712,57 | 48273,53 | Igen |

16 | Földmunkagép beszerzése | 105,33 | 104950,00 | 62970,00 | 27706,80 | Igen |

17 | Erdészeti daru és utánfutó beszerzése | 105,33 | 45208,33 | 27125,00 | 11935,00 | Igen |

18 | Erdészeti traktor beszerzése | 105,33 | 35500,00 | 21300,00 | 9372,00 | Igen |

19 | Gépek (faforgácsoló gép, gallyazó, láncfűrészek, csörlő) és személyi védőfelszerelés (overall, védősisak, lábbeli, kesztyű) beszerzése | 45,00 | 13360,00 | 8016,00 | 3527,04 | Igen |

HU | 1 | Gépek – traktor, teherautó, utánfutó, eke, trágyázógép | 68,41 | 667904,00 | 333952,00 | 248093,00 | Igen |

2 | Gépek – traktor, daru, faszállító, utánfutó | 586,91 | 747435,00 | 373718,00 | 277635,00 | Igen |

3 | Gépek – faforgácsoló, traktor, daru, faszállító, utánfutó | 868,03 | 1424309,00 | 712154,00 | 529059,00 | Igen |

4 | Gépek – traktor, utánfutó, eke, borona | 124,52 | 443795,00 | 221897,00 | 164847,00 | Igen |

5 | Gépek – traktor, eke | 94,30 | 183007,00 | 91504,00 | 45423,00 | Igen |

6 | Gépek – traktor, borona, utánfutó | 301,73 | 168373,00 | 84186,00 | 62542,00 | Igen |

7 | Gépek – traktor, eke, borona | 116,97 | 837792,00 | 418896,00 | 311198,00 | Nem |

8 | Gépek – traktor, borona, eke, utánfutó | 51,60 | 429535,00 | 214768,00 | 159551,00 | Nem |

9 | Gépek – traktor, daru, faszállító | 2632,48 | 656168,00 | 328084,00 | 243734,00 | Nem |

10 | Gépek – traktor, eke, borona | 66,14 | 827713,00 | 413853,00 | 307451,00 | Nem |

11 | Gépek – traktor, eke, borona, utánfutó | 107,75 | 220776,00 | 110388,00 | 82007,00 | Nem |

12 | Gépek – traktor, borona, trágyázógép | 625,30 | 268519,00 | 134259,00 | 99741,00 | Nem |

13 | Gépek – traktor, faforgácsoló | 89,68 | 430259,00 | 215129,00 | 159819,00 | Nem |

14 | Gépek – traktor, eke, borona, utánfutó | 162,86 | 159228,00 | 79614,00 | 59145,00 | Nem |

AT | 1 | Rövid vágásfordulójú sarjerdő (fűz és nyárfa) ültetése mezőgazdasági területen (rotációs idő: 3–4 év) | 0,39 | 1170,00 | 585,00 | 284,84 | Igen |

2 | Lomblevelű fajok ültetése viharkárt szenvedett tűlevelű erdőkben | 10,40 | 62400,00 | 31200,00 | 15150,72 | Igen |

3 | Legfeljebb 15 méter magas tűlevelű faállományok gyérítése | 7,90 | 7260,00 | 3630,00 | 1767,45 | Igen |

4 | Lomblevelű fajok ültetése viharkárt szenvedett tűlevelű erdőkben | 17,47 | 53077,59 | 26536,00 | 12889,84 | Igen |

5 | Vontatódaru beszerzése | 6400,00 | 44166,67 | 15458,00 | 7506,40 | Igen |

6 | Erdőgazdálkodási terv kidolgozása | 1000,00 | 36667,67 | 18333,00 | 8902,50 | Igen |

7 | Legfeljebb 15 méter magas tűlevelű faállományok gyérítése | 20,00 | 30000,00 | 15000,00 | 7303,50 | Igen |

8 | Faforgácsszárító berendezés | N/A1 | 132443,07 | 36000,00 | 17481,60 | Igen |

9 | Mezőgazdasági területen ültetett rövid vágásfordulójú sarjerdőből (rotációs idő: 3–4 év) származó nyárfa forgácsolása és szárítása | 2,20 | 1900,20 | 950,00 | 462,55 | Igen |

AT | 10 | Rövid vágásfordulójú sarjerdő (nyárfa) ültetése mezőgazdasági területen (rotációs idő: 3–4 év) | 0,62 | 1560,00 | 780,00 | 379,78 | Igen |

11 | Faforgácsszállító konténer beszerzése | N/A1 | 19600,00 | 3920,00 | 1908,65 | Igen |

12 | Legfeljebb 18 méter magas lomblevelű faállományok gyérítése | 20,00 | 30000,00 | 15000,00 | 7303,50 | Igen |

13 | Raktárépület építése faforgács számára | N/A1 | 124650,67 | 24930,00 | 12138,42 | Igen |

14 | A természetes regenerációt kiegészítő fatelepítés; legfeljebb 18 méter magas lomblevelű faállományok és legfeljebb 15 méter magas tűlevelű faállományok gyérítése | 26,50 | 22419,40 | 11209,00 | 5443,09 | Igen |

15 | Mezőgazdasági területen ültetett rövid vágásfordulójú sarjerdőből (rotációs idő: 3–4 év) származó nyárfa és fűzfa kitermelése és forgácsolása | 21,80 | 20736,66 | 10368,00 | 5048,18 | Igen |

1Ausztria biomassza-feldolgozó beruházásokat finanszírozott anélkül, hogy a kedvezményezetteknek konkrét erdőterületet kellett volna bejelenteniük. |

SI | 1 | Erdei sáv kiépítése | 38,15 | 15641,00 | 7965,00 | 5973,00 | Igen |

2 | Gépek – traktor | 23,70 | 69510,00 | 34550,00 | 25913,00 | Igen |

3 | Erdei út kiépítése | 19,82 | 66170,00 | 31521,00 | 23641,00 | Igen |

4 | Erdei út kiépítése | 261,15 | 40564,00 | 20282,00 | 15211,00 | Nem |

5 | Gépek – traktor, kombájn | 3,49 | 230890,00 | 138534,00 | 103901,00 | Igen |

6 | Gépek – utánfutó | 45,63 | 45449,00 | 5500,00 | 4125,00 | Nem |

7 | Erdei út kiépítése | 24,00 | 50654,00 | 21106,00 | 15829,00 | Nem |

8 | Gépek – kombájn, traktor, faszállító, darus teherautó kábeldobbal | 3,30 | 1157730,00 | 500000,00 | 375000,00 | Igen |

9 | Erdei sáv kiépítése | 15350,00 | 21752,00 | 10876,00 | 8157,00 | Nem |

10 | Gépek – traktor | 1,70 | 79099,00 | 39550,00 | -29662,00 | Nem |

[1] Ausztria biomassza-feldolgozó beruházásokat finanszírozott anélkül, hogy a kedvezményezetteknek konkrét erdőterületet kellett volna bejelenteniük.

--------------------------------------------------