[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 26.3.2009

COM(2009) 141 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

Negyedik ellenőrző jelentés a Cseh Köztársaság és Lengyelország acéliparának szerkezetátalakításáról

BEVEZETÉS

Ez a jelentés a cseh és lengyel acélipar szerkezetátalakítása területén az elmúlt évben elért eredményeket ismerteti. A jelentés a Cseh Köztársaság és Lengyelország csatlakozási szerződéséhez tartozó 2.[1] és 8. jegyzőkönyvben[2] meghatározott ellenőrzési követelményekkel összhangban készült.

A fent említett jegyzőkönyvek meghatározták az acélipari ágazat szerkezetátalakításának befejezésére vonatkozó átmeneti időszakot, valamint a szerkezetátalakítás során elért eredmények értékelésére vonatkozó fő referenciaértékeket.

A Bizottság elfogadta a 2004.,[3] 2005.[4] és 2006. évi ellenőrző jelentéseket[5]. Ez a negyedik és egyben végleges ellenőrző jelentés kiegészíti a Bizottság korábbi jelentéseit, és értékeli a 2006-ban – az átmeneti időszak utolsó évében – elért eredményeket, figyelembe véve a 2007-ben és 2008-ban rendelkezésre bocsátott fontos információkat.

A CSEH ACÉLIPARI ÁGAZAT SZERKEZETÁTALAKÍTÁSA

A 2. jegyzőkönyv rendelkezései által érintett vállalatok: Ispat Nova Hut (jelenleg Mittal Steel Ostrava - MSO), Valcovny Plechu Fridek-Mystek (VPFM) és Vitkovice Steel (VS). Ezek a vállalatok 2006-ban a cseh nyersacéltermelés 57 %-át adták.

Szerkezetátalakításra nyújtott állami támogatás

A Bizottság a rendelkezésre álló információk alapján megállapította, hogy a Cseh Köztársaság teljesítette az állami támogatásra vonatkozóan a jegyzőkönyvben foglalt kötelezettségeit. A végső értékelés szerint a kedvezményezett vállalatoknak szerkezetátalakítási célra nyújtott állami támogatás teljes összege 8,3 milliárd CZK volt, ami a jegyzőkönyvben meghatározott 14,15 milliárd cseh koronás felső határ 59 %-ának felel meg. Ezt a támogatást 2003 végéig nyújtották. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a ténylegesen nyújtott – az előirányzottnál alacsonyabb összegű – támogatásnak nincs kedvezőtlen hatása a vállalatok pénzügyi teljesítményére.

A támogatás középpontjában elsősorban a pénzügyi szerkezetátalakítás állt. A kedvezményezett vállalatok adósságterheinek csökkentése elősegítette, hogy stratégiai befektetők vásárolják meg ezeket a vállalatokat, és lehetővé tette, hogy ezek a vállalatok hozzáférjenek a modernizációs programok finanszírozásához szükséges pénzeszközökhöz. A folyósított állami támogatás összegét a jóváhagyott nemzeti szerkezetátalakítási program és egyedi üzleti tervek alapján határozták meg, amelyekben a beruházások központi szerepet játszottak a költségcsökkentésben és a késztermékek minőségének javításában, a vállalatok működési bevételeinek növelése érdekében. A Bizottság végső értékelésében különleges figyelmet fordított a nyújtott állami támogatás és a megvalósult beruházások közötti kapcsolatra.

Az elemzés az alábbi eredményeket mutatta ki vállalatonként:

a) Az MSO a jegyzőkönyv által engedélyezett szerkezetátalakítási támogatás felső összeghatárának 86 %-át kapta, amelynek legnagyobb részét 2003-ban folyósították tartozáselengedésre.

b) A VPFM a jegyzőkönyv által engedélyezett szerkezetátalakítási támogatás felső összeghatárának 99 %-át kapta; a teljes összeget 2003-ban folyósították, amely alapvetően egy adósság-részvény cserét jelentett az állami tulajdonú privatizációs hatóságokkal. A támogatás egy részét visszafizették (ld. a 3.4.2. pontot alább).

c) A VS a jegyzőkönyv szerinti felső összeghatár 37 %-át kapta, amelynek túlnyomó részét az 1997 és 2001 közötti időszakban folyósították; 2002 után a vállalat nem részesült szerkezetátalakítási támogatásban. A támogatás célja elsősorban az volt, hogy mentesítsék a vállalatot legnagyobb hitelezőivel szemben fennálló tartozásaitól, kisebb mértékben pedig az, hogy fedezzék az üzemeltetési költségeket.

A jegyzőkönyv előírta, hogy a nemzeti szerkezetátalakítási programban részt nem vevő vállalatok nem részesülhetnek szerkezetátalakítási támogatásban. A Bizottság vizsgálatot indított a jegyzőkönyv hatálya alá nem tartozó Trinecke cseh acélipari vállalat ellen, de megállapította, hogy a vállalat nem részesült jogellenes állami támogatásban.[6]

Kapacitáscsökkentés

A versenyelőny kompenzálása érdekében, amelyhez a kapott szerkezetátalakítási támogatással a kedvezményezett vállalatok jutottak, a jegyzőkönyv 2. melléklete előírta számos gyártóüzem bezárását. A Cseh Köztársaság által késztermékek vonatkozásában az 1997 és 2006 közötti időszakban elérendő kapacitáscsökkentés mértékét 590 000 tonnában állapították meg.

Ezek a létesítmények igen elavultak voltak, bezárásuk kedvező hatással volt a vállalatok pénzügyi eredményére, továbbá hozzájárult az alacsonyabb energiafelhasználáshoz és szennyezőanyag-kibocsátáshoz. Az ellenőrzés során megállapítást nyert, hogy a bezárást minden esetben a vonatkozó bizottsági határozattal összhangban hajtották végre.[7]

A VPFM 1. és 2. sz. meleghengerművének végleges bezárása – amelyet hat hónappal elhalasztottak, amint arról a harmadik előrehaladási jelentés is beszámolt[8] – a leszereléssel együtt 2006 első félévében megtörtént.

Az MSO a bizottsági határozatnak megfelelően[9] végrehajtotta a szelvényhengermű kapacitásváltoztatását. A változás új hengermű építése helyett a meglévő hengermű korszerűsítését jelentette, ami az előirányzottnál sokkal kevesebb beruházási kiadást igényelt. A Bizottság megállapította, hogy azzal, hogy a vállalat az előirányzottnál kevesebb állami támogatást kapott, a változás az állami támogatás szempontjából közömbös hatású maradt.

Egyéb fő szerkezetátalakítási referenciaértékek

Gazdasági életképesség és pénzügyi teljesítmény

2006-ban a szerkezetátalakítási időszak végén az összes kedvezményezett vállalat megfelelt a Bizottság által a jegyzőkönyvben foglaltak szerint végzett gazdasági életképességi vizsgálaton.[10] A vállalatok 20,2 %-és 23,4 %-közötti EBITDA-t értek el 10 %-os célérték mellett, illetve 17,1 % és 23 % közötti EBIT-et 1,5 %-os célérték mellett. Ezek az eredmények jobbak, mint amire az előző előrehaladási jelentésben számítottunk.[11]

Termelékenység és foglalkoztatás

2006 során a kedvezményezett vállalatoknál megszüntetett munkahelyek száma az előrejelzettnél magasabb volt (az átlagos éves foglalkoztatási szint 11 905 volt, szemben a nemzeti szerkezetátalakítási programban szereplő 12 222-vel). Ezt az eredményt túlnyomórészt a tevékenységek kiszervezésével, korengedményes nyugdíjazással és önkéntes létszámleépítéssel érték el. Mivel azonban két kedvezményezett vállalatnál késve hajtották végre a beruházási programokat, ezek a vállalatok 2006 végére nem érték el a célzott foglalkoztatási szintet, hanem csak 2007 végére tudták azt teljesíteni.

A megfigyelési időszakban elért létszámcsökkentés a kedvezményezett vállalatok megnövekedett termelési eredményével együtt magasabb termelékenységi szintet eredményezett. Bár a végső termelékenység (kb. 365 tonna/fő) valamivel az uniós átlag alatt marad, a VPFM kivételével messze meghaladja az egyedi üzleti tervekben előirányzott szintet.

Költségcsökkentés

Ésszerűsítették a gyártási folyamatokat, és a helyes vállalatirányítási gyakorlat – mint például a költségcsökkentési munkacsoportok létrehozása, valamint új informatikai rendszerbe történő beruházás – szintén hozzájárult a költségcsökkentéshez. A karbantartás és javítás területén tett sok kis kezdeményezés is hozzájárult az említett szerkezetátalakítási cél eléréséhez. Miután az új stratégiai magánbefektetők átvették a korábban állami tulajdonban lévő vállalatokat, radikális javulás volt észlelhető, mivel a költségcsökkentés a vállalati kultúra részévé vált.

Ezen túlmenően a létesítmények jobb kihasználtsági rátája következtében csökkent az előállított egységenként felhasznált energia költsége. Ez a fontos költségtényező döntő a vállalatok környezeti és gazdasági teljesítménye szempontjából.

A jegyzőkönyvben foglalt egyéb követelmények

Üzleti/piaci stratégiák

Jelentős változást értek el a kedvezményezett vállalatok üzleti stratégiájában. A barterkereskedelem megszűnése jelentős eredmény. A kedvezményezett vállalatok – a privatizációtól ösztönözve, a különösen kedvező piaci fejlemények segítségével – felülvizsgálták termékskálájukat, javították a késztermékek minőségét, a magasabb hozzáadott értékű termékek piaca felé fordultak, hogy inkább a minőség, mint az ár alapján vehessenek részt a versenyben. Ezeket a törekvéseket folytatni kell, és a kikészítő sorok jövőbeli korszerűsítésének megvalósításával, azaz a végtermékek minőségének javításával is támogatni kell.

Beruházások

A jegyzőkönyvben szabályozott egyetlen vállalat sem tudta megvalósítani a saját üzleti tervében előirányzott összes beruházást. Végül 2006 végéig a vállalatok a célkitűzéseknek csupán 22–71 %-át teljesítették, vagy kezdték meg visszavonhatatlanul. Figyelembe véve azonban, hogy a nyújtott állami támogatás összege az engedélyezett érték alatt maradt, a Bizottság megállapította, hogy a szerkezetátalakítás megfelelő támogatási intenzitással zajlott le, és egyetlen vállalat sem kapott a feltétlenül szükségesnél nagyobb állami támogatást.

Egyedül a VPFM esetében volt a megvalósított beruházások szintje – a szerkezetátalakítási támogatásként kapott összeggel összevetve – olyan alacsony, hogy a Bizottság vizsgálatot indított, és elrendelte a támogatás részleges visszafizetését[12]. Ennélfogva a kedvezményezett 24,88 millió cseh koronát visszafizetett.

A Bizottság folytatta a folyamatban lévő, de visszavonhatatlanul megkezdett és 2007–2008-ban befejeződő beruházások megvalósításának ellenőrzését. Mivel néhány beruházás elindításának időpontja előreláthatólag 2008 utánra esik, a Bizottság fenntartja a lehetőséget, hogy megfelelő intézkedéseket tegyen, amennyiben a beruházások nem valósulnak meg.

Környezetvédelem

A jegyzőkönyv kötelezte a kedvezményezett társaságokat, hogy már a csatlakozás pillanatában biztosítsák a vonatkozó környezetvédelmi közösségi jogszabályok betartását. Az IPPC irányelvnek megfelelő integrált engedélyt[13] már az ágazatban működő valamennyi acélgyártó létesítmény megkapta.

A LENGYEL ACÉLIPARI ÁGAZAT SZERKEZETÁTALAKÍTÁSA

A 8. jegyzőkönyvben szabályozott vállalatok: Polskie Huty Stali (jelenleg Mittal Steel Poland - MSP), Huta Andrzej, Huta Bankowa, Huta Batory, Huta Buczek (jelenleg Technologie Buczek), Huta L.W. (jelenleg Arcelor Huta Warszawa - AHW), Huta Labedy és Huta Pokoj. Időközben két vállalatot – a Huta Andrzejt és a Huta Batoryt – kivettek a nemzeti szerkezetátalakítási programból, mivel csődtömeggondnokság alá kerültek. A kedvezményezett vállalatok Lengyelország nyersacéltermelésének 70 %-át tették ki.

Szerkezetátalakításra nyújtott állami támogatás

A Bizottság a rendelkezésre álló információk alapján megállapította, hogy Lengyelország teljesítette az állami támogatásra vonatkozóan a jegyzőkönyvben foglalt kötelezettségeit. Az ország 2,73 milliárd PLN összegű szerkezetátalakítási támogatást fizetett ki, ami a jegyzőkönyvben rögzített 3,38 milliárd PLN felső összeghatárnak csupán a 82 %-át tette ki. Ezt a támogatást 2003 végéig nyújtották a jegyzőkönyvben foglaltaknak megfelelően. Az értékelés során az is bebizonyosodott, hogy a csökkentett összegnek nem volt negatív hatása a vállalatok pénzügyi teljesítményére. A cseh helyzethez hasonlóan a lengyel acélipari vállalatoknak nyújtott állami támogatás középpontjában is elsősorban a pénzügyi szerkezetátalakítás állt.

Az állami támogatás magánvállalatoknak történő kihelyezését a jóváhagyott lengyel nemzeti szerkezetátalakítási program részletesen meghatározza. A megadott adatok alapján a Bizottság megállapította, hogy a támogatás összege és intenzitása szigorúan véve arra a legalacsonyabb összegre korlátozódott, amely a vállalatok gazdasági életképességének megőrzéséhez szükséges. Az egyes kedvezményezett vállalatok esetében az eredmények a következők voltak:

a) Az MSP kapta a 3,14 milliárd PLN felső összeghatár 85 %-át, a legnagyobb részt – tartozáselengedésre, illetve hitelgaranciákra. Leányvállalata, a Huta Bankowa, amelyről 2006-ban (a fúzióról szóló bizottsági döntést követően[14]) az Arcelor-Mittal csoport lemondott, a megállapított felső összeghatár 92 %-át kapta.

b) Az AHW az állami támogatás felső összeghatárának 63 %-át kapta. Ezt a támogatással való esetleges visszaélés ügyében a Bizottság által az AHW-val szemben indított állami támogatási eljárás megerősítette.[15] A Bizottság a vizsgálat során megállapította, hogy egy 31,2 millió euró összegű garanciát részben visszaélésszerűen használtak fel, és elrendelte az összeg részleges visszafizetését. Az AHW 2007 novemberében önként visszafizette a 2,09 millió euró összeget.

c) A Huta Labedy és a Huta Pokoj a felső összeghatár 40, illetve 66 %-át kapta. Ennek alapján a Bizottság megállapította, hogy e vállalatok alacsony beruházási szintje ellenére a támogatás összege és intenzitása szigorúan véve arra a legalacsonyabb összegre korlátozódott, amely a szerkezetátalakítási költségek fedezéséhez szükséges volt.

d) A Technologie Buczek az állami támogatás felső összeghatárának 41 %-át kapta. A 2006-ban indított csődeljárás miatt a Bizottság határozatot adott ki[16] az állami támogatással való visszaélésről, és elrendelte az összeg visszafizetését.

Kapacitáscsökkentés

A jegyzőkönyv számos kikészítő sort meghatározott, amelyeket a nyújtott szerkezetátalakítási támogatás kapcsán – a lehetséges versenyelőny és a kapcsolódó torzító hatások kompenzálása érdekében – be kell zárni. A Lengyelország által késztermékek vonatkozásában az 1997 és 2006 közötti időszakban elérendő kapacitáscsökkentés mértékét 1 231 000 tonnában állapították meg.

A Bizottság bezárási igazolásokon keresztül, valamint független tanácsadó által folytatott vizsgálat útján ellenőrizte a kapacitáscsökkentést – a vonatkozó bizottsági határozat[17] rendelkezéseinek megfelelően. Az MSP és annak jóváhagyott üzleti terve egyedi esetében[18] a jelenlegi meleghengermű csak akkor zár be, ha a 2008 végére tervezett új meleghengerművet megépítik a krakkói helyszínen.

A rendelkezésre bocsátott információk alapján a Bizottság megállapította, hogy a bezárásokat minden esetben a jóváhagyott tervekkel összhangban hajtották végre.

A jegyzőkönyvben foglalt kötelezettségeken túl a lengyel acélipari vállalatok számos nem termelékeny kapacitás – többek között kokszolósorok, brammasorok és blokksorok, valamint elektrolízises galvanizáló sorok – önkéntes felszámolása mellett döntöttek.

Egyéb fő szerkezetátalakítási referenciaértékek

A Technologie Buczek csődeljárását követően a Bizottság megállapította, hogy a vállalat nem tett eleget a szerkezetátalakítási célkitűzéseknek, ezért kiadott egy határozatot az állami támogatással való visszaélésről, és elrendelte annak visszafizetését.

Gazdasági életképesség és pénzügyi teljesítmény

A Huta Bankowa kivételével valamennyi vállalat könnyedén megfelelt az EK gazdasági életképességi vizsgálatán, amelyet 2006-ban, a szerkezetátalakítási időszak végén végeztek. A vállalatok 10,1 % és 21,6 % közötti EBITDA-t értek el 10 %-os célérték mellett, illetve 5,2 % és 16,6 % közötti EBIT-et 1,5 %-os célérték mellett.

A Huta Bankowa váratlan technológiai nehézségek miatt 2006-ban nem felelt meg a Bizottság gazdasági életképességi vizsgálatán. Az először 2005-ben, majd 2007-ben elért pozitív eredmények alapján azonban megállapítást nyert, hogy a szerkezetátalakítási törekvések eredményei nyomán a Huta Bankowa is eléri a fenntartható gazdasági életképességet.

Termelékenység és foglalkoztatás

Két vállalat ért el az előrejelzéshez képest alacsonyabb végleges foglalkoztatási szintet; egy vállalat eredménye a tervezett foglalkoztatási szint körül alakult, két vállalat pedig messze az előrejelzést meghaladó szinteket ért el. A foglalkoztatottak teljes létszáma az előrejelzés felett maradt (15 564 átlagos éves foglalkoztatási szint a nemzeti szerkezetátalakítási programban meghatározott 13 702 célszámmal szemben), ami elsősorban a késedelmes bezárásoknak és a nagyberuházások kései lezárásának köszönhető. A folyamatban lévő korszerűsítésnek azonban lehetővé kell tennie, hogy ez a helyzet a közeljövőben változzon.

Bár a kedvezményezettek összesített termelékenységi szintje valóban javult, messze a jegyzőkönyvben említett uniós átlag alatt maradt. 2006 végén az átlagos termelékenységi szint mintegy 321 tonna/fő volt. A vállalatonkénti eredmények erősen eltérőek – az AHW eredménye messze meghaladja az előrejelzett szintet, az MSP pedig a saját üzleti tervében meghatározott szintnél jóval gyengébb eredményt ért el.

Költségcsökkentés

A kedvezményezett vállalatok esetében egyértelműen megmutatkozik a vállalati kultúra megváltozása, amely lehetővé tette számukra a költségcsökkentést. A vállalati szinten elért egyéni eredmények tanúsága szerint számos intézkedés történt az üzemeltetési költségek csökkentése érdekében. Különleges figyelmet fordítottak az új informatikai eszközökre, amelyek segítségével a vállalat figyelemmel kísérheti és ellenőrizheti költségeit a termelés során. Technológiai beruházásokat hajtottak végre a meglévő létesítmények korszerűsítése és lecserélése, valamint a költségek jelentős csökkentése érdekében. A pénzügyi oldalon újratárgyalták a banki díjakat, és felülvizsgálták a nyersanyagok beszerzési szerződéseit.

A jegyzőkönyvben foglalt egyéb követelmények

Üzleti/piaci stratégiák

A gyártólétesítmények átszervezésével és a szervezeti struktúra javításával kapcsolatban az egyedi üzleti tervekben meghatározott célkitűzések teljesültek. A vállalatok felülvizsgálták továbbá értékesítési struktúrájukat, és növelték közvetlen értékesítéseiket. Megváltoztatták termékskálájukat, és szükség esetén a vállalatok a magasabb hozzáadott értékű termékek piaca felé fordultak.

Beruházások

Két kedvezményezett vállalat, a Huta Pokoj és a Huta Bankowa teljesítette beruházási célkitűzését. A Huta Labedy a jóváhagyott beruházások mintegy 75 %-át sikeresen teljesítette. Az AHW az eredetileg jóváhagyott terv 37 %-át teljesítette, de a vállalat 2005-ben történt átvétele óta új hengerművet létesített, és ezzel az eredetileg tervezett összeg 170 %-át érte el.

Az MSP a jegyzőkönyvben foglaltak szerint megvalósította a termékskála megváltoztatásával és a termékei minőségének javításával kapcsolatos beruházásokat. Egyedi üzleti tervének megváltoztatása miatt azonban az energiahatékonyságra és a hozamokra vonatkozó célokat 2006-ban nem tudta teljesíteni; ezek teljesítését 2008-ra tervezi.

Környezetvédelem

A jegyzőkönyv – a cseh acélipar esetétől eltérően – nem kötelezi a kedvezményezett társaságokat, hogy már a csatlakozás pillanatában biztosítsák a vonatkozó környezetvédelmi közösségi jogszabályok betartását. Ezért a csatlakozási szerződésben Lengyelországra megállapított környezetvédelmi közösségi joganyaggal kapcsolatos átmeneti rendszer[19] eltérést biztosító listát ír elő az acélipari létesítményekre vonatkozóan az IPPC irányelv betartása tekintetében. Az IPPC irányelvtől való eltéréssel a meglévő létesítmények engedélyezési követelményei 2010 decemberéig nem vonatkoznak a Huta Sendzimirára (jelenleg az MSP része), a Huta Andrzejre, a Huta Czestochowára, a Huta Batoryra, a Huta Jednoscra és a Huta Laziskára. Ezekre a létesítményekre átmeneti engedélyt adtak ki, amely egyénileg kötelező határidőket tartalmaz a teljes körű megfelelőség elérésére.

Következtetések

Ez az utolsó ellenőrzési jelentés a Cseh Köztársaság és Lengyelország acéliparának szerkezetátalakításáról. Az elért eredményekre tekintettel a Bizottság úgy értékelte, hogy a csatlakozási szerződés 2. és 8. jegyzőkönyvének rendelkezéseit tiszteletben tartották:

- a kedvezményezett vállalatoknak juttatott teljes szerkezetátalakítási támogatás alatta maradt a felső összeghatároknak;

- a nettó kapacitáscsökkentést elérték;

- a jegyzőkönyvek 3. mellékletében meghatározott szerkezetátalakítási referenciaértékek (gazdasági életképesség, termelékenység és költségcsökkentés) teljesültek.

A Bizottság megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási folyamat az átmeneti időszakban általánosságban sikerrel zárult. 2007-től a lengyel és cseh acélgyártók ugyanolyan feltételekkel működnek, mint az európai piac többi acélipari vállalata.

A szerkezetátalakítási folyamatot különösen két tényező mozdította elő: a privatizáció és az általános piaci feltételek az átmeneti időszakban (2003–2006). A cseh és a lengyel acélipari ágazat egyaránt nagy tulajdonosváltáson ment keresztül az említett időszakban. Míg 2002-ben az acélipari vállalatok még jórészt állami tulajdonban álltak, 2008-ra privatizációjuk – vagyonuk stratégiai befektetőkre történő átruházásával – befejeződött. Továbbá a Bizottság véleménye szerint a belső vállalati kultúra megváltozása és az üzleti tervek szigorú végrehajtása nagy szerepet játszott abban, hogy felkészítették az említett vállalatokat a jövő kihívásaival való szembenézésre.

Másrészről a vállalatokat jelentősen támogatta a fellendülő acélpiac és az eladási árak ehhez kapcsolódó emelkedése, ami 2003-tól 2008 közepéig lehetővé tette az említett vállalatok teljesítményének jelentős javulását. Mindkét tagállam hazai acélpiacának különösen magas növekedési rátája főszerepet játszott a kedvezményezett vállalatok gazdasági életképességének elérésében.

Az acélipari ágazat szerkezetátalakításának ellenőrzése szoros és rendszeres együttműködésre adott alkalmat a Bizottság, a nemzeti hatóságok és a vállalatok között. Ez hozzájárult a jegyzőkönyvekben foglalt kötelezettségek megfelelő teljesítéséhez.

[1] HL L 236., 2003.9.23., 934. o.

[2] HL L 236., 2003.9.23., 948. o.

[3] COM(2004) 443 végleges

[4] COM(2005) 359 végleges

[5] COM(2006) 814 végleges

[6] A Bizottság 2007/319/EK határozata (2006. szeptember 8.) a Trinecké železárny, a.s. cseh acélgyártó vállalat javára nyújtott C 45/04 (ex NN 62/04) sz. állami támogatásról (HL L 119., 2007.5.9., 37–44.o.)

[7] 3010/91/ESZAK határozat (HL L 286., 1991.10.16., 20. o.)

[8] COM(2006) 814 végleges

[9] A 2006. szeptember 13-i, N 350/06. sz. állami támogatásról szóló ügy – Az MSO szerkezetátalakítási tervének változtatása – Cseh Köztársaság (HL C 280., 2006.11.18., 4. o.)

[10] A társaságoknak a következőket kell elérniük:– bruttó üzemi eredmény, azaz az árbevétel EBITDA %-a (kamatok, adózás, értékcsökkenés és amortizáció előtti nyereség) (legalább 10 % a nem integrált acélipari vállalatok esetében, 13,5 % az integrált hengerművek esetében);– saját tőkén elért nyereség, azaz az árbevétel EBIT %-a (kamatok és adózás előtti nyereség) (legalább 1,5 %)

[11] COM(2006) 814 végleges

[12] A 2006. szeptember 13-i N 350b/06. sz. állami támogatásról szóló ügy – A VPFM szerkezetátalakítási tervének változtatása (HL C 200., 2007.8.28., 1. o.)

[13] A 96/61/EK irányelv (HL L 257., 1996.10.10., 26. o.)

[14] A COMP/M.4137. sz. ügy - Mittal /Arcelor (az értesítés 2006. április 7-én a 139/2004/EK tanácsi rendelet 4. cikke értelmében történt)

[15] A Lengyelország által az Arcelor Huta Warszawa számára megítélt C 51/06 (ex N 748/06) sz. állami támogatásról szóló, 2007. december 11-i bizottsági határozat (HL L 143., 2008.6.3.)

[16] A Lengyelország által a Grupa Technologie Buczek acélgyártó részére nyújtott C 23/06 (ex NN 35/06) állami támogatásról szóló, 2007. október 23-i bizottsági határozat (HL L 116., 2008.4.30.)

[17] A 3010/91/ESZAK határozat (HL L 286., 1991.10.16., 20. o.)

[18] A 2005. július 20-i, N 186/05. sz. állami támogatásról szóló ügy – Az MSP üzleti tervének változtatása (HL C 12., 2006.1.18., 2. o.)

[19] HL L 236., 2003.9.23., 875–905. o.