INDOKOLÁS

A javaslat háttere |

A javaslat okai és céljai Ez a javaslat az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet[1] (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazására vonatkozik a Kínai Népköztársaságból származó bárium-karbonát behozatalára alkalmazandó intézkedések felülvizsgálatára vonatkozó eljárásban. |

Háttér-információk Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben készült, és az alaprendeletben megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően elvégzett vizsgálat eredményeként jött létre. |

Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen 2005 júliusában a Tanács az 1175/2005/EK rendelettel[2] végleges specifikus dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó bárium-karbonát behozatalára. |

Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan. |

Konzultáció az érdekeltekkel; hatásvizsgálat |

Konzultáció az érdekeltekkel |

Az eljárásban érintett érdekeltek az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálat során megvédjék érdekeiket. |

Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |

Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |

Hatásvizsgálat Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, tartalmazza viszont a megvizsgálandó feltételek teljes körű listáját. |

A javaslat jogi elemei |

A javaslat összefoglalása A mellékelt tanácsi rendeletjavaslat a dömping folytatódásának, illetve az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódásának vizsgálatára vonatkozó megállapításokon alapul. Emiatt javasolt, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot a jelenleg hatályban lévő intézkedések ötéves időszakra történő kiterjesztése érdekében. |

Jogalap Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet. |

A szubszidiaritás elve A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. |

Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének, mivel az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet ismerteti, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. |

Nem szükséges annak feltüntetése, hogy az Unióra, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági élet szereplőire és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, és e teher milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével. |

A jogi aktus típusának megválasztása |

Javasolt aktus: tanácsi rendelet. |

Más jogi aktus azért nem lenne megfelelő, mert az alaprendelet nem rendelkezik más választási lehetőségről. |

Költségvetési vonzatok |

A javaslatnak nincsenek az Unió költségvetését érintő vonzatai. |

2. 2011/0189 (NLE)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a Kínai Népköztársaságból származó bárium-karbonát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre[3] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikkének (2), (5) és (6) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A. AZ ELJÁRÁS

3. Hatályos intézkedések

4. Az 1175/2005/EK rendelettel[4] a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó bárium-karbonát (BaCO3) behozatalára. A végleges specifikus vám mértéke 6,3 – 56,4 EUR/tonna között mozog.

5. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

6. A Kínából származó bárium-karbonát behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló, 2010. márciusi értesítés[5] közzétételét követően a Bizottsághoz 2010. április 19-én az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem érkezett.

7. A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet a bárium-karbonát Európai Unión belüli egyedüli gyártója, a Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be, melynek termelése az uniós bárium-karbonát-gyártás 100 %-át teszi ki. A kérelem alapjául az szolgált, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását eredményezné.

8. Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétette a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítést[6] (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés).

9. Vizsgálat

10. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

11. A dömping és a károkozás folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2009. július 1. és 2010. június 30. közötti időszakra vonatkozott (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak).

12. A károkozás folytatódásának valószínűségével kapcsolatos értékeléshez releváns tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).

13. A vizsgálatban érintett felek

14. A Bizottság a felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmező uniós gyártót, a kínai exportáló gyártókat, az importőröket/kereskedőket, az ismert érintett uniós felhasználókat és ezek szövetségeit, az analóg országbeli gyártókat, valamint a kínai hatóságokat.

15. A Bizottság arra is lehetőséget biztosított az érdekelt felek számára, hogy írásban kifejthessék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. Minden olyan érdekelt felet meghallgattak, aki azt kérte, és konkrét okokkal indokolni tudta, hogy miért szükséges a meghallgatása.

16. Tekintettel a kérelemben felsorolt kínai exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben mintavételről rendelkeztek a dömping, valamint a dömping ismétlődése valószínűségének megállapítása érdekében, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően.

17. Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, minden exportáló gyártót felkértek arra, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál, és a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően szolgáltassanak alapvető információkat az érintett termékre vonatkozóan a 2009. július 1. és 2010. június 30. közötti időszakban folytatott tevékenységeikről.

18. A Bizottság csak 3 kínai vállalattól, illetve vállalatcsoporttól kapott választ, így az a döntés született, hogy nincs szükség mintavételre a kínai exportáló gyártók esetében.

19. A Bizottság valamennyi ismert érintett félnek küldött kérdőívet, valamint azoknak is, akik a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül kérdőívet igényeltek.

20. A kérelmező uniós gyártó és a vele kapcsolatban álló ügynök, kilenc felhasználó, négy importőr, két kínai exportőr/gyártó, valamint a lehetséges analóg országokból két gyártó küldte vissza a kitöltött kérdőívet. A mintavételi eljárás keretében választ adó kínai exportáló gyártók egyike úgy döntött, hogy a továbbiakban nem működik együtt az eljárásban.

21. A Bizottság beszerzett és ellenőrzött minden olyan információt, melyet szükségesnek tartott a dömping és a kár folytatódása valószínűségének és az uniós érdeknek a megállapításához. A következő vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:

a) Kérelmező uniós gyártó

- Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG, Hannover és a vele kapcsolatban álló vállalat, a Solvay Bario e Derivati SpA., Massa

b) Kínai exportáló gyártók

- Zaozhuang Yongli Chemical Co., Ltd., Shangdong megye

- Guizhou Red Star Developing Import & Export Co., Ltd., Guizhou megye

c) Az analóg országbeli (India) gyártó

- Solvay Vishnu Barium Private Limited, Hyderabad

d) Importőrök

- Norkem Limited, Knutsford, Egyesült Királyság

- L'Aprochimide Srl, Muggio, Olaszország

e) Felhasználók

- Technische Glass Illmenau GmbH, Illmenau, Németország

B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

22. Érintett termék

23. Az érintett termék megegyezik az előző vizsgálatban érintett termékkel, melynek meghatározása a következő: a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2836 60 00 KN-kód alá besorolt, 0,07 tömegszázaléknál nagyobb stronciumtartalmú és 0,0015 tömegszázaléknál nagyobb kéntartalmú bárium-karbonát, por, préselt granulátum vagy kalcinált granulátum formájában.

24. A BaCO3-at elsősorban a tégla- és cserépiparban, a kerámiaágazatban és a ferritgyártásban használják. Korábban a katódsugaras televíziók (CRT) gyártásához használták, de ezek a készülékek eltűntek az Unióból, és helyükbe az LCD- és plazmatelevíziók léptek.

25. Hasonló termék

26. Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan ez a vizsgálat is kimutatta, hogy a Kínában előállított és az Unióba exportált BaCO3, valamint az analóg országban (India) előállított és annak belföldi piacán értékesített bárium-karbonát, továbbá a kérelmező uniós gyártó által az Unióban előállított és ott értékesített bárium-karbonát alapvető fizikai és vegyi tulajdonságai, valamint alapvető felhasználása megegyeznek.

27. Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők.

C. DÖMPING

28. Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódásához vezet-e.

29. Általános háttér

30. A 16 ismert kínai exportáló gyártóból – akikkel a Bizottság felvette a kapcsolatot a hatályvesztési felülvizsgálat megindításakor – három válaszolt a mintavételre, de csak ketten működtek együtt teljes mértékben a Bizottsággal a kérdőív maradéktalan kitöltésével.

31. Analóg ország

32. Mivel Kína átalakulóban lévő gazdaságú ország, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók számára a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország (a továbbiakban: analóg ország) árai vagy számtanilag képzett értékei alapján kell megállapítani.

33. Azt eredeti vizsgálat során az Amerikai Egyesült Államok volt az analóg ország, és a jelenlegi vizsgálatban is ezt az országot javasolták figyelembe venni a rendes érték megállapításához. Szükségesnek tűnt azonban ellenőrizni, hogy az említett ország még mindig alkalmas-e a szóban forgó hatályvesztési felülvizsgálat céljaira. A bárium-karbonát valamennyi ismert nemzetközi előállítójának levelet küldött a Bizottság: Brazíliába, Indiába, Japánba és az USA-ba. Két válasz érkezett: egy USA-beli és egy indiai gyártótól.

34. Az olyan kritériumok körültekintő elemzését követően, mint az össztermelés, a gyártók száma, a piaci verseny, a teljes behozatal, a dömpingellenes vámok és a vámtételek az amerikai és az indiai belföldi piacon, India analóg országként való kiválasztása mellett döntöttek. A kiválasztásnál – az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően – Indiát az USA-hoz képest alkalmasabbnak tartották a piac nagyobb mérete, a jelentősebb importvolumenek, valamint a belföldi piacon az adott termékre vonatkozó erősebb verseny miatt. Erre vonatkozóan egyetlen érdekelt féltől sem érkezett megjegyzés vagy ellenvetés. Ennek eredményeképpen a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók számára a rendes értéket az indiai gyártó által szolgáltatott adatok alapján állapították meg..

35. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban

36. Rendes érték

37. Az eredeti vizsgálatban piacgazdasági elbánásban részesülő vállalat esetében az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottság megvizsgálta, hogy a bárium-karbonát független vevőknek történő belföldi értékesítései reprezentatívak voltak-e a felülvizsgálati időszakban, vagyis az ilyen eladások összvolumene elérte-e az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítéseinek legalább 5 %-át. A vizsgálat rámutatott, hogy ezek az értékesítések nem voltak reprezentatívak, és emiatt a rendes értéket számtanilag kellett képezni. A rendes értéket az előállítás összköltségei alapján számították ki, melyekhez hozzáadták a vállalat eladási, általános és adminisztratív költségeit, valamint a hasonló termék rendes kereskedelmi forgalomban történt belföldi értékesítései során elért nyereséget.

38. Az eredeti vizsgálatban piacgazdasági elbánásban nem részesülő vállalat esetében az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket az analóg országbeli együttműködő gyártótól kapott információk alapján állapították meg.

39. Először azt ellenőrizték, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében reprezentatív volt-e a hasonló termék független vevőknek történő belföldi összértékesítése, azaz elérte-e az Unióba exportált érintett termék értékesített összmennyiségének legalább 5 %-át. Az indiai együttműködő gyártó felülvizsgálati időszak alatti belföldi értékesítéseit kellőképpen reprezentatívnak tekintették.

40. A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a hasonló termék belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósultnak tekinthetők-e. Ezt úgy állapították meg, hogy az indiai piacon értékesített hasonló termék esetében meghatározták a felülvizsgálati időszak során a független vevők részére történt nyereséges belföldi értékesítések arányát. Mivel a felülvizsgálati időszakban nem volt nyereséges a hasonló termék értékesítése, számtanilag képzett rendes értéket kellett alkalmazni. A rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése c) pontjának megfelelően számították ki az érintett gyártónál felmerült előállítási összköltséghez hozzáadva az értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereség ésszerű összegét. Az SGA-költségek és a hasonló termék előállítási költségeihez hozzáadott nyereség összhangban volt az eredeti vizsgálatban szereplő összegekkel; az SGA-költségek esetében elérte a 10,6 %-ot, a nyereség esetében pedig a 7,2 %-ot. Nem érkeztek olyan információk, melyek arra utaltak volna, hogy ezek az összegek nem ésszerűek, vagy hogy a nyereség szintje meghaladja más exportőrök vagy gyártók által az azonos általános kategóriába tartozó termékek eladásával a származási ország belföldi piacán általában elért nyereséget.

41. Exportár

42. Az együttműködő exportáló gyártók minden, az Unióba irányuló exportértékesítése közvetlenül az Unión belüli független vevők részére történt, és ezért az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg.

43. Összehasonlítás

44. A rendes értéket és az exportárat gyártelepi (ex-works) alapon hasonlították össze egymással.

45. A rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás érdekében és az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellően figyelembe vették a szállítással és a jutalékokkal kapcsolatos – az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló – bizonyos különbségeket.

46. Dömpingkülönbözet

47. Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözet megállapítása a súlyozott átlaggal számított rendes érték és ugyanazon kereskedelmi szint súlyozott átlaggal számított exportárai közötti összehasonlítás alapján történt.

48. Az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánásban részesült vállalat esetében ez az összehasonlítás azt mutatta, hogy a vállalat még nagyobb mértékben folytatta a dömpinget.

49. Az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánásban nem részesült vállalat esetében az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése szerint végzett összehasonlítás jelentős dömpinget mutatott. E vállalat a maradványvám-köteles export 98%-át képviseli, az eljárásban együtt nem működő exportáló gyártók fennmaradó 2%-a pedig nem tudja befolyásolni a megállapított dömpingkülönbözetet. Ezenkívül, mivel nem működtek együtt, nem dömpingelhetnek alacsonyabb szinten, mint az együttműködő vállalat.

D. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

50. Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták annak valószínűségét, hogy a dömping folytatódna-e az intézkedések hatályvesztése esetén.

51. A dömping folytatódásának valószínűségét illetően megvizsgálták a kínai gyártás és a termelési kapacitás fejlődését, valamint az Európai Unióba és más harmadik országok piacaira irányuló exportértékesítések valószínűsíthető alakulását.

52. A panasz szerint Kína a bárium-karbonát legnagyobb előállítója nemzetközi viszonylatban. Ezenkívül Kína az érintett termék előállítása legfontosabb alapanyagának számító barit legnagyobb gyártója. A két együttműködő vállalat termelési kapacitása évente 331 000 tonna, ami háromszorosa a felülvizsgálati időszak alatti uniós felhasználásnak. Ezenkívül e két vállalat 34 000 tonna kihasználatlan összkapacitással rendelkezik, ami elegendő az uniós felhasználás felének biztosításához.

53. A bárium-karbonát három legfontosabb nemzetközi előállítója (USA, India és Brazília) dömpingellenes intézkedéseket rendelt el az érintett termék Kínából történő behozatalára. Megállapítható, hogy tekintettel Kína jelentős kihasználatlan termelési kapacitására, valamint a dömping meglétére számos piacon, az intézkedések hatályvesztése esetén további mennyiségek érkeznének az uniós piacra.

54. Annak ellenére, hogy dömpingellenes intézkedések vannak érvényben a kínai importtal szemben, a kínai exportáló gyártók jelentős mennyiségeket voltak képesek exportálni az Unióba a felülvizsgálati időszakban (251 EUR/tonna átlagáron), és növelni tudták az EU-n belüli piaci részesedésüket. Mindez a kínai exportőrök uniós piac iránti változatlan érdeklődését jelzi.

55. A kínai exportstatisztikák alapján még inkább nyilvánvaló, hogy az Unió vonzó piac a kínai exportáló gyártók számára, mivel azok jórészt az Unióba irányuló export során érték el a legmagasabb (bár dömpingelt) exportárakat. A kínai exportstatisztikák szerint az EU esetében alkalmazott átlagos eladási ár a felülvizsgálati időszakban 269 USD FOB volt, míg az India esetében alkalmazott átlagos exportár 220 USD volt.

56. A kínai exportstatisztikákból kitűnik, hogy a bárium-karbonát fő alkalmazásának (katódsugaras televíziók gyártása) megszűnése ellenére a kínai export világszerte növekedett: a 2009. évi 130 000 tonnáról 2010-ben 158 000 tonnára nőtt.

57. Az intézkedések hatályvesztése esetén várható, hogy tekintettel Kína számottevő kihasználatlan termelési kapacitására, a kínai export valószínűleg az Unió felé fog irányulni. Az, hogy a legnagyobb nemzetközi piacokat – mint az USA, India és Brazília – magas dömpingellenes vámmal védik, alátámasztja ezt a következtetést.

58. Ezek az importárak valószínűleg továbbra is dömpingárak lesznek, mivel semmi nem utal arra, hogy az exportőrök megváltoztatnák árképzési magatartásukat, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik.

59. Ebből az következik, hogy valószínűsíthető a dömping folytatódása.

E. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

60. Az egyetlen együttműködő uniós gyártó a BaCO3 uniós gyártásának 100%-át képviselte a felülvizsgálati időszakban. Ezért az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében úgy tekinthető, hogy ez a gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot.

F. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE

61. Uniós felhasználás

1. táblázat: Uniós felhasználás

2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |

Felhasználás (tonnában) | 123 354 | 104 037 | 62 637 | 76 560 |

Index | 100 | 84 | 51 | 62 |

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok és Eurostat-statisztikák

62. Az uniós felhasználás alapja az uniós gazdasági ágazatnak az Unióra vonatkozó kombinált értékesítési volumene és a harmadik országokból származó import volumene volt, Eurostat-adatokra támaszkodva.

63. Ennek alapján és az 1. táblázat szerint az uniós felhasználás jelentősen, vagyis 38%-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, aminek fő oka a CRT-gyártás megszűnése az EU-ban.

64. A Kínából érkező import volumene, piaci részesedése és az importárak

2. táblázat: A Kínából származó import volumene, piaci részesedése és az importárak

2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |

Importvolumen (tonna) | 76 306 | 64 573 | 37 341 | 48 720 |

Index | 100 | 85 | 49 | 64 |

Piaci részesedés | 61,9 % | 62,1 % | 59,6 % | 63,6 % |

Index | 100 | 100 | 96 | 103 |

CIF-importár EUR/tonna | 230 | 257 | 239 | 251 |

Index | 100 | 112 | 104 | 109 |

Forrás: Eurostat statisztikák

65. A figyelembe vett időszakban a Kínából származó import volumene 36 %-kal, az uniós felhasználás pedig 38 %-kal csökkent. A hatályban lévő dömpingellenes intézkedések, valamint a csökkenő felhasználás ellenére Kína piaci részesedése 3 százalékponttal nőtt a figyelembe vett időszakban.

66. A Kínából származó import átlagárai a figyelembe vett időszakban 9 %-kal emelkedtek. A legnagyobb áremelkedés 2007 és 2008 között történt, ezt követően az árak 2009-ben visszaestek, a felülvizsgálati időszakban viszont újra emelkedtek.

67. Az uniós gazdasági ágazat átlagos gyártelepi árát az uniós határparitáson számított átlagos kínai CIF-importárakkal hasonlították össze. Ezek az árak az Eurostat-számadatokból származtak, és tartalmazták a behozatal utáni költségeket, a vámokat és a dömpingellenes vámokat. Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a kínai importárak 37,9%-kal az uniós gazdasági ágazat eladási ára alá kínáltak a felülvizsgálati időszakban. A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy ha az intézkedések nem lettek volna hatályban, akkor a kínai importárak 44,1 %-kal az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak volna.

68. Az egyéb harmadik országokból származó behozatalok volumene és piaci részesedése

69. A BaCO3 Kínán kívüli egyéb harmadik országokból származó behozatalának összvolumene jelentéktelen volt, a figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás kevesebb mint 1%-át képviselte.

70. Megjegyzendő, hogy az egyéb harmadik országokból származó behozatal esetében alkalmazott importárak nem kínáltak az uniós árak alá a felülvizsgálati időszakban.

71. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

72. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

73. Megjegyzendő, hogy mivel az uniós gazdasági ágazatot csupán egy gyártó alkotja, a termelésre, kapacitásra és kapacitáskihasználásra vonatkozó adatokat indexálva kell feltüntetni.

3. táblázat: Uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Index | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |

Termelés | 100 | 79 | 36 | 47 |

Termelési kapacitás | 100 | 100 | 100 | 100 |

Kapacitáskihasználás | 100 | 79 | 36 | 47 |

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok

74. Az uniós gazdasági ágazat termelése 53%-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Megjegyzendő, hogy az uniós gazdasági ágazat 2003 óta kiigazítja termelési modelljét az új piaci helyzethez való megfelelő alkalmazkodás érdekében, a CRTT-televíziók Unión belüli gyártásának megszűnése miatt. Következésképpen a termelési kapacitás több mint 50%-kal csökkent, mivel a felülvizsgálat tárgyát képező terméket most felváltva állítják elő a stroncium-karbonáttal (SrCO3), ugyanazon berendezés felhasználásával.

75. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása változatlan maradt. Így a kapacitáskihasználás a termelési volumenekhez hasonlóan alakult.

76. Raktárkészletek

4. táblázat: Raktárkészletek

2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |

Index | 100 | 97 | 41 | 41 |

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok

77. A figyelembe vett időszakban a raktárkészletek 59 %-kal csökkentek. E csökkenés oka a kereslet visszaesése és az uniós gazdasági ágazatnak az új piaci helyzethez való alkalmazkodási képessége.

78. Értékesítési volumen és eladási árak

5. táblázat: Értékesítési volumenek, értékek és eladási egységár

2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |

Értékesítési volumen (index) | 100 | 84 | 53 | 59 |

Értékesítés értéke (index) | 100 | 92 | 66 | 73 |

Eladási egységár (index) | 100 | 109 | 124 | 123 |

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok

79. A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 41%-kal csökkent. A legnagyobb csökkenés 2009-ben, az általános gazdasági visszaesés miatt következett be. Így az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene ugyanazon időszak alatt arányosan jobban csökkent, mint az uniós felhasználás. Az értékesítés értéke kisebb mértékben csökkent, mint az értékesítések volumene, mivel az uniós gazdasági ágazat növelni tudta árszintjét a figyelembe vett időszakban, melynek folyamán az eladási egységárak 23%-kal növekedtek.

80. Piaci részesedés és növekedés

6. táblázat: Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése

2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |

Index | 100 | 100 | 105 | 95 |

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok, kiigazított Eurostat-statisztikák

81. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 5%-kal növekedett 2009-ben, mielőtt jelentősen, 10%-kal csökkent a felülvizsgálati időszakban. Ez azt jelzi, hogy piaci növekedés hiányában az uniós gazdasági ágazat nem tudta megtartani piaci részesedését.

82. Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

7. táblázat: Foglalkoztatás, bérek és termelékenység

2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |

Foglalkoztatás (index) | 100 | 87 | 55 | 57 |

Bérek (EUR/alkalmazott; index) | 100 | 108 | 106 | 113 |

Termelékenység (index) | 100 | 91 | 65 | 82 |

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok

83. A foglalkoztatás jelentősen csökkent a figyelembe vett időszakban a gazdasági visszaesés és az új piaci helyzet miatt. Az átlagbérek 13%-kal emelkedtek a magas inflációs ráta miatt, ami közvetlen hatással volt a fizetések indexálására. A termelékenység 18%-kal visszaesett ugyanezen időszak alatt amiatt, hogy a termelési volumen csökkent, amit nem lehetett ellensúlyozni létszámcsökkentéssel.

84. Nyereségesség

8. táblázat: Nyereségesség

2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |

Index | -100 | -192 | -351 | -206 |

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok

85. Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége több mint 106%-kal csökkent a figyelembe vett időszakban a gazdasági visszaesés és a CRTT-televíziók gyártásának megszűnése miatt. Mindkét tényező hatást gyakorolt az értékesítési volumenekre és az előállítási költségekre. A gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban folyamatosan veszteséges volt.

86. Beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

9. táblázat: Beruházások és a beruházások megtérülése

2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |

Beruházás (index) | 100 | 82 | 90 | 97 |

Beruházás megtérülése (index) | -100 | -251 | -506 | -176 |

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok

87. A figyelembe vett időszakban a beruházások állandóak maradtak. Az uniós gazdasági ágazat beruházásait a végrehajtásuk évében számolták el. A beruházások megtérülése (éves nyereség a beruházások százalékában kifejezve) negatívan alakult a figyelembe vett időszakban, akárcsak a nyereségesség.

88. A vizsgálat nem tárt fel olyan bizonyítékokat, melyek arra utalnának, hogy az uniós gazdasági ágazatnak jelentős problémái lettek volna a tőkebevonási képességgel. Megjegyzendő azonban, hogy a figyelembe vett időszakban történt beruházások nem voltak számottevőek.

89. Pénzforgalom

10. táblázat: Pénzforgalom

2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |

Index | -100 | -83 | 25 | 32 |

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok

90. A pénzforgalom jelentősen nőtt a figyelembe vett időszakban a raktárkészletek mennyiségének csökkenése miatt.

91. A dömpingkülönbözet nagysága

92. Az együttműködő exportáló gyártóktól és az EUROSTAT-tól származó adatok azt mutatják, hogy a felülvizsgálati időszakban a hatályban lévő intézkedések ellenére folytatódott a jelentős dömping, sőt, az eredeti vizsgálatban megállapítottakhoz képest még nagyobb mértékben.

93. A korábbi dömping hatásait követő fellendülés

94. Az általános gazdasági visszaesés és egy fontos alkalmazás megszűnése miatti kedvezőtlen gazdasági környezetben az uniós gazdasági ágazat nem épült fel a korábbi dömping hatásaiból, különös tekintettel az értékesítési volumenre, az eladási árra és a nyereségességre. Ezenkívül megállapították, hogy a dömping folytatódott a felülvizsgálati időszakban.

95. Az uniós gazdasági ágazat exporttevékenysége

11. táblázat: Az uniós gazdasági ágazat exportvolumene

2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |

Index | 100 | 86 | 45 | 66 |

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszok

96. Az uniós gazdasági ágazat BaCO3 termelése 34 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az uniós gazdasági ágazat csupán korlátozott mennyiségben tudott exportálni a kínai exportőrök részéről az Unión kívüli piacokon mutatkozó erős verseny miatt. A figyelembe vett időszakban az exportvolumen csökkenése a gazdasági visszaesésre is visszavezethető.

97. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

98. Míg valamennyi fő kármutató – az értékesítési volumen, a nyereségesség, a termelés, a foglalkoztatás és a termelékenység – kedvezőtlenül alakult a figyelembe vett időszakban, a dömpingellenes intézkedések enyhítően hatottak az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

99. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését illetően az enyhén csökkenő tendencia azt mutatja, hogy a meglévő intézkedések ellenére és figyelembe véve a piaci felhasználás csökkenését, a kínai import amellett, hogy kizárt más országokat a piacról, növelte piaci részesedését az uniós gazdasági ágazat rovására.

100. Következésképpen, tekintettel az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó mutatók kedvezőtlen alakulására, megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatot továbbra is jelentős kár érte a figyelembe vett időszakban. Emiatt megvizsgálták, hogy valószínűsíthető-e a kár folytatódása az intézkedések hatályvesztése esetén.

G. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

101. A dömping folytatódásának és káros dömping megismétlődésének valószínűségéről szóló elemzés összefoglalása

102. Emlékezteti kell arra, hogy az uniós piacon a felhasználás jelentősen csökkent az eredeti vizsgálat óta a CRT-gyártás megszűnése és a gazdasági visszaesés miatt. Ilyen körülmények között a kínai import piaci részesedése több mint 15%-kal nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése és a harmadik országokból származó import jelentősen csökkent. Ez azt mutatja, hogy a hatályban lévő intézkedések és a csökkenő uniós felhasználás ellenére a kínai exportáló gyártók folyamatosan érdeklődést mutattak az uniós piac iránt, és képesek voltak harmadik országokat kizárni az uniós piacról.

103. Arra is emlékeztetni kell, hogy a kínai exportáló gyártók továbbra is jelentős mértékben dömpingeltek és az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak a felülvizsgálati időszakban. Ennek alapján nincs ok azt feltételezni, hogy a kínai vállalatok a jövőben nem folytatják a dömpinget és az uniós gazdasági ágazat árai alá kínálást.

104. A vizsgálat rámutatott, hogy a kínai gyártók jelentős – körülbelül 280 000 tonna – kihasználatlan kapacitással rendelkeztek a felülvizsgálati időszakban. Ez az uniós piac méretének több mint háromszorosát tette ki a felülvizsgálati időszakban. A várható kínai keresletnövekedés ellenére a felesleges kapacitás várhatóan az elkövetkező években is fennmarad és igen számottevő lesz.

105. Az uniós piac a kínai export elsődleges rendeltetési helye. A többi fontos exportpiac – mint az USA és India – magas[7] dömpingellenes vámokat vezetett be a Kínából származó BaCO3-ra. Így e piacok gyakorlatilag elérhetetlenek a kínai export számára. Figyelemmel a kínai exportáló gyártók uniós piac iránti érdeklődésére, az intézkedések hatályvesztése esetén várhatóan tekintélyes volumenű export irányulna az uniós piacra, ami általánosságban erőteljesen lenyomná az árakat.

106. Következtetés a kár folytatódásának valószínűségéről

107. A fentiek alapján az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető a Kínából származó és az Unióba irányuló dömpingelt import jelentős növekedése, ami lenyomná az árakat. Ez a helyzet középtávon az uniós gazdasági ágazat megszűnéséhez vezetne, mivel az értékesítési volumenek csökkenése nem tenné lehetővé az uniós gazdasági ágazat számára az állandó költségek megfelelő csökkentését és a szükséges árszintek elérését. A kár folytatódását még problematikusabbá tette a figyelembe vett időszakban a gazdasági visszaesés és egy fontos alkalmazás megszűnése.

108. A felülvizsgálati időszak utáni fejlemények

109. Bár a kínai importárak17,8%-kal emelkedtek a felülvizsgálati időszak végétől 2011. februárig – míg az uniós gazdasági ágazat eladási árai csupán 7%-kal emelkedtek ugyanezen időszak alatt – , a kínai import továbbra is több mint 15%-kal az uniós árak alá kínált a felülvizsgálati időszakot követően.

H. AZ UNIÓS ÉRDEK

110. Előzetes megjegyzés

111. Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása az Unió egészének érdekeivel ellentétes lenne-e. Az uniós érdek meghatározása a különböző érdekek – pl. az uniós gazdasági ágazat és az importőrök érdekei, valamint az érintett termék felhasználóinak az érdekei – felmérésén alapult.

112. Mivel a jelenlegi vizsgálat hatályvesztési felülvizsgálat, elemezni kell azt a helyzetet, melyben a dömpingellenes intézkedések már hatályban voltak, és értékelni kell a jelenlegi dömpingellenes intézkedések által az érintett felekre gyakorolt, indokolatlanul kedvezőtlen hatásokat is.

113. Ennek alapján megvizsgálták, hogy van-e olyan kényszerítő ok, melyből arra lehetne következtetni, hogy ebben a konkrét esetben nem szolgálja az uniós érdeket az intézkedések fenntartása, azon fenti következtetés ellenére, hogy valószínűsíthető a dömping és a kár folytatódása.

114. Az uniós gazdasági ágazat érdekei

115. A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat nagyon költséghatékonyan működött. Létszámcsökkentést hajtott végre és megváltoztatta a termelési modelleket az új piaci helyzethez való alkalmazkodás, valamint azon üzem fenntarthatóságának biztosítása érdekében, melyben – az (53) preambulumbekezdésben jelzettek szerint – felváltva BaCO3-at és SrCO3-at állítanak elő. Bár az intézkedések nem járultak hozzá az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének javulásához, enyhítették azt. Az intézkedések bevezetése nélkül az uniós piacot valószínűleg Kínából érkező, alacsony árakat alkalmazó import árasztotta volna el, és az uniós gazdasági ágazat megszűnt volna.

116. A fent említettek szerint az uniós gazdasági ágazat termelési modellje két, egymástól függő terméken alapul, vagyis mindkét termék esetében elegendő értékesítési volumenre van szükség az állandó költségek csökkentéséhez. Az intézkedések hatályvesztése esetén a dömpingelt behozatalok volumenének várható növekedése a BaCO3 előállítás jelentős csökkenését fogja eredményezni, ami az SrCO3 előállítás nyereségességét csökkenti, és esetleg az egész üzem bezárásához vezet.

117. A fentiek alapján megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatnak érdekében áll a Kínából származó dömpingelt importtal szembeni intézkedések fenntartása.

118. A független importőrök érdekei

119. A Bizottság minden ismert független importőrnek küldött kérdőíveket. Négy független importőrtől érkezett válasz. Ezen importőrök közül ketten a téglaiparban felhasználandó szuszpenzió – BaCO3-ból, adalékanyagokból és vízből álló oldat – gyártásával foglalkoztak.

120. Az importőrök jelezték, hogy a dömpingellenes vámok kivetése a kivetés időpontjában növelte az árakat. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy ilyen különbség nem volt megfigyelhető többé, mivel az EU-ra alkalmazott exportárak az összes Unión kívüli piac esetében alkalmazott átlagárakhoz képest hasonló szinten voltak a felülvizsgálati időszakban[8].

121. Az importőrök jelezték továbbá, hogy nem volt hiány BaCO3-ból az uniós piacon, még ha növekvő nehézségekbe ütközött is a BaCO3 Kínából való beszerzése a megnövekedett belföldi kereslet miatt. Az importstatisztikák azonban nem jelezték az érintett termék Unióba irányuló exportvolumenének a felülvizsgálati időszak alatti vagy utáni csökkenését. Ezt megerősítik a létszámra vonatkozó, a (71) preambulumbekezdésben található megállapítások is.

122. Az is megállapításra került, hogy a hatályban lévő intézkedések nem gyakoroltak semmilyen negatív hatást az importőrök pénzügyi helyzetére.

123. A fentiek alapján megállapítható, hogy a jelenleg hatályban lévő intézkedések nem voltak különösen negatív hatással az importőrök pénzügyi helyzetére, és az intézkedések fenntartása nem érintené kedvezőtlenül az importőröket.

124. A felhasználók érdekei

125. A Bizottság minden ismert felhasználónak küldött kérdőíveket. Az érintett termék kilenc felhasználójától érkeztek válaszok. A (16) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint a BaCO3 legnagyobb ipari felhasználói az Unióban a tégla- és cserépiparban, a kerámiaágazatban és a ferritgyártásban tevékenykedtek.

126. Az egyik felhasználó azt állította, hogy az intézkedések megléte vagy fenntartása nem áll a felhasználók érdekében, bár állítását nem támasztotta alá tényekkel. A kérdőívre választ adó többi felhasználó közül egyik sem jelezte, hogy az intézkedések jelentős hatással lettek volna üzleti tevékenységükre, és hogy az intézkedéseket meg kellene szüntetni.

127. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

128. A fentiekre való tekintettel azt a következtetést lehet levonni, hogy nincs kényszerítő indok a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.

I. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

129. Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és szempontokról, melyek alapján az intézkedések fenntartását szándékozták javasolni. Határidőt is megállapítottak számukra, melyen belül a nyilvánosságra hozatalt követően észrevételeiket és nyilatkozataikat benyújthatják. A nyilvánosságra hozatalt követően nem érkeztek észrevételek.

130. A fentiek alapján az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően a Kínából származó bárium-karbonát behozatalára alkalmazandó, az 1175/2005/EK rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1) Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2836 60 00 KN-kód (TARIC-kód: 2836 60 00 10) alá besorolt bárium-karbonát behozatalára.

(2) A végleges dömpingellenes vám összegének rögzített összegnek kell lennie az alábbiakban meghatározottak szerint, a következő gyártók által előállított termékekre vonatkozóan:

Vállalat | Vámtétel (EUR/t) | TARIC-kiegészítő kód |

Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd, 62, Qinglong Road, Songhe Town, Jingshan County, Hubei megye, Kína | 6,3 | A606 |

Zaozhuang Yongli Chemical Co. Ltd, South Zhuzibukuang Qichun, Zaozhuang City Center District, Shandong megye, Kína | 8,1 | A607 |

Minden más vállalat | 56,4 | A999 |

(3) Azokban az esetekben, amikor az áruk a szabad forgalomba bocsátást megelőzően károsodtak, és ezért a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet[9] 145. cikke alapján a ténylegesen fizetett vagy fizetendő részarányos árat alkalmazzák a vámérték meghatározásához, a dömpingellenes vám összegét, melyet a fentiekben említett rögzített összegek alapján számítanak ki, olyan százalékos arányban kell csökkenteni, mely megfelel a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár részarányosításának.

(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2 cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele utáni napon lép hatályba, és öt évig marad hatályban.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt

a Tanács részéről

az elnök

[1] HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

[2] HL L 189., 2005.7.21., 15. o.

[3] HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

[4] HL L 189., 2005.7.21., 15. o.

[5] HL C 78., 2010.3.27., 4. o.

[6] HL C 192., 2010.7.16., 4. o.

[7] A kínai BaCO3-ra India 76,06 – 236 USD/tonna, az USA pedig 34,4 – 81,3 %-os dömpingellenes vámot vetett ki.

[8] Forrás: kínai exportstatisztika.

[9] HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A legutóbb a 883/2005/EK rendelettel (HL L 148., 2005.6.11., 5. o.) módosított rendelet.