HU    HU HU 
HU    HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.2.24. 
SEC(2011) 223 végleges 
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
  
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
 
Javaslat az Európai Parlament és a Tanács irányelve 
a 89/666/EGK, a 2005/56/EK és a 2009/101/EK ir ányelvnek a központi nyilvántartások, 
a kereskedelmi nyilvántartások  és a cégjegyzékek összekap csolása tekintetében történ ő 
módosításáról 
SEC(2011) 222 végleges 
COM(2011) 79 végleges 
 
HU 2   HU 1. BEVEZETÉS  
A jelenlegi pénzügyi válság ismét rávilágított a pénzügyi piacok – ezen belül többek között a 
vállalatirányítás és az üzleti tevékenységek – átláthatóságának fontosságára. A Tanács 2010. 
május 25-i következtetései meger ősítették, hogy a társaságokra vonatkozó naprakész és 
hiteles információkhoz való hozzáférés javítása er ősíthetné a piacba vetett bizalmat, 
elősegíthetné a gazdaság élénkítését és  növelhetné az európai vállalkozások 
versenyképességét1. 
A cégnyilvántartások e tekintet ben lényeges szerepet játszanak; nyilvántartásba veszik, 
megvizsgálják és tárolják, és a nyilvánosság számára hozzáférhet ővé teszik a társaságokra 
vonatkozó információkat, így a társaság  jogi formájára,  székhelyére, t őkéjére, jogi 
képviselőire és éves számláira vonatkozó információkat. 
Az egységes piac kínálta lehet őségeket kihasználva a vá llalkozások egyre inkább 
országhatárokon túlra terjeszkednek. Köve tkezésképp határokon átnyúló összefüggésben 
kereskedelmi célokból és az igazságszolgá ltatáshoz való jog érvényesítésének 
megkönnyítésére egyaránt egyre fontosabbá vá lik a cégnyilvántartás ok közötti határokon 
átnyúló együttm űködés és a céginformációkhoz való hozzáférés. 
2009. november 5-én az Európai Bizottság elfogadott egy a cé gnyilvántartások 
összekapcsolásával foglalkozó zöld könyvet2 az elért eredményekr ől szóló jelentés3 
kíséretében. A zöld könyv nyilvános konzultá ció alapját képezte, amelynek keretében 
majdnem minden válaszadó kifejezte tá mogatását az uniós cégnyilvántartások 
összekapcsolásának javítását illet ően4. 
2010. május 25-én a Versenyképességi Tanács  következtetéseket fogadott el, amelyek 
üdvözölték a cégnyilvántartások összekapcsolására irányuló bizottsági kezdeményezést. Az 
Európai Parlament jelentése szintén el őrelépésre sürgette e téren a Bizottságot és a 
tagállamokat5. Végül az Európai Gazdas ági és Szociális Bizottság6 és a Régiók Bizottsága7 
véleménye is határozottan támogatta a Bizottság kezdeményezését. 
A hatásvizsgálati jelentést a hatásvizsgálati testület bírálta el írásos eljárás keretében. A 
testület 2010. szeptember 15-én kedvez ő véleményt adott ki. A testület véleménye alapján a 
jelentést több helyen is megváltoztatták. 
2. HÁTTÉR  
Valamennyi tagállamban léteznek cégnyilvántart ások; ezeket nemzeti, regionális vagy helyi 
szinten szervezik.1968-ban közös szabályokat fogadtak el a céginformációk közzétételére 
                                                 
1 9678/10. 
2 COM(2009) 614 végleges. 
3 SEC (2009) 1492. 
4 Visszaigazoló nyilatkozat: 
http://ec.europa.eu/internal_market/com pany/business_registers/index_en.htm  
5 2010/2055(INI). 
6 INT/517. 
7 CdR 20/2010. 
HU 3   HU (nyilvántartására és kihirdet ésére) vonatkozó minimális st andardok létrehozása érdekében8. 
2007. január 1-je óta a tagállamokna k elektronikus cégnyilvántartás okat is fenn kell tartaniuk9 
és harmadik feleknek online hozzáférést kell biztosítaniuk a nyilvántartás tartalmához. 
A megbízható, naprakész céginformációk határokon átnyúló összefüggésben is 
elengedhetetlenül fontosak a fogyasztók, a meglév ő vagy lehetséges üzleti partnerek, a 
közigazgatás és az igazságszolgáltatás számár a. Ezenfelül az elmúlt évtizedben elfogadott 
európai jogi eszközökben kifejezett követelményként jelenik meg a különböz ő tagállamok 
cégnyilvántartásai közötti együttm űködés, annak érdekében, hogy el ősegítsék a t őkeegyesít ő 
társaságok határokon átnyúló egyesüléseit10, valamint az európai részvénytársaság (SE)11 és 
az európai szövetkezet (SCE)12 határokon átnyúló székhelyáthelyezését. 
1992 óta létezik Európában cégnyilván tartások közötti önkéntes együttm űködési 
mechanizmus. Jelenleg az úgyneve zett európai cégnyilvántartás (EBR)13 19 tagállam és hat 
másik európai joghatóság hivatalos cégnyilván tartását ötvözi. 2006 és 2009 között az EBR 
részt vett egy BRITE (Busines s Register Interoperability  Throughout Europe (átjárható 
cégnyilvántartások Európában)) elnevezés ű kutatási projektben14, amelynek célja technológiai 
platform létrehozása a cégnyilvántartások összekapcsolásának el őmozdítása céljából. Az 
EBR-nek azonban komoly kihívásokkal kell szembenéznie a b ővítés, a finanszírozás és az 
irányítás terén; a jelenlegi együttm űködési mechanizmus ugyanis nem elegend ő a potenciális 
felhasználók számára. 
Egy másik jelent ős projekt a bels ő piaci információs rendszerrel (IMI) kapcsolatos, amely a 
szakmai képesítések elismerésér ől szóló irányelv (2005/36/EK) és a szolgáltatási irányelv 
(2006/123/EK) keretében történ ő napi szint ű közigazgatási együttm űködést támogató 
elektronikus eszköz. Az IMI sz olgáltatásai továbbá más ir ányelvek betartatását is 
elősegíthetik. 
Végül az európai igazságszolgál tatási portál lesz a jogi in formációk, jogi és igazgatási 
intézmények, nyilvántartások, adatbázisok és eg yéb szolgáltatások hozzá férési kulcspontja a 
polgárok, a jogi és egyéb szakért ők, valamint a bírói kar napi teend őinek felgyorsítása 
céljából. 
                                                 
8 Az Európai Parlament és a Tanács 2009/101/EK ir ányelve (2009. szeptember  16.) az egész Közösségre 
kiterjedő egységes biztosítékok kialakítása érdekében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik 
személyek érdekei védelmében a Szerz ődés 48. cikkének második bekezdése szerinti társaságoknak 
előírt biztosítékok összehangolásáról (HL L 258., 2009.10.1., 11. o.). 
9 Az Európai Parlament és a Tanács 2003/58/EK irányelve (2003. július 15.) a meghatározott jogi 
formájú társaságokra vonatkozó ny ilvánossági követelmények tekintetében a 68/151/EGK tanácsi 
irányelv módosításáról (HL L 221., 2003.9.4., 13. o.). 
10 Az Európai Parlament és a Tanács 2005 /56/EK irányelve (2005. október 26.) a t őkeegyesít ő társaságok 
határokon átnyúló egyesülésér ől (HL L 310., 2005.11.25., 1. o.). 
11 A Tanács 2157/2001/EK rendelete (2001. október 8.) az európai részvénytársaság (SE) statútumáról 
(HL L 294., 2001.11.10., 1. o.). 
12 A Tanács 1435/2003/EK rendelete (2003. augusztus 18.) az európa i szövetkezet (SCE) statútumáról 
(HL L 207., 2003.8.18., 1. o). 
13 http://www.ebr.org/  
14 http://www.briteproject.eu  
HU 4   HU 3. SZUBSZIDIARITÁS  
Az EBR-rel kapcsolatos, mintegy két évtizednyi tapasztalat azt mutatja, hogy az 
önszabályozás nem elegend ő e kezdeményezés célkit űzéseinek eléréséhez. A tagállamok sem 
tudják e célkit űzéseket elérni, mivel ki kell alakítani a nemzeti cégnyilvántartások közötti, 
határokon átnyúló együttm űködés közös szabályait és feltételeit. Ha az ilyen rendelkezéseket 
nemzeti szinten határoznák meg, el őfordulhat, hogy azok összeegyeztethetetlenek és nem 
alkalmasak a kit űzött célok megvalósítására. Ezért sz ükséges és indokolt az uniós szint ű 
fellépés. 
4. CÉLKITŰZÉSEK  
E kezdeményezés általános célkit űzései között szerepelnek az  egységes piacba vetett 
bizalom és az európai üzleti vállalkozás ok versenyképességének növelése, valamint a 
közigazgatás teljesítményének javítása  az európai cégnyilvántartások közötti 
együttműködés ösztönzése álta l. A konkrét célkit űzések a következ ők: 
biztonságosabb üzleti kör nyezet a fogyasztók, hitelez ők és egyéb üzleti partnerek 
számára, a jogbiztonság növelé se, a társaságokra nehezed ő adminisztratív terhek 
visszaszorítása és az eljárások felgyorsítása. 
A kezdeményezés különösen a következ őkre összpontosít: 
• annak biztosítása, hogy egy társaság cégnyilván tartása naprakész információkkal szolgál a 
társaság helyzetér ől a külföldi fióktelep cégnyilvánt artása(i) számára egész Európában 
• a cégnyilvántartások közötti együttm űködési keret kialakítása  a határokon átnyúló 
egyesülések és székhelyáthe lyezések eljárásai során 
• a hivatalos üzleti információkhoz való határokon átnyúló hozzáférés megkönnyítése a 
naprakész céginformációk azon közös minimális körének meghatározása által, amelyeket a 
harmadik felek számára a hálózaton ke resztül valamennyi tagállamban elérhet ővé kell 
tenni. 
5. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA , MEGOLDÁSI LEHET ŐSÉGEK ÉS HATÁSOK  
A cégnyilvántartások összekapcsolás a körüli kérdések három különböz ő szakaszba 
csoportosíthatók: a naprakész cég információk hiánya a külföldi fi óktelepek nyilvántartásában, 
az együttm űködés nehézségei a határokon átnyúló eg yesülési és székhelyáthelyezési 
eljárásokban, valamint a céginformációkhoz va ló nehézkes, határokon átnyúló hozzáférés. 
Az egyes megoldási lehet őségek hatását a következ ő szempontok szerint értékelték: 
hatékonyság, az érdekeltekre  (fogyasztókra, hitelez őkre stb.) gyakorolt hatás, adminisztratív 
terhek visszaszorítása, jogbiztons ág, rugalmasság és költségek. 
5.1. A költségekre vonatkozó forgatókönyvek 
A költségek a választott technológiai megoldást ól függnek. Az IKT-eszközök választására a 
projekt végrehajtási szakaszában kell sort ke ríteni. A jelen kezdeményezés IKT vonatkozásai 
ezért csak közvetettek. A hatásvizsgálat a különböz ő technológiák alapján magas szint ű 
HU 5   HU költségbecslést végzett. A köztük fennálló alapvet ő különbség az, hogy az EBR lehet ővé teszi 
az automatizált adatcserét és képes egyidej űleg hatalmas adatmennyiséggel is megbirkózni. 
Az IMI-hez manuális adatcserére van szükség és csak kis volumen ű elektronikus 
kommunikációra alkalmas. 
Az IMI-t a Bizottság kezeli, ezért a Bizott ság viseli a szolgáltatások költségeit. Az 
EBR/BRITE kib ővítését a tagállamoknak kellene finans zírozni, hacsak nem válik elérhet ővé e 
célra uniós támogatás. 
Az 1. forgatókönyv mérlegelte a jelenlegi együttm űködés alkalmazási körének a fennmaradó 
nyolc tagállamra történ ő, az EBR és a BRITE projektre épít ő kiterjesztésének költségeit. A 
kiterjesztés összköltsége elérné  a 164 472 EUR-t. Az éves fe nntartási költség pedig 495 000 
EUR-t tenne ki. 
A 2. forgatókönyv megvizsgálta az IMI felhasználásával kifejlesztett megoldás költségeit. A 
tagállamok nem járulnak hozzá az IMI fenntar tási költségeihez, sem pedig az IMI-nek 
nyújtott tartalomszolgáltatás költségeihez. 2009-ben a Bizottság ál tal viselt költségek 
hozzávetőleg 518 000 EUR-t tettek ki. A rendszer új területre történ ő kiterjesztése 
beruházásokat igényelne a Bizottságon belül a fejlesztés és a támogatás terén. 
A 3. forgatókönyv az IMI és az EBR kiépítésének költség ei alapján a cégnyilvántartások új 
hálózatának kiépítési költségeit becsülte fel. 2009-ig az IMI fejleszté si költségei mintegy 2 
millió EUR-t, a fenntartási költségei pedig (az emberier őforrás-költségek nélkül) majdnem 
770 000 EUR-t tettek ki. Egy EBR-h ez hasonló hálózat nulláról történ ő kiépítésének költsége 
11,06 millió EUR-t tenne ki. Az éves fenntartási  költség pedig elérheti a 405 000 EUR-t. E 
megoldás magas költségei és a tagállamok azon kívánsága miat t, hogy az e területen már elért 
eredményekre (EBR, BRITE és IMI) alapozzanak, e forgatókönyvet elvetették. 
5.2. A naprakész céginformációk hiánya a külf öldi fióktelepek cégnyilvántartásában 
A tizenegyedik társasági jogi irányelv s zámos adat és okirat közzétételét írja el ő a társaságok 
számára, ha fióktelepet nyitnak egy mási k tagállamban. A társaságok azonban gyakran 
elmulasztják ezen információk frissítését. Ez a mulasztás komoly következményekkel járhat a 
fogyasztók és üzleti partne rek védelmére nézve, különöse n olyankor, ha a fióktelep 
nyilvántartója nem értesül a társaság megsz űnéséről vagy fizetésképtelenségér ől (a 
megvizsgált esetek 15%-a). Figyelembe véve az Európában m űködő külföldi fióktelepek 
teljes számát (több mint 112 000), 16 800 beje gyzett külföldi fióktelep lehet ebben a 
helyzetben. 
A frissített információk hiánya egy külföldi fióktelep cégnyilvántartásában kockázatosabbá 
teszi az üzleti környezetet  a fogyasztók és hitelez ők számára, valamint csökkenti a 
jogbiztonságot. A cégnyilvántartások közötti együttm űködés hiánya továbbá adminisztrációs 
terheket ró a társaságokra, ami adott esetben 69 millió EUR-val csökkenthet ő15. 
Négy lehet őséget vizsgáltak meg: 
• A1. lehetőség: a szakpolitika válto zatlanul hagyása 
                                                 
15 Cap Gemini, Deloitte, Ramboll Management: Éves beszámolók / társasági jog prioritási területr ől szóló 
záró jelentés; Uniós projekt az alapmérésr ől és az adminisztrációs költségek csökkentésér ől. 
HU 6   HU • A2. lehetőség: a határokon átnyúló fióktelepekr ől szóló információk frissítése terén történ ő 
együttműködés módszerér ől szóló, a cégnyilvántartásokra vonatkozó részletes szabályok 
ajánlása 
• A3. lehet őség: a cégnyilvántartásokra vonatkozó jogi  követelmény felállítása, miszerint 
elektronikus eszközökke l történjen az együttm űködés a külföldi fióktelepek 
nyilvántartásának frissítése  terén, valamint az együttm űködés technikai részleteinek 
megállapítása 
• A4. lehet őség: a cégnyilvántartásokra vonatkozó jogi  követelmény felállítása, miszerint 
elektronikus eszközökke l történjen az együttm űködés a külföldi fióktelepek 
nyilvántartásának frissítése  terén, valamint az együttm űködés technikai részleteinek 
megállapítása felhatalmazáson alapuló jogi aktus vagy hálózatirányítási megállapodás formájában 
A hatásvizsgálat következtet ései szerint az A4. lehet őséget kell el őnyben részesíteni. 
Noha az A2–A4. megoldások pozitív változásokat idézhetnek el ő a hatékonyság 
tekintetében, az A2. lehet őség nem garantálná a jogb iztonságot és a szabályok 
valamennyi tagállamban történ ő alkalmazását. Az A3. és A4. lehet őség 
visszaszoríthatná az adminisztratív terhek et és jogbiztonságot nyújthatna. Miközben 
az A3. lehet őség biztosítaná az egységesség legm agasabb szintjét, egyáltalán nem 
lenne rugalmas. Az A4. lehet őség felhatalmazáson alapuló jogi aktussal kiegészítené 
a jogszabályokat, és így lehet ővé tenné a különböz ő nyilvántartások számára, hogy 
figyelembe vegyék sajátosságaikat. Az A3. és A4. lehet őségek költségei 
megegyeznének. 
5.3. A cégnyilvántartások közötti együttm űködés nehézségei a határokon átnyúló 
egyesülések és székhelyáthelyezések eljárásai során 
Az európai jogi eszközökben kifejezett követe lményként jelenik meg a cégnyilvántartások 
közötti, határokon átnyúló együttm űködés a határokon átnyúló egyesülések és 
székhelyáthelyezések eljárásai során. Ezek az eszközök azonban nem nyújtanak iránymutatást az értesítés kiküldésének módszerér ől. A gyakorlatban a cégnyilvántartások közötti 
értesítéseket rendszerint postai úton, a kibocsátó hatóság nyel vén továbbítják. Az eljárások 
jelenlegi alacsony számának köszönhet ően a cégnyilvántartások jelenleg manuálisan tudják 
kezelni az értesítéseket. A jöv őben azonban, ha az eljárás ok száma megnövekszik, a 
nyilvántartásoknak nehézségekkel kell szembenézniük. 
A cégnyilvántartások közötti együttm űködés nehézségei a határokon átnyúló egyesülések és 
székhelyáthelyezések eljárásai során negatívan  hatnak a jogbiztonságra. Ha az együttm űködés 
követelménye fennáll, amikor európai rész vénytársaságot vagy eu rópai szövetkezetet 
határokon átnyúló egyesüléssel hoznak létre, az e társaságokra nehezed ő adminisztratív terhek 
csökkenthet ők. 
Négy lehet őséget vizsgáltak meg: 
• B1. lehetőség: a szakpolitika válto zatlanul hagyása 
HU 7   HU • B2. lehetőség: A határokon átnyúló egyesülések és s zékhelyáthelyezések eljárásai során 
történő együttm űködés módszerér ől szóló, cégnyilvántartásokr a vonatkozó részletes 
szabályok ajánlása 
• B3. lehetőség:A határokon átnyúló egyesülések és s zékhelyáthelyezések eljárásai során a 
cégnyilvántartások közötti együttm űködés technikai részlete it meghatározó jogi 
követelmények megállapítása 
• B4. lehet őség: Az együttm űködés jogi követelményeinek me gállapítása, és a technikai 
részletek meghatározása a határokon átnyúló egye sülések és székhelyáthelyezések eljárásai 
során felhatalmazáson alapuló jogi aktus vagy hálózatirányítási megállapodás formájában 
A hatásvizsgálat következtetései szerint az B4. lehet őséget kell el őnyben részesíteni. Mivel – 
az európai részvénytársaság vagy európai szöv etkezet határokon átnyúló egyesüléssel történ ő 
létrehozásának kivételével – már létezik a cégnyi lvántartásokra vonatkozó jogi kötelezettség a 
határokon átnyúló eljá rásokban való együttm űködés céljából, csak egy jogi rendelkezésre van 
szükség ahhoz, hogy a Bizottságot hatá skörrel ruházzák fel. A B3. lehet őség túl merevnek 
tűnik, miközben a B2. és B4. pedig biztosítja a tagállamok számára szükséges rugalmasságot. 
A B4. lehet őség (felhatalmazáson alapuló jogi aktus) azonban megfelel őbb megoldás, mert 
kötelezően bevon minden tagállamot, míg a B2. lehet őség szerint csupán önkéntes a részvétel. 
A B3. és B4. lehet őség visszaszoríthatja a társaságokra nehezed ő, az európai 
részvénytársaságok vagy eur ópai szövetkezetek határokon átnyúló egyesüléssel történ ő 
létrehozásával kapcsolatos adminisztratív te rheket. A költségek a választott IKT-eszköz 
függvényében korláto zottak lehetnek. 
5.4. Az üzleti információkhoz való bonyolult, határokon átnyúló hozzáférés 
Jóllehet a társaságokra vonatkozó üz leti információk könnyen hozzáférhet őek a nyilvántartó 
országban, ugyanennek az információnak más tagá llamból való elérését technikai vagy nyelvi 
akadályok gátolhatják. Az EBR nem terjed ki mi nd a 27 tagállamra, és a hálózaton keresztül 
hozzáférhet ő információk tagállamonként eltér őek. 
Ezenfelül az egyedi cégazonosító hiánya  is megnehezíti a tá rsaságok beazonosítását 
határokon átnyúló helyzetekben (pl. egyesü lések vagy csoportok). Továbbá az üzleti 
információk frissítésének gyakorisága jelenleg nem harmonizált, és nem áll rendelkezésre 
információ az adathasználók számára az adatok különböz ő tagállamokbeli megbízhatóságával 
kapcsolatban. 
Az üzleti információkhoz való korlátozott, határokon átnyúló hozzáférés 
kockázatosabbá teszi az üzleti körny ezetet a fogyasztók és a már létez ő vagy 
potenciális üzleti partnerek számára.  A probléma továbbá jogilag kevésbé 
biztonságos helyzetet eredményez. 
Négy lehet őséget vizsgáltak meg:  
• C1. lehetőség: a szakpolitika válto zatlanul hagyása 
• C2. lehet őség: a cégnyilvántartásokra vonatkozó részletes szabályok ajánlása az 
információkhoz való eredményesebb, határokon átnyúló hozzáférés biztosítása céljából 
HU 8   HU • C3. lehet őség: a cégnyilvántartások elektronikus háló zatában való részvételre vonatkozó 
tagállami követelmény megállapítása, a háló zaton keresztül továbbítandó információk 
jegyzékének összeállítása, a nyilvántartásba vett információk frissítési gyakoriságának és 
az együttm űködés technikai részleteinek megállapítása 
• C4. lehet őség: a cégnyilvántartások elektronikus háló zatában való részvételre vonatkozó 
tagállami követelmény megállapítása, valami nt a hálózaton keresztül továbbítandó 
információk jegyzékének összeállítása, a nyilvántartásba vett információk frissítési gyakoriságának és az együttm űködés technikai részleteinek megállapítása felhatalmazáson 
alapuló jogi aktus vagy hálózatirá nyítási megállapodás formájában 
A hatásvizsgálat következtet ései szerint az C4. lehet őséget kell el őnyben részesíteni. A C2. 
lehetőség potenciálisan, míg a C3. és C4. lehet őség biztosan pozitívan hat az érdekeltekre. A 
nem jogszabályi intézkedések (C2. lehet őség) nem garantálná nak jogbiztonságot az 
információhoz való hozzáférés tekintetében. A C3. és C4. lehet őség egyértelm ű jogi keretet 
nyújtana, de a C3. lehet őség esetén a technikai részle tek megváltozása jogszabályi 
módosításokat tenne szükségessé. A C4. lehet őség biztosítaná a szükséges rugalmasságot. A 
lehetőségeknek nincs hatásuk az adminisztratív terhekre. A költségek azonban jelent ősek 
lehetnek. 
6. N
YOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A Bizottság a rendelkezések végreh ajtási szakaszát is követni fogja és keretet fog biztosítani a 
nemzeti szakért őkkel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus részleteir ől folytatott strukturált 
vitákhoz (pl. m űhelytalálkozók). A rendelkezések átültetése után öt évvel értékelni kell az 
intézkedések hatását.