Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok alapszabályáról és finanszírozásáról /* COM/2012/0499 final - 2012/0237 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE 1.1. Háttér-információk Az Európai Unióról szóló szerződés 10. cikke megállapítja: „[a]z európai szintű politikai pártok hozzájárulnak az európai politikai tudatosság kialakításához és az uniós polgárok akaratának kinyilvánításához”. Az Európai Unió Alapjogi Chartája 12. cikke (2) bekezdése ugyanezt az elvet fejezi ki. Az Unió valamennyi polgárának alapvető joga a bármilyen szintű, például politikai és polgári célú egyesülés szabadsága és a véleménynyilvánítás szabadsága, amely magába foglalja a véleményalkotás szabadságát, valamint az információk és eszmék megismerésének és közlésének szabadságát anélkül, hogy ebbe hatósági szerv beavatkozhatna, továbbá országhatárokra való tekintet nélkül,. Következésképpen az európai képviseleti demokrácia virágzása az Európai Unió polgárainak érdeke. A polgárok véleményének európai szintű artikulálásában kulcsszerepet játszanak a valóban nemzetek feletti európai politikai pártok és politikai alapítványok. Az európai politikai pártok és a hozzájuk kapcsolódó politikai alapítványok fontos szerepet játszhatnak a nemzeti és uniós politika közötti szakadék áthidalásában, és fontos kommunikatív funkciókat töltenek be azáltal, hogy támogatják az Unió sokrétegű kormányzási rendszerének szintjei közötti interakciókat. Az európai politikai pártok és alapítványok fokozott és hatékonyabb fellépése elősegítheti, hogy a polgárok jobban megértsék a nemzeti és uniós politikai folyamatok közötti összefüggéseket, és az egyik módja lehet az európai szintű, nemzeti kereteken túllépő vitafolyamatok megindításának, az európai nyilvánosság kialakításának. Elő kell segíteni emellett, hogy az európai politikai pártok mind jobban biztosíthassák az európai szintű választott tisztségek és egyéb képviseleti funkciók tekintetében megnyilvánuló választói akarat kifejezését és becsatornázását, amely az egész európai képviseleti demokrácia szempontjából kulcsfontosságú. Ösztönözni kell ezért e pártokat arra, hogy az európai parlamenti választások keretében tudatosítsák a polgárokban az európai politikai pártok és a nemzeti politikai pártok és jelöltek között meglévő kapcsolódásokat. Ez különösen fontos az Európai Parlamentnek a Tanács mellett betöltött teljes jogú társjogalkotói szerepét megerősítő Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta, és lényegesen hozzájárul a polgárok érdeklődésének fokozásához, az európai választásokon való részvétel növeléséhez, valamint az Európai Unió demokratikus legitimációjának megerősítéséhez. 1.2. A javaslat okai és céljai Kilenc évvel az európai szintű politikai pártokra irányadó előírásokról és finanszírozásuk szabályairól szóló 2004/2003/EK rendelet[1] hatálybalépése és öt évvel a rendelet 2007. évi felülvizsgálata[2] után, mely felülvizsgálat során egyebek mellett a rendelet alkalmazási körébe bekerültek a kapcsolódó európai szintű politikai alapítványok, a Bizottság átfogó értékelésnek vetette alá az európai politikai pártokra és alapítványokra vonatkozó jelenlegi finanszírozási és szabályozási keretet. Erre egyrészt egy, az Európai Parlament főtitkára által készített, az európai szintű pártok finanszírozásáról szóló jelentésnek[3], másrészt a 2004/2003/EK rendelet alkalmazásáról szóló, 2011. április 6-i európai parlamenti állásfoglalásnak[4] (a továbbiakban: a Giannaku-jelentés) az elfogadását követően került sor. A Giannaku-jelentés, amely a 2004/2003/EK rendelet 12. cikke szerinti európai parlamenti értékelő jelentést alkotja[5], két fő területet fed le, nevezetesen · felkéri a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az európai politikai pártokra és politikai alapítványokra vonatkozó alapszabályra, utalva egyúttal a belső pártdemokrácia ehhez kapcsolódó kérdéseire; valamint · számos, a politikai pártok és a hozzájuk kapcsolódó politikai alapítványok finanszírozási rendszerével kapcsolatos módosítást javasol, szorgalmazva egyrészt a finanszírozáshoz való hozzáférés szigorúbb feltételeinek kidolgozását, másrészt rugalmasabb rendszer kialakítását. Az európai szintű politikai pártokra és politikai alapítványokra vonatkozó szabályok értékelésének részeként a Bizottság megvizsgálta az Európai Parlament Giannaku-jelentésben foglalt következtetéseit. Osztja azt az álláspontot, hogy az európai politikai pártok és alapítványok fontos szerepet játszhatnak a képviseleti demokrácia európai szintű megerősítésében és továbbfejlesztésében, és hidat képeznek az uniós politika és az uniós polgárok között. A jelen rendeletjavaslat célja következésképpen az európai politikai pártok és a hozzájuk kapcsolódó politikai alapítványok ösztönzése és támogatása azon feltételek megteremtése révén, amelyek lehetővé teszik számukra a további fejlődést és azt, hogy elérjenek az európai polgárokhoz, hogy képviseljék és kifejezzék azok nézeteit és véleményét, és hogy erősebb kapcsot képezhessenek az európai civil társadalom és az európai intézményrendszer, illetve azon belül mindenekelőtt az Európai Parlament között. A politikai alapítványok tekintetében a rendeletjavaslat az alapítványok szükségleteihez igazodó, konkrét jogi, pénzügyi és szabályozási keretet kínál. Ez a keret különbözik és eltér az európai alapítványok európai jogi formáját létrehozó, az európai alapítvány (FE) statútumáról szóló 2012. február 8-án elfogadott bizottsági javaslatban megállapított szabályoktól[6]. 2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL A jelen javaslat előkészítése során a Bizottság szoros párbeszédet és konzultációkat folytatott az érdekelt partnerekkel. Különböző szinteken több találkozót szervezett kifejezetten e javaslat témájában az európai szintű politikai pártoknak és alapítványoknak, valamint az Európai Parlament politikai csoportjainak képviselőivel, tagállami és tudományos intézményi szakértőkkel, az Európai Parlament elnökével, főtitkárával és a parlamenti értékelő jelentés előadójával. Tapasztalata és szakértelme fényében valamennyi érdekelt fél fontos és rendszeres hozzájárulással szolgált a politikai pártokra és alapítványokra a 2004/2003/EK rendelet és a költségvetési rendelet[7] alapján vonatkozó jelenlegi szabályok vonatkozásában. Kiemelendő ezen belül, hogy az európai politikai pártok és alapítványok kiegészítéssel szolgáltak az EP értékelő jelentéséhez, rámutatva azokra a konkrét problémákra, amelyekkel az utóbbi években szembesültek, és javaslatokkal, ajánlásokkal szolgálva ezek orvoslása tekintetében, a tagállami és tudományos intézményi szakértők pedig értékes észrevételekkel szolgáltak a politikai pártok jogállására és finanszírozására vonatkozó tagállami szabályokkal, valamint a Bizottság által előterjeszteni kívánt intézkedések tagállamokra gyakorolt várható hatásával kapcsolatban. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI 3.1. Jogalap A javaslat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 224. cikkén alapul, amely szerint „[a]z Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletekben meghatározza az Európai Unióról szóló szerződés 10. cikkének (4) bekezdésében említett európai szintű politikai pártokra irányadó szabályokat, így különösen a finanszírozásukra vonatkozó előírásokat.” Lényegét tekintve ez a rendelkezés megfelel a 2004/2003/EK rendelet jogalapjának, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 191. cikke második albekezdésének. 3.2. Szubszidiaritás és arányosság A javaslat teljes mértékben összhangban áll a szubszidiaritás elvével. Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok alapszabályára és finanszírozására vonatkozó szabályok egyedül uniós szinten állapíthatók meg. Jóllehet a politikai pártokat és alapítványokat kormányzó jelenlegi rendelet elősegítette, hogy e szervezetek megerősödjenek, és stabil szereplőkké váljanak az európai politikai térképen, e szabályozási és finanszírozási rendszerek ma már reformra szorulnak, mivel nem felelnek meg teljes mértékben a ma és a holnap kihívásainak (lehetővé kell tenni például európai szintű, európai szereplők megjelenését vagy azt, hogy az európai politikai pártok forrásokat vihessenek át az egyik évről a következőre). A lehetséges reformintézkedések meghatározása során a Bizottság körültekintően figyelembe vette a Nizzai Szerződés záróokmányához csatolt, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 191. cikkéről szóló, 11. nyilatkozatban foglalt elveket.[8] A javaslat nem terjed túl azon a mértéken, amely az európai demokrácia és az EU-intézmények legitimációjának fejlesztésére és megerősítésére irányuló hosszú távú célnak az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok hatékonyabban működő és elszámoltatható demokratikus szereplőkké alakítása révén történő eléréséhez szükséges. Ezáltal megfelel az arányosság elvének. A javaslat új európai jogi formát kíván létrehozni mindkét jogalany számára, miközben gyakorlati működésük legtöbb aspektusa tekintetében mindkettő továbbra is a székhelyük tagállamának jogrendje által elismert jogi formában funkcionálna a jövőben is. A javasolt fellépés segít leküzdeni azon legfontosabb akadályok némelyikét, amelyekkel a tagállamokban és a tagállamok között működve a politikai pártok és alapítványok napi működésük és igazgatásuk során találkoznak, ezt azonban anélkül teszi, hogy kimerítő jellegű szabályrendszert hozna létre. Nem tartalmaz a javaslat például munkajogi vagy adózási rendelkezéseket (az országhatárokon átnyúlóan működő támogatókra és adományokra vonatkozó diszkriminációmentességi szabályok kivételével, amelyek esetében egyértelmű az európai dimenzió). Eltérő rendelkezés hiányában az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok tekintetében továbbra is a tagállamok joga az irányadó. 4. A JAVASLAT FŐBB ELEMEI A Bizottság egymást kiegészítő javaslatokat tartalmazó csomagot terjeszt elő a politikai pártok és alapítványok finanszírozási és szabályozási rendszerének európai szintű továbbfejlesztése érdekében: a jelen javaslat a 2003/2004/EK rendelet helyébe lép, míg egy további, ezzel párhuzamos javaslat a költségvetési rendelet módosítását célozza. Az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok alapszabályáról és finanszírozásáról szóló jelen rendeletjavaslatban a Bizottság számos ponton szándékozik továbbfejleszteni a 2004/2003/EK rendeletet. Az átfogó cél az európai politikai pártok és alapítványok láthatóságának, elismertségének, hatékonyságának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának növelése. A javaslat bevezeti az európai alapszabályt. Az európai alapszabály lehetővé teszi, hogy a szerveződést európai politikai pártként vagy európai politikai alapítványként jegyezzék be, és ezáltal az uniós jogon alapuló jogi státuszt nyerjen.Az új európai jogi személyiség, amely felváltja az esetleges korábbi tagállami jogi személyiségeket, megfelelő elismertséget fog biztosítani az európai politikai pártoknak, és segít leküzdeniük több olyan akadályt, amely hosszú ideje gátolja tevékenységüket. Ezek közé tartozik az, hogy az eddig rájuk alkalmazott tagállami jogi formák sokfélesége általában rosszul igazodott az európai szintű politikai pártok rendkívül speciális feladataihoz és céljaihoz, és ennek következtében e pártok láthatósága és elismertsége is csekély maradt. Az európai uniós jogon alapuló, egységes jogi státusz biztosítása ezért döntő kérdés, amely lehetővé teszi majd számukra, hogy sikeresebben teljesítsék a Szerződések által nekik tulajdonított sajátos rendeltetést. A pártokhoz kapcsolódó politikai alapítványok számára bevezetendő európai alapszabály egyértelmű elismerését jelenti annak a kulcsszerepnek, amelyet ezek az alapítványok játszanak az európai politikai pártok tevékenységének támogatásában és kiegészítésében, mindenekelőtt az európai közpolitikai és integrációs témájú vitákhoz való hozzájárulásuk révén, valamint azáltal, hogy fórumot biztosítanak az Európai Unió legkülönbözőbb tagállamaiból érkező, különböző szférákhoz és szintekhez tartozó szereplők találkozásához. Az európai jogi státusz megszerzésének feltétele a kormányzásra, elszámoltathatóságra és átláthatóságra vonatkozó szigorú normák tiszteletben tartása. Az európai jogi státusz megszerzésének különös feltételei közé tartozik az EU alapértékeinek maradéktalan tiszteletben tartása és politikai pártok esetében a belső pártdemokráciára vonatkozó minimumszabályok betartása. Bár az európai politikai pártként vagy európai politikai alapítványként bejegyzett szervezeteknek nem kell feltétlenül uniós finanszírozást igényelniük, ennek ellenkezője nem igaz: az európai politikai pártként vagy európai politikai alapítványként való sikeres bejegyzés, következésképpen e bejegyzés feltételeinek és követelményeinek teljesítése, az uniós költségvetésből juttatott finanszírozásra való jogosultság előfeltétele. Lényeges biztosítani, hogy az európai politikai párttá válás feltételei ne legyenek túlságosan szigorúak, és azokat politikai pártok és/vagy természetes személyek szervezett és komoly, nemzetek feletti szövetségei könnyen teljesíthessék, ezáltal is ösztönözve és támogatva új európai politikai pártok megjelenését. Másfelől, az uniós költségvetés korlátozott forrásainak elosztására figyelemmel, objektív kritériumokat is meg kell állapítani, amelyeknek az európai politikai párt valóban európai ambícióit és valódi választói támogatottságát kell tükrözniük. Egy ilyen kritériumnak leginkább az európai parlamenti választások eredménye felelhet meg, amely pontos mutatója lehet az európai politikai párt választói elismertségének, és kijelöli azokat a pártokat, amelyeknek helyzetükből adódóan módjuk van arra, hogy teljes mértékben részt vegyenek az EU demokratikus életében, és következésképpen a legmagasabb szinten fejezzék ki az uniós polgárok politikai akaratát. Ezért az Európai Parlament 2011. április 6-i állásfoglalásában megfogalmazott kérésnek megfelelően és az Európai Parlament az Európai Unióról szóló szerződés 10. cikkének (2) bekezdésében meghatározott, az Unió polgárainak közvetlen képviseletében betöltött szerepének elismeréseként, a Bizottság azt javasolja, hogy csak azok a politikai pártok (és ennek kiterjesztéseként a hozzájuk kapcsolódó politikai alapítványok) legyenek jogosultak uniós finanszírozásra, amelyek legalább egy tagjuk által képviseltetik magukat az Európai Parlamentben. A Bizottság ezenfelül fontos módosításokat javasol az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok számára juttatott uniós finanszírozás módja tekintetében. A javasolt módosítás szerint a költségvetési rendelet az európai politikai pártokra vonatkozó külön címmel bővülne, amelynek értelmében e pártok nem működési támogatást, hanem sui generis hozzájárulást kaphatnának. Jelen javaslat a költségvetési rendelet javasolt felülvizsgálatával együtt a politikai pártok és alapítványok munkamódszerei és tevékenységei tekintetében megteremti a szükséges rugalmasságot mindenekelőtt az előfinanszírozási szintek emelése, a társfinanszírozási követelmények enyhítése és a saját forrásokból származó tartalékbővítés lehetőségének biztosítása által. Emellett az politikai pártok és alapítványok sajátforrás-gyűjtő képességének fokozása érdekében a jelen javaslat megemeli az évente támogatónként engedélyezett adományösszeg szintjét. A növekvő rugalmasság ellensúlyozása céljából átfogó és átlátható szabályozási és ellenőrzési keret kerül kialakításra, amely kiterjed az európai politikai pártok és a hozzájuk kapcsolódó politikai alapítványok tevékenységével és finanszírozásával összefüggő minden aspektusra, és lefedi valamennyi pénzügyi műveletüket, függetlenül a finanszírozás forrásától. E keret megerősíti a jelentéstételi és átláthatósági követelményeket, a számviteli és ellenőrzési mechanizmusokat, és bevezeti a rendelet feltételeinek – ezen belül az Unió alapértékeinek – megsértése esetén kiszabandó arányos közigazgatási és pénzügyi szankciók új rendszerét. 5. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok számára nyújtott uniós finanszírozás forrása továbbra is az Európai Parlament költségvetése. Jelen javaslatnak nincs további jelentős kihatása az EU költségvetésére. 2012/0237 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok alapszabályáról és finanszírozásáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 224. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[9], tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[10], az Európai Számvevőszékkel folytatott konzultációt követően[11], az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően[12], rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) Az Európai Unióról szóló szerződés 10. cikkének (4) bekezdése és az Európai Unió Alapjogi Chartája 12. cikkének (2) bekezdése megállapítja, hogy az európai szintű politikai pártok hozzájárulnak az európai politikai tudatosság kialakításához és az uniós polgárok politikai akaratának kinyilvánításához. (2) Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. és 12. cikke megállapítja, hogy a bármilyen szintű, például politikai és polgári célú egyesülés szabadsága és a véleménynyilvánítás szabadsága, amely magába foglalja a véleményalkotás szabadságát, valamint az információk és eszmék megismerésének és közlésének szabadságát anélkül, hogy ebbe hatósági szerv beavatkozhatna, továbbá országhatárokra való tekintet nélkül, az Unió valamennyi polgárának alapvető joga. (3) Az európai polgárok számára lehetővé kell tenni, hogy az Unió demokratikus közéletében való teljes körű részvétel tekintetében élhessenek e jogokkal. (4) A valóban nemzetek feletti európai politikai pártok és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványok a nemzeti és az európai szintű politika közötti szakadék áthidalásával fontos szerepet játszhatnak a polgárok véleményének európai szintű artikulálásában. (5) Ösztönözni és támogatni kell az európai politikai pártok és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványok azon erőfeszítéseit, hogy erős kapcsot képezzenek az európai civil társadalom és az európai intézményrendszer, mindenekelőtt az Európai Parlament között. (6) Azok a tapasztalatok, amelyeket az európai politikai pártok és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványok az európai szintű politikai pártokra irányadó előírásokról és finanszírozásuk szabályairól szóló, 2003. november 4-i 2004/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[13] alkalmazása során szereztek, valamint a 2004/2003/EK rendelet alkalmazásáról szóló, 2011. április 6-i európai parlamenti jogalkotási állásfoglalás[14] rámutatnak arra, hogy tovább kell fejleszteni az európai politikai pártokra és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványokra vonatkozó jogi és pénzügyi szabályozást annak érdekében, hogy e pártok és alapítványok az Unió többszintű politikai rendszerének láthatóbb és hatékonyabb szereplőivé válhassanak. (7) A Szerződés által az európai politikai pártoknak tulajdonított rendeltetés elismeréseként és tevékenységük elősegítése érdekében sajátos európai jogi státuszt kell létrehozni az európai politikai pártok és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványok számára, amely valamennyi tagállamban teljes jogképességet és elismerést biztosít számukra. (8) Meg kell határozni az e rendelet szerinti európai jogi státusz megszerzése céljából az európai politikai pártok és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványok által követendő eljárásokat, valamint az e státusz odaítélésére vonatkozó döntés során figyelembe veendő eljárásokat és feltételeket. Meg kell állapítani emellett azt is, milyen eljárások követendők abban az esetben, ha valamely európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány elveszíti európai jogi státuszát, vagy lemond arról. (9) Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok működését az e rendeletben foglalt anyagi jogi szabályoknak és a tagállamok, mindenekelőtt a székhelyük szerinti tagállam nemzeti jogában előírt rendelkezéseknek kell irányítaniuk; e célból e pártoknak és alapítványoknak meg kell jelölniük azt a megfelelő jogi formát, amely megfelel az illető tagállam jogrendjében elismert valamely jogi személyiségi formának. (10) Azoknak az európai politikai pártoknak és hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványoknak, amelyek ilyenekként az európai jogi státusz révén európai szinten kívánják elismertetni magukat, és az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozáshoz kívánnak jutni, be kell tartaniuk bizonyos elveket, és meg kell felelniük bizonyos feltételeknek. Az európai politikai pártoknak és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványoknak mindenekelőtt tiszteletben kell tartaniuk az Európai Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében és az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott alapértékeit. (11) Meg kell határozni az európai politikai pártok kormányzásának és belső szerveződésének alapértékeit és minimumkövetelményeit, különösen a magas szintű belső pártdemokrácia tiszteletben tartása és az irányában történő elkötelezettség biztosítása érdekében. Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok alapszabályának emellett több alapvető igazgatási és jogi rendelkezést kell tartalmaznia. (12) Az Európai Unió általános költségvetéséből folyósított finanszírozásra való jogosultságot azon európai politikai pártokra és hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványokra kell korlátozni, amelyeket ilyenként elismertek, és amelyek európai jogi státuszban részesültek. Miközben lényeges biztosítani, hogy az európai politikai párttá válás feltételei ne legyenek túlságosan szigorúak, és azokat politikai pártok vagy természetes személyek szervezett és komoly, nemzetek feletti szövetségei könnyen teljesíthessék, az uniós költségvetés korlátozott forrásainak elosztására figyelemmel arányos kritériumokat is meg kell állapítani, amelyek objektív módon igazolják az európai politikai párt valóban európai ambícióit és valódi választói támogatottságát. E kritérium leginkább az európai parlamenti választások eredményén alapulhat, mely választásokon minden európai politikai pártnak indulnia kell e rendelet értelmében, és amelyen elért eredmény pontos mutatója az európai politikai párt választói elismertségének. Tükröznie kell azt a szerepet, amelyet az Európai Parlament az Európai Unióról szóló szerződés 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően az Unió polgárainak közvetlen képviseletében betölt, valamint az európai politikai pártok azon célját, hogy teljes mértékben részt vegyenek az Unió demokratikus életében, és az Unió polgárai által képviselt nézetek, vélemények és politikai akarat hatékony kifejezése érdekében az európai képviseleti demokrácia aktív szereplőivé váljanak.Az Európai Unió általános költségvetéséből nyújtott támogatásra való jogosultság azon európai politikai pártokra korlátozandó, amelyek legalább egy tag útján képviseltetik magukat az Európai Parlamentben, illetve azon európai politikai alapítványokra, amelyek e státuszért olyan európai politikai párt révén folyamodnak, amely legalább egy taggal képviselteti magát az Európai Parlamentben. (13) Az európai politikai pártok finanszírozásának átláthatóbbá tétele és a finanszírozási szabályokkal történő esetleges visszaélések elkerülése érdekében bármely európai parlamenti képviselő – kizárólag a finanszírozás vonatkozásában – csak egy európai politikai párt tagjának tekinthető, éspedig releváns esetben azon párt tagjának, amelyhez az illető képviselő nemzeti vagy regionális politikai pártja kapcsolódik a kérelem benyújtására rendelkezésre álló időszak utolsó napján. (14) Meg kell állapítani azokat az eljárásokat, amelyeket az európai politikai pártoknak és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványoknak követniük kell akkor, amikor finanszírozást igényelnek az Európai Unió általános költségvetéséből, valamint azokat az eljárásokat, feltételeket és szabályokat, amelyeket tiszteletben kell tartani az ilyen finanszírozások odaítéléséről hozott döntés során. (15) A függetlenséget, elszámoltathatóságot és felelősséget előtérbe helyező európai politikai kultúra ösztönzése érdekében meg kell tiltani vagy korlátozni kell, és megerősített átláthatósági követelményeknek kell alávetni az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok számára az Európai Unió költségvetésén kívüli forrásból juttatott adományok és hozzájárulások bizonyos típusait. (16) Több tagállam kedvező adóelbánást alkalmaz a belföldi politikai pártoknak és politikai alapítványoknak juttatott adományok tekintetében mind a kedvezményezett, mind a támogató vonatkozásában. Tekintve, hogy ösztönözni szükséges az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok saját forrásainak bővítését, fontos, hogy e kedvező adóelbánás automatikusan vonatkozzon az európai politikai pártokra, európai politikai alapítványokra és támogatóikra is mind a belföldön, mind a határokon átnyúlóan nyújtott adományok esetében. (17) Lehetővé kell tenni, hogy az európai politikai pártok az európai parlamenti választások keretében kampányokat finanszírozzanak, míg az e választásokon részt vevő pártok és jelöltek választási költségeinek finanszírozására és korlátozására az egyes tagállamokban alkalmazandó szabályokat kell alkalmazni. Fokozandó az Unió polgárainak európai politikai tudatosságát és az európai választási folyamat átláthatóságát, ösztönözni kell, hogy az európai parlamenti választások során az európai politikai pártok tájékoztassák a polgárokat a köztük és a hozzájuk kapcsolódó nemzeti politikai pártok és jelöltek közötti kötődésekről. (18) Az európai politikai pártok sem közvetve, sem közvetlenül nem finanszírozhatnak más politikai pártokat, különösen nem nemzeti pártokat vagy jelölteket. Az európai politikai alapítványok sem közvetve, sem közvetlenül nem finanszírozhatnak európai vagy nemzeti politikai pártokat vagy jelölteket. Emellett az európai politikai pártok és a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványok nem finanszírozhatnak nemzeti népszavazási kampányokat. Ezek az elvek a Nizzai Szerződés záróokmányához csatolt, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 191. cikkéről szóló 11. nyilatkozatban foglaltakat tükrözik. (19) Az átláthatóság érdekében, illetve az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok kontrollját és demokratikus elszámoltathatóságát megerősítendő, az alapvetően közérdekűnek tekintendő információkat, mindenekelőtt az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok alapszabályára, tagságára, pénzügyi beszámolóira, támogatóira és kapott adományaira, valamint az Unió költségvetéséből kapott [hozzájárulásaira] és támogatásaira vonatkozó információkat, továbbá az Európai Parlament által a bejegyzéssel, a finanszírozással és a szankciókkal kapcsolatban hozott határozatokra vonatkozó információkat közzé kell tenni. Az ezen információk nyilvános elérhetőségét biztosító szabályozási keret létrehozása a politikai erők közötti esélyegyenlőség és tisztességes versengés elősegítésének, valamint a nyílt, átlátható és demokratikus jogalkotási és választási folyamatok fenntartásának leghatékonyabb módja, amely erősíti a polgárok és a választók európai képviseleti demokrácia iránti bizalmát, és – tágabb összefüggésben – segít megelőzni a korrupciót és a hatalommal való visszaélést. Az arányosság elvével összhangban a természetes személyek azonosságára vonatkozó információk nyilvánosságra hozatala nem alkalmazandó az európai politikai párt azon tagjaira, akik ehhez nem járultak kifejezetten hozzá, sem az évente és támogatónként 1000 EUR-t meg nem haladó adományokra. Ugyancsak az arányosság elvével összhangban az adományokra vonatkozó információkat évente kell közzétenni, kivéve az európai parlamenti választási kampányok idején és a 12 000 EUR-t meghaladó adományok esetében, amikor is az információkat sürgősen közzé kell tenni. (20) Ez a rendelet tiszteletben tartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott alapvető jogokat és elveket, különös tekintettel a Charta 7. és 8. cikkére, amely szerint mindenkinek joga van ahhoz, hogy magánéletét tiszteletben tartsák, továbbá a rá vonatkozó személyes adatok védelméhez; e jogokat és elveket a rendelet végrehajtása során is maradéktalanul tiszteletben kell tartani. (21) A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[15] alkalmazandó a személyes adatoknak az Európai Parlament és az eminens független személyek bizottsága által, e rendelet szerint végzett feldolgozására. (22) A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[16] alkalmazandó a személyes adatok e rendelet alkalmazásában megvalósuló feldolgozására. (23) A jogbiztonság érdekében egyértelművé kell tenni, hogy az Európai Parlament, az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok, az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok finanszírozásának egyes aspektusai tekintetében az ellenőrzés gyakorlására hivatott nemzeti hatóságok és az e rendeletben említett vagy meghatározott más releváns harmadik felek a 45/2001/EK rendelet és a 95/46/EK irányelv értelmében vett adatkezelők. Meg kell határozni azt is, hogy az adatkezelők legfeljebb mennyi ideig őrizhetik meg az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok finanszírozása jogszerűségének, szabályszerűségének és átláthatóságának biztosítása érdekében gyűjtött és az európai politikai pártok tagságára vonatkozó személyes adatokat. Adatkezelői minőségükben eljárva az Európai Parlamentnek, az európai politikai pártoknak és az európai politikai alapítványoknak, az illetékes nemzeti hatóságoknak és a releváns harmadik feleknek minden olyan intézkedést meg kell hozniuk, amely biztosítja a 45/2001/EK rendelet és a 95/46/EK irányelv követelményeinek való megfelelést, ideértve különösen az adatfeldolgozás jogszerűségét és biztonságát, a tájékoztatást és az érintettek személyes adataikhoz való hozzáférésére, azok helyesbítésére vagy törlésére vonatkozó jogát biztosító intézkedéseket. (24) Az e rendelet alkalmazásában végrehajtott adatfeldolgozás tekintetében alkalmazandók a 95/46/EK irányelv III. fejezetének bírósági jogorvoslatra, felelősségre és szankciókra vonatkozó rendelkezései. Az illetékes nemzeti hatóságoknak vagy releváns harmadik feleknek az általuk okozott károkért az alkalmazandó nemzeti jog szerint kell felelősséget viselniük. Emellett a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az e rendeletet megsértő illetékes nemzeti hatóságokra vagy releváns harmadik felekre megfelelő szankciók vonatkozzanak. (25) Külön szabályokat és eljárásokat kell megállapítani az Európai Unió általános költségvetéséből évente rendelkezésre álló előirányzatok elosztása tekintetében, figyelembe véve egyrészt a kedvezményezettek számát, másrészt az egyes kedvezményezett európai politikai pártok – és ennek kiterjesztéseként a hozzájuk kapcsolódó európai politikai alapítványok – európai parlamenti képviselőinek arányát. E szabályoknak ki kell terjedniük az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok szigorú átláthatósági, számviteli, könyvvizsgálati és pénzügyi ellenőrzésére és az Európai Parlament és a Számvevőszék által végzett könyvvizsgálatra vonatkozó rendelkezésekre, valamint az arányos szankciókra, köztük az Unió alapértékeit megsértő európai politikai pártra vagy európai politikai alapítványra alkalmazandó szankciókra is. (26) Az Európai Parlamentnek rendszeresen ellenőriznie kell az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok bejegyzésére és finanszírozására vonatkozó feltételek és követelmények teljesülését. Ezt az ellenőrzést évente, illetve bármely természetes vagy jogi személy indoklással ellátott kérését követően el kell végezni. Uniós alapértékek tiszteletben tartásával kapcsolatos határozatok kizárólag egy erre a célra kidolgozott eljárásnak megfelelően, egy eminens független személyekből álló bizottsággal folytatott egyeztetést követően hozhatók. (27) Az Európai Parlament által az európai politikai pártok számára biztosított technikai segítségnyújtásnak az egyenlő elbánás elvén kell alapulnia, számla ellenében és pénzbeli ellentételezés fejében kell történnie, és arról rendszeres nyilvános jelentésben kell tájékoztatást adni. (28) Az e rendelet főbb rendelkezéseinek alkalmazásával kapcsolatos információkat egy erre a célra létrehozott weboldalon kell elérhetővé tenni, és azokat az Európai Parlamentnek nyilvános éves jelentésben kell megvizsgálnia. (29) Az Európai Unió Bíróságának hatáskörébe tartozó bírói ellenőrzés segíti e rendelet helyes alkalmazását. Rendelkezéseket kell továbbá elfogadni igazgatási fellebbezési eljárások tárgyában. (30) Tekintettel arra, hogy az európai politikai pártokra és az európai politikai alapítványokra jelenleg vonatkozó szabályokat és eljárásokat jelentős mértékben szükséges módosítani és bővíteni, a 2004/2003/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk Tárgy Ez a rendelet meghatározza az európai szinten működő politikai pártok (a továbbiakban: európai politikai pártok) és az európai szinten működő politikai alapítványok (a továbbiakban: európai politikai alapítványok) alapszabályára és finanszírozására vonatkozó feltételeket. 2. cikk Fogalommeghatározások E rendelet alkalmazásában: 1. „politikai párt”: polgárok politikai célokat követő egyesülése; 2. „politikai szövetség”: különböző tagállamokból származó politikai pártok és/vagy természetes személyek közötti szervezett együttműködés; 3. „európai politikai párt”: az Európai Parlamentnél az e rendeletben meghatározott feltételeknek és eljárásoknak megfelelően bejegyzett, politikai célokat követő „politikai szövetség”; 4. „európai politikai alapítvány”: hivatalosan valamely európai politikai párthoz kapcsolódó, az Európai Parlamentnél az e rendeletben meghatározott feltételeknek és eljárásoknak megfelelően bejegyzett alapszabállyal rendelkező szervezet, amely tevékenysége révén – az Európai Unió céljai és alapvető értékei tiszteletben tartásával – az európai politikai párt céljait azáltal támogatja és egészíti ki, hogy az alábbi feladatok közül egyet vagy többet ellát: a) megfigyeli és elemzi a közérdekű európai politikai kérdésekről és az európai integráció folyamatáról szóló vitát, valamint hozzájárul ahhoz; b) közérdekű európai politikai kérdésekhez kapcsolódó tevékenységeket, például szemináriumokat, képzéseket, konferenciákat és tanulmányokat szervez és támogat az érdekelt felek, köztük az ifjúsági szervezeteket és a civil társadalom más képviselőinek részvételével; c) a demokrácia előmozdítása érdekében együttműködést alakít ki más szervezetekkel, köztük harmadik országok szervezeteivel is; d) keretet biztosít a nemzeti politikai alapítványok, a tudományos élet képviselői és egyéb érdekelt felek európai szintű együttműködéséhez; 5. „regionális parlament” vagy „regionális közgyűlés”: olyan testület, melynek tagjai regionális választásokon választott képviselők vagy választott közgyűlésnek politikai felelősséggel tartoznak; 6. „az Európai Unió általános költségvetéséből biztosított finanszírozás”: az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet[17] (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) első része IV. címének megfelelően odaítélt támogatás vagy […][18] megfelelően odaítélt [hozzájárulás]; 7. „adomány”: készpénzadomány vagy egyéb, természetben (áruk vagy szolgáltatások formájában) nyújtott, az érintett európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány számára gazdasági előnyt jelentő adomány. II. FEJEZET Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok alapszabálya 3. cikk A bejegyzés feltételei (1) A 2. cikk 2. pontjában meghatározott politikai szövetség európai politikai pártként alapszabályának bejegyzését kérelmezheti az Európai Parlamentnél, amennyiben megfelel a következő feltételeknek: a) székhelye a tagállamok valamelyikében található; b) képviselteti magát európai parlamenti képviselői révén a tagállamok legalább egynegyedében, illetve a nemzeti vagy a regionális parlamentekben vagy a regionális közgyűlésekben, vagy a legutóbbi európai parlamenti választásokon a tagállamok legalább egynegyedében megkapta az adott tagállamokban leadott szavazatok legalább három százalékát; c) különösen programjában, valamint maga és tagjai tevékenysége során tiszteletben tartja az Európai Unió alapértékeit, azaz az emberi méltóságot, a szabadságot, a demokráciát, az egyenlőséget, a jogállamiságot és az emberi jogokat, köztük a kisebbségekhez tartozó személyek jogait; d) részt vett európai parlamenti választásokon vagy nyilvánosan kifejezte a következő európai parlamenti választásokon való részvételre irányuló szándékát; e) nem törekszik haszonszerzésre. (2) Politikai alapítvány európai politikai alapítványként alapszabályának bejegyzését kérelmezheti az Európai Parlamentnél, amennyiben megfelel a következő feltételeknek: a) az e rendeletben meghatározott feltételek és eljárások szerint elismert európai politikai párthoz kapcsolódik, amit a párt bejegyzett alapszabálya igazol; b) székhelye a tagállamok valamelyikében található; c) különösen programjában és tevékenysége során tiszteletben tartja az Európai Unió alapértékeit, azaz az emberi méltóságot, a szabadságot, a demokráciát, az egyenlőséget, a jogállamiságot és az emberi jogokat, köztük a kisebbségekhez tartozó személyek jogait; d) céljai kiegészítik annak az európai politikai pártnak a céljait, amelyhez kapcsolódik; e) irányító testületének tagjai legalább a tagállamok egynegyedéből származnak; f) nem törekszik haszonszerzésre. (3) Bármely európai politikai párthoz csak egy európai politikai alapítvány kapcsolódhat hivatalosan. Az európai politikai párt és a hozzá kapcsolódó európai politikai alapítvány hivatalos kapcsolatát mindkettő alapszabályában ki kell fejezni, a 4. cikk (1) bekezdésének és az 5. cikknek megfelelően. Valamennyi európai politikai párt és hozzá kapcsolódó európai politikai alapítvány biztosítja egyrészről az európai politikai párt, másrészről az európai politikai alapítvány napi igazgatásának, irányító testületeinek és pénzügyi kimutatásainak szétválasztását. 4. cikk Az európai politikai pártok kormányzása és belső demokráciája (1) Az európai politikai párt alapszabálya tartalmazza legalább a következőkre kiterjedő igazgatási és jogi rendelkezéseket: a) a párt neve, amely – rövid alakjában is – világosan megkülönböztethető bármely létező európai politikai párt nevétől; b) székhelyének címe, amely a tagállamok valamelyikében található; c) a párt a székhely szerinti tagállam jogrendje által elismert jogi formája; d) a párt céljait ismertető írásba foglalt politikai program; e) a nonprofitelv elfogadása a 12. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül; f) releváns esetben a hozzá kapcsolódó politikai alapítvány neve és a köztük fennálló hivatalos kapcsolat ismertetése; g) a párt napi igazgatási aktusai tekintetében a párt képviseletével, köztük a törvényes képviselettel kapcsolatos információk; h) a párt igazgatása és pénzügyi irányítása; i) az érintett tagállamokban a törvényes képviselettel, különösen az ingó és ingatlan vagyon megszerzésével és elidegenítésével, valamint a bíróság előtti eljárásban történő képviselettel megbízott szervek vagy természetes személyek; j) a szervezet elismert európai politikai pártként történő megszűnése. (2) Az európai politikai párt alapszabálya a belső pártdemokrácia vonatkozásában tartalmazza legalább a következőkre kiterjedő szabályokat: a) a párt tagjainak felvétele, lemondása és kizárása, illetve a párt tagjainak csatolt listája; b) a tagság valamennyi formájával kapcsolatos jogok és kötelezettségek, köztük az akár természetes, akár jogi személy tagok képviseleti jogait garantáló szabályok és a megfelelő szavazati jogok; c) a párt valamennyi tagjának képviseletét igénylő, általános közgyűlésének működése; d) a párt minden egyéb irányító testületének demokratikus választási és demokratikus döntéshozatali folyamatai, megjelölve minden testület esetében annak hatásköreit, feladatait és összetételét, tagjai kinevezésének és elmozdításának módját, továbbá a jelöltek kiválasztása és a tisztségviselők megválasztása során alkalmazott világos és átlátható kritériumokat, biztosítva, hogy a tisztségviselők mandátuma, noha megújítható lehet, csak meghatározott időre szólhat; e) a párt belső döntéshozatali eljárásai, különös tekintettel a szavazási eljárásokra és a határozatképességgel kapcsolatos követelményekre; f) az átláthatóság szempontjának érvényesítése, nevezetesen a pénzügyi könyvek és számlák, az adományok, valamint a magánélet és a személyes adatok védelme vonatkozásában; g) az alapszabály módosítására vonatkozó eljárás. 5. cikk Az európai politikai alapítvány kormányzása Az európai politikai alapítvány alapszabálya tartalmazza legalább a következőket: a) az alapítvány neve, amely – rövid alakjában is – világosan megkülönböztethető bármely létező európai politikai alapítvány nevétől; b) székhelyének címe, amely a tagállamok valamelyikében található; c) az alapítvány a székhely szerinti tagállam jogrendje által elismert jogi formája; d) az alapítvány céljainak ismertetése, mely céloknak összeegyeztethetőnek kell lenniük a 2. cikk 4. pontjában felsorolt feladatokkal; e) a nonprofitelv elfogadása; f) annak az európai politikai pártnak a neve, amelyhez a politikai alapítvány kapcsolódik, valamint a köztük fennálló hivatalos kapcsolat ismertetése; g) az alapítvány testületeit felsoroló lista, megjelölve minden testület esetében annak hatásköreit, feladatait és összetételét, valamint tagjai és vezetői kinevezésének és elmozdításának módját; h) az alapítvány igazgatása és pénzügyi irányítása; i) az érintett tagállamokban a törvényes képviselettel, különösen az ingó és ingatlan vagyon megszerzésével és elidegenítésével, valamint a bíróság előtti eljárásban történő képviselettel megbízott szervek vagy természetes személyek; j) az alapszabály módosítására vonatkozó eljárás; k) a szervezet elismert európai politikai alapítványként történő megszűnése. 6. cikk Bejegyzés (1) Az Európai Parlament nyilvántartást hoz létre (a továbbiakban: a nyilvántartás) az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok bejegyzése céljából. (2) Alapszabályának bejegyzése céljából a 2. cikk 2. pontjában meghatározott politikai szövetség vagy a valamely európai politikai párthoz kapcsolódó politikai alapítvány kérelmet nyújt be az Európai Parlamenthez. (3) A kérelemhez a következőket kell csatolni: a) azok a dokumentumok, amelyek igazolják, hogy a kérelmező megfelel a 3. cikkben foglalt feltételeknek; b) a párt vagy alapítvány alapszabálya, amely a 4. és 5. cikknek megfelelően tartalmazza a párt írásba foglalt politikai programját vagy az alapítvány céljainak leírását, továbbá a szervezet kormányzására és a belső pártdemokráciára vonatkozó megfelelő szabályokat és rendelkezéseket. (4) Politikai alapítvány csak azon európai politikai párton keresztül jegyeztethet be alapszabályt a nyilvántartásba, amelyhez kapcsolódik. (5) Az Európai Parlament a kérelem kézhezvételét követő három hónapon belül határozatot hoz, amelyet a párt vagy alapítvány alapszabályával vagy – a kérelem elutasítása esetén az elutasítás indoklásával – együtt közzétesz az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (6) A (3) bekezdésnek megfelelően a bejegyzési kérelem részeként benyújtott dokumentumok vagy alapszabály bármely módosításáról négy héten belül értesíteni kell az Európai Parlamentet. (7) A 4. cikk (2) bekezdésének megfelelően az európai politikai párt alapszabályához csatolt taglista naprakésszé tett változatát évente, illetve a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott feltétel európai politikai párt általi teljesítését esetlegesen negatívan befolyásoló bármely változás esetében négy héten belül el kell küldeni az Európai Parlamentnek. 7. cikk A bejegyzés ellenőrzése (1) Az Európai Parlament évente ellenőrzi, hogy az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok továbbra is megfelelnek-e a 3., 4. és 5. cikkben meghatározott feltételeknek és követelményeknek. Az e bekezdésben említett éves ellenőrzés időpontja releváns esetben összehangolható a 13. cikkben meghatározott finanszírozáskérelmezési eljárással a nyilvántartás és az engedélyezésre jogosult tisztviselő közötti szükség szerinti egyeztetés és információcsere érdekében. (2) Tagjai egynegyedének kérésére, akik legalább három európai parlamenti politikai csoportot képviselnek, az Európai Parlament többségi szavazással határoz arról, hogy az európai politikai pártok esetében a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában és az európai politikai alapítványok esetében a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában megállapított feltételek továbbra is teljesülnek-e. Határozata előtt az Európai Parlament meghallgatja az érintett európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány képviselőit, és felkér egy eminens független személyekből álló bizottságot, hogy ésszerű határidőn belül alkosson véleményt az adott kérdésről. Ez a bizottság három tagból áll, akik közül egyet az Európai Parlament, egyet a Tanács és egyet a Bizottság jelöl ki az európai parlamenti választásokat követő első európai parlamenti ülésszak végétől számított hat hónapon belül. A bizottság titkárságát és finanszírozását az Európai Parlament biztosítja. (3) Bármely természetes vagy jogi személy bármikor indoklással ellátott kérelmet nyújthat be az Európai Parlamenthez annak érdekében, hogy az ellenőrizze, hogy az (1) bekezdésben említett feltételek és követelmények közül egy vagy több továbbra is teljesül-e. Annak megállapítása, hogy egy európai politikai párt, illetve tagjai, vagy egy európai politikai alapítvány megsértik-e az Unió alapértékeit kizárólag a (2) bekezdésnek megfelelően lehetséges. (4) Ha az Európai Parlament megállapítja, hogy az (1) bekezdésben említett feltételek és követelmények bármelyike többé nem teljesül, a 23. cikk rendelkezéseire is figyelemmel a 11. cikkben vagy a 22. cikkben meghatározott rendelkezéseket alkalmazhatja, vagy mindkettőt. (5) Az európai politikai alapítvány automatikusan elveszti státuszát, amennyiben az európai politikai pártot, amelyhez kapcsolódik, törlik a nyilvántartásból. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő csökkenti az e rendelet alapján kapott uniós finanszírozás összegét, vagy hatályon kívül helyezi az ilyen finanszírozásról szóló hozzájárulási vagy támogatási megállapodást vagy határozatot, és rendelkezik a hozzájárulási vagy támogatási megállapodás vagy határozat alapján indokolatlanul kifizetett összegek, valamint a 11. cikk alapján hozott határozat elfogadásának napján fel nem használt uniós források visszafizettetéséről. III. FEJEZET Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok jogi státusza 8. cikk Jogi személyiség Az európai politikai párt és az európai politikai alapítvány jogi személy, és ezt a státuszt azon a napon szerzi meg, amelyiken a 6. cikkben említett nyilvántartásba bejegyezték. 9. cikk Jogi elismerés és jogképesség Az európai politikai párt és az európai politikai alapítvány jogilag teljes körűen elismert és teljes mértékben jogképes az összes tagállamban. 10. cikk Alkalmazandó jog (1) Az európai politikai pártra és az európai politikai alapítványra e rendelet rendelkezései és – amennyiben e rendelet erre kifejezetten lehetőséget ad – a párt vagy alapítvány alapszabályának rendelkezései alkalmazandók. (2) Az e rendelet által nem szabályozott kérdések tekintetében vagy a rendelet által csak részben szabályozott kérdések esetében e kérdések azon aspektusai tekintetében, amelyekkel e rendelet nem foglalkozik, az európai politikai pártra és az európai politikai alapítványra a székhelye szerinti tagállamban a párt vagy alapítvány alapszabályában említett jogi formára irányadó nemzeti jogszabályok alkalmazandók. Az európai politikai párt és az európai politikai alapítvány más tagállamokban kifejtett tevékenységeire az illető tagállamok vonatkozó nemzeti jogszabályai alkalmazandók. 11. cikk Az európai jogi státusz megszűnése és felszámolás (1) Az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány elveszíti státuszát vagy lemond arról, és megszűnik európai jogi személyiséggel rendelkezni a következők bármelyike esetén: a) vezető testülete az európai politikai párt vagy az európai politikai alapítvány felszámolásáról határoz; b) vezető testülete az európai politikai párt vagy az európai politikai alapítvány olyan jogalannyá történő átalakításáról határoz, amelyet elismer valamely tagállam jogrendje; c) az európai politikai párt a tagságában bekövetkezett változás vagy az európai parlamenti választások következtében már nem felel meg a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott követelményeknek; d) a 22. cikk (1) vagy (4) bekezdésének megfelelően vagy a 7. cikk (5) bekezdésének megfelelően törlik a nyilvántartásból; (2) Az Európai Parlament határozatot fogad el az európai jogi státusz megszűnéséről és a nyilvántartásból való törlésről. (3) Az (1) bekezdés a), b) vagy c) pontjában említett esetekben az e rendelet értelmében az európai politikai pártnak vagy az európai politikai alapítványnak nyújtott uniós finanszírozásról szóló minden hatályos határozatot vissza kell vonni, az ilyen finanszírozásról szóló minden hatályos megállapodást fel kell mondani, és minden fel nem használt uniós finanszírozást vissza kell fizettetni, beleértve a korábbi évekből megmaradt ilyen összegeket is. (4) Felszámolás, fizetőképtelenség és hasonló eljárások esetén az európai politikai párt vagy az európai politikai alapítvány alapszabályában említett jogi forma vonatkozásában a székhely szerinti tagállamban alkalmazandó jogi rendelkezések irányadók. IV. fejezet Finanszírozási rendelkezések 12. cikk A finanszírozás feltételei (1) Az e rendeletben meghatározott feltételek és eljárások alapján bejegyzett európai politikai párt, amely legalább egy tagja által képviselteti magát az Európai Parlamentben, és amelyre a költségvetési rendelet [93.] cikkében említett kizárást okozó helyzetek egyike sem vonatkozik, az Európai Unió általános költségvetéséből nyújtott finanszírozásért folyamodhat az Európai Parlament által közzétett [hozzájárulási] felhívásban foglalt feltételeknek megfelelően. (2) Az e rendeletben meghatározott feltételek és eljárások alapján bejegyzett európai politikai alapítvány, amely az (1) bekezdés szerint finanszírozás iránti kérelem benyújtására jogosult európai politikai párthoz kapcsolódik, és amelyre a költségvetési rendelet [93.] cikkében említett kizárást okozó helyzetek egyike sem vonatkozik, az Európai Unió általános költségvetéséből nyújtott finanszírozásért folyamodhat az Európai Parlament által közzétett pályázati felhívásban foglalt feltételeknek megfelelően. (3) Az Európai Unió költségvetéséből nyújtott finanszírozásra való jogosultságnak az (1) bekezdés és a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti meghatározása, valamint a 14. cikk (1) bekezdésének alkalmazása céljából egy európai parlamenti képviselő csak egy európai politikai párt tagjának tekinthető, amely releváns esetben az a párt, amelyhez a képviselő nemzeti vagy regionális politikai pártja a kérelem benyújtására rendelkezésre álló időszak utolsó napján kapcsolódik. (4) Az Európai Unió általános költségvetéséből nyújtott pénzügyi hozzájárulás vagy támogatás európai politikai párt esetében nem haladhatja meg a párt éves visszatéríthető kiadásainak 90 %-át, európai politikai alapítvány esetében pedig az alapítvány költségvetésében feltüntetett éves támogatható költségeinek 95 %-át. Az odaítélt uniós hozzájárulások fel nem használt részét az európai politikai pártok az odaítélést követő két pénzügyi évben felhasználhatják visszatéríthető kiadások fedezésére. Az e két pénzügyi évet követően fel nem használt összegeket a költségvetési rendeletnek megfelelően vissza kell fizettetni. 13. cikk Finanszírozás iránti kérelem (1) Az Európai Unió általános költségvetéséből nyújtott finanszírozás érdekében az e rendelet 12. cikke (1) vagy (2) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő európai politikai pártnak vagy európai politikai alapítványnak minden évben [hozzájárulási] vagy pályázati felhívás közzétételét követően kérelmet kell benyújtania az Európai Parlamenthez. (2) A kérelem benyújtásakor az európai politikai pártnak és az európai politikai alapítványnak meg kell felelnie a 19. cikkben felsorolt kötelezettségeknek, és a kérelem benyújtásának napjától a [hozzájárulás] vagy támogatás pénzügyi évének végéig szerepelnie kell a nyilvántartásban, valamint nem sújthatja a 22. cikkben előirányzott szankciók egyike sem. (3) Az európai politikai alapítvány kérelme tartalmazza az alapítvány éves munkaprogramját. (4) Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a [hozzájárulási] vagy pályázati felhívás lezárását követően három hónapon belül határozatot hoz, és a költségvetési rendeletnek megfelelően engedélyezi és kezeli a megfelelő előirányzatokat. (5) Európai politikai alapítvány az Európai Unió általános költségvetéséből nyújtott finanszírozás iránti kérelmét kizárólag azon az európai politikai párton keresztül nyújthatja be, amelyhez kapcsolódik. 14. cikk Odaítélési kritériumok és a finanszírozás elosztása (1) A 13. cikknek megfelelően [hozzájárulásban] vagy támogatásban részesülő európai politikai pártok és európai politikai alapítványok számára rendelkezésre álló vonatkozó előirányzatokat évente, a következő elosztási kulcs alapján kell elosztani: – 15 %-ot egyenlő részekben osztanak el; – 85 %-ot a kedvezményezett európai politikai pártok között osztanak el abban az arányban, amelyet képviselőik a választott európai parlamenti képviselők között képviselnek; Ugyanezt az elosztási kulcsot kell használni a finanszírozás európai politikai alapítványok számára történő odaítélése során, európai politikai pártokkal való kapcsolatuk alapján. (2) Az (1) bekezdésben említett elosztás azon választott európai parlamenti képviselők számán alapul, akik a kérelmek benyújtására rendelkezésre álló időszak utolsó napján a kérelmet benyújtó európai politikai párt tagjai, figyelemmel a 12. cikk (3) bekezdésének rendelkezéseire is. E napot követően a szám esetleges változásai nem érintik a finanszírozás európai politikai pártok vagy európai politikai alapítványok között elosztott arányait. Ez nem érinti a 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott azon követelményt, hogy az európai politikai pártnak legalább egy képviselővel rendelkeznie kell az Európai Parlamentben. 15. cikk Adományok és hozzájárulások (1) Az európai politikai párt és az európai politikai alapítvány évente és támogatónként legfeljebb 25 000 EUR értékben adományokat fogadhat el természetes vagy jogi személyektől, az (5) bekezdés sérelme nélkül. (2) Az európai politikai párt és az európai politikai alapítvány éves pénzügyi beszámolójának az Európai Parlament számára történő, 19. cikk szerinti benyújtásakor egyúttal a támogatók listáját is továbbítja, az általuk nyújtott adományokkal együtt, megjelölve az egyes adományok jellegét és értékét. Ez a bekezdés a tagok által biztosított, a (7) és (8) bekezdésben említett hozzájárulásokra is alkalmazandó. (3) Az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány által az európai parlamenti választásokat megelőző hat hónapos időszakon belül kapott adományokat hetente, írásban, a (2) bekezdés rendelkezéseinek megfelelően be kell jelenteni az Európai Parlamentnek. (4) Az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány által elfogadott 12 000 EUR-t meghaladó értékű egyedi adományokat késedelem nélkül, írásban, a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően be kell jelenteni az Európai Parlamentnek. (5) Az európai politikai párt vagy az európai politikai alapítvány nem fogadhat el: a) névtelen adományokat vagy hozzájárulásokat; b) az Európai Parlamentben működő politikai csoportok költségvetéséből származó adományokat; c) olyan vállalkozástól származó adományokat, amely felett valamely állami hatóság közvetlen vagy közvetett módon meghatározó befolyást gyakorolhat tulajdonjoga, pénzügyi részesedése vagy az adott vállalkozásra irányadó szabályok alapján; d) harmadik ország állami hatóságától származó adományokat, ideértve az olyan vállalkozásokat is, amelyek felett valamely állami hatóság közvetlen vagy közvetett módon meghatározó befolyást gyakorolhat tulajdonjoga, pénzügyi részesedése vagy az adott vállalkozásra irányadó szabályok alapján. (6) Az európai politikai párt vagy az európai politikai alapítvány az e rendelet által tiltott adományokat azok kézhezvételétől számított 30 napon belül: – visszajuttatja a támogatónak vagy bármely más, a támogató megbízásából eljáró személynek, vagy – ha az adományt nem lehetséges visszajuttatni, tájékoztatja az Európai Parlamentet. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő a költségvetési rendelet [71]. és [72]. cikkének megfelelően megállapítja a követelést és beszedési utalvány kiállításával engedélyezi a beszedést. Az összeget a költségvetés Európai Parlamentre vonatkozó szakaszában, általános bevételként kell elkönyvelni. (7) Az európai politikai párt hozzájárulásokat fogadhat el tagjaitól. E hozzájárulások nem haladhatják meg az adott európai politikai párt éves költségvetésének 40 %-át. (8) Az európai politikai alapítvány hozzájárulásokat fogadhat el tagjaitól és európai politikai pártoktól. E hozzájárulások nem haladhatják meg az adott európai politikai alapítvány éves költségvetésének 40 %-át, és nem származhatnak olyan forrásból, amelyet valamely európai politikai párt e rendelet szerint az Európai Unió általános költségvetéséből kapott. A bizonyítás terhe az érintett európai politikai pártra hárul, amely pénzügyi kimutatásaiban világosan feltünteti a hozzá kapcsolódó európai politikai alapítvány számára nyújtott finanszírozás forrását. 16. cikk Az adományok és a támogatók megkülönböztetéstől mentes adóügyi kezelése (1) Bármely európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány, amely akár belföldről, akár határokon átnyúlóan érkező adományban részesül, az adomány tekintetében ugyanolyan adóügyi elbánásban részesül, mint az érintett tagállamban székhellyel rendelkező politikai pártok vagy politikai alapítványok. (2) Bármely természetes vagy jogi személy, aki európai politikai pártot vagy európai politikai alapítványt belföldön vagy határokon átnyúlóan adományban részesít, az adomány tekintetében ugyanolyan adóügyi elbánásban részesül, mint az olyan politikai pártok vagy politikai alapítványok számára biztosított adományokat nyújtó támogató, amelyek székhelye abban a tagállamban van, ahol a támogató adóügyi illetőséggel bír. (3) Az (1) és (2) bekezdés alkalmazásában az európai politikai párt, illetve az európai politikai alapítvány egyenértékűnek tekintendő az érintett tagállam joga szerint létrehozott politikai pártokkal, illetve politikai alapítványokkal. 17. cikk Európai parlamenti választási kampányok finanszírozása (1) Az európai politikai pártot az Európai Unió általános költségvetéséből vagy bármely más forrásból finanszírozó pénzeszközöket az európai politikai párt felhasználhatja európai parlamenti választási kampányának finanszírozására, mely választásban a 3. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerint vesz részt. Összhangban az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló okmány[19] 8. cikkével, az európai parlamenti választások költségeinek finanszírozását és korlátozását az összes párt és jelölt tekintetében minden tagállamban nemzeti rendelkezések szabályozzák. (2) Az európai politikai pártok éves pénzügyi beszámolóikban világosan megjelölik az európai parlamenti választások keretében folytatott kampányokkal kapcsolatos költségeket. (3) Az európai politikai pártok az európai parlamenti választások keretében minden megfelelő intézkedést meghoznak annak érdekében, hogy az Unió polgárait tájékoztassák egyfelől a nemzeti politikai pártok és jelöltek, másfelől az európai politikai pártok közötti kapcsolódásokról. 18. cikk Finanszírozási tilalom (1) Európai politikai párt részére az Európai Unió általános költségvetéséből vagy bármely más forrásból biztosított finanszírozás nem használható fel nemzeti, regionális vagy helyi választások vagy más politikai párt, különösen nemzeti politikai párt vagy jelölt közvetlen vagy közvetett finanszírozására. (2) Európai politikai alapítvány részére az Európai Unió általános költségvetéséből vagy bármely más forrásból biztosított finanszírozás kizárólag a 2. cikk (4) bekezdésében meghatározott alapítványi feladatok és az alapítvány alapszabályában az 5. cikk szerint meghatározott célokhoz közvetlenül kapcsolódó költségek finanszírozására használható fel. A finanszírozás különösen nem használható fel európai nemzeti, regionális vagy helyi választások, politikai pártok, jelöltek vagy alapítványok közvetlen vagy közvetett finanszírozására. (3) Európai politikai párt és európai politikai alapítvány részére az Európai Unió általános költségvetéséből vagy bármely más forrásból biztosított finanszírozás nem használható fel nemzeti, regionális vagy helyi népszavazási kampányok finanszírozására. V. FEJEZET Ellenőrzés és átláthatóság 19. cikk Pénzügyi nyilvántartási és beszámolási kötelezettségek (1) Az európai politikai párt és az európai politikai alapítvány a pénzügyi év végétől számított legfeljebb hat hónapon belül benyújtja a nyilvántartás és az illetékes tagállami nemzeti hatóságok számára a következőket: a) a székhely szerinti tagállamában hatályos jogszabályok alapján elkészített, a bevételek és a kiadások, illetve az eszközök és kötelezettségek pénzügyi év eleji és pénzügyi év végi összegét bemutató éves pénzügyi beszámolóját és az azt kísérő megjegyzéseket; b) éves pénzügyi beszámolókra vonatkozó, az éves pénzügyi beszámolók megbízhatóságát és az abban foglalt bevételek és kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, a párt vagy alapítvány székhely szerinti tagállamának hatályos jogszabályai alapján könyvvizsgálatra jogosult független testület vagy személy által készített külső könyvvizsgálói jelentést; c) a támogatóknak és az általuk nyújtott adományoknak a 15. cikk (2), (3) és (4) bekezdésének megfelelően bejelentett listáját. (2) Amennyiben az európai politikai párt nemzeti politikai pártokkal közösen, vagy az európai politikai alapítvány nemzeti politikai alapítványokkal közösen, és más szervezetekkel hajt végre kiadásokat, az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány által közvetlenül vagy e harmadik feleken keresztül viselt kiadásokat igazoló dokumentumokat az (1) bekezdésben említett éves pénzügyi beszámolóba kell foglalni. (3) Az (1) bekezdésben említett információkat az 24. cikknek megfelelően közzé kell tenni. 20. cikk Végrehajtás és ellenőrzés (1) Az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok finanszírozására szolgáló előirányzatokat az éves költségvetési eljárás alapján kell meghatározni, és azokat a költségvetési rendelettel összhangban kell végrehajtani. A [hozzájárulások] és támogatások feltételeit az engedélyezésre jogosult tisztviselő állapítja meg a [hozzájárulási] és pályázati felhívásban. (2) Az Európai Unió általános költségvetéséből kapott finanszírozás fellett a költségvetési rendeletnek megfelelően kell ellenőrzést gyakorolni. Az ellenőrzést a 19. cikk (1) bekezdésének megfelelően külső és független könyvvizsgáló által végrehajtott éves tanúsítás alapján is el kell végezni. (3) Az Európai Unió költségvetésén kívüli forrásból származó bevételek és valamennyi kiadás fölött az európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány székhelye szerinti tagállam illetékes nemzeti hatóságai gyakorolnak ellenőrzést a 10. cikk (2) bekezdésének megfelelően. Ezt az ellenőrzést az Európai Parlamenttel és más tagállamok illetékes nemzeti hatóságaival együttműködésben kell gyakorolni. A nemzeti hatóságok és az Európai Parlament kialakítják az európai politikai pártokra és az európai politikai alapítványokra vonatkozó információk cseréjét szolgáló gyakorlati eljárásokat. (4) Az e rendelet alapján finanszírozásban részesülő európai politikai pártok és európai politikai alapítványok a Számvevőszék kérésére annak rendelkezésére bocsátják a feladatai ellátásához szükséges valamennyi dokumentumot és információt. (5) A [hozzájárulás] vagy támogatás odaítélésére vonatkozó határozatban vagy megállapodásban kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy az Európai Unió általános költségvetéséből [hozzájárulásban] részesült európai politikai párt vagy az európai unió általános költségvetéséből támogatásban részesült európai politikai alapítvány pénzügyi ellenőrzését a nyilvántartások ellenőrzése alapján és helyszíni ellenőrzés formájában az Európai Parlament és a Számvevőszék végzi. (6) A Számvevőszék és az engedélyezésre jogosult tisztviselő vagy bármely más, az engedélyezésre jogosult tisztviselő által felhatalmazott külső testület elvégezheti azokat a helyszíni ellenőrzéseket, amelyek a kiadások jogszerűségének és a [hozzájárulás] vagy támogatás odaítéléséről szóló határozat vagy megállapodás rendelkezései – továbbá európai politikai alapítvány esetében az alapítványi munkaprogram – megfelelő végrehajtásának megállapításához szükségesek. A kedvezményezett minden e feladat elvégzéséhez szükséges dokumentumot vagy információt rendelkezésre bocsát. (7) Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben[20] és az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben[21] megállapított rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálatokat, köztük helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet annak megállapítása érdekében, hogy az e rendelet alapján finanszírozott [hozzájárulásokkal] vagy támogatásokkal kapcsolatban csalás, korrupció vagy bármely egyéb jogellenes tevékenység révén sérültek-e az Unió pénzügyi érdekei. Megfelelő esetben a vizsgálati megállapítások nyomán az Európai Parlament visszafizettetésről határozhat. 21. cikk Technikai támogatás Az Európai Parlament által az európai politikai pártoknak nyújtott valamennyi technikai támogatás az egyenlő bánásmód elvén alapul. Az ilyen jellegű támogatás feltételei nem lehetnek kedvezőtlenebbek a hasonló lehetőségben részesíthető más külső szervezeteknek és egyesületeknek biztosított technikai támogatás feltételeinél; a támogatást számla ellenében és pénzbeli ellentételezés fejében nyújtják. A 24. cikknek megfelelően az Európai Parlament a pénzügyi év végétől számított három hónapon belül éves jelentésben részletes információkat tesz közzé az egyes európai politikai pártoknak nyújtott technikai támogatásról. 22. cikk Szankciók (1) Amennyiben az Európai Parlament a 7. cikk (2) bekezdésének megfelelően úgy találja, hogy valamely európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány nem tartotta tiszteletben az Unió alapértékeit, vagy a költségvetési rendelet [93. cikke (1) bekezdése e) pontjában] meghatározott uniós pénzügyi érdekeket sértő jogellenes tevékenység miatt jogerősen elítélték, vagy az európai politikai párt nem tartotta tiszteletben a belső pártdemokráciának a 4. cikk (2) bekezdése által megállapított minimumszabályait, a szóban forgó európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány törölhető a nyilvántartásból, mely esetben a 11. cikknek megfelelően elveszíti státuszát, az e rendelet értelmében a számára nyújtott uniós finanszírozásról szóló minden hatályos határozatot vissza kell vonni, az ilyen finanszírozásról szóló minden hatályos megállapodást fel kell mondani, és minden fel nem használt uniós finanszírozást vissza kell fizettetni vele, beleértve a korábbi évekből megmaradt ilyen összegeket is. (2) Az Európai Parlament az általa megállapított mérték szerinti pénzbírságot szab ki az európai politikai pártra vagy az európai politikai alapítványra: a) amennyiben az nem teljesíti a 3., 4. és 5. cikkben meghatározott és az (1) bekezdésben nem említett feltételek és követelmények bármelyikét, és e feltételek és követelmények megsértése nem az európai politikai párt tagságában bekövetkezett változás vagy az európai parlamenti választások eredménye; b) amennyiben az elmulasztja a 6. cikk (6) és (7) bekezdésében meghatározott értesítést vagy az Európai Parlament úgy találja, hogy az európai politikai párt vagy az európai politikai alapítvány bármikor szándékosan hamis vagy félrevezető információt szolgáltatott; c) amennyiben az e rendelet által az Európai Unió általános költségvetéséből nyújtott finanszírozás kedvezményezettjeit érintő pénzügyi ellenőrzésre felhatalmazott szervek pontatlanságokat állapítanak meg a kedvezményezett éves pénzügyi beszámolójában; d) amennyiben az elmulasztja a 15. cikk (2) bekezdésének megfelelően az Európai Parlamentnek eljuttatni a támogatók és adományaik listáját, vagy amennyiben az adományokat elmulasztja a 15. cikk (3) és (4) bekezdésének megfelelően bejelenteni; e) amennyiben az európai politikai párt vagy az európai politikai alapítvány a 15. cikk (5) bekezdése által tiltott adományokat fogad el, vagy az ilyen adományokról nem küld a 15. cikk (6) bekezdése szerinti tájékoztatást. (3) Az európai politikai pártra vagy európai politikai alapítványra a (2) bekezdés szerint kiszabott pénzbírság összegének megállapítása során az Európai Parlament figyelembe veszi a jogsértés súlyosságát, időtartamát, amennyiben releváns annak megismétlődését, a jogsértés óta eltelt időt, annak szándékosságát vagy fokát és az e rendelet feltételeinek és követelményeinek való megfelelés érdekében tett intézkedéseket. A kiszabott pénzbírságnak hatékonynak és visszatartó erejűnek kell lennie, és az nem haladhatja meg az érintett európai politikai párt vagy európai politikai alapítvány azon éves költségvetésének 10 %-át, amelyben a szankciót elrendelték. (4) Az európai politikai párt vagy az európai politikai alapítvány, amely a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott jogsértést követően, elmulasztja megtenni az Európai Parlament által a helyzet orvoslása érdekében kért intézkedéseket annak ellenére, hogy erre a 23. cikknek megfelelően lehetőséget biztosítottak számára, törölhető a nyilvántartásból, mely esetben a 11. cikknek megfelelően elveszíti státuszát, az e rendelet értelmében a számára nyújtott uniós finanszírozásról szóló minden hatályos határozatot vissza kell vonni, az ilyen finanszírozásról szóló minden hatályos megállapodást fel kell mondani, és minden fel nem használt uniós finanszírozást vissza kell fizettetni vele, beleértve a korábbi évekből megmaradt ilyen összegeket is. (5) Az európai politikai párt vagy az európai politikai alapítvány, amelyet a (2) bekezdésben meghatározott jogsértés alapján pénzbírsággal sújtanak, már nem felel meg a 13. cikk (2) bekezdésének. Ezért az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő csökkenti az e rendelet alapján kapott uniós finanszírozás összegét, vagy hatályon kívül helyezi az ilyen finanszírozásról szóló hozzájárulási vagy támogatási megállapodást vagy határozatot, és rendelkezik a hozzájárulási vagy támogatási megállapodás vagy határozat alapján indokolatlanul kifizetett összegek, köztük az előző évekből megmaradt, fel nem használt uniós források visszafizettetéséről. (6) Az európai politikai párt vagy az európai politikai alapítvány emellett legfeljebb öt évre kizárható a finanszírozásból, amennyiben az engedélyezésre jogosult tisztviselő megállapítja, hogy a költségvetési rendelet [93. cikke (1) bekezdésének c) pontja] szerinti súlyos szakmai kötelességszegést követett el. (7) Az e cikk alapján kiszabott pénzbírságok minden európai politikai pártra és európai politikai alapítványra alkalmazandók, függetlenül attól, hogy részesülnek-e uniós finanszírozásban. Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a költségvetési rendelet [96. cikke (2) bekezdésének] és a költségvetési rendelet végrehajtási szabályai [145]. cikkének megfelelően közigazgatási és/vagy pénzügyi szankciókat szabhat ki arra az európai politikai pártra vagy európai politikai alapítványra, amelyre vonatkozik a fenti bekezdésekben nem említett, a költségvetési rendelet [96]. cikkének ([1]) bekezdésében meghatározott esetek valamelyike. 23. cikk Meghallgatások és korrekciós intézkedések (1) A 22. cikkben említett szankciókkal kapcsolatos jogerős határozat meghozatala előtt az Európai Parlament lehetőséget ad az európai politikai párt vagy az európai politikai alapítvány számára, hogy terjessze elő észrevételeit és – amennyiben ez releváns és helyénvaló – ésszerű időn belül foganatosítsa a helyzet orvoslása érdekében szükséges intézkedéseket. (2) Amennyiben az Európai Parlament szükségesnek véli, egyéb természetes és jogi személyeket, köztük a 7. cikk (3) bekezdésében említett panaszosokat is meghallgathat. VI. fejezet ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 24. cikk Átláthatóság (1) A nyilvántartás kezelője az erre a célra létrehozott weboldalon közzéteszi a következőket: a) a bejegyzett európai politikai pártok és európai politikai alapítványok nevét és alapszabályát a bejegyzési kérelem részeként a 6. cikk (3) bekezdésének megfelelően benyújtott dokumentumokkal együtt, legkésőbb az Európai Parlament határozatát követő négy héten belül, majd ezt követően az Európai Parlamenthez a 6. cikk (6) és (7) bekezdése szerint eljuttatott módosításokat; b) az elutasított bejegyzési kérelmek listáját a bejegyzési kérelem részeként a 6. cikk (3) bekezdésének megfelelően benyújtott dokumentumokkal együtt, valamint az elutasítás okát, legkésőbb az Európai Parlament határozatát követő négy héten belül; c) az egyes európai politikai pártoknak és európai politikai alapítványoknak az egyes pénzügyi évenként kifizetett összegeket táblázatos formában tartalmazó éves jelentést azon pénzügyi évek vonatkozásában, amelyekben az Európai Unió költségvetéséből [hozzájárulást] kaptak vagy támogatásban részesültek; d) a 19. cikk (1) bekezdésében említett éves pénzügyi beszámolókat és külső könyvvizsgálói jelentéseket, valamint az európai politikai alapítványok esetében a munkaprogramok végrehajtásáról szóló záró jelentéseket; e) a támogatók nevének és az általuk nyújtott adományoknak az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok által a 15. cikk (2), (3) és (4) bekezdésének megfelelően bejelentett listáját, azon természetes személyek adományai kivételével, akiknek adományai támogatónként és évenként nem haladják meg az 1000 EUR értéket, mely adományok „kisebb adományok” cím alatt kerülnek bejelentésre; f) az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok által a 15. cikk (2) bekezdésének megfelelően bejelentett, a 15. cikk (7) és (8) bekezdésében említett hozzájárulásokat, beleértve a hozzájárulást tevő tag nevét, azon természetes személyektől származó hozzájárulások kivételével, amelyek tagonként és évenként nem haladják meg az 1000 EUR értéket, mely hozzájárulások „kisebb hozzájárulások” cím alatt kerülnek bejelentésre; g) az Európai Parlament által a 22. cikk szerint hozott jogerős határozatok részleteit és indokolását, releváns esetben az eminens független személyek bizottsága által a 7. cikk (2) bekezdésének megfelelően elfogadott véleményekkel együtt, figyelemmel a 45/2001/EK rendelet rendelkezéseire is; h) a 21. cikknek megfelelően az európai politikai pártok számára nyújtott technikai támogatást; i) az e rendelet végrehajtására vonatkozó, 28. cikkben említett rendelkezéseket; j) az Európai Parlament e rendelet alkalmazásáról és a finanszírozott tevékenységekről szóló, 27. cikkben említett értékelő jelentését; (2) A 4. cikk (2) bekezdésének megfelelően az európai politikai párt alapszabályához csatolt és a 6. cikk (7) bekezdésének megfelelően naprakésszé tett taglista vonatkozásában az Európai Parlament közzéteszi a tagok teljes számát, a jogi személy tagok nevét és azon természetes személyek nevét, akik nevük közzétételéhez kifejezett írásbeli hozzájárulásukat adták. Az európai politikai pártok e hozzájárulást minden természetes személy tagjuktól automatikusan megkérik. (3) Az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok nyilvánosan hozzáférhető adatvédelmi nyilatkozatban tájékoztatják a potenciális tagokat és támogatókat a 95/46/EK irányelv 10. cikkében előírt információkról és arról, hogy személyes adataik nyilvánosságra hozhatók és azokat könyvvizsgálat és ellenőrzés céljából az Európai Parlament, az OLAF, a Számvevőszék, az illetékes nemzeti hatóságok és az általuk felhatalmazott külső testületek vagy szakértők feldolgozhatják. A Európai Parlament a 45/2001/EK rendelet 11. cikkének megfelelően ugyanezeket az információkat a 13. cikk (1) bekezdésében említett [hozzájárulási] és pályázati felhívásokban is közzéteszi. 25. cikk A személyes adatok védelme (1) A személyes adatok e rendelet alkalmazásában történő feldolgozása során az Európai Parlament és a 7. cikk (2) bekezdésében említett bizottság betartja a 45/2001/EK rendelet előírásait. A személyes adatok feldolgozása tekintetében a 45/2001/EK rendelet 2. cikke d) pontjának megfelelően az Európai Parlament és a bizottság adatkezelőnek minősülnek. (2) A személyes adatok e rendelet alkalmazásában történő feldolgozása során az európai politikai pártok, az európai politikai alapítványok, az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok finanszírozásának egyes aspektusai tekintetében a 20. cikk (3) bekezdésének megfelelően az ellenőrzés gyakorlására hivatott nemzeti hatóságok és a 19. cikk (1) bekezdésének megfelelően a pénzügyi kimutatások ellenőrzésére felhatalmazott független testületek és szakértők betartják a 95/46/EK irányelv és az annak alkalmazásában elfogadott nemzeti rendelkezések előírásait. A személyes adatok feldolgozása tekintetében a 95/46/EK rendelet 2. cikke d) pontjának megfelelően ezek adatkezelőnek minősülnek. (3) Az Európai Parlament és a 7. cikk (2) bekezdésében említett bizottság gondoskodik arról, hogy az e rendelet alkalmazásában általuk gyűjtött személyes adatokat kizárólag annak biztosítására használják fel, hogy az európai politikai pártok, az európai politikai alapítványok és az európai politikai pártok tagságának finanszírozása jogszerű, szabályszerű és átlátható legyen. E személyes adatokat legkésőbb azok megfelelő részeinek a 24. cikk szerinti közzétételét követően 24 hónappal megsemmisítik. (4) Az illetékes nemzeti hatóságok és a pénzügyi kimutatások ellenőrzésére felhatalmazott független testületek és szakértők a megkapott személyes adatokat kizárólag az európai politikai pártok és európai politikai alapítványok finanszírozása feletti ellenőrzés gyakorlása érdekében használják fel. Ezeket az adatokat az alkalmazandó nemzeti jogszabályoknak megfelelően megsemmisítik azt követően, hogy a 20. cikk (3) bekezdésének megfelelően továbbították őket az Európai Parlamentnek. (5) A személyes adatok az európai politikai párt, az európai politikai alapítvány vagy az európai politikai párt tagságának finanszírozásával kapcsolatos jogi vagy igazgatási eljárások céljára a (3) bekezdésben meghatározott időtartamnál vagy a (4) bekezdésben említett alkalmazandó nemzeti jogszabályok által előirányzott időtartamnál hosszabb ideig is megőrizhetők. Minden ilyen személyes adatot legkésőbb a szóban forgó eljárást lezáró jogerős határozattól számított egy héten belül, vagy a vizsgálatok, fellebbezések, jogviták vagy igényrendezések lezárultát követően meg kell semmisíteni. (6) Az (1) és (2) bekezdésben említett adatkezelők megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket tesznek a személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisítés, véletlen elvesztés, megváltoztatás, jogosulatlan nyilvánosságra hozatal vagy hozzáférés elleni védelme érdekében, különösen, ha a feldolgozás közben az adatokat hálózaton keresztül továbbítják, továbbá a feldolgozás minden más jogellenes formája ellen. (7) Az európai adatvédelmi biztos nyomon követi és biztosítja, hogy az Európai Parlament és a 7. cikk (2) bekezdésében említett bizottság tiszteletben tartják és védelmezik a természetes személyek alapvető jogait és szabadságait a személyes adatok e rendelet alkalmazásában történő feldolgozása során. Bírósági jogorvoslat sérelme nélkül, bármely érintett panaszt nyújthat be az európai adatvédelmi biztoshoz, ha megítélése szerint személyes adatainak védelmére vonatkozó jogát az Európai Parlament vagy a bizottság által végzett adatfeldolgozása következtében megsértették. (8) Az európai politikai pártok, az európai politikai alapítványok, az illetékes nemzeti hatóságok és a pénzügyi kimutatások ellenőrzésére e rendelet értelmében felhatalmazott független testületek és szakértők az alkalmazandó nemzeti jogszabályoknak megfelelően felelősek a személyes adatok e rendelet alkalmazásában történő feldolgozása során általuk okozott károkért. A tagállamok biztosítják, hogy e rendelet, a 95/46/EK irányelv és az annak alkalmazásában elfogadott nemzeti rendelkezések megsértésére és különösen a személyes adatok jogellenes felhasználására hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók vonatkozzanak. 26. cikk Fellebbezéshez való jog (1) Az Európai Parlament igazgatási fellebbezési eljárást biztosít az alapszabály bejegyzésével, a finanszírozással vagy a szankciókkal összefüggésben hozott határozatok tekintetében. (2) Az igazgatási fellebbezési eljárásnak nincs felfüggesztő hatálya. Amennyiben megítélése szerint azonban a körülmények úgy kívánják, az Európai Parlament bármely általa hozott határozat végrehajtását felfüggesztheti. (3) Az e rendelet alkalmazásában hozott határozatok az Európai Unió működéséről szóló szerződés vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően az Európai Unió Bírósága előtt bírósági eljárás tárgyát képezhetik. 27. cikk Értékelés Az Európai Parlament az európai parlamenti választásokat követő harmadik év július 1-jéig jelentést tesz közzé e rendelet alkalmazásáról és a finanszírozott tevékenységekről. E jelentésben adott esetben jelzi az alapszabályra és a finanszírozásra vonatkozó rendszer esetlegesen szükséges módosításait is. 28. cikk Végrehajtási szabályok Az Európai Parlament határozatban állapítja meg e rendelet végrehajtási szabályait és eljárásait, beleértve a nyilvántartás létrehozására vonatkozó szabályokat és eljárásokat is. 29. cikk Hatályon kívül helyezés E rendelet hatálybalépésének napján a 2004/2003/EK rendelet hatályát veszti. 30. cikk Hatálybalépés és alkalmazás Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. Ezt a rendeletet 2013. július 1-jétől kell alkalmazni. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, -án/-én. Az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök [1] HL L 297., 2003.11.15., 1. o. [2] HL L 343., 2007.12.27., 5. o. [3] A főtitkár jelentése (2010. október 18.) az európai szintű pártok finanszírozásáról az Európai Parlament Elnökségének az európai szintű politikai pártokra irányadó előírásokról és finanszírozásuk szabályairól szóló, 2004/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó eljárásokról szóló 2004. március 29-i határozatának 15. cikke alapján. [4] A7-0062/2011. [5] A 12. cikk így szól: „Az Európai Parlament 2011. február 15-ig jelentést tesz közzé e rendelet alkalmazásáról és a finanszírozott tevékenységekről. E jelentésben adott esetben jelzik a finanszírozási rendszer esetleges módosításait is.” [6] COM(2012) 35 final. [7] Jelenleg az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.). Az e jogi aktus helyébe lépő új költségvetési rendelet előreláthatólag 2013. január 1-jén lép hatályba. [8] A Nizzai Szerződéshez csatolt 11. nyilatkozat: „A Konferencia emlékeztet arra, hogy a 191. cikk rendelkezései semmilyen, az Európai Közösségre történő hatáskör-átruházást nem foglalnak magukban, és a vonatkozó nemzeti alkotmányos szabályokat nem érintik. Az európai szintű politikai pártok részére az Európai Közösségek költségvetéséből nyújtott finanszírozás a nemzeti szinten működő politikai pártok finanszírozására sem közvetlenül, sem közvetett módon nem használható fel. A politikai pártok finanszírozására vonatkozó rendelkezéseket ugyanazon az alapon az Európai Parlamentben képviselt valamennyi politikai erőre is alkalmazni kell.” [9] HL C […]., […], […]. o. [10] HL C […]., […], […]. o. [11] HL C […]., […], […]. o. [12] HL C […]., […], […]. o. [13] HL L 297., 2003.11.15., 1. o. [14] HL C […]., […], […]. o. [15] HL L 8., 2001.1.12., 1. o. [16] HL L 281., 1995.11.23., 31. o. [17] HL L 248., 2002.9.16, 1. o. Ez a hivatkozás az új költségvetési rendelet hivatalos elfogadását és közzétételét követően aktualizálandó. [18] A jelen javaslat elfogadásának napján a biztosi kollégium egyúttal bizottsági munkadokumentumot fogad majd el a költségvetési rendeletnek az európai politikai pártok hozzájárulások útján történő finanszírozásáról szóló új címmel történő kiegészítéséről szóló javaslatról. Az európai politikai pártok részére nyújtott „hozzájárulások” bevezetése azt követően kerül megerősítésre, hogy az utóbbi javaslatot a társjogalkotók elfogadták. [19] HL L 278., 1976.10.8., 5. o. [20] HL L 136., 1999.5.31., 1. o. [21] HL L 292., 1996.11.15., 2. o.