P6_TA(2005)0180

Európa jövője 60 évvel a második világháború után

Az Európai Parlament állásfoglalása a második világháború 1945. május 8-i európai befejeződésének hatvanadik évfordulójáról

Az Európai Parlament,

- tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (2) bekezdésére,

A. emlékezve a második világháború 1945. május 8-án – a náci Németország kapitulálása következményeként – történő befejeződésére;

B. gyásszal emlékezve a náci önkény minden áldozatára;

C. különösen emlékezve a holokauszt valamennyi áldozatára

D. gyásszal emlékezve a háború – e közös európai tragédia – valamennyi áldozatára mindkét oldalon;

E. hálával adózva mindenkinek, aki hozzájárult a nemzetiszocializmus, az embertelenség és a zsarnokság uralma alóli felszabaduláshoz, amelynek jelképe 1945. május 8-a;

F. kegyelettel adózva különösen a szövetséges haderők katonáinak, akik életüket áldozták a háborúban, és hálával adózva azon nemzeteknek – különösen az Egyesült Államoknak, az Egyesült Királyságnak, a Szovjetuniónak és a többi szövetséges államnak, amelyek a nácizmus és a fasizmus ellen harcoltak a háborúban, hálával adózva továbbá azon nemzeteknek, amelyek keményen küzdöttek a szabadság és a demokrácia visszaállításáért, földrészünk nyugati területeinek túlnyomó részén;

G. emlékezve arra, hogy számos nép számára a második világháború befejeződése a zsarnokság újabb, a sztálini Szovjetunió diktálta önkényuralom kezdetét jelentette;

H. tudatában annak, hogy a későbbi vasfüggöny keleti oldalán szolgasorba került nemzeteknek mekkora szenvedést, igazságtalanságot, valamint hosszan tartó társadalmi, politikai és gazdasági hanyatlást kellett elviselniük;

I. elismerve a kommunista rezsimeket megdöntő, önmagukat felszabadító, demokratikus forradalmakat végrehajtó közép- és kelet-európai népek sikerét a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása terén;

J. mivel az európai integrációs folyamat sikere és a transzatlanti szövetség, valamint az ennek köszönhető béke és felvirágzás hatásos választ adott a múlt szerencsétlenségeiből és kudarcaiból levont tanulságokra;

1. hangsúlyozza, hogy fontos elevenen tartani a múlt emlékeit, mert igazság és emlékezet nélkül nem lehetséges a megbékélés; nyomatékosan hangsúlyozza ugyanakkor, hogy csak egy erős Európa kerekedhet felül a múlt rémtettein;

2. tiszteletét fejezi ki mindenkinek, aki harcolt a zsarnokság ellen, és kegyelettel adózik különösen azoknak, akik a zsarnokság áldozatául estek;

3. ismételten kifejezi elkötelezettségét egy békés és virágzó, az emberi méltóság tiszteletén, a szabadságon, az egyenlőségen, a jogállamiságon és az emberi jogok tiszteletben tartásán alapuló Európa mellett;

4. kifejezésre juttatja egységes álláspontját a totalitárius rendszerekkel szemben, bármely ideológiai háttérrel rendelkezzenek is;

5. üdvözli ezt az első alkalmat, amikor ezt az évfordulót a huszonöt tagállamból megválasztott képviselők körében ünnepelheti meg, amely minden eddiginél szorosabb egységet jelent népeink és állampolgáraink között, akik legyőzték a megosztottságot az agresszorok és áldozatok, győztesek és vesztesek között; ez alkalmat ad az emlékek megosztására és összegzésére, utat nyitva egy igazán közös európai emlékezet felé; és megóv attól, hogy a nacionalizmus és a totalitárius hatalom újra felüthesse a fejét;

6. üdvözli azt a tényt, hogy immár a közép- és kelet-európai államok és népek is élvezhetik a szabadságot, és a több évtizedes szovjet fennhatóság, megszállás vagy egyéb kommunista diktatúra letűnte után jogukban áll maguknak dönteni a sorsukról és jövőjükről; üdvözli továbbá a német egyesítést és azt, hogy tíz közép- és kelet-európai ország csatlakozott vagy hamarosan csatlakozik az Európai Unióhoz;

7. hangsúlyozza, hogy az európai integráció folyamata hozzájárult a háború utáni európai diktatúrák zömének felszámolásához mind Közép- és Kelet-Európában, mind Spanyolországban, Portugáliában és Görögországban;

8. kijelenti, hogy az európai integráció folyamata és az Európai Unió mint békemodell továbbfejlesztése az önnön sorsukról és jövőjükről döntő népek szabad akaratának eredménye;

9. kijelenti, hogy a Helsinki Egyezmény értelmében egyetlen országnak sem áll jogában egy másik ország sorsáról dönteni;

10. felszólítja valamennyi országot, hogy nyissa meg a második világháborúval kapcsolatos dokumentumokat tároló levél- és irattárait;

11. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek, a csatlakozásra váró és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek, az Európai Unióval társulási megállapodást kötött országok kormányainak és parlamentjeinek, az Európa Tanács tagországai kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Egyesült Államok kongresszusának.

--------------------------------------------------