(2)Olyan országként, amelynek pénzneme az euró, valamint a gazdasági és monetáris unión belüli gazdaságok közötti szoros kölcsönös kapcsolatra való tekintettel Szlovákiának gondoskodnia kell arról, hogy teljeskörűen és megfelelő időben végrehajtsa az euróövezetre vonatkozó ajánlást, amelyet az alábbi 1. és 2. ajánlás is tükröz.

(1)A Bizottság 2016. november 16-án elfogadta az éves növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2017. évi európai szemeszterét. Az Európai Tanács 2017. március 9–10-én jóváhagyta az éves növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2016. november 16-án elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést, amelyben Szlovákiát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott. Az ajánlást az Európai Tanács 2017. március 9–10-én jóváhagyta, majd a Tanács március 21-én elfogadta.

(4)Szlovákia 2017. április 26-án benyújtotta 2017. évi nemzeti reformprogramját és 2017. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

(5)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) 2014–2020 közötti időszakra szóló tagállami programozása során. Az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó jogszabálynak megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól az esb-alapokból finanszírozott releváns programjainak felülvizsgálatát és módosítását, amennyiben ez szükséges a vonatkozó országspecifikus ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében. A Bizottság részletes iránymutatást adott e szabályok alkalmazásáról.

(6)Szlovákia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik. 2017. évi stabilitási programja értelmében a kormány arra törekszik, hogy 2017-ben 1,3 %-ra mérsékelje a GDP-arányos államháztartási hiányt, majd további javulás eredményeként 2019-ben és 2020-ban 0 %-os szintet érjen el. A tervek szerint 2018-ban sikerül megvalósítani a középtávú költségvetési célt, vagyis a GDP 0,5 %-ának megfelelő strukturális hiányt. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság 2020-ig várhatóan fokozatosan 46 %-ra csökken. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott.

(7)A 2016. július 12-i tanácsi ajánlás szerint Szlovákiának 2017-ben a GDP 0,5 %-ának megfelelő éves költségvetési kiigazítást kell végrehajtania a középtávú költségvetési cél elérése érdekében. A Bizottság 2017. évi tavaszi előrejelzése alapján fennáll a kockázata annak, hogy Szlovákia 2017-ben némileg el fog térni ettől a követelménytől.

(8)Költségvetési helyzete fényében Szlovákiának 2018-ban várhatóan további kiigazítást kell végrehajtania középtávú költségvetési célja, a GDP 0,5 %-ának megfelelő strukturális hiány elérése érdekében. A Stabilitási és Növekedési Paktum keretében közösen elfogadott kiigazítási mátrix alapján ez a kiigazítás a nettó elsődleges államháztartási kiadások legfeljebb 2,9 %-os nominális növekedését jelenti. Ez a GDP 0,5 %-át kitevő strukturális kiigazításnak felel meg. Változatlan politikát feltételezve fennáll annak a veszélye, hogy az ország a 2017–2018-as időszakban összességében jelentősen el fog térni ettől a követelménytől. A Tanács összességében úgy véli, hogy Szlovákiának készen kell állnia további intézkedések megtételére ahhoz, hogy 2017-ben megfeleljen az előírásoknak, 2018-ban pedig további intézkedésekre lesz szükség a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek való megfelelés érdekében. Mindazonáltal az 1466/97/EK rendeletben foglaltak szerint a költségvetési tervek és a költségvetés alakulásának értékelése során a konjunkturális körülmények figyelembevételével kell megvizsgálni a tagállamok költségvetési egyenlegét. Amint azt az országspecifikus ajánlásokat kísérő bizottsági közlemény is nyomatékosítja, a 2018-as költségvetésiterv-javaslat, majd azt követően a 2018-as költségvetés alakulásának értékelése során megfelelően figyelembe kell venni a folyamatban lévő fellendülés megerősítéséhez és a szlovák államháztartás fenntarthatóságának biztosításához egyaránt hozzájáruló költségvetési irányvonal megvalósítására vonatkozó célt. Ezzel összefüggésben a Bizottság – Szlovákia konjunkturális helyzetét figyelembe véve – élni kíván releváns mérlegelési jogkörével.

(9)A szlovákiai államháztartást hosszú távon továbbra is kockázatok övezik. Az egészségügyi kiadások változatlanul veszélyeztetik az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, mivel az országban még mindig kihívást jelent az egészségügy költséghatékonyságának fokozása. Bizonyos intézkedések ugyan megvalósultak a kórházi ellátás racionalizálása és a költségek lefaragása érdekében, ám ezek egyelőre nem hoztak kézzelfogható eredményeket. A 2016. évi kiadások felülvizsgálata megtakarítási lehetőségeket tárt fel. Mindazonáltal az egészségügy és az egészségügyi kiadások átfogó reformjának gyakorlati megvalósítása elhúzódik: a diagnózis szerint csoportosított fizetési rendszer bevezetése és az elektronikus egészségügyi rendszerek elindítása egyaránt meglehetősen lassan halad előre. Ezzel egyidejűleg hosszú távon várhatóan kétszeresére nő az állami nyugdíjrendszer hiánya, miközben a szlovákiai nyugdíjkorhatár uniós viszonylatban a legalacsonyabbak közé tartozik. A nyugdíjrendszer közelmúltbeli kiigazításai nagyrészt ad hoc jellegű és rövid távú intézkedések voltak.

(10)Az adókijátszás és az adókikerülés mérséklődött, és Szlovákia erőfeszítéseket tesz az adószabályoknak való önkéntes megfelelés előmozdítása érdekében. Az adóbehajtás javításának köszönhetően sikerült lényegesen csökkenteni a korábbi jelentős héabevétel-kiesést. A jelek szerint a héacsalás visszaszorítása a társasági adó beszedésére is kedvező hatást gyakorol. A pénzügyi igazgatás nagy hangsúlyt fektet a héaszabályoknak való megfelelés fokozására, mindenekelőtt az ellenőrzésen keresztül. Ezzel párhuzamosan folyamatban van az adószabályoknak való önkéntes megfelelést ösztönző, nem ellenőrzés-jellegű intézkedési lehetőségek feltérképezése is.

(11)Az erőteljes gazdasági fellendülésnek és a nagyszabású munkahelyteremtésnek köszönhetően javult a munkaerőpiaci helyzet, de a tartós munkanélküliség továbbra is problémát jelent. A tartós munkanélküliség aránya változatlanul az egyik legmagasabb az EU-ban. Ez kiváltképp a marginalizált romákat, az alacsony képzettségűeket és a fiatalokat érinti. Ezen túlmenően a regionális különbségek sem enyhülnek: Kelet-Szlovákiában még mindig kétszer olyan magas a munkanélküliségi ráta, mint Pozsonyban. A felnőttek továbbra is csekély mértékben vesznek részt az egész életen át tartó tanulásban és a második esélyt nyújtó oktatásban. Az alacsony keresetűek munkavállalását ösztönző intézkedések és az állami foglalkoztatási szolgálatok folyamatban lévő reformja ellenére még mindig nehézségekbe ütközik a tartósan munkanélküli személyeknek és a kiszolgáltatott csoportoknak szóló testreszabott támogatás bevezetése – többek között a nagy ügyforgalom miatt. A tartósan munkanélküliek integrációját célzó szlovákiai cselekvési terv – amely számottevő finanszírozást kap az Európai Szociális Alaptól – a személyre szabott szolgáltatásokra vonatkozó átfogó megközelítés révén igyekszik orvosolni a kialakult helyzetet. E megközelítés előirányozza a célzott tanácsadást, egy új profilalkotási rendszer bevezetését, a magán-munkaközvetítő ügynökségekkel való együttműködést, valamint a munkaadók által kidolgozott, a regionális munkaerőpiaci igényekhez igazodó célirányos képzési programok biztosítását. A romák munkaerőpiaci részvétele változatlanul rendkívül kis mértékű, és foglalkoztatási rátájuk lassan javul. Szerény munkaerőpiaci teljesítményükben az alacsony képzettségi és készségszint, valamint a megkülönböztetés is szerepet játszik. A szülőképes korú nők alacsony foglalkoztatási rátája jól tükrözi a hosszú (három évig terjedő) szülői szabadságot, amelyet a férfiak ritkán vesznek igénybe, a gyermekgondozási létesítmények hiányát – mindenekelőtt a hároméves kor alatti gyermekek számára –, továbbá a rugalmas munkaidő-beosztás korlátozott alkalmazását.

(12)Az oktatási rendszer nincs megfelelő helyzetben ahhoz, hogy növelni tudja Szlovákia gazdasági potenciálját. Az oktatási eredményeket és az alapvető készségek szintjét tekintve a nemzetközi standardokhoz képest kiábrándító a helyzet, ráadásul a releváns mutatók 2012 és 2015 között tovább romlottak. Mindemellett továbbra is szembetűnőek a regionális különbségek. A gyenge teljesítmény főként a tanulók társadalmi-gazdasági és etnikai hátterének erőteljes hatására, a méltányossággal, a hozzáféréssel és az inkluzivitással kapcsolatos problémákra, valamint a tanári szakma viszonylag alacsony vonzerejére vezethető vissza. A tanári fizetések 2016-ban 6 %-kal emelkedtek, és 2017–2020 között további emelést helyeztek kilátásba, mégis, többek között a nem versenyképes fizetési feltételek és a folyamatos tanárképzés hiánya is azon tényezők közé tartoznak, amelyek alapvetően aláássák a szakma vonzerejét – a tanári pálya különösen a leendő fiatal tanárok és az ország fejlettebb régióiban lakók körében népszerűtlen. A marginalizált roma közösségekre vonatkozó, nemrégiben elfogadott szegregáció elleni jogszabályokat maradéktalanul végre kell hajtani annak érdekében, hogy kifejtsék pozitív hatásukat és növeljék a romák inkluzív többségi oktatásban való részvételét, különös tekintettel a kisgyermekkori nevelésre és gondozásra, valamint az iskola előtti nevelésre.

(13)A szlovákiai közigazgatás korszerűsítése folyamatban van, ám a korrupció változatlanul problémát jelent. Az érintett szereplők továbbra is magas szintűnek érzékelik a korrupciót, ami az üzleti tevékenységet akadályozó fő tényezők egyike. A korrupcióellenes szabályok kontrollmechanizmusai és érvényesítése a jelek szerint még mindig nem megfelelőek, és a visszaélések bejelentésére, illetve a postafiókcégekre vonatkozó szakpolitikai kezdeményezések nem feltétlenül képesek megoldani a problémát. Ezen túlmenően a közbeszerzési gyakorlatok számos területen nem igazodnak a bevált módszerekhez. Jelenleg olyan képzési programok kialakításán dolgoznak, amelyek az illetékes tisztviselőket hivatottak felkészíteni a közbeszerzési rendszer hatékonyabb működtetésére. Mindazonáltal az összeférhetetlenségek, a testreszabott pályázati kiírási feltételek és az odaítélési szempontok között a legalacsonyabb ár túlzott alkalmazása korlátok közé szorítják a minőségalapú versenyt. A bejelentett esetek tanúsága szerint a közbeszerzési hiányosságok az állami erőforrások hatékony elosztására is kihatnak.

(14)A gyakran változó jogi környezet megnehezíti és költségessé teszi a jogszabályoknak való megfelelést a vállalkozások számára, emellett a jogalkotási és szabályozási eljárások, valamint a fizetésképtelenségre vonatkozó szabályok sokszor nem bizonyulnak elég vállalkozásbarátnak. Nemrégen létrehozták a gazdasági minisztérium államtitkára által vezetett, vállalkozói tevékenységgel foglalkozó minisztériumközi munkacsoportot, amely a várakozások szerint legkésőbb 2017 júniusában az üzleti környezetet javító intézkedésekre irányuló ajánlásokat fog előterjeszteni. Szlovákiában az üzleti szolgáltatások ágazatában továbbra is igen jelentős szabályozási akadályokkal kell számolni. A szolgáltatáspiaci akadályok kezelését célzó intézkedéscsomag részeként a Bizottság a szakmai szolgáltatások szabályozására vonatkozó reformajánlásokról szóló, 2017. januári közleményében szakmánként konkrét iránymutatásokat nyújtott e probléma kiküszöbölése érdekében.

(15)Az igazságszolgáltatás hatékonyságának javítása és függetlenségének megerősítése változatlanul kihívások elé állítja Szlovákiát, jóllehet az ország erőfeszítéseket tesz a hiányosságok kiküszöböléséért. Mindazonáltal az igazságszolgáltatás hatékonyságát és függetlenségét továbbra is aggályok övezik. Emellett a hatékonysági problémák, a kapacitáshiány és a fragmentáció nagy terhet rónak a közigazgatásra. Az emberierőforrás-menedzsmentre vonatkozó stratégia 2015. októberi, illetve a közszolgálati törvény közelmúltbeli elfogadása a helyes irányba mutat. A törvény rendelkezéseinek végrehajtását és a köztisztviselői etikai kódex alkalmazását az újonnan létrehozott, politikailag független Közszolgálati Tanács fogja felügyelni. Az összetett és átláthatatlan szabályozási keret miatt az energiapiaci szereplők között bonyolult kapcsolatrendszer alakult ki. Az elosztási díjak megállapításának közelmúltbeli módosításai változatlan politikai és üzleti befolyásra engednek következtetni. Az energiaárakat szabályozó testület függetlensége várhatóan csökkenni fog annak a jogszabálynak az elfogadását követően, amely a kormány kizárólagos hatáskörébe utalja a szabályozó testület elnökének kinevezését, a gazdasági és a környezetvédelmi minisztérium számára pedig biztosítja az ármegállapítási eljárásokba való beavatkozás jogát.

(16)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Szlovákia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2017. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Szlovákiának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Szlovákia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

(17)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,

AJÁNLJA, hogy Szlovákia 2017-ben és 2018-ban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

1.Folytasson olyan költségvetési politikát, amely összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának követelményeivel; ez 2018 vonatkozásában jelentős költségvetési kiigazítást tesz szükségessé. Szakpolitikai fellépései során igyekezzen olyan költségvetési irányvonalat kialakítani, amely a folyamatban lévő fellendülés megerősítéséhez és a szlovák államháztartás fenntarthatóságának biztosításához egyaránt hozzájárul. Fokozza az egészségügyi rendszer költséghatékonyságát, többek között a „pénzért értéket” program végrehajtása révén.

2.Javítsa a hátrányos helyzetű csoportok aktivizálására irányuló intézkedéseket, többek között a tartósan munkanélküli személyekre vonatkozó cselekvési terv végrehajtása, valamint személyre szabott szolgáltatások és célirányos képzések biztosítása révén. Mozdítsa elő a nők foglalkoztatási lehetőségeit, különösen a megfizethető és színvonalas gyermekgondozási szolgáltatások kiterjesztése révén. Javítsa az oktatás minőségét, valamint növelje a romák inkluzív többségi oktatásban való részvételét.

3.Fokozza a versenyt és az átláthatóságot a közbeszerzési eljárásokban, és a hatályos jogszabályok szigorúbb végrehajtása által erősítse meg a korrupció elleni küzdelmet. Fogadjon el és hajtson végre egy átfogó tervet a vállalkozói tevékenység adminisztratív és szabályozási korlátainak kezelésére. Javítsa az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságát, beleértve a polgári és kereskedelmi ügyekben folytatott eljárások lerövidítését is.

Kelt Brüsszelben, -án/-én.