A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE Rehn alelnöknek az elnökkel egyetértésben kiadott közleménye /* COM/2013/0927 final */





A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE Rehn alelnöknek az elnökkel egyetértésben kiadott közleménye Ez a jelentés válasz a 2011. november 16-i 1219/2011/EU és a 2012. július 4-i 602/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozatokra, amelyek az EBRD uniós kormányzója számára előírják, hogy évente tegyen jelentést az Európai Parlament felé: „...az Unió céljainak előmozdításáról, különös tekintettel az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkében foglaltak szerinti külső fellépésére, a[z] [...] Európa 2020 stratégiára, valamint a megújuló energiával kapcsolatos és energiahatékony technológiák átadásának jelentős mértékű növelésére,[...] az alaptőke felhasználásáról, az EBRD pénzügyi közvetítőkön keresztül végzett műveletei átláthatóságának biztosítására irányuló intézkedésekről, [...] a kockázatvállalásról, a magánszektorból történő további tőkebevonás hatékonyságáról, valamint az Európai Beruházási Bank (EBB) és az EBRD közötti, Európai Unión kívüli együttműködésről”, továbbá „[...] az EBRD által a dél- és kelet-mediterrán régióban folytatott tevékenységekről és műveletekről”. Az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) kormányzótanácsában az Európai Uniót képviselő kormányzó 2012. évi éves jelentése az Európai Parlamentnek Tartalomjegyzék: 1. Bevezetés. 4 1.1. Az EBRD-re vonatkozó háttérinformációk. 4 1.2. A műveletek átláthatósága. 5 2. 2012. évi eredmények. 6 2.1. Pénzügyi eredmények. 6 2.2. A gazdasági átalakulásra kifejtett hatás. 6 2.3. Kockázatvállalás. 7 2.4. Földrajzi bővülés. 8 2.5. Új elnök. 8 3. Hozzájárulás az Unió céljainak előmozdításához (lásd a projektpéldákat a 2. mellékletben) 9 3.1. Az EBRD stratégiái és szakpolitikái 9 3.2. Országstratégiák. 10 3.3. Különleges támogatás Görögország számára. 11 3.4. Európa 2020. 11 4. Intézményközi együttműködés. 12 4.1. Az Európai Bizottság, az EBRD és az Európai Beruházási Bank közötti háromoldalú egyetértési megállapodás. 12 4.2. A külső együttműködési támogatáskombináció uniós platformja. 12 4.3. Nemzetközi pénzügyi szervezetekkel folytatott partnerségek. 12 4.4. Adományozói támogatás. 13 4.5. Az EBRD brüsszeli műveleti koordinációs irodája. 14 5. 1. melléklet – Az EBRD eredményei 15 6. 2. melléklet – Projektpéldák. 19 7. 3. melléklet – Internetes linkek. 21 1. Bevezetés E jelentés a 2011. november 16-i 1219/2011/EU és a 2012. július 4-i 602/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozatok alapján készült, amelyek új kötelezettségként az EBRD Kormányzótanácsában az Európai Uniót képviselő kormányzó számára előírják, hogy évente tegyen jelentést az Európai Parlament felé: „...az Unió céljainak előmozdításáról, különös tekintettel az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkében foglaltak szerinti külső fellépésére, a[z] [...] Európa 2020 stratégiára, valamint a megújuló energiával kapcsolatos és energiahatékony technológiák átadásának jelentős mértékű növelésére,[...]az alaptőke felhasználásáról, az EBRD pénzügyi közvetítőkön keresztül végzett műveletei átláthatóságának biztosítására irányuló intézkedésekről, [...] a kockázatvállalásról, a magánszektorból történő további tőkebevonás hatékonyságáról, valamint az Európai Beruházási Bank (EBB) és az EBRD közötti, Európai Unión kívüli együttműködésről”, továbbá „[...] az EBRD által a dél- és kelet-mediterrán régióban folytatott tevékenységekről és műveletekről”. 1.1. Az EBRD-re vonatkozó háttérinformációk Az EBRD-t az európai kommunista rendszerek és a Szovjetunió összeomlását követően, 1990-ben hozták létre. Feladata, hogy „elősegítse az átmenetet a nyitott piacgazdaságba, valamint ösztönözze a magán- és vállalkozói kezdeményezéseket” Közép- és Kelet-Európában, Közép-Ázsiában, és legújabban a dél- és kelet-mediterrán régióban. A Bank jelenleg az említett régiók 34 országában tevékenykedik és nyújt támogatást olyan, elsődlegesen a magánszektorban megvalósuló projektekhez, amelyek teljesen piaci alapon nem finanszírozhatók. A Bank tagsága 64 országot, az Európai Uniót és a Európai Beruházási Bankot foglalja magában. Az Európai Unió és tagállamai együttesen a Bank részvénytőkéjének 64%-át képviselik. Az említetteket képviselő igazgatótanácsi tagok rendszeresen találkoznak, hogy koordinálják a Bank projektjeivel, politikáival és stratégiáival kapcsolatos álláspontjaikat. Ez azonban nem vezet minden esetben egységes állásponthoz, mivel az uniós tagállamokat képviselő igazgatók független részvényesként szavaznak és saját hatóságaik prioritásait jelenítik meg. A 2012. végi helyzet szerint az EU részesedése az EBRD engedélyezett részvénytőkéjéből 3,04%-ot tett ki (a 30 milliárd EUR össztőkéből 900 millió EUR), amelynek csak valamivel több mint 20%-a befizetett tőke (188 millió EUR az EU esetében), a fennmaradó része pedig lehívható tőke (amely az EU esetében 712 millió EUR-nak adódik, és ez egy függő kötelezettséget jelent az uniós költségvetés számára). A 66 részvényes mindegyike képviseltetve van az EBRD Kormányzótanácsában. Az Unió képviselőjét a Bizottság nevezi ki, jelenleg Olli Rehn, gazdasági ügyekét és monetáris politikáért felelős alelnök látja el a képviseletet. A Bizottság nevezi ki a helyettes kormányzót is, a feladatot jelenleg Marco Buti, a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (DG ECFIN) főigazgatója látja el. A kormányzók 3 éves (megújítható) időszakra választják meg az igazgatótanács 23 tagját. Az uniós tagállamok, az Európai Unió és az Európai Beruházási Bank 15 hellyel rendelkeznek az igazgatótanácsban. Az igazgatók mindegyike kinevezi helyettesét, aki az igazgató akadályoztatása esetén helyette eljár. Az igazgatótanácsban az Európai Uniót jelenleg Vassili Lelakis (DG ECFIN) képviseli, helyettese Peter Basch (DG ECFIN). Az Európai Unió hivatalos véleménye és álláspontja megjelenítésekor az uniós igazgató figyelembe veszi a Bizottság valamennyi érintett szolgálata, az Európai Külügyi Szolgálat és más érintett uniós szervezetek álláspontját, továbbá az igazgatótanácsban az uniós tagállamok között kialakuló többségi véleményt is. 1.2. A műveletek átláthatósága Az érdekelt felek tájékoztatása céljából a Bank különböző éves jelentéseket tesz közzé a tevékenységéről, valamint a műveletei átláthatóságának elősegítése érdekében tett lépésekről. Ezen jelentések közé tartozik az éves jelentés, az éves pénzügyi jelentés, a gazdasági átalakulásról készített jelentés, a fenntarthatósági jelentés és a támogatói jelentés. (A jelentések internetes elérhetősége a 3. mellékletben található.) A nyilvános tájékoztatásra vonatkozó politika meghatározza, hogy az EBRD-nek mit kell tennie a nyilvános konzultáció és az információk közzététele terén. 2012-ben a Bank 9 országstratégiáról és 1 ágazati stratégiáról folytatott nyilvános konzultációt, 158 magánszektorbeli projektre vonatkozóan tett közzé projektösszefoglaló dokumentumokat, környezeti és társadalmi hatásvizsgálatokat végzett az összes „A” környezeti besorolású projektre vonatkozóan, továbbá az előírásoknak megfelelően közzétette az elszámoltathatóságra és az irányításra vonatkozó információkat. A Bank minden információkérésre válaszolt, egy esetben fellebbeztek az információszolgáltatás megtagadásával szemben. Az EBRD elszámoltathatósági politikájának egyik központi eleme a projektekkel összefüggő panaszok kezelésére szolgáló mechanizmus, amelynek keretében a panaszok alapján megvizsgálják, hogy a Bank hibázott-e az adott projekt jóváhagyása kapcsán alkalmazandó politikáinak való megfelelés terén, és az érdekeltek számára lehetővé teszik, hogy a problémamegoldó kezdeményezés keretein belül a Bank segítségét kérje a projektszponzorral kialakult vitában. 2012-ben több mint 1900 civil szervezet volt nyilvántartásba véve a Banknál, és több mint 400 civil szervezet vett részt a Bank munkatársainak részvételével lebonyolított tematikus találkozókon. A Civil Társadalom Program a Bank civil társadalom iránti elkötelezettségéhez kapcsolódó legfontosabb rendezvény, amelyre az EBRD éves közgyűlésével és az üzleti fórummal párhuzamosan kerül sor. A rendezvény a civil társadalom képviselői, az EBRD elnöke, az igazgatótanács, a felső vezetés és Bank alkalmazottai közötti magas szintű találkozó lehetőségét biztosítja. 2. 2012. évi eredmények 2.1. Pénzügyi eredmények A Bank 2012-ben is megőrizte jó pénzügyi helyzetét, amelyet erős tőkehelyzet (AAA minősítés stabil kilátással), magas szintű likviditás és részvényeseinek töretlen szilárd támogatása jellemez. Az EBRD 393 önálló projekten és a 2012. évi kereskedelemösztönző program 72 fennálló szerződésén keresztül bonyolított éves üzleti forgalma 8,9 milliárd EUR-t tett ki. Ennek részét képezi a dél- és kelet-mediterrán régióban finanszírozott 6 kötelezettségvállalás 181 millió EUR összegben. Ezen projektek révén 2012-ben további 17,4 milliárd EUR forrást sikerült bevonni (2011-ben 20,8 milliárd EUR-t), amelyből 1,2 milliárd EUR-t (2011-ben 1,0 milliárd EUR-t) közvetlenül a Bank vont be szindikált hitelek formájában. A befektetési műveletek banki portfóliója 2012. végére 37,5 milliárd EUR-ra nőtt (8%-os növekedés 2011-hez képest). 2012-ben 1 milliárd EUR összegű nettó profitot mutattak ki (2011-ben 173 millió EUR-t), ami főként eszközök értékének nem realizált értékhelyesbítéséből fakad, és az eszközök értéke – tekintettel az eszközpiacok volatilitására – valószínűsíthetően a jövőben is jelentős ingadozásokat mutat majd. Ennek eredményképp az EBRD tartalékai a 2011. évi 7,0 milliárd EUR-ról 2012 végére 7,8 milliárd EUR-ra nőttek. Éves forrásbevonási programja keretében 2012 folyamán a Bank 6,3 milliárd EUR hosszú lejáratú forrást vont be, amelynek átlagos futamideje 4,1 év. A kötvényeket 12 különböző pénznemben bocsátották ki, az összes kibocsátás 60%-a amerikai dollárban történt. A működési és pénzügyi eredmények részletei, valamint a Bank tevékenységeinek földrajzi lebontása az 1. mellékletben található. 2.2. A gazdasági átalakulásra kifejtett hatás Az EBRD évente értékeli a gazdasági átalakulás terén elért eredményeket és a fennmaradó kihívásokat 15 ágazatra vonatkozóan az EBRD összes műveleti országa tekintetében. A gazdasági átalakulás terén tapasztalható hiányosságokra összpontosító értékelés a piaci szerkezet vagy a paci működést támogató intézmények azon változásait veszi számba, amelyek a legfejlettebb piacgazdaságok szintjeinek eléréséhez szükségesek. Az EBRD műveletei által lefedett egyes területeken 2012-ben jelentős előrehaladás történt a demokratikus reformokat illetően, máshol azonban megakadtak a reformfolyamatok. A reformfolyamatok a demokratizálódás útjára éppen csak rálépett országok, így például Egyiptom vagy Tunézia esetében voltak a leginkább érzékelhetők, ugyanakkor bizonyos fokú zűrzavar is kialakult és valószínűsíthető, hogy a reformfolyamatok a dél- és kelet-mediterrán régió országaiban továbbra is eltérően alakulnak majd. A Nyugat-Balkán az európai uniós integrációs folyamat és az intenzívebbé váló regionális együttműködés által támogatva a demokratikus reformok útján maradt, ugyanakkor a populizmus és az etnikai feszültségek továbbra is hátráltatják a demokratikus konszolidációt. Szabad és tiszta választások lebonyolításával, illetve a reformok iránt elkötelezett kormányok megalakításával Örményország, Grúzia és Moldova megerősítették demokratikus hitelességüket, és a Kirgiz Köztársaságban és Mongóliában is a demokrácia erősödése felé mutató lépéseket tettek. Az EBRD által lefedett régió más országaiban a demokratikus reformok árnyaltabb képet mutatnak. Oroszországban az egyes demokratikus reformok terén elért haladás és a nyíltabb 2012. márciusi elnöki választások pozitívumait részben lerontották a hatóságok által más területeken hozott intézkedések. Ukrajnában az előző években elért jelentős eredményekre rávetült a szelektív jogalkalmazás és a független médiára gyakorolt nyomás árnyéka. A Független Államok Közösségének más országaiban elért demokratikus reformokat legjobb esetben is csak lassúnak lehet nevezni, a tapasztalatok pedig a korrupció széles körű elterjedtségét, a jogállamiság gyengeségét és az emberi jogok megsértését mutatják. A Bank változatlanul komoly aggodalommal tekint a demokratikus reformfolyamatok fehéroroszországi és türkmenisztáni hiányára, és továbbra is célirányos stratégiai megközelítést követ a műveletek tekintetében, magánszektorbeli projektekre és jól meghatározott politikai és gazdasági referenciamutatók felé való közelítésre helyezve a hangsúlyt. Az inkluzív gazdaságnak a gazdasági átalakulás rendszerébe történő beillesztésére irányuló munka 2012-ben indult, és 2013-ban a Bank három új dimenzióval, a nemek közötti egyenlőtlenségekkel, a város és vidék közötti eltérésekkel és a fiatalokkal kapcsolatos kérdésekkel bővítette ezt a kérdéskört. 2.3. Kockázatvállalás A gazdasági átalakulással kapcsolatos feladata teljesítése érdekében az EBRD-nek magasabb kockázatot kell vállalnia, mint magánszektorbeli partnereinek. Az EBRD azonban ezt mérhető és nyilvános úton kívánja megtenni. A Bank vezetése rendszeresen tájékoztatja az igazgatótanácsot, illetve konzultál az igazgatótanáccsal, ami elsődlegesen a negyedéves kockázati jelentések formájában történik, de egy-egy esetre vonatkozóan akár külön is. Az EBRD a lehető legjobban korlátozni kívánja a vagyonkezeléssel összefüggő kockázatait, amihez magas likviditást tart fenn és rövid távú befektetéseket eszközöl a legjobb minőségű gazdasági egységekben. Ezen műveletek végrehajtása az igazgatótanács által átruházott hatáskörök alapján történik, amelyre évente felülvizsgált, szigorú szabályok vonatkoznak. A banki portfóliót viszont úgy alakították ki, hogy közép- és hosszú távú, gyakran a projektre szabott vagy egyedi jellemzőkkel rendelkező, következésképp meglehetősen illikvid befektetések eszközölésén keresztül jóval nagyobb kockázatvállalást eredményezzen. Az EBRD azonban ezen kockázatok feltárására, mérésére és strukturálására törekszik oly módon, hogy csökkenti vagy fedezetet képez e kockázatok ellen (pl. kilépési lehetőségeket biztosít, ellenőrzést gyakorol a kifizetések felett, biztosítékok, kezesek beiktatása stb. útján). A megfelelő kockázat/nyereség profil tükrözése érdekében az EBRD befektetéseit piaci árfolyamon árazzák (ami egyúttal biztosítja azt is, hogy az EBRD ne szorítsa ki a magánszektort). Bizonyos szintű nemteljesítéssel számolni kell, de az EBRD igyekszik az ebből fakadó veszteségeket minimálisra csökkenteni, és a megfelelő tőkehelyzet fenntartása érdekében tartalékot képez ezen veszteségekre. Az EBRD esetében az értékvesztett hitelek aránya 2012 végén rendkívül alacsony szinten, a működő tőke 3,4%-án állt (676 millió EUR). Egyéb (a piaci szereplők mindegyikét érintő) kockázatok közé tartoznak a működési kockázatok (pl. hibák, csalás stb.), a meglévő és potenciális ügyfelek kikezdhetetlenségével összefüggő hírnévkockázat, továbbá a rendszerszintű kockázatok (pl. valamelyik meghatározó nyugati bank csődje vagy az amerikai jegybank szerepét betöltő Federal Reserve által követett politika gyökeres megváltozása.) 2.4. Földrajzi bővülés Az EBRD 2011-ben kezdte meg műveleteit a dél- és kelet-mediterrán (SEMED) régióban a támogatók által finanszírozott, a projektelőkészítést támogató együttműködési alapokon keresztül. 2012-ben ugyanakkor az EBRD részvényesei kellő számban ratifikálták a bankot létrehozó megállapodás 18. cikkének módosítását, amely lehetővé tette, hogy Egyiptom, Jordánia, Marokkó és Tunézia potenciális kedvezményezett ország státuszt kapjon. Ez lehetővé tette a Bank számára, hogy novembertől kezdődően széles körű befektetési műveletekbe kezdjen az új régióban a külön erre a célra szánt speciális befektetési alapon keresztül (lásd a 2. mellékletet.) Az volt az általános várakozás, hogy az említett országok 2013–2014 folyamán teljes jogú kedvezményezett országgá válnak. Hosszas tárgyalásokat követően az EBRD kormányzói 2012 novemberében megszavazták, hogy Koszovó taggá váljon az EBRD-ben, így Koszovó a Bank 66. tagja és 30. műveleti országa lett. Az elfogadott határozat nyomatékosította, hogy e döntés nem érinti az EBRD egyes tagjainak Koszovó státuszára vonatkozó álláspontját. 2.5. Új elnök A 2012 májusában Londonban megtartott éves gyűlésen az egyesült királyságbeli Sir Suma Chakrabarti nyerte meg az EBRD elnöki pozíciójára első alkalommal kiírt versenypályázatot, és lépett júliusban Thomas Mirow helyére. Érkezését követően az új elnök „modernizációs” folyamatot indított, amely a Bank belső működésének megváltoztatására és „a hatékonyság maximalizálásra, valamint a befektetések, a politikai párbeszéd, a technikai együttműködés és a vezetés eredményességének maximalizálására” irányult. 3. Hozzájárulás az Unió céljainak előmozdításához (lásd a projektpéldákat a 2. mellékletben) Multilaterális nemzetközi pénzügyi szervezetként az EBRD mind az uniós, mind a nem uniós részvényesei felé elszámoltatható, és ennek megfelelően a saját egyedi irányítási, szabályozási és szakpolitikai keretének megfelelően jár el. Ugyanakkor az EBRD általában uniós standardokat és szakpolitikai követelményeket alkalmaz, illetve ezek előmozdításán dolgozik nem csupán az uniós műveleti országokban, hanem a nem uniós kedvezményezett országokban is, ahol a Bank projektjei és a Bank által folytatott szakpolitikai párbeszéd az uniós követelményeknek való lehető legnagyobb fokú megfelelés, illetve az azokhoz való közelítés biztosítására irányul. Az EBRD projektjei közül nem mindegyik képes már az indulástól eleget tenni az uniós követelményeknek, aminek hátterében főleg a ráfordítások korlátai és gyakran a gazdasági átmenet jelentős hiányosságai állnak. Ilyen esetekben az igazgatótanácsnak kell döntést hoznia az EBRD üzletpolitikájától való eltérésről. Mindenesetre az EBRD hozzájárul az Unió számos – az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikkében meghatározott – külpolitikai céljának megvalósításához. Az EBRD mindenekelőtt technikai és pénzügyi segítséget nyújt a fenntartható gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődéshez, az országoknak a világgazdaságba történő bekapcsolódódásához, valamint a többoldalú és a világ felelős kormányzásának előmozdításához. Azáltal, hogy az EBRD kizárólag a többpárti demokrácia, a pluralizmus és a piacgazdaság elveinek elkötelezett országokban folytat tevékenységet, a Bank a demokrácia és a jogállamiság előmozdításához is hozzájárul. A piacgazdaságba történő átmenet elősegítésére vonatkozó feladata megvalósítása érdekében az EBRD a magánszektorra és a vállalkozásokra irányuló kezdeményezéseket támogat oly módon, hogy segítséget nyújt az érintett országok strukturális és ágazati (gazdasági, társadalmi, környezeti) reformjai megvalósításához, segítve ezáltal a szóban forgó országok modernizálódását és teljes körű világgazdasági integrációjukat. 3.1. Az EBRD stratégiái és szakpolitikái 2012-ben fogadták el a bányászati műveletekre vonatkozó új üzletpolitikát, amely meghatározza a felelős bányászat előmozdítása érdekében a Bank által követett célokat és elveket, amelyek a környezeti, egészségügyi, biztonsági és társadalmi szempontok tekintetében összhangban vannak a nemzetközi standardokkal (a szénfelhasználásra és a fosszilis energiahordozók kitermelésére az energiastratégia vonatkozik, amelyről 2013-ban konzultáció folyt). A Bank által ezen a területen követett üzletpolitika szilárd alapjait az uniós irányelvek és a kapcsolódó környezetvédelmi előírások teremtik meg, így az üzletpolitika számos hivatkozást tartalmaz a területre vonatkozó uniós normatív előírásokra és jogszabályokra. 2012-ben döntés született az EBRD fenntartható energiára vonatkozó kezdeményezésének 2012–2014 közötti időszakra szóló harmadik szakaszáról, így folytatódhat az energiahatékonyságra és a karbonszegény gazdaságra épülő gazdasági versenyképesség és növekedés elősegítésére irányulóan megkezdett sikeres munka. A 2012. évi üzleti forgalomból mintegy 2,3 milliárd EUR közvetlenül a fenntartható energiára vonatkozó kezdeményezéshez kapcsolódik, és ez hozzájárul a Bank azon célkitűzésének megvalósításához, hogy a befektetések 20%-a rendelkezzen a fenntartható energiával összefüggő elemmel. A fenntartható energiára vonatkozó kezdeményezés harmadik szakasza további fejlődést eredményez az energiahatékonysággal és az éghajlatváltozás mérséklésével összefüggő tevékenységek terén, egyúttal nagyobb hangsúlyt helyez az alkalmazkodásra is. A harmadik szakasz 4,5–6,5 milliárd EUR összegű finanszírozást, és a CO2-kibocsátás 26–32 millió tonnával történő csökkentését célozza meg. Az Európai Unió kérésére a harmadik szakasz tovább erősíti majd a különböző nemzetközi pénzügyi szervezetek éghajlatváltozással összefüggő terveinek harmonizálását és koordinációját. A megújuló energiaforrások kulcsfontosságú növekedési területet jelentenek a Bank által kihelyezett források tekintetében. 2006 óta a Bank 57 befektetést hajtott végre szél-, nap-, biomassza- és vízerőművekkel, illetve megújuló energiaforrásokat támogató alapokkal kapcsolatos projektekben. Összességében a Bank több mint 2 milliárd EUR-t fektetett a projektekbe, amelyek értéke a köz- és magánszektortól származó több mint 3 milliárd EUR-val kiegészítve meghaladja az 5 milliárd EUR-t. 2012-ben elfogadták a települési és környezeti infrastruktúrára vonatkozó új ötéves stratégiát, amely uniós környezetvédelmi szabályokon alapul. A települési és környezeti infrastruktúra kiemelt jelentőséggel bír az EBRD legszegényebb kedvezményezett országai számára, és a gazdasági átalakulással összefüggő jelentős kihívások miatt ez az ágazat központi helyen szerepel a Bank üzletpolitikájában. Ezen a területen gyakori a finanszírozásnak az uniós támogatási eszközökkel való vegyítése. 3.2. Országstratégiák 2012-ben az EBRD új hároméves országstratégiát dolgozott ki Albánia, Észtország, Litvánia, Oroszország, Örményország, Románia, a Szlovák Köztársaság, Tádzsikisztán és Törökország számára. Tekintettel arra, hogy Törökország 2012-ben szerepelt a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) azon listáján, amely a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni jogszabályok tekintetében hiányosságokkal rendelkező országokat tartalmazza, az Európai Unió szerepe meghatározó volt annak biztosításában, hogy a Bank – rendkívüli gondossággal eljárva – vállalja a török szponzort is érintő projektek finanszírozását. Az Észtországra, Litvániára és a Szlovák Köztársaságra vonatkozó országstratégiák ezen országok gazdasági átalakulásának előrehaladott állapotát tükrözik, és világos utat vázolnak fel a banki átsorolásukra vonatkozóan. A Romániára vonatkozó stratégiában hangsúlyos szerepet kapott az uniós strukturális és kohéziós alapok jobb felhasználásához az EBRD által a román hatóságoknak nyújtandó segítség. Lévén az EBRD forgalmának harmada Oroszországhoz kapcsolódik, az Oroszországra vonatkozó stratégia hosszas tárgyalások eredményeként született meg. Az Európai Uniót képviselő igazgató sikeresen érvelt azért, hogy a stratégiában megfelelőképpen megjelenjen, hogy WTO tagságából fakadóan Oroszországnak eleget kell tennie a nemzetközi kereskedelem szabályainak. Tekintettel az EU és Oroszország közötti folyamatban lévő kereskedelmi vitákra, fontos volt erős üzenetet küldeni mind az orosz hatóságok, mind az EBRD részére arra vonatkozóan, hogy a Banknak el kell kerülnie az elfogadott kereskedelmi szabályokkal ellentétes projektek támogatását, illetve, hogy Oroszországnak további erőfeszítéseket kell tennie világgazdasági integrációja és a piacgazdasági reformok terén. Az országstratégiák összességére vonatkozóan az Európai Uniónak sikerült megállapodást elérnie az uniós környezetvédelmi előírásoktól való eltérések projektszintű kezelésére alkalmazott egységes eljárásokról, amelyek egyértelmű indokolást és konkrét kiegészítő intézkedéseket tesznek szükségessé. 3.3. Különleges támogatás Görögország számára Azt követően, hogy a görög hatóságok 2012 augusztusában támogatás és együttműködés iránti kérést fogalmaztak meg, az EBRD munkacsoportot állított fel annak megvizsgálása érdekében, hogy milyen módon tudná támogatni a növekedést Görögországban és – határokon átnyúló infrastruktúrafejlesztési projekteken keresztül – a környező régióban, továbbá milyen lehetőségei vannak a Délkelet-Európa egészében jelen lévő görög leányvállalatok bevonásával megvalósuló kereskedelmi integráció és a regionális vállalkozásfejlesztés támogatásának. A görög hatóságokkal, görög üzleti partnerekkel, az Európai Bizottság érintett szolgálataival és a Görögországgal foglalkozó munkacsoporttal, valamint az Európai Beruházási Bankkal (EBB) folyatott néhány magas szintű, tájékozódó jellegű találkozót követően az EBRD segítségével az EBB kereskedelemösztönző programot dolgozott ki Görögország részére, és megkezdődtek az előkészületei egy olyan új, 711 millió EUR összegű finanszírozási csomagnak, amely kilenc görög bank bulgáriai, romániai és szerbiai leánybankjait hivatott támogatni, csökkentve ezáltal a görög anyabankjuktól való függésüket. A Bank továbbá jelentős számban támogatott görög vállalatok bevonásával Délkelet-Európában megvalósuló projekteket is. 3.4. Európa 2020 Az EBRD által lebonyolított tranzakciók nem annyira a növekedés ösztönzésére, mint inkább a rendszerszintű gazdasági átmenet ösztönzésére irányulnak. Mivel a gazdasági átmenet gyakorta a növekedés feltétele is, az EBRD befektetései kihatással vannak az adott ország kilátásaira, valamint áttételesen a munkahelyteremtésre és a szegénység csökkentésére is. Ennek egyik példája a Bank által a kkv-knak nyújtott támogatás, amely hitel és az üzleti menedzsment terén nyújtott technikai segítségnyújtás formájában ölt testet. 2012-ben mintegy 1 500 kkv-projektet hajtottak végre. Ennek keretében az EBRD hozzájárul az Európa 2020 növekedési stratégiában meghatározott legfőbb célok megvalósításához, így például a tudásalapú gazdaságba és az innovációba irányuló befektetéseken keresztül támogatja az intelligens növekedést; az energiahatékonysággal és a karbonszegény gazdasággal kapcsolatos projektekre irányuló befektetéseken keresztül támogatja a fenntartható növekedést; és a nemek közötti egyenlőtlenségekre, a vidéki-városi területek közötti különbségekre és a fiatalok kirekesztődésére kifejtett hatáson keresztül segíti az inkluzív növekedést. 4. Intézményközi együttműködés Az általa eszközölt befektetéseken és gazdasági diverzifikációhoz nyújtott támogatáson felül az EBRD egyre fontosabb szerepet játszik a többoldalú együttműködés és a világ felelős kormányzásának előmozdításában is, ami összhangban van az Unió tágabb külpolitikai céljaival. A Bank megfelelő hangon szándékozik képviselni a régióját a nemzetközi fórumokon, és kormányokkal és üzleti vezetőkkel karöltve dolgozik a felelős vállalatirányítás, szakpolitika és jogszabályi reformok előmozdításán. 4.1. Az Európai Bizottság, az EBRD és az Európai Beruházási Bank közötti háromoldalú egyetértési megállapodás Tekintettel az EBB-nek és az EBRD-nek az európai célok és értékek Európai Unióban és szomszédos országokban való előmozdítása terén betöltött szerepére a Bizottság aktívan támogatja az Európai Bizottság, az EBRD és az EBB közötti, 2011 márciusában aláírt háromoldalú egyetértési megállapodás keretében folyó együttműködést. (A megállapodást 2012 novemberében a dél- és kelet-mediterrán régióval való bővülés megjelenítése érdekében módosították.) Az egyetértési megállapodás a rendszeres egyeztetések előmozdítása és a társfinanszírozási lehetőségeknek az egyes partnerek komparatív előnyeire épülő közös meghatározása érdekében kapcsolattartó csoportot hozott létre. 2012. december 13-án újabb egyetértési megállapodás jött létre a Bizottság, az Európai Külügyi Szolgálat, az EBRD és az EBB között. Ez a megállapodás az EU–Oroszország modernizációs partnerség keretében megvalósuló befektetési projektek meghatározására vonatkozik. 4.2. A külső együttműködési támogatáskombináció uniós platformja 2012-ben az EBRD részt vett abban a szakértői csoportban, amelynek munkája eredményeképp a Bizottság létrehozta a külső együttműködési támogatáskombináció új uniós platformját (EUBEC), amely december 14-én indult. A platform célja elmélyíteni az Európai Unió különböző pénzügyi szervezetekkel folytatott együttműködését, hasznosítani azok kiterjedt szakmai tapasztalatát és komparatív előnyeit az Unió külső tevékenységének eredményessége és hatékonysága javítása érdekében. A szakértői szintű munka a forrásötvöző mechanizmusok elemzésével kezdődött, amely a bevált módszerek, az irányítási struktúrák, valamint annak vizsgálatát foglalja magában, hogy miként lehet mérni és nyomon követni az eredményeket. 4.3. Nemzetközi pénzügyi szervezetekkel folytatott partnerségek 2012 novemberében az EBB, a Világbank-csoport és az EBRD megállapodásra jutott a nemzetközi pénzügyi szervezetek második közös intézkedési tervéről, amelynek 30 milliárd EUR-t meghaladó, 2013–2014-re szóló pénzügyi csomagja (kiegészítve a szakpolitikai tanácsadással) Közép- és Délkelet-Európa gazdasági fellendülésére irányul. (Az intézkedési terv a „Bécs II.” nevet kapta, mivel alapjául a 2009–2010 közötti időszakra szóló „Bécsi Kezdeményezés” elnevezésű intézkedési terv szolgált.) Az intézkedési terv közvetlen válasz az eurózóna elhúzódó problémáinak a feltörekvő európai gazdaságokra kifejtett hatására, célja a régió növekedésének ösztönzése magán- és közszektorbeli kezdeményezések támogatásán keresztül, ideértve az infrastruktúra-fejlesztési, vállalati beruházási és a pénzügyi szektor kezdeményezéseit is. Az EBRD a támogatását a nyugat- és kelet-balkáni, a balti és a közép-európai országokra fogja összpontosítani, és várakozásai szerint akár 4 milliárd EUR-t is ki fog tudni helyezni hitelek, tőketámogatás és kereskedelemfinanszírozási eszközök formájában, amelyet a gazdasági szerkezetátalakításra, a diverzifikációra és a vállalatirányítás fejlesztésére vonatkozó szakpolitikai párbeszéd fog támogatni. A deauville-i partnerséget a G8-ak indították útjára a 2011. májusi deauville-i csúcstalálkozójukon. A partnerség a G8-aknak az arab tavaszra adott (politikai, pénzügyi és kereskedelmi) szakpolitikai válaszainak (egyebek mellett a nemzetközi pénzügyi szervezetek és a G8-akon kívüli kétoldalú adományozók mobilizálásának) koordinálására irányul a fenntartható és inkluzív növekedésbe való átmenet támogatása céljával. Az EBRD megbízatásának a dél- és kelet-mediterrán régióra való kiterjesztését a pénzügyi pillér egyik kulcsfontosságú elemeként határozták meg. 4.4. Adományozói támogatás Az adományozói támogatás létfontosságú az EBRD műveleti országaiban végbemenő gazdasági átmenettel kapcsolatos kihívások kezelése szempontjából (lásd a 2. mellékletet). 2012-ben a támogatási forrásokból az EBRD tevékenységi körének szinte valamennyi részéhez kapcsolódóan finanszíroztak programokat és kezdeményezéseket. A több mint 30 kétoldalú adományozói, többtámogatós és többoldalú eszközökből összesen 177 millió EUR támogatást nyújtottak. A támogatási forrásokból évente átlagosan 500 technikai együttműködési és 60 nem technikai együttműködési projektet finanszíroznak. Másrészről a gazdasági átalakulás korai szakaszában járó országokban az adományozói támogatás kritikus jelentőséggel bír a Bank tevékenysége által kifejtett hatás erősítése és a dél- és kelet-mediterrán régióban folytatott tevékenység sikerességének megalapozása szempontjából. Támogatási hozzájárulás donoronként (millió EUR) Donor || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 Kétoldalú || 55,8 || 75,7 || 78,4 || 240,2 || 62,3 EU || 37,7 || 103,9 || 58,8 || 133,1 || 92,2 Többoldalú || 0,4 || 0,2 || 77,5 || 60,6 || 22,5 Egyéb || 0,4 || 1,6 || - || - || 0,2 Részvényesi különleges alap || 115,0 || 30,0 || 150,0 || - || - Dél- és kelet-mediterrán régió || - || - || - || 20,0 || - Összesen || 209,3 || 211,4 || 364,7 || 453,9 || 177,2 A Bizottság messze a Bank legnagyobb támogatója mind a technikai együttműködést, mind a nem technikai együttműködést illetően: az EBRD projektjeihez nyújtott adományozói támogatás több mint harmada, 2012-ben pedig az összes adományozói támogatás több mint fele (92 millió EUR) származott a Bizottságtól. Az uniós támogatási források a Bank műveleti országainak és ágazatainak mindegyikét lefedik. Az elmúlt években egyre jellemzőbb lett az uniós forrásoknak olyan regionális eszközökön keresztüli becsatornázása, amelyeket az uniós támogatásoknak az európai pénzügyi szervezetektől érkező beruházás-finanszírozási forrásokkal való ötvözésére hoztak létre. Ezen eszközök közé tartozik a Szomszédsági Beruházási Keret (NIF), a közép-ázsiai beruházási keret (IFCA) és a nyugat-balkáni beruházási keret (WBIF). Az EBRD 2012-ben a Szomszédsági Beruházási Keretből 25,7 millió EUR-t, az közép-ázsiai beruházási keretből 17 millió EUR-t, a nyugat-balkáni beruházási keretből pedig 35,2 millió EUR-t biztosított. Ezenfelül az EBRD 21,5 millió EUR-t mobilizált az Előcsatlakozási Támogatási Eszközből albániai és a bosznia-hercegovinai projektek számára. Az uniós tagállamokban a Bank által finanszírozott projektek jelentős támogatást kapnak a strukturális és kohéziós alapokból is. Jóllehet ezen hozzájárulások összege változik az évek folyamán, 1992 óta összesen mintegy 3 milliárd EUR jutott EBRD projektek támogatására. A Bank fontos partner a nukleáris biztonsághoz kapcsolódó projektek terén is, hiszen az Európai Unió és 29 adományozó kormány nevében hat, a nukleáris biztonság támogatására létrehozott alapot kezel: a nukleáris biztonsági számlát, a Csernobili Szarkofág Alapot, a nukleáris létesítmények leszerelését támogató három nemzetközi pénzalapot, az északi dimenzióra vonatkozó környezeti partnerség nukleáris biztonsággal kapcsolatos elemét. Ezenfelül a Bizottság az első számú társfinanszírozója egy sor, az EBRD által kezelt, többtámogatós vagyonkezelői alapnak, így például az északi dimenzióra vonatkozó környezeti partnerség programjának (84 millió EUR) és a kelet-európai energiahatékonysági és környezeti partnerség (E5P) programjának (40 millió EUR), amelyek célja az energiahatékonysági beruházások elősegítése, valamint a környezet állapotának és a nukleáris biztonság javítása Oroszországban, Fehéroroszországban és Ukrajnában. 1. és 2. ábra: Az uniós adományozói finanszírozás számokban A Bank éves támogatói jelentése további információkat közöl többek között a támogatások társfinanszírozásának 2012-ben elvégzett stratégiai felülvizsgálatát követően a Bank által bevezetett intézkedések részleteiről. A Bank támogatáskezelési rendszerének 1995 óta első átfogó megújítását jelentő felülvizsgálattal reformintézkedések kerültek bevezetésre a növekvő és egyre összetettebb támogatási portfólió igényeinek való megfelelés érdekében. 4.5. Az EBRD brüsszeli műveleti koordinációs irodája Chakrabarti elnök már a hivatali idejének elejétől kezdve törekszik annak kifejezésre juttatására, hogy az EU–EBRD kapcsolatoknak stratégiai jelentőséget tulajdonít. 2012-ben vállalta, hogy megvizsgálja e kapcsolatok erősítésének lehetőségeit, aminek legkonkrétabb lépése az EBRD brüsszeli műveleti koordinációs irodájának megnyitása volt. Az iroda az irányítási vagy részvényesi kérdések helyett az operatív szintű együttműködés szorosabbá tételével foglalkozik. 5. 1. melléklet – Az EBRD eredményei 5.1. Működési eredmények 2008–2012 || 2012 || 2011 || 2010 || 2009 || 2008 || Kumulált érték 1991–2012 Projektek száma || 393 || 380 || 386 || 311 || 302 || 3 644 Éves üzleti forgalom (millió EUR) || 8 920 || 9 051 || 9 009 || 7 861 || 5 087 || 78 916 Nem EBRD finanszírozás (millió EUR) || 17 372 || 20 802 || 13 174 || 10 353 || 8 372 || 155 644 Projektek összértéke[1] || 24 871 || 29 479 || 22 039 || 18 087 || 12 889 || 235 387 5.2. Pénzügyi eredmények 2008–2012 (millió EUR) || 2012 || 2011 || 2010 || 2009 || 2008 Adott évi realizált nyereség Értékvesztés leírása előtt[2] || 1 006 || 866 || 927 || 849 || 849 Nettó (veszteség)/nyereség 2012-ben A nettó eredménynek a kormányzók által jóváhagyott felosztása előtt || 1 020 || 173 || 1 377 || (746) || (602) A nettó eredmény felosztása A kormányzók által jóváhagyva || (190) || – || (150) || (165) || (115) Nettó (veszteség)/nyereség 2012-ben A nettó eredménynek a kormányzók által jóváhagyott felosztása után || 830 || – || 1 227 || (911) || (717) Befizetett tőke || 6 202 || 6 199 || 6 197 || 5 198 || 5 198 Tartalékok és visszatartott nyereség || 7 808 || 6 974 || 6 780 || 6 317 || 6 552 A tagok saját tőkéje összesen || 14 010 || 13 173 || 12 977 || 11 515 || 11 750 5.3. Földrajzi eredmények Az alábbi táblázatok az EBRD éves üzleti forgalmát mutatják millió EUR-ban régiónként és országonként lebontva. 5.3.1. Az EBRD műveleteit bemutató térkép 01 Horvátország 02 Cseh Köztársaság 03 Észtország 04 Magyarország 05 Lettország 06 Litvánia 07 Lengyelország 08 Szlovák Köztársaság 09 Szlovénia 10 Albánia 11 Bosznia-Hercegovina 12 Bulgária 13 Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság 14 Koszovó 15 Montenegró 16 Románia 17 Szerbia 18 Örményország 19 Azerbajdzsán 20 Fehéroroszország 21 Grúzia 22 Moldova 23 Ukrajna 24 Kazahsztán 25 Kirgiz Köztársaság 26 Mongólia 27 Tádzsikisztán 28 Türkmenisztán 29 Üzbegisztán 30 Oroszország 31 Törökország 32 Egyiptom 33 Jordánia 34 Marokkó 5.3.2. Közép-Európa és a balti államok Ország || 2012 || 2011 || Kumulált érték 1991–2012 Horvátország || 210 || 158 || 2 749 Cseh Köztársaság[3] || 0 || 0 || 1 137 Észtország || 4 || 20 || 543 Magyarország || 75 || 124 || 2 663 Lettország || 4 || 19 || 575 Litvánia || 37 || 2 || 640 Lengyelország || 672 || 891 || 6 093 Szlovák Köztársaság || 185 || 68 || 1 787 Szlovénia || 28 || 103 || 765 Összesen || 1 215 || 1 385 || 16 952 5.3.3. Délkelet-Európa Ország || 2012 || 2011 || Kumulált érték 1991–2012 Albánia || 69 || 96 || 732 Bosznia-Hercegovina || 125 || 94 || 1 474 Bulgária || 246 || 92 || 2 661 Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság || 157 || 220 || 1 085 Koszovó[4] || 5 || n.a. || 66 Montenegró || 39 || 43 || 323 Románia || 612 || 449 || 6 110 Szerbia || 269 || 533 || 3 106 Összesen || 1 522 || 1 527 || 15 557 5.3.4. Kelet-Európa és a Kaukázus Ország || 2012 || 2011 || Kumulált érték 1991–2012 Örményország || 94 || 93 || 613 Azerbajdzsán || 83 || 289 || 1 554 Fehéroroszország || 185 || 194 || 1 049 Grúzia || 103 || 187 || 1 719 Moldova || 102 || 69 || 733 Ukrajna || 934 || 1 019 || 8 148 Összesen || 1 500 || 1 851 || 13 817 5.3.5. Oroszország Ország || 2012 || 2011 || Kumulált érték 1991–2012 Oroszország || 2 582 || 2 928 || 22 943 Összesen || 2 582 || 2 928 || 22 943 5.3.6. Közép-Ázsia Ország || 2012 || 2011 || Kumulált érték 1991–2012 Kazahsztán || 374 || 289 || 4 588 Kirgiz Köztársaság || 16 || 66 || 414 Mongólia || 419 || 62 || 690 Tádzsikisztán || 46 || 28 || 285 Türkmenisztán || 14 || 23 || 172 Üzbegisztán || 2 || 3 || 741 Összesen || 871 || 470 || 6 891 5.3.7. Törökország Ország || 2012 || 2011 || Kumulált érték 2009-12 Törökország || 1 049 || 890 || 2 576 Összesen || 1 049 || 890 || 2 576 5.3.8. Dél- és kelet-mediterrán régió Ország || 2012 || 2011 || Kumulált érték Egyiptom || 10 || n.a. || 10 Jordánia || 123 || n.a. || 123 Marokkó || 23 || n.a. || 23 Tunézia || 25 || n.a. || 25 Összesen || 181 || n.a. || 181 6. 2. melléklet – Projektpéldák 6.1. Marokkói vidéki területek bekapcsolása a villamosenergia-hálózatba Az EBRD 2012 szeptemberében indította az első befektetéseit Marokkóban. Azóta 180 millió EUR értékben újabb, főleg a kkv-kra, az alapvető infrastruktúrára és az élelmiszeripari vállalkozásokra irányuló projekteket is finanszírozott. A dél- és kelet-mediterrán régió számára fenntartott többtámogatós számláról származó finanszírozással – amelyhez az EU 20 millió EUR-val járult hozzá – megkezdődtek a marokkói villamos infrastruktúra fejlesztésére irányuló nagyberuházás előkészületei is. A beruházás olyan távoli falvakra és a vidéki lakosság azon részére irányul, amely korábban csak alig vagy nem megbízható módon fért hozzá a villamos áramhoz. Az EBRD a villamosenergia- és ívóvíz-ellátásért felelős nemzeti hatóságnak egy új, 60 millió EUR összegű hitelt ajánlott fel, amely marokkóiak milliói számára teszi elérhetővé a villamosenergia-hálózatot és országszerte mintegy 40 000 ember számára biztosít egyenlő esélyeket. Ezek az erőfeszítések segíteni fognak majd Marokkónak abban is, hogy csökkentse az energiabehozataltól való függőségét és előmozdítsa a fenntarthatóságot, egyúttal hozzájárulnak a kormány azon célkitűzéséhez, amely a vidéki területek villamos energiával való ellátottságát 97%-ról 100%-ra kívánja növelni. A hitel emellett intelligens méréssel kapcsolatos kísérleti programot is finanszíroz, amely létfontosságú lesz a megújuló energiaforrások decentralizált generációjának, például a tetőre szerelt fotovoltaikus panelek telepítése szempontjából. 6.2. Kereskedelemösztönző program Az EBRD régóta futó kereskedelemösztönző programja kiváló példa a Bank azon erőfeszítésére, amelyek az országok megnyílását, a külkereskedelembe és világgazdaságba való integrálódását hivatottak elősegíteni. A kereskedelemösztönző program 2012-ben 75 bank közreműködésével 16 országban összesen 1870 kereskedelmi tranzakciót finanszírozott, amelyek összértéke meghaladta az 1,1 milliárd EUR-t. A Bank kereskedelemfinanszírozással kapcsolatos e-oktatási programja ugyancsak nagy lépéseket tett előre 2012-ben: 2010-es elindítása óta több mint 500 hallgató vett részt ezen a képzésen, amely segítséget nyújt a banki alkalmazottaknak a kereskedelemfinanszírozás különböző eszközeinek kezeléséhez szükséges ismeretek elsajátításában, amiből végső soron a helyi importőrök és exportőrök profitálnak. 6.3. Oyu Tolgoi arany- és rézbányával kapcsolatos projekt A 2012-ben folytatott hosszas tárgyalásokat követően az EBRD igazgatótanácsa jóváhagyott egy 400 millió EUR-s befektetést Mongóliában, a Góbi sivatag déli részén található Oyu Tolgoi réz- és aranylelőhely fejlesztésére irányuló, összességében 19,7 milliárd EUR összegű, a Rio Tinto által megvalósított projekt keretében. A hitel jóváhagyásakor az Európai Unió (más igazgatók által is támogatva) biztosította, hogy az EBRD kellőképpen mérlegelje (és a továbbiakban is vegye figyelembe) a projekt környezetvédelmi kockázatait, ideértve a civil szervezetek által megfogalmazott aggályokat is. Ez többek között rendszeres nyomon követést jelent, továbbá évente jelentés készül az igazgatók részére a környezeti és társadalmi vizsgálatok eredményeiről. Sir Suma Chakrabarti, az EBRD elnöke személyes támogatását adta ehhez a projekthez, amely részét képezi a Mongóliában valaha megvalósított legnagyobb közvetlen külföldi befektetésnek, és az Oyu Tolgoi bánya (a kitermelés megkezdését követően) várhatóan a mongol GDP mintegy harmadát fogja előállítani. 6.4. Energiahatékonyság a Balkánon A Nyugat-Balkán országainak energiafogyasztása 2,5-szerese az uniós átlagnak, aminek hátterében elsősorban az elöregedett infrastruktúra, és az energiaelosztás és -felhasználás hatékonysági problémái állnak. A régióra vonatkozóan az EBRD egyik prioritása az ezen a téren mutatkozó lemaradás csökkentése. A nyugat-balkáni fenntartható energiával kapcsolatos finanszírozási kereten keresztül a Bank összesen 60 millió EUR összegben nyújt hiteleket a helyi partnerbankoknak a helyi vállalkozásokhoz történő továbbhitelezés céljából. A megfelelő projektekkel kapcsolatos tanácsadásra irányuló technikai együttműködést a többtámogatós Európai Nyugat-Balkán Közös Alapon keresztül finanszírozzák, amely mellett az Unió nyugat-balkáni beruházási keretéből ösztönző támogatást fizetnek a hitelfelvevő vállalatoknak. E támogatás révén egy szilvalekvárt előállító vállalkozó az EBRD helyi partnerbankjától kapott 150 000 EUR összegű hitelével új biomassza-fűtőrendszert tudott kiépíteni, amelyben a szilvamagot használja fűtőanyagként, jelentősen csökkentve ezáltal az üzem energiafelhasználását (és költségeit). 6.5. Chisinau városi tömegközlekedésének korszerűsítése A szovjet idők óta Chisinau tömegközlekedésének gerincét a trolibuszok alkották, de rossz műszaki állapotuk miatt számuk fogyatkozóban van. Az EBRD 2012-ben 5 millió EUR összegű hitelt nyújtott a városnak 102 darab új, energiahatékonyabb jármű és a karbantartásukhoz szükséges felszerelések megvásárlásához. Az új járművek karbonkibocsátása zéró, kihasználtságukat pedig már 30 %-kal sikerült növelni. A beruházást egy 5 millió EUR összegű hitellel az EBB és egy 3 millió EUR összegű támogatással a Szomszédsági Beruházási Keretből az Európai Unió is társfinanszírozta. A projekt a moldovai főváros közlekedésének radikális fejlesztésére irányuló átfogó terv részét képezi, egyúttal hozzájárul az egészségesebb környezet és a hatékonyabb közlekedési struktúra kialakításához. 6.6. Nukleáris biztonság – Csernobil támogatása Az EU messze a legnagyobb támogatója az EBRD nukleáris biztonsággal kapcsolatos alapjainak. A műveletek megkezdése óta az EU több mint 1,8 milliárd EUR összegű támogatást nyújtott az EBRD régiójának nukleáris biztonsága javításához kapcsolódóan, ideértve a Csernobili Szarkofág Alapnak és az északi dimenzióra vonatkozó környezeti partnerség nukleáris biztonsággal kapcsolatos elemének támogatását is. Az EU továbbá litvániai (Ignalina), szlovákiai (Bohunice) és bulgáriai (Kozloduy) atomerőművek blokkjainak leszereléséhez is nyújtott pénzügyi segítséget. A Csernobili Szarkofág Alapot a G7-ek hozták létre 1997-ben azzal a céllal, hogy a baleset helyszínét biztonságossá és veszélytelenné tegyék. Az alapba eddig nagyjából 900 millió EUR érkezett, ennek harmada az Európai Uniótól. Az EBRD által kezelt forrásokat egy 100m-nél is magasabb biztonsági szigetelés építésére fordítják, amely befedi majd az egykori reaktorépület maradványait és a szarkofágot. Uniós forrásokat biztosítottak az elhasznált fűtőelemek ideiglenes tárolására szolgáló létesítmény létrehozásához is. 7. 3. melléklet – Internetes linkek Az EBRD éves jelentése: http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/annual.shtml Az EBRD éves pénzügyi jelentése: http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/financial.shtml Az EBRD jelentése a gazdasági átalakulásról: http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/transition.shtml Az EBRD nyilvános tájékoztatásra vonatkozó politikája: http://www.ebrd.com/pages/about/policies/pip.shtml A projektekkel összefüggő panaszok kezelésére szolgáló mechanizmus: http://www.ebrd.com/pages/project/pcm/register.shtml. Tartalmazza az összes panasz részleteit és az elérhető jelentéseket. Kapcsolatok a civil társadalommal: www.ebrd.com/pages/about/workwith/civil.shtml. [1] A „projektek összértéke” a projektek részére biztosított finanszírozás teljes összegét jelenti, ideérte az EBRD és a nem az EBRD által nyújtott finanszírozást is. Az összeg a jelentésekben annál az évnél szerepel, amikor az adott projektre vonatkozó első aláírás megtörténik. Az EBRD által nyújtott finanszírozás több évre is leköthető, az „éves üzleti forgalomban” az EBRD finanszírozás adott évre szóló kötelezettségvállalásának megfelelő összeg szerepel. Az EBRD-n kívüli felek által nyújtott finanszírozás a jelentésekben annál az évnél szerepel, amikor az adott projektre vonatkozó első aláírás megtörténik. [2] Realizált eredmény a részvénybefektetések nem realizált értékhelyesbítése, céltartalékok és egyéb nem realizált összegek nélkül. [3] A Cseh Köztársaságban az EBRD 2008 óta nem hajtott végre új befektetést. [4] Koszovó 2012. december 17-én vált az EBRD kedvezményezett országává.