ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.

hangsúlyozza, hogy az uniós környezetvédelmi jogszabályok körültekintő végrehajtása számos előnnyel jár: a környezet számára, a gazdaság számára (hiszen tisztességes versenyfeltételek jönnek létre, jogbiztonságot teremtenek a vállalatok számára, illetve ösztönzik az innovációt), valamint – és ez a legfontosabb – abból a szempontból is, hogy javulnak az emberek életfeltételei és jobb lesz egészségi állapotuk is. Ezzel kapcsolatban azt is hangsúlyozza, hogy amennyiben nem teljes körűen vagy esetleg hibásan hajtják végre ezeket a jogszabályokat, akkor az becslések szerint mintegy 50 milliárd eurós költséget okoz évente;
21.

hangsúlyozza, hogy a fogyasztónak egyszerű, egyértelmű, teljes, valós, megbízható, ingyenes és független energetikai információkhoz kell hozzáférnie, mind az ellátási ajánlatokat, mind a szerződéseket, a jogait és kötelezettségeit, valamint a fogyasztásának és számláinak csökkentését vagy saját energiatermelő eszközök beszerzését és működtetését elősegítő termékeket és szolgáltatásokat illetően, beleértve az uniós és állami támogatásokat is; ez magában foglalja a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő fogyasztók célzott információkhoz való hozzáférését is, amelyeket alkalmas formátumban kell megkapniuk (azoknak is, akik nem tudják megfelelően kezelni az elektronikus kommunikációs eszközöket, vagy nincs hozzáférésük ilyenekhez);
11.

különösen kedvezőnek ítéli az „A terhek csökkentése – Mondja el véleményét” (Lighten the Load – Have Your Say) elnevezésű új platformot, valamint az Európai Bizottság kötelezettségvállalását arra, hogy kibővíti annak funkcióit és szolgáltatásait; rámutat arra, hogy a nyílt online konzultáció a szervezett csoportoknak és az alaposabb számítógépes ismeretekkel rendelkező résztvevőknek kedvez, miközben gyakran korlátozza az előterjesztett javaslat jellegét és hatályát, következésképpen nem szabad kizárni az Európai Bizottsággal folytatott kommunikáció említett platformon kívüli, hagyományos módszereit sem;
31.

megjegyzi, hogy a kohéziós politika kiegészítéseképpen az is fontos, hogy a földközi-tengeri medence tekintetében is a makroregionális megközelítést alkalmazzuk, amelyet az EU már más közös földrajzi jegyeket felmutató régiókban – így például a balti-tengeri és a dunai makrorégióban – sikerrel megvalósított, illetve az adriai- és jón-tengeri régióban éppen most valósít meg. Ezt a megközelítést fokozatosan be lehet vezetni a földközi-tengeri medence három különböző makrorégiójában, ideértve az adriai- és jón-tengeri stratégiát, egy nyugat-mediterrán stratégiát és egy kelet-mediterrán stratégiát. Alternatív megközelítésként az egész térség országait és területeit arra lehetne ösztönözni, hogy fokozatosan csatlakozzanak egy egyre nagyobb makrorégióhoz. Így el lehetne kerülni a térség szubrégiókká aprózódását. Egy ilyen folyamat koordinálásával a földközi-tengeri térségben működő európai területi együttműködési csoportosulásokat lehetne megbízni, amelyek a lehető legjobb eszközei az európai és harmadik országokbeli területi önkormányzatok közötti szilárd, hosszú távú együttműködés biztosításának;
Biztosítani kell a munkavállalók mobilitását az európai munkaerőpiacban rejlő lehetőségek maradéktalan kiaknázása érdekében, amihez a nyugdíjjogosultság hordozhatósága és a képesítések elismerése terén is javítani kell még a helyzeten. Ugyanakkor a tagállamoknak a hatályos szabályokkal való visszaélések elkerülésére is ügyelniük kell.

Alapvető jogként, de továbbra is szabad választásként biztosítani kell a munkavállalók mobilitását az európai munkaerőpiacban rejlő lehetőségek maradéktalan kiaknázása érdekében, amihez a nyugdíjjogosultság és a társadalombiztosítási jogok hordozhatósága és a képesítések elismerése terén is javítani kell még a helyzeten. Ugyanakkor a tagállamoknak a hatályos szabályokkal való visszaélések elkerülésére is ügyelniük kell. A tagállamoknak azonban azt is figyelembe kell venniük, hogy mivel a regionális és a helyi önkormányzatok vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy megértsék területük és közösségük sajátosságait, az ő globális és hosszú távú szociális beruházásaik fenntarthatóbb módon kezelhetik a válságot, visszafogva a növekedést ösztönözni képes, felsőfokú képesítéssel rendelkező személyek túlzott elvándorlását ezekről a területekről. A képzett munkaerő túlzott elvándorlását mérséklő helyi és regionális szintű eszközrendszer megteremtése tovább segítheti a helyi gazdaság fejlesztését és a helyi foglalkoztatás növelését.
Legkésőbb [OP insert date three years after the entry into force of this Regulation]-ig a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács számára e rendelet alkalmazásáról, mely jelentéshez adott esetben megfelelő javaslatot csatol.

Legkésőbb [OP insert date three years after the entry into force of this Regulation]-ig a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlament, a Tanács és a Régiók Európai Bizottsága számára e rendelet alkalmazásáról, mely jelentés kitér az ESBA hozzáadott értékére, illetve arra, hogy az miként egészíti ki a meglévő uniós finanszírozási eszközöket. A Bizottság a jelentéshez adott esetben megfelelő javaslatot csatol.
11.

arra kéri az Európai Bizottságot, a tagállamokat és a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy minden tekintetben támogassák a civil társadalomnak a helyi és nemzeti szintű környezettisztítási tevékenységekre irányuló különféle kezdeményezéseit (pl. a „Let’s do it” című helyi kampányt vagy a „Let‘s clean up the World in just one day!” elnevezésű globális akciónapot);
(2) A Bizottság időközi értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a konzultatív bizottságoknak legkésőbb 2019 közepéig, majd egy utólagos értékelő jelentést 2021. december végéig.

(2) A Bizottság időközi értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak legkésőbb 2019 közepéig, majd egy utólagos értékelő jelentést 2021. december végéig.

(3) Az időközi értékelő jelentés a program célkitűzéseinek megvalósítására, a források felhasználásának hatékonyságára, valamint a program által nyújtott európai hozzáadott értékre vonatkozó információkat, és arra vonatkozó értékelést tartalmaz, hogy a program alkalmazási körébe tartozó területeken biztosított finanszírozást ki kell-e igazítani vagy meg kell-e hosszabbítani 2020 utánra is. Az időközi jelentés azzal is foglalkozik, hogy továbbra is releváns-e mindegyik célkitűzés és fellépés. Az utólagos értékelési jelentés információkat tartalmaz a program hosszabb távú hatásáról.
12.

Ez az európai űrstratégiára vonatkozó dokumentum figyelembe veszi és bizonyos fokig kiindulópontnak tekinti a Régiók Bizottsága hasonló témákban megfogalmazott korábbi véleményeit, köztük „Az Európai Uniónak a polgárok szolgálatában álló űrstratégiája felé” és „Az EU űripari politikája” című véleményeket, illetve az Európai Parlament Külügyi Bizottságának az európai biztonság és védelem céljait szolgáló világűrbeli képességekről szóló jelentését, az űrpiac európai felvevőképességének felülvizsgálatát („Space Market Uptake in Europa”), az európai űrstratégia regionális dimenzióval való kiegészítéséről szóló, a NEREUS által 2016 áprilisában közzétett ajánlásokat („Recommendations on adding a regional dimension to the European Space Strategy”), valamint a Horizont 2020 keretében működő, űrpolitikával foglalkozó tanácsadó bizottság javaslatait lehetséges kutatási és innovációs prioritásokra a 2018–2020-as munkaprogramban („Advice on potential priorities for Research and Innovation in the work programme 2018-2020”).
13.

üdvözli, hogy az esb-alapok és az ESBA kombinálásának javítására irányuló javaslatok (az esb-alapokra vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet [CPR] 38. cikke (1) bekezdésének c) pontja és 39. cikkének a) pontja), különösen a pénzügyi eszközöket érintőek, nagyon pozitívak és választ adnak a Régiók Bizottságának arra vonatkozó kéréseire, hogy több szinergia jöjjön létre az esb-alapok és az ESBA között. Vannak azonban még kétségek azzal kapcsolatban, hogy van-e hozzáadott értéke annak, hogy a rulírozó alapokban, amelyek végrehajtása az ESBA és az esb-alapok révén is történhet, két végrehajtási mechanizmust alkalmaznak. A két végrehajtási mechanizmus meglétével járó adminisztratív teher az ESBA és az esb-alapok együttes végrehajtásának eseti alapon történő előzetes értékelésével elkerülhető. Az RB arra is felhívja a figyelmet, hogy az esb-alapokhoz képest az ESBA végrehajtása és az ahhoz kapcsolódó feltételek egyszerűbbnek tűnnek. Az, hogy a közvetlenül kezelt uniós alapoknak – például az ESBA-nak és a Horizont 2020-nak –, illetve a megosztott irányítású esb-alapoknak az állami támogatás szempontjából eltérő a státusza, növeli az adminisztratív terheket és gátolja az eszközök közötti szinergiák kialakulását.
29.

megjegyzi, hogy ezen a területen üdvözlendő együttműködési alapot jelentene egy katasztrófakockázat-csökkentéssel foglalkozó köz-magán társulás létrehozása, illetve olyan intézkedések kidolgozása is, amelyek arra ösztönzik a magánszektort, hogy tekintsék át a helyi kockázatokat, és vállaljanak szerepet a jövőbeli katasztrófakockázat-csökkentési tervekben, például a biztosítási kínálat bővítésével; megismétli azt az aggodalmát, hogy a növekvő kockázatok miatt a biztosítás hozzáférhetetlenné vagy megfizethetetlenné válik bizonyos területeken, ami a közigazgatási szervek számára adott esetben hatalmas pénzügyi kiadásokat jelenthet. Hangsúlyozza, hogy a kockázatviselés megosztása is olyan lehetőség, melyet érdemes körüljárni, és kéri, hogy vizsgálják meg egy kötelező természetikatasztrófa-biztosítási rendszer megvalósíthatóságát is (5);
8.

osztja az Európai Bizottság nézetét azzal kapcsolatban, hogy minden városi területnek és fő szárazföldi közlekedési útvonalnak rendelkeznie kellene megszakítás nélküli 5G lefedettséggel, és támogatja azt a köztes célt, mely szerint valamennyi tagállam legalább egy jelentősebb városában kereskedelmi szolgáltatásként rendelkezésre kellene állnia 5G kapcsolatnak. Az Európai Bizottságnak minél gyorsabban be kell fejeznie az ezen új vezeték nélküli technológia még szükséges szabványosításait, hogy ne kerüljön sor elszigetelt megoldásokra. A 2020-ig történő bevezetés célkitűzése más okokból is igen ambiciózus: A jelenlegi, nemrég létrehozott 4G-hálózatok akár 1 000 Mbps fölé is képesek növelni teljesítményüket, a távközlési vállalatok pedig nagy beruházásokat valósítottak meg a hálózatok kiépítéséhez, így valószínűleg inkább csekély mértékben készek egy újbóli technológiaváltásra, ha ehhez nem hozunk létre megfelelő keretfeltételeket;
10.

úgy véli, hogy az erőforrások és kapacitások mobilizálásának igénye a segítségnyújtáson túl a meglévő együttműködési rendszerekkel és módszerekkel való stratégiaibb jellegű működésre kötelez nemzetközi szinten; habár a jövőben az észak–dél együttműködés továbbra is kiemelkedő szerepet tölt be, szükséges a dél–dél vagy háromszög jellegű együttműködési programokkal való összehangolása; ugyanakkor felhívja a figyelmet arra, hogy a decentralizált együttműködés központi szerepet tölthet be az új menetrendben azzal, hogy segíti az állam alatti szint szereplői közötti, azok hatáskörein belüli tapasztalatcserét; végül úgy véli, hogy a 2030-as menetrendben meghatározott többszintű logikájának megfelelően az Európai Unió és a tagállamok közötti együttműködés keretében fokozottan igénybe kell venni a különböző regionális és többoldalú együttműködési programokat;
5.

vélekedése szerint az integráció támogatása és a másodlagos migráció okainak gyökeres felszámolása érdekében fontos és szükséges figyelembe venni a kérelmező tényleges kötelékeit, a munkaképességet és a kérelmező egy vagy több tagállamra irányuló preferenciáit, ahogy azt már az Európai Bizottság első javaslatcsomagjáról alkotott véleményben is hangsúlyozta, és ebből a célból most is hangsúlyozza a vonatkozó adatok érintett fél segítségével történő összegyűjtésének fontosságát, ezzel megkönnyítve a szociális és szakmai környezetbe való beilleszkedésüket;
10.

úgy véli, hogy az is illusztrálja a kulturális diplomácia jelentőségét, hogy az utóbbi években egyes felemelkedő és keleti országokban is megjelent. Fontos kidolgozni a kulturális diplomáciát az Európai Unió számára, hogy így a nemzetközi porondon minden téren, tehát a kultúra terén is fel tudja venni a versenyt az új felemelkedő hatalmakkal;
11.

fontosnak tartja, hogy az éghajlatváltozás enyhítésének és az ahhoz való alkalmazkodásnak, valamint az érzékeny sarkvidéki környezet védelmének kiemelt szerepe van a közleményben javasolt politikai válaszlépésekben. A térség felmelegedéséből eredő, az uniós intézkedéseket is befolyásoló következmények mellett arra is figyelni kell, hogy az európai és a globális fellépések hogyan hatnak a térségbeli éghajlatváltozás alakulására. A globális éghajlatügyi megállapodásnak az Északi-sarkvidék jövőjére is jelentős hatása lesz. A közlemény egyéb nemzetközi megállapodásokat is megemlít, illetve jelzi, hogy újabbakra lenne szükség többek közt a környezetvédelem területén;
11.

ezzel összefüggésben egyetért az uniós városfejlesztési menetrend konkrét végrehajtására irányuló Amszterdami Paktum kidolgozásával, mivel a tematikus partnerségekben fontos szempont a jogalkotás minőségének javítása. Ennek keretében készült a „Bridge! Better EU regulation for local and regional authorities” [Bridge! Jobb uniós szabályozást a helyi és regionális önkormányzatok számára] című jelentés, amely olyan konkrét helyzeteket sorol fel, ahol a helyi és regionális gyakorlatban nehézséget okoznak az európai jogszabályok;
26.

rámutat, hogy minden olyan szervezetnek, amely bármilyen fajta érzékeny adatokat kezel, az adatok rendszerezéséről és biztonságáról is gondoskodnia kell. Különös figyelmet kell fordítani az olyan veszélyforrásokra, mint a fejlett hackertámadások, a kiberhadviselés vagy a kiberterrorizmus, ezek ugyanis igen komoly károkat okozhatnak. Még ha a nyitottság is a kiindulási elv, akkor is biztosítani kell a kellő védelmet minden védelemre érdemesnek tartott adattípusnak. Bizonyos szélsőséges esetekben ez azt is jelentheti, hogy magát az információt – vagy akár teljes rendszereket is – fizikailag le kell választani az internetről;
3.

hangsúlyozza, hogy az uniós termelés és fogyasztás által kiváltott számos probléma a Föld más tájaira – elsősorban a fejlődő és feltörekvő országokra – is kihat, és hogy a termelés és a fogyasztás átalakítása révén ott is kedvező hatásokra lehet számítani. Az RB elkötelezett az EU politikai fellépése, gazdasága és társadalma tekintetében ebből adódó felelősség vállalása mellett, és – az ENSZ 2030-ig szóló, 2016. január 1-jén életbe lépett fenntartható fejlesztési menetrendjére is tekintettel – azt ajánlja, hogy azokra az intézkedésekre összpontosítsanak, amelyek nemzetközi szinten gondoskodnak arról, hogy az EU-n kívül is meghozzák a források védelméhez és kíméléséhez szükséges intézkedéseket;
2.

hangsúlyozni kívánja továbbá, hogy a légi közlekedés társadalmi szempontból is jelentős, emellett a területi kohézió szempontjából is nagy jelentősége van, nem utolsósorban annak köszönhetően, hogy a repülés a peremterületek és a gyéren lakott térségek, köztük a szigetek és a legkülső régiók számára is hozzáférést nyújt a nagyobb közös piacokhoz, és elősegíti a kulturális kapcsolatokat. Úgy véli, hogy a fejlődés szempontjából – helyi és regionális szinten is – elengedhetetlen egy versenyképes és hosszú távon fenntartható európai légi közlekedési ágazat;
11.

megállapítja, hogy a 8. cikk rögzíti, hogy bizonyos vállalatoknál energetikai auditokat kell végezni. Az Európai Bizottság nem módosítja ezt a cikket. Az RB javasolja a cikk átdolgozását oly módon, hogy minden tagállamban ugyanazok a típusú vállalkozások tartozzanak az irányelv hatálya alá. Ezzel a tagállamokban egyenlőek lesznek a versenyfeltételek, és egységes lesz a szabályozás. A nagyobb vállalatoknál elvégzendő energetikai auditokra vonatkozó kötelezettség esetében az energiafogyasztás mennyiségét is kiválasztási kritériumként kell meghatározni. Ez helyénvalóbb lenne, mint az, hogy csak a forgalmat és a foglalkoztatottak számát alkalmazzák kritériumként. A kettős szabályozás elkerülése érdekében a 8. cikkben ki kellene vonni az audit hatálya alól azt az energiafogyasztást, amelyre az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv már most is kiterjed;
31.

megismétli, hogy a városok vezető szerepet töltenek be a globális migráció színpadán, és őket is érintik legközelebbről annak negatív következményei. A helyi önkormányzatok közvetlenül felelősek a bevándorlók életkörülményeiért, sikereiért és a velük kapcsolatos kihívásokért. A helyi önkormányzatok akkor is sikeresek lehetnek, ha sok nemzeti kormányzat bajba kerül, vagy akár kudarcot is vall (3);
6.

utal arra, hogy a helyi tömegközlekedés már most is fontos intézkedést jelent a széntelenítéshez és az elektromos mobilitáshoz a városokban. Sok város rendelkezik jól kiépített kötöttpályás elektromos mobilitással a metró-, villamos- és trolibuszközlekedés révén. Fontos, hogy a tiszta közúti járművekre irányuló közbeszerzés kapcsán ezekre az intézkedésekre, valamint a város vagy régió járműállományára is tekintettel legyenek. Nem elegendő csak a buszokra összpontosítani;
8. A 49. cikk a következő (9) bekezdéssel egészül ki: „A harmadik országokba irányuló, illetve onnan kiinduló, [PO: date of entry into force of this Directive]-t megelőzően kiépített földgázvezetékek tekintetében a tagállamok határozhatnak úgy, hogy az Unió joghatóságának határa és az uniós hálózat első rendszerösszekötési pontja között húzódó szakaszokra eltérést adnak a 9., 10., 11. és 32. cikkben, valamint a 41. cikk (6), (8) és (10) bekezdésében foglalt rendelkezésektől, amennyiben az eltérés nincs hátrányos hatással a versenyre, az uniós belső földgázpiac hatékony működésére vagy az energiaellátás biztonságára. Az eltérést időben korlátozni kell, és bizonyos feltételekhez lehet kötni, amelyek a fenti körülmények eléréséhez hozzájárulnak. Amennyiben a szóban forgó földgázvezeték egyszerre több tagállam joghatóságára is kiterjed, az a tagállam határoz a vezetékre vonatkozó eltérés megadásáról, amely joghatóságában az első rendszerösszekötési pont található. A tagállamok az eltéréssel kapcsolatban e bekezdés alapján hozott minden határozatot ezen irányelv hatálybalépésétől számított egy éven belül kihirdetnek.”.

8. A 49. cikk a következő (9) bekezdéssel egészül ki: „A harmadik országokba irányuló, illetve onnan kiinduló, [PO: date of entry into force of this Directive]-t megelőzően kiépített földgázvezetékek tekintetében a tagállamok határozhatnak úgy, hogy az Unió joghatóságának határa és az uniós hálózat első rendszerösszekötési pontja között húzódó szakaszokra eltérést adnak a 9., 10., 11. és 32. cikkben, valamint a 41. cikk (6), (8) és (10) bekezdésében foglalt rendelkezésektől, amennyiben az eltérés nincs hátrányos hatással a versenyre, az uniós belső földgázpiac hatékony működésére vagy az energiaellátás biztonságára. Az eltérést időben korlátozni kell, legkésőbb …-ig [e módosításról szóló irányelv hatálybalépése után 3 évvel] meg kell szüntetni, és bizonyos feltételekhez kell kötni, amelyek a fenti körülmények eléréséhez hozzájárulnak. Amennyiben a szóban forgó földgázvezeték egyszerre több tagállam joghatóságára is kiterjed, az a tagállam határoz a vezetékre vonatkozó eltérés megadásáról, amely joghatóságában az első rendszerösszekötési pont található. A hatáskörrel rendelkező hatóság a határozatról – az adott határozatra vonatkozó összes információval együtt – haladéktalanul értesíti a Bizottságot. Az értesítését követő két hónapon belül a Bizottság a tagállamok számára az eltérés engedélyezésére vonatkozó határozat módosítását vagy visszavonását előíró határozatot hozhat. A tagállamok az eltéréssel kapcsolatban e bekezdés alapján hozott minden határozatot ezen irányelv hatálybalépésétől számított egy éven belül kihirdetnek.”.
22.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa a következő intézkedéseket, amelyek révén bővíthető a kkv-k védelmi projektekben való részvétele: — az együttműködésen alapuló projektek finanszírozása tekintetében a jelenlegi többéves pénzügyi keretben (TPK) az odaítélési szempontok közé kell tartoznia annak a feltételnek is, hogy a projektben legalább két tagállam legalább három vállalkozásának részt kell vennie. Fontos, hogy a javasolt projektek valóban határokon átnyúlók legyenek, és hozzá tudjanak járulni ahhoz, hogy megszűnjön az Unióban a védelmi vonatkozású termékek piacának felaprózottsága. Az odaítélési szempontoknál többletpontokat kell kapniuk azoknak a konzorciumoknak, amelyekben több vállalkozás és tagállam vesz részt, — azoknak a konzorciumoknak, amelyekben nagyobb számú kkv vesz részt, elsőbbséget kell kapniuk a kisebb számú kkv részvételével megvalósuló, hasonló projektekkel szemben, — kéri, hogy a lehetőségek határain belül a kutatás és fejlesztés legalább egy témaköre legyen kkv-vonatkozású, ahogy az a kutatásokra irányuló közbeszerzési eljárások esetében már most is történik, — stabil kommunikációs rendszer kiépítését kéri a közös tájékoztatási tevékenységek koordinálásához, amelyeket az Európai Bizottság érintett szervei végeznek; egy ilyen rendszer egyik fő előnye, hogy az összes finanszírozási lehetőség – ezen belül az összes érintett, a védelmi területre és a kettős felhasználási célú termékekre vonatkozó uniós program – tekintetében egyetlen egyablakos információs hely létezne. Fontos, hogy e kommunikációs rendszer segítségével példákat tegyenek közzé a bevált eljárásokra, — üdvözli az Európai Bizottság azon határozatát, hogy az Európai Védelmi Alap forrásainak egy részét a kkv-k, mégpedig olyan projektek számára irányozza elő, amelyek előmozdítják a kkv-k határokon átnyúló részvételét; üdvözli a tevékenység támogatható összköltségének legfeljebb 20 %-ának megfelelő uniós támogatást;
17.

úgy véli, hogy szélesebb körű partnerségi megközelítésre van szükség, és ezt be kell illeszteni az európai szemeszterbe, azaz az európai gazdasági kormányzás keretrendszerébe. Megismétli azt a felhívását, hogy be kell vezetni egy, a helyi és regionális önkormányzatok európai szemeszterbe való bevonására vonatkozó magatartási kódexet (2). Továbbá szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság gondoskodjon arról, hogy a partnerség magatartási kódexének elveit az esb-alapok keretében a 2020 utáni rendeletek jogilag kötelező erejű részeként kezeljék, jogilag egyértelműbbé téve státuszukat. Kéri emellett az érintett felek formálisabb végrehajtási kötelezettségvállalását is;
7.

felhívja a figyelmet arra, hogy az egyes európai régiókban nagyon nagy különbségek vannak nemcsak a kommunális hulladék mennyiségében, de annak kezelésében is. Van olyan régió, ahol már most túlszárnyalják az európai hulladék-célkitűzéseket a hulladék energetikai hasznosítása nélkül, más régiókban viszont nem tudják a minimálisan kitűzött célokat teljesíteni. Ez azt mutatja, hogy azonos rendszerek kiépítése mellett is nagyon nagy különbségek mutatkozhatnak a végeredményben, ezért kiemelt jelentőségű a helyi vezetési szint elkötelezettsége a célok elérése iránt;
19.

kiemeli, hogy ezek az eszközök az európai polgári kezdeményezést is magukban foglalják, amely az EU-n belüli részvételi demokrácia eddigi legnyilvánvalóbb megnyilvánulása, továbbá a polgárok és a regionális és a helyi intézményeket is magában foglaló hatóságok közötti kapcsolat szorosabbra fűzésében is szerepet játszhat. Az Európai Bizottság a jelentésében kielégítőnek ítéli a kezdeményezés végrehajtásának öt évét, habár egyértelmű, hogy tovább kell fejleszteni és jobban felhasználóbaráttá kell alakítani ezt az eszközt ahhoz, hogy teljes mértékben ki lehessen aknázni a demokrácia szempontjából benne rejlő lehetőségeket. Az RB továbbra is szorosan figyelemmel fogja követni az európai polgári kezdeményezés alakulását, és jelenleg a 211/2011/EU rendelet felülvizsgálatára irányuló javaslatra vonatkozó ajánlásait dolgozza ki;