[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 14.8.2007

COM(2007) 470 végleges

2007/0169 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló espoo-i ENSZ/EGB egyezmény első és második módosításának a Közösség nevében történő jóváhagyásáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

1. Az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló espoo-i ENSZ/EGB egyezményt (a továbbiakban: az egyezmény) a Közösség és tagállamai 1991. február 26-án írták alá. Az egyezményt a Közösség 1997. június 27-én hagyta jóvá.[1]

2. A részes felek második találkozója 2001-ben a II/14. számú határozattal módosította az espoo-i egyezményt. Ez a módosítás az egyezmény 1. cikkének (x) bekezdésében szereplő „nyilvánosság” meghatározását terjeszti ki, egyértelművé téve, hogy az egyezmény szerinti eljárásokban részvételre jogosult nyilvánosságba beletartoznak a civil társadalmi, így a nem kormányzati szervezetek is, és emellett lehetővé teszi, hogy a részes felek találkozójának jóváhagyásával az egyezményhez az EGB tagállamain kívüli államok is csatlakozhassanak. A környezetvédelemmel kapcsolatos tudatosság biztosításában, valamint a környezetvédelmi jogszabályok szélesebb körű alkalmazásának és végrehajtásának előmozdításában alapvető eszköz mind a nyilvánosság fogalmának kiterjesztése, mind az egyezmény megnyitása az ENSZ/EGB-n kívüli országok előtt. Az egyezmény első módosítása tehát hozzájárult a környezetvédelmi szakpolitika támogatásához és hatékonyabbá tételéhez.

3. A „nyilvánosság” meghatározása a kapcsolódó közösségi jogban az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 85/337/EGK irányelv[2] vonatkozó rendelkezéseiben jelenik meg (módosította a 97/11/EK irányelv[3] és a 2003/35/EK irányelv[4]), és összhangban áll az egyezmény módosított szövegével.

4. A részes felek harmadik találkozója 2004-ben a III/7. számú határozattal második alkalommal módosította az espoo-i egyezményt. E módosítás nyomán az érintett feleknek lehetőségük nyílik az alkalmazási kör meghatározásában való részvételre, továbbá a módosítás felülvizsgálja az egyezmény I. függelékében szereplő tevékenységek felsorolását, és foglalkozik egyes intézményi kérdésekkel, mint a megfelelés nyomonkövetése, a részes felek találkozójának hatásköre és a módosítások hatálybalépése. A vonatkozó közösségi rendelkezések (vagyis a környezeti hatásvizsgálatról szóló irányelv) összhangban vannak az espoo-i egyezménynek ezzel a módosításával, ezért a módosítás nyomán nincs szükség jogszabályok felülvizsgálatára.

5. A 2007. októberi „Environment for Europe” miniszteri konferencia alkalmával fontos demonstrálni, hogy az Európai Közösség és tagállamai elkötelezettek a nemzetközi környezetvédelmi fellépés mellett, és közösen kívánják elérni az ENSZ/EGB keretében létrejött egyezmények céljait. Az espoo-i egyezmény módosításainak elfogadását célzó tárgyalási folyamat során gondoskodni kell közösségi koordinációról, és arra kell törekedni, hogy a Közösség és tagállamai részéről lehetőség szerint egyidőben történjen meg a ratifikálási, elfogadási, illetve jóváhagyási okiratok letétbe helyezése.

6. A Közösségnek jóvá kell hagynia az espoo-i egyezmény módosításait.

2007/0169 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló espoo-i ENSZ/EGB egyezmény első és második módosításának a Közösség nevében történő jóváhagyásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdése első albekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára,[5],

tekintettel az Európai Parlament véleményére,[6]

mivel:

1. Az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló espoo-i ENSZ/EGB egyezmény (a továbbiakban: espoo-i egyezmény) arra kötelezi a feleket, hogy egyes tevékenységek környezeti hatását a döntéshozatali folyamat korai fázisában felmérjék, valamint hogy az olyan jelentősebb projektekről, amelyek vélhetően országhatáron átnyúló ártalmas környezeti hatással járnak, értesítsék a hatásviselő országokat, és azokkal konzultáljanak.

2. Az espoo-i egyezményt a Közösség 1997. június 27-én hagyta jóvá.

3. A részes felek 2001. évi találkozója elfogadta az espoo-i egyezmény olyan értelmű módosítását, amely a nyilvánosság meghatározását kibővítette a nem kormányzati (civil) és egyéb szervezetek említésével, és megnyitotta az egyezményhez való csatlakozás lehetőségét az ENSZ/EGB régión kívüli államok előtt is. A vonatkozó közösségi jog, különösen az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 85/337/EGK irányelv[7] az espoo-i egyezmény e módosításával összhangban lévő rendelkezéseket tartalmaz.

4. Az espoo-i egyezmény második módosítása, amelyet a részes felek 2004. évi találkozója fogadott el, lehetőséget biztosít az érintett feleknek az alkalmazási kör meghatározásában való részvételre, felülvizsgálja az egyezmény I. függelékében felsorolt tevékenységeket, valamint intézményi kérdésekkel foglalkozik. Ez a módosítás nem érinti a felek kötelezettségeit, a tevékenységek felsorolása pedig a 85/337/EGK irányelv révén már szerepel a közösségi jogban.

5. Az espoo-i egyezmény módosításait a felek most ratifikálhatják, elfogadhatják vagy jóváhagyhatják. Az Európai Közösségnek és tagállamainak intézkedniük kell a ratifikációs, az elfogadási, illetve a jóváhagyási okiratok lehetőség szerint egyidőben történő letétbe helyezése érdekében.

6. A Közösségnek jóvá kell hagynia az espoo-i egyezmény két fent említett módosítását,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló espoo-i ENSZ/EGB egyezmény első és második módosítását a Közösség ezennel jóváhagyja.

A módosítás szövege e határozat mellékletét képezi.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az(oka)t a személy(eke)t, aki(k) jogosult(ak) a módosítások jóváhagyásáról szóló okiratot az Egyesült Nemzetek Főtitkáránál mint letéteményesnél az espoo-i egyezmény 17. cikkével összhangban letétbe helyezni.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

[…]

AZ ORSZÁGHATÁRON ÁTTERJEDŐ KÖRNYEZETI HATÁSOK VIZSGÁLATÁRÓL SZÓLÓ ESPOO-I EGYEZMÉNY MÓDOSÍTÁSAI

ELSŐ MÓDOSÍTÁS

Az 1. cikk (x) bekezdésében a szöveg a „személy” szó után a következővel egészül ki:

„és a nemzeti joggal vagy gyakorlattal összhangban az ilyen személyek társulásai, szervezetei vagy csoportjai.”

A 17. cikkben a 2. bekezdés után a szöveg új bekezdéssel egészül ki:

„3. A részes felek találkozójának jóváhagyásával csatlakozhat az egyezményhez a 2. bekezdésben nem említett bármely olyan állam is, amely tagja az Egyesült Nemzetek Szervezetének. A részes felek találkozója csak az után bírálja el vagy hagyja jóvá az ilyen államok csatlakozási kérelmét, hogy ez a bekezdés a 2001. február 27-i állapot szerint az egyezményben részes félnek számító valamennyi állam és szervezet számára hatályba lépett.”

A 17. cikk további bekezdéseit értelemszerűen újra kell számozni.

A 17. cikk végére új bekezdést kell illeszteni:

„7. Amennyiben egy állam vagy szervezet ratifikálja, elfogadja vagy jóváhagyja ezt az egyezményt, úgy kell tekinteni, hogy egyidejűleg ratifikálja, elfogadja vagy jóváhagyja annak a részes felek második találkozóján a II/14. sz. határozattal elfogadott módosítását is.”

MÁSODIK MÓDOSÍTÁS

A 2. cikkben a 10. bekezdés után a szöveg új bekezdéssel egészül ki:

„11. Amennyiben a kibocsátó fél a környezeti hatásvizsgálati dokumentáció tartalmának meghatározásával kapcsolatos eljárást indít, a hatásviselő fél számára lehetőséget kell biztosítania arra, hogy ebben az eljárásban részt vegyen.”

A 8. cikkben az „egyezményből fakadó kötelezettségeiket” szövegrész után a szöveg a következővel egészül ki:

„illetve annak bármely olyan jegyzőkönyvéből fakadó kötelezettségeiket, amelynek részes felei”.

A 11. cikkben a 2. bekezdés c) pontja helyébe a következő albekezdés lép:

„c) ha az indokolt, igénybe veszik az egyezmény céljai eléréséhez kapcsolódó kérdésekben szakértelemmel rendelkező illetékes testületek szolgálatait és együttműködését.”

A 11. cikk végére két új albekezdést kell illeszteni a következő szöveggel:

„g) adott esetben elkészítik ezen egyezmény jegyzőkönyveit,

h) létrehozzák az egyezmény végrehajtásához szükségesnek vélt kisegítő testületeket.”

A 14. cikkben a 4. bekezdés második mondata helyébe új mondat lép a következő szöveggel:

„A módosítások az azokat ratifikáló, elfogadó vagy jóváhagyó felek számára kilencven nappal az után lépnek hatályba, hogy az elfogadásukkor félnek számító felek háromnegyedének a ratifikálásról, elfogadásról vagy jóváhagyásról szóló értesítései megérkeztek a letéteményeshez.”

Az egyezmény szövege a 14. cikket követően a következő új cikkel egészül ki:

„14a. cikk

A megfelelés nyomonkövetése

1. A felek a felek találkozója által elfogadott, barátságos és segítő szándékkal létrehozott, a teljesítés betartásának ellenőrzésére szolgáló eljárás alapján nyomon követik az egyezménynek való megfelelést. A nyomonkövetés alapja, de nem egyetlen eszköze a felek rendszeres jelentéstétele. A felek találkozója dönt a jelentéstétel megkövetelt gyakoriságáról, valamint a rendszeres jelentések kötelező tartalmáról.

2. A teljesítés betartásának ellenőrzésére szolgáló eljárás az ezen egyezmény értelmében elfogadott bármely jegyzőkönyv esetében is alkalmazható.”

Az egyezmény I. függeléke helyébe e határozat függeléke lép.

A IV. függelék a 2. bekezdés után új bekezdéssel egészül ki:

„3. Az 1. és a 2. bekezdés értelemszerűen alkalmazható az egyezmény értelmében elfogadott bármely jegyzőkönyvre.”

Függelék

TEVÉKENYSÉGEK FELSOROLÁSA

1. Nyersolaj-finomítók (kivéve azokat a vállalkozásokat, amelyek a nyersolajból kizárólag kenőanyagokat készítenek) és olyan létesítmények, amelyek napi legalább 500 metrikus tonna szén vagy bitumenes pala gázosítását vagy cseppfolyósítását végzik.

2. a) 300 megawatt vagy annál magasabb hőteljesítményű hőerőművek és egyéb égetőművek, valamint

b) atomerőművek és egyéb atomreaktorok, ideértve az ilyen erőművek és reaktorok 1 leszerelését és üzemen kívül helyezését (kivéve azokat a hasadóképes és szaporítóanyagot tartalmazó anyagokat gyártó és feldolgozó kísérleti célú létesítményeket, amelyek maximális teljesítménye nem haladja meg az 1 kilowatt folyamatos hőteljesítményt).

3. a) Kiégett nukleáris üzemanyag újrafeldolgozására szolgáló létesítmények.

- b) valamint:- nukleáris üzemanyag termelésére vagy dúsítására,

- - kiégett nukleáris üzemanyag vagy nagyaktivitású radioaktív hulladék feldolgozására,

- - kiégett nukleáris üzemanyag végleges ártalmatlanítására,

- - kizárólag radioaktív hulladék végleges ártalmatlanítására, vagy

- - kizárólag kiégett nukleáris üzemanyagok vagy radioaktív hulladék termelési helyétől eltérő helyen történő (10 évnél hosszabb időre tervezett) tárolására szolgáló létesítmények.

4. Nyersvas és acél beolvasztására és nemvas fémek termelésére szolgáló nagyobb létesítmények.

5. Az azbeszt kivonására, valamint az azbeszt és az azbesztet tartalmazó termékek feldolgozására és átalakítására szolgáló létesítmények, így: az évente több mint 20 000 metrikus tonna azbesztcement készterméket előállító művek, az évente több mint 50 metrikus tonna súrlódó anyag készterméket előállító művek, és az azbeszt más felhasználásai 200 tonna/évtől.

6. Integrált vegyiművek.

7. a) Autópályák, gyorsforgalmi utak, 2 távolsági vasúti pályák és 2100 m vagy azt meghaladó hosszúságú fő kifutópályával rendelkező repülőterek 3 építése,

b) Négy vagy ennél több sávos új utak építése, vagy meglévő egy vagy két sávos utak áthelyezése és/vagy kiszélesítése négy vagy több sávossá, akkor ha az új vagy átalakított vagy kiszélesített útszakasz egybefüggően legalább 10 km hosszú.

8. Nagyátmérőjű olaj-, gáz- és vegyianyag-vezetékek.

9. Olyan kereskedelmi kikötők, valamint belvízi hajózó utak és a belvízi kikötők, amelyek alkalmasak 1 350 metrikus tonnánál nehezebb hajók fogadására.

10. a) Mérgező és veszélyes hulladékok égetésére, kémiai kezelésére vagy lerakására szolgáló hulladékártalmatlanító létesítmények,

b) Nem veszélyes hulladékok égetését vagy kémiai kezelését végző, napi 100 metrikus tonnát meghaladó kapacitással rendelkező hulladékártalmatlanító létesítmények.

11. Nagy gátak és víztározók.

12. Felszín alatti vízkivételt vagy a felszín alatti vízbe való mesterséges víz-visszatáplálást végző létesítmények, ahol a kivett vagy visszatáplált víz mennyisége eléri legalább a 10 millió köbmétert.

13. Napi legalább 200 tonna légszáraz anyag termelését eredményező cellulóz-, papír- és farostlemez-gyártás.

14. Nagyobb kőbányák, bányászat, fémtartalmú ércek és szén kitermelése és helyszíni feldolgozása.

15. Tengeri szénhidrogén termelés. Kőolaj és földgáz kereskedelmi célú kitermelése, ha a kitermelt mennyiség meghaladja kőolaj esetében a napi 500 metrikus tonnát, a földgáz esetében a napi 500 000 köbmétert.

16. Kőolaj, petrokémiai és vegyipari termékek tárolására szolgáló nagyobb létesítmények.

17. Erdőirtás nagy területen.

18. a) A folyók vízgyűjtői között a vízkészletek átvezetését szolgáló létesítmények, ha a vízátvezetéssel vízhiányt próbálnak megakadályozni, és az átvezetett víz mennyisége meghaladja a 100 millió köbmétert évente, valamint

b) folyók vízgyűjtői között a vízkészletek átvezetést szolgáló minden olyan létesítmény, ahol a vízkivétel vízgyűjtőjében az éves vízhozam sokéves átlaga meghaladja az évi 2000 millió köbmétert, és ahol az átvezetett vízmennyiség meghaladja e vízhozam 5 %-át.

Mindkét esetben kivételt képeznek a vezetékes ivóvízellátó rendszerek.

19. A 150 000 lakosegyenértéket meghaladó nagyságú szennyvíztisztító üzemek.

20. Baromfi és sertés intenzív tenyésztését végző telepek több mint:

- 85 000 férőhellyel broilercsirkék esetében,

- 60 000 férőhellyel tyúkok esetében,

- 3 000 férőhellyel (30 kg feletti) sertések esetében; vagy

- 900 férőhellyel kocák esetében.

21. 220 kV vagy annál nagyobb feszültségű és 15 km-nél hosszabb nagyfeszültségű villamos légvezetékek.

22. Energiatermelés céljából szélenergiát hasznosító nagyobb létesítmények (szélerőműparkok).

____________________

1. Az egyezmény alkalmazásában nem tekintendő atomerőműnek vagy atomreaktornak az olyan létesítmény, ahonnan a nukleáris üzemanyagot és az egyéb radioaktívan szennyezett anyagokat véglegesen eltávolították.

2. Ezen egyezmény alkalmazásában:

- Az „autópálya” kifejezetten gépjárművek számára tervezett és épített közút, amely nem a közút mentén elhelyezkedő ingatlanokat szolgálja ki, és amely:

a) egyes pontoktól illetve időleges helyzetektől eltekintve a két forgalmi irány számára külön forgalmi sávokkal rendelkezik, melyeket elválasztósáv vagy kivételesen egyéb eszköz határol el egymástól,

b) szintben nem keresztez semmiféle utat, vasúti vagy villamosvágányt vagy gyalogutat, valamint

c) kifejezetten autópályaként van jelölve.

- A „gyorsforgalmi út” gépjárművek számára fenntartott olyan út, amelyre csak bizonyos pontokon vagy szabályos kereszteződésekben lehet ráhajtani, és amelynek a forgalmi sávjain megállni és várakozni tilos.

3. Ezen egyezmény alkalmazásában a „repülőtér” olyan repülőtér, amely megfelel az 1944-ben megkötött, a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetet létrehozó Chicagói Egyezményben (a 14. mellékletben) szereplő meghatározásnak.

[1] 1997. június 27-i tanácsi határozat az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló egyezménynek (espoo-i egyezmény) a közösség nevében történő megkötéséről (javaslat: HL C 104., 1992.4.24., 5. o., a határozatot nem tették közzé.)

[2] HL L 175., 1985.7.5., 40. o.

[3] HL L73., 1997.3.14., 5. o.

[4] HL L156., 2003.6.25., 17. o.

[5] HL C […]., [ …]., […]. o.

[6] HL C […]., [ …]., […]. o.

[7] HL L 175., 1985.7.5., 40. o., a legutóbb a 2003/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 156., 2003.6.25., 17. o.) módosított irányelv.