HU    HU  
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2014.11.28.  
COM(2014) 907 final 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE 
2015. ÉVI KÖLTSÉGVETÉS ITERV-JAVASLATOK: ÁL TALÁNOS ÉRTÉKELÉS 
 
 
2 
 Összefoglaló  
Ez a közlemény összefoglalja a makrogazdasági kiigazítási programban részt nem vev ő tizenhat 
euróövezeti tagállam (EA-16) által október 15-ig be nyújtott 2015. évi költségvetésiterv-javaslatok 
bizottsági értékelését. A 473/2013/EU rendelet el őírásaival összhangban a Bizottság értékelte a 
terveket, valamint az euróövezet egészének át fogó költségvetési helyzetét és költségvetési 
irányvonalát, egy olyan id őszakban, amelyben jelent ős strukturális reformok is zajlanak. 
A 2015. évi költségvetésiterv-javaslatok és az összesített költségvetési irányvonal általános 
értékelése a következ őképp foglalható össze: 
1. A tagállamok tervei alapján az euróövezetben tovább csökken az aggregált államháztartási 
hiány: miután 2008 óta els ő alkalommal 2013-ban visszatért a GDP 3%-a alá, a hiány 
várhatóan tovább csökken, 2014-ben a GDP 2, 6%-ára, 2015-ben pedig a GDP 2,2%-ára. A 
költségvetésiterv-javaslatok alapján az aggr egált adósságráta 2015-ben a tervek szerint 
lényegében nem tér el az erre az évre becsült, a GDP 92,5%-a körüli értékt ől. 
2. A 2014. évi tavaszi stabilitási programokban megfogalmazott középtávú tervekhez képest a 
tervezett hiánycsökkentés jóval alacsonyabb. Ez a gyengébb növekedési kilátásokat és a kisebb 
költségvetési kiigazítást tükrözi. Miután a költségvetési konszolidáció 2014-ben megtorpant, az 
EA-16 költségvetésiterv-javaslatai alapján összességében 2015-ben nem várható a 
konszolidációhoz való visszatérés. 
3. A költségvetésiterv-javaslatokból kira jzolódó képet nagy vonalakban meger ősíti a Bizottság 
2014. őszi előrejelzése. Annak ellenére, hogy azonos 2014 . évi becsült államháztartási hiányból 
indul ki, a Bizottság a tagállamokhoz képest az államháztartási hiányok kisebb mérték ű (0,4 
helyett mindössze 0,2 százalékpontos) csökkenését jelzi el őre 2015-ben. Ez kisebb tervezett 
költségvetési er őfeszítést jelent 2015-ben. A magasabb hiányoknak és az alacsonyabb 
növekedésnek megfelel ően az aggregált GDP-arányos államadósság a Bizottság el őrejelzése 
szerint emelkedni fog, a 2013-ban a GDP 91,7%-át kitev ő értékről 2014-ben 93,1%-ra, 2015-
ben pedig 93,6%-ra, szemben a költségvetés iterv-javaslatokban várt stabilizációval. 
4. A Bizottság el őrejelzése a konszolidáció 2014. évi megtorpanását követ ően nagyjából semleges 
(nem szigorúbb és nem lazább) költségvetési ir ányvonalat jelez 2015-re az euróövezetben. Úgy 
tűnik, ez megfelel ő egyensúlyt teremt a költségvetés fe nntarthatóságára vonatkozó, a magas és 
növekvő államadósság-ráták miatt hangsúlyosabb k övetelmények, és a ciklikus stabilizálást 
érintő, jelentős és tartós, az el őrejelzések szerint a következ ő években csak lassan sz űkülő 
negatív kibocsátási rések indokolta aggályok között. Ugyanakkor a tervek értékelése 
megerősíti, hogy jelenleg várhatóa n több tagállam sem teljesíti a Stabilitási és Növekedési 
Paktum (a továbbiakban: a Paktum) szerinti kötelezettségeit. 
5. Szorosan figyelemmel kell kísérni mind az eur óövezet általános költségvetési irányvonalát, 
mind a tagállamok közti megoszlását a Paktum biztosította mozgástérhez viszonyítva. Mindenekel őtt a semleges aggregált költségvetési irányvonal oly módon történ ő fenntartása, 
hogy közben néhány tagállamnak fokoznia kell a kiigazítást a Paktumnak való megfelelés 
érdekében, a máshol rendelkezésre álló költségvetési mozgástér kihasználásából ered ő 
bizonyos fokú költségvetési támogatást von ma ga után. Ez szintén határozottan indokolja a 
Bizottság által november 26-án el őterjesztett ambiciózus európai beruházási tervet. 
 
3 
 6. Az euróövezeti növekedés tá mogatásának ezen lehet ősége az államháztartások összetételének 
vizsgálatakor válik meghatáro zóvá. Miközben a munkát terhel ő adók csökkentésére tett lépések 
megfelelő irányt jelentenek, a kiadások összetétele kismértékben, vagy egyáltalán nem mozdul 
el a növekedésbarát jelleg felé. Ez alátámasz tja annak szükségességét, hogy jobban össze kell 
hangolni a tagállami szakpolitikákat a Bizottság által el őterjesztett munkahely-teremtési, 
növekedési és beruházási csomag prioritásaival. 
7. A Bizottság egyes tagállamokra vonatkozó értékelése a következ őképpen foglalható össze: 
Egyetlen 2015. évi költségvetésiterv-javaslat  esetében sem került sor a Stabilitási és 
Növekedési Paktum el őírásai különösen súlyos megsértésé nek megállapítására. A Bizottság 
azonban több esetben úgy találja, hogy a terveze tt költségvetési kiigazítások elmaradnak a 
Stabilitási és Növekedési Paktumban el őírtaktól, vagy fennáll ennek a veszélye. Nevezetesen: 
A költségvetésiterv-javaslatok öt ország eset ében (Németország, Írország, Luxemburg, 
Hollandia és Szlovákia) megfelelnek a Paktum rendelkezéseinek. 
A költségvetésiterv-javaslatok négy ország esetéb en (Észtország, Lettország, Szlovénia és 
Finnország) nagy vonalakban megfelelnek a Paktum rendelkezéseinek.  Észtország, 
Lettország és Finnország tervei alapján némi eltérés várható az egyes országok középtávú 
költségvetési céljának teljesítéséhez vezet ő kiigazítási pályáktól. Szlovénia esetében az 
államháztartási hiányt a GDP 3%-a alá lehe t csökkenteni a túlzotthiány-eljárás keretében 
kitűzött határid őig, de a várttól elmaradó költségvetési kiigazítás veszélyezteti a túlzott hiány 
időben és fenntartható módon történ ő kiigazítását. A Bizottság felhívja a hatóságokat, hogy a 
nemzeti költségvetési folyamat keretében tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak 
biztosítására, hogy a 2015. évi költségvetés megfeleljen a Stabilitási és Növekedési Paktum 
szabályainak. 
Hét ország (Belgium, Spanyolország, Franciaor szág, Olaszország, Málta, Ausztria és 
Portugália) költségvetésiterv-javaslatai pote nciálisan nem felelnek meg a Paktumnak. 
Ausztria terve alapján jelent ős eltérés várható a középtávú költségvetési cél teljesítéséhez 
vezető kiigazítási pályától, és ez áll fenn Málta eset ében is, amennyiben a prevenciós ágba 
kerül. Spanyolország, Franciaország, Málta és  Portugália költségvetésiterv-javaslatai 
kockázatokat rejtenek a túlzotthiány-eljárás el őírásainak való megfelelés tekintetében. 
Különösen Franciaország esetében utalnak a rra a rendelkezésre álló információk, hogy az 
ország 2014-ben ebben a szakaszban nem tett eredményes intézkedéseket, és 2015-ben 
potenciálisan nem felel meg a Paktumnak. A Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozó Belgium és Olaszország potenci álisan nem felel meg az adósságszabálynak. A 
Bizottság felhívja a hatóságokat, hogy a nemze ti költségvetési folyamat keretében tegyék meg 
a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a 2015. évi költségvetés 
megfeleljen a Stabilitási és Növekedési Paktum szabályainak. 
8. Bizonyos esetekben a potenciális meg nem fele lés kihatással van a túlzotthiány-eljárás 
lehetséges lépéseire. Franciaország, Olaszo rszág és Belgium esetében a Bizottság a 
költségvetések véglegesítése, valamint a ható ságok november 21-én kelt levelében bejelentett 
strukturálisreform-program várt részletezése fényében 2015. március elején megvizsgálja a 
Paktum szerinti kötelezettségeiknek való megfelelést. Ez a három tagállam legmagasabb 
kormányzati szinten vállalta, hogy 2015 elején növekedést ösztönz ő strukturális reformokat 
 
4 
 fogad el és hajt végre, amelyek középtávon vá rhatóan hatással lesznek az államháztartások 
fenntarthatóságára. 
 
 
5 
 Tartalomjegyzék 
1. Bevezetés ............................................................................................................................... .............6 
2. Az euróövezetre vonatkozó f ő megállapítások ...................................................................................7 
3. Az egyes költségvetésiterv-javaslatok áttekintése ............................................................................13 
1. MELLÉKLET: A költségvetésiterv-javaslatok országspecifikus értékelése ................................. 22  
2. MELLÉKLET: A 2014. őszi bizottsági el őrejelzés módszertana és kiinduló feltételezései ..... 27  
3. MELLÉKLET: Érzékenységelemzés ............................................................... .......................................... 29  
4. MELLÉKLET: A strukturális reformok végreh ajtása: a makrogazdasági egyensúlyhiányok 
kezelése és az adóék csökkentése ............................................................... ...................................................... 33  
5. MELLÉKLET: Ábrák és táblázatok ............................................................... ............................................ 36  
 
 
 
 
6 
 1. Bevezetés 
 
A gazdasági és monetáris unió gazdaságpolitikai koor dinációjának javítása céljából az uniós jog 
előírja, hogy az euróövezeti tagállamok október 15-ig nyújtsák be a Bizottságnak a következ ő évre 
vonatkozó költségvetésiterv-javaslatukat1. E javaslatokban a tagállamok összefoglalják a nemzeti 
parlamenteknek beterjesztett költségvetés-tervezet eket. A Bizottság minden egyes tervet véleményez, 
aminek keretében értékeli, hogy a terv megfelel-e az adott ország Stabilitási és Növekedési Paktumból 
fakadó kötelezettségeinek. Emellett a Bizottság á ltalános értékelést is összeállít az euróövezet 
egészének költségvetési helyzetér ől és kilátásairól. 
Az úgynevezett kettes csomag rendelkezéseive l összhangban október 15-ig tizenhat2 euróövezeti 
tagállam küldte el a Bizottságnak 2015. évi költ ségvetésiterv-javaslatát. Belgium és Lettország 
eredetileg változatlan politikán alapuló költségvetés iterv-javaslatot nyújtott be, mivel a közelmúltbeli 
országos választásokból ered ően még nem volt egyeztetett kormányzati költségvetési politikájuk, 
mindamellett Belgium egy héttel kés őbb benyújtotta a teljes programot3. 
Amellett, hogy tiszteletben tartják a tagállamok köl tségvetési autonómiáját, a bizottsági vélemények 
mindenekel őtt a nemzeti kormányok és parlamentek szá mára biztosítanak független szakpolitikai 
tanácsadást, megkönnyítve annak értékelését, hogy a költségvetés-tervezetek mennyiben felelnek meg 
az uniós költségvetési szabályoknak. A kettes csom ag rendelkezései alapján átfogó eszközrendszer áll 
rendelkezésre, amely – a Szerz ődés szándékának megfelel ően – lehet ővé teszi a költségvetési politika 
közös érdek ű ügyként való kezelését. 
2014 júliusában emellett a Tanács fe lkérte az eurócsoportot, hogy a növekedésbarát és differenciált 
költségvetési politika biztosítása érdekébe n kövesse nyomon és hangolja össze az euróövezeti 
tagállamok költségvetési politikáit és az eur óövezet együttes költségvetési irányvonalát4. A Tanács azt 
ajánlotta, hogy az euróövezeti tagállamok a 2014 és 2015 közötti id őszakban egyenként vagy 
csoportosan hozzanak intézkedéseket a következ ők tekintetében: „A Bizottsággal szorosan 
együttműködve koordinálják az euróövezeti tagállam ok költségvetési politikáit, különösen a 
költségvetésiterv-javaslatok értékelése kere tében, hogy ezáltal biztosítsák az egységes és 
növekedésbarát költségvetési irányvonal érvény esülését az euróövezet eg észében. Javítsák az 
államháztartás min őségét és fenntarthatóságát azáltal, hogy nemzeti és uniós szinten els őbbséget 
biztosítanak a tárgyi és immateriális beruházások számára. Gondoskodjanak a nemzeti költségvetési 
keretek – és azok részeként a nemzeti költségvetési tanácsok – szilárdságáról.” Ez az ajánlás alapot 
szolgáltat a bizottsági értékeléshez. 
                                                            
1 Amint azt a költségvetésiterv-javaslatok monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott 
hiánya kiigazításának biztosítás ára vonatkozó közös rendelkezésekr ől szóló 473/2013/EU rendelet tartalmazza. A 
rendelet a 2013 májusában hatályba lépett „kettes csomag ” által tartalmazott két jogszabály egyike. 
2 A makrogazdasági kiigazítási programban részt vev ő fennmaradó euróövezeti tagá llamoknak, Görögországnak és 
Ciprusnak nem volt kötelez ő ilyen dokumentumot benyújtania, mivel a kiigazítási program amúgy is biztosítja 
költségvetési folyamataik szigorú nyomon követését. 
3 Lettország felkérést kap, hogy id őben nyújtsa be a terv aktualizált változatát, hogy a Bizottság tájékozott véleményt 
tudjon alkotni a költségvetésiterv-jav aslatról, és az eurócsoport megfelel ően meg tudja tárgyalni, miel őtt a költségvetési 
törvényt a terveknek megfelel ően elfogadná a nemzeti parlament. 
4 A Tanács 2014. július 8-i ajánlása a hivatalos pénznemkén t az eurót használó tagállamok gazdaságpolitikáira vonatkozó 
átfogó iránymutatások végrehajtásáról (HL C 247., 2014.7.29., 143. o.). 
 
7 
 E közlemény célja kett ős. Először, a költségvetésiterv-javaslatok horizontális értékelése alapján 
összesített képet ad az euróövezet költségvetési po litikájáról. Ez az eljárás a stabilitási programok 
tavasszal végrehajtott horizontális értéke léséhez hasonlít, de a fókusz a következ ő éven van, nem 
pedig a középtávú költségvetési terveken. Másodszor, az országok szintjén ad áttekintést a 
költségvetésiterv-javaslatokról, miközben kifejti a Bizottság által a költségvetésiterv-javaslatok 
értékelésénél használt megközelítést. Ez a megkö zelítés lényegében a Stabilitási és Növekedési 
Paktum követelményeinek való megfelelés értékelését jelenti.  
2. Az euróövezetre vonatkozó f ő megállapítások 
 
Általános megállapítások 
Az idei költségvetésiterv-javaslatok meger ősítik, hogy a GDP-növekedés lassul  a Bizottság 
májusban közzétett 2014. tavaszi el őrejelzéséhez képest. A tervekben szerepl ő makrogazdasági 
feltevések alapján a GDP 2014-ben 1%-kal n ő a tizenhat érintett euróövezeti tagállamban (EA-16), 
ami elmarad a stabilitási programok (SP) idején, 2014 áprilisában várt 1,3%-tól (1. táblázat). 2015-re 
vonatkozóan az EA-16 GDP-növekedésének 1,5%-ra történ ő előrejelzett emelkedése elmarad a 
stabilitási programokban várt 1,7 %-tól. A növekedési becslések lefelé módosítása viszonylag 
elterjedt, és csak Spanyolo rszág, Írország, Málta és Szlovénia számolt be növekedési el őrejelzésének 
felfelé módosításáról, a többi országban jórészt jelent ős csökkentésre került sor. 
Az inflációs kilátások  szintén lefelé módosultak a visszaes ő energia- és élelmiszerárak miatt, de a 
jelentős gazdasági pangás is hozzájárult. A költségvetés iterv-javaslatok szerint az EA-16 idei 0,8%-os 
inflációja jelenti a mélypontot, amelyet 2 015-ben némileg magasa bb ráta követ (1,2%). 
Az EA-16 aggregált államháztartási hiánya , miután 2008 óta els ő alkalommal 2013-ban újra a GDP 
3%-a alá került, a költségvetésiterv-javaslatok sz erint 2014-ben a GDP 2,6%-ára csökken, jóllehet ez 
magasabb a stabilitási programokban el őrejelzett 2,4 %-os hiánynál. A hiánycsökkentés lassulása 
2015-ben is nyilvánvaló, mivel az aggregált álla mháztartási hiány 0,4 százalékponttal a GDP 2,2%-
ára csökken, szemben a tavasszal el őrejelzett 0,6 százalékpontos eséssel. Ez a 2014–2015 közötti 
időszak romló növekedési kilátásaihoz kapcsolódik,  de a költségvetési kiigazítás csökkenése is 
hozzájárul (lásd kés őbb). 
Az aggregált adósságráta , amely 2015-ben a GDP 92,5%-át teszi ki, a tervek szerint lényegében 
nem változik ehhez az évhez képest. Ez eltér a stabilitási programoktól, amelyek azt vetítették el őre, 
hogy a következ ő évben megkezd ődik az adósságállomány csökkenése. Az aggregált ráta a tagállami 
számadatok széles skáláját rejti, az  Olaszországban a GDP 133 %-át kitev ő értéktől az Észtországban 
kicsivel kevesebb mint a GDP 10 %-át kitev ő értékig. A szinteket tekintve a stabilitási programokban 
lévő adósságráta-adatok lefelé módos ítása a nemzeti számlák új rend szerének (ESA 2010) bevezetését 
tükrözi, ami b őven ellensúlyozza a romló növekedési és in flációs kilátásokat és a konszolidációs 
erőfeszítések visszaesését. 
A tervezett költségvetési kiigazítás  részletesebb vizsgálata alapján a költségvetésiterv-javaslatok 
aggregált szinten 2014-ben és 2015-ben nem táma sztják alá a strukturális egyenleg pozitív 
változásával mért konszolidációt. A tagállamok stabilit ási programjaikban mindkét évre vonatkozóan 
a GDP 0,3%-át kitev ő javulást feltételeztek. Mivel az EA-16-ból hat tagállam 2014-ben a 
 
8 
 túlzotthiány-eljárás hatálya alatt marad5, és a prevenciós ághoz tartozó tagállamok közül csak kett ő 
esetében várható középtávú költségvetési célkit űzésük elérése vagy túlteljesítése 2014–2015-ben, úgy 
tűnik, nem teljesülnek a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményei. Ugyanakkor e tekintetben 
az aggregált strukturális kiigazítás csak szemléltet őnek tekinthet ő, mivel nem tükrözi a Stabilitási és 
Növekedési Paktum követelményei tekintet ében a tagállamok között mutatkozó jelent ős 
különbségeket, amelyet a Bizottság  az országspecifikus értékelésekben vesz figyelembe. Emellett az 
általános konszolidációs er őfeszítésre vonatkozó, a strukturális egyenleg változásán alapuló 
következtetéseket min ősíteni kell, mivel a strukturális eg yenleg nem mindig ad pontos képet a 
mögöttes költségvetési kiigazításról, például a bevételnek a gazdasági növekedésre való szokatlan 
reagálása miatt. Ugyanakkor a költségvetési konszolidáció aggregált szinten mutatkozó hiányát 
megerősíti a költségvetési kiigazítás alternatív mér őszámának használata, am ely alapján 2014-ben és 
2015-ben egyaránt mindössze a GDP 0,2 %-át teszi ki a kiigazítás6. 
 
1. táblázat: Az EA-16 gazdasági és költsé gvetési aggregátumainak áttekintése (2014–2015) 
2014 2015 
  2014. évi 
stabilitási 
programok 
(április) Költségvetésit
erv-javaslatok 
(október) 2014. évi 
őszi 
bizottsági 
előrejelzés 
(november) 2014. évi 
stabilitási 
programok 
(április) Költségvetésit
erv-javaslatok 
(október) 2014. évi 
őszi 
bizottsági 
előrejelzés 
(november) 
A reál GDP 
növekedése 
(%-os változás)  1,3 1,0 0,8 1,7 1,5 1,1 
HICP-infláció 
(%-os változás) 1,1 0,8 0,6 1,4 1,2 0,9 
Államháztartá
si hiány  
(a GDP %-a)  -2,4 -2,6 -2,6 -1,8 -2,2 -2,4 
A strukturális 
egyenleg 
változása  
(a GDP 
százalékpontjá
ban) 0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 0,0 
Államadósság 
(a GDP %-
ában)  94,3 92,7 93,1 93,1 92,5 93,6 
Ciklikusan 
kiigazított 
kiadási arány 
(a potenciális 
GDP %-ában)  47,8 47,9 48,0 47,5 47,7 48,0 
                                                            
5 Franciaország, Írország, Málta, Portugália, Szlovénia, Spanyolország. 
6 A költségvetésiterv-javaslatokban fogl alt költségvetési kiigazítás alterna tív mértékét megkaphatjuk úgy, hogy 
figyelembe vesszük a diszkrecionális bevételi intézkedések összegét, a ciklikusan kiigazított kiadási arány változása 
nélkül (A5.7. tábla). Ez alapján a költs égvetési kiigazítás 2014-ben és 2015-ben eg yaránt a GDP 0,2 %-át éri el az EA-
16-ban. Noha ezek  a becslések valamivel magasabbak a strukturális egyenleg változásánál (a GDP 0,0 %-a, illetve 
0,1 %-a a két évben), a tavaszi adatokhoz képest a lefelé való módosítás mindkét kiigazítási mér őszám esetében 
ugyanolyan nagyságrend ű. Ez alátámasztja, hogy a költségvetésiterv-javaslatokból származó aggregált költségvetési 
kiigazítás kisebb a tavasz i stabilitási programokban el őrejelzettnél. 
 
9 
 Ciklikusan 
kiigazított 
bevételi arány  
(a potenciális 
GDP %-ában)  46,9 46,7 46,8 46,7 46,5 46,8 
 
Az államháztartás összetétele 
A költségvetésiterv-javaslatok az egész euróövezet re vonatkozóan 2014–2015-be n csupán korlátozott 
mértékű változást jeleznek az államháztartás összetételében (A5.5. táblázat). A ciklikusan 
kiigazított kiadási arány várhatóan kissé (0,2 sz ázalékponttal) csökken 2015- ben, ellensúlyozva a 
2014. évi hasonlóan korlátozott mérték ű növekedést7. A legtöbb kiadási kategóriában csökkenés 
várható, beleértve a közszféra bérköltségeit és különö sen a kamatkiadásokat (A5.2. ábra), a szociális 
transzferek kivételével. 
A költségvetésiterv-javaslatokban bemutatott adóügyi  intézkedések – jóllehet növekedésbarát irányba 
mozdulnak – csak mérsékelten vannak hatással az adó összetételére  2015-ben. A 
társadalombiztosítási járulékokból származó be vétel 0,1 százalékpontos csökkenésének hatását 
ellensúlyozza a közvetlen adókból származó bevételek 0,1 százalékpontos emelkedése (A5.3. ábra). A 
GDP vonatkozásában várhatóan stab il marad a közvetett adók aránya. 
Számos költségvetésiterv-javaslat utal a munka adóterhének , vagy más néven az adóéknek a 
kezelésére . A költségvetésiterv-javaslatokról alkotott bizottsági véleményeket kísér ő szolgálati 
munkadokumentumokban egy külön háttérmagyarázat szerepel az adóék kezelésér ől azon tagállamok 
tekintetében, amelyek erre a területre vonatkozó országspecifikus ajánlást kaptak8, és/vagy ehhez 
kapcsolódó reformot jelentettek be költségvetésiterv-javaslatukba n. E közlemény IV. melléklete 
további információt tartalmaz err ől a témáról. 
A költségvetésiterv-javaslatok alapján az euróövezet tagállamai egyértelm űen tisztában vannak a 
munka magas adóterhének kezelése jelentette el őnyökkel. Els őként, noha a legtöbb euróövezeti 
tagállamban az elmúlt években folyamatosan növe kedett az adóék, a költségvetésiterv-javaslatok 
csupán kevés olyan intézkedést tartalmaznak, amel yek tovább növelnék azt. Ezzel szemben számos 
tagállam tervez vagy hajt végre az adóék csökkentésér e irányuló intézkedéseket . Másodszor, az adóék 
csökkentését célzó intézkedéseket nemcsa k a viszonylag magas adóékkel rendelkez ő tagállamok 
irányoznak el ő, hanem a viszonylag alacsony adóékkel rendelkez ők is. Harmadszor, az 
adókedvezmények növelésével, vagy az alacsony jövedelemszintek adójának, illetve az alacsony 
jövedelműek társadalombiztosítási járulékainak csökkentésével számos intézkedés az alsóbb 
jövedelemkategóriákat célozza. Ugyanakkor az adóéket érint ő legtöbb reform a kihívásokhoz képest 
viszonylag mérsékelt marad. Ez egyrészt azt tükrözi, hogy számos tagállamban nincs kell ő 
költségvetési mozgástér, másrészt azt, hogy ne hézséget okoz olyan ellensúlyozó intézkedések 
meghozatala, mint az állami kiadások csökkentése,  vagy a növekedést kevésbé hátrányosan érint ő, 
például fogyasztási, vagyon- vagy környezetvédelmi adók kivetése. 
Az előrejelzések különbségei 
                                                            
7 A ciklikusan nem kiigazított arány nagyobb mértékben, körülbelül 0,6 százalékponttal esik vissza 2015-ben, a sz űkülő 
kibocsátási réshez kapcsolódó pozitív nevez őhatás miatt. 
8 HL C 247., 2014.7.29., 1. o. 
 
10 
 A kettes csomag egyik újítása a tagállamok és a Bizottság el őrejelzései közti potenciális eltérések 
enyhítésére irányul, mégpedig az el őrejelzési folyamat költségvet ési tanácsok általi fokozottabb 
felügyeletére vonatkozó követelmé ny bevezetése révén. A 10. ol dalon az 1. háttérmagyarázat 
bemutatja, hogy a tagállamok hogyan alkalmaztá k azt a követelményt, miszerint a költségvetés-
tervezeteknek független makrogazdasági el őrejelzéseken  kell alapulniuk. 
Az általános költségvetési kilátások  tekintetében a költségvetésiterv-javaslatok alapján 2015-ben az 
aggregált EA-16 államháztartási hiánya GDP-arányosan 0,2 százalékponttal alacsonyabb a bizottsági 
előrejelzésnél. El őször is, a költségvetésiterv-javaslatok nagyobb költségvetési kiigazítást 
feltételeznek (a GDP 0,2 %-a szemben a GDP -0,1 %-át kitev ő bizottsági el őrejelzéssel, a fent említett 
alternatív mutató alkalmazásával mérve; lásd az  A5.7. táblázatot). Másodszor, a tervek magasabb 
GDP-növekedést feltételeznek 2015-re (1,5 % szemben a Bizottság által el őrejelzett 1,1 %-kal, ahol a 
különbség nagy részéért Németország felel ős9). Mindazonáltal nem a makrogazdasági feltételezések 
magyarázzák legf őként a 2015. évi hiány-el őrejelzések eltérését. Ennek az az oka, hogy a tagállamok 
összességében a magasabb GDP-növekedés el őrejelzése mellett azzal számolnak, hogy a bevételek 
kisebb mértékben reagálnak a növekedésre a Bizottság által el őrejelzettnél10. Ez a kisebbnek 
prognosztizált rugalmasság nagyjából ellensúl yozza a várt magasabb GDP-növekedés hatását. A 
Bizottság hiányra vonatkozó el őrejelzése és a költségvetésiterv -javaslatok közti eltérés valójában 
nagyrészt a kiadásoldali kiigazítás eltér ő értékeléséb ől származik. 
Viszonylag nagyobb lehet az egyes költségvet ésiterv-javaslatok és a Bizottság hiány-el őrejelzése 
közötti különbség, aminek oka országonként eltér ő. A Bizottság el őrejelzése szerint a 
költségvetésiterv-javaslatokhoz képest magasabb a hiány Belgium, Spanyolország, Málta, Portugália 
és Szlovákia esetében, amelyek közül Málta mutatj a fel a legnagyobb különbséget (A5.1. táblázat és 
A5.4. ábra). Az el őrejelzések további különbségei mind 0,2 százalékpontos tartományon belül 
vannak, és a Bizottság Hollandia és Ausztria esetében alacsonyabb hiányt jelez el őre. 
Az aggregált államháztartási hiányra vonatkozó el őrejelzésekhez hasonlóan a Bizottság magasabb 
aggregált adósságot  jósol, mint a tagállamok. A Bizottság el őrejelzése szerint az adósság 2015-ben 
mérsékelten tovább emelkedik a GDP 93 %-a fölé , szemben a költségvetésiterv-javaslatokban 
szereplő, lényegében változatlan szinttel. E különbség f ő okai a Bizottság által el őrejelzett magasabb 
államháztartási hiányok és az alacsonyabb nominális  GDP-növekedés. Ebben az esetben is nagyobb 
lehet a költségvetésiterv-javaslatok és a Bizottság el őrejelzése közötti különbség tagállami szinten, 
aminek oka országonként eltér ő. A nagyobb eltérések Belgium hoz, Németországhoz, Lettországhoz 
és Máltához köthet ők, amelyek esetében a költségvetésite rv-javaslatokban becsült adósság a GDP 
körülbelül 2 %-ával alacsonyabb a bizottsági el őrejelzésnél (A5.3. táblázat és A5.5. ábra). Az 
előrejelzésbeli eltérések a legtöbb esetben a GDP nu lla és 1 %-a között mozognak. A Bizottság csak 
Szlovénia esetében jelez el őre alacsonyabb hiányt. Ami az összetételt illeti, a bizottsági el őrejelzés 
szerint még a költségvetésiterv-javaslatokban el őrevetített ciklikusan kiigazított kiadási arány 
                                                            
9 A költségvetésiterv-javaslat alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv a német szövetségi kormány tavaszi, 
áprilisban közzétett el őrejelzésére épül. Mivel a közzétételét követ ően újabb hivatalos adatok és rosszabb konjunkturális 
mutatók kerültek napvilágra, a Bizottság 2014. évi őszi előrejelzéséhez képest 2014-re és 2015-re jóval optimistább 
előrejelzéseket tartalmaz a gazdasági tevékenységek tekintetében. A német kormány a költségvetésiterv-javaslat 
benyújtása óta frissítette saját el őrejelzését.  
10 A bevételek úgynevezett nettó rugalma ssága, vagyis a bevételek százalékos változása a diszkrecionális intézkedések 
hatása nélkül, a GDP egy szá zalékos változására vonatkoztatv a. A tervek alapján a bevéte lek aggregált rugalmassága 
2015-ben alacsonyabb a bizottsági el őrejelzést alátámasztó értéknél (0,8, illetve 1,0; lásd az A5.6. táblázatot).  
 
11 
 korlátozott csökkenése esetében is fennáll a kocká zat, hogy nem valósul meg (A5.5. táblázat). A 
Bizottság el őrejelzése meger ősíti, hogy a kiadásokon belül a közszf éra bérei, a kamatfizetések és 
esetleg az állami beruházások súlya csökken, a szociá lis kifizetések aránya viszont tovább emelkedhet 
(A5.2. ábra). A bevételi oldalon a Bizottság el őrejelzése összhangban van a költségvetésiterv-
javaslatokkal (A5.3. ábra). 
A kiigazítás mértéke és összetétele 
A strukturális költségvetési kiigazítás  mértéke tekintetében a bizottsági el őrejelzés üzenete 
ugyanaz, mint a költségvetésiterv-javaslatoké; háro m év folyamatos költségvetési konszolidáció után 
az aggregált költségvetési irányvonal 2014-ben semle ges az euróövezetben, és várhatóan 2015-ben is 
az marad. Aggregált szinten a költségvetési megszorítás elmaradása nagyjából elfogadható 
egyensúlynak t űnik a magas és növekv ő államadósság-ráták miatt ha ngsúlyosabb fenntarthatósági 
követelmények, és a ciklikus fe ltételek között, amelyek jelent ős és tartós, az el őrejelzések szerint a 
következő években csak lassan sz űkülő negatív kibocsátási résekre utalnak. Ugyanakkor a tervek 
értékelése meger ősíti, hogy jelenleg várhatóa n több tagállam sem teljesíti a Stabilitási és Növekedési 
Paktum szerinti kötelezettségeit. E megfontolások összességében azt sugallják, hogy szorosan 
figyelemmel kell kísérni mind az euróövezet általános  költségvetési irányvonalát, mind a tagállamok 
közti megoszlását a Paktum szabályai által biztos ított mozgástérhez viszonyítva. Elvben lehetséges 
lenne az országok költségvetési politikái újbó li összehangolásának megvalósítása, ami minden 
tagállamban biztosítaná a Pakt umnak való megfelelést, elkerülve az indokolatlan költségvetési 
megszorítást. Ez azt jelentené, hogy néhány országban ki kell használni a szabályok alapján 
rendelkezésre álló költségvetési mozgásteret. 
A fenti megállapítások kifejezetten indokolják az uniós szint ű ambiciózus beruházási tervet, amelynek 
célja az aggregált kereslet ösztönzése és a kí nálati oldali korlátok csökkentése, és ezáltal az 
alkalmazkodó monetáris politika által biztosított élénkítés támogatása. 
Az euróövezeti növekedés támogatásának ezen lehet ősége az államháztartási kiigazítás 
összetételének  vizsgálatakor válik meghatáro zóvá. Miközben a munkát terhel ő adóktól való 
megfigyelhet ő elmozdulás – és a munka adóterhéne k csökkentésére tett számos szakpolitikai 
intézkedés – a helyes irányba tett lépés, a kiadás ok összetétele kismértékben, vagy egyáltalán nem 
mozdul el a növekedésbarát jelleg felé. Ez alát ámasztja annak szükségességét, hogy jobban össze kell 
hangolni a tagállami szakpolitikákat a munkahely -teremtési, növekedési és beruházási csomag 
prioritásaival, többek között a szabályok által biztosított rugalmasság kihasználása révén. 
 
1. háttérmagyarázat: A független költségvetési intézmények hozzájárulása a 2015. évi 
költségvetésiterv-javaslatokhoz 
A kettes csomaghoz tartozó 473/2013/EU rendelet 1 ., 4. és 5. cikke utal a független szervekkel 
kapcsolatos koncepcióra. A rendelet az uniós és kormányközi jogszabályokban meghatározott azon 
korábbi követelmények további részletezését és ki terjesztését jelenti, amelyek független szerveket 
hatalmaznak fel a költségvetéshez kapcsolódó különböz ő feladatok elvégzésére. Két további terület 
került meghatározásra: i. a költségvetési szabályoknak való megfelelés  monitoringja és ii.  a 
makrogazdasági el őrejelzések. A kettes csomaghoz kapcso lódó magatartási kódex végrehajtási 
rendelkezéseket állapított meg, amelyek iránymutatást adnak a tagállamoknak az el őrejelzési 
folyamattal összefüggésben. Az említett rendelkezéseket kiegészítend ő a Tanács 2014. július 8-án 
 
12 
 felkérte az euróövezeti tagállamokat arra, hogy „ gondoskodjanak a nemzeti költ ségvetési keretek – és 
azok részeként a nemzeti költségvetési tanácsok – szilárdságáról”. 
Konkrétabban, a rendelet 4. cikkének (4) bekezd ése szerint a költségvetés-tervezeteknek „független 
makrogazdasági el őrejelzéseken kell alapulniuk”, amelyek a 2. cikk (1) bekezdésének b) pontja 
értelmében „független szervek által készíte tt vagy jóváhagyott makrogazdasági el őrejelzések.” A 
2014 októberében benyújtott költségvetésiterv-javas latok közül több tartalmaz hivatkozást a kettes 
csomag követelményeire, attól függ ően, hogy a tagállamok az alapul szolgáló makrogazdasági 
előrejelzés független elkészítése, vagy f üggetlen jóváhagyása mellett döntöttek-e. 
A költségvetésiterv-javaslatok alapjá n megállapítható, hogy a következ ő öt euróövezeti tagállamban 
az előrejelzést külön szerv készítette: Ausztria ( Österreichisches Institut für Wirtschaftsforschung,  
WIFO), Belgium ( Bureau Fédéral du Plan, FPB), Luxemburg (STATEC), Hollandia ( Centraal 
Planbureau, CPB) és Szlovénia ( Urad Rs Za Makroekonomske Analize in Razvoj, UMAR-IMAD). 
Németország el őrejelzéseit még mindig a gazdasági miniszté rium készíti, de kutatóintézetek által 
kidolgozott közös gazdasági el őrejelzés alapján. A gazdasági elemz ők független tanácsa novemberben 
megvizsgálja ezek megbízhatóságát. A költségvetésiterv-javaslat el őrejelzése a közös gazdasági 
előrejelzés tavaszi kiadásán és a kormány el őrejelzésén alapul és nem veszi figyelembe az ősszel 
készült közös gazdasági el őrejelzést és kormányzati makrogazdasági el őrejelzéseket. Finnországban a 
pénzügyminisztériumban dolgozzák ki a makrogazdasági el őrejelzéseket, de tudomásul veszik, hogy 
szükség van olyan intézkedésekre, amelyek biztosítják az azt készít ő csoport formális függetlenségét. 
Észtország, Spanyolország, Írország, Olaszország és Szlovákia költségvetésiterv-javaslatai 
hivatkoznak a makrogazdasági el őrejelzésekr ől különálló szervek által készített véleményekre 
(Eelarvenõukogu , Autoridad Independiente de Responsabilidad Fiscal  (AIReF), Irish Fiscal Advisory 
Council (IFAC), Ufficio Parlamentare di Bilancio  (UPB) és a szlovák makrogazdasági el őrejelzési 
bizottság). Franciaországban, Máltán és Portugá liában ugyan külön szerv a dott véleményt (a HCFP 
(Haut Conseil des Finances Publiques) , a máltai nemzeti számvev őszék és a CFP ( Conselho das 
Finanças Públicas ), a költségvetésiterv-javaslatok nem ta rtalmaznak erre vonatkozó hivatkozást. 
Franciaország és Portugália esetében a véleményt végül belefoglalták a költségvetési dokumentumba. 
A Lettország által a szakpolitika változatlanságát feltételezve közzétett költségvetési dokumentum 
nem minősül költségvetésiterv-javaslatnak, így formá lisan nem teszi szükségessé a külön szerv általi 
véleményezést. Észtország, Spanyolország, Írorszá g, Olaszország, Málta, Portugália és Szlovákia 
esetében az el őrejelzéseket a fent említett szervek nagyrészt jóváhagyták, de számos kockázatot 
emeltek ki. Franciaországban a 2015-re vo natkozó makrogazdasági forgatókönyvet a HCFP 
optimistának min ősítette. Észtország, Spanyolország, Fran ciaország, Írország, Málta és Portugália 
tekintetében küls ő fejleményekb ől eredő lefelé ható, potenciálisan a vártnál kisebb 
exportnövekedésben megnyilvánuló kockázatokra történt utalás. Említésre kerültek továbbá a belföldi 
kereslettel (Franciaország), a fogyasztással (Spanyolország), illet őleg a beruházásokkal (Málta) 
kapcsolatos bizonytalanságok. 
 
 
13 
 3. Az egyes költségvetésit erv-javaslatok áttekintése 
 
A költségvetésiterv-javaslatokról kialakított bizo ttsági vélemények a terveknek a Stabilitási és 
Növekedési Paktummal és a Paktum alapján kibocsátott ajánlásokkal való összeegyeztethet őségére 
összpontosítanak. A túlzotthiány-eljárás alá tartoz ó tagállamok esetében a bizottsági vélemény azt 
értékeli, hogy az államháztartási és a strukturá lis hiányra vonatkozóan meghatározott célokat illet ően 
milyen el őrelépés történt a túlzott hiány kiigazítása teré n. A Paktum prevenciós ága – azaz nem a 
túlzotthiány-eljárás – alatt álló euróövezeti tagálla mok esetében a középtávú költségvetési cél felé tett 
haladást abból a szempontból értékeli a Bizo ttság, hogy az összhangban van-e a Stabilitási és 
Növekedési Paktummal és a Tanács által a tagállamokhoz intézett júliusi országspecifikus 
költségvetési ajánlásokkal. 
A tervek értékelése a Bizottság 2014. őszi előrejelzésén alapul. 
A Bizottság, miután egyes tagállamokkal konzult ációt folytatott, amelynek keretében további 
információt kért, illetve rámutatott a benyújtott köl tségvetésiterv-javaslatokhoz kapcsolódó kezdeti 
aggályokra, október végén megállap ította, hogy nincs olyan költségvetésiterv-javaslat, amely esetében 
a 473/2013/EU rendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint különösen súlyos meg nem felelésr ől lenne 
szó. Mindazonáltal számos benyújtott terv potenciális  meg nem feleléssel kapcsolatos aggályokra ad 
okot. A 2a. és a 2b. táblázatban az egyes országok kö ltségvetésiterv-javaslatairól alkotott, november 
28-án elfogadott bizottsági véleményekkel összha ngban megfogalmazott értékeléseket foglaltuk össze 
a költségvetési-strukturális reformok11 terén elért haladásról alkotott értékeléssel együtt. Az 
összehasonlítást megkönnyítend ő, a költségvetésiterv-javaslatokról megfogalmazott értékeléseket 
három tág kategóriába rendeztük. 
• Megfelel:  A Bizottság el őrejelzése alapján nincs szükség  arra, hogy a tagállam a nemzeti 
költségvetési eljárásban a Stabilitási és Növe kedési Paktumnak való megfelelés érdekében 
módosítsa a költségvetés-tervezetet. Azokban az esetekben azonban, amikor a Bizottság 
értékelése szerint a költségvetésiterv-javaslat okhoz konkrét kockázatok kapcsolódnak, a Bizottság 
felkéri az érintett tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket. 
• Nagy vonalakban megfelel:  A Bizottság felkéri a hatóságoka t, hogy a nemzeti költségvetési 
folyamat keretében tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 2015. évi 
költségvetés megfeleljen a Stabilitási és Növekedési Paktumnak a következ ő indokolás alapján: 
A túlzotthiány-eljárás hatálya al á tartozó tagállamok esetében: miközben a Bizottság el őrejelzése 
szerint a költségvetési hiányt a túlzo tthiány-eljárásban meghatározott határid őre sikerül a 
Szerződésben a GDP 3 %-ában megállapított refere nciaérték alá csökkenteni, a költségvetési 
intézkedések terén lényeges hiányosságok vannak , amelyek veszélyeztetik a túlzott hiány 
határidőre és fenntartható módon történ ő kiigazítását. 
A Stabilitási és Növekedési Paktum preven ciós ágához tartozó tagállamok esetében:  a Bizottság 
előrejelzése szerint várhatóan nem valósul me g a középtávú cél eléréséhez 2015-ben szükséges 
strukturális kiigazítás, de a követelményt ől való elmaradás nem jelent jelent ős eltérést a 
                                                            
11 Közvetlen költségveté si hatást jelent ő strukturális reformok.  
 
14 
 középtávú cél eléréséhez szükséges kiigazítástól12. Amennyiben azonban ez a helyzet éveken át 
fennáll, az a szükséges kiigazítástól való jelent ős eltéréshez vezethet. Ezek a tagállamok 
értelemszer űen megfelelnek az adósságcsökke ntési referenciaértéknek. 
• Potenciálisan nem felel meg:  a Bizottság el őrejelzése alapján a költségvetésiterv-javaslat 
várhatóan nem biztosítja a Stabilitási és Növeked ési Paktum követelményeinek való megfelelést. 
A Bizottság ezért felk éri ezen országok hatóságait, hogy a nemzeti költségvetési folyamat 
keretében tegyék meg a szükséges intézkedéseket  annak biztosítására, hogy a 2015. évi 
költségvetés megfeleljen a Stabilitási és N övekedési Paktum szabályainak a következ ő indokolás 
alapján:  
A túlzotthiány-eljárás hatálya alá tartozó tagállamok esetében: A Bizottság 2015. évi el őrejelzése 
– amennyiben utólag igazolást nyer – a túlzotth iány-eljárás felgyorsításához vezethet, mivel az 
előrejelzés azzal számol, hogy a költségvetési k iigazítás nem valósul meg és a hiányra vonatkozó 
cél nem teljesül. 
A Stabilitási és Növekedési Paktum preven ciós ágához tartozó tagállamok esetében:  a Bizottság 
előrejelzése szerint adott esetben 2015-ben jelent ős lesz az eltérés a középtávú költségvetési 
célhoz vezet ő kiigazítási pályától és/vagy az ország nem felel meg az államadósság-csökkentési 
referenciaértéknek (ame lyik nagyobb kötelez ő erővel bír). 
A nemzeti számlák ESA 2010 rendszerére való átá llásnak és egyéb statisztikai módosításoknak a 
hiány- és adósságadatokra gyakorolt hatását figyel embe vették a tervek értékelése során (az ESA 
2010-re való áttérés hatása Franciaország, Íro rszág, Olaszország, Portugália  és Finnország esetében 
volt a legjelent ősebb). A bizottsági véleményeket kísér ő bizottsági szolgálati 
munkadokumentumokban a statisztik ai módosításokat mindenekel őtt kvalitatív szempontból vették 
figyelembe, és adott esetben kvantitatív szempontból, amennyiben hatásuk érintette a Paktumnak való 
megfelelés értékeléséhez használt f ő változókat. Egyéb statisztikai változásra Észtország, Lettország 
és Szlovénia esetében történt kifejezett utalás. Más esetekben a hatás nem volt jelent ős és/vagy nem 
módosítaná az értékelést. 
A Bizottság értékelte továbbá a 2014. évi országsp ecifikus ajánlásokban körvonalazott költségvetési-
strukturális reformok általános megfelelésének mértékét. A költségvetésiterv-javaslatokról 
megfogalmazott értékeléseket öt tág ka tegóriába rendeztük. Ezek a következ ők: 
• Nincs haladás: A tagállam nem jelentett be, illetve nem fogadott el intézkedéseket a releváns 
országspecifikus ajánlás végrehajtása érdekében. 
                                                            
12 Azon tagállam esetében, amely nem érte el középtávú költségvetési célját, az eltérés jelent ősnek minősül, amennyiben: 
 i. a strukturális egyenlegnek a megfelel ő kiigazítási pályától való eltérése egy éven belül legalább a GDP 0,5 %-át, vagy 
két egymást követ ő évben évente átlagosan legalább a GDP 0,25 %-át teszi ki; valamint 
 ii. a diszkrecionális bevételi intézked ések nélküli kiadásnövekedés meghaladja a referenciának tekintett középtávú 
növekedési rátával összefügg ésben meghatározott megfelel ő kiigazítási pályát, és olyan negatív hatást gyakorolt az 
államháztartási egyenlegre, hogy az egyetlen évben vagy két egymást követ ő évben összesítve GDP-arányosan legalább 
0,5 százalékpont tal romlott. 
 Az eltérés akkor is jelent ősnek tekinthet ő, ha az i. vagy ii. feltétel közül csak az egyik fennállása igazolt, és az általános 
értékelés azt állapítja meg, hogy ez a feltétel a legmegfelel őbb a mögöttes költségvetési kiigazítás méréséhez.  
 
15 
 • Korlátozott haladás:  A tagállam jelentett be intézkedéseket a releváns országspecifikus ajánlás 
végrehajtása érdekében, de úgy t űnik, hogy ezek az intézkedések nem elegend őek és/vagy 
elfogadásuk/végrehajtásuk kockázatoknak van kitéve. 
• Némi haladás:  A tagállam jelentett be vagy fogadott el intézkedéseket a releváns 
országspecifikus ajánlás végrehajtása érdekében. Ezek az intézkedések ígéretesek, de eddig még 
nem került sor az összes intézkedés végrehajtására, és a végrehajtás nem minden esetben 
biztosított. 
• Jelentős haladás:  A tagállam fogadott el intézkedéseket, amelyek többségét végrehajtották. Ezek 
az intézkedések jelent ősek a releváns országspecifikus ajánlás végrehajtása szempontjából. 
• Maradéktalanul végrehajtva:  A tagállam olyan intézkedéseket fogadott el és hajtott végre, 
amelyek megfelel ően végrehajtják a releváns országspecifikus ajánlást. 
2a. táblázat: Az egyes költségvetésiterv-j avaslatokra vonatkozó bizottsági vélemények 
áttekintése – a Stabilitási és Növekedési Pakt um prevenciós ágához tartozó tagállamok 
 A költségvetésiterv-javaslatok általános 
megfelelése a Stabilitási és Növekedési 
Paktumnak   
Általános megfelelés a 2014. évi 
országspecifikus ajánlásokban javasolt 
költségvetési-strukturális reformoknak 
Ország  
A Bizottság 2014. őszi 
előrejelzésén alapuló 
következtetés  Megfelelés a 
prevenciós ág 
követelményeinek 
2014-ben és 2015-ben  Átfogó 
következtetés a 
költségvetési-
strukturális 
reformok felé tett 
előrelépésről  
Az adóékre vonatkozó 
országspecifikus 
ajánlások 
végrehajtását célzó f ő 
intézkedések a 
költségvetésiterv-
javaslatokban 
BE Potenciálisan nem 
felel meg  2014: némi eltérés az 
MTO felé vezet ő 
kiigazítási pályától; az 
adósságcél teljesülése 
veszélyben 
2015: némi eltérés az 
MTO felé vezet ő 
kiigazítási pályától; az 
adósságcél teljesülése 
veszélyben Némi haladás Adóékre vonatkozó 
országspecifikus ajánlás
 
Személyi 
jövedelemadóval 
kapcsolatos jóváírások 
növelése, munkaadói 
társadalombiztosítási 
járulékok csökkentése. 
DE Megfelel 2014: MTO túlteljesült; 
az adósságcél teljesül 
2015: MTO túlteljesült; 
az adósságcél teljesül Korlátozott 
haladás Adóékre vonatkozó 
országspecifikus ajánlás
 
2014-ben a 
személyijövedelemadó-
kedvezmény növelése; a 
nyugdíjjárulék 
mértékének eredetileg 
tervezett csökkentése 
nem valósult meg a 
további nyugellátások 
finanszírozása 
érdekében. 2015-t ől a 
tartós ápolás-gondozási 
 
16 
 járulék mértékének 
növelése és az 
egészségbiztosítás 
finanszírozásának 
reformja.  
EE Nagy vonalakban 
megfelel 2014: némi eltérés a 
2015. évi MTO felé 
vezető kiigazítási 
pályától;  
2015: némi eltérés az 
MTO felé vezet ő 
kiigazítási pályától; Nincs haladás Adóékre vonatkozó 
országspecifikus ajánlás
 
A személyi 
jövedelemadó-kulcsok 
és a munkanélküliségi 
biztosítási járulékok 
csökkentése. Az 
alapkedvezmény 
növelése. 
 
17 
  
IT Potenciálisan nem 
felel meg  2014: a rendkívül 
kedvezőtlen gazdasági 
feltételek miatt 
engedélyezett az eltérés 
az MTO felé vezet ő 
kiigazítási pályától; az 
adósságcél teljesülése 
veszélyben 
2015: jelent ős eltérés az 
MTO felé vezet ő 
kiigazítási pályától; az 
adósságcél teljesülése 
veszélyben Némi haladás Adóékre vonatkozó 
országspecifikus ajánlás
 
Bérköltségek 
levonhatósága a 
regionális ipar űzési adó 
alapjából. Az alacsony 
keresetűeknek 
biztosított (az ESA 
2010-ben szociális 
transzferként kezelt) 
állandó adójóváírás, 
jelenleg csak 2014 
tekintetében 
finanszírozva. A 
munkáltatók tb-
járulékok alóli, 2015-
ben határozatlan idej ű 
szerződéssel felvett 
alkalmazottakra 
vonatkozó hároméves 
mentessége 
LV Nagy vonalakban 
megfelel 2014: nincs eltérés az 
MTO felé vezet ő 
kiigazítási pályától 
2015: a változatlan 
szakpolitikát feltételez ő 
költségvetésiterv-
javaslat alapján van 
némi eltérés a 2015. évi 
MTO felé vezet ő 
kiigazítási pályától Korlátozott 
haladás Adóékre vonatkozó 
országspecifikus ajánlás
 
A leköszön ő kormány 
által benyújtott 
költségvetésiterv-
javaslatban nincsenek 
intézkedések. Azonban 
a 2015 és 2017 közötti 
időszakra vonatkozó 
adópolitikai stratégia a 
minimálbér növelését és 
az adómentes 
minimumjövedelem 
növelését tervezi. 
LU Megfelel 2014: MTO túlteljesült 
2015: nincs eltérés az 
MTO-tól Némi haladás Nincs az adóékre 
vonatkozó 
országspecifikus ajánlás
MT13 Potenciálisan nem 
felel meg 2014: túlzotthiány-
eljárás alá tartozik 
2015: jelent ős eltérés az 
MTO felé vezet ő 
kiigazítási pályától; az 
adósságcél teljesül Némi haladás Nincs az adóékre 
vonatkozó 
országspecifikus ajánlás
NL Megfelel 2014: nincs eltérés az 
MTO-tól; az adósságcél 
teljesül 
2015: nincs eltérés az Némi haladás Adóékre vonatkozó 
országspecifikus ajánlás
 
A munkavállalóknak 
                                                            
13 Málta jelenleg a korrekciós á ghoz tartozik, ugyanakkor 2015-t ől a preventív ághoz sorolható át, amennyiben id őben és 
fenntartható módon korrekciót valósít meg.  
 
18 
 MTO-tól; az adósságcél 
teljesül biztosított adójóváírás 
reformja, az 
alacsonyabb és közepes 
jövedelmekre nehezed ő 
teher enyhítése. A 
személyijövedelem-adó 
mértékének csökkentése 
a legalacsonyabb 
adósávban. 
 
19 
  
AT Potenciálisan nem 
felel meg 2014: némi eltérés az 
MTO felé vezet ő 
kiigazítási pályától; az 
adósságcél teljesül 
2015: jelent ős eltérés az 
MTO felé vezet ő 
kiigazítási pályától; az 
adósságcél teljesül Korlátozott 
haladás Adóékre vonatkozó 
országspecifikus ajánlás
 
Az adóék csökkentését 
célzó reform általános 
bejelentésér ől 2015 
márciusában döntenek. 
SK Megfelel 2014: nincs eltérés az 
MTO felé vezet ő 
kiigazítási pályától 
2015: nincs eltérés az 
MTO felé vezet ő 
kiigazítási pályától Korlátozott 
haladás Nincs az adóékre 
vonatkozó 
országspecifikus ajánlás
FI Nagy vonalakban 
megfelel 2014 némi eltérés az 
MTO-tól 
2015: némi eltérés az 
MTO felé vezet ő 
kiigazítási pályától; Némi haladás Nincs az adóékre 
vonatkozó 
országspecifikus ajánlás
 
2b. táblázat: Az egyes költségvetésiterv-j avaslatokra vonatkozó bizottsági vélemények 
áttekintése – a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozó tagállamok 
 A költségvetésiterv-javaslat általános 
megfelelése a Stabilitási és Növekedési 
Paktumnak   
Általános megfelelés a 2014. évi 
országspecifikus aján lások költségvetési-
strukturális reformokra vonatkozó 
ajánlásainak 
Ország  
A Bizottság 2014. 
őszi előrejelzésén 
alapuló következtetés  Megfelelés a 
túlzotthiány-
eljárásnak 2014–
2015-ben  Átfogó következtetés 
a költségvetési-
strukturális reformok 
felé tett el őrelépésről 
Az adóék csökkentésére 
vonatkozó f ő 
intézkedések a 
költségvetésiterv-
javaslatokban 
ES Potenciálisan nem 
felel meg 2014 az 
államháztartási 
hiányra vonatkozó 
cél teljesül 
2015 kiegészít ő 
intézkedések 
hiányában a 
megfelelés nem 
biztosított Némi haladás Adóékre vonatkozó 
országspecifikus ajánlás 
 
A személyi jövedelemadó-
kulcsok csökkentése a 
2014-ben aláírt új 
szerződések esetében. A 
társadalombiztosítási 
járulékok átmeneti 
csökkentése. 
FR Potenciálisan nem 
felel meg 2014 potenciálisan 
nincs eredményes 
intézkedés 
2015 kiegészít ő 
intézkedések 
hiányában a 
megfelelés nem 
biztosított Korlátozott haladás Adóékre vonatkozó 
országspecifikus ajánlás 
 
2014-től új adójóváírás a 
minimálbér legfeljebb 2,5-
szeresét kitev ő bérekre. 
Munkaadói 
társadalombiztosítási 
járulékok csökkentése. Az 
 
20 
 alacsony kereset ű 
munkavállalók személyi 
jövedelemadójának 
csökkentése 
 
21 
  
IE Megfelel 2014 eredményes 
intézkedés 
2015 várhatóan 
időben megtörténik 
a kiigazítás Némi haladás Nincs az adóékre 
vonatkozó 
országspecifikus ajánlás 
PT Potenciálisan nem 
felel meg 2014 potenciálisan 
nincs eredményes 
intézkedés 
2015 kiegészít ő 
intézkedések 
hiányában a 
megfelelés nem 
biztosított Korlátozott haladás Nincs az adóékre 
vonatkozó 
országspecifikus ajánlás 
SI Nagy vonalakban 
megfelel 2014 potenciálisan 
nincs eredményes 
intézkedés 
2015 várhatóan 
időben megtörténik 
a kiigazítás Korlátozott haladás Nincs az adóékre 
vonatkozó 
országspecifikus ajánlás 
 
 
 
22 
 1. MELLÉKLET: A költségvetésiterv-java slatok országspecifikus értékelése 
 
A Stabilitási és Növekedési Paktum pr evenciós ágához tartozó tagállamok  
Az országra vonatkozó kötelezettségeknek megfelel ő terv 
A Bizottság úgy véli, hogy a jelenleg a Stabilitási  és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az 
átmeneti adósságszabály hatálya alá tartozó Németország  költségvetésiterv-javaslata megfelel a 
Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. Azonban a jelent ős fiskális mozgástér, a 
beruházási igények és a rendkívül alacsony kamatlábak – amelyek azt jelzik, hogy a társadalmi 
megtérülések jelent ősen meghaladják a hitelfelvételi költségeket – lehet őséget adnak az állami 
beruházások felfuttatására. Németországnak bi ztosítania kell továbbá, hogy a makrogazdasági 
előrejelzéseket független szerv készítse el vagy hagyja jóvá.  A Bizottság véleménye szerint 
Németország korlátozott haladást ért el a Taná cs által a 2014. évi európai szemeszter keretében 
elfogadott költségvetési ajánlások strukturális része tekintetében és felkéri a hatóságokat, hogy 
gyorsítsák fel a végrehajtást.  
A Bizottság úgy véli, hogy a jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozó 
Luxemburg költségvetésiterv-javaslata megfelel a Pakt um rendelkezéseinek. Konkrétan: Luxemburg 
a strukturális egyenleg romlása miatt 2015-ben a középtávú költségvetési cél tekintetében igénybe 
fogja venni a mozgásterét, miközben továbbra is be tartja az országspecifikus középtávú költségvetési 
célt. A strukturális többlet csökkenése nagyrészt  az e-kereskedelemmel kapcsolatos jogszabály 
változásához kapcsolódó héabevétel-c sökkenésnek (a GDP körülbelül 1,5 %-a) tudható be, amit csak 
részben kompenzálnak a költségvetésiterv-javas latban tervezett új intézkedések. Azonban a 
héabevétel-kiesések a vártnál nagyobbak lehetnek . A Bizottság ezért felkéri a hatóságokat, hogy e 
kockázatok felmerülése esetén álljanak készen t ovábbi intézkedések meghozatalára. A Bizottság 
véleménye szerint Luxemburg némi haladást tett  a Tanács által a 2014. évi európai szemeszter 
keretében elfogadott költségvetési ajánlások strukturális része teki ntetében, és felkéri a hatóságokat, 
hogy tegyenek további el őrelépést. 
A Bizottság úgy véli, hogy a jelenleg a Stabilitási  és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az 
átmeneti adósságszabály hatálya alá tartozó Hollandia  költségvetésiterv-javaslata megfelel a 
Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseine k. A Bizottság felkéri a hatóságokat a 2015. évi 
költségvetés szigorú végrehajtására. A Bizottság véleménye szerint Hollandia eredményeket ért el a 
Tanács által a 2014. évi európai szemeszter keretében elfogadott költségvetési ajánlások strukturális 
része tekintetében, és felkéri a hatóságokat, hogy tegyenek további el őrelépést. 
A Bizottság úgy véli, hogy a jelenleg a Paktum prevenciós ágához tartozó Szlovákia  
költségvetésiterv-javaslata megfelel a Stabilitási és  Növekedési Paktum rendelkezéseinek. Konkrétan: 
a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján az államháztartási hiány várhatóan nem haladja meg 
a Szerződésben meghatározott referenciaértéket, bá r a hiány 2014. évi alakulása tekintetében 
fennállnak bizonytalanságok. Szlovákia 2014-be n jogosult a beruházási záradékra, ami lehet ővé teszi 
számára, hogy 2014-ben átmenetileg eltérjen a kö zéptávú költségvetési cél  eléréséhez szükséges 
kiigazítási pályától. Az el őrejelzések szerint 2015-ben, amikor ezt az átmeneti eltérést  ellentételeznie 
kell, Szlovákia megfelel ő előrelépést tesz majd középtávú költségve tési céljai felé. Fentiek fényében 
és figyelembe véve, hogy a költségvetésiterv-javaslat  alapjául szolgáló nemzeti államadósság-korlát 
már nem alkalmazandó, a Bizottság felkéri a hatóságokat: álljanak készen  arra, hogy a nemzeti 
költségvetési folyamat keretében megtegyék a sz ükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 
 
23 
 2015. évi költségvetés megfeleljen a Stabilitási és Növekedési Paktum szabályainak. A Bizottság 
véleménye szerint Szlovákia továbbá korlátozott el őrelépést tett a Tanács által a 2014. évi európai 
szemeszter keretében elfogadott költségvetési ajánlás ok strukturális része tekintetében, és ezért felkéri 
a hatóságokat a végrehajtás felgyorsítására. 
Nagy vonalakban megfelel ő tervek 
A Bizottság úgy véli, hogy a jelenleg a Paktum prevenciós ágához tartozó Észtország  
költségvetésiterv-javaslata nagy vonalakban me gfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum 
rendelkezéseinek. Mindenekel őtt a bizottsági el őrejelzés szerint 2015-ben némi eltérés várható a 
középtávú cél teljesítéséhez vezet ő kiigazítási pályától. A Bizottság felkéri a hatóságokat, hogy a 
nemzeti költségvetési folyamat keretében tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, 
hogy a 2015. évi költségvetés megfeleljen a Stab ilitási és Növekedési Paktum szabályainak. A 
Bizottság véleménye szerint Észtország továbbá nem ért el újabb eredményeket a Tanács által a 2014. 
évi európai szemeszter keretében elfogadott költségvet ési ajánlások strukturális része tekintetében, és 
ezért felkéri a hatóságokat a végrehajtási folyamat felgyorsítására. 
Lettország  október 15-én a szakpolitika változatlanságán ala puló költségvetésiterv-javaslatot nyújtott 
be. A Bizottság úgy véli, hogy a jelenleg a preven ciós ághoz tartozó Letto rszág költségvetésiterv-
javaslata nagy vonalakban megfelel a Paktum rendelkezéseinek. A Bizottság felkéri a hatóságokat, hogy a 2015. évi költségvetés keretében tegyék me g a szükséges intézkedéseket annak biztosításához, 
hogy megfeleljenek a Stabilitási és Növekedési Paktumnak. A Bizottság véleménye szerint Lettország 
továbbá korlátozott haladást ért el a Tanács álta l a 2014. évi európai szemeszter keretében elfogadott 
költségvetési ajánlások strukturális része tekintet ében, és ezért felkéri a hatóságokat a végrehajtás 
felgyorsítására. Az új kormány 2014. november 22-én benyújtotta a költségvetésiterv-javaslat 
aktualizált változatát, amelyet a Bizottság még a költségvetésre vonatkozó törvényjavaslat nemzeti 
parlament által tervezett elfogadását megel őzően véleményezni szándékozik. 
A Bizottság úgy véli, hogy a jelenleg a prevenciós ághoz tartozó Finnország  költségvetésiterv-
javaslata nagy vonalakban megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. A Bizottság 
felkéri a hatóságokat, hogy a nemzeti költségvet ési folyamat keretében tegyék meg a szükséges 
intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 2015.  évi költségvetés megfeleljen a Stabilitási és 
Növekedési Paktum szabályainak. Emellett Finnországnak megfelel ő jogi keretet kell kialakítania, 
hogy garantálja a költségvetés-tervez et alapjául szolgáló makrogazdasági el őrejelzések független 
jóváhagyását vagy kidolgozását. A Bizottság vélemé nye szerint továbbá Finnország némi haladást ért 
el a Tanács által a 2014. évi európai szemeszter  keretében elfogadott költségvetési ajánlások 
strukturális része tekintetében, és felkéri a hatóságokat a további el őrelépésre. 
Potenciálisan nem megfelel ő tervek 
A Bizottság úgy véli, hogy a jelenleg a Paktum pr evenciós ágához és az adósságszabály hatálya alá 
tartozó Belgium  költségvetésiterv-javaslata potenciálisan nem felel meg a Stabilitási és Növekedési 
Paktum rendelkezéseinek. A Bizottság ezért felk éri a hatóságokat, hogy a nemzeti költségvetési 
folyamat keretében tegyék meg a szükséges int ézkedéseket annak biztosítására, hogy a 2015. évi 
költségvetés megfeleljen a Stabilitási és Növekedési  Paktum szabályainak. A Bizottság véleménye 
szerint Belgium emellett némi haladást ért el a Ta nács által a 2014. évi európai szemeszter keretében 
elfogadott költségvetési ajánlások strukturális része tekintetében, és ezért felkéri a hatóságokat a 
további el
őrelépésre. A Bizottság 2015. március elején a költségvetési törvény véglegesítése és a 
strukturális reformokra irányuló programna k a hatóságok november 21-én kelt, Michel 
 
24 
 miniszterelnök, valamint van Overtveldt és Jamar mini szterek által aláírt leve lében bejelentett, várt 
részletezése miatt felül fogja vizsgálni Belg ium Stabilitási és Növekedési Paktum szerinti 
kötelezettségeire vonatkozó álláspontját. 
A Bizottság úgy véli, hogy a jelenleg a Stabilitási  és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az 
átmeneti adósságszabály hatálya alá tartozó Olaszország  költségvetésiterv-javaslata potenciálisan 
nem felel meg a Stabilitási és Növekedési Pakt um rendelkezéseinek. A Bizottság ezért felkéri a 
hatóságokat, hogy a nemzeti költségvetési folyamat  keretében tegyék meg a szükséges intézkedéseket 
annak biztosítására, hogy a 2015. évi költségvetés me gfeleljen a Stabilitási és Növekedési Paktum 
szabályainak. A Bizottság véleménye sz erint Olaszország emellett némi el őrehaladást ért el a Tanács 
által a 2014. évi európai szemeszter keretében elfoga dott költségvetési ajánlások strukturális része 
tekintetében, de felkéri a hatóságokat a további el őrehaladásra. Ezzel összefüggésben a GDP-arányos 
államadósságnak az elkövetkez ő években az adósságszabállyal összhangban álló, csökken ő pályára 
állításához a hatóságok a növekedési kilátásokat el őmozdító, a folyó els ődleges kiadásokat szigorú 
ellenőrzés alatt tartó, ugyanakkor a közkiadások általános hatékonyságát növel ő szakpolitikákkal, 
illetve a tervezett privatizációs m űveletekkel tudnának hozzájárulni. A Bizottság 2015. március elején 
a költségvetési törvény véglegesítése és a strukt urális reformokra irányuló programnak a hatóságok 
november 21-én kelt, Padoan miniszter által aláírt le velében bejelentett, várt részletezése miatt felül 
fogja vizsgálni Olaszország Stabilitási és Növeked ési Paktum szerinti kötelezettségeire vonatkozó 
álláspontját. 
A Bizottság úgy véli, hogy Málta költségvetésiterv-javaslata potenciálisan nem felel meg a Paktum 
rendelkezéseinek. Málta jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum korre kciós ágához tartozik, 
ugyanakkor 2015-t ől a preventív ághoz soro lható át, amennyiben id őben és fenntartható módon 
korrekciót valósít meg. A Bizottság el őrejelzése szerint a strukturális kiigazítás messze elmarad a 
Tanács által az EDP-ajánlásban javasolt mértékt ől, és rámutat annak a kockázatára, hogy a megfelel ő 
alátámasztó er őfeszítés nyilvánvaló hiánya miatt nem va lósul meg a túlzott hiány kiigazítása. A 
Bizottság el őrejelzése szerint továbbá az adósságszabál ynak való megfelelés 2014-ben nincs teljes 
mértékben biztosítva. Végül, a Bizottság el őrejelzése alapján 2015-ben mind a strukturális 
egyenlegre, mind a kiadásokra vonatkozó referenc iaérték alapján a középtávú költségvetési cél 
megvalósításához szükséges kiigaz ítási pályától való jelent ős eltérés várható, szemben a 
költségvetésiterv-javaslatban várttal. A Bizott ság ezért felkéri a hatóságokat, hogy a nemzeti 
költségvetési folyamat keretében tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 
2015. évi költségvetés megfeleljen a Stabilitási és Növekedési Paktum szabályainak. A Bizottság 
elismeri, hogy Málta ért el némi haladást a Tan ács által a 2014. évi európai szemeszter keretében 
elfogadott költségvetési ajánlások strukturális r észe tekintetében. Mindazonáltal felkéri a hatóságokat, 
hogy gyorsítsák fel az el őrelépést azon tervezett intézkedések te kintetében, amelyek az egészségügyi 
rendszer pénzügyi fenntarthatóságának javít ására, a nyugdíjreformmal kapcsolatos további 
intézkedések foganatosítására, valamint annak biztosítására irányulnak, hogy az adószabályok 
betartásának javítását és az adócsalás elleni küzde lmet célzó intézkedések a várt eredményekkel 
szolgáljanak. 
A Bizottság úgy véli, hogy a jelenleg a Stabilitási  és Növekedési Paktum prevenciós ágához és az 
átmeneti adósságszabály hatálya alá tartozó Ausztria  költségvetésiterv-javaslata potenciálisan nem 
felel meg a Paktum rende lkezéseinek. Mindenekel őtt, a Bizottság véleménye alapján a 2015. évi 
költségvetésiterv-javaslat – az októberben bejele ntett intézkedések figyelembevételével – mind a 
strukturális egyenlegre, mind a kiadásokra vonatkozó referenciaérték alapján a középtávú 
költségvetési cél megvalósításához szük séges kiigazítási pályától való jelent ős eltérésre utal. A 
 
25 
 Bizottság ezért felkéri a hatóságokat, hogy a nemze ti költségvetési folyamat keretében tegyék meg a 
szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekébe n, hogy a 2015. évi költségvetés megfeleljen a 
Stabilitási és Növekedési Paktum szabályainak. A Bizottság véleménye szerint Ausztria korlátozott 
haladást ért el a Tanács által a 2014. évi európa i szemeszter keretében kibocsátott költségvetési 
ajánlások strukturális része tekintetében és felkéri a hatóságokat, hogy gyorsítsák fel végrehajtási 
erőfeszítéseiket. 
A Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozó tagállamok  
Az országra vonatkozó kötelezettségeknek megfelel ő terv 
A Bizottság úgy véli, hogy a jelenleg a Stabilitási  és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozó 
Írország költségvetésiterv-javaslata megfelel a Paktum  rendelkezéseinek. Mi ndazonáltal a Bizottság 
felkéri Írországot, hogy használja ki a vártnál er őteljesebb gazdasági fellendülést a GDP-arányos 
adósságráta visszaszorításának felgyorsítására. Bár a jelenlegi el őrejelzések összhangban állnak a 
túlzott hiány kell ő időben történ ő kiigazításával, a 2015-re és 2016-ra vonatkozó hiánycélok 
ambiciózusabb meghatározása el ősegíthetné a rendkívül magas GDP-arányos államadósság határozott 
csökkenését. Végül a Bizottság felkéri Írországot, h ogy szükség esetén állj on készen a túlzott hiány 
kellő időben történ ő kiigazításának biztosításához szükség es intézkedések megtételére 2015-ben. A 
Bizottság véleménye szerint továbbá Írország eredményeket ért el a Tanács által a 2014. évi európai szemeszter keretében elfogadott költségvetési ajánlás ok strukturális része tekintetében, így felkéri a 
hatóságokat, hogy tegyenek további el őrelépést. 
Nagy vonalakban megfelel ő tervek 
A Bizottság úgy véli, hogy a jelenleg a Stabilitási  és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozó 
Szlovénia költségvetésiterv-javaslata nagy vonalakba n megfelel a Paktum rendelkezéseinek. A 
költségvetésiterv-javaslat a túlzott hiány id őben történ ő kiigazítását irányozza el ő, mivel az 
államháztartási egyenleg az el őrejelzés szerint a GDP 3 %-a alá kerül 2015-ben – ugyanakkor 
strukturális értelemben várhatóan nem teljesül az ajánlott költségvetési konszolidáció. A Bizottság 
felhívja a hatóságokat: álljanak készen arra, hog y a nemzeti költségvetési folyamat keretében 
megtegyék a szükséges intézkedéseket annak biztos ítására, hogy a 2015. évi költségvetés megfeleljen 
a Stabilitási és Növekedési Paktum szabályainak. A Bizottság véleménye szerint Szlovénia továbbá 
korlátozott el őrelépést tett a Tanács által a 2014. évi európai szemeszter keretében elfogadott 
költségvetési ajánlások strukturális része tekintet ében, és ezért felkéri a hatóságokat a végrehajtás 
felgyorsítására. 
Potenciálisan nem megfelel ő tervek 
A Bizottság úgy véli, hogy a jelenleg a Stabilitási  és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozó 
Spanyolország költségvetésiterv-javaslata potenciálisan ne m felel meg a Stabilitási és Növekedési 
Paktum követelményeinek. Mindenekel őtt a költségvetésiterv-javaslat várhatóan nem biztosítja az 
EDP-ajánlásban megállapított költségvetési céloknak való megfelelést. A Bizottság ezért felhívja a 
hatóságokat, hogy a nemzeti költségvetési folyamat  keretében tegyék meg a szükséges intézkedéseket 
annak biztosítása érdekében, hogy a 2015. évi költ ségvetés megfeleljen a Stabilitási és Növekedési 
Paktum szabályainak. A Bizottság véleménye szerint továbbá Spanyolország ért el némi haladást a 
Tanács által a 2014. évi európai szemeszter keretében elfogadott költségvetési ajánlások strukturális 
része tekintetében, és felkéri a hatóságokat, hogy tegyenek további el őrelépést.  
 
26 
 A Bizottság úgy véli, hogy a jelenleg a Stabilitási  és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozó 
Franciaország költségvetésiterv-javaslata potenciálisan nem felel meg a Stabilitási és Növekedési 
Paktum követelményeinek. Az október 27-én el őterjesztett kiegészít ő csomagot figyelembe véve a 
strukturális egyenleg kiigazítása várhatóan a GD P 0,3 %-ának felel meg, szemben a Tanács által 
2013-ban ajánlott 0,8 %-kal. A Bizottság ezért felkér i a hatóságokat, hogy a nemzeti költségvetési 
folyamat keretében tegyék meg a szükséges int ézkedéseket annak biztosítására, hogy a 2015. évi 
költségvetés megfeleljen a Stabilitási és Növekedési  Paktum szabályainak. A Bizottság véleménye 
szerint Franciaország továbbá korlátozott haladást ért el a Tanács által a 2014. évi európai szemeszter 
keretében elfogadott költségvetési ajánlások str ukturális része tekintetében, és ezért felkéri a 
hatóságokat a végrehajtás felgyorsítására. Összesség ében az eddig rendelkezésre álló információk azt 
jelzik, hogy Franciaország ebben a szakaszban nem tett eredményes intézkedéseket 2014 tekintetében. 
A Bizottság 2015. március elején a költségvetési tö rvény véglegesítése és a strukturális reformokra 
irányuló programnak a hatóságok november 21-én ke lt, Valls miniszterelnök által aláírt levelében 
bejelentett, várt részletezése miatt felül fogja vizsgálni Franciaország St abilitási és Növekedési 
Paktum szerinti kötelezettségeire vonatkozó álláspontját. 
A Bizottság úgy véli, hogy a jelenleg a Stabilitási  és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozó 
Portugália költségvetésiterv-javaslata potenciálisan nem felel meg a Stabilitási és Növekedési 
Paktum követelményeinek. Mindenekel őtt fennáll annak a kockázata, hogy a költségvetésiterv-
javaslat nem teljesíti a túlzott hiány 2015-ig történ ő megszüntetésére vonatkozó tanácsi ajánlást. A 
kockázat f őleg abból ered, hogy a makrogazdasági fejlemé nyek költségvetésre gyakorolt hatására 
vonatkozó feltételezések kedvez őek és hiányoznak a tervet alátám asztó strukturális intézkedések. A 
költségvetési kiigazítás egyértelm űen elmarad az ajánlottól és így jelzi, hogy 2015-ben jelent ős 
további strukturális konszolidációs intézkedésekre  van szükség a túlzott hiány hiteles és tartós 
kiigazításának alátámasztásához. A Bizottság ez ért felhívja a hatóságokat, hogy a nemzeti 
költségvetési folyamat keretében tegyék meg a sz ükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, 
hogy a 2015. évi költségvetés megfeleljen a Stab ilitási és Növekedési Paktum szabályainak. A 
Bizottság véleménye szerint Portugália továbbá korlátozott haladást ért el a Tanács által a 2014. évi 
európai szemeszter keretében elfogadott ajánlások strukturális része tekintetében, és ezért felkéri a 
hatóságokat a végrehajtás felgyorsítására. 
 
27 
 2. MELLÉKLET: A 2014. őszi bizottsági el őrejelzés módszertana és kiinduló 
feltételezései 
 
A 473/2013/EU rendelet 7. cikkének (4) bekezdése szer int az általános értékeléshez csatolni kell „a 
Bizottság szolgálatai által az egyes tagálla mokra vonatkozóan készített legfrissebb gazdasági 
előrejelzések módszertanát (a modellekkel együtt)  és feltételezéseit – beleértve az összesített 
költségvetési intézkedések gazd asági növekedésre gyakorolt hatására vonatkozó becsléseket is”. A 
Bizottság szolgálatai által függetlenül készített 2014. évi őszi előrejelzés kiinduló feltételezéseit maga 
az előrejelzés ismerteti14. 
A 2013-ig szóló költségvetési adatok a tagállamok 2014. október 1-jéig a Bizottságnak megküldött és 
az Eurostat által október 21-én ellen őrzött adatain alapulnak. Az Eurostat visszavonta a Hollandia 
által a költségvetési hiányra vona tkozóan benyújtott adatok min őségével kapcsolatos fenntartásait, 
amelyeket a 2014. április 23-i Eurostat-sajtóközle ményben tett közé, és amelyek az SNS Reaal 2013. 
évi államosításához és szerkezetátalakításához kapc solódó állami intervenciók statisztikai hatásával 
kapcsolatos bizonytalanságokra vonatkoztak, mive l a holland statisztikai hivatal tisztázta a hatás 
nagyságrendjét. Az Eurostat nem módosította a 2014. őszi bejelentési id őszakban a tagállamok által 
szolgáltatott adatokat. 
Az őszi előrejelzés elkészítése során a Bizottság az Eurostat 2009. július 15-i határozatának 
megfelelően vette figyelembe a pénzügyi stabilitást támogató intézkedéseket15. Az érintett tagállam 
ellenkező értelmű bejelentése hiányában az elegend ő részletességgel ismert t őkejuttatásokat pénzügyi 
műveletként veszi számba az el őrejelzés, azaz az államadósságot növel ő, de a hiányt nem érint ő 
tételként. A banki kötelezettségekre és be tétekre vállalt állami garanciák nem min ősülnek állami 
kiadásnak, kivéve abban az esetben, ha azokat az el őrejelzés véglegesítésének id őpontjáig lehívták. 
Meg kell jegyezni azonban, hogy a kormányok vagy  a kormányzati szektorhoz tartozó más 
szervezetek által a bankoknak nyújtott hitelek általában államadósság-növel ő tételek. 
2015-re vonatkozóan a Bizottság figyelembe vette a már elfogadott vagy a nemzeti parlamenteknek 
benyújtott költségvetéseket, és számolt minden egyéb, elegend ő részletességgel ismert intézkedéssel. 
Az előrejelzés tükröz minden olyan információt, amelyet az október közepéig benyújtott 
költségvetésiterv-javaslatok tartalmaznak. 2016-ra vonatkozóan az el őrejelzés a szakpolitikai 
irányvonal változatlanságát feltételezi, azaz a bevéte li és kiadási folyamatok extrapolációjával és az 
elegendő részletességgel ismert intézk edések beszámításával történt.  
Az államadósságra vonatkozó, európai szinten  összesített 2014–2016-os adatokat nem konszolidált 
alapon számítottuk (azaz nem korrigáltuk őket a kormányközi hitelekkel). Az id ősorok 
konzisztenciáját biztosítandó, a visszamen őleges adatokat ugyanilyen alapon mutatjuk be. Ennek 
hatására a 2013. évi GDP-arányos adósságráta az  euróövezetben 2,2 százalékponttal (az EU egésze 
tekintetében pedig 1,7 százalékponttal) ma gasabb, mint az Eurostat 158/2014. számú 
sajtóközleményében 2014. október 21-én  közzétett konszolidált államadósság-ráta16. Az egyes 
                                                            
14 A Bizottság 2014. évi őszi előrejelzésének alapjául szolgáló m ódszertani feltételezések a következ ő címen érhet ők el: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/publicatio ns/european_economy/forecasts/index_en.htm ). 
15 Elérhető a következ ő címen: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cach e/ITY_PUBLIC/2-15072009-BP/EN/2-15072009-BP-
EN.PDF . 
16 Elérhető a következ ő címen: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/2-21102014-AP/EN/2-21102014-AP-
EN.PDF . 
 
28 
 tagállamokra vonatkozó 20 14–2016-os államadósság-el őrejelzések tartalmazzák az Európai Pénzügyi 
Stabilitási Eszköz (EFSF)17 számára nyújtott garanciák, a má s tagállamoknak nyújtott bilaterális 
kölcsönök, illetve az Európai Stabilitási Mechanizmusban (ESM) vállalt, az el őrejelzés 
véglegesítésének id őpontjában tervezett t őkerészesedés-befizetések hatását. 
A Bizottság 2014. évi őszi előrejelzése szerint a 2015. évre vonat kozó költségvetésiterv-javaslatokba 
foglalt költségvetési intézkedések összesítve a GDP körülbelül 0,2%-át teszik ki. A kiadáscsökkentés 
a becslések szerint a GDP 0,25 %-át teszi ki, míg a bevételi intézkedések összesítve csekély 
hiánynövel ő hatással járnak. Összességéb en a növekedésre gyakorolt mechanikus hatás rövid távon 
körülbelül 0,15 százalékpont lesz. 
Ezt az előrejelzést azonban némi óvatossággal kell kezelni: 
• A kezeletlenül maradó államháztartási egyens úlytalanságok növelhetik a pénzügyi eszközök 
sérülékenységét, ezáltal magasabb felárakhoz és hitelkamatlábakhoz vezethetnek, ami negatív 
hatást gyakorol a növekedésre. 
• A rendelet a költségvetésiterv-javaslatokban be mutatott intézkedések ha tásának értékelését 
irányozza el ő. Ezért az értékelés nem terjed ki a költségvetésiterv-javaslat benyújtását 
megelőzően hozott és hatályba lép ő intézkedésekre (jóllehet ezek az el őrejelzést 
befolyásolhatják). 
• A 2015-ben hatályossá váló intézkedések kom penzálhatják a hatályos, 2014-ben egyszeri 
hatásokat okozó intézkedéseket és a kiadások trendszer ű emelkedését. Az egyszeri hatások a 
Bizottság szerint 2014-ben az EA-16 szintjén összesítve a GDP 0,0%-át teszik ki, míg a 
szakpolitikai intézkedések nélküli (a ciklikusan kiigazított kiadási arány változásában kifejezett) 
trendszerű kiadásnövekedés a GDP 0,25%-ának felel meg. 
                                                            
17 Az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz m űveleteinek statisztikai nyilvántartá sáról szóló 2011. január 27-i Eurostat-
határozatnak megfelel ően, amely megtalálható az alábbi weboldalon: 
http://epp.eurostat.ec.eur opa.eu/cache/ITY_PUBLIC/2- 27012011-AP/EN/2-27012011-AP-EN.PDF.  
 
29 
 3. MELLÉKLET: Érzékenységelemzés 
 
A 473/2013/EU rendelet 7. cikke szerint „az álta lános értékelés olyan érzékenységi elemzéseket 
tartalmaz, amelyek jelzik az államháztartás fe nntarthatóságához kapcsolódó kockázatokat kedvez őtlen 
gazdasági, pénzügyi vagy költségvetési fe jlemények esetén”. Ebben a mellékletben ennek 
megfelelően az esetleges (növekedésre és kamatlába kra ható) makrogazdasági sokkoknak az 
államháztartások helyzetére gyakorolt hatását elem ezzük, sztochasztikus szimulációval meghatározott 
adósságprognózisok eredményeire támaszkodva18. Az elemzés segít felmérni egyrészt a nominális 
GDP-növekedésre ható lefelé és felfelé irányul ó kockázatoknak az államházadósság dinamikájára 
gyakorolt lehetséges hatását (figyelembe véve egyút tal a költségvetési mérleg ciklikus komponensére 
az automatikus stabilizátorok m űködésén keresztül kifejtett hatásuka t), másrészt a pozitív/negatív 
fejlemények pénzügyi piacokra és ezen keresztül az államháztartás alacsonyabb/magasabb 
finanszírozási költségeire gyakorolt hatását. 
A sztochasztikus szimuláció esetében a makrogazdasági feltételek jöv őbeli bizonytalanságát az 
államadósság dinamikájának elemzésében egy „központi”  adósságpályától való eltérések jelzik, mely 
pálya a két alábbi, az EA-16-ra19 vonatkozó ábrán a Bizottság 2014. őszi előrejelzésében lev ő 
forgatókönyvnek és a költségvetésiterv-javaslatokból körvonalazódó forgatókönyvnek (DBP-
forgatókönyv) felel meg (mindkét esetben a költ ségvetés-politikai irányvonal változatlanságára 
vonatkozó szokásos feltételezéssel élve az el őrejelzés id őhorizontján túl). A lehetséges 
adósságpályáknak az ábrákon látható kúpszer ű eloszlása a központi forgatókönyvhöz használt 
makrogazdasági feltételekben (rövid és hosszú tá vú állampapír-kamatlábak, növekedési ráta) 
szimulált sokkok eredményeként áll el ő. A kúp a mögöttes makrogazdasági feltételek széles 
halmazára vonatkozó szimulációkat képezi le – mintegy 2000 növekedési és kamatsokk-szimuláció 
eredménye. A sokkok mérete és korrelációja a változók historikus viselkedését tükrözi20. Ez azt 
jelenti, hogy a módszertan a bizonytalanságot nem valós id őben ragadja meg, és az a jelenlegi 
helyzetben magasabb lehet, különösen a kibocsátási rés tekintetében. A szimulált adósságdinamika azt 
a tényt modellezi, hogy a növekedési sokkok az automatikus stabilizátorok m űködésének a 
költségvetési mérleg ciklikus összetev őjére gyakorolt hatásán kereszt ül „költségvetési sokkokká” 
alakulnak. Az ennek eredményeként el őálló, az alábbi ábrákon látható legyez őábrák tehát az EA-16 
adósságdinamikájára vonatkozó, a múltban megfigyelt méret ű és korrelációjú növekedési és 
kamatsokkok esetleges bekövetkeztének figy elembevételével kalkulált valószín űségi információkat 
szolgáltatnak. 
A legyezőábrákon szaggatott vonal jelzi a központi forgat ókönyv alapján kirajzolódó adósságpályát 
(amely körül a makrogazdasági sokkokat modellezt ük), míg a kúp közepén húzódó vastag vonal a 
sokkok szimulálásával kapott lehetséges adósságpálya- halmazt osztja ketté (annak medián értéke). 
                                                            
18 A sztochasztikus államadósság-prognóz isok alkalmazott módszerta nát az Európai Bizottság 2012. évi pénzügyi 
fenntarthatósági jelentésének 3. 3.3. szakasza, illetve a következ ő tanulmány mutatja be: „Stochastic public debt 
projections using the historical varian ce-covariance matrix approach for EU  countries” (A historikus variancia-
kovariancia mátrix módszerével készül t, az uniós tagállamokra vonatkozó sztochasztikus államadósság-prognózisok) 
(Katia Berti, European Economy Economic Paper  480. szám, 2013).  
19 Ez azt jelenti, hogy az-EA-16 els ődleges strukturális egyenlegét a legutóbbi el őre jelzett értéken, ami a költségvetésiterv-
javaslatok képviselte 2015-ös forgatókönyv szerin t 1,4%-os, a 2016-ra vonatkozó Bizottsági el őrejelzés szerint pedig 
1,2%-os többlet, állandónak feltételezzük az el őrejelzés teljes id őhorizontján.  
20 Feltételeztük, hogy a sokkok normá lis együttes eloszlást követnek.  
 
30 
 Maga a kúp a 2000 növekedési- és kamatsokk-szimu láció eredményeként kapott lehetséges 
adósságpályák 80%-át tartalmazza (azaz a kúpot határoló alsó és fels ő vonal az eloszlás 10., illetve 
90. percentilisét jelzi), így a megjel ölt terület nem tartalmazza a széls őséges (kevésbé valószín ű) 
sokkok (tail events) szimulációjának eredményeként el őálló adósságpályákat (az összes 20%-át). A 
kúpon belül eltér ő színnel jelzett területek a lehetséges adósságpályák teljes eloszlásának különböz ő 
szegmenseit képviselik. A 40. és 60. percentilis által határolt sötétkék terület az összes lehetséges 
adósságpálya központi forgatókönyvhöz legközelebb es ő 20%-át foglalja magában. 
A3.1. ábra: A sztochasztikus adósságpálya-prognózisok legyez őábrája a bizottsági el őrejelzés és 
a költségvetésiterv-javaslatok (DBP) forgatókönyve alapján 
828486889092949698
2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019(GDP %-ábanBizottság forgatókönyve
p80_p90
p60_p80
p40_p60
p20_p40
p10_p20
p10
p50
Bizottsági el őrejelzés forgatókönyve 
 
 
31 
 828486889092949698
2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019(GDP %-ában)DBP-forgatókönyv
p10
p10_p20
p20_p40
p40_p60
p60_p80
p80_p90
p50
DBP előrejelzés forgatókönyve  
 
A legyezőábrák szerint mind a bizottsági, mind a DBP -forgatókönyv alapján körülbelül 40%-os és 
50%-os a valószín űsége annak, hogy kedvez őtlen makrogazdasági sokk esetén az EA-16 2015. évi 
GDP-arányos államadóssága nagyobb lesz a vártnál21. Az EA-16 2015. évi államadóssága a 
növekedés és a pénzügyi piaci feltételek lefelé és felf elé mutató kockázatait egyaránt figyelembe véve 
mindkét forgatókönyv alapján 80%-os valószín űséggel a GDP 90–91%-a és 94–95%-a közé esik 
(mivel a kúp az összes szimulált adósságpálya 80%-á t tartalmazza). A szimulált adósságráták 2015-ös 
alsó és fels ő határértékei magasabbak a bizottsági forg atókönyv alapján, mint a DBP-forgatókönyv 
szerint; ennek oka a kiindulópont ként szolgáló két központi el őrejelzés közötti 1 százalékpontos 
különbség (a Bizottság mintegy 93,5%-os, a kö ltségvetésiterv-javaslatok 92,5%-os adósságrátát 
feltételeznek). 
A 2015-öt (a jelenlegi költségvetésiterv-javaslatok id őhorizontját) követ ő évekre a szimuláció 
eredményei szerint szélesedik a bizottsági forgat ókönyv és a DBP-forgatókönyv alapján számolt, a 
                                                            
21 2015-re vonatkozóan a központi forgatókönyvet illusztráló szaggatott vonal mindkét legyez őábrán egybeesik a 
költségvetésiterv-javaslatok és az Európai Bizottság forg atókönyvében az eloszlás 50. és 60. percentilisét jelz ő vonallal, 
ami azt jelenti, hogy a GDP-arányos adósság összes lehetséges értékének 50 és 40%-a magasabb lenne az el őre jelzettnél 
2015-ben). 
 
32 
 sokkokat tükröz ő adósságpályák különbsége. A legyez őábrán figyelembe vett el őrejelzési id őhorizont 
végére (2019) a bizottsági forgatókönyv alapján a 89%-nál magasabb GDP-arányos adósságnak, míg 
a DBP-forgatókönyv alapján a 87%-nál magasabb adósságnak 50% a valószín űsége. A különbség 
főleg a DBP-forgatókönyvben a bizottságihoz képest magasabb legutolsó el őre jelzett értéken 
konstansnak vett els ődleges strukturális többletnek tudható be, ami a DBP-forgatókönyvben 2015 
után a szimulált adósságráták gyorsabb csökkenéséhez vezet. 
Meg kell jegyezni, hogy mivel a sokkok mérete és  korrelációja a változók historikus viselkedését 
tükrözi, a módszertan nem valós id őben ragadja meg a – különösen a kibocsátási rés értékelése 
esetében esetleg fennálló – bizonytalanságot. A kibocsátási résre vonatkozó becslések jelent ős – 
gyakran a valóságban véltnél alacsonyabb pot enciális kibocsátási rés irányába történ ő – módosításával 
kapcsolatos múltbeli tapasztalatokat figyelembe vé ve elmondható, hogy mindez további forrásoldali 
kockázatot jelent a jöv őbeli adósságpályára nézve, amit a korábbi elemzés nem tükröz. 
 
33 
 4. MELLÉKLET: A strukturális refor mok végrehajtása: a makrogazdasági 
egyensúlyhiányok kezelése és az adóék csökkentése 
 
A strukturális reformok el engedhetetlenek a növekedés és munkahelyteremtés el őmozdításához 
Európában, a források hatékony újraelosztása, va lamint a termelékenység és a versenyképességi 
kilátások javítása révén22. A pénzügyi támogatás segítségével gazdasági kiigazítási programot 
végrehajtó, sérülékeny euróövezeti tagállam okon kívül azokban az országokban a legnagyobb a 
reformok szükségessége, amelyekben a makrogazdaság i egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás 
értelmében túlzott egyensúlyhiány (Olaszország és Szlovénia23), vagy határozott politikai fellépést 
igénylő egyensúlyhiány (Franciaország, Írország és Spanyolország24) áll fenn. A Tanács 
euróövezetnek szóló ajánlásaira reagálva a Bizottság megkezdte  e tagállamokban a szakpolitikai 
végrehajtás célzott nyomon követését. 
A konkrét strukturális szakpolitikák gazdasági te vékenységre gyakorolt hatásának részletes 
értékelésével kapcsolatban lásd „Marke t Reforms at Work” (Piaci reformok m űködésben), European 
Economy , 2014 (5). Ebb ől kiderül, hogy Európa legsérül ékenyebb gazdaságai közül négyben: 
Olaszországban, Görögországban, Port ugáliában és Spa nyolországban jelent ős lehet egyes piaci 
reformok potenciális hatása, valamint hog y ezekben az országokban kezd érvényesülni a 
reformtörekvések pozitív hatása. Láthatóan mind a reformtörekvések, mind azok hatékonysága eltér a 
négy országban, melyek közül Spanyolország mutatja leger ősebb jeleit annak, hogy a reformok 
kezdenek kifizet ődni, majd Portugália következik, de Olaszo rszág és Görögország lemaradni látszik25. 
Az adóék csökkentése 
A munkát terhel ő adó mértéke az euróövezetben viszonylag magas, ami hátráltatja a gazdasági 
tevékenységet és a foglalkoztatást. A Tanács 2014-ben több euróövezeti tagállam számára adott 
országspecifikus ajánlást e probléma kezelésére. Emellett az euróövezet egészének szóló ajánlás 
szerint „rendszeresen tartsanak tematik us megbeszéléseket azokról a munkaer ő-, illetve termékpiaci 
strukturális politikai reformokról, amelyek potenciálisan er őteljes tovagy űrűző hatásokkal 
rendelkeznek, és e megbeszélések keretében összpontosítsanak a munka nagy adóékének 
csökkentésére és a szolgáltatáspiacok reformjára.” 
                                                            
22 A szakpolitikai ajánlásoknak való megfel elésre vonatkozó szintetikus mutatók kapcsán lásd Der oose, S. és J. Griesse, 
„Implementing Economic Reforms – Are EU Member Stat es Responding to European Semester Recommendations?”, 
ECFIN Economic Brief , 2014 (37). 
23 A Bizottság az euróövezeten kívül Horvátországban á llapította meg túlzott egyensúlyhiány fennállását. 
24  A Bizottság az euróövezeten kívül továbbá Magyarorszá gon állapította meg határozott  politikai fellépést igényl ő 
egyensúlyhiány fennállását. 
25 Az egyes piaci reformok kivála sztott gazdaságokban jelentkez ő potenciális hatásának becs lése kapcsán lásd „Market 
Reforms at Work” (Piaci reformok m űködésben), European Economy , 2014 (5). Az ágazati reformok részletesebb 
értékelése kapcsán lásd Turrini A. et al. „A Deca de of Labour Market Reforms in the EU” (A munkaer ő-piaci reformok 
egy évtizede az EU-ban), European Economy-Economic Papers , 522.; Lorenzani, D. és J. Varga, „The Economic Impact 
of Digital Structural Reforms” (A digitális  strukturális reformok gazdasági hatása), European Economy-Economic 
Papers , 529; Lorenzani, D és F. Lucidi, „T he Economic Impact of Ci vil Justice Reforms” (A polgári jogi reformok 
gazdasági hatása), European Economy-Economic Papers , 530.; Connell, W. „E conomic Impact of Late Payments” (A 
késedelmes fizetések gazdasági hatása), European Economy-Economic Papers , 531.; Ciriaci, D. „Business Dynamics 
and Red Tape Barriers” (Üzleti dina mika és bürokratikus akadályok), European Economy-Economic Papers , 532., 
valamint Canton E. és mások, „The Ec onomic Impact of Professional Services Liberalisation” (A szakmai szolgáltatások 
liberalizációjának g azdasági hatása), European Economy-Economic Papers, 533.  
 
34 
 Az ajánlás nyomán az eurócsoport ez év júliusában és szeptemberéb en megvitatta az euróövezetben a 
munkát terhel ő nagy adóéket. A csoport kifejezte elkötelezettségét arra vonatkozóan, hogy az 
euróövezetben hatékonyan csökkenten i kell a munka adóterhét, és az  e területen végrehajtandó 
reformok számos közös elvét fogadta el, amelyek f őként a reformok kialakítását, finanszírozását, a 
szélesebb szakpolitikai kontextust és a politikai és társadalmi támogatást érintik. Kiemelte a további 
munka fontosságát e területen, beleértve a bevált gyakorlatok cseréjét. 
A munkát terhel ő nagy adóék önmagában vagy a jutta tási rendszerrel kölcsönhatásban a 
munkanélküliség vagy az inaktivitás csapdáit hozhatja létre26. A munkaer ő költsége és a nettó 
jövedelem közti rés növelésével a munkaer őt terhelő magas adó csökkenti a munkaer ő iránti keresletet 
és visszaszorítja a munkaer ő-kínálatot. Ezek a hatások különösen jelent ősek lehetnek az alacsony 
képzettség ű és alacsony jövedelm ű keresők számára, és kölcsönhatásba léphetnek más munkaer ő-
piaci jellemz őkkel, például a minimálbérrel. Az adóteher munkaer őről való elmozdítása ösztönözné a 
munkaerő-kínálatot a munkavállalást hátráltató ösztönz ők visszafogásával, és növelné a munkaer ő-
keresletet a vállalkozások munkaer őköltségeinek csökkentésével. A munkát terhel ő adók csökkentése 
hozzájárul a vállalkozások nyereségességéhez, ami pedig javítja a t őkemegtérülést és a beruházási 
ösztönzőket. Több euróövezeti tagállam esetében ahhoz is kapcsolódik a nem bérjelleg ű 
munkaerőköltségek csökkentésének szükségessége, hogy úgy ke ll javítaniuk költség-
versenyképességükön, hogy közben nem csökkennek a nettó jövedelmek. 
A válságot megel őző években több tagállam strukturális reformokat hajtott végre a munka magas 
adóékének megszüntetése érdekében. A válság alatt azonban ezek az er őfeszítések háttérbe szorultak, 
és a konszolidáció el ősegítése céljából számos tagállam megeme lte a személyi jövedelemadókat vagy 
a társadalombiztosítási járulékokat. Ezt a trendet az A4.1. ábra szemlélteti. Az euróövezeten belül 
nagy különbségek vannak az adóék mértéke és öss zetétele tekintetében, amint azt az A4.2. ábra 
mutatja egy munkavállalóra vonatkozóan, átlagbérnél. 
A költségvetésiterv-javaslatok alapján az euróövezet tagállamai egyértelm űen tisztában vannak a 
munka magas adóterhének kezelése jelentette el őnyökkel. Az euróövezetben már folyamatban vannak 
a reformok. Íme három példa: 
• Franciaország, amely azt az országspecifikus aj ánlást kapta, hogy „tegyen intézkedéseket a 
munkáltatók által fizetett társadalombiztosítási  járulékok további csökkentése érdekében” és 
„csökkentse a munkára rakodó adóterheket”, a kö ltségvetésiterv-javaslatában felhívta a 
figyelmet arra, hogy a felel ősségi és szolidaritási paktum részeként számos, f őként az 
alacsony kereset űeket célzó intézkedést jelentett be. 2014-t ől a versenyképességi és 
foglalkoztatási adókedvezmény csökkenti a minimálbér legfeljebb 2,5-szeresét kitev ő bérek 
munkaerőköltségét. Ezen intézkedés költségvetési kö ltsége 20 milliárd EUR-t tesz majd ki, ha 
teljes kör űen hatályba lép. Emellett a kormány be jelentette a munkáltatók által fizetett 
társadalombiztosítási járulékok 10 milliárd EUR-t kitev ő csökkentését 2016-ra. Végül, a 
költségvetésiterv-javaslat intézkedést tartalmaz az alacsony kereset ű háztartások esetében a 
személyi jövedelemadó 2,7 milliárd EUR mérték ű csökkentésére. 
• Észtország, amely azt az országspecifikus aján lást kapta, hogy „javítsa a munkára való 
ösztönzést az alacsony jövedelm űekre irányuló intézkedések révén”, költségvetésiterv-
                                                            
26 A munkanélküliség és az inaktivit ás csapdái olyan pénzügyi ösztönz őket jelentenek, amelyek hátráltatják a 
munkanélküliség vagy inaktivitás utáni munkavállalást, az a dó- és a juttatási rendszer ek kombinált hatásai miatt.  
 
35 
 javaslatába a munka adóterhének csökkentésére irányuló számos, sokrét ű intézkedést foglalt: 
a személyi jövedelemadó mértéke 1 százalé kponttal 20 %-ra csökken, a munkanélküliségi 
biztosítás járulékai a jelenlegi 3 %-ról 2,4% -ra csökkennek, az adómentes jövedelem vagy 
alapjuttatás pedig 7 %-kal emelkedik. 
• Hollandia, amely azt az ajánlást kapta,  hogy „csökkentse tovább a munkavállalási 
hajlandóságot visszafogó adóztatást”, költsé gvetésiterv-javaslatába a munkavállalói 
adójóváírás további növelését célzó intézk edéseket foglalt. Emellett a munkavállalói 
adójóváírás új fókuszt kap, hogy javuljon az alacsony és közepes jövedelm űek 
munkavállalásra való ösztönzése. Ez a megközelíté s korlátot szab az intézkedés költségvetési 
költségeinek (500 millió EUR), ugyanakkor fenntartj a a jóváírás által az  alacsony és közepes 
jövedelmű háztartások munkaer ő-kínálatára gyakorolt jelent ős pozitív hatást. Ezenfelül az 
első jövedelemadó-sáv adómértékének emelése  (miután 2014-ben átmenetileg csökkent) 
alacsonyabb lesz a 475 millió EUR költségvetési teherr ől szóló koalíciós megállapodásban 
előirányzottnál. 
 
A4.1. ábra: Euróövezeti adóék, egy munkavállaló, átlagbér 
 
Forrás: OECD és a Bizottság szolgálatai . 
Megjegyzés: A feltüntetett euróövezeti átlag egyszer ű számtani átlag; a Ciprusra vonatkozó aktuális adatok nem 
állnak rendelkezésre; Lettország és Málta esetéb en a 2012. évi adatok kerültek felhasználásra.  
 
 
36 
 A4.2. ábra: Adóék, egy munkavállaló, átlagbér (2013)  
0102030405060
BE DE AT FR IT LV FI SI EL PT SK ES EE LU NL IE MT EA EUjövedelemadó munkavállalói TB-járulék munkáltatói TB-járulék
 
Forrás: OECD és a Bizottság szolgálatai . SSC = társadalombiztosítási járulékok (social security charges).  
Megjegyzés: A feltüntetett uniós és euróövezeti átlagok egyszer ű számtani átlagok; a Ciprusra és 
Horvátországra vonatk ozó aktuális adatok nem állnak rendelkezésre ; Bulgária, Lettország, Litvánia, Málta és 
Románia esetében a 2012. évi ad atok kerültek felhasználásra.  
 
5. MELLÉKLET: Ábrák és táblázatok 
 
A5.1. táblázat: Az államháztartási hiányra vo natkozó célok a stabilitási programok (SP), a 
költségvetésiterv-javaslatok (DBP) és a Bizottság 2014. évi őszi előrejelzése (COM) szerint (EA-
16; a GDP %-ában) 
  2014 2015 
Ország SP DBP COM SP DBP COM 
BE -2,1 -2,9 -3,0 -1,4 -2,1 -2,8 
DE 0,1 0,2 0,2 0,1 0,2 0,0 
EE -0,7 -0,3 -0,4 -0,5 -0,5 -0,6 
ES -5,5 -5,5 -5,6 -4,2 -4,2 -4,6 
FR -3,8 -4,4 -4,4 -3,0 -4,3 -4,5 
IE -4,8 -3,7 -3,7 -3,0 -2,7 -2,9 
IT -2,6 -3,0 -3,0 -1,8 -2,6 -2,7 
LV -1,0 -1,5 -1,1 -0,8 -1,0 -1,2 
LU 0,1 0,2 0,2 -0,5 -0,2 -0,4 
MT -2,1 -2,1 -2,5 -1,6 -1,6 -2,6 
NL -2,9 -2,9 -2,5 -2,1 -2,2 -2,1 
 
37 
 AT -2,7 -2,8 -2,9 -1,4 -1,9 -1,8 
PT -4,0 -4,8 -4,9 -2,5 -2,7 -3,3 
SI -4,1 -4,4 -4,4 -2,4 -2,8 -2,9 
SK -2,8 -2,9 -3,0 -2,8 -2,0 -2,6 
FI -2,0 -2,7 -2,9 -1,1 -2,4 -2,6 
EA-16 -2,4 -2,6 -2,6 -1,8 -2,2 -2,4 
 
 
38 
  
A5.2. táblázat: A strukturális egyenleg várha tó változása a stabilit ási programok (SP), a 
költségvetésiterv-javaslatok (DBP) és a Bizottság 2014. évi őszi előrejelzése (COM) szerint (EA-
16; a GDP %-ában) 
 2014 2015 
Ország SP DBP COM SP DBP COM 
BE 0,4 0,3 0,1 0,6 0,7 0,4 
DE 0,0 -0,1 0,1 -0,2 -0,2 -0,1 
EE 0,0 0,9 0,4 0,3 0,1 0,1 
ES 0,6 0,4 0,2 0,1 -0,1 -0,2 
FR 0,7 0,2 0,3 0,6 0,1 0,1 
IE 1,5 0,3 1,0 2,0 1,0 0,4 
IT 0,2 -0,3 -0,1 0,4 0,3 0,1 
LV -0,5 -0,5 -0,4 0,0 0,1 -0,2 
LU -0,5 -0,8 -0,9 -1,2 -0,7 -0,7 
MT 0,4 0,4 0,0 0,5 0,1 -0,2 
NL -0,1 -0,3 0,1 0,3 0,1 -0,3 
AT 0,0 0,3 0,2 0,2 -0,1 0,1 
PT 0,5 0,8 0,6 0,8 0,1 -0,3 
SI 0,8 -0,4 -0,7 0,6 0,2 0,3 
SK -0,4 -0,6 -0,7 0,3 1,3 0,8 
FI -0,3 -0,4 -0,4 0,4 -0,2 0,0 
EA-16 0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 0,0 
 
 
39 
  
A5.3. táblázat: A GDP-arányos államadósság a st abilitási programok (SP), a költségvetésiterv-
javaslatok (DBP) és a Bizottság 2014. évi őszi előrejelzése (COM) szerint (EA-16; a GDP %-
ában)  
 2014 2015 
Ország SP DBP COM SP DBP COM 
BE 101,2 105,6 105,8 99,4 105,1 107,3 
DE 75,8 73,8 74,5 72,6 70,7 72,4 
EE 9,8 9,8 9,9 9,3 9,3 9,6 
ES 99,5 97,6 98,1 101,7 100,3 101,2 
FR 95,6 95,3 95,5 95,6 97,2 98,1 
IE 121,4 110,5 110,5 120,0 108,5 109,4 
IT 134,9 131,6 132,2 133,3 133,1 133,8 
LV 38,8 39,7 40,3 32,9 34,6 36,3 
LU 23,3 23,0 23,0 24,0 24,1 24,3 
MT 69,4 70,1 71,0 68,5 69,0 71,0 
NL 74,6 69,8 69,7 74,7 70,0 70,3 
AT 79,2 86,5 87,0 77,6 85,6 86,1 
PT 130,2 127,2 127,7 128,7 123,7 125,1 
SI 80,9 82,2 82,2 81,1 83,2 82,9 
SK 55,2 54,1 54,1 56,2 54,4 54,9 
FI 59,8 59,6 59,8 61,0 61,2 61,7 
EA-16 94,3 92,7 93,1 93,1 92,5 93,6 
 
 
40 
  
A5.4. táblázat: A reál GDP növekedése a stab ilitási programok (SP), a költségvetésiterv-
javaslatok (DBP) és a Bizottság 2014. évi őszi előrejelzése (COM) szerint (EA-16; %) 
 2014 2015 
Ország SP DBP COM SP DBP COM 
BE 1,4 1,1 0,9 1,8 1,5 0,9 
DE 1,8 1,8 1,3 2,0 2,0 1,1 
EE 2,0 1,5 1,9 3,5 2,5 2,0 
ES 1,2 1,3 1,2 1,8 2,0 1,7 
FR 1,0 0,4 0,3 1,7 1,0 0,7 
IE 2,1 4,7 4,6 2,7 3,9 3,6 
IT 0,8 -0,3 -0,4 1,3 0,6 0,6 
LV 4,0 2,9 2,6 4,0 2,8 2,9 
LU 3,2 2,8 3,0 3,2 2,7 2,4 
MT 2,3 3,0 3,0 2,1 3,5 2,9 
NL 0,8 0,7 0,9 1,3 1,3 1,4 
AT 1,7 0,8 0,7 1,7 1,2 1,2 
PT 1,2 1,0 0,9 1,5 1,5 1,3 
SI 0,5 2,0 2,4 0,7 1,6 1,7 
SK 2,3 2,4 2,4 3,0 2,6 2,5 
FI 0,5 0,0 -0,4 1,4 1,2 0,6 
EA-16 1,3 1,0 0,8 1,7 1,5 1,1 
 
 
41 
  
A5.5. táblázat: A költségvetési konszolidác ió összetétele 2014-ben és 2015-ben a stabilitási 
programok (SP), a költségvetésiterv-javaslatok (DBP) és a Bizottság 2014. évi őszi előrejelzése 
(COM) szerint (EA-16) 
2014 2015 (eltérő megjelölés 
hiányában a 
potenciális GDP %-
ában) SP DBP COM SP DBP COM 
Ciklikusan 
kiigazított bevételi 
arány  46,9 46,7 46,8 46,7 46,5 46,8 
(százalékpontos 
változás az el őző 
évhez képest) 0,0 0,1 0,2 -0,1 -0,1 0,0 
Ciklikusan 
kiigazított kiadási arány 47,8 47,9 48,0 47,5 47,7 
48,0 
(százalékpontos 
változás az el őző 
évhez képest) -0,3 0,1 0,2 -0,3 -0,2 0,0 
A strukturális 
egyenleg változása  0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 0,0 
 
A5.6. táblázat: A 2015. évi bevételi el őrejelzések alapjául szolgáló rövid távú rugalmasságok: a 
költségvetésiterv-javaslatok (DBP) összehasonlítva a Bizottság 2014. évi őszi előrejelzésével 
(COM), valamint az OECD-adatokkal (EA-16) 
Ország DBP COM OECD 
BE 0,7 1,0 1,0 
DE 0,8 1,0 1,0 
EE 1,2 1,4 1,1 
ES 0,1 1,1 1,0 
FR 1,0 1,1 1,0 
IE 0,7 0,4 1,1 
IT 1,5 1,5 1,1 
LV 0,1 1,0 0,9 
LU 0,2 1,0 1,0 
MT 0,7 1,2 1,0 
NL 0,7 1,3 1,1 
AT 0,9 1,1 1,0 
PT 1,5 0,6 1,0 
SI -1,5 0,1 1,0 
SK -0,1 1,0 1,0 
FI 0,7 0,8 0,9 
EA-16 0,8 1,0 1,0 
 
42 
 Megjegyzés: A költségvetésiterv-javaslatokból és a bizottsági el őrejelzésből eredő rugalmasságok és az OECD 
által meghatározott rugalmasságok összehasonlítása során kell ő óvatossággal kell eljárni. Míg az els ő kettő 
esetében a GDP-növekedéshez viszonyított nettó rugalmasságokról van szó, az utóbbiak kiszámítása – szigorúan 
véve – a kibocsátási résre tekintettel történik. A különbségek általánosságban csekélyek.  
 
A5.7. táblázat: A ciklikusan kiigazított kiadási arányban bekövetkezett változások nélküli 
diszkrecionális bevételi intézkedések összegével kifejezett költségvetési er őfeszítések: a 
költségvetésiterv-javaslatok (DBP) összehasonlítva a Bizottság 2014. évi őszi előrejelzésével 
(COM), valamint a stabilitási programokkal (SP) 
 2014 2015 
Ország SP DBP COM SP DBP COM 
BE 1,5 0,8 0,5 0,5 0,8 0,2 
DE 0,5 0,2 0,2 0,2 0,2 -0,1 
EE 0,3 0,3 0,0 -0,2 -0,7 -0,5 
ES 1,1 0,6 0,1 0,2 0,1 -0,1 
FR 0,8 -0,1 0,1 0,4 -0,1 0,0 
IE 2,3 1,1 1,3 2,0 1,1 1,2 
IT 0,1 0,1 0,0 0,1 -0,1 -0,5 
LV 0,8 -0,7 -0,1 1,7 2,0 -0,2 
LU 0,6 -0,3 -0,6 0,4 -0,1 -0,7 
MT -0,3 -0,2 -0,8 0,3 -0,1 -0,6 
NL 0,8 0,6 -0,1 0,4 0,5 -0,6 
AT -1,1 -1,4 -1,4 1,5 0,9 0,8 
PT 0,7 0,2 -0,5 0,5 1,1 1,3 
SI 10,4 10,0 9,8 2,9 2,2 1,7 
SK 1,1 1,7 0,5 1,1 1,9 0,4 
FI -0,2 -0,1 -0,5 0,6 -0,1 0,2 
EA-16 0,6 0,2 0,1 0,4 0,2 -0,1 
 
43 
 A5.1a. ábra: A kiadási arányok el őre jelzett változása 2015-ben (EA-16): a költségvetésiterv-
javaslatok (DBP) összehasonlítva a Bizottság 2014. évi őszi előrejelzésével (COM) 
0.010.020.030.040.050.060.070.0
-2.5-2.0-1.5-1.0-0.50.00.51.0
BE DE EE ES FR IE IT LV LU MT NL AT PT SI SK FI EA-16kiadás változása (COM) kiadás változása (DBP)
kiadási arány 2015 (COM) kiadási arány 2015 (DBP)
 
Az ábra a kiadási arányok 2014 és 2015 közötti változását  (bal skála), valamint a 2015. évi arányokat (jobb 
skála) mutatja.  
 
A5.1b. ábra: A bevételi arányok el őre jelzett változása 2015-ben (EA-16): a költségvetésiterv-
javaslatok (DBP) összehasonlítva a Bizottság 2014. évi őszi előrejelzésével (COM) 
0.010.020.030.040.050.060.0
-2.0-1.5-1.0-0.50.00.51.01.5
BE DE EE ES FR IE IT LV LU MT NL AT PT SI SK FI EA-16bevétel változása (COM)
bevétel változása (DBP)
bevételi arány 2015 (COM)
bevételi arány 2015 (DBP)
 
Az ábra a bevételi arányok 2014 és 2015 közötti változását (b al skála), valamint a 2015. évi arányokat (jobb 
skála) mutatja. 
 
44 
  
A5.2. ábra: A f ő kiadástípusok el őre jelzett változásai 2015-ben (EA-16; a GDP %-ában): a 
költségvetésiterv-javaslatok (DBP)  összehasonlítva a Bizottság 2014. évi őszi előrejelzésével 
(COM) 
-0.5-0.4-0.3-0.2-0.10.00.1
DBP COMszociális kifizetések folyó termel őfelhasználás tőkekiadás
munkavállalói jövedelem kamatkiadás támogatások
 
Az ábra a f ő kiadástípusok hozzájárulását mutatja a kiadások GDP-hez viszonyított arányaiban bekövetkez ő 
előre jelzett változásokhoz.  
 
A5.3. ábra:  Az adóbevételek f ő típusainak el őre jelzett változásai 2015-ben (EA-16; a GDP %-
ában): a költségvetésiterv-javaslatok (DBP) összehasonlítva a Bizottság 2014. évi őszi 
előrejelzésével (COM) 
-0.2-0.10.00.10.2
DBP COM
társadalombiztosítási járulékok közvetett adók közvetlen adók
 
Az ábra a f ő bevételelemek hozzájárulását mutatja a bevéte lek GDP-hez viszonyított arányaiban bekövetkez ő 
előre jelzett változásokhoz.  
 
45 
  
A5.4. ábra: A Bizottság 2014. őszi előrejelzésében és a költségvet ésiterv-javaslatokban 2015-re 
előre jelzett államháztartási egyenleg  összehasonlítása (a GDP %-ában) 
BEDE
EE
ESFRIEITLVLU
MTNLAT
PTSISK FIEA
-7.0-6.0-5.0-4.0-3.0-2.0-1.00.01.02.0
-7.0 -6.0 -5.0 -4.0 -3.0 -2.0 -1.0 0.0 1.0 2.0A ktgvetési. mérleg nominális egyenlege a Bizottság el őrejelzése 
szerint
A ktgvetési mérleg nominális egyenlege a DBP-k szerint 
Az ábra a Bizottság el őrejelzésében lev ő 2015. évi nominális költségvetési egyenlegeket (vízszintes tengely) és 
a költségvetésiterv-javaslatokban lev ő megfelel ő adatokat (függ őleges tengely) ábrázolja. A vonal fölött (alatt) 
elhelyezked ő tagállamok azok, amelyek esetében a bizottsági el őrejelzés magasabb (alacsonyabb) nominális 
egyenleget prognosztizál, mint a költségvetésiterv-javaslatok.  
 
46 
  
A5.5. ábra: A költségvetésiterv-javaslatok és a Bizottság 2014. őszi előrejelzése szerint 2015-re 
várt államadósság-ráta eltérésének összetev ői (a GDP %-ában) 
-2.5-2.0-1.5-1.0-0.50.00.51.0BE DE EE ES FR IE IT LV LU MT NL AT PT SI SK FIEA-
16
hólabdahatás 2014-es bázishatás elsődleges egyenleg különbsége SFA különbsége
 
Az ábra az adósság GDP-hez viszonyított arányában el őre jelzett különbségeket bontja le a következ ő 
összetevőkre: bázishatás különbsége, els ődleges egyenleg, SFA-tételek és hólabdahatás. A hólabdahatás az el őre 
jelzett növekedési ráták és a kamatráták közötti különbséget jelzi.