4.

felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és az érintett ügynökségeket, hogy dolgozzanak közösen az LMBTI személyek alapvető jogait védelmező átfogó többéves szakpolitika kialakításán, ami egy menetrend, egy stratégia vagy egy cselekvési terv formájában öltene testet, és tartalmazná az alábbiakban felsorolt témákat és célokat; A. Horizontális fellépések a menetrend végrehajtására i. a Bizottságnak a meglévő jogok biztosításán kell dolgoznia munkája során és valamennyi területen, ahol hatáskörrel rendelkezik az LMBTI személyek alapvető jogaihoz köthető kérdések érvényesítésével, valamennyi érintett területen – például jövőbeli szakpolitikák és javaslatok kidolgozása vagy az uniós jog végrehajtásának nyomon követése során; ii. a Bizottságnak támogatnia és koordinálnia kell a bevált gyakorlatok cseréjét a tagállamok között a nyitott koordinációs módszer segítségével, illetve nyomon is kell követnie azt; iii. az érintett ügynökségek, mint az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA), a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete, az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound), az Európai Rendőrakadémia (CEPOL), az Európai Igazságügyi Együttműködési Egység (Eurojust), az Európai Igazságügyi Hálózat (EIH) és az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) feladata, hogy érvényesítsék a szexuális irányultsághoz és a nemi identitáshoz köthető kérdéseket a munkájukban, és hogy továbbra is bizonyítékon alapuló tanácsokkal lássák el a Bizottságot és a tagállamokat az LMBTI személyek alapvető jogaival kapcsolatban; iv. a Bizottságot és a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy az érintett ügynökségekkel és az Eurostattal együtt rendszeresen összegyűjtsék a vonatkozó és összehasonlítható adatokat az LMBTI személyek helyzetéről az Unióban, miközben teljes mértékben tiszteletben tartják az uniós adatvédelmi szabályokat; v. az érintett ügynökségekkel együtt a Bizottságnak és a tagállamoknak ösztönözniük kell a nemzeti esélyegyenlőségi szervek, a nemzeti emberi jogi intézmények és az LMBTI személyek alapvető jogainak előmozdításával és védelmével megbízott egyéb szervezetek számára nyújtott képzést és kapacitásépítést; vi. az érintett ügynökségekkel együtt a Bizottságnak és a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy a polgárok megismerjék az LMBTI személyek jogait; B. Általános rendelkezések a megkülönböztetésmentesség terén i. a tagállamoknak konszolidálniuk kell a meglévő uniós jogi keretet a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló irányelv elfogadásával, valamint annak hatályának és a rendelkezései járulékos költségeinek tisztázásával; ii. a Bizottságnak, a tagállamoknak és az érintett ügynökségeknek különös figyelmet kell fordítaniuk a leszbikus nőket érintő többszörös – nemen és szexuális irányultságon alapuló – megkülönböztetésre és erőszakra, és ennek megfelelően kell megkülönböztetésellenes szakpolitikákat kidolgozniuk és végrehajtaniuk; C. Megkülönböztetésmentesség a foglalkoztatásban i. a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló 2000/78/EK irányelv (7) végrehajtásának nyomon követése során a Bizottságnak különös hangsúlyt kell fektetnie a szexuális irányultságra, a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló 2006/54/EK irányelv (8) végrehajtásának nyomon követése során pedig a nemi identitásra; ii. az érintett ügynökségekkel közösen a Bizottságnak iránymutatásokat kell kiadnia arra vonatkozóan, hogy a transznemű és az interszexuális személyek is a „nemek” fogalmába tartoznak a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló 2006/54/EK irányelvben; iii. ösztönözni kell az esélyegyenlőségi szerveket, hogy tájékoztassák az LMBTI személyeket, valamint a szakszervezeteket és a munkavállalók szervezeteit a jogaikról; D. Megkülönböztetésmentesség az oktatásban i. a Bizottságnak támogatnia kell az egyenlőséget és a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetés tilalmát az ifjúsági és oktatási programjaiban; ii. a Bizottságnak támogatnia kell a formális oktatás terén a bevált gyakorlatok – beleértve az oktatási anyagok, illetve a zaklatás elleni és a megkülönböztetésellenes szakpolitikák – cseréjét a tagállamok között a nem kötelező érvényű nyitott koordinációs módszer segítségével; iii. a Bizottságnak támogatnia kell a tagállamok ifjúsági és oktatási ágazataiban – beleértve az ifjúsági jóléti szolgálatokat és a szociális munkát is – a bevált gyakorlatok cseréjét a tagállamok között a nem kötelező érvényű nyitott koordinációs módszer segítségével; E. Megkülönböztetésmentesség az egészségügyben i. a Bizottságnak a vonatkozó szélesebb körű stratégiai egészségügyi szakpolitikák – mint például az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés, egyenlőség az egészségügyben, és az Unió globális hangja az egészségügyhöz kapcsolódó kérdésekben – keretébe kell helyeznie az LMBTI személyek egészségügyi kérdéseit; ii. a Bizottságnak továbbra is együtt kell működnie az Egészségügyi Világszervezettel annak érdekében, hogy a nemi identitászavarokat töröljék a mentális és magatartási rendellenességek jegyzékéből, valamint hogy gondoskodjanak róla, hogy a Betegségek Nemzetközi Osztályozása 11. verziójával (BNO-11) kapcsolatos tárgyalásokon ezen állapotokat ne betegségként osztályozzák; iii. a Bizottságnak támogatnia kell a tagállamokat az egészségügyi szakemberek képzésében; iv. a Bizottságnak és a tagállamoknak kutatást kell végezniük az LMBTI személyekre jellemző egészségügyi kérdésekről; v. a tagállamoknak figyelembe kell venniük az LMBTI személyeket a nemzeti egészségügyi terveikben és szakpolitikáikban, biztosítva, hogy a képzési tanterv, az egészségügyi szakpolitikák és az egészségügyi felmérések figyelembe vegyék az LMBTI személyek különleges egészségügyi kérdéseit; vi. a tagállamoknak be kell vezetniük vagy felül kell vizsgálniuk a nemi hovatartozás jogi elismerésének folyamatait abból a célból, hogy teljes mértékben tiszteletben tartsák a transznemű személyek méltósághoz és testi épséghez való jogát; F. Megkülönböztetésmentesség az áruk és szolgáltatások terén i. a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2004/113/EK irányelv (9) végrehajtásának nyomon követése során a Bizottságnak különös hangsúlyt kell fektetnie a transznemű személyek árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférésére; G. A transznemű és interszexuális személyeket érintő egyedi fellépés i. a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a nemi identitást is belefoglalják a megkülönböztetés tiltandó alapjai közé minden jövőbeli egyenlőségre vonatkozó jogszabályban, illetve azok átdolgozásában; ii. a Bizottságnak érvényesítenie kell a transznemű és az interszexuális személyekhez kapcsolódó kérdéseket az érintett uniós szakpolitikákban, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiában elfogadott megközelítéshez hasonlóan; iii. a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az esélyegyenlőségi szervek megfelelő tájékoztatásban és képzésben részesüljenek a transznemű és az interszexuális személyek jogairól és a hozzájuk kapcsolódó különleges kérdésekről; iv. a Bizottságnak, a tagállamoknak és az érintett ügynökségeknek foglalkozniuk kell az interszexuális személyek emberi jogait érintő ismeretek, kutatás és kapcsolódó jogszabályok hiányának kérdésével; H. Állampolgárság, családok és a szabad mozgás i. a Bizottságnak iránymutatásokat kell kiadnia az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló 2004/38/EK irányelv (10), valamint a családegyesítési jogról szóló 2003/86/EK irányelv (11) olyan módon történő végrehajtásának biztosítása céljából, amely tiszteletben tartja a tagállamok nemzeti jogszabályai által jogilag elismert családok valamennyi formáját; ii. a Bizottságnak sürgősen javaslatokat kell előterjesztenie a családi állapotot igazoló valamennyi dokumentum joghatásának az egész Unióban való kölcsönös elismerésére, a szabad mozgáshoz való jogukat gyakorló polgárok és családjaik elé gördített diszkriminatív jogi vagy közigazgatási akadályok felszámolása érdekében; iii. a Bizottságnak és a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk, hogy a családi állapotot és az identitást igazoló dokumentumok megváltoztatására vonatkozó jelenlegi megszigorítások a transznemű személyek számára nem veszélyeztetik-e a szabad mozgáshoz való joguk érvényesítését; iv. az azonos nemű párok élettársi közösségére, bejegyzett élettársi kapcsolatára és házasságára vonatkozó jogszabályokkal rendelkező tagállamoknak el kell ismerniük a más tagállamokban elfogadott hasonló rendelkezéseket; I. A gyülekezés és a véleménynyilvánítás szabadsága i. a tagállamoknak biztosítaniuk kell a gyülekezés és a véleménynyilvánítás szabadságának érvényesülését, különösen ami a büszkeség meneteit és a hasonló eseményeket illeti, azáltal, hogy biztosítják ezen események jogszerű lebonyolítását, illetve a résztvevők hatékony védelmét; ii. a tagállamoknak nem szabad olyan jogszabályokat elfogadniuk, illetve újra kell gondolniuk azokat a jogszabályokat, amelyek korlátozzák a véleménynyilvánítás szabadságát a szexuális irányultság és a nemi identitás vonatkozásában; iii. a Bizottságnak és az Európai Unió Tanácsának meg kell fontolnia, hogy azok a tagállamok, amelyek a szexuális irányultság és a nemi identitás vonatkozásában a véleménynyilvánítás szabadságát korlátozó jogszabályokat fogadnak el, megsértik az Európai Unió alapértékeit, és megfelelően kell reagálniuk; J. A gyűlöletbeszéd és a gyűlölet-bűncselekmények i. a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU irányelv (12) végrehajtása során a Bizottságnak nyomon kell követnie a szexuális irányultsághoz, a nemi identitáshoz és a nemi önkifejezéshez kapcsolódó különleges kérdéseket, és e téren támogatást kell nyújtania a tagállamok számára, különösen akkor, amikor a bűncselekményeket az áldozat személyes tulajdonságaihoz köthető előítélet vagy megkülönböztetés alapján követték el; ii. a Bizottságnak javaslatot kell előterjesztenie a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló tanácsi kerethatározat átdolgozására, amelynek értelmében az az előítéletes bűncselekmények és a gyűlöletre való uszítás más, többek között a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló formáit is magában foglalná; iii. az érintett ügynökségekkel együtt a Bizottságnak támogatnia kell a tagállamok között a bevált gyakorlatok cseréjét a rendőri szervek, az ügyészségek, a bírák, illetve az áldozatok támogatói szolgálatainak képzése és oktatása terén; iv. az Alapjogi Ügynökségnek segítséget kell nyújtania a tagállamok részére, hogy hatékonyabban tudjanak összehasonlítható adatokat gyűjteni a homofób és transzfób gyűlölet-bűncselekményekről; v. a tagállamoknak regisztrálniuk kell, és ki kell vizsgálniuk az LMBTI személyek elleni gyűlölet-bűncselekményeket, és büntetőjogi szabályokat kell elfogadniuk a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló gyűlöletre való uszítás tiltására; K. Menedékjog i. az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatallal (EASO) és az érintett ügynökségekkel közösen, illetve az érvényes uniós jogszabályoknak és joggyakorlatnak megfelelően, a Bizottságnak bele kell foglalnia a szexuális irányultsághoz és a nemi identitáshoz kapcsolódó különleges kérdéseket a menekültügyi jogszabályok, többek között a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló 2013/32/EU irányelv (13), valamint a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére vonatkozó szabályokról szóló 2011/95/EU irányelv (14) végrehajtásába és nyomon követésébe; ii. az érintett ügynökségekkel közösen a Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell a menekültügyi szakemberek, köztük a kérdezők és a tolmácsok megfelelő képzését (a már meglévő képzéseket is beleértve), hogy képesek legyenek a kifejezetten az LMBTI személyeket érintő kérdések kezelésére; iii. az EASO-val közösen és az Európai Külügyi Szolgálattal együttműködésben a Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az LMBTI személyek jogi és szociális helyzete rendszeresen dokumentálva legyen a származási országokban, és hogy a menekültügyi döntéshozók hozzáférhessenek ezekhez az információkhoz a származási országra vonatkozó információk részeként; L. A bővítés és a külső tevékenységek i. a Bizottságnak továbbra is folytatnia kell a szexuális irányultsághoz és a nemi identitáshoz kapcsolódó kérdések nyomon követését a csatlakozásra váró országokban; ii. a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az EU emberi jogi különleges képviselőjének és a tagállamoknak rendszeresen alkalmazniuk kell az LMBTI személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítésére és védelmére vonatkozó tanácsi iránymutatásokat, és egységes álláspontot kell képviselniük e jogok megsértése esetén; iii. a Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak át kell adnia az Unió küldöttségeitől az LMBTI személyeknek a harmadik országokban érvényes helyzetéről érkező információkat az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal és a tagállamok részére;