Összefoglalás Ez a közlemény összefoglalja a Bizottságnak az euróövezeti tagállamok 2019. évi költségvetésiterv-javaslatára vonatkozó értékelését. Az értékelés kiterjed a Lettország, a Luxemburg és a Szlovénia kormánya által változatlan szakpolitika feltételezésével benyújtott költségvetésiterv-javaslatra is; előbbi két tagállamban októberben tartottak országos választásokat, utóbbiban pedig 2018. szeptember 13-án új kormány lépett hivatalba. Olaszország 2018. október 16-án nyújtotta be költségvetésiterv-javaslatát, majd miután a Bizottság 2018. október 23-i véleménye különösen súlyos meg nem felelést állapított meg, 2018. november 13-án benyújtotta felülvizsgált költségvetésiterv-javaslatát. Az Európai Stabilitási Mechanizmus makrogazdasági kiigazítási programjának 2018. augusztus 20-i lezárását követően Görögország idén ősszel nyújtott be először költségvetésiterv-javaslatot. A 473/2013/EU rendelet előírásaival összhangban a Bizottság értékelte a terveket, valamint az euróövezet egészének átfogó költségvetési helyzetét és költségvetési irányvonalát. A 2019. évi költségvetésiterv-javaslatok és az aggregált euróövezeti költségvetési irányvonal átfogó értékelése az alábbiak szerint foglalható össze: 1.Az euróövezet növekedési kilátásai továbbra is kedvezőek, de romlottak a tavaszi értékelési forduló óta: a Bizottság és a tagállamok lefelé módosították 2018-as növekedési előrejelzésüket, és 2019-re is visszafogottabb növekedés várható. Miközben az előrejelzések szerint a gazdaság mind 2018-ban, mind pedig 2019-ben a növekedési potenciált meghaladó mértékben fog növekedni, és az infláció várhatóan 2% közelében lesz, az euróövezet gazdaságának dinamizmusa öt év folyamatos GDP-növekedés után csökkenni fog. A kilátásokat számos bizonytalanság árnyékolja be, és nagyok az egymással is összefüggő, a folyamatokat kedvezőtlen irányban befolyásoló kockázatok. 2.A Bizottság 2018. őszi előrejelzése szerint a 2010 óta folyamatosan csökkenő tendenciát mutató összesített euróövezeti államháztartási hiány 2018-ban a GDP 0,6%-ára csökken, 2019-re viszont a GDP 0,8%-ára nő. A 2009-es tetőzés óta ez lesz az első eset, hogy az euróövezet összesített hiánya nőni fog. A költségvetésiterv-javaslatok ugyanilyen hiánypályát vetítenek elő. 3.A Bizottság 2018. őszi előrejelzése szerint az euró létrehozása óta 2019-ben fordul majd elő először, hogy egyetlen euróövezeti tagállam költségvetési hiánya sem lesz nagyobb a GDP 3%-ának megfelelő referenciaértéknél. Azon tagállamok közül, amelyek esetében az előrejelzés 2019-re hiányt mutat, hat esetében a hiány várhatóan kisebb lesz a GDP 2%-ánál. Tíz tagállam várhatóan többletet könyvelhet el 2019-ben. 4.A Bizottság előrejelzése szerint az euróövezet GDP-arányos államadóssága továbbra is az elmúlt években tapasztalt csökkenő tendenciát fogja követni, és a 2018-as körülbelül 87%-ról 2019-re 85%-ra fog mérséklődni. A csökkenés elsősorban a tervezett elsődleges költségvetési többleteknek, a kedvező makrogazdasági feltételeknek és a továbbra is alacsony kamatlábaknak köszönhető. A költségvetésiterv-javaslatok a GDP-arányos euróövezeti államadósság hasonló mértékű csökkenését irányozzák elő. A várakozások szerint szinte bizonyos, hogy Olaszország nagymértékben el fog térni a 2018-as és a 2019-es adósságcsökkentési referenciaértéktől, és GDP-arányos államadóssága állandó szinten, 131% körüli értéken marad. Kisebb mértékben ugyan, de Belgium esetében is az várható, hogy egyik évben sem teljesül az adósságcsökkentési referenciaérték. A túlzotthiány-eljárás 2016-os, illetve 2017-es megszüntetése óta Portugália és Franciaország az átmeneti adósságszabály hatálya alá tartozik. Portugália az előrejelzések szerint 2018-ban teljesíti, 2019-ben viszont nem fogja teljesíteni az átmeneti adósságszabályt, míg Franciaország egyik évben sem fogja teljesíteni azt. Amennyiben Spanyolország 2018-ban tartós módon korrigálja túlzott hiányát, 2019-ben az átmeneti adósságszabály hatálya alá kerül, de a jelenlegi előrejelzés alapján nem fogja végrehajtani a szükséges kiigazítást. 5.A középtávú költségvetési céljukat teljesítő vagy túlteljesítő tagállamok száma a Bizottság 2018. őszi előrejelzése szerint 2018 és 2019 viszonylatában várhatóan hétről nyolcra fog nőni, ugyanis Ausztria 2019-ben már valamivel a középtávú költségvetési célja felett lesz. 2019-ben várhatóan továbbra is különösen nagy mértékben elmarad középtávú költségvetési céljától Spanyolország, Olaszország és Franciaország. Azon teljes költségvetésiterv-javaslatot benyújtó tagállamok közül, amelyek még nem érték el középtávú költségvetési céljukat, a Bizottság arra számít, hogy Olaszország 2019-ben még távolabbra kerül a teljesítéstől. Ezzel szemben Észtországnak és Franciaországnak várhatóan sikerül olyan kiigazításokat végrehajtania, amelyek folytán közelebb kerül középtávú költségvetési céljához, míg a fennmaradó tagállamok a várakozások szerint lényegében változatlan pozícióban maradnak. 6.A 2018. tavaszi előrejelzéssel szemben, amikor még az euróövezet összesített strukturális hiányának további csökkenésére lehetett számítani, a Bizottság most azt várja, hogy a strukturális hiány 2019-re nőni fog, éspedig a potenciális GDP 0,3%-ának megfelelő mértékben. A növekedés hátterében elsősorban az van, hogy Olaszország strukturális hiánya az előrejelzés szerint a potenciális GDP 1,2%-ának megfelelő mértékben növekedni fog. A költségvetési mozgástérrel rendelkező tagállamok, nevezetesen Németország és Hollandia esetében várható expanzív költségvetési politika szintén hozzájárul az összesített euróövezeti érték változásához. Olaszország nélkül az euróövezet 2019-re előre jelzett aggregált költségvetési irányvonala lényegében semleges lenne. Az euróövezet egészére prognosztizált változás összhangban van a strukturális egyenlegnek (illetve az újraszámított strukturális egyenlegnek) a költségvetésiterv-javaslatok szerinti változásával. A kamatkiadásokat nem tartalmazó elsődleges strukturális egyenleg hasonlóan expanzív irányvonalat mutat. A Bizottság 2018. őszi előrejelzése szerinti diszkrecionális költségvetési kiigazítás (egy, a Stabilitási és Növekedési Paktum szerinti kiadási referenciaértékhez közeli mutató) valamivel expanzívabb költségvetési irányvonalat jelez 2019-re (a potenciális GDP 0,4%-a). 7.Az euróövezeti költségvetési kiigazítás összetételét illetően a Bizottság azt várja, hogy a ciklikusan kiigazított GDP-arányos bevétel csökkenése miatt 2019-re nő a strukturális hiány. Hasonló tendenciát jeleznek a költségvetésiterv-javaslatok is az előirányzott diszkrecionális bevételcsökkentések és a várt bevételkiesések alapján. A ciklikusan kiigazított kiadási ráta mind a Bizottság 2018. őszi előrejelzése, mind a költségvetésiterv-javaslatok szerint változatlan marad 2019-ben, annak ellenére is, hogy 2018-ról 2019-re – bár kismértékben, de – tovább csökkennek a kamatkiadások. Az alacsonyabb kamatkiadások miatt felszabaduló forrásokat az adósságcsökkentés felgyorsítására kellene felhasználni. 8.A tagállamok az államadóssággal és a fenntarthatósággal kapcsolatos kihívásokat illetően továbbra is nagyon eltérő költségvetési pozícióban vannak. Rövid távú fenntarthatósági kockázatokkal egyedül Ciprusnak kell számolnia, esetében a Bizottság S0 mutatója éppen csak a kritikus küszöb felett van. Emellett az olasz államháztartás rövid távú fenntarthatósága is bizonytalanná válhat, ha újabb növekedés következik be az állampapír-kibocsátás költségeiben. Középtávon – egyebek mellett a jelenlegi adósságszint, a jelenlegi elsődleges egyenleg és a népesség elöregedéséből fakadó várható költségek alapján – több nagymértékben eladósodott tagállamnak is kell kockázatokkal számolnia. A 2019. évre e tagállamok közül több meglehetősen visszafogott költségvetési kiigazítást tervez (Belgium, Spanyolország, Franciaország és Portugália), vagy éppen költségvetési expanzióra készül (Olaszország). A Bizottság előrejelzése 2019-re Belgium, Spanyolország és Portugália esetében nem mutat költségvetési kiigazítást, míg Olaszország esetében nagyobb mértékű expanziót jelez, mint a költségvetésiterv-javaslat. Ezek a tagállamok nem használják ki kellő mértékben a jelenlegi kedvező makrogazdasági feltételeket és a laza monetáris politikát arra, hogy újból költségvetési tartalékokat képezzenek. Ha a nagy adósságállománnyal rendelkező tagállamok nem csökkentik az államadósságot, akkor megnő a veszélye annak, hogy fokozódik a rájuk nehezedő piaci nyomás, aminek áttételesen kedvezőtlen hatásai lehetnek más euróövezeti tagállamok állampapírjainak piacára is. 9.Másfelől egyes olyan tagállamok, amelyek rendelkeznek költségvetési mozgástérrel, miközben folyó fizetési mérlegük is nagy többletet mutat, költségvetési mozgásterük részbeni kihasználását tervezik 2019-re, amit a Bizottság 2018. őszi előrejelzése is megerősít. Konkrétan Németország és Hollandia tervez 2019-re költségvetési expanziót. Ez összhangban van a Bizottság korábbi költségvetés-politikai ajánlásaival. Ha ezekben a tagállamokban bővülnének a közszektor beruházásai, az kedvező áttételes hatást gyakorolna az euróövezet többi tagállamára. Azonban a szóban forgó tagállamok által tervezett költségvetési expanzió csak részben irányul a közszektorbeli beruházások bővítésére. 10.Mivel egyes nagymértékben eladósodott tagállamok nem terveznek költségvetési kiigazítást, a költségvetési politikák nem eléggé differenciáltak, ami az euróövezet egészére nézve enyhén expanzív, prociklikus költségvetési irányvonalat eredményez. A Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeinek teljesítése és a költségvetési mozgástér egyes tagállamok általi részbeni kihasználása az euróövezet egészére nézve lényegében semleges vagy nagyon enyhén restriktív költségvetési irányvonalat adna 2019-re. Ezzel a költségvetési irányvonallal – a monetáris politika által a gazdaság számára biztosított folyamatos ösztönzést is figyelembe véve – a különböző szakpolitikai intézkedések általában véve jó egyensúlyba kerülnének, és csökkenne a pénzügyi instabilitás kockázata. A Bizottságnak az egyes tagállamok terveire vonatkozó értékelése a következőképpen foglalható össze: Olaszország esetében a Bizottság továbbra is úgy ítéli meg, hogy a tagállam felülvizsgált költségvetésiterv-javaslata a Stabilitási és Növekedési Paktumban foglalt kötelezettségek különösen súlyos megsértését képezi: 2019-re jelentős eltérést irányoz elő a középtávú költségvetési cél felé vezető ajánlott kiigazítási pályától, mert a strukturális egyenleg várhatóan nagymértékben romlani fog, és az államháztartási kiadásoknak a diszkrecionális bevételi intézkedések és az egyszeri bevételek nélkül tekintett növekedési üteme jóval a referenciaráta felett lesz. Továbbá Olaszország független költségvetés-ellenőrző szerve a kapcsolódó, a folyamatokat kedvezőtlen irányban befolyásoló jelentős kockázatok miatt nem hagyta jóvá a 2019. évi költségvetésiterv-javaslatot alátámasztó makrogazdasági előrejelzéseket. Más tagállamok esetében a Bizottság lát egyes esetekben olyan kockázatokat, amelyek miatt előfordulhat, hogy a tervezett költségvetési kiigazítás nem lesz elegendő a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeinek teljesüléséhez.



A Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozó tagállamok tekintetében:

– Tíz tagállam (Németország, Írország, Görögország, Ciprus, Litvánia, Luxemburg, Málta, Hollandia, Ausztria és Finnország) költségvetésiterv-javaslata 2019 tekintetében megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. Ausztria ás Finnország esetében ez a megállapítás azt feltételezi, hogy a két tagállam – adott esetben a megfelelő engedmények figyelembevételével – teljesíti középtávú költségvetési célját. Ha ez az előrejelzés a jövőbeli értékelések során megalapozatlannak bizonyul, akkor a megfelelés átfogó értékelésekor figyelembe kell venni a Tanács által előírt követelménytől való eltérés mértékét.

– Három tagállam (Észtország, Lettország és Szlovákia) költségvetésiterv-javaslata 2019 tekintetében nagy vonalakban megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. E tagállamok terveinek végrehajtása – adott esetben a megfelelő engedmények figyelembevételével – bizonyos fokú eltérést eredményezhet a tagállam középtávú költségvetési céljától. Ha a későbbi értékelések szerint az előre jelzett strukturális egyenleg eltávolodik a középtávú költségvetési céltól, akkor a megfelelés átfogó értékelésekor figyelembe kell venni a Tanács által előírt követelménytől való eltérés mértékét.

– Négy tagállam (Belgium, Franciaország, Portugália és Szlovénia) költségvetésiterv-javaslata 2019 tekintetében potenciálisan nem felel meg a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. E tagállamok költségvetésiterv-javaslatainak végrehajtása jelentős eltérést eredményezhet a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától. Belgium, Franciaország és Portugália esetében emellett az (átmeneti) adósságcsökkentési referenciaérték nem teljesülése is várható. A még a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozó (azaz a túlzotthiány-eljárás alatt álló) egyetlen tagállam tekintetében:

– Spanyolország 2019-tól a prevenciós ágba kerülhet, ha időben és fenntartható módon korrigálja a túlzott hiányt; költségvetésiterv-javaslata 2019 tekintetében potenciálisan nem felel meg a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek, mert a Bizottság 2018. őszi előrejelzése azt prognosztizálja, hogy a tagállam jelentősen eltér a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától, és nem felel meg a 2019-re vonatkozó átmeneti adósságcsökkentési referenciaértéknek.