4.3. Továbbra is relevánsak az ISA2-program célkitűzései?

Az értékelési időszakban a tagállamok politikai támogatása folyamatos növekedést mutatott. Az e-kormányzatról szóló tallinni nyilatkozatban az Európai Unió e-kormányzati szakpolitikáért felelős miniszterei kifejezésre juttatták elköteleződésüket több alapelv, köztük az „átjárhatóság mint alapkövetelmény” iránt. Ezt a kötelezettségvállalást újította meg nemrégiben a digitális társadalomról és az értékalapú digitális kormányzásról szóló berlini nyilatkozat , amely megállapította, hogy a közszféra digitális transzformációja tekintetében értékalapú megközelítésre van szükség, amely magában foglalja a digitális szuverenitást és interoperabilitást is.

Az EIF az európai digitális egységes piaci stratégiáról szóló közleményben és a 2016–2020-as időszakra szóló e-kormányzati cselekvési tervben tervezetteknek megfelelően 2017-ben frissült és kibővült. Az új európai interoperabilitási keret egy közleményben került meghatározásra, és egy interoperabilitási cselekvési terv kísérte. Ez az EIF egy új, a program célkitűzéseivel összhangban álló szakpolitikai keretet biztosított az ISA2-programnak. 2020 februárjában a Bizottság „Európai adatstratégia ” című közleményében jelentette be, hogy egy megerősített európai interoperabilitási keretet terjeszt majd elő.

Az értékelési időszak alatt a digitalizáció – és konkrétabban az interoperabilitás – a társadalom minden szintjén egyre fontosabbá vált. Ennek megfelelően az Európai Bizottság a témát továbbra is prioritásként kezeli.

Az ISA2 2016. január 1-jétől 2020. december 31-ig tartott, összköltségvetése pedig 130,9 millió EUR volt. Néhány tevékenység jelenleg is folyamatban van. A program az éves folytatólagos munkaprogramban évente meghatározott fellépéseket finanszírozta. Az ISA2 az uniós tagállamok, az Európai Gazdasági Térség egyéb országai és a tagjelölt államok előtt áll nyitva. A 28 (2020-ban 27) uniós tagállam mellett négy másik ország vett részt a programban.

Az ISA2 emellett egyéb olyan szakpolitikai kezdeményezésekhez is hozzá kívánt járulni, mint a 2016–2020-as időszakra vonatkozó e-kormányzati cselekvési terv, valamint több ágazatspecifikus interoperabilitási kezdeményezés (pl. a bel- és igazságügy, az egészségügy és az európai alapok terén) .

E célkitűzések elérése érdekében a program elődje, az ISA-program eredményeire támaszkodott. Az ISA2-program ugyanakkor hangsúlyt fektetett arra is, hogy zökkenőmentesen illeszkedjen a digitalizációval kapcsolatos tágabb szakpolitikai keretrendszerbe, különösképpen az EU-beli közigazgatások interoperabilitásának tekintetében. Az ISA2-határozat 1. cikkének (2) bekezdése rögzíti, hogy az ISA2-programnak biztosítania kell az interoperabilitás európai interoperabilitási kereten (EIF) belüli egységes értelmezését és annak a tagállami közigazgatási szervek általi végrehajtását.

Az ISA2-program kevésbé volt sikeres a „hatékonyabb, egyszerűbb és felhasználóbarátabb e-közigazgatás nemzeti, regionális és helyi szinten történő kialakításához” való hozzájárulás terén (5-ből átlagosan 3,20 pont). Az értékelés rámutatott, hogy regionális és helyi szinten még mindig korlátozott a megoldások ismerete és alkalmazása. Hiányzik a stratégiai és holisztikus megközelítés is.

·„Az interoperabilitási megoldások további felhasználásának megkönnyítése” (5-ből átlagosan 3,43 pont). A Joinup program, és a vele azonos nevű platform. átfogó áttekintést nyújt a további felhasználásra rendelkezésre álló, meglévő interoperábilis megoldásokról, ideértve a hozzáférést számos nemzeti, sőt helyi portálhoz is. Az ISA2 weboldalán található interaktív térkép az ISA2-megoldások EU-ban való igénybevételét mutatja be. Még többet lehetne tenni ezek használatának fokozása és további felhasználásuk ösztönzése érdekében, különösen regionális és helyi szinten.

A jobb adatgyűjtés érdekében az ISA2-program által finanszírozott – 9 csomagra osztott – 54 fellépés közül egy 21 fellépésből álló minta került kiválasztásra. A mintavételhez három, előre meghatározott kritériumot alkalmaztak annak biztosítása érdekében, hogy a kiválasztott fellépések nagymértékben reprezentatívak legyenek a program szempontjából. Az átfogó adatgyűjtést emellett a program öt műszaki interoperabilitásban jártas szakember által elvégzett szakértői értékelése is kiegészítette.

Az ISA2-program értékelése a különböző módszerekkel gyűjtött mennyiségi és minőségi adatokra épült. Az adatgyűjtés módszerei közé tartozott a másodelemzés, a nyilvános konzultáció, a célzott online felmérés, a mélyinterjú és két, az érdekelt felek részvételével történt műhelytalálkozó is. A konzultációs tevékenységek az ISA2 érdekelt felei széles körének részvételét tették lehetővé – az uniós tagállamok és a bizottsági szolgálatok képviselőitől a polgárokon át a szabványügyi szervezetekig.

·A (kutatást és innovációt célzó) Horizont 2020 , az Európai Szociális Alap , valamint az Európai Regionális Fejlesztési Alap is részt vett a digitalizáció finanszírozásában. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz is fontos finanszírozási forrásnak számít a jövőben, mivel költségvetésének 20 %-át digitális kiadásokra kell majd fordítani.

A közigazgatások Unió-szerte jelentős beruházásokat hajtanak végre szolgáltatásaik és háttérirodáik digitalizálása terén. A Covid19-válság még inkább rávilágított a digitális megoldások fontosságára. Az értékelési időszak alatt az ISA2-n kívül más uniós programok is hozzájárultak a digitalizáció ilyen jellegű ösztönzéséhez:

·2019-ben hatályba lépett az uniós kiberbiztonsági jogszabály, valamint más, kapcsolódó jogszabályok, illetve a nyílt hozzáférésű adatokról szóló irányelv is.

·2018-ban lépett hatályba az egységes digitális kapuról szóló rendelet, és a nem személyes adatok szabad áramlásáról szóló rendelet is.

AZ ISA2-határozat számos uniós szintű. ágazatspecifikus és több területet érintő interoperabilitási tevékenységre is hivatkozik. A program kezdete óta további kulcsfontosságú uniós kezdeményezések is elfogadásra kerültek:

Az ISA2-csomagok keretében végzett tevékenység a tervezett munkához és költségvetéshez viszonyítva a várakozásoknak megfelelő előrehaladást mutatott. A teljesítménymutatók különbözősége megnehezítette a program átfogó költséghatékonyságával kapcsolatos következtetések levonását. Azon csomagok esetében, amelyeknél lehetőség nyílt költséghatékony módszerek alkalmazására, a végfelhasználónkénti (pl. vállalkozásonkénti, polgáronkénti stb.) költségeket alacsonyra becsülték. Az előnyök így meghaladják a kifejlesztett megoldások végső kedvezményezettjeinek költségeit. Megfelelő fenntarthatósági intézkedések hiányában azonban fennáll annak a kockázata, hogy az előnyök csökkennek.

Az ISA2 fellépései közötti jelentős szinergiák és korlátozott mértékű átfedések pozitív képet festenek a program belső koherenciájáról. A kisebb intézkedések prioritásként kezelése azonban növelné a szinergiákat. Az ISA2 számos más, vonatkozó uniós programmal, szakpolitikával és kezdeményezéssel folytatott szoros együttműködést. Ezt azonban szisztematikusabb módon is meg lehetne valósítani.

4.2.Milyen változásokat hozott az ISA2-program a polgárok és a vállalkozások életébe?

Az ISA2 célja az volt, hogy az uniós közigazgatások adminisztratív terhek csökkentésében, illetve felhasználóbarát közszolgáltatások biztosításában (különösen akkor, ha más uniós országok közigazgatásával lépnek kapcsolatba) való segítése révén változást hozzon a polgárok és a vállalkozások életébe. A Bizottság és az Európai Parlament elismerte, hogy a kis- és középvállalkozásokat különösen megviselik az adminisztratív terhek . Az Európai Unión belüli közigazgatások háttérirodai folyamatainak és a rajtuk keresztül zajló adatcseréknek a hatékonyabb integrálása révén megvalósuló közös, tovább használható és interoperábilis ügyfélkapcsolati szolgáltatásoknak a végfelhasználók, a polgárok és a vállalkozások hasznára kell válniuk.

Az ISA2 hozzájárult az európai közigazgatások közötti általános interoperabilitás javításához szükséges uniós szintű koordinációhoz, ideértve az ügyfélkapcsolati ás a háttérirodai megoldásokat is. A legtöbb válaszadó megerősítette, hogy a nemzeti, illetve szubnacionális kezdeményezések a legtöbb célkitűzés eléréséhez önmagukban csak kis mértékben járultak volna hozzá. A megoldások konzultációban részt vevő felhasználói, valamint a megkérdezett nemzeti és szubnacionális közigazgatási szervek és programirányításért felelős érdekelt felek maguk is úgy vélik, hogy egy uniós szintű megközelítés alkalmasabb a közigazgatások és -szolgáltatások interoperabilitásával kapcsolatos kihívások kezelésére. Ezenkívül az ISA2 kisebb költséggel volt képes megvalósítani célkitűzéseit, mint a hasonló nemzeti vagy szubnacionális kezdeményezések. Az érdekelt csoportok legtöbb válaszadója szerint azonban a határokon átnyúló interakciók költségeinek és adminisztratív terheinek csökkentése tekintetében ezek a célkitűzések csak korlátozott mértékben valósultak meg.

A megoldások felhasználói igényeknek való megfelelése további fejlesztésre szorul. Ezeknek az igényeknek és problémáknak a kezelése várhatóan javul majd az ISA2 megoldásainak az európai közigazgatásokban való szélesebb körű alkalmazása révén.

Összefoglalva tehát, a program technikai jellege miatt korlátozott mértékben eredményezett kézzelfogható változásokat a polgárok és a vállalkozások életében. Mindazonáltal uniós hozzáadott értéket teremtett. Az értékelés arra enged következtetni, hogy a program előnyei fenntarthatóvá tehetők az egyes megoldásainak nyílt forráskódú közösségekben való továbbfejlesztése, valamint a vállalatok arra való ösztönzése révén, hogy az európai uniós nyilvános licenc. alapján, ingyenes ISA2-megoldások alkalmazásával fejlesszenek ki szolgáltatásokat.

4.3.Továbbra is relevánsak az ISA2-program célkitűzései?

A program által kezelni kívánt eredeti igények és problémák továbbra is rendkívül relevánsak. A Covid19-világjárvány rámutatott a program és általánosabb értelemben véve az interoperabilitási kezdeményezések relevanciájára is. A pandémia a meglévő igényeket is sürgetőbbé tette, ideértve a koordináció szükségességét a digitális megoldások uniós szintű végrehajtása során.

Az érdekelt felek sérelmezik, hogy az interoperabilitás holisztikus megközelítése támogatott ugyan, de nem biztosított, ami kiváltképp érvényes az uniós szakpolitikák végrehajtásához biztosított megoldások interoperabilitása tekintetében.

5.Következtetések és levont tanulságok

Az értékelés összességében pozitív képet fest az ISA2-program teljesítményéről. A közszféra interoperabilitása minden eddiginél relevánsabbnak minősül a polgárok és a vállalkozások számára teremtett hozzáadott érték tekintetében. A program egy olyan, többnyire nem kötelező erejű szakpolitikai keretben valósult meg, amely példa nélküli ütemben fejlődik ( 3.3 . szakasz). A közszféra digitalizációjára irányuló, küszöbön álló jelentős beruházások ( 3.4 , szakasz) megkövetelik az ISA2-program tanulságainak alapos mérlegelését, valamint azt, hogy továbbra is annak elért eredményeire építsünk.

Az említett tanulságok a Digitális Európa program keretében folytatott további tevékenységek és egy jövőbeli interoperabilitási szakpolitika szempontjából is relevánsak. Nem szabad azonban szem elől tévesztenünk azt, hogy átfogó megközelítésre van szükség az uniós közszféra szakpolitikák és programok közötti interoperabilitásának tekintetében.

5.1.Az interoperabilitás jelentősége az uniós szakpolitikák végrehajtása szempontjából

Az ISA2 fellépései továbbra is az uniós szakpolitikák széles körének megvalósításához járultak sikeresen hozzá. Egyre több szakpolitika gyakorol jelentős hatást az uniós közszféra digitális infrastruktúrájára. A zökkenőmentes végrehajtás és az interoperábilis európai digitális közszolgáltatások biztosításának kulcsa az ágazatspecifikus javaslatok jobb interoperabilitási irányítással történő koordinációjában rejlik. Az uniós tagállamok az olyan esetekben is kérték a koordináció fokozását és a bevált gyakorlatok cseréjét az uniós szakpolitikák digitális végrehajtása terén, ha nem áll rendelkezésre központi megoldás. A Covid19-cel kapcsolatos interoperabilitási megoldások rámutattak, hogy az EU-t egyre gyakrabban kérik olyan interoperábilis megoldások biztosítására, amelyeket az országok tovább használhatnak, illetve amelyekhez kapcsolódhatnak.

A hatás túlmutat az uniós tagállamok szintjén. Számos országban a regionális és helyi közigazgatások legalább közösen felelősek a digitális közszolgáltatások biztosításáért. Ennek értelmében előnyt jelentenének számukra az olyan vonatkozó uniós szakpolitikák, amelyeket alapértelmezetten interoperábilis végrehajtási megoldások kísérnek.

5.2.Az uniós közszféra interoperabilitásának koherens megközelítésétől a stratégiai megközelítéséig

Az értékelés azt mutatja, hogy a program az EIF végrehajtásával kapcsolatos intézkedések révén hozzájárulhat az uniós közszféra digitális transzformációjára, illetve az interoperabilitásra vonatkozó koherens megközelítés kialakításához, fenntartásához és előmozdításához.

Az általános politikai kontextuson ( 3.2 . szakasz) túlmenően a Bizottság nemrégiben egy közleményt fogadott el „Digitális iránytű 2030-ig: a digitális évtized megvalósításának európai módja” címmel . Ez a dokumentum hangsúlyozza az interoperabilitás biztosításának szükségességét a kormányzat minden szintjén és a különféle közszolgáltatások között. A Berlini Nyilatkozattal az uniós tagállamok e-kormányzati politikáért felelős miniszterei kiemelték az interoperabilitás fontosságát a digitális szuverenitás szempontjából, valamint az értékalapú digitalizáció előfeltételeként.

A jövőben a lezáratlan kérdések kezelése érdekében gondosan meg kell vizsgálni a különböző lehetőségeket, figyelembe véve az érdekelt felek alábbi igényeit: