INDOKOLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE

A jövő növekedésének az alapja a kreativitás, a tudás és az innováció. Ezért az Európa 2020 stratégia[1] az intelligens növekedést jelölte meg a Bizottság jövőbeli politikai folyamatai közül a három prioritásának az egyikeként. A stratégia hangsúlyozza az uniós kutatási teljesítmény növelésének, valamint az innováció és a tudástranszfer népszerűsítésének fontosságát, hogy az innovatív ötletekből a növekedést és a foglalkoztatást segítő termékek és szolgáltatások jöjjenek létre.

A Bizottság elkötelezte magát arra, hogy e célokat magas szintű IPR-kultúra megteremtésével támogassa[2]. A szellemi tulajdon megsértésének az elmúlt években tapasztalható növekedése veszélyezteti a sikeres szerzői jogi politikát, és így a növekedést és a versenyképességet is. Az OECD 2009. évi jelentésében szereplő becslések szerint a hamisítás és a hamisított áruk nemzetközi kereskedelmének a mértéke 2007-ben 250 milliárd dollárt tett ki, amely több, mint 150 ország bruttó hazai terméke összesen[3]. Az uniós vámhatóságok által közzétett számadatok is egyértelműen tükrözik a vámtevékenységek növekedését, mivel a nyilvántartásba vett esetek száma a 2005. évi 26 704-ről 2009-re 43 572-re, azaz öt év alatt közel 60%-kal[4] emelkedett. A kalózkodás (vagy az online szerzői jogi jogsértések) gazdasági hatása ma még nem teljesen ismert, mivel nem túl gyakori jelenség. A párizsi székhelyű TERA Consultants által, a Nemzetközi Kereskedelmi Kamarának a hamisítás és szerzői jogi kalózkodás elleni üzleti kezdeményezésének (BASCAP-kezdeményezés) az alapján készült legfrissebb 2010. évi ágazati tanulmány szerint 2008-ban 10 milliárd EUR veszteség keletkezett, és több mint 185 000 munkavállaló veszítette el a munkahelyét az Európai Unió zenei, mozi-, TV- és szoftverágazataiban tapasztalható kalózkodás miatt[5].

Több, az ágazati és nemzetközi szervezetek által közzétett tanulmány is megerősíti, hogy folyamatosan emelkedik a hamisított és kalózkodással érintett termékek kereskedelme, és megállapítják, hogy ez:

- jelentősen csökkenti az innovációs beruházásokat és munkahelyeket tesz tönkre[6];

- veszélyezteti az európai fogyasztók egészségét és biztonságát[7];

- súlyos problémákat okoz az európai kkv-k számára[8];

- csökkenti az adóbevételeket, mivel csökken a bejelentett eladások mértéke[9];

- vonzó a szervezett bűnözés számára[10].

A Tanács[11] és a Bizottság[12] egyik fő, a fenyegetések elhárítása érdekében indított kezdeményezése 2009-ben a hamisítással és a szerzői jogi kalózkodással foglalkozó uniós megfigyelőközpontnak (a továbbiakban: „Megfigyelőközpont”) a létrehozása volt a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megsértésének jobb megértése érdekében.

A Tanács 2008. évi kérésével összhangban a Megfigyelőközpont a jelenlegi formájában jogi személyiséggel nem rendelkező, a bizottsági szolgálatok által irányított szakértői központ. Szerepe kettős: i) központi erőforrásként fog szolgálni az IPR-t érintő jogsértésekre vonatkozó adatok és információk összegyűjtésében, figyelemmel kísérésében és elemzésében; és ii) mivel együttműködési platformként működik, a nemzeti hatóságok és az érdekelt felek képviselői megoszthatják egymással elképzeléseiket és szakértelmüket a gyakorlati kérdésekben, közös jogérvényesítő stratégiákat alakíthatnak ki, és ajánlásokat fogalmazhatnak meg a döntéshozók számára. A bizottsági szolgálatoknak több feladatot és tevékenységet kell ellátniuk a Megfigyelőközpont irányítását illetően.

A Megfigyelőközpontot jelenleg három bizottsági tisztviselő működteti (két igazgatási dolgozó és egy asszisztens), akik a Megfigyelőközponthoz kapcsolódó szakpolitikai munkát is ellátják.

A Megfigyelőközponttal kapcsolatos legutóbbi tanácsi állásfoglalás további feladatokat határozott meg és felkérte a központot arra, hogy vizsgálja meg, szükséges-e uniós szintű képzési programokat indítani azok számára, akik részt vesznek a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemben[13]. Egy 2010. szeptemberi európai parlamenti állásfoglalás arra is felkérte a Megfigyelőközpontot, hogy gyűjtse össze a hamisítást és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat érintő szabályozásra vonatkozó tudományos kutatási adatokat[14]. A Bizottság Kereskedelmi Főigazgatósága által megrendelt és nemrég közzétett tanulmány pedig arra tesz javaslatot, hogy a Megfigyelőközpont legyen a Bizottságon belül a külső felekkel való kapcsolattartás egyedüli pontja, valamint a bevált gyakorlatok kialakításának és terjesztésének a nemzetközi központja[15].

Bár a Megfigyelőközpont jelenlegi körülményei – amelynek intézményi keretei konzultációk és találkozók során alakultak ki – megfelelőek voltak a projekt indítási szakaszában, a Megfigyelőközpont feladatainak bővítésére és működési tevékenységének fejlesztésére nincs lehetőség, mivel mindkettő jelentős emberierőforrás-, finanszírozási és informatikai fejlesztési infrastruktúrát igényelne, és megvalósításukhoz szakértőkre lenne szükség.

- Az egyéb uniós politikákkal és célokkal való összhang

A javaslat céljai összhangban vannak a meglévő uniós politikákkal és stratégiákkal, egyebek között például az Európa 2020 stratégiával[16]. A célok megfelelnek a Bizottság szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal kapcsolatos európai stratégiájára vonatkozó fő prioritásainak és javaslatainak is[17].

2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ EREDMÉNYEI; HATÁSVIZSGÁLATOK

- Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció

A Megfigyelőközpont felépítése és finanszírozása megalapítása óta vita tárgya volt a Megfigyelőközpont mind a négy lezajlott ülésén[18], valamint a szakértői alcsoportok ülésein is, amelyek 2009 szeptembere óta több, a Megfigyelőközpont munkájában részt vevő magánszektorbeli szervezet képviselője számára teremtettek alkalmat a találkozásra.

Az Európai Parlament képviselőit folyamatosan tájékoztatják a Megfigyelőközpont munkájáról és fejlesztéseiről. Az Európai Parlament hamisítással, csempészettel és szervezett bűnözéssel foglalkozó fórumán 2010-ben két alkalommal is nyíltan megvitatták a Megfigyelőközpont jövőjével kapcsolatos terveket, különösen a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak (BPHH) történő átadását.

A Tanács a Megfigyelőközponttal kapcsolatos két bizottsági közleményre válaszul[19] két politikai szintű állásfoglalást fogadott el[20], amelyek üdvözlik a Megfigyelőközpont létrejöttét és felkérik a Bizottságot arra, hogy dolgozza ki a működési szabályait és feladatait. Emellett az Európai Parlament 2010. szeptember 22-én jelentést fogadott el a Bizottság 2009. évi közleményéről, amely azt támogatta, hogy a BPHH nagyobb mértékben vegyen részt a jogérvényesítéssel kapcsolatos ügyekben[21].

Az európai védjegyrendszer átfogó értékelése során megkérdezett felhasználók kedvezően fogadták azt a felvetést, hogy a BPHH-t bevonják a betartatáshoz kapcsolódó tevékenységekbe[22]. A 2010. december 2-án és 3-án Brüsszelben tartott, szellemi tulajdonról szóló 2010. évi páneurópai csúcsértekezleten folytatott megbeszéléseken[23] a felvetést széles körben támogatták. A BPHH vezető testületei, az igazgatótanács és a költségvetési bizottság[24]a 2010. novemberében tartott ülésein is támogatta a javaslatot.

Az egyedi, célzott és folyamatos konzultációs folyamatot figyelembe véve a Bizottság úgy vélte, hogy nincs szükség további szokásos konzultációs gyakorlatra.

- Hatásvizsgálat

A hatásvizsgálat három olyan lehetőséget vizsgált meg, amelyek mindegyike további lehetőségeket tartalmaz.

Az 1. lehetőség szerint a bizottsági szolgálatok továbbra is igazgatnák a Megfigyelőközpontot, de jelentősen növekednének a forrásaik. Az 1a. lehetőség szerint a munka teljes egészét vagy nagyon nagy részét házon belül végeznék el, az 1b. lehetőség szerint azonban a munka oroszlánrészét kiszerveznék. A második lehetőség az lenne, hogy a Megfigyelőközpont egy olyan kezdeményezésben venne részt, amelyet a magánszektor vezet, és amelyet teljes egészében a magánszektoron (2a. lehetőség), egy bizottsági támogatáson (2b. lehetőség) vagy egy köz-magán társuláson (PPP, 2c. lehetőség) keresztül finanszírozna. A hatásvizsgálatban vizsgált harmadik lehetőség az, hogy a Megfigyelőközpont vagy egy újonnan létrehozandó uniós ügynökséghez (3a. lehetőség) vagy egy már meglévő intézményhez, azaz az alicantei Belső Piaci Harmonizációs Hivatalhoz (BPHH) kerül.

Az 1a. lehetőség (a Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság létszámának növelése) a Bizottság jelenlegi, növekedést nem támogató politikája mellett nem megvalósítható[25]. A 2a. lehetőség sem végrehajtható, mivel nincs arra utaló jel, hogy a magánszektor kész lenne ilyen kötelezettséget vállalni. Az 1b. (kereskedelmi kiszervezés) és a 2b. (az iparági kezdeményezés révén megvalósított feladatok) lehetőség megvalósítható lenne, de nem jelentene hathatós megoldást, mert az érintettek valószínűleg nem kapnának hozzáférést a tagállamok hatóságai és a magánszféra érintett szereplői által különlegesnek tartott adatokhoz, a 2b. lehetőség esetében pedig a Megfigyelőközpont átfogó céljainak elérése elé jelentős akadályokat gördítene a különböző érintettek egyenlőtlen pozícióinak (sőt esetleges kizárásának) a kockázata. Ezek a hátrányok részben elkerülhetők lennének a 2c. köz-magán társulási lehetőséggel, ami az EU költségvetését évente 2,41–2,98 millió EUR-val terhelné meg az első két évben, a harmadik évtől kezdve pedig évi 2,61–3,07 millió EUR-val – a létrehozandó informatikai rendszer kialakításától függően.

A hatásvizsgálat szerint a 3a. lehetőség (új uniós ügynökség létrehozása) megfelelő megoldást kínálna a Megfigyelőközpont működtetésére. Ez azonban jelentősen megterhelné az Unió költségvetését: az első két évben 4,33–5,33 millió EUR-ba, a harmadik évtől kezdve pedig évi 5,5–6,28 millió EUR-ba kerülne, az intézmény létrehozatala és megnyitása pedig jelentős időveszteséggel járna.

A 3b. lehetőség (a feladat átruházása egy meglévő uniós intézményre, lehetőleg a BPHH-ra) lehetővé tenné, hogy a Megfigyelőközpont hozzáférjen a szakértelemhez, a forrásokhoz és a finanszírozáshoz, és hogy minél hamarabb működőképes legyen. Költségvetési szempontból ez költséghatékony megoldás (az összes költség az első két évben 3,3–4,3 millió EUR-ra, a harmadik évtől pedig 4,74–5,52 millió EUR-ra rúgna), és lehetővé teszi, hogy a költségeket az uniós költségvetésen kívüli pénzügyi forrásokból fedezzék.

Ezért a hatásvizsgálat következtetése az, hogy a legmegfelelőbb megoldás az lenne, ha a Megfigyelőközpont irányítását átadnák a BPHH-nak, feltéve hogy ez utóbbi rendelkezik a megfelelő finanszírozással és struktúrával, és képes a Megfigyelőközpont céljainak megvalósítására az alaprendelet módosítását követően.

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI

- A javasolt cselekvés összegzése

A javaslat szerint a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalt kellene megbízni a hamisítással és a szerzői jogi kalózkodással foglalkozó uniós megfigyelőközpontnak a vezetésével kapcsolatos feladatokkal és tennivalókkal, beleértve a szerzői jogokkal, az ezekhez kapcsolódó jogosultságokkal és a szabadalmakkal kapcsolatos feladatokat is.

A jövőben e feladatok a következőkre terjednek ki:

- független adatok és becslések közlése a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás belső piaci elterjedtségéről és mértékéről;

- a közigazgatási hatóságok bevált gyakorlatainak megosztása és népszerűsítése;

- a magánszektor bevált stratégiáinak terjesztése;

- a közvélemény tudatosságának növelése;

- az európai képzési programok iránti igény felmérése és ezek megtervezése a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmében érintett hatóságok számára, együttműködve más nemzetközi és európai intézményekkel és szervezetekkel;

- a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás megelőzésére szolgáló technikai eszközökre vonatkozó kutatás elvégzése, és

- a nemzetközi együttműködés előmozdítása és technikai segítségnyújtás a harmadik országok hatóságai számára.

Az e feladatokhoz szükséges lépéseknek a következőket kell tartalmaznia:

- találkozók szervezése a Megfigyelőközpontot alkotó képviselőknek és munkacsoportjainak;

- találkozók szervezése más szakértőkkel;

- a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megsértésének és az ezek elleni küzdelem módszereinek katalogizálása, a kapcsolódó szemináriumok és képzések szervezése;

- a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elterjedtségére és hatásaira vonatkozó vizsgálatok elvégzése, valamint éves jelentések készítése a fejleményekről és a tendenciákról, illetve ágazati jelentések készítése a különböző iparágak és termékszektorok helyzetének elemzése céljából;

- a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás megelőzésére szolgáló technikai eszközökre vonatkozó kutatás elvégzése;

- adatbázisok kifejlesztése a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal kapcsolatos jogsértések elterjedtségére és hatására, az ilyen jogsértésekkel kapcsolatos nemzeti joggyakorlatokra és a meglévő képzési intézkedésekre vonatkozó adatok tárolása és elemzése céljából, valamint olyan rendszerek kialakítása, amelyek bővítik a közigazgatási hatóságok és az érintett magánszereplők hozzáférését az információkhoz, és lehetővé teszik közöttük a gyors információcserét.

- Jogalap

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikke az alapja a belső piac kialakításának és működésének. Ezen rendelet alapján a BPHH-ra bízott feladatok a tagállamok nemzeti jogszabályaiban meghatározott szellemi tulajdonhoz fűződő jogokra is vonatkoznak, és ezen területen alkalmazható támogató jellegű jogszabályoknak is tekinthetők. Az EUMSZ 118. cikkének (1) bekezdése felhatalmazást ad az európai szellemi tulajdonhoz fűződő jogok kialakítását szolgáló intézkedések elfogadására, a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok egységes védelmének a biztosítására az Európai Unión belül, valamint az uniós szintű, központosított, engedélyezési, koordinációs és felügyeleti rendszer kialakítására. Ezért a 114. cikk és a 118. cikk (1) bekezdése együttesen megfelelő jogi alapot teremt e javaslathoz.

- A szubszidiaritás elve

A hamisítással és a szerzői jogi kalózkodással foglalkozó uniós megfigyelőközpontra bízott tevékenységek határokon átnyúló tevékenységek, amelyekhez mind a huszonhét tagállam közreműködése szükséges, ezért az egyes tagállamok egyedül nem képesek hatékonyan megvalósítani őket. Mindaddig, amíg szükség van két tagállam között a kétoldalú együttműködésre, addig elméletileg egyedi szinten is kialakíthatók eljárások. Figyelembe véve azonban azt, hogy az ehhez szükséges eszközök és módszerek hasonlóak lennének minden tagállam esetében, hatékonyabbnak tűnik uniós szinten meghatározni őket. Ezáltal az egyes megoldások nem a tagállamok elvárásaihoz lesznek igazítva, hanem valamennyi tagállam érdekét szolgálják. Ami pedig a harmadik országokkal való kapcsolatokat illeti, a közösségi szolgálatokkal, valamint a más uniós és nemzetközi szervekkel történő egyeztetésnek uniós szinten kell végbemennie.

A hatásvizsgálat is igazolta azt, hogy ezen feladatoknak egy meglévő uniós ügynökségre, vagyis a BPHH-ra történő átruházása lehetővé teszi a már folyamatban lévő tevékenységekkel való szinergiák kialakítását. Az átruházás azt is lehetővé teszi, hogy a védjegyekre és formatervezési mintákra vonatkozó jogok terén alkalmazható szakértelem, valamint a BPHH és az iparjogvédelmi hivatalok között kialakított munkakapcsolatok előremozdítsák a folyamatokat. A munkakapcsolatok révén a BPHH összehozhat olyan szakértőket, akikre szüksége van ahhoz, hogy az új feladatait sikeresen elvégezze.

4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

A javaslatra nem kell költeni az Európai Unió költségvetéséből. Megvalósítása körülbelül 40 000 EUR megtakarítást eredményezne, mert az olyan költségek, amelyeket jelenleg az EU költségvetéséből finanszíroznak, a jövőben a BPHH költségvetését terhelnék.

5. A CIKKEK MAGYARÁZATA

1. cikk

Ez a cikk ismerteti a javaslat tárgyát, amely alapján bővítenék a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (BPHH) feladatkörét a meghatározott feladatokkal és tevékenységekkel kapcsolatos szakértői központként működő, a hamisítás és szerzői jogi kalózkodás európai uniós megfigyelőközpontjának az üzemeltetésével.

2. cikk

Ez a cikk rendelkezik azokról a feladatokról és tevékenységekről, amelyeket a Hivatalnak el kell látnia a Megfigyelőközponttal kapcsolatban, és amelyek hat fő csoportba sorolhatók:

- a szellemi tulajdonhoz fűződő jogsértések elterjedtségének és hatásának, valamint a szellemi tulajdon értékének a tudatosítása, továbbá a közszféra és a magánszektor bevált gyakorlatainak megismertetése a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megsértése elleni küzdelem terén;

- a szellemi tulajdonhoz fűződő jogsértések hatásainak a tudatosítása a közvéleményben;

- a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok érvényesítésében érintett személyek szaktudásának a bővítése;

- a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás megelőzését és leküzdését szolgáló technikai eszközökre vonatkozó ismeretek bővítése, beleértve a helymeghatározási és nyomonkövetési rendszereket;

- a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmében érintett tagállami hatóságok közötti internetes információcsere javítása a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelme terén, és az együttműködés erősítése a tagállamok központi iparjogvédelmi hivatalai között, beleértve a Benelux Szabadalmi Hivatalt is;

- a nemzetközi együttműködés előmozdítása.

3. cikk

Ez a cikk pontosítja, hogy a Hivatal köteles a saját költségvetéséből finanszírozni a 2. cikk által ráruházott tevékenységek megvalósítását.

4. cikk

Ez a cikk rendelkezik a Megfigyelőközpont ülésein való részvételről és azok szervezéséről. Előírja, hogy a Hivatal összehívja a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmét ellátó közigazgatási szervek, testületek és szervezetek, valamint a magánszféra, az Európai Parlament és a Bizottság szakértőit. A magánszektor képviselőit a hamisítás által leginkább érintett gazdasági ágazatokból kell kiválasztani. A szakértői csoportba ezért különböző ágazatok képviselőit kell bevonni. Többek között képviseltetik magukat a jogtulajdonosok, az internetszolgáltatók és a távközlési vállalatok, valamint be kell vonni a fogyasztók képviselőit is. Ez a cikk lehetővé teszi továbbá találkozók szervezését a Megfigyelőközpont munkacsoportjainak.

5. cikk

Ez a cikk arra kötelezi a tagállamokat és a magánszektor képviselőit, hogy az alkalmazandó adatvédelmi jogszabályok keretein belül osszák meg az olyan statisztikai adatokat és a joggyakorlattal összefüggő információkat a Hivatallal, amelyek a Tanács 2010. március 1-jei következetéseivel összhangban kapcsolódnak a Megfigyelőközpont munkájához, valamint tájékoztassák a Hivatalt az e területtel kapcsolatos saját politikáikról.

6. cikk

Ez a cikk arra kötelezi a Hivatalt, hogy fogadja el a Megfigyelőközpont belső igazgatási utasításait, és tegye közzé azokat a tájékoztatásokat, amelyek Hivatalra bízott valamennyi, az e rendeletben meghatározott feladat teljesítéséhez szükségesek.

7. cikk

Ez a cikk arról rendelkezik, hogy a Hivatal éves működési jelentésének tartalmaznia kell egy jelentést a Hivatal e rendeletben meghatározott tevékenységeiről is. Emellett azt is előírja, hogy milyen fő információkat kell a jelentésnek tartalmaznia – ezek többek között az év során elvégzett fő tevékenységek áttekintése, az elért eredmények, a Hivatal e rendelet által meghatározott munkájának átfogó értékelése, a Megfigyelőközpont tervezett jövőbeli feladataira vonatkozó információk, és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmével kapcsolatosan kialakítandó jövőbeli politikákról szóló ajánlások.

8. cikk

Ez a cikk rendelkezik a rendelet értékelésének a szabályairól, amelyet a Bizottságnak kell elvégeznie a rendelet gyakorlati végrehajtásával kapcsolatban, azaz abban a tekintetben, hogyan teljesíti a Hivatal a 2. cikkben meghatározott feladatait, valamint e munkának a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok uniós védelmére gyakorolt hatását illetően. A Bizottság köteles az értékelési folyamat részeként a Megfigyelőközponttal konzultálni, a végső értékelő jelentést pedig az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak elküldeni. A Bizottság ezután köteles átfogó konzultációt folytatni az érintettekkel az értékelő jelentésről, amely után javaslatokat terjeszthet elő a rendelet módosítására.

9. cikk

Ez a cikk rendelkezik a javasolt rendelet hatálybalépéséről, és ismerteti a rendelet hatásait.

2011/0135 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmével kapcsolatos egyes feladatokkal, köztük a közigazgatási és a magánszektor hamisítással és a szerzői jogi kalózkodással foglalkozó uniós megfigyelőközpont képviselőiként történő összehívásával való megbízásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és annak különösen a 114. cikkére és a 118. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[26],

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

1. Az Európai Unió (a továbbiakban: „Unió”) gazdasági jóléte a kreativitás és az innováció fenntartásán nyugszik. Ezért elengedhetetlenek az ezek hatékony védelmét szolgáló intézkedések a jövőbeli prosperitás biztosítása érdekében.

2. A szellemi tulajdonhoz fűződő jogok alapvető vagyoni értéket jelentenek, amelyek hozzájárulnak ahhoz, hogy a feltalálók és az alkotók méltányos díjazásban részesüljenek a munkájukért, továbbá hogy a kutatásba és az új ötletekbe befektetett munkájuk védve legyen.

3. A szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megalapozott, összehangolt és progresszív megközelítése alapvetően fontos az Európa 2020 stratégia céljainak elérése érdekében[27].

4. A szellemi tulajdonhoz fűződő jogsértéseknek a folyamatos növekedése nemcsak az Unió gazdaságát veszélyezteti, hanem az uniós fogyasztók egészségét és biztonságát is. Ezért hatékony, azonnali és összehangolt cselekvésre van szükség európai és globális szinten is annak érdekében, hogy e jelenséggel sikeresen fel lehessen venni a harcot.

5. A hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemre irányuló átfogó európai tervről szóló 2008. szeptember 25-i tanácsi állásfoglalásban meghatározott, a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok átfogó stratégia összefüggésében[28] a Tanács felkérte a Bizottságot arra, hogy hozza létre a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás európai uniós megfigyelőközpontját (a továbbiakban: „Megfigyelőközpont”). A Bizottság ezért egy olyan szakértői hálózatot alakított ki a közszféra és a magánszektor részvételével, amelynek feladatait a „A szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítésének megerősítéséről”[29] című közleményben határozta meg.

6. A közlemény meghatározza, hogy a Megfigyelőközpontnak a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megsértésével összefüggő információk és adatok összegyűjtésének, figyelemmel kísérésének és elemzésének a központi forrásává kell válnia. Együttműködési platformként kell működnie a nemzeti hatóságok és az érdekeltek képviselői között, hogy megoszthassák egymással elképzeléseiket és szakértelmüket a gyakorlati kérdésekben, közös jogérvényesítő stratégiákat alakítsanak ki, és ajánlásokat fogalmazzanak meg a döntéshozók számára. A közlemény rendelkezik arról, hogy a Megfigyelőközpont a bizottsági szolgálatok segítségével és irányításával működjön.

7. A Tanács a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítéséről szóló 2010. március 1-i állásfoglalásában[30] felkérte a Bizottságot, a tagállamokat és az ipart arra, hogy a Megfigyelőközpontot lássák el a hamisítás és szerzői jogi kalózkodás terén rendelkezésre álló megbízható és összehasonlítható adatokkal, és közösen alakítsák ki és fogadják el a Megfigyelőközponttal kapcsolatos, a további információk gyűjtésére vonatkozó terveket. A Tanács arra is felkérte a Bizottságot, hogy minden évben tegyen közzé egy átfogó éves jelentést a hamisítás és szerzői jogi kalózkodás elterjedtségéről, mértékéről és fő jellemzőiről, valamint a belső piacra gyakorolt hatásáról. Az éves jelentést a tagállamok hatóságai, a Bizottság és a magánszektor által, az adatvédelmi jogszabályok keretei között szolgáltatott adatok alapján kell elkészíteni a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elterjedtségéről, mértékéről és fő jellemzőiről, valamint a belső piacra gyakorolt hatásáról.

8. A Tanács a 2010. május 25-i következtetéseiben[31] felkérte a Bizottságot arra, hogy teremtse meg a jogi alapját a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (a továbbiakban: „Hivatal”) jogérvényesítéssel kapcsolatos tevékenységekbe történő bevonásához, ideértve a hamisítás elleni küzdelmet is – különösen a nemzeti védjegyhivatalokkal és a Megfigyelőközponttal való szorosabb együttműködés révén.

9. A szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[32] rendelkezik többek között az együttműködés előmozdítását célzó intézkedésekről, beleértve a tagállamok közötti, valamint a tagállamok és a Bizottság közötti információcserét is.

10. Az Európai Parlament a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítéséről szóló 2010. szeptember 22-i állásfoglalásában[33] felkérte a tagállamokat és a Bizottságot arra, hogy a Hivatal és a szellemi tulajdonnal foglalkozó nemzeti hivatalok közötti együttműködést terjesszék ki a szellemi tulajdonhoz fűződő jogsértések elleni küzdelemre is.

11. A Megfigyelőközpontra ruházott feladatok körének figyelembevételével megoldást kell találni arra, hogy hogyan biztosítsák a megfelelő és fenntartható infrastruktúrát a Megfigyelőközpont feladatainak elvégzéséhez.

12. A közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet[34] rendelkezik a Hivatal és a tagállami bíróságok, illetve hatóságok közötti igazgatási együttműködésről, valamint a kiadványok cseréjéről a Hivatal és a tagállamok központi iparjogvédelmi hivatalai között. Ennek alapján alakította ki a Hivatal a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelme terén aktív nemzeti hivatalokkal való együttműködését. Ennek köszönhetően már rendelkezik elegendő tapasztalattal és szakértelemmel a Megfigyelőközpont feladataihoz szükséges megfelelő és fenntartható infrastruktúra kiépítéséhez.

13. A Hivatal tehát el tudja látni ezen feladatokat.

14. A feladatoknak ki kell terjedniük az uniós jog vagy a tagállamok e területet felölelő nemzeti joga által szabályozott valamennyi szellemi tulajdonhoz fűződő jogra, mivel sok esetben a jogsértő cselekmény több szellemi tulajdonhoz fűződő jogot is érint. Ahhoz, hogy a fennálló helyzetről az érintettek teljes képet kapjanak, tisztában kell lenniük a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal kapcsolatos adatokkal, meg kell osztani velük a bevált gyakorlatokat, és lehetővé kell tenni az átfogó stratégiák tervezését a szellemi tulajdonhoz fűződő jogsértések csökkentése érdekében. E feladatokkal összefüggésben a Hivatal feladatkörét ki kell terjeszteni a szabadalmak, a szerzői jogok és a kapcsolódó jogok, valamint a földrajzi árujelzők védelmére is.

15. A Hivatal által elvégzendő feladatokat össze kell hangolni a 2004/48/EK irányelvben meghatározott jogérvényesítési és jelentési intézkedésekkel. A Hivatalnak ezért olyan szolgáltatásokat kellene nyújtania a nemzeti hatóságok vagy gazdasági szereplők részére, amelyek elősegítik az irányelv egységes bevezetését, és amelyek feltehetően előmozdítják az irányelv alkalmazását. A Hivatal feladatainak emiatt szorosan kell kapcsolódniuk a tagállamok jogszabályait, rendeleteit és igazgatási rendelkezéseit közelítő aktusok tárgyához.

16. A Hivatal keretében működő Megfigyelőközpontnak a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megsértésével kapcsolatos információk és adatok kezelésére alkalmas központtá kell válnia, és fel kell használnia a Hivatal szakértelmét, tapasztalatait és forrásait.

17. A Hivatalnak egy olyan fórumot kell biztosítania, amely összekapcsolja a közigazgatási hatóságokat és a magánszektort, biztosítja a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok értékére és e jogok megsértésére vonatkozó objektív, összehasonlítható és megbízható adatok összegyűjtését, elemzését és terjesztését, a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmét szolgáló bevált gyakorlatok és stratégiák kialakítását, valamint a szellemi tulajdonhoz fűződő jogsértések hatásainak a közvéleményben való tudatosítását. A Hivatalnak további feladatokat is el kell látnia, mint például a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok értékének a tudatosítása, a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok érvényesítésében érintett személyek szakértelmének növelése megfelelő képzési intézkedések révén, a hamisítás megelőzését szolgáló technikai ismeretek bővítése, valamint a harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel való együttműködés fejlesztése.

18. A magánszektor képviselőire tekintettel a Hivatalnak be kell vonnia a szellemi tulajdonhoz fűződő jogsértések elleni küzdelemben leginkább érintett és legtapasztaltabb gazdasági ágazatok szereplőit, különösen a jogosultakat és az internetszolgáltatókat a Megfigyelőközpont feladatainak meghatározásába. Biztosítani kell azt is, hogy a fogyasztók és a kis- és középvállalkozások megfelelően legyenek képviselve.

19. A Hivatalnak saját költségvetéséből kell finanszíroznia a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmével kapcsolatos feladatokat és tevékenységeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET

1. cikk A rendelet tárgya

Ez a rendelet a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmével kapcsolatos feladatokat ruház a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalra (a továbbiakban: „Hivatal”). A Hivatal e feladatok végrehajtásába rendszeresen szakértőket, hatóságokat és érintett feleket von be, ők alkotják a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás európai uniós megfigyelőközpontját (a továbbiakban: „Megfigyelőközpont”).

2. cikkFeladatok és tevékenységek

20. A Hivatal feladatai a következők:

a) az Európai Unió joga vagy a tagállamok nemzeti jogszabályai által védett szellemi tulajdonhoz fűződő jogsértések elterjedtségének és hatásainak tudatosítása, beleértve az iparjogvédelmet, a szerzői jogot és az ahhoz kapcsolódó jogokat;

b) a szellemi tulajdon értékének a tudatosítása;

c) a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmére szolgáló bevált közigazgatási és magánszektorbeli gyakorlatokra vonatkozó ismeretek bővítése;

d) a szellemi tulajdonhoz fűződő jogsértések hatásainak a tudatosítása a közvéleményben;

e) a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok érvényesítésében érintett személyek szaktudásának a bővítése;

f) a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás megelőzését és leküzdését szolgáló technikai eszközökre vonatkozó ismeretek bővítése, beleértve a helymeghatározási és nyomonkövetési rendszereket;

g) a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmében érintett tagállami hatóságok közötti internetes információcsere javítása a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelme terén, és az együttműködés erősítése a tagállamok központi iparjogvédelmi hivatalai között, beleértve a Benelux Szabadalmi Hivatalt is;

h) a harmadik országbeli szabadalmi hivatalokkal való nemzetközi együttműködés erősítése, a stratégiafejlesztés és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmét szolgáló technikák, képességek és eszközök fejlesztése.

21. Az (1) bekezdésben említett feladatok teljesítése során a Hivatal a következő tevékenységeket látja el:

a) a 4. cikkel összhangban rendszeres időközönként összehívja a Megfigyelőközpontot;

b) kialakítja a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megsértésére vonatkozó független, objektív, összehasonlítható és megbízható adatok összegyűjtésének, elemzésének és jelentésének rendszerét;

c) lehetővé teszi a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megsértésére vonatkozó független, objektív és összehasonlítható adatok összegyűjtését, elemzését és terjesztését;

d) lehetővé teszi a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok gazdasági értékére és e jogoknak a gazdasági növekedéshez, a jóléthez, az innovációhoz, a kreativitáshoz, a kulturális sokszínűséghez, a színvonalas munkahelyek teremtéséhez és az Unión belüli jó minőségű termékek és szolgáltatások megteremtéséhez történő hozzájárulására vonatkozó objektív, összehasonlítható és megbízható adatok összegyűjtését, elemzését és terjesztését;

e) gazdasági ágazatonként és földrajzi térségenként elvégzett, illetve a megsértett szellemi tulajdonhoz fűződő jogokra vonatkozó rendszeres értékelések és egyedi jelentések készítése, amelyek többek között a szellemi tulajdonhoz fűződő jogsértések társadalmi, gazdasági, egészségügyi, környezeti és biztonsági hatásait, valamint az ilyen jogsértéseknek a szervezett bűnözéssel és a terrorizmussal fennálló összefüggéseit elemzik;

f) feladata a bevált gyakorlatokra vonatkozó információk összegyűjtése, elemzése és terjesztése a Megfigyelőközpontként tevékenykedő képviselők között, és stratégiák kidolgozása az ilyen gyakorlatok alapján;

g) jelentések és kiadványok készítése annak érdekében, hogy az uniós polgárok átfogóbban ismerjék a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megsértésének a hatásait, továbbá európai és nemzetközi szintű konferenciák, online és offline kampányok, események és találkozók szervezése;

h) internetes és egyéb formában megvalósított képzések megszervezése a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmében részt vevő nemzeti tisztviselők számára;

i) eseti szakértői találkozók szervezése a Hivatal e rendelet szerinti munkájának támogatására;

j) szakembereknek szánt technikai eszközök és teljesítményértékelési technikák felkutatása, értékelése és népszerűsítése, beleértve az olyan helymeghatározási és nyomonkövetési rendszereket, amelyek segítenek megkülönböztetni az eredeti termékeket a hamisítványoktól;

k) együttműködés a nemzeti hatóságokkal egy, a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmével foglalkozó tagállami hatóságok, testületek és szervezetek közötti online információcsere-hálózat kifejlesztése érdekében, amelynek feladata a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok internetes védelme, beleértve a valós idejű riasztások és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megsértésére vonatkozó információk közzétételét is;

l) stratégiák kialakítása a tagállamok központi iparjogvédelmi hivatalaival, többek között például a Benelux Szabadalmi Hivatallal együttműködve, valamint a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmével kapcsolatos technikák, szakismeret és eszközök bővítése és fejlesztése, beleértve a képzési programokat és a tudatosságnövelő akciókat is;

m) technikai segítségnyújtási programok biztosítása a harmadik országok számára, továbbá egyedi képzési programok és események megszervezése és megvalósítása a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmében érintett harmadik országbeli tisztviselők számára;

n) a rendelet hatálya alá tartozó problémákkal kapcsolatban ajánlások benyújtása a Bizottságnak, beleértve a Bizottság általi megkeresések alapján megfogalmazott ajánlásokat is;

o) az a) pontban hivatkozott találkozókhoz éves munkaprogram készítése, amely összhangban kell, legyen az Unió szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelme terén alkalmazandó politikáival és prioritásaival;

p) az (1) bekezdésben meghatározott feladatok ellátásához szükséges, e tárgykörbe tartozó tevékenységek elvégzése.

3. cikkFinanszírozás

A Hivatal mindenkor köteles a saját költségvetéséből finanszírozni az e rendelet által ráruházott tevékenységek megvalósítását.

4. cikkA Megfigyelőközpont ülései

22. A Hivatal a 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett találkozókra meghívja a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmében érintett közigazgatási szervek, testületek és szervezetek, valamint a magánszféra képviselőit.

23. A Megfigyelőközpont üléseire a szellemi tulajdonhoz fűződő jogsértések elleni küzdelemben leginkább érintett és a különböző gazdasági ágazatokat képviselő uniós és külső testületek képviselőit hívják meg.

Biztosítani kell, hogy a fogyasztói szervezetek valamint a kis- és középvállalkozások megfelelően legyenek képviseltetve a központban.

24. A Hivatal minden tagállamból egy nemzeti képviselőt valamint 5-5 európai parlamenti és bizottsági képviselőt hív meg.

25. A Hivatal közzéteszi a honlapján a képviselők neveit, az ülések napirendjét és jegyzőkönyveit.

26. A 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett találkozók a Megfigyelőközponton belüli munkacsoportokban is megszervezhetők. A munkacsoportbeli ülésekre mind az Európai Parlamentből, mind a Bizottságból legfeljebb két-két megfigyelő hívható meg.

5. cikkTájékoztatási kötelezettségek

A személyes adatok kezelésére vonatkozó jogszabályok sérelme nélkül a Megfigyelőközpontot képviselő tagállami és magánszektorbeli képviselők feladata, hogy:

a) tájékoztassák a Hivatalt a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmével kapcsolatos politikáikról és stratégiájukról, és ezek módosításairól;

b) statisztikai adatokat szolgáltassanak a szellemi tulajdonhoz fűződő jogsértésekről;

c) tájékoztassák a Hivatalt az alkalmazandó joggyakorlatukról.

6. cikkBelső igazgatási utasítások és értesítések

A 207/2009/EK rendelet 124. cikkében rá ruházott hatáskörével élve a Hivatal elnöke elfogadja azokat a belső igazgatási utasításokat és közzéteszi azokat az értesítéseket, amelyek szükségesek az e rendelet által a Hivatalra számára meghatározott feladatok elvégzéséhez.

7. cikkA vezetői jelentés tartalma

A 207/2009/EK rendelet 124. cikke (2) bekezdésének d) pontjában előírt vezetői jelentésnek a következőket mindenképpen tartalmaznia kell a Hivatal e rendeletben meghatározott feladatairól és tevékenységeiről:

a) az előző naptári év során végzett fő tevékenységek áttekintését;

b) az előző naptári év során elért, adott esetben az ágazati jelentéseket is tartalmazó eredményeket, amelyek elemzik a különböző ipari és termékágazatok helyzetét;

c) a Hivatal e rendeletben meghatározott feladatainak teljesítéséről szóló átfogó értékelést;

d) a Hivatal által a jövőben elvégezni kívánt tevékenységek áttekintését;

e) a jövőbeli politikákra vonatkozó ajánlásokat a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelme terén, beleértve azt is, hogy hogyan javítható a tagállamok közötti hatékony együttműködés.

8. cikkÉrtékelés

27. Ezen rendelet hatálybalépését követő 5 éven belül a Bizottság jelentést fogad el a rendelet alkalmazásának értékeléséről.

28. Az értékelő jelentés értékeli a Hivatal teljesítményét a rendelet megvalósításával kapcsolatban, különös tekintettel a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmére gyakorolt belső piaci hatására.

29. A Bizottság az értékelő jelentés elkészítése során a (2) bekezdésben meghatározott kérdésekről konzultál a Megfigyelőközpontként tevékenykedő képviselőkkel.

30. A Bizottság az értékelő jelentést továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és konzultációt kezdeményez az érintett felekkel a jelentésről.

9. cikkHatálybalépés

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő [huszadik] napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ

1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

1.1. A javaslat/kezdeményezés címe

1.2. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)

1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa: jogalkotási javaslat

1.4. Célkitűzés(ek)

1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása

1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)

2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

2.2. Irányító és ellenőrző rendszer

2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésre vonatkozó intézkedések

3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?

3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ

A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

A javaslat/kezdeményezés címe

Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmével kapcsolatos egyes feladatokkal, köztük a közigazgatási és a magánszektor hamisítással és a szerzői jogi kalózkodással foglalkozó uniós megfigyelőközpont képviselőiként történő összehívásával való megbízásáról

A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[35]

Belső piac – tudásalapú társadalom – a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok érvényesítése

A javaslat/kezdeményezés típusa

( A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul

( A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre[36] irányul

( A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul

( A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul

Célkitűzések

A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések

Az általános cél a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok hatékony érvényesítésének javítása, hogy a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás ne okozzon jelentős kárt az európai gazdaságban, valamint az európai polgárok egészségében és biztonságában. Ez a célkitűzés összhangban van a meglévő uniós politikákkal és stratégiákkal, egyebek között például az Európa 2020 stratégiával[37]. A célok megfelelnek a Bizottság szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal kapcsolatos európai stratégiájára vonatkozó fő prioritásainak és javaslatainak is[38].

Az elmúlt tíz évben számottevően elterjedtek a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal kapcsolatos jogsértések. Az OECD 2009. évi jelentésében szereplő becslések szerint a hamisítás és a hamisított áruk nemzetközi kereskedelmének a mértéke 2007-ben 250 milliárd dollárt tett ki, amely több, mint 150 ország bruttó hazai terméke összesen[39]. Az uniós vámhatóságok által közzétett számadatok egyértelműen tükrözik a vámtevékenységek növekedését, mivel a nyilvántartásba vett esetek száma az 1999. évi 4694-ről 2009-re 43 572-re, azaz tíz év alatt közel 920%-kal emelkedett. Az internetes kalózkodást illetően a párizsi székhelyű TERA Consultants által, a Nemzetközi Kereskedelmi Kamarának a hamisítás és szerzői jogi kalózkodás elleni üzleti kezdeményezésének (BASCAP-kezdeményezés) az alapján készült legfrissebb 2010. évi ágazati tanulmány szerint 2008-ban 10 milliárd EUR veszteség keletkezett, és több mint 185 000 munkavállaló veszítette el a munkahelyét az Európai Unió zenei, mozi-, TV- és szoftverágazataiban tapasztalható kalózkodás miatt[40].

Uniós szinten a problémával szembeni küzdelem elsőszámú kezdeményezése a Bizottság Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatósága által irányított, a hamisítással és a szerzői jogi kalózkodással foglalkozó uniós megfigyelőközpont (a továbbiakban: „Megfigyelőközpont”).

Meghatározott célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

Meghatározott célkitűzés

Az elmúlt két évben létrejött a Megfigyelőközpont intézményi kerete. A Megfigyelőközpont létrehozási szakaszának lezárásával nyilvánvalóvá vált, hogy a finanszírozás, az emberi erőforrások, az informatikai és ülésezési kapacitás, valamint a szükséges szakértelem hiánya miatt a jelenlegi infrastruktúra a jövőben nem fog megfelelni a központ célkitűzéseinek, és a jelenlegi körülmények között nem lehetséges a feladatok bővítése.

A meghatározott célkitűzés éppen ezért annak biztosítása, hogy mihamarabb és az uniós költségvetésre rótt terhek nélkül a Megfigyelőközpont rendelkezésére bocsássák a feladatai hatékony ellátásához szükséges infrastruktúrát. E feladatok többek között a közigazgatási hatóságok és az érintett magánszereplők tudatosságának növelése a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elterjedtségével, hatásával és tendenciáival, valamint a problémával szembeni hatékony fellépéssel kapcsolatban, javítva ezzel a jogérvényesítés terén megvalósuló napi szintű együttműködést; valamint a fogyasztók tájékoztatása a hamisítás és a kalózkodás gazdasági hatásáról és veszélyeiről, továbbá a harmadik országokat célzó intézkedések jobb összehangolása.

E kezdeményezés keretében a Megfigyelőközpont irányítását a már működő Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (BPHH) látná el. Ennek köszönhetően a Megfigyelőközpont meglévő igazgatási struktúrákra (például emberi erőforrások és finanszírozás) támaszkodhatna. A BPHH az Európai Unió 27 tagállamában érvényes közösségi védjegyek és formatervezési minták bejegyzéséért felelős uniós hivatal. Tekintettel a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelme és érvényesítése közötti egyértelmű kapcsolatra, a BPHH-n belül rendelkezésre álló szakértelem a jelek szerint különösen megfelel a Megfigyelőközpont feladatainak ellátásához.

A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek):

Belső piaci politika.

Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/az érintett célcsoportokra.

A szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal kapcsolatos jogsértések elleni küzdelem során hozott összehangoltabb és fenntarthatóbb intézkedések hiányában az EU olyan káros tendenciának lehet tanúja, amely tényleges hatással lesz a gazdasági fellendülésre, a vagyonra és a munkahelyekre. E tendencia részeként elterjednek majd azok a termékek, amelyek komoly károkat okozhatnak a fogyasztók számára, úgymint hamis gyógyszerek, élelmiszerek, kozmetikai termékek és hamisított háztartási készülékek.

A Megfigyelőközpont a tendenciák és veszélyek meghatározását célzó megbízható és objektív adatoknak, a felelős tagállami hatóságok közötti fokozottabb koordináció és a bevált gyakorlatok gyakoribb cseréjének és adott hamisított termékekkel kapcsolatban az érdekelt felek között megvalósuló valós idejű információcserének, illetve a bevált közigazgatási és magánszektorbeli gyakorlatok cseréjének biztosítása, a jogérvényesítéssel foglalkozó hatóságok képzése, valamint a sérülékeny harmadik országok hatóságainak a hamisítás és szerzői jogi kalózkodás leküzdése érdekében nyújtott fogyasztói tudatosságnövelő tréningek révén jelentősen előmozdítaná a jogérvényesítést.

A jelenlegi helyzethez viszonyított és a hatásvizsgálatban is bemutatott költséghatékonyságon túl e kezdeményezés további előnye, hogy lehetővé teszi, hogy a Megfigyelőközpont mihamarabb megkezdje működését. A Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (BPHH) a védjegyekkel és formatervezési mintákkal foglalkozó egységes uniós hivatal, amely megfelelően elláthatná a Megfigyelőközpont irányítását. Képzési szemináriumai és tevékenységei révén a védjegyekhez és formatervezési mintákhoz kapcsolódóan mára szakértői alapot teremtett, és további jogérvényesítő projektek, például a bejegyzett védjegyekre és formatervezési mintákra vonatkozó informatikai tájékoztató rendszer kidolgozását tervezi. Ezenfelül a Megfigyelőközpont feladatai és a BPHH által jelenleg végzett feladatok közötti szinergiáknak köszönhetően jóval kevesebb további alkalmazottra lenne szükség.

Az eredmények és hatások mutatói

Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat.

A Hivatal által a hamisításról és a szerzői jogi kalózkodásról készített jelentések időszerű összeállítása és közzététele, a bevált gyakorlatokra vonatkozó kutatások, a tudatosságnövelést célzó eszköztárak kidolgozása és megvalósítása, valamint az adatbázisok karbantartása; A jelentések és kutatások minősége (pontosság és hasznosság), a lakossági tájékozottság, a kutatás és képzés terén tervezett stratégiák minősége és hatása, ideértve a sikeres kampányok számát, hatását és eredményét, a képzésben részesült személyek számát és az adatok hozzáférhetőségét.

A javaslat/kezdeményezés indoklása

Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek)

Tekintettel arra, hogy mihamarabb ki kell bővíteni a Megfigyelőközpont tevékenységeit, a Bizottság úgy döntött, hogy a központ rövid távon az adatgyűjtésre, a lakossági tájékoztatási intézkedésekre és a képzésre, a bevált közigazgatási és magánszektorbeli gyakorlatok meghatározására és cseréjére, a napi szintű együttműködés, illetve a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás megelőzését célzó műszaki eszközökre irányuló kutatás javítására, valamint a nemzetközi műszaki segítségnyújtásra összpontosít.

Az uniós részvételből adódó többletérték

A hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemhez szükséges tevékenységek többsége együttműködésen és koordináción alapuló, határokon átnyúló tevékenység. Ezek csak mind a huszonhét tagállam közreműködésével lehetnek maradéktalanul hatékonyak. Éppen ezért olyan uniós szintű eszközöket és struktúrákat kell kidolgozni, amelyek révén az eredményekből valamennyi tagállam részesülhet.

Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

2009-ben az OECD más szervezetekkel együtt felhívta a figyelmet azokra a legfőbb problémákra, amelyek miatt nem sikerült megakadályozni a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás terjedését; ezek nyomán jelentősen csökkentek a beruházások és munkahelyek szűntek meg[41]; egyre nagyobb veszélybe kerül az európai fogyasztók egészsége és biztonsága[42]; az uniós kkv-k komoly problémákkal küzdenek[43], csökkentek az adóbevételek, mivel csökkent a bejelentett eladások mértéke, valamint megjelent a szervezett bűnözés.

Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel

A javaslat a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás európai uniós megfigyelőközpontjának feladatait meghatározó 2009. évi bizottsági közleményt[44] veszi alapul. Céljai összhangban vannak a meglévő uniós politikákkal és stratégiákkal, egyebek között például az Európa 2020 stratégiával[45]. A célok megfelelnek a Bizottság szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal kapcsolatos európai stratégiájára vonatkozó fő prioritásainak és javaslatainak is[46].

Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

( A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik

- ( A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ [HH/NN]-tól/-től ÉÉÉÉ [HH/NN]-ig

- ( Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig

( A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik

- Beindítási időszak: 2012-től 2013-ig (feltételezve, hogy a rendelet 2012 során hatályba lép),

- azt követően: rendes ütem.

Tervezett irányítási módszer(ek)[47]

( Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által

( Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

- ( végrehajtó ügynökségek

- ( a Közösségek által létrehozott szervek[48]

- ( tagállami közigazgatási /közfeladatot ellátó szervek

- ( az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek

( Megosztott irányítás a tagállamokkal

( Decentralizált irányítás harmadik országokkal

( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)

Egynél több irányítási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban.

Megjegyzések

Javasolt a feladatoknak egy már meglévő testületre, a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalra (BPHH) történő átruházása.

IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

Ismertesse a rendelkezések gyakoriságát és feltételeit.

A rendeletjavaslat értelmében a Bizottság a hatálybalépést követő öt éven belül értékeli a Hivatal teljesítményét a rendelet megvalósításával kapcsolatban, különös tekintettel a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmére gyakorolt hatására. A rendeletjavaslat értelmében végrehajtott intézkedések tekintetében a Hivatalról készült bizottsági értékelő jelentés a következőket foglalja magában: a Megfigyelőközpont által átfogó, objektív adatok alapján a negyedéves összefoglaló jelentésekben és az éves jelentésben közzétett eredmények értékelése; a BPHH által a Megfigyelőközpont munkájáról készített valamennyi ellenőrző jelentés értékelése; a köz- és magánszektorbeli érdekeltek körében a Hivatal munkájáról az eredmények átfogó jellege, megbízhatósága, hasznossága, objektivitása és függetlensége tekintetében végzett felmérés. Az intézkedés hatásainak értékelését különösen az alábbi kritériumok alapján végzik: a Megfigyelőközpont tevékenységeinek fejlesztése terén tett előrelépés; a Megfigyelőközpont által követett stratégia sikere; az erőforrások hatékony felhasználása; a köz- és magánszektor érdekeltjeit érintő hatások és vonatkozások. A fő nyomon követési mutatók a következők: a jelentések összeállításának és közzétételének, valamint a bevált gyakorlatokra vonatkozó kutatásoknak az időszerűsége, a tudatosságnövelést célzó eszköztárak kidolgozása és megvalósítása, valamint az adatbázisok kidolgozása, megvalósítása és karbantartása. a jelentések és kutatások minősége (pontosság és hasznosság), a lakossági tájékozottság, a kutatás és képzés terén tervezett stratégiák minősége és hatása, ideértve a sikeres kampányok és a képzésben részesült személyek számát, valamint az adatok hozzáférhetőségét. |

Irányító és ellenőrző rendszer

Felismert kockázat(ok)

- - A Hivatal új feladatainak azt is lehetővé kell tenniük, hogy bizottsági szinten értékelni lehessen, van-e szükség új uniós szintű intézkedésekre, és ha igen, mik ezek. Ennélfogva gondoskodni kell arról, hogy a Hivatal által meghatározott munkaprogram és prioritások összhangban álljanak a Bizottság információs igényeivel. A BPHH-ra történő hatáskör-átruházás azzal a kockázattal jár, hogy a gyakorlatban ezt az összhangot nem tartják tiszteletben.

- Mivel a Hivatal jelenleg elsősorban a védjegyekkel és formatervezési mintákkal foglalkozik, fennáll a veszélye, hogy a szerzői jog és a szellemi tulajdonhoz fűződő egyéb jogok a háttérbe szorulnak.

A fenti kritériumok alapján teljes körű kockázatértékelés készül.

Tervezett ellenőrzési mód(ok)

A Hivatal éves jelentései és a Bizottság által végzett értékelés alapján rendszeres kockázatértékelésekre és felülvizsgálati jelentések készítésére kerül sor.

A csalások és a szabálytalanságok megelőzésre vonatkozó intézkedések

Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.

A BPHH ezen a területen már jelenleg is szigorú politikákkal és eljárásokkal rendelkezik.

A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?

- Jelenlegi költségvetési kiadási tételek

A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.

A többéves pénzügyi keret fejezete | Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Részvétel |

Szám [Megnevezés………………………………] | diff/nem diff. előirányzat[49] | EFTA-országokból[50] | tagjelölt országokból[51] | harmadik országokból | a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében |

12 01 01 A belső piac szakpolitika területén aktív állományban foglalkoztatott alkalmazottakkal kapcsolatos kiadások | nem differenciált előirányzat | NEM | NEM | NEM | NEM |

12 01 03 A belső piac szakpolitikai terület felszereléssel, berendezéssel és szolgáltatásokkal kapcsolatos kiadásai | nem differenciált előirányzat | NEM | NEM | NEM | NEM |

- A javasolt kezdeményezés e költségvetési tételekben megtakarítást eredményez.

- Létrehozandó új költségvetési tételek

A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.

A többéves pénzügyi keret fejezete | Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Részvétel |

Szám [Megnevezés...................................................] | diff./nem diff. előirányzat | EFTA-országokból | tagjelölt országokból | harmadik országokból | a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében |

[XX.YY.YY.YY] | IGEN/NEM | IGEN/NEM | IGEN/NEM | IGEN/NEM |

A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

millió EUR (három tizedesjegyig)

A többéves pénzügyi keret fejezete: | Szám | Belső piaci politikák |

millió EUR (három tizedesjegyig)

Egyéb mentesített igazgatási kiadások

- (millió EUR)

Kiadás típusa | Egyéb mentesített igazgatási kiadások |

2013-tól |

12 01 02 11 02 – Konferenciák és értekezletek | 0,040 |

Mentesített igazgatási kiadások ÖSSZESEN | 0,040 |

A Megfigyelőközpont értekezleteinek költségei a továbbiakban nem terhelik az EU költségvetését, mivel azokat a BPHH önálló költségvetéséből finanszírozzák.

A 2010. évi kiadások alapján 40 000 EUR mentesül.

Becsült humánerőforrás-szükségletek

- ( A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után humánerőforrások felhasználását.

- ( A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrások felhasználását vonja maga után:

A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb egy tizedesjeggyel) kell kifejezni

N. év | N+1. év | N+2. év | N+3. év | A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető |

( A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) |

XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) |

XX 01 01 02 (küldöttségeknél) |

XX 01 05 01 (közvetett kutatás) |

10 01 05 01 (közvetlen kutatás) |

( Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve)[59] |

XX 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) |

XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) |

10 01 05 02 (AC, END, INT közvetlen kutatásban) |

Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) |

ÖSSZESEN |

XX az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.

A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.

Az elvégzendő feladatok leírása:

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak |

Külső személyzet |

Mentesített humánerőforrás száma és típusa

Álláshely típusa | Mentesített és egyéb prioritásokhoz hozzárendelendő humánerőforrás (más bizottsági szolgálatokhoz való átcsoportosítással) |

2013 |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak | AD | 0 |

AST | 0 |

Álláshelyek összesen | 0 |

Külső személyzet | Szerződéses alkalmazott | 0 |

Kirendelt nemzeti szakértő |

Külső személyzet összesen | 0 |

Teljes munkaidős egyenérték ÖSSZESEN | 0 |

A Megfigyelőközpont szervezetének egyik jelenlegi, AST személyzeti kategóriába tartozó alkalmazottját a BPHH rendelte ki. Szolgálataira a továbbiakban a Bizottságnál nem lesz szükség, és a Hivatal visszakapja az álláshelyet.

A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

- ( A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel.

- ( A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

Fejtse ki, miként kell átdolgozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.

- ( A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[62].

Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.

Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

- A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást.

- A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő:

előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig)

N. év | N+1. év | N+2. év | N+3. év | A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető | Összesen |

N. év | N+1. év | N+2. év | N+3. év | A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető |

..... jogcímcsoport | | | | | | | | | |Az egyéb célhoz kötött bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t.

Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét.

[1] A Bizottság 2010. március 3-i közleménye: „EURÓPA 2020 Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” - COM(2010) 2020.

[2] Lásd különösen a Bizottság 2008. július 16-i „Egy európai iparjogvédelmi stratégia” című közleményét - COM(2008) 465.

[3] OECD, Magnitude of counterfeiting and piracy of tangible products – November 2009 update (OECD: Az anyagi javak hamisításának és a szerzői jogi kalózkodásnak a mértéke – 2009. novemberi módosítás), http://www.oecd.org/document/23/0,3746,en_2649_34173_44088983_1_1_1_1,00.html.

[4] Az Európai Bizottság Adóügyi és Vámuniós Főigazgatósága: Report on EU Customs enforcement of intellectual property rights – 2009 („Jelentés a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok uniós vámhatóságok általi érvényesítéséről – 2009”), http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/statistics/index_en.htm.

[5] http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html.

[6] TERA Consultants: Building a Digital Economy (Egy digitális gazdaság felépítése): 2010. március, http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html.

[7] Report on EU Customs enforcement of intellectual property rights – 2009 (Jelentés a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok uniós vámhatóságok általi érvényesítéséről – 2009), lásd a 4. lábjegyzetet.

[8] Technopolis (2007): Effects of counterfeiting on EU SMEs (A hamisítás hatása az uniós kkv-kre), http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/industry/doc/Counterfeiting_Main%20Report_Final.pdf.

[9] Frontier Economics (2009. május): The impact of counterfeiting on Governments and Consumers (A hamisítás hatása a kormányokra és a fogyasztókra): http://www.iccwbo.org/uploadedFiles/BASCAP/Pages/Impact%20of%20Counterfeiting%20on%20Governments%20and%20Consumers%20-%0Final%20doc.pdf.

[10] UNICRI: Counterfeiting: a global spread (A hamisítás globális terjedése), 2008, http://counterfeiting.unicri.it/report2008.php.

[11] A Tanács 2008. szeptember 25-i állásfoglalása (HL C 253., 2008.10.4., 1. o.).

[12] A Bizottság 2009. szeptember 11-i közleménye: „A szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítésének megerősítéséről” - COM(2009) 467.

[13] A Tanács 2010. március 1-jei állásfoglalása a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítéséről (2010/C 56/01) (HL C 56., 2010.3.6., 1. o.).

[14] Az Európai Parlament 2010. szeptember 22-i 2009/2178(INI) állásfoglalása.

[15] ADE: Evaluation of the Intellectual Property Rights Enforcement Strategy in Third Countries (A szellemi tulajdonhoz kapcsolódó jogok harmadik országokban történő érvényesítési stratégiájának értékelése), 2010. november, http://trade.ec.europa.eu/doclib/cfm/doclib_section.cfm?sec=180&langId=en.

[16] COM(2010) 2020.

[17] COM(2008) 465; lásd még a Bizottság 2010. október 27-i közleménye az egységes piaci intézkedéscsomag felé – a magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságról - COM(2010) 608.

[18] Ezekre az ülésekre 2009. szeptember 4-én, 2009. december 14-én, 2010. február 16-án és 2010. június 10-én került sor.

[19] A Bizottság 2008. július 16-i közleménye: „Egy európai iparjogvédelmi stratégia” - COM(2008) 465 és COM(2009) 467.

[20] A 2008. szeptember 25-i és 2010. március 1-jei tanácsi állásfoglalás.

[21] Az Európai Parlament 2010. szeptember 22-i 2009/2178(INI) állásfoglalása a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítéséről, A7-0175/2010.

[22] További részletek a Max Planc Intézet által készített, a szellemi tulajdonról, versenyről és adójogról szóló tanulmányban olvashatók, amely a következő címen érhető el: http://ec.europa.eu/internal_market/indprop/tm/index_en.htm.

[23] http://www.premiercercle.com/sites/ip2010/overview.php.

[24] Mindkét testületben a tagállamok és a Bizottság képviselői vesznek részt.

[25] Lásd SEC(2007) 530.

[26] HL C ., , . o.

[27] A Bizottság 2010. március 3-i közleménye: „EURÓPA 2020 Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” - COM(2010) 2020.

[28] HL C 253., 2008.10.4., 1. o.

[29] COM(2009) 467, 2009. 9. 14.

[30] A Tanács 2010. március 1-jei állásfoglalása a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítéséről (HL C 56., 2010.3.6., 1. o.).

[31] A Tanács 2010. május 25-i következtetései az európai uniós védjegyrendszer jövőbeli felülvizsgálatáról (HL C 140., 2010.5.29., 22. o.).

[32] HL L 195., 2004.6.2., 16. o.

[33] Az Európai Parlament 2010. szeptember 22-i 2009/2178(INI) állásfoglalása.

[34] HL L 78., 2009.3.24., 1. o.

[35] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting).

[36] A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.

[37] COM(2010) 2020.

[38] COM(2008) 465.

[39] OECD, Magnitude of counterfeiting and piracy of tangible products – November 2009 update (OECD: Az anyagi javak hamisításának és a szerzői jogi kalózkodásnak a mértéke – 2009. novemberi módosítás), http://www.oecd.org/document/23/0,3746,en_2649_34173_44088983_1_1_1_1,00.html.

[40] http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html.

[41] TERA Consultants: Building a Digital Economy (Egy digitális gazdaság felépítése): 2010. március, http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html.

[42] Az Európai Bizottság Adóügyi és Vámuniós Főigazgatósága: Report on EU Customs enforcement of intellectual property rights – 2009 („Jelentés a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok uniós vámhatóságok általi érvényesítéséről – 2009”), http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/statistics/index_en.htm.

[43] Technopolis (2007): Effects of counterfeiting on EU SMEs (A hamisítás hatása az uniós kkv-kre), http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/industry/doc/Counterfeiting_Main%20Report_Final.pdf.

[44] COM(2009) 467.

[45] COM(2010) 2020.

[46] COM(2008) 465; lásd még a Bizottság 2010. október 27-i közleménye az egységes piaci intézkedéscsomag felé – a magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságról, COM(2010) 608.

[47] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[48] A költségvetési rendelet 185. cikkében előírt szervek.

[49] Differenciált/nem differenciált előirányzatok.

[50] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.

[51] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok.

[52] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.

[53] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.

[54] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.

[55] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.).

[56] Az 1.4.2. szakaszban („Meghatározott célkitűzések...”) feltüntetett célkitűzés.

[57] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.

[58] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.

[59] AC= szerződéses alkalmazott; INT=átmeneti alkalmazott; JED=küldöttségi pályakezdő szakértő; AL= helyi alkalmazott; END= kirendelt nemzeti szakértő.

[60] Az operatív előirányzatoknál a külső személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban: „BA” sorok).

[61] Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében.

[62] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[63] A hagyományos saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25%-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.