HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 16.7.2008 
SEC(2008) 2264 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
 
Kísérődokumentum a 
Javaslat 
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVE 
 
az átruházható értékpapírokk al foglalkozó kollektív be fektetési vállalkozásokra 
(ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti  és közigazgatási rendelkezések 
összehangolásáról 
 
A HATÁSVIZSGÁLATRÓL SZÓLÓ JELENTÉS ÖSSZEFOGLALÁSA  
{COM(2008) 458 végleges} 
{SEC(2008) 2263} 
 
HU 2   HU BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLATRÓL SZÓLÓ JELENTÉS ÖSSZEFOGLALÁSA 
1. A Z ÁÉKBV- IRÁNYELV FELÜLVIZSGÁLATA  
Az ÁÉKBV-irányelv 
Az átruházható értékp apírokkal foglalkozó kollektív befe ktetési vállalkozásokról (ÁÉKBV) 
szóló irányelvet1 1985-ben fogadták el. Célja a befe ktetési alapok egységes piacának 
megteremtése volt, amely az ágazat és a befektet ők számára is javítja az üzleti és befektetési 
lehetőségeket. Az irányelv követelményrendszer t határozott meg, amelyet a befektetési 
alapoknak teljesíteniük kellett ahhoz, hogy ha tárokon átnyúló forgalmazásra jogosulttá 
váljanak. A követelmények f ő célkitűzése a befektet ővédelem magas szintjének biztosítása 
volt. Az irányelv bevezette az els ő pénzügyi szolgáltatá si útlevelet is.  
Az ÁÉKBV-irányelv kulcsfontosságú volt az európai alapok piacának fejl ődése 
szempontjából. 2007 júniusában a kezelt ÁÉKBV- eszközök 6 billió eurót tettek ki. Az 
ÁÉKBV-k a befektetési alapok uniós piacán ak körülbelül 75 %-át képviselik. E pozitív 
fejlődés ellenére nyilvánvalóvá vá lt, hogy az irányelv tú lzottan korlátozó és akadályozta az 
alapkezel őket és az adminisztrátorokat fejlesztési lehet őségeik teljes kiaknázásában. A 2001-
es módosítások b ővítették ugyan az ÁÉKBV-kezel ők befektetési hatáskörét, de nem 
szüntették meg az ágazat hatékonyságának akadályait.  
Az ÁÉKBV jogszabályi keret felülvizsgálata háromlépcs ős eljárással történt (lásd 1. ábra). A 
Bizottság 2005-ös, befektetési alapokról szóló zöld könyve2 nyilvános vitát indított az uniós 
szintű fellépés szükségességér ől és annak hatókörér ől. A bizottsági szolgálatok kutatásai és az 
érdekeltekkel folytatott konzultáció ugyanahhoz a következtetéshez vezettek: az irányelv 
módosításakor a piacra jutás fennmaradó akadályain ak eltávolítását és az  ágazat számára az 
alapkezelés és -igazgatás hatékonyabb megszervezésének lehet ővé tételét kell szem el őtt 
tartani.  
Ezeket a gondolatokat vitte egy lépéssel tová bb a befektetési ala pokról szóló fehér könyv3 és 
a hozzá tartozó hatásvizsgálat (a fehér könyv ha tásvizsgálata – FKHV). Ebben megvizsgáltak 
egy sor lehetséges kiigazítást mind az alapok ágazata kínálati oldalának javítása, mind a 
keresleti oldal er ősítése érdekében. A fehér könyv hatásviz sgálata bizonyos esetekben arra a 
következtetésre jutott,  hogy az uniós szint ű fellépés nem t űnik eléggé indokoltnak, ehelyett az 
ágazatból kiinduló vagy a nemzeti kezd eményezéseket tekintették kielégít őnek vagy el őnyben 
részesítend őnek. Más esetekben a nem jogalkotási intézkedés t űnt a leginkább 
költséghatékony lehet őségnek. Az elemzés végül arra jutott, hogy egyes esetekben 
jogszabályi változtatásokra van szükség. Ennek megfelel ően a fehér könyv öt kérdéskör 
                                                 
1 A többek között a 2002. január 21- i, III. ÁÉKBV-irányelvnek is ne vezett 2001/107/EK és 2001/108/EK 
irányelvvel módosított, 1985. d ecember 20-i 85/611/EGK irányelv. 
2 Zöld könyv a befektetési alapok EU-szint ű keretének javításáról, COM (2005) 314 végleges, 2005. 
július 12. 
3 Fehér könyv a befektetési alapokra vonatkozó egység es piaci keretszabályozás javításáról, COM (2006) 
686 végleges, 2006. november 15. 
 
HU 3   HU tekintetében jelentette be az ÁÉ KBV-irányelv módosítását: 1) be jelentési eljárá s, 2) alapok 
egyesülése, 3) eszközök összevonása, 4) alapkezel ő-társasági útlevél és 5) egyszer űsített 
tájékoztató. 
2007. március 22-én a Bels ő Piaci és Szolgáltatási F őigazgatóság a nyilvános konzultáció 
alapjául szolgáló „ nyilvános tervezetet ” tett közzé a jogszabályi változtatások formájáról. A 
konzultáció célja a fehér könyvben bejelentet t intézkedések kialakítására vonatkozó 
visszajelzések gy űjtése volt. A válaszadók hozzájárulása fontos és értékes forrás volt a 
jogalkotási javaslat hatásvizsgál atában kidolgozott elemzéshez.  
1. ábra: Az ÁÉKBV-keret felü lvizsgálatának folyamata  
 Eredmény 
 
 
  
 
   
Zöld könyv 
 
    
Fehér könyv 
 
 
 
Nyilvános 
tervezet 
 
Jogszabály- 
javaslat Van-e piaci 
hiányosság? 
Szükséges a 
fellépés? 
Milyen 
fellépés? Forrás 
 
  
 
Az eszközkezelési 
szakértőcsoport 
jelentése & konzultáció 
  
Nyilv. meghallg. és 
konzult. a zöld könyvr ől 
 
A piaci hatékonys. 
szakértőcsop. jelentése, 
nyilv. meghallgatás & 
konzultáció 
+ 
tanulmányok/munkaért. 
+ 
FKHV 
 
Nyilv. tervezet 
konzultációja igen
igen
csomag 
Megoldás 
kialakítása Elemzési stratégia Év 
    
2004 
  
 
2005 
   
 
2006 
     
2007 
 
2. M EGÁLLAPÍTOTT PROBLÉMÁK , AMELYEK SZÜKSÉGESSÉ TESZIK AZ ÁÉKBV-
IRÁNYELV MÓDOSÍTÁSÁT  
2.1. Az alapok más tagállamokban történ ő forgalmazásának akadályai.  Az 1985-ös 
irányelvben bevezetett bejelentési eljárá s gyakran túl hosszú és körülményes. A 
fogadó tagállam szabályozóinak követelményei gyakran túlmutatnak az irányelv követelményein, és a két hónapos határid őt nem mindig tartják be. Ennek 
eredményeképp az eljárás az alap második engedélyezéséhez hasonlítható. A bejelentések kezelése az alapok ágazata s zámára a becslések szerint évente 25 millió 
EUR közvetlen költséget jelent (az els ő bejelentéssel járó több mint 20 millió EUR 
 
HU 4   HU összegen felül)4. Még ennél is jelent ősebb a termékek piacra juttatásának 
késedelmeihez kapcsolódó elmaradt haszon.  
Ennek megfelel ően a fehér könyv hatásvizsgálatának  ajánlása szerint az irányelv 
módosításai a) csökkentsék a bejelentési késede lmet, b) váltsák fel a jelenlegi eljárást 
a szabályozók közti információcserével és  c) tisztázzák az egyes tagállamok 
hatóságainak szerepét és illetékességét. 
2.2. Szuboptimális méret ű alapok elterjedése.  Az alapok európai piacát a kisméret ű 
alapok nagy száma jellemzi. 2006 végén az eu rópai alapok 54 %-a kevesebb mint 50 
millió eurónyi eszközt kezelt. Az átlagos európai alap több mint ötször kisebb az amerikainál. Nagyszámú kisméret ű alap kezelése költséges. Akadályozza a 
méretgazdaságossági el őnyök kihasználását és növeli a költségeket. A becslések 
szerint évente 6 milliárd eurót lehetne megtakarítani
5.  
A fehér könyv hatásvizsgálatának következt etése szerint két intézkedés tenné 
lehetővé az alapok ágazata számára a méretgaz daságossági potenciál kihasználását: 
1) a (határokon átnyúló) alape gyesülések jogszabályi kereté nek létrehozása és 2) az 
ÁÉKBV-nak lehet őség teremtése a jogalany-összevonásra. 
2.3. Az ágazati értéklánc szervezésének rugalmatlansága.  Bár a 2001-es módosítások 
bevezették az alapkezel ő-társasági útlevelet a társ asági ÁÉKBV-k számára, az 
alapkezel ő társaságok jelenleg nem kezelhetn ek más tagállambeli ÁÉKBV-t. Az 
irányelv szövegének félreérthet ősége és a felügyelet me gosztásával kapcsolatos 
aggályok miatt a 2001-es vonatkozó rend elkezések hatástalanok maradtak. 
Következésképp a befektetésia lap-csoportoknak teljesen m űködőképes alapkezel ő 
társaságot kell létrehozniuk minden egye s tagállamban, ahová alapokat kívánnak 
telepíteni.  
A fehér könyv hatásvizsgálata megállapította a m űködőképes útlevél bevezetésének 
szükségességét. Az alapkezel ő-társasági útlevél beveze tésének feltétele olyan 
költséghatékony és m űködőképes megoldások megtalálása volt, amelyek a távolról 
kezelt alapok esetében is hatékony felügye letet és végrehajtá st biztosítanak. 
2.4. Alkalmatlan egyszer űsített tájékoztató.  Az egyszer űsített tájékoz tató a 2004-es 
bizottsági ajánlás6 magyarázatai ellenére nem érte el  célját, hogy hasznos eszközként 
szolgáljon a befektet ők számára, amelyre befektetési döntéseiket alapozhatják. Az 
egyszerűsített tájékoztató túl hosszú és  bonyolult, és így a befektet ők számára 
korlátozott értékkel bír. Ugyanakkor az ágazat szempon tjából viszonylag költséges 
és időigényes az egyszer űsített tájékoztató el őállítása.  
A fehér könyv hatásvizsgálata új megközelítést javasolt az egyszer űsített 
tájékoztatóra vonatkozóan, azaz a befektet ői tájékoztatás alapelveire összpontosító 
                                                 
4 „A Harmonised, Simplified Approach to UCITS Registration” [Az ÁÉKBV-bejelentés harmonziált, 
egyszerűsített megközelítése], EFAMA és IMA, 2005. április. 
5 „Building an Integrated European Fund Management Industry: cross-border mergers of funds, a quick 
win?”, Invesco, 2005. január 
6 A 85/611/EGK tanácsi irányelv I. mellékletének C. listájában meghatározott egyszer űsített tájékoztató 
egyes elemeir ől szóló, 2004. április 27-i 2004/384/EK bizottsági ajánlás 
 
HU 5   HU irányelv-módosítást és lehet őséget a részletek (pl. formátum és tartalom) végrehajtási 
intézkedések segítségével történ ő meghatározására. 
3. A  FEHÉR KÖNYVBEN BEJELENTETT JOGSZABÁLYI VÁLTOZTATÁSOK KIALAKÍTÁSA  
Az új rendelkezések kidolgozásakor számos lehet őséget mérlegeltek. A lehet őségeket a 
hatékonyság, a piaci inte gráció és a befektet ővédelem kritériumai alapján értékelték. A 
hatásokat a mellékletben találhat ó táblázat foglalja össze.  
3.1. Az alapok más tagállamokban történ ő forgalmazása el őtt álló akadályok 
leküzdése  
A bejelentési eljárás  
A nyilvános tervezet egy átalakított bejelentési eljárást mutatott be, am elyben a bejelentéseket 
a székhely szerinti szabályozó hatóság közvetlenül továbbítaná a fogadó szabályozó hatóság 
felé. A fogadó tagállam hatósága i nem ellenezhetnék a megfelel ően engedélyezett ÁÉKBV 
forgalmazását a fogadó tagállamban.  
A nyilvános tervezetr ől szóló konzultáció során kapott vá laszok általánosságban támogatták a 
javaslatokat, de egyesek aggályukat fejezt ék ki a fogadó tagállam hatóságainak azon 
lehetősége miatt, hogy a reklámozás teki ntetében nem harmonizált szabályokat 
érvényesítsenek. A Bizottság szolgálatai a javaslatok véglegesítése során két lehet őséget 
hasonlítottak össze:  
1) fenntartani az ÁÉKBV forg almazási feltételeinek a fogadó tagállam szabályozója általi 
előzetes7 ellenőrzését, de lerövidíteni az ellen őrzés határidejét;  
2) engedélyezni az ÁÉKBV jegyeinek azonnali  forgalmazását a fogadó piacon: ebben az 
esetben a fogadó tagállam szabályozója folyamatos – er ősen a helyi forgalmazási csatornákra 
összpontosító – utólagos ellen őrzést végez.  
Az elvégzett elemzésb ől kiderült, hogy az els ő lehetőség (előzetes ellen őrzés) nem javítana 
jelentősen a jelenlegi helyzeten. A bejelentés i eljáráshoz kapcso lódó költségek nem 
csökkennének érezhet ően. Fennmaradna az ÁÉKBV fogadó ta gállambeli piacra jutási ideje 
körüli bizonytalanság. A bejelentési eljá rás továbbra is belépési akadályként m űködne. Ez 
csökkentené a befektet ők rendelkezésére álló alapok kínála tát és visszatartaná a versenyt 
fokozó er őket (valamint a befektet ők által fizetett díjakra gyakor olt pozitív hatásukat). Ezek 
alapján csak az eljárás határozott egyszer űsítése teremtene jelent ős mértékű pozitív hatást. Ez 
a második lehet őséggel érhet ő el. Felmerült az az érv, hogy a fogadó tagállam szabályozója 
által végzett el őzetes ellen őrzés megszüntetése alááshatja a befektet ők védelmét. A 
hatásvizsgálat szerint azonban ez a kockázat igen kicsi.  
                                                 
7 Ez azel őtt történik, hogy az ÁÉKBV a fogadó tagálla m piacára bekerült volna. (Hasonlóképp, az 
utólagos ellen őrzések azután történnek, hogy az ÁÉKBV már forgalmazza jegyeit a fogadó 
tagállamban). 
 
HU 6   HU 3.2. Kisméret ű alapok elterjed ésének kezelése 
a) Alapok egyesülése  
A nyilvános tervezet bemutatta az érdekeltek számára az ÁÉKBV-egyesülések uniós 
keretének el őzetes tervét. A javasolt keret több, álta lánosan használt egyesülési technikára 
kiterjed (lásd az alábbi ábráka t) és a belföldi és határon átnyúló egyesülésekre egyaránt 
alkalmazandó lenne. El őterjesztettek az egyesülés szabályoz ó általi jóváhagyásához szükséges 
követelményrendszert és konkrét befektet ővédelmi rendelkezéseket is. 
A B C Átvevő  
alap 
Megszűnő  
alapMegszűnő 
alap Egyesülés új alap létrehozásával 
A B 
Megszűnő  
alap Átvevő  
alap Egyesülés átvétellel / 
Beolvadás  
 
A javasolt megközelítést az érdekeltek minden kategóriája általánosan támogatta. A javasolt 
befektetői jogokkal kapcsolatb an azonban hangot adtak néhány befektet ővédelmi aggálynak. 
Ennek megfelel ően a hatásvizsgálat két lehet őséget vizsgált: 
1) Csak a megsz űnő alap befektet őinek nyújtanak tájékoztatást az egyesülésr ől 
2) A megsz űnő és az átvev ő alap befektet őinek egyaránt nyújtana k tájékoztatást az 
egyesülésr ől 
A hatásvizsgálat következtetése az, hogy e lehet őségek egyike sem teljesen kielégít ő, sem 
hatékonysági, sem befektet ővédelmi szempontból. Az els ő lehetőség minimális szintre 
csökkenti az ágazat adminisztr atív költségét, de befektet ővédelmi aggályokat vet fel; a 
második minimálisra csökkenti a befektet ővédelmi kockázatokat, de  túlságosan megterhel ő. 
Az elemzés szerint a két lehet őség kombinációja a legtanácsosabb szakpolitikai választás. Ez 
jelentheti azt, hogy a megsz űnő alap befektet ői szisztematikusan kapnak információt, de 
egyes esetekben az átvev ő alap befektet ői is. Ajánlott például, hogy a javasolt egyesülés 
jóváhagyásáért felel ős szabályozó felmérje az egyesülés által az átvev ő alap befektet őire 
gyakorolt lehetséges hatást, és adott esetben úgy döntsön, hogy ezeket a befektet őket is 
tájékoztatni kell.  
b) Eszközösszevonás  
A fehér könyv hatásvizsgálata két lehetséges öss zevonási technikát határozott meg: tágabb 
értelemben vett jogalany-összevonás és az úg ynevezett master-feeder  struktúrák. E két 
koncepciót a két lenti ábra mutatja be.  
A nyilvános tervezet vázlatosan bemuta tta az ÁÉKBV-irányelv ahhoz szükséges 
változtatásait, hogy a jogalany-össze vonáshoz keretként szolgáljon. Az el őzetes hatásvizsgálat 
 
HU 7   HU alapján a nyilvános tervezet javaslatai a ma ster-feeder struktúrák ra koncentráltak. A 
válaszadók a javasolt keretet eléggé el őíró jelleg űnek találták. A választott jogalany-
összevonási technikát tekint ve a válaszadók többsége tá mogatta ezt a választást. 
Mindazonáltal néhány véleményez ő felkérte a Bizottságot,  hogy mérlegelje a tágabb 
értelemben vett jogalany-összevonási lehet őség bevezetését. A hatásvizsgálat ezért az alábbi 
lehetőségekre összpontosított: 
1) Tágabb értelemben vett jogalany-összevonás lehet ővé tétele. 
2) Master-feeder struktúrák lehet ővé tétele. 
 Master A
Feeder α Master C Master D 
Feeder β Feeder γ 20%20%
30% 50 % 
20% 
50% 50%60%Master BTág értelemben vett jogalany-összevonás 
Master 
Feeder α Feeder β Feeder γ Master-feeder 
struktúra 
(legfeljebb) 100 
% 
(legfeljebb) 100 
%(legfeljebb) 100 
% 
 
A tágabb értelemben vett jogalany-összevonás alkalmazásának lehet ősége fontos el őnyöket 
hozhat az ágazati szerepl őknek. A feeder-alap összetételének  rugalmas kialakítása lehet ővé 
tenné az alaplétrehozók számára, hogy a változó trendekhez és a befektet ők igényeihez 
alakítsák alapkínálatukat. A Bizotts ág véleménye szerint azonban e lehet őség bevezetése 
egyenlő lenne az alapok alapja ÁÉKBV-re vonatkozó hatályos rendelkezések lazításával8. E 
diverzifikációs követelm ények enyhítése jelent ős nem kívánt következménnyel járhat a 
befektetők számára. A hatásvizsgálat következte tése ezért az, hogy mind hatékonyság, mind 
befektetővédelem szempontjából az egyszer ű master-feeder lehet őséget kell el őnyben 
részesíteni. 
3.3. A szervezeti rugalmatlanság hiányának kezelése 
Az alapkezel ő-társasági útlevél  
A nyilvános tervezet megpróbált egye nsúlyt teremteni az átfogó alapkezel ő-társasági útlevél 
és a felügyeleti aggályok között. A javaso lt keret rendelkezéseket tartalmazott az alap 
székhelye tekintetében minimális tartalmi el őírások biztosítás a és a felügyeleti 
együttműködési mechanizmusok er ősítése érdekében.  
A másik négy kérdéskörrel ellentétben a ny ilvános tervezet konzultációja során kapott 
válaszok eléggé eltér ő nézeteket tükröztek a javaslattal kapcsolatban. Az ágazati válaszadók 
csalódottságukat fejezték ki az útlevé l javasolt hatóköre  miatt. Mások, f őként a nemzeti 
                                                 
8 Az alapok alapja olyan alap , amelynek portfóliója alapvet ően alapokból (és likvid eszközökb ől) áll. Az 
ÁÉKBV-irányelv szabályrendszert is tartalmaz, amel yet az alapok alapja ÁÉKBV-nek teljesítenie kell, 
közte a legalább 5 alapba való befektetés kötelezettségét. 
 
HU 8   HU hatóságok úgy vélték, hogy a javasolt megközel ítés nem határozza meg egyértelm űen a 
szabályozó hatóságok felel ősségi körét. A konzultáció során felvetett alapvet ő kérdések okán 
a hatásvizsgálat az alábbi lehet őségekre koncentrált: 
1) A status quo fenntartása (azaz nem változtatni semmin) 
2) Az alapkezel ő-társasági útlevél m űködőképessé tétele társaság i alapok esetében és 
kiterjesztése a kötelmi jog alapján létrejött alapokra  
3) Az alapkezel ő-társasági útlevél m űködőképessé tétele társasági alapok esetében 
A Bizottság elemzése arra utal, hogy az alapkezel ő-társasági útlevél hiánya megfosztja az 
ágazatot a funkciók telepítésének rugalmasságá tól és a költségmegtakarítástól. A nyilvános 
tervezet óta végzett munka olyan rendelkezések  kialakítására összpontosított, amelyekkel a 
következők révén elkerülhet ők a joghézagok, a bizonytalanság vagy a túlterheltség: 1) az alap 
felügyeleti hatósága és a kezel ő társaság felügyele ti hatósága felel ősségi köreinek tisztázása, 
2) az alap székhelyén hatályban lév ő szabályok betartásának  nyomon követésére és 
kikényszerítésére szolgáló esz közök nyújtása az alap felügyeleti hatósága és a letétkezel ő 
számára és 3) annak biztosítása, hogy az alapkezel ő társaság és felügye leti hatósága minden 
szükséges támogatást megadnak az alap  felügyeleti hatósága és letétkezel ője számára. 
A tényleges rendelkezések kidolgozásakor kiderült, hogy mindez: 
• Átfogó információcserét és jelentéstételi köt elezettséget foglalna magában az alapkezel ő 
társaság, az alap felügyele ti hatósága, az alapkezel ő társaság felügyeleti  hatósága, az alap 
adminisztrátora és letétkezel ője között. 
• Számos aggályt nyitva hagy a vonatkozó felel ősségi körök esetében – az alap felügyeleti 
hatósága és letétkezel ője kötelezettségeik teljesítésé ben nagymértékben függnének az 
alapkezel ő társaságtól és annak felügyele ti hatóságától. Aggályok vet ődtek fel, hogy az 
ösztönzőket és a felel ősségi köröket nem hangolják össze megfelel ően. 
• A végrehajtással kapcsolatos aggályok különösen  a kötelmi jog alapján létrejött alapok 
tekintetében maradnak fenn. Mivel 13 tagállamban ez az egyetlen létez ő ÁÉKBV-forma, 
az alapkezel ő-társasági útlevél társasági ala pokra gyakorolt gazdasági hatása 
korlátozottnak t űnik. 
A hatásvizsgálat következtetése ezért az, hogy az alapkezel ő-társasági útlevél biztosításához 
szükséges el őírások kiterjedt bürokráciát és adminisz tratív költségeket vonnának maguk után, 
és nem szüntetnék meg teljesen a határo n átnyúló alapkezeléssel járó felügyeleti 
kockázatokat. Az esetleges hátrányok így meghaladnák a várt el őnyöket. A Bizotts ág ezért azt 
javasolja, hogy e tekintetben ne változzanak az irányelv rendelkezései, hanem maradjon fenn a status quo, és az alapkezel ők hatáskör-átruházáson alapuló megoldásokkal végezzék a 
határon átnyúló alapkezelést. A Bizottság sz ándékában áll felkérni  a CESR-t, hogy adjon 
tanácsot olyan biztonságos, hatékony és költséghatékony megoldá sokkal kapcsolatban, 
amelyek számos felügyeleti és kockázatke zelési kérdésben megbízhatóak lennének. 
 
HU 9   HU 3.4. Az alkalmatlan egyszer űsített tájékoztat ó átalakítása  
A legfontosabb befektet ői információk  
A fehér könyv hatásvizsgálata össz eállított egy listát az egyszer űsített tájékoztató hosszához, 
tartalmához, s őt (néhányak által zavarónak talált) nevéhez kapcsolódó változtatásokról. Erre 
alapozva a nyilvános terv ezet bemutatta a befektet ői tájékoztatók új megközelítését: a 
legfontosabb befektet ői információk elképzelését. El őterjesztette a tisztességes, világos, nem 
félrevezet ő információcsomag ötletét. A javasolt ke retet az érdekeltek általánosan kedvez ően 
fogadták. Mindazonáltal a válaszadók különböz ő véleményen voltak azzal kapcsolatban, hogy 
a javaslat nem írja el ő a legfontosabb befektet ői információk egyetlen dokumentumban 
történő közzétételét. A hatásvizsgálat ezért két lehet őségre összpontosított: 
1) A legfontosabb befektet ői információkat épít őelemenként, nem szükségszer űen egyetlen 
dokumentumban teszik közzé. 
2) A legfontosabb befektet ői információkat egyetlen önálló dokumentumban teszik közzé. 
Az építőelem-módszer nagyobb rugalmasságot biztosít ana az információk bemutatása terén. 
Lehetséges lenne a közzététel ek hozzáigazítása a befektet ő típusához és/vagy a felhasznált 
forgalmazási csatornákhoz és módszerekh ez. Egyetlen dokumentum használata azonban 
valószínűleg egyszer űbb lenne a befektet ők számára. A befektet ők képesek lennének a 
termékek összehasonlítására is. Az alapok összehasonlításának lehet ősége középtávon 
ösztönözné a versenyt mozgató er őket és nyomást gyakorolna az árakra (díjakra). Ezenkívül, 
a megfelelési költségek szempontjából az épít őelem-módszer magasabb átállási költségekkel 
járna az ágazat számára. Így az egyetlen önálló dokumentum t űnik a befektet ővédelem és a 
hatékonyság célkit űzéseivel jobban egyez őnek.  
4. A  JAVASOLT INTÉZKEDÉSCSOMAG  
A hatásvizsgálat ezért a következ ő fellépéseket ajánlja: 
(1) A bejelentési eljárás radikális egyszer űsítése 
(2) Az alapok egyesülésének el ősegítése 
(3) Master-feeder str uktúrák (összevonás) engedélyezése 
(4) Az egyszer űsített tájékoztató átfogó átdolgozása 
A javasolt intézkedésekt ől várt gazdasági megtakarít ás az ágazat és a befektet ők számára 
statikus költségmegtakarítá ssal és a versenyhez és a te rmelékenység növekedéséhez 
kapcsolódó dinamikus el őnyökkel is jár. A közvetlen hatékonyságnöveléssel évente több 
milliárd euró lenne megtakarítható. Ez fokozatosan a befektet őkhöz kerül; egy része nagyobb 
teljesítmény formájában (az alapok alacs onyabb költségei révén), más része a fokozott 
verseny által lenyomott, és a befektet ők alapok közti összehasonlítási lehet ősége által 
elősegített alacsonyabb díjak formájában. Az alapok üzletének megszervezésében és 
folytatásában mutatkozó nagyobb rugalmasság és az egyszer űbb eljárások új üzleti 
lehetőségeket teremtenek, és az adminisztratív  teher csökkentésével növelik az alapok 
ágazatának egyéb termékekkel és piacokkal szembeni versenyképességét. A befektetési 
 
HU 10   HU alapok integráltabb piaca az európai befektet ők számára jobban teljesít ő alapok nagyobb 
választékát is kínálja majd. Az ÁÉKBV-k által már most is biztosított magas szint ű 
befektetővédelem fenntartása meger ősíti vonzerejüket az EU határain belül és kívül. Ezek a 
pozitív hatások hosszú távon hozzájárulnak a fokozott gazdasági hatékonysághoz és 
versenyképességhez, és így megvalósítják a li sszaboni stratégia céljait ebben a fontos 
ágazatban. 
Melléklet: A hatásvizsgálat  összefoglaló áttekintése  
(Az előnyben részesített lehet őségek félkövér bet űvel vannak jelölve) 
 Hatás:  Kedvező : 
Elérhető lehetőségek  Befektető
védelemre Hatékonys
ágra A piaci integráció számára  
Bejelentés     
(A forgalmazás feltételeinek) el őzetes 
ellenőrzése + - nem 
Folyamatos utólagos ellen őrzés +/≈ + igen 
Alapok egyesülése     
Csak a megsz űnő alap befektet őinek 
tájékoztatása  - + igen 
Minden befektet ő tájékoztatása¹  + - nem 
Jogalany-összevonás     
Tágabb értelemben vett jogalany-összevonás 
lehetővé tétele  - +/- igen 
Master-feeder struktúrák (összevonás) 
lehetővé tétele  + + igen 
Alapkezel ő-társasági útlevél     
Változatlan helyzet²  +/- - nem 
Alapkezel ő-társasági útlevél társasági és 
kötelmi jog szerinti alapok számára is  -- ≈ igen 
Az alapkezel ő-társasági útlevél 
működőképessé tétele társasági alapok 
esetében  - - igen 
Egyszerűsített tájékoztató     
Legfontosabb befektet ői információk 
építőkockák formájában  +/- - nem 
Legfontosabb befektet ői információk 
egyetlen önálló dokumentumban  + + igen 
¹ Csak bizonyos esetekben   
² Még ha nem is egyértelm űen tűnik jobbnak ez a lehet őség, a vizsgálat fontos megvalósíthatósági 
aggályokat vetett fel a másik kett ő esetében. 
Értékelés: '+' = pozitív; '-' = negatív; ≈ = semleges