1. elfogadja a közös szöveget;
2. utasítja elnökét, hogy az EK-Szerz ődés 254. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével
együtt írja alá a jogi aktust;
3. utasítja f őtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelel ően végrehaj-
tottak, írja alá a jogi aktust és a Tanács f őtitkárával egyetértésben tegye közzé az Európai Közösségek
Hivatalos Lapjában ;
4. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a jogalkotási állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.
P6_TA(2006)0016
Az Aarhusi Egyezmény alkalmazása az EK intézményeire és szerveire ***II
Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a környezeti ügyekben az információhoz való
hozzáférésr ől, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történ őrészvételér ől és az igazságszolgálta-
táshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézmé-
nyekre és szervekre való alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására
irányuló tanácsi közös álláspontról (6273/2/2005 – C6-0297/2005 – 2003/0242(COD))
(Együttdöntési eljárás: második olvasat)
Az Európai Parlament,
– tekintettel a Tanács közös álláspontjára (6273/2/2005 – C6-0297/2005),
– tekintettel a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági javaslatra (COM(2003)0622) (1) vonatko-
zóan az els őolvasat során elfogadott álláspontjára (2),
– tekintettel az EK-Szerz ődés 251. cikkének (2) bekezdésére,
– tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,– tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság második olvasatra
adott ajánlására (A6–0381/2005);
1. jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;2. utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.
(1) A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.
(2) HL C 103 E. 2004.4.29., 612. o.
P6_TC2-COD(2003)0242
Az Európai Parlament álláspontja amely második olvasatban 2006. január 18-án került elfogadásra a
környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésr ől, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban
történ őrészvételér ől és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény
rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló …/2006/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
– tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerz ődésre, és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére,2006.11.24. C 287 E/165 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., szerdaHU
– tekintettel a Bizottság javaslatára,
– tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
– a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követ ően,
– a Szerz ődés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelel ően (2),
mivel:
(1) A közösségi jogszabályok a környezetvédelem területén többek között a környezet min őségének
meg őrzéséhez, védelméhez és javításához, a fenntartható fejl ődés el ősegítéséhez, valamint az
emberi egészség védelméhez kívánnak hozzájárulni.
(2) A hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program (3) hangsúlyozza a megfelel őkörnyezetvé-
delmi információnyújtás jelent őségét, valamint annak fontosságát , hogy a nyilvánosságnak tényleges
lehet ősége legyen a környezetvédelmi döntéshozatalban történ őrészvételre, növelve ezzel a döntés-
hozatal számonkérhet őségét és átláthatóságát, valamint hozzájárulva a lakossági tudatossághoz és a
meghozott döntések támogatottságához. A cselekvési program továbbá – az el őzőprogramokhoz
hasonlóan (4) – támogatja a környezetvédelemr ől szóló közösségi jogszabályok hatékonyabb végre-
hajtását és alkalmazását, beleértve a közösségi szabályok érvényesítését, valamint a közösségi környe-zetvédelmi jogszabályok megsértése elleni fellépést.
(3) 1998. június 25-én a Közösség aláírta a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésr ől, a
nyilvánosságnak a döntéshozatalban történ őrészvételér ől és az igazságszolgáltatáshoz való jog
biztosításáról szóló, az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (UNECE) egyezményét (a továb-
biakban: az Aarhusi Egyezmény). A Közösség 2005. február 17-én jóváhagyta az Aarhusi Egyez-ményt. A közösségi jog rendelkezéseinek összhangban kell lenniük az egyezménnyel.
(4) A Közösség már elfogadott egy folyamatosan fejl ődőés az Aarhusi Egyezmény céljainak eléréséhez
hozzájáruló jogszabályrendszert. Gondoskodni kell az egyezmény által támasztott követelményekneka közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról.
(5) Helyénvaló az Aarhusi Egyezmény három pillérével – nevezetesen a környezeti ügyekben az infor-
mációhoz való hozzáféréssel, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történ őrészvételével és az igaz-
ságszolgáltatáshoz való jog biztosításával – egyetlen jogszabályban foglalkozni, valamint a célokra ésa fogalommeghatározásokra vonatkozóan közös rendelkezéseket megállapítani. Ez hozzájárul ajogszabályok ésszer űsítéséhez, valamint a közösségi intézmények és szervek tekintetében meghozott
végrehajtási intézkedések átláthatóságának növeléséhez.
(6) Általános elvként az Aarhusi Egyezmény három pillérében biztosított jogok állampolgárságra,
nemzetiségre, illetve lakóhelyre való tekintet nélkül kell, hogy érvényesüljenek.2006.11.24. C 287 E/166 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., szerdaHU
(1) HL C 117., 2004.4.30., 52. o.
(2) Az Európai Parlament 2004. március 31-i álláspontja (HL C 103. E, 2004.4.29., 612. o. ), a Tanács 2005. július 18-i
közös álláspontja ( HL C 264. E, 2005.10.25., 18. o. ) és az Európai Parlament 2006. január 18-i álláspontja.
(3) Az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 22-i 1600/2002/EK határozata a hatodik közösségi környezetvédelmi
cselekvési program megállapításáról (HL L 242., 2002.9.10., 1. o.).
(4) Negyedik közösségi környezetvédelmi cselekvési program (HL C 328., 1987.12.7., 1. o.), ötödik közösségi környezet-
védelmi cselekvési program (HL C 138., 1993.5.17., 1. o.).
(7) Az Aarhusi Egyezmény a hatóságokat tág értelemben határozza meg, aminek alapját az a felfogás
képezi, hogy hatósági jogkör gyakorlása során jogokat kell biztosítani az egyének és szervezeteik
számára. Ezért szükséges az e rendelet hatálya alá tartozó közösségi intézményeket és szerveketugyanilyen tág értelemben és funkcionális módon meghatározni. Az Aarhusi Egyezmény alapján aközösségi intézmények és szervek kizárhatók az Egyezmény hatálya alól, amennyiben bírói vagyjogalkotói min őségükben járnak el. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentu-
maihoz való nyilvános hozzáférésr ől szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelettel (
1) való koherencia miatt azonban a környezeti információhoz való hozzáférésre
vonatkozó rendelkezéseket a jogalkotói min őségükben eljáró közösségi intézményekre és szervekre
is alkalmazni kell.
(8) A környezeti információ e rendelet szerinti meghatározása a környezet állapotára vonatkozó bármi-
lyen jelleg űinformációt magában foglal. Ez a meghatározás igazodik a környezeti információkhoz
való nyilvános hozzáférésr ől szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvben (2) elfogadott meghatározáshoz, továbbá tükrözi a Szerz ődés megsértése miatti eljá-
rások aktuális állapotát. Az 1049/2001/EK rendeletben meghatározott „dokumentum” fogalma
magában foglalja az e rendelet értelmében vett környezeti információt is.
(9) Helyénvaló, hogy e rendelet meghatározza a „tervek és programok” fogalmát, az Aarhusi Egyezmény
rendelkezéseinek figyelembevételével, a hatályos EK-jog szerinti tagállami kötelezettségekkel kapcso-
latban érvényesül őmegközelítéssel párhuzamosan. A „környezetet érint őterveket és programokat” a
közösségi környezetvédelmi politika céljainak és prioritásainak eléréséhez való hozzájárulásukra,
vagy az ezen célok elérésére gyakorolt feltehet ően jelent ős hatásukra nézve kell meghatározni. A
2002. július 22-ével kezd ődőtízéves id őszakra a hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési
program meghatározza a közösségi környezetvédelmi politika céljait, illetve az ezen célok eléréseérdekében tervezett intézkedéseket. Ezen id őszak végén el kell fogadni a következ őkörnyezetvédelmi
cselekvési programot.
(10) Tekintettel arra, hogy a környezetvédelmi jog folyamatosan fejl ődik, a környezetvédelmi jog fogalom-
meghatározásának a közösségi környezetvédelmi politika Szerz ődésben megállapított céljaira kell
hivatkoznia .
(11) Az egyedi hatállyal bíró igazgatási aktusok esetén – amennyiben kötelez őerővel és küls őhatással
bírnak – lehet ővé kell tenni a bels őfelülvizsgálatot. Ehhez hasonló módon e rendeletnek a mulasztá-
sokra is ki kell terjednie, amennyiben a környezetvédelmi jog alapján kötelezettség áll fenn egy igaz-
gatási aktus elfogadására. Mivel a bírói vagy jogalkotói min őségben eljáró közösségi intézmények vagy
szervek által elfogadott intézkedések kizárhatóak, ugyanezt kell alkalmazni egyéb vizsgálati eljárások
esetén is, amikor a közösségi intézmény vagy szerv igazgatási felülvizsgálati szervként jár el aSzerz ődés rendelkezései értelmében.
(12) Az Aarhusi Egyezmény felszólít a környezeti információhoz való nyilvános hozzáférésre kérelem
alapján, vagy az egyezmény hatálya alá tartozó hatóságok aktív terjesztése révén. Az 1049/2001/EKrendelet az Európai Parlamentre, a Tanácsra és a Bizottságra vonatkozik, illetve azon ügynökségekre
és hasonló szervekre, amelyeket közösségi jogi aktus hozott létre. A rendelet olyan szabályokat ír el ő
ezen intézmények számára, amelyek nagymértékben megfelelnek az Aarhusi Egyezményben foglalt
szabályoknak. Szükséges kiterjeszteni az 1049/2001/EK rendelet alkalmazását minden egyéb közös-
ségi intézményre és szervre is.
(13) Ki kell térni az Aarhusi Egyezmény azon rendelkezéseire is , amelyek nem találhatók meg részben vagy
egészben az 1049/2001/EK rendeletben, különösen a környezeti információ gy űjtése és terjesztése
vonatkozásában.2006.11.24. C 287 E/167 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., szerdaHU
(1) HL L 145., 2001.5.31., 43. o.
(2)HL L 41., 2003.2.14., 26. o.
(14) Ahhoz, hogy a környezeti információhoz való nyilvános hozzáférés joga ténylegesen érvényesüljön,
elengedhetetlen a jó min őségűkörnyezeti információ. Ennélfogva indokolt olyan szabályokat beve-
zetni, amelyek arra kötelezik a közösségi intézményeket és szerveket, hogy biztosítsák ezt amin őséget.
(15) A környezeti információhoz való hozzáférés szabályai alóli kivételek esetében a 2003/4/EK
irányelv vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni a közösségi intézményekre és szervekre is. Az
elutasítás indokait a környezeti információhoz való hozzáférés vonatkozásában megszorítóan kell
értelmezni, tekintetbe véve azt a közérdeket, amelyet az információ közzététele szolgál, és azt, hogya kért információ a környezetbe jutó kibocsátásokra vonatkozik-e.
(16) A Közösségben a fert őzőbetegségek járványügyi felügyeleti és ellen őrzési hálózatának létrehozásáról
szóló, 1998. szeptember 24-i 2119/98/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (
1) alapján a
Bizottság segítségével létrejött egy közösségi szint űhálózat bizonyos fert őzőbetegségek Közösségen
belüli megel őzése ésellen őrzése céljából a tagállamok közötti együttm űködés és koordináció el ősegíté-
sére. A 2002. szeptember 23-i 1786/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (2) a nemzeti
politikákat kiegészít őközösségi cselekvési programot fogad el a közegészségügy területén. Az infor-
máció és a tudás tökéletesítése a közegészség fejlesztése érdekében, és az egészséget érint őveszé-
lyekre való gyors és összehangolt reakció képessége, amelyek egyaránt e program elemei, olyan
célok, amelyek szintén teljes összhangban vannak az Aarhusi Egyezmény követelményeivel. Ennél-
fogva ezt a rendeletet a 2119/98/EK határozat és az 1786/2002/EK határozat sérelme nélkül kellalkalmazni.
(17) Az Aarhusi Egyezmény el őírja, hogy az egyezményben részes felek hozzanak olyan rendelkezéseket,
amelyek a nyilvánosság részvételét szolgálják a környezetet érint őtervek és programok előkészítése során .
E rendelkezéseknek ésszer űidőkereteket kell tartalmazniuk a nyilvánosságnak a kérdéses döntésho-
zatalról történ őtájékoztatása érdekében. A hatékonyság érdekében a nyilvánosság részvétele korai
szakaszban szükséges, amikor minden lehet őség nyitva áll. A nyilvánosság részvételével kapcsolatos
intézkedések meghozatalakor a közösségi intézményeknek és szerveknek be kell azonosítaniuk a
nyilvánosság azon körét, amely esetlegesen részt vesz.
(18) Az Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (3) bekezdése el őírja a bírósági és egyéb felülvizsgálati eljárá-
sokhoz való jogot a magánszemélyek és hatóságok olyan jogi aktusainak vagy mulasztásainakmegtámadására, amelyek sértik a környezetre vonatkozó jogi rendelkezéseket. Az igazságszolgálta-táshoz való jogra vonatkozó rendelkezéseknek összhangban kell lenniük a Szerz ődéssel. Ebben az
összefüggésben helyénvaló, hogy e rendelet kizárólag a hatóságok jogi aktusaira és mulasztásaira
vonatkozzon.
(19) A megfelel őés hatékony jogorvoslat biztosítása érdekében – beleértve a Szerz ődés vonatkozó rendel-
kezéseinek értelmében az Európai Közösségek Bíróságánál rendelkezésre álló jogorvoslati lehet őségeket
is – helyénvaló, hogy az a közösségi intézmény vagy szerv, amely a kifogásolt jogi aktust kibocsá-
totta, illetve feltételezett igazgatási mulasztás esetén azt elmulasztotta, lehet őséget kapjon korábbi
döntésének felülvizsgálatára vagy mulasztás esetén a jogi aktus kibocsátására.
(20) A környezetvédelem területén m űködőnem kormányzati szervezeteknek, amelyek megfelelnek bizo-
nyos kritériumoknak – különösen annak biztosítása érdekében, hogy ezek olyan független, törvény-
tisztel őszervezetek legyenek, amelyeknek els ődleges célja a környezetvédelem támogatása –
jogosultnak kell lenniük arra, hogy kérjék egy adott közösségi intézmény vagy szerv környezetvé-
delmi jog alapján elfogadott aktusainak, illetve környezetvédelmi jogon alapuló aktusai elmulasztá-sának közösségi szint űbels őellen őrzését az érintett intézmény vagy szerv általi felülvizsgálata céljából.2006.11.24. C 287 E/168 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., szerdaHU
(1) HL L 268., 1998.10.3., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított
határozat.
(2) HL L 271., 2002.10.9., 1. o. A 786/2004/EK határozattal (HL L 138., 2004.4.30., 7. o. ) módosított határozat.
(21) Amennyiben a bels őellen őrzés iránti korábbi kérelmek sikertelenek voltak, az érintett nem
kormányzati szervezeteknek lehet őséget kell biztosítani eljárás indítására a Bíróságon a Szerz ődés
vonatkozó rendelkezéseivel összhangban.
(22) Ez a rendelet tiszteletben tartja azokat az alapvet őjogokat, és megfelel azoknak az alapelveknek,
amelyeket az Európai Unióról szóló szerz ődés 6. cikke elismer , és az Európai Unió alapjogi chartája –
különösen annak 37. cikke – megállapít ,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. CÍM
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Cél
(1) E rendelet célja, hogy hozzájáruljon a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésr ől, a
nyilvánosságnak a döntéshozatalban történ őrészvételér ől és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosítá-
sáról szóló UNECE-egyezmény (a továbbiakban: az Aarhusi Egyezmény) alapján fennálló kötelezettségekvégrehajtásához, az egyezmény rendelkezéseinek közösségi intézményekre és szervekre történ őalkalma-
zását szolgáló szabályok meghatározása által, különösen a következ őeszközökkel:
a) a közösségi intézményekhez vagy szervekhez beérkezett vagy általuk el őállított, és azok birtokában lev ő
környezeti információhoz történ őnyilvános hozzáférés jogának biztosítása, illetve az e jog gyakorlására
vonatkozó alapvet őfeltételek és gyakorlati szabályok meghatározása;
b) a környezeti információ fokozatos hozzáférhet ővé tétele és terjesztése a nyilvánosság körében annak
érdekében, hogy megvalósuljon annak lehet őlegszélesebb kör űrendszeres hozzáférhet ősége és terjesz-
tése. Ennek érdekében támogatni kell különösen – amennyiben rendelkezésre áll – a számítógépes
távközlés vagy egyéb elektronikus technológia használatát;
c) a nyilvánosság részvételének biztosítása a környezetet érint őtervekkel, programokkal és politikákkal
kapcsolatosan;
d) környezeti ügyekben az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosítása közösségi szinten az e rendelet által
megállapított feltételek szerint.
(2) E rendelet rendelkezéseinek alkalmazásakor a közösségi intézményeknek és szerveknek törekedniük
kell a nyilvánosság segítésére és számára iránymutatás nyújtására a környezeti ügyekben az információhoz
való hozzáférés, a döntéshozatalban történ őrészvétel és az igazságszolgáltatáshoz való jog tekintetében.
2. cikk
Fogalommeghatározások
(1) E rendelet alkalmazásában:
a) „kérelmez ő”: a környezeti információt kérelmez őbármely természetes vagy jogi személy;
b) „nyilvánosság”: egy vagy több természetes vagy jogi személy, és e személyek egyesülései, szervezetei
vagy csoportjai;
c) „közösségi intézmény vagy szerv”: bármely – a Szerz ődés által vagy annak alapján alapított – közintéz-
mény, illetve közjogi szerv, hivatal vagy ügynökség, kivéve, ha bírói vagy jogalkotói min őségben jár el. A
II. címben foglalt rendelkezéseket azonban alkalmazni kell a jogalkotói min őségben eljáró közösségi
intézményekre és szervekre;2006.11.24. C 287 E/169 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., szerdaHU
d) „környezeti információ”: minden olyan írásbeli, vizuális, szóbeli, elektronikus vagy bármilyen más mate-
riális formában megjelen őinformáció, amely az alábbiak valamelyikére vonatkozik:
i. a környezeti elemek állapota, mint például a leveg ővagy a légkör, a víz, a talaj, a táj, a tájkép és a
természetes él őhelyek – beleértve a vizes él őhelyeket, a partmenti és tengeri területeket –, a biológiai
sokféleség és annak összetev ői–beleértve a géntechnológiával módosított szervezeteket – valamint az
ezen elemek közötti kölcsönhatás ;
ii. olyan tényez ők, mint például a különböz őanyagok, az energia, a zaj, a sugárzás vagy a hulladék –
beleértve a radioaktív hulladékot – a környezetbe történ őkibocsátás, bevezetés vagy egyéb módon
való kijuttatás, amelyek hatással vannak, illetve hatással lehetnek a környezet i. pontban említett
elemeire;
iii. olyan intézkedések (beleértve az igazgatási intézkedéseket is), mint például a politikák, jogszabályok,
tervek, programok, a környezetre vonatkozó megállapodások, illetve tevékenységek, amelyek az i.
és ii. pontban említett elemekre és tényez őkre hatással vannak, illetve hatással lehetnek, valamint az
ilyen elemek védelmére hozott intézkedések és tevékenységek;
iv. a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásáról szóló jelentések;
v. a Szerz ődés megsértése miatti eljárások aktuális állapota;
vi. a iii. pontban említett intézkedések és tevékenységek keretein belül alkalmazott költséghatékonysági
és más gazdasági elemzések és feltevések; és
vii. az emberi egészség és biztonság állapota, ideértve az élelmiszerlánc szennyez ődését, amennyiben az
lényeges, az emberi életfeltételek, a kulturális helyszínek és építmények, amennyiben azokra azi. pontban említett környezeti elemek állapota vagy ezen elemeken keresztül az ii. vagy iii. pontbanemlített bármilyen tényez ővagy intézkedés hatással van vagy hatással lehet;
e) „környezetet érint őtervek és programok”: olyan tervek és programok,
i.amelyeket közösségi intézmény vagy szerv dolgoz ki, finanszíroz , és adott esetben elfogad;
ii. amelyeket törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezés el őír; és
iii. amelyek hozzájárulnak a hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési programban vagy bármely
ezt követ őáltalános környezetvédelmi cselekvési programban megállapított közösségi környezetvé-
delmi politika céljainak eléréséhez, illetve feltehet őleg jelent ős hatást gyakorolnak azok elérésére.
Az általános környezetvédelmi cselekvési programokat is környezetet érint őterveknek és programoknak
kell tekinteni.
Ez a fogalommeghatározás nem foglalja magában a pénzügyi vagy költségvetési terveket és progra-
mokat, nevezetesen a javasolt éves költségvetésekhez kapcsolódókat, és azokat, amelyek meghatározzák
az egyes projektek vagy tevékenységek finanszírozásának módját, sem a közösségi intézmények vagy
szervek bels őmunkaprogramjait, sem a kizárólag polgári védelem céljára tervezett vészhelyzeti terveket
és programokat;
f) „környezetvédelmi jog”: közösségi jogszabályok, amelyek a jogalapjukra való tekintet nélkül hozzájá-
rulnak a Szerz ődés szerinti közösségi környezetvédelmi politika céljainak megvalósításához: a környezet
min őségének meg őrzéséhez, védelméhez és javításához, az emberi egészség védelméhez, a természeti
erőforrások körültekint őés ésszer
űfelhasználásához, és a helyi , regionális vagy világméret űkörnyezeti
problémák kezelésére irányuló intézkedések ösztönzéséhez nemzetközi szinten;
g) „igazgatási aktus”: közösségi intézmény vagy szerv által hozott, egyedi hatállyal, valamint környezetvé-
delmi jogon alapuló, jogilag kötelez őés küls őhatással bíró intézkedés;
h) „igazgatási mulasztás”: közösségi intézmény vagy szerv részér ől a g) pontban meghatározott igazgatási
aktus elmulasztása.2006.11.24. C 287 E/170 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., szerdaHU
(2) Az igazgatási aktusok és igazgatási mulasztások nem foglalják magukban az igazgatási felülvizsgálati
szervként eljáró közösségi intézmény vagy szerv intézkedéseit vagy mulasztásait például a következ ők
értelmében:
a) a Szerz ődés 81., 82., 86. és 87. cikke (versenyszabályok);
b) a Szerz ődés 226. és 228. cikke (a Szerz ődés megsértése miatti eljárások );
c) a Szerz ődés 195. cikke (ombudsmani eljárások);
d) a Szerz ődés 280. cikke (az OLAF eljárásai).
II. CÍM
A KÖRNYEZETI INFORMÁCIÓHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS
3. cikk
Az 1049/2001/EK rendelet alkalmazása
Az 1049/2001/EK rendeletet alkalmazni kell a kérelmez őáltal benyújtott, a közösségi intézmények és
szervek birtokában lev őkörnyezeti információhoz való hozzáférés iránti bármely kérelemre, a kérelmez ő
állampolgársága, nemzetisége vagy lakóhelye szerinti megkülönböztetés nélkül, illetve jogi személy esetében
annak bejegyzett székhelye és tevékenysége tényleges központjának helye szerinti megkülönböztetés nélkül.
E rendelet alkalmazásában az 1049/2001/EK rendeletben szerepl ő„intézmény” kifejezést „közösségi intéz-
mény vagy szerv” kifejezésként kell értelmezni.
4. cikk
Környezeti információ gy űjtése és terjesztése
(1) A közösségi intézmények és szervek a feladataikhoz kapcsolódó és birtokukban lev őkörnyezeti információt
a nyilvánosság számára történ őaktív és rendszerezett – különösen számítógépes távközlés és/vagy egyéb elekt-
ronikus technológia segítségével végzett – terjesztés céljával rendezik el, az 1049/2001/EK rendelet
11. cikkének (1) és (2) és bekezdésével, valamint 12. cikkével összhangban. Ezt a környezeti információtfokozatosan rendelkezésre bocsátják olyan elektronikus adatbázisokban, amelyek a nyilvánosság számára anyilvános távközlési hálózatokon keresztül könnyen hozzáférhet őek. Ennek érdekében a birtokukban lev ő
környezeti információt adatbázisokban helyezik el, és ellátják azokat keresési segédletekkel és egyéb szoft-verekkel, amelyeket arra terveztek, hogy segítsék a nyilvánosságot az igényelt információ helyének
meghatározásában.
A számítógépes távközlés és/vagy elektronikus technológia segítségével hozzáférhet ővé tett információnak
nem kell tartalmaznia az e rendelet hatálybalépése el őtt gy űjtött információt, kivéve ha az már elektronikus
formában rendelkezésre áll. Amennyiben elektronikus formában nem áll rendelkezésre, egyértelm űen
meg kell jelölni, hol található meg az információ és hogyan lehet azt megszerezni.
A közösségi intézmények és szervek minden ésszer űerőfeszítést megtesznek, hogy a birtokukban lev ő
környezeti információt olyan formában és formátumban tárolják, amely számítógépes távközlés vagy egyéb
elektronikus eszközök segítségével azonnal többszörözhet őés hozzáférhet ő.
(2) A rendelkezésre bocsátandó és terjesztend őkörnyezeti információt szükség szerint naprakésszé kell
tenni. Az adatbázisok vagy nyilvántartások az 1049/2001/EK rendelet 12. cikkének (2) és (3) bekezdésében,és 13. cikkének (1) és (2) bekezdésében felsorolt dokumentumokon kívül a következ őket foglalják
magukban:
a) a környezetre vonatkozó vagy azt érint őnemzetközi szerz
ődések, egyezmények vagy megállapodások
és közösségi jogszabályok szövege, valamint a környezetet érint őpolitikák, tervek és programok
szövege;2006.11.24. C 287 E/171 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., szerdaHU
b) az a) pontban említettek végrehajtásában elért haladásról szóló jelentések, amennyiben azokat a közös-
ségi intézmények vagy szervek elektronikus formában készítik el vagy tárolják;
c) a Szerz ődés megsértése miatti eljárások aktuális állapota;
d) a (4) bekezdésben említett, a környezet állapotáról szóló jelentések;
e) a környezetre hatást gyakorló vagy valószín űleg hatást gyakorló tevékenységek megfigyeléséb ől szár-
mazó adatok vagy összefoglaló adatok;
f) a környezetre jelent ős hatást gyakorló engedélyek és a környezetvédelmi megállapodások, illetve a hivat-
kozások arra a helyre, ahol ezen információ kérhet ővagy hozzáférhet ő;
g) környezeti hatástanulmányok és a környezeti elemekkel kapcsolatos kockázatelemzések , illetve a hivatko-
zások arra a helyre, ahol ezen információ kérhet ővagy hozzáférhet ő.
(3) Szükség esetén a közösségi intézmények és szervek az információt tartalmazó internetes oldalakra
mutató hivatkozásokkal tehetnek eleget az (1) és a (2) bekezdés el őírásainak.
(4) A Bizottság gondoskodik egy jelentés kiadásáról és terjesztésér ől legfeljebb négyévente, rendszeres id őkö-
zönként a környezet állapota tárgyában , amely tartalmazza a környezet min őségére és a környezetre
nehezed őnyomásra vonatkozó információkat .
5. cikk
A környezeti információ min ősége
(1) A közösségi intézmények és szervek – amennyiben hatáskörükbe tartozik – gondoskodnak arról,
hogy azáltaluk vagy nevükben összeállított információ naprakész, pontos és összehasonlítható legyen.
(2) A közösségi intézmények és szervek kérelemre tájékoztatják a kérelmez őt arról a helyr ől, ahol a
mérési eljárásokra vonatkozó információ – beleértve az információ összeállításában használt elemzési,
mintavételi és minta-el őkezelési módszereket is – megtalálható, amennyiben az rendelkezésre áll. Ehelyett a
korábban alkalmazott szabványosított eljárást is igénybe vehetik.
6. cikk
Kivételek alkalmazása környezeti információhoz való hozzáférés iránti
kérelmekre
(1) A közösségi intézmények és szervek kizárólag a 2003/4/EK irányelv 4. cikkében, vagy az e cikk
(2) bekezdésében foglalt kivételek egyike alapján tagadhatják meg a környezeti információhoz valóhozzáférést vagy dönthetnek úgy, hogy nem terjesztik a környezeti információt.
(2) Az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkében meghatározott kivételeken kívül a közösségi intézmények és
szervek megtagadhatják a környezeti információhoz való hozzáférést, amennyiben az információ közzététele
hátrányosan befolyásolná az információ tárgyát képez őkörnyezet védelmét , így például a ritka fajok költ ő-
helyeinek védelmét.2006.11.24. C 287 E/172 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., szerdaHU
7. cikk
Kérelem olyan környezeti információhoz való hozzáférés iránt, amely
nincs a közösségi intézmények vagy szervek birtokában
Amennyiben egy közösségi intézményhez vagy szervhez környezeti információhoz való hozzáférésre
irányuló kérelem érkezik, és ez az információ nincs az érintett közösségi intézmény vagy szerv birtokában,
az intézmény vagy szerv a lehet őlegsürg ősebben , de legkés őbb 15 munkanapon belül tájékoztatja a kérel-
mez őt arról a közösségi intézményr ől vagy szervr ől, illetve a 2003/4/EK irányelv értelmében vett ható-
ságról, amelyhez véleménye szerint a kért információért fordulni lehet , vagy az érintett közösségi intéz-
ményhez, szervhez vagy hatósághoz továbbítja a kérelmet, és err ől tájékoztatja a kérelmez őt.
8. cikk
Díjak
Az 1049/2001/EK rendelet hatályán kívül es őközösségi intézmények és szervek ésszer űdíjfizetést köve-
telhetnek az információszolgáltatásért, amennyiben az említett rendelet 10. cikke nem alkalmazandó. Azemlített intézmények és szervek közzétesznek és a kérelmez ők számára elérhet ővé tesznek egy díjtáblá-
zatot, amely a kivethet ődíjakat tartalmazza és feltünteti, milyen körülmények között szabhatók ki e
díjak, illetve lehet azoktól eltekinteni, illetve mikor kötik az információ szolgáltatását a díj el őzetes
befizetéséhez.
9. cikk
Együttm űködés
Az emberi egészséget és életet vagy a környezetet ér őközvetlen veszély esetén – függetlenül attól, hogy
azt emberi tevékenység vagy természeti okok idézik-e el ő– a közösségi intézmények és szervek a
2003/4/EK irányelv értelmében vett hatóságok kérelme alapján együttm űködnek ezekkel a hatóságokkal, és
segítik azokat, hogy azonnal és késedelem nélkül az esetlegesen érintett nyilvánosság körében terjesztenitudják a környezeti információt, amely által a z meg tudja hozni a veszélyb ől származó kár megakadályozá-
sára vagy minimalizálására irányuló intézkedéseket, feltéve, hogy ez az információ a közösségi intézmé-
nyek és szervek és/vagy az említett hatóságok birtokában van, vagy azok részére tárolják.
Az els őalbekezdést a közösségi jogszabályokban – különösen a 2119/98/EK határozatban és az
1786/2002/EK határozatban –előírt különös kötelezettségek sérelme nélkül kell alkalmazni.
III. CÍM
A NYILVÁNOSSÁG RÉSZVÉTELE A KÖRNYEZETET ÉRINT ŐTERVEKKEL,
PROGRAMOKKAL ÉS POLITIKÁKKAL KAPCSOLATBAN
10. cikk
(1) A környezettel kapcsolatos terv, program vagy politika el őkészítése, módosítása vagy felülvizsgá-
lata során a közösségi intézmények és szervek nyilvános közlemény útján vagy más alkalmas módon,például az elektronikus média útján tájékoztatják a nyilvánosságot. E tájékoztatásnak ki kell terjednie –
amennyiben rendelkezésre áll – az el őkészítés, módosítás vagy felülvizsgálat alatt álló tervvel, prog-
rammal vagy politikával kapcsolatos javaslattervezetre és környezeti információkra vagy értékelésre.2006.11.24. C 287 E/173 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., szerdaHU
(2) A környezettel kapcsolatos tervet, programot vagy politikát el őkészít ő, módosító vagy felülvizs-
gáló közösségi intézménynek vagy szervnek tájékoztatnia kell a nyilvánosságot a részvétel gyakorlati
szabályairól és különösen a közösségi intézmény vagy szerv azon igazgatási részlegér ől, amelyt ől a rele-
váns információ beszerezhet ő, és amelyhez észrevételekkel vagy kérdésekkel lehet fordulni, illetve az
észrevételek továbbításának menetrendjér ől.
(3) A közösségi intézmények és szervek gyakorlati szabályok útján biztosítják, hogy a nyilvánosság
lehet őséget kapjon észrevételeinek és véleményének benyújtására egy korai szakaszban, miel őtt a tervvel,
programmal vagy politikával kapcsolatos döntések megszületnek. A terv, program vagy politika jelle-gétől függ ően a nyilvánosságnak lehet őséget kell biztosítani arra, hogy a terv, program vagy politika
előkészítésének, módosításának vagy felülvizsgálatának különböz őszakaszaiban észrevételeket tegyen.
Ezen gyakorlati szabályok magukban foglalják a különböz őszakaszok id őkereteit, a nyilvánosságnak
elegend őidőt biztosítva a tájékozódásra és a felkészülésre a környezeti döntéshozatali eljárásban való
hatékony részvételre. Ha a környezettel kapcsolatos tervr ől, programról vagy politikáról szóló konzultá-
ciók írásban zajlanak, az észrevételek megtételére f őszabályként nyolc hét áll rendelkezésre. Ülések vagy
meghallgatások szervezése esetén legalább nyolchetes el őzetes értesítést kell adni. A határid ők sürg ős
esetben, illetve amennyiben a nyilvánosságnak már volt lehet ősége a kérdéses tervhez, programhoz vagy
politikához észrevételeket f űzni, lerövidíthet ők.
11. cikk
A nyilvánosság részvételének eredménye
A környezettel kapcsolatos tervr ől, programról vagy politikáról szóló döntések meghozatala során a
közösségi intézmények és szervek kell őképpen figyelembe veszik a nyilvánosság részvételéb ől származó
eredményeket.
A közösségi intézmények és szervek tájékoztatják a nyilvánosságot a kérdéses tervr ől, programról vagy
politikáról, beleértve annak szövegét is, illetve azokról az okokról és megfontolásokról, amelyeken a
döntés alapul, ideértve a tájékoztatást a nyilvánosság részvételér ől.
IV. CÍM
BELS ŐFELÜLVIZSGÁLAT ÉS AZ IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁSHOZ VALÓ
JOG
12. cikk
Igazgatási aktusok bels őfelülvizsgálata iránti kérelmek
(1) Bármely, a 13. cikkben foglalt feltételeknek megfelel
őnem kormányzati szervezet jogosult bels őfelül-
vizsgálat iránti kérelmet benyújtani azon közösségi intézményhez vagy szervhez, amely a környezetvédelmijog alapján igazgatási aktust fogadott el, vagy – feltételezett igazgatási mulasztás esetén – el kellett volna
fogadnia.
A kérelmet írásban kell benyújtani az igazgatási aktus elfogadását, közlését vagy kihirdetését – ezek közül az
utolsó id őpontját – követ őnyolc héten belül, illetve feltételezett mulasztás esetén nyolc héten belül azt az
időpontot követ ően, amikor az igazgatási aktust meg kellett volna hozni. A kérelemnek tartalmaznia kell a
felülvizsgálat indokát .2006.11.24. C 287 E/174 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., szerdaHU
(2) Az (1) bekezdésben említett közösségi intézménynek vagy szervnek valamennyi ilyen kérelmet
mérlegelnie kell, kivéve ha a kérelem nyilvánvalóan alaptalan. A közösségi intézménynek vagy szervnek a
lehet őleghamarabb, de legkés őbb tizenkét héttel a kérelem átvételét követ ően írásos válaszban ki kell
fejtenie indokait.
(3) Amennyiben a közösségi intézmény vagy szerv a megfelel őgondosság ellenére sem képes a
(2) bekezdéssel összhangban intézkedni, a kérelmet benyújtó nem kormányzati szervezetet a lehet őlegha-
marabb, de legkés őbb az említett bekezdésben meghatározott id őszakon belül értesítenie kell mulasztá-
sának okairól, illetve arról, hogy mikor szándékozik intézkedni.
A közösségi intézménynek vagy szervnek a kérelem átvételét követ őtizennyolc hetet meg nem haladó
átfogó határid őn belül intézkednie kell.
13. cikk
A jogosultság feltételei közösségi szinten
(1) A nem kormányzati szervezet akkor jogosult a 12. cikkel öszhangban bels őfelülvizsgálat iránti
kérelem benyújtására, ha:
a) a tagállam nemzeti joga vagy gyakorlata szerint független, törvénytisztel őnonprofit jogi személy;
b) els ődleges kinyilvánított célja a környezetvédelemnek a környezetvédelmi jog értelmében való támoga-
tása és/vagy a fenntartható fejl ődés el ősegítése ;
c) két évnél hosszabb ideje létezik, és aktívan a b) pontban említett cél érdekében folytat tevékenységet;
d) a bels őfelülvizsgálat iránti kérelem tárgya céljai és tevékenysége körébe tartozik.
(2) A Bizottság elfogadja az (1) bekezdésben említett feltételek átlátható és következetes alkalmazásának
biztosításához szükséges rendelkezéseket.
14. cikk
A Bíróság el őtti eljárások
(1) A 12. cikk szerinti bels őfelülvizsgálat iránti kérelmet benyújtó nem kormányzati szervezet a
Szerz ődés vonatkozó rendelkezéseivel összhangban eljárást indíthat a Bíróságon.
(2) Amennyiben a közösségi intézmény vagy szerv elmulaszt a 12. cikk (2) vagy (3) bekezdésével össz-
hangban intézkedni, a nem kormányzati szervezet a Szerz ődés vonatkozó rendelkezéseivel összhangban
eljárást indíthat a Bíróság el őtt.
V. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
15. cikk
Végrehajtási intézkedések
Amennyiben szükséges, a közösségi intézmények és szervek módosítják saját eljárási szabályzatukat e rende-
let el őírásainak megfelel ően. E módosítások …-án (*) lépnek hatályba.2006.11.24. C 287 E/175 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., szerdaHU
(*)E rendelet hatálybalépésének id őpontja.
16. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követ őharmadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet …-tól (*) kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelez őés közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt, …
az Európai Parlament részér ől
az elnöka Tanács részér ől
az elnök
(*)Három hónappal e rendelet hatálybalépését követ ően.
P6_TA(2006)0017
Afganisztán
Az Európai Parlament állásfoglalása Afganisztánról
Az Európai Parlament,
– tekintettel Afganisztánról szóló korábbi állásfoglalásaira,
– tekintettel a 2005. szeptember 18-i választásokat követ ően Afganisztánban 2005. december 19-én
beiktatott új parlamentre,
– tekintettel a 2001. december 5-i bonni megállapodás által elindított folyamat valódi lezárására, a
nemzetgy űlés megválasztására,
– tekintettel a tartományi tanácsok megválasztására az ország 34 tartományában,– tekintettel a 2005. november 16-án, Strasbourgban aláírt „Elkötelezettség egy új EU-afgán partnerség
iránt” c. EU és Afganisztán közötti közös nyilatkozatra,
– tekintettel a Londonban 2006. január 31-én megnyitásra kerül őnemzetközi konferenciára, amelynek
célja egy olyan Bonn utáni Afganisztán egyezmény létrehozása, amely érinti a nemzetközi közösségtámogatását Afganisztán biztonsági, kormányzási és fejlesztési kihívásainak tekintetében,
– tekintettel az eljárási szabályzat 103. cikkének (4) bekezdésére,
A. mivel az új alkotmány 2004. januári elfogadása, a 2004. októberi elnökválasztás és a 2005. szeptem-
beri parlamenti és helyhatósági választások – amelyeken több millió bejegyzett szavazó vett részt –mind fontos lépést jelentettek az átmenet folyamata során, amelynek célja az volt, hogy nagyobb képvi-
seleten alapuló és demokratikusabb intézményeket hozzon létre, és ezáltal negyedszázadnyi háborút és
elnyomást követ ően segítse el őAfganisztán békés és fenntartható jöv őjét,2006.11.24. C 287 E/176 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. január 18., szerdaHU