A negyedik jelentés közzététele óta (2016. december 8. és 2017. február 26. között) összesen 3 449 személy érkezett Törökországból a görög szigetekre – ez naponta átlagosan 43 főt jelent. Ez a szám továbbra is sokkal alacsonyabb a tavalyi év azonos időszakához (a 2015. december 8. és 2016. február 26. közötti két hónapban csaknem 200 000 fő érkezett) és a nyilatkozatot megelőző hónaphoz képest (amikor az érkezések átlagos száma meghaladta a napi 1 700-at). Az EU–Törökország nyilatkozat közzététele óta 70 halálesetet és eltűnt személyt regisztráltak az Égei-tengeren. Ez változatlanul humanitárius tragédia, ám a 2015–2016 azonos időszakában történt nagyjából 1 100 halálesettel összevetve számottevő csökkenés következett be.

2.A Görögországba érkező összes új irreguláris migráns Törökországba való visszaküldése

A nyilatkozat arról rendelkezik, hogy a március 20. után Törökországból a görög szigetekre újonnan érkező összes irreguláris migránst és menedékkérőt vissza kell küldeni, amennyiben menedékjog iránti kérelmük elfogadhatatlannak vagy megalapozatlannak minősül. Ezt az intézkedést szigorúan az uniós és a nemzetközi jogból eredő kötelezettségekkel összhangban, a visszaküldés tilalmának maradéktalan tiszteletben tartása mellett hajtják végre.

Jelenlegi helyzet

A negyedik jelentés kiadásától február 24-ig az EU–Törökország nyilatkozat keretében 151 olyan személyt küldtek vissza – köztük 64 szíriait –, aki Törökországot elhagyva szabálytalanul lépett be Görögországba. A visszaküldöttek között vannak továbbá pakisztáni (35), algériai (17), marokkói (10), bangladesi (7), iráni (6), nigériai (5), iraki (3), afgán (2), egyiptomi (1) és palesztin (1) állampolgárok. Az EU–Törökország nyilatkozat közzététele óta Törökországba visszaküldött migránsok teljes száma 1 487 fő. A visszaküldött személyek menedékjogi kérelmük kapcsán után elutasító határozatot kaptak (többek között másodfokú elutasító határozatokat is), menedékjog vagy nemzetközi védelem iránti kérelmüket visszavonták, vagy egyáltalán nem is nyújtottak be menedékjog iránti kérelmet.

Bár folyamatosak a visszatérések a görög szigetekről Törökországba, a visszatérő személyek száma továbbra is lényegesen elmarad az érkezők számától, így a szigeteken működő uniós fogadóállomási létesítményekre egyre nagyobb teher nehezedik. Ennek hátterében az áll, hogy a görög szigeteken a menedékjog iránti kérelmek feldolgozásának minden szakaszában ügyhátralék alakult ki, a menekültügyi és visszatérési eljárások különböző fázisaiban pedig nehézségekbe ütközik a migránsok tartózkodási helyének megállapítása. Ezt hivatottak orvosolni a közös cselekvési tervben felvázolt egyes intézkedések: az ügyek hatékony nyomonkövetési rendszerének létrehozása, a szigeteken tartózkodó migránsokra vonatkozó földrajzi korlátozások további érvényesítése, valamint kielégítő befogadási kapacitás kialakítása, a szigeteken lévő zárt létesítményeket is beleértve. Az e feladatokkal kapcsolatos munka folyamatban van, és a visszatérés terén való előrelépés érdekében kívánatos lenne azt még intenzívebbé tenni.

Az együttműködés fokozása és a visszatérési műveletek javítása céljából 2017. január 20-án Ankarában megrendezték a Bizottság, Görögország és Törökország közötti első háromoldalú találkozót. Itt részletesen megvitatták a visszatérési műveleteket a nehézségek és a jövőbeli megoldások azonosítása érdekében. Törökország és Görögország kapcsolattartókat jelölt ki, akik elősegítik a közvetlen kommunikációt – különösen egyes konkrét visszatérési műveletek tekintetében – és nyomon követik az azonosított esetleges akadályokat. Emellett arról is megállapodtak, hogy kéthavonta rendszeres háromoldalú találkozókat fognak tartani.

További erőfeszítésekkel kell biztosítani a migránsok számára a hatékony önkéntes visszatérés lehetőségét akár Törökországba, akár származási országukba. A görög szigetekről való önkéntes visszatérés előmozdítására irányuló erőfeszítések folytatódnak, amire ösztönzőleg hat, hogy nemrégiben kibővült a támogatott önkéntes visszatérési és reintegrációs program a résztvevőkre vonatkozó reintegrációs csomagok beemelése nyomán. A negyedik jelentés közzététele óta eltelt 12 hét során körülbelül 283 migráns tért vissza önkéntesen származási országába a szigetekről (és további 900 a szárazföldi területekről) a görögországi program által kínált támogatással. Így mintegy 7 000-re emelkedett azon migránsok száma, akik 2016 eleje óta igénybe vették a támogatott önkéntes visszatérési és reintegrációs programot. A Bizottság változatlanul arra ösztönzi Görögországot, hogy teljeskörűen vegyen részt az uniós finanszírozású közös visszatérési programokban (különösen az Európai Reintegrációs Hálózat programban) a fő végrehajtó ügynökségekkel való szorosabb és proaktívabb együttműködés, valamint a rendelkezésre álló pénzügyi és technikai támogatás lehető legteljesebb mértékű kihasználása révén.

A nem szíriai migránsokat a görög szigetekről hajón küldik vissza Törökországba, és a kirklareli idegenrendészeti fogdába szállítják át őket, ahol tájékoztatást kapnak jogaikról, többek között arról, hogy Törökországban védelmi jogállást igényelhetnek. Eddig 55 személy nyújtott be kérelmet a török hatóságokhoz: egy személy menekültstátuszt kapott, 43 kérelem elbírálása folyamatban van, négy személy pedig elutasító határozatot kapott. 529 olyan személyt, aki nem folyamodott menekültstátuszért, visszaküldtek származási országába. Az uniós hatóságok közelmúltbeli látogatásuk alkalmával meggyőződhettek arról, hogy a fogdában fennálló helyzet megfelel az előírt követelményeknek. Ami a szíriaiakat illeti, repülőn küldik vissza őket a görög szigetekről, majd a duzici menekülttáborban kapnak elhelyezést. Jogosultak ideiglenes védelmet igényelni, és az ideiglenes védelemhez szükséges gyors előzetes nyilvántartásba vételt követően elhagyhatják a tábort és letelepedhetnek az általuk kiválasztott tartományban, vagy a táborban maradás mellett is dönthetnek. Mostanáig mindegyik visszaküldött szíriait előzetesen nyilvántartásba vették, tíz fő kivételével, akik úgy döntöttek, hogy önként visszatérnek Szíriába. Az előzetesen nyilvántartásba vett szíriaiak közül 133-an a táboron kívüli letelepedést választották, míg 16-an a táborban maradtak.

Jogi lépések

A görög fellebbviteli hatóság már 13 fellebbviteli bizottságot állított fel – a negyedik jelentés közzétételekor még csak hét fellebbviteli bizottság létezett –, ezekből 12 megkezdte tevékenységét: feladatuk az elfogadhatósági és jogosultsági eljárások keretében a görög menekültügyi szolgálat által hozott elsőfokú határozatok ellen július 20. óta benyújtott jogorvoslati kérelmek elbírálása.