Különjelentés Uniós előcsatlakozási 
támogatás az 
adminisztratív kapacitás 
erősítése érdekében 
a Nyugat-Balkánon: 
metaellenőrzésHU 2016  21 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Telefon: +352 4398-1
Megkeresés:  eca.europa.eu/hu/Pages/ContactForm.aspx
Weboldal:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2016
Print ISBN 978-92-872-5700-0 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/963957 QJ-AB-16-022-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-5708-6 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/28205 QJ-AB-16-022-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-5710-9 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/9149 QJ-AB-16-022-HU-E
© Európai Unió, 2016
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Az 1. és 2. kép felhasználásához vagy reprodukálásához közvetlenül a szerzői jog tulajdonosától kell engedélyt kérni.
Uniós előcsatlakozási 
támogatás az 
adminisztratív kapacitás 
erősítése érdekében 
a Nyugat-Balkánon: 
metaellenőrzés
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második  
albekezdése alapján)KülönjelentésHU 2016  21 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabálysze -
rűségi ellenőrzés eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek meg -
választásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi kockázatokat, 
az érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség érdeklődését.
Ezt a teljesítmény-ellenőrzést a külső fellépések, biztonságpolitika és jogérvényesülés kiadási területeiért felelős, Ka -
rel Pinxten számvevőszéki tag elnökölte III. Kamara végezte. Az ellenőrzést Fazakas István Szabolcs számvevőszéki tag 
vezette, Baranyi Márton, a kabinet attaséja; Francis Joret és Sabine Hiernaux-Fritsch, támogatás és minőség-ellenőrzés; 
Dennis Wernerus, feladatfelelős; Nicola Berloco, Kaszap Balázs, Alina Milasiute, Thomas Haellstroem és Nikolaos Zompolas 
számvevők támogatásával.
Balról jobbra: A. Milasiute, N. Berloco, Fazakas I. S., Baranyi M., D. Wernerus, T. Haellstroem.

03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Rövidítések és betűszavak
I–XII  Összefoglaló
1–9 Bevezetés
10–14  Az ellenőrzés hatóköre és módszere
15–64  Észrevételek
15–40 I. rész – Megfelelően irányította a Bizottság az IPA-t a Nyugat-Balkánon?
16–19 Az IPA I keretében a célkitűzések nem mindig voltak konkrétak és mérhetőek
20–23 A programok és projektek a sz ükségleteken alapultak, de a kedvezményezettek egyes értékelései jelentős 
hiányosságokra derítettek fényt
24–26 Az IPA-források felhasználásának folyamatát olykor hátráltatta az adminisztratív kapacitás gyengesége
27–29 A Bizottság nem alkalmazott módszeresen szigorú feltételeket
30–37 A Bizottság általában eredményesen monitorozta a végrehajtást, és részben eredményesen használta fel az 
értékelések eredményeit
38–40 Jóllehet jelentősek a hiányosságok a kedvezményezetteknél, a Bizottság eredményesen támogatta az 
adományozók koordinációját
41–64 II. rész – Erősítette az IPA az adminisztratív kapacitást a Nyugat-Balkánon?
42 Eredményes bizottsági intézkedések meghozták a kívánt outputokat
43–58 A jogállamiság és a közigazgatási reform ter ületén az IPA részben bizonyult fenntarthatónak
59–64 A politikai párbeszéd keretében foglalkoztak az adminisztratív kapacitással
04 Tartalomjegyzék 
65–75  Következtetések és ajánlások
 I. melléklet – Az EU–Nyugat-Balkán kapcsolatok megértése szempontjából fontos események
 II. melléklet – Az IPA I nemzeti projektek ellenőrzési mintája
 III. melléklet – Az IPA I regionális projektek ellenőrzési mintája
 A Bizottság válasza
05
 Rövidítések  
és betűszók
BIRN : Balkáni Tényfeltáró Újságírók Hálózata ( Balkan Investigative Reporters Network )
EKSZ : Európai Külügyi Szolgálat
ENSZ BT-határozat : Az ENSZ Biztonsági Tanácsának határozata
IPA: Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (I: 2007–2013, II: 2014–2020)
MIPD : Többéves indikatív tervezési dokumentum ( Multi-annual Indicative Planning Document )
NB: Nemzetközi Bíróság
RCC : Regionális Együttműködési Tanács (Regional Cooperation Council )
ReSPA : Regionális Közigazgatási Képzési Központ ( Regional School of Public Administration )
ROM : Eredményorientált monitoring ( Results-Oriented Monitoring )
SIGMA : Kormányzás- és vezetésfejlesztési támogatás ( Support for Improvement in Governance and Management )
STM : Stabilizációs és társulási megállapodás
Számvevőszék : Európai Számvevőszék
WBIF : Nyugat-balkáni beruházási keret ( Western Balkans Investment Framework )
06
 Összefoglaló
I
Az Előcsatlakozási Támogatási Eszközön (IPA) keresztül a Nyugat-Balkánnak nyújtott uniós pénzügyi támogatás 
2007-től 2014-ig 5,1 milliárd eurót tett ki. Ezt nemzeti és regionális programok keretében osztották el. A nemzeti 
programok finanszírozásának nagyjából a negyedét fordították az adminisztratív kapacitás megerősítésére a jogál -
lamiság és a közigazgatási reform kulcsfontosságú területein. Ezen túlmenően a politikai párbeszéd hozzájárult az 
adminisztratív kapacitás megerősítéséhez a hat nyugat-balkáni országban, amelyek az IPA jogi és pénzügyi kedvez -
ményezettjei voltak.
II
Azt értékeltük, hogy az IPA Európai Bizottság általi irányítása a Nyugat-Balkánon eredményes volt-e, és ténylegesen 
erősítette-e az adminisztratív kapacitást a régióban. Főként a 2007–2013-as programozási időszakkal foglalkoztunk, 
de figyelembe vettük az új programozási időszak (2014–2020) alatti fejleményeket is.
III
Külön sajátossága volt a metaellenőrzésnek, hogy főként korábbi különjelentéseinkből és bizottsági értékelésekből 
származó adatokat értékeltünk. Értékeltük a teljes IPA programozási folyamatot (I. rész), és megvizsgáltunk 52 nem -
zeti projektet és három regionális programot (II. rész).
IV
Megállapítottuk, hogy az uniós előcsatlakozási támogatás nagyrészt eredményes volt, és a nyugat-balkáni országok 
nemzeti hatóságainak jelentős eredendő hiányosságai ellenére az IPA I. részben erősítette az adminisztratív kapaci -
tást a régióban.
V
Ami a bizottsági irányítást illeti, az IPA I célkitűzései nem mindig voltak konkrétak és mérhetőek. A programok és 
projektek a szükségleteken alapultak, de a jogállamiság terén egyes értékelések jelentős hiányosságokról tanús -
kodtak. Az IPA I forrásainak felhasználását egyes országokban hátráltatta az adminisztratív kapacitás gyengesége, 
a decentralizált végrehajtás esetében pedig az uniós források kezeléséhez kapcsolódó szigorú követelmények.
VI
A Bizottság az IPA I keretében nem alkalmazott módszeresen szigorú feltételeket, és nem követte nyomon ezeket. 
Noha az eredményorientált monitoringról (ROM) való beszámolás terén mutatkoztak hiányosságok, a Bizottság 
eredményesen nyomon követte az IPA-projektek végrehajtását. Részben eredményes volt a Bizottság az IPA-érté -
kelések következtetéseinek és ajánlásainak nyomon követése terén is. Végezetül, noha a kedvezményezetteknél 
jelentős hiányosságok mutatkoztak, a Bizottság támogatni tudta az adományozók koordinációját.
Összefoglaló 07
VII
Ami a nyugat-balkáni adminisztratív kapacitást illeti, az IPA intézkedései általában meghozták a szerződésben terve -
zett outputokat, és a jogállamisághoz és a közigazgatási reformhoz nyújtott támogatása részben fenntartható volt.
VIII
A jogállamisági projektek esetében a Bizottság nem alkalmazta kellőképpen a feltételesség elvét, és viszonylag 
kevés IPA I forrást biztosított a jogállamiság olyan kulcsfontosságú területein, mint a médiaszabadság, a büntetőel -
járások, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem. A projektek fenntarthatóságára hátrányosan 
hatott, hogy a kedvezményezetteknél hiányzott a politikai akarat az intézmények megreformálására, elégtelen volt 
a költségvetés és munkaerő, valamint gyenge volt a koordináció.
IX
A közigazgatási reform területén a Bizottságnak sikerült sok projektoutputot fenntartható eredményekké alakítania. 
Jóllehet nem kifejezetten IPA-célkitűzésről van szó, ez jobban ösztönözhette volna a kedvezményezetteket arra, 
hogy a közigazgatás egyéb területein is levonják az IPA tanulságait.
X
A regionális együttműködés bővítése és az adminisztratív kapacitás megerősítése a régió egészében nagyon fontos, 
és a Bizottság ösztönözte azt, mégpedig a nyugat-balkáni beruházási keret (WBIF) révén. Az ellenőrzött időszak 
alatt azonban a Regionális Együttműködési Tanács (RCC) nem gyakorolt helyben komoly hatást. A Regionális Köz -
igazgatási Képzési Központ (ReSPA) esetében még túl korai lett volna megállapítani, hogy az javította-e az admi -
nisztratív kapacitást a Nyugat-Balkán országaiban.
XI
A nyugat-balkáni politikai párbeszéd számos esetben csak csekély hatást gyakorolt a jogállamiságra, de a közigaz -
gatási reform terén némi előrehaladást ért el.
XII
A jelentés több mérhető, konkrét ajánlást fogalmaz meg mind annak érdekében, hogy javuljon az IPA-projektek 
célkitűzéseinek meghatározása, kidolgozása és végrehajtása a Nyugat-Balkánon, mind pedig azt ösztönzendő, hogy 
a hat nyugat-balkáni ország nemzeti hatóságai jobban elkötelezzék magukat az adminisztratív kapacitásuk megerő -
sítése mellett.
08
 Bevezetés
01 
Az Európai Unió nyugat-balkáni bővítési politikája Horvátország 2013-as csatlako -
zása óta a következő hat országra irányul: Albánia, Bosznia-Hercegovina, Koszo -
vó*, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia (lásd: 1. ábra ).* Ez a megnevezés nem érinti 
a jogállással kapcsolatos 
álláspontokat, továbbá 
összhangban van az 1244 
(1999) ENSZ BT-határozattal és 
a Nemzetközi Bíróságnak 
a koszovói függetlenségi 
nyilatkozatról szóló 
véleményével.
A Nyugat-Balkán politikai térképe
*  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) ENSZ BT-határozattal és a Nem -
zetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.
Forrás:  Európai Bizottság.1. ábra
*This designation is without prejudice to position on status, and is in line with UNSCR 1244 and
the ICJ Opinion on the Kosovo Declaration of Independence. 

09 Bevezetés 
02 
Az 1980-as évek gazdasági és politikai válságát és a nacionalizmus térnyerését 
követően az 1990-es években Jugoszlávia a tagköztársaságok határai mentén 
először öt országgá bomlott fel, majd ezen országok közül többen fegyveres 
konfliktus tört ki. Később Montenegró (2006) és Koszovó (2008) is kikiáltotta füg -
getlenségét. Ami Albániát illeti, 1991-ig teljesen elszigetelt kommunista diktatúra 
volt, és közigazgatását a nulláról indulva kellett kiépítenie. Jóllehet e hat európai 
országot történelme során súlyos etnikai, politikai és gazdasági konfliktusok 
sújtották, mindegyikük közös törekvése, hogy csatlakozzék az Európai Unióhoz. 
Ennek megfelelően mind a hat nyugat-balkáni ország tagjelöltként vagy potenciá -
lis tagjelöltként  tekint a csatlakozás elé (lásd: 1. táblázat  és 1. háttérmagyarázat ).1. táblázat 1. háttérmagyarázatA nyugat-balkáni országok helyzete az Unióhoz való csatlakozást illetően
Tagjelölti státusz (melyik év óta) A csatlakozási tárgyalások állása
Albánia 2014 Nem folynak tárgyalások
Bosznia-Hercegovina Potenciális tagjelölt ország Nem folynak tárgyalások
Koszovó Potenciális tagjelölt ország Nem folynak tárgyalások
Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság 2005 Nem folynak tárgyalások
Montenegró 2010 22 fejezetet megnyitottak, kettőt lezártak
Szerbia 2012 Két fejezetet megnyitottak
Forrás:  Európai Bizottság.
Csatlakozás az Unióhoz
Az uniós intézményeknél a fennálló uniós elveket, politikákat, jogszabályokat, gyakorlatokat, kötelezettsé -
geket és célkitűzéseket gyakran uniós vívmányokként ( acquis ) említik. Ezek állnak a csatlakozási tárgyalások 
középpontjában, 35 csatlakozási fejezetre bontva, amelyeket az Unió végigtárgyal az egyes tagjelölt országok -
kal. A 23. fejezet például az igazságszolgáltatást és az alapvető jogokat öleli fel, míg a 24. fejezet a jogérvénye -
sülést, a szabadságot és a biztonságot tárgyalja.
A fejezetek megnyitásáról és ideiglenes lezárásáról a kormányközi konferenciák döntenek, összhangban a Ta -
nácsban született megállapodás szerinti tárgyalási kerettel. Montenegró és Szerbia 2012-től, illetve 2014-től 
kezdett e konferenciákon részt venni. Albánia és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság tekintetében a Ta -
nács nem hozott határozatot a csatlakozási tárgyalások kereteiről, így ezen országokkal még nem kezdődött 
kormányközi konferencia.  Bosznia-Hercegovina és Koszovó mint potenciális tagjelölt országok nem voltak 
jogosultak csatlakozási tárgyalásokat kezdeni.
10 Bevezetés 
03 
Az Uniónak azon célja, hogy ezeket az országokat integrálja az Unióba, 2000 óta 
az EU–Nyugat-Balkán kapcsolatok központi kérdése (lásd: I. melléklet ). A Bizott -
ság 2007 óta pénzügyi támogatást nyújt számukra az Előcsatlakozási Támogatási 
Eszköz (IPA)1 révén, amint azt az IPA I tekintetében a  2. ábra  mutatja.
04 
Az Unió az egyes IPA-programok keretében különféle területeket támogatott, 
például a jogállamiságot2, a közigazgatási reformot, a környezetvédelmet, a köz -
lekedést, a vidékfejlesztést és a szociális fejlesztést. Emellett határokon átnyúló 
és több kedvezményezettre kiterjedő programokat is támogatott a hat nyu -
gat-balkáni ország mint régió javára.1 A Tanács 2006. július 17-i 
1085/2006/EK rendelete egy 
előcsatlakozási támogatási 
eszköz (IPA) létrehozásáról 
(HL L 210., 2006.7.31., 82. o.) és 
az Európai Parlament és 
a Tanács 2014. március 11-i 
231/2014/EU rendelete az IPA II 
Előcsatlakozási Támogatási 
Eszköz létrehozásáról (HL L 77., 
2014.3.15., 11. o.).
2 Alapvető jogok, bel- és 
igazságügy, ezen belül 
a korrupció és a szervezett 
bűnözés elleni küzdelem.
Az IPA I forrás-előirányzatai a Nyugat-Balkán számára (2007–2013)
Megjegyzés:  A százalékértékek felfelé vannak kerekítve.
Forrás:  Európai Bizottság, 2015. december 31.2. ábra
0 1 000 2 00027% 1 385
1 150
636615
572529
236Szerbia
Több kedvezményezettre
 irányuló programok
Koszovó
Macedónia Volt Jugoszláv
 Köztársaság
Bosznia-Hercegovina
Albánia
MontenegróElőirányzatok millió euróban23%
12%12%11%
10%
5%
11 Bevezetés 
05 
A kedvezményezett országok jogállamiságának előmozdítására irányuló IPA-tá -
mogatást úgy alakították ki, hogy az az érzékeny állami intézmények – miniszté -
riumok, hivatalok, rendvédelmi szervek és igazságszolgáltatás stb. – széles körét 
közelítse az alapvető uniós jogokhoz és vívmányokhoz. Az IPA elősegítette a jobb 
nemzeti jogszabályok megszövegezését és elfogadását is.
06 
A közigazgatás – ezen belül a közpénzgazdálkodás– reformjához nyújtott IPA-tá -
mogatás is olyan érzékeny területeket érintett, mint az érdemeken alapuló 
munkaerő-felvétel és a minőségi képzés a közigazgatásban, a teljes költségvetési 
ciklus, ezen belül az adók beszedése, a költségvetés-tervezés, a közbeszerzés, az 
államháztartási belső pénzügyi ellenőrzés, a külső ellenőrzés és a statisztika.
07 
Ezen túlmenően a Bizottság regionális programok kialakítása révén regionális 
szervezetek, mint pl. a Regionális Együttműködési Tanács (RCC), a Regionális 
Közigazgatási Képzési Központ (ReSPA) tevékenységeit támogatta, valamint 
a nyugat-balkáni beruházási keret (WBIF) révén fellépéseket támogatott. A WBIF 
fő célkitűzése ugyan nem a Nyugat-Balkán közigazgatási kapacitásának a meg -
erősítése volt, mégis elősegítette azt.
08 
A tagjelölt és potenciális tagjelölt országok uniós csatlakozás felé tett haladását 
a Bizottság éves eredményjelentései értékelik. E jelentések különösen a Nyu -
gat-Balkán tekintetében a korrupció és a szervezett bűnözés elterjedtségéről és 
az igazságügyi rendszer függetlenségében mutatkozó hiányosságokról tettek 
említést3. A Bizottság az egyes országokban tett ellenőrző és szakértői látogatá -
sok, valamint a politikai párbeszéd keretében tartott ülések révén kíséri figyelem -
mel a helyzetet.
09 
A „Politikai iránymutatás a hivatalba lépő következő Európai Bizottság számára” 
szerint 2020 előtt nem fog sor kerülni új országok uniós csatlakozására4. Ez az új 
időkeret ugyanakkor – tekintve azt is, hogy a nyugat-balkáni országok stratégia -
ilag már most fontos partnerek – alkalmat ad a Bizottságnak hosszú távú straté -
giai célok elérésére, a jövőbeni uniós csatlakozás harmonizált folyamat és össze -
hangolt regionális megközelítés keretében történő előkészítésére, amelyben az 
országok nemcsak külön-külön, hanem régióként is megjelennek5.3 Lásd: az Albániáról, Bosznia-
Hercegovináról, Koszovóról, 
Macedónia Volt Jugoszláv 
Köztársaságról, 
Montenegróról és Szerbiáról 
szóló eredményjelentések, 
2012–2015.
4 Juncker elnökjelölt 
nyitóbeszéde az Európai 
Parlament nyitó plenáris 
ülésén, 2014. július 15., 
9. bekezdés.
5 Lásd: A Tanács következtetései 
a bővítésről, valamint 
a stabilizációs és társulási 
folyamatról, 15356/15, 
2015. december 15.
12
 Az ellenőrzés hatóköre 
és módszere
10 
Célunk a korábbi különjelentések megállapításait figyelembe véve annak értéke -
lése volt, hogy a Bizottság az IPA-program révén hozzájárult-e az adminisztratív 
kapacitás erősítéséhez a nyugat-balkáni régióban. Két fő kérdéssel foglalkoztunk:
a) Megfelelően irányította a  Bizottság az IPA-t a  Nyugat-Balkánon?
b) Erősítette az IPA az adminisztratív kapacitást a  Nyugat-Balkánon?
11 
Ellenőrzésünk hatóköre a 2007 és 2013 közötti időszakra terjedt ki (IPA I), de 
a 2014 és 2020 közötti időszak (IPA II) kezdeti szakaszát is figyelembe vettük. Az 
adminisztratív kapacitás nyugat-balkáni erősítése szempontjából lényeges követ -
kező két területre összpontosítottunk:
a) jogállamiság (alapvető jogok, bel- és igazságügy), külön ügyelve a korrupció 
és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre;
b) a közigazgatás – s egyben a közpénzgazdálkodás – reformja.
12 
Amint a  2. táblázat  mutatja, a jogállamisággal és a közigazgatási reformmal kap -
csolatos, 902 millió euró összegű projektek közül 52 projektet vizsgáltunk meg, 
amelyek szerződés szerinti értéke összesen 109 millió eurót tett ki (12%)6. Az ös z-
szesen 1,16  milliárd  euró összegű regionális programok közül hármat vizsgáltunk 
meg, amelyek szerződés szerinti értéke összesen 330 millió eurót tett ki (28%)7.6 Ezen ellenőrzött projektek 
teljes felsorolását 
a II. melléklet  tartalmazza.
7 E programokat a  III. melléklet  
sorolja fel.2. táblázatAz adminisztratív kapacitás tekintetében a Nyugat-Balkánnak juttatott IPA 
(2007–2013)
Az adminisztratív kapacitásra vonatkozó IPA-progra -
mok a  Nyugat-Balkán országaibanSzerződéses összegekEllenőrzött 
százalékarányEllenőrzött pro -
jektek /programok 
száma Összesen Ellenőrizve
Nemzeti programok, jogállamisági projektek 485 60 12% 29
Nemzeti programok, közigazgatási reformmal kapcsolatos 
projektek417 49 12% 23
ÖSSZESEN 902 109 12% 52
Regionális programok 1 160 330 28% 3
MINDÖSSZESEN 2 062 439 21%
Megjegyzés:  az összegek millió euróban; a százalékarányokat kerekítettük.
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján, 2015. június 30.
13 Az ellenőrzés hatóköre és  módszere 
13 
Munkánk fontos része volt annak értékelése, hogy mit értek el az uniós progra -
mok és projektek, a külső tevékenységek finanszírozására vonatkozó uniós eszkö -
zök végrehajtására vonatkozó közös szabályok és eljárások megállapításáról szóló 
rendeletben8 meghatározott eredményekhez képest.
14 
Meta-ellenőrzési megközelítésünk részeként először áttekintettünk több, 
a nyugat-balkáni régióra vonatkozó számvevőszéki különjelentést és bizottsági 
értékelő jelentést (lásd: 3. táblázat ). Szem előtt tartva a metaellenőrzés és az 
áttekintett jelentések ellenőrzési hatókörét, ezt követően ellenőrzési hiátusokat 
tártunk fel, amelyek nyomán 2015 márciusa és decembere között jelentős kiegé -
szítő ellenőrzési munkát végeztünk. Ez a kiegészítő ellenőrzési munka a Bizottság 
eredmény-, monitoring-, szakértői és ülésekről szóló jelentéseinek dokumentum -
alapú ellenőrzését, és a Bizottságnál, az Európai Külügyi Szolgálatnál (EKSZ), az 
uniós küldöttségeken, az érintett nyugat-balkáni nemzeti hatóságoknál és az 
RCC-nél dolgozó munkatársakkal végzett interjúkat foglalta magában.8 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2014. március 11-i 
236/2014/EU rendelete a külső 
tevékenységek 
finanszírozására vonatkozó 
uniós eszközök végrehajtására 
vonatkozó közös szabályok és 
eljárások megállapításáról 
(HL L 77., 2014.3.15., 95. o.), (12) 
preambulumbekezdés és 
12. cikk.3. táblázatFelhasznált korábbi ellenőrzési és értékelő jelentések
Források DokumentumhivatkozásokSZÁMVEVŐSZÉKI KÜLÖNJELENTÉSEK20/2016.  sz. különjelentés: Az adminisztratív kapacitás erősítése Montenegróban: előrelépés történt, de sok fontos területen jobb eredmé -
nyekre van szükség
11/2016. sz. különjelentés: Az adminisztratív kapacitás erősítése Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban: kevés haladás nehéz körülmé -
nyek között
19/2014. sz. különjelentés: A Szerbiának nyújtott uniós előcsatlakozási támogatás
18/2014.  sz. különjelentés: A  EuropeAid értékelési és eredményorientált monitoringrendszerei
18/2012. sz. különjelentés: A Koszovónak a jogállamiság területén nyújtott európai uniós támogatás
14/2011. sz. különjelentés: Javították-e az európai uniós támogatások Horvátország képességét a csatlakozás utáni támogatások 
kezelésére?
12/2009.  sz. különjelentés: A  Bizottság bel- és igazságügyi projektjeinek eredményessége a  Nyugat-Balkán területén
5/2007. sz. különjelentés: A CARDS program Bizottság által történő irányításaÉRTÉKELÉSEKA korrupció elleni küzdelemhez nyújtott IPA-támogatás, 2015. augusztus.
A közigazgatás elvei, SIGMA alapmérések (Albánia, Bosznia-Hercegovina, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Koszovó, Montenegró, 
Szerbia), 2015. április.
Az IPA-támogatás metaértékelése, 2013.  szeptember.
IPA – Az IPA-támogatás időközi értékelése és metaértékelése, a több kedvezményezettre irányuló programok értékelése, 2013. június.
Jogállamiság, igazságügyi reform, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem a Nyugat-Balkánon, 2013. február.
Forrás:  Európai Számvevőszék.
14
 Észrevételek
I. rész. Megfelelően irányította a Bizottság az IPA-t 
a Nyugat-Balkánon?
15 
Az eszköz teljes programozási ciklusán keresztül, a következő ellenőrzési kritériu -
mok alapján értékeltük az IPA bizottsági irányítását:
a) Rendelkezett az IPA konkrét és mérhető célkitűzésekkel?
b) A programok és projektek világos szükségleteken alapultak?
c) Ténylegesen kifizették a támogatást (felhasználás)?
d) Szigorú feltételeket alkalmaztak a támogatás tekintetében (feltételesség)?
e) Nyomon követték a végrehajtást, és eredményesen értékelték az 
eredményeket?
f) Eredményesen összehangolták az adományozók által nyújtott támogatást?
Az IPA I keretében a célkitűzések nem mindig voltak 
konkrétak és mérhetőek
16 
Az Unió költségvetési rendelete úgy rendelkezik, hogy a költségvetésben foglalt 
minden tevékenységi ágra meghatározott, mérhető, elérhető, releváns és időzí -
tett célokat kell megszabni9. Az IPA-rendeletek10 és a Bizottság többéves indikatív 
tervezési dokumentumai mind foglalkoztak a jogállamiság és a közigazgatási 
reform fontosságával a Nyugat-Balkánon.
A nemzeti programok gyakran átfogó célokat tűztek ki
17 
Az IPA I keretében olyan átfogó célokat tűztek ki, hogy azok gyakran nem voltak 
konkrétak és konkrét célértékekkel mérhetőek11. Montenegró és Szerbia esetében 
azonban, amelyek csatlakozási tárgyalásai 2012-ben, illetve 2014-ben kezdődtek, 
a Bizottság világos és mérhető célkitűzéseket határozott meg a jogállamiság 
tekintetében, amelyek nem teljesülése esetén leállhatnak a bővítési tárgyalások12.9 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2012. október 25-i 
966/2012/EU, Euratom 
rendelete az Unió általános 
költségvetésére alkalmazandó 
pénzügyi szabályokról és az 
1605/2002/EK, Euratom 
tanácsi rendelet hatályon kívül 
helyezéséről (HL L 298., 
2012.10.26., 1. o.).
10 Az 1085/2006/EK tanácsi 
rendelet, amelyet 
a 2007. június 12-i 718/2007/
EK bizottsági rendelet hajtott 
végre, és a 231/2014/
EU rendelet, amelyet 
a 2014. május 2-i 447/2014/
EU bizottsági végrehajtási 
rendelet hajtott végre.
11 Számvevőszéki értékelés az 
európai partnerségi 
megállapodásokról, az 
STM-ekről, az Európai 
Szomszédságpolitika és 
a Csatlakozási Tárgyalások 
Főigazgatóságának éves 
tevékenységi jelentéseiről 
(2013, 2014). Az IPA-támogatás 
metaértékelése 
(2013. szeptember, 20. o.) 
átfogó célkitűzéseket említett, 
amelyek „nem tartalmaztak 
gyakran kellően mérhető 
célértékeket”.
12 2015-ös vezetési terv, Az 
Európai Szomszédságpolitika 
és a Csatlakozási Tárgyalások 
Főigazgatósága, 4. és 18. o.; 
a 2012. október 10-i 
COM(2012) 600 final 
közlemény: „Bővítési stratégia 
és a legfontosabb kihívások 
2012–2013”, 4. o.
15 Észrevételek 
18 
Ezenfelül a Bizottság, amely korábban többnyire egyedi projekteket támogatott, 
2010 óta egyre inkább olyan – egyértelműbb és mérhetőbb – ágazati alapú meg -
közelítést alkalmaz13, ahol a programok és projektek világosan beilleszthetőek 
ágazati alapú stratégiákba. A Bizottság az IPA II végrehajtása során teljes körűen 
alkalmazni tervezte az ágazati alapú megközelítést14.
A regionális programok általában rendelkeztek konkrét és 
mérhető célkitűzésekkel
19 
Az általunk megvizsgált regionális programok célkitűzései általában konkré -
tak voltak, mérhető célértékekkel. Szem előtt tartva a nyugat-balkáni országok 
múltbeli konfliktusait, a regionális programok általában rendelkeztek kifejezet -
ten regionális integrációs célkitűzéssel, amely illeszkedett a konfliktust követő 
megbékélést, bizalomépítést és újjáépítést támogató IPA-célkitűzésekhez15 (lásd: 
2. háttérmagyarázat ).
A programok és projektek a  szükségleteken alapultak, 
de a kedvezményezettek egyes értékelései jelentős 
hiányosságokra derítettek fényt
20 
Az IPA I programozása során a Bizottság tervezési dokumentumokban 
(MIPD) határozta meg az IPA-támogatás fő ágazatait. A nemzeti hatóságok 
saját kezdeményezésre vagy a Bizottság ösztönzésére elkészítették saját 
szükségletértékeléseiket.13 A 2011. október -12-i 
COM(2011) 666 végleges 
közlemény: „Bővítési stratégia 
és a legfontosabb kihívások 
2011–2012”, 20. o.
14 Előcsatlakozási támogatási 
eszköz (IPA II), több országra 
vonatkozó indikatív stratégiai 
dokumentum (2015. június 30.) 
és az Albániára és 
Montenegróra 
(2014. augusztus 18.), 
a Macedónia Volt Jugoszláv 
Köztársaságra és Szerbiára 
(2014. augusztus 19.), 
a Koszovóra 
(2014. augusztus 20.) és 
a Bosznia-Hercegovinára 
(2014. december 15.) 
vonatkozó indikatív stratégiai 
dokumentum.
15 Az 1085/2006/EK tanácsi 
rendelet 
(13) preambulumbekezdése és 
2. cikkének g) pontja.2. háttérmagyarázatA nyugat-balkáni beruházási keret (WBIF)
A WBIF célja egyértelműen az volt, hogy finanszírozást és technikai segítségnyújtást biztosítson a stratégiai 
beruházásokhoz, és célkitűzései világos mutatókkal (pl. projektpályázatok száma, kifizetett technikai támoga -
tás, nyújtott finanszírozás) mérhetőek voltak16.
16 https://www.wbif.eu/ .
16 Észrevételek 
Szükségletértékelések a  Bizottság szintjén
21 
A többéves indikatív tervezési dokumentumok alapjául rendszerint az eredmény -
jelentésekben és a csatlakozási partnerségek keretében azonosított prioritások 
szolgáltak. Nem a kedvezményezett országok kiinduló helyzetének értékelésén 
alapultak, amely a különböző területeken (pl. a jogállamiság) fennálló adminiszt -
ratív kapacitás értékelésének alapja lehetett volna, és nem vették figyelembe az 
országok tényleges politikai reformkészségét sem. A projektek szintjén a vizs -
gált projektek egyértelműen a Bizottság által azonosított és a kedvezményezett 
országokkal egyeztetett szükségleteken alapultak.
22 
Az IPA II programozása során az országok szintjén az IPA I tervezési dokumen -
tumokat indikatív stratégiai dokumentumok (2014–2020) váltották fel. Ezek 
nagyobb figyelmet fordítottak arra, hogy a kedvezményezettek mennyire 
tudják politikailag felvállalni az ágazati reformot és mennyire tudják kezelni az 
IPA-finanszírozást.
Szükségletértékelések a  kedvezményezettek szintjén
23 
Amíg a közigazgatási reform terén minden nyugat-balkáni ország rendelkezett 
szükségletértékelést is tartalmazó átfogó nemzeti stratégiával, a jogállamiságot 
illetően Albániában és Koszovóban nem ez volt a helyzet. Bosznia-Hercegoviná -
ban pedig nagyon későn került sor az igazságügyi reformstratégia elfogadására 
(lásd: 3. háttérmagyarázat ).3. háttérmagyarázatA 2014–2018-as igazság ügyi reformstratégia Bosznia-Hercegovinában
Az igazságügyi reformstratégiát a nemzeti hatóságokkal folytatott uniós politikai párbeszéd keretében fogad -
ták el, az igazságügyi strukturált párbeszéd keretében. A stratégia elfogadása a bosznia-hercegovinai hatósá -
gok körében mutatkozó politikai nézetkülönbségek miatt 2015-ig húzódott. A Republika Srpska (lásd: 3. ábra ) 
rendszeresen megkérdőjelezte az IPA keretében zajló bizottsági szükségletértékeléseket. Ez aláásta a nemzeti 
szükségletértékelések relevanciáját, különösen azon projektek esetében, amelyek a korrupció elleni tevékeny -
ségek, a rendőri szervek és a helyi önkormányzatok közötti koordináció elősegítésére irányultak.
17 Észrevételek 
Bosznia-Hercegovina politikai térképe
Forrás:  Eurostat.3. ábra



Sarajevo
PodgoricaRepublika SrpskaRepublika Srpska
Federation of Bosnia and HerzegovinaBrčkoCroatia
Serbia
Bosnia and Herzegovina
Montenegro
Albania
Administrative boundaries: © EuroGeographics, GADM (Bosnian Inter-entity boundary line
Cartography: Eurostat — GISCO, 01/2016Brčko District
Banja Luka
0 25 50 75 100 km  Adriatic Sea
Inter-entity boundary line
18 Észrevételek 
Az IPA-források felhasználásának folyamatát olykor 
hátráltatta az adminisztratív kapacitás gyengesége
24 
Egyes nyugat-balkáni országokban nehéz volt teljesíteni az IPA I szerződés 
szerinti összegeinek kifizetését (lásd: 4. ábra ), főként az adminisztratív kapacitás 
gyengesége miatt.
Felhasználás a  forrás-előirányzatok azon százalékarányában, amelyekre még 
szerződést kell kötni, valamint azon összegek százalékarányában, amelyekre már 
szerződést kötöttek, de amelyeket még nem fizettek ki, IPA I (2007–2013)
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján, 2015. december 31.4. ábra
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100
Macedónia Volt Jugoszláv
 Köztársaság
Albánia
Szerbia
Bosznia-Hercegovina
Koszovó
Montenegró%
Előirányzott összeg, amelyre még 
nem kötöttek szerződést
Olyan összeg, amelyre szerződést kötöttek, de amelyet még nem ﬁzettek ki
19 Észrevételek 
25 
Az IPA különböző nyugat-balkáni működési struktúráinak vizsgálata alapján ez 
részben azzal magyarázható, hogy a Bizottság az IPA irányításának jelentős részét 
decentralizálta és a nemzeti hatóságokra bízta17. Amint azt Macedónia Volt Jugo -
szláv Köztársaságban és Szerbiában (lásd: 4. háttérmagyarázat ), akárcsak Albáni -
ában megfigyeltük, ennek megtanulása időt igényel, és határozottabb irányítási 
struktúra szükséges18.17 2014. január 1-jétől 
a „decentralizált igazgatás” 
terminust a „harmadik 
országok általi közvetett 
irányítás” váltotta fel.
18 A decentralizált irányítás 
egyéb előírások mellett 
megkövetelte egy nemzeti 
programengedélyező 
akkreditálását, egy lebonyolító 
szervezet és egy ellenőrző 
hatóság létrehozását, valamint 
valamennyi decentralizált 
IPA-projekt uniós küldöttség 
általi előzetes ellenőrzését. 
Lásd: az előcsatlakozási 
támogatási eszköz (IPA) 
létrehozásáról szóló 
1085/2006/EK tanácsi rendelet 
végrehajtásáról szóló, 
2007. június 12-i 718/2007/EK 
bizottsági rendelet (HL L 170., 
2007.6.29., 1. o.) 11–31. cikke.4. háttérmagyarázatHogyan zajlott az igazgatás decentralizálása az IPA I keretében?
Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság
A Bizottság a költségvetési rendeletnek19 és az IPA I rendeleteknek megfelelően decentralizálta az igazgatást, 
de ezek a rendeletek nem írták elő számára annak értékelését, hogy a nemzeti hatóságok felkészültek-e a de -
centralizálandó források nagy mennyiségben történő, összetett feladatot jelentő igazgatására20. A decentrali -
zációt követően a nemzeti közigazgatásnak csak nehezen sikerült betartania a határidőket, illetve megfelelő 
minőségű szerződéses dokumentumokat benyújtania. Emiatt sok esetben kulcsfontosságú reformok finanszí -
rozását célzó projektek vesztek kárba, és még további veszteségekre lehet számítani21.
Szerbia
Az ellenőrző hatóság és az IPA-projekteket igazgató lebonyolító szervezet létrehozását befolyásolták a Bizott -
ság saját ellenőrzései által azonosított, régóta fennálló és súlyos hiányosságok. A decentralizált irányítás nem 
kapcsolódott össze a közpénzgazdálkodás országos szintű, előzetes átfogó értékelésével22, hanem kizáró -
lag azon alapult, hogy Szerbia IPA-struktúrái megfelelnek-e a költségvetési rendeletben23 meghatározott 
belsőkontroll-követelményeknek.
19 Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25 i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi 
rendelet (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.) mindenkor hatályos változata.
20 A Számvevőszék 11/2016. sz. különjelentése: Az adminisztratív kapacitás erősítése Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban: kevés haladás 
nehéz körülmények között, 47. bekezdés ( http://eca.europa.eu ).
21 Uo., 48. és 50. bekezdés.
22 A Számvevőszék 19/2014. sz. különjelentése: A Szerbiának nyújtott uniós előcsatlakozási támogatás, 79. bekezdés ( http://eca.europa.eu ).
23 Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi 
szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről.
20 Észrevételek 
26 
Az IPA II (2014–2020) keretében nagyobb hangsúlyt helyeznek egészében véve az 
országok közpénz-gazdálkodási rendszerére. Az IPA II programokat azonban csak 
2014 legvégén fogadták el, az IPA új jogszabályi keretével és eljárásaival kapcso -
latos késedelmek miatt. A szerződéskötést és a kifizetéseket tovább késleltették 
a kedvezményezett országok ratifikációs eljárásai. Emiatt az ellenőrzés időpont -
jában még túl korai lett volna észrevételeket tenni az IPA II keretében kötött 
szerződésekben szereplő és kifizetett összegek tekintetében.
A Bizottság nem alkalmazott módszeresen szigorú 
feltételeket
27 
A Bizottság egymást követő bővítési stratégiái ismételten „szigorú feltételessé -
get”24 említenek, anélkül azonban, hogy konkrétan meghatároznák e terminust. 
A feltételesség elve azt írja elő, hogy a szerződéskötés vagy a kifizetés előtt – 
politikai, program-, vagy projektszinten – bizonyos feltételeket kell megszabni. 
Ha valamely kedvezményezett nem felel meg ezen előre meghatározott feltéte -
leknek, a Bizottság intézkedést hozhat, például egy teljes program tekintetében 
felfüggesztheti a kifizetéseket, csökkentheti a jövőbeni támogatást, vagy törölhet 
valamely projektet.
28 
Programszinten a Bizottság csak igen kevés esetben alkalmazott szigorú feltéte -
leket, mégpedig Bosznia-Hercegovinában (lásd: 5. háttérmagyarázat ) és Ma -
cedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban25.24 A Bizottság 2011–2012-es 
bővítési stratégiája szerint 
a „csatlakozási folyamat és 
annak sikere szempontjából 
központi jelentőséggel bírt az 
elkötelezettség, a feltételesség 
és a hitelesség” (2. o.), és 
a feltételesség szigorú lesz 
(18. és 23. o.). 2012–2013-as 
bővítési stratégiája szigorú 
feltételességet említ (2., 3., 
16. és 22. o.), akárcsak 2014-es 
bővítési stratégiája (2. és 19. o.) 
és 2015-ös bővítési stratégiája 
(12. o.).
25 A kifizetések felfüggesztése, 
a 718/2007/EK bizottsági 
rendelet 46. cikke szerint.5. háttérmagyarázatSzigorú feltételesség a  program szintjén; igazság ügy Bosznia-Hercegovinában
Bosznia-Hercegovinában 2013-ban megtorpant az uniós integrációs folyamat. Úgy tűnt, hogy az ország politi -
kai képviselői vagy nem képesek, vagy nem hajlandók konszenzusra jutni, hogy továbbhaladhassanak a csat -
lakozás előkészítésének útján. Ezt példázta, hogy az ország vagy nem volt képes érvényt szerezni az Emberi 
Jogok Európai Bírósága egy ítéletének26, vagy hiányzott az ehhez szükséges politikai akarat. Ez arra késztette 
a Bizottságot, hogy a feltételesség elve jegyében 45 millió euróval csökkentse a 2013-as IPA I forrás-előirány -
zatokat, és további előirányzat-csökkentést szabjon meg az IPA II keretében27. Miután Bosznia-Hercegovina 
nem fogadta el az igazságügyi ágazat általános reformstratégiáját, amelyet pedig az országot alkotó mind 
a négy közigazgatási egység, köztük a Republika Srpska is megerősített (lásd: a  3. ábra  térképe), a Bizottság 
felfüggesztette az igazságügy területén folyamatban lévő költségvetés-támogatást.
26 A Sejdić és Finci kontra Bosznia-Hercegovina  ügyben (2009. december) az Emberi Jogok Európai Bírósága megállapította, hogy Bosznia-
Hercegovina pusztán etnikai hovatartozásuk miatt sértette meg a felperesek választhatósághoz való jogát.
27 2014-től 2017-ig 165 millió eurót irányoztak elő az országnak, szemben a 2007 és 2010 között előirányzott 331 millió euróval.
21 Észrevételek 
29 
A projektek szintjén a Bizottság nem alkalmazott módszeresen szigorú feltéte -
leket, amint azt a  6. háttérmagyarázat  példái mutatják. Noha a Számvevőszék 
2011-es ajánlása szerint a Bizottságnak nagyobb figyelmet kellene fordítania 
annak biztosítására, hogy az előcsatlakozási támogatásban részesülő többi or -
szágban a projektjavaslatok végrehajtásra érettek legyenek28, ezt a Bizottság nem 
mindig biztosította. Ez több országban kihatott a projektek teljesítményére29.28 A Számvevőszék 
14/2011. sz. különjelentése: 
Javították-e az európai uniós 
támogatások Horvátország 
képességét a csatlakozás utáni 
támogatások kezelésére?, 
53. bekezdés  
(http://eca.europa.eu ).
29 Lásd: értékelés 
a jogállamiságról, az 
igazságügyi reformról, 
valamint a korrupció és 
a szervezett bűnözés elleni 
küzdelemről a Nyugat-
Balkánon, 2013. február, 240. o.6. háttérmagyarázatNem alkalmaztak szigorú feltételességet az IPA  I keretében
Albánia
Az ellenőrzött 15 projektből hét esetében a Bizottság nem szabott meg szigorú feltételeket a szerződéskötés 
szakaszában30 és a kifizetések teljesítése előtt. Ez nemcsak az összetett célkitűzéseket (például a korrupció el -
leni intézkedések megerősítése) tartalmazó projektekre volt igaz, hanem a viszonylag kézenfekvő eredménye -
ket célzó olyan projektekre is, mint pl. a tiranai igazságügyi palota projektje (lásd: II. melléklet , 10. projekt). 
E projekt esetében hiányoztak a szükséges engedélyek, és további nehézségeket okozott a szabálytalan föld -
tulajdoni viszonyok gyanúja. Miután a Bizottság négy és fél éven át tárgyalt az igazságügy-minisztériummal, 
végül törölte a projektet, és a források egy részét a jogállamiság területéhez nem kapcsolódó intézkedésekre 
csoportosította át.
Szerbia
A Bizottság nem fordított kellő figyelmet a feltételességre, a projekttervezés során az ütemezésre és a jogi 
következetlenségekre. Ez gyakran veszélyeztette a projektek zökkenőmentes és kellő időben történő vég -
rehajtását31. 2012 után előfordult, hogy hiányzó engedélyek vagy az előírt megvalósíthatósági tanulmányok 
benyújtásának elmulasztása miatt elhalasztottak projektjavaslatokat vagy csökkentették azok nagyságrendjét.
30 Lásd: II. melléklet , a 2., 3., 4., 5., 9. és 10. sz. albán jogállamisági projekt, valamint a 2. sz. közpénz-gazdálkodási projekt.
31 A Számvevőszék 19/2014. sz. különjelentése: A Szerbiának nyújtott uniós előcsatlakozási támogatás, 5. háttérmagyarázat, 27. és 31. bekezdés 
(http://eca.europa.eu ).
22 Észrevételek 
A Bizottság általában eredményesen monitorozta 
a végrehajtást, és részben eredményesen használta fel az 
értékelések eredményeit
30 
A Bizottság közvetlenül és a hat nyugat-balkáni uniós küldöttség révén is nyo -
mon követte az ágazati reformokat és a projektek végrehajtását. A legmagasabb 
szintű monitoringra a közös támogatásfelügyeleti bizottság évente kétszer 
megtartott ülésein, valamint rendszeresebben az ágazati támogatásfelügyeleti 
bizottságokban került sor. Az uniós küldöttségek is nyomon követték a végrehaj -
tást a helyszínen.
31 
A Bizottság értékelési ciklusának részeként ágazati és tematikus értékeléseket 
végzett. Ezek nem keverendők össze a tagjelölt és potenciális tagjelölt országok -
ra vonatkozó éves eredményjelentésekkel, amelyek a Bizottság ezen országokra 
vonatkozó hivatalos politikai értékelései.
A Bizottság általánosságban eredményesen nyomon követte 
a végrehajtást
32 
Az uniós küldöttségek több ágazatra kiterjedően eredményesen nyomon követ -
ték az IPA-projekteket, a következők révén:
a) a vezetői és információs rendszereken alapuló jogszerűségi és szabályossági 
ellenőrzések;
b) a vállalkozók és a kedvezményezettek szerveinek részvételével tartott koordi -
nációs ülések, helyszínbejárással együtt;
c) a továbbadott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselők 
jelentései;
d) a közös támogatásfelügyeleti bizottság és az ágazati támogatásfelügyeleti 
bizottságok ülései;
e) a kockázatosabb projektek esetében negyedéves belső nyomon követési 
táblázatok.
33 
A Bizottság eredményesen nyomon követte az IPA végrehajtását és az outputok 
elérését32. A fenti támogatásfelügyeleti eszközökön túlmenően az eredményori -
entált monitoringjelentések (ROM-jelentések) a Bizottság szabványos módszer -
tanát követték, és többnyire a folyamatban lévő projektek eredményeit követ -
ték nyomon. A ROM-megközelítést illetően azonban három fontos hiányosság 
mutatkozott.32 Az ellenőrző csoport 
e tekintetben az albániai, 
bosznia-hercegovinai és 
szerbiai uniós küldöttségtől 
szerzett be bizonyítékokat.
23 Észrevételek 
34 
Először: az általunk értékelt IPA-projektek jó részében egymillió eurónál kisebb 
értékű szerződések szerepeltek, amely érték alacsonyabb a ROM-jelentések 
küszöbértékénél. Ebből adódóan nem minden politikai szempontból érzékeny 
projektnél került sor eredményorientált monitoringra. Másodszor: az értékelt 
jelentések egyike sem mérte a feltételességnek való megfelelést. Harmad -
szor: utólagos projektmonitoring33 hiányában nem lehetett mérni a projektek 
fenntarthatóságát.
A Bizottság részben eredményesen használta fel az értékelések 
eredményeit
35 
A jogállamiságot illetően a Bizottság elvégezte a nyugat-balkáni IPA átfogó, több 
ágazatot felölelő értékelését, valamint a jogállamisággal, illetve a korrupció elleni 
küzdelemmel kapcsolatos IPA-projektek két tematikus értékelését34. A Bizottság 
az Európai Tanáccsal és a Velencei Bizottsággal35 szorosan együttműködve nagy 
számú szakértői ellenőrzési jelentést szponzorált az igazságügy témakörében, 
amelyek rámutattak például arra, hogy még nem születtek dokumentált eredmé -
nyek a sikeres elmarasztaló büntetőítéletek terén.
36 
A Bizottság ennek ellenére nem használta fel saját értékeléseit, sem a szakértői 
ellenőrzési jelentéseket a feltételesség elvének jobb érvényesítése érdekében. 
Nem igazította hozzá a ROM-jelentések mutatóit a jogállamisági projektekhez, 
amelyek rendszerint a folyamatban lévő projektek outputmutatóira összponto -
sítottak. A Bizottság meg is állapította, hogy az IPA-nál a jogállamiság területén 
gyakran hiányzott a projektek nyomon követése.
37 
A közigazgatás reformját illetően a Bizottság nem végzett az IPA-támogatásról 
átfogó értékelést, de néhány, e területre tartozó IPA-projektre nézve sor került 
értékelésekre.33 Tematikus értékelés 
a jogállamiságról, az 
igazságügyi reformról, 
valamint a korrupció és 
a szervezett bűnözés elleni 
küzdelemről a Nyugat-
Balkánon – 3. tétel, fő 
zárójelentés, 2013. február, 
60. o.
34 Az IPA-támogatás 
metaértékelése és a több 
kedvezményezettre irányuló 
programok értékelése, 
2013. szeptember. Tematikus 
értékelés a jogállamiságról, az 
igazságügyi reformról, 
valamint a korrupció és 
a szervezett bűnözés elleni 
küzdelemről a Nyugat-
Balkánon – 3. tétel, fő 
zárójelentés, 2013. február. 
A korrupció elleni 
küzdelemhez nyújtott 
IPA-támogatás tematikus 
értékelése, fő zárójelentés, 
2015. augusztus.
35 A Jog a Demokráciáért 
Európai Bizottság székhelye az 
olaszországi Velencében 
található. Egyebek közt jogi 
tanácsot nyújt az Európa 
Tanács tagállamainak, és 
különösen abban segíti őket, 
hogy jogrendszereiket 
összhangba hozzák az európai 
jogállamisági standardokkal 
(http://www.venice.coe.int ).
24 Észrevételek 
Jóllehet jelentősek a  hiányosságok a  kedvezményezetteknél, 
a Bizottság eredményesen támogatta az adományozók 
koordinációját
38 
Az adományozók partnerország általi vezetésének elvét a Segélyhatékonyságról 
szóló Párizsi Nyilatkozat (2005) határozza meg36. Ezen elv alapján, amely az IPA-fi -
nanszírozásra is alkalmazandó, minden kedvezményezett országnak reális célokat 
kell kitűznie kis számú ágazatban, és el kell kerülni, hogy az adományozóktól 
kapott segélyek átfedésben legyenek egymással. A Bizottság az egész régióban 
eredményesen támogatta a kedvezményezett országokat az adományozók koor -
dinációjának vezetésével kapcsolatos feladatuk ellátásában.
Az adományozók koordinációja regionális szinten
39 
A nyugat-balkáni beruházási keretet (WBIF) és a Regionális Együttműködési 
Tanácsot (RCC) egyaránt az IPA regionális programjai támogatják. Célkitűzéseik 
között szerepelt egyebek mellett az adományozók koordinációjának javítása 
a nyugat-balkáni országok között (lásd: 7. háttérmagyarázat ).36 A 2007. február 28-i 
COM(2007) 72 végleges: 
„A fejlesztési politika 
keretében a munkamegosz -
tásra vonatkozó magatartási 
kódex”.7. háttérmagyarázatAz adományozók regionális koordinációja a  Nyugat-Balkánon
WBIF
Ami a WBIF infrastruktúra-projektjeit illeti, a 2015 decemberében valamennyi nyugat-balkáni ország által 
benyújtott közös infrastrukturális projektsorozat megkönnyítette a projektek értékelését és a kiválasztási 
folyamatot.
RCC
Az RCC egyik célkitűzése a „regionális nézőpont” biztosítása az adományozói segítségnyújtásban37. A nyu -
gat-balkáni országok egy 2015-ben tartott ülés kivételével egyáltalán nem használták fel az RCC-t az adomá -
nyozók koordinációjának céljára.
37 http://rcc.int/pages/2/overview . Lásd: az RCC létesítő okirata.
25 Észrevételek 
Az adományozók koordinációja a  kedvezményezettek szintjén
40 
Az adományozóknak a kedvezményezett ország általi koordinációja Szerbiában 
eredményes, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban és Montenegróban 
részben eredményes, Albániában, Bosznia-Hercegovinában és Koszovóban pedig 
eredménytelen volt (lásd: 8. háttérmagyarázat ). Ez azzal magyarázható, hogy 
az adományozók koordinációjáért felelős nemzeti struktúrákon belül hiányzott 
a vezetés és az adminisztratív kapacitás. Megfigyelésünk szerint azonban a Bi -
zottság – a kedvezményezetteket támogatandó – bizonyos mértékig koordinálta 
az adományozókat. 8. háttérmagyarázatEredménytelen adományozókoordináció a  kedvezményezettek szintjén
Albánia
Megvizsgáltuk a fejlesztési programozásért, finanszírozásért és külföldi segélyekért felelős minisztérium ado -
mányozókkal kapcsolatos tevékenységeit. Hiányzott a világos szervezeti struktúra, nem volt elég munkatárs, 
sem működő adományozói adatbázis. Míg az adományozói terület munkacsoportjainak működése 2013 óta 
szünetel, az adományozók körében végzendő feladatok terén a Bizottság által működtetett, adományozókkal 
foglalkozó technikai titkárságnak köszönhetően mégis eredményes volt a munkamegosztás. Az interjúk során 
az adományozói közösség mindenütt (USA, Olaszország, Franciaország) dicsérte erőfeszítéseiért a tiranai 
uniós küldöttséget.
Koszovó
2011 végéig nem léptek működésbe eredményes adományozókoordinációs mechanizmusok, és noha az egyes 
területeken azóta elindultak különböző kezdeményezések az adományozók koordinálására, az Unió és a töb -
bi nemzetközi adományozó aktívabb szerepvállalásra hívja fel a koszovói intézményeket az adományozók 
koordinációjának vezetésében és technikai nyomon követésében38. Ezt nemrégiben kiadott belső bizottsági 
dokumentumok is megerősítik.
38 A Számvevőszék 18/2012. sz. különjelentése: A Koszovónak a jogállamiság területén nyújtott európai uniós támogatás, 82. és 86. bekezdés 
(http://eca.europa.eu ).
26 Észrevételek 
II. rész – Erősítette az IPA az adminisztratív kapacitást 
a Nyugat-Balkánon?
41 
2007-től kezdődően az IPA volt az egyetlen uniós finanszírozási eszköz, amelyet 
a nyugat-balkáni adminisztratív kapacitás erősítése céljából hoztak létre. Egyrészt 
a jogállamiság, másrészt pedig a közigazgatási reform területén azt értékeltük, 
hogy:
a) eredményes bizottsági intézkedések meghozták-e a kívánt outputokat;
b) az IPA outputokon túlmenő eredményei fenntarthatóak voltak-e;
c) a politikai párbeszéd eredményesen kezelte-e az adminisztratív kapacitás 
erősítését.
Eredményes bizottsági intézkedések meghozták a kívánt 
outputokat
42 
A vizsgálatunk tárgyát képező, nemzeti és regionális programok keretében több 
területen megvalósított projektek meghozták a szerződésben tervezett outputo -
kat39. Például az albániai Fier börtöne és a bosznia-hercegovinai Bírói és Ügyészi 
Főtanács információs technológiai rendszere határidőre, a szerződéses feltételek -
nek megfelelően elkészült (lásd: 1. és 2. kép ).39 Ez az észrevétel a 2015-ben 
értékelt ellenőrzési mintán 
alapul (lásd: II. melléklet ). 
Hasonló észrevétel szerepel 
a Bizottság 
metaértékelésében, 6. o. 
(2013).
27 Észrevételek 
Elkész ült börtöncellák, börtönépítési projekt az albániai Fierben
A Bosznia-Hercegovina bírói karát Szarajevóból fel ügyelő Bírói  
és Ügyészi Főtanács információs technológiai projektjeForrás:  Európai Bizottság (7. időközi és zárójelentés, 33. o).
©Eriton Hasaj, 2014 © Bosznia-Hercegovina Bírói és Ügyészi Főtanácsa
Forrás:  Európai Bizottság (a projekt szöveges zárójelentése, 23. o).1. kép 2. kép

28 Észrevételek 
A jogállamiság és a közigazgatási reform ter ületén az IPA 
részben bizonyult fenntarthatónak
A jogállamisági projektek részben fenntarthatóak voltak
43 
A Bizottságnak csak részben sikerült a projektek outputjait fenntartható eredmé -
nyekké alakítania a jogállamisági ágazat IPA által támogatott különféle területein 
(pl. bűnüldözés, ügyészség, bíróságok, korrupció elleni ügynökségek). A nemzeti 
projektek ellenőrzési mintájában szereplő 29 jogállamisági projektből 15 nem 
volt fenntartható40. Hogy az eredmények miért nem voltak fenntarthatóak, annak 
okait gyakran a kedvezményezett ország szintjén kellett keresni: ilyen volt a költ -
ségvetés és a munkaerő elégtelensége, a gyenge koordináció, az intézményekre 
irányuló politikai reformkészségnek, illetve a reform nyomon követésének hiánya.
44 
E 15 projekt esetében a Bizottság nem alkalmazott kellően releváns feltételeket 
a szerződések engedélyezése előtt. Az IPA-szerződések tartalmazhatták volna 
azt a feltételt, hogy jobb biztosítékokat kell bevezetni az igazságügyi reform 
terén. Ennek hiányában további értesítésig fel lehetett volna függeszteni az éves 
IPA-előirányzatokat.
45 
Regionális szinten az RCC „Délkelet-Európa 2020 stratégia” című dokumentuma 
kiemelt témaként foglalkozott az igazságüggyel és a korrupció elleni küzdelem -
mel41. Noha az RCC erőteljesen támaszkodott az IPA-forrásokra42, úgy találtuk, 
hogy a nyugat-balkáni országok e nemzetközi szervezete az ellenőrzött időszak -
ban nem végzett jelentős tevékenységeket a jogállamiság tekintetében.
Az IPA I korlátozott hatást gyakorolt a korrupció és a szervezett 
bűnözés elleni kü zdelemre
46 
A Transparency International 1995 óta rangsorolja az országokat egy globális 
korrupcióérzékelési index43 alapján: minél magasabb a rangsorban betöltött hely, 
annál magasabb a korrupció érzékelt szintje. Az 5. ábra  a hat nyugat-balkáni or -
szág elmúlt hat évi rangsorolását mutatja be, amely az IPA I végrehajtási időszaka 
második felének és az azon túli időszaknak felel meg.40 Lásd: II. melléklet ; a 2., 3., 4., 5., 
9. és 10. (Albánia), a 11. és 14. 
(Bosznia-Hercegovina), a 21. és 
22 . (Macedónia Volt Jugoszláv 
Köztársaság), a 23. 
(Montenegró) és a 25., 26., 
27. és 28. (Szerbia) 
jogállamisági projekt.
41 „Délkelet-Európa 2020 
stratégia”, RCC, 31–33. o.
42 Az RCC adminisztratív 
működése és projektjeinek 
végrehajtása terén IPA-
forrásokra támaszkodik 
(2007-től 2013-ig 14 millió euró 
kifizetésére került sor), hiszen 
az igazgatótanácsi tagonként 
50 000 eurós éves minimális 
tagdíj nem fedezte az összes 
költségét.
43 A Transparency International 
a következőképpen határozza 
meg a korrupciót: „a kapott 
hatalommal személyes 
haszonszerzés érdekében való 
visszaélés”; lásd: http://www.
transparency.org/ . A Világbank 
„A korrupció megfékezése” 
elnevezésű kormányzási 
mutatója hasonló rangsort ad 
a hat nyugat-balkáni országra 
nézve; lásd: http://info.
worldbank.org/governance/
wgi/ .
29 Észrevételek 
47 
2015-ben Albánia és Koszovó a korrupcióérzékelési index alapján a 88., illetve 
a 103. helyre került, más szóval e két országot Egyiptommal és Etiópiával azono -
san értékelték. Az index alapján a többi négy nyugat-balkáni országot 2010 és 
2015 között a 60. és a 80. hely közé sorolták.
48 
Az éves eredményjelentések, a felmérések és a két tematikus értékelés jelezte: 
a Bizottság tisztában van azzal, hogy a Nyugat-Balkánon széles körben elterjedt 
az igazságszolgáltatás munkájának politikai befolyásolása, akárcsak a magas 
szinten folyó korrupció és a szervezett bűnözés44 (lásd: 9. háttérmagyarázat ). 
Montenegróban és Szerbiában azonban – abban a két országban, amelyekkel 
az Unió megkezdte a csatlakozási tárgyalásokat45 – az igazságügyi reformra való 
felkészültség jobb volt, mint a többi négy országban.44 2012–2015-ös 
eredményjelentések. 
„A korrupció elleni 
küzdelemhez nyújtott 
IPA-támogatás” című 
értékelés, 2015. augusztus. 
A „Jogállamiság, igazságügyi 
reform, valamint a korrupció 
és a szervezett bűnözés elleni 
küzdelem a Nyugat-Balkánon” 
című értékelés, 2013. február.
45 2015-ös eredményjelentés, 
Montenegró, 14., 15., 18. és 
19. o. 2015-ös 
eredményjelentés, Szerbia, 11., 
13., 14., 17. és 18. o.A Nyugat-Balkán rangsorolása a  korrupcióérzékelési index alapján
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Transparency International korrupcióérzékelési indexe alapján (2010–2015).5. ábra
020406080100120
2010 2011 2012 2013 2014 2015Albánia
Bosznia-Hercegovina
SzerbiaKoszovó
MontenegróMacedónia Volt Jugoszláv 
Köztársaság
30 Észrevételek 
49 
A Bizottság monitoringcélból minden egyes kedvezményezett országot felkért, 
hogy nyújtson be dokumentáló táblázatot a magas szintű korrupciót és szerve -
zett bűnözést érintő bírósági ügyekkel kapcsolatos eredményes nyomozásokat, 
eljárásokat és a meghozott jogerős elmarasztaló ítéletekről. Az, hogy ezekben 
a táblázatokban országtól függően hol csak néhány magas szintű korrupciós és 
szervezett bűnözési ügy szerepelt (Szerbia), hol meg éppen egy sem (Koszovó), 
jól mutatja a politikai készség hiányát. 9. háttérmagyarázatPolitikai befolyásolás, magas szinten folyó korrupció és szervezett bűnözés 
a Nyugat-Balkánon
Albánia
Nem volt garantálva a bírák és ügyészek teljes körű függetlensége és elszámoltathatósága. A igazságszol -
gáltatás lassúsága és a bírósági határozatoknak való érvényszerzés gyakori elmaradása miatt elhanyagol -
ható számban születtek olyan jogerős elmarasztaló ítéletek, amelyek nyomán ténylegesen felszámoltak 
bűnszervezeteket46.
Bosznia-Hercegovina
A politikai elkötelezettség nem mutatkozott meg sikeres elmarasztaló ítéletekben47. Például az RCC 2015-ös 
felmérésében a Bosznia-Hercegovinában megkérdezett válaszadók 90%-a nem értett egyet azzal a kijelentés -
sel, hogy a kormány eredményesen küzdene a korrupció ellen.
Koszovó
Koszovóban a jogállamiság fő intézményeinek tevékenységét vitatott kinevezések, tisztázatlan feladatkörök 
és folyamatos nemzeti forráshiány csorbította. Ritkán került sor magas szintű korrupciós ügyek kivizsgálására, 
és e vizsgálatok nem vezettek jogerős elmarasztaló ítéletekhez. Ezenfelül a koszovói állampolgárok részvétele 
a régió szervezett bűnözésében veszélyeztette a régión belüli etnikumközi stabilitást48.
46 2015-ös eredményjelentés, Albánia, 4. és 51. o.
47 2015-ös eredményjelentés, Bosznia-Hercegovina, 16. o.
48 2015-ös eredményjelentés, Koszovó, 12., 15., 16. és 18. o.
31 Észrevételek 
50 
A Bizottság szerint a politikai készség hiányát gyakran tükrözte, hogy az érintett 
intézményeknek elégtelen pénzügyi forrást és emberi erőforrást biztosítottak, 
ami korlátozta az IPA I lehetőségeit és a támogatásfelvevő képességet. A  10. hát -
térmagyarázat két példája is mutatja, hogy az IPA I projektek csak korlátozott 
hatással voltak a korrupció és szervezett bűnözés elleni küzdelemre.
A Bizottság a  jogállamiság kulcsfontosságú ter ületein kevés IPA-
forrást használt fel
51 
A szabad média és az erős civil társadalom kulcsszerepet töltenek be a nyilvá -
nosság figyelmének a korrupcióra és a szervezett bűnözésre való felhívásában50; 
gyakran ösztönzik fellépésre a korrupció elleni ügynökségeket és az ügyészséget. 
Ezek pedig közvetlenül közreműködnek abban, hogy eredmények szülessenek 
a magas szintű korrupciót és szervezett bűnözést érintő bírósági ügyekkel kap -
csolatos eredményes nyomozások, eljárások és a meghozott jogerős elmarasztaló 
ítéletek terén. A nyugat-balkáni jogállamisággal összefüggésben a bíróságok 
függetlenségével, és a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem ered -
ményességével kapcsolatos, mindent átható problémák (lásd: 46–50. bekezdés), 
a Bizottságnak a média, a civil társadalom, a korrupció elleni ügynökségek és 
a büntetőeljárások fontosságára vonatkozó saját nézeteivel51 együtt kellően meg -
alapozták a tartós támogatást e kulcsfontosságú területeken.50 Transparency International, 
Corruption fighters’ Tool kit: civil 
society experiences and 
emerging strategies  [A 
korrupció ellen küzdők 
eszközkészlete: civil társadalmi 
tapasztalatok és kibontakozó 
stratégiák], 2002 ( http://www.
transparency.org/whatwedo/
publication/
corruption_fighters_toolkit_
civil_society_experiences_
and_emerging_strategi ).
51 Lásd például: a Bizottság 
„Bővítési stratégia és 
a legfontosabb kihívások 
2011–2012” című közleménye 
az Európai Parlamentnek és 
a Tanácsnak (COM(2011) 666 
végleges), különösen a 3., 7., 
23., 39., 41., 45., 54., 58., 60. és 
67. o.10. háttérmagyarázatAz IPA I projektek eredményei a korrupció elleni k üzdelemben
Korrupció elleni projekt Albániában
A „Korrupció elleni projekt Albániában” célja az albán kormány támogatása volt korrupció elleni stratégiájának 
(2007–2013) végrehajtásában. A projekt nemcsak hogy nem hozott mérhető eredményeket, de a fenntartható -
ságát is hátrányosan érintette, hogy a nemzeti korrupció elleni koordinátor nem volt független, és a nemzeti 
és helyi szintű politikákat megfelelő költségvetés és munkatársak nélkül koordinálta.
A korrupció megelőzéséért felelős állami bizottság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság
Ez a projekt a korrupció megelőzéséért felelős fő szerv munkájának megerősítésére irányult. Nem adott azon -
ban megoldást arra, hogy a korrupció megelőzéséért felelős állami bizottság nem volt képes eredményesen 
eleget tenni megbízatásának a nemzeti hatóságok elégtelen szerepvállalása, a felső vezetés függetlenségének 
hiánya és az elégtelen erőforrások miatt49.
49 A Számvevőszék 11/2016. sz. különjelentése: Az adminisztratív kapacitás erősítése Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban: kevés haladás 
nehéz körülmények között, 28. bekezdés és 3. háttérmagyarázat ( http://eca.europa.eu ). „A korrupció elleni küzdelemhez nyújtott IPA-támogatás” 
című értékelés, 2015. augusztus, 30. és 120. o.
32 Észrevételek 
52 
A Bizottság azonban az IPA I keretében viszonylag kevés forrást irányzott elő 
a Nyugat-Balkánon a médiaszabadság és a civil társadalom számára (a teljes ös z-
szeg 0,5%-át)52. Albánia például a korrupció elleni küzdelem kapcsán egyáltalán 
nem kapott nemzeti előirányzatot a médiaszabadság és a civil társadalom számá -
ra. A Bizottság hasonlóképpen kevés forrást juttatott a korrupció és a szervezett 
bűnözés elleni küzdelemnek (2%) és az ügyészségi hivatalok támogatásának (1%).
A közigazgatási reformra irányuló projektek általában 
fenntarthatóak voltak
53 
Különösen problémás volt az adminisztratív kapacitás kiépítése és fenntartása, 
főként a széles körben elterjedt korrupció és a közszolgálati munkaerő-felvétel 
és szakmai előmenetel állandó politikai befolyásolása miatt. Ennek következében 
a nemzeti hatóságoknál nagy volt a személyzeti fluktuáció és hiányzott a hozzá -
értő munkaerő53. A Bizottságnak ilyen körülmények között is sikerült sok pro -
jektoutputot fenntartható eredményekre váltania, amit az IPA I támogatott (pl. 
közszolgálati reform, vámügyek, közbeszerzés, államháztartási belső pénzügyi 
ellenőrzés, ellenőrzés).
54 
A nemzeti projektek ellenőrzési mintájában szereplő 23 projektből 14 fenntart -
ható volt54. Ahol a projektek nem voltak fenntarthatóak, ott ennek okait főként 
a költségvetés és a munkaerő elégtelenségében, a gyenge koordinációban, és 
elsősorban az intézményekre irányuló politikai reformkészségnek, illetve a reform 
nyomon követésének hiányában kellett keresni. Egyes esetekben a Bizottság 
a szerződéskötés engedélyezése előtt előre meghatározhatott volna a jogszabá -
lyokra és a projekt feladatmeghatározására vonatkozó további feltételeket, de ezt 
nem tette meg (lásd: 1 1. háttérmagyarázat ).52 Számvevőszéki elemzés, 
bizottsági adatok, 2015. július.
53 Az IPA-támogatás 
metaértékelése, 
2013. szeptember, 19. o. 
A 2012–2015-ös 
eredményjelentések.
54 Lásd: II. melléklet , a 3., 4. és 
5. (Albánia), a 6., 7. és 9. 
(Bosznia-Hercegovina), a 12. és 
14 . (Macedónia Volt Jugoszláv 
Köztársaság), a 17. és 18. 
(Montenegró) és a 20., 21., 
22. és 23. (Szerbia) 
közigazgatási reformra 
irányuló projekt.11. háttérmagyarázatAz IPA és a közigazgatási reform
Bosznia-Hercegovina
Ebben az országban késett a költségvetések elfogadása, és gyenge maradt a költségvetési koordináció és 
tervezés55. Ezenkívül, ha az állami szintet tekintjük, saját költségvetéssel és saját közszolgálati és közigazgatási 
jogszabályokkal rendelkeztek a közigazgatási egységek és Brčko kerület, így a közigazgatás széttöredezettsé -
ge mit sem javult. Ez akadályozta egy egész országra kiterjedő igazgatási koordinációs projekt és egy állam -
háztartás-statisztikai projekt fenntarthatóságát.
55 Ezt a konkrét helyzetet írta le a 2015-ös SIGMA alapfelmérés, Bosznia-Hercegovina (2., 39., 94. és 95. o.).
33 Észrevételek 
55 
Ami a regionális programokat illeti (lásd: III. melléklet ), a WBIF-et a nyugat-bal -
káni infrastrukturális projektek egybeötvözésének eszközeként hozták létre56. 
2008 és 2014 között 2,8 milliárd euró projektkölcsönre kötöttek szerződést, mi -
közben az uniós finanszírozás 305 millió eurót tett ki57. A WBIF alkalmas eszköz -
ként szolgálta az adományozók jobb koordinációját és az infrastruktúráért felelős 
nemzeti hatóságok technikai támogatását (pl. projektsorozatok előkészítése, pro -
jektfinanszírozási dokumentáció elkészítése), erősítve ezáltal a kedvezményezett 
adminisztratív kapacitását. Megvizsgáltuk a WBIF-projektek egy tipikus példáját 
(lásd: 12. háttérmagyarázat) .
56 
A hat nyugat-balkáni ország által irányított Regionális Közigazgatási Képzési 
Központ (ReSPA) a montenegrói Danilovgradban székelő nemzetközi szervezet. 
A ReSPA az IPA keretében 2,4 millió euró értékű technikai segítségnyújtásban, 
felszerelésekben és bútorokban részesült, valamint 1,2  millió  euró összegű éves 
juttatást kapott az IPA keretében operatív tevékenységeinek támogatására58.56 Az ötvözés a pénzintézeti 
hitelek támogatásokkal való 
egyesítése, amely a pénzinté -
zeti hitelek vonzásával 
lehetővé teszi a Bizottság 
számára az IPA-források jobb 
kihasználását. Lásd: a Számve -
vőszék 16/2014. sz. különjelen -
tése: A regionális beruházási 
eszközök által nyújtott 
támogatások és a pénzintézeti 
hitelek ötvözésének 
eredményessége az Unió külső 
politikáinak támogatása 
szempontjából ( http://eca.
europa.eu ).
57 A WBIF éves és monitoringje -
lentései ( https://www.wbif.eu/
Library ).
58 A 2008-tól 2014-ig aláírt 
szerződések alapján, 
Bizottság, 2015. június.12. háttérmagyarázatA Jón-tengeri  – Adriai-tengeri csővezeték projektje
Ez a 3,5 millió eurós regionális projekt, amelyet az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank támogatott, egy 
Albániát Horvátországgal összekötő gázvezeték megvalósíthatósági tanulmányához nyújtott szakértői segít -
séget. A projekt keretében leszállítandó anyag (egy technikai jelentés) időben elkészült, és technikai szakértel -
met biztosított az albán Energiaügyi és Ipari Minisztérium számára. A jelentést fel fogják használni a gázveze -
ték főtervéhez és jövőbeli megépítéséhez.
34 Észrevételek 
57 
Noha a ReSPA céljául tűzte ki, hogy elősegítse a közigazgatás eredményesebbé 
és professzionálisabbá tételét a nyugat-balkáni országokban, ezen országok 
köztisztviselői kevéssé vették igénybe a ReSPA képzési kínálatát59, ami nem volt 
arányban a ReSPA-ba közel egy évtized alatt befektetett IPA- és nemzeti források 
mennyiségével60. A Bizottság javaslatokat tett a ReSPA eredményeinek javítására, 
többek között az IPA keretében nyújtott regionális és nemzeti támogatás közöt -
ti összehangolásával61. Noha az ellenőrzés időpontjáig már történtek lépések 
e javaslatok alapján, még korai lett volna megállapítani, hogy valóban javította-e 
a ReSPA az adminisztratív kapacitást a Nyugat-Balkánon.
A Bizottság ösztönözhette volna a  kedvezményezetteket, hogy 
vonják le az IPA tanulságait
58 
Megállapításunk szerint a Bizottság IPA I eszközzel kapcsolatos megközelítése 
nagyrészt a kifejezetten az IPA-források kezelésére létrehozott IPA-struktúrákra 
korlátozódott62. Jóllehet ez nem kifejezetten IPA-célkitűzés, a Bizottság mégis 
megtehette volna, hogy aktívan ösztönzi a nemzeti hatóságokat a tanulságok 
levonására, az IPA-struktúrákban kialakult bevált gyakorlatok hasznosítására eze -
ken a struktúrákon kívül is, a közigazgatás más részeit erősítendő63. Ezt azonban 
nem tette meg, így az IPA csak azoknál a szerveknél segítette elő az adminiszt -
ratív kapacitás megerősítését, amelyek szorosan kapcsolódnak az IPA keretében 
végrehajtott közigazgatási reformhoz. A  13. háttérmagyarázat  és a  14. háttér -
magyarázat  két találó példával szolgál arra, amikor a kedvezményezettek nem 
veszik át az IPA-nál jól bevált gyakorlatot.59 Az albán hatóságok által 
a Számvevőszéknek adott 
visszajelzések (2015. június) alapján, 
a Számvevőszék 11/2016. sz. külön -
jelentése, 37. bekezdés (1. háttér -
magyarázat). A Számvevőszék 
20/2016. sz. különjelentése: Az 
adminisztratív kapacitás erősítése 
Montenegróban: előrelépés 
történt, de sok fontos területen 
jobb eredményekre van szükség, 
19. bekezdés (2. háttérmagyarázat) 
(http://eca.europa.eu ).
60 Metaértékelés/a több kedvezmé -
nyezettnek szóló programok 
értékelése, 2013. június, 19., 20., 
24. és 25. o.
61 A Számvevőszék 20/2016. sz. külön -
jelentése: Az adminisztratív 
kapacitás erősítése Montenegró -
ban: előrelépés történt, de sok 
fontos területen jobb eredmények -
re van szükség, 20. bekezdés 
(http://eca.europa.eu ).
62 Azt illetően, hogy az IPA nem csak 
az IPA-struktúrák, hanem 
a közigazgatás tágabb körei 
számára is előnyt jelenthet, 
a bizottsági értékelések azt 
javasolták, hogy az IPA irányítási 
egységei ne maradjanak különálló 
szervek, hanem illesszék be azokat 
a kedvezményezettek operatív 
struktúráiba. Az IPA-támogatás 
metaértékelése, 2013. szeptember. 
Ezt a kérdést a Számvevőszék is 
felvetette a 19/2014. sz. különjelen -
tése VI. bekezdésében.
63 Lásd: a Számvevőszék 
11/2016. sz. különjelentése: Az 
adminisztratív kapacitás erősítése 
Macedónia Volt Jugoszláv 
Köztársaságban: kevés haladás 
nehéz körülmények között, 55. és 
72. bekezdés ( http://eca.europa.eu ).13. háttérmagyarázatA „Skopje 2014” projekt, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság
Ezt a projektet 2010-ben jelentették be, 80 millió eurós költséggel. 2015-ben azonban az összköltségeket ezen 
összeg hétszeresére, azaz 560 millió euróra becsülték. Ez a fővárosban megvalósítandó nagyméretű városi pro -
jekt épületek és emlékművek építését célozta (lásd: 3. kép). IPA-finanszírozásban nem részesült. A projekt nem 
követte az uniós közbeszerzési szabályokat; az ajánlattételi folyamat során hiányzott az átláthatóság (pl. olyan 
műalkotásokat fizettek ki, amelyekről a pályázatkiírást megelőzően nem volt szó), és az odaítélések során elkö -
vetett állítólagos szabálytalanságokat sem külső ellenőrzés keretében nem ellenőrizték, sem ki nem vizsgálták64.
64 BIRN, True cost of Skopje 2014 Revealed  [Fény derül a Skopje 2014 tényleges költségeire], 2015. július 27. BIRN, Accountability questions dog authors 
of Skopje  2014  [Nem tudnak szabadulni az elszámoltathatósági kérdésektől a Skopje 2014 alkotói], 2015. augusztus 14. 2014-es eredményjelentés, 
25. o. „A korrupció elleni küzdelemhez nyújtott IPA-támogatás” című értékelés, 2015. augusztus, 40. o.
35 Észrevételek 14. háttérmagyarázatA Žeželj-híd projekt, Szerbia
Szerbiában, Vajdaság autonóm tartományban az IPA keretében finanszírozták a Žeželj-híd projekt költsége -
inek egyes részeit. Az új hidat 2013 novemberéig kívánták befejezni, hogy Újvidék (Novi Sad) központjában 
kiváltson egy súlyosan túlterhelt, veszélyes vasúti és közúti hidat, amelyet átmeneti építménynek szántak 
a régi híd Koszovó elleni háború alatti lebombázása után. A túlzott adminisztratív terhek és a gyenge koor -
dináció (pl. a szerb hatóságok kulcsfontosságú feladatainak külső felekre való átruházása, a szerb eljárások 
nemzetközi mérnöki eljárásokkal való összeegyeztethetetlensége, a projekt részhatáridőinek megszabásával 
kapcsolatos problémák) miatt 2015-ben jelentős késedelmek halmozódtak fel, és a szerb hatóságoknak nem 
sikerült befejezniük az IPA keretében nem támogatott projektszakaszokat ( 4. kép ).A Skopje 2014 projekt részei: műalkotások a Vardar folyóban  
és középü letek a töltésen
Forrás:  Európai Számvevőszék.3. kép

36 Észrevételek 
A politikai párbeszéd keretében foglalkoztak az 
adminisztratív kapacitással
59 
Az IPA eredményei igen nagy mértékben függtek a különböző szakpolitikai 
párbeszédstruktúrák révén elért előrehaladástól. A politikai párbeszéd vagy 
kormányközi, vagy parlamentközi szinten valósult meg. A kormányközi szint az 
EU Tanácsát és a tagállamokat, az EKSZ-t, a Bizottságot és a hat nyugat-balkáni 
kormányt foglalta magában. Parlamentközi szinten az Európai Parlament, illetve 
a hat nyugat-balkáni parlament illetékes vegyesbizottságai tevékenykedtek. Az 
ellenőrzésünk szempontjából lényeges, a Bizottságot is magában foglaló legfon -
tosabb politikai párbeszédstruktúrákról a  4. táblázat  ad összefoglalót.A Dunát Újvidéknél átszelő majdani Žeželj-híd helye
Forrás:  Európai Számvevőszék.4. kép

37 Észrevételek 
60 
E párbeszédstruktúrák célja a jogállamiság megerősítésére irányuló politikai 
készség ösztönzése, a közigazgatási reform bátorítása és a közpénzgazdálkodás 
javítása volt, különösen 2014-ben és 2015-ben. Az egyes országok uniós tagság -
gal kapcsolatos státuszától függően (potenciális tagjelölt, tagjelölt, fejezetekről 
már aktívan tárgyaló tagjelölt) a politikai párbeszédstruktúrák nyomán szakoso -
dott munkacsoportok is létrejöttek.
A jogállamiságról folytatott politikai párbeszéd csekély hatást 
gyakorolt
61 
A Bizottság eredményesen létrehozott munkacsoportokat, mégpedig az igazság -
szolgáltatás függetlensége, a büntetőeljárások hiányosságai, valamint az ügyész -
ségeken és a rendőrségnél előforduló korrupció tárgyában. Montenegró és 
Szerbia esetében továbbá, amelyekkel a Tanács jóváhagyta a csatlakozási tárgya -
lások megkezdését (lásd: 4. táblázat ), a stabilizációs és társulási folyamat, a 23. és 
24. fejezetre vonatkozó cselekvési tervek és az IPA bizonyos szintű felkészültséget 
biztosított az igazságügy reformja, illetve a korrupció és a szervezett bűnözés 
elleni küzdelem terén. 4. táblázatA Bizottságot és a Nyugat-Balkánt felölelő párbeszédstruktúrák
Politikai párbeszéd Kezdet
Albánia Magas szintű párbeszéd a  legfontosabb prioritásokról 2013.  november  12.
Bosznia-HercegovinaMagas szintű párbeszéd a csatlakozási folyamatról 2012. június 27.
Strukturált párbeszéd az igazságügyről 2011. június 6.
Koszovó Strukturált párbeszéd a jogállamiságról 2012.  május  30.
Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság Magas szintű csatlakozási párbeszéd 2012. március 29.
Montenegró A csatlakozási tárgyalások megkezdése 2012. június 29.
Szerbia A csatlakozási tárgyalások megkezdése 2014. január 21.
Valamennyi nyugat-balkáni ország Stabilizációs és társulási tanácsok Több dátum
Forrás:  Európai Számvevőszék.
38 Észrevételek 
62 
Azokban az országokban, amelyekkel még nem kezdődtek meg a csatlakozási 
tárgyalások, az EU–Nyugat-Balkán munkacsoportok csekély hatást gyakoroltak 
a jogállamiság előmozdítására irányuló politikai készség megteremtése terén, 
amint az a  15. háttérmagyarázatból  is kitűnik.
A közigazgatási reformra irányuló politikai párbeszéd elért 
bizonyos előrehaladást
63 
A közigazgatási reformra irányuló politikai párbeszédre a stabilizációs és társulási 
megállapodások (STM-ek) keretében került sor. A Bizottság az egész nyugat-bal -
káni régió kedvezményezett közigazgatásaival partnerségben sikeresen hozott 
létre a „közigazgatás reformjával foglalkozó különleges csoportokat”. 15. háttérmagyarázatA jogállamiságra vonatkozó politikai párbeszéd korlátai
Bosznia-Hercegovina
A politikai párbeszéd politikai és intézményi problémák miatt részben eredménytelen volt. A működőképes és 
fenntartható intézmények létrehozása terén sikerült bizonyos előrelépést elérni65, ám az igazságügyi rendszer 
reformja terén alig történt haladás. Az igazságszolgáltatás továbbra is tartós problémákkal küzdött a függet -
lenség hiányát, a politikai befolyásolást és a hatékonyság hiányát illetően66.
Koszovó
Jóllehet Koszovóban a jogállamiság volt az első számú prioritás67, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni 
küzdelem előrehaladását jelentős visszaesések rontották, amint azt több jelentés is tanúsítja68. A politikai 
párbeszédnek a független igazságszolgáltatás hiánya, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küz -
delem szerény eredményei miatt69 eddig nem sikerült megoldással szolgálni arra, hogy az országban általános 
a büntetlenség érzete.
65 2015-ös eredményjelentés, 9. és 12. o.
66 2015-ös eredményjelentés, 12., 15., 16. és 17. o.
67 MIPD 2011–2013, Koszovó.
68 A 2014-es eredményjelentésben: „Külön figyelmet kell fordítani a jogállamiság javítására (…) és a szervezett bűnözés és a korrupció elleni 
küzdelem fokozására”.
69 2015-ös eredményjelentés, 12., 15., 16. és 18. o. A 2014-es eredményjelentés fedőlapja.
39 Észrevételek 
64 
E különleges csoportok módszeresen foglalkoztak a közigazgatási reform, a köz -
szolgálat és a humánerőforrás-gazdálkodás, a szakpolitikai fejlesztés és koordiná -
ció, a polgároknak és a vállalkozásoknak történő szolgáltatásnyújtás, a közigaz -
gatás elszámoltathatósága, valamint a közpénzgazdálkodás stratégiai keretével. 
E csoportokat Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban 2010-ben, Albániában 
2012-ben, Koszovóban 2013-ban, Montenegróban és Szerbiában 2014-ben, Bosz -
nia-Hercegovinában pedig 2015-ben hozták létre.
40
 Következtetések és 
ajánlások
65 
Célkitűzésünk annak értékelése volt – a korábbi különjelentések megállapításai, 
a Bizottság értékelései és a 2015-ben elvégzett kiegészítő ellenőrzési munka 
alapján –, hogy a Bizottság az IPA program révén hozzájárult-e az adminisztra -
tív kapacitás erősítéséhez a nyugat-balkáni régióban. Ellenőrzésünk az IPA I-re 
(2007–2013) terjedt ki, de az IPA II (2014–2020) kezdeti szakaszát is figyelem -
be vettük. Két kulcsfontosságú ágazatra – a jogállamiságra és a közigazgatási 
reformra – összpontosítottunk.
66 
Megállapítottuk, hogy az uniós előcsatlakozási támogatás nagyrészt eredmé -
nyes volt, és a nyugat-balkáni országok nemzeti hatóságainak jelentős eredendő 
hiányosságai ellenére az IPA I. részben erősítette az adminisztratív kapacitást 
a régióban.
67 
Ami a Bizottság által végzett irányítást illeti, az IPA I célkitűzései nem mindig 
voltak konkrétak és mérhetőek. A programok és projektek a szükségleteken 
alapultak, de a kedvezményezettek egyes értékelései a jogállamisági ágazatban 
jelentős hiányosságokról tanúskodtak (16–23. bekezdés).
68 
Az IPA I forrásainak felhasználását egyes országokban gátolta az adminiszt -
ratív kapacitás gyengesége, és a decentralizált végrehajtás esetében akadá -
lyozták azt az uniós források kezeléséhez kapcsolódó szigorú követelmények 
(24–26. bekezdés).
1. ajánlás  
Célkitűzések. Közvetett irányítás
A Bizottság az IPA II keretében határozzon meg rangsorolt prioritásokon és mér -
hető célokon alapuló, konkrét célkitűzéseket.
Ha a Bizottság az adminisztratív kapacitás gyengeségét észleli, az irányítási köve -
telmények egyszerűsítése érdekében alkalmazza szelektíven a közvetett irányí -
tást, figyelembe véve az érintett források nagyságrendjét és a decentralizálandó 
projektek összetettségét és politikai érzékenységét.
41 Következtetések és ajánlások 
69 
A Bizottság az IPA I keretében nem alkalmazott szigorú feltételeket, és nem 
követte nyomon ezeket. Az ROM-jelentéstétel bizonyos hiányosságai ellenére 
eredményesen nyomon követte az IPA-projektek végrehajtását. Részben eredmé -
nyes volt az IPA-értékelések következtetéseinek és ajánlásainak nyomon követése 
terén is. Végezetül, a kedvezményezettek jelentős hiányosságai ellenére hatéko -
nyan képes volt támogatni az adományozók koordinációját (27–37. bekezdés).
2. ajánlás  
Feltételek. Monitoring. Értékelés
A Bizottság alkalmazzon releváns feltételeket ágazati, program- és projektszin -
ten, és kövesse nyomon ezeket. Például adott esetben nettó csökkentést alkal -
mazhatna a jövőbeni IPA-előirányzatokat illetően, felfüggeszthetné a kifizetése -
ket, törölhetne olyan projekteket, amelyekre még nem kötöttek szerződést, és 
módszeresen nyomon követhetné a projektek előzetesen meghatározott feltéte -
leknek való megfelelését. A Bizottság kövesse módszeresen nyomon az érzékeny 
programokat és projekteket, és végezzen külső értékeléseket a Nyugat-Balkánon 
kiemelt ágazatokban megvalósított beavatkozásokra nézve.
70 
Ami a nyugat-balkáni adminisztratív kapacitást illeti, az IPA általában megva -
lósította a szerződésben tervezett outputokat, és a jogállamisághoz és a köz -
igazgatási reformhoz nyújtott támogatása részben fenntarthatónak bizonyult 
(42–57. bekezdés).
71 
A jogállamisági projektek esetében a Bizottság nem alkalmazta kellőképpen 
a feltételességet, és viszonylag kevés IPA I forrást biztosított a jogállamiság olyan 
kulcsfontosságú területein, mint a médiaszabadság, a büntetőeljárások, valamint 
a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem. A projektek fenntartható -
ságára hátrányosan hatott az intézményekre irányuló politikai reformkészség 
hiánya a kedvezményezetteknél, a költségvetés és munkaerő elégtelensége, 
valamint a gyenge koordináció (43–52. bekezdés).
72 
A közigazgatási reform területén a Bizottságnak sikerült sok projektoutputot 
fenntartható eredményekké alakítania. Jóllehet nem kifejezetten IPA-célkitűzés -
ről van szó, ez jobban ösztönözhette volna a kedvezményezetteket arra, hogy 
a közigazgatás egyéb területein is levonják az IPA tanulságait (53–58. bekezdés).
42 Következtetések és ajánlások 
3. ajánlás  
Dokumentált eredmények. Erőforrások
A politikai párbeszéddel összefüggésben és az IPA I és II keretében a Bizottság 
érje el, hogy a kedvezményezett országok politikailag határozottabban kötelez -
zék el magukat amellett, hogy meggyőző, dokumentált eredményeket érnek el 
a magas szinten folyó korrupciós és a szervezett bűnözési ügyekben folytatott 
eredményes nyomozások, büntetőeljárások és jogerős elmarasztaló ítéletek 
terén. E célból követelje meg minden egyes kedvezményezettől, hogy dolgozzon 
tovább dokumentált eredmények elérésén. Ezt politikai párbeszéd keretében kell 
végrehajtani úgy, hogy az a jövőbeni nemzeti IPA-előirányzatok és más lehetsé -
ges uniós finanszírozási források feltételeként jelenjen meg.
Továbbá – politikai elkötelezettség és jobb fogadókészség függvényében – a Bi -
zottság jobban célirányosítsa az erőforrásokat a jogállamiság olyan kulcsfon -
tosságú területein, amelyeken jelentős támogatási igényt állapítottunk meg: 
a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem (külön összpontosítva a bün -
tetőeljárásokra) és a médiaszabadság területén.
73 
A regionális együttműködés bővítése és az adminisztratív kapacitás megerősítése 
a régió egészében nagyon fontos, és azt a Bizottság ösztönözte, mégpedig a nyu -
gat-balkáni beruházási keret révén (19., 39. és 55. bekezdés). 74 
Az ellenőrzött időszak alatt azonban a Regionális Együttműködési Tanács nem 
gyakorolt komoly hatást helyben. A Regionális Közigazgatási Képzési Központ 
esetében még túl korai lett volna megállapítani, hogy javította-e a Nyugat-Balká -
non az adminisztratív kapacitást (39., 45. és 57. bekezdés).
4. ajánlás  
Regionális egy üttműködés
A Bizottság az IPA I és az IPA II keretében támogassa a regionális együttműkö -
dést. Biztosítsa különösen, hogy az RCC és a ReSPA részére nyújtott pénzügyi 
hozzájárulásai nyomán mérhető és fenntartható eredmények szülessenek 
a gyakorlatban.
43 Következtetések és ajánlások 
75 
A nyugat-balkáni politikai párbeszéd számos esetben csak csekély hatást gyako -
rolt a jogállamiságra, de a közigazgatási reform terén némi előrehaladást ért el 
(59–64. bekezdés).
5. ajánlás  
Politikai párbeszéd
A Bizottság használja fel a politikai párbeszédet a jogállamisággal és a közigaz -
gatási reformmal kapcsolatos eredmények elérésének az IPA keretében történő 
támogatására.
A jelentést 2016. július 12-i luxembourgi ülésén fogadta el a Karel PINXTEN 
számvevőszéki tag elnökölte III. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök

44
 Mellékletek
Az EU–Nyugat-Balkán kapcsolatok megértése szempontjából fontos események
2000 ο június 1. A Santa Maria da Feira-i Európai Tanács kijelenti, hogy az STM-folyamatban részt vevő valamennyi ország potenciális uniós 
tagjelölt.
2001 ο április 1. Letartóztatják Szlobodan Milosevics egykori jugoszláv elnököt, akit háborús bűncselekményekkel, hatalommal való 
visszaéléssel és korrupcióval vádolnak.
 ο augusztus 13. Az ohridi keretmegállapodás révén megszületik a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság kormánya és az ország albán 
etnikumú közössége közötti békemegállapodás.
2003  ο június 20. A theszaloníki Európai Tanács megerősíti a Nyugat-Balkán uniós kilátásait.
2004 ο március 22. Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság felvételét kéri az Unióba.
 ο április 1. Hatályba lép a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal kötött STM.
2005  ο december 16. A Tanács megerősíti Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság tagjelölti státuszát.
2006  ο június  3. Sikeres népszavazás után Montenegró kinyilvánítja függetlenségét.
2007 ο január 1. Hatályba lép az IPA I.
 ο február 26. A Bosznia-Hercegovina kontra Szerbia és Montenegró ügyben az NB azt az ítéletet hozza, hogy a srebrenicai mészárlás 
népirtás volt, ugyanakkor az alperest tisztázza a mészárlás felelőssége alól.
2008 ο február 17. Koszovó kinyilvánítja függetlenségét.
 ο július 11. A Koszovóval foglalkozó adományozói konferencián a Bizottság és az uniós tagállamok közel 800 millió eurót ígérnek 
kifejezetten Koszovó támogatására.
 ο december  15. Montenegró felvételét kéri az Unióba.
2009 ο április 1. Hatályba lép az Albániával kötött STM.
 ο április 24. Albánia felvételét kéri az Unióba.
 ο december  22. Szerbia felvételét kéri az Unióba.
 ο december 22. Az EJEB elítéli Bosznia-Hercegovinát a nem a többségi közösségekhez tartozó polgárok demokratikus jogainak 
a megsértése miatt.
2010 ο május 1. Hatályba lép a Montenegróval kötött STM.
 ο július 22. Az NB tanácsadói véleményt ad ki, amely szerint Koszovó függetlenségének egyoldalú kinyilvánítása nem sértett semmilyen 
alkalmazandó nemzetközi jogi szabályt.
 ο december 17. A Tanács megerősíti Montenegró tagjelölti státuszát.
2011 ο május 26. és július 20. A volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék által keresett prominens szerb háborús 
bűnösöket tartóztatnak le.I. melléklet
45 Mellékletek 
2012 ο március 1. Az Európai Tanács megerősíti Szerbia tagjelölti státuszát.
 ο június 29. Hivatalosan megkezdődnek Montenegró csatlakozási tárgyalásai.
2013 ο április 19. Koszovó és Szerbia miniszterelnöke aláírják a brüsszeli megállapodást, amely normalizálja a két ország közötti kapcsolatokat.
 ο szeptember 1. Hatályba lép a Szerbiával kötött STM.
2014 ο január 1. Hatályba lép az IPA II.
 ο január 21. Hivatalosan megkezdődnek Szerbia csatlakozási tárgyalásai.
 ο június 27. A Tanács megerősíti Albánia tagjelölti státuszát.
 ο július 15. A Bizottság hivatalba lépő elnöke nyilatkozata szerint 2020-ig nem kerül sor új csatlakozásokra.
 ο augusztus 28. Nyugat-balkáni csúcstalálkozó Berlinben.
2015 ο június 1. Hatályba lép a Bosznia-Hercegovinával kötött STM.
 ο augusztus 20. Nyugat-balkáni csúcstalálkozó Bécsben.
2016 ο február 15. Bosznia-Hercegovina felvételét kéri az Unióba.
 ο március 30. Nyugat-balkáni csúcstalálkozó az albániai Durrësben.
 ο április 1. Hatályba lép a Koszovóval kötött STM.
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján.I. Melléklet
46 Mellékletek 
Az IPA  I nemzeti projektek ellenőrzési mintája
Sor-
számKedvezményezett ProjektIPA  
döntés éveÖsszeg  
(euró)
Jogállamiság
1
AlbániaAz Európai Közösség albániai rendőri segítségnyújtó missziója (PAMECA III) 2007 6 768 790
2 Korrupció elleni projekt Albániában (PACA) 2008 2 000  000
3A pénzmosásellenes és a  pénzügyi bűncselekmények kivizsgálását végző struktú -
rák támogatása2009 1 500  000
4 Civil társadalmi eszköz – polgári kezdeményezések és kapacitásépítés 2009 1 500  000
5 Az áldozatok védelmének támogatása 2009 554 199
6 Az Európai Közösség albániai rendőri segítségnyújtó missziója (PAMECA IV) 2009 1 000  000
7 EURALIUS III: technikai segítségnyújtás az igazságügyi rendszer számára 2009 2 000  300
8 Új börtön építése Fierben 2010 9 654 814
9 Ügyviteli rendszer Albánia államügyészi hivatala számára 2010 990  396
10 Az igazságügyi palota építése Tiranában 2012 0
11
Bosznia-HercegovinaA SIPA pénzügyi információs egysége és a bűncselekmények kivizsgálásával 
foglalkozó egysége, ügyészek, pénzügyi szabályozó ügynökségek és intézmények 
közös képzése2007 392 973
12 A háborús bűncselekményekkel foglalkozó kamara (állami bíróság) finanszírozása 2008 2 999  599
13 A rendőri szervek koordinálásáért felelős igazgatóságnak nyújtott segítség 2008 1 200  000
14 Intézményi kapacitások erősítése a korrupció megelőzése és leküzdése érdekében 2009 488  048
15 A felelős újságírás figyelő szeme: korrupcióellenesség és a  média 2009 102 923
16 A szarajevói magas biztonsági fokozatú börtön megépítése – II. szakasz 2010 5 150 000
17 Bírói és Ügyészi Főtanács 2010 1 000  000
18Ikerintézményi segítségnyújtás a  rendőri szervek koordinálásáért felelős 
igazgatóságnak2008 1 200  000
19 A bűnüldöző intézmények támogatása 2010 6 999  999
20 A parlamentek kapacitásainak növelése az uniós csatlakozással összefüggésben 2012 3 499 966
21Macedónia Volt Jugoszláv 
KöztársaságA korrupció és az összeférhetetlenség megelőzését és visszaszorítását célzó 
nyomon követési stratégiai dokumentumok és megfelelő cselekvési tervek 
kidolgozásának támogatása2008 165 968
22Az uniós bevált gyakorlatok cseréje a  korrupció elleni helyi szintű monitoring 
terén2009 138 500II. melléklet
47 Mellékletek 
Sor-
számKedvezményezett ProjektIPA  
döntés éveÖsszeg  
(euró)
Jogállamiság
23MontenegróA korrupció elleni stratégia és cselekvési terv megvalósításának támogatása 2012 700 000
24 Önkormányzati korrupció: zéró tolerancia! 2012 190 308
25
SzerbiaRendőrségi reform: belügyek 2007 1 000  000
26Az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának és átláthatóságának javítása 
(bíróságok)2007 2 643 064
27 A korrupció elleni küzdelem 2008 2 147 000
28 Az átláthatóság és a hatékonyság javítása (ügyészek és büntetőjogi rendszer) 2008 1 891 517
29 Támogatás a civil társadalom számára (I és II)2007
20081 983 458
ÖSSZESEN: 60 161 522
Közigazgatási reform
1
AlbániaAz albán Közigazgatási Minisztériumnak nyújtott támogatás 2008 958 892
2Az albán közbeszerzési, koncessziós és nyilvános árverési rendszerekhez nyújtott 
támogatás2008 899 076
3 Albánia Nemzetgyűlésének erősítése 2010 1 454 147
4Támogatás az albán vámhatóság számára
Igazgatás2011 1 424 496
5Egy korszerű pénzgazdálkodási és ellenőrzési rendszer, valamint állami pénzügyi 
felügyelet bevezetése2012 2 000  500
6
Bosznia-HercegovinaA közigazgatási reformért felelős koordinátor hivatalának kapacitásépítése 2007 1 824 961
7Az államháztartás belső pénzügyi ellenőrzésére irányuló nemzeti stratégia 
kidolgozása és végrehajtása2007 1 105 904
8 Kapacitásépítés az államháztartási statisztikák számára 2009 1 603 790
9 Átláthatósági és elszámoltathatósági tanterv 2010 445 253
10 Támogatás a közigazgatási reform koordinálásához és végrehajtásához 2011 476 450II. Melléklet
48 Mellékletek 
Sor-
számKedvezményezett ProjektIPA  
döntés éveÖsszeg  
(euró)
Közigazgatási reform
11
Macedónia Volt Jugoszláv 
KöztársaságTechnikai segítségnyújtás az IPA képzési és támogatási eszközéhez 2007 856 280
12Az operatív programok irányítására és végrehajtására irányuló intézményi 
kapacitás erősítése2008 1 599 710
13 Támogatás a közbeszerzési rendszer számára 2008 986 442
14Az Információstársadalmi és Közigazgatási Minisztériumnak nyújtott szakmai 
segítség, és a képzéskoordináció nemzeti rendszere működtetésének erősítése2009 1 095 000
15
MontenegróA közbeszerzési rendszer továbbfejlesztése és erősítése 2009 1 080 017
16 Az uniós pénzügyi támogatás irányítási és kontrollrendszereinek megerősítése2009
2010
20132 000  000
17 Az állami ellenőrző intézmény megerősítése 2014 751 068
18 Az állami ellenőrző intézmény ellenőrzéseinek minőség-ellenőrzése 2014 250 000
19Az uniós pénzeszközök kezelésének és az általános közigazgatási eljárásoknak 
a megerősítése2014 1 261 500
20
SzerbiaÖnkormányzati támogatási program 2007 22 501  150
21 A Közbeszerzési Hivatal támogatása 2007 116 650
22Az államháztartás belső pénzügyi ellenőrzésének fejlesztéséhez nyújtott 
támogatás2008 2 000  000
23A szerb vámügyi végrehajtó részleg harmonizálása az uniós végrehajtó ügynöksé -
gek szabványaival, szervezetével és operatív módszertanával2008 1 399 641
ÖSSZESEN: 48 590  427
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján, 2015. június 30.II. Melléklet
49 Mellékletek 
Az IPA I  regionális programok ellenőrzési mintája
Sor-
számTöbb kedvezményezettnek szóló program a  Nyugat-Balkánon IPA döntés éveSzerződéses összeg 
(euró)
1 Regionális Együttműködési Tanács (RCC) 2008–2013 18 641 100
2 Nyugat-balkáni beruházási keret (WBIF) 2008–2014 305 000  000
3 Regionális Közigazgatási Képzési Központ (ReSPA) 2010–2013 5 900  000
ÖSSZESEN: 329 541 100
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság adatai alapján, 2015. június 30. A szerződésben lekötött összegek az e programokba tartozó valamen y-
nyi projekt összes szerződésben lekötött összegét jelentik.III. melléklet
50 A Bizottság  
válaszai
Összefoglaló
VIII
A Bizottság szeretné kiemelni, hogy – ahol lehetett és a megfelelő szinten – alkalmaztak feltételrendszert annak 
érdekében, hogy a bővítési politika célkitűzéseivel kapcsolatban a lehető legnagyobb hatást érjék el, gyakran nehéz 
politikai helyzetben.
A finanszírozás szintje tekintetében kiemelendő, hogy megfelelő volt a vonatkozó területeknek nyújtott finanszí -
rozás, tekintve, hogy viszonylag korlátozott mennyiségű nagyberuházásra volt szükség, valamint figyelembe véve 
a jelenlegi abszorpciós kapacitások korlátait. A tömegtájékoztatás szabadsága, a civil társadalom, valamint a korrup -
ció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem elsősorban nem nagyberuházást, hanem szakértői javaslatok nyújtását 
igénylik technikai segítségnyújtás útján, amit az IPA-n keresztül biztosítottak.
X
A Bizottság szeretné hangsúlyozni, hogy a Regionális Együttműködési Tanácsot a régió országai elsősorban találko -
zási pontként és a közös kihívások megvitatásának fórumaként hozták létre, és ezt a célt sikerült is elérni.
Bevezetés
09
A Bizottság kiemeli, hogy a bővítési folyamat szigorú, de méltányos folyamat, amely rögzített kritériumokon és 
a múltból levont tanulságokon alapul. Minden egyes országot a saját teljesítménye alapján értékelnek. A jelenlegi 
bővítési országok előtt álló kihívások olyan mértékűek, hogy egyikük sem fog készen állni az EU-csatlakozásra 
a jelenlegi Bizottság megbízatási ideje alatt, vagyis 2019 végéig. A Tanács 2015 decemberében újfent hangoztatta, 
hogy a bővítés továbbra is az EU egyik kulcsfontosságú politikája marad, és megerősítette az EU egyértelmű elköte -
lezettségét a Nyugat-Balkán európai jövője mellett.
Észrevételek
23
A Bizottság rámutat, hogy az összes ország rendelkezik a jogállamiságot illető stratégiával. Ugyanakkor nem mind -
egyiküknek van átfogó vagy naprakész igazságügyi stratégiája.
4. háttérmagyarázat – Hogyan zajlott az igazgatás decentralizálása az IPA I keretében?
Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság
A Bizottság szeretné hangsúlyozni, hogy a további projektek elvesztése kockázatának enyhítése érdekében javítot -
ták a szerződéses dokumentumok felülvizsgálatának eljárását, amely szelektívebb lett az IPA II keretében megva -
lósuló finanszírozás decentralizálása tekintetében. A Bizottság szoros figyelemmel kíséri a nemzeti hatóságok által 
készített közbeszerzési terveket is, és tanácsot ad a projektek fontossági sorrendjének megállapításával kapcso -
latban. Ezenfelül az IPA végrehajtásával kapcsolatos kérdések megoldása érdekében a Bizottság nyomon követi 
a decentralizált megvalósítási rendszer tagállami hatóságok által készített cselekvési tervének végrehajtását.
A Bizottság válaszai 51
4. háttérmagyarázat – Hogyan zajlott az igazgatás decentralizálása az IPA I keretében?
Szerbia
Az IPA I decentralizált megvalósítási rendszerének célja az volt, hogy az IPA-forrásokat a nemzeti hatóságok 
kezeljék.
Az akkreditációs folyamat ezért nem terjedt ki az államháztartási gazdálkodás átfogó értékelésére országos szinten, 
amelyet csak az IPA II jogi kerete vezetett be.
Meg kell jegyezni, hogy Szerbia esetében a Bizottság továbbra is figyelemmel kísérte a decentralizált megvaló -
sítási rendszer struktúráit, valamint nyomon követte a megoldatlan kérdéseket és korrekciós intézkedéseket tett. 
Például 2015-ben az egyik legfontosabb struktúra (az Ellenőrzési Hatóság) tartós gyengesége miatt a Bizottság úgy 
határozott, hogy felfüggeszti a hatáskör-átruházást, mivel a rendszer nem garantálta az uniós alapok megfelelő 
felhasználását.
28
A Bizottság szeretné kiemelni, hogy – ahol lehetett és a megfelelő szinten – alkalmaztak feltételrendszert annak 
érdekében, hogy a bővítési politika célkitűzéseivel kapcsolatban a lehető legnagyobb hatást érjék el, gyakran nehéz 
politikai helyzetben.
6. háttérmagyarázat – Nem alkalmaztak szigorú feltételrendszert az IPA I keretében
Szerbia
Az IPA 2012. évi programozása óta a feltételrendszert célzott módon alkalmazzák. A feltételeket világosan, mérhető 
módon lefektetik az ágazati/projekt adatlapokon, és a végrehajtás során érvényesítik azokat. Ezzel biztosítják, hogy 
csak kiforrott projekteket (tevékenységeket) finanszíroznak. A programozásban elhalasztottak számos olyan projek -
tet, amelyeknél nem teljesültek a döntő előfeltételek. 
36
A Bizottság részben egyetért. Általános szakpolitikaként a Bizottság rendszeresen nyomon követ minden értékelést, 
nevezetesen az ajánlásokat és a nyomonkövetési tevékenységeket felsoroló részletes táblázat segítségével. A Bizott -
ság rámutat arra is, hogy az eredményorientált monitoring olyan általános kérdéseken alapul, amelyek valamennyi 
ország és/vagy ágazat esetében alkalmazhatók. Ugyanakkor a releváns, célzott tapasztalattal rendelkező szakértők 
segítségével kiegyensúlyozottabb képet kaphatunk.
37
A Bizottság rámutat, hogy jelenleg zajlik a közigazgatási reform átfogó stratégiai értékelése.
7. háttérmagyarázat  – Regionális donorkoordináció a  Nyugat-Balkánon
RCC
A Bizottság megjegyzi, hogy az RCC számos ágazati tematikájú megbeszélést szervezett regionális szinten, köztük 
egy kifejezetten donorkoordinációs találkozót is. Ezek a tevékenységek hozzájárultak ahhoz, hogy regionális per -
spektívába kerüljön a donorok segítségnyújtása.
Az RCC donor-adatbázist hozott létre (SEEDAD). Ennek béta verziója 2015 decemberében készült el, és az adatbázist 
a 2016. márciusi donorkoordinációs találkozón mutatták be a donorközösségnek. ( http://www.rcc.int/seedad/)
A Bizottság válaszai 52
40
Annak ellenére, hogy a nemzeti hatóságok részéről tapasztalhatóak hiányosságok a donorkoordináció folyamatá -
ban, a Bizottság és az uniós küldöttségek által biztosított támogatásnak köszönhetően ez nem járt hatással az IPA 
pénzügyi segítségnyújtásának helyes végrehajtására.
8. háttérmagyarázat  – Eredménytelen donorkoordináció a  kedvezményezettek szintjén
Koszovó
A Bizottság egyetért azzal a megállapítással, hogy a koszovói kormány donorkoordinációs mechanizmusai nem 
léptek teljes mértékben működésbe 2011 végéig, ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy azóta történt előrelépés, és 
konzultáltak a donorokkal a „donorkoordinációs szabályozás” új, javított változatáról, amelyet 2015 júniusában el is 
fogadtak. Az EU képviselete is nyújtott támogatást a nemzeti hatóságoknak.
43
A Bizottság megjegyzi, hogy a jogállamiság érzékeny területén a fenntartható eredmények biztosításához elenged -
hetetlen a teljes mértékű és állandó politikai elkötelezettség, a projekt időtartama alatt és záró időpontján túl is.
44
A Bizottság rámutat arra, hogy a szakpolitikai párbeszéd folyamán rendszeresen bátorította, hogy a kedvezménye -
zettek biztosítsák a jogállamiság területén zajló reformok politikai támogatását. Ez a párbeszéd ugyan nem kezeli 
közvetlenül a projektekkel kapcsolatos kérdéseket, de közvetlen ráhatása van annak biztosítására, hogy a politikai 
feltételek adottak legyenek, illetve kezeljék azokat.
Ezenkívül a Bizottság kiemeli, hogy különös kihívást jelent a szigorú feltételrendszer előírása, ha közben nem kap 
kiterjedt pénzügyi támogatást a jogállamiság területe. Ehhez óvatos egyensúlyt kell kialakítani a szakpolitikai pár -
beszéd, a programozás és a projektvégrehajtás között.
45
A Bizottság rámutat, hogy az RCC igazságüggyel foglalkozó munkacsoportot alakított ki a Nyugat-Balkán igaz -
ságügyi minisztériumaival, amely regionális igazságügyi cselekvési tervet fogadott el. Két regionális hálózatot (az 
igazságügyi képzési intézményekét és a közvetítők szervezetét) hoztak létre a cselekvési terv végrehajtására. Ezen 
túlmenően az RCC megbízta az Európai Közigazgatási Intézetet, az Európai Igazságügyi Képzési Hálózatot és az 
Európa Tanácsot a bírák és ügyészek számára szóló szemináriumok és anyagok kidolgozásával.
49
A Bizottság kiemeli, hogy az eredményekre vonatkozó adatok kiépítéséhez hosszú időn keresztül folyamatos politi -
kai elkötelezettségre van szükség a hatóságok részéről.
Koszovó esetében a Bizottság hivatkozik a közelmúltban közzétett, Koszovó által a vízumliberalizációs ütemterv 
követelményeinek teljesítése terén tett előrehaladásról szóló jelentésére, amely kitért a korrupció és a szervezett 
bűnözés elleni küzdelemben elért eredmények rögzítésére is (COM(2016) 276 final).
A Bizottság válaszai 53
10. háttérmagyarázat – Az IPA I projektek eredményei a korrupció elleni k üzdelemben
Korrupció elleni projekt Albániában
A Bizottság részben nem ért egyet. A projekt önmagában nem érte el céljait, mint például a korrupció érzékelt 
szintjének csökkenését, vagy a vagyonlefoglalások növekedését, amelyek inkább hosszú távú természetű eredmé -
nyek. Ugyanakkor a projekt egyéb fontos célkitűzései sikeresen teljesültek, és pozitív hatást gyakoroltak a korrupció 
kezelésére Albániában. A korrupció elleni küzdelemre irányuló IPA-támogatások legutóbbi tematikus értékelésének 
következtetései szerint a projekt „hozzájárult a korrupció megelőzéséhez az oktatás ágazatában”, és pozitívan érté -
kelte a projekt hozzájárulását a GRECO és a Moneyval ajánlásainak végrehajtásához.
52
A Bizottság rámutat, hogy folyamatos támogatást nyújtott a civil társadalmi szervezeteknek az összes ágazatba 
irányuló IPA-támogatásokon keresztül, ideértve a demokráciát és a jogállamiságot, többek között több országra 
kiterjedő programok útján. Nagyon fontos, hogy az ilyen támogatás figyelembe vegye a civil társadalmon belüli 
abszorpciós kapacitást.
A többi említett területre irányuló finanszírozás szintje tekintetében a Bizottság szeretné kiemelni, hogy megfelelő 
volt a finanszírozás, tekintve, hogy viszonylag korlátozott mennyiségű nagyberuházásra volt szükség, valamint 
figyelembe véve a jelenlegi abszorpciós kapacitások állította korlátokat. Ezeken a területeken nem nagyberuházá -
sokra, hanem elsősorban szakértői javaslatok nyújtására van szükség technikai segítségnyújtás keretében – amit az 
IPA biztosított –, az erős politikai elkötelezettség mellett.
58
A Bizottság rámutat, hogy a Számvevőszék által említett, „az IPA-források kezelésére létrehozott IPA-struktúrák” 
elsősorban a decentralizált irányításra alkalmazandók, így csak bizonyos országokban léteznek. A Bizottság annak 
fontosságát is hangsúlyozza, hogy amikor csak lehet, bátorítsuk a nemzeti hatóságokat az ilyen struktúráknál bevált 
módszerek hatékony alkalmazására.
A Bizottság szeretné megjegyezni, hogy a jó államháztartási gazdálkodás ösztönzése nem korlátozódik az IPA 
I alkalmazására. Az „először a legfontosabbak” jelszavú új bővítési stratégia 2013 októbere óta különös hangsúlyt 
helyez a gazdasági kormányzás minden formájára, köztük az államháztartási gazdálkodásra és a közbeszerzésekre, 
az uniós szabványokkal összhangban. Ezt szoros figyelemmel kísérik a megfelelő struktúrák útján.
14. háttérmagyarázat – A Žeželj-híd projekt, Szerbia
A késedelmek legnagyobb részét a kivitelezőnek betudhatóként értékelték. A közelmúltban sikerült kezelni az ilyen 
típusú nehézségeket a szakpolitikai célkitűzések és a programozás közötti kapcsolatok javításával.
61
A Bizottság rámutat, hogy a politikai párbeszéd csupán bátoríthatja  a reformot, de a reformfolyamatért a nemzeti 
hatóságok felelősek.
A Bizottság válaszai 54
15. háttérmagyarázat – A jogállamiságra vonatkozó politikai párbeszéd korlátai
A Bizottság közös válasza „Bosznia-Hercegovina” és „Koszovó” vonatkozásában
A Bizottság rámutat, hogy a nyugat-balkáni országokkal hatékony és eredményorientált módon folytatták a politikai 
párbeszédet, amely haladást is eredményezett az évente közzétett bővítési csomagokban/előrehaladási jelentések -
ben felvázoltak szerint. Ugyanakkor a jelen ellenőrzés során értékelt reformok összetettsége miatt a folyamathoz 
időre van szükség, különösen mivel a Bizottság azt a megközelítést alkalmazza, hogy a gyorsasággal szemben 
előnyt élvez a minőség. Ezenkívül az érintett országok reformjainak sebességéért a nemzeti hatóságok felelősek.
Következtetések és ajánlások
1. ajánlás – Célkitűzések. Közvetett irányítás
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
2. ajánlás – Feltételek. Monitoring. Értékelés
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
71
A Bizottság szeretné kiemelni, hogy – ahol lehetett és a megfelelő szinten – alkalmaztak feltételrendszert annak 
érdekében, hogy a bővítési politika célkitűzéseivel kapcsolatban a lehető legnagyobb hatást érjék el, gyakran nehéz 
politikai helyzetben.
A finanszírozás szintje tekintetében kiemelendő, hogy megfelelő volt a vonatkozó területeknek nyújtott finanszí -
rozás, tekintve, hogy viszonylag korlátozott mennyiségű nagyberuházásra volt szükség, valamint figyelembe véve 
a jelenlegi abszorpciós kapacitások korlátait. A tömegtájékoztatás szabadsága, a civil társadalom, valamint a korrup -
ció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem elsősorban nem nagyberuházást, hanem szakértői javaslatok nyújtását 
igénylik technikai segítségnyújtás útján, amit az IPA-n keresztül biztosítottak.
3. ajánlás – Dokumentált eredmények. Erőforrások
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
74
A Bizottság szeretné hangsúlyozni, hogy a Regionális Együttműködési Tanácsot a régió országai elsősorban találko -
zási pontként és a közös kihívások megvitatásának fórumként hozták létre, és ezt a célt sikerült is elérni.
4. ajánlás – Regionális egy üttműködés
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
A Bizottság válaszai 55
75
A Bizottság rámutat, hogy ahol a politikai párbeszéd korlátozott hatást gyakorolt a jogállamiságra, az elsősorban 
a nemzeti hatóságok hiányzó politikai elkötelezettségének volt betudható.
5. ajánlás – Politikai párbeszéd
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.

HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
Esemény Dátum
Az ellenőrzési feladatterv elfogadása / az ellenőrzés megkezdése 2015.3.10.
A jelentéstervezet hivatalos megküldése a Bizottságnak (vagy más ellenőrzött félnek) 2016.6.6.
A végleges jelentés elfogadása az egyeztető eljárás után 2016.7.12.
A Bizottság (vagy más ellenőrzött fél) válaszainak beérkezése az összes uniós nyelven 2016.8.31.
Az Unió nyugat-balkáni bővítési politikája hat, az Európai 
Unióhoz történő csatlakozásra törekvő olyan európai 
országra irányul, amelyeket a történelem során súlyos 
etnikai, politikai és gazdasági konfliktusok sújtottak.
A Számvevőszék értékelte, hogy az IPA Európai Bizottság 
általi, a jogállamiság és a közigazgatási reform 
kulcsfontosságú területein történő irányítása 
a Nyugat-Balkánon eredményes volt-e, és ténylegesen 
erősítette-e az adminisztratív kapacitást a  régióban. 
Ezenkívül a  Számvevőszék megvizsgálta az Unió és 
a nyugat-balkáni országok közötti politikai párbeszéd által 
az adminisztratív kapacitás erősítése terén elért 
eredményeket.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK