HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 2005.4.6. 
COM(2005) 123 végleges 
2005/0046 (COD) 
2005/0047 (COD) 2005/0048 (CNS) 2005/0049 (COD) 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK 
a 2007–2013. közötti id őszakra a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása 
keretprogram létrehozásáról 
Javaslat: 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA 
a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános programon belül a 2008-
2013. közötti id őszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról 
Javaslat: 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA 
a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános programon belül a 2007-
2013. közötti id őszakra a Küls ő Határok Alap létrehozásáról 
Javaslat: 
A TANÁCS HATÁROZATA 
a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános programon belül a 2007-
2013. közötti id őszakra a Harmadik Országok Államp olgárainak Beilleszkedését Segít ő 
Európai Alap létrehozásáról 
Javaslat: 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA 
a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános programon belül a 2008-
2013. közötti id őszakra az Európai Visszatérési Alap létrehozásáról 
(előterjesztő: a Bizottság) 
 
{SEC(2005) 435} 
 
HU 2   HU A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK 
a 2007–2013. közötti id őszakra a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása 
keretprogram létrehozásáról 
A „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” keretprogram létrehozásáról szóló 
közlemény olyan összefügg ő javaslatsorozathoz tartozi k, melynek célja a 2007–2013. közötti 
időszakra szóló pénzügyi tervvel a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló 
térség megfelel ő támogatása. A három f ő célkitűzést – a szabadságot, a biztonságot és a jog 
érvényesülését – egymással pá rhuzamosan, azonos mértékben kell fejleszteni, hogy olyan 
kiegyensúlyozott megközelítés alakulhass on ki, mely a demokrácia, az alapvet ő jogok és 
szabadságok tiszteletben tartása és a jogállamiság elvén alapszik. E célkit űzések mindegyikét 
keretprogram támogatja, amely biztosítj a az egyes politikaterületek megfelel ő fellépései közti 
koherenciát, és egyértelm űen összekapcsolja a politikai célkit űzéseket a támogatásukra 
rendelkezésre álló forrásokkal. Ebben az elrendezésben jelent ősen leegyszer űsödik és 
ésszerűsödik a szabadság, a jog érvényesül ése és a biztonság területén már m űködő pénzügyi 
támogatás is, így nagyobb rugalmassággal jelölhet ők ki a prioritáso k, és általában n ő az 
átláthatóság. 
1. B EVEZETÉS  
A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülé sén alapuló térség fokozatos létrehozását, 
amely azóta az Európai Unió egyik alapköve lett, el őször az Amszterdami Szerz ődés tűzte ki 
céljául. E célkit űzés két átfogó célból, a gazdasági növekedésb ől és a fenntartható fejl ődésből 
származik: az európai szint ű jólét csak olyan stabilitást és biztonságot nyújtó közegben 
növekedhet, ahol biztosított az á llampolgárok és az üzleti szféra  jogainak és szabadságainak 
hatékony gyakorlása, valamint a b űnözés és a terrorizmus elleni védelem. 
A szabadságon, a biztonságon és a jog érvé nyesülésén alapuló térségben egyformán 
garantálni kell az egyének leglényegesebb jo gait (a szabadságot, a biztonságot és a jog 
érvényesülését) és meg kell sz abni az Uniótól elvárt leglénye gesebb kötelezettségeket (a 
biztonságot, a jog érvényesítését)1. Európa polgárai joggal várják  el az Európai Uniótól, hogy 
― az alapvet ő szabadságok és jogok tiszteletben tartásának biztosítása mellett ― 
hatékonyabb, egységes szemlélet alapján közelít se meg az olyan határon átnyúló problémákat, 
mint az illegális migráció, az emberkereskedele m és az embercsempészet, a terrorizmus és a 
szervezett b űnözés. 
Az Európai Tanács a tamperei program eredményei alapján 2004. novemberében többéves 
programot fogadott el (a továbbiakban: Há gai Program), amely az eddigi eredmények 
                                                 
1 „ Az európai projekt egyesít ő elve, összetartó kapcsa a szabadság.  Biztonság nélkül azonban, ha az 
emberek nem ismernék el a törvény és az igazságszolgáltatás rendszerét, nem lehetne biztosítani a 
szabadság gyakorlását és a demokratikus értékek tiszt eletben tartását. A szabadságon, a biztonságon és 
a jog érvényesülésén alapuló európai térség tehát a demokrácia, az emberi jogok tiszteletben tartása és a jogállamiság alapelveinek biztosítéka. Ezen, az immár az alapjogi chartában is szerepel ő elvek közös 
elismerése az európai polgárság alapelemét és az Unióban él ők egységesülésének alapkövét jelenti .”, 
„Európai uniós projekt” – COM (2002) 247. 
 
HU 3   HU továbbfejlesztésére és a további kihívásokkal  való szembenézésre új uniós menetrendet 
határoz meg. A program célja többek között a közös migrációs és  menekültpolitikák 
továbbfejlesztése és a küls ő határok ellen őrzésére és őrizetére vonatkozó integrált igazgatási 
rendszer létrehozása, melyeket – a pénzügyi  következményeket is tekintetbe véve – a 
szolidaritás és a tagállamok közti igazságos fe ladatmegosztás általános elve alapján kell 
kivitelezni. E fogalm ak a közös határellen őrzési, menekült- és  bevándorláspolitika 
kidolgozásának irányadó elveiként az Alkotmányban is szerepelnek. 
A Bizottság már a 2007–2013. közötti id őszakra szóló pénzügyi terv et meghatározó stratégiai 
irányról szóló közleményében2 kiemelt célként nevezte meg a szabadság, biztonság és a jog 
érvényesülésén alapuló térs ég fejlesztésének megfelel ő pénzügyi forrásokból való 
támogatását, melyeket a „Polgárság, szabadság, biztonság és a jog érvényesülése” néven új 
fejezetben kell szerepeltetni. A javasolt „Szolid aritás és a migrációs áramlások igazgatása” 
keretprogram célja az Európai Tanács célkit űzéseivel összhangban – az Unió küls ő határai 
integrált igazgatásának bevezetéséb ől és a közös menekült- és bevándorláspolitikák 
végrehajtásából adódó pénzügyi te her kapcsán – a tagállamok közötti igazságos 
feladatmegosztás  kérdésének megoldása. 
2. A  JAVASOLT FELLÉPÉS – A SZOLIDARITÁS ÉS A MIGRÁCIÓS ÁRAMLÁSOK 
IGAZGATÁSA KERETPROGRAM  
2.1. A keretprogram célkit űzései 
A közösségi pénzügyi programokat az EU politik ák kidolgozásához kapcsolódó konkrét célok 
elérését kit űző hatékony politikai együttes részekén t kell végrehajtani. Ezért a fellépés 
területeit és típusait a felmerül ő igények vizsgálata nyomán kell megválasztani, és figyelembe 
kell venni más lehetséges esz közökkel, különösen a jogszabály alkotással fennálló kiegészít ő 
kapcsolatot. Eddig a közös menekült-, mi grációs és határig azgatási politika f őként 
jogszabályalkotással jött létre. Az el őírások alapozták meg az e területeken folytatott 
közösségi politikát. Azonban az el őírások végrehajtásában az egyes tagállamokra különböz ő 
teher hárul, némelyikükre aránytalanul nagy részt visel az egész közösség javát szolgáló 
kötelezettségekb ől, az egyenl őtlen alkalmazás pedig veszélyeztetné az egyenl ő feltételek 
kialakítását célzó törekvést. 
E politikaterületek meglehet ősen sok személyt érintenek. A 25 tagú EU-ban a tagállamokra 
körülbelül 6 000 km szárazföldi és mint egy 85 000 km tengerparti határ ellen őrzésének 
feladata hárul; a becslések szerint évente 100 millió utas érkezik az EU nemzetközi repülőtereire, köztük olyan személyek, akikt ől meg kell tagadni a belépést. A tagállamok 
évente a harmadik országok több mint 340 000 á llampolgárától tagadják meg az EU-ba való 
belépés jogát, mintegy 500 000, illegálisan a területükön tartózkodó harmadik országbeli 
állampolgárról szereznek tudomást, és harm adik országok mintegy 300 000 állampolgárát 
utasítják ki illegális belépés, illegális tartózkodás mia tt vagy más okokból. A 25 tagú EU-ban 
évente mintegy 2,2 millió lakhatási vagy tartózk odási engedélyt adnak ki harmadik országok 
állampolgárainak munkavállalási, családegyes ítési, tanulmányi, kutatás i vagy egyéb célból. A 
harmadik országok azon állampolgárainak száma,  akik jelenleg legáli san tartózkodnak a 25 
                                                
 
2 A Bizottság közleménye a Tanácsnak és  az Európai Parlamentnek. Közös jöv őnk építése – A kib ővült 
Unió politikai kihívásai és költségvetési eszkö zei 2007–2013. között. COM(2004)101, 2004.2.10. 
A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek. A 2007–2013. közötti id őszakra 
szóló pénzügyi terv – COM(2004) 487, 2004.7.14. 
 
HU 4   HU tagú EU-ban, kétszer akkora, mint azon EU  állampolgárok száma, akik azon jogukat 
gyakorolják, hogy hazájukon kívül más tagállamban is tartózkodhatnak; és a lakosság f őként a 
nettó migráció következtében n ő tovább.  
Olyan közösségi pénzügyi szolidaritásra van szükség, amely képes tá mogatni a migrációs 
áramlások igazgatására megállapított átfogó, ki egyensúlyozott európai uniós megközelítés 
továbbfejlesztését és végreh ajtását, és amely megfelel ően járul hozzá a megközelítés alábbi 
négy fő pilléréhez: 
• Az első pillér: a tagállamok kötelezték magukat a schengeni vívmányok alkalmazására és 
közös uniós integrált határigazgatási rendszer létrehozására. Ennek megfelel ően a 
tagállamok kötelesek a küls ő határokon hatékonyan kezelni a személyek áramlását, és így 
biztosítani egyrészt – a tagállam ok belbiztonsága érdekében – a küls ő határok magas szint ű 
védelmét, másrészt a jóhiszem ű utasok zökken őmentes határátlépését, például a 
tagállamok konzuli szolgálatai á ltal kibocsátott vízumokkal. Ez azt jelenti, hogy az illegális 
belépések csökkentésére biztosíta ni kell különösen a földközi- tengeri partvonalat és keleti 
szárazföldi határokat, és javítani ke ll a tagállamok harmadik országokban m űködő konzuli 
szolgálatainak tevékenységét.  
• A második pillér: az Európa i Visszatérési Cselekvési Pr ogram 2002. évi elfogadásával a 
tagállamok ígéretet tettek arra, hogy a közös el őírások és a legjobban bevált gyakorlatok 
alapján közös visszatérési politikát dolgoz nak ki. A hatékony közösségi visszatérési 
politika a hiteles legális bevándorlás- és menekültpolitika fontos kiegészít ője, és az 
illegális bevándorlás elleni küz delem fontos eleme. Az egye s tagállamokban a visszatérés 
igazgatására tett er őfeszítések mind pénzügyi szempontbó l, mind politikai hatásuk és 
jelzésértékük szempontjából korlátozo ttak. A tagállamok a visszatérési m űveletek 
végrehajtásakor hasonló nehézs égekkel szembesülnek, és ezek et közösen, a források és a 
tapasztalatok egyesítésével könnyebben küzdheti k le. Továbbá a tagállamokat ösztönözni 
kell arra, hogy dolgozzák ki „a visszatérés integrált igazgatását”, elemezzék és vizsgálják meg a potenciális visszatér ők csoportját, a tagállamban fennálló jogi és logisztikai 
akadályokat és a visszatérési or szág helyzetét, és dolgozzana k ki a kihívásokkal arányban 
konkrét és célzott intézkedéseket. Ezáltal cs ökkenniük kell a harmadik országok illegálisan 
az EU-ban tartózkodó állampolgárai részér ől a belső határok nélküli EU-ban történ ő 
másodlagos helyváltoztatásoknak is. 
• A harmadik pillér: a közös bevándorlás-pol itika végrehajtásához a Közösségnek hiteles 
választ kell adnia a harmadik országok állampolgárai beilleszkedésének sokrét ű kérdésére. 
A közös bevándorlás-politikának nyilvánvaló a jelent ősége a versenyképesség és a 
lisszaboni célkit űzések teljesülése szempontjából. Bár maga a bevándorlás nem oldja meg 
a népesség öregedésének kérdését, az EU munkaer ő-piaci igényeinek kielégítésére és az 
európai jólét biztosítására egyre tartósabb bevándorlási hullámokra lehet szükség. Ezért 
kiemelten fontos, hogy az EU migrációs politik ája biztos jogi stát usz és garantált jogok 
biztosításával támogassa a befogadotta k beilleszkedését, és segítse el ő a munkaer ő-piacon 
túl a társadalom minden szintjén a beilleszkedésüket. Közös megközelítést kell kidolgozni a bevándorlók jogai és kötele zettségei tekintetében.. Az európai uniós bevándorlási 
beilleszkedési politika – a Tan ács és a tagállamok kormányképvisel ői által 2004-ben 
elfogadott – közös alap elvei kimondják, hogy a bevándorlás az európai társadalom állandó 
vonása, és minden tagállamnak oly módon kell fe nntartania társadalmait, és olyan irányba 
kell fejlesztenie azokat, hogy az újonnan érkez ők ott otthon érezzék magukat; hiszen ha 
valamely tagállam nem alakít ki és ha jt végre a migránsokra vonatkozó sikeres 
 
HU 5   HU beilleszkedési politikát, az t öbb szempontból is hátrányos hatá ssal lehet a többi tagállamra. 
Ennek megfelel ően a tagállamokat ösztönözni kell arra , hogy dolgozzanak ki és hajtsanak 
végre programokat és intézked éseket az újonnan érkez ők fogadására, támogassák a 
harmadik országok állampolgárainak fokozott polgári, kulturális, vallási és politikai részvételben megmutatkozó aktív polgárság át, járuljanak hozzá, hogy az állami és 
magánszférabeli szolgáltatók j obban ki tudják elégíteni az igényeiket, és segítsék a 
társadalmat a sokféleséghez való alkalmazkodásban.  
• Az utolsó pillér: amennyiben egy tagállam felel ős egy bizonyos menekültügyi kérelem 
megvizsgálásáért, az EU-ban történ ő szükségtelen másodlagos helyváltoztatás elkerülése 
érdekében a lehet ő legkisebbre kell csökkenteni a belépt etés és a befogadás gyakorlatában 
mutatkozó eltéréseket. El ő kell mozdítani, hogy a tagállam ok magas szinten és megegyez ő 
módon hajtsák végre a közös európai menekültpolit ikát, és ezért egyensúlyt kell teremteni 
a tagállamok között a menekültek és la kóhelyüket elhagyni kényszerült személyek 
fogadására és a fogadás következményeinek viselésére hozott er őfeszítések terén. 
E megközelítés másik lényeges eleme a ha rmadik országokkal folytatott együttm űködés. A 
pénzügyi keret javasolt szerkezetének megfelel ően ez a küls ő dimenzió nem szerepel a 
„Szolidaritás és a migrációs áramlások igazga tása” keretprogramban, de a Bizottság által 
2004. szeptemberében el őterjesztett küls ő támogatási eszközök végrehajtásával a javasolt 
pénzügyi keret 4. fejezete kell őképpen figyelembe veszi. 
2.2. A keretprogram szerkezete 
A keretprogram az alábbi négy területen hoz lé tre pénzügyi szolidaritási eszközt (alapot): 
• a külső határok ellen őrzése és őrizete (a továbbiakban: in tegrált határigazgatás), 
vízumpolitika az Európai Unió Tagállamai Küls ő Határain Való Operatív Együttm űködési 
Igazgatásért Felel ős Európai Ügynökséget (FRONTEX  Ügynökség) kiegészítve; 
• a harmadik országok azon állampolgárainak viss zatérése, akik illegálisan tartózkodnak az 
EU területén; 
• harmadik országok azon állampolgárainak be illeszkedése, aki legá lisan tartózkodnak az 
EU területén; valamint 
• menekültügy (a meglév ő Európai Menekültügyi Alap
3 alapján). 
Nyilvánvaló, hogy a közös politikákat, ezen belül a közös jogszabályokat mind a négy 
területen a komplementaritás biztosításával, de a különböz ő működési célkit űzések 
figyelembevételével kell kidolgozni és végrehajtani. A tagállamokra különböz ő szintű és 
súlyú kötelezettségek há rulnak, ezért megfelel ő pénzügyi támogatásra van szükség. Ez azt is 
jelenti, hogy még a csak korlátozottan érintett tagállamoknak is nemzeti szint ű intézkedéseket 
kell hozni és fenntartani a négy politikat erületen fennálló kötelezettségeik megfelel ő 
teljesítésére.  
                                                 
3 A 2005–2010. közötti id őszakra az Európai Menekültügyi Alap lé trehozásáról szóló, 2004. december 2-
i 2004/904/EK tanácsi határozat – HL L 381., 2004.12.28., 52. o. 
 
HU 6   HU Ezen intézkedések továbbá a Szerz ődésekben különböz ő jogalapokkal rendelkeznek, és olyan 
területekre vonatkoznak, melyekre a Dánia, Íro rszág és az Egyesült Királyság helyzetér ől 
szóló jegyz őkönyvek vagy a schengeni vívmányok rendelkezései érvényesek. 
Ezért a „Szolidaritás és a migrációs áram lások igazgatása” keretprogram a négy 
politikaterületnek megfelel ő négy külön eszközb ől fog állni (melyek négy „alapot” hoznak 
létre). 
Bár a négy alap végrehajtása négy különböz ő jogi eszközzel történik, politikai és m űködési 
szempontból összefügg ő együttest alkotnak: minden alap olyan politika célkit űzéseit tükrözi, 
mely a három másikkal együtt teszi lehet ővé a szabadságon alapuló térség kialakulását. Az 
általános célkit űzések mind a négy dimenzió si keres végrehajtásával érhet ők el. A négy alap 
tehát közös végrehajtási és ig azgatási szabályok szerint m űködik majd, azonos stratégiai 
naptár és összehangolt értékelé si és felülvizsgálati eljárás ok szerint (lásd a 3. szakaszt). 
Az Alkotmányszerz ődés életbelépésekor a Bizottság megvizsgálhatja az új jogalapból 
(különösen a III-268. cikkb ől) fakadó további finomítás és egyszer űsítés lehet őségét. 
Az egyes alapokon belül a pénzügyi források ta gállamok közti elosztása konkrét és objektív 
szempontok alapján történik majd, melyek ki fejezik a tagállam helyzetét az érintett 
politikaterületen a Közösség részér ől vagy annak általános javára vállalt kötelezettségek 
tekintetében. Nagyrészt mennyiségi s zempontokról lesz szó. A szempontok lehet őleg a 
tagállamok kiinduló helyzetét és a he lyzet alakulását is figyelembe vev ő „állandó” és 
„változó” adatokon alapulnak majd: ezál tal például több, a célpopulációba es ő személy 
támogatása érdekében meger ősíthetők az egyik tagállamban rendelkezésre álló pénzeszközök.  
Ezért az eszközök a közösségi, illetve ahol ezek nem állnak rendelkezésre, a nemzeti 
statisztikák használatát írják el ő. Bár technikai nehézségek felmerülhetnek, a pénzeszközök 
statisztika használatával történ ő elosztása feltehet őleg kedvez ő hatású lenne: nemzeti szinten 
nagyobb figyelem jutna a helyes és id őben történ ő adatszolgáltatásra. A statisztikák javasolt 
használata a 2007–2013. közötti id őszakban a pénzeszközök elos ztására annál is inkább 
megvalósítható, mivel a migrációs statisztikákról szól ó küszöbön álló jogszabállyal várhatóan 
jobban hozzáférhet ő és összehangoltabb st atisztikák állnak majd rendelkezésre. 
A Külső Határok Alap rendelkezik – több ek között a FRONTEX Ügynökség közös 
kockázatelemzése alapján – a súlyozási mechanizmus lehet őségéről. A 693/2003/EK tanácsi 
rendelettel és a 694/2003/EK tanácsi rendel ettel összhangban külön re ndelkezések szólnak az 
FTD és FRTD rendszer végrehajtásához kapcsolódó különleges többletköltségek fedezésér ől. 
Az Európai Menekültügyi, Beilleszkedési és  Visszatérési Alapok esetén az Európai 
Menekültügyi Alap mintájára minden tagá llam kis átalányösszeget kap a célkit űzések 
végrehajtásához szükséges minimális források biztosítására.  
2.3. Kiegészíthet őség más eszközökkel és politikai intézkedésekkel 
A keretprogram a közös menekült-, migrációs és küls ő határpolitikák továbbfejlesztését célzó 
politikai együttes egyik eleme: szorosan ka pcsolódik más politikai eszközök, különösen 
jogszabályok végrehajtásához és kidolgozásá hoz. A pénzügyi szolidaritásnak világosan 
meghatározott célkit űzéseket kell szolgálnia, és olyan in tézkedések társfinanszírozását kell 
lehetővé tennie, melyek a Közösségnek magas szint ű hozzáadott értéket je lentenek. Az alapok 
használatával a közös el őírások tekintetében közvetlenül ja vulnia kell a nemzeti helyzetnek, 
 
HU 7   HU vagy az összehangolt, illetv e közös intézkedések vé grehajtásával EU szint ű kollektív 
előnyöket kell eredményeznie. 
A keretprogram a közös migrációs, menekült- és küls ő határpolitika összefüggésében létrejött 
egyéb kezdeményezéseket és szerve ket kiegészítve jön létre és m űködik.  
A külső határ- és vízumpolitika és a menekültpo litika végrehajtását támogató nagy méret ű IT 
rendszerek (Vízuminformációs Rendszer, Sc hengeni Információs Rendszer, illetve 
EURODAC) kialakítása különösen hozzájárul a közösségi szolidaritáshoz a tagállamok közötti együttm űködés és költséghatékony információcsere  létrehozásával. Bár ezek az 
információs rendszerek a „Szolidaritás és a mi grációs áramlások igaz gatása” keretprogram 
tervezett költségvetésében nem szerepelnek, kidolgozásuk és m űködtetésük hosszú távú 
kötelezettség, és a létrehozó jogi  aktusaik nem tartalmaznak az id őtartamukat korlátozó 
rendelkezéseket. A b ővítésre tervezett fejlesztésen túl nem zárható ki a 2007–2013. közötti 
időszakban a m űveletek további fejlesztése, melyeket a javasolt pénzügyi keret 3. fejezetében 
szereplő költségvetésb ől kell fedezni. 
A FRONTEX Ügynökség tevékenységei is  hatékonyan javíthatják az együttm űködést a 
technikai és m űködési támogatás és az eszközök  és források minden részt vev ő állam számára 
hozzáférhet ő egyesítése révén. Az Ügynökség hatókörén ek és tevékenységeinek folyamatos 
fejlesztéséhez – különösen a 2007-re te rvezett értékelés után – a leend ő pénzügyi keret 3. 
fejezetéből megfelel ő forrásokra lesz szükség. A Bizotts ág szolgálatai bevonják a FRONTEX 
Ügynökséget a programozásba  és az értékelésbe. 
A jelenleg zajló el őkészítő intézkedés eredményei alapján a Bizottság meg fogja vizsgálni egy 
Európai Migrációs Megfigyel őállomás létesítését a sokrét ű migrációs és menekültügyi 
jelenségek meger ősített felügyelete és vizsgálata érdekében. 
Az alapok közötti ismétl ődés elkerülésére, valamint lehet őség szerint az együttm űködés 
kialakulásának biztosítására is születtek re ndelkezések. Például az elutasított menedékkér ők 
visszatérésére vonatkozó intézkedéseket a 2008. január 1-jén kezd ődő többéves program els ő 
évétől nem finanszírozza az Eur ópai Menekültügyi Alap.  
A Visszatérési Alap finanszírozása csak 2008-tól van tervben, mivel el őzőleg a Hágai 
Program alapján értékelni kell  a visszatérésre vonatkozó el őkészítő intézkedések (2005–2006) 
eredményeit. 
A Beilleszkedési Alap célkit űzéseinek meghatározása és végreh ajtása során különös figyelmet 
kap az, hogy intézkedései kiegészítsék az Euró pai Szociális Alap (a továbbiakban: ESZA) 
intézkedéseit, illetve azzal együttm űködjenek. A Beilleszkedési Alap újító jelleg ű, különleges 
megközelítésével ki tudja majd egészíteni az ESZA tágabb célkit űzéseit, és meghatározhatja 
az ESZÁ-n belül tovább alakítható si keres stratégiákat és gyakorlatokat. 
3. É
SSZERŰSÍTÉS ÉS EGYSZER ŰSÍTÉS  
3.1. Átmenet a meglév ő eszközökkel 
A „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazg atása” keretprogramban vé grehajtott négy alap 
összefügg ő együttest alkot, és a szolidaritás, a hozzáadott érték, az addicionalitás és a 
kiegészítő jelleg elvével összhangban telj es mértékben támogatja a küls ő határok, a migráció 
és menekültügy területén a közös politikák ki dolgozását. Az alapok átveszik és teljes 
 
HU 8   HU működési szintjükre fejlesztik a meglév ő programok és el őkészítő intézkedések – például az 
ARGO, INTI, a visszatérés igazgatását el őkészítő intézkedések és az Európai Menekültügyi 
Alap (a továbbiakban: EMA) – intézkedéseit. 
Az EMA második szakasza 2005. január 1-jén kezd ődött, és 2010-ben ér véget. A 
közleményhez csatolt EMA-módosítási javaslat cél ja az önkéntes haza település támogatási 
feltételeinek tisztázásán túl egyszer űen az, hogy összehangolja az EMA naptárát és az 
igazgatási és ellen őrzési rendszerre vonatkozó végrehajtá si intézkedéseit a három másik 
eszközével: id őtartama 2013-ig meghosszabbodik, és az új rendelkezések 2008. január 1-t ől 
lépnek életbe, hogy a jelenlegi határozat alapján az els ő többéves programozási ciklus 2005. 
és 2007. között teljes mértékben végrehajtható legyen. Ezen id őpontok után a programozási 
ciklus összhangban lesz a három másik alappal. 
Az EMA lényegi módosítása azonban várhatóan kés őbb, 2005-ben, az alábbi témákról szóló 
bizottsági közleményekkel együtt kerül el őterjesztésre:  
• A nemzeti áttelepítési  programokban szerepl ő személyekr ől szóló nyilatkozat az EMA II-
ről (2005–2010.) szóló tanácsi hatá rozat hatálya alapján, amel yben a Bizottság felkérést 
kap, hogy – a tartós megoldásokhoz való hozzáférés javításáról szóló 2004. november 2-i tanácsi következtetéseket figyelembe véve – 2005 végéig terjesszen el ő módosítási 
javaslatot az Európai Menekül tügyi Alapra. E következtetésekb en a Tanács arra kérte a 
Bizottságot, hogy terjesszen el ő javaslatot az EU áttelep ítési programjára. Az EU 
áttelepítési programja alap ján vagy azon kívül történ ő áttelepítés finanszírozásának vagy 
részfinanszírozásának szabályait rendezni kell. 
• A Hágai Program, amely a „tagállamok nemzeti menekültügyi szolgálatainak részvételével 
megfelelő szerkezetek” 2005-ben történ ő létrehozását sürgeti „a gyakorlati és munkatársi 
együttműködés elősegítésére”. El kell dönteni, hogy e szerkezeteket bevegyék-e a 
„közösségi intézkedésekbe”, és hogy milyen lehet őségek várnak az Európai Támogatási 
Hivatalra.  
3.2. Közös igazgatási és ellen őrzési szabályozások 
Mivel a keretprogram a közös  politikák nemzeti szint ű végrehajtásának er ősítését tűzi ki célul, 
a végrehajtásra a tagállamok és a Bizottság közötti megosztott igazgatási kereten belül kerül sor. Így a tagállamok az igények alapos felm érésével és a helyi körülményekhez igazított 
stratégiával összhangban választh atják meg az intézkedéseket; ez t a stratégiát a Bizottsággal 
együttműködve kell megállapítani. Mivel a megosztot t igazgatás nem alkalmazható harmadik 
országokra, a feladatok a decentralizált igazgatás keretében a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez csatlakozott, a Küls ő Határok Alapban 
részt vevő országokra hárulnak. Az eszközök tervezetében szerepl ő közösségi intézkedéseket 
és a bizottsági technikai támogatást a Bizottság  közvetlen igazgatás keretében valósítja meg. 
A négy eszköz m űködésére azonos rendelkezések vonatkoz nak: a Bizottság iránymutatásai 
alapján kialakított többéves straté giai programozási ciklusok (két id őszak került 
meghatározásra: 2007–2010. és 2011–2013.), éves forráselosztás és m űködési programozás, 
többéves értékelések. 
A négy alap igazgatási és ellen őrzési rendszerét is hasonlóké pp egyeztetni kell, ezért a 
határozattervezetek közös vagy megoszt ott végrehajtási rendelkezésekr ől és szerkezetekr ől 
rendelkeznek (bizottság, nemzeti igazgatási és pénzügyi ellen őrzési szabályozások). 
 
HU 9   HU Az egyes alapok igazgatási szabályait a következet esség és az átláthatóság igénye vezérli. A 
következetesség abban nyilvánul meg, hogy az eszköz ök tervezetei rögzít ik az igazgatási, 
belső ellenőrzési és pénzügyi ellen őrzési rendszerek minimális feltételeit, valamint az egyes 
szereplők részvételét. Az átláthatóság  abban nyilvánul meg, hogy a különböz ő szereplők 
ismerik az eszköz egyes részeinek eredménye it és következményét. A négy határozattervezet 
figyelembe veszi a strukturál is alapok programozási és megvalósítási mechanizmusa 
értékelésének következtetéseit is, azért, hogy  olyan megvalósítási mechanizmusokat hozzon 
létre, amelyek egyszerre biztosítják a források f ő stratégiai célkit űzésekre irányulását, a 
nemzeti és közösségi szint ű hatékony végrehajtást biztosító megvalósítási mechanizmust és a 
közösségi finanszírozás hatékony és eredményes igazgatását és ellen őrzését.  
3.3. Értékelés és felülvizsgálat 
Az intézkedés hatékonyságának biztosítására rendszeres id őközönként el kell végezni a 
politikai eszközök végrehajtásának, eredményeinek  és hatásainak értékelését. Ez különösen 
fontos a „Szolidaritás és a migrációs áramlá sok igazgatása” keretprogram összefüggésében: 
– először: 2005-ben és 2006-ban további tanul mányok készülnek az új program els ő stratégiai 
iránymutatásaiban szerepl ő prioritások meghatározására, vala mint a következetes és teljes 
körű felügyeleti és értékelési kere t létrehozására (ideértve a min őségi, illetve mennyiségi 
közös bemeneti, kimeneti, eredmény- és  következménymutatók meghatározását); 
– másodszor: 2010-re, a Hágai Program felülvizsgál atának idejére rendelkezésre kell állniuk a 
keretprogram m űködésére vonatkozó els ő értékelés eredményeinek; ezen értékelés eredménye 
a program igazgatására és m űködésére is visszajelzést ad; 
– harmadszor: 2012-re el kell készülni az ala pokon belüli többéves programok eredményeinek 
értékelésével, azért, hogy levonhatók legyenek a megújítás tekintetében hasznos tanulságok, illetve 2015-re, hogy megálla pítható legyen a hatásuk. 
A politikai fejlemények és az értékelések ered ményei függvényében szükség lehet a program 
felülvizsgálatára és szükség esetén az új vagy  változó igényekhez és prioritásokhoz való 
igazításukra is: 
-2009-ben: bizonyos szempontokból felü l lehet vizsgálni az alapok m űködését, például a 
beilleszkedés tekintetében a 2005-ben kezdeményezett el őkészítő intézkedések záró 
értékelése eredménye alapján a beilleszkedés és a küls ő határok területe  közötti pénzügyi 
elosztási kulcsokat.  
- 2010. végére: az els ő értékelés alapján a keretprogram jöv őjére vonatkozó f ő irányok és 
prioritások meghatározása érdekében. 
4. P
ÉNZÜGYI FORRÁSOK  
A „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazg atása” keretprogram tervezett teljes összege a 
2007–2013 közötti id őszakra (jelenlegi árakon) 5866 millió euro. E csomagon belül 1184 
millió euro jut a menekültügyre; 759 millió eu ro a visszatérési alapra; 1771 millió euro a 
harmadik országok állampolgárainak beille szkedésére; 2152 millió euro pedig a küls ő határok 
igazgatására. A tagállamoknak juttatott összegek nem vihet ők át az egyik alapból a másikba. 
 
HU 10   HU A fenti keretprogram teljes összegén túl 285,1 millió euro indikatív összeget kap a 
FRONTEX Ügynökség a 2007–2013 közötti id őszakra, míg a nagyméret ű információs 
rendszerek kivitelezése a becslések szer int meghaladja a 900 millió eurót; végül: a 
költségvetés ugyanerre az id őszakra 62,3 millió euró indikatív összeget irányoz el ő a jelenlegi 
előkészítő intézkedések következtében esetlege sen felállítandó Európai Migrációs 
Megfigyel őközpont számára. 
 
HU 11   HU MELLÉKLET  
A 2007–2013. közötti id őszakra a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása 
keretprogram létrehozása  
Kiegészít ő kapcsolat az ügynökségekk el és egyéb eszközökkel  
a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben  
A pénzügyi tervben számos olyan, egymást kiegészít ő eszköz szerepel, amelyek a jog 
érvényesülésén, a szabadságon és biztonságon alapuló térség politikai célkit űzéseinek 
eléréséhez járulnak hozzá: 
– a Bizottság által e területen jelenleg igazgatott számtalan költségvetési sor helyébe lép ő 
keretprogramok; 
– az ügynökségek és közösségi vagy uniós szervek közösségi finanszírozása; 
– az ehhez kapcsolódó nagy információs re ndszerek fejlesztése és kezelése. 
Az új pénzügyi terv fedezi a fenti kere tprogramhoz tartozóan az alábbi ügynökséget: 
• Az Európai Unió Tagállamai Küls ő Határain Való Operatív Együttm űködési Igazgatásért 
Felelős Európai Ügynökség felállításáról szól ó, 2004. október 26.-i 2007/2004/EK tanácsi 
rendelettel (HL L 349, 2004.11.25., 1.o.) felállított Küls ő Határokon Való Operatív 
Együttműködési Igazgatásért Felel ős Európai Ügynökség. 
A már meglév ő eszközök hatályban maradnak, azonba n ezeket nem az új keretprogram 
fedezi. Az alábbi eszközök a menekültügyi, migrációs és küls ő határpolitkák területén a nagy 
méretű IT rendszerek fejlesztéséhez és kivitel ezéséhez kapcsolódnak, és tanácsi és/vagy 
európai parlamenti jogszabályokkal jöttek létre: 
• A dublini egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok 
összehasonlítására irányuló Eurodac lé trehozásáról szóló, 2000. december 11-i 
2725/2000/EK tanácsi rendelettel (HL L 316, 2000.12.15., 1. o.) létrehozott EURODAC 
rendszer , és az egy harmadik ország állampolgára  által a tagállamok egyikében benyújtott 
menedékjog iránti kérele m megvizsgálásáért felel ős tagállam meghatározására vonatkozó 
feltételek és eljárási szabályok megállapítá sáról szóló, 2003. februá r 18-i 343/2003/EK 
tanácsi rendelet (HL L 050 , 2003.2.25. 1. o.). 
• A Vízuminformációs Rendszer (VIS) létre hozásáról szóló, 2004. j únius 8-i 2004/512/EK 
tanácsi határozat (HL L 213, 2004.16.15. 5. o.) által létrehozott Vízuminformációs 
Rendszer (VIS) , melyre a Bizottság javaslatot terjesztett el ő (COM(2004)835) a 
Vízuminformációs Rendszer (VIS) céljána k, funkcionalitásának és feladatainak 
meghatározásával. 
• A Schengeni Információs Rendszer (SIS II) , melyre a Bizottság 2005 els ő negyedének 
végéig európai parlamenti és  tanácsi rendeletjavaslatot szándékozik benyújtani. 
Ezen információs rendszerek fejlesztése és m űködése hosszú távú elkötelezettséget jelent, és 
az ezeket létrehozó jogalkotási aktusok nem tartalmaznak az id őtartamukat korlátozó 
 
HU 12   HU rendelkezéseket. A b ővítésre tervezett fejlesztésen túl nem zárható ki a 2007–2013. közötti 
időszakban a m űveletek további fejlesztése sem. 
 
HU 13   HU INDOKOLÁS  
1. B EVEZETÉS  
A politikai célok és a hozzájuk rendelt pénzösszegek összhangjának biztosítása érdekében a 
2007–2013. közötti id őszakra szóló pénzügyi te rv eleve politikai meg közelítésen alapul. E 
szempontból az elkövetkez ő években az Európai Unió egyik f ő prioritásának a szabadságon, 
biztonságon és a jog érvényesülésén al apuló térség létrehozása tekintend ő, és ezt jelent ősen 
megnövelt pénzügyi eszközökkel kell támogatni. A Bizottság „Közös jöv őnk építése – a 
kibővült Unió politikai kihívásai és költségvetési eszközei 2007–2013”4 és „A 2007–2013. 
közötti id őszakra szóló pénzügyi terv”5 című közleményeiben azt is kiemelte, hogy a 
következő pénzügyi tervnél az egyszer űség irányába való jelent ős elmozdulás megteremtése 
érdekében módosított jogi eszközök et kell használni. A Bizottság  javaslatai három általános, 
politikai témájú program köré csoportosulnak („Szolidaritás és a migrációs áramlások 
igazgatása”, „Alapvet ő jogok és a jog érvényesülése”, „Biztonság és a szabadságok 
megőrzése”), ami egyértelm ű keretet szab a Közösség pénzü gyi fellépései kidolgozásához a 
jog érvényesülése, a szabadság és a biztons ág hármas céljának támogatása érdekében. 
E programok tartalmát bizottsági munkadokumentum6  ismerteti, mely s zerint a „Szolidaritás 
és a migrációs áramlások igazgatása” általános program f ő célja a következ ő: a szolidaritás 
elvének támogatása a személyek áramlásának igazgatása során az Unió küls ő határainál az 
integrált igazgatás bevezetéséb ől és a közös menekült- és bevándorláspolitika 
végrehajtásából adódó pénzügyi teher kapcsán, a tagállamok igazságos 
feladatmegosztásának biztosításával . (..) 
A szolidaritással a migrációs áramlások ig azgatásának alábbi négy, egymást kiegészít ő 
dimenziójában kell a közösségi politika és jogs zabályok végrehajtását javítani és támogatni: 
• a külső határok integrált igazgatása a küls ő határok egyenérték ű és egységes szint ű 
védelmének biztosítása érdekében; 
• menekültpolitika a már meglév ő Európai Menekültügyi Alapnak7 megfelel ően, amely 
támogatja a tagállamok közötti szolidaritáson alapuló közös európai menekültpolitika 
kidolgozását és végrehajtását, és el ősegíti, hogy a menekültek és lakóhelyüket elhagyni 
kényszerült személyek befogadásának követk ezményei viselésében a tagállamok egyenl ő 
mértékben vegyenek részt; 
• az illegális bevándorlás elleni  küzdelem, különösen a harmadik országok az EU-ban 
illegálisan tartózkodó állampolgárai vagy szabál ytalanul az EU felé  migráló személyek 
visszatérése tekintetében; 
                                                 
4 COM(2004)101, 2004.2.10. 
5 COM(2004) 487, 2004.7.14. 
6 Vitorino biztos közleménye a Bizottságnak, 2004. szeptember 28. (SEC(2004)1195) „A szabadságon, 
biztonságon és a jog érvény esülésén alapuló térség m űködési dimenziója: A leend ő pénzügyi fellépések 
politikai háttere és irányai” 
7 A 2005–2010. közötti id őszakra az Európai Menekültügyi Alap lé trehozásáról szóló, 2004. december 2-
i 2004/904/EK tanácsi határozat, HL L 381., 2004.12.28. 
 
HU 14   HU • a harmadik országok állampolgárainak befoga dása és társadalmi, polgári és kulturális 
beilleszkedése letelepedésük érdekébe n, és azért, hogy minden téren az európai 
társadalmak aktív részesei lehessenek. 
2. A Z INTÉZKEDÉS INDOKLÁSA – AZ EURÓPAI MENEKÜLTÜGYI ALAP MÓDOSÍTÁSA  
A szolidaritás kérdését ilyen formában els őként a hároméves el őkészítő intézkedés nyomán 
2000-ben létrejött EMA8 vetette fel. Az Európai Parlament által támogatott, a Bizottság 
javaslatán alapuló alap egy átfogó megközelítés részeként lényeges szerep et játszott a közös 
közösségi intézkedés alapjain ak letételében a menedékkér ők és a nemzetközi védelmet 
igénylők fogadása érdekében. Hozzájárult a la kóhelyüket elhagyni kényszerült személyek 
tömeges bevándorlása esetén nyújtandó ideiglenes védelemr ől szóló irányelvvel kapcsolatos 
megállapodáshoz is. A közös európai menekült ügyi rendszert létrehozó jogharmonizáció els ő 
szakasza végéhez közeledik, és az eredeti határozat értelmében e határozatot a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján legkés őbb 2004. december 31-ig felül kellett vizsgálnia. 
2003-ban alapos értékelésre és az érintett felek bevonásával történ ő átfogó konzultációra 
került sor: az EMA I félid ős értékélése 2003. novemberében zárult le, és 2003. október 30-31-
én széleskör ű felülvizsgálati konferenci ára került sor. A Bizottság az értékelés eredményei, 
valamint egy széles kör ű hatásvizsgálat
9 alapján 2004. február 12-én javaslatot fogadott el az 
EMA második, 2005–2010-ig tartó szakaszának10 létrehozásáról. A határozatot a Tanács 
2004. december 2-án fogadta el. 
Az EMA második szakasza számos  olyan rendelkezést és mech anizmust tartalmaz, amelyek 
most a „Szolidaritás és a migrációs áramlás ok igazgatása” általános program három másik 
alapjában javaslatként szerepelnek: 
• az alapok m űködésének stratégiai jelleg űbb programozása a Bizottság vezet ő szerepének 
növelésével és a menekültpolitikával kapcso latban elfogadott közösségi jogi keret 
figyelembevételével; 
• a pénzeszközök tagállamok közötti elosztás a során a szempontok között a célpopuláción 
kívül annak szerepeltetése is, hogy különösen az új tagállamoknak a nemzeti menekültügyi 
rendszerek hatékonyságának biztosítására strukt urális beruházásokat kell végrehajtaniuk; 
• a programozás és az intézkedések id őtartamának (a nemzeti partnerek, valamint a 
tagállamok és a Bizottság között történ ő) konzultációs eljárá son alapuló többéves 
stratégiákon keresztül történ ő kialakítása, oly módon, hogy azok hasznosabbak legyenek és 
nagyobb gyakorlati eredményt mutassanak fel; 
• a megosztott igazgatásra vona tkozó rendelkezések meger ősítése és nagyobb közösségi 
szintű támogatás (közös pénzügyi és igazgatási keret és közös igazgatási eszközök), annak 
biztosítására, hogy az eszköz  a hatékony és eredményes  pénzgazdálkodás elvével 
összhangban kerüljön végrehajtásra. 
                                                 
8 A 2000–2004. közötti id őszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról szóló, 2000. szeptember 
28-i 2000/596/EK tanácsi határozat, HL L 252., 2000.10.6., 12. o. 
9 SEC(2004) 161, 2004.2.12. 
10 COM(2004) 102, 2004.2.12., A 2005–2010. közötti id őszakra az Európai Menekültügyi Alap 
létrehozásáról szóló tanácsi határozatra vonatkozó javaslat. 
 
HU 15   HU A javaslat a közösségi szolidaritásra történ ő hangsúlyozott utalással rendelkezett továbbá a 
költségvetés fokozatos, nagyrészt 2008-tól történ ő növelésér ől, annak érdekében, hogy 
jelentős eredmények szülessenek, illetve, hogy a célcsoportokon kívül magukra a 
rendszerekre is nagyobb hatá st lehessen gyakorolni. 
E javaslat legutóbbi értékelése és felülv izsgálata alapján, valamint az eszköz id őtartama 
figyelembe vételével a „Szolidaritás és a migr ációs áramlások igazgatása” általános program 
elfogadása keretén belül, az új pénzügyi te rv szerint az EMÁ-n végrehajtandó módosításokat 
az eljárások ésszer űsítésére (a három másik alapra vonatkoz ó javaslatokkal való egyeztetés), a 
végrehajtás id őtartamára (meghosszabbítás 2013-ig), továbbá az egyéb eszközök 
felhasználására és az együttm űködésre kell összpontosítani (kül önösen a „Visszatérési Alap” 
intézkedéseinél). 
2.1. Az eszköz id őtartama 
Mivel az EMA jelenlegi szakas za 2010-ig tart, javasoljuk az id őtartam meghosszabbítását a 
pénzügyi terv lejártáig, azaz 2013-ig. M űködési szempontból ez azt jelenti, hogy végre kell 
hajtani egy harmadik többéves programot (2011–2013.). Mivel azonban a tagállamok jelenleg 
kezdik meg az EMA II 2005-t ől 2007 végéig tartó els ő stratégiai többéves programjának 
végrehajtását, javasoljuk, hogy e javaslat hatálybalépésének id őpontja a második többéves 
programozási id őszak első évének kezdete, azaz 2008. január 1. legyen. 
2.2. Az igazgatási és ellen őrzési rendszerek ésszer űsítése 
Az EMA II (2005–2010.) részletes rendelkezés eket tartalmaz a megosztott igazgatás 
működési végrehajtásáról. A Bizottság az ezen általános program részeként javasolt három 
másik alap igazgatási és ellen őrzési eljárásaival való következetesség és esetleges közös 
szabályozás biztosítá sa érdekében javasolja, hogy mind  a négy alap esetén ugyanazon 
rendelkezések kerüljenek elfogadásra. 
E rendelkezések különösen a strukturális alapok megvalós ítási rendszerének reformja11, 
valamint a Bizottság és a tagállamok felada tainak meghatározásáról szóló 2004. szeptember 
6-i bizottsági közleményben12 meghatározott irányok figyelembevételével kerültek 
meghatározásra. Az igazgatási és ellen őrzési rendszerek végrehajtásának egyszer űbbé tétele 
érdekében javasoljuk, hogy ezek is az els ő többéves ciklus befej eztével, 2008. január 1-jén 
lépjenek hatályba.  
2.3. Kiegészít ő kapcsolat és együttm űködés 
Az EMA volt az els ő olyan közösségi pénzügyi eszköz , amelyben kifejezésre jutott a 
Közösség és a közös küls ő határ-, bevándorlás- és menekültpolitikák létrehozásának 
következményeivel foglalkozó tagállamok közti szolidaritás. Az EMA az összefügg ő 
általános program létrehozására vonatkozó javaslattal együtt ol yan intézkedésegyüttes része, 
amelynek célja egyenl ő feltételek kialakítása egész Európában. 
                                                 
11 Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra  és a Kohéziós Alapra vonatkozó 
általános rendelkezések megállapításáról szóló ta nácsi rendeletjavaslat, COM(2004) 492 végleges, 
2004.7.14. 
12 „A tagállamok és a Bizottság feladatai a strukturá lis alapok és a kohéziós alap  megosztott igazgatásával 
kapcsolatban – helyzetleírás és k ilátások a 2006. utáni programozási id őszakra”, a Bizottság 
közleménye az Európai Parlamentnek és a Tan ácsnak, COM(2004) 580 végleges, 2004.9.6. 
 
HU 16   HU Ezért e javaslat a harmadik országok legálisan tartózkodó állampolgárai be illeszkedési alapját, 
a Külső Határok Alapot és a visszatérési alapot létrehozó határozattervezetekkel együtt olyan 
mechanizmusok létrehozásáról rendelkezi k, amelyek a négy eszköz programozásának, 
végrehajtásának és értékelésének összefügg ő megközelítését biztosítanák. Ezenkívül 
módosítja a támogatható visszatérési intézk edések körét, annak érdekében, hogy az ne 
kerüljön átfedésbe a javasolt Visszatérés i Alappal. Az elutasított menedékkér őkre vonatkozó 
visszatérési intézkedéseket a Visszatérési Alap ból kell finanszírozni, ezért ezek a 2008. január 
1-jén kezd ődő többéves program els ő évétől kezdve nem támogathatók az EMÁ-ból.  
A két alap közti választóvonal részletesebb indoklása a kib ővített hatásvizsgálatban található.  
3. A  TOVÁBBI FEJLEMÉNYEKHEZ VALÓ ALKALMAZKODÁS  
A Bizottság egy kés őbbi időpontban javaslatot  terjeszt el ő az EMA tartalmi módosítására. A 
módosítások során figyelembe venné a Hágai Programot és a nemzeti visszatelepítési 
programokban részt vev ő személyekr ől szóló nyilatkozatot a 2005–2010. közötti id őszakra 
szóló EMA II-r ől szóló tanácsi határozat alkalmazási köre alapján.  
A módosítások az alábbi kérd ésekre vonatkoznának: 
• A Bizottság a nemzeti áttelep ítési programokban részt vev ő személyekr ől szóló 
nyilatkozatban felkérést kapott, hogy 2005 végéig terjesszen el ő javaslatot az Európai 
Menekültügyi Alap módosítására, figyelemb e véve a tartós megoldásokhoz való 
hozzáférés javításáról szóló 2004. november 2- i tanácsi következtetéseket. Ezekben a 
következtetésekben a Tanács arra ké rte a Bizottságot, hogy terjesszen el ő javaslatot az EU 
áttelepítési programjára. Tehát az EMA módos ítási javaslatában rendezni kell az EU 
áttelepítési programjának ke retén belül vagy kívül történ ő áttelepítés finanszírozására vagy 
részfinanszírozására vonatkozó szabályozást. 
• A Hágai Program arra szólít fel, „hogy a gyakorlati és konstruktív együttm űködés 
megkönnyítése érdekében 2005-ben hozzák létre a megfelel ő, a tagállamok nemzeti 
menekültügyi szolgálatait is magukba foglaló st ruktúrákat”. Fontolór a kell tehát venni, 
hogy hogyan lehet támogatni e struktúrákat.  
Az e szempontokról szóló közlemények, va lamint az EMA módosító javaslata 2005 őszére 
várható. 
4. K ÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK  
Mivel még mindig sokan nyújtanak be a ta gállamokban menedékjog iránti kérelmet, 
érvényben marad a 2004. februárjában az EMA má sodik szakaszának ja vaslatához csatolt 
pénzügyi kimutatás. Az elutasított menedékkér ők önkéntes hazatelepülés e jelenleg az alapból 
végrehajtott intézkedéseknek csak ki s részét képezi, ezért nem valószín ű, hogy e intézkedések 
kivonása az alap hatóköréb ől jelentős költségvetési vonzattal járna. 
Az alapot 2011–2013. közötti id őszakra a 2004-ben készített becslésekkel összhangban, a 
2005. őszére várható javaslatban szerepl ő új prioritások és intézkedések figyelembevételével 
kell meghosszabbítani. Az alap keretösszege 2005-re és 2006-ra 114,09 millió euro volt. A 2007–2013. közötti id őszakra szóló pénzügyi tervben a Bi zottság által java solt keretösszeg 
1184 millió euro. A 2008–2013. közötti id őszakra az összeg 1112,7 millió euro.  
 
HU 17   HU Sürgősségi intézkedések végrehajtására is el kell különíteni meghatározott összeg ű tartalékot. 
Ez az összeg (évi 10 millió euro) az id őszak folyamán nem változik; a menekültek tömeges 
beáramlása esetén az els ő hetek intézkedéseit fedezi, és kés őbb a rendes többéves és éves 
tagállami programok megfelel ő módosításával egészíthet ő ki.  
 
HU 18   HU 2005/0046 (COD) 
Javaslat: 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA 
a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános programon belül a 2008-
2013. közötti id őszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Kö zösséget létrehozó szerz ődésre és különösen annak 63. cikke (2) 
bekezdése b) pontjára, 
tekintettel a Bizottság javaslatára13, 
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére14, 
tekintettel a Régiók Bi zottságának véleményére15, 
a Szerződés 251. cikkében megállapíto tt eljárásnak megfelel ően16, 
mivel: (1) Az Európai Közösséget létrehozó szerz ődés a szabadságon, biztonságon és a jog 
érvényesülésén alapuló térség fokozatos  létrehozása érdekében rendelkezik a 
személyek szabad mozgását biztosító in tézkedések és ezzel összefüggésben a küls ő 
határokon folyó ellen őrzésekre, a menekültügyre és  a bevándorlásra vonatkozó 
támogató intézkedések elfogadásáról, vala mint a menekültügyre, bevándorlásra és a 
harmadik országbeli állampolgárok j ogai védelmére vonatkozó intézkedések 
elfogadásáról. 
(2) Az Európai Tanács 1999. október 15-i és 16-i tamperei külön ülésén ismét 
megerősítette szándékát a szabadságon, biztons ágon és a jog érvényesülésén alapuló 
térség létrehozására. Ezért a közös európai menekült- és migrációs politikának a harmadik országok állampolgáraival való  tisztességes bánásmódra és a migrációs 
áramlások hatékonyabb kezelésére kell töre kednie. A Közös Európai Menekültügyi 
Rendszert is magában foglaló közös me nekültpolitika az Európai Uniónak a 
szabadság, a biztonság és a jog érvényesü lésén alapuló olyan térség fokozatos 
létrehozására irányuló célkit űzésének részét képezi, amely nyitva áll mindazok 
számára, akik kényszerít ő körülmények miatt jogosan keresnek védelmet az Európai 
Unióban. 
                                                
 
13 HL C … 
14 HL C … 
15 HL C … 
16 HL C … 
 
HU 19   HU (3) E politika végrehajtásának a tagállamok közötti szolidaritáson kell alapulnia; a 
végrehajtás olyan mechanizmusokat igényel,  amelyek a tagállam ok által a menekültek 
és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személ yek befogadására, illetve a befogadással 
járó következmények viselésére tett er őfeszítések közötti egyensúly el őmozdítását 
szolgálják. A 2000/596/EK határozat17 erre a célra létrehozta az Európai Menekültügyi 
Alapot a 2000–2004. közötti id őszakra vonatkozóan. E határozat helyébe lépett a 
2005–2010. közötti id őszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról szóló, 
2004. december 2-i 2004/904/EK tanácsi határozat18 Mindez, tekintettel a 
menekültügy terén a közelmúltban elfogadott közösségi jogszabályokra és figyelembe 
véve a 2000–2004. közötti id őszakra létrehozott alap végrehajtása során szerzett 
tapasztalatokat, biztosította a tagállam ok közötti megszakítatlan szolidaritást. 
(4) Tekintettel a „Szolidaritás és a migráci ós áramlások igazgatása” általános program 
részeként a 2007–2013. közötti id őszakra a harmadik orsz ágok legálisan az EU-ban 
tartózkodó állampolgárai beilleszkedését segít ő alapját, a harmadik országok 
illegálisan tartózkodó állampolgárai visszatér ési alapját (a további akban: Visszatérési 
Alap) és a Küls ő Határok Alapot létrehozó bi zottsági javaslatokra és különös 
tekintettel a közös igazgatási, ellen őrzési és értékelési szabályozások meghatározására 
új Európai Menekültügyi Alapot kell létrehozni. 
(5) Az alap id őtartamát a 2008–2013. közötti id őszakra érvényes intézményközi 
megállapodásban meghatározott többéves pénzügyi keret id őtartamához kell igazítani. 
(6) Ez az eszköz a „Szolidaritás és a migráci ós áramlások igazgatása” általános program 
összefügg ő keretének része, amelynek célja az Unió küls ő határainál az integrált 
igazgatás bevezetéséb ől és az Európai Közösséget létrehozó szerz ődés IV. címével 
összhangban kidolgozott közös menekült- és  bevándorláspolitikák végrehajtásából 
adódó pénzügyi terhet illet ően a tagállamok közötti igazságos feladatmegosztás.  
(7) Támogatni kell a tagállamok azon er őfeszítéseit, hogy a menekülteknek és a 
lakóhelyüket elhagyni kényszer ült személyeknek megfelel ő fogadási feltételeket 
teremtsenek, valamint hogy igazságos és hatékony menekültügyi eljárásokat 
alkalmazzanak a nemzetközi védelemre szoruló személyek jogainak biztosítására. 
(8) Az 1967. január 31-i New York-i jegyz őkönyvvel kiegészített, a menekültek 
jogállásáról szóló 1951. július 28- i Genfi egyezmény egyik célkit űzése a menekültek 
azon országban történ ő társadalmi beilleszkedése, amelyben letelepedtek. E személyek 
számára lehet ővé kell tenni, hogy osztozhassanak az Európai Unió alapjogi 
chartájában meghatározott értékekb ől. Ebből a célból támogatni kell a tagállamok 
társadalmi, gazdasági és kultu rális beilleszkedésre irányuló intézkedéseit, amennyiben 
azok hozzájárulnak a gazdas ági és társadalmi kohézióhoz , amelynek fenntartása és 
erősítése a Szerz ődés 2. cikkében és 3. cikke (1) bekezdésének k) pontjában említett 
alapvető közösségi célkit űzés.  
(9) Az Európai Menekültügyi Alap rendelk ezéseit kiegészítve t ovábbi gyakorlati jelleg ű 
támogatásra van szükség azoknak a feltételeknek a megteremtésére vagy javítására, amelyek lehet ővé teszik a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült 
                                                
 
17 HL L 252., 2002.10.6., 12. o.  
18 HL L 381, 2004.12.28.  
 
HU 20   HU személyek számára, hogy a szükséges információk birtokában dönthessenek a 
tagállam területének elhagyásáról és hazatérésükr ől. 
(10) A lakóhelyüket elhagyni kényszerült szem élyek tömeges beáramlása esetén nyújtandó 
átmeneti védelem minimum követelményeir ől, valamint a tagállamok e személyek 
befogadása és a befogadás következménye inek viselése tekintetében tett er őfeszítései 
közötti egyensúly el őmozdítására irányuló intézkedésekr ől szóló, 2001. július 20-i 
2001/55/EK tanácsi irányelv19 alapján pénzügyi tartalékot  kell képezni a menekültek 
tömeges beáramlása esetén ideiglenes védelmet biztosító sürg ősségi intézkedések 
végrehajtására. 
(11) Az Alap által nyújtott támogatás hatékonya bbá és célzottabbá vá lik, ha a támogatásra 
jogosult intézkedések társfinanszírozása két többéves programon és egy, az egyes 
tagállamok helyzetét és sz ükségleteit figyelembe vev ő, az egyes tagállamok által 
kialakított éves munkaprogramon alapul.  
(12) A források elosztása akkor  tisztességes, ha arányban ál l az egyes tagállamok által a 
menekültek és a lakóhelyüket elhagyni ké nyszerült személyek befogadására tett 
erőfeszítésekkel, beleértve a nemzeti pr ogramok keretében nemzetközi védelmet 
élvező menekülteket is.  
(13) Az Európai Közösségek általános kö ltségvetésére alkalmazandó költségvetési 
rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/ EK, Euratom tanácsi rendelet20 53. 
cikke (1) bekezdése b) pontjában említett megosztott igazgatással kapcsolatban meg kell pontosabban határozni, hogy a Bizottság milyen feltéte lekkel gyakorolhatja az 
Európai Közösségek általános költségvetéséne k végrehajtásával kapcsolatos feladatait, 
és tisztázni kell a tagállamok együttm űködési kötelezettségeit. E feltételek 
alkalmazásával a Bizottság megbizonyosodhat arról, hogy a tagállamok az alapot jogszerűen és helyesen, illetve a költségve tési rendelet 27. cikke értelmében a 
hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban használják fel. 
(14) A Bizottságnak obj ektív és áttekinthet ő módszerrel kell meghatáro znia a rendelkezésre 
álló kötelezettségvállalási el őirányzatok indikatív bontását. 
(15) A technikai támogatás keretén belül az ala pnak támogatást kell biztosítania értékelések 
készítéséhez, az alap irányításához kapcso lódó igazgatási kapacitás javításához, és 
különösen az innovatív megközelítéseket és gyakorlatokat ösztönz ő tanulmányokhoz, 
kísérleti projektekhez és tapasztalatcseréhez. 
(16) A tagállamoknak olyan intézkedéseket  kell elfogadniuk, am elyek biztosítják az 
igazgatási és az ellen őrzési rendszer megfelel ő működését. Ehhez meg kell határozni 
azokat az általános elveket és szükséges  funkciókat, amelyeket minden programnak 
teljesítenie kell.  
(17) Minden tagállamban rendelkezni kell az alap fellépéseit irányító felel ős hatóság 
kinevezésér ől, és tisztázni kell annak feladatait. Az ellen őrző hatóság kinevezésér ől és 
feladatairól is gondoskodni kell. Továbbá rendelkezni kell egy olyan hitelesít ő hatóság 
kijelölésér ől, amely egységes el őírásokat biztosít a kiadások Bizottsághoz való 
                                                
 
19 HL L 212., 2001.8.7., 12. o. 
20 HL L 248., 2002.9.16., 1. o. 
 
HU 21   HU továbbítása el őtt a kiadások hitelesítésére, és tisz tázza a kiadásigazoló nyilatkozatok 
alapjául szolgáló információk jellegét és min őségét.  
(18) A szubszidiaritás és az  arányosság elvének megfelel ően elsősorban a tagállamok 
felelősek a fellépések végrehajtásáért és ellen őrzéséért. 
(19) A többéves és éves programok hatékony és  helyes végrehajtása érdekében meg kell 
határozni a tagállamok kötelezettségeit az igazgatási és ellen őrzési rendszerek, a 
kiadások hitelesítése, a közösségi jogszab ályok helytelen alkalmazásának vagy 
megsértésének megel őzése, felderítése és korrekciója tekintetében. Meg kell határozni 
különösen azokat a szabályokat, amelyekkel a tagállamok bizt osítják az ig azgatási és 
ellenőrzési rendszerek létrehozását és megfelel ő működését. 
(20) A Bizottság pénzügyi ellen őrzésre vonatkozó jogkörének sé relme nélkül fokozni kell a 
tagállamok és a Bizottság e téren folytatott együttm űködését, és meg kell állapítani 
azokat a feltételeket, amelyekkel a Bizottság a nemzeti rendszerek ellen őrzésére 
irányuló stratégiája tekintetében  meghatározhatja, hogy milyen szint ű biztosítékokat 
kaphat a nemzeti ellen őrző szervektől. 
(21) Az alapból támogatott intézkedések  hatékonysága és eredménye az értékelésükt ől is 
függ. Meg kell határozni a tagállamok és a Bizottság e vonatkozású kötelezettségeit, 
valamint az értékelés megbízhat óságára vonatkozó szabályokat. 
(22) Az intézkedéseket félid ős felülvizsgálat és hatásvizsgálat keretében értékelni kell, és 
az értékelési folyamatot a projektfelügyele ti intézkedések részeként kell végezni. 
(23) Ez a határozat meghatározza a program teljes id őtartamára azt a pénzügyi keretet, ami 
a költségvetési fegyelemr ől és a költségvetési eljárás javításáról szóló, 1999. május 6-
i, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás21 
33. pontja értelmében a költségvetési hatóság számára az els ődleges kiindulási pont. 
(24) Mivel a tagállamok önállóan nem képesek megfelel ően megvalósítani a határozat 
célját, azaz el őmozdítani a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült 
személyek fogadására tett er őfeszítések tagállamok közti kiegyensúlyozását, és az 
intézkedések nagyságrendje és hatásai miatt e célok közösségi szinten jobban 
megvalósíthatók, a Közösség – a Szerz ődés 5. cikkében meghatáro zott szubszidiaritás 
elvével összhangban – intézkedéseket fogadhat el. Az e cikkben el őírt arányosság 
elvének megfelel ően ez a határozat nem lépi túl a cél eléréséhez szükséges mértéket. 
(25) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott 
végrehajtási hatáskörök gyakorlására vona tkozó eljárások megállapításáról szóló, 
1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal22 összhangban kell elfogadni. 
(26) Az Európai Unióról szóló szerz ődéshez és az Európai Közösséget létrehozó 
szerződéshez csatolt, Dánia helyzetér ől szóló jegyz őkönyv 1. és 2. cikkének 
megfelelően Dánia nem vesz részt ennek a ha tározatnak az elfogadásában, az rá nem 
kötelező és nem alkalmazható, 
                                                 
21 HL C 172., 1999.6.18., 1. o. 
22 HL L 184., 1999.7.17., 23. o. 
 
HU 22   HU ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 
I. FEJEZET 
TÁRGY, CÉLKIT ŰZÉSEK ÉS INTÉZKEDÉSEK  
1. cikk 
Tárgy és hatály 
Ez a határozat a „Szolidaritás és a migráci ós áramlások igazgatása” általános program 
részeként a 2008. január 1. és 2013. december 31. közötti id őszakra létrehozza az Európai 
Menekültügyi Alapot (a továbbiakban: az  alap), amely hozzájárul a szabadságon, a 
biztonságon és a jog érvényesü lésén alapuló térség meger ősítéséhez. 
Ez a határozat meghatározza az alap célkit űzéseit, végrehajtását, a rendelkezésre álló 
pénzügyi forrásokat és a rendelkezésre álló pénzügyi források elosztási szempontjait.  
Megállapítja az alap ig azgatási, ezen belül pé nzügyi szabályait, valami nt a felügyeleti és 
ellenőrzési mechanizmusokat, melyek a Bizottság és a tagállamok közötti feladatmegosztáson 
alapulnak. 
2. cikk 
Az alap általános célkit űzése 
1. Az alap általános célkit űzése az e határozat által el őírt intézkedések 
társfinanszírozásával a tagállami er őfeszítések támogatása és ösztönzése a 
menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kénys zerült személyek befogadására és a 
befogadás következményeinek viselésére, figyelembe véve az érintett közösségi 
jogszabályokat.  
2. Az alap hozzájárul a tagállamok vagy a Bizottság kezdeményezésére nyújtott 
technikai támogatás finanszírozásához. 
3. cikk 
Támogatható intézkedések a tagállamokban 
1. Az Alap támogatja a tagállamokban végrehajtott, az alábbiak közül egyhez vagy 
többhöz kapcsolódó fellépéseket: 
(a) befogadási feltételek és  menekültügyi eljárások; 
(b) a 6. cikkben említett azon személyek beilleszkedése, akiknek az adott 
tagállamban tartós és álla ndó jelleggel tartózkodnak; 
(c) a 6. cikk (1), (2), és (4) bekezdésében említett személyek önkéntes 
hazatelepülése, amennyiben nem szerezte k új állampolgársá got, illetve a 6. 
 
HU 23   HU cikk (3) bekezdésében említett személye ké, amennyiben nem kaptak elutasító 
határozatot nemzetközi véde lemre irányuló kérelmükre. 
2. A befogadási feltételeket és a menekültügyi eljárásokat illet ően az alábbi 
intézkedések támogathatóak: 
(a) elszállásolással kapcsolatos infrastruktúra és szolgáltatás; (b) anyagi támogatás és orvosi va gy pszichológiai ellátás biztosítása; 
(c) szociális támogatás, tájékoztatás vagy közigazgatási formaságokban nyújtott 
segítség; 
(d) jogi tanácsadás és nyelvi segítségnyújtás; (e) oktatás, nyelvoktatás és a személy jogállásával összefügg ő egyéb 
kezdeményezések; 
(f) támogató szolgáltatások, például fordítás és képzés a befogadási feltételek és a 
menekültügyi eljárások hatékonyságának és min őségének javítása érdekében; 
(g) a befogadó országban a befogadottakka l kapcsolatban álló helyi közösségek 
tájékoztatása. 
3. A 3. cikk (1) bekezdése b) pontjában említett személyek és családtagjaik a tagállam 
társadalmába való beilleszked ésével kapcsolatban a következ ő intézkedések 
támogathatók: 
(a) lakhatással, létfenntar tási eszközökkel, munkaer ő-piaci beilleszkedéssel, 
orvosi, pszichológiai és szociális e llátással kapcsolatos tanácsadás és 
támogatás; 
(b) olyan intézkedések, amelyek révén a kedvezményezettek szocio-kulturális 
értelemben alkalmazkodhatnak a tagállam társadalmához, és osztozhassanak az 
Európai Unió alapjogi chartájában foglalt értékekb ől; 
(c) a polgári és kulturális életben való  tartós és fenntartható részvételt el ősegítő 
intézkedések; 
(d) az oktatásra, szakképzésre, a képesíté sek és oklevelek elismerésére vonatkozó 
intézkedések; 
(e) az önállósulást és e személyek számára az önmagukról való gondoskodást 
támogató intézkedések; 
(f) a személyek és a befogadó társadalom  közötti tartalmas kapcsolattartást és 
építő párbeszédet el ősegítő intézkedések, ezen belül a f ő partnerek – a 
nyilvánosság, a helyi hatóságok, a mene kültügyi egyesületek, az önkéntes 
csoportok, szociális partnerek és a tága bb értelemben vett civil társadalom – 
bevonását el ősegítő intézkedések; 
(g) szakismeretek megszerzését támogató intézkedések, ezen belül nyelvoktatás; 
 
HU 24   HU (h) a személyek és közintézmények közötti kapcsolatokban az egyenl ő hozzáférést 
és az egyenl ő bánásmódot támogató intézkedések. 
4. Az önkéntes hazatelepüléssel kapcsolatban különösen az alábbi intézkedések 
támogathatók az alapból: 
(a) az önkéntes hazatelepülési kezdeményezésekr ől vagy programokról szóló 
tájékoztatási és taná csadó szolgáltatások; 
(b) a származási ország vagy régió va gy a korábbi szokásos tartózkodási 
ország/régió helyzetér ől szóló tájékoztatás;  
(c) általános vagy szakképzés és visszailleszkedési segítség; (d) az Európai Unióban letelepedett s zármazási közösségek intézkedései az e 
határozatban említett személyek önkéntes hazatelepülésének el őmozdítására; 
(e) a nemzeti önkéntes hazatelepülési pr ogramok szervezését és végrehajtását 
előmozdító intézkedések. 
5. Az (1)–(4) bekezdésben meghatározott in tézkedések különösen a közös európai 
menekültügyi rendszer területén támogatjá k az érintett közösségi jogszabályok 
rendelkezéseinek végrehajtását. 
6. Az intézkedéseknél tekintet be kell venni a rászoruló sz emélyek – a kiskorúak, kíséret 
nélküli kiskorúak, fogyatékosok, id ősek, terhes asszonyok, kiskorú gyermekekkel 
rendelkez ő egyedülálló szül ők és kínzást, nemi er őszakot vagy egyéb súlyos lelki, 
testi vagy szexuális bántalmazást elszenve dett személyek – különleges helyzetét. 
4. cikk 
A Közösség érdekében álló intézkedések 
1. A Bizottság kezdeményezésére az alap rende lkezésére álló források legfeljebb 7 %-át 
lehet a menekültpolitikával  és a 6. cikkben szerepl ő célcsoportokra vonatkozó 
intézkedésekkel kapcsolatos transznacioná lis intézkedések vagy az egész Közösség 
érdekében álló intézkedések (a továbbiakban: közösségi intézkedések) 
finanszírozására fordítani.  
2. Különösen azok a közösségi intézkedések támogathatók, amelyek: 
(a) előmozdítják a közösségi jog és a bevált gyakorlatok végrehajtása során a 
közösségi együttm űködést; 
(b) támogatják a két vagy több tagállamban m űködő szervek közötti 
transznacionális partnerségen alapuló transznacionális együttm űködési 
hálózatok és kísérleti pr ojektek létrehozását az innováció ösztönzésére, a 
tapasztalatok és a bevált gyakorlat ok cseréjének megkönnyítésére és a 
menekültpolitika min őségének javítására; 
(c) támogatják a transznacionális tudatosság-fejleszt ő kampányokat; 
 
HU 25   HU (d) támogatják a legjobban bevált gyakorlatokra és az alap minden más 
aspektusára, többek között a korszer ű technológia felhasználására vonatkozó 
tanulmányokat, disszeminációt  és információcserét; 
(e) támogatják e téren a közösségi együttm űködés és a közösségi jog új formáinak 
lehetőségére vonatkozó kísérleti pr ojekteket és tanulmányokat;  
(f) támogatják a statisztikai  eszközök, módszerek és közös mutatók kidolgozását.  
3. A közösségi intézkedések prioritásait me ghatározó éves munkaprogramot az 52. cikk 
(2) bekezdésében említett eljárásnak megfelel ően kell elfogadni. 
5. cikk 
Sürgősségi intézkedések 
1. A 2001/55/EK irányelv szerinti átmene ti védelmi mechanizmusok végrehajtása 
esetén a 3. cikkben említett fellépésekt ől elkülönítve és azokon túlmen ően az Alap a 
tagállamok segítése céljából is  finanszíroz intézkedéseket. 
2. A támogatható sürg ősségi intézkedések az alábbi intézkedéstípusokat érintik: 
(a) befogadás és elszállásolás; (b) létfeltételek biztosítása, beleér tve az élelmezést és ruházkodást; 
(c) orvosi, pszichológiai va gy egyéb segítségnyújtás; 
(d) az érintett személyek befogadásához és az intézkedések végrehajtásához 
kapcsolódó személyi és igazgatási ráfordítások; 
(e) logisztikai és szállítási költségek. 
6. cikk 
Célcsoportok 
1. E határozat alkalmazásában a célcsoportok a következ ő kategóriákat foglalják 
magukba: 
(a) harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy, aki a menekültek 
jogállásáról szóló 1951. július 28-i Genfi egyezményben és annak 1967. évi 
jegyzőkönyvében meghatározott jogállássa l rendelkezik, és menekültként 
engedéllyel tartózkodik a tagállamok valamelyikében; 
(b) harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy, aki kiegészít ő védelmet 
élvez a 2004/83/EK tanácsi irányelv
23 értelmében; 
                                                 
23 HL L 304., 2004.9.30., 12. o. 
 
HU 26   HU (c) harmadik ország állampolgára vagy hont alan személy, aki az 1. és a 2. pontban 
szereplő védelmek egyikéért folyamodott; 
(d) harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy, aki a 2001/55/EK 
irányelv értelmében átmeneti védelmet élvez; 
2. Harmadik ország állampolgárának számít minden olyan személy, aki az EK-
Szerződés 17. cikkének (1) bekezdése érte lmében nem uniós állampolgár. 
II. FEJEZET 
A TÁMOGATÁS ELVEI  
7. cikk 
Kiegészít ő kapcsolat, következetesség és megfelelés 
1. Az alapból nyújtott támogatás a nemzeti, re gionális és helyi intézkedéseket egészíti 
ki, beépítve azokba a Közösség prioritásait. 
2. A Bizottság és a tagállamok biztosítj ák, hogy az alapokból és a tagállamok által 
nyújtott támogatás összhangban van a Közö sség tevékenységeivel, politikáival és 
prioritásaival. Ezt az összhangot különösen a 19. cikkben említett többéves programban kell vázolni. 
3. Az alapból finanszírozott m űveletek megfelelnek a Szerz ődés rendelkezéseinek és az 
e rendelkezések alapján el fogadott jogszabályoknak.  
8. cikk 
Programozás 
1. Az alap célkit űzései két többéves programozási id őszak keretében valósulnak meg 
(2008–2010. és 2011–2013.). A többéves programozás i rendszer a prioritásokat és az 
igazgatási, döntéshozatali, ellen őrzési és hitelesítési folyamatot foglalja magában. 
2. A Bizottság által elfogadott többéves pr ogramok végrehajtása éves programokkal 
történik. 
9. cikk 
A szubszidiaritáson és ar ányosságon alapuló fellépés 
1. A tagállamok felelnek a 19. és 21. cikkben említett többéves és éves programok 
megfelelő területi szinten történ ő végrehajtásáért, az adott tagállamra jellemz ő 
intézményi rendszernek megfelel ően. Ezt a kötelezettséget e határozatnak 
megfelelően kell gyakorolni. 
 
HU 27   HU 2. A Bizottság és a tagállamok által az ellen őrzési rendelkezésekre alkalmazott 
eszközök a közösségi hozzájárulás mértékét ől függően eltérnek egymástól. A 
megkülönböztetés vonatkozik az értékelési re ndelkezésekre és a többéves és éves 
programok beszámolóira is.  
10. cikk 
Végrehajtási módszerek 
1. Az Alap számára biztosított közösségi köl tségvetést – a 4. cikkben említett közösségi 
intézkedések és a 16. cikkben szerepl ő technikai támogatás kivételével – az 
1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 53. ci kke (1) bekezdésének b) pontjával 
összhangban kell végrehajtani. 
A tagállamok és a Bizottság biztosítja a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás 
elvének betartását.  
2. A Bizottság a következ őképpen gyakorolja az Európa i Közösségek általános 
költségvetésének végrehajtásá ra vonatkozó kötelezettségét: 
(a) a 32. cikkben megállapított  eljárásoknak megfelel ően ellen őrzi a 
tagállamokban az igazgatási és ellen őrzési rendszerek meglétét és megfelel ő 
működését; 
(b) amennyiben a nemzeti igazgatási és ellen őrzési rendszer nem m űködik 
megfelelően, a 41., 42. cikknek megfelel ően megszakítja vagy felfüggeszti a 
kifizetések egészét vagy egy részét, és  a 45. és 46. cikk szerinti eljárásokkal 
összhangban bármilyen más szükséges pénzügyi korrekciót alkalmaz. 
11. cikk 
Addicionalitás 
1. Az Alapból nyújtott hozzájárulások nem helyettesítik a tagállam állami vagy azzal 
egyenérték ű kiadásait.  
2. A Bizottság a tagállammal együttm űködve félid őben 2012. december 31-ig, utólag 
pedig 2015. december 31-ig ellen őrzi az addicionalitást. 
12. cikk 
Partnerség 
1. Minden tagállam az érvényben lév ő nemzeti szabályozásoknak és gyakorlatoknak 
megfelelően partnerséget alakít ki az általa ki jelölt hatóságokkal és  szervekkel, azaz: 
(a) az illetékes regionális, hely i, városi és más hatóságokkal; 
(b) a civil társadalom képviseletében fellép ő bármely más megfelel ő szervvel, nem 
kormányzati szervezettel, ezen be lül a szociális partnerekkel. 
 
HU 28   HU Minden tagállam a nemzeti szabál yoknak és gyakorla toknak megfelel ően biztosítja a 
megfelelő szervek széleskör ű és hatékony bevonását. 
2. A partnerséget az egyes partnercsoportokr a vonatkozó intézményi, jogi és pénzügyi 
joghatósággal teljes össz hangban kell folytatni. 
A partnerség vonatkozik a többéves programok el őkészületére, végrehajtására, 
felügyeletére és értékelésére is. 
III. FEJEZET 
A PÉNZÜGYI KERET  
13. cikk 
Globális források 
1. A 2008. január 1-t ől 2013. december 31-ig terjed ő időszakra ezen Alap 
végrehajtására 1 112,7 millió euro pénzügyi  referenciaösszeg áll rendelkezésre.  
2. Az Alap éves el őirányzatait a pénzügyi terv kerete in belül a költségvetési hatóság 
engedélyezi. 
3. A Bizottság tájékozta tó jelleggel tagállamonkénti éves  bontást készít  a 14. cikkben 
megállapított szempontoknak megfelel ően. 
14. cikk 
A források a támogatható tagál lami intézkedésekre történ ő éves elosztása  
1. Az alapból minden tagállam évi 300 000 EUR átalányösszeget kap.  
Ez az összeg a 2004. május 1-jén az Európa i Unióhoz csatlakozott államok esetén a 
2008–2013. közötti id őszakban évi 500 000 EUR lesz. 
Ez az összeg a 2008–2013. között az Európai Unióhoz csatlakozó tagállamok esetén 
a 2008–2013. közötti id őszak fennmaradó részében a csatlakozásuk évét követ ő évtől 
kezdődően évi 500 000 EUR lesz.  
2. A rendelkezésre álló éves források fenn maradó része a tagállamok között az alábbiak 
szerint kerül bontásra: 
(a) 30 % annak arányában, hogy hány szem élyt fogadtak be az elmúlt három 
évben a 6. cikk (1) és (2) bekezdésében említett kategóriákból;  
(b) 70 % annak arányában, hogy hány, a 6. cikk (3) és (4) bekezdésében említett 
személyt vettek nyilvántartásba az elmúlt három évben. 
 
HU 29   HU 3. Referenciaadatként a menekültügyi adatok gy űjtésére és elemzésére vonatkozó 
közösségi joggal összhangban az Európa i Közösségek Statisztikai Hivatala 
legfrissebb statisztikáit kell használni. 
4. Amennyiben a (3) bekezdésben említett statis ztikai adatok nem állnak rendelkezésre, 
a tagállamok adják meg a szükséges adatokat. 
15. cikk 
Finanszírozási szerkezet 
1. Az alap pénzügyi hozzájárulása támogatások formájában történik. 
2. Az alapból támogatott intézkedések fina nszírozása állami vagy magánforrásokkal 
közösen történik, az inté zkedések nonprofit jelleg űek, és nem támogathatók más, az 
Európai Közösségek általános költs égvetésébe tartozó forrásból. 
3. Az alap el őirányzatai kiegészítik a tagállam ok által az e határozat alá tartozó 
intézkedésekre nyújtott állami vagy azzal egyenérték ű kiadásokat. 
4. A támogatott projektekre nyújtott közösségi  hozzájárulás a tagállamokban a 3. cikk 
szerint végrehajtott intézkedések esetén  nem haladhatja meg az adott intézkedés 
összköltségének 50 %-át. 
Ez az arány a 18. cikkben szerepl ő bizottsági stratégi ai iránymutatásokban 
meghatározott prioritásokra vonatkoz ó projektek esetén 60 % lehet. 
A Kohéziós Alapból részesül ő tagállamok esetén az arány 75 % lehet. 
5. Általános szabályként az alapból az intézkedésekre a közösségi pénzügyi támogatás 
– az elért haladásról szóló id őszakos jelentés alapján – legfeljebb három évre 
nyújtható. 
16. cikk 
Technikai támogatás a Bizottság kezdeményezésére 
1. A Bizottság kezdeményezésére és/vagy részér ől az alapból finanszírozhatók az e 
határozat végrehajtásához szükséges el őkészítő, felügyeleti, igazgat ási és technikai 
támogatási intézkedések, valamint értékel ő, ellenőrző és felülvizsgálati intézkedések, 
melynek határa az alap éves  keretösszegének 0,20 %-a. 
2. Az említett intézkedések a következ ők lehetnek: 
(a) tanulmányok, értékelések, szakért ői jelentések és statisztikák, ezen belül az 
alap működésére vonatkozó általános anyagok; 
(b) az alap támogatási partnereire, kedvezményezettjeire és a nyilvánosságra 
vonatkozó intézkedések, különösen tájékoztatási intézkedések; 
 
HU 30   HU (c) számítógépes rendszerek létrehozása, üzemeltetése és összekapcsolása az 
irányítás, felügyelet, ellen őrzés és értékelés céljából; 
(d) az értékelési módszerek javítása és információcsere az e területen alkalmazott 
gyakorlatokról. 
17. cikk 
Technikai támogatás a tagállamok kezdeményezésére 
1. Az adott tagállam kezdeményezésére az alap minden éves program tekintetében 
finanszírozhat el őkészületi, igazgatási, felügyeleti, értékelési, tájékoztatási és 
ellenőrző intézkedéseket, valamint az alap végrehajtására vonatkozó igazgatási 
kapacitás er ősítésére irányuló intézkedéseket.  
2. A technikai támogatásra elkülönített éves  összeg nem haladhatja meg a tagállamra 
jutó éves társfinanszírozás teljes ös szegének 4 %-át plusz 30 000 eurót. 
IV. FEJEZET  
PROGRAMOZÁS 
18. cikk 
Stratégiai iránymut atások elfogadása 
1. A Bizottság minden többéves programozási id őszakra stratégiai iránymutatásokat 
fogad el, amelyek meghatározzák az alap fellépési keretét, figyelembe véve a 
menekültpolitika területén a közösségi jogszabályok kidolgozásában és végrehajtásában elért haladást, valamint az érintett id őszakra az alap pénzügyi 
forrásainak indikatív elosztását. 
2. Az említett iránymutatások az alap valamennyi célkit űzése esetén a Közösség 
prioritásait foganatosítják a Közös Eur ópai Menekültügyi Rendszer végrehajtásának 
elősegítése érdekében. 
3. A Bizottság az els ő többéves programozási id őszakra (2008–2010.) vonatkozó 
stratégiai iránymutatásokat legkés őbb 2007. március 31-ig, a második többéves 
programozási id őszakra (2011–2013.) vonatkozókat pedig legkés őbb 2010. március 
31-ig fogadja el. 
4. A stratégiai iránymutatásokat az 52. cikk (2 ) bekezdésében említett eljárás keretében 
kell elfogadni. 
19. cikk 
A többéves nemzeti programok el őkészítése és jóváhagyása 
 
HU 31   HU 1. Minden tagállam minden programozási id őszakra a 18. cikkben említett stratégiai 
iránymutatások alapján többéves programte rvezetet javasol, melyben az alábbi 
elemek szerepelnek: 
(a) az aktuális tagállami helyzet  leírása a 6. cikkben szerepl ő személyek 
befogadására, menekültügyi eljárásair a, beilleszkedésére és önkéntes 
hazatelepülésére vonatkozó rendelkezéseket illet ően; 
(b) az adott tagállamban a befogadásra, menekültügyi eljárásokra, beilleszkedésre 
és önkéntes hazatelepülésre vonatkozó követelmények vizsgálata és a követelmények teljesíté sére tervezett m űködési célkit űzések feltüntetése a 
többéves program id őszakára; 
(c) a kit űzött célok elérésére alkalmas stra tégia és a célok megvalósításához 
rendelt fontossági sorrend bemutatása, valamint e prioritá sok végrehajtására 
tervezett intézked ések leírása;  
(d) annak feltüntetése, hogy a stratégia összeegyeztethet ő-e más regionális, 
nemzeti és közösségi eszközökkel; 
(e) tájékoztatás a prioritásokról és azok céljairól. A célokat számszer űen, a 
végrehajtásra, eredményekre és hatá sra vonatkozó, korlátozott számú mutató 
használatával, az arányosság elvének fi gyelembevételével kell bemutatni. A 
mutatóknak lehet ővé kell tenniük a kiinduló helyzeth ez képest történt 
előrehaladás és a prioritás okat végrehajtó célok hatékonyságának felmérését;  
(f) vázlatos finanszírozási terv, amely prio ritásonként és évekre lebontva felsorolja 
az alapból javasolt pénzügyi hozzájárulás t és az állami vagy magánforrásból 
származó társfinanszírozás teljes összegét; 
(g) a többéves program végrehajtó rendelkezései, beleértve a következ őket: 
• a 25. cikkben el őírt összes szerv tagállam általi kijelölése;  
• a végrehajtási, felügyeleti, ellen őrzési és értékelési rendszerek 
leírása;  
• a pénzforgalmak mozgósítására és forgalmára szolgáló eljárások 
meghatározása azok átláthatóságának biztosítására; 
• azon rendelkezések, melyek a t öbbéves program nyilvánosságra 
hozatalát biztosítják.  
2. A tagállamok a többéves programokat a 12. cikkben említett partnerekkel szorosan 
együttműködve hozzák létre.  
3. A tagállamok többéves programtervezetüket legkés őbb négy hónappal azután 
benyújtják, hogy a Bizottság megadta az adott id őszakra szóló stratégiai 
iránymutatásokat. 
4. A Bizottság a javasolt többéves prog ramot az alábbiak alapján értékeli: 
 
HU 32   HU (a) megfelel-e az alap cé ljainak és a 18. cikkben me ghatározott stratégiai 
iránymutatásoknak; 
(b) helyénvaló-e és helyes-e a tagállam által javasolt stratégia és a m űködési 
prioritási témák, és milyen eredmények várhatók ; 
(c) megfelelnek-e e határozat rendelkezése inek a tagállam által az alap fellépései 
végrehajtására meghatározott igazgatási és ellen őrzési rendelkezések;  
(d) megfelel-e a program a közösségi jognak, különösen a személyek szabad 
mozgását biztosító közösségi jognak, a küls ő határellen őrzésekre, 
menekültügyre és bevándorlásra vonatkoz ó közvetlenül kapcsolódó kísér ő 
intézkedésekkel kapcsolatban.  
5. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy valamely többéves program nincs 
összhangban a stratégiai iránymutatásokka l vagy e határozat igazgatási és ellen őrzési 
rendszerekre vonatkozó el őírásaival, felkéri a tagállamot a programjavaslat 
megfelelő módosítására. 
6. A Bizottság az 52. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban minden 
többéves programot jóváhagy a hivatalos benyújtást követ ő négy hónapon belül.  
20. cikk 
A többéves programok módosítása 
1. A többéves programokat az adott tagállam vagy a Bizottság kezdeményezésére felül 
kell vizsgálni, és a közösségi prioritások fokozott vagy eltér ő figyelembevételével, 
különösen a Tanács következtetései alap ján szükség esetén a programozási id őszak 
hátralévő része tekintetében módosítani kell.  A többéves programok az értékelések 
alapján és/vagy a végrehajtási nehézs égek nyomán is felülvizsgálhatók.  
2. A Bizottság a többéves program módosítási  kérelmének jóváhagyásáról az érintett 
tagállam általi hivatalos benyújtást követ ő lehető legrövidebb id őn belül határozatot 
fogad el. 
21. cikk 
Az éves programok 
1. A Bizottság által jóváhagyott többé ves programok végrehajtása éves 
munkaprogramokkal történik. 
2. A Bizottság minden év július 1-ig közli a tagállamokkal, hogy hozzávet őlegesen 
mekkora összeget juttat nekik a következ ő évre az éves költségvetési eljárás szerint 
elosztott, a 14. cikk rendelkezé sei alapján kiszámított teljes el őirányzatokból. 
3. A tagállamok minden év november 1-ig  benyújtják a Bizottságnak a többéves 
programnak megfelel ően kialakított, a következ ő évre vonatkozó éves 
programtervezetüket, az alábbiak feltüntetésével: 
 
HU 33   HU (a) az éves programból finanszírozandó projektek kiválasztásának általános 
szabályai; 
(b) a felel ős hatóság által az éves program végrehajtása során elvégzend ő feladatok 
leírása; 
(c) az alapból nyújtott hozzájárulás ja vasolt pénzügyi bontása a program különféle 
intézkedései között, valamint a 17. cikk szerint az éves program 
végrehajtásához szükséges technikai tá mogatás fedezetére igényelt összeg 
megadása. 
4. A tagállam javaslatának vizsgálatakor a Bizottság figyelembe veszi a költségvetési 
eljárásban az alapnak juttatott el őirányzatok végs ő összegét, és legkés őbb az adott év 
március 1-ig elfogadja az alapból nyújtandó társfinanszírozásról szóló határozatot. A 
határozatban szerepel a tagállamoknak  juttatott összeg, illetve azon id őszak, mely 
alatt a kiadások támogathatók. 
22. cikk 
A sürgősségi intézkedésekre vonatkozó különleges rendelkezések 
1. A tagállamok az 5. cikkben meghatározott sürg ősségi intézkedések esetére igény-
nyilatkozatot nyújtanak be a Bizottságnak, továbbá végrehajtási tervet, melyben 
szerepel a tervezett intézkedések le írása és a végrehajtásukért felel ős szervek 
megnevezése. 
2. Az 5. cikkben szerepl ő sürgősségi intézkedésekre az  alapból nyújtott pénzügyi 
támogatás id őtartama legfeljebb hat hónap lehet, és  az egyes intézkedések esetén az 
összeg nem lépheti túl az in tézkedés költségének 80 %-át. 
3. A rendelkezésre álló forrásokat a tagálla mok között aszerint kell szétosztani, hogy az 
5. cikk (1) bekezdése szerint hány személy részesül az egyes tagállamokban ideiglenes védelemben.  
V. FEJEZET 
 AZ IGAZGATÁSIIGAZGATÁSI ÉS ELLEN ŐRZÉSI RENDSZEREK  
23. cikk 
A végrehajtás 
E határozat végrehajtásáért a Bizottság felel, és  szükség esetén végrehaj tási szabályokat fogad 
el. 
24. cikk 
Az igazgatásiigazgatási és ellen őrzési rendszerek általános alapelvei 
 
HU 34   HU A többéves programok tagállamok által létr ehozott igazgatásiigazgatási és ellen őrzési 
rendszerei a következ őket biztosítják: 
(a) az igazgatásban és ellen őrzésben érintett szervek és/vagy részlegek 
feladatainak egyértelm ű meghatározása és az egyes szerveken és/vagy 
részlegeken belül a felada tok átlátható kiosztása; 
(b) a feladatok egyértelm ű szétválasztása az igazgatásban, a kiadások 
hitelesítésében és az ellen őrzésben érintett szervek és/vagy részlegek között és 
az említett feladatok szétválasztása az egyes szerveken és/vagy részlegeken belül; 
(c) a kijelölt feladatok végrehajtásához megfelel ő források minden szervnek 
és/vagy részlegnek az alapból finanszírozott intézkedések végrehajtási időszakában; 
(d) a felel ős hatóság és minden felhatalmazott hatóság hatékony bels ő ellenőrzési 
intézkedései; 
(e) megbízható számítógépes számviteli, felügyeleti és pénzügyi beszámolási 
rendszerek; 
(f) a feladat-végrehajtás átruházása eset én hatékony beszámolási és felügyeleti 
rendszerek; 
(g) részletes eljárási kézikö nyvek a végrehajtandó feladatokhoz; 
(h) hatékony intézkedések a rendszer m űködésének ellen őrzésére; 
(i) megfelel ő ellenőrzési nyomvonalat biztosító re ndszerek és eljárások; 
(j) a szabálytalanságokra és a jogosula tlan kifizetések behajtására vonatkozó 
beszámolási és felügyeleti eljárások.  
25. cikk 
A hatóságok kijelölése 
1. A tagállamok minden többéves programhoz kijelölik a következ ő szerveket: 
(a) felel ős hatóság: a tagállam funkcionális sz erve vagy a tagállam által kijelölt 
nemzeti hatóság vagy szerv, amely felel az alapból támogatott többéves és éves programok igazgatásáért, és kezeli a Bizottsággal folytatott mindennem ű 
kommunikációt; 
(b) hitelesít ő hatóság: a tagállam által a kiadásigazoló nyilatkozatok és a kifizetési 
kérelmek Bizottsághoz való benyújtását megel őző hitelesítésére kijelölt, a 
felelős hatóság minden engedélyez ő részlegét ől függetlenül m űködő nemzeti 
hatóság vagy szerv; 
 
HU 35   HU (c) ellen őrző hatóság: a tagállam által kijelölt, a felel ős hatóság minden 
engedélyez ő részlegét ől működésében független nemzeti hatóság vagy szerv, 
amely az igazgatásiigazgatási és ellen őrzési rendszer eredményes 
működésének ellen őrzéséért felel;  
(d) adott esetben egy felhatalmazott hatóság; (e) a rendszernek való megfelelést értékel ő szerv, amelyet az egyes többéves 
programtervezetek Bizottsághoz való benyújtásakor kell kijelölni. A Bizottság a kijelölt ellen őrző hatóságot is elfogadhatja a rendszernek való megfelelést 
értékelő szervnek, amennyiben az rendelkezik a szükséges kapacitással és 
működési függetlenséggel. A a rends zernek való megfelelést értékel ő szerv a 
nemzetközi ellen őrzési előírások szerint végzi munkáját. 
2. A tagállam megállapítja az említett hatóságokkal és szervekkel való viszonyára, 
valamint azoknak a Bizottsággal való viszonyára irányadó szabályokat. 
3. A 24. cikk b) pontjára figyelemmel egyaz on szerv vagy részleg is elláthatja az 
ellenőrzési és a hitelesítési funkciót. 
4. A 26–30. cikk végrehajtásának szabályait a Bizottság az 52. cikk (2) bekezdésében 
említett eljárásnak megfelel ően fogadja el. 
26. cikk 
A felelős hatóság 
1. A felel ős hatóság lehet maga a tagállam egy szerve, nemzeti hatóság vagy a tagállam 
magánjoga alá tartozó, közszolgálati felada tot ellátó szerv. Amennyiben a tagállam 
olyan felel ős hatóságot jelöl ki, amely nem szerve magának a tagállamnak, meg kell 
állapítania a nevezett hatósággal való kapc solatára és a hatóságnak a Bizottsággal 
való kapcsolatára vonatkozó szabályokat. 
2. A felel ős hatóságnak legalább az alábbi köve telményeket teljesítenie kell: 
(a) jogi személyiséggel kell rend elkeznie, amennyiben nem a tagállam 
funkcionális szerve; 
(b) rendelkezzen a szükséges infrastruktúrá val a sokféle felhasználóval és a többi 
tagállamban m űködő felelős szervekkel, valamint a Bizottsággal folytatott 
gördülékeny kommunikációhoz; 
(c) olyan közigazgatási területen m űködjön, hogy a feladatokat megfelel ően, 
összeférhetetlenség né lkül tudja végezni;  
(d) képes legyen alkalmazni az ala pok igazgatására vonatkozó közösségi 
szabályokat; 
(e) olyan pénzügyi és igazg atási kapacitással kell rende lkeznie, amely arányban áll 
az általa kezelend ő közösségi pénzeszközök nagyságával;  
 
HU 36   HU (f) rendelkezzen olyan megfelel ően szakképzett, nye lvtudással rendelkez ő 
alkalmazottakkal, akik alkalmasak a nemzetközi környezetben végzett igazgatási munkára.  
3. A tagállam a felel ős hatóságot úgy finanszírozza, hogy az a 2008–2013. közötti 
időszakban megfelel ően és folyamatosan elláthassa feladatát. 
27. cikk 
A felelős hatóság feladatai 
1. A felel ős hatóság a többéves pr ogram hatékony, eredményes és  helyes igazgatásáért 
és végrehajtásáért felel. 
Különösen az alábbi feladatokat látja el: 
(a) konzultál az érintett pa rtnerekkel (nem kormányzati szervezetekkel, helyi 
hatóságokkal, illetékes nemzetközi szerve zetekkel, szociális partnerekkel stb.) 
a 12. cikk alapján létrehozott partnerségeken keresztül; 
(b) javaslatokat nyújt be a Bizottságnak a 19. és 21. cikkben meghatározott 
többéves és éves programokra; 
(c) pályázati és ajánlati felh ívásokat szervez és hirdet; 
(d) az alap társfinanszírozásához kiválasztá si és támogatási eljárásokat szervez az 
átláthatóság, az egyenl ő bánásmód és az adományok vegyítésének tilalma 
elvének megfelel ően; 
(e) fogadja a Bizottságtól érkez ő kifizetéseket, és kifizetéseket eszközöl a 
kedvezményezetteknek; 
(f) biztosítja az alapból és egyéb ér intett nemzeti és közösségi pénzügyi 
eszközökb ől történő társfinanszírozások közti k övetkezetességet és kiegészít ő 
jelleget. 
(g) ellen őrzi a társfinanszírozott termékek és szolgáltatások leszállítását, továbbá 
azt, hogy az intézkedésekre bejelentett kiad ások ténylegesen felmerültek-e, és 
összhangban vannak-e a közösségi  és nemzeti szabályokkal; 
(h) gondoskodik egy olyan rendszerr ől, mely az éves program minden intézkedése 
részletes számviteli nyilvántartásait szám ítógépes formában rögzíti és tárolja, 
valamint biztosítja a pénzügyi ir ányításhoz, felügyelethez, ellen őrzéshez és 
értékeléshez szükséges végrehajtási adatok összegy űjtését; 
(i) biztosítja, hogy az alapból társfinans zírozott intézkedések kedvezményezettjei 
és az intézkedések végrehajtásában részt vev ő más szervek vagy külön 
számviteli rendszert, vagy megfelel ő számviteli szabályzatot tartsanak fenn a 
művelethez kapcsolódó valamennyi ügylet kapcsán; 
 
HU 37   HU (j) biztosítja, hogy a többéves programok 49. cikkben említett értékelései az e 
határozatban el őírt határid őkön belül megtörténjenek, és megfeleljenek a 
Bizottság és a tagállam közötti me gállapodásban meghatározott min őségi 
szabványoknak; 
(k) eljárásokat dolgoz ki anna k biztosítására, hogy a megfelel ő ellenőrzési 
nyomvonal biztosításához el őírt valamennyi, kiadásra és ellen őrzésre 
vonatkozó dokumentumot a 43. cikk követelményeinek megfelel ően 
megőrizzék; 
(l) biztosítja, hogy az ellen őrző hatóság a 30. cikk (1) bekezdésében 
meghatározott ellen őrzések elvégzéséhez minden szükséges információt 
megkapjon a m űködő igazgatási eljárásokról és az alapból társfinanszírozott 
projektekr ől; 
(m) biztosítja, hogy a hitelesít ő hatóság a hitelesítéshez valamennyi szükséges 
információt megkapja a kiadásokra vonatk ozóan elvégzett eljárásokról és 
ellenőrzésekről; 
(n) elkészíti és benyújtja a Bizotts ágnak a beszámolókat, a hitelesít ő hatóság által 
hitelesített kiadásigazoló nyilatkozatokat és a kifizetési kérelmeket; 
(o) tájékoztatási és tanácsadó tevékenysé get végez; a támogatott intézkedések 
eredményeit széles körben terjeszti; 
(p) együttm űködik a Bizottsággal és a többi tagállam felel ős hatóságával.  
2. A felel ős hatóság igazgatási tevékenységei a tagállamokban végrehajtott projektek 
esetén a 17. cikkben említett technikai támogatási rendelkezésekb ől 
finanszírozhatók. 
28. cikk 
A felelős hatóság feladatainak átruházása 
1. Amennyiben a felel ős hatóság feladatait részben vagy egészben egy felhatalmazott 
hatóságra ruházza át, a felel ős hatóság meghatározza az átruházott feladatok körét, és 
az átruházott feladatok végrehajtásának részletes eljárásait, amelyeknek a 26. 
cikkben meghatározott feltétele kkel összhangban kell lenniük. 
2. Az eljárások között szerepel a felel ős hatóság rendszeres tájékoztatása az átruházott 
feladatok tényleges elvégzésér ől és az alkalmazott eszközök leírása. 
29. cikk 
A hitelesít ő hatóság 
1. A többéves program hitelesít ő hatósága: 
(a) tanúsítja, hogy: 
 
HU 38   HU – a kiadási kimutatás pontos, megbízható számviteli rendszerekb ől 
származik, és ellen őrizhető igazoló dokumentumokon alapul, 
– a bejelentett kiadások megfelelnek az alkalmazandó közösségi és nemzeti 
szabályoknak, és a program szempontjainak megfelel ően kiválasztott, a 
közösségi és nemzeti szabályoknak is megfelel ő intézkedések 
tekintetében merültek fel; 
(b) megbizonyosodik arról, hogy, hogy a felel ős hatóságtól megkapta a 
hitelesítéshez szükséges információkat a kiadásigazoló nyilatkozatokban szereplő kiadásokkal kapcsolatban elvé gzett eljárásokról és ellen őrzésekről; 
(c) a hitelesítéshez számba veszi az ellen őrző hatóság által vagy annak 
felelősségére elvégzett valamennyi ellen őrzés eredményét; 
(d) számítógépes számviteli nyilvántartás okat tart fenn a Bizottságnak bejelentett 
kiadásokról; 
(e) biztosítja – megfelel ő esetben kamatokkal – minden olyan közösségi 
finanszírozás behajtását, amelyr ől megállapítják, hogy s zabálytalanságok miatt, 
jogosulatlanul fizették ki, nyilvántartja a behajtandó összegeket, és visszafizeti 
a behajtott összegeket a Bizottságnak, lehet őség szerint a következ ő kiadási 
kimutatásból levonva őket. 
2. A hitelesít ő hatóság tevékenységei, a hatóságnak a 25. cikkben leírt el őjogai 
tiszteletben tartásával, a ta gállamokban végrehajtott pr ojektek esetén a 17. cikkben 
említett technikai támogatási rendelkezésekb ől finanszírozhatók.  
30. cikk 
Az ellenőrző hatóság 
1. A többéves program ellen őrző hatósága: 
(a) biztosítja, hogy a nemzetközi ellen őrzési előírásoknak megfelel ően 
ellenőrzéseket végeznek arra  nézve, hogy a többéves program igazgatási és 
ellenőrzési rendszere hatékonyan m űködik-e; 
(b) biztosítja, hogy az intézkedések  bejelentett kiadásait megfelel ő minta alapján 
ellenőrzik; a minta az egyes éves program ok teljes támogatható kiadásának 
legalább 10 %-át felöleli; 
(c) az alapból társfinanszírozott f ő kedvezményezettek ellen őrzésének és az 
ellenőrzések programozási id őszakon belüli egyenletes eloszlásának 
biztosítására ellen őrzési stratégiát mutat be a Bizottságnak a többéves program 
jóváhagyásától számított hat hónapon belül az a) és b) pontban említett ellenőrzéseket végrehajtó szervekre, az alkalmazandó módszerre, az alapból 
támogatott intézkedések ellen őrzését szolgáló mintavételi módszerre és az 
ellenőrzések indikatív tervezésére. 
 
HU 39   HU 2. Amennyiben az e határozat szerint kijelölt ellen őrző hatóság a …, …. és …24 
határozat szerint is kijelölt ellen őrző hatóság, vagy amennyiben két vagy több ilyen 
alapra közös rendszerek vonatkoznak, az (1 ) bekezdés c) pontja szerint közös 
ellenőrzési stratégia nyújtható be. 
3. Az ellen őrző hatóság az 50. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerint 
záróbeszámolót készít az év es programok végrehajtásáró l, amelyben szerepelnek az 
alábbiak: 
(a) éves vizsgálati jelentés, amely megálla pítja az éves program tekintetében az 
ellenőrzési stratégiának megfelel ő ellenőrzések eredményeit, és beszámol a 
program igazgatási és ellen őrző rendszereiben feltárt esetleges 
hiányosságokról. 
(b) véleménynyilvánítás arról, hogy az igazgatási és ellen őrzési rendszer kell ően 
hatékonyan m űködött-e ahhoz, hogy elfogadható biztosítékul szolgáljon a 
Bizottságnak benyújtott kiad ásigazoló nyilatkozatok helyességére és az azok 
alapjául szolgáló ügyletek jogszer űségére és szabályosságára. 
(c) a záró egyenleg kifizetésére irányul ó kérelem érvényességét, valamint a záró 
kiadási kimutatásban szerepl ő ügyletek jogszer űségét és szakszer űségét 
értékelő nyilatkozat. 
4. Amennyiben az (1) bekezdésben említett ellen őrzéseket nem az ellen őrző hatóság 
végzi, az ellen őrző hatóság biztosítja, hogy az azt végz ő szerv rendelkezzen a 
szükséges m űködési függetlenséggel, és munká ját a nemzetközileg elfogadott 
ellenőrzési előírásoknak megfelel ően lássa el. 
5. Az ellen őrző hatóság vagy a (4) bekezdésben említett szerv a tagállamokban 
végrehajtott projektekkel kapcsolatos te vékenységei, a hatóságnak a 25. cikkben leírt 
előjogai tiszteletben tartásával, a 17. cikkben említett technikai támogatási 
rendelkezésekb ől finanszírozhatók.  
VI. FEJEZET 
AZ ELLEN ŐRZÉSEK  
31. cikk 
A tagállamok kötelezettségei 
1. A többéves és éves programok hatékony és  eredményes pénzgazdálkodásáért és az 
alapul szolgáló tranzakciók jogszer űségéért és szabályosságáért a tagállamok 
felelnek. 
2. A tagállamok biztosítják, hogy az irányí tó hatóságok és minden felhatalmazott 
hatóság, a hitelesít ő hatóságok, az ellen őrző hatóságok és egyéb érintett szervek 
                                                 
24 Beszúrandó a Visszatérési Alap, a Küls ő Határok Alap és a Beilleszkedési Alap létrehozásáról szóló 
határozatra való hivatkozás. 
 
HU 40   HU megfelelő útmutatást kapjanak a 24–30. cikkben említett igazgatási és ellen őrzési 
rendszerek felállításához annak érde kében, hogy a közösségi finanszírozás 
hatékonyan és szabályszer űen kerüljön felhasználásra.  
3. A tagállamok megel őzik, észlelik és kiigazítják a szabálytalanságokat. Ezekr ől 
értesítik a Bizottságot, továbbá folyamat osan tájékoztatják a Bizottságot az 
igazgatási és bírósági eljárások el őrehaladásáról. 
Amennyiben egy kedvezményezettnek jogtal anul kifizetett összeget nem lehet 
behajtani, a tagállam felel azért, hogy az elveszett összeget az Európai Közösségek 
költségvetésének megtérítse. 
4. Els ősorban a tagállamok felel ősek az intézkedések pénzügyi ellen őrzéséért, és 
biztosítják, hogy az igazgatási  rendszerek és az ellen őrzés végrehajtása a közösségi 
pénzeszközök megfelel ő és hatékony felhasználását sz olgálja. Az említett rendszerek 
leírását a Bizottság rendelkezésére bocsátják. 
5. A tagállamok a Bizottsággal együttm űködve gyűjtik össze a 14. cikk végrehajtásához 
szükséges statisztikát. 
6. Az (1)–(5) bekezdés részletes végrehajtási  szabályait az 52. cikk (2) bekezdésében 
említett eljárásnak megfelel ően kell elfogadni. 
32. cikk 
Az igazgatásiigazgatási és ellen őrzési rendszerek 
1. A többéves program elfogadása el őtt a tagállamok biztosítják a 24–30. cikknek 
megfelelő igazgatási és ellen őrzési rendszerek létreho zását. A tagállamok felel ősek 
annak biztosításáért, hogy a rends zerek az egész programozási id őszakban 
hatékonyan m űködjenek. 
2. A tagállamok minden többéves programter vezettel együtt benyújtják a Bizottságnak 
a felelős hatóságok, felhatalmazott hatóságok és hitelesít ő hatóságok szervezetének 
és eljárásainak leírását, valamint az említett hatóságokon és szervezeteken, az 
ellenőrző hatóságon és bármely más, annak felel ősségére ellen őrzést végz ő szerven 
belül működő belső ellenőrzési rendszereket. 
3. A tagállamok a többéves programtervezetek Bizottságnak történ ő benyújtását követ ő 
három hónapon belül benyújtják a rendsze rnek való megfelelést értékel ő szerv 
beszámolóját, amely leírja a rendszerek ér tékelésének eredményeit, és véleményezi, 
hogy megfelelnek-e a 24–30. cikknek. Amen nyiben a vélemény fenntartásokat 
tartalmaz, a beszámolóban jelezni kell a hiányosságokat és azok súlyát. A tagállamok 
a Bizottsággal egyetértésben tervet készítenek a meghozandó korrekciós 
intézkedésekr ől és azok végrehajtásának ütemezésér ől. 
4. Az (1)–(3) bekezdés részletes végrehajtási  szabályait az 52. cikk (2) bekezdésében 
említett eljárásnak megfelel ően kell elfogadni.  
 
HU 41   HU 33. cikk 
A Bizottság kötelezettségei 
1. A Bizottság a 31. cikkben megá llapított eljárásnak megfelel ően megbizonyosodik 
arról, hogy a tagállamok a 24–30. cikknek megfelel ő igazgatási és ellen őrzési 
rendszereket hoztak létre, valamint az éves  vizsgálati jelentések és saját ellen őrzései 
alapján meggy őződik arról, hogy a rendszerek a többé ves program teljes végrehajtási 
időszakában hatékonyan m űködnek. 
2. A Bizottság tisztvisel ői vagy megbízott képvisel ői a tagállami ellen őrzések sérelme 
nélkül helyszíni ellen őrzéseket végezhetnek az igazgatási és ellen őrzési rendszerek 
hatékony m űködésének, ezen belül az éves programokban szerepl ő intézkedések 
ellenőrzésének vizsgálatára, legalább  egy munkanappal korábban történ ő előzetes 
értesítést követ ően. Ezeken az ellen őrzéseken az érintett tagállam tisztvisel ői vagy 
megbízott képvisel ői is részt vehetnek. 
3. A Bizottság felkérheti a tagállam okat, hogy végezzenek helyszíni ellen őrzéseket a 
rendszerek helyes m űködésének vagy egyik-másik ügylet  helyességének igazolására. 
Ezeken az ellen őrzéseken a Bizottság tisztvisel ői vagy megbízott képvisel ői is részt 
vehetnek. 
4. A Bizottság a ta gállamokkal együttm űködve biztosítja, hogy az alapból támogatott 
intézkedések megfelel ő tájékoztatást, nyilvánosságot  és nyomon követést kapjanak. 
5. A Bizottság a tagállamokkal együttm űködve biztosítja, hogy az intézkedések 
összhangban legyenek a többi érintett közösségi politikával, eszközzel és kezdeményezéssel, továbbá, hogy kiegészítsék azokat. 
34. cikk 
Az együttm űködés a tagállamok ellen őrző szerveivel 
1. Az ellen őrzési erőforrások optimális kihasználá sa és a munka indokolatlan 
ismétlődésének elkerülése érdekében a Bizottság együttm űködik a többéves 
programok ellen őrző hatóságaival ellen őrzési terveik és vizsgálati módszereik 
összehangolásában, és az igazgatási és ellen őrzési rendszereken elvégzett 
ellenőrzések eredményeit haladéktalanul közli azokkal. 
A Bizottság a 30. cikk alapján benyújtott ellen őrzési stratégia kézhezvételét ől 
számított három hónapon belü l vagy az azt követ ő első ülésen közli a stratégiával 
kapcsolatos észrevételeit. 
2. A Bizottság saját ellen őrzési stratégiája meghatározásakor meghatározza azokat a 
többéves programokat, 
(a) amelyek fenntartás nélkül megfelel nek a 32. cikk alapján létrehozott 
rendszernek, vagy amelyeknél a ko rrekciós intézkedések nyomán a 
fenntartások visszavonásr a kerültek; valamint 
 
HU 42   HU (b) amelyeknél a 29. cikk szerinti ellen őrző hatóság ellen őrzési stratégiája 
kielégítő, amennyiben a Bizottság és a tagállam ellen őrzési eredményei alapján 
megfelelő biztosíték van arra, hog y az igazgatási és ellen őrzési rendszerek 
hatékonyan m űködnek. 
 A Bizottság tájékoztathatja az érintett tagállamot, hogy e programoknál a bejelentett 
kiadások helyességének, jogszer űségének és szabályosságának megítélésében 
elsődlegesen az ellen őrző hatóság véleményére fog táma szkodni, és saját helyszíni 
ellenőrzéseket csak kivételes esetben végez. 
VII. FEJEZET 
A PÉNZÜGYI IRÁNYÍTÁS  
35. cikk 
Támogathatóság – a kiadásigazoló nyilatkozatok 
1. Valamennyi kiadásigazoló nyilatkozat tart almazza az intézkedések végrehajtásakor a 
kedvezményezetteknél felmerült kiadások összegét és az állami vagy magán pénzeszközökb ől ennek megfelel ően nyújtott hozzájárulást.  
2. A kiadásoknak egyezniük kell a kedvezményezettek által eszközölt kifizetésekkel. A 
kiadásokat kiegyenlített szám lákkal vagy azokkal egyenérték ű, bizonyító erej ű 
számviteli dokumentumokkal kell alátámasztani. 
3. Csak olyan kiadás támogatható az al apból, amelyet ténylegesen a 21. cikk (4) 
bekezdésében említett, a társfinanszírozásról szóló bizottsági határozatban említett év január 1-jén vagy az után fizettek ki . A társfinanszírozásban részesül ő intézkedések 
nem fejez ődhetnek be a támogatási id őszak kezdete el őtt. 
4. Az alapból nem támogathatók a következ ő kiadások: 
– ÁFA; 
– hitelkamat; 
– földvásárlás az érintett m űvelet támogatható összkiadásának 10%-át 
meghaladó értékben; 
– lakhatás. 
5. Az intézkedések keretében a tagállamokba n végrehajtott, a 3. cikk szerint az alapból 
társfinanszírozott kiadások támogatási szabályait az 52. cikk (2) bekezdésében 
szereplő eljárással összhangban kell elfogadni. 
36. cikk 
A kedvezményezetteknek nyú jtott kifizetések teljessége 
 
HU 43   HU A tagállamok meggy őződnek arról, hogy a felel ős szerv biztosítja, hogy a kedvezményezettek 
az állami hozzájárulás teljes összegét a lehet ő leggyorsabban megkapják. Nem alkalmazható 
olyan levonás, visszatartás vagy bármilyen  további külön díj vagy azzal egyenérték ű hatású 
egyéb díj, amely csökkentené ezeket  a kedvezményezetteknek kifizetend ő összegeket. 
37. cikk 
Az euro használata 
A bizottsági finanszírozási határozatokban , bizottsági kötelezett ségvállalásokban és 
kifizetésekben szerepl ő összegeket, valamint a tagállami hitelesített kiadások összegét és a 
kifizetési kérelmek összegét euróban kell megadni és végrehajtani.  
38. cikk 
Kötelezettségvállalások 
A közösségi költségvetési kötelezettségvállal ásokat a 21. cikk (4) bekezdésében említett, a 
társfinanszírozásról szóló bizottsági hatá rozat alapján évente kell meghatározni. 
39. cikk 
Kifizetések – el őfinanszírozás 
1. Az alapokból nyújtott hozzájárulá st a Bizottság a költségvetési 
kötelezettségvállalá soknak megfelel ően fizeti ki. 
2. A kifizetések el őfinanszírozás és az egyenleg kifizetése formájában történnek. A 
kifizetés a tagállam által kijelölt felel ős hatóságnak történik. 
3. Az alapból nyújtott társfina nszírozásról szóló éves bizo ttsági határozatban szerepl ő 
összeg 50 %-át el őfinanszírozás formájában a társfinanszírozási határozat 
elfogadását követ ő hatvan napon belül ki ke ll fizetni a tagállamnak. 
4. A második el őfinanszírozási kifizetés, amely legalább az els ő kifizetés 70 %-a, 
legkésőbb három hónappal azután történik, hogy a Bizottság jóváha gyta az éves 
program végrehajtásában elért haladásról sz óló jelentést és a 29. cikk a) pontja és a 
35. cikk alapján elkészített, hitelesített kiadás igazoló nyilatkozatot. A Bizottság 
második el őfinanszírozási kifizetése nem ha ladhatja meg a társfinanszírozási 
határozatban szerepl ő teljes összeg 50 %-át, és se mmiképpen sem haladhatja meg a 
tagállam által az éves program keretébe n a kiválasztott proj ektekre ténylegesen 
vállalt közösségi pénzeszközök összegének és az els ő előfinanszírozási kifizetésnek a 
különbségét. 
5. Az el őfinanszírozásból keletkez ő kamatokat az adott progra mhoz kell könyvelni, és 
azokat le kell vonni a záró kiadási kimuta tásban bejelentett közkiadások összegéb ől.
  
 
HU 44   HU 6. Az el őfinanszírozásban kifizetett összeget az éves program lezárásakor el kell 
számolni. 
40. cikk 
Egyenlegkifizetések 
1 A Bizottság az egyenleget legkés őbb kilenc hónappal az alap  társfinanszírozásáról 
szóló éves határozatban meghatározott tám ogatási zárónap után fizeti ki, amennyiben 
megkapta a következ ő dokumentumokat: 
(a) a 29. cikk a) pontjának és a 35. cikknek megfelel ően kiállított, hitelesített 
kiadásigazoló nyilatkozat és az egyenle gkifizetési kérelem vagy visszatérítési 
nyilatkozat.  
(b) az éves program végrehajtási zárób eszámolója az 51. cikkben meghatározott 
információkkal; 
(c) a 30. cikk (3) bekezdésének megfelel ő vizsgálati jelentés, vélemény és 
nyilatkozat; 
Az egyenleg kifizetése függ a végrehajtá si záróbeszámoló elfogadásától és az 
egyenlegkifizetési kérelem érvényességér ől szóló nyilatkozat elfogadásától. 
2. Amennyiben a felel ős hatóság nem nyújtja be a megadott id őn belül és elfogadható 
formában az (1) bekezdésben el őírt dokumentumokat, a Bizottság visszavonja a 
megfelelő éves program költségvetési köt elezettségvállalásának az el őfinanszírozás 
kifizetésére fel nem használt részét. 
3. A (2) bekezdésben meghatározott automatikus visszavonási eljárás félbeszakad az 
érintett projektek összegére, amennyi ben az (1) bekezdésben meghatározott 
dokumentumok benyújtása idején tagállami szint ű felfüggeszt ő erejű bírósági eljárás 
vagy igazgatási fellebbezési eljárás zaj lik. A tagállam a benyújtott részleges 
záróbeszámolóban e projektekr ől részletes tájékoztatást nyújt,  és hathavonta jelentést 
küld a velük kapcsolatos fejleményekr ől. A tagállam a bírósági eljárás vagy az 
igazgatási fellebbezési e ljárás lezárását követ ő három hónapon belül benyújtja az 
érintett projektekre az (1) bekezd ésben meghatározott dokumentumokat. 
4. Amennyiben a Bizottság a 41. cikk rendelk ezéseivel összhangban az érintett éves 
program társfinanszírozási kifizetéseir ől felfüggeszt ő határozatot fogad el, az (1) 
bekezdésben említett kilenchónapos id őszak megszakad. Az id őszak akkor 
folytatódik, amikor a 42. cikk (3) bekezdés ében említett bizottsági határozatról a 
tagállamot értesítik. 
5. A Bizottság a 41. cikk rendelkezéseinek sére lme nélkül az (1) bekezdésben szerepl ő 
dokumentumok kézhezvételét ől számított hat hónapon belül tájékoztatja a tagállamot 
az alapra terhelhet ő, a Bizottság által elismert kiadások összegér ől, valamint a 
bejelentett kiadások és az elismert kiadások különbségéb ől adódó minden pénzügyi 
korrekcióról. A tagállamnak három hóna p áll rendelkezésé re észrevételei 
megtételére. 
 
HU 45   HU 6. A Bizottság a tagállami észrevételek kézhezvételét ől számított három hónapon belül 
határozatot hoz az alapra terhelhet ő elismert kiadások összegér ől, és behajtja a végs ő 
elismert kiadások és a tagállamoknak már kifizetett összegek különbségét.  
7. A rendelkezésre álló forrásoktól függ ően a Bizottság az egyenleg kifizetését 
legkésőbb az (1) bekezdésben említett dokumentumok elfogadásától számított hatvan 
napon belül teljesíti. A költségvetési köt elezettségvállalás fennmaradó részét a 
kifizetéstől számított hat hónapon belül meg kell szüntetni. 
41. cikk 
Megszakítás 
1. Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet értelm ében az engedélyezésre kijelölt 
tisztviselő a kifizetési határid őt legfeljebb hat hónapra megszakítja, amennyiben az 
igazgatási és ellen őrzési rendszerek helyes m űködését illet ően kétségek merülnek fel, 
illetve ha az említett tisztvisel őnek a nemzeti hatóságoktól további információkra van 
szüksége az éves felülvizsgálat  során tett észrevételek ellen őrzéséhez, vagy ha az a 
gyanúja támad, hogy a bejelentett kiad ások súlyos – feltárt vagy vélt – 
szabálytalanságokat tartalmaznak. 
2. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja az érintett tagállamot és a felel ős hatóságot a 
megszakítás okairól. A tagállam a lehet ő leggyorsabban megteszi a szükséges 
lépéseket a helyzet kiigazítására. 
3. A legfeljebb hathónapos id őszak további legfeljebb hat hónappal meghosszabbodik, 
ha a 42. és 45. cikknek megfelel ő határozat elfogadásához ez szükségesnek bizonyul. 
42. cikk 
A kifizetések felfüggesztése 
1. A Bizottság részben vagy egészben felfüggesztheti az el őfinanszírozási és az 
egyenlegkifizetéseket, amennyiben: 
(a) a program igazgatási és ellen őrzési rendszerében olyan súlyos hiányosság 
merül fel, amely érinti a kifizetések hitelesítési eljárásának megbízhatóságát, és amelyre nem hoztak korrekc iós intézkedéseket; vagy 
(b) a hitelesített kiadási kimutatásban szerepl ő kiadások súlyos ki nem igazított 
szabálytalansághoz kapcsolódnak; vagy 
(c) egy tagállam nem teljesítette a 31. és 32. cikk szerinti kötelezettségeit. 
2. A Bizottság akkor határozhat az el őfinanszírozás és az e gyenleg kifizetésének 
felfüggesztésér ől, ha előtte lehetőséget adott a tagállamnak észrevételei három 
hónapon belül történ ő benyújtására.  
 
HU 46   HU 3. A Bizottság akkor fejezi be az el őfinanszírozás és az e gyenleg kifizetésének 
felfüggesztését, amikor meggy őződik arról, hogy a tagállam  megtette a felfüggesztés 
megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket.  
4. Ha a tagállam nem hozta meg a szüksége s intézkedéseket, a Bizottság a 46. cikknek 
megfelelően határozatot fogadhat el a nettó összeg csökkentésér ől vagy az éves 
programra biztosított közösségi  hozzájárulás megszüntetésér ől. 
43. cikk 
A dokumentumok meg őrzése 
Minden tagállamban a felel ős hatóság feladata az érintett éves program kiadásaival és 
ellenőrzéseivel kapcsolatos minde n igazoló dokumentum meg őrzése és azok a Bizottság és a 
Számvevőszék számára történ ő rendelkezésre bocsátása.  
A dokumentumokat az állami támogatásra irá nyadó szabályok sérelme nélkül az éves 
program lezárását követ ően legalább három évig meg kell őrizni. Ez az id őtartam bírósági 
eljárás esetén, illetve a Bizottsá g indokolt kérésére félbeszakad. 
A dokumentumokat eredeti példányban vagy az eredetivel megegyez őként hitelesített 
változatban általánosan elfogado tt adathordozón kell tartani.  
VIII. FEJEZET 
PÉNZÜGYI KORREKCIÓK  
44. cikk 
A tagállamok által végrehajtott pénzügyi korrekciók 
1. A szabálytalanságok kivizsgálásáért – a Bizottságnak az Európai Közösségek 
általános költségvetése végrehajtására vonatkozó feladatainak sérelme nélkül – 
elsősorban a tagállamok felel ősek. Fellépnek a támogatás végrehajtásának, 
ellenőrzésének jellegét, illetve feltételeit befolyásoló minden jelent ősebb változás 
megállapításakor, és elvégzik a sz ükséges pénzügyi korrekciókat. 
2. A tagállamok elvégzik az intézkedésekné l vagy az éves progra moknál észlelt egyedi 
vagy rendszeres szabálytalanságokka l kapcsolatban szükséges pénzügyi 
korrekciókat. A tagállamok által végzett kor rekció a közösségi hozzájárulás részben 
vagy egészben történ ő behajtását jelenti. A tagállam figyelembe veszi a 
szabálytalanságok jellegét és súlyát, valamint az alapot ért pénzügyi veszteséget.  
A tagállamok az 50. cikk (2) bekezdése alapján a Bizottságnak küldött éves 
beszámolóban feltüntetik az érintett év es programra indított megszüntet ő eljárások 
jegyzékét. 
A tagállamok általi korrekció a közösségi  hozzájárulás részbeni vagy teljes 
visszavonását jelenti, és amennyiben az ö sszeg az érintett tagá llam által megszabott 
 
HU 47   HU időn belül nem kerül visszafizetésre, a 47. cikk (2) bekezdésében meghatározott 
késedelmi kamatot kell fizetni.  
3. Rendszeres szabálytalanságok esetén a tagállam k iterjeszti vizsgála tait az összes 
érintett m űveletre. 
45. cikk 
Az elszámolások ellen őrzése és pénzügyi korrekciók a Bizottság részér ől 
1. A Bizottság tisztvisel ői vagy megbízott képvisel ői – a Számvev őszék hatáskörének 
vagy a tagállamok által a nemzeti törvényi, rendeleti és igazgatási rendelkezésekkel 
összhangban végzett ellen őrzések sérelme nélkül – helyszíni ellen őrzéseket, ezen 
belül szúrópróbaszer ű ellenőrzést végezhetnek az alapból finanszírozott m űveleteken 
és az igazgatási és ellen őrzési rendszereken, legalább egy munkanapos értesítési 
határidővel. A Bizottság minden szükséges seg ítség végett az érintett tagállamhoz 
fordul. Az érintett tagállam tisztvisel ői vagy megbízott képvisel ői ezeken az 
ellenőrzéseken részt vehetnek. 
A Bizottság felkérheti az érintett tagállamot, hogy egy vagy több ügylet 
szabályszer űségének megállapítása érdekében végezzen helyszíni ellen őrzést. A 
Bizottság tisztvisel ői, illetve megbízott képvisel ői részt vehetnek ezeken az 
ellenőrzéseken. 
2. Amennyiben a szükséges ellen őrzések végén a Bizottság a rra a következtetésre jut, 
hogy a tagállam nem tesz eleget a 31. ci kk szerinti kötelezetts égeinek, akkor a 42. 
cikknek megfelel ően felfüggeszti az el őfinanszírozást vagy a záró kifizetést. 
46. cikk 
A korrekciók feltételei 
1. Amennyiben a tagállam a 42. cikk (2) bekezdésében el őírt időre nem végezte el a 
korrekciót, és nem sikerül egyezségre jutni, a Bizo ttság három hónapon belül úgy 
határozhat, hogy részben vagy egészben visszavonja az éves program közösségi 
hozzájárulását, ha arra a következtetésre jut, hogy: 
(a) a program igazgatási és ellen őrzési rendszerében súlyos  hiányosság merült fel, 
amely veszélyezteti a programra már kifizetett közösségi hozzájárulást; 
(b) egy hitelesített kiadási kimutatásban szerepl ő kiadás szabálytalan, és ezt a 
tagállam nem korrigálta az e bekezd és szerinti korrekciós eljárás 
megindításáig; valamint 
(c) egy tagállam az e bekezdés szerinti korrekciós eljárás megindításáig nem 
teljesítette a 31. cikk sz erinti kötel ezettségeit. 
A Bizottság határozatát a tagállam észrev ételeinek figyelembevételével hozza meg.  
 
HU 48   HU 2. A Bizottság a pénzügyi korrekciókat a megállapított egyedi szabálytalanságok 
alapján határozza meg, figyelembe véve a s zabálytalanság rendszeres jellegét annak 
megállapításához, hogy átalány- vagy ex trapolált korrekciót alkalmazzon-e. 
Amennyiben a szabálytalanság olyan kiadás i kimutatáshoz kapcsolódik, amelyre a 
30. cikk (3) bekezdése b) pontjának megfelel ően az éves beszámoló biztosítékot 
adott, feltételezhet ő, hogy a rendszerb ől adódó problémáról van szó, és az átalány- 
vagy az extrapolált korrekciót  kell alkalmazni, hacsak  a tagállam három hónapon 
belül nem nyújt be a feltételezést cáfoló bizonyítékot.  
3. A Bizottság a korrekció összegének meghatározásakor figyelembe veszi a 
szabálytalanság súlyát és az érintett éves programban tapasztalt hiányosságok mértékét és pénzügyi hatását. 
4. Amennyiben a Bizottság nem sajá t szolgálatai, hanem más ellen őrök által bemutatott 
tényekre alapozza a véleményét, maga vonja le következtetéseit azok pénzügyi következményeir ől, miután megvizsgálta a tagállam  által a 32. cikk alapján hozott 
intézkedéseket, a bejelent ett szabálytalanságokra vona tkozó jelentéseket és a 
tagállam válaszait. 
47. cikk 
Visszafizetés 
1. A Bizottságnak esedékes visszafizetés t az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet
25 
72. cikkének megfelel ően kiállított beszedési utal ványon feltüntetett esedékesség 
napja előtt kell eszközölni. Az esedékessé g napja az utalvány kibocsátásának 
napjától számított második hónap utolsó napja. 
2. A visszafizetés elmulasztása esetén ké sedelmi kamatot kell fizetni az esedékesség 
napjától egészen a tényleges visszafizetés  napjáig. E kamat mértéke három és fél 
százalékponttal haladja meg azt az Európai Központi Bank által a f őbb 
újrafinanszírozási m űveletekre alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapja C 
sorozatában megjelentetett, az esedékesség napja szerinti hónap els ő naptári napján 
érvényes kamatot. 
48. cikk 
A tagállamok kötelezettségei 
A Bizottság pénzügyi korrekciója nem érin ti a tagállam 46. cikk szerinti behajtási 
kötelezettségét. 
                                                 
25 HL L 248, 2002.9.16. 
 
HU 49   HU IX. FEJEZET 
FELÜGYELET, ÉRTÉKE LÉS ÉS BESZÁMOLÓK  
49. cikk 
Felügyelet és értékelés 
1. A Bizottság a tagállamokkal együttm űködve rendszeresen felügyeli az alapot. 
2. A Bizottság a tagállamokkal együtt rendsze resen értékeli az alapot azért, hogy a 2. 
cikkben említett általános célkit űzés alapján felmérje az intézkedések helytállóságát, 
hatékonyságát és eredményét.  
3. A Bizottság azt is megvizsgálja, hogy milyen kiegészít ő kapcsolat áll fenn az alapból 
végrehajtott intézkedések és a más ér intett közösségi politikák, eszközök és 
kezdeményezések intézkedései között. 
50. cikk 
Beszámolók 
1. A felel ős hatóság minden tagállamban megteszi a szükséges intézkedéseket a projekt 
felügyeletének és értékelésé nek biztosítása érdekében. 
E célból az intézkedések végrehajtásáért felel ős szervezetekkel kötött 
megállapodásokban és szerz ődésekben el ő kell írni, hogy a kit űzött célok 
végrehajtásában és teljesítésében elért haladásról rendszeresen id őközönként 
részletes jelentést kell benyújtani. 
2. A felel ős hatóság az éves programok társfinanszí rozási határozatában megállapított 
kiadások támogatási  határidejét követ ő legfeljebb kilenc hónapon belül a 35. cikk 
előírásainak megfelel ő végrehajtási záróbeszámolót és záró kiadásigazoló 
nyilatkozatot nyújt be a Bizottságnak. 
3. A tagállamok a Bizottságnak a 2008–2010. közötti id őszakról legkés őbb 2012. június 
30-ig, a 2011–2013. közötti id őszakról pedig 2015. j únius 30-ig értékel ő beszámolót 
nyújtanak be az alapból társfinans zírozott intézkedések eredményeir ől és hatásáról.  
4. A Bizottság a 2008–2010. közötti id őszakra legkés őbb 2012. december 31-ig, a 
2011–2013. közötti id őszakra pedig legkés őbb 2015. december 31-ig utólagos 
értékelő beszámolót nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és 
Szociális Bizottságnak, valami nt a Régiók Bizottságának. 
51. cikk 
Az éves záróbeszámoló 
 
HU 50   HU 1. Az éves és többéves program ok végrehajtásának áttekinthet ősége érdekében az 50. 
cikk (2) bekezdésében említett beszámolók tartalmazzák a következ ő információkat: 
(a) az éves program pénzügyi és operatív végrehajtása; (b) a többéves program és a prioritások vé grehajtásában elért haladás az egyedi, 
igazolható célok vonatkozásában; amennyi ben lehetséges, az egyes érintett 
prioritások számszer ű fizikai mutatóival és a végrehajtásra, eredményre és 
hatásra vonatkozó mutatóival; 
(c) a felel ős hatóság által a végrehajtás min őségének és hatékonyságának 
biztosítása érdekében tett lépések, különösen a következ ők: 
– a felügyeleti és értékelési intézkedések, beleértve az 
adatgyűjtési rendelkezéseket; 
– az operatív program végrehajtásánál felmerült súlyos 
problémák összegzése és a meghozott intézkedések; 
– a technikai támogatás felhasználása. 
(d) az éves és többéves programokról szóló tájékoztatás és a programok 
nyilvánosságának biztosítására hozott intézkedések. 
2. A beszámolók akkor fogadhatók el, ha az (1) bekezdésben felsorolt összes 
információt tartalmazzák. A Bizottság a végrehajtásról szóló éves beszámoló 
tartalmáról a felel ős hatóság általi benyújtást követ ő két hónapon belül határoz. 
Amennyiben a Bizottság nem válaszol az el őírt határid őn belül, a beszámoló 
elfogadottnak tekintend ő. 
X. FEJEZET 
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK  
52. cikk 
A bizottság 
1. A Bizottságot a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” közös bizottság 
(a továbbiakban: a bizottság) segíti, amely a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program részeként a 2007–2013. közötti id őszakra a Küls ő 
Határok Alap létrehozásáról szóló határo zattal …./…. (ez a határozat és a …, … és 
… határozat)
26 jön létre.  
2. Az e bekezdésre történ ő hivatkozáskor az 1999/468/ EK határozat 8. cikkének 
rendelkezéseire tekintettel a határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni.  
                                                 
26 Beszúrandó a Visszatérési Alap, a Küls ő Határok Alap és a Beilleszkedési Alap létrehozásáról szóló 
határozatra való hivatkozás. 
 
HU 51   HU 3. A bizottság eljárási szabál yzatát maga fogadja el.. 
53. cikk 
Felülvizsgálat 
Az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság javaslata alapján ezt a Határozatot legkés őbb 
2013. június 30-ig felülvizsgálja. 
54. cikk 
Átmeneti rendelkezések 
1. E határozat nem érinti a 2004/904/EK hatá rozat alapján, vagy a 2007. december 31-
én hatályos bármely, támogatásra vonatkoz ó jogszabály alapján a Bizottság által 
jóváhagyott támogatás folytatását vagy módos ítását, ideértve a részleges vagy teljes 
megszüntetést is. 
2. Az alap szerinti társfinanszírozási hatá rozatok elfogadásakor a Bizottság figyelembe 
veszi az e határozat hatálybalépését megel őzően a 2004/904/EK határozat alapján 
elfogadott és a társfinanszírozás id őszakában pénzügyi utóhatással bíró 
rendelkezéseket. 
3. Azokat a Bizottság által 2005. január 1-je és 2007. december 31-e között jóváhagyott 
társfinanszírozási összegeket, amelyek tekintetében a záróbeszámoló benyújtási határidejéig a Bizottságnak nem küldték  el a program lezárásához szükséges 
dokumentumokat, a Bizottság legkés őbb 2010. december 31-ig automatikusan 
visszavonja, és a jogtalanul kifize tett összegeket vissza kell fizetni.  
A halasztó hatályú bírósági eljárás vagy államigazgatási fellebbezési eljárás miatt 
felfüggesztett m űveletekkel vagy programokkal kapcsolatos összegeket az 
automatikus visszavonás összegének megálla pításakor figyelmen kívül kell hagyni. 
4. A tagállamok a Bizottságnak legkés őbb 2009. június 30-ig értékel ő beszámolót 
nyújtanak be a 2005–2007. közötti id őszakban az alapból társfinanszírozott 
intézkedések eredményeir ől és hatásairól. 
5. A Bizottság legkés őbb 2009. december 31-ig benyújtj a az Európai Parlamentnek, a 
Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának az alap 2005–2007. között elért eredményeir ől és végrehajtásának min őségi és 
mennyiségi szempontjairól szóló id őközi beszámolót. 
55. cikk 
Hatályon kívül helyezés 
A 2004/904/EK határozat 2008. január 1-én hatályát veszti. 
 
HU 52   HU 56. cikk 
Alkalmazás 
Ezt a határozatot 2008. január 1-t ől kell alkalmazni. 
57. cikk 
Címzettek 
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. 
Kelt Brüsszelben, […]-án/-én. 
az Európai Parlament részér ől a Tanács részér ől 
az elnök az elnök
 
HU 53   HU  
INDOKOLÁS  
1. SZOLIDARITÁS KIALAKÍTÁSA A KÜLS Ő HATÁR - ÉS A VÍZUMPOLITIKA TERÜLETÉN  
1.1. A probléma meghatározása és vizsgálata 
A schengeni térség bels ő határainak eltörléséhez biztosítani kell, hogy a küls ő határokon folyó 
ellenőrzések a lehet ő leghatékonyabban akadályozzák meg az illegális belépést. Aki valahol 
már belépett az unió területére , gyakorlatilag korlátozás né lkül léphet be egy másik 
tagállamba, tekintet nélkül a rra, hogy az EU (bármely más tagá llama) területén rendelkezik-e 
tartózkodási joggal. Ezért a schengeni térség mi nden tagállamának érdeké ben áll, hogy a többi 
tagállam hatékonyan ellen őrizze a felügyelete alá tartozó küls ő határokat, hiszen amennyiben 
azt nem megfelel ő módon végzik, az illegális migráns ok nemkívánatos beáramlása minden 
tagállamot hátrányosan ér inthet. Ezért, bár a végs ő felelősség az érintett tagállamé marad, 
mindenképpen közös EK-szint ű rendelkezéseket kell elfogadni  e tekintetben, és eszközöket 
kell létrehozni a küls ő határellen őrzés minimális el őírásainak biztosítására. Ezt a harmadik 
országok állampolgárainak EU-ba való  belépésének közös szabályait rögzít ő Schengeni 
Egyezmény kifejezetten elismeri. Ezért a küls ő határokkal rendelkez ő tagállamokban a 
határellen őrzést és határ őrizetet eddig is, és továbbra is  az uniós szinten megállapított 
előírásokhoz és eljáráso khoz kell igazítani. 
Bár viszonylag kevés tagállam rend elkezik szigorú és részletes őrizetet igényl ő, hosszú vagy 
geopolitikai jelent őségű szárazföldi és/vagy tengeri ha tárral, e tagállamokra hárul a 
legnagyobb feladat az illegális bevándorlás ellen őrzésében és a belbiztonság védelmében 
azáltal, hogy ellen őrzik a schengeni térség küls ő határainak átlépését. E tagállamok 
aránytalanul nagy részt viselnek az érintett költségekb ől is, hiszen nemcsak az illegális 
belépést kell megakadál yozniuk, hanem azt is lehet ővé kell tenniük, hogy a belépésre 
jogosultak indokolatlan késedelem vagy kénye lmetlenség nélkül léphessenek be.  
1.2. A további teend ők 
Ahogy azt a Tanács „Az Európai Unió tagállamai küls ő határainak igazgatási terve” cím ű 
dokumentumával (10019/02. tanácsi dokum entum, 2002. június 14.) meger ősített, 2002. 
május 7-i, „Az Európai Unió tagállamai küls ő határainak integrált igazgatása felé” cím ű 
(COM(2002) 233 végleges) bizottsági közlemény javasolja, a küls ő határok igazgatásának a 
tagállamok és az Unió között történ ő tehermegosztása a közös küls ő határigazgatási politika 
öt elemének az egyikét képezi. 
Az Európai Tanács többször sürgette egy ol yan alap létrehozását, amely támogatja a 
Közösség érdekében e tekintetben tartós  és súlyos pénzügyi terhet visel ő tagállamokat. Ez 
fejeződik ki az Európai Tanács által 2004. novemb erében elfogadott hágai programban is, 
amely hangsúlyozza, hogy „a tagállamok között – többek között pénzügyi jelleg ű – 
szolidaritásra és igazságos feladatmegosztásra van szükség”. 
1.3. Az alap célkit űzései 
Az alap a következ ő négy politikai célkit űzéshez járul hozzá: 
 
HU 54   HU • hatékonyabb ellen őrzések, ezáltal a küls ő határok hatékonyabb igazgatása és védelme 
annak érdekében, hogy csökkenjen az illegális belépések száma, és n őjön az EU bels ő 
szabad mozgásterének biztonsága;  
• a schengeni vívmányoknak megfelel ően az engedéllyel rendelkez ő utasok könnyebb és 
gyorsabb beléptetése az EU-ba, egyúttal az EU védelme az illegális belépésekkel szemben; 
• a tagállamokban az egységes uniós jogalkalmazás elérése és a nemzeti határ őrizet általános 
hatékonyságának elérése az EU joggal összhangban végzett feladatoknál; 
• a vízumkiadás és más határátlépés el őtti ellenőrzések hatékonyabb végrehajtása. 
Javasoljuk, hogy ez az alap támogassa a közös vízumpolitikával kapcsolatos intézkedéseket 
is. A hatékony vízumkezelés a küls ő határellen őrzés előkészítő lépésének tekinthet ő, így az a 
hágai program szerint az EU köz ös integrált határigazgatási rendszerének szerves része. 
A célkitűzések között szerepelnek két meglév ő pénzügyi eszköz: a „Schengeni Támogatás” és 
a „Kalinyingrádi Támogatás” szempontjai is. 
• A 2003. évi csatlakozási okmány 35. cikke (1) bekezdése szerint a Schengeni Támogatás 
Észtország, Lengyelország, Lettország, Litvánia , Magyarország, a Szlovák Köztársaság és 
Szlovénia támogatására jött létre az EU új küls ő határainál a schengeni vívmányokat 
végrehajtó intézkedések finanszí rozására. A Támogatás 2006-ig m űködik.  
• A C(2003) 5213. bizottsági határoza t a litván csatlakozási szerz ődésnek a Kalinyingrádi 
Terület és az Orosz Föderáció egyéb ré szei közötti, szárazföldi úton történ ő átutazásról 
szóló 5. jegyz őkönyvével összhangban meghatározza a 2004–2006. közötti id őszakra szóló 
különleges kalinyingrádi átutazóprogram  végrehajtási rendelkezéseit.  
A Kalinyingrádi Támogatás helyébe az alap különleges rendelkezései lépnek. Az EU küls ő 
határai ellen őrzésében a Litvánia által az összes tagállam részér ől vállalt tehernek egy része a 
litván hatóságoknak azon feladata, hogy az átutazást megkönnyít ő közösségi jogszabályokat 
megfelelően hajtsák végre; ezért helyesebb ezt a hozzájárulást a küls ő határok támogatásának 
keretében, nem pedig külön létrehozni.  
1.4. Kiegészít ő kapcsolat az Európai Unió Tagállamai Küls ő Határain Való Operatív 
Együttműködési Igazgatásért Felel ős Európai Ügynökséggel (a továbbiakban: 
az Ügynökség). 
Az alap a fenti négy célkit űzéshez az érintett jogszabályok továbbfejlesztését és az 
Ügynökség munkáját kiegészítve járul hozzá.  
Az Ügynökség biztosítja a Bizo ttságnak és a tagállamoknak a sz ükséges technikai támogatást, 
és megkönnyíti a küls ő határokkal kapcsolatban a meglév ő és későbbi közösségi intézkedések 
alkalmazását. Következésképpen az alap csak a közösségi célkit űzésekhez hozzájáruló 
nemzeti szint ű tagállami intézkedéseket támogatja, viszont nem támogatja a más 
tagállamokkal a küls ő határok igazgatása vonatkozásában folytatott együttm űködési 
intézkedéseket.  
 
HU 55   HU Továbbá a közösségi érdekeltség ű intézkedésekre (a továbbia kban: közösségi intézkedések) 
az alapból elkülönített források els ősorban a vízumpolitikára vonatkoznak (az alap 4. 
célkitűzése), ez pedig nem tartozik az Ügynökség hatáskörébe. 
1.5. Az intézkedések köre és a küls ő határok fogalmának meghatározása 
Mivel az alap a küls ő határokra vonatkozó schengeni rendelk ezések tagállami végrehajtásakor 
kifejezett szolidaritást támogatja, csak azok a tagállamok támogathatók, amelyekre e rendelkezések kötelez őek. 
A csatlakozási okmány 3. cikke (1) bekezdése megállapítja, hogy a schengeni vívmányok 
rendelkezései és az azokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefügg ő, az okmány I. 
mellékletében felsorolt jogi aktusok az új tagállamokra nézve a csatlakozás id őpontjától 
kezdődően kötelez őek, és azokat az új tagállamokban ett ől az időponttól kezd ődően 
alkalmazni kell.
27 A mellékletben fel nem sorolt rendelkezéseket és jogi aktusokat, bár a 
csatlakozás id őpontjától kezd ődően kötelez őek az új tagállamok számára, csak akkor kell 
valamely új tagállamban alkalmazni, ha a Ta nács a cikkel összhangban (a csatlakozási 
okmány 3. cikke (2) bekezdése) így határoz. 
Ez az a kétszint ű végrehajtási eljárás, amelybe n a schengeni vívmányok bizonyos 
rendelkezései az Unióhoz való csatlakozás id őpontjától kötelez őek és alkalmazandóak, míg 
mások, különösen azok, amelyek ténylegesen a bels ő határellen őrzések megszüntetésével 
kapcsolatosak, a csatlakozás id őpontjától kötelez őek, de az új tagállamokban csak a fenti 
tanácsi határozat után alkalmazandók. A küls ő határokra vonatkozó schengeni rendelkezések 
(a Schengeni Egyezmény 3–8. cikke és azok vé grehajtó határozata i, különösen a közös 
kézikönyv) szerepelnek a mellékletben, ezért az új tagállamokban a csatlakozás id őpontjától 
kötelezőek és alkalmazandóak.28 
Tehát az új tagállamok ebb ől az alapból akkor is támogathatók annak hatálybalépését ől, azaz 
2007. január 1-t ől, ha egy vagy több érintett új tagállam esetén még nem születtek meg a 
belső határokon a személyek ellen őrzésének megszüntetésére vonatkozó schengeni 
rendelkezések alkalmazására vonatkozó ta nácsi határozatok. Minden tagállamnak 
támogathatónak kell lennie ebb ől az alapból annak érdekében, hogy a küls ő határellen őrzések 
erősítése tekintetében a lehet ő legnagyobb mértékben biztos ítható legyen a Schengeni 
Támogatással és az Átmeneti Támogatással történ ő folyamatosság. Az adott tanácsi 
határozat(ok) következményét szem el őtt tartva folytatni kell az új tagállamok küls ő határai 
tekintetében szükséges ellen őrzési előírások kidolgozását, és az Európai Uniónak a Közösség 
érdekében továbbra is tá mogatnia kell ezt az el őkészületet. 
Mindebből az alábbiak következnek: 
A külső határok hosszának az elosztási kulcs szerint történ ő éves kiszámításánál figyelembe 
kell venni minden, a schengeni vívmányok végreh ajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez 
nem társult harmadik országgal közös küls ő határt. Az ideiglenes határok is számítanak, de 
csak a schengeni vívmányokat már teljes kör űen alkalmazó tagállamok esetén. Tehát csak 
azon tagállamok ideiglenes határai számítanak, me lyek más tagállamok helyett is végeznek 
határellen őrzést. Mindez az aktuális helyzetet tükröz i, de hangsúlyozni kell, hogy ez csak 
                                                 
27 HL L 236., 2003.9.23., 33. o. 
28 Kivéve a Schengeni Információs Rendszer használatával kapcsolatban az 5. cikk (1) bekezdése d) 
pontját. 
 
HU 56   HU ideiglenes jelleg ű, mivel a határellen őrzéseket a lehet ő leghamarabb teljesen meg kell 
szüntetni. Hiszen a hágai program szerint: „A z Európai Tanács felhívja a Tanácsot, a 
Bizottságot és a tagállam okat — feltéve, hogy a schengeni vívmányok alkalmazásának 
valamennyi követelménye teljesült, és a Sche ngeni Információs Rendszer (SIS II) 2007-ben 
történő működésbe lépése után — a lehet ő leghamarabb hozzanak meg minden szükséges 
intézkedést a bels ő határellen őrzés megszüntetésének lehet ővé tétele érdekében.” Javasoljuk 
továbbá, hogy az ideiglenes határok átmene ti jellegének hangsúlyozására és annak 
kifejezésére, hogy a politikai prioritás a „véglege s” határok támogatása, az ideiglenes határok 
más súlyozást kapjanak, mint a „végleges” ha tárok. Ezért a fenti tanácsi határozat(ok) 
elfogadásáig a schengeni  vívmányokat teljes kör űen végrehajtó tagállamok ideiglenes határai 
beszámításával ezen alap esetén a küls ő szárazföldi határok évente kiszámított hossza 
meghaladhatja a Közösség majdani végleges küls ő határainak hosszát. 
• Az alapból támogatható intézkedések meghatározása a következ ő: minden ideiglenes 
határnál végzett intézkedés támogatható, kivé ve ha ez az intézkedés olyan strukturális 
beruházásnak számít, amely nem egyeztethet ő össze e határokon a személyek 
ellenőrzésének megszüntetésére vonatkozó célkit űzéssel. Ez azt jelenti, hogy nem 
támogathatók a határátkelési infrastruktúra,  a kapcsolódó épület ek és máshol nem 
használható berendezések ép ítési, felújítási és korszer űsítési beruházásai.  
Tekintettel a nemzeti szint ű együttm űködés fejlesztésére a személyek és áruk 
(vámszolgálatok) ellen őrzésével megbízott szolgálatok között vagy egyéb politikák terén 
(rendőrségi együttm űködés, illegális bevándorlás elleni kü zdelem), az alap fedezhet olyan 
tagállami intézkedéseket, amelyek révén a határ őrség e tekintetben jobban tudja végezni a 
feladatát.  
Biztosítani kell a vámintézkedésekkel való kiegészít ő kapcsolatot is. Különösen fontos, hogy 
a személyek és az áruk ellen őrzéséért felel ős hatóságok szorosan együttm űködjenek 
egymással annak biztosítására, hogy a küls ő határokon folyó ellen őrzésekben ne legyenek 
hiányosságok.  
2. ÉRTÉKELÉS  
A Bizottság el őzetes értékelést végzett, amely e javaslat mellékletében található. 
3. A  POLITIKAI ESZKÖZ JOGALAPJA ÉS INDOKLÁSA  
3.1. A jogalap megválasztása 
E tanácsi határozat javasolt jogalapja a 62. cikk (2) bekezdése, mert ez a jogszabály tartalmaz 
„intézkedéseket a tagállamok küls ő határainak átlépésére vona tkozóan” és különösen „az 
ilyen határoknál a személyek ellen őrzése során a tagállamok által követend ő szabályokat és 
eljárásokat” (62. cikk (2) bekezdése a) pontja), és mert tartalmazza továbbá „a  legfeljebb 
három hónaposra tervezett tartózkodásokra vonat kozó vízumok szabályait,  beleértve (...) a 
tagállamok által történ ő vízumkiadás eljárásait és feltéte leit” (62. cikk (2) bekezdése b) 
pontjának (ii) alpontja).  
Mivel a javaslat alapja az EK-Szerz ődés IV. címe (Vízumok, menekültügy, bevándorlás és a 
személyek szabad mozgására vonatkozó egyéb politikák), az Amszterdami Szerz ődéshez 
 
HU 57   HU mellékelt, az Egyesült Királyság, Írország és Dánia helyzetér ől szóló jegyz őkönyvvel 
összhangban kell azt el őterjeszteni és elfogadni. 
Az Európai Unió keretébe beilleszte tt schengeni vívmányokról szóló jegyz őkönyv (schengeni 
jegyzőkönyv) 6. cikke szerint Norvégia és Izland is részt vesz társultként a schengeni 
vívmányok végrehajtásában és tová bbfejlesztésében. Az egyes jegyz őkönyvek 
következményeit alább, a 6. pontban vizsgáljuk meg.  
3.2. A szolidaritás kifejezése a források elosztásában 
A tagállamok között a forrásokat – a kalinyingr ádi átutazási rendszer terhére vonatkozó 
különleges számítások sérelme nélkül – olyan el osztási kulcs alapján kell elosztani, amely 
meghatározza az integrált határigazgatás és a közös vízumpolitika terén a tagállamokra háruló viszonylagos terhet. 
E téren a tagállamok közötti szolidaritás kifejezésekor az alábbiakat kell szem el őtt tartani: 
• a külső határok ellen őrzésében és őrizetében és a közös vízumpolitikában egy minimális 
terhelés minden tagállamra hárul a következ ő állandó tényez ők alapján: a küls ő szárazföldi 
határok hossza, a tengeri határok hossza, az  engedélyezett (szárazföldi, tengeri, légi) 
határátkel őhelyek száma és a konzuli hivatalok száma; 
• a hatóságok tényleges napi „leterhelts égét” minden tagállamnál változó tényez ők – például 
a migrációs áramlásokra vonatkozó tényez ők – határozzák meg: ide tartozik a (szárazföldi, 
tengeri, légi) küls ő határokat átlép ő személyek száma; a harmadik országok azon 
állampolgárainak száma, akikt ől megtagadják a belépést, az elfogottak száma és a 
vízumkérelmek (kibocsátott és elutasított vízumok) száma. 
Ezért a javaslat szerint az el osztási kulcs is két elemb ől fog állni: egy az állandó elemekhez, 
egy pedig a változó elemekhez kapcsolódik. A rendelkezésre álló forrásokat a tagállamok 
között a következ őképpen lehetne elosztani: 
• 40% az állandó elemek arányában és 
• 60% a változó elemek arányában. 
Javasoljuk, hogy a jogalapban szerepeljen az állandó elemek súlyozásának lehet ősége, és 
hogy e tekintetben a határozat meghozatala el őtt konzultációra kerülj ön sor a Határellen őrzési 
Ügynökséggel. 
Mivel az érintett adatok a személyek mozgásá hoz és a vízumokhoz ka pcsolódnak, és ezek a 
folyamatok változhatnak, évenkénti újraszám ításra van szükség. E pénzeszköz-elosztási 
szempontok használata biztosítja a vált ozások (például az egyes határátkel őhelyeken a 
migrációs nyomás változása vagy az illegá lis migrációk útvonalának változása) megfelel ő 
tekintetbe vételét, és így az alap támogatásával korrekciós intézkedésekre is sor kerülhet az alap támogatása során. 
A kalinyingrádi tranzitre ndszerre rendelkezésre bocsátott források nem számítanak az 
elosztási kulcs kiszámítása során. E forrásoka t az elmaradt díjak és  a rendszer kapcsán 
felmerülő többletköltségek alapján számítják ki. 
 
HU 58   HU 3.3. Az alapon belül megh atározott intézkedések 
Mivel az alap általános célkit űzései közé tartozik a küls ő határainkon történ ő hatékony 
ellenőrzés és őrizet megvalósításához való hozzájárulás a Közösség és a tagállamok közötti 
pénzügyi szolidaritás végrehajtá sa révén, a Bizottság azt java solja, hogy az alap végrehajtását 
a tagállamokkal nagyrészt megosztva, és a schengeni vívmányok végrehajtására, 
alkalmazására és továbbfejlesztésére társult or szágokkal decentralizáltan igazgassák (lásd a 6. 
pontot). Ez lehet ővé teszi a tagállamok és társult országok egyedi helyzetének és 
szükségleteinek megfelel ő, célzott pénzügyi támogatást. 
A javaslat a pénzeszközök lehet ő leghatékonyabb felhasználása érdekében igen részletes 
rendelkezéseket tartalmaz az elérend ő működési célkit űzésekre és a célkit űzésekhez 
hozzájáruló intézkedésekre. 
3.4. Programozás, pénzügyi igazgatási és ellen őrzési rendszerek 
Mivel ésszer űsíteni kell és össze kell hangolni az igazgatási és ellen őrzési rendszereket, e 
határozatjavaslat rendelkezései összhangban álln ak a „Szolidaritás és a migrációs áramlások 
igazgatása” általános program három másik alapja  tekintetében javasolt rendelkezésekkel. A 
programozás többéves szinten szervez ődik: két programozási id őszakkal (2007–2010. és 
2011–2013.) és a többéves programokat végrehajtó éves programokkal. 
4. S ZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG  
Szubszidiaritás 
Az alapelv továbbra is az, hogy határok ellen őrzése és őrizete a tagállamok feladata. A „közös 
integrált határigazgatási rendszer” végrehaj tása érdekében az alap kifejezetten azon 
feladatokat támogatja, melyeket a tagállamok az összes schengeni tagállam nevében végeznek 
el. A támogatandó intézkedéseknek tehát vilá gosan meghatározottnak kell lennie, az egyes 
államok objektív körülményeihez kell kapcsolódnia,  és hozzáadott értéket kell jelentenie az 
egész Közösség számára. 
Arányosság 
A határozat révén pénzügyi tá mogatás nyújtható az alapból egy sor olyan intézkedésre, amely 
operatív módon számos meghatározott konkrét célkit űzéshez hozzájárul, míg a tagállamok 
maguk választhatják ki az intézkedéseket és azt, hogy hogyan ha jtják azokat végre a 
Bizottsággal együtt megállapított re ndszereken belül. A közösségi el őirányzatok 
felhasználását a közösségi prog ramok végrehajtásának megfelel ő eszközével, azaz tanácsi 
határozatban, világos és egység es szabályokkal kell szabályozni. 
5. K ÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK  
A Bizottság által a 2007–2013. közötti id őszakra javasolt pénzügyi terv szerint az alap 
keretösszege 2152 millió EUR lesz. 
 
HU 59   HU 6. A  SZERZ ŐDÉSEKHEZ CSATOLT KÜLÖNFÉLE JEGYZ ŐKÖNYVEKKEL KAPCSOLATOS 
KÖVETKEZMÉNYEK  
Egyesült Királyság és Írország 
Az Európai Unió keretébe beilleszte tt schengeni vívmán yokról szóló jegyz őkönyv 4. és 5. 
cikke szerint „Írország, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, amelyekre a schengeni vívmányok nem kötelez őek, bármikor kérheti, hogy a schengeni 
vívmányok rendelkezései egy részének vagy egészének alkalmazásában részt vehessen”.
 
E javaslat a schengeni vívmányok rendelkezései nek olyan továbbfejlesztése, amelyben az 
Egyesült Királyság és Írország – a Nagy- Britannia Egyesült Királysága kérésér ől szóló, 2000. 
május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozatnak29, illetve az azt követ ő 2004. december 22-i 
2004/926/EK tanácsi határozatnak30 és Írországnak a schengeni vívmányok egyes 
rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kérésér ől szóló, 2002. február 
28-i 2002/192/EK tanácsi határozatnak megfelel ően – nem vesz részt. Az Egyesült Királyság 
és Írország tehát nem vesz részt ennek elfogadásában, ez rá nem kötelez ő és nem 
alkalmazandó. 
Dánia 
Az Amszterdami Szerz ődéshez csatolt, Dánia helyzetér ől szóló jegyz őkönyv szerint Dánia 
nem vesz részt az Európai Közösséget létrehozó szerz ődés IV. címe szerinti intézkedések 
Tanács által történ ő elfogadásában, „azon harmadik or szágokat meghatározó intézkedések” 
kivételével, „amelyek állampolgárainak a tagállamok küls ő határainak átlépésekor vízummal 
kell rendelkezniük, illetve azon intézkedések ” kivételével, „amelyek az egységes 
vízumformátumra vonatkoznak”. (az EK-Szerz ődés korábbi 100c. cikke). 
Mivel ez a javaslat a schengeni vívmányok t ovábbfejlesztése, a jegyz őkönyv 5. cikke szerint 
„A Tanácsnak az Európai Közösséget létrehozó szerz ődés IV. címének rendelkezései szerint a 
schengeni vívmányok kiegészítésére ir ányuló javaslatról vagy kezdeményezésr ől hozott 
határozatát követ ő hat hónapon belül Dánia dönt arról, hogy nemzeti jogában végrehajtja-e ezt 
a határozatot.”  
Norvégia és Izland 
A Tanács, Norvégia és Izland a schengeni jegyz őkönyv 6. cikkének els ő francia bekezdésével 
összhangban 1999. május 18-án megállapodást írt al á a két országnak a schengeni vívmányok 
végrehajtására, alkalmazására és fe jlesztésére irá nyuló társulásáról31. 
E megállapodás 1. cikke megállapítja, hogy Norvégia  és Izland társul az Európai Közösség és 
az Európai Unió tevékenységeihez és ezek további fejlesztéséhez a megállapodás A. (a schengeni vívmányok rendelkezései) és B. ( az Európai Közösség jogi aktusainak azon 
rendelkezései, amelyek a schengeni egyezmény kapcsolódó rendelkezéseinek helyébe léptek, 
vagy amelyeket az egyezménnyel összhangban fogadtak el) mellékletében említett rendelkezések hatálya alá tartozó területeken. 
                                                
 
29 HL L 131., 2000.6.1., 43. o. 
30 HL L 395., 2004.12.31., 70. o. 
31 HL L 176., 1999.7.10., 35. o. 
 
HU 60   HU A megállapodás 2. cikkének megfelel ően Norvégia és Izland végrehajtja és alkalmazza az 
Európai Uniónak az integrál t schengeni vívmányokon alapuló vagy azokat módosító minden 
jogi aktusa rendelkezéseit vagy inté zkedéseit (A. és B. melléklet). 
Ez a javaslat a megállapodás A. mellékletéb en meghatározott schengeni vívmányokon alapul. 
Következésképpen a javaslatot a megállapodás 4. cikkének megfelel ően meg kell vitatni a 
vegyesbizottságban, lehet őséget biztosítva Norvégiának és  Izlandnak, hogy „kifejtse” az 
intézkedés tekintetében „észlelt problémákat, és kifejtse véleményét az általa aggályosnak tartott rendelkezések fejl ődéséről vagy azok végrehajtásáról”. 
Svájc 
Svájc vonatkozásában e javaslat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek 
továbbfejlesztése az Európai Unió, az Európai Kö zösség és a Svájci Államszövetség között ez 
utóbbi államnak a schengeni vívmányok végr ehajtására, alkalmazására és fejlesztésére 
irányuló társulásáról kötött megállapodás értelmében, amelyek az ezen megállapodás az 
Európai Közösség részér ől történő aláírásról és egyes rendelkezéseinek átmeneti 
alkalmazásáról szóló, 2004/860/EK tanácsi hatá rozat 4. cikkének (1) bekezdésében említett 
területhez tartoznak
32. 
A Svájccal 2004. 10. 26-án aláírt megállapodás el őírja bizonyos rendelke zések aláírás utáni 
ideiglenes alkalmazását, különösen Svájc rész vételét a schengeni vívmányok kidolgozásával 
foglalkozó vegyes-bizottságban. 
                                                 
32 HL L 370., 2004.12.17., 78. o. 
 
HU 61   HU 2005/0047 (COD) 
Javaslat: 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA 
a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános programon belül a 2007-
2013. közötti id őszakra a Küls ő Határok Alap létrehozásáról 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Kö zösséget létrehozó szerz ődésre és különösen annak 62. cikke (2) 
bekezdésére, 
tekintettel a Bizottság javaslatára33, 
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére34, 
tekintettel a Régiók Bi zottságának véleményére35, 
a Szerződés 251. cikkében megállapíto tt eljárásnak megfelel ően36, 
mivel: (1) Bár a közös szabályok keretében minden tagállam hozzájárul a személyek 
ellenőrzésének és az Európai Unió küls ő határai őrizetének magas és egységes 
színvonalához, egyes tagállamokra nagyobb teher hárul, mint másokra. 
(2) Az eltér ő terheket az okozza, hogy a tagállamok helyzete különböz ő a külső határ 
földrajzi adottságai, az engedélyezett és m űködő határátkel őhelyek száma, az illegális 
és legális migrációs nyomás szintje, a tapasztalt kockázatok és veszélyek és a 
vízumkérelmek megvizsgálása és a vízumk ibocsátás terén a nemzeti szolgálatok 
leterheltsége tekintetében. 
(3) A tagállamok és az Unió közti tehermegosztás a küls ő határok igazgatására vonatkozó 
közös politika öt elemének egyike „Az Európai Unió tagállamainak küls ő határainak 
kezelési terve”
37 című tanácsi dokumentumban meger ősített, 2002. május 7-i „Az 
Európai Unió tagállamainak küls ő határainak integrált igazgatása felé”38 című 
közleményben szerepl ő bizottsági java slatnak megfelel ően. 
                                                 
33 HL C … 
34 HL C … 
35 HL C … 
36 HL … 
37 10019/02. tanácsi dokumentum, 2002. június 14.  
38 COM (2002) 23. 
 
HU 62   HU (4) Bár az Európai Unió Tagállamai Küls ő Határain Való Operatív Együttm űködési 
Igazgatásért Felel ős Európai Ügynökség (a továbbiakba n: az Ügynökség) felállításáról 
szóló, 2004. október 26-i 2007/ 2004/EK tanácsi rendelet39 fontos lépést a közös 
integrált határigazgatási rendszer m űködési oldalának fokozatos  fejlesztése felé, a 
külső határok ellen őrzésére és őrizetére vonatkozó hatékony és közös el őírások 
végrehajtása érdekében közö sségi pénzügyi szolidaritási mechanizmusra van szükség, 
hogy támogatni lehessen azokat a tagállamokat,  amelyek a közösség javára tartós és 
súlyos pénzügyi terheket viselnek. 
(5) A Küls ő Határok Alap (a továbbiakban: az al ap) pénzügyi támogatá ssal fejezi ki a 
szolidaritást a küls ő határokon a schengeni rendelkezéseket alkalmazó tagállamokkal. 
(6) Ezt a pénzügyi támogatást úgy kell kialak ítani, hogy utat engedj en az Európai Unió 
régebbi pénzügyi hozzájárulásaihoz azo n tagállamoknak, akik a határozat 
hatálybalépésekor még nem alkalmazzák teljes kör űen a schengeni vívmányok 
rendelkezéseit, anélkül, hogy csupán a folyta tása lenne a korábban más, az Európai 
Unió általános költségvetéséb ől fedezett forrásokból finanszírozott intézkedéseknek. 
Ilyen esetekben az alapnak támogatnia kell a teljes részvételre felkészül ő 
tagállamokat, amelynek a hágai program szellemében miel őbb meg kell történnie. 
(7) Az alapnak figyelembe kell vennie a kül önleges helyzeteket is , például harmadik 
országok azon állampolgárainak szárazföldi átutazását, akinek szükségszer űen át kell 
kelniük egy vagy több tagállam területén a hhoz, hogy saját országuk két, földrajzilag 
nem érintkez ő része között utazhassanak; mindezt figyelembe kell venni nemcsak az 
érintett tagállam(ok), hanem minden olya n tagállam saját érdekében, amelyek a bels ő 
határaikon megszüntették az ellen őrzéseket. Ilyen esetekben a finanszírozandó 
intézkedéseket teljes kör űen meg kell határozni, és a források elosztását ezen 
intézkedésekkel kapcsolatban a szükségletek tényszer ű felmérése alapján kell 
meghatározni. 
(8) Az alapnak támogatnia kell a vízumpolitika és az egyéb határátlépés el őtti 
tevékenységek terén hozott nemzeti intézkedéseket és tagállami együttm űködést, 
melyek a küls ő határellen őrzéseket megel őző szakaszban zajlanak. A tagállamok 
harmadik országokban m űködő konzuli szolgálatai által szervezett tevékenységek 
hatékony igazgatása eg y olyan sokréteg ű rendszer részeként, amelynek célja az 
Európai Unió részér ől a legitim utazás megkönnyítése és az illegális bevándorlás 
kezelése, és amely szerves része a közös in tegrált határigazgatási rendszernek, a közös 
vízumpolitika érdekét szolgálja. 
(9) Objektív szempontokat kell megállapítani a pénzeszközök tagállamok közötti 
elosztására. E szempontok során figye lembe kell venni egyrészt azon állandó 
elemeket, amelyek a schengeni vívmányok rendelkezéseib ől fakadó kötelezettségek 
tekintetében meghatározzák a tagállam tényleges kiinduló helyzetét, másrészt azon változó elemeket, melyek a nemzeti hatósá gok leterheltségét fejezik ki. Bizonyos 
állandó elemeket azonban súlyozni  lehetne, többek között a küls ő határokon fennálló 
kockázatok és veszélyek, a konzuli hivatal ok viszonylagos leterheltsége, vagy az 
engedélyezett határátkel őhelyeken az utasforgalom mértékének figyelembevételével. 
Itt az Ügynökség segítségét lehetne kérni.  
                                                
 
39 HL L 349., 2004.11.25., 1. o. 
 
HU 63   HU (10) Az Ügynökség azon feladatára tekintet tel, hogy operatív szempontból támogassa a 
tagállamokat a küls ő határigazgatás végrehajtásában, illetve, azért, hogy kapcsolat 
alakuljon ki az Ügynökség feladata  és a tagállamok által a küls ő határok ellen őrzése és 
őrizete tekintetében viselt köt elezettségek között, a Bizott ságnak konzultálnia kell az 
Ügynökséggel a tagállamok által benyú jtott többéves programtervezetekr ől és a 
Bizottság stratégiai iránymutatásairól. 
(11) A Bizottság ezenkívül kérheti az Ügynökséget, hogy járuljon hozzá a következ ő 
területeken zajló bizottsági értékeléshez: az alapnak a küls ő határokkal kapcsolatos 
politika és jogszabályok fejlesztésére gya korolt hatása, az alap és az Ügynökség 
feladatai közötti együttm űködés, valamint a tagállamok közti pénzeszköz-elosztási 
szempontok helyessége az Európai Unió e területen kit űzött céljai tekintetében.  
(12) Ez az eszköz a „Szolidaritás és  a migrációs áramlások igazgatása” cím ű általános 
program része, amelynek célja az Unió küls ő határai integrált igazgatása 
bevezetéséb ől és az Európai Uniót létrehozó szerz ődés IV. címével összhangban 
kidolgozott közös menekült- és bevándorlá s-politikák végrehajtásából adódó pénzügyi 
teher tekintetében a tagállamok közötti igazságos feladatmegosztás.  
(13) A tagállamok részvétele ebben az eszközben nem eshet egybe egy olyan kés őbbi 
ideiglenes eszközben történ ő részvétellel, amelynek célja a kedvezményezett 
tagállamoknak az Európai Unió új küls ő határain, a schengeni vívmányok végrehajtása 
és a küls ő határellen őrzés érdekében végzett intézkedései finanszírozásának 
támogatása. 
(14) Az alapból nyújtott támogatás haté konyabb és célzatosabb lenne akkor, ha a 
támogatható intézkedések társfinanszírozá sa olyan, többéves stratégiai programokon 
és ahhoz kapcsolódó éves munkaprogramokon alapulna, amelyeket minden tagállam a 
Bizottsággal együttm űködve dolgozna ki. 
(15) A Bizottság által elfogadott stratégiai iránymutatások alapján valamennyi tagállamnak 
készíteni kell egy, a helyzetét és igényeit figyelembe vev ő többéves programozási 
dokumentumot fejlesztési stratégiájáról, amelyet megtárgyal a Bizottsággal, és 
amelyről a Bizottság határoz, és amely az éves programok elkészítésének keretét 
képezi. 
(16) A többéves programo zás célja az alapok célkit űzéseinek megvalósítása azáltal, hogy 
biztosítják a szükséges pénzügyi források re ndelkezésre bocsátását és a Közösség és a 
tagállamok együttes fellépéseinek öss zehangoltságát és folyamatosságát. 
(17) A többéves programozásnak biztosítania kell az alap összehangolását más pénzügyi 
eszközökkel.  
(18) Az Európai Közösségek általános kö ltségvetésére alkalmazandó költségvetési 
rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/ EK, Euratom tanácsi rendelet40 53. 
cikke (1) bekezdése b) pontjában említ ett végrehajtási módszereknek megfelel ően meg 
kell határozni, hogy a Bizottság milyen felté telekkel gyakorolhatja  kötelezettségeit az 
Európai Közösségek általános költségvetése végrehajtásakor, és tisztázni kell a 
                                                 
40 HL L 248., 2002.9.16., 1. o. 
 
HU 64   HU tagállami együttm űködéssel járó kötelezettségeket . E feltételek alkalmazásával a 
Bizottság megbizonyosodhat arról, hogy a tagállamok az alapot jogszer űen és 
helyesen, illetve a költségvetési rende let 27. cikke értelmében a hatékony és 
eredményes pénzgazdálkodás elvéve l összhangban használják fel. 
(19) A Bizottságnak obj ektív és áttekinthet ő módszerrel kell megállapítania a rendelkezésre 
álló kötelezettségvállalási el őirányzatok indikatív bontását. 
(20) A technikai támogatás keretén belül az al apnak támogatást kell biztosítani értékelések 
készítéséhez, az alap kezeléséhez kapcso lódó igazgatási kapacitás javításához, 
tanulmányokhoz, kísérleti projektekhez és különösen az innovatív megközelítések és 
gyakorlatok ösztönzését célzó  tapasztalatcseréhez. 
(21) A tagállamoknak megfelel ő intézkedéseket kell hozniuk az igazgatási és az ellen őrzési 
rendszer megfelel ő működésének biztosítására. Ezért meg kell határozni azon 
általános elveket és szükséges feladatoka t, melyeket minden programnak teljesíteni 
kell. 
(22) Az alap fellépéseinek igazgatására minden tagállamban rendelkezni kell felel ős 
hatóság kijelölésér ől, és tisztázni kell annak feladatait. Rendelkezni kell az ellen őrző 
hatóság kijelölésér ől és funkcióiról is. Továbbá rendelkezni kell hitelesít ő hatóság 
kijelölésér ől, amely egységes el őírásokat biztosít a kiadások Bizottsághoz való 
továbbítása el őtt a kiadások hitelesítésére, és bizt osítja a kiadásigazoló nyilatkozatok 
alapjául szolgáló információk jellegének és min őségének tisztázását.  
(23) A szubszidiaritás és az  arányosság elvének megfelel ően elsősorban a tagállamok 
felelősek a fellépések végrehajtásáért és ellen őrzéséért. 
(24) Meg kell határozni a tagállamok kötelezettségét az igazgatási és ellen őrzési 
rendszerek, a kiadások hitelesítése, a közösségi jogszabályok helytelen alkalmazásának vagy megsértésének megel őzése, felderítése és korrigálása 
tekintetében, hogy ezáltal gara ntálható legyen a többéves és  éves programok hatékony 
és megfelel ő végrehajtása. Különösen az irányítás és ellen őrzés tekintetében kell 
meghatározni azokat a módszereket, amelyekke l a tagállamok biztosítják a rendszerek 
létrehozását és megfelel ő működését. 
(25) A Bizottság pénzügyi ellen őrzésre vonatkozó jogkörének sé relme nélkül fokozni kell e 
téren a tagállamok és a Bizottság közötti együttm űködést, és meg kell állapítani azokat 
a feltételeket, amelyekkel a Bizottság a nemzeti rendszerek ellen őrzésére irányuló 
stratégiája tekintetében megha tározhatja, hogy milyen szint ű biztosítékokat kaphat a 
nemzeti ellen őrző szervektől. 
(26) Az alapból támogatott intézkedés ek hatékonysága és következményei az 
értékelésükt ől is függenek. Meg kell határozni a tagállamok és a Bizottság e 
vonatkozású kötelezettségeit, valamint az értékelés megbízhatóságát biztosító 
szabályokat. 
(27) Az intézkedéseket félid ős felülvizsgálat és hatásvizsgálat keretében értékelni kell, és 
az értékelési folyamatot a projekt felügyele ti intézkedései részeként kell végezni. 
 
HU 65   HU (28) Ez a határozat létre hozza a program teljes id őtartamára azt a pénzügyi keretet, amely 
az 1999. május 6-i, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemr ől és a költségvetési eljárás ja vításáról létrejött intézményközi 
megállapodás
41 33. pontja értelmében a költségvetési hatóságnak az els ődleges 
kiindulási pontot kell, hogy jelentse. 
(29) Mivel e határozat céljai – azaz a közös integrált határigazgatási rendszer 
létrehozásának és a harmadik országokban lév ő konzuli szolgálatok által szervezett 
tevékenységeknek a támogatása – nem érhet ők el tagállami szinten, illetve a fellépés 
nagyságrendje és hatása miatt kö zösségi szinten jobban elérhet ők, a Közösség 
intézkedéseket fogadhat el a Szerz ődés 5. cikkében megfogalmazott szubszidiaritási 
elvvel összhangban. Az e cikkben szerepl ő arányosság elvének megfelel ően ez a 
határozat nem lépi túl a cél eléréséhez szükséges mértéket. 
(30) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott 
végrehajtási hatáskörök gyakorlására vona tkozó eljárások megállapításáról szóló, 
1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal42 összhangban kell elfogadni. 
(31) Izland és Norvégia vonatkozásában ez a határo zat a schengeni vívmányok 
továbbfejlesztését képezi az Európai Unió Ta nácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és 
a Norvég Királyság között, e két államnak  a schengeni vívmányok végrehajtására, 
alkalmazására és fejlesztésére irányuló tá rsulásáról kötött megállapodás értelmében, 
amelyek az ezen megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat
43 1. cikkének A és B. pontjában említett 
területekhez tartoznak.  
(32) Svájc vonatkozásában a határozat a schengeni vívmányok rendelkezéseinek 
továbbfejlesztését képezi az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci 
Államszövetség között ez utóbbi államnak  a schengeni vívmányok végrehajtására, 
alkalmazására és fejlesztésére irányuló tá rsulásáról kötött megállapodás értelmében, 
amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikke (a ) bekezdésében említett és az ezen 
megállapodás az Európai Közösség nevében történ ő aláírásáról és egyes 
rendelkezéseinek átmeneti alkalmazásáról szóló, 2004/860/EK tanácsi határozat44 4. 
cikkének (1) bekezdésével összefügg ő területekhez tartoznak. 
(33) A Közösség és a fenti társult államok köz ött az ezen eszköz végrehajtásához szükséges 
kiegészítő szabályok meghatározására megállapodást kell kötni.  
(34) Az Európai Unióról szóló szerz ődéshez és az Európai Közösséget létrehozó 
szerződéshez csatolt, Dánia helyzetér ől szóló jegyz őkönyv 1. és 2. cikkével 
összhangban Dánia nem vesz részt enne k a határozatnak az elfogadásában, nem 
kötelező rá és nem alkalmazandó rá. Mivel ez  a határozat az Európai Közösséget 
létrehozó szerz ődés harmadik része IV. címe re ndelkezéseinek hatályába tartozó 
schengeni vívmányokon alapul, az említett jegyz őkönyv 5. cikkével összhangban 
Dániának – legkés őbb hat hónappal azt követ ően, hogy a Tanács elfogadta ezt a 
határozatot – döntenie kell arról, hogy nemzeti jogá ban végrehajtja-e azt. 
                                                 
41 HL C 172., 1999.6.18., 1. o. 
42 HL L 184., 1999.7.17., 23. o. 
43 HL L 176., 1999.7.10., 31. o. 
44 HL L 370., 2004.12.17., 78. o. 
 
HU 66   HU (35) Ez a határozat a schengeni vívmá nyok rendelkezéseinek olyan továbbfejlesztését 
jelenti, amelyben az Egyesült Királyság – a Nagy-Britannia és Észak-Írország 
Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kérésér ől szóló, 2000. május 29- i 2000/365/EK tanácsi 
határozatnak és az azt követ ő 2004. december 22-i 2004/926/EK tanácsi 
határozatnak
45 megfelel ően – nem vesz részt. Az Egye sült Királyság tehát nem vesz 
részt ennek elfogadásában, az nem kötelez ő és nem alkalmazandó rá. 
(36) Ez a határozat a schengeni vívmá nyok rendelkezéseinek olyan továbbfejlesztését 
jelenti, amelyben Írország nem vesz rész t, összhangban az Írországnak a schengeni 
vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kérésér ől 
szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozattal46. Írország tehát nem vesz 
részt ennek elfogadásában, az nem kötelez ő és nem alkalmazandó rá.  
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 
I. FEJEZET 
TÁRGY, CÉLKIT ŰZÉSEK ÉS INTÉZKEDÉSEK  
1. cikk 
Tárgy és hatály 
Ez a határozat a „Szolidaritás és a migráci ós áramlások igazgatása” általános program 
részeként a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti id őszakra létrehozza az Európai 
Külső Határok Alapot (a továbbiakban: az alap), mely hozzájá rul a szabadságon, a 
biztonságon és a jog érvényesü lésén alapuló térség meger ősítéséhez. 
Ez a határozat meghatározza az alap célkit űzéseit, végrehajtását, a rendelkezésre álló 
pénzügyi forrásokat és a rendelkezésre álló pénzügyi források eloszt ásakor alkalmazandó 
szempontokat. 
Létrehozza az alap igazgatási, ezen belül pénz ügyi szabályait, a nyomon követési, valamint 
ellenőrzési mechanizmusokat, melyek a Bizottság és a tagállamok közötti feladatok elosztásán 
alapulnak. 
2. cikk 
Meghatározások 
E határozat alkalmazásában: 
(a) küls ő határok: a tagállamok – ideigl enes és nem ideiglenes – küls ő határai; 
(b) ideiglenes határok:  
                                                 
45 HL L 131., 2000.6.1., 43. o. 
46 HL L 64., 2002.3.7., 20. o. 
 
HU 67   HU – egy, a schengeni vívmányokat teljes mértékben végrehajtó tagállam és 
egy olyan, csatlakozási okmá nyával összhangban a schengeni 
vívmányok teljes kör ű alkalmazására kötelezett tagállam közös határa, 
amelynél a vívmányok teljes kör ű alkalmazását engedélyez ő tanácsi 
határozat még nem lépett hatályba; 
– két, csatlakozási okmányával összhangban a schengeni vívmányok 
teljes kör ű alkalmazására kötelezett tagáll am közös határa, amelynél a 
vívmányok teljes kör ű alkalmazását engedélyez ő tanácsi határozat még 
nem lépett hatályba; 
(c) Ügynökség: A 2007/2004/EK tanácsi rendel ettel létrehozott, az Európai Unió 
Tagállamai Küls ő Határain Való Operatív Együttm űködési Igazgatásért Felel ős 
Európai Ügynökség; 
(d) közös integrált határigazg atási rendszer: olyan összefügg ő megközelítés 
kifejlesztése és végrehajtása egy tagállam illetékes hatóságai által, amelynek lényege a rendelkezésükre álló emberi er őforrások, berendezések és 
technológia kijelölése az Európai Unió szabályainak egységes és rendszeres 
alkalmazására, a magas szint ű külső határbiztonságot nyújtó ellen őrzési és 
őrizeti feladatok révén. A megközelítésnek  meg kell felelnie az Európai Unió 
szabályainak, és az információk rendszeres begy űjtésén kell alapulnia a 
tagállam küls ő határai el őtti, határainál lév ő és határai mögötti terület 
helyzetéről, figyelembe véve az Ügynökség által készített közös 
kockázatelemzést. 
3. cikk 
Általános célkit űzések 
1. Az alap a következ ő célok eléréséhez járul hozzá: 
(a) a küls ő határok ellen őrzésére és őrizetére vonatkozó közös integrált 
határigazgatási rendszer me gvalósítása a tagállamokban; 
(b) a tagállamok küls ő határain a személyek áramlásának hatékony kezelése, mely 
biztosítja egyrészt a belb iztonság érdekében a küls ő határok magas szint ű 
védelmét, másrészt e küls ő határoknál a jóhiszem ű utasok zökken őmentes 
határátkelését, a schengeni vívmányokkal összhangban; 
(c) az Európai Unió jogának egységes alka lmazása a tagállamok által és a nemzeti 
határőrségek általános hatékonysága a felada tuknak az Európai Unió jogával 
összhangban a küls ő határokon való végzése során; 
(d) a tagállamok harmadik országokban lév ő konzuli szolgálatai által szervezett 
tevékenységek kezelésének és a megfelel ő tagállamok közötti 
együttműködésnek a javítása e tekintetben. 
2. Az Alap a tagállamok vagy a Bizottság kezdeményezésére hozzájárul a technikai 
támogatás finanszírozásához. 
 
HU 68   HU 4. cikk 
Konkrét célkit űzések 
1. A 3. cikk (1) bekezdése a) pontjában meghatározott célkit űzések tekintetében az alap 
a következ ő konkrét célkit űzéseket támogatja: 
(a) az ajánlások, m űködési előírások és legjobban bevált gyakorlatok végrehajtása 
az Ügynökség által el őírtak szerint;  
(b) az engedélyezett határátkel őhelyek közötti határ őrizeti rendszerek javítására 
szolgáló intézkedések kidolgozása és alkalmazása; 
(c) intézkedések bevezetése vagy hatékony rendszerek kifejlesztése a módszeres 
információszerzésre a küls ő határok el őtti, a határoknál lév ő és a határok 
mögötti terület helyzetének alakulásáról; 
(d) az átkel ő személyek számára vonatkozó megfelel ő nyilvántartás biztosítása 
mindenfajta küls ő határnál (szárazf öldi, légi, vízi); 
(e) nyilvántartás és egyéb adatforrások al apján megbízható és színvonalas rendszer 
bevezetése vagy korszer űsítése az utaskategóriá kra, a különféle küls ő 
határokon zajló ellen őrzési és őrizeti intézkedések számára és jellegére 
vonatkozó statisztikai és igazgatási adatok gy űjtésére;  
(f) hatékony strukturális, stra tégiai és operatív együttm űködés létrehozása a 
határátkel őhelyeken m űködő összes nemzeti hatóság között; 
(g) a nemzeti határ őrség határ őrizeti és ellen őrzési kapacitásának és 
alkalmasságának javítása;  
(h) a küls ő határok igazgatásáért felel ős hatóságok és más érintett illetékes 
hatóságok közötti nemzeti szint ű információcsere javítása; 
(i) a küls ő határokon végzett minden tevékenység min őségirányítási el őírásainak 
fejlesztése.  
2. A 3. cikk (1) bekezdése b) pontjában meghatározott célkit űzés tekintetében az alap a 
következő konkrét célkit űzéseket támogatja: 
(a) az ideiglenes határok kivéte lével a rendszeres személyellen őrzés bevezetése a 
határátkel őhelyeken való be- és kilépéskor, különösen új munkamódszerek, 
logisztikai intézkedések és korszer ű technológia révén; 
(b) a technológia használatának, vala mint a hatékony kihasználásáért felel ős 
alkalmazottak szakmai képzésének el őmozdítása; 
(c) a hamisított útiokmányokkal kapcsolatos információcsere el őmozdítása és a 
képzés javítása, ideértve az ezen okmányok felismerésére vonatkozó közös 
eszközök és gyakorlatok kifejlesztését; 
 
HU 69   HU (d) az adatokhoz való hatékony, valós idej ű hozzáférés el őmozdítása a 
határátkel őhelyeken a nagy méret ű IT rendszerek – SIS és VIS – használatával 
és hatékony, valós idej ű információcsere a küls ő határok mentén lév ő 
valamennyi határátkel őhely között; 
(e) az Ügynökség kockázatelemzési eredmé nyei operatív és technikai szinten 
történő gyors és helyes felhasználásának biztosítása. 
3. A 3. cikk (1) bekezdése c) pontjában meghatározott célkit űzés tekintetében az alap a 
következő konkrét célkit űzéseket támogatja: 
(a) a határ őrség minden tagállamban egységes oktatásának, képzésének és 
képesítésének fokozatos kialakítása,  különösen az Ügynökség közös képzési 
alaptanterve végrehajtásával és az Ügynökség e területen végzett 
tevékenységének következetes kiegészítésével; 
(b) az iránymutatásokkal és az Ügynökség  e téren végzett tevékenységével 
összhangban a határ őrség tagállamok közti cseréjének és kirendelésének 
támogatása és fokozása; 
(c) hasonló vagy egyenérték ű korszerű technológia használata a küls ő határokon, 
amennyiben ez elengedhetetlen a szab ályok helyes, hatékony és egységes 
alkalmazásához; 
(d) a nemzeti hatóságok támogatása, hogy ugyanazokat az eljárásokat tudják 
alkalmazni, és a vízumügyekben, valamint  a belépési jogosultságról egységes, 
gyors és színvonalas határo zatokat tudjanak hozni; 
(e) a repül őterek és tengeri kiköt ők őrizeti területeinek fejlesztése és a 
körülmények javítása ezeken a területeken; 
(f) a határátkel őhelyek területén a biztonság korszer űsítése a határ őrség 
biztonságának és a berendezés, az őrizeti rendszerek és a közlekedési eszközök 
védelmének biztosítására. 
4. A 3. cikk (1) bekezdése d) pontjában meghatározott célkit űzés tekintetében az alap a 
következő konkrét célkit űzéseket támogatja: 
(a) a bevándorlási összeköt ő tisztek hálózata operatív kapacitásának meger ősítése 
és a hálózat révén a tagállamok szolgálatai közti hatékonyabb együttm űködés 
elősegítése. 
(b) olyan repül őjáratokra vonatkozó intézkedések bevezetése, amelyekkel gyakran 
érkeznek illegálisan személyek a tagállamok küls ő határaihoz; 
(c) az indulási országok repül őterein működő szállítókkal folytatott hatékonyabb 
együttműködés előmozdítása, ezen belül a szállítók alkalmazottainak egységes 
képzése az útiokmányokra vonatkozólag; 
(d) a tagállami együttm űködés előmozdítása a konzuli szolgálatok vízumkérelmek 
kivizsgálására vonatkozó ka pacitásának javítására; 
 
HU 70   HU (e) a különböz ő harmadik országokban m űködő tagállami konzuli szolgálatok 
vízumügyekkel kapcsolatos közös nyom ozási gyakorlatainak, egységes 
igazgatási eljárásainak és határozatainak el őmozdítása; 
(f) a különböz ő tagállamok konzuli és egyéb sz olgálatai közti rendszeres és 
szisztematikus együttm űködés el őmozdítása, ezen belül a vízumkiadási 
források és eszközök közös használata , információcsere, vízumkérelmekkel 
kapcsolatos felmérések és vizsgála tok és közös vízumkérelmi központ 
kialakítása; 
(g) a különböz ő tagállami konzuli szolgálatok vízumügyekkel kapcsolatos közös 
nyomozási gyakorlataira, egységes igazgatás i eljárásaira és határozathozatalára 
vonatkozó nemzeti kezdeményezések el őmozdítása; 
(h) közös konzuli hivatalok fejlesztése az e téren bekövetkez ő politikai 
fejlemények alapján. 
5. cikk 
Támogatható intézkedések a tagállamokban 
1. Az alap a 4. cikk (1)–(4) bekezdésében meghatározott célkit űzésekhez kapcsolódó 
tagállami intézkedéseket, és különösen az alábbiakat támogatja: 
(a) határátkelési infrastruktúra és ka pcsolódó épületek, például határállomások, 
helikopter-leszállóhely ek vagy a határátkel őhelyeken a járm űvek és személyek 
sorakoztatásához felállított sávok vagy fülkék; 
(b) a határátkel őhelyek közötti határ őrizeti infrastruktúra és épületek;  
(c) a m űködéshez szükséges berendezések, azaz laboratóriumi berendezések, 
okmányvizsgálati eszközök, felderít ő eszközök, a SIS és a nemzeti rendszerek 
elérésére szolgáló mobil és rögzített terminálok, m űholdas és egyéb jelek 
fogadására szolgáló terminálok; 
(d) a küls ő határok őrizetét szolgáló közlekedé si eszközök, például járm űvek, 
hajók, helikopterek, könny ű repülőgépek, különösen határ őrizeti és a 
kamionokban tartózkodó személyek felderítését szolgáló elektromos berendezéssel felszerelve;  
(e) valós idej ű információcserét szolgáló berendezések az érintett hatóságok 
között; 
(f) ICT-rendszerek;  (g) az alkalmazottak – határ őrség, bevándorlási tisztek  és konzulátusi tisztvisel ők – 
leszerelésére és a tagállamok közötti cseréjére vonatkozó programok; 
(h) az érintett hatóságok alkalmazottainak képzése és oktatása;  
 
HU 71   HU (i) korszer ű technológia fejlesztésé t, kipróbálását és bevezetését szolgáló 
beruházások; 
(j) az ajánlások, m űködési előírások és legjobban bevált gyakorlatok végrehajtását 
szolgáló tanulmányok és kísérlet i projektek az Ügynökség által el őírtak szerint;  
(k) innovációt ösztönz ő, a tapasztalatok és a be vált gyakorlatok cseréjét 
megkönnyít ő és a tagállamok harmadik országokban m űködő konzuli 
szolgálatai által szervezett tevékenységei irányításának min őségét javító 
tanulmányok és kísérleti projektek. 
2. Az alap nem támogat ideiglenes határo kra vonatkozó intézkedéseket, amennyiben 
ezek az intézkedések olyan strukturális be ruházást jelentenek, amely nem fér össze 
ezeken a határokon a személyek ellen őrzésének megszüntetésével, különösen az (1) 
bekezdés a) és b) pontjában említetteknek megfelel ően.  
6. cikk 
A kalinyingrádi átutazó rendszer 
1. Az alap a 693/2003/EK tanácsi rendeletnek47 és a 694/2003/EK tanácsi rendeletnek48 
megfelelően finanszírozza az átutazóvízumból elmaradt díjakat és az FTD és FRTD 
rendszer végrehajtása során felmerül ő többletköltségeket. 
2. Az (1) bekezdés alkalmazásában a többl etköltség az átutazó- vagy egyéb vízumok 
kibocsátásából származó olyan költség, amely közvetlenül a különleges átutazó rendszer m űködése végrehajtásának különleges követelményéb ől adódik. 
A következ ő többletköltségek finanszírozhatók: 
(a) infrastrukturális beruházások; (b) a határ őrség és a vasúti dolgozók képzése; 
(c) működési többletköltségek, ezen belül a kifejezetten a különleges átutazó 
rendszer m űködését végrehajtó alkalmazottak fizetése; 
3. Az (1) bekezdésben szerepl ő elmaradt díjakat a vízumokról szóló közös konzuli 
utasítások 12. mellékletében szerepl ő átutazó vízumdíjak nagysága alapján kell 
kiszámítani. 
7. cikk 
A Közösség érdekében folytatott intézkedések 
1. A Bizottság kezdeményezésére az alap rende lkezésre álló forrásainak legfeljebb 2%-
át transznacionális intézkedésekre va gy az egész Közösség érdekében álló 
                                                
 
47 HL L 99., 2003.4.17., 8. o. 
48 HL L 99., 2003.4.17., 15. o. 
 
HU 72   HU intézkedésekre (a továbbiakban: közösségi  intézkedések) lehet felhasználni, azon 
általános cél érdekében, hogy hozzájárulj on a tagállamok harmadik országbeli 
konzuli szolgálatai által szer vezett tevékenységek javításá hoz és a tagállamok ilyen 
vonatkozású együttm űködésének javításához, és el őmozdítsa a vámok, állatorvosi, 
növény-egészségügyi ellen őrzések fokozatos bevonását az  integrált határigazgatási 
intézkedésekbe az e területen bekövetkez ő politikai fejlemények szerint.  
2. Különösen azok a közösségi intézkedések támogathatók, amelyek: 
(a) előmozdítják a közösségi együttm űködést a közösségi jog és a bevált 
gyakorlatok végrehajtásában; 
(b) támogatják a két vagy több tagállamban m űködő konzuli szolgálatok közötti 
partnerségen alapuló transznacionális együttm űködési hálózatok és kísérleti 
projektek létrehozását az innováció ösztön zésére, a tapasztalatcsere és a bevált 
gyakorlatok cseréjének megkönnyítésére; 
(c) támogatják tanulmányok készítését, ismeretek terjesztését és az 
információcserét, többek között a korszer ű technológia használatáról, a 
legjobban bevált gyakorlatokr ól és minden más témakörr ől azon általános 
célkitűzéssel kapcsolatban, hogy hozzájáruljanak a harmadik országokban 
működő tagállami konzuli szolgálatok által szervezett intézkedések javításához 
és azok tagállamainak együttm űködéséhez; 
(d) támogatják e téren a közösségi együttm űködés és a közösségi jog új formáit 
kutató projekteket és tanulmányokat; 
(e) támogatják a statisztikai eszközök, módszerek és a közös mutatók 
kidolgozását. 
3. A közösségi intézkedések prioritásait me ghatározó éves munkaprogramot az 52. cikk 
(2) bekezdésében említett eljárásnak megfelel ően kell elfogadni. 
II. FEJEZET 
A TÁMOGATÁS ELVEI  
8. cikk 
Kiegészít ő kapcsolat, következetesség és megfelelés 
1. Az alapból nyújtott támogatás a nemzeti, re gionális és helyi intézkedéseket egészíti 
ki, és beépíti ezekbe a Közösség prioritásait. 
2. A Bizottság és a tagállamok biztosítjá k, hogy az alapból és a tagállamok által 
nyújtott támogatás összhangban álljon a Közö sség tevékenységeivel, politikáival és 
prioritásaival. Ezt az összhangot különösen a 20. cikkben említett többéves programban kell jelezni. 
3. Az alapból finanszírozott m űveletek megfelelnek a Szerz ődés rendelkezéseinek és az 
e rendelkezések alapján el fogadott jogszabályoknak. 
 
HU 73   HU 9. cikk 
Programozás 
1. Az alap célkit űzései két többéves programozási id őszak keretében valósulnak meg 
(2007–2010. és 2011–2013.). A többéves programozás i rendszer a prioritásokat és az 
igazgatás, határozathozatal, ellen őrzés és hitelesítés folyamatát foglalja magában. 
2. A Bizottság által elfogadott többéves programok éves programok révén kerülnek 
végrehajtásra. 
10. cikk 
A szubszidiaritás és az arán yosság elvén alapuló fellépés 
1. A tagállamok felelnek a 20. és 22. cikkben említett többéves és éves programok 
megfelelő területi szinten történ ő végrehajtásáért, az adott tagállamra jellemz ő 
intézményi rendszernek megfelel ően. Ezt a kötelezettséget e határozatnak 
megfelelően kell gyakorolni. 
2. A Bizottság és a tagállamok a közösségi hozzájárulás mértékét ől függően különböz ő 
eszközöket alkalmaznak az ellen őrzési rendelkezésekkel kapcsolatban. 
Megkülönböztetést kell alkalmazni az értékelé si rendelkezésekre és a többéves és 
éves programok beszámolóira is.  
11. cikk 
A végrehajtási módszerek 
1. Az alapnak biztosított közösségi költs égvetést az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi 
rendelet49 53. cikke (1) bekezdésének b) pontjáva l összhangban kell végrehajtani, a 
7. cikkben említett közösségi intézked ések és a 17. cikkben szerepl ő technikai 
támogatás kivételével.  
A tagállamok és a Bizottság biztosítja a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás 
elvének betartását.  
2. A Bizottság a következ őképpen gyakorolja az Európa i Közösségek általános 
költségvetésének végrehajtásá ra vonatkozó kötelezettségét: 
(a) a 32. cikkben megállapított  eljárásoknak megfelel ően ellen őrzi a 
tagállamokban az igazgatási és ellen őrzési rendszerek megfelel ő működését; 
(b) amennyiben a nemzeti igazgatási és ellen őrzési rendszer elégtelen, a 41., 42. 
cikknek megfelel ően megszakítja, visszatartja, vagy felfüggeszti a kifizetések 
egészét vagy egy részét, és a 45. és  46. cikk szerinti eljárásokkal összhangban 
bármilyen más szükséges pénzügyi korrekciót alkalmaz. 
                                                 
49 HL L 248., 2002.9.16., 1. o. 
 
HU 74   HU 3. A schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult 
országok e határozat rendelkezéseivel ö sszhangban részt vesznek az alapban.  
4. Intézkedni kell a részvételhez szükséges kiegészít ő szabályok meghatározásáról, 
többek között a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmére és a Számvev őszék 
auditálási hatáskör ének biztosítására. 
12. cikk 
Addicionalitás 
1. Az alapból származó hozzájárulások nem helyettesíthetik a tagállam állami vagy 
azzal egyenérték ű kiadásait.  
2. A Bizottság az adott tagállammal együttm űködve félid őben 2012. december 31-ig, 
utólag pedig 2015. december 31-ig ellen őrzi az addicionalitást. 
13. cikk 
Partnerség 
1. Minden tagállam az érvényes nemzeti szabályoknak és gyakorlatoknak megfelel ően 
partnerséget alakít ki az általa kije lölt hatóságokkal vagy szervekkel, azaz: 
(a) az illetékes regionális, helyi, városi és egyéb hatóságokkal; (b) a civil társadalmat képvisel ő bármely más megfelel ő szervvel, nem 
kormányzati szervezettel, ezen be lül a szociális partnerekkel. 
2. Minden tagállam a nemzeti szabál yoknak és gyakorla toknak megfelel ően biztosítja a 
megfelelő szervek széleskör ű és hatékony bevonását. 
3. A partnerséget az egyes part nerkategóriákra vonatkozó in tézményi, jogi és pénzügyi 
joghatósággal teljes össz hangban kell végezni. 
4. A partnerség a többéves programok el őkészítésére, végrehajtásá ra, felügyeletére és 
értékelésére terjed ki. 
III. FEJEZET 
A PÉNZÜGYI KERET  
14. cikk 
Globális források 
1. Az alap végrehajtására szolgáló pé nzügyi referenciaösszeg a 2007. január 1-t ől 2013. 
december 31-ig tartó id őszakra 2152 millió euro.  
 
HU 75   HU 2. Az alap éves el őirányzatait a pénzügyi terv mértékéig a költségvetési hatóság 
engedélyezi. 
3. A Bizottság tájékozta tó jelleggel tagállamonkénti éves  bontást készít  a 15. cikkben 
megállapított szempontoknak megfelel ően. 
15. cikk 
A források éves elosztása a támogath ató tagállami intézkedések között  
1. A rendelkezésre álló éves források a következ őképpen oszlanak meg a tagállamok 
között: 
(a) 40% a tagállamok kiindulási hely zetét meghatározó objektív tényez ők 
arányában, tekintettel a határigazg atásra és az elmúlt évben a konzuli 
hivatalokban folytatott vízum politika kezelésére; valamint 
(b) 60% az érintett személyek számának  arányában és az Európai Unió jogát 
alkalmazó tagállamok meghozott határo zatainak arányában, tekintettel a 
határigazgatásra és a vízumpolitika kezelésére a konzuli hivatalokban az elmúlt évben. 
2. Az (1) bekezdés a) pontjában szerepl ő elem az alábbi tényez őket veszi figyelembe: a 
külső szárazföldi határok hossza, a küls ő tengeri határok hossza, az engedélyezett 
határátkel őhelyek száma és a konzuli hivatalok száma.  
3. E tényez őket többek között az alábbiak  szerint súlyozni kell: 
– a külső határok jellege és az őrizet végrehajtásána k nehézségi foka;  
– az engedélyezett határátkel őhelyeken zajló utasforgalom nagysága, amely érinti az 
utasforgalom kezelésének és ellen őrzésének hatékonyságát; 
– a konzuli hivatalokba beérkez ő vízumkérelmek száma; 
– a külső határokon tapasztalt kockázatok és ve szélyek szintje, figyelembe véve az 
Ügynökségnek a közös integrált kock ázatelemzési minta alapján végzett 
kockázatelemzéseit; 
– a magas szint ű illegális bevándorlási nyomással szembesül ő bizonyos térségek 
különleges helyzete. 
4. A (2) bekezdésben említett küls ő szárazföldi határok hosszának kiszámításakor nem 
lehet figyelembe venni az ideiglenes hatá rokat, kivéve a schengeni vívmányokat 
teljes mértékben végrehajtó tagállamok esetén. Ezekre az ideiglenes határokra azonban a többi küls ő szárazföldi határhoz képest  65%-os súlyozás vonatkozik.  
5. Az (1) bekezdés b) pontjában szerepl ő elem az alábbi tényez őket veszi figyelembe: 
az engedélyezett határátkel őhelyeken átkel ő személyek száma, a küls ő határokon a 
beléptetéskor elutasított harmadik országbe li állampolgárok száma, a letartóztatottak 
száma és a vízumkérelmek száma.  
 
HU 76   HU 6. Az utasforgalomra és arra vonatkozóan, hogy a tagállamok a határokon hány 
harmadik ország-beli állampolgár belépésé t tagadták meg, refe renciaadatként az 
Európai Közösségek Statisztikai Hivatala a közösségi joggal összhangban készített 
legfrissebb statisztikáit kell használni.  
7 Amennyiben a (6) bekezdésben említett statis ztikai adatok nem állnak rendelkezésre, 
a tagállamok adják meg a szükséges adatokat. 
8. Az állandó tényez ők súlyozását az 52. cikk (2) bek ezdésében említett eljárásnak 
megfelelően kell elfogadni. 
9. Az (1) bekezdésben említett források elosztásába nem tartoznak bele a 6. cikk 
alkalmazásában elosztott források. E források nem haladhatják meg a 15 millió EUR-t, sem a 6. cikk (1) bekezdésében említett összköltség 75%-át.  
16. cikk 
Finanszírozási szerkezet 
1. Az alap pénzügyi hozzájárulása támogatások formájában történik. 
2. Az alapból támogatott intézkedéseket állami vagy magánforrásokkal közösen kell 
finanszírozni, cs ak nonprofit jelleg ű intézkedések támogathatók, és az intézkedések 
nem támogathatók az Európai Közösségek á ltalános költségvetésébe tartozó egyéb 
forrásból. 
3. Az alap el őirányzatai kiegészítik a tagállam ok által az e határozat alá tartozó 
intézkedésekre nyújtott állami vagy azzal egyenérték ű kiadásokat. 
4. A támogatott projektekre nyújtott közösségi  hozzájárulás a tagállamokban a 4. cikk 
szerint végrehajtott intézkedések esetén  nem haladhatja meg az adott intézkedés 
összköltségének 50%-át. 
Ez az arány a 18. cikkben szerepl ő bizottsági stratégi ai iránymutatásokban 
meghatározott prioritásokra vonatkoz ó projektek esetén 60% lehet. 
A Kohéziós Alapba tartozó tagálla mok esetén az arány 75% lehet. 
5. Általános szabályként az alapból – id őszakos haladási jelentés alapján – legfeljebb 
három évre nyújtható közösségi pénzügyi támogatás. 
17. cikk 
Technikai támogatás a Bizottság kezdeményezésére 
1. A Bizottság kezdeményezésére és/vagy részér ől az alapból finanszírozhatók az alap 
éves összegének 0,20%-áig az e hatá rozat végrehajtásához szükséges el őkészületi, 
felügyeleti, igazgatási és t echnikai támogatási intézked ések, valamint az értékel ő, 
ellenőrzési és felülvizsgálati intézkedések. 
 
HU 77   HU 2. Az említett intézkedések a következ ők lehetnek: 
(a) tanulmányok, értékelések, szakért ői jelentések és statisztikák, beleértve az 
alapok működéséről szóló általános jelleg ű anyagokat is; 
(b) az alap támogató partnereire, ke dvezményezettjeire és a nyilvánosságra 
vonatkozó intézkedések, különösen tájékoztatási intézkedések; 
(c) számítógépes rendszerek létrehozása, üzemeltetése és összekapcsolása az 
irányítás, felügyelet, ellen őrzés és értékelés céljából; 
(d) az értékelési módszerek javítása és információcsere az e területen alkalmazott 
gyakorlatokról. 
18. cikk 
Technikai támogatás a tagállamok részér ől 
1. Az alapból az adott tagállam kezdemény ezésére minden éves program tekintetében 
finanszírozhatók el őkészítési, igazgatási, felügyeleti, értékelési, tájékoztatási és 
ellenőrző intézkedések, valamint az alap vé grehajtására vonatkozó igazgatási 
kapacitás er ősítésére irányuló tevékenységek. . 
2. A technikai támogatásra elkülönített összeg évente nem haladhatja meg a 
tagállamnak juttatott társfi nanszírozás éves összegének 4%-át plusz 30000 eurót. 
IV. FEJEZET  
PROGRAMOZÁS  
19. cikk 
Stratégiai iránymut atások elfogadása 
1. A Bizottság minden többéves programozási id őszakra stratégiai iránymutatásokat 
fogad el, amelyek meghatározzák az alap fellépési keretét, figyelembe véve a 
közösségi jogszabályok kidolgozásának és  végrehajtásának alakulását a küls ő 
határok és a vízumpolitika területén, va lamint az alap pénzügyi forrásainak az 
érintett id őszakra vonatkozó indi katív elosztását. 
2. Az e határozat 3. cikke (1) bekezdése a)–c) pontjában említett általános célok 
tekintetében ezek az iránymutatások különösen a küls ő határok közös integrált 
határigazgatási rendszerének további f okozatos létrehozása és az Unió küls ő 
határainak fokozott ellen őrzése és őrizete céljából foganatosítják a Közösség 
prioritásait. 
3. Az e határozat 3. cikke (1) bekezdése d) pontjában említett általános cél tekintetében 
ezek az iránymutatások különösen a közös vízumpolitika további fejlesztése érdekében foganatosítják a Közösség prioritásait, azon sokrét ű rendszer részeként, 
 
HU 78   HU melynek célja a törvényes utazás megkönnyítése  és az illegális bevándorlás kezelése 
a helyi konzuli missziók igazgatási gyakorlatai javításával. 
4. A Bizottság az els ő többéves programid őszakra (2007–2010.) vonatkozó stratégiai 
iránymutatásokat legkés őbb 2006. március 31-ig, a második többéves 
programid őszakra (2011–2013.) vonatkozó ir ánymutatásokat pedig legkés őbb 2010. 
március 31-ig fogadja el. 
5. A stratégiai iránymutatásokat az 52. cikk (2 ) bekezdésében említett eljárás keretében 
kell elfogadni. 
20. cikk 
A többéves nemzeti programok el őkészítése és jóváhagyása 
1. Minden tagállam minden programozási id őszakra többéves programtervezetet javasol 
a 19. cikkben említett stratégiai iránymutatások alapján, az alábbi elemek feltüntetésével: 
(a) a tagállam aktuális helyzetének leír ása az infrastruktúra, a berendezések, a 
közlekedési eszközök, ICT -rendszerek és a határ őrizeti szerveknél és konzuli 
hatóságoknál dolgozó alkalmazottak képzésér e és oktatására tett intézkedések 
tekintetében;  
(b) az adott tagállam igényeinek vizsgála ta az infrastruktúra, a berendezések, a 
közlekedési eszközök, ICT rendszerek és a határ őrizeti szervek és konzuli 
hatóságok szolgálatainál az alkalmazottak képzésére és oktatására tett 
intézkedések tekintetében, valamint a többéves programid őszakban az igények 
kielégítésére tervezett op eratív célok megnevezése; 
(c) a célok eléréséhez megfelel ő stratégia és az elérésükhöz kapcsolódó prioritás 
bemutatása és a prioritások végrehajtására tervezett intézkedések leírása; 
(d) annak feltüntetése, hogy a stratégia összeegyeztethet ő-e más regionális, 
nemzeti és közösségi eszközökkel; 
(e) információ a prioritásokról és azok különleges céljairól. A célokat a 
végrehajtásra, eredményekre és hatásr a vonatkozó néhány mutató használatával 
számszerűsíteni kell, figyelembe véve az arányosság elvét. A mutatóknak 
lehetővé kell tenniük a kiinduló he lyzethez képest történt el őrehaladás és a 
prioritásokat szolgáló célok hatékonyságának felmérését; 
(f) vázlatos finanszírozási terv, mely pr ioritásonként és évente felsorolja az 
alapból javasolt pénzügyi hozzájárulást és az állami vagy magánforrásból 
származó társfinanszírozás összegét; 
(g) a többéves program végrehajtási rendelkezései, be leértve a következ őket: 
– a 25. cikkben meghatározott összes szerv tagállam általi kijelölését; 
– a végrehajtási, felügyeleti, ellen őrzési és értékelési rendszerek leírása; 
 
HU 79   HU – a pénzforgalmak mozgósítására és forgalmára szolgáló eljárások 
meghatározása azok átláthatóságán ak biztosítása érdekében; 
– a többéves program nyilvánosságána k biztosítására megállapított 
rendelkezések. 
2. A tagállamok minden többéves pr ogramot a 13. cikkben szerepl ő partnerekkel 
szorosan együttm űködve hoznak létre.  
3. A tagállamok többéves programtervezetüket legkés őbb négy hónappal azután 
benyújtják, hogy a Bizottság megadta az adott id őszakra szóló stratégiai 
iránymutatásokat. 
4. A Bizottság a javasolt többéves prog ramot az alábbiak alapján értékeli: 
(a) megfelel-e az alap cé ljainak és a 19. cikkben me ghatározott stratégiai 
iránymutatásoknak; 
(b) a stratégia helyénvalósága, helyessé ge és várható eredményei, valamint a 
tagállam által javasolt m űködési prioritási témák; 
(c) megfelelnek-e a tagállam által az alap  kifizetéseinek végrehajtására felállított 
igazgatási és ellen őrzési rendszerek az e határozatban meghatározott 
rendelkezéseknek;  
(d) megfelel-e a program a közösségi jognak, különösen a személyek szabad 
mozgását biztosító közösségi jogna k, és az ahhoz közve tlenül kapcsolódó 
kísérő intézkedéseknek a küls ő határellen őrzés, a menekültügy és bevándorlás 
területén.  
5. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy többéves program nem felel meg a 
stratégiai iránymutatásoknak vagy e határozat igazgatási és ellen őrzési rendszerekre 
vonatkozó el őírásainak, felkéri a tagállamot  a programjavaslat megfelel ő 
módosítására. 
6. A Bizottság az 52. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelel ően minden 
többéves programot a hivatalos benyújtását követ ő négy hónapon belül jóváhagy. 
21. cikk 
A többéves programok módosítása 
1. Az adott tagállam vagy a Bizottság kezdeményezésére a többéves programokat felül 
kell vizsgálni, és a közösségi prioritások fokozott vagy eltér ő figyelembevételével 
szükség esetén a programozási id őszak hátralév ő része tekintetében módosítani kell, 
különösen a Tanács következtetései alapjá n. A többéves programok az értékelések 
alapján és/vagy a végrehajtási nehé zségek nyomán is felülvizsgálhatók. 
2. A Bizottság a többéves program módosítási  kérelmének jóváhagyásáról az érintett 
tagállam általi hivatalos benyújtást követ ő lehető legrövidebb id őn belül határozatot 
fogad el.22. cikk 
 
HU 80   HU Az éves programok 
1. A Bizottság által jóváhagyott többéve s programokat éves munkaprogramokban kell 
végrehajtani. 
2. A Bizottság minden év július 1-ig köz li a tagállamokkal, hogy körülbelül mekkora 
összeg jut nekik a következ ő évre az éves költségvetési eljárás szerint elosztott és a 
15. cikk rendelkezései alapján kiszámolt teljes el őirányzatokból. 
3. A tagállamok minden év november 1-ig  benyújtják a Bizottságnak a többéves 
programmal összhangban a következ ő évre kialakított éves programtervezetüket, 
melyben az alábbiak szerepelnek: 
(a) az éves program alapján finanszíroza ndó projektek kiválasz tásának általános 
szabályai; 
(b) a felel ős hatóság által az éves program végrehajtása során elvégzend ő feladatok 
leírása; 
(c) az alap hozzájárulásának javasolt pénzügyi bontása a program különféle 
intézkedései között és az éves prog ram végrehajtásához a 18. cikk szerint 
technikai támogatás fedezetére igényelt összeg feltüntetése. 
4. A tagállami javaslat vizsgálatakor a Bi zottság figyelembe veszi a költségvetési 
eljárás alapján az alapnak juttatott el őirányzatok végs ő összegét, és legkés őbb az 
adott év március 1-ig elfogadja az al apból nyújtandó társfinanszírozásról szóló 
határozatot. A határozatban szerepel a ta gállamnak juttatott összeg és a kiadások 
támogatási id őszaka. A Bizottság elküldi az  Ügynökségnek a jóváhagyott éves 
nemzeti programokat. 
V. FEJEZET 
IGAZGATÁSI ÉS ELLEN ŐRZÉSI RENDSZEREK  
23. cikk 
Végrehajtás 
E határozat végrehajtásáért a Bizottság felel, és  szükség esetén végrehaj tási szabályokat fogad 
el. 
24. cikk 
Az igazgatási és ellen őrzési rendszerek általános elvei 
A többéves programok tagállami igazgatási és ellen őrzési rendszerei biztosítják a 
következőket: 
 
HU 81   HU (a) az irányításban és ellen őrzésben érintett szervek és/v agy részlegek feladatainak 
egyértelm ű meghatározása és az egyes szerve ken belül a feladatok átlátható 
kiosztása; 
(b) a feladatok egyértelm ű szétválasztása az irányításban, a kiadások 
hitelesítésében és az ellen őrzésben érintett szervek és/vagy részlegek között és 
az egyes szerveken és/vagy részlegeken belül; 
(c) minden szervnek és/vagy részlegnek megfelel ő források a kijelölt feladatok 
végrehajtásához az alapból finanszírozo tt intézkedések eg ész végrehajtási 
időszakában; 
(d) a felel ős hatóság és minden felhatalmazott hatóság hatékony bels ő ellenőrzési 
intézkedései; 
(e) megbízható számítógépes számviteli, felügyeleti és pénzügyi beszámolási 
rendszerek; 
(f) a feladat-végrehajtás átruházása eset én hatékony beszámolási és felügyeleti 
rendszer; 
(g) részletes eljárási kézi könyvek az ellátandó feladatokhoz; 
(h) hatékony intézkedések a rendszer m űködésének ellen őrzésére; 
(i) megfelel ő ellenőrzési nyomvonalat biztosító re ndszerek és eljárások; 
(j) a szabálytalanságokra és a jogosula tlan kifizetések behajtására vonatkozó 
beszámolási és felügyeleti eljárások. 
25. cikk 
A hatóságok kijelölése 
1. A tagállam minden többéves programhoz kijelöli a következ ő szerveket: 
(a) felel ős hatóság: a tagállam funkcionális sz erve vagy a tagállam által kijelölt 
nemzeti hatóság vagy szerv, amely felel az alapból támogatott többéves és éves 
programok igazgatásáért, és kezeli a Bizottsággal folytatott mindennem ű 
kommunikációt; 
(b) hitelesít ő hatóság: a tagállam által a kiadásigazoló nyilatkozatok és a kifizetési 
kérelmek a Bizottsághoz való benyújtását megel őző hitelesítésére kijelölt, a 
felelős hatóság minden engedélyez ő részlegét ől függetlenül m űködő nemzeti 
hatóság vagy szerv; 
(c) ellen őrző hatóság: a tagállam által kijelölt, a felel ős hatóság minden 
engedélyez ő részlegét ől függetlenül m űködő nemzeti hatóság vagy szerv, 
amely az igazgatási és ellen őrzési rendszer eredményes m űködésének 
ellenőrzéséért felel; 
 
HU 82   HU (d) adott esetben egy felhatalmazott hatóság; 
(e) a rendszernek való megfelelést értékel ő szerv, amelyet az egyes többéves 
programtervezetek Bizottsághoz való benyújtásakor kell kijelölni. A Bizottság a kijelölt ellen őrző hatóságot is elfogadhatja a rendszernek való megfelelést 
értékelő szervnek, amennyiben az rendelkezik a szükséges kapacitással és 
működési függetlenséggel. A rendszer nek való megfelelést értékel ő szerv a 
nemzetközi ellen őrzési előírások szerint végzi munkáját. 
2. A tagállam megállapítja az említett hatóságokkal és szervekkel való viszonyára, 
valamint azoknak a Bizottsággal való viszonyára irányadó szabályokat. 
3. A 24. cikk b) pontjára figyelemmel egyaz on szerv vagy részleg is elláthatja az 
igazgatási és a hite lesítési funkciót. 
4. A 26–30. cikk végrehajtásának szabályait a Bizottság az 52. cikk (2) bekezdésében 
említett eljárásnak megfelel ően fogadja el. 
26. cikk 
Felelős hatóság 
1. A felel ős hatóság lehet maga a tagállam egy szerve, nemzeti hatóság vagy a tagállam 
magánjoga alá tartozó, közszolgálati felada tot ellátó szerv. Amennyiben a tagállam 
olyan felel ős hatóságot jelöl ki, amely nem szerve magának a tagállamnak, meg kell 
állapítania a nevezett hatósággal való kapc solatára és a hatóságnak a Bizottsággal 
való kapcsolatára vonatkozó szabályokat. 
2. A felel ős hatóságként kijelölt szervnek le galább az alábbi követelményeket 
teljesítenie kell: 
(a) legyen jogi személy, kivéve, ha  a tagállam funkcionális szerve; 
(b) rendelkezzen olyan megfelel ő infrastruktúrával, amely lehet ővé teszi a sokféle 
felhasználóval és a többi tagállamban m űködő felelős szervekkel, valamint a 
Bizottsággal folytatott gö rdülékeny kommunikációt; 
(c) olyan közigazgatási területen m űködjön, hogy a feladatokat megfelel ően, 
összeférhetetlenség né lkül tudja végezni;  
(d) legyen képes alkalmazni a közösségi alapigazgatási szabályokat; (e) pénzügyi és igazgatási kapacitása legyen arányos az igazgatandó közösségi 
pénzeszközök mértékével;  
(f) rendelkezzen olyan megfelel ően szakképzett, nye lvtudással rendelkez ő 
alkalmazottakkal, akik alkalmasak a nemzetközi környezetben végzett igazgatási munkára. 
3. A tagállam a felel ős hatóságot úgy finanszírozza, hogy az megfelel ően és 
folyamatosan elláthassa feladatát a 2007–2013. közötti id őszakban. 
 
HU 83   HU 27. cikk 
A felelős hatóság feladatai 
1. A felel ős hatóság felel a többéves program hatékony, eredményes és helyes 
igazgatásért és végrehajtásáért. Különösen: 
(a) konzultál az érintett pa rtnerekkel (nem kormányzati szervezetekkel, helyi 
hatóságokkal, illetékes nemzetközi szerve zetekkel, szociális partnerekkel stb.) 
a 13. cikkben létrehozott partnerségeken keresztül; 
(b) a 20. és 22. cikkben meghatározottaknak megfelel ően többéves és éves 
programjavaslatokat nyújt be a Bizottságnak; 
(c) pályázati és ajánlati felh ívásokat szervez és hirdet; 
(d) az alap társfinanszírozásához kiválasztá si és támogatási eljárásokat szervez az 
átláthatóság, az egyenl ő bánásmód és a támogatá sok vegyítésének tilalma 
elvének megfelel ően; 
(e) fogadja a Bizottságtól érkez ő kifizetéseket, és kifizetéseket eszközöl a 
kedvezményezetteknek; 
(f) biztosítja az alapból és egyéb ér intett nemzeti és közösségi pénzügyi 
eszközökb ől történő társfinanszírozások közti k övetkezetességet és kiegészít ő 
jelleget; 
(g) ellen őrzi a társfinanszírozott termékek és szolgáltatások leszállítását, továbbá 
azt, hogy az intézkedésekre bejelentett kiad ások ténylegesen felmerültek-e, és 
összhangban vannak-e a közösségi  és nemzeti szabályokkal; 
(h) rendszert biztosít az éves program  minden egyes int ézkedése részletes 
számviteli nyilvántartásainak számítógépes formában történ ő rögzítésére és 
tárolására, valamint biztosítja a pénzügyi irányításhoz, felügyelethez, 
ellenőrzéshez és értékeléshez szükséges  végrehajtási adatok összegy űjtését; 
(i) biztosítja, hogy a kedvezményezettek és az alapból társfinanszírozott 
intézkedések végrehajtásában részt vev ő más szervek vagy külön számviteli 
rendszert, vagy megfelel ő számviteli szabályzatot tartanak fenn a m űvelethez 
kapcsolódó valamennyi ügylethez; 
(j) biztosítja, hogy a többéves progra mok 48. cikkben említett értékeléseit az e 
határozatban el őírt határid őkön belül elvégzik, és azok megfelelnek a Bizottság 
és a tagállam közötti megállapodásban meghatározott min őségi 
szabványoknak; 
(k) eljárásokat dolgoz ki anna k biztosítására, hogy a megfelel ő ellenőrzési 
nyomvonal biztosításához el őírt valamennyi kiadási és ellen őrzési 
dokumentumot a 43. cikk követelményeinek megfelel ően megőrzik; 
(l) biztosítja, hogy az ellen őrző hatóság a 30. cikk (1) bekezdésében 
meghatározott ellen őrzések elvégzésére minden szükséges információt 
 
HU 84   HU megkapjon a m űködtetett igazgatási eljárásokról és az alap által 
társfinanszírozott projektekr ől; 
(m) biztosítja, hogy a hitelesít ő hatóság hitelesítés céljá ból valamennyi szükséges 
információt megkapja a kiadásokra vonatk ozóan elvégzett eljárásokról és 
ellenőrzésekről; 
(n) elkészíti és benyújtja a Bizotts ágnak a beszámolókat, a hitelesít ő hatóság által 
hitelesített kiadásigazoló nyilatkozatokat és a kifizetési kérelmeket; 
(o) tájékoztatási és tanácsadó tevékenységet végez; a támogatott intézkedések 
eredményeit széles körben terjeszti; 
(p) együttm űködik a Bizottsággal és a többi tagállam felel ős hatóságával. 
2. A felel ős hatóság igazgatási tevékenységei a tagállamokban végrehajtott projektek 
esetén a 18. cikkben említett technikai támogatási rendelkezésekb ől 
finanszírozhatók. 
28. cikk 
A felelős hatóság feladatainak átruházása 
1. Amennyiben a felel ős hatóság kötelezettségeit részben vagy egészben felhatalmazott 
hatóságra ruházza át, a felel ős hatóság pontosan meghatározza az átruházott 
feladatok körét és az átruházott felada tok végrehajtásának ré szletes eljárásait, 
amelyeknek a fenti 26. cikkben lefektetet t feltételekkel összhangban kell lenniük. 
2. Az eljárások között szerepel a felel ős hatóság rendszeres tájékoztatása az átruházott 
feladatok tényleges elvégzésér ől és az alkalmazott eszközök leírása. 
29. cikk 
Hitelesítő hatóság 
1. A többéves program hitelesít ő hatósága: 
(a) tanúsítja, hogy: 
– a kiadási kimutatás pontos, me gbízható számviteli rendszerekb ől 
származik, és ellen őrizhető igazoló dokumentumokon alapul, 
– a bejelentett kiadások megfelel nek az alkalmazandó közösségi és 
nemzeti szabályoknak, és a programra alkalmazandó szempontok szerint kiválasztott és a közösségi  és nemzeti szabályoknak megfelel ő 
intézkedések tekintetében merültek fel; 
(b) biztosítja, hogy az irányító hatóságt ól a hitelesítés céljából megkapja a 
megfelelő információkat a kiadásigaz oló nyilatkozatokban szerepl ő kiadásokra 
vonatkozóan elvégzett el járásokról és ellen őrzésekről; 
 
HU 85   HU (c) hitelesítés céljából számba veszi az ellen őrző hatóság által vagy annak 
felelősségére elvégzett valamennyi ellen őrzés eredményét; 
(d) számítógépes számviteli nyilvántartás okat tart fenn a Bizottságnak bejelentett 
kiadásokról; 
(e) biztosítja – megfelel ő esetben kamatokkal – minden olyan közösségi 
finanszírozás behajtását, amelyr ől megállapítást nyer, hogy szabálytalanságok 
miatt, jogosulatlanul fizették ki, nyilv ántartja a behajtan dó összegeket, és 
visszafizeti a behajtott összeg eket a Bizottságnak, lehet őség szerint levonva 
őket a következ ő kiadási kimutatásból. 
2. A hitelesít ő hatóság tevékenységei a tagállamokba n végrehajtott projektek esetén a 
18. cikkben említett technikai támogatási rendelkezésekb ől finanszírozhatók, 
amennyiben tiszteletben tartják a hatóságnak a 25. cikkben leírt el őjogait. 
30. cikk 
Ellenőrző hatóság 
1. A többéves program ellen őrző hatósága: 
(a) a nemzetközi ellen őrzési előírásoknak megfelel ően ellenőrzéseket biztosít a 
többéves program igazgatási és ellen őrzési rendszere hatékony m űködésének 
ellenőrzésére; 
(b) a bejelentett kiadások ellen őrzésére megfelel ő minta alapján biztosítja az 
intézkedések ellen őrzését; a minta az egyes éves programok teljes támogatható 
kiadásának legalább 10%-át felöleli; 
(c) az a) és b) albekezdésben említett ellen őrzéseket végrehajtó szervekre, a 
használni kívánt módszerre, az intézkedések ellen őrzését szolgáló mintavételi 
módszerre és az ellen őrzések indikatív tervezésére kiterjed ő ellenőrzési 
stratégiát nyújt be a Bi zottsághoz a többéves progra m jóváhagyásától számított 
hat hónapon belül, a társfinanszírozás f ő kedvezményezettjei ellen őrzésének és 
az ellenőrzések egyenletes elosztásának biztosítása érdekében az egész 
programozási id őszak során; 
2. Amennyiben az e határozat szerint kijelölt ellen őrző hatóság a …, …. és …50 
határozatok szerint is kijelölt ellen őrző hatóság, vagy amennyiben két vagy több 
alapra közös rendszerek vonatkoznak, az (1) bekezdés c) pontja szerint egy közös 
ellenőrzési stratégia benyújtható. 
3. Az ellen őrző hatóság az 50. cikk (2) bekezdéséb en meghatározottak szerint záró 
beszámolót készít az éves programok végrehajtásáról, amelyben szerepel: 
                                                 
50 Beszúrandó az EMA, a Beilleszkedési Alap és a Viss zatérési Alap létrehozásáról szóló határozatra való 
hivatkozás. 
 
HU 86   HU (a) éves vizsgálati jelentés, amely megálla pítja az éves program tekintetében az 
ellenőrzési stratégiának megfelel ően elvégzett ellen őrzések eredményeit, és 
beszámol a program igazgatási és ellen őrző rendszereiben feltárt esetleges 
hiányosságokról. 
(b) véleménynyilvánítás arra vonatkoz óan, hogy az igazgatási és ellen őrzési 
rendszerek kell ően hatékonyan m űködtek-e ahhoz, hogy ésszer ű biztosítékul 
szolgáljanak az adott évben a Bizo ttsághoz benyújtott kiadásigazoló 
nyilatkozatok helyességére és az azok alapjául szolgáló ügyletek 
jogszerűségére és szabályosságára. 
(c) a záró-egyenleg kifizetési kérelem ér vényességét, valamint  a záró kiadási 
kimutatásban szerepl ő ügyletek jogszer űségét és szabályosságát értékel ő 
nyilatkozat. 
4. Amennyiben az a) és b) pontban említett ellen őrzéseket nem az ellen őrző hatóság 
végzi, az ellen őrző hatóság biztosítja, hogy az azt végz ő szerv rendelkezzen a 
szükséges m űködési függetlenséggel, és munká ját a nemzetközileg elfogadott 
ellenőrzési előírásoknak megfelel ően lássa el. 
5. Az ellen őrző hatóság vagy a (4) bekezdésben említett szerv a tagállamokban 
végrehajtott projektekkel kapcsolatos tevé kenységei a 18. cikkben említett technikai 
támogatási rendelkezésekb ől finanszírozhatók, amennyi ben tiszteletben tartják a 
hatóságnak a 25. cikkben leírt el őjogait.  
VI. FEJEZET 
ELLENŐRZÉSEK  
31. cikk 
A tagállamok kötelezettségei 
1. A tagállamok felelnek a többéves és  éves programok hatékony és eredményes 
pénzgazdálkodásáért és az alapul  szolgáló tranzakciók jogszer űségéért és 
szabályosságáért. 
2. Biztosítják, hogy az irány ító hatóságok, minden felhatal mazott hatóság, a hitelesít ő 
hatóságok, az ellen őrző hatóságok és minden egyéb érintett szerv megfelel ő 
iránymutatást kapjon a 24–30. cikkben említett igazgatási és ellen őrzési rendszerek 
felállításához annak érdekében, hogy a köz össégi finanszírozást hatékonyan és 
szabályszer űen használják fel.  
3. A tagállamok megel őzik, észlelik és kiigazítják a szabálytalanságokat. Ezekr ől 
értesítik a Bizottságot, továbbá folyamat osan tájékoztatják a Bizottságot az 
igazgatási és bírósági eljárások el őrehaladásáról. 
Amennyiben a kedvezményezettnek jogtalanul kifizetett összegeket nem lehet 
behajtani, a tagállam felel azért, hogy az elveszett összeget az Európai Közösségek 
költségvetésének megtérítse. 
 
HU 87   HU 4. Els ősorban a tagállamok felelnek az intézkedések pénzügyi ellen őrzéséért, és 
biztosítják, hogy az igazgatási  rendszerek és az ellen őrzés úgy kerül végrehajtásra, 
hogy a közösségi pénzeszközök megfelel ően és hatékonyan kerüljenek 
felhasználásra. Az említett rendszerek leírását a Bizottság rendelkezésére bocsátják.  
5. A tagállamok a Bizottsággal együttm űködve gyűjtik össze a 15. cikk végrehajtásához 
szükséges statisztikát. 
6. Az (1)–(5) bekezdés részletes végrehajtási  szabályait az 52. cikk (2) bekezdésében 
említett eljárásnak megfelel ően kell elfogadni. 
32. cikk 
Igazgatási és ellen őrzési rendszerek 
1. A többéves program elfogadása el őtt a tagállamok biztosítják a 24–30. cikknek 
megfelelően az igazgatási és ellen őrzési rendszerek létrehozását. A tagállamok 
felelnek annak biztosításáért, hogy a rendszerek az egész programozási id őszakban 
hatékonyan m űködjenek. 
2. A tagállamok az egyes többéves program ok tervezetével együtt benyújtják a 
Bizottságnak a rendszerek leírását, különösen  az irányító hatóság, a felhatalmazott 
hatóságok és hitelesít ő hatóságok szervezetét és eljárásait, valamint az említett 
hatóságokon és szervezeteken, az ellen őrző hatóságon és bármely más, annak 
felelősségére ellen őrzést végz ő szerven belül m űködő belső ellenőrzési rendszerek 
leírását. 
3. Az egyes többéves programte rvezetek Bizottsághoz történ ő benyújtását követ ő 
három hónapon belül a tagállamok benyújtják  a rendszernek való megfelelést 
értékelő szerv beszámolóját, amelyben le írják a rendszerek értékelésének 
eredményeit, és véleményezik azok me gfelelését a 24–30. cikknek. Amennyiben a 
vélemény fenntartásokat tartalmaz, a bes zámolóban jelezni kell a hiányosságokat és 
azok súlyát. A tagállam a Bizottsággal egyetértésben tervet készít a meghozandó 
korrekciós intézkedésekr ől és azok végrehajtásának ütemezésér ől. 
4. Az (1)–(3) bekezdés részletes végrehajtási  szabályait az 52. cikk (2) bekezdésében 
említett eljárásnak megfelel ően kell elfogadni. 
33. cikk 
A Bizottság kötelezettségei 
1. A Bizottság a 30. cikkben megá llapított eljárásnak megfelel ően megbizonyosodik 
arról, hogy a tagállamok a 24–30. cikknek megfelel ő igazgatási és ellen őrzési 
rendszereket hoztak létre, valamint az éves  vizsgálati jelentések és saját ellen őrzései 
alapján meggy őződik róla, hogy a rendszerek a többéves program végrehajtásának 
időszakában hatékonyan m űködnek. 
2. A Bizottság tisztvisel ői vagy megbízott képvisel ői a tagállami ellen őrzések sérelme 
nélkül helyszíni ellen őrzéseket végezhetnek az igazgatási és ellen őrzési rendszerek 
 
HU 88   HU hatékony m űködésének, ezen belül az éves programokban szerepl ő intézkedések 
ellenőrzésének megvizsgálására , legalább egy munkanapp al korábban történt 
előzetes értesítést követ ően. Ezeken az ellen őrzéseken az érintett tagállam tisztvisel ői 
vagy megbízott képvisel ői is részt vehetnek. 
3. A Bizottság felkérheti a tagállamot, hogy helyszíni ellen őrzést végezzen a rendszerek 
helyes működésének, vagy egy vagy több ügylet helyességének igazolása céljából. 
Ezeken az ellen őrzéseken a Bizottság tisztvisel ői vagy megbízott képvisel ői is részt 
vehetnek. 
4. A Bizottság a ta gállamokkal együttm űködve biztosítja, hogy az alapból támogatott 
intézkedések megfelel ő tájékoztatást, nyilvánosságot  és nyomon követést kapjanak. 
5. A Bizottság a tagállamokkal együttm űködve biztosítja, hogy az intézkedések 
összhangban legyenek a többi érintett közösségi politikával, eszközzel és kezdeményezéssel, és kiegészítsék azokat. 
34. cikk 
Együttműködés a tagállamok ellen őrző szerveivel 
1. Az ellen őrzési erőforrások optimális kihasználá sa és a munka indokolatlan 
ismétlődésének elkerülése érdekében a Bizottság együttm űködik a többéves 
programok ellen őrző hatóságaival ellen őrzési terveik és pénzügyi ellen őrzési 
módszereik összehangolásában, és haladé ktalanul kicseréli az igazgatási és 
ellenőrzési rendszereken elvégzett ellen őrzések eredményeit. 
A Bizottság a 30. cikk alapján benyújtott ellen őrzési stratégia kézhezvételét ől 
számított három hónapon belü l vagy az azt követ ő első ülésen közli a stratégiával 
kapcsolatos észrevételeit. 
2. A Bizottság saját ellen őrzési stratégiája meghatározásakor meghatározza azokat a 
többéves programokat, 
(a) amelyek fenntartás nélkül megfelel nek a 32. cikk alapján létrehozott 
rendszernek, vagy amelyekre a korrekció s intézkedések nyomán a fenntartások 
visszavonásra kerültek; valamint 
(b) amelyekre a 30. cikk szerinti ellen őrző hatóság ellen őrzési stratégiája kielégít ő, 
amennyiben a Bizottság és a tagállamok ellen őrzési eredményei alapján 
megfelelő biztosíték van arra, hog y az igazgatási és ellen őrzési rendszerek 
hatékonyan m űködnek. 
3. E programok tekintetében a Bizottság tájé koztathatja az érintett tagállamot, hogy a 
bejelentett kiadások helyességének, jogszer űségének és szabályosságának 
megítélésében els ődlegesen az ellen őrző hatóság véleményére fog támaszkodni, és 
saját helyszíni ellen őrzéseket csak kivételes esetben végez. 
 
HU 89   HU VII. FEJEZET 
PÉNZÜGYI IRÁNYÍTÁS  
35. cikk 
Támogathatóság – a kiadásigazoló nyilatkozatok 
1. Valamennyi kiadásigazoló nyilatkozat ta rtalmazza az intézkedések végrehajtása 
során a kedvezményezetteknél felmerült kiad ások összegét és az állami vagy magán 
pénzeszközökb ől ennek megfelel ően nyújtott hozzájárulást.  
2. A kiadásoknak egyezniük kell a kedvezményezettek által eszközölt kifizetésekkel. A 
kiadásokat kiegyenlített szám lákkal vagy azokkal egyenérték ű bizonyító erej ű 
számviteli dokumentumokkal kell alátámasztani. 
3. Csak olyan kiadás támogatható az al apból, amelyet ténylegesen a 22. cikk (4) 
bekezdésében említett, a társfinanszírozásról szóló bizottsági határozatban említett év január 1-jén vagy az után fizettek ki. Nem támogathatók olyan intézkedések, 
amelyek a jogosultsági id őszak kezd őnapja előtt fejeződnek be. 
4. Az alapból nem támogathatók a következ ő kiadások: 
– ÁFA; 
– hitelkamat; 
– földvásárlás az érintett m űvelet támogatható összkiadásának 10%-át 
meghaladó értékben; 
– lakhatás.  
5. Az intézkedések keretében végrehajtott, a tagállamokban a 4. cikk szerint az alapból 
társfinanszírozott kiadások támogathatóság át meghatározó szabályokat az 52. cikk 
(2) bekezdésében szerepl ő eljárásnak megfelel ően kell elfogadni. 
36. cikk 
A kedvezményezetteknek nyú jtott kifizetések teljessége 
A tagállamok meggy őződnek arról, hogy a felel ős szerv biztosítja, hogy a kedvezményezettek 
az állami hozzájárulás teljes összegét a lehet ő leggyorsabban megkapják. Nem alkalmazható 
olyan levonás, visszatartás vagy bármilyen  további külön díj vagy azzal egyenérték ű hatású 
egyéb díj, amely csökkentené ezeket  a kedvezményezetteknek kifizetend ő összegeket. 
37. cikk 
Az euro használata 
 
HU 90   HU A bizottsági finanszírozási határozatokban , bizottsági kötelezett ségvállalásokban és 
kifizetésekben szerepl ő összegeket, valamint a tagállami hitelesített kiadások és a kifizetési 
kérelmek összegét euróban kell megadni és végrehajtani.  
38. cikk 
Kötelezettségvállalások 
A közösségi költségvetési kötelezettségvállal ásokat a 22. cikk (4) bekezdésében említett, a 
társfinanszírozásról szóló bizottsági hatá rozat alapján évente kell meghatározni. 
39. cikk 
Kifizetések – el őfinanszírozás 
1. Az alapokból nyújtott hozzájárulá st a Bizottság a költségvetési 
kötelezettségvállalá soknak megfelel ően fizeti ki. 
2. A kifizetések el őfinanszírozás és egyenleg kifizetés formájában történnek. A 
kifizetés a tagállam által kijelölt felel ős hatóságnak történik. 
3. Az alapból nyújtott társfina nszírozásról szóló éves bizo ttsági határozatban szerepl ő 
összeg 50%-át el őfinanszírozás formájában a társfina nszírozási határozat elfogadását 
követő hatvan napon belül ki ke ll fizetni a tagállamnak. 
4. A második el őfinanszírozási kifizetés, amely legalább az els ő kifizetés 70 %-a, 
legkésőbb három hónappal azután történik, hogy a Bizottság jóváha gyta az éves 
program végrehajtásáról szóló haladási jele ntést és a 29. cikk a) pontja és a 35. cikk 
alapján elkészített, hitelesített kiadásigazoló nyilatkozatot. A Bizottság második előfinanszírozási kifizetése nem haladhatja me g a társfinanszírozásra kijelölt teljes 
összeg 50%-át vagy tagállam által az év es program keretében a kiválasztott 
projektekre ténylegesen vállalt közösségi  pénzeszközök összegének és az els ő 
előfinanszírozási kifizetésnek a különbségét. 
5. Az el őfinanszírozásból keletkez ő kamatokat az adott progra mhoz kell könyvelni, és 
azokat le kell vonni a záró kiadási kimuta tásban bejelentett közkiadások összegéb ől. 
6. Az el őfinanszírozásban kifizetett összeget az éves program lezárásakor el kell 
számolni. 
40. cikk 
Az egyenleg kifizetések 
1. A Bizottság az egyenleget legkés őbb kilenc hónappal az alap  társfinanszírozásáról 
szóló éves határozatban meghatározott tám ogatási zárónap után fizeti ki, amennyiben 
megkapta a következ ő dokumentumokat: 
 
HU 91   HU (a) a 29. cikk a) pontjának és a 35. cikknek megfelel ően kiállított, hitelesített 
kiadásigazoló nyilatkozat és egyenleg kifizetési kérelem vagy visszatérítési nyilatkozat; 
(b) az éves program végrehajtási záró be számolója az 51. cikkben meghatározott 
információkkal; 
(c) a 30. cikk (2) bekezdésének megfelel ő vizsgálati jelentés, vélemény és 
nyilatkozat; 
Az egyenleg kifizetés függ a végrehajtási záró beszámoló elfoga dásától és a záró 
kifizetési kérelem érvényességér ől szóló nyilatkozat elfogadásától. 
2. Amennyiben a felel ős hatóság nem nyújtja be a megadott id őn belül és elfogadható 
formában az (1) bekezdésben el őírt dokumentumokat, a Bizottság visszavonja a 
megfelelő éves program költségvetési köt elezettségvállalásának az el őfinanszírozás 
kifizetésére fel nem használt részét. 
3. A (2) bekezdésben meghatározott automatikus visszavonási eljárás félbeszakad az 
érintett projektek összege tekintetéb en, ha tagállami szinten felfüggeszt ő erejű 
bírósági eljárás vagy igazgatási fellebb ezési eljárás zajlik az (1) bekezdésben 
meghatározott dokumentumok benyújtása idején. A tagállam a benyújtott részleges záró beszámolóban részletes in formációt nyújt e projektekr ől, és hathavonta jelentést 
küld a velük kapcsolatos fejleményekr ől. A tagállam a bírósági eljárás vagy az 
igazgatási fellebbezési e ljárás lezárását követ ő három hónapon belül benyújtja az 
érintett projektekre az (1) bekezd ésben meghatározott dokumentumokat. 
4. Amennyiben a Bizottság a 42. cikk rendelk ezéseivel összhangban az érintett éves 
program társfinanszírozási  kifizetéseit felfüggeszt ő határozatot fogad el, az (1) 
bekezdésben említett kilenchónapos id őszak megszakad. Az id őszak akkor 
folytatódik tovább, amikor a 42. cikk (3) bekezdésében említett bizottsági 
határozatról a tagállamot értesítik. 
5. A Bizottság a 41. cikk rendelkezéseinek sére lme nélkül az (1) bekezdésben szerepl ő 
dokumentumok kézhezvételét ől számított hat hónapon belül tájékoztatja a tagállamot 
az alapra terhelhet ő, a Bizottság által elismert kiadások összegér ől, valamint a 
bejelentett kiadások és az elismert kiadások különbségéb ől adódó minden pénzügyi 
korrekcióról. A tagállamnak három hóna p áll rendelkezésé re észrevételei 
megtételére. 
6. A Bizottság a tagállami észrevételek kézhezvételét ől számított három hónapon belül 
határozatot hoz az alapra terhelhet ő elismert kiadások összegér ől, és behajtja a végs ő 
elismert kiadások és a tagállamoknak már kifizetett összegek különbségét. 
7. A rendelkezésre álló forrásoktól függ ően a Bizottság az egyenleg kifizetést 
legkésőbb az (1) bekezdésben említett dokumentumok elfogadásától számított hatvan 
napon belül teljesíti. A költségvetési kötelez ettségvállalás egye nlegét a kifizetést ől 
számított hat hónapon belül vissza kell vonni. 
 
HU 92   HU 41. cikk 
Megszakítás 
1. Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet értelm ében az engedélyezésre kijelölt 
tisztviselő a kifizetési határid őt legfeljebb hat hónapra megszakítja, amennyiben az 
igazgatási és ellen őrzési rendszerek helyes m űködését illet ően kétségek merülnek fel, 
illetve ha az említett tisztvisel őnek a nemzeti hatóságoktól további információkra van 
szüksége az éves felülvizsgálat során tett észrevételek ellen őrzésének során, vagy ha 
az a gyanúja támad, hogy a bejelentett ki adások súlyos – feltárt vagy vélt – 
szabálytalanságokat tartalmaznak. 
A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja az érintett tagállamot és a felel ős hatóságot a 
megszakítás okairól. A tagállam a lehet ő leggyorsabban megteszi a szükséges 
lépéseket a helyzet kiigazítására. 
2. A legfeljebb hathónapos id őszak további legfeljebb hat hónappal meghosszabbodik, 
ha a 42. és 45. cikknek megfelel ő határozat elfogadásához ez szükségesnek bizonyul. 
42. cikk 
A kifizetések felfüggesztése 
1. A Bizottság részben vagy egészben felfüggesztheti az el őfinanszírozási és az 
egyenleg kifizetéseket, amennyiben: 
(a) a program igazgatási és ellen őrző rendszerében olyan sú lyos hiányosság merül 
fel, amely érinti a kifizetések hitelesí tésére vonatkozó eljá rás megbízhatóságát, 
és amelyre nem hoztak korrekciós intézkedéseket; vagy 
(b) egy hitelesített kiadási kimutatásban szerepl ő kiadás nem helyesbített, súlyos 
szabálytalansághoz kapcsolódik; vagy 
(c) egy tagállam nem teljesítette a 31. és 32. cikk szerinti kötelezettségeit. 
2. A Bizottság azt követ ően határozhat az el őfinanszírozás és az egyenleg kifizetések 
felfüggesztésér ől, hogy lehet őséget adott a tagállamnak észrevételei három hónapon 
belül történ ő benyújtására.  
3. A Bizottság akkor fejezi be az el őfinanszírozás és az egyenleg kifizetések 
felfüggesztését, amikor meggy őződik arról, hogy a tagállam  megtette a felfüggesztés 
megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket.  
4. Ha a tagállam nem hozza meg a szükséges intézkedéseket, a Bizottság a 46. cikknek 
megfelelően határozatot fogadhat el a nettó összeg csökkentésér ől vagy az éves 
programhoz biztosított közösségi hozzájárulás megszüntetésér ől. 
43. cikk 
A dokumentumok meg őrzése 
 
HU 93   HU Minden tagállam felel ős hatósága biztosítja, hogy az érintett éves pr ogram kiadásaival és 
ellenőrzéseivel kapcsolatban mind en igazoló dokumentumot meg őriz, és a Bizottság és a 
Számvevőszék rendelkezésére bocsát.  
A dokumentumokat az állami támogatásra ir ányadó szabályok sérelme nélkül az éves 
program lezárását követ ően legalább három évig meg kell őrizni. Ez az id őtartam bírósági 
eljárás esetén, illetve a Bizottsá g indokolt kérésére félbeszakad. 
A dokumentumokat eredeti példányban vagy az eredetivel megegyez őként hitelesített 
változatban általánosan elfoga dott adathordozón kell tartani. 
VIII. FEJEZET 
PÉNZÜGYI KORREKCIÓK  
44. cikk 
A tagállamok által végrehajtott pénzügyi korrekciók 
1. A szabálytalanságok kivizsgálásáért – a Bizottságnak az Európai Közösségek 
általános költségvetése végrehajtására vonatkozó feladatainak sérelme nélkül – 
elsősorban a tagállamok felelnek. A tá mogatás végrehajtásának, illetve 
ellenőrzésének jellegét, illetve feltételeit befolyásoló minden jelent ősebb változás 
megállapítása nyomán fellépnek, valami nt elvégzik a szükséges pénzügyi 
korrekciókat.  
2. A tagállamok elvégzik az intézkedések va gy az éves programok esetén észlelt egyedi 
vagy rendszeres szabálytalanságokka l kapcsolatban szükséges pénzügyi 
korrekciókat. A tagállamok által végzet t korrekció a közösségi hozzájárulás 
egészének vagy egy részének behajtását je lenti. A tagállam figyelembe veszi a 
szabálytalanságok jellegét és súlyát, valamint az alapot ért pénzügyi veszteséget. 
A tagállamok az 50. cikk (2) bekezdése alapján a Bizottságnak küldött éves 
beszámoló mellé csatolják az érintett éves programra indított megszüntet ő eljárások 
jegyzékét. 
A tagállamok által végrehajtott korrekció a közösségi hozzájárulás teljes vagy 
részbeni visszavonását jelenti, és amennyi ben az összeg az érintett tagállam által 
megszabott id őn belül nem kerül visszafizetésre, ké sedelmi kamatot kell fizetni a 47. 
cikk (2) bekezdésében meghatározott mértékben. 
3. Rendszeres szabálytalanságok esetén a tagállam k iterjeszti vizsgála tait az összes 
érintett m űveletre. 
45. cikk 
A számlák ellen őrzése és pénzügyi korrekciók a Bizottság részér ől 
1. A Bizottság tisztvisel ői vagy megbízott képvisel ői – a Számvev őszék hatáskörének 
vagy a tagállamok által a nemzeti törvényi, rendeleti és igazgatási rendelkezésekkel 
 
HU 94   HU összhangban végzett ellen őrzések sérelme nélkül – az alapból finanszírozott 
műveletekre és az igazgatási és ellen őrzési rendszerekre legalább egy munkanapos 
értesítési határid ővel helyszíni ellen őrzéseket, ezen belül szúrópróbaszer ű ellenőrzést 
végezhetnek. A Bizottság minden szükséges segítség végett az érintett tagállamhoz 
fordul. Az érintett tagállam tisztvisel ői vagy megbízott képvisel ői ezeken az 
ellenőrzéseken részt vehetnek. 
2. A Bizottság felkérheti az érinte tt tagállamot, hogy egy vagy több ügylet 
szabályszer űségének megállapítása érdekében végezzen helyszíni ellen őrzést. A 
Bizottság tisztvisel ői, illetve megbízott képvisel ői részt vehetnek ezeken az 
ellenőrzéseken. 
3. Amennyiben a szükséges ellen őrzések után a Bizottság ar ra a következtetésre jut, 
hogy a tagállam nem tesz eleget a 31. ci kk szerinti kötelezetts égeinek, akkor a 42. 
cikknek megfelel ően felfüggeszti az el őfinanszírozást vagy a záró kifizetést. 
46. cikk 
A korrekciók feltételei 
1. Amennyiben a tagállam a 42. cikk (2) bekezdésében el őírt időre nem végezte el a 
korrekciót, és nem sikerül egyezségre jutni, a Bizo ttság három hónapon belül úgy 
határozhat, hogy részben vagy egészben visszavonja az éves program közösségi 
hozzájárulását, ha arra a következtetésre jut, hogy: 
(a) a program igazgatási és ellen őrzési rendszerében olyan súlyos hiányosság 
merült fel, amely veszélyezteti a programra már kifizetett közösségi hozzájárulást; 
(b) szabálytalan kiadás található a hite lesített kiadási kimutatásban, és azt a 
tagállam az e bekezdés szerinti korrekciós eljárás megindításáig nem javította ki; valamint 
(c) egy tagállam az e bekezdés szerinti korrekciós eljárás megindításáig nem 
teljesítette a 31. cikk sz erinti kötel ezettségeit. 
A Bizottság határozatát a tagállamok által benyújtott észrevételek 
figyelembevételével hozza meg. 
2. A Bizottság pénzügyi korrekcióit a megá llapított egyedi szab álytalanságok alapján 
határozza meg, figyelembe véve a szabálytalanság rendszerszer ű természetét annak 
megállapításához, hogy átalány- vagy ex trapolált korrekciót alkalmazzon-e. 
Amennyiben a szabálytalanság olyan kiad ási kimutatáshoz kapcsolódik, amely 
vonatkozásában a 30. cikk (3) bekezdés e b) pontjával összhangban az éves 
beszámoló biztosítékot adott, feltételezhet ő, hogy a rendszerb ől adódó problémáról 
van szó, és az átalány- vagy az extrapolál t korrekciót kell alkalmazni, hacsak a 
tagállam három hónapon belül nem szolgál bizonyítékkal a feltételezés cáfolatául. 
3. A Bizottság a korrekció összegének meghatározásakor figyelembe veszi a 
szabálytalanság súlyát és az érintett éves  programban talált hiányosságok mértékét és 
pénzügyi hatását. 
 
HU 95   HU 4. Amennyiben a Bizottság nem sajá t szolgálatai, hanem más ellen őrök által bemutatott 
tényekre alapozza a véleményét, maga vonja le következtetéseit azok pénzügyi következményeir ől, miután megvizsgálta a tagállam  által a 32. cikk alapján hozott 
intézkedéseket, a bejelent ett szabálytalanságokra vona tkozó jelentéseket és a 
tagállam válaszait. 
47. cikk 
Visszafizetés 
1. A Bizottságnak esedékes visszafizetés t az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet
51 
72. cikkének megfelel ően kiállított beszedési utal ványon feltüntetett esedékesség 
napja előtt kell eszközölni. Az esedékesség na pja az utalvány kibocsátásának napját 
követő második hónap utolsó napja. 
2. A visszafizetés elmulasztása esetén ké sedelmi kamatot kell fizetni az esedékesség 
napjától egészen a tényleges visszafizetés  napjáig. E kamat mértéke három és fél 
százalékponttal haladja meg azt az Európai Központi Bank által a f őbb 
újrafinanszírozási m űveletekre alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapja C 
sorozatában megjelentetett kamatot, amel y az esedékesség napja szerinti hónap els ő 
naptári napján érvényes. 
48. cikk 
A tagállamok kötelezettségei 
A Bizottság pénzügyi korrekciója nem érin ti a tagállam 46. cikk szerinti behajtási 
kötelezettségét. 
IX. fejezet 
FELÜGYELET, ÉRTÉKELÉS ÉS BESZÁMOLÓK 
49. cikk 
Felügyelet és értékelés 
1. A Bizottság a tagállamokkal együttm űködve rendszeresen felügyeli az alapot. 
2. A Bizottság a tagállamokkal együtt rendszere sen értékeli az alapot, hogy felmérje az 
intézkedések jelent őségét, hatékonyságát és hatásá t a 3. cikkben említ ett általános 
célkitűzések alapján. A Bizottság azt is me gvizsgálja, hogy fennáll-e kiegészít ő 
kapcsolat az alapból végrehajtott intézkedések és a más érintett közösségi politikák, eszközök és kezdeményezések szerinti intézkedések között. 
                                                
 
51 HL L 248, 2002.12.16. 
 
HU 96   HU 3. A Bizottság 2011 decemberéig megvi zsgálja az alap hatását a küls ő határellen őrzésre 
vonatkozó politika és jogszabályalkotás fejl ődésére, megvizsgálja az alap és az 
Ügynökség feladata közti együttm űködést, valamint az Eur ópai Unió e területen 
kitűzött céljai alapján a tagállamok közötti  pénzeszközelosztás szempontjainak 
helyességét.  
50. cikk 
Beszámolók 
1. A felel ős hatóság minden tagállamban megteszi a szükséges intézkedéseket a projekt 
felügyeletének és értékelésének biztosítására. 
Ezért az intézkedések végrehajtásáért felel ős szervezetekkel kötött 
megállapodásokban és szerz ődésekben ki kell kötni rendsz eres, részletes beszámolók 
benyújtását a kit űzött célok végrehajtásában és te ljesítésében elért haladásról. 
2. Az egyes éves programok társfinanszíro zási határozatában megállapított kiadások 
támogatási határidejét követ ő kilenc hónapon belül a felel ős hatóság a 35. cikk 
előírásainak megfelel ő végrehajtási záró beszámolót és záró kiadásigazoló 
nyilatkozatot nyújt be a Bizottságnak. 
3. A tagállamok benyújtják a Bizottságnak a következ őket: 
(a) legkés őbb 2010. június 30-ig az alapból finanszírozott intézkedések 
végrehajtásának értékel ő beszámolóját; 
(b) legkés őbb 2012. június 30-ig (a 2007–2010. közötti id őszakra) és 2015. június 
30-ig (a 2011–2013. közötti id őszakra) értékel ő beszámolót az alapból 
társfinanszírozott intézkedések eredményeir ől és hatásáról. 
4. A Bizottság benyújtja az Európai Parlamen tnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági 
és Szociális Bizottságnak és a Ré giók Bizottságának az alábbiakat: 
(a) legkés őbb 2009. június 30-ig egy a 15. cikkb en a tagállamok közötti éves 
forráselosztáshoz meghatározott szem pontok alkalmazásáról szóló beszámolót; 
szükség esetén a módosítási javaslatokkal; 
(b) legkés őbb 2010. december 31-ig id őközi beszámoló az alap végrehajtásának 
mennyiségi és min őségi szempontú eredményeir ől, valamint javaslatot az alap 
későbbi fejlesztésére; 
(c) legkés őbb 2012. december 31-ig (a 2007–2010. közötti id őszakra) és 2015. 
december 31-ig (a 2011–2013. közötti id őszakra) utólagos beszámoló. 
51. cikk 
Éves záró beszámoló 
 
HU 97   HU 1. Az éves és többéves program ok végrehajtásának áttekinthet ősége érdekében az 50. 
cikk (2) bekezdésében említett beszámolók tartalmazzák a következ ő információkat: 
(a) az éves program pénzügyi és operatív végrehajtása; (b) a többéves program és a prioritások vé grehajtásában elért haladás az egyedi, 
igazolható célok vonatkozásában; amennyi ben lehetséges, az egyes érintett 
prioritások számszer ű fizikai mutatóival és a végrehajtásra, eredményre és 
hatásra vonatkozó mutatóival; 
(c) a felel ős hatóság lépései a végrehajtás min őségének és hatékonyságának 
biztosítása érdekében, különösen a következ ők: 
– a felügyeleti és értékelési in tézkedések, ezen  belül az adatgy űjtési 
rendelkezések; 
– az operatív program végrehajtásáná l felmerült komolyabb problémák 
összegzése és a meghoz ott intézkedések; 
– a technikai támogatás felhasználása. 
(d) az éves és többéves programról szóló tájékoztatás és a program 
nyilvánosságának biztosítására hozott intézkedések. 
2. A beszámolók akkor fogadhatók el, ha az (1) bekezdésben felsorolt összes 
információt tartalmazzák. A Bizottság a felel ős hatóság által benyújtott éves 
végrehajtási beszámolók tartalmáról a benyújtást követ ő két hónapon belül határoz. 
Amennyiben a Bizottság nem válaszol az el őírt határid őn belül, a beszámoló 
elfogadottnak tekintend ő. A Bizottság közli az Ügynökséggel a jóváhagyott 
végrehajtási beszámolókat. 
X. fejezet 
Záró rendelkezések 
52. cikk 
A bizottság 
1. A Bizottságot támogatja az e határozattal52 létrehozott „Szolidaritás és a migrációs 
áramlások igazgatása” közös bizottság (a továbbiakban: a bizottság).  
2. Az e bekezdésre történ ő hivatkozáskor az 1999/468/EK ha tározat 4. és 7. cikkét kell 
alkalmazni, ugyanazon határozat 8. cikké nek rendelkezéseire tekintettel. 
                                                 
52 Beszúrandó az EMÁ-t, a Beilleszkedési Alapot és a Visszatérési Alapot létrehozó határozatra való 
hivatkozás. 
 
HU 98   HU 3. A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.  
53. cikk 
Felülvizsgálat 
Az Európai Parlament és a Tanács a Bizottsá g javaslata alapján ezt a határozatot legkés őbb 
2013. június 30-ig felülvizsgálja. 
54. cikk 
Ezt a határozatot 2007. január 1-t ől kell alkalmazni.  
55. cikk 
Címzettek 
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. 
Kelt Brüsszelben, […]-án/-én. 
az Európai Parlament részér ől a Tanács részér ől 
az elnök az elnök 
 
HU 99   HU INDOKOLÁS  
1. SZOLIDARITÁS KIALAKÍTÁSA A HARMAD IK ORSZÁGOK ÁLLAMPOLGÁRAINAK 
BEILLESZKEDÉSE TERÜLETÉN  
1.1. A probléma meghatározása és vizsgálata 
A harmadik országokból az EU-ba irányuló migráció minden tagállamban mindennapos 
jelenség. Bár a harmadik országok állampol gárainak aránya tagállamonként meglehet ősen 
eltér egymástól, minden tagállam társadalma szembesül az egyre er ősödő etnikai, kulturális és 
nyelvi sokféleség jelenségével és az „interkultu rális kapcsolatok” kezelésének igényével.  
Ahogy azt a migrációról és a beilleszkedésr ől szóló els ő éves jelentés53 is meger ősítette, a 
bevándorlás továbbra is jelent ős szerepet játszik az Európai Unió gazdasági és szociális 
fejlődésében. A munkaképes korú lakosság elöregedése és csökkenése miatt er ősödő 
bevándorlás várható, ami egyre inkább elengedhetetlennek t űnik a kib ővült EU igényeinek 
kielégítésére. Európának fel kell készülnie erre. 
A bevándorlók sikeres beilleszkedése fontos  a szociális kohézió szempontjából, és a 
gazdasági hatékonyságnak is el őfeltétele. Az újrainduló liss zaboni menetrend értelmében 
döntő fontosságú a már letelepedett és a jöv őbeni bevándorlók beillesz kedésének biztosítása.  
A harmadik országok állampolgá rainak EU-beli integrációját el őmozdító politikák 
erősítésének fontossága egyértelm űen tükröz ődik a Hágai Programban. Megállapodás 
született a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkez őket védő jogszabályokról, a 
családegyesítési jogszabályokról és a megkülönböztetés, a faji el őítélet és az idegengy űlölet 
elleni jogszabályokról, am elyek most vagy a közeljöv őben kerülnek átültetésre a nemzeti 
jogba. Ezek az irányelvek alkotják az EU beilleszkedési politikájának gerincét.  
A harmadik országok állampolgárainak  beilleszkedési igényei egyszer űen azért különlegesek, 
és térnek el más hátrányos helyzet ű csoportok igényeit ől, mert nagyon gyakran újak a 
befogadó társadalomban. A harmadik országok ál lampolgárai gyakran nem ismerik az európai 
értékeket, és el őfordul, hogy korlátozott ismeretekkel rendelkeznek a befogadó közösség 
nyelvéről és a mindennapi életr ől. Ugyanilyen fontos, hogy jogaik és kötelezettségeik 
időnként nem azonosak az EU állampolgárokéval. A harmadik országok állampolgárait súlyos 
szankciók érhetik, bizonyos esetekben visszavonha tják tartózkodási jogukat,  ha nem tartják be 
a rájuk vonatkozó szabályozásoka t és nem követnek bizonyos meghatározott eljárásokat. 
1.2. A követend ő út 
A Tanács és a tagállamok kormányképvisel ői által a 2004. november 19-i Bel- és Igazságügyi 
Tanácson elfogadott közös alapelvek a beil leszkedés holisztikus megközelítésének 
szükségességét hangsúlyozzák. Kijelentik, hogy nem csak tagállami, hanem európai szinten is 
szükség van olyan lépésekre, amelyek központi figyelmet biztos ítanak a beilleszkedésnek a 
politika kialakításában és végrehajtásában, mi közben folyamatban van a harmadik országok 
állampolgárai beilleszkedésére vonatkozó különleges politikák kidolgozása is.  
                                                 
53 COM(2004) 508, 2004.7.16. 
 
HU 100   HU Az alapelvek kiemelik, hogy „ha egy ta gállam ezt nem teszi meg, az hátrányos 
következményekkel járhat a többi tagállamra és  az Európai Unióra is”, és hogy a hatékony 
beilleszkedési stratégiák köve tése minden tagállam érdeke.  
A Bizottság 2002-ben kísérleti beilleszkedési projekteket (INTI) kezdeményezett. E 
kezdeményezéseket korlátozta a 2006. végéig  tartó pénzügyi terv 3. címe alapján 
rendelkezésre álló korlátozott fe dezet. Mivel a projektek nag yon sikeresek voltak, a Bizottság 
felvetette a „beilleszkedési al ap” gondolatát a beilleszkedésr ől szóló miniszteri konferencián a 
holland Elnökség idején. 
1.3. Az alap célkit űzései 
A közös alapelveknek megfelel ően az alap a következ ő hat politikai célkit űzéshez járul hozzá: 
1. a migránsok beutazás-engedélyezési eljárá sai szervezésének és végrehajtásának 
megkönnyítése a beilleszkedési elem er ősítésével és a harmadik országok 
állampolgárai igényeinek el őzetes meghatározásával; 
2. hozzájárulás a harmadik országok állampolgárainak szóló bevezet ő programok és 
tevékenységek szervezéséhez és végrehajtásához kapacitásépítéssel, politikafejlesztéssel és végreh ajtással ( 4. közös alapelv); 
3. a harmadik országok állampolgárai polgá ri, kulturális és politikai részvételének 
növelése a befogadó országban aktív álla mpolgárságuk támogatása és az alapvet ő 
értékek elismerése érdekében; (7. közös alapelv) 
4. a tagállamokban m űködő állami és magán szolgáltatók támogatása, hogy jobb 
kapcsolatot tudjanak fenntartani a ha rmadik országok álla mpolgáraival és 
szervezeteikkel, és jobban meg tudjan ak felelni a harmadik országok 
állampolgárainak különböz ő csoportjai igényeinek; 
5. a befogadó társadalom a növekv ő sokféleséghez való alkalmazkodóképességének 
erősítése a befogadó népességr e irányuló beilleszkedési intézkedésekkel (1. közös 
alapelv) 
6. a tagállamok képességének javítása a be illeszkedési politikák fejlesztésére, 
felügyeletére és értékelésére. 
A szolidaritási eszközön kívül az alap  rendelkezik egy olyan politikai keretr ől is (a 
továbbiakban: közösségi intézkedések), mely a Bizottság kezdeményezésére, és különösen az INTI által kezdeményezett st rukturáltabb politikai fejl ődés további ösztönzése érdekében 
támogatja a tagállamok közötti tapasztalatcserét,  a legjobban bevált gyako rlatok cseréjét és az 
együttműködést.  
1.4. Kiegészít ő kapcsolat az Európai Szociális Alappal 
A pénzügyi tervr ől szóló 2004. július 14-i közlemény kiemelte: „A közös bevándorlás-
politika végrehajtásához a Közösségnek hite les választ kell adnia a harmadik országok 
állampolgárai beilleszkedésének sokrét ű kérdésére. Ez azt jelenti, hogy nagyobb hangsúlyt 
kell fektetni a migránsok fokozott részvételére az Európai Szociális Alap tevékenységeiben 
(…). Az ESZÁ-ból nem fedezett intézkedések – például a polgári és politikai életben való 
részvétel, a sokféleség és a polgári életmód tisztelete vagy a menedékkér őkre vonatkozó 
 
HU 101   HU intézkedések, ezen belül a kapcsolatépítés, a teljesítményértékelés és a jelz őszámok 
kialakítása e területeken –” a pénzügyi terv  „3. fejezetéb ől finanszírozandók.”   
E válasz kidolgozása érdekében a Bizottság 2004. július 14-én javaslatot terjesztett el ő az 
Európai Szociális Alap (a továbbiakban: ESZA ) módosítására. A javaslatban megállapította, 
hogy különleges intézkedéseket kell támogatn i a migránsok szociális bevonásának er ősítésére 
és a foglalkoztatottságban való részvéte lének növelésére, ideértve a tanácsadást és 
nyelvoktatást, a külföldön megszerzett szakképze ttség érvényesítését, valamint a munkahelyi 
sokféleség el őmozdítását és a megkülönböztetés elleni küz delmet. Az Európai Foglalkoztatási 
Stratégia és a Szociális Befogadási Folyamat  is rendelkezik konkréta bb célokról a migránsok 
munkaerő-piaci beilleszkedése, illetve alapvet ő jogaikhoz, szolgáltatásokhoz és forrásokhoz 
történő hozzáférésük el őmozdítása tekintetében. Végül a 2000. óta hatályos megkülönböztetés 
elleni irányelvek jogi keretet biztosítanak a faji megkülönböztetés és a harmadik országok 
állampolgárai megkülönböztetésének tilalma érdekében. 
Ezen eszköz célja a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedésével kapcsolatban az 
ESZA alá nem tartozó kiegészít ő tevékenységek támogatása. Célja a beilleszkedési területen a 
közös bevándorlás-politika kidolgozásából fa kadó különleges igények kielégítése.  
Az EU a harmadik országok állampolgárainak  szóló, a tagállamokban található harmadik 
országbeli állampolgárok relatí v aránya alapján a szolidaritá shoz kapcsolódó külön eszköz 
létrehozásával a bevándorlók hiányos beillesz kedése tekintetében megfogalmazott különleges 
kihívásoknak felel meg. Az esz köz különösen érintené a harmad ik országok állampolgárainak 
esélyét arra, hogy megfeleljenek a befogadó or száguk beilleszkedési követelményeinek. Így 
lehetőséget biztosítana átfogó po lgári eligazító ta nfolyamokra, és biztosítaná, hogy a 
bevándorlók – különösen akik nem dolgoz nak, vagy nem dolgozhatnak – a munkaer ő-piacon 
kívül más közegen keresztül is  beilleszkedhessenek a társadalomba. Ez a 4. közös alapelv 
nézetét tükrözi, amelyben a Tanács a beille szkedési folyamat megkezdéséhez szükséges 
legmegfelel őbb eszköztár összeállításá ra összpontosító bevezet ő programokat sürget. E 
programok nyomán a bevándorló k gyorsan megtalálják hel yüket az olyan legfontosabb 
területeken, mint a munka, a lakhat ás, oktatás és egészségügy, és megkezd ődhet az új 
társadalomban való hosszabb távú, normatív alkalmazkodás folyamata. 
Annak indoklása, hogy ez az eszköz miért egés zíti ki az ESZÁ-t, részletesebben a kib ővített 
hatásvizsgálatban található. 
A migrációról, beilleszkedésr ől és foglalkoztatásról  szóló bizottsági közlemény, valamint a 
migrációról és beilleszkedésr ől szóló éves jelentés kiemelte, hogy a bevett megközelítés 
önmagában nem biztosíthatja minden szempontból a társadalomba való sikeres beilleszkedést 
és olyan szociálisan összet artozó társadalom kialakul ását, amelyben a bevándorlók 
odatartozónak érzik magukat. Ezért fontos a harm adik országok állampolgárainak szánt és az 
ő különleges igényeiket figyelembe vev ő eszköz az ESZA er őfeszítéseinek kiegészítésére.  
Az ezen eszköz és az ESZA közti következetesség biztosítása érdekében mechanizmusok 
jöttek létre az EU-s és nemzeti szinten való át fedések elkerülésére, ezen belül a végrehajtó 
nemzeti hatóságok kötelessége az egyes alapok programozásának összehangolása. 
2. ÉRTÉKELÉSEK  
A Bizottság el őzetes értékelést végzett, amely e javaslat mellékletében található. 
 
HU 102   HU 3. A  POLITIKAI ESZKÖZ JOGALAPJA ÉS INDOKLÁSA  
3.1. A jogalap megválasztása 
E határozat javasolt jogalapja a 63. cikk (3) bekezdése, mert e jogszabály említ 
„intézkedéseket (…) a bevándorlás-politikára vonatkozólag (…) a belépés és tartózkodás 
feltételei, valamint eljárási szabályok a huz amos tartózkodásra jogosító vízumok és huzamos 
tartózkodási engedélyek tagállamok által történ ő kiadására vonatkozóan, beleértve a 
családegyesítési célúakat is” (63. ci kk (3) bekezdésének a) pontja). 
Mivel a javaslat alapja az EK-Szerz ődés IV. címe (Vízumok, menekültügy, bevándorlás és a 
személyek szabad mozgására vonatkozó egyéb politikák), a javaslatot az Amszterdami 
Szerződéshez mellékelt, az Egyesült Király ság, Írország és Dánia helyzetér ől szóló 
jegyzőkönyvvel összhangban kell el őterjeszteni és elfogadni. Az Egyesült Királyságnak és 
Írországnak ezen intézkedés tekintetében választási lehet ősége van. Dánia nem vesz részt a 
határozat elfogadásában, az nem kötelez ő és nem alkalmazandó rá. 
A szolidaritás kifejezése a források elosztásában 
Először: sok tagállamnak (különös en az új tagállamoknak) stru kturális beruházásokat kell 
eszközölnie a harmadik országok állampolgára inak sikeresen beilleszkedésére, és ennek 
kifejezésére a tagállamok éves átalányösszeg et kapnak. Ez az összeg a 2004. május 1-jén az 
Európai Unióhoz csatlakozott ál lamok esetén a 2007–2013. közötti id őszakban magasabb 
lesz. Szintén magasabb lesz ez az összeg a 2007–2013. között az Európai Unióhoz csatlakozó 
tagállamok esetén a 2007–2013. közötti id őszakban, a csatlakozásuk évét követ ő első évtől 
kezdődően. 
Másodszor: a tagállamokna k járó keretösszeget e gy szolidaritást kifejez ő elosztási kulcs 
alapján kell meghatározni, amely kifejezi a ta gállamok viszonylagos rés zesedését a harmadik 
országok legálisan az EU-ban tartózkodó állampolgáraival kapc solatban. Az elosztási kulcs 
két elemb ől állna: az egyik a harmadik országok állampolgárainak állományadataira, a másik 
a változó adataira vonatkozna. Az els ő elemnél egy hároméves id őszakban a tagállamban 
legálisan tartózkodó harmadik országbeli á llampolgárok összlétszámát átlagolják a 
véletlenszer ű, nem reprezentatív növeked és vagy csökkenés elsimítá sa érdekében. A második 
elemnél az elmúlt három évben a tagállamok terü letén (nemzeti vagy közösségi jog alapján) 
tartózkodási engedélyt kapott harmadik országbe li állampolgárok számát adják össze. Ez az 
összeg aztán nagyjából megfelelne azon személyek számának, akik vélhet ően részesülnének 
az újonnan érkez őknek szóló beilleszkedési intézkedésekb ől, feltételezve, hogy a bevezetési 
programokra és egyéb „fogadási” tevékenységek re a személyek beengedésének évét követ ően 
is sor kerülhet, és egy-két év ala tt számos tanfolyamra sor kerülhet. 
Mivel az alap a Bizottság javaslata szerint f őként a harmadik országok olyan állampolgáraira 
vonatkozna, akik nemrégiben érkeztek és kaptak  engedélyt egy tagállamtól a területén való 
tartózkodásra (a továbbiakban: újonnan érkezettek ), a második elem fontosabb lenne, és ezért 
az elsőnél nagyobb súlyozást kapna (60 %). A cél az, hogy az alap azokat a tagállamokat 
támogassa, amelyek csak rövid ideje fogadnak migránsokat, vagy amelyek a pénzügyi terv 
időszakában várhatóan bevándorlási országok ká válnak. Ezt az újonnan érkezetteknek 
tulajdonított fontosságra fektetet t hangsúlyt felül kell vizsgálni.  
 
HU 103   HU E szempontok együttes alkalmazása a pénzeszköz ök elosztására biztosítja, hogy a pénzügyi 
elosztás során megfelel ően tekintetbe vegyék a fejleményeke t (például bevá ndorlás-politikák 
változásait), és korrekciós intézkedésekre legyen lehet őség az alap támogatásával. 
A változó elem kiszámításakor figyelmen kívül kell hagyni a harmadik országok 
állampolgárainak bizonyos csoportjait, példáu l a diákokat, kutatókat és idénymunkásokat, 
valamint azokat a személyeket, akiknek a j ogállása változik meg, va gy korábban biztosított 
tartózkodását hosszabbítják meg.  
A menekültek és a nemzetközi védelem egyéb kedvezményezettei nem számítanak bele sem 
az állandó, sem a változó elembe, mivel rájuk az Európai Menekültügyi Alap vonatkozik. A 
humanitárius tartózkodási  engedéllyel rendelkez őket (például egészségügyi okokból) azonban 
nem kell kizárni, mert rájuk az EMA nem vonatkozik. 
Ez nem sérti a tagállamok azon lehet őségét, hogy közvetlenül finanszírozzanak a diákokra, 
kutatókra és idénymunkásokra (i s) vonatkozó intézkedéseket. 
3.2. Az alapon belül megh atározott intézkedések 
Mivel az alap általános célkit űzése az, hogy a közös alapelve kkel összhangban hozzájáruljon 
a nemzeti beilleszkedési poli tikák végrehajtásához, a Bizo ttság javasolja, hogy az alap 
megvalósítása f őként a tagállamokkal megosztott igazgatás révén történjen. Ez lehet ővé teszi, 
hogy a pénzügyi támogatás minden tagállam konkrét helyzetével és szükségleteivel 
összhangban célzott legyen.  
A javaslat a pénzeszközök lehet ő leghatékonyabb felhasználása érdekében igen részletes 
rendelkezéseket tartalmaz az elérend ő működési célkit űzésekre és a célkit űzéseket szolgáló 
intézkedésekre. 
3.3. Programozás 
A programozás többéves szinten szervez ődik, két programozási id őszakban: 2007–2010. és 
2011–2013. között.  
A programozás kétlépcs ős megközelítésen alapul: 
Többéves programozás (politikai szinten): minden tagállam a Bizottság által elfogadott 
stratégiai iránymutatások alapján, figyelembe véve a hátrányok és igények vizsgálatát, 
többéves nemzeti programot készít, amely tart almazza a prioritásokat és azt az intézkedési 
stratégiát, amely a Bizottsággal me gvitatásra kerül, és amely a m űvelet előkészítésének 
keretét jelenti.  
Éves programozás (m űködési szinten): a Bizottság a megá llapított stratégia és a szigorúan 
meghatározott szempontok alkalmazásából származó forráselosztás alapján minden tagállamra éves programot fogadna el.  
3.4. Pénzügyi irányítás és ellen őrzés 
A megosztott igazgatás keretén be lül a 2007–2013. közötti programozási id őszak leend ő 
szabályozási csomagjának egyik f ő célkitűzése az, hogy – az érvényben lév ő jogszabályokból 
szerzett tapasztalat alapján – egyértelm űen megállapítsa a közösségi költségvetés 
 
HU 104   HU végrehajtásában érintett különböz ő szereplők kötelezettségeinek keretét, jellegét, illetve a 
kötelezettségek közöttük történ ő megosztását. 
3.5. Igazgatási és ellen őrzési rendszerek 
A határozattervezet fokozza az alap igazgatási és ellen őrzési rendszere általános felépítésének 
összhangját és áttekinthet őségét: 
• összhang – világosan meg van ha tározva, hogy azonosak az ellen őrzési és pénzügyi 
ellenőrzési rendszerek minimumkövetelményei, valamint a különböz ő szereplők feladatai 
és kötelességei; 
• átláthatóság – szükséges, hogy az ellen őrzésekben érintett különböz ő szereplők tudatában 
legyenek minden rész ellen őrzési eredményének, hogy javu ljon a rendszer hatékonysága, 
eredményessége és általános egyensúlya. 
A határozattervezet meghatározza azokat az alapvet ő közös minimális feltételeket, amelyeket 
az alap kezelésében érintett minden igazgatási és bels ő ellenőrzési rendszernek teljesítenie 
kell. Ezért a tagállamok  az igazgatási és ellen őrzési rendszerek tekintetében biztosítékot 
nyújtanak: 
• minden többéves id őszak kezdetén egy független ellen őrző szerv véleményt nyilvánít a 
rendszerről;  
• az ellenőrző hatóság minden évben véleményt nyilvánít, melyet alátámaszt egy éves 
ellenőrzési jelentés és egy biztosíték az éves programok végrehajtási záróbeszámolójához 
csatolt záró kiadásigazoló nyilatkozatról. 
Továbbra is fontos marad az addicionalitás el ve, melynek értelmében az uniós források nem 
helyettesíthetik a nemzeti forrásokat, hanem kiegészítik azokat. A tagállamok felelnek az addicionalitás elvének érvényesí téséért az alapon belül. 
A határozat javasolja, hogy hozzanak létre eljárást a kifizetés megszakítására és 
felfüggesztésére azokra az esetek re, amennyiben súlyos problémák  merülnek fel a kifizetés 
iránti kérelem bemutatásakor. 
4. S
ZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG  
Szubszidiaritás 
Az alapelv szerint a beilleszkedési stratégiák  kidolgozása és végreha jtása továbbra is a 
tagállamok feladata. Mivel azonban ezek a politik ák a többi tagállamra is hatással vannak, a 
„közös alapelvek” végrehajtására tett nemzeti er őfeszítéseket támogathatja egy alap. A 
támogatandó intézkedéseket tehát világosan me g kell határozni, azoknak az egyes államokban 
objektív feltételekhez kell kapcsolódniuk, és ho zzáadott értéket kell jelenteniük az egész 
Közösség számára. 
Arányosság 
A határozat révén egy sor olyan intézkedés re pénzügyi támogatás nyújtható az alapból, 
amelyek operatív módon több me ghatározott konkrét célkit űzéshez is hozzájárulnak, míg a 
 
HU 105   HU tagállamok és a Bizottság közösen választh atják ki az intézkedéseket és azt, hogy a 
megállapított rendszereken  belül hogyan hajtják azoka t végre. A közösségi el őirányzatok 
felhasználását tanácsi határozatban – amel y a közösségi programok végrehajtásának 
megfelelő eszköze – szintén világos és egys éges szabályokkal kell szabályozni. 
5. K ÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK  
Az alap keretösszege a Bizottság pé nzügyi tervei szerint a 2007–2013. közötti id őszakra 
1 771 millió EUR. 
 
HU 106   HU 2005/0048 (CNS) 
Javaslat: 
A TANÁCS HATÁROZATA 
a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános programon belül a 2007-
2013. közötti id őszakra a Harmadik Országok Államp olgárainak Beilleszkedését Segít ő 
Európai Alap létrehozásáról 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Kö zösséget létrehozó szerz ődésre és különösen annak 63. cikke (3) 
bekezdése a) pontjára, 
tekintettel a Bizottság javaslatára54, 
tekintettel az Európai Parlament véleményére55, 
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére56, 
tekintettel a Régiók Bi zottságának véleményére57, 
mivel: (1) Az Európai Közösséget létrehozó szerz ődés a szabadságon, biztonságon és a jog 
érvényesülésén alapuló térség fokozatos  létrehozása érdekében rendelkezik a 
személyek szabad mozgását biztosító in tézkedések és ezzel összefüggésben a küls ő 
határokon folyó ellen őrzésekre, a menekültügyre és  a bevándorlásra vonatkozó 
támogató intézkedések elfogadásáról, vala mint a menekültügyre, bevándorlásra és a 
harmadik országbeli állampolgárok j ogai védelmére vonatkozó intézkedések 
elfogadásáról. 
(2) Az Európai Tanács 1999. október 15-i és 16-i különleges ülésén megállapította, hogy 
az Európai Uniónak biztosíta nia kell a tagállamai terü letén legálisan tartózkodó 
harmadik országbeli állampolgárokkal való tisztességes bánásmódot. Er őteljesebb 
beilleszkedési politikára van szükség, am elynek célja az EU állampolgárokéhoz 
hasonló jogok és kötelezettségek biztosítása  számukra. Javítani kell a gazdasági, 
szociális és kulturáli s életben a megkülönböztetés elkerülé sét is, és fejleszteni a faji 
megkülönböztetés és az idegengy űlölet elleni intézkedések kidolgozását. 
                                                
 
54 HL C … 
55 HL C … 
56 HL C … 
57 HL C … 
 
HU 107   HU (3) A harmadik országok állam polgárainak a tagállamokba történ ő beilleszkedése 
lényeges eleme a gazdasági és szociális kohézió el őmozdításának, amely a Közösség 
Szerződésben megállapított alapvet ő célkitűzése. 
(4) Az Európai Tanács a 2004. november 4-5-i Hágai Programban kiemeli, hogy a 
tagállamok társadalmai közötti stabilitás és kohézió elérése érdekében hatékony 
politikák kidolgozására van szükség. Az Eu rópai Tanács a nemzeti beilleszkedési 
politikák fokozottabb összehangolását sürg eti közös keret alapján, és felkéri a 
tagállamokat, a Tanácsot és a Bizotts ágot, hogy támogassák a beilleszkedéssel 
kapcsolatos tapasztalatok és információk strukturális cseréjét. 
(5) Az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányképvisel ői a Hágai Programban 
szereplő kérésnek megfelel ően 2004. november 19-én létrehozták az „Európai Unió 
bevándorlási beilleszkedési  politikájának közös alap elveit”. A közös alapelvek 
segítenek abban, hogy a tagállamok megfogalm azzák beilleszkedési politikájukat, és 
gondolatokkal teli útmutatóul szolgál az alapelvekr ől, amelyek alapján saját 
erőfeszítéseiket megítélhetik és értékelhetik. 
(6) A közös alapelvek kiegészítik és együttm űködnek a meglév ő jogi keretekkel, ezen 
belül a nemek közti egyenl őségre, a megkülönböztetés megszüntetésére és a 
társadalmi bevonásra vonatkozókkal, az embe ri jogokról szóló európai egyezménnyel, 
és a beilleszkedési rendelkezéseket tart almazó közösségi eszközökkel, például az 
Európai Közösséget létrehozó szerz ődésen, különösen annak 63. cikke 3) és 4) pontján 
alapuló, közös bevándorlás-politikát kialakító tanácsi irányelvekkel. 
(7) A 2002. október 14-i Tanács beilleszkedésr ől szóló következtetéseiben kiemeli, hogy 
az újonnan érkezett bevándorlóknak gyorsan és megfelel ően elérhet ő információra van 
szükségük a befogadó társadalomról,  és a nemzeti joggal összhangban 
nyelvtanfolyamokat kell számukra szervezni. A Tanács továbbá úgy véli, hogy fontos, 
hogy a nemzeti rendszerek a nemzeti joggal összhangban ösztönözzék a harmadik 
országok állampolgárainak a Közösség életében és a munkaer őpiacon való aktív 
részvételét. A tagállamok beilleszkedési  politikáinak végreh ajtásához a kormányok, 
regionális és helyi hatóságok, migráns és  nem kormányzati szervezetek, szociális 
partnerek és a civil tá rsadalom összehangolt intézkedésére van szükség. 
(8) Amennyiben egy tagállam nem dolgoz ki és  hajt végre beilleszke dési politikát, az 
többféleképpen is hátrányosan  érintheti a többi  tagállamot és az Európai Uniót. 
(9) E programozás alátámasztására az integrác ió terén a költségvetési hatóság különleges 
előirányzatokat határozott meg az Európai Közösségek 2003–2005. közötti id őszakra 
szóló általános költségveté sében a beilleszkedési el őkészítő intézkedések 
finanszírozására. 
(10) A beilleszkedésr ől szóló 2002. évi következtetése kkel összhangban a Bizottság 
javasolta 2004. július 14-i pénzügyi tervr ől szóló közleményében, hogy nagyobb 
hangsúlyt kell fektetni a migránsok nagyobb rész vételére az Európai Szociális Alap (a 
továbbiakban: ESZA) tevékenységén belül. A Bizottság a 2007–2013. közötti időszakra az ESZÁ-ról szóló javaslatban me gállapította, hogy különleges intézkedést 
kell támogatnia a migránsok szociális beilleszkedésének er ősítésére és a 
munkavállalásban való részvételére, mely  magában foglalja a tanácsadást és 
 
HU 108   HU nyelvoktatást, a külföldön megszerzett szak képesítések érvényesítését, valamint a 
munkahelyi sokféleség el őmozdítását és a megkülönböztetés elleni küzdelmet. 
(11) Továbbá az el őkészítő intézkedések alapján és a Bizottság bevándorlásról, 
beilleszkedésr ől és foglalkoztatásról szóló közlemé nyeire, valamint a migrációról és 
beilleszkedésr ől szóló els ő éves jelentésre hivatkoz va, a közös alapelvekkel 
összhangban és az ESZÁ-t kiegészítve sz ükségesnek látszik ellátni a Közösséget 
2007-től egy olyan meghatározott eszközzel, amelynek célja a tagállamok nemzeti 
erőfeszítéseihez való hozzájárulás olyan beil leszkedési politikák kifejlesztése és 
végrehajtása érdekében, amelyek lehet ővé teszik, hogy a különböz ő kulturális, vallási, 
nyelvi és etnikai hátter ű harmadik országok állampolgárai letelepedjenek és aktívan 
részt vegyenek az európai társ adalmak minden vonatkozásában. 
(12) A Közösség által a harmadik országok álla mpolgárainak beilleszke désére adott válasz 
következetességét biztosítandó, az ezen eszközb ől finanszírozott intézkedéseknek 
célirányosan meghatározottnak kell lenniük, és ki kell egészíteniük az ESZÁ-ból 
finanszírozott intézk edéseket. Ebben az összefüggésben  ki kell dolgozni a Közösség 
válaszának következetességét biztos ító meghatározott közös programozási 
intézkedéseket a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedésére az ESZA és ezen eszköz révén. 
(13) Szem el őtt tartva, hogy ez az eszköz és az ESZA a tagállamokkal megosztott igazgatás 
alá tartozik, a végrehajtás következetességé nek biztosítására nemzeti szinten is kell 
intézkedéseket hozni. Ezért a tagállamok ezen eszköz végrehajtásáért felel ős 
hatóságait fel kell kérn i, hogy hozzanak létre együttm űködési és összehangolási 
mechanizmusokat a tagállamok által kijelö lt hatóságokkal az ESZA igazgatására és 
végrehajtására és annak biztosítására, hogy ezen alap intézkedései meghatározottak 
legyenek, és az ESZA által finanszírozott intézkedéseket kiegészítsék. 
(14) Ezen eszközt a „Szolidaritás és a migr ációs áramlások igazgatása” általános program 
elnevezés ű összefügg ő keret részeként terv ezték, amelynek célja a tagállamok közötti 
igazságos feladatmegosztás kérd ésének megoldása az Unió küls ő határainak integrált 
kezelése bevezetéséb ől és a menekültügyi és bevá ndorlásügyi közö s politikák 
végrehajtásából származó pénzügyi terhet illet ően, az Európai Közösséget létrehozó 
szerződés IV. címének megfelel ően. 
(15) Az alapból nyújtott támogatás hatékonya bb és célzatosabb lesz akkor, ha a 
támogatható intézkedések társfinanszíro zása stratégiai t öbbéves programokon és 
ahhoz kapcsolódó éves munkaprogramokon al apul, amelyeket minden tagállam a 
Bizottsággal együttm űködve dolgoz ki. 
(16) A Bizottság által elfogadott stratégiai iránymutatások alapján valamennyi tagállamnak 
készíteni kell egy a helyzetét és igényeit figyelembe vev ő többéves programozási 
dokumentumot fejlesztési stratégiájáról , amelyet megtárgyal a Bizottsággal és 
amelyről a Bizottság határoz, és amely az éves programok elkészítésének keretét 
képezi. 
(17) A többéves programozás  célja az alap célkit űzéseinek megvalósítása azáltal, hogy 
biztosítja a szükséges pénzügyi források rendelkezésre állását és a Közösség és a 
tagállamok együttes fellépéseinek ös szhangját és folyamatosságát. 
 
HU 109   HU (18) Az ESZÁ-val való következetesség biztosítása érdekében tett különleges 
intézkedéseken kívül a programozásnak bizt osítania kell az alap  összehangolását a 
többi meglév ő pénzügyi eszközzel, például az Eu rópai Menekültügyi Alappal, a Küls ő 
Határok Alappal, az Európai Visszatérés i Alappal és a PROGRESS programmal. 
(19) Az Európai Közösségek általános kö ltségvetésére alkalmazandó költségvetési 
rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet58 53. 
cikke (1) bekezdése b) pontjában említett me gosztott igazgatás összefüggésében meg 
kell közelebbr ől határozni azokat a feltételeket, amelyekkel a Bizottság az Európai 
Közösségek általános költségvetésének vé grehajtásával kapcsolatos feladatait 
gyakorolhatja, és tisztázn i kell a tagállamok együttm űködési kötelezettségeit. E 
feltételek alkalmazásával a Bizottság megbizonyosodhat arról, hogy a tagállamok 
jogszerűen és helyesen, illetve a költségve tési rendelet 27. cikke értelmében a 
hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban használják fel az alapokat. 
(20) Valós hatás elérése ér dekében e határozat alapján az Alap hozzájárulása nem 
helyettesítheti a tagállamok közkiadásait. 
(21) Objektív szempontokat kell létrehozni a pénzeszközök tagállamok közötti elosztására. 
E szempontok megállapítása során figyelemb e kell venni a tagállamokban legálisan 
tartózkodó harmadik országbeli állampolgá rok számát és az adott referencia-
időszakban újonnan befogadott harmadik ors zágbeli állampolgárok számát. Hangsúlyt 
kell fektetni az újonnan befogadottakra, kifejezend ő különösen annak igényét, hogy 
azokat a tagállamokat támogassák, amelyek cs ak rövid ideje fogadnak migránsokat, 
vagy amelyek várhatóan a pénzügyi terv id őszakában válnak bevándorlási országgá. 
Felül kell vizsgálni e szempontokat. 
(22) A technikai támogatás értelmében az alap nak támogatást kell biztosítani értékelések 
készítéséhez, az alapok kezeléséhez kapc solódó igazgatási kapacitás növeléséhez, 
tanulmányokhoz, kísérleti projektekhez és különösen az innovatív megközelítések és 
gyakorlatok ösztönzését célzó  tapasztalatcseréhez. 
(23) A tagállamok megfelel ő intézkedéseket fogadnak el az igazgatási és ellen őrzési 
rendszer megfelel ő működésének biztosítására. Ezért meg kell határozni azon 
általános elveket és szükséges funkcióka t, melyeket az összes program összes 
rendszerének teljesítenie kell. 
(24) Az alap fellépéseinek igazgatására minden tagállamban rendelkezni kell felel ős 
hatóság kijelölésér ől, és tisztázni kell annak feladatait. Rendelkezni kell az ellen őrző 
hatóság kijelölésér ől és funkcióiról is. Ezenkívül  a kiadások Bizottsághoz való 
átutalását megel őző hitelesítésére vonatkozó egységes min őségi előírások biztosítása 
és a kiadásigazoló nyilatkozatok alapjá ul szolgáló információk jellegének és 
minőségének tisztázása érdekében hitelesít ő hatóság kinevezésér ől kell rendelkezni. 
(25) A szubszidiaritás és az  arányosság elvének megfelel ően elsősorban a tagállamok 
felelnek a fellépések vé grehajtásáért és ellen őrzéséért. 
                                                
 
58 HL L 248, 2002.9.16., 1. o. 
 
HU 110   HU (26) Meg kell határozni a tagállamok kötelezettségét az igazgatási és ellen őrzési 
rendszerek, a kiadások hitelesítése, a közösségi jogszabályok helytelen alkalmazásának vagy megsértésének megel őzése, felderítése és korrigálása 
tekintetében, hogy ezáltal biztosítva legyen a többéves és éves programok hatékony és megfelelő végrehajtása. Különösen az irányítás és ellen őrzés tekintetében szükséges 
azon körülmények meghatározása, amelyek bi ztosítékot jelentenek a tagállamok 
számra a rendszerek létrehozására és megfelel ő működésére. 
(27) A Bizottság pénzügyi ellen őrzésre vonatkozó jogkörének sé relme nélkül fokozni kell e 
téren a tagállamok és a Bizottság közötti együttm űködést, és meg kell állapítani azokat 
a feltételeket, amelyekkel a Bizottság a nemzeti rendszerek ellen őrzésére irányuló 
stratégiája tekintetében megha tározhatja, hogy milyen szint ű biztosítékokat kaphat a 
nemzeti ellen őrző szervektől. 
(28) Amennyiben hibák merülnek  fel az igazgatási és ellen őrzési rendszerekben, a 
kifizetések felfüggesztésén túl olyan int ézkedéseket is kell alkalmazni, amelyek 
lehetővé teszik, hogy a kijelölt megbízott tisztvisel ő a kifizetéseket felfüggessze az 
említett rendszerek elégtelen m űködésének gyanúja esetén, illetve a Bizottság 
csökkentse a kifizetéseket, ha az érintett tagállam egy korrekciós intézkedéscsomag 
által nem hajtotta végre a fennmaradó intézkedéseket. 
(29) Az eszközb ől támogatott intézkedések hatékonysága és eredménye az értékelésen is 
múlik. Meg kell határozni a tagállamok és a Bizottság e vonatkozású kötelezettségeit, valamint az értékelés megbízhat óságát biztosító szabályokat. 
(30) Az intézkedéseket a félid ős felülvizsgálatra és hatásvizsgálatra tekintettel értékelni 
kell, és az értékelési foly amatot a projekt felügyeleti intézkedései részeként kell 
végezni. 
(31) Ez a határozat meghatározza a program teljes id őtartamára azt a pénzügyi keretet, ami 
a költségvetési fegyelemr ől és a költségvetési eljárási  rend javításáról szóló, 1999. 
május 6-i, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás59 33. pontja értelmében a költségvetési hatóságnak az els ődleges 
kiindulási pont.  
(32) Mivel a javasolt intézkedés célját, nev ezetesen a harmadik országok állampolgárainak 
a befogadó tagállamok társadalmaiba történ ő beilleszkedését a közös alapelvek 
keretein belül, a tagállamok önállóan nem képesek a megfelel ő mértékben 
megvalósítani, és ezek a célok – a lépé sek nagyságrendjével vagy hatásaival 
összefügg ő okok miatt – közösségi szinten jobb an megvalósíthatók, a Közösség – a 
Szerződés 5. cikkében kifejtett szubszidiaritá s elvével összhangban – intézkedéseket 
fogadhat el. Az említett cikkben fogl alt arányossági elvnek megfelel ően, ez a határozat 
nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket.  
(33) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott 
végrehajtási hatáskörök gyakorlására vona tkozó eljárások megállapításáról szóló, 
1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi hatá rozattal60 összhangban kell elfogadni. 
                                                
 
59 HL C 172., 1999.6.18., 1. o. 
60 HL L 184., 1999.7.17., 23. o. 
 
HU 111   HU (34) Az Európai Unióról szóló szerz ődéshez és az Európai Közösséget létrehozó 
szerződéshez csatolt, Dánia helyzetér ől szóló jegyz őkönyv 1. és 2. cikkével 
összhangban Dánia nem vesz részt enne k a határozatnak az elfogadásában, nem 
kötelező rá és nem alkalmazandó rá. 
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 
I. FEJEZET 
TÁRGY, CÉLKIT ŰZÉSEK ÉS INTÉZKEDÉSEK  
1. cikk 
Tárgy és hatály 
Ez a határozat a „Szolidaritás és a migráci ós áramlások igazgatása” általános program 
részeként a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti id őszakra létrehozza a harmadik 
országok állampolgárainak beille szkedését szolgáló európai Ala pot (a továbbiakban: az alap), 
mely hozzájárul a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megerősítéséhez, és általánosságban az Európai Unió célkit űzéseinek eléréséhez. 
Ez a határozat meghatározza az alap célkit űzéseit, végrehajtását, a rendelkezésre álló 
pénzügyi forrásokat és a rendelkezésre álló pénzügyi források elosztási szempontjait. 
Létrehozza az alap igazgatási szabályait, köz tük a pénzügyi és nyomon követési, valamint 
ellenőrzési mechanizmusokat, melyek a Bizottság és a tagállamok közötti feladatok elosztásán 
alapulnak. 
2. cikk 
Az alap általános célkit űzése 
1. Az alap általános célkit űzése a tagállamok er őfeszítéseinek támogatása arra, hogy 
lehetővé tegyék, hogy a harmadik országok különböz ő kulturális, vallási, nyelvi és 
etnikai hátter ű állampolgárai letelepedjenek és aktívan részt vegyenek az Európai 
társadalmak minden aspektusában, tekintet tel a beutazás-engedélyezési eljárásokra, 
az alapvet ő bevezetési programokra és tevékenysége kre, a civil és politikai életben 
való részvételre és a sokféleség és a civi l állampolgárság tiszteletben tartására.  
2. Az (1) bekezdésben szerepl ő cél elérése érdekében az al ap hozzájárul a harmadik 
országok állampolgárai számára létreho zandó nemzeti integrációs stratégiák 
kidolgozásához, amelyek figyelembe ve szik az Európai Unió bevándorlási 
beilleszkedési politikájának azon közös alapelveit, amelyekben a Tanács és a tagállamok kormányképvisel ői 2004. november 19-én megállapodtak.  
3. Az alap a tagállamok vagy a Bizottság kezdeményezésére hozzájárul a technikai 
támogatás finanszírozásához. 
 
HU 112   HU 3. cikk 
Különleges célkit űzések 
Az alap a következ ő különleges célok eléréséhez járul hozzá: 
(a) a migránsokra vonatkozó beutazás-engedé lyezési eljárások szervezésének és 
végrehajtásának megkönnyítése; 
(b) a harmadik országok álla mpolgárainak szóló bevezet ő programok és 
tevékenységek szervezéséhez és végrehajtásához való hozzájárulás, amelyeknek célja az újonnan érkezett ha rmadik országbeli állampolgárok 
bevezetése a befogadó társadalomba, és annak lehet ővé tétele, hogy elsajátítsák 
az alapvet ő ismereteket a befoga dó társadalom nyelvér ől, történelmér ől, 
intézményeir ől, társadalmi-gazdasági tulajdonságairól, kulturális életér ől és 
alapvető normáiról és értékeir ől; 
(c) a harmadik országok állampolgára inak polgári, kulturális és politikai 
részvételének növelése a befogadó or szágban és a párbeszéd javítása a 
harmadik országok állampolgárainak különböz ő csoportjai, a kormány és a 
civil társadalom között aktív ál lampolgárságuk és az alapvet ő értékek 
elismerésének támogatása érdekében; 
(d) a tagállamok állami és ma gán szolgáltatói képességének er ősítése a harmadik 
országok állampolgáraival és a migránsokat képvisel ő szervezetekkel való 
interakciókra és a harmadik or szágok állampolgárainak különböz ő csoportjai – 
ezen belül a n ők és gyermekek – igényeinek való jobb megfelelésre; 
(e) a befogadó társadalom képességének er ősítése arra, hogy alkalmazkodjon a 
növekvő sokféleséghez a befogadó lakosság körében folytatott beilleszkedési 
intézkedések megcélzásával, amellyel ha ngsúlyt kap a sikeres beilleszkedéshez 
szükséges kétirányú folyamat, figyelembe  véve a sokféleség kezelése terén 
történt fejleményeket;  
(f) a tagállamok képességének javítása a harmadik országok állampolgáraira 
vonatkozó integrációs politikák fejlesztés ére, felügyeletére és értékelésére. 
4. cikk 
Támogatható intézkedések a tagállamokban 
1. A 3. cikk a) pontjában meghatározott célkit űzések tekintetében az alap olyan 
tagállami intézkedéseket támogat, amelyek: 
(a) megkönnyítik a beutazás-engedélyezési e ljárások tagállami kifejlesztését a 
konzultációs eljárások tám ogatása révén az érintett ér dekeltekkel és a szakért ői 
tanácsok és információk cseréje azokról a megközelítésekr ől, amelyek a 
harmadik országok állampolgárainak  meghatározott nemzetiségeit vagy 
kategóriáit célozzák meg; 
 
HU 113   HU (b) hatékonyabbá és elérhet őbbé teszik az ilyen eljárások végrehajtását harmadik 
országok állampolgárainak a felhasznál óbarát kommunikációs és információs 
technológia használatával,  többek között a tájékoz tatási kampányok és a 
kiválasztási eljárások során; 
(c) felkészítik a harmadik országok befogadott állampolgárait a befogadó 
társadalomba való jobb be illeszkedésre az utazás el őtti intézkedések – például 
tájékoztató csomagok és a származási ors zágban tartott átfogó polgári eligazító 
képzések – támogatásával. 
2. A 3. cikk b) pontjában meghatározott célkit űzések tekintetében az alap olyan 
tagállami intézkedéseket támogat, amelyek : 
(a) fejlesztik és javítják az újonnan ér kezett harmadik országbeli állampolgárok 
számára a helyi és regionális szint ű bevezető programok és tevékenységek 
minőségét, különös hangsúlyt fektet ve a polgári orientációra; 
(b) a bevezet ő programok és tevékenysé gek azon képességének meger ősítése, 
hogy eljussanak bizonyos csoportokhoz, például a beutazás-engedélyezési 
eljárás alá es ő személyek családtagjaihoz, gyermekekhez, n őkhöz, idősekhez, 
írástudatlanokhoz vagy fogyatékossággal rendelkez ő személyekhez, 
figyelembe véve különleges igényeiket  olyan szempontok alapján, amelyeket a 
bevezető programok sikeres teljes ítésére készítettek; 
(c) növelik a polgári orient ációhoz kapcsolódó bevezet ő programok és 
tevékenységek rugalmasságát, különösen a részid ős tanfolyamok, gyorsított 
képzések, távoktatási vagy e-learning re ndszerek vagy hasonló képzések révén, 
amelyek lehet ővé teszik, hogy a harmadik országok állampolgárai munka vagy 
tanulás közben vegyenek részt a programokban; 
(d) olyan bevezet ő programokat vagy tevékenységeket dolgoznak ki és hajtanak 
végre, amelyek a polgári orientác ióhoz kapcsolódnak, és célközönségük a 
harmadik országbeli álla mpolgárok, különösen a "azel őtt érkezők", akiknek az 
identitás kérdéséhez és a b űnmegelőzéshez kapcsolódó különleges szociális és 
kulturális problémáik vannak, ezen belül a pártfogói és „szerepminta” programok. 
3. A 3. cikk c) pontjában meghatározott célkit űzések tekintetében az alap olyan 
tagállami intézkedéseket támogat, amelyek: 
(a) hozzájárulnak olyan hitközi és va llási vitafórumok kialakulásához a 
közösségek között és/vagy a közösségek és a irányelveket meghatározó és 
döntéshozó hatóságok között, melyek célja  a polgári állampolgárság és a 
sokféleség tiszteletben tartásának el őmozdítása; 
(b) növelik a harmadik országok állampolgárainak polgári részvételét és fokozzák 
aktív állampolgári szerepüket a bevett ( önkéntes) szervezetek ben való részvétel 
megkönnyítésével, vagy e célból támoga tják a speciális ön kéntes programok 
helyi vagy regionális szint ű fejlesztését és végr ehajtását, a gyakornoki 
rendszereket és a kapacitásépítést; 
 
HU 114   HU (c) hozzájárulnak harmadik országok álla mpolgárainak bizonyos csoportjai – 
például a befogadási programokra ki választott személyek családtagjai, 
gyermekek, n ők, idősek, írástudatlanok vagy fogyatékos személyek – 
fokozottabb polgári részvételéhez; 
(d) támogatják a tagállamok politikai döntéshozatali folyamatán belül a nemzeti, 
regionális és helyi tanács adó fórumokat a harmadik országbeli állampolgárok 
számára és az összes érdekelt közötti információcserét; 
(e) fokozzák a harmadik országok állampolgárainak részvételét a helyi 
választásokban és a demokratikus folyamatokban a figyelemfelkeltés és tájékoztatókampányok és e célú kapacitásépít ő programok támogatásával; 
(f) hozzájárulnak a nemzeti állampolgársági és honosítási el őkészítő programok 
kidolgozásához és javításához. 
4. A 3. cikk d) pontjában meghatározott célkit űzések tekintetében az alap olyan 
tagállami intézkedéseket támogat, amelyek: 
(a) hozzáférhet őbbé teszik harmadik országok állampolgárai számára a 
szolgáltatókat, többek között interku lturális tolmácsolási és fordítási 
szolgáltatások, párt fogói programok, a közösségek képvisel ői általi közvetít ői 
szolgáltatások biztosításával, hozzáférést  alakítanak ki és javítanak a helyi 
tájékoztatási központokhoz, és  javítják a dolgozók interkulturális képességeit; 
(b) átfogó tájékoztatási eszközöket – kézikönyve ket, internetes ol dalakat, dolgozói 
sokféleségi készségek regisztere it – fejlesztenek ki és korszer űsítenek; 
(c) fenntartható szervezeti struktúrákat építe nek ki a beilleszkedés és a sokféleség 
kezelésére és a különböz ő kormányzati érdekeltek közötti együttm űködési 
módozatok kidolgozására, am elynek révén a tisztvisel ők gyorsan 
értesülhetnének a máshol szerzett tapa sztalatokról és gy akorlatokról, és 
amennyiben lehetséges, közösen használhatnák a forrásokat; 
(d) meger ősítik azon képességet, hogy összehangolják a nemzeti szint ű nemzeti 
beilleszkedési stratégiákat a harmad ik országok állampolgárai számára a 
kormány különböz ő szintjei között; 
(e) olyan rendszereket vezetnek be és  hajtanak végre, amelyekkel információ 
gyűjthető és elemezhet ő a harmadik országok állampolgárainak különböz ő 
csoportjainak igényeir ől helyi vagy regionális sz inten a harmadik országok 
állampolgárainak konzultációs fórumai bevonásával és az érdekeltek közötti 
információcserével, illetve felmér ések készítésével a bevándorlási 
közösségeken belül, annak megállap ítására, hogy hogyan le het ezeket az 
igényeket a legjobban kielégíteni. 
5. A 3. cikk e) pontjában meghatározott célkit űzések tekintetében az alap olyan 
tagállami intézkedéseket támogat, amelyek: 
(a) a befogadó társadalmon belül el őmozdítják a bevezet ő programok, 
tevékenységek és a befogadási progra mok tartalmának és következményeinek 
megismertetését, és amelyek támogatják az e programokkal kapcsolatos 
 
HU 115   HU interakciót az állami és magán szolgá ltatókkal, munkáltatókkal, ezen belül kis- 
és középvállalkozásokkal, oktat ási és egyéb intézményekkel; 
(b) figyelemfelkelt ő kampányok révén növelik a mi grációs és befogadási 
programok elfogadottságát a befogadó társadalomban; 
(c) hozzájárulnak olyan (nagy) interkulturális népszer ű rendezvények 
szervezéséhez és el őmozdításához, amelyek meghatározott célcsoportokhoz 
vagy a nagyközönséghez szólnak, amennyiben azok gondoskodnak az interkulturális párbeszédr ől és a multikulturális társadalomról folytatott 
eszmecserér ől; 
(d) elősegítik a különböz ő kultúrák (ifjúsági) szervezetei közötti párbeszédet és 
cserét; 
(e) növelik a beilleszkedési ké rdések támogatottságát;  
(f) fokozzák a harmadik ors zágok állampolgárainak részvé telét a társadalom által 
a migrációs jelenségekre a dott válaszok kidolgozásában; 
(g) növelik a magánszervek szerepét a sokféleség el őmozdításában és kezelésében. 
6. A 3. cikk f) pontjában meghatározott célkit űzések tekintetében az alap olyan 
tagállami intézkedéseket támogat, amelyek: 
(a) javítják a harmadik országok állampol gárai beilleszkedésére és a harmadik 
országok állampolgárainak beilleszkedé si politikáira vonat kozó statisztikák 
gyűjtésének, elemzésének és terjesztésének képességét; 
(b) hozzájárulnak a harmadik országok állampolgáraival kapcsolatos bevándorlási 
és beilleszkedési politikák értékelé séhez a nemzeti hatásvizsgálatok, az 
érdekeltek – például munkaadók és okt atási intézmények – konzultációs 
mechanizmusai, értékelési mechanizmusok és monitoring intézkedések támogatása révén; 
(c) jelz őszámokat és teljesítményértékelést dolgoznak ki a mérési folyamathoz 
nemzeti szinten; 
(d) kiváló min őségű teszteket és értékelési rend szereket dolgoznak ki a kötelez ő 
beilleszkedési programokhoz; 
(e) hozzájárulnak a beutazás-enge délyezési eljárások vagy bevezet ő programok 
értékeléséhez harmadik országok azon állampolgárai közötti reprezentatív 
felmérések támogatásával, akik rés zesültek a programokb ól és/vagy olyan 
érintett érdekeltek közötti reprezentatív fe lmérések támogatásával, mint például 
vállalkozások, nem kormányzati szerv ezetek és regioná lis vagy helyi 
hatóságok. 
5. cikk 
A Közösség érdekében folytatott intézkedések 
 
HU 116   HU 1. A Bizottság kezdeményezésére az alap rende lkezésre álló forrá sok legfeljebb 7 %-a 
fordítható transznacionális intézkedések vagy az egész Közösség érdekét szolgáló 
intézkedések (a továbbiakban: közössé gi intézkedések) finanszírozására a 
bevándorlás- és beilleszkedési politikát és a 6. cikkben szerepl ő célcsoportra 
vonatkozó intézkedéseket illet ően. 
2. Különösen azok a közösségi intézkedés ek jogosultak támogatásra, amelyek: 
(a) előmozdítják a közösségi együttm űködést a közösségi jog és a jól bevált 
gyakorlatok végrehajtásában a bevándorlá s területén és a bevált gyakorlatok 
végrehajtását a beilleszkedés területén; 
(b) támogatják a két vagy több tagállamban m űködő szervek közötti 
transznacionális együttm űködési hálózatok és kísérlet i projektek létrehozását 
az innováció ösztönzésére, a tapasztalatcse re és a bevált gyakorlatok cseréjének 
megkönnyítésére és a menekültpolitika min őségének javítására; 
(c) támogatják a transznacionális tudatosság-fejleszt ő kampányokat; 
(d) támogatják a legjobban bevált gyakorlatokra vonatkozó információkra 
vonatkozó tanulmányokat, azok terjesztését és cseréjét és az alap minden más 
szempontját, többek között a modern  technológia felhasználásával 
kapcsolatban; 
(e) támogatják a bevándorlás és a be illeszkedés területén a közösségi 
együttműködés új formáira és a bevándorlás területén a közösségi jogra 
vonatkozó kísérleti projekteket és tanulmányokat;  
(f) támogatják a statisztikai  eszközök, módszerek és közös mutatók kidolgozását.  
3. A közösségi intézkedések prioritásait me ghatározó éves munkaprogramot az 51. cikk 
(2) bekezdésében említett eljárásnak megfelel ően kell elfogadni. 
6. cikk 
Célcsoportok 
1. E határozat alkalmazásában célcsoportnak tekintend ők: 
(a) harmadik országok azon állampolgárai, akik egy tagállamtól engedélyt kaptak 
a területén való tartózk odásra, akár munkavállalás, vállalkozói tevékenység, 
családegyesítés vagy más, a nemzeti jogban meghatározott célból, kivéve 
harmadik országok olyan állampolgá rai vagy hontalan személyek, akik 
menekültnek számítanak vagy kiegészít ő védelemre jogosu ltak a 2004. április 
29-i 2004/83/EK tanácsi irányelv alapján; valamint 
(b) harmadik országok azon állampolgárai,  akik egy harmadik  ország területén 
tartózkodnak, és akik egy tagállam ható ságai azon engedélyének megszerzése 
céljából – hogy e tagállam területére lépj enek és ott tartózkodjanak – a nemzeti 
jogban meghatározott különleges indulás el őtti feltételeknek tesznek eleget, 
 
HU 117   HU beleértve a tagállam társadalmába va ló beilleszkedés képességére vonatkozó 
feltételeket. 
2. Harmadik ország állampolgárának számít minden olyan személy, aki az EK-
Szerződés 17. cikkének (1) bekezdése érte lmében nem uniós állampolgár. 
II. FEJEZET 
A TÁMOGATÁS ELVEI  
7. cikk 
Kiegészít ő kapcsolat, következetesség és megfelelés 
1. Az alapból nyújtott támogatás a nemzeti, re gionális és helyi intézkedéseket egészíti 
ki, és beépíti ezekbe a Közösség prioritásait. 
Különösen a harmadik országok állampolgára inak beilleszkedésére adott közösségi 
válasz következetességét biztosítandó, az ezen eszközb ől finanszírozott 
intézkedéseket célirányosan kell meghatáro zni, és azoknak ki kell egészíteniük az 
Európai Szociális Alapból finanszírozott intézkedéseket.  
2. A Bizottság és a tagállamok biztosítják, hogy az alapok és a tagá llamok által nyújtott 
támogatás összhangban álljon a Közösség tevékenységeivel, politikáival és prioritásaival. Ez az összhang különöse n a többéves programban jelenik meg. 
3. Az alapból finanszírozott m űveletek megfelelnek a Szerz ődés rendelkezéseinek és az 
e rendelkezések alapján el fogadott jogszabályoknak. 
8. cikk 
Programozás 
1. Az alap célkit űzései két többéves programozási id őszak keretében valósulnak meg 
(2007–2010. és 2011–2013.). A többéves programozás i rendszer a prioritásokat és az 
igazgatás, határozathozatal, pénzügyi ellen őrzés és hitelesítés folyamatát foglalja 
magában. 
2. A Bizottság által elfogadott többéves programok éves programok révén kerülnek 
végrehajtásra. 
9. cikk 
A szubszidiaritás és az arán yosság elvén alapuló fellépés 
1. A tagállamok felelnek a 19. és 21. cikkben említett többéves és éves programok 
megfelelő területi szinten történ ő végrehajtásáért, az adott tagállamra jellemz ő 
intézményi rendszernek megfelel ően. Ezt a kötelezettséget e határozatnak 
megfelelően kell gyakorolni. 
 
HU 118   HU 2. A Bizottság és a tagállamok különböz ő eszközöket alkalmaznak a pénzügyi 
ellenőrzési rendelkezésekre vonatkozó közösségi hozzájárulás mértékét ől függően. A 
megkülönböztetés vonatkozik az értékelés re ndelkezéseire és a többéves és éves 
programok beszámolóira is.  
10. cikk 
Végrehajtási módszerek 
1. Az alap számára biztosított közösségi költségvetést – a 5. cikkben említett közösségi 
intézkedések és a 16. cikkben szerepl ő technikai támogatás kivételével – az 
1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 53. ci kke (1) bekezdésének b) pontjával 
összhangban kell végrehajtani. A tagállamok és a Bizottság bizt osítja a hatékony és 
eredményes pénzgazdálkodá s elvének betartását.  
2. A Bizottság a következ őképpen gyakorolja az Európa i Közösségek általános 
költségvetésének végrehajtásá ra vonatkozó kötelezettségét: 
(a) a 30. cikkben megállapított  eljárásoknak megfelel ően ellen őrzi a 
tagállamokban az igazgatási és ellen őrzési rendszerek megfelel ő működését; 
(b) A Bizottság megszakíthatja , visszatarthatja vagy felfüggesztheti a kifizetések 
egészét vagy egy részét a 39. és 40. cikkel összhangban, ha a nemzeti igazgatási és ellen őrzési rendszer nem megfelel ő, és bármilyen egyéb 
szükséges pénzügyi korrekciót alka lmazhat a 43. és 44. cikk szerinti 
eljárásokkal összhangban. 
11. cikk 
Addicionalitás 
1. Az alapból származó hozzájárulások nem helyettesíthetik a tagállam állami vagy 
azzal egyenérték ű kiadásait. 
2. A Bizottság az adott tagállammal együttm űködve félid őben 2012. december 31-ig, 
utólag pedig 2015. december 31-ig ellen őrzi az addicionalitást. 
12. cikk 
Partnerség 
1. Minden tagállam az érvényben lév ő nemzeti szabályoknak és gyakorlatoknak 
megfelelően partnerséget alakít ki az általa  kijelölt hatóságokkal vagy szervekkel, 
azaz: 
(a) a tagállam által az Európai Szociális Alap fellépései igazgatására kijelölt 
végrehajtó hatóságokkal és más illetékes regionális, helyi, városi és egyéb 
állami hatóságokkal;  
 
HU 119   HU (b) a civil társadalmat képvisel ő bármely más megfelel ő szervvel, nem 
kormányzati szervezettel, ezen be lül a szociális partnerekkel. 
Minden tagállam a nemzeti szabál yoknak és gyakorla toknak megfelel ően biztosítja a 
megfelelő szervek széleskör ű és hatékony bevonását. 
2. A partnerséget az egyes part nerkategóriákra vonatkozó in tézményi, jogi és pénzügyi 
jogszabályokkal teljes ö sszhangban kell végezni. 
A partnerség a többéves programok el őkészítésére, végrehajtásá ra, felügyeletére és 
értékelésére vonatkozik. 
III. FEJEZET 
A PÉNZÜGYI KERET  
13. cikk 
Globális források 
1. Az alap éves el őirányzatait a pénzügyi terv mértékéig a költségvetési hatóság 
engedélyezi. 
2. A Bizottság a 14. cikkben szerepl ő szempontoknak megfelel ően tájékoztató jelleg ű 
tagállamonkénti éves bontást készít. 
14. cikk 
A források éves elosztása a támogath ató tagállami intézkedések között  
1. Az alap keretösszegéb ől minden tagállam évi 300 000 EUR átalányösszeget kap.  
Ez az összeg a 2004. május 1-jén az Európa i Unióhoz csatlakozott államok esetén a 
2008–2013. közötti id őszakban évi 500 000 EUR lesz. 
Ez az összeg a 2007–2013. között az Európai Unióhoz csatlakozó tagállamok esetén 
a 2007–2013. közötti id őszak fennmaradó részében a csatlakozásuk évét követ ő évtől 
kezdődően évente 500 000 EUR lesz. 
2. A rendelkezésre álló éves források fenn maradó része a tagállamok között az alábbiak 
szerint kerül bontásra: 
(a) 40 % az elmúlt három évben a tagállamokban legálisan tartózkodó harmadik 
országbeli állampolgárok átlagána k arányában a 6. cikknek megfelel ően; 
valamint 
(b) 60% az elmúlt három évben a tagáll amok hatóságaitól a területükön való 
tartózkodásra engedélyt kapott harmadik  országbeli állampolgárok számának 
arányában a 6. cikknek megfelel ően; 
 
HU 120   HU 3. A (2) bekezdés b) pontjában szerepl ő számítás során az alábbi személyek csoportjai 
nem számítanak: 
(a) idénymunkások a nemzeti jog meghatározása szerint; (b) tanulmányok, diákcsere, fizetés né lküli gyakornoki állás vagy önkéntes 
szolgálat céljából befogadott harmad ik országok állampolgárai a 2004. 
december 13-i 2004/114/EK tanácsi irányelvvel
61 összhangban; 
(c) tudományos kutatás céljából befogado tt harmadik országok állampolgárai a …-
i .../.../.. tanácsi iránye lvvel összhangban. 2005 
(d) harmadik országok olyan állampolgá rai, akiknek engedélyét egy tagállam 
hatóságai megújították vagy akiknek jogállását megváltoztatták, ezen belül harmadik országok olyan állampol gárai, akik a 2003. november 25-i 
2003/109/EK tanácsi irányelvvel
62 összhangban huzamos tartózkodási 
engedélyt kaptak. 
4. Referenciaadatnak az Európai Közösségek St atisztikai Hivatala legfrissebb adatait 
kell használni a közösségi joggal összhangban.  
5. Amennyiben a (4) bekezdésben említett statis ztikai adatok nem állnak rendelkezésre, 
a tagállamok adják meg a szükséges adatokat. 
15. cikk 
Finanszírozási szerkezet 
1. Az alap pénzügyi hozzájárulása támogatás formájában történik. 
2. Az alapból támogatott intézkedéseket állami vagy magánforrásokkal közösen kell 
finanszírozni, cs ak nonprofit jelleg ű intézkedések támogathatók, és az intézkedések 
nem támogathatók az Európai Közösségek á ltalános költségvetésébe tartozó egyéb 
forrásból. 
3. Az alap el őirányzatai kiegészítik a tagállam ok által az e határozat alá tartozó 
intézkedésekre nyújtott állami vagy azzal egyenérték ű kiadásokat. 
4. A támogatott projektekre nyújtott közösségi  hozzájárulás a tagállamokban a 4. cikk 
szerint végrehajtott intézkedések esetén  nem haladhatja meg az adott intézkedés 
összköltségének 50 %-át. 
5. Ez az arány a bizottsági stratégiai ir ánymutatásokban meghatározott prioritásokra 
vonatkozó projektek esetén a 18. cikknek megfelel ően 60 % lehet. 
6. A Kohéziós Alapból részesül ő tagállamok esetén az arány 75 % lehet. 
                                                 
61 HL L 375., 2004.12.23., 12. o. 
62 HL L 16., 2004.1.23., 44. o. 
 
HU 121   HU 7. Általános szabályként az alapból – id őszakos haladási jelentés alapján – legfeljebb 
három évre nyújtható közösségi pénzügyi támogatás. 
16. cikk 
Technikai támogatás a Bizottság kezdeményezésére 
1. A Bizottság kezdeményezésére és/vagy részér ől az alapból finanszírozhatók az e 
határozat végrehajtásához szükséges el őkészítő, felügyeleti, igazgat ási és technikai 
támogatási intézkedések, valamint értékel ő, pénzügyi ellen őrzési és ellen őrzési 
intézkedések, melynek határa az alap éves összegének 0,20 %-a. 
2. Az említett intézkedések a következ ők lehetnek: 
(a) értékelések, szakért ői jelentések, statisztikák és tanulmányok, beleértve az 
alapok működéséről szóló általános jelleg ű anyagokat is; 
(b) az alap támogatási partnereire és kedvezményezettjeire és a nyilvánosságra 
vonatkozó intézkedések, különösen tájékoztatási intézkedések; 
(c) számítógépes rendszerek létrehozása, üzemeltetése és összekapcsolása az 
irányítás, felügyelet, ellen őrzés és értékelés céljából; 
(d) az értékelési módszerek javítása és információcsere az e területen alkalmazott 
gyakorlatokról. 
17. cikk 
Technikai támogatás a tagállamok részér ől 
1. Az alapból az adott tagállam kezdeményezésére minden éves programnál 
finanszírozhatók az el őkészítési, igazgatási, felügyeleti , értékelési, tájékoztatási és 
ellenőrzési intézkedések, valami nt az alap végrehajtására vonatkozó igazgatási 
kapacitást er ősítő tevékenységek. 
2. A technikai és igazgatási segítségnyújtásr a elkülönített éves összeg nem haladhatja 
meg a tagállamnak juttatott társfinanszírozás teljes összegének 4 %-át plusz 30 000 
eurót. 
IV. fejezet 
Programozás 
18. cikk 
Stratégiai iránymut atások elfogadása 
1. A Bizottság minden többéves programid őszak esetén stratégiai iránymutatásokat 
fogad el, amelyek meghatározzák az alap fellépési keretét, figyelembe véve a 
 
HU 122   HU bevándorlás területén és egyéb, a harmadik országok állampolgárai beilleszkedésével 
kapcsolatos területeken a közösségi jogszabályok fejl ődése és végrehajtása terén elért 
előrelépéseket, valamint az alap pénzügyi fo rrásainak indikatív el osztását az érintett 
időszakra. 
2. Az említett iránymutatások az alap valamennyi célkit űzése esetén különösen a 
Közösség prioritásait juttatják ér vényre, a közös alapelvek el ősegítése érdekében. 
3. A Bizottság az els ő többéves programozási id őszakra (2007–2010.) vonatkozó 
stratégiai iránymutatások at 2006. március 31-ig, a második többéves programozási 
időszakra (2011–2013.) pedig 2010. március 31-ig elfogadja. 
4. A stratégiai iránymutatásokat az 51. cikk (2 ) bekezdésében említett eljárás keretében 
kell elfogadni. 
19. cikk 
A többéves nemzeti programok el őkészítése és jóváhagyása 
1. Minden tagállam minden programozási id őszakra a 18. cikkben említett stratégiai 
iránymutatások alapján többéves programjavas latot készít, melyben az alábbi elemek 
szerepelnek: 
(a) a tagállamok aktuális helyzetének leírása a nemzeti beilleszkedési stratégiákat 
illetően a közös alapelvek alapján, és ame nnyiben rendelkezésre áll, a nemzeti 
befogadási és bevezetési programok fejl ődése és végrehajtása tekintetében; 
(b) az adott tagállamban nemzeti beille szkedési stratégiákra és amennyiben 
rendelkezésre áll, a befogadási és  bevezetési programokra vonatkozó 
követelmények elemzése, és a követelményeknek való megfelelésre tervezett operációs célkit űzések megadása a többéves program id őszakára; 
(c) a célok és eléréséhez megfelel ő stratégia és a megvalósításukhoz kapcsolódó 
prioritások bemutatása, valamint a pr ioritások végrehajtására tervezett 
intézkedések leírása;  
(d) annak feltüntetése, hogy a stratégia összeegyeztethet ő-e más regionális, 
nemzeti és közösségi eszközökkel; 
(e) információ a prioritásokról és az ok egyedi céljairól. A célok legyenek 
számszerűek, a végrehajtásra, eredményekre és hatásra vonatkozó, korlátozott 
számú mutató használatával, figye lembe véve az arányosság elvét. A 
mutatóknak lehet ővé kell tenniük a kiinduló helyzeth ez képest történt 
előrehaladás és a prioritás okat végrehajtó célok hatékonyságának felmérését;  
(f) vázlatos finanszírozási terv, mely felsorolja a prioritásonként és évente az 
alapból javasolt pénzügyi hozzájár ulást és az állami vagy magán 
társfinanszírozás összegét; 
(g) a többéves programok végrehajtási  rendelkezései, beleértve a következ őket: 
 
HU 123   HU – a 24. cikkben el őírt összes szerv tagállam általi kijelölését; 
– a végrehajtási, felügyeleti, ellen őrzési és értékelési rendszerek leírása, 
ezen belül az intézkedések és az Európai Szociális Alapból finanszírozott intézkedések közötti kiegészít ő kapcsolat biztosítására tett intézkedések 
leírása;  
– a pénzforgalmak mozgósítására és forgalmára szolgáló eljárások 
meghatározása azok átláthatóságán ak biztosítása érdekében; 
– a többéves program nyilvánosságána k biztosítására megállapított 
rendelkezések.  
2. A tagállamok minden többéves programot  a 12. cikkben említett partnerekkel 
szorosan együttm űködve hoznak létre.  
3. A tagállamok többéves programjuk tervezetét legkés őbb négy hónappal azután 
benyújtják, hogy a Bizottság megadta az adott id őszakra szóló stratégiai 
iránymutatásokat. 
4. A Bizottság a javasolt többéves prog ramot az alábbiak alapján értékeli: 
(a) megfelel-e az alap cé ljainak és a 18. cikkben me ghatározott stratégiai 
iránymutatásoknak; 
(b) a stratégia helyénvalósága, helyessé ge és várható eredményei, valamint a 
tagállam javasolt m űködési prioritási témái; 
(c) megfelelnek-e az alap fellépéseinek  végrehajtására a tagállam által 
meghatározott igazgatási és ellen őrzési rendelkezések e határozat 
rendelkezéseinek; 
(d) megfelel-e a program a közösségi jognak, különösen a személyek szabad 
mozgását biztosító közösségi jognak, a küls ő határellen őrzésekre, 
menekültügyre és bevándorlásra vonatkoz ó közvetlenül kapcsolódó kísér ő 
intézkedésekkel kapcsolatban.  
5. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy többéves program nem felel meg a 
stratégiai iránymutatásoknak vagy e határozat igazgatási és ellen őrzési rendszerekre 
vonatkozó el őírásainak, felkéri a tagállamot  a programjavaslat megfelel ő 
módosítására. 
6. A Bizottság az 51. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban minden 
többéves programot a hivatalos benyújtást követ ő négy hónapon belül elfogad. 
20. cikk 
A többéves programok módosítása 
1. Az adott tagállam vagy a Bizottság kezdeményezésére a többéves programokat újra 
meg kell vizsgálni, és a közösségi pr ioritások fokozottabb vagy más módon történ ő 
 
HU 124   HU figyelembevételével, különösen a Tanács következtetései alapján szükség esetén a 
programozási id őszak hátralév ő része tekintetében módo sítani kell. A többéves 
programok az értékelések alapján és/vagy a végrehajtási nehézségek nyomán is 
felülvizsgálhatók.  
2. A Bizottság a többéves program módosítási  kérelmének jóváhagyásáról az érintett 
tagállam általi hivatalos benyújtást követ ően a lehet ő leghamarabb határozatot fogad 
el. 
21. cikk 
Az éves programok 
1. A Bizottság által jóváhagyott többéves programokat éves munkaprogramokkal kell 
végrehajtani. 
2. A Bizottság minden év július 1-ig közli a tagállamokkal, hogy mekkora összeg jár a 
következő évre az éves költségvetési eljárás sz erint elosztott, a 14. cikk rendelkezései 
alapján kiszámított teljes el őirányzatokból. 
3. A tagállamok a Bizottságnak minden év november 1-ig benyújtják a többéves 
program alapján a következ ő évre kialakított éves programtervezetüket az alábbiak 
feltüntetésével: 
(a) az éves program keretén belül fina nszírozandó projektek kiválasztásának 
általános szabályai; 
(b) az éves program végrehajtása során a felel ős hatóság feladatainak leírása; 
(c) az alapból nyújtott hozzájárulás ja vasolt pénzügyi bontása a program különféle 
intézkedései között, valamint a 17. cikk szerint az éves program 
végrehajtásához szükséges technikai tá mogatás fedezetére igényelt összeg 
megadása. 
4. A Bizottság a tagállami javaslat vizs gálatakor figyelembe veszi az alapnak a 
költségvetési eljárás alapján juttatott el őirányzatok végösszegét, és legkés őbb az 
adott év március 1-ig elfogadja az alapból va ló társfinanszírozásró l szóló határozatot. 
A határozatban szerepel a tagállamra jutó összeg és a kiadások támogatási id őszaka. 
V. FEJEZET 
IGAZGATÁSI ÉS ELLEN ŐRZÉSI RENDSZEREK  
22. cikk 
Végrehajtás 
E határozat végrehajtásáért a Bizottság felel, és  szükség esetén végrehaj tási szabályokat fogad 
el. 
 
HU 125   HU 23. cikk 
Az igazgatási és ellen őrzési rendszerek általános alapelvei 
A többéves programok tagállamok álta l létrehozott igazgatási és ellen őrzési rendszerei 
biztosítják a következ őket: 
(a) az irányításban és ellen őrzésben érintett szervek és /vagy részlegek funkcióinak 
egyértelm ű meghatározása és az egyes szer veken belüli funkciók átlátható 
kiosztása; 
(b) a funkciók egyértelm ű szétválasztása az ir ányításban, a kiadások 
hitelesítésében és az ellen őrzésben érintett szervek és/vagy részlegek között és 
az említett funkciók szétválasztása az e gyes szerveken és/vagy részlegeken 
belül; 
(c) megfelel ő források minden szervnek és/vagy részlegnek a kijelölt funkciók 
végrehajtásához az alapból finanszí rozott intézkedések végrehajtási 
időszakában; 
(d) a felel ős hatóság és minden felhatalmazott hatóság hatékony bels ő ellenőrzési 
intézkedései; 
(e) megbízható számítógépes számviteli, ellen őrző és pénzügyi beszámolási 
rendszerek;  
(f) a feladatok végrehajtásának átruh ázása esetén hatékony beszámolási és 
ellenőrzési rendszerek; 
(g) részletes eljárási kézikönyvek az ellátandó funkciókhoz; (h) hatékony intézkedések a rendszer m űködésének ellen őrzésére; 
(i) megfelel ő ellenőrzési nyomvonalat biztosító re ndszerek és eljárások; 
(j) a szabálytalanságokra és a jogosula tlan kifizetések behajtására vonatkozó 
beszámolási és ellen őrzési eljárások. 
24. cikk 
A hatóságok kijelölése 
1. A tagállam minden többéves programhoz kijelöli a következ ő szerveket: 
(a) felel ős hatóság: a tagállam funkcionális sz erve vagy a tagállam által kijelölt 
nemzeti hatóság vagy szerv, amely felel az alapból támogatott többéves és éves programok igazgatásáért, és kezeli a Bizottsággal folytatott mindennem ű 
kommunikációt; 
(b) hitelesít ő hatóság: a tagállam által a kiadásigazoló nyilatkozatok és a kifizetési 
igények a Bizottsághoz való benyújtását megel őző hitelesítésére kijelölt, a 
 
HU 126   HU felelős hatóság minden engedélyez ő részlegét ől függetlenül m űködő nemzeti 
hatóság vagy szerv; 
(c) ellen őrző hatóság: a tagállam által kijelölt, a felel ős hatóság minden 
engedélyez ő részlegét ől működésében független nemzeti hatóság vagy szerv, 
amely az igazgatási és ellen őrzési rendszer eredményes m űködésének 
ellenőrzéséért felel; 
(d) adott esetben felhatalmazott hatóság; (e) a teljesítésértékel ő szerv, amelyet az egyes többéves programtervezetek 
Bizottsághoz való benyújtásakor kell kijelölni. A Bizottság a kijelölt ellen őrző 
hatóságot is elfogadhatja a rends zernek való megfelelést értékel ő szervnek, 
amennyiben az rendelkezik a szükséges kapacitással és m űködési 
függetlenséggel. A szerv a nemzetközi ellen őrzési előírások szerint végzi 
munkáját. 
2. A tagállam megállapítja az említett hatósá gokkal és szervekkel való kapcsolatának, 
valamint azoknak a Bizottsággal való kapcsolatának szabályait. 
3. Az 23. cikk b) pontjára figyelemmel egyaz on szerv vagy részleg is elláthatja az 
igazgatási és hitelesítési funkciót. 
4. A 25–29. cikk részletes végrehajtási szabál yait az 51. cikk (2) bekezdésében említett 
eljárásnak megfelel ően fogadják el. 
25. cikk 
Felelős hatóság 
1. A felel ős hatóság lehet maga a tagállam egy szerve, nemzeti állami szerv, valamint a 
tagállam magánjogával vezérelt szerv, am ely közszolgálati feladatot lát el. 
Amennyiben a tagállam olyan felel ős hatóságot jelöl ki, amely nem szerve magának 
a tagállamnak, meg kell állapítania a nevezett hatósággal való kapcsolatára és a 
hatóságnak a Bizottsággal való ka pcsolatára vonatkozó szabályokat. 
2. A felel ős hatóságnak legalább az alábbi köve telményeket teljesítenie kell: 
(a) legyen jogi személy, kivéve, ha  a tagállam funkcionális szerve; 
(b) rendelkezzen olyan megfelel ő infrastruktúrával, amel y megkönnyíti a sokféle 
felhasználóval és a többi tagállamban m űködő felelős szervekkel, valamint a 
Bizottsággal folytatott kommunikációt; 
(c) olyan közigazgatási területen m űködjön, hogy a feladatokat megfelel ően, 
összeférhetetlenség né lkül tudja végezni;  
(d) legyen képes alkalmazni a közösségi alapigazgatási szabályokat; (e) pénzügyi és igazgatási kapacitása legyen arányos az igazgatandó közösségi 
pénzeszközök mértékével;  
 
HU 127   HU (f) rendelkezzen olyan megfelel ően szakképzett, nye lvtudással rendelkez ő 
alkalmazottakkal, akik alkalmasak a nemzetközi környezetben végzett igazgatási munkára.  
3. A tagállam a felel ős hatóságot úgy finanszírozza, hogy az megfelel ően és 
folyamatosan elláthassa feladatát a 2007–2013. közötti id őszakban. 
26. cikk 
A felelős hatóság feladatai 
1. A felel ős hatóság felel a többéves program hatékony, eredményes és helyes 
igazgatásért és végrehajtásáért. 
Különösen: (a) konzultál az érintett pa rtnerekkel (nem kormányzati szervezetekkel, helyi 
hatóságokkal, illetékes nemzetközi szerve zetekkel, szociális partnerekkel stb.) 
a 12. cikk szerint létrehozott partnerségeken keresztül; 
(b) a 19. és 21. cikkben meghatározottaknak megfelel ően többéves és éves 
programjavaslatokat nyújt be a Bizottságnak; 
(c) együttm űködési mechanizmust hoz létre a ta gállam által kijelölt irányító 
hatóságokkal az Európai Szociális Alap in tézkedéseinek végrehajtása céljából; 
(d) pályázati és ajánlati felh ívásokat szervez és hirdet; 
(e) az alap társfinanszírozásához kiválasztá si és támogatási eljárásokat szervez az 
átláthatóság, az egyenl ő bánásmód és a támogatá sok vegyítésének tilalma 
elvének megfelel ően; 
(f) fogadja a Bizottságtól érkez ő kifizetéseket, és kifizetéseket eszközöl a 
kedvezményezetteknek; 
(g) biztosítja az alapból és egyéb ér intett nemzeti és közösségi pénzügyi 
eszközökb ől történő társfinanszírozás közti következetességet és kiegészít ő 
jelleget; 
(h) ellen őrzi a társfinanszírozott termékek és szolgáltatások leszállítását, továbbá 
azt, hogy az intézkedésekre bejelentett kiad ások ténylegesen felmerültek-e, és 
összhangban vannak-e a közösségi  és nemzeti szabályokkal; 
(i) rendszert biztosít az éves program minden egyes m űveletének részletes 
számviteli nyilvántartásainak számítógépes formában történ ő rögzítésére és 
tárolására, valamint biztosítja a pénzügyi irányításhoz, felügyelethez, 
ellenőrzéshez és értékeléshez szükséges  végrehajtási adatok összegy űjtését; 
(j) biztosítja, hogy a kedvezményezettek és az alapból társfinanszírozott 
intézkedések végrehajtásában részt vev ő más szervek vagy külön számviteli 
 
HU 128   HU rendszert, vagy megfelel ő számviteli szabályzatot tartanak fenn a m űvelethez 
kapcsolódó valamennyi ügylethez; 
(k) biztosítja, hogy a többéves progra mok 48. cikkben említett értékeléseit az e 
határozatban el őírt határid őkön belül elvégzik, és azok megfelelnek a Bizottság 
és a tagállam közötti megállapodásban meghatározott min őségi 
szabványoknak; 
(l) eljárásokat dolgoz ki anna k biztosítására, hogy a megfelel ő ellenőrzési 
nyomvonal biztosításához el őírt valamennyi, kiadásra és ellen őrzésre 
vonatkozó dokumentumot a 42. cikk követelményeinek megfelel ően megőrzik; 
(m) biztosítja, hogy az ellen őrző hatóság a 29. cikk (1) bekezdésében 
meghatározott ellen őrzések elvégzésére minden szükséges információt megkap 
a működtetett igazgatási eljárásokról és az alap által társfinanszírozott 
projektekr ől. 
(n) biztosítja, hogy a hitelesít ő hatóság hitelesítés céljá ból valamennyi szükséges 
információt megkapja a kiadásokra vonatk ozóan elvégzett eljárásokról és 
ellenőrzésekről; 
(o) elkészíti és benyújtja a Bizotts ágnak a beszámolókat, a hitelesít ő hatóság által 
hitelesített kiadásigazoló nyilatkozatokat és a kifizetési kérelmeket; 
(p) tájékoztatási és tanácsadó tevékenységet végez; a támogatott intézkedések 
eredményeit széles körben terjeszti; 
(q) együttm űködik a Bizottsággal és a többi tagállam felel ős hatóságával.  
5. A felel ős hatóság igazgatási tevékenységei a tagállamokban végrehajtott projektek 
esetén a 17. cikkben említett technikai támogatási rendelkezésekb ől 
finanszírozhatók.  
27. cikk 
A felelős hatóság feladatának átruházása 
1. Amennyiben a felel ős hatóság feladatait vagy azok egy részét felhatalmazott 
hatóságra ruházza át, a felel ős hatóság pontosan meghatározza az átruházott 
feladatok körét, és az átruházott felada tok végrehajtásának részletes eljárásait, 
amelyeknek a 25. cikkben lefektetett fe ltételekkel összha ngban kell lenniük. 
2. Az eljárások között szerepel a felel ős hatóság rendszeres tájékoztatása az átruházott 
feladatok tényleges elvégzésér ől és az alkalmazott eszközök leírása. 
28. cikk 
Hitelesítő hatóság 
1. A többéves program hitelesít ő hatósága: 
 
HU 129   HU (a) tanúsítja, hogy: 
– a kiadási kimutatás pontos, megbízható számviteli rendszerek 
eredménye, és ellen őrizhető igazoló dokumentumokon alapul, 
(b) a bejelentett kiadások megfelelne k az alkalmazandó közösségi és nemzeti 
szabályoknak, és a programra alkalmazandó szempontoknak megfelel ően 
kiválasztott és a közösségi és  nemzeti szabályoknak megfelel ő intézkedések 
tekintetében merültek fel; 
(c) biztosítja a hitele sítés céljából, hogy az irány ító hatóságtól megfelel ő 
információt kapott a kiadásig azoló nyilatkozatokban szerepl ő kiadásokra 
vonatkozóan elvégzett el járásokról és ellen őrzésekről; 
(d) hitelesítés céljából számba veszi az ellen őrző hatóság által vagy annak 
felelősségére elvégzett valamennyi ellen őrzés eredményét; 
(e) számítógépes számviteli nyilvántartás okat tart fenn a Bizottságnak bejelentett 
kiadásokról; 
(f) biztosítja – megfelel ő esetben kamatokkal – minden olyan közösségi 
finanszírozás behajtását, amelyr ől megállapítják, hogy s zabálytalanságok miatt, 
jogosulatlanul fizették ki, nyilvántartja a behajtandó összegeket, és visszafizeti 
a behajtott összegeket a Bizottságnak, lehet őség szerint levonva őket következ ő 
kiadási kimutatásból. 
2. A hitelesít ő hatóság tevékenységei a tagállamokba n végrehajtott projektek esetén a 
17. cikkben említett technikai támogatási rendelkezésekb ől finanszírozhatók, 
amennyiben tiszteletben tartják a hatóságnak a 24. cikkben leírt el őjogait.  
29. cikk 
Ellenőrző hatóság 
1. A többéves program ellen őrző hatósága: 
(a) a nemzetközi ellen őrzési előírásoknak megfelel ően ellenőrzéseket biztosít a 
többéves program igazgatási és ellen őrzési rendszere hatékony m űködésének 
ellenőrzésére; 
(b) a bejelentett kiadások ellen őrzésére megfelel ő minta alapján biztosítja az 
intézkedések ellen őrzését; a minta az egyes éves programok teljes támogatható 
kiadásának legalább 10 %-át felöleli; 
(c) az a) és b) albekezdésben említett ellen őrzéseket végrehajtó szervekre, a 
használni kívánt módszerre, a m űveletek ellen őrzését szolgáló mintavételi 
módszerre és az ellen őrzések indikatív tervezésére kiterjed ő ellenőrzési 
stratégia benyújtása a Bizottsághoz a többéves program jóváhagyásától 
számított hat hónapon belül, a f ő szervek ellen őrzésének és az ellen őrzések 
egyenletes elosztásának biztos ítása érdekében a programozási id őszak során; 
 
HU 130   HU 2. Amennyiben az e határozat szerint kijelölt ellen őrző hatóság a …, …. és …63 
határozatok szerint is kijelölt ellen őrző hatóság, vagy amennyiben két vagy több 
ilyen alapra közös rendszerek vonatkoznak, az (1) bekezdés c)  pontja szerint egy 
közös ellen őrzési stratégia is benyújtható. 
3. Az ellen őrző hatóság az 49. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerint 
záróbeszámolót készít az éves program ok végrehajtásáról, amelyben szerepel: 
(a) éves vizsgálati jelentés, amely megálla pítja az éves program tekintetében az 
ellenőrzési stratégiának megfelel ően elvégzett ellen őrzések eredményeit, és 
beszámol a program igazgatási és ellen őrző rendszereiben feltárt esetleges 
hiányosságokról. 
(b) véleménynyilvánítás arról, hogy az igazgatási és ellen őrzési rendszerek kell ő 
hatékonysággal m űködtek-e ahhoz, hogy ésszer ű biztosítékul szolgáljanak a 
Bizottságnak benyújtott kiad ásigazoló nyilatkozatok helyességére és az azok 
alapjául szolgáló ügyletek jogszer űségére és szabályosságára. 
(c) a záró egyenleg kifizetésére irányul ó kérelem érvényességét, valamint a záró 
kiadási kimutatásban szerepl ő ügyletek jogszer űségét és szakszer űségét 
értékelő nyilatkozat. 
4. Amennyiben az (1) bekezdésben említett ellen őrzéseket nem az ellen őrző hatóság 
végzi, az ellen őrző hatóság biztosítja, hogy az azt végz ő szerv rendelkezzen a 
szükséges m űködési függetlenséggel, és munká ját a nemzetközileg elfogadott 
ellenőrzési előírásoknak megfelel ően lássa el. 
5. Az ellen őrző hatóság vagy a (4) bekezdésben említett szerv a tagállamokban 
végrehajtott projektekkel kapcsolatos tevé kenységei a 17. cikkben említett technikai 
támogatási rendelkezésekb ől finanszírozhatók, amennyi ben tiszteletben tartják a 
hatóságnak a 24. cikkben leírt el őjogait. 
VI. FEJEZET 
ELLENŐRZÉSEK  
30. cikk 
A tagállamok kötelezettségei 
1. A tagállamok felelnek a többéves és  éves programok hatékony és eredményes 
pénzgazdálkodásáért és az alapul  szolgáló tranzakciók jogszer űségéért és 
szabályosságáért. 
2. Biztosítják, hogy az irány ító hatóságok, a hitelesít ő hatóságok, az ellen őrző 
hatóságok és minden egyéb érintett szervezet megfelel ő iránymutatást kapjon a 23–
29. cikkekben hivatkozo tt igazgatási és ellen őrzési rendszerek fe lállításához annak 
                                                 
63 Beszúrandó az EMA, a Küls ő Határok Alap és a Visszatérési Alap létrehozásáról szóló határozatra való 
hivatkozás. 
 
HU 131   HU biztosítása érdekében, hogy a közösségi fi nanszírozást hatékonyan és szabályszer űen 
használják fel.  
3. A tagállamok megel őzik, észlelik és kiigazítják a szabálytalanságokat. Ezekr ől 
értesítik a Bizottságot, továbbá folyamat osan tájékoztatják a Bizottságot az 
igazgatási és bírósági eljárások el őrehaladásáról. 
Amennyiben a kedvezményezettnek jogtalanul kifizetett összegeket nem lehet 
behajtani, a tagállam felel azért, hogy az elveszett összeget az Európai Közösségek 
költségvetésének megtérítse. 
4. Els ősorban a tagállamok felel ősek az intézkedések pénzügyi ellen őrzéséért, és 
biztosítják, hogy az igazgatási  rendszerek és az ellen őrzés végrehajtása a közösségi 
pénzeszközök megfelel ő és hatékony felhasználását sz olgálja. Az említett rendszerek 
leírását a Bizottság rendelkezésére bocsátják. 
5. A tagállamok a Bizottsággal együttm űködve gyűjtik össze a 14. cikk végrehajtásához 
szükséges statisztikát. 
6. Az (1)–(5) bekezdés részletes végrehajtási  szabályait az 51. cikk (2) bekezdésében 
említett eljárásnak megfelel ően kell elfogadni. 
31. cikk 
Igazgatási és ellen őrzési rendszerek 
1. A többéves program elfogadását megel őzően a tagállamok biztosítják, hogy az 
igazgatási és ellen őrzési rendszereket a 23-29. cikknek megfelel ően létrehozták. A 
tagállamok felelnek annak biztosításáér t, hogy a rendszerek az egész programozási 
időszakban hatékonyan m űködjenek. 
2. A többéves programtervezetekkel együ tt a tagállamok mindig benyújtják a 
Bizottságnak a felel ős hatóságok, felhatalmazott hatóságok, és hitelesít ő hatóságok 
szervezetének és eljárásainak leírását, valamint az említett hatóságokon és 
szervezeteken, az ellen őrző hatóságon és bármely más, annak felel ősségére 
ellenőrzést végz ő szerven belül m űködő belső ellenőrzési rendszereket. 
3. Az egyes többéves programte rvezetek Bizottsághoz történ ő benyújtását követ ő 
három hónapon belül a tagállamok benyújtják  a rendszernek való megfelelést 
értékelő szerv jelentését, amely tartalmazza a rendszerek értékelésének eredményeit 
és véleményezik azok megfelelését a 23–28. cikknek. Amennyiben a vélemény 
fenntartásokat tartalmaz, a jelentésben jel ezni kell a hiányosságokat és azok súlyát. A 
tagállam a Bizottsággal egyetértésben tervet készít a meghozandó korrekciós 
intézkedésekr ől és azok végrehajtásának ütemezésér ől. 
4. Az (1)–(3) bekezdés részletes végrehajtási  szabályait az 51. cikk (2) bekezdésében 
említett eljárásnak megfelel ően kell elfogadni. 
 
HU 132   HU 32. cikk 
A Bizottság kötelezettségei 
1. A Bizottság a 31. cikkben megá llapított eljárásnak megfelel ően megbizonyosodik 
arról, hogy a tagállamok a 23–29. cikknek megfelel ő igazgatási és ellen őrzési 
rendszereket hoztak létre, valamint az éves  vizsgálati jelentések és saját ellen őrzései 
alapján meggy őződik róla, hogy a rendszerek a többéves program teljes végrehajtási 
időszakában hatékonyan m űködnek. 
2. A Bizottság tisztvisel ői vagy megbízott képvisel ői a tagállami ellen őrzések sérelme 
nélkül helyszíni ellen őrzéseket végezhetnek az igazgatási és ellen őrzési rendszerek 
hatékony m űködésének, ezen belül az éves programokban szerepl ő intézkedések 
ellenőrzésének megvizsgálására , legalább egy munkanapp al korábban történt 
előzetes értesítéssel. Ezeken az ellen őrzéseken az érintett tagállam tisztvisel ői vagy 
megbízott képvisel ői is részt vehetnek. 
3. A Bizottság a rendszerek helyes m űködésének vagy egy vagy több ügylet 
helyességének vizsgálata céljából helyszíni ellen őrzés elvégzésére kötelezheti a 
tagállamot. Ezeken az ellen őrzéseken a Bizottság tisztvisel ői vagy megbízott 
képviselői is részt vehetnek. 
4. A Bizottság a ta gállamokkal együttm űködve biztosítja, hogy az alapból támogatott 
intézkedések megfelel ő tájékoztatást, nyilvánosságot  és nyomon követést kapjanak. 
5. A Bizottság a tagállamokkal együttm űködve biztosítja, hogy az intézkedések 
összhangban legyenek a többi érintett közösségi politikával, eszközzel és kezdeményezéssel, és kiegészítsék azokat. 
33. cikk 
Együttműködés a tagállamok ellen őrző szerveivel 
1. Az ellen őrzési erőforrások optimális kihasználá sa és a munka indokolatlan 
ismétlődésének elkerülése érdekében a Bizottság együttm űködik a többéves 
programok ellen őrző hatóságaival ellen őrzési terveik és ellen őrzési módszereik 
összehangolásában, és haladéktalanul kicseréli az igazgatási és ellen őrzési 
rendszereken elvégzett ellen őrzések eredményeit. 
A Bizottság a 29. cikk alapján benyújtott ellen őrzési stratégia kézhezvételét ől 
számított három hónapon belü l vagy az azt követ ő első ülésen közli a stratégiával 
kapcsolatos észrevételeit. 
2. A Bizottság saját auditálási stratégi ája meghatározásakor meghatározza azokat a 
többéves programokat, 
(a) amelyek fenntartás nélkül megfel elnek a 31. cikk sz erint létrehozott 
rendszernek, vagy amelyekre a javító intézkedések nyomán a fenntartások visszavonásra kerültek; 
 
HU 133   HU (b) amelyekre a 29. cikk szerinti ellen őrző hatóság auditálási stratégiája kielégít ő, 
amennyiben a Bizottság és a tagálla mok auditálási eredményei alapján 
megfelelő biztosíték van arra, hog y az igazgatási és ellen őrzési rendszerek 
hatékonyan m űködnek. 
 E programok tekintetében a Bizottság tájé koztathatja az érintett tagállamot, hogy a 
bejelentett kiadások helyességének, jogszer űségének és szabályosságának 
megítélésében els ődlegesen az ellen őrző hatóság véleményére fog támaszkodni, és 
saját helyszíni ellen őrzéseket csak kivételes esetben végez. 
VII. FEJEZET PÉNZÜGYI IRÁNYÍTÁS  
34. cikk 
Támogathatóság – a kiadásigazoló nyilatkozatok 
1. Valamennyi kiadásigazoló nyilatkozat ta rtalmazza az intézkedések végrehajtása 
során a kedvezményezetteknél felmerült kiad ások összegét és az állami vagy magán 
pénzeszközökb ől ennek megfelel ően nyújtott hozzájárulást.  
2. A kiadásoknak és a kedvezményezettek ál tal eszközölt kifizetéseknek egyezniük 
kell. A kiadásokat nyugtázott  számlákkal vagy egyenérték ű tanúsító erej ű számviteli 
bizonylatokkal kell alátámasztani. 
3. Csak olyan kiadás támogatható az al apból, amelyet ténylegesen a 21. cikk (4) 
bekezdésében említett, a társfinanszírozásról szóló bizottsági határozatban említett év január 1-jén vagy az után fizettek ki . A társfinanszírozásban részesül ő intézkedések 
nem fejez ődhetnek be a jogosultsági id őszak kezd őnapja előtt. 
4. Az alapból nem támogathatók a következ ő kiadások: 
– HÉA; 
– hitelkamat; 
– földvásárlás az érintett m űvelet összes támogatható kiadásának 10%-át 
meghaladó értékben; 
– lakhatás.  
5. Az intézkedési keretben a tagállamokba n a 4. cikk szerint az alapból támogatott 
kiadások támogathatóságát meghatározó szabályokat az 51. cikk (2) bekezdésében 
szereplő eljárással összhangban fogadják el. 
35. cikk 
A kedvezményezetteknek nyú jtott kifizetések teljessége 
 
HU 134   HU A tagállamok meggy őződnek arról, hogy a fizetések  teljesítéséért felel ős szerv biztosítja, 
hogy a kedvezményezettek az állami pénzeszközökb ől származó hozzájárulások teljes 
összegét a lehet ő leggyorsabban megkapják. Nem alkalm azható olyan levonás, visszatartás 
vagy bármilyen további külön díj vagy azzal egyenérték ű hatású egyéb díj, amely 
csökkentené ezeket a kedvezményezettek számára kifizetend ő összegeket. 
36. cikk 
Az euro használata 
A bizottsági finanszírozási határozatokban , bizottsági kötelezett ségvállalásokban és 
kifizetésekben szerepl ő összegeket, valamint a hitelesített kiadások összegét és a 
tagállamoktól érkez ő kifizetési kérelmek összegét eur óban kell megadni és végrehajtani.  
37. cikk 
Kötelezettségvállalások 
A közösségi költségvetési kötelezettségvállal ásokat a 21. cikk (4) bekezdésében említett, a 
finanszírozásról szóló bizottsági ha tározat alapján évente teszik meg. 
38. cikk 
Kifizetések – el őfinanszírozás 
1. Az alapokból nyújtott hozzájárulá st a Bizottság a költségvetési 
kötelezettségvállalá soknak megfelel ően fizeti ki. 
2. A kifizetések el őfinanszírozás és egyenl egkifizetés formájában történnek. A kifizetés 
a tagállam által kijelölt felel ős hatóságnak történik. 
3. A Bizottság finanszírozásáról szóló határo zatban az alapból juttatott összeg 50 %-át 
előfinanszírozás formájában a tagállamnak ha tvan nappal társfinans zírozási határozat 
elfogadása után kifizetik. 
4. A második el őfinanszírozási kifizetés legkés őbb három hónappal azután történik, 
hogy a Bizottság jóváhagyta az éves program vé grehajtásáról szóló haladási jelentést 
és 28. cikk a) pontja és a 34. cikk alapján elkészített, hitelesí tett kiadásigazoló 
nyilatkozatot, amely legalább a kezdeti ki fizetés 70 %-át fedi. A Bizottság második 
előfinanszírozási kifizetése nem haladhatja me g a társfinanszírozásra kijelölt teljes 
összeg 50 %-át vagy tagállam által az év es program keretében a kiválasztott 
projektekre ténylegesen vállalt közösségi  pénzeszközök összegének és az els ő 
előfinanszírozási kifizetésnek a különbségét. 
5. Az el őfinanszírozás által generált kamatoka t az adott programhoz könyvelik el, és 
azokat le kell vonni a záró kiadási kimuta tásban bejelentett közkiadások összegéb ől. 
6. Az el őfinanszírozásként kifizetett összeget az éves program lezárásakor elszámolják 
a számlákból. 
 
HU 135   HU 39. cikk 
Egyenlegkifizetések 
1 A Bizottság az egyenleget kilenc hóna ppal a támogatható költségeknek az alap 
társfinanszírozásáról szóló éves határozat ban meghatározott záró dátuma után fizeti 
ki, amennyiben megkapta a következ ő dokumentumokat: 
(a) hitelesített kiadásigazoló nyilatkozat  és egyenlegkifize tési kérelem vagy 
visszatérítési nyilatkozat, a 28. cikk a) pontjának és a 34. cikknek megfelel ő 
formában. 
(b) az éves program záró végrehajtási jelentése az 50. cikkben meghatározott 
információkkal; 
(c) a 29. cikk (3) bekezdésében el őírt vizsgálati jelentés, vélemény és nyilatkozat; 
Az egyenlegkifizetés a záró végrehajtási beszámoló és az egye nlegkifizetési kérelem 
érvényességér ől szóló nyilatkozat el fogadásának függvénye. 
2. Amennyiben a felel ős hatóság nem nyújtja be a megadott id őn belül és elfogadható 
formában az (1) bekezdésben el őírt dokumentumokat, a Bizottság visszavonja a 
megfelelő éves program költségvetési köt elezettségvállalásának az el őfinanszírozás 
kifizetésére fel nem használt részét. 
3. A (2) bekezdésben meghatározott automatikus visszavonási eljárás félbeszakad az 
érintett projektek összege tekintetéb en, ha tagállami szinten felfüggeszt ő erejű 
bírósági eljárás vagy igazgatási fellebb ezési eljárás zajlik az (1) bekezdésben 
meghatározott dokumentumok benyújtása idején. A tagállam a benyújtott részleges záróbeszámolóban részletes in formációt nyújt e projektekr ől, és hathavonta jelentést 
küld a velük kapcsolatos el őrelépésről. A tagállam a bírósági eljárás vagy az 
igazgatási fellebbezési e ljárás lezárását követ ő három hónapon belül benyújtja az 
érintett projektekre az (1) bekezd ésben meghatározott dokumentumokat. 
4. Az (1) bekezdésben említett kilenchónapos id őszak megszakításra kerül, ha a 
Bizottság a 40. cikk rendelkezéseivel összhangban az érintett éves program társfinanszírozási fizetéseit felfüggeszt ő határozatot fogad el. Az id őszak akkor 
folytatódik tovább, amikor a 41. cikk (3) bekezdésében említett bizottsági 
határozatról a tagállamot értesítik. 
5. A Bizottság a 40. cikk rendelkezéseinek sére lme nélkül az (1) bekezdésben szerepl ő 
dokumentumok kézhezvételét ől számított hat hónapon belül tájékoztatja a tagállamot 
az alapra terhelhet ő, a Bizottság által elismert kiadások összegér ől, valamint a 
bejelentett kiadások és az elismert kiadások különbségéb ől adódó minden pénzügyi 
korrekcióról. A tagállamnak három hóna p áll rendelkezésé re észrevételei 
megtételére. 
6. A Bizottság a tagállami észrevételek kézhezvételét ől számított három hónapon belül 
határozatot hoz az alapra terhelhet ő elismert kiadások összegér ől, és behajtja a végs ő 
elismert kiadások és a tagállamoknak már kifizetett összegek különbségét. 
 
HU 136   HU 7. A rendelkezésre álló forrásoktól függ ően a Bizottság az egyenlegkifizetést legkés őbb 
a fenti bekezdésben említett dokumentum ok elfogadásától számított hatvan napon 
belül teljesíti. A költségvetési kötelezettségvállalás egyenlegét a kifizetést ől 
számított hat hónapon belül vissza kell vonni. 
40. cikk 
Megszakítás 
1. Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet érte lmében az engedélyezésre jogosult 
tisztviselő a kifizetési határid őt legfeljebb hat hónapra felfüggesztheti, amennyiben 
az igazgatási és ellen őrzési rendszerek helyes m űködését illet ően kétségek merülnek 
fel, illetve ha az említett tisztvisel őnek a nemzeti hatóságoktól további információkra 
van szüksége az éves felülvizsgálat során tett észrevételek ellen őrzésének során, 
vagy ha az a gyanúja támad, hogy a bejelentet t kiadások súlyos – feltárt vagy vélt – 
szabálytalanságokat tartalmaznak. 
A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja az érintett tagállamot és a felel ős hatóságot a 
megszakítás okairól. A tagállam miel őbb megteszi a szükséges lépéseket a helyzet 
kiigazítására. 
2. A legfeljebb hathónapos id őszak további legfeljebb hat hónappal meghosszabbodik, 
ha a 41. és 44. cikknek megfelel ő határozat elfogadásához ez szükségesnek bizonyul. 
41. cikk 
Felfüggesztés 
1. A Bizottság részben vagy egészben felfüggesztheti az el őfinanszírozási és az 
egyenlegkifizetést, amennyiben: 
(a) a program igazgatási és ellen őrző rendszerében olyan sú lyos hiányosság van, 
amely érinti a kifizetések hitelesítésé re vonatkozó eljárás megbízhatóságát, és 
amelyre nem hoztak korrekc iós intézkedéseket; vagy 
(b) egy hitelesített kiadási kimutatásban szerepl ő kiadás ki nem igazított súlyos 
szabálytalansághoz kapcsolódik; vagy 
(c) egy tagállam nem teljesítette a 30. és 31. cikk szerinti kötelezettségeit. 
2. A Bizottság akkor határozhat az el őfinanszírozás és az egyenlegkifizetések 
felfüggesztésér ől, ha előtte lehetőséget adott a tagállamnak észrevételei három 
hónapon belül történ ő benyújtására.  
3. A Bizottság akkor fejezi be az el őfinanszírozás és az egyenlegkifizetések 
felfüggesztését, amikor meggy őződik arról, hogy a tagállam  megtette a felfüggesztés 
megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket.  
 
HU 137   HU 4. Ha a tagállam nem hozta meg a szüksége s intézkedéseket, a Bizottság a 45. cikknek 
megfelelően határozatot fogadhat el a nettó összeg csökkentésér ől vagy az éves 
programhoz biztosított közösségi hozzájárulás megszüntetésér ől. 
42. cikk 
A dokumentumok meg őrzése 
Minden tagállam felel ős hatósága biztosítja az érintett  éves program kiadásaival és 
ellenőrzéseivel kapcsolatos minden igazoló dokumentum meg őrzését a Bizottság és a 
Számvevőszék rendelkezésére.  
A dokumentumokat az állami támogatásra irá nyadó szabályok sérelme nélkül az éves 
program lezárását követ ően legalább három évig meg kell őrizni. Ez az id őtartam bírósági 
eljárás esetén, illetve a Bizottsá g indokolt kérésére félbeszakad. 
A dokumentumokat vagy eredeti pé ldányban, vagy az eredetivel  azonosként hitelesített 
változatban, közös megegyezéssel elf ogadott adathordozókon  kell tárolni. 
VIII. FEJEZET 
PÉNZÜGYI KORREKCIÓK  
43. cikk 
A tagállamok által végrehajtott pénzügyi korrekciók 
1. A szabálytalanságok kivizsgálásáért – a Bizottságnak az Európai Közösségek 
általános költségvetése végrehajtására vonatkozó feladatainak sérelme nélkül – 
elsősorban a tagállamok felelnek. Fellépnek a támogatás végrehajtásának, 
ellenőrzésének jellegét, illetve feltételeit befolyásoló minden jelent ősebb változás 
megállapítása nyomán, valamint elvégzik  a szükséges pénzügyi korrekciókat. 
2. A tagállamok elvégzik az intézkedésekné l vagy az éves progra moknál észlelt egyedi 
vagy rendszeres szabálytalanságokka l kapcsolatban szükséges pénzügyi 
korrekciókat. A tagállamok által végzet t korrekció a közösségi hozzájárulás 
egészének vagy egy részének behajtását je lenti. A tagállam figyelembe veszi a 
szabálytalanságok jellegét és súlyát, valamint az alapot ért pénzügyi veszteséget.  
3. A tagállamok az 49. cikk (2) bekezdés e alapján a Bizottságnak küldött éves 
beszámoló mellé csatolják az érintett éves programra indított megszüntet ő eljárások 
jegyzékét. 
A tagállami korrekció a közösségi hozzájár ulás részbeni vagy teljes visszavonását 
jelenti, és amennyiben az összeg az érintett tagállam által megszabott id őn belül nem 
kerül visszafizetésre, a 46. cikk (2) bekezdésében meghatározott mérték ű késedelmi 
kamatot kell fizetni.  
4. A rendszerb ől adódó szabálytalanságok esetén a tagá llam kiterjeszti vizsgálatait az 
összes érintett m űveletre. 
 
HU 138   HU 44. cikk 
A számlák ellen őrzése és pénzügyi korrekciók a Bizottság által 
1. A Bizottság tisztvisel ői vagy megbízott képvisel ői – a Számvev őszék hatáskörének 
vagy a tagállamok által a nemzeti törvényi, rendeleti és igazgatási rendelkezésekkel 
összhangban végzett ellen őrzések sérelme nélkül – helyszíni ellen őrzéseket, ezen 
belül szúrópróbaszer ű ellenőrzést végezhetnek az alapból finanszírozott m űveleteken 
és az igazgatási és ellen őrzési rendszereken legalább egy munkanapos értesítési 
határidővel. A Bizottság minden szükséges seg ítség végett az érintett tagállamhoz 
fordul. Az érintett tagállam tisztvisel ői vagy megbízott képvisel ői ezeken az 
ellenőrzéseken részt vehetnek. 
A Bizottság megkövetelheti, hogy az ér intett tagállam egy vagy több ügylet 
szabályszer űségének megállapítása érdekében végezzen helyszíni ellen őrzést. A 
Bizottság tisztvisel ői, illetve megbízott képvisel ői részt vehetnek ezeken az 
ellenőrzéseken. 
2. Ha a szükséges igazolások után a Bizo ttság arra a következt etésre jut, hogy a 
tagállam nem tesz eleget a 29. cikk szerin ti kötelezettségeivel,  akkor a 41. cikknek 
megfelelően felfüggeszti az el őfinanszírozást vagy a záró kifizetést. 
45. cikk 
A korrekciók feltételei 
1. Amennyiben a tagállam a 41. cikk (2) bekezdésében el őírt időre nem végezte el a 
korrekciót, és nem sikerül egyezségre jutni, a Bizo ttság három hónapon belül úgy 
határozhat, hogy részben vagy egészben visszavonja az éves program közösségi 
hozzájárulását, ha arra a következtetésre jut, hogy: 
(a) a program igazgatási és ellen őrzési rendszerében olyan súlyos hiányosság 
merült fel, amely kockáztatja a pr ogramnak már kifizetett közösségi 
hozzájárulást; 
(b) egy hitelesített kiadási kimutatásban szerepl ő kiadás szabálytalan, és ezt a 
tagállam nem korrigálta az e bekezdés szerinti korrekciós eljárás megnyitását 
megelőzően; 
(c) egy tagállam nem teljesítette a 29. ci kk szerinti kötelezettségeit az e bekezdés 
szerinti korrekciós eljárás megnyitását megel őzően. 
A Bizottság határozatát a tagállam észr evételeinek figyelembevételével hozza meg. 
2. A Bizottság pénzügyi korrekcióit a megá llapított egyedi szab álytalanságok alapján 
határozza meg, figyelembe véve a szabálytalanság rendszerszer ű természetét annak 
megállapításához, hogy egységes vagy elkülönített korrekciót alkalmazzon. Amennyiben a szabálytalanság olyan kiad ási kimutatáshoz kapcsolódik, amely 
vonatkozásában a 29. cikk (3) bekezdés e b) pontjával összhangban az éves 
beszámolóban már korábban megbizonyosodtak, a Bizottság azt f ogja feltételezni, 
hogy a rendszerb ől adódó problémáról van szó és az átalány- vagy az extrapolált 
 
HU 139   HU korrekció alkalmazása mellett dönt, hacsak a tagállam három hónapon belül nem 
szolgál bizonyítékkal a fe ltételezés cáfolatául 
3. A Bizottság a korrekció összegének meghatározásakor figyelembe veszi a 
szabálytalanság súlyát és az érintett éves  programban talált hiányosságok mértékét és 
pénzügyi hatását. 
4. Amennyiben a Bizottság nem sajá t szolgálatai, hanem más ellen őrök által bemutatott 
tényekre alapozza a véleményét, maga vonja le következtetéseit azok pénzügyi következményeivel kapcsolatban, miután megvizsgálja a tagállam által a 31. cikk alapján hozott intézkedés eket, a bejelentett szab álytalanságokra vonatkozó 
jelentéseket és a tagállam válaszait. 
46. cikk 
Visszafizetés 
1. A Bizottságnak esedékes visszafizetés t az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet
64 
72. cikkével összhangban kiállított beszed ési utalványon feltüntetett esedékesség 
napja el őtt kell eszközölni. Az esedék esség napja a fizetési meghagyás 
kibocsátásának napjától számíto tt második hónap utolsó napja. 
2. A visszafizetés elmulasztása esetén ké sedelmi kamatot kell fizetni az esedékesség 
napjától egészen a tényleges visszafizetés napjáig. Az ilyen kamat mértéke három és 
fél százalékponttal haladja meg azt a kamatot, amelyet az Európai Központi Bank alkalmaz a f ő újrafinanszírozási ügyletek eset én, amelyet közzétesznek az Európai 
Unió Hivatalos Lapja C sorozatában az esedékesség napja szerinti hónap els ő naptári 
napján. 
47. cikk 
A tagállamok kötelezettségei 
A Bizottság pénzügyi korrekciója nem érin ti a tagállam 45. cikk szerinti behajtási 
kötelezettségét. 
IX. FEJEZET 
FELÜGYELET, ÉRTÉKE LÉS ÉS BESZÁMOLÓK  
48. cikk 
Felügyelet és értékelés 
1. A Bizottság a tagállamokkal együttm űködve rendszeresen felügyeli az alapot. 
                                                 
64 HL L 248, 2002.9.16. 
 
HU 140   HU 2. A Bizottság a tagállamokkal együtt rendszere sen értékeli az alapot, hogy felmérje az 
intézkedések jelent őségét, hatékonyságát és hatásá t a 2. cikkben említ ett általános 
célkitűzések alapján. 
3. A Bizottság azt is megvizsg álja, hogy fennáll-e kiegészít ő kapcsolat az alapból 
végrehajtott intézkedések és a más ér intett közösségi politikák, eszközök és 
kezdeményezések intézkedései között. 
49. cikk 
Beszámolók 
1. A felel ős hatóság minden tagállamban megteszi a szükséges intézkedéseket a projekt 
felügyeletének és értékelésének biztosítására. 
Ezért az intézkedések végrehajtásáért felel ős szervezetekkel kötött 
megállapodásokban és szerz ődésekben olyan záradéknak kell szerepelni, amely 
kötelezettséget tartalmaz rendszeres és részletes beszámolók benyújtására a kit űzött 
célok végrehajtásában és telj esítésében elért haladásról. 
2. A felel ős hatóság az éves programok társfinanszí rozási határozatában megállapított 
kiadások támogathatósági határidejét követ ő legfeljebb kilenc hónapon belül a 34. 
cikk előírásainak megfelel ő záró végrehajtási beszámolót és záró kiadásigazoló 
nyilatkozatot nyújt be a Bizottságnak. 
3. A tagállamok benyújtják a Bizottságnak a következ őket: 
(a) legkés őbb 2010. június 30-ig az alapból finanszírozott intézkedések 
végrehajtásának értékelési jelentését. 
(b) legkés őbb 2012. június 30-ig (a 2007–2010. közötti id őszakra) és 2015. június 
30-ig (a 2011–2013. közötti id őszakra) értékel ő beszámolót az alapból 
társfinanszírozott intézkedések eredményeir ől és hatásáról. 
4. A Bizottság továbbítja a Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és 
Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához a következ őket: 
(a) legkés őbb 2009. június 30-ig beszámolót a 14. cikkben meghatározott 
szempontok alkalmazásáról a tagállamok közötti éves forráselosztáshoz; 
szükség esetén a módosítási javaslatokkal; 
(b) legkés őbb 2010. december 31-ig id őközi jelentést az al ap végrehajtásának 
mennyiségi és min őségi szempontú eredményeir ől, valamint az alap további 
fejlesztésére vonatkozó javaslatot; 
(c) legkés őbb 2012. december 31-ig (a 2007–2010. közötti id őszakra) és 2015. 
december 31-ig (a 2011–2013. közötti id őszakra) utólagos beszámolót. 
 
HU 141   HU 50. cikk 
Éves záróbeszámoló 
1. Az éves és többéves program ok végrehajtásának áttekinthet ősége érdekében az 49. 
cikk (2) bekezdésében említett jelentések tartalmazzák a következ ő információkat: 
(a) az éves program pénzügyi és operatív végrehajtása; (b) a többéves program és prioritása inak végrehajtása terén történt el őrehaladás 
azok egyedi, igazolható céljai vonatkozásában a fizikai mutatók és a végrehajtás mutatói számszer űsítésével minden lehetséges esetben és 
tekintetben, az eredmények és a hatás ok az egyes prioritások szempontjából; 
(c) a felel ős hatóság lépései a végrehajtás min őségének és hatékonyságának 
biztosítása érdekében, különösen a következ ők: 
– a felügyeleti és értékelési in tézkedések, ezen  belül az adatgy űjtési 
rendelkezések; 
– az operatív program végrehajtásakor felmerült nagyobb problémák 
összegzése és a meghoz ott intézkedések; 
– a technikai támogatás felhasználása; 
– az éves és többéves programról sz óló tájékoztatás és a program 
nyilvánosságának biztosítására hozott intézkedések; 
2. A jelentések akkor fogadhatók el, ha az (1 ) bekezdésben felsorolt összes információt 
tartalmazzák. A Bizottság az felel ős hatóság által benyújtott, a végrehajtásról szóló 
éves jelentés tartalmáról a benyújtást követ ő két hónapon belül határoz. Amennyiben 
a Bizottság nem válaszol az el őírt határid őn belül, a jelentést elfogadottnak 
tekinthető. 
X. FEJEZET 
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK  
51. cikk 
A bizottság 
1. A Bizottságot a „Szolidaritás és a mi grációs áramlások igazgatása” általános 
program részeként a 2007–2013. közötti id őszakra a Küls ő Határok Alap 
létrehozásáról szóló …./….határozat65 (ez a határozat és a …, … és … határozat) által 
létrehozott „Szolidaritás és a migrációs áram lások igazgatása” közös bizottság segíti.  
                                                 
65 Beszúrandó az EMA, a Küls ő Határok Alap és a Visszatérési Alap létrehozásáról szóló határozatra való 
hivatkozás. 
 
HU 142   HU 2. E bekezdésre történ ő hivatkozáskor az 1999/468/EK ha tározat 4. és 7. cikkét kell 
alkalmazni. 
3. A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát. 
52. cikk 
Felülvizsgálat 
A Tanács a Bizottság javaslata alapján ezt a határozatot legkés őbb 2013. június 30-ig 
felülvizsgálja. 
53. cikk 
Hatálybalépés 
Ezt a határozatot 2007. január 1-t ől kell alkalmazni. 
54. cikk 
Címzettek 
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. 
Kelt Brüsszelben, […]-án/-én. 
 a Tanács részér ől 
 az elnök
 
HU 143   HU  
INDOKOLÁS  
1. SZOLIDARITÁS KIALAKÍTÁSA AZ IL LEGÁLISAN TARTÓZKODÓ HARMADIK 
ORSZÁGBELI ÁLLAMPOLGÁROK VISSZATÉRÉSE TERÜLETÉN  
1.1. A probléma meghatározása és vizsgálata 
Lényeges, hogy visszatérjenek a harmadik országok azon állampolgárai, akik (már) nem 
teljesítik a belépési, tartózkodási, letelepedési feltételeket az Európai Unió tagállamai területén, vagy azért, mert illegálisan léptek be, vagy a vízumukban vagy tartózkodási engedélyükben meghatározott id őnél hosszabb ideig maradtak, vagy azért, mert menedékjog 
iránti kérelmüket véglegesen elutasították.  
Ez azért fontos, hogy a befogadási politikát ne lehessen aláaknázni, és végrehajtható legyen a 
jogállamiság elve, amely a szabadságon, biztons ágon és a jog érvényesülésén alapuló térség 
alapeleme.  
A gyakorlatban azonban a visszatérés i politika megvaló sítása meglehet ős kihívás, különösen a 
viszonylag alacsony GDP-vel és kevés tapasztalattal rendelkez ő tagállamokban. A visszatérés 
kezelése összetett folyamat: jó munkakapcsola tok kialakítására van szükség a visszatérési 
országokkal, miközben az egyéni jogokat és a humanitárius megfontolásokat egyensúlyban 
kell tartani az állam b űnüldözési érdekével. Az illegális helyzeteket gyakran ténylegesen 
hagyják továbbra is fennállni, és a tagállamok hajlamosak jelent ős és folyamatos költségeket 
áldozni az érintettek hosszú távú őrizetbe vételére, valamint a kiutasításukkal kapcsolatos 
hosszadalmas jogi csatározásokra.  
Az illegális bevándorlás hatékony visszat érési politika kere tén belül történ ő csökkentése 
minden tagállam érdeke. A bels ő határok nélküli térségben a s zemélyek elvileg akadálytalanul 
mozoghatnak. Ha az egyik tagállam elt űri az illegális tartóz kodást, az az egész unióban 
hátrányos hatással lehet az illegális munkavállalás elleni  küzdelemre, ez pedig húzó 
tényezőként kedvez az unióba történ ő további illegális bevándorlá snak. Ellenben az EU egész 
területén folytatott hatékony visszatérési politikák kedvez ő hatással lehetnek a közös 
bevándorlás-politika hitelességére, és seg íthetnek növelni a tagállamokban legálisan 
tartózkodó harmadik országbeli ál lampolgárok elfogadottságát.  
1.2. A követend ő út 
Tekintve az érintett nehézségek mérték ét, a tagállamok együtt cselekedve nagyobb 
valószínűséggel gy őzik le azokat, mint egyénileg – különös en ha olyan, több tagállamban is a 
visszatérési politikák sikeres és egyben tisztességes végrehajtását eredményez ő modelleket 
követnek, mint például a „visszatérés integr ált igazgatásának” modellje, amely a kockázatok 
és az akadályok minimalizálására törekszik.  
A gyakorlatok korábbi sikeres tapa sztalatokon alapuló nemzeti szint ű végrehajtásán túl a 
tagállamok továbbá több információt osztha tnának meg egymás között a visszatérés-
igazgatási folyamatokról, azokról az emberekr ől, akik ellen kiutasítás i végzést adtak ki, az 
önkéntes hazatelepülést ösztönz ő különböz ő intézkedések és ösztönz ők végrehajtásáról 
szerzett tapasztalatokról és a harm adik országokban uralkodó körülményekr ől. Végül az ezen 
 
HU 144   HU országoknak a visszatérés el őtt és után nyújtott segítsé g, illetve a visszatérési m űveletek 
költségét jobban meg lehetne osztani a tagállamok között. 
Ehhez azonban közös értelmezésre van szükség annak tekintetében, hogy kit lehet 
visszaküldeni és hogyan kell eljá rni a visszatérési pol itika végrehajtása során. A Bizottság 
jelenleg dolgozik egy olyan irányelvjavasl aton, amely rendelkezik a harmadik országok 
illegálisan tartózkodó állampolgárai visszatér ésére vonatkozó közös tagállami eljárási 
előírásokról. Az irányelv egyenl ő feltételeket teremt az EU-ban a visszatérési eljárások 
tekintetében. Ezek az el őírások nem oldhatják meg a visszat érési politika végrehajtásának 
hatékonysága kapcsán felmerült problémákat, de  az átfogó EU visszatérési politika lényeges 
részét képezik majd. 
Továbbá az alapból támogatott inté zkedéseket az emberi jogi el őírásokkal összhangban kell 
végrehajtani.  
Az Európai Tanács a Hágai Programban sürget te egy visszatérési al ap létrehozását.  
1.3. Az alap célkit űzései 
Az alap főbb célkitűzései a következ ők: 
• a visszatérés integrált igazgatása tagállami s zervezésének és végrehajtásának bevezetése és 
javítása; 
• a tagállamok közötti együttm űködés erősítése a visszatérés integrált igazgatása és annak 
végrehajtása keretében;  
• a visszatérésre vonatkozó el őírások hatékony és egységes alkalmazásának el ősegítése a 
területen zajló politikai  fejleményeknek megfelel ően. 
Az alap elvileg azon bevándorlók és menedékkér ők visszatérését fedezné, akik elutasító 
határozatot kaptak. 
Az elutasított menedékkér ők visszatérési intézkedéseine k finanszírozása 2008. január 1-t ől 
nem támogatható az Európai Menekültügyi  Alapból, annak érdekében, hogy az els ő többéves 
programozási ciklus teljes kör ű végrehajtása lehetséges legyen a jelenlegi határozat alapján. 
A Bizottság az idén el őkészítő intézkedéseket kezdeményez a visszatérés területén. Az 
előkészítő intézkedések 2005-ben és 2006-ban zajlanak majd. Az el őkészítő intézkedések 
(első) eredményeinek maximális figyelembe véte le érdekében az alap végrehajtásának 
javasolt kezdési id őpontja 2008. Következésképpen 2007-re nincs tervezett finanszírozás. 
2. A  POLITIKAI ESZKÖZ JOGALAPJA ÉS INDOKLÁSA  
2.1. A jogalap megválasztása 
E tanácsi határozat javasolt jogalapja a 63. cikk (3) bekezdésének b) pontja, mert e 
jogszabályban szerepelnek „intézkedések (…) a bevándorlás-politikára vonatkozóan” az „illegális bevándorlás és illegális tartózko dás, beleértve az illegálisan tartózkodók 
repatriálása” területén.  
 
HU 145   HU A Tanács az Európai Közösséget létrehozó szerz ődés harmadik részének IV. címében 
szereplő bizonyos területeknek a Szerz ődés 251. cikkében meghatározott eljárás általi 
irányításáról szóló 2004. december 22-i taná csi határozatnak (2004/927/EK) megfelel ően a 
63. cikk (2) bekezdésnek b) pontjában szerepl ő intézkedések elfogadásakor a Szerz ődés 251. 
cikkében el őírt eljárással össz hangban cselekszik.  
Mivel a javaslat alapja az EK-Szerz ődés IV. címe (Vízumok, menekültügy, bevándorlás és a 
személyek szabad mozgásával kapcsolatos eg yéb politikák), a javaslatot az Amszterdami 
Szerződéshez mellékelt, az Egyesült Király ság, Írország és Dánia helyzetér ől szóló 
jegyzőkönyvvel összhangban kell el őterjeszteni és elfogadni. Az Egyesült Királyságnak és 
Írországnak ezen intézkedés tekintetében választási lehet ősége van. Dánia nem vesz részt a 
határozat elfogadásában, az nem kötelez ő és nem alkalmazandó rá. 
A szolidaritás kifejezése a források elosztásában 
A források tagállamok közötti elosztásának módszertana hasonló lenne a 2005–2010. közötti 
időszakra az EMÁ-t létrehozó taná csi határozatban foglaltakhoz.  
Először: azon körülmény kifejezésére, hogy sok ta gállamnak (különösen az  új tagállamoknak) 
strukturális beruházásokat ke ll tennie ahhoz, hogy sikerese n visszaküldje az illegálisan 
tartózkodó harmadik országok állampolgárait, a tagállamok évente átalányösszeget kapnak. 
Ez az összeg a 2004. május 1-jén az Európai Unióhoz csatlakozott államok esetén a 2008–
2013. közötti id őszakban magasabb lesz. Továbbá ez az összeg a 2008–2013. között az 
Európai Unióhoz csatlakozó tagállamok esetén a 2008–2013. közötti id őszakban a 
csatlakozásuk évét követ ő évtől kezdődően magasabb lesz. 
Másodszor: a szolidaritás kifej ezésére a tagállami juttatások ö sszege elosztási kulcs alapján 
kerül meghatározásra, amely a visszatérés  kezelésével kapcsolatban meghatározza a 
tagállamok viszonylagos terhét. Az elosztási kulcs két elemb ől állna: az egyik a harmadik 
országok azon állampolgárainak száma, akikre olyan visszatérési határozat vonatkozik, amely 
kötelezi őket és/vagy tájékoztatja őket azon kötelezettségükr ől, hogy elhagyják a tagállam 
területét, a másik pedig a korábbi sike res visszatérésekre vonatkozna. Az els ő elem esetén 
összeadják azoknak a harmadik országbeli állampolgároknak a számát, akikre az elmúlt három évben ilyen határozat vonatkozott. Ez az  összeg nagyjából megfelelne azon személyek 
számának, akik helyzetét a hatóságoknak ki utasítás céljából az adott referencia-id őszakban 
meg kell fontolniuk. Elvégre gy akran elkerülhetetlen az id őeltolódás a határozat és a 
tényleges távozás között: maga a kiutasítás (a visszatérési ha tározat végreh ajtása) külön 
határozatot igényelhet egye s tagállamokban, és különös eljá rások alá eshet (többek között 
szükség esetén kiutasítás el őtti őrizet). A második összetev ő a korábbi sikeres visszatérések 
tényezője lenne. Így létrejönne egy olyan beépített mechanizmus, amely arra ösztönözné a 
tagállamokat, hogy fektessenek be a visszatérés kezelésébe, javítsák azt, és hogy járuljanak 
hozzá az illegális bevándorlás csökkent éséhez az egész EU-ban. Mivel a f ő hangsúlyt a 
jövőbeni erőfeszítésekre kell helyezni, a ké t elem aránya 70 %–30 % lesz. 
A visszatérési határozat alá tartozó személyek csoportjának meghatározása elvileg megfelel a 
leendő tanácsi határozatban e csoportra vonatkozó kategóriának. 
Javasoljuk kizárni ebb ől a meghatározásból a harmadik országok azon állampolgárait, akikt ől 
a belépést az egyik tagáll am átutazó övezetében megtagadták, mert feltételezhet ő, hogy ezek a 
személyek soha nem léptek be az EU te rületére, és nem tartoznak szükségszer űen a fent 
 
HU 146   HU említett leend ő tanácsi irányelv hatálya alá, míg tényleges visszatérésüket általában más 
eszközökb ől fedezik.  
Ez nem sérti a tagállamok azon lehet őségét, hogy az alap célkit űzéseivel összhangban 
közvetlenül támogassanak ezekre a személycsoportokra (is) vonatkozó intézkedéseket. Ugyanez vonatkozik harmadik országok azon állampolgárainak  önkéntes hazat elepülésére, 
akik nem adtak be menedékjog iránti kérelmet, és akik (még) nem tartózkodnak illegálisan egy tagállam területén. 
2.2. Az alapon belül megh atározott intézkedések 
Tekintettel az alap azon általános célkit űzésére, hogy a visszatérés  integrált igazgatása 
fogalmán alapulva hozzájáruljon a visszatér ési politikák végrehajtásához, a Bizottság 
javasolja, hogy az alap f őként a tagállamokkal megosztott igazgatás révén kerüljön 
megvalósításra. Ez lehet ővé teszi, hogy a pénzügyi támogatás minden tagállam konkrét 
helyzetével és szükségleteiv el összhangban célzott legyen.  
A javaslat a pénzeszközök lehet ő leghatékonyabb felhasználása érdekében igen részletes 
rendelkezéseket tartalmaz az elérend ő működési célkit űzésekre és a célkit űzések elérése 
érdekében meghatározott intézkedésekre. 
3. A
Z ÉRTÉKELÉS  
Eddig közösségi szinten csak az igazgatási együttm űködésre állt rendelk ezésre pénzeszköz 
(ARGO) a visszatérés terü letén. . E intézkedések f őként a legjobban be vált gyakorlatok 
tanulmányozására és a hatóságok és egyéb érde keltek – például IOM – közötti átadására 
összpontosultak.  
A Bizottság el őzetes értékelést végzett, amely e javaslat mellékletében található. 
4. A  SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG  
A szubszidiaritás 
Az alapelv továbbra is az, hogy a visszatérés igazgatásának kidolgozása és végrehajtása 
minden szinten a tagállamok feladata. Tehát a nemzeti költségvetés marad a beruházások és 
tervezett kiadások f ő forrása. Azonban a visszatérés in tegrált igazgatása elvének a közös 
előírásokkal összhangban történ ő végrehajtására tett nemzeti er őfeszítéseket, tekintettel e 
politikák hatására a többi tagállamra, támoga thatja egy alap. A támogatandó intézkedéseket 
tehát világosan meg kell határozni, azoknak az egyes államokban objektív feltételekhez kell 
kapcsolódniuk, és hozzáadott értéket kell jelenteniük az egész Közösség számára. 
Az arányosság 
A határozat révén pénzügyi tá mogatás nyújtható az alapból egy sor olyan intézkedésre, amely 
operatív módon egy sor me ghatározott konkrét célkit űzéshez hozzájárul, míg a tagállamok és 
a Bizottság közösen választhatják ki az intézkedéseket és azt, hogy a megállapított 
rendszereken belül hogyan hajtjá k azokat végre. Az alap olya n stratégiai es zköz kell hogy 
legyen, amely hozzájárul a nemzeti visszatérési st ratégiák továbbfejlesztéséhez. A közösségi 
 
HU 147   HU előirányzatok felhasználását továbbá a köz össégi programok végrehajtásának megfelel ő 
eszközével, azaz tanácsi határozatban, világos és egységes szabályokka l kell szabályozni. 
5. A  KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK  
2007-re nincs tervezett finanszíro zás. Az alap keretösszege a Bi zottság által javasolt pénzügyi 
terv szerint a 2008–2013. közötti id őszakban 759 millió EUR.  
A Bizottság a pénzügyi források tagállamok közötti elosztásához objektív szempontokon 
alapuló módszert kíván alkalmazni. Az egyes tagállamok tényleges helyzetét tükrözend ő a 
szempontok els ősorban a „célcsoportra”  vonatkoznak. Így a pénzügyi elosztás során 
megfelelően tekintetbe vehet ők a fejlemények (például a befogadási politikák változásai), és 
korrekciós intézkedésekre is lehet őség lesz az alap támogatásával. 
 
HU 148   HU 2005/0049 (COD) 
Javaslat: 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA 
a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános programon belül a 2008-
2013. közötti id őszakra az Európai Visszatérési Alap létrehozásáról 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Kö zösséget létrehozó szerz ődésre és különösen annak 63. cikke (3) 
bekezdése b) pontjára, 
tekintettel a Bizottság javaslatára66, 
tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére67, 
tekintettel a Régiók Bi zottságának véleményére68, 
a Szerződés 251. cikkében megá llapított eljárással69 összhangban, 
mivel: (1) Az Európai Közösséget létrehozó szerz ődés a szabadságon, biztonságon és a jog 
érvényesülésén alapuló térség fokozatos létrehozásának céljá ból rendelkezik a 
személyek szabad mozgását biztosító intézkedések és ezzel összefüggésben a küls ő 
határokon folyó ellen őrzésekre, a menekültügyre és  a bevándorlásra vonatkozó 
támogató intézkedések elfogadásáról, vala mint a menekültügyre, bevándorlásra és a 
harmadik országbeli állampolgárok j ogai védelmére vonatkozó intézkedések 
elfogadásáról. 
(2) Az Európai Tanács 1999. október 15-i és 16-i tamperei külön ülésén ismét 
megerősítette szándékát a szabadságon, biztons ágon és a jog érvényesülésén alapuló 
térség létrehozására. Ezért a közös eur ópai menekült- és migr ációs politikának a 
harmadik országok állampolgárainak tisztességes kezelésére és a migrációs áramlások jobb kezelésére kell törekednie.  
(3) A hatékony közösségi visszatérési poli tika a hiteles legális bevándorlási és 
menekültpolitika fontos kiegészít ője, és az illegális bevándorlás elleni küzdelem 
lényeges eleme. A tagállamok jelent ős költségvetéseket különíte ttek el a visszatérési 
programok és a kényszer ű visszatérési m űveletek végrehajtása tekintetében. A közös 
európai uniós intézkedés ezen a területen a megfelel ő közösségi pénzügyi eszközök 
                                                
 
66 HL C … 
67 HL C … 
68 HL C … 
69 HL … 
 
HU 149   HU támogatásával támogathatná a tagállamokat, kiemelné az illegálisan tartózkodók 
visszatérésének szükségességét, és hozzájárulna a tagállamok közötti fokozott szolidaritáshoz. 
(4) A Tanács 2002. február 28-án elfoga dta az illegális bevándorlás és az 
emberkereskedelem leküzdésér ől szóló átfogó tervet70, amelyben kiemeli, hogy a 
visszafogadási és visszatérési politikák szerves és létfontosságú részt alkotnak az 
illegális bevándorlás elleni küzdelemben, és  meghatározta azt a két elemet, amelyen a 
közösségi visszatérési politikának alapul nia kell, azaz a közös elveket és közös 
intézkedéseket, a tagállamok közötti igazgatási együttm űködés keretein belül.  
(5) A Tanács 2002. november 28-i visszatérési cselekvési terve, am ely az illegálisan 
tartózkodókra vonatkozó közössé gi visszatérési politikár ól szóló 2002. október 14-i 
bizottsági közleményen alapul, a visszatérés tagállamokban történ ő igazgatására 
vonatkozó teljes intézkedési lá nccal foglalkozik, és kiterjed a harmadik országok 
állampolgárainak kényszer ű és önkéntes hazatelepülésére,  valamint a visszatérés f ő 
lépéseire, ideértve az el őkészületet és a nyom on követést is.  
(6) Az Európai Tanács 2003. június 19-i és 20-i thessaloniki ülésén felhívta a Bizottságot, 
hogy vizsgálja meg a külön közösségi viss zatérési eszközre vonatkozó összes 
szempontot, különösen a visszatérési cselekvé si programban meghatározott prioritások 
támogatása érdekében.  
(7) A 2004. június 8-i következtetések nyom án, amelyben a Tanács felszólította a 
költségvetési hatóságot, hogy tegye lehet ővé az el őkészítő intézkedéseket, és 
felszólította a Bizottságot, hogy a tagállamokkal szorosan együttm űködve vegye 
figyelembe véleményét az integrált visszatérési tervekr ől, előkészítő intézkedések 
kezdeményezésére került sor a 2005–2006. id őszakra.  
(8) Az Európai Tanács 2004. november 4-i és 5-i ülésén a „Hágai Programban” sürgette 
az Európai Visszatérési Alap (a továbbiakban: az alap) el őkészítő szakaszának 
elindítását és az alap 2007-ig történ ő létrehozását, figyelembe véve az el őkészítő 
szakasz értékelését. 
(9) A Tanács 2004. novemberében tudomásul vette az Elnökség beszámolóját az egyes 
országokba történ ő visszatérés bejelentett legjobb gyakorlatainak vizsgálatáról. A 
beszámoló megállapította, hogy számos lehet őség adott, és a tagállamok között 
gyakorlatiasabb együttm űködésre van szükség a visszatérés gyakorlata során. A 
beszámoló a visszatérési politika és az álta lános politikák integráltabb nemzeti és 
közösségi szint ű megközelítésének lehet őségeit mutatta be. Ezenkívül a beszámoló 
megállapította a tagállamok legjobban be vált gyakorlatait a harmadik országok 
állampolgárainak származási vagy átutazás i országukba való önkéntes vagy kényszer ű 
visszatérése tekintetében, mint példáu l a támogatott önkéntes hazatelepülési 
programok el őmozdítása a fenntartható visszatérés , a visszatérési tanácsadás és a 
közös visszatérési m űveletek, ezen belül bérelt repül őjáratok körében.  
(10) Olyan eszközt kell a Közösség rendelk ezésére bocsátani, amelynek célja az, hogy 
támogassa és ösztönözze a tagállamok által a visszatérés igazgatásának javítására tett 
                                                
 
70 HL C 142., 2002.6.14., 23. o. 
 
HU 150   HU erőfeszítéseket annak minden dimenziójában, a visszatérés integrált igazgatása elve 
alapján, és tekintettel a közös visszatérési el őírások tisztességes és hatékony 
végrehajtására, a visszat érésre vonatkozó meglév ő és jövőbeni közösségi eszközökben 
meghatározottak szerint.  
(11) Annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni a visszatérési el őkészítő 
intézkedések (2005–2006) eredményeit az el őkészítő intézkedések értékelésér ől szóló 
bizottsági beszámoló alapján, 2007-re ezen eszközb ől nincs tervezett támogatás.  
(12) Az érintett közös el őírások különösen a harmadik országok állampolgárainak 
kitoloncolásáról hozott hatá rozatok kölcsönös elismerésér ől szóló, 2001. május 28-i 
2001/40/EK tanácsi irányelv71, és az abból következ ő, a harmadik országok 
állampolgárainak kitoloncolásáról hozott határozatok kölcsönös elismerésér ől szóló, 
2001. május 28-i 2001/40/EK tanácsi ir ányelv alkalmazásából következ ő pénzügyi 
egyenlőtlenségek kompenzációjára vonatkozó szempontok és gyakorlati intézkedések 
meghatározásáról szóló, 2004. februá r 23-i 2004/191/EK tanácsi határozat72; és az 
egyéni kiutasítási végzések alá es ő harmadik országbeli állampolgárok két vagy több 
tagállam területér ől való kiutasítása során közös repül őjáratok megszervezésér ől szóló 
2004/573/EK tanácsi határozat73.  
(13) Ez a kés őbbi közösségi eszközökre is vonatkozi k, például az illegálisan tartózkodó 
harmadik országbeli állampolgárok visszat érésével kapcsolatban a tagállamok közös 
eljárási el őírásaira vonatkozó eszközre, amely egyenl ő feltételeket teremtene az 
Európai Unióban a visszatérés i eljárások terén, tehát meghatározná azon feltételeket és 
határokat, amelyekkel a tagállamok visszatérési intézkedéseket hoznak. 
(14) A harmadik országok illegálisan tart ózkodó állampolgárainak visszatérésére adott 
közösségi válasz következetességének biztosítása érdekében, az ezen eszközb ől 
finanszírozott intézkedéseknek meghatározottn ak kell lenniük, és ki kell egészíteniük 
az Európai Menekültügyi Alapból finanszírozott  intézkedéseket és azt a programozást, 
amelynek célja fejlesztési együttm űködés és a gazdasági együttm űködés támogatása 
azokkal a partnerországokkal és  régiókkal, amelyek nem tagállamok, tengerentúli 
országok vagy területek. 
(15) Ez azt jelentené, hogy az elutasított menedékkér ők csak akkor részesülnének az eszköz 
intézkedéseib ől, ha már nem tartoznak az Európai Menekültügyi Alap visszatérési 
támogatása körébe. Az Eur ópai Menekültügyi Alap els ő többéves ciklusának (2005–
2007.) lezárultával ez az eszköz az elutasított menedékkér őkre is vonatkozik majd. 
(16) Ez az eszköz a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” cím ű általános 
program a része, amelynek célja az Unió küls ő határainál az integrált igazgatás 
bevezetéséb ől és az Európai Uniót létrehozó szerz ődés IV. címével összhangban 
kidolgozott közös menekült- és bevándorlá s-politikák végrehajtásából adódó pénzügyi 
terhet illet ően a tagállamok közötti igazságos feladatmegosztás.  
(17) Ezen eszköz els ődleges célja a visszatérés nemzeti szint ű, integrált igazgatásának 
előmozdítása. A tagállamokat ösztönzi a visszatérési m űveletek végrehajtására az 
                                                 
71 HL L 149., 2001.6.2., 34. o. 
72 HL L 60., 2004.2.27., 55. o. 
73 HL L 261., 2004.8.6., 28. o. 
 
HU 151   HU integrált visszatérési cselekvési tervek  alapján, amelyek elemzik a tagállamok 
helyzetét a megcélzott lakossá g tekintetében, célokat t űznek ki a tervezett m űveletek 
tekintetében, és az érintett érdekeltekkel – például az UNHCR-rel és az IOM-mal – együttműködve a hatékony és fenntartható visszat érésekre összpontosítva számos 
intézkedés révén visszatérési rendszereket  kínálnak. Adott esetben az integrált 
visszatérési terveket rendszeres en értékelni és módosítani kell.  
(18) A távozási kötelezettségnek eleget tev ő személyek önkéntes hazatelepülésének 
támogatására rendelkezn i kell az ilyen visszatér őknek szóló ösztönz őkről, például a 
jobb visszatérési támogatás révén a kedvez őbb elbánásról. Ez a fajta önkéntes 
hazatelepülés a visszatér ők méltóságteljes visszat érésének, illetve a 
költséghatékonyság szempontjából a hatóságoknak is érdeke.  
(19) Politikai szempontból az onban az önkéntes és a kényszer ű visszatérés elválaszthatatlan 
egymástól, és a tagállamokat arra kell ös ztönözni, hogy visszatérés igazgatása során 
erősítsék meg a két forma közti kiegészít ő kapcsolatot. Kényszer ű visszatérések 
végrehajtására az Európai Unió bevándorlás- és menekültpolitikája integritásának és a 
tagállamok bevándorlási és me nekültügyi rendszereinek meg őrzése érdekében 
nyilvánvalóan szükség van. Tehát a kényszer ű visszatérés lehet ősége biztosíthatja, 
hogy ez a politika ne kerüljön aláaknázásra, és  végrehajtható legyen a jogállamiság 
elve, amely lényeges a szabadságon, bizt onságon és a jog érvényesülésén alapuló 
térség létrehozásához. Tehát az eszköz a kényszer ű visszatérés megkönnyítésére 
irányuló tagállami intézkedéseket támogatja.  
(20) Továbbá a tagállamok által a visszatérés területén tapasztalt f őbb akadályok a 
kényszerű visszatérés kapcsán merülnek fel. Az egyik fontos akadály az érintett 
személy azonosságával kapcsolatos bizonyt alanság és a szükséges útiokmányok 
hiánya. A származási országok gyakran kése delmesen bocsátják ki a visszatérési 
útiokmányokat, vagy megtagadják azok kiboc sátását, mert nem áll rendelkezésre az 
állampolgárságra vagy a személyaz onosságra vonatkozó információ. Ezért el őfordul, 
hogy az illegális tartózkodók a kiut asítás elkerülésére elrejt őznek, vagy 
megsemmisítik útiokmányaikat, és nem ritkán teljesen hamis személyazonosságot és/vagy állampolgárságot va llanak be. Következésképpe n gyakran hosszadalmas és 
költséges eljárást kell folytatni, melynek során a visszatér őt számos követségen be kell 
mutatni, vagy nyelvi és nyelvjárási vizsgálatot kell végezni. A tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy javí tsák a harmadik országok konzuli szolgálataival az 
együttműködést, és növeljék az egymás  közti információcserét és m űködési 
együttműködést az ilyen szolgálatokkal való együttm űködés tekintetében.  
(21) Végül azon tagállamokban, amelyek megfelel őnek tartják, ezen eszköznek feltétlenül 
támogatnia kell a visszatérés i országban tett, a visszatér őkre vonatkozó különleges 
intézkedéseket azért, hogy el őször is biztosítsák a személyek hatékony, jó állapotban 
történő visszatérését a származási városukba vagy régiójukba, másrészt javítsák tartós 
visszailleszkedésüket a közösségükbe. Eze knek az intézkedéseknek nem a harmadik 
országoknak nyújtott támogatásból kell ál lniuk, és csak akkor és annyiban 
támogathatóak, amennyiben a tagállamok terü letén kezdeményezett és nagyrészt ott 
végrehajtott tevékenységeknek szükségszer ű folytatása van az integrált visszatérési 
terv szerint.  
(22) Az Európai Unió Tagállamai Küls ő Határain Való Operatív Együttm űködési 
Igazgatásért Felel ős Európai Ügynökség létrehozás áról szóló, 2004. október 26-i 
 
HU 152   HU 2007/2004/EK tanácsi rendelettel létrehoz ott ügynökség (a továbbiakban: az 
Ügynökség) egyik feladata a szükséges tá mogatás biztosítása a tagállamok közös 
visszatérési m űveletei szervezéséhez és a legjobban  bevált gyakorlatok meghatározása 
a tagállamok területén illegálisan tartóz kodó harmadik országbeli állampolgárok 
útiokmányai megszerzéséhez és kiutasításukhoz. Ennek megfelel ően az Ügynökség 
biztosítja, hogy a tagállamok közti hatékony összehangolt visszatérési er őfeszítések 
feltételei teljesülnek, míg a közös visszatérési m űveletek végrehajtását és szervezését 
az illetékes nemzeti szolgálatokra hagyja.  Következésképpen az Ügynökség képes lesz 
használni a közösségi intézkedések által ebben az eszközben re ndelkezésre bocsátott 
forrásokat.  
(23) Az alapból nyújtott támogatás haté konyabb és célzatosabb lesz akkor, ha a 
támogatható intézkedések társfinanszírozás a stratégiai többéves programokon és ahhoz 
kapcsolódó éves munkaprogramokon alapul, amelyeket minden tagállam a Bizottsággal együttm űködve dolgozna ki. 
(24) A Bizottság által elfoga dott stratégiai iránymutatások alapján valamennyi tagállamnak 
készíteni kell egy a helyzetét és igényeit figyelembe vev ő többéves programozási 
dokumentumot fejlesztési st ratégiájáról, amelyet megtárgyal a Bizottsággal és 
amelyről a Bizottság határoz, és amely az éves programok elkészítésének keretét 
képezi . 
(25) A többéves programozás célja az alapok célkit űzéseinek megvalósítása azáltal, hogy 
biztosítják a szükséges pénzügyi források re ndelkezésre bocsátását és a Közösség és a 
tagállamok együttes fellépéseinek ös szhangját és folyamatosságát. 
(26) A többéves programozásnak biztosítania kell az eszköz összehangolását más meglév ő 
pénzügyi eszközökkel.  
(27) Az Európai Közösségek általános kö ltségvetésére alkalmazandó költségvetési 
rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/ EK, Euratom tanácsi rendelet
74 53. 
cikke (1) bekezdésének (b) pontjában említe tt megosztott igazgatás összefüggésében 
meg kell közelebbr ől határozni azokat a feltételeket, amelyekkel a Bizottság az 
Európai Közösségek általános költségvetéséne k végrehajtásával kapcsolatos feladatait 
gyakorolhatja, és tisztázn i kell a tagállamok együttm űködési kötelezettségeit. E 
feltételek alkalmazásával a Bizottság megbizonyosodhat arról, hogy a tagállamok 
jogszerűen és helyesen, illetve a költségve tési rendelet 27. cikke értelmében a 
hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban használják fel az 
alapokat. 
(28) A Bizottságnak objektív és átlátható m ódszer alkalmazásával kell megállapítania a 
rendelkezésre álló kötelezettségvállalási el őirányzatok indikatív bontását.  
(29) A technikai támogatás értelmében az ala poknak támogatást kell bi ztosítani értékelések 
készítéséhez, az alapok kezeléséhez kapcso lódó igazgatási kapacitás növeléséhez, 
tanulmányokhoz, kísérleti projektekhez és különösen az innovatív megközelítések és 
gyakorlatok ösztönzését célzó  tapasztalatcseréhez. 
                                                 
74 HL L 248, 2002.9.16., 1. o. 
 
HU 153   HU (30) A tagállamok megfelel ő intézkedéseket fogadnak el az igazgatási és ellen őrzési 
rendszer megfelel ő működésének biztosítására. E célbó l meg kell határozni a minden 
program számára el őírt általános elveket és szükséges funkciókat.  
(31) Az alap fellépéseinek igazgatására minden tagállamban rendelkezni kell felel ős 
hatóság kijelölésér ől, és tisztázni kell annak feladatait. Rendelkezni kell az ellen őrző 
hatóság kijelölésér ől és funkcióiról is. Ezenkívül  a kiadások Bizottsághoz való 
átutalását megel őző hitelesítésére vonatkozó egységes min őségi előírások biztosítása 
és a kiadásigazoló nyilatkozatok alapjá ul szolgáló információk jellegének és 
minőségének tisztázása érdekében hitelesít ő hatóság kinevezésér ől kell rendelkezni. 
(32) A szubszidiaritás és az arányosság elvének megfelel ően elsősorban a tagállamok 
felelősek a fellépések végrehajtásáért és ellen őrzéséért. 
(33) Meg kell határozni a tagállamok kötelezettsége it az igazgatási és ellen őrzési 
rendszerek, a kiadások hitelesítése , a közösségi jogszabályok helytelen 
alkalmazásának vagy megsértésének megel őzése, felderítése és korrigálása 
tekintetében, hogy ezált al garantálható legyen a többé ves és éves programok hatékony 
és megfelel ő végrehajtása. Különösen az irányítás és ellen őrzés tekintetében szükséges 
azon körülmények meghatározása, amelyek biztosítékot jelentenek a tagállamok 
számra a rendszerek létrehozására és megfelel ő működésére. 
(34) A Bizottság pénzügyi ellen őrzésre vonatkozó jogkörének sérelme nélkül fokozni kell e 
téren a tagállamok és a Bizottság közötti együttm űködést, és meg kell állapítani azokat 
a feltételeket, amelyekkel a Bizottság a nemzeti rendszerek ellen őrzésére irányuló 
stratégiája tekintetében meghatározhatja, hogy milyen szint ű biztosítékokat kaphat a 
nemzeti ellen őrző szervektől. 
(35) Az eszközb ől támogatott intézkedések hatékonysága és eredménye az értékelésen is 
múlik. Meg kell határozni a tagállamok és a Bizottság e vonatkozású kötelezettségeit, 
valamint az értékelés megbízhat óságát biztosító szabályokat. 
(36) Az intézkedéseket a félid ős felülvizsgálatra és hatásvizsgálatra tekintettel értékelni 
kell, és az értékelési folyamatot a projek t felügyeleti intézked ései részeként kell 
végezni. 
(37) Ez a határozat meghatározza a program teljes id őtartamára azt a pénzügyi keretet, ami 
a költségvetési fegyelemr ől és a költségvetési eljárási rend javításáról szóló, 1999. 
május 6-i, az Európai Parlament, a Tan ács és a Bizottság közötti intézményközi 
megállapodás75 33. pontja értelmében a költségve tési hatóság számára az els ődleges 
kiindulási pont.  
(38) Mivel a tervezett intézkedés  céljait – neveze tesen azt, hogy el ősegítsék az illegálisan 
tartózkodó harmadik országbeli állampolgár ok visszatérését a visszatérés integrált 
igazgatása közös el őírásainak és elveinek keretein belül – a tagállamok nem tudják 
kielégítően megvalósítani és ezért az intézked és terjedelme és hatásai miatt az 
közösségi szinten jobban megva lósítható, a Közösség a Szerz ődés 5. cikkében foglalt 
szubszidiaritás elvének megfelel ően intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben 
                                                 
75 HL C 172., 1999.6.18., 1. o. 
 
HU 154   HU foglalt arányossági elvnek megfelel ően, ez a határozat nem lépi túl az említett célok 
eléréséhez szükséges mértéket.  
(39) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott 
végrehajtási hatáskörök gyakorlására vona tkozó eljárások megá llapításáról szóló, 
1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal76 összhangban kell elfogadni. 
(40) Az Európai Unióról szóló szerz ődéshez és az Európai Közösséget létrehozó 
szerződéshez csatolt, Dánia helyzetér ől szóló jegyz őkönyv 1. és 2. cikkével 
összhangban Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, ezért az 
nem kötelez ő rá és nem alkalmazandó rá.  
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 
I. CÍM 
CÉLKITŰZÉSEK ÉS ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK  
I. FEJEZET 
TÁRGY, CÉLKIT ŰZÉSEK ÉS INTÉZKEDÉSEK  
1. cikk 
Tárgy és hatály 
Ez a határozat a „Szolidaritás és a migráci ós áramlások igazgatása” általános program 
részeként a 2008. január 1. és 2013. december 31. közötti id őszakra létrehozza az Európai 
Visszatérési Alapot (a továbbiakban: az alap),  mely hozzájárul a szabadságon, a biztonságon 
és a jog érvényesülésén alapuló térség meger ősítéséhez. 
Ez a határozat meghatározza az alap célkit űzéseit, végrehajtását, a rendelkezésre álló 
pénzügyi forrásokat és a rendelkezésre álló pé nzügyi források elosztásának szempontjait. 
Megállapítja az alap igazgatási,  ezen belül pénzügyi szabályait, valamint a felügyeleti és 
ellenőrzési mechanizmusokat, melyek a Bizottság és a tagállamok közötti feladatmegosztáson 
alapulnak. 
2. cikk 
Az alap általános célkit űzései 
1 Az alap általános célkit űzése a tagállamok által a visszatérés javítására tett 
erőfeszítések támogatása annak minden dimenziójában az integrált kezelés 
fogalmának használata révén, figye lembe véve ezen ügyekben a közösségi 
jogszabályokat.  
                                                 
76 HL L 184., 1999.7.17., 23. o. 
 
HU 155   HU 2. Az alap a tagállamok vagy a Bizottság kezdeményezésére hozzájárul a technikai 
támogatás finanszírozásához. 
3. cikk 
Különleges célkit űzések 
1. Az alap a következ ő különleges célok eléréséhez járul hozzá: 
(a) a visszatérés integrált igazgatásának be vezetése és tagállami  szervezésének és 
végrehajtásának javítása; 
(b) a tagállamok közötti együttm űködés erősítése a visszatérés integrált igazgatása 
és annak végrehajtása keretében;  
(c) a visszatérésre vonatkozó el őírások hatékony és egységes alkalmazásának 
elősegítése a területen zajló politikai fejleményeknek megfelel ően. 
2. A visszatérés integrált igazgatásához  tartozik különösen az, hogy a tagállamok 
illetékes hatóságai olyan integrált visszatér ési terveket dolgozzanak ki és hajtsanak 
végre, amelyek: 
– a célzott személyi kör tekintetében a tagállami helyzet és a tervezett m űveletek 
tekintetében (például az útiokmányok megszerzésével és a visszatérés egyéb 
gyakorlati akadályával kapcsolatban) a kihí vások átfogó értékelésén alapulnak. Az 
átfogó értékelést az összes érinte tt hatósággal és partnerrel együttm űködve kell 
elkészíteni; valamint 
– célja széleskör ű intézkedések elérése a területén illegálisan tartózkodó harmadik 
országbeli állampolgárok önkéntes hazatele pülési rendszereinek ösztönzésére, és 
szükség esetén e személyek tekintetéb en a visszatérési kényszerintézkedések 
végrehajtására, a humanitárius elveknek va ló teljes megfeleléssel és méltóságuk 
tiszteletben tartásával; valamint 
– választási lehet őséget kínálnak a célcsoportnak az érintett ügyfor galom alapján; 
valamint 
– tervet és/vagy menetrendet tartalmaznak, és adott esetben rendelkeznek id őszakos 
értékelési mechanizmusról, amely lehet ővé teszi a tervezés módosítását és a terv 
gyakorlati hatásának felmérését. 
3. Az integrált visszatérési te rvek különösen a hatékony és fenntartható visszatérésekre 
összpontosítanak olyan intézkedés ek révén, mint az indulás el őtti hatékony 
tájékoztatás, az utazási intézkedések, átutaz ás a visszatérési országon keresztül az 
önkéntes és kényszer ű visszatérés esetén. Lehet őség szerint rendelkezni kell 
ösztönzőkről az önkéntes visszatér ők számára, például a visszatérés jobb 
támogatásáról, az önkéntes hazatelepülés el ősegítésére. 
Amennyiben a tagállamok úgy ítélik meg, rendelkezhetnek befogadási és 
visszailleszkedési támogatásról is. 
 
HU 156   HU 4. cikk 
A támogatható fellépések a tagállamokban 
1. Az alapból támogathatók a 3. cikk (1) bekezdése a) pontjában meghatározott 
célkitűzéshez kapcsolódó fellépések, és különösen az alábbiak: 
(a) a tagállamok hatóságainak hatékony, stabil és tartós m űködési 
együttműködésének kialakítása vagy javítása  a harmadik országok konzuli 
hatóságaival és bevándorlási szolgála taival, tekintettel a harmadik országok 
állampolgárainak visszatéréséhez sz ükséges útiokmányok beszerzésére és a 
gyors és sikeres kiutasítás i eljárások biztosítására; 
(b) az illegálisan tartózkodó harmadik  országbeli állampolgárok önkéntes 
hazatelepülésének el őmozdítása és megkönnyítése, különösen támogatott 
önkéntes hazatelepülési programok révén, a visszatérések fenntarthatóságának 
biztosítása érdekében; 
(c) a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárai kényszer ű 
visszatérésének egyszer űsítése és végrehajtása, me lynek célja a bevándorlás-
politikák hitelességének és integr itásának növelése és a kényszer ű kiutasításra 
váró személyek őrizeti időszakának csökkentése. 
2. Az alapból támogathatók a 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott 
célkitűzéshez kapcsolódó intézkedések, és különösen az alábbiak: 
(a) a származási országgal kapcsolatos információk összegy űjtésével és a 
potenciális visszatér ők arról történ ő tájékoztatásával kapcsolatos 
együttműködés; 
(b) a tagállamok hatóságainak a harmadik országok konzuli hatóságaival és 
bevándorlási szolgálataival történ ő hatékony, stabil és tartós m űködési 
kapcsolata kialakít ásában való együttm űködés, a harmadik országok 
állampolgárainak visszatéréséhez szüks éges útiokmányok beszerzéséhez és a 
gyors és sikeres kiutasítási eljárások biztosításához nyújto tt konzuli segítség 
megkönnyítésére;  
(c) közös integrált visszatérési tervek kidolgozása és megvalósítása, ezen belül 
közös önkéntes hazatelepülési programok bizonyos származási, korábbi tartózkodási vagy átutazási országokba; 
(d) tanulmányok az aktuális helyzettel és a lehet őségekkel kapcsolatban a 
tagállamok között a visszatérés terü letén folytatott igazgatási együttm űködés 
javítására, valamint ebben az ö sszefüggésben a nemzetközi és nem 
kormányzati szervezetek szerepe; 
(e) információcsere, támogatás és taná csadás a különösen sérülékeny csoportok 
visszatérésének kezeléséhez; 
(f) a gyakorlati szakemberek számára szervezett szemináriumok a meghatározott 
harmadik országokra és/vagy ré giókra vonatkozó legjobban bevált 
gyakorlatokról; 
 
HU 157   HU (g) a származási, korábbi tartózkodási va gy átutazási országokban a visszafogadott 
személyek befogadására tett közös intézkedések; 
(h) intézkedések közös kidolgozása a származási vagy korábbi tartózkodási 
országban a személyek tartós vissz ailleszkedésének biztosítására; 
(i) a visszatér ők helyzetének figyelemmel kísérésére  és visszatérés utáni helyzetük 
fenntarthatóságára vonatkozó közös intézkedések. 
3. Az alapból támogathatók a 3. cikk (1) be kezdésének c) pontjában meghatározott 
célkitűzéshez kapcsolódó intézkedések, és különösen az alábbiak: 
(a) az illetékes hatóságok azon képességének növelése, hogy a lehet ő 
leggyorsabban színvonalas visszatérési határozatokat hozzanak; 
(b) az illetékes igazgatási hatóságok kap acitásának javítása, hogy a kiutasítási 
határozatokat gyorsan hajtsák végre/érvé nyesítsék az emberi méltóság és a 
műveletekre vonatkozó európai biztonsági el őírások teljes mérték ű figyelembe 
vételével; 
(c) az bírósági szervek képességének n övelése arra, hogy gyorsabban értékeljék a 
megfellebbezett visszatérési határozatokat; 
(d) szemináriumok és közös képzések szervezése az illetékes igazgatási, 
bűnüldöző és bírósági szervek alkalmazottainak a visszatérési m űveletek jogi 
és gyakorlati szempontjait illet ően;  
(e) az illetékes igazgatási hatóságok ké pességének javítása arra, hogy hatékonyan 
hajtsanak végre közös intézkedéseket  a kölcsönös elismerési és közös 
visszatérési m űveletekkel kapcsolatban, ezen belül az Európai Unió Tagállamai 
Külső Határain Való Operatív Együttm űködési Igazgatásért Felel ős Európai 
Ügynökség által a visszatérés teré n meghatározott ajánlásokat, m űködési 
előírásokat és legjobban bevált gyakorlatokat. 
4. Az (1)–(3) bekezdésben el őírt intézkedések különösen  az érintett közösségi 
jogszabályok rendelkezéseinek végreh ajtását támogatják a közös európai 
bevándorlás- és visszatér ési politika területén. 
5. Az intézkedések során tekintetbe kell venni a sérülékeny személyek – a kiskorúak, 
kíséret nélküli kis korúak, fogyatékosok, id ősek, terhes asszonyok, kiskorú 
gyermekekkel rendelkez ő egyedülálló szül ők, és kínzást, nemi er őszakot vagy egyéb 
súlyos lelki, testi vagy szexuális bántal mazást elszenvedett személyek – különleges 
helyzetét. 
5. cikk 
A támogatható intézkedések a tagállamokban 
A támogatható intézkedések közé többek között az alábbi intézkedések tartoznak: 
 
HU 158   HU – minden visszatérési ügyben a visszatérés el őtti információk, a nélkülözhetetlen 
útiokmányok beszerzése, a szükséges visszatérés el őtti orvosi vizsgálatok költsége, a 
visszatérők és kíséretük utazásának és élelmezésén ek költsége, meghatározott támogatás a 
rászoruló csoportoknak – például gyermeke knek vagy fogyatékosoknak – a visszatérési 
országban található végs ő úticélig való szállítás költsége, és együttm űködés a származási, 
korábbi tartózkodási vagy átut azási országok hatóságaival; 
– továbbá közös visszatérési m űveletek esetén az i llegálisan tartózkodó harmadik országbeli 
állampolgárok kényszer ű visszatérése esetén a visszatér ők és kísér őik ideiglenes 
szállásának költsége a részt vev ő tagállamból a szervez ő tagállamban az indulás el őtt; 
– továbbá illegálisan tartózkodó harmadik ors zágbeli állampolgárok önkéntes hazatelepülése 
esetén átfogó visszatérés el őtti tájékoztatás, támogatás és ta nácsadás, valamint a visszatérés 
előtti lényeges költségek;  
– továbbá, amennyiben a tagállamok megfelel őnek találják, visszatérés utáni induló költség, 
a visszatér ő személyes holmijának szállítása, megfelel ő ideiglenes szállás a visszatérési 
országba való érkezés utáni els ő néhány napra fogadóközpontba n vagy szükség esetén 
szállodában, képzés és foglalkoztatási tá mogatás és korlátozott induló támogatás a 
gazdasági tevékenységekre adott esetben; 
– az illetékes igazgatási, b űnüldöző és bírósági szervek dolgozóinak oktatása és képzése, 
ezen dolgozók kiküldetése más tagá llamokból a közös visszatérési el őírások hatékony és 
egységes alkalmazásának biztosítása érdekében, az együttm űködés fokozása, valamint a 
visszatérési politikák eredményét vizsgáló  kiküldetések a harmadik országokba;  
– a harmadik országok konzuli hivatalaival és be vándorlási szolgálataival  folytatott operatív 
együttműködés esetén az útiokmányok megszerzése  és a gyors kiutasítási eljárások 
biztosítása érdekében a harmadik országok  állampolgárainak azonosításáért és az 
útiokmányok ellen őrzéséért felel ős hatóságok és szolgálatok dolgozóinak a tagállamokban 
való utazásának és szállásának költsége; 
– azon visszailleszkedési intézkedések es etén, melyeknek célja a visszatérés 
fenntarthatóságának növelése a visszatérés integrált igazgatása nyomán, és amennyiben a 
tagállamok megfelel őnek tartják, készpénzes ösztönz ők és egyéb rövid távú intézkedések, 
amelyek szükségesek a visszailleszkedés folyamatának elindításához a visszatér ő 
személyes fejl ődése érdekében, például képzés, el helyezkedési és foglalkoztatási 
támogatás, induló támogatás a gazdasági tevé kenységekhez és visszat érés utáni támogatás 
és tanácsadás, valamint olyan intézked ések, amelyek révén a tagállamok megfelel ő 
előkészületeket tudnak biztosítani a visszatér ők harmadik országokban való fogadására 
érkezésükkor. 
6. cikk 
A Közösség érdekében tett intézkedések 
1. A Bizottság kezdeményezésére az alap rende lkezésre álló forrásainak legfeljebb 7 %-
a fordítható transznacionális intézkedések vagy az egész Közösség érdekét szolgáló intézkedések (a továbbiakban: közössé gi intézkedések) finanszírozására a 
 
HU 159   HU bevándorlás- és beilleszkedési politikát és a 7. cikkben szerepl ő célcsoportra 
vonatkozó intézkedéseket illet ően. 
2. Különösen azok a közösségi intézkedések támogathatók, amelyek: 
(a) előmozdítják a közösségi jog és a bevált  gyakorlatok végrehajtására irányuló 
közösségi együttm űködést; 
(b) támogatják transznacionális együttm űködési hálózatok és kísérleti projektek 
létrehozását a két va gy több tagállamban m űködő szervek között az innováció 
ösztönzésére, a tapasztalatok és  a bevált gyakorlatok cseréjének 
megkönnyítésére és a viss zatérési politika min őségének javítására; 
(c) támogatják a transznacionális tudatosság-fejleszt ő kampányokat; 
(d) támogatják a legjobban bevált gyakor latokkal és az alap minden más 
szempontjával kapcsolatos információk tanulmányozását, terjesztését és 
cseréjét, többek között a korszer ű technológia felhasználásáról; 
(e) támogatják e téren a közösségi együttm űködés és a közösségi jog új formáinak 
lehetőségére vonatkozó kísérleti pr ojekteket és tanulmányokat;  
(f) támogatják a statisztikai  eszközök, módszerek és közös mutatók fejlesztését.  
3. A közösségi intézkedések pr ioritásait meghatározó éves  munkaprogramot az 52. cikk 
(2) bekezdésében említett eljárásnak megfelel ően kell elfogadni. 
7. cikk 
Célcsoportok 
1. E határozat alkalmazásában a célcsoportok a harmadik országok valamely 
tagállamban illegálisan tartózkodó minden állampolgárát jelentik.  
2. Ide értend ők a harmadik országok azon állampolgárai, akik (már) nem szorulnak 
nemzetközi védelemre, mert menedékjog iránti kérelmüket a megfelel ő nemzeti 
jogrend alapján, végleges határozattal elut asították, vagy mert státuszokat a nemzeti 
és közösségi joggal összhangban (végleges határozattal) visszavonták, megszüntették 
vagy nem újították meg. 
3. Harmadik ország állampolgárának számít minden olyan személy, aki az EK-
Szerződés 17. cikkének (1) bekezdése érte lmében nem uniós állampolgár. 
II. FEJEZET 
A TÁMOGATÁS ELVEI  
8. cikk 
Kiegészít ő kapcsolat, következetesség és megfelelés 
 
HU 160   HU 1. Az alapból nyújtott támogatás a nemzeti, re gionális és helyi intézkedéseket egészíti 
ki, és beépíti ezekbe a Közösség prioritásait. 
2. A Bizottság és a tagállamok biztosítják, hogy az alapok és a tagá llamok által nyújtott 
támogatás összhangban álljon a Közösség tevékenységeivel, politikáival és prioritásaival. Ezt az összhangot kül önösen a 20. cikkben említett többéves 
programban kell jelezni. 
3. Az alapból finanszírozott m űveletek megfelelnek a Szerz ődés rendelkezéseinek és az 
e rendelkezések alapján el fogadott jogszabályoknak. 
9. cikk 
Programozás 
1. Az alap célkit űzései két többéves programozási id őszak keretében valósulnak meg 
(2008–2010. és 2011–2013.). A többéves programozás i rendszer a prioritásokat és az 
igazgatás, határozathozatal, ellen őrzés és hitelesítés folyamatát foglalja magában. 
2. A Bizottság által elfogadott többéves programok éves programok révén kerülnek 
végrehajtásra. 
10. cikk 
A szubszidiaritás és az arán yosság elvén alapuló fellépés 
1. A tagállamok felelnek a 20. és 22. ci kkben említett többéves és éves programok 
megfelelő területi szinten történ ő végrehajtásáért, az adott tagállamra jellemz ő 
intézményi rendszernek megfelel ően. Ezt a kötelezettséget e határozatnak 
megfelelően kell gyakorolni. 
2. A Bizottság és a tagállamok különböz ő eszközöket alkalmaznak az ellen őrzési 
rendelkezésekre vonatkozó közösségi hozzájárulás mértékét ől függően. A 
megkülönböztetés az értékelés rendelkezéseire és a többé ves és éves programok 
beszámolóira is vonatkozik.  
11. cikk 
Végrehajtási módszerek 
1. Az alap számára biztosított közösségi költségvetést – a 6. cikkben említett közösségi 
intézkedések és a 17. cikkben szerepl ő technikai támogatás kivételével – az 
1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 53. ci kke (1) bekezdésének b) pontjával 
összhangban kell végrehajtani. 
A tagállamok és a Bizottság biztosítja  a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás 
elvének betartását.  
 
HU 161   HU 2. A Bizottság a következ őképpen gyakorolja az Európai Közösségek általános 
költségvetésének végrehajtásá ra vonatkozó kötelezettségét: 
(a) a 32. cikkben megállapított  eljárásoknak megfelel ően ellen őrzi a 
tagállamokban az igazgatási és ellen őrzési rendszerek megfelel ő működését; 
(b) amennyiben a nemzeti igazgatási és ellen őrzési rendszer elég telen, a 41., 42. 
cikknek megfelel ően megszakítja, visszatartja, va gy felfüggeszti a kifizetések 
egészét vagy egy részét, és a 45. és 46. cikk szerinti eljá rásokkal összhangban 
bármilyen más szükséges pénzügyi korrekciót alkalmaz. 
12. cikk 
Addicionalitás 
1. Az alapból nyújtott hozzájárul ások nem helyettesíthetik a tagállam állami vagy azzal 
egyenérték ű kiadásait.  
2. A Bizottság az adott tagállammal együttm űködve félid őben 2012. december 31-ig, 
utólag pedig 2015. december 31-ig ellen őrzi az addicionalitást. 
13. cikk 
Partnerség 
1. Minden tagállam az érvényben lév ő nemzeti szabályoknak és gyakorlatoknak 
megfelelően partnerséget alakít ki  az általa kijelölt ható ságokkal vagy szervekkel, 
azaz: 
(a) az illetékes regionális, helyi, városi és egyéb hatóságokkal; (b) a civil társadalmat képvisel ő bármely más megfelel ő szervvel, nem 
kormányzati szervezettel, ezen be lül a szociális partnerekkel. 
Minden tagállam a nemzeti szabál yoknak és gyakorlatoknak megfelel ően biztosítja a 
megfelelő szervek széleskör ű és hatékony bevonását. 
2. A partnerséget az egyes partnerkategóriákr a vonatkozó intézményi, jogi és pénzügyi 
jogszabályokkal teljes ö sszhangban kell végezni. 
A partnerség a többéves programok el őkészítésére, végrehajtására, felügyeletére és 
értékelésére vonatkozik. 
III. FEJEZET 
A PÉNZÜGYI KERET  
14. cikk 
A globális források 
 
HU 162   HU 1. A 2008. január 1-t ől 2013. december 31-ig terjed ő időszakra ezen alap végrehajtására 
759 millió euro pénzügyi referenciaösszeg áll rendelkezésre.  
2. Az alap éves el őirányzatait a pénzügyi terv mértékéig a költségvetési hatóság 
engedélyezi. 
3. A Bizottság a 15. cikkben szerepl ő szempontoknak megfelel ően tájékoztató jelleg ű 
tagállamonkénti éves bontást készít. 
15. cikk 
A források éves elosztása a támogath ató tagállami intézkedések között  
1. Az alapból minden tagállam évi 300 000 EUR átalányösszeget kap.  
Ez az összeg a 2008. május 1-jén az Európa i Unióhoz csatlakozott államok esetén a 
2008–2013. közötti id őszakban évi 500 000 EUR lesz.  
Ez az összeg a 2008–2013. között az Európai Unióhoz csatlakozó tagállamok esetén 
a 2008–2013. közötti id őszak fennmaradó részében a csatlakozásuk évét követ ően 
évente 500 000 EUR-ban kerül rögzítésre.  
2. A rendelkezésre éves álló források fennm aradó része a tagállamok között az alábbiak 
szerint kerül bontásra: 
(a) 70 % azon harmadik országbeli állampolgárok száma arányában, akik 
illegálisan tartózkodnak va gy az elmúlt három évben ille gálisan tartózkodtak a 
tagállam területén, és akire nemzeti va gy közösségi jog alapján, azaz igazgatási 
vagy bírósági határozat vagy törvény alapján olyan visszatérési határozat 
vonatkozik, amely megállapítja vagy ki mondja a tartózkodás törvényellenes 
voltát, és visszatérési köt elezettséget állapít meg; 
(b) 30 % azon harmadik országbeli álla mpolgárok arányában, akik az elmúlt 
három évben igazgatási vagy bírósági távozási végzés nyomán önkéntesen 
vagy kényszer űen ténylegesen elhagyták a tagállam területét. 
3. Nem tartoznak a (2) bekezdésben említett harmadik országbeli állampolgárok közé 
az alábbiak: 
(a) harmadik országok azon állampolgárai, akikt ől az átutazó övezetben a belépést 
valamely tagállam megtagadta;  
(b) harmadik országok olyan állampolgá rai, akiket egy tagállam egy másik 
tagállamba visszatoloncolt, különösen az egy harmadik ország állampolgára 
által a tagállamok egyikében benyú jtott menedékjog iránti kérelem 
megvizsgálásáért felel ős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és 
eljárási szabályok megállapításáról sz óló, 2003. február 18-i 343/2003/EK 
tanácsi rendelet értelmében.  
4. Referenciaadatnak az Európai Közösségek St atisztikai Hivatala legfrissebb adatait 
kell használni a közösségi joggal összhangban.  
 
HU 163   HU 5. Amennyiben a (4) bekezdésben említett statis ztikai adatok nem állnak rendelkezésre, 
a tagállamok adják meg a szükséges adatokat. 
16. cikk 
A finanszírozási struktúra 
1. Az alap pénzügyi hozzájárulása támogatás formájában történik. 
2. Az alapból támogatott intézkedéseket á llami vagy magánforrásokkal közösen kell 
finanszírozni, cs ak nonprofit jelleg ű intézkedések támogathatók, és az intézkedések 
nem támogathatók az Európai Közösségek ál talános költségvetésébe tartozó egyéb 
forrásból. 
3. Az alap el őirányzatai kiegészítik a tagállam ok által az e határozat alá tartozó 
intézkedésekre nyújtott állami vagy azzal egyenérték ű kiadásokat. 
4. A támogatott projektekre nyújtott közössé gi hozzájárulás a tagá llamokban a 4. cikk 
szerint végrehajtott intézkedések esetén  nem haladhatja meg az adott intézkedés 
összköltségének 50 %-át. 
Ez az arány a bizottsági st ratégiai iránymutatásokban me ghatározott prioritásokra 
vonatkozó projektek esetén a 19. cikknek megfelel ően 60 % lehet. 
A Kohéziós Alapba tartozó tagálla mok esetén az arány 75 % lehet. 
5. Általános szabályként az alapból – id őszakos haladási jelent és alapján – legfeljebb 
három évre nyújtható közösségi pénzügyi támogatás. 
17. cikk 
Technikai támogatás a Bizottság kezdeményezésére 
1. A Bizottság kezdeményezésére és/vagy részér ől az alapból finanszírozhatók az e 
határozat végrehajtásához szükséges el őkészítő, felügyeleti, igazgat ási és technikai 
támogatási intézkedések, valamint értékel ő, pénzügyi ellen őrzési és ellen őrzési 
intézkedések, melynek határa az alap éves összegének 0,20 %-a. 
2. Az említett intézkedések a következ ők lehetnek: 
(a) értékelések, szakért ői jelentések, statisztikák és tanulmányok, beleértve az 
alapok működéséről szóló általános jelleg ű anyagokat is; 
(b) az alap támogatási partnereire és kedvezményezettjeire és a nyilvánosságra 
vonatkozó intézkedések, különösen tájékoztatási intézkedések; 
(c) számítógépes rendszerek létrehozása, üzemeltetése és összekapcsolása az 
irányítás, felügyelet, ellen őrzés és értékelés céljából; 
(d) az értékelési módszerek javítása és információcsere az e területen alkalmazott 
gyakorlatokról. 
 
HU 164   HU 18. cikk 
Technikai támogatás a tagállamok részér ől 
1. Az alapból az adott tagállam kezdeményezésére minden éves programnál 
finanszírozhatók az el őkészítési, igazgatási, felügyeleti , értékelési, tájékoztatási és 
ellenőrző intézkedések, valamint az alap vé grehajtására vonatkozó igazgatási 
kapacitást er ősítő tevékenységek. 
2. A technikai támogatásra elkülönített éves összeg nem haladhatja meg a tagállamnak 
juttatott társfinanszírozás teljes ös szegének 4 %-át plusz 30 000 eurót. 
IV. FEJEZET 
A PROGRAMOZÁS 
19. cikk 
A stratégiai iránymutatások elfogadása 
1. A Bizottság minden többéves program esetén  stratégiai iránymutatásokat fogad el, 
amelyek meghatározzák az alap fellépési ke retét, figyelembe véve a visszatérés 
területén a közösségi jogszabályok kidolgozás ában és végrehajtásában elért haladást, 
és a közösség által az illegáli s bevándorlás területén hozot t intézkedéseket, valamint 
az alap pénzügyi forrásainak a többéves program id őszakára szóló indikatív 
elosztását. 
2. Az alap 3. cikk (1) bekezdése a) és b) pontjában említett célkit űzései tekintetében 
ezek az iránymutatások különösen az alábbiak érdekében érvényesítik a közösség prioritásait: 
– harmadik országok olyan állampolgárainak  visszatérése, aki knek birtokában nincs 
útlevél vagy más személyaz onosságot igazoló okmány;  
– harmadik országok olyan állampolgára inak visszatérése, akik nem esnek a 
közösségi visszafogadási megállapodások vagy nemzeti kétoldalú visszafogadási 
megállapodások alá, tekintettel a nemzetköz i jog szerinti kötelezettségre a saját 
állampolgárok visszafogadását illet ően;  
– a harmadik országok állampolgárainak, ill etve hontalan szem élyek visszatérése 
abba az országba, amelyb ől származnak, vagy amelyben tartózkodtak, de 
amelynek nem saját állampolgárai;  
– különösen sérülékeny csopor tok visszatérése;  
Az alap 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett célkit űzései tekintetében ezek 
az iránymutatások különösen annak érdekébe n érvényesítik a közös ség prioritásait, 
hogy támogassák a közös el őírások egész EU-ban való megismertetését és a 
tagállamok igazgatási hatóságainál ezen el őírások integrálását a napi visszatérés-
igazgatási eljárásokba.  
 
HU 165   HU 3. A Bizottság az els ő többéves programozási id őszakra (2008–2010.) vonatkozó 
stratégiai iránymutatásokat 2007. márciu s 31-ig, a második többéves programozási 
időszakra (2011–2013.) pedig 2010. március 31-ig fogadja el. 
4- A stratégiai iránymutatásokat az 52. cikk (2) bekezdésében említett eljárás keretében 
kell meghozni. 
20. cikk 
A többéves nemzeti programok el őkészítése és jóváhagyása 
1. Minden tagállam minden programozási id őszakra a 19. cikkben említett stratégiai 
iránymutatások alapján többéves programte rvezetet javasol, melyben az alábbi 
elemek szerepelnek: 
(a) a tagállam aktuális helyzetének leír ása tekintettel a visszatérés integrált 
igazgatása elvére, a harmadik országok konzuli szolgálataival és bevándorlási 
szolgálataival fe nntartott együttm űködésre, az önkéntes hazatelepüléshez és 
kényszerű visszatéréshez kapcsolódó int ézkedésekre és politikákra, a 
visszailleszkedési intézkedésekkel és  a visszatérés fenntarthatóságával 
kapcsolatos megközelítésekre, az illeté kes igazgatási és bírósági hatóságok 
kapacitásépítése és a fentiekkel kapcsolatosan a tagállamok közti 
együttműködésre;  
(b) az adott tagállamban fennálló követelmények elemzése tekintettel a harmadik 
országok konzuli szolgálataival és be vándorlási szolgálataival fenntartott 
együttműködésre, az önkéntes hazatelepüléshez és kényszer ű visszatéréshez 
kapcsolódó intézkedésekre és politikákra , a visszailleszkedési intézkedésekkel 
és a visszatérés fenntarthatóságával kapcsolatos megközelítésekre, az illetékes igazgatási és bírósági hatóságok kapacitá sépítése és a fentiekkel kapcsolatosan 
a tagállamok közti együttm űködésre, valamint operatív célok megadása e 
követelmények teljesítése érdekében a többéves program id őszaka alatt; 
(c) a célok és eléréséhez megfelel ő stratégia és a megvaló sításukhoz kapcsolódó 
prioritások bemutatása, valamint a prioritások végrehajtására tervezett 
intézkedések leírása;  
(d) annak feltüntetése, hogy a stratégia összeegyeztethet ő-e más regionális, 
nemzeti és közösségi eszközökkel; 
(e) információ a prioritásokról és az ok egyedi céljairól. A célok legyenek 
számszerűek, a végrehajtásra, eredményekre és hatásra vonat kozó, korlátozott 
számú mutató használatával, figyel embe véve az arányosság elvét. A 
mutatóknak lehet ővé kell tenniük a kiinduló helyzethez képest történt 
előrehaladás és a prioritás okat végrehajtó célok hatékonyságának felmérését;  
(f) vázlatos finanszírozási terv, mely fe lsorolja a prioritásonként és évente az 
alapból javasolt pénzügyi hozzájárul ást és az állami vagy magán 
társfinanszírozás összegét; 
(g) a többéves program végrehajtási rendelkezései, be leértve a következ őket: 
 
HU 166   HU – a 25. cikkben el őírt összes szerv tagállam általi kijelölését;  
– a végrehajtási, felügyeleti, ellen őrzési és értékelési rendszerek leírása;  
– a pénzforgalmak mozgósítására és forgalmára szolgáló eljárások 
meghatározása azok átláthatóságán ak biztosítása érdekében; 
– a többéves program nyilvánosságána k biztosítására megállapított 
rendelkezések.  
2. A tagállamok minden többéves program ot a 13. cikkben említett partnerekkel 
szorosan együttm űködve hoznak létre.  
3. A tagállamok többéves progr amjuk tervezetét legkés őbb négy hónappal azután 
benyújtják, hogy a Bizottság megadta az adott id őszakra szóló stratégiai 
iránymutatásokat. 
4. A Bizottság a többéves programjavasl atot az alábbiak alapján értékeli: 
(a) megfelel-e az alap cé ljainak és a 19. cikkben me ghatározott stratégiai 
iránymutatásoknak; 
(b) a stratégia helyénvalósága, helyessé ge és várható eredményei, valamint a 
tagállam javasolt m űködési prioritási témái; 
(c) megfelelnek-e e határozat rendelkezéseinek az alap fellépéseinek 
végrehajtására a tagállam által meghatározott igazgatási és ellen őrzési 
rendelkezések ; 
(d) megfelel-e a közösségi jognak, kül önösen a személyek szabad mozgását 
biztosító közösségi jognak, a küls ő határellen őrzésekre, menekültügyre és 
bevándorlásra vonatkozó közve tlenül kapcsolódó kísér ő intézkedésekkel 
kapcsolatban. 
5. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy többéves program nem felel meg a 
stratégiai iránymutatásoknak vagy e határozat igazgatási és ellen őrzési rendszerekre 
vonatkozó el őírásainak, felkéri a tagállamot a programjavaslat megfelel ő 
módosítására. 
6. A Bizottság az 52. cikk (2) bekezdésében  említett eljárással  összhangban minden 
többéves programot a hivatalos benyújtást követ ő négy hónapon belül elfogad.  
21. cikk 
A többéves programok módosítása 
1. Az adott tagállam vagy a Bizottság kezdem ényezésére a többéves programokat újra 
meg kell vizsgálni, és a közösségi prioritások nagyobb mértékben vagy eltér ő módon 
történő figyelembevételével szükség esetén a programozási id őszak hátralév ő része 
tekintetében módosítani kell, különösen  a Tanács következtetései alapján. A 
 
HU 167   HU többéves programok az értékelések alapján és/vagy a végrehajtási nehézségek 
nyomán is felülvizsgálhatók.  
2. A Bizottság a többéves program módosítása iránti kérelem jóváha gyásáról az érintett 
tagállam általi hivatalos benyújtást követ ően a lehet ő leghamarabb határozatot fogad 
el. 
22. cikk 
Az éves programok 
1. A Bizottság által jóváhagyott többéves  programokat éves munkaprogramokkal kell 
végrehajtani. 
2. A Bizottság minden év július 1-ig köz li a tagállamokkal, hogy mekkora összeget 
juttat nekik a következ ő évre az éves költségvetési el járás szerint elosztott, a 15. cikk 
rendelkezései alapján kiszámított teljes el őirányzatokból. 
3. A tagállamok minden év november 1-ig  benyújtják a Bizottságnak a többéves 
programnak megfelel ően a következ ő évre kialakított éves programtervezetüket az 
alábbiak feltüntetésével: 
(a) az éves program alapján finanszíroza ndó projektek kiválasztásának általános 
szabályai; 
(b) az éves program végrehajtása során a felel ős hatóság feladatainak leírása; 
(c) az alapból nyújtott hoz zájárulás javasolt pénzügyi bontása a program különféle 
intézkedései között, valamint a 17. cikk szerint az éves program 
végrehajtásához szükséges technikai tá mogatás fedezetére igényelt összeg 
megadása.  
4. A Bizottság a tagállami javaslat vizs gálatakor figyelembe veszi az alapnak a 
költségvetési eljárás alapján juttatott el őirányzatok végösszegét, és legkés őbb az 
adott év március 1-ig elfogadja az alapból való társfinanszírozásról szóló határozatot. 
A határozatban szerepel a tagállamnak ju ttatott összeg és a kiadások támogatási 
időszaka. 
V. FEJEZET 
AZ IGAZGATÁSI ÉS ELLEN ŐRZÉSI RENDSZEREK  
23. cikk 
A végrehajtás 
E határozat végrehajtásáért a Bizottság felel, és  szükség esetén végrehajtási szabályokat fogad 
el. 
 
HU 168   HU 24. cikk 
Az igazgatási és ellen őrzési rendszerek általános alapelvei 
A többéves programok tagállamok által létrehozott igazga tási és ellen őrzési rendszerei 
biztosítják a következ őket: 
(a) az irányításban és ellen őrzésben érintett szervek és /vagy részlegek funkcióinak 
egyértelm ű meghatározása és az egyes szer veken belüli funkciók átlátható 
kiosztása; 
(b) a funkciók egyértelm ű szétválasztása az ir ányításban, a kiadások 
hitelesítésében és az ellen őrzésben érintett szervek és /vagy részlegek között és 
az említett funkciók szétválasztása az e gyes szerveken és/vagy részlegeken 
belül; 
(c) megfelel ő források minden szervnek és/vagy részlegnek a kijelölt funkciók 
végrehajtásához az alapból finanszí rozott intézkedések végrehajtási 
időszakában; 
(d) a felel ős hatóság és minden felhatalmazott hatóság hatékony bels ő ellenőrzési 
intézkedései; 
(e) megbízható számítógépes számviteli, ellen őrző és pénzügyi beszámolási 
rendszerek;  
(f) a feladat végrehajtásának átruhá zása esetén hatékony beszámolási és 
ellenőrzési rendszerek; 
(g) az ellátandó funkciók rész letes eljárási kézikönyvei; 
(h) hatékony intézkedések a rendszer m űködésének ellen őrzésére; 
(i) megfelel ő ellenőrzési nyomvonalat biztosító re ndszerek és eljárások; 
(j) a szabálytalanságokra és a jogosula tlan kifizetések behajtására vonatkozó 
beszámolási és ellen őrzési eljárások. 
25. cikk 
A hatóságok kijelölése 
1. A tagállam minden többéves programhoz kijelöli a következ ő szerveket: 
(a) felel ős hatóság: a tagállam funkcionális sz erve vagy a tagálla m által kijelölt 
nemzeti hatóság vagy szerv, amely felel az alapból támogatott többéves és éves programok igazgatásáért, és kezeli a Bizottsággal folytatott mindennem ű 
kommunikációt; 
(b) hitelesít ő hatóság: a tagállam által a kiadásigazoló nyilatkozatok és a kifizetési 
igények a Bizottsághoz va ló benyújtását megel őző hitelesítésére kijelölt, a 
 
HU 169   HU felelős hatóság minden engedélyez ő részlegét ől függetlenül m űködő nemzeti 
hatóság vagy szerv; 
(c) ellen őrző hatóság: a tagállam által kijelölt, a felel ős hatóság minden 
engedélyez ő részlegét ől működésében független nemzeti hatóság vagy szerv, 
amely az igazgatási és ellen őrzési rendszer eredményes m űködésének 
ellenőrzéséért felel; 
(d) adott esetben felhatalmazott hatóság; (e) a rendszernek való megfelelést értékel ő szerv, amelyet az egyes többéves 
programtervezetek Bizottsághoz való benyújtásakor kell kijelölni. A Bizottság a kijelölt ellen őrző hatóságot is elfogadhatja a rendszernek való megfelelést 
értékelő szervnek, amennyiben az rendelkezik a szükséges kapacitással és 
működési függetlenséggel. E szerv a nemzetközi ellen őrzési előírások szerint 
végzi munkáját.  
2. A tagállam megállapítja az említett hatósá gokkal és szervekkel való kapcsolatának, 
valamint azoknak a Bizottsággal való kapcsolatának szabályait. 
3. A 24. cikk b) pontjára figyelemmel egyazon sz erv vagy részleg elláth at igazgatási és 
hitelesítési funkciót. 
4. Az (26)–(29) bekezdés végrehajtásána k szabályait a Bizottság az 52. cikk (2) 
bekezdésében említett eljárásnak megfelel ően fogadja el. 
26. cikk 
A felelős hatóság 
1. A felel ős hatóság lehet maga a tagállam egy szer ve, nemzeti állami szerv, valamint a 
tagállam magánjogával vezérelt szerv, am ely közszolgálati feladatot lát el. 
Amennyiben a tagállam olyan felel ős hatóságot jelöl ki, amely nem szerve magának 
a tagállamnak, meg kell állapítania a nevezett hatósággal való kapcsolatára és a 
hatóságnak a Bizottsággal való ka pcsolatára vonatkozó szabályokat. 
2. A felel ős hatóságnak legalább az alábbi köve telményeket teljesítenie kell: 
(a) rendelkezzen jogi személyiséggel, kivé ve, ha a tagállam funkcionális szerve; 
(b) rendelkezzen olyan megfelel ő infrastruktúrával, amely megkönnyíti a sokféle 
felhasználóval és a többi tagállamban m űködő felelős szervekkel, valamint a 
Bizottsággal folytatott kommunikációt; 
(c) olyan közigazgatási területen m űködjön, hogy a feladatokat megfelel ően, 
összeférhetetlenség né lkül tudja végezni;  
(d) legyen képes alkalmazni a közösségi alapigazgatási szabályokat; (e) pénzügyi és igazgatási kapacitása legyen arányos az igazgatandó közösségi 
pénzeszközök mértékével;  
 
HU 170   HU (f) rendelkezzen olyan megfelel ően szakképzett, nyelvtudással rendelkez ő 
alkalmazottakkal, akik alkalmasak  a nemzetközi környezetben végzett 
igazgatási munkára.  
3. A tagállam a felel ős hatóságot úgy finanszírozza, hogy az megfelel ően és 
folyamatosan elláthassa feladatát a 2007–2013. közötti id őszakban. 
27. cikk 
A felelős hatóság feladatai 
1. A felel ős hatóság felel a többéves progra m hatékony, eredményes és helyes 
igazgatásért és végrehajtásáért. 
Különösen: (a) konzultál az érintett partnerekkel (nem kormányzati szervezetekkel, helyi 
hatóságokkal, illetékes nemzetközi szerve zetekkel, szociális partnerekkel stb.) 
a 13. cikkben létrehozott partnerségeken keresztül; 
(b) javaslatokat nyújt be a Bizottságn ak a 20. és 22. cikkben meghatározott 
többéves és éves programokra; 
(c) pályázati és ajánlati felh ívásokat szervez és hirdet; 
(d) az alap társfinanszírozásához kiválasztá si és támogatási eljárásokat szervez az 
átláthatóság, az egyenl ő bánásmód és a támogatások vegyítésének tilalma 
elvének megfelel ően; 
(e) fogadja a Bizottságtól érkez ő kifizetéseket, és kifi zetéseket eszközöl a 
kedvezményezetteknek; 
(f) biztosítja az alapbó l és egyéb érintett nem zeti és közösségi pénzügyi 
eszközökb ől történő társfinanszírozás közti következetességet és kiegészít ő 
jelleget; 
(g) ellen őrzi a társfinanszírozott termékek és szolgáltatások leszállítását, továbbá 
azt, hogy az intézkedésekre bejelentett kiadások tényleg esen felmerültek-e, és 
összhangban vannak-e a közösségi  és nemzeti szabályokkal; 
(h) rendszert biztosít az éves program minden egyes m űveletének részletes 
számviteli nyilvántartásainak számítógépes formában történ ő rögzítésére és 
tárolására, valamint bizt osítja a pénzügyi irányí táshoz, felügyelethez, 
ellenőrzéshez és értékeléshez szükséges  végrehajtási adatok összegy űjtését; 
(i) biztosítja, hogy a kedvezményezettek és az alapból társfinanszírozott 
intézkedések végrehajtásában részt vev ő más szervek vagy külön számviteli 
rendszert, vagy megfelel ő számviteli szabályzatot tartanak fenn a m űvelethez 
kapcsolódó valamennyi ügylethez; 
 
HU 171   HU (j) biztosítja, hogy a többéves program ok 49. cikkben említett értékeléseit az e 
határozatban el őírt határid őkön belül elvégzik, és azok megfelelnek a Bizottság 
és a tagállam közötti megállapodásban meghatározott min őségi 
szabványoknak; 
(k) eljárásokat dolgoz ki anna k biztosítására, hogy a megfelel ő ellenőrzési 
nyomvonal biztosításához el őírt valamennyi, kiadásra és ellen őrzésre 
vonatkozó dokumentumot a 43. cikk követelményeinek megfelel ően megőrzik; 
(l) biztosítja, hogy az ellen őrző hatóság a 30. cikk (1) bekezdésében 
meghatározott ellen őrzések elvégzésére minden sz ükséges információt megkap 
a működtetett igazgatási eljárásokról és az alap által társ finanszírozott 
projektekr ől. 
(m) biztosítja, hogy a hitelesít ő hatóság hitelesítés céljá ból valamennyi szükséges 
információt megkapja a kiadásokra vona tkozóan elvégzett eljárásokról és 
ellenőrzésekről; 
(n) elkészíti és benyújtja a Bizotts ágnak a beszámolókat, a hitelesít ő hatóság által 
hitelesített kiadásigazoló nyilatko zatokat és a kifizetési kérelmeket; 
(o) tájékoztatási és tanácsadó tevékenységet végez; a támogatott intézkedések 
eredményeit széles körben terjeszti; 
(p) együttm űködik a Bizottsággal és a többi tagállam felel ős hatóságával.  
2. A felel ős hatóság igazgatási tevékenységei a tagállamokban végrehajtott projektek 
esetén a 18. cikkben említett technikai támogatási rendelkezésekb ől 
finanszírozhatók.  
28. cikk 
A felelős átruházása 
1. Amennyiben a felel ős hatóság feladatait vagy azok egy részét felhatalmazott 
hatóságra ruházza át, a felel ős hatóság pontosan meghatározza az átruházott 
feladatok körét, és az átruházott felada tok végrehajtásának ré szletes eljárásait, 
amelyeknek a 26. cikkben lefektetett fe ltételekkel összha ngban kell lenniük. 
2. Az eljárások között szerepel a felel ős hatóság rendszeres tájé koztatása az átruházott 
feladatok tényleges elvégzésér ől és az alkalmazott eszközök leírása. 
29. cikk 
A hitelesít ő hatóság 
1. A többéves program hitelesít ő hatósága: 
(a) tanúsítja, hogy: 
 
HU 172   HU i. a kiadási kimutatás pontos, me gbízható számviteli rendszerek 
eredménye, és ellen őrizhető igazoló dokumentumokon alapul, 
ii. a bejelentett kiadások megfelelnek az alkalmazandó közösségi és nemzeti 
szabályoknak, és a finanszírozás céljából a programra alkalmazandó 
szempontokkal összhangban kiválaszto tt és a közösségi és nemzeti 
szabályoknak megfelel ő műveletek tekintetében merült fel; 
(b) biztosítja a hitelesítés céljábó l, hogy az irányítóhatóságtól megfelel ő 
információt kapott a kiadásigazoló nyilatkozatokban szerepl ő kiadásokra 
vonatkozóan elvégzett el járásokról és ellen őrzésekről; 
(c) hitelesítés céljából számba veszi az ellen őrző hatóság által vagy annak 
felelősségére elvégzett valamennyi ellen őrzés eredményét; 
(d) számítógépes számviteli nyilvántartásoka t tart fenn a Bizottságnak bejelentett 
kiadásokról; 
(e) biztosítja – megfelel ő esetben kamatokkal – minden olyan közösségi 
finanszírozás behajtását, amelyr ől megállapítják, hogy s zabálytalanságok miatt, 
jogosulatlanul fizették ki, nyilvántartja a behajtandó összegeket, és visszafizeti 
a behajtott összegeket a Bizottságnak, lehet őség szerint levonva őket a 
következő kiadási kimutatásból. 
2. A hitelesít ő hatóság tevékenységei a tagállamokba n végrehajtott projektek esetén a 
18. cikkben említett technikai támogatási rendelkezésekb ől finanszírozhatók, 
amennyiben tiszteletben tartják a hatóságnak a 24. cikkben leírt el őjogait.  
30. cikk 
Az ellenőrző hatóság 
1. A többéves program ellen őrző hatósága: 
(a) a nemzetközi ellen őrzési előírásoknak megfelel ően ellenőrzéseket biztosít a 
többéves program igazgatási és ellen őrzési rendszere hatékony m űködésének 
ellenőrzésére; 
(b) a bejelentett kiadások ellen őrzésére megfelel ő minta alapján biztosítja az 
intézkedések ellen őrzését; a minta az egyes éves programok teljes támogatható 
kiadásának legalább 10 %-át felöleli; 
(c) az a) és b) pontban említett ellen őrzéseket végrehajtó szervekre, a használni 
kívánt módszerre, a m űveletek ellen őrzését szolgáló mintavételi módszerre és 
az ellenőrzések indikatív tervezésére kiterjed ő ellenőrzési stratégiát nyújt be a 
Bizottsághoz a többéves program jóváha gyásától számított hat hónapon belül, a 
fő szervek ellen őrzésének és az ellen őrzések egyenletes elosztásának 
biztosítása érdekében a programozási id őszak során; 
 
HU 173   HU 2. Amennyiben az e határozat  szerint kijelölt ellen őrző hatóság a …, …. és …77 
határozatok szerint is kijelölt ellen őrző hatóság, vagy amennyiben két vagy több 
ilyen alapra közös rendszerek vonatkoznak, az (1) bekezdés c) pontja szerint egy 
közös ellen őrzési stratégia benyújtható. 
3. Az ellen őrző hatóság az 50. cikk (2) bekezd ésében meghatározottak szerint 
záróbeszámolót készít az éves program ok végrehajtásáról, amelyben szerepel: 
(a) éves vizsgálati jelentés, amely megálla pítja az éves program tekintetében az 
ellenőrzési stratégiának megfelel ően elvégzett ellen őrzések eredményeit, és 
beszámol a program igazgatási és ellen őrző rendszereiben feltárt esetleges 
hiányosságokról. 
(b) véleménynyilvánítás arról, hogy az igazgatási és ellen őrzési rendszerek kell ően 
hatékonyan m űködtek-e ahhoz, hogy ésszer ű biztosítékul szolgáljanak a 
Bizottságnak benyújtott kiad ásigazoló nyilatko zatok helyességére és az azok 
alapjául szolgáló ügyletek jogszer űségére és szabályosságára. 
(c) a záró egyenlegkifizetési kérelem ér vényességét, valamint a záró kiadási 
kimutatásban szerepl ő ügyletek jogszer űségét és szakszer űségét értékel ő 
nyilatkozat. 
4. Amennyiben az (1) bekezdésben említett ellen őrzéseket nem az ellen őrző hatóság 
végzi, az ellen őrző hatóság biztosítja, hogy az azt végz ő szerv rendelkezzen a 
szükséges m űködési függetlenséggel, és munkáját a nemzetközileg elfogadott 
ellenőrzési előírásoknak megfelel ően lássa el. 
5. Az ellen őrző hatóság vagy a (4) bekezdésben említett szerv a tagállamokban 
végrehajtott projektekkel kapcsolatos te vékenységei a 18. cikkben említett technikai 
támogatási rendelkezésekb ől finanszírozhatók, amennyi ben tiszteletben tartják a 
hatóságnak a 24. cikkben leírt el őjogait.  
VI. FEJEZET 
AZ ELLEN ŐRZÉSEK  
31. cikk 
A tagállamok kötelezettségei 
1. A tagállamok felelnek a többéves és  éves programok hatékony és eredményes 
pénzgazdálkodásáért és az alapul  szolgáló tranzakciók jogszer űségéért és 
szabályosságáért. 
2. Biztosítják, hogy az irány ító hatóságok, a hitelesít ő hatóságok, az ellen őrző 
hatóságok és minden egyéb érintett szerv megfelel ő iránymutatást kapjon a 24–30. 
cikkben említett igazgatási és ellen őrzési rendszerek felállítás ához annak biztosítása 
                                                 
77 Beszúrandó az EMA, a Küls ő Határok Alap és a Beilleszkedési Alap létrehozásáról szóló határozatra 
való hivatkozás. 
 
HU 174   HU érdekében, hogy a közösségi finanszí rozást hatékonyan és szabályszer űen használják 
fel.  
3. A tagállamok megel őzik, észlelik és kiigazítják a szabálytalanságokat. Ezekr ől 
értesítik a Bizottságot, továbbá folyamat osan tájékoztatják a Bizottságot az 
igazgatási és bírósági eljárások el őrehaladásáról. 
Amennyiben a kedvezményezettnek jogtalanul kifizetett összegeket nem lehet 
behajtani, a tagállam felel azért, hogy az elveszett összeget az Európai Közösségek 
költségvetésének megtérítse. 
4. Els ősorban a tagállamok felel ősek az intézkedések pénzügyi ellen őrzéséért, és 
biztosítják, hogy az igazgatási rendszerek és az ellen őrzés végrehajtása a közösségi 
pénzeszközök megfelel ő és hatékony felhasználását sz olgálja. Az említett rendszerek 
leírását a Bizottság rendelkezésére bocsátják. 
5. A tagállamok a Bi zottsággal együttm űködve gyűjtik össze a 15. cikk végrehajtásához 
szükséges statisztikát. 
6. Az (1)–(5) bekezdés részletes végrehajtá si szabályait az 52. cikk (2) bekezdésében 
említett eljárásnak megfelel ően kell elfogadni. 
32. cikk 
Az igazgatási és ellen őrzési rendszerek 
1. A többéves program elfogadása el őtt a tagállamok biztosítják a 24–30. cikknek 
megfelelően az igazgatási és ellen őrzési rendszerek létrehozását. A tagállamok 
felelnek annak biztosításáért, hogy a rendszerek az egész programozási id őszakban 
hatékonyan m űködjenek. 
2. A többéves programtervezetekkel együt t a tagállamok mindig benyújtják a 
Bizottságnak a felel ős hatóságok, felhatalmazott hatóságok, és hitelesít ő hatóságok 
szervezetének és eljárásainak leír ását, valamint az említett hatóságokon és 
szervezeteken, az ellen őrző hatóságon és bármely más, annak felel ősségére 
ellenőrzést végz ő szerven belül m űködő belső ellenőrzési rendszereket. 
3. Az egyes többéves programte rvezetek Bizo ttsághoz történ ő benyújtását követ ő 
három hónapon belül a tagállamok benyújtják a rendszernek való megfelelést értékelő szerv jelentését, amelyben leírja a re ndszerek értékelésének eredményeit és 
véleményezi azok megfelelését a 24–30. cikknek. Amennyiben a vélemény 
fenntartásokat tartalmaz, a jelentésben jel ezni kell a hiányosságokat és azok súlyát. A 
tagállam a Bizottsággal egyetértésben tervet készít a meghozandó korrekciós 
intézkedésekr ől és azok végrehajtásának ütemezésér ől. 
4. Az (1)–(3) bekezdés részletes végrehajtá si szabályait az 52. cikk (2) bekezdésében 
említett eljárásnak megfelel ően kell elfogadni. 
 
HU 175   HU 33. cikk 
A Bizottság kötelezettségei 
1. A Bizottság a 32. cikkben megá llapított eljárásnak megfelel ően megbizonyosodik 
arról, hogy a tagállamok a 24–30. cikknek megfelel ő igazgatási és ellen őrzési 
rendszereket hoztak létre, valamint az éves vizsgálati jelentések és saját ellen őrzései 
alapján meggy őződik róla, hogy a rendszerek a t öbbéves program végrehajtási 
időszakában hatékonyan m űködnek. 
2. A Bizottság tisztvisel ői vagy megbízott képvisel ői a tagállami ellen őrzések sérelme 
nélkül helyszíni ellen őrzéseket végezhetnek az igazgatási és ellen őrzési rendszerek 
hatékony m űködésének, ezen belül az éves programokban szerepl ő intézkedések 
ellenőrzésének megvizsgálásá ra, legalább egy munkanappal korábban történt 
előzetes értesítéssel. Ezeken az ellen őrzéseken az érintett tagállam tisztvisel ői vagy 
megbízott képvisel ői is részt vehetnek. 
3. A Bizottság a rendszerek helyes m űködésének vagy egy vagy több ügylet 
helyességének vizsgálata céljából helyszíni ellen őrzés elvégzésére kötelezheti a 
tagállamot. Ezeken az ellen őrzéseken a Bizottság tisztvisel ői vagy megbízott 
képviselői is részt vehetnek. 
4. A Bizottság a tagállamokkal együttm űködve biztosítja, hogy az alapból támogatott 
intézkedések megfelel ő tájékoztatást, nyilvánosságot  és nyomon követést kapjanak. 
5. A Bizottság a tagállamokkal együttm űködve biztosítja, hogy az intézkedések 
összhangban legyenek a többi érintett közösségi politikával, eszközzel és 
kezdeményezéssel, és kiegészítsék azokat. 
34. cikk 
Együttműködés a tagállamok ellen őrző szerveivel 
1. Az ellen őrzési erőforrások optimális kihasználása és a munka indokolatlan 
ismétlődésének elkerülése érdekében a Bizottság együttm űködik a többéves 
programok ellen őrző hatóságaival ellen őrzési terveik és ellen őrzési módszereik 
összehangolásában, és haladéktalanul  kicseréli az igazgatási és ellen őrzési 
rendszereken elvégzett ellen őrzések eredményeit. 
A Bizottság a 30. cikk alapján benyújtott ellen őrzési stratégia kézhezvételét ől 
számított három hónapon belül vagy az azt követ ő első ülésen közli a stratégiával 
kapcsolatos észrevételeit. 
2. A Bizottság saját auditálási stratégi ája meghatározásakor meghatározza azokat a 
többéves programokat, 
(a) amelyek fenntartás nélkül megfel elnek a 32. cikk alapján létrehozott 
rendszernek, vagy amelyekre a javító intézkedések nyomán a fenntartások visszavonásra kerültek; valamint 
 
HU 176   HU (b) amelyekre a 30. cikk szerinti ellen őrző hatóság auditálási stratégiája kielégít ő, 
amennyiben a Bizottság és a tagálla mok auditálási eredményei alapján 
megfelelő biztosíték van arra, hogy az igazgatási és ellen őrzési rendszerek 
hatékonyan m űködnek. 
E programok tekintetében a Bizottság tájékoztathatja az  érintett tagállamot, hogy a 
bejelentett kiadások helyességének, jogszer űségének és szabályosságának 
megítélésében els ődlegesen az ellen őrző hatóság véleményére fog támaszkodni, és 
saját helyszíni ellen őrzéseket csak kivételes esetben végez. 
VII. FEJEZET 
 PÉNZÜGYI IRÁNYÍTÁS  
35. cikk 
Támogathatóság – a kiadásigazoló nyilatkozatok 
1. Valamennyi kiadásigazoló nyilatkozat ta rtalmazza az intézkedések végrehajtása 
során a kedvezményezetteknél felmerült kiad ások összegét és az állami vagy magán 
pénzeszközökb ől ennek megfelel ően nyújtott hozzájárulást.  
2. A kiadásoknak egyezniük kell a kedvezmény ezettek által eszközö lt kifizetésekkel. A 
kiadásokat kiegyenlített szám lákkal vagy azokkal egyenérték ű, bizonyító erej ű 
számviteli dokumentumokkal kell alátámasztani. 
3. Csak olyan kiadás támogatható az ala pból, amelyet ténylegesen a 22. cikk (4) 
bekezdésében említett, a társfinanszírozásról szóló bizottsági határozatban említett év 
január 1-jén vagy az után fizettek ki . A társfinanszírozásban részesül ő műveletek 
nem fejez ődhetnek be a jogosultsági id őszak kezd őnapja előtt. 
4. Az alapból nem támogathatók a következ ő kiadások: 
– ÁFA; 
– hitelkamat; 
– földvásárlás az érintett m űvelet összes támogatható kiadásának 10%-át meghaladó 
értékben; 
– lakhatás. 
5. Az intézkedési keretben a tagállamokba n a 4. cikk szerint az alapból támogatott 
kiadások támogathatóságát meghatározó szabályokat az 52. cikk (2) bekezdésében 
szereplő eljárással összhangban fogadják el. . 
36. cikk 
A kedvezményezetteknek nyú jtott kifizetések teljessége 
 
HU 177   HU A tagállamok meggy őződnek arról, hogy a fizetések  teljesítéséért felel ős szerv biztosítja, 
hogy a kedvezményezettek az állami pénzeszközökb ől származó hozzájárulások teljes 
összegét a lehet ő leggyorsabban megkapják. Nem alkalm azható olyan levonás, visszatartás 
vagy bármilyen további külön  díj vagy azzal egyenérték ű hatású egyéb díj, amely 
csökkentené ezeket a kedvezményezettek számára kifizetend ő összegeket. 
37. cikk 
Az euro használata 
A bizottsági finanszírozási határozatokban, bizottsági kötelezettségvállalásokban és 
kifizetésekben szerepl ő összegeket, valamint a hitelesített kiadások összegét és a 
tagállamoktól érkez ő kifizetési kérelmek összegét eur óban kell megadni és végrehajtani.  
38. cikk 
A kötelezettségvállalások 
A közösségi költségvetési kötelezettségvállalásokat a 22. cikk (4) bekezdésében említett, a 
finanszírozásról szóló bizottsági ha tározat alapján évente teszik meg. 
39. cikk 
A kifizetések – el őfinanszírozás 
1. Az alapokból nyújtott hozzájárul ást a Bizottság a költségvetési 
kötelezettségvállalá soknak megfelel ően fizeti ki. 
2. A kifizetések el őfinanszírozás és egyenleg-kifi zetés formájában történnek. A 
kifizetés a tagállam által kijelölt felel ős hatóságnak történik. 
3. A Bizottság finanszírozásáról szóló határo zatban az alapból juttatott összeg 50 %-át 
előfinanszírozás formájában a tagállamnak ha tvan nappal társfinanszírozási határozat 
elfogadása után kifizetik. 
4. A második el őfinanszírozási kifizetés, amely legalább az els ő kifizetés 70 %-a, 
legkésőbb három hónappal azután történik, hog y a Bizottság jóváhagyta az éves 
program végrehajtásáról szóló haladási jelentést és a 29. cikk a) pontja és a 35. cikk 
alapján elkészített, hitelesített kiadásigazoló nyilatkozatot. A Bizottság második előfinanszírozási kifizetése ne m haladhatja meg a társfinanszírozásra kijelölt teljes 
összeg 50 %-át vagy tagállam által az év es program keretében a kiválasztott 
projektekre ténylegesen vállalt közösségi pénzeszközök összegének és az els ő 
előfinanszírozási kifizetésnek a különbségét. 
5. Az el őfinanszírozás által generált kamatokat az adott programhoz könyvelik el, és 
azokat le kell vonni a záró kiadási kimuta tásban bejelentett közkiadások összegéb ől. 
6. Az el őfinanszírozásban kifizetett összeget az éves program lezárásakor rendezni kell 
a folyószámlákon. 
 
HU 178   HU 40. cikk 
Az egyenleg-kifizetések 
1 A Bizottság az egyenleget kilenc hónappal a támogatható költségeknek az alap 
társfinanszírozásáról szóló éves határozatba n meghatározott záró dá tuma után fizeti 
ki, amennyiben megkapta a következ ő dokumentumokat: 
(a) a 29. cikk a) pontjának és a 35. cikknek megfelel ően kiállított, hitelesített 
kiadásigazoló nyilatkozat és egyenle gkifizetési kérelem vagy visszatérítési 
nyilatkozat.  
(b) az éves program záró végrehajtási jelentése az 51. cikkben meghatározott 
információkkal; 
(c) a 30. cikk (2) bekezdésében el őírt vizsgálati jelentés, vélemény és nyilatkozat; 
Az egyenlegkifizetés a záró vé grehajtási jelentés és az egyenleg-kifizetés iránti 
kérelem érvényességér ől szóló nyilatkozat el fogadásának függvénye. 
2. Amennyiben a felel ős hatóság nem nyújtja be a megadott id őn belül és elfogadható 
formában az (1) bekezdésben el őírt dokumentumokat, a Bizottság visszavonja a 
megfelelő éves program költségvetési köt elezettségvállalásának az el őfinanszírozás 
kifizetésére fel nem használt részét. 
3. A (2) bekezdésben meghatározott automati kus visszavonási eljárás félbeszakad az 
érintett projektek összege tekintetéb en, ha tagállami szinten felfüggeszt ő erejű 
bírósági eljárás vagy igazgatási fellebbezési eljárás zajlik az (1) bekezdésben meghatározott dokumentumok benyújtása idején. A tagállam a benyújtott részleges záróbeszámolóban részletes in formációt nyújt e projektekr ől, és hathavonta jelentést 
küld a velük kapcsolatos el őrelépésről. A tagállam a bírósági eljárás vagy az 
igazgatási fellebbezési e ljárás lezárását követ ő három hónapon belül benyújtja az 
érintett projektekre az (1) bekezd ésben meghatározott dokumentumokat. 
4. Amennyiben a Bizottság a 42. cikk rendelk ezéseivel összhangban az érintett éves 
program társfinanszírozás i fizetéseit felfüggeszt ő határozatot fogad el, az (1) 
bekezdésben említett kilenchónapos id őszak megszakad. Az id őszak akkor 
folytatódik, amikor a 42. cikk (3) bekezdés ében említett bizottsági határozatról a 
tagállamot értesítik. 
5. A 41. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül  a Bizottság az (1) bekezdésben szerepl ő 
dokumentumok kézhezvételét ől számított hat hónapon belül tájékoztatja a tagállamot 
az alapra terhelhet ő Bizottság által elismert kiadások összegér ől és minden pénzügyi 
korrekcióról, amely a bejelentett kiad ások és az elismert kiadások közötti 
különbségb ől adódik. A tagállamnak három hónap áll rendelkezésére észrevételei 
megtételére. 
6. A Bizottság a tagállami észrevételek kézhezvételét ől számított három hónapon belül 
határozatot hoz az alapra terhelhet ő elismert kiadások összegér ől, és behajtja a végs ő 
elismert kiadások és a tagállamoknak már kifizetett összegek különbségét. 
 
HU 179   HU 7. A rendelkezésre álló forrásoktól függ ően a Bizottság az egyenlegkifizetést legkés őbb 
a fenti bekezdésben említett dokumentum ok elfogadásától számított hatvan napon 
belül teljesíti. A költségvetési kötelezettségvállalás egyenlegét a kifizetést ől 
számított hat hónapon belül vissza kell vonni. 
41. cikk 
A megszakítás 
1. Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet értelm ében az engedélyezésre jogosult 
tisztviselő a kifizetési határid őt legfeljebb hat hónapra fe lfüggesztheti,  amennyiben 
az igazgatási és ellen őrzési rendszerek helyes m űködését illet ően kétségek merülnek 
fel, illetve ha az említett tisztvisel őnek a nemzeti hatóságoktól további információkra 
van szüksége az éves felülvizsgálat során tett észrevételek ellen őrzésének során, 
vagy ha az a gyanúja támad, hogy a bejelentet t kiadások súlyos – feltárt vagy vélt – 
szabálytalanságokat tartalmaznak. 
A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja az érintett tagállamot és a felel ős hatóságot a 
megszakítás okairól. A tagállam a lehet ő leggyorsabban megteszi a szükséges 
lépéseket a helyzet kiigazítására. 
2. A legfeljebb hathónapos id őszak további legfeljebb hat hónappal meghosszabbodik, 
ha a 42. és 45. cikknek megfelel ő határozat elfogadásához ez szükségesnek bizonyul. 
42. cikk 
A felfüggesztés 
1. A Bizottság részben vagy egészben felfüggesztheti az el őfinanszírozási és az 
egyenlegkifizetéseket, amennyiben: 
(a) a program igazgatási és ellen őrző rendszerében olyan sú lyos hiányosság merül 
fel, amely érinti a kifizetések hitelesí tésére vonatkozó eljárás megbízhatóságát, 
és amelyre nem hoztak korrekciós intézkedéseket; vagy 
(b) egy hitelesített kiadási kimutatásban szerepl ő kiadás nem helyesbített súlyos 
szabálytalansághoz kapcsolódik; vagy 
(c) egy tagállam nem teljesítette a 31. és 32. cikk szerinti kötelezettségeit. 
2. A Bizottság akkor határozhat az el őfinanszírozás és az egyenlegkifizetések 
felfüggesztésér ől, ha előtte lehetőséget adott a tagállamnak észrevételei három 
hónapon belül történ ő benyújtására.  
3. A Bizottság akkor fejezi be az el őfinanszírozás és az egyenlegkifizetések 
felfüggesztését, amikor meggy őződik arról, hogy a tagállam  megtette a felfüggesztés 
megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket.  
 
HU 180   HU 4. Ha a tagállam nem hozta meg a szüksége s intézkedéseket, a Bizottság a 46. cikknek 
megfelelően határozatot fogadhat el a nettó összeg csökkentésér ől vagy az éves 
programra biztosított közösségi  hozzájárulás megszüntetésér ől. 
43. cikk 
A dokumentumok meg őrzése 
Minden tagállam felel ős hatósága biztosítja, hogy az érintett éves pr ogram kiadásaival és 
ellenőrzéseivel kapcsolatban minden igazoló do kumentumot a Bizottság és a Számvev őszék 
rendelkezésére bocsát. 
A dokumentumokat az állami támogatásra irá nyadó szabályok sérelme nélkül az éves 
program lezárását követ ően legalább három évig meg kell őrizni. Ez az id őtartam bírósági 
eljárás esetén, illetve a Bizottsá g indokolt kérésére félbeszakad. 
A dokumentumokat eredeti példányban vagy az eredetivel megegyez őként hitelesített 
példányban általánosan elfogado tt adathordozón kell tartani.  
VIII. FEJEZET 
PÉNZÜGYI KORREKCIÓK  
44. cikk 
A tagállamok által végrehajtott pénzügyi korrekciók 
1. A szabálytalanságok kivizsgálásáért – a Bizottságnak az Európai Közösségek 
általános költségvetése végrehajtására vonatkozó feladatainak sérelme nélkül – 
elsősorban a tagállamok felelnek. Fell épnek a támogatás végrehajtásának, 
ellenőrzésének jellegét, illetve feltételeit befolyásoló minden jelent ősebb változás 
megállapítása nyomán, valamint elvégzik  a szükséges pénzügyi korrekciókat. 
2. A tagállamok elvégzik az intézkedések va gy az éves programok esetén észlelt egyedi 
vagy rendszeres szabálytalanságokkal kapcsolatban szükséges pénzügyi 
korrekciókat. A tagállamok által vég zett korrekció a közösségi hozzájárulás 
egészének vagy egy részének behajtását je lenti. A tagállam figyelembe veszi a 
szabálytalanságok jellegét és súlyát, valamint az alapot ért pénzügyi veszteséget.  
A tagállamok az 50. cikk (2 ) bekezdése alapján a Bizottságnak küldött éves 
beszámoló mellé csatolják az érintett éves programra indított megszüntet ő eljárások 
jegyzékét. 
A tagállamok által végrehajtott korrekció a közösségi hozzájárulás részbeni vagy 
teljes visszavonását jelenti, és amennyiben az összeg az érintett tagállam által 
megszabott id őn belül nem kerül visszafizetésre , a 47. cikk (2) bekezdésében 
meghatározott mérték ű késedelmi kamatot kell fizetni.  
3. Rendszeres szabálytalanságok esetén a tagá llam kiterjeszti vizsgálatait az összes 
érintett m űveletre. 
 
HU 181   HU 45. cikk 
A számlák ellen őrzése és pénzügyi korrekciók a Bizottság részér ől 
1. A Bizottság tisztvisel ői vagy megbízott képvisel ői – a Számvev őszék hatáskörének 
vagy a tagállamok által a nemzeti törvényi, rendeleti és igazgatási rendelkezésekkel 
összhangban végzett ellen őrzések sérelme nélkül – helyszíni ellen őrzéseket, ezen 
belül szúrópróbaszer ű ellenőrzést végezhetnek az al apból finanszírozott m űveleteken 
és az igazgatási és ellen őrzési rendszereken legalább egy munkanapos értesítési 
határidővel. A Bizottság minden szükséges seg ítség végett az érintett tagállamhoz 
fordul. Az érintett tagállam tisztvisel ői vagy megbízott képvisel ői ezeken az 
ellenőrzéseken részt vehetnek. 
A Bizottság igényelheti az érintett tagállamtól, hogy egy vagy több ügylet 
szabályszer űségének megállapítása érdekében végezzen helyszíni ellen őrzést. A 
Bizottság tisztvisel ői, illetve megbízott képvisel ői részt vehetnek ezeken az 
ellenőrzéseken. 
2. Amennyiben a szükséges ellen őrzések után a Bizottság ar ra a következte tésre jut, 
hogy a tagállam nem tesz eleget a 31. ci kk szerinti kötelezettségeinek, akkor a 42. 
cikknek megfelel ően felfüggeszti az el őfinanszírozást vagy a záró kifizetést. 
46. cikk 
A korrekciók feltételei 
1. Amennyiben a tagállam a 42. cikk (2) bekezdésében el őírt időre nem végezte el a 
korrekciót, és nem sikerül egyezségre jutni, a Bizottság három hónapon belül úgy 
határozhat, hogy részben vagy egészben visszavonja az éves program közösségi 
hozzájárulását, ha arra a következtetésre jut, hogy: 
(a) a program igazgatási és ellen őrzési rendszerében olya n súlyos hiányosság 
merült fel, amely kockáztatja a pr ogramnak már kifizetett közösségi 
hozzájárulást; 
(b) egy hitelesített kiadási kimutatásban szerepl ő kiadás szabálytalan, és ezt a 
tagállam nem korrigálta az e bekezdés s zerinti korrekciós eljárás megnyitását 
megelőzően;  
(c) egy tagállam nem teljesítette a 31. cikk szerinti kötelezettségeit az e bekezdés 
szerinti korrekciós eljárás megnyitását megel őzően. 
A Bizottság határozatát a tagállam észrev ételeinek figyelembevételével hozza meg. 
2. A Bizottság pénzügyi korrekcióit a megá llapított egyedi szab álytalanságok alapján 
határozza meg, figyelembe véve a szabálytalanság rendszerszer ű természetét annak 
megállapításához, hogy egységes vagy elkülönített korrekciót alkalmazzon. Amennyiben a szabálytalanság olyan kiad ási kimutatáshoz kapcsolódik, amely 
vonatkozásában a 30. cikk (3) bekezdés e b) pontjával összhangban az éves 
beszámolóban már korábban megbizonyosodtak, a Bizottság azt fogja feltételezni, 
hogy a rendszerb ől adódó problémáról van szó és az átalány- vagy az extrapolált 
 
HU 182   HU korrekció alkalmazása mellett dönt, hacsak a tagállam három hónapon belül nem 
szolgál bizonyítékkal a fe ltételezés cáfolatául. 
3. A Bizottság a korrekció összegének  meghatározásakor figyelembe veszi a 
szabálytalanság súlyát és az érintett éves  programban talált hiányosságok mértékét és 
pénzügyi hatását. 
4. Amennyiben a Bizottság nem sajá t szolgálatai, hanem más ellen őrök által bemutatott 
tényekre alapozza a véleményét, maga vonja le következtetéseit azok pénzügyi következményeivel kapcsolatban, miután me gvizsgálja a tagállam  által a 32. cikk 
alapján hozott intézkedéseket, a beje lentett szabálytal anságokra vonatkozó 
jelentéseket és a tagállam válaszait. 
47. cikk 
A visszafizetés 
1. A Bizottságnak esedékes visszafizetést az 1605 /2002/EK, Euratom tanácsi rendelet
78 
72. cikkével összhangban kiállított beszed ési utalványon feltüntetett esedékesség 
napja el őtt kell eszközölni. Az esedékes ség napja a fizetési meghagyás 
kibocsátásának napjától számíto tt második hónap utolsó napja. 
2. A visszafizetés elmulasztása esetén ké sedelmi kamatot kell fizetni az esedékesség 
napjától egészen a tényleges visszafizetés napjáig. Az ilyen kamat mértéke három és 
fél százalékponttal haladja meg azt a kamatot, amelyet az Európai Központi Bank alkalmaz a f ő újrafinanszírozási ügyletek esetén, amelyet közzétesznek az Európai 
Unió Hivatalos Lapja C sorozatában az esedékesség napja szerinti hónap els ő naptári 
napján. 
48. cikk 
A tagállamok kötelezettségei 
A Bizottság pénzügyi korrekciója nem érin ti a tagállam 46. cikk szerinti behajtási 
kötelezettségét. 
IX. FEJEZET  
FELÜGYELET, ÉRTÉKELÉS ÉS BESZÁMOLÓK 
49. cikk 
A felügyelet és értékelés 
1. A Bizottság a tagállamokkal együttm űködve rendszeresen felügyeli az alapot. 
                                                 
78 HL L 248, 2002.9.16. 
 
HU 183   HU 2. A Bizottság a tagállamokkal együtt rendszere sen értékeli az alapot , hogy felmérje az 
intézkedések jelent őségét, hatékonyságát és hatását a 2. cikkben említett általános 
célkitűzések alapján.  
3. A Bizottság azt is megvizsgá lja, hogy fennáll-e kiegészít ő kapcsolat az alapból 
végrehajtott intézkedések és a más ér intett közösségi polit ikák, eszközök és 
kezdeményezések intézkedései között. 
50. cikk 
A beszámolók 
1. A felel ős hatóság minden tagállamban megteszi a szükséges intézkedéseket a projekt 
felügyeletének és értékelésének biztosítására. 
Ezért az intézkedések végrehajtásáért felel ős szervezetekkel kötött 
megállapodásokban és szerz ődésekben olyan záradéknak kell szerepelni, amely 
kötelezettséget tartalmaz rendszeres és részletes beszámolók benyújtására a kit űzött 
célok végrehajtásában és telj esítésében elért haladásról. 
2. A felel ős hatóság az éves programo k társfinanszírozási határozatában megállapított 
kiadások támogathatósági határidejét követ ő legfeljebb kilenc hónapon belül a 35. 
cikk előírásainak megfelel ő záró végrehajtási beszámolót és záró kiadásigazoló 
nyilatkozatot nyújt be a Bizottságnak. 
3. A tagállamok a Bizottságnak legkés őbb 2012. június 30-ig (a 2008–2010. közötti 
időszakra) és 2015. június 30-ig (a 2011–2013. közötti id őszakra) értékel ő 
beszámolót nyújtanak be az alapból társfi nanszírozott intézkedések eredményeir ől és 
hatásáról. 
4. A Bizottság benyújtja az Európai Parlamen tnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági 
és Szociális Bizottságnak és a Ré giók Bizottságának az alábbiakat: 
(a) legkés őbb 2010. június 30-ig beszámolót nyújt be a 15. cikkben meghatározott 
szempontok alkalmazásáról a tagállamok közötti éves forráselosztáshoz; 
szükség esetén a módosítási javaslatokkal; 
(b) legkés őbb 2010. december 31-ig id őközi jelentést az alap végrehajtásának 
mennyiségi és min őségi szempontú eredményeir ől, valamint javaslatot az alap 
jövőbeni fejlesztésére; 
(c) A tagállamok a Bizottságnak legkés őbb 2012. december 31-ig (a 2008–2010. 
közötti id őszakra) és 2015. december 31-ig (a 2011–2013. közötti id őszakra) 
utólagos beszámolót nyújtanak be. 
51. cikk 
Az éves záróbeszámoló 
 
HU 184   HU 1. Az éves és többéves program ok végrehajtásának áttekinthet ősége érdekében az 50. 
cikk (2) bekezdésében említett jelentések tartalmazzák a következ ő információkat: 
(a) az éves program pénzügyi és operatív végrehajtása; (b) a többéves program és prioritása inak végrehajtása terén történt el őrehaladás 
azok egyedi, igazolható céljai vonat kozásában a fizikai mutatók és a 
végrehajtás mutatói számszer űsítésével minden lehetséges esetben és 
tekintetben, az eredmények és a hatás ok az egyes prioritások szempontjából; 
(c) a felel ős hatóság lépései a végrehajtás min őségének és hatékonyságának 
biztosítása érdekében, különösen a következ ők: 
– a felügyeleti és értékelési intézkedések, ezen belül az 
adatgyűjtési rendelkezések; 
– az operatív program végrehajtásakor felmerült nagyobb 
problémák összegzése és a meghozott intézkedések; 
– a technikai támogatás felhasználása; 
– az éves és többéves programról szóló tájékoztatás és a program 
nyilvánosságának biztosítására hozott intézkedések; 
2. A jelentések akkor fogadhatók el, ha az (1 ) bekezdésben felsorolt összes információt 
tartalmazzák. A Bizottság a felel ős hatóság által benyújtott, a végrehajtásról szóló 
éves jelentés tartalmáról a benyújtást követ ő két hónapon belül határoz. Amennyiben 
a Bizottság nem válaszol az el őírt határid őn belül, a jelentést elfogadottnak 
tekinthető. 
X. FEJEZET 
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK  
52. cikk 
A bizottság 
1. A Bizottságot a „Szolidaritás és a mi grációs áramlások igazgatása” általános 
program részeként a 2007–2013. közötti id őszakra a Küls ő Határok Alap 
létrehozásáról szóló …./….határozat79 (ez a határozat és a …,… és … határozat) által 
létrehozott „Szolidaritás és a migrációs áram lások igazgatása” közös bizottság segíti.  
2. Az e bekezdésre történ ő hivatkozáskor az 1999/468/EK ha tározat 4. és 7. cikkét kell 
alkalmazni, ugyanazon határozat 8. cikké nek rendelkezéseire tekintettel. 
3. A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.  
                                                 
79 Beszúrandó az EMA, a Küls ő Határok Alap és a Beilleszkedési Alap létrehozásáról szóló határozatra 
való hivatkozás. 
 
HU 185   HU 53. cikk 
Felülvizsgálat 
Az Európai Parlament és a Tanács a Bizottsá g javaslata alapján ez t a határozatot legkés őbb 
2013. június 30-ig felülvizsgálja. 
54. cikk 
Hatálybalépés 
Ezt a határozatot 2008. január 1-t ől kell alkalmazni.  
55. cikk 
Címzettek 
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. 
Kelt Brüsszelben, […]-án/-én. 
az Európai Parlament részér ől a Tanács részér ől 
az elnök az elnök 
 
HU 186   HU FINANCIAL STATEMENT  
LEGISLATIVE FINA NCIAL STATEMENT  
1. NAME  OF THE  PROPOSAL: 
Programme “Solidarity and Management of Migration Flows “ 
Proposal for a Council Decision establishing the “European Refugee Fund” for the period 
2008-2013 
Proposal for a Council Decision establishing the “European Fund for the Integration of 
Third-Country nationals” for the period 2007-2013 
Proposal for a Decision of the European Pa rliament and the Council establishing the 
“European Return Fund” for the period 2008-2013 
Proposal for a Decision of the European Pa rliament and the Council establishing the 
“External Borders Fund” for the period 2007-2013 
2. ABM  / ABB  FRAMEWORK 
1802 – External Frontiers, visa poli cy and free movement of people  
1803 – Common Immigration and Asylum Policies  
3. BUDGET  LINES 
3.1. Budget lines (operational lines an d related technical and administrative 
assistance lines (ex- B.A lines)) including headings : 
Financial Perspectives 2007 - 2013: Heading 3.  
3.2. Duration of the action and of the financial impact: 
2007-2013 
3.3. Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) : 
Budget line Type of 
expenditure New EFTA 
contribution Contributions 
from 
applicant 
countries Heading in 
financial 
perspective 
European Refugee 
Fund  
Non-Diff  NO NO No No 3 
 
HU 187   HU comp   
Integration of 
Third-country 
nationals  
Non-
comp  Diff  
 Yes NO No No 3 
European Return 
Fund  
Non-
comp  Diff  
 Yes NO No No 3 
External Borders 
Fund  
Non-
comp  Diff  
 Yes NO No No 3 
 
HU 188  
 HU 4. SUMMARY  OF RESOURCES 
4.1. Financial Resour ces (Current Prices) 
4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA) 
EUR million (to 3 decimal places) 
            
  
Expenditure type Section no.   2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 -… Total 
Operational expenditure (8.1) 
Commitment 
Appropriations (CA) European 
Refugee Fund a 60,000 140,000 140,000 150,000 200,000 204,200 208,600   1.102,800
  
Emergency 
measures a 9,800 9,800 9,800 9,800 9,800 9,800 9,800   68,600
  Integration 
of Third-country 
Nationals a 95,000 126,000 205,000 265,000 305,000 360,000 400,000   1.756,000
  
European 
Return 
Fund a 0,000 39,000 60,000 100,000 150,000 200,000 200,000   749,000
  
External 
Borders 
Fund a 170,000 170,000 220,000 285,000 320,000 400,000 570,000   2.135,000
 
HU 189  
 HU Payment 
Appropriations 
(PA) European 
Refugee 
Fund b 54,771 105,000 150,000 145,000 175,000 202,100 206,400 64,529 1.102,800
  Emergency 
measures b 9,800 9,800 9,800 9,800 9,800 9,800 9,800   68,600
  Integration 
of Third-
country 
Nationals b 47,500 110,500 165,500 235,000 285,000 332,500 380,000 200,000 1.756,000
  
European 
Return Fund b 0,000 19,500 49,500 80,000 125,000 175,000 200,000 100,000 749,000
  
External 
Borders Fund b 85,000 170,000 195,000 252,500 302,500 360,000 485,000 285,000 2.135,000
Administrative expenditure within reference amount (8.2.4) 
Technical & 
administrative assistance (NDA) European 
Refugee 
Fund c 1,300 1,600 1,500 1,600 1,850 1,550 1,800   11,200
Technical & 
administrative 
assistance (NDA) Emergency 
measures c 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200   1,400
Technical & 
administrative 
assistance (NDA) Integration 
of Third-
country 
Nationals c 1,100 1,750 1,700 2,150 2,550 2,850 2,900   15,000
Technical & 
administrative 
assistance (NDA) European 
Return 
Fund c 0,000 1,400 1,500 1,600 1,700 1,750 2,050   10,000
 
HU 190  
 HU Technical & 
administrative 
assistance (NDA) External 
Borders 
Fund c 1,600 2,250 2,300 2,650 2,900 2,650 2,650   17,000
TTOOTTAALL  RREEFFEERREENNCCEE  AAMMOOUUNNTT  
Commitment 
Appropriations   
a+c 339,000 492,000 642,000 818,000 994,000 1.183,000 1.398,000   5.866,000
Payment 
Appropriations   
b+c 201,271 422,000 577,000 730,500 906,500 1.088,400 1.290,800 649,529 5.866,000
Administrative expenditure not included within reference amount  
Human resources 
and associated expenditure (NDA) 8.2.5 d 7,587 8,856 10,044 11,232 12,420 13,392 13,608   77,139
Administrative costs, 
other than human 
resources and associated costs, not 
included in reference 
amount (NDA) 
8.2.6 e 0,676 0,732 0,746 0,761 0,777 0,792 0,808   5,292
Total indicative financial cost of intervention               
TOTAL CA 
including cost of 
Human Resources   
a+c+d+e 347,263 501,588 652,790 829,993 1.007,19 7 1.197,184 1.412,416   5.948,431
TOTAL PA 
including cost of 
Human Resources   
b+c+d+e 209,534 431,588 587,790 742,493 919,697 1.102,584 1.305,216 649,529 5.948,431
            
 
 
HU 191   HU Co-financing details 
If the proposal involves co-financing by Memb er States, or other bodies (please specify 
which), an estimate of the level of this co-financing should be indicated in the table below (additional lines may be added if different  bodies are foreseen for the provision of 
the co-financing): 
EUR million (to 3 decimal places) 
Co-financing body 
  
Year 
n  
n + 1  
n + 2  
n + 3  
n + 4 n + 5 
and 
later  
Total 
…………………… f        
TOTAL CA including co-
financing a+c
+d+
e+f        
 
4.1.2. Compatibility with Financial Programming 
X Proposal is compatible with next financial programming 2007-2013 
 Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial 
perspective. 
 Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional 
Agreement80 (i.e. flexibility instrument or revision of the financial perspective). 
4.1.3. Financial im pact on Revenue 
 Proposal has no financial implications on revenue 
x Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows: 
NB: All details and observations relating to the method of calculating the 
effect on revenue should be shown in a separate annex. 
                                                 
80 See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement. 
 
HU 192   HU EUR million (to one decimal place)  
  Situation following action 
Budget line Revenue Prior to
action 
[Year 
n-1]  2007 2008 2009 2010  2011  2012 2013
a) Revenue in absolute terms  3.7 3.7 4.8 6.2 7 8.8 12.5  
b) Change in revenue  ∆        
(Please specify each revenue budget line involved, adding the appropriate 
number of rows to the table if there is an effect on more than one budget line.) 
The Proposal for a Decision of the Eu ropean Parliament and the Council 
establishing the “ External Borders Fund ” constitutes a development of the 
Schengen acquis within the meaning of th e Agreement concluded by the Council 
of the European Union and the Republic of Iceland and the Kingdom of Norway 
concerning the association of those two States with the implementation, 
application and developmen t of the Schengen acquis. 
This Decision also constitutes a development of the provisions of the Schengen 
acquis  within the meaning of the Agreement signed by the European Union, the 
European Community and the Swiss Confederation on the latter's association 
with the implementation, application and development of the Schengen acquis . 
Contribution : 2,19 % (2004 figures). 
4.2. Human Resources FTE (including offi cials, temporary and external staff) – 
see detail under point 8.2.1. 
  
 
Annual requirements  
2007  
2008  
2009  
2010  
2011  
2012  
2013 
Total number of 
human resources 70,25 82 93 104 115 124 126 
 
 
HU 193   HU 5. CHARACTERISTICS  AND  OBJECTIVES 
5.1. Need to be met in the short or long term 
5.1.1. European Refugee Fund :  The existing financial instrument supporting the implementation of the common asylum 
policy is the European Refugee Fund. Its objective is set by the Treaty establishing the European Community (Article 63.2.b): to pr omote a balance of efforts between Member 
States in receiving and bearing the conse quences of receiving refugees and displaced 
persons. 
More specifically, the aim of the ERF is to express solidarity at Community level and to 
alleviate the pressures felt by Member States most affected by reception of refugees and displaced persons in facing the consequences of this reception, which includes reception 
conditions during asylum procedure (and ensu ring fair and efficient asylum procedure), 
integration of recognised refugees and promot ing voluntary return solutions for rejected 
asylum seekers and refugees who wish to retu rn to their country of origin. Furthermore, 
the European Refugee Fund is one of the instruments of a Common Asylum policy, and 
as such the measures supported by the Fund should seek to complement and support EU legislation in order to support the progre ssive implementation of a Common Asylum 
System at all levels (common legislation and development of common best practices). 
The ERF is an important part of an overall policy for building a common European 
asylum policy. Reducing divergence between asylum systems and progressive 
implementation of common standards at EU level will have a cost, which will be greater for Member States with larger number of asylum seekers and refugees, but also to new 
Member States. The Community should contribu te to correcting those imbalances and to 
supporting Member States in complying with their obligations
81. Finally, account must 
also be taken of the other objectives being formulated in related policies, such as the 
integration of third country nationals an d management of illegal immigration. 
5.1.2. Integration of Third-country nationals : 
The common basic principles adopted by Governments at the JLS Council on 19 
November 2004 underline the need for a holistic approach to integration of migrants. It is 
stated that not only within Member States but also at the European le vel, steps are needed 
to ensure that the focus on integration is a mainstream consideration in policy formulation 
and implementation, while at the same time specific policies for integrating third-country 
nationals are being developed.  
                                                 
81 In drawing the impact assessment, and formulating the policy options available, account has been 
taken of previously established objectives underlying the European Refugee Fund and their likely 
achievement. Account also has to be taken of completion of other objectives (legislation) and the 
level of complementarity already achieved or soon to be achieved with these. 
 
HU 194   HU In accordance with the common basic principles, the specific policies for integrating 
legally residing immigrants in Member States, envisage to:  
• Provide opportunity for immigrants and create incentives to integrate and overcome 
language difficulties and/or problems rela ting to understanding the norms, values and 
traditions of the host society or satisfying job requirements; 
• Be pro-active in the design and implementation of national introduction programmes 
and activities, the capacity building of migr ant organisations and of their interlocutors 
at all level of government; 
• Recognise new challenges in migratory pressure and address them through a 
successful integration strategy, either because the Member States concerned have only 
been welcoming immigrants over the last few years, such as the Member States in the south of the EU, or because they are at the ev e of a period of more immigration, as is 
the case in some of the new Member States;  
• Overcome shortcomings in infrastructure at  local, regional and national levels to deal 
with migratory inflows, and promote coherence between policy design and its 
implementation on the ground;  
• Combat intolerance and prejudice among the host population, and to raise awareness 
of the importance of diversity in society, including among public and private sector 
service providers; 
• Promote dialogue and consultation between political decision makers and local 
communities on the challenges faced by migr ants, about their needs and circumstances 
and about ways of improving their position.  
To achieve such policies, in particular to  promote the integration of third country 
nationals having recently arrived and been ad mitted by a Member State to reside in its 
territory, the following specific objectives sh ould be pursued, turning into concrete action 
the common basic principles: 
(1) Facilitate the organization and impl ementation of admission programmes 
for economic migrants, strengthening their integration component and anticipating the needs of third-country nationals. 
(2) Contribute to the organisation and implementation of introduction 
programmes and activities for third country nationals, by way of capacity 
building, policy development and implementation. 
(3) Increase civic, cultural and political participation of third country 
nationals in the host society, in orde r to promote their active citizenship 
and recognition of fundamental values.  
 
HU 195   HU (4) Strengthen the capacity of Member States’ public and private service 
providers to interact with third country nationals and their organizations 
and to answer better the needs of different groups of third country 
nationals 
(5) Strengthen the ability of the host society to adjust to increasing diversity 
by targeting integration actions at the host population. 
(6) Strengthen the capacity of Member States to monitor and evaluate 
integration policies. 
5.1.3. European Return Fund 
The policy objective in this ar ea is to support and encourage Member State efforts to 
improve the management of the return of illegal third country nationals in all aspects, 
taking account of Community legislation in this area. 
In particular, the following specific objectives should be pursued:  
1. to promote the introduction of integrat ed return management procedures by all 
Member States and to improve the op eration and organisation of existing 
procedures; 
2. to strengthen co-operation between Member States in the conception and 
implementation of integrated return management procedures and practices; 
3. to ensure the effective and uniform application of common standards on return. These aims will be pursued through actions such as: 
• the development of effective and lasting operational co-operation between Member 
State authorities and consular and immigration services in third countries, with a view to facilitating the receipt of travel documents for the return of third country nationals 
and ensuring speedy and suc cessful removal procedures; 
• developing co-operation between Member St ates in the collection and dissemination 
of information on their country of origin to potential returnees; 
• increasing the number of illegal migrants opting to return voluntarily by encouraging 
this through better targeted and more attractive assisted voluntary return programmes and other means; 
• simplifying enforced return procedures and improving the capacity of courts to deal 
with cases, with a view to reducing the pe riod of detention of those awaiting forced 
removal without infringing their basic rights; 
 
HU 196   HU • formulating joint integrated return plans, including implementing joint voluntary 
return programmes in respect of particular  countries or regions and arranging joint 
flights, thus reinforcing the message of an effective management of migration flows by the EU; 
• implement joint return operations, thus making better use of existing national 
resources and expertise for the common good of the fight against illegal immigration throughout the EU 
• encouraging exchange of information, su pport, advice and best practice between 
Member States in dealing with the return of people to specific countries and/or of 
particularly vulnerable groups; 
• establishing joint arrangements for the reception of those returning in countries of 
origin, former residence or transit in co -operation with the countries concerned; 
• developing measures to ensure the effective reintegration of people in their country of 
origin or former residence after they return; 
• improving the capacity of competent authorit ies to enforce removal decisions with full 
respect for the rights of the people concerned and for their dignity in accordance with 
relevant EU standards; 
• ensuring the provision of specific assistance to vulnerable groups su ch as children, the 
elderly, people with disabilities, pregnant  women and those who have been subjected 
to torture, rape or other serious forms of  psychological, physical or sexual violence. 
5.1.4. External Borders Fund  
Given the uneven division of responsibility between Member States for controlling the 
external borders of the EU, the policy objectives to achieve are:  
1. to improve the efficiency of contro ls and thereby the effectiveness of the 
management and protection of external borders in order to reduce illegal entry and increase the security of the internal EU area of free movement; 
2. to make it easier and faster for aut horised travellers to enter the EU in 
conformity with the Schengen acquis while protecting the EU against illegal 
entry; 
3. to achieve a uniform application of th e EU law by Member States and an overall 
efficiency of national border guards in carrying out their tasks in accordance with EU law;  
4. to enhance the efficiency of the issui ng of visas and the implementation of other 
pre-frontier checks.  
 
HU 197   HU These general aims can be translated into a series of specific and operational objectives of 
which the key ones, in terms of added valu e and cost-effectiveness for the European 
Union, would be the following:  
• improving efficiency of control and surveillance measures through the use of state of 
the art technological means; 
• establishing the necessary infrastructures to improve efficient flow management at 
border crossing points;  
• enhancing the capacity of th e human resources allocated to border management, for 
instance by implementing the common core curriculum to be set up by the Agency;  
• improving the coordination and information exch ange at national level for all relevant 
authorities involved in securing effective border control;  
• reducing as much as possible illegal entries at external borders through operations in 
third countries, in coopera tion with these countries;  
• enhancing the coordination and cooperation between Member States as regards the 
implementation of the common visa policy. 
5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal 
with other financial instruments and possible synergy 
5.2.1. European Refugee Fund The discussion on the policy options available to achieve solidarity in the field of asylum 
policy was inevitably influenc ed by the existing financial instrument, the European 
Refugee Fund. At the time of its renewal last year, different options have been considered 
The above assessment on the different model is valid to date. The current proposal will 
therefore merely extend the programming period of the ERF II until the end of the new financial perspectives, i.e. to change its e nd date from end 2010 to the end of 2013.  
Moreover, to take into account  the establishment of the Return Fund, the need for an 
adjustment of the strand on return in the European Refugee Fund was considered 
necessary.  
Currently, the European Refugee Fund supports actions for the voluntary return of 
persons who have applied for international protection or who are enjoying international protection in the Member States. In practice,  in terms of returns, this covers a wide 
spectrum of situations, from those who, having been granted refugee status, decide to 
return to their countries of origin to those who decide to return because they have had applications refused and have few prospects in  the Member State and who, in the absence 
of alternatives, decide to avail themselves  of the arrangements made to facilitate 
voluntary return. 
 
HU 198   HU The following options were examined:  
1. To leave the ERF as it is and limi t the Return Fund to illegal immigrants; 
2. To exclude all return measures relati ng to asylum seekers,  refugees and other 
beneficiaries of protection from the ER F and to transfer support for such 
measures to the Return Fund;  
3. To only transfer the support for measures relating to rejected asylum seekers to 
the Return Fund and maintain the support by the ERF for the voluntary return of 
asylum seekers and persons benefiti ng from international protection  
The third option was the chosen option 
5.2.2. Integration of Third-country nationals 
Following the adoption of the legislative framework establishing a common immigration 
policy and in view of the solidarity provisi on in the new Constitutional Treaty, setting-up 
a financial instrument would provide support and incentives for the Member States to 
develop integration policies for integration of third-country nationals admitted in 
accordance with the legislative framework laid down in both national and Community 
law.  
Here, different models for financial support were considered:  1. Integration of third-country nation als is funded via joint projects and 
Community actions (e.g. the ARGO framework model or the INTI programme):  
2. Integration of third-country nationals is solely funded within a mainstreaming 
instrument, such as the Eu ropean Social Fund (ESF) 
3. Integration of third-country nationals is funded within a separate instrument 
expressing solidarity between Member Stat es on the basis of the number of third 
country nationals legally present in the Member States.  
The ex ante evaluation demonstrated the need to opt for a separate instrument on 
integration for third country nationals in complementarity with the ESF mainstreaming approach. To respond to the sp ecific challenges in the area of  integration of third-country 
nationals, the instrument would intervene in six specific areas:  
• Improving the implementation of admission programmes. Facilitating a rapid and 
smooth integration of those migrants who have been explicitly invited to contribute to Member States’ societies. In many Member States it is recognised that these persons in particular provide a valuable contribution to economic growth. Their arrival is 
commonly seen as important to counteract the prospective decline in the EU’s work 
force in future years. Action should be take n to prepare their integration even before 
they arrive in the territory of the Member States.  
 
HU 199   HU • The implementation of introduction programmes and introductory activities. The early 
stages of a third country national’s reside nce in the Member State are of particular 
importance. Introduction programmes and activities express the investment host societies are willing to make in the future, by: providing opportunity for migrants to 
learn the language of the host country to learn about ways of doing things, so 
increasing their chances of being self -sufficient as soon as possible finding 
employment; increasing the incentive and motivation for migrants to integrate; making 
it easier for young migrants, in particular, to  integrate and so prevent identity problems 
and reduce delinquency: facilitating the development of targeted and flexible 
integration policies and activities, taking account of the special needs of third-country 
nationals and encouraging the development of new and innovative approaches to 
integration.  
• Promoting active citizenship through ci vic, cultural, religious and political 
participation. These activities can contribu te by increasing the knowledge of migrants 
of the history, traditions, norms, values and local customs of the host society, facilitating the dialogue between differe nt religious communities; encouraging 
migrants to take responsibilit y and an active part in lo cal community life, increasing 
their understanding of political processes an d encouraging them to participate in 
decision making processes and increasing their possibilities of applying for citizenship. In short, active citizenship can highlight sk ills and open up avenues to 
third country nationals to realise thei r full potential in host societies.  
• Supporting capacity building in public and private sector service providers in Member 
States. Much interaction between third coun try nationals and other citizens takes place 
in such mainstream organisations as scho ols, hospitals, communal housing societies 
etc. Opening up these providers through diversity management will reinforce the motivation and willingness of third country nationals to participate in society. This can 
be achieved by: making service providers more aware of diversity issues and helping 
them to develop inter-cultural communicat ion skills; increasing co-operation between 
local, regional and national authorities respon sible for integration and helping to bring 
about better coordination between the design of policy and its operation on the ground; 
raising awareness of the benefits of putting in place an effective policy for managing 
diversity; increasing co-operation between local, regional and national authorities 
responsible for integration and helping to br ing about better coordination between the 
design of policy and its operation on the ground; raising awareness of the benefits of putting in place an effective policy for managing diversity.  
• Helping society to adjust to diversity by making the host population more aware of the 
true facts about migration and about the people concerned, increasing tolerance 
towards other cultures and religions and so helping to strengthen social cohesion, increasing dialogue and interaction betwee n migrants and the host population and 
actively involving private bodies (including SME) in the integration process. 
• Policy development, monitoring and evaluation of policies and strategies by: 
stimulating the collection of relevant data on migration in the Member States so 
 
HU 200   HU providing the basis for informed discussion and decision-making; ensuring that the 
effectiveness of integration efforts are assessed on an ongoing basis and that 
programmes are responsive to immigrants needs; enabling policy-makers across the 
EU to learn from past experience not only of policies pursued in their own countries 
but also of those pursued elsewhere, so helping to improve the policies implemented in 
the future across Member States. 
The Integration Fund will build on past experience, namely the pilot projects on 
integration of third country nationals (INTI ) started in 2002 with a budget of € 4 million. 
Nearly 300 applications were received in the fi rst two years, applying for more than € 85 
million whereas the total budget available was only €10 million.  
The pilot projects complement the policy outlined in the Communication on Immigration, 
integration and employment adopted in June 2003 in which the Commission presented its 
views on how to elaborate comprehensive and multi-dimensional policies on the integration of legally residing third-country  nationals. According to the Communication 
integration policy should be based on two f undamental underlying principles: First of all 
that the principle of subsidiarity preva ils clearly demonstrating that the primary 
responsibility for the elaboration and implementation of integration policies lies with the 
Member States, and secondly, the holistic ap proach which will ensure integration of 
immigrants into all aspects of society and which requires that a two-way approach - 
implying that the responsibility for integrati on lies both with the receiving society as well 
as with the arriving immigrant - is applied. The pilot projects supports networks and the 
transferral of information and good practices between Member States , regional and local 
authorities and other stakeholders in orde r to facilitate open di alogue and identify 
priorities for national integr ation policies and the actions also support new innovative 
projects which promote integration of third-country nationals. 
To continue the encouragement of a more structured policy development in the field of 
integration as initiated by INTI, the financial instrument should be complemented by 
actions facilitating co-operation between Member  States and exchange of best practices 
(Community actions). 
The Integration Fund will work in comple mentarity with the ESF and the ERF. 
5.2.3. European Return Fund 
A distinct fund established with the particular  objective of supporting an integrated return 
management policy seems best equipped to  achieve the objectives set out above. By 
creating a separate instrument which is targeted at return, the specific problems identified 
with respect to persuading or coercing illegal migrants to leave the country in which they are residing can be addressed.  
The Return Fund will need to work in complementarity with the other financial 
instruments mentioned in the extended impa ct assessment – the ERF, AENEAS– each of 
which addresses specific aspects of the return to their country of origin or former residence.  
 
HU 201   HU The European Return Fund will seek to promote the development of integrated set of 
return measures aiming at putting in place in Member States an effective programme. 
This should cover all phases of  the return process, from the pre-departure phase and the 
return as such to the reception and reintegrat ion in the country of return and should be 
tailored to take account of the specific situat ion in different countries . At the basis of such 
a programme should be an analysis of the situ ation in the Member State(s) with respect to 
the targeted population, a realistic assessm ent of the potential for return and the 
cooperation with the countries of return, a planning and evaluation mechanism with 
respect to the return process of the targeted population and cooperation throughout the 
process with relevant stakeholders at national , European and international level, such as 
UNHCR and IOM. 
Priority should be given to cooperation between Member States to secure such an 
approach, given the cost-effectiveness and the synergies involved.  
Accordingly, the measures to be supported, wh e n  t h e y  f o r m  p a r t  o f  s u c h  a n  i n t e g r a t e d  
return approach, would include:  
• In all cases : the procurement of indispensable travel documents, costs of necessary 
pre-return medical checks, costs of travel and food for returnees and escorts, including 
medical staff, accommodation for escorts, sp ecific assistance to vulnerable groups 
such as children or invalids, costs of tr ansportation to the final destination in the 
country of return and co-operation with the authorities of the country of origin, former 
residence or transit. 
• Additionally in the case of forced return  the costs of temporary accommodation for 
returnees and their escorts prior to depart ure in case of joint return operations. 
• Additionally in the case of voluntary return:  comprehensive pre-return information, 
assistance and counselling as well as essent ial expenses before return and initial 
expenses after return, transport of the returnee’s personal belongings, adequate 
temporary accommodation for the first days after arrival in the country of return in a reception centre or a hotel if necessary, training and employment assistance and 
limited start-up support for economic activities where appropriate. 
• As regards the application of the common standards: education and training of staff in 
the competent administrative, law enforc ement and judicial bodies as well as 
secondments of these categories of staff from other Member States;  
• As regards the cooperation between Member St ates: actions relating to the cooperation 
with consular authorities and immigration se rvices of third countries, to facilitate the 
assistance in obtaining travel documents; actions relating to the joint design and 
implementation of action plans realising an integrated return management, joint evaluation and monitoring of the process etc. 
 
HU 202   HU 5.2.4. External Borders Fund 
The most relevant policy option is the estab lishment of a financial solidarity mechanism 
at Community level to support Member States who bear a lasting and heavy financial 
burden by being responsible for controlling external borders fo r the benefit of the Union 
as a whole. This Fund should be designed to be  a concrete expression of EU solidarity by 
providing financial assistance to those Member States which apply the Schengen provisions on external borders, in addition to those on internal borders (the dismantling of 
controls on entry). It would accordingly repres ent an explicit recogn ition of the tasks they 
perform in carrying out checks on people entering the EU from third countries and border surveillance not only in their own interests but  on behalf of all Member States which have 
dismantled internal border controls. 
Support from the Fund should be extended from the outset to new Member States, as 
their external borders are operational since thei r accession even if they have undertaken 
to remove border controls at a later stage wh en they are judged ready to do so. It should 
also extend to the need for Member Stat es to implement Community legislation in 
relation to specific situations which have ar isen as a result of enlargement (the most 
notable example is of Russians who need to cross Lithuania to reach Kaliningrad). The 
Fund should, in addition, provide support for managing visas and other similar activities 
undertaken before people reach the border, wh ether these are carried out in cooperation 
with other Member States or not. The efficient management of such activities by the 
consular services of Member States in third countries is an integral part of a common 
integrated border management system, which is aimed at facilitating legitimate travel into 
the EU while preventing illegal entry.  
Objective criteria need to be established to allocate funds to Member States. These 
criteria should take account of the various el ements which add to the burden of control on 
the Member States, in particular, the length of external land and maritime borders, the number of authorised border crossing points, the number of travellers crossing and the 
extent of pressure caused by people refused entry. The criteria should also take account of 
the challenges posed by the risk of illegal entr y affecting each border, taking into account 
the geopolitical situation, typology and ge ography. The assessments made by the 
Common Centre in Finland and in the future by the European Agency for the 
management of operational cooperation at exte rnal borders will be very helpful in this 
regard. 
From a subsidiarity point of view, such a Fund would support Member States in carrying 
out the various tasks involved in external border control while not interfering with their responsibilities in respect of determining w ho they allow to enter their territory. 
Actions to be funded could include border cr ossing infrastructures and related buildings 
(e.g. border stations, helicopter landing pl aces or lanes, etc.); operating equipment 
(laboratory equipment, document examination instruments, detection tools, mobile or fixed terminals for consulting SIS and national systems, etc.); means of transport for the 
surveillance of external borders; equipmen t for real time exchange of information 
 
HU 203   HU between relevant authorities; ICT systems; exchange programmes and training of border 
guards, immigration officers and consular officers; etc. 
5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the 
context of the ABM framework 
5.3.1. European Refugee Fund : 
The main impacts of the ERF have been analysed according to its target groups as 
follows: 
• for final beneficiaries (asylum seekers an d refugees): improvements in reception 
conditions (quality / quantity of material rece ption conditions such as health, housing, 
education, social benefits, ac cess to the labour market), and fairer and more effective 
asylum procedures; easier integration by a de crease in dependence on social welfare, 
improved access to the labour market, and thus  increased participation in social life 
through civil society organisations and other relevant channels; 
• for Member States, the ERF contributes to the economic responsibility undertaken by 
the Member State in relation to the recept ion of asylum seekers and refugees and 
implementation of a common asylum policy; it also supports changes in processes / policies by development of higher standa rds, fairer and more effective asylum 
procedures, reduction of the length of asylum procedures, capacity-building, 
improvement of qualification of staff, excha nges of experiences a nd best practices at 
EU level. 
• for partners of asylum policy (NGO, Refugee Community Organisations, local and 
regional authorities): capacity building and development of new services and greater involvement of self-help organisations; improvement of qualification of staff, 
increased cooperation of services / structur es in developing capacity in the area of 
reception. 
• for EU citizens in general: awareness raising on the issue of refugees and asylum 
seekers and better acceptance of reception centres by local communities. 
The potential impacts of the ERF II were screened and assessed for all measures, and it 
can be said that positive impacts outweigh ne gative impacts, in particularly as regards 
social impacts. A redistributive analysis ha s shown that the target group who benefits 
most directly is that of asylum seekers and refugees. Most importantly, significant 
important systemic effects have been identified  with regard to the Member States and the 
organisations working in this area (NGOs and Refugee Community organisations). It 
must be noted that the situation varies from country to country, most notably in terms of 
the degree of consolidation of the asylum systems and the experience with the different 
strands of the programme. 
When the types of impact were considered, the most significant were in the social sphere 
- economic impacts were more indirect and mo re difficult to identify given the scale of 
 
HU 204   HU the Fund. Direct implementation costs have not been quantified and are being addressed 
in the framework of the monitoring system of the Fund. Indirect and associated costs are 
more difficult to assess. Environmental impacts have been found to be quite weak, and it 
has not been possible to differentiate these impacts by target group. 
Identified impacts on countries of origin pres ented a somewhat ambiguous picture – if it 
was clear that a better management of asylum flows can have positive impacts in the development of these countries, associated risk s have been identified. These included, for 
example, risks of asylum seekers and refuge es losing contact with their countries of 
origin, and also risks of qualified people leaving these countries (brain drain). 
To conclude, it can be said that, overall, expected impacts were coherent with the 
formulation of the main objectives of the F und. Indeed, the overall impacts reflected the 
main policy goal of the ERF, i.e. the contri bution to the implementation of the common 
asylum standards and guidelines agreed at EU level and convergence of practices across Member States to support an open and secure  European Union, fully committed to the 
obligations of the Geneva Convention and other relevant human rights instruments, and 
able to respond to humanitarian needs on the basis of solidarity. 
5.3.2. Integration of Third-country nationals 
The impacts of the Integration Fund have been id entified at two levels: firstly, the general 
impacts of a greater integration of third coun try nationals were considered; then, against 
this background, the specific impacts of the Fu nd were discussed, taking into account the 
magnitude of identified needs, and the proposed scale of EU intervention. These specific 
impacts will in essence represent the added- value of EU intervention in this field. 
As regards general impacts , better integration of migrants is likely to have many positive 
economic and social effects both on migrants themselves and on the host community. At EU level, the improved integration of thir d-country nationals will have a positive 
economic impact  by increasing labour supply and thus overcoming shortages in a 
number of sectors. More migrants in employ ment will increase both tax revenue and the 
income from social contributions and so help to fund social protection systems which 
need to cater for a growing number of el derly people and increased numbers in 
retirement. Improved integration has obvious positive economic effects on third-country 
nationals themselves by giving them a better chance of integrating into the labour market 
and not only of finding a job but one which is more secure and stable with better terms 
and working conditions.  
It must be noted however that further integration and the increased participation of third 
country nationals in economic activity may ha ve some costs as well as benefits. While 
firms, consumers and domestic workers with complementary skills may gain, associated 
costs may include, inter alia, increased expenditure for welfare and social protection 
systems; a possible adverse effect on dom estic workers with similar skills; the 
administrative costs of implementing an e ffective immigration policy; and increased 
expenditure on active labour market policies such as training and job placement services. 
 
HU 205   HU The potential social effects of integration of immigrants are substantial. Lack of social 
integration of migrants has often been associated with their social exclusion, which has 
given rise to increased hostility towards them and to ethnic minorities in general (leading 
to the rise of racism and xenophobia). Further integration of immigrant populations should lead to a more cohesive and inclusive society overall, where differences are 
respected and the merits of diversity ap preciated. A strengthened dialogue between 
different groups will increase general unders tanding of different cultures, traditions and 
religions. 
For migrants themselves, greater integration in society and better access to education as 
well as the labour market will improve their well being and increase their self-esteem. 
Having a job and being able to provide for themselves and their families should give 
them an increased feeling of belonging to society and encourage them to engage in community life and social, cultural and political  activities in general. The integration of 
women will also indirectly benefit future  generations, by increasing their chances of 
integrating into society themselves, of gainin g a better understanding of he language and 
of performing better at school.  
Although it is difficult to point to direct beneficial effects on the environment , there 
ought to be generally positive effects on the educational level of EU society, which 
should make it a better place in which to liv e, and increased awareness of environmental 
issues and a wider tendency to take action to protect and improve the natural and physical 
environment. More active partic ipation in social and politi cal life at local level is, 
therefore, likely to be acco mpanied by increased involvement in activities to preserve the 
local environment and the common heritage. 
Against this background, the specific impacts of the Integration Fund have been 
identified as ensuring a strong link with policy developments at EU level, thus supporting 
the implementation of a common immigration policy. In particular, the following impacts should be expected: 
• Create a level playing field in terms of in tegrating third-country nationals across the 
Member States. This requires a catch-up process in those countries of recent 
immigration, where integration policies are only developing. 
• In these countries, the Fund will also ac t as a catalyst, increasing government 
expenditure on integration of third-countr y nationals, and thus contributing to the 
consolidation of a true integration system. 
• Strengthening of integration systems will also take place through investments in 
human resources and upgrading of skills, as well as improved coordination and dialogue between all relevant stakeholders (national and regional authorities, civil 
society, etc.). 
 
HU 206   HU • For those Member States with a history of immigration and integration of third-
country nationals, the Fund will contribute towards a fine-tuning of existing policies, 
focussing on identified shortcomings, and thus  increasing their overall effectiveness. 
5.3.3. European Return Fund 
General impacts of a more effective return policy  
An effective implementation of the return poli cy for illegal migrants living in Member 
States would have beneficial effects on social cohesion in pa rticular and for the general 
objective of creating an area of freedom, security and justice for EU citizens. It could 
also, however, have positive economic effects especially in the long-term. 
An effective implementation would, therefore: 
• reinforce a managed immigration policy by complementing the control of the EU’s 
external borders and ensuring that those w ho succeed in entering the Union illegally 
are returned with minimum delay to the countries they came from; 
• help to increase the acceptance of third-country nationals in Member States and, 
therefore, of diversity, with potential be nefits to the competitiveness of the EU 
economy as well as to social cohesion; 
• contribute thereby to increasing employment  rates among third-country nationals and, 
therefore, their contribution to economic ac tivity and the generation of real income; 
• facilitate the acceptance of the immigration of workers with the skills required by EU 
economies faced with a prospective natural decline in working-age population and, 
therefore, in the labour force; 
• reduce the costs on national budgets associat ed with the detention of illegal migrants; 
• give illegal migrants more opportunity to re turn and settle in their country of origin 
instead of having to live on the margins of  society and very often to work in arduous 
jobs with poor terms and conditions. 
Specific impact of the Return Fund  
Action at EU level will have a number of positive effects, including: 
• ensuring the common implementation of effective procedures for the return of illegal 
migrants, which also protect their basic rights and human dignity; 
• promoting the adoption of best practices in th is regard as well as with regard to the 
measures taken to provide incentives to the people concerned to return to their country 
of origin voluntarily; 
 
HU 207   HU • encouraging a more intensive exchange of information between Member States on the 
national initiatives developed, the challenges relating to returns and the management 
of complex return processes, as well as the re lations with third countries in this regard; 
• enhancing cost-effectiveness of return  measures through joint operations. 
5.3.4. External Borders Fund 
The main impacts of the Externals Borders Fund would be as follows: 
• Positive impact on administrative systems and infrastructures of Member States, who 
will get more resources and be able to improve coordination and exchanges.  On the 
other hand , MS will have to co finance the proj ects; therefore it could lead to an 
increase in MS expenditure.  
• Impacts for public health, public order a nd security would be direct and positive, 
thanks to the improvement of controls, which will make easier to prevent the entry of 
persons posing a risk from these points of view. Impact on civil society would be indirect but positive (better protection agains t illegal immigration and public security 
threats)  
• Impacts on the environment would be indirect but possibly negative (more control 
boats and aircrafts, more p hysical barriers in border zones, etc.), although some 
positive impacts can not be excluded (e.g. purchase of less polluting surveillance 
boats, usage of more efficient technologies)  
• From the human rights point of view, increasing MS border control capabilities (in 
particular through surveillance measures) could mean that more people would be 
intercepted, refused entry and/or removed to their countries of origin, where they 
probably face a situation of poverty and lack  of freedoms. Increasing controls would 
make them more dissuasive and perhaps discourage some of these people from trying 
to immigrate illegally, avoiding them from putting their lives at risk.  
• The risks of fraud could be linked to cases of mismanagement, illicit appropriation or 
corruption, although they not seem to be big as the funds will be managed by MS law 
enforcement agencies. There is also a risk of giving funding to Member States that 
don’t really need it (e.g. because of being economically strong) or whose burden is lower, especially if objective criteria are not appropriately qualified by risk criteria  
• The smoothening of flows of bona fide travellers would have positive economic 
impacts for business and tourism. 
The financial support under the Fund will be developed in complementarity with the 
work of the European Agency for the manage ment of operational cooperation at external 
borders.  
 
HU 208   HU The Agency has constituted an important step for promoting solidarity between member 
States in the field of external border management. The Agency has at its objective to 
facilitate and render more effective the appl ication of the Community acquis related to 
the external borders, through coordination bu t also by providing the necessary technical 
support and expertise. The Fund will be complementary to these efforts. The Fund can 
provide the necessary financial means for the im plementation of joint operations and pilot 
projects, whenever the Agency will not undertake to do it by itself under Article 3(4) of the Regulation. The Fund will also contribute to the adoption of the necessary measures 
derived from the risk analysis prepared by the Agency, and to the implementation of the 
common core curriculum to be established by it. 
5.4. Method of Implementation (indicative) 
Show below the method(s) chosen fo r the implementation of the action. 
X Centralised Management 
X Directly by the Commission ٱ Indirectly by delegation to: 
ٱ Executive Agencies 
ٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial 
Regulation 
ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission 
XShared or decentralised management 
X With Member states 
X With Third countries 
ٱJoint management with international organisations (please specify) 
Relevant comments:
 
The funds within the action programme ‘Solidarity and the management of 
migration flows’ will be implem ented within the framework of 
shared/decentralised management  between the Member States and the 
Commission, in accordance with Article 53, paragraph 1, point b) of Council 
Regulation (EC, Euratom) No 1605/200282. The Community actions and the 
technical assistance of the Commission, as referred to within the instruments, 
                                                 
82 OJ L 248, 16.9.2002, p. 1. 
 
HU 209   HU will be implemented by the Commission within the framework of direct 
management . 
As for the countries associated with  the implementation, application and 
development of the Schengen Acquis, an agreement between the Commission 
and these countries needs to be concluded relating to the obligations concerning 
budgetary and financial control.  
One of the key objectives of the programmes  is to clearly define the division of 
responsibility between the Member States and the implementing bodies on the 
one hand, and the Commission on the other in the execution of the Community 
budget. All essential elements are de fined within the different Funds.  
Under Article 274 of the Treaty, in the context of shared management, the 
conditions allowing the Commission to  exercise its responsibilities for 
implementation of the general budget of the European Communities and the 
obligations of cooperation on the Member  States have to be clarified. These 
conditions will enable the Commission to satisfy itself that Member States are 
utilising the Fund in a lawful and corr ect manner and in accordance with the 
principle of sound financial management  within the meaning of the Financial 
Regulation. 
The need for coherency and transparency are the driving forces in the 
management modalities of the respective Funds. Coherency , as the draft 
instruments lay down the minimal conditions applicable to the management, 
internal control and audit systems as we ll as the involvement of each actor. 
Transparency , as the results and outcome of ea ch part of the instrument are 
known to the different actors. The compliance of these systems will contribute to 
the full respect of the principle of sound financial management .  
To this end, the Member States shall pr ovide an assurance in relation with the 
management and control systems, accordin g to the rules laid down in the draft 
instruments. This assurance, completed with its own system audits and on-the-
spot controls, will facilitate the Commission’s assessment on the legality and 
regularity of declared expenditure. 
The different instruments are developed with common delivery, management 
and implementation mechanisms. This will enable the Commission and the Member States to set up common management and control environments , 
thus increasing efficiency through the creation of potential synergies. 
The following elements are found within the draft instruments:  
• Multi-annual and annual Programming:  
The Funds will be implemented in the framework of two multiannual 
programming periods (respectively 2007-2010 and 2011-2013). These 
 
HU 210   HU programming periods will allow the Commiss ion to take into account the effects 
of the midterm review of the financial perspectives, which is planned in 2010. 
The multiannual programming includes the definition of strategic guidelines by 
the Commission and multiannual programmes by the Member States. These 
mainly relate to a description of the management and control systems set up, the definition of priorities (and corresponding indicators, results and impacts) and a draft financing plan. This multiannual pr ogramme will be assessed and adopted 
by the Commission.  
The necessary provisions for the revision of these programmes are laid down 
within the draft instruments. 
The multiannual programmes will be implemented by means of annual work 
programmes, provided by the Member States and adopted by the Commission. The annual work programmes relate to the rules for selection of projects and an 
indicative financial breakdown per objective. The Commission’s decision shall 
indicate the amount allocated to each Member States in full respect of the appropriations allocated under the budgetary procedure.  
• Management and Control Systems  
a) Designation of authorities  
The following authorities are to be designed by the Member State:  
• A Responsible Authority , responsible for the management of the Fund and 
which will handle all the Communication with the Commission; 
• A Certifying authority , responsible for the certification of expenditure and 
application for payment requests prior to transmission to the Commission; 
• An Audit Authority , responsible for the verification of the compliance, 
adequacy and the sound operation of the management and control 
environment.  
• With respect of the clear separation of functions, several functions may be 
carried out by the same body. 
b) Definition of the responsibilitie s of the Member States and the 
Commission 
Member States will be responsible for en suring sound financial management of 
the programmes and the legality and regularity of the underlying transactions, give guidance to the designated authoritie s, and be responsible for the proper and 
effective use of Community funds. In accordance with the principles of 
 
HU 211   HU subsidiarity and proportionality, Member States have the primary responsibility 
for the implementation and control of the actions covered by the Fund. 
The Commission’s responsibilities are to satisfy that the systems set up are 
compliant with the provisions laid down,  especially through the assessment of a 
unqualified opinion submitted by a “compliance assessment body”. In the event of a qualified opinion the Member State shall draw up, in agreement with the Commission, an action plan setting out the corrective measures and the timetable 
for implementation. The Commission is also responsible to satisfy that systems 
function effectively, on basis of annual  control reports and on-the-spot audits. 
c) Financial  Management  
Annual commitments shall be made on the basis of the Commission’s decision 
related the annual programmes.  
The following payment scheme is foreseen:  
• A prefinancing of 50%;  
• A balance payment, precon ditioned by a request for payment, a certified 
declaration of expenditure, an implem entation report and an audit report. 
The necessary provisions for suspension and interruption of payments, as well as 
the cancellation of commitments, have been formalised within the draft 
instruments. In all procedures the Commission will decide after a contradictory 
procedure, where the Member State may pres ent its observations or take 
corrective measures.  
The draft instrument also provides with the necessary provisions, related to 
financial corrections to be establis hed by the Commission and the Member 
States.  
6. MONITORING
 AND  EVALUATION 
6.1. Monitoring system 
Under the management system proposed, minimum standard formats will be 
established in all Member States for the presentation of projects, monitoring and 
evaluation. In this context common indicators will be defined for the various types of action, for which data will have to be gathered when action 
implementation reports are presented. During the course of 2005, a preparatory 
study will be launched to inform the Commission on adequate minimum standards and common standards. 
 
HU 212   HU By the same token, a common management system (supported by a common IT 
application) will be developed in the fi nancial field, in liaison with the Member 
States, to ensure that implementation of  the programmes and the actions funded 
are monitored on a common basis.  
6.2. Evaluation 
Several national and Community evalua tions are planned, based around the 
multiannual programming schedule of the Funds. The timetable of evaluations for the External Borders Fund, the Integr ation Fund and the Return Fund as set 
out in the respective proposals is in principle as follows: 
• no later than 30 June 2009 in the case of  the External Borders and Integration 
Funds, and 30 June 2010 in the case of the Return Fund, a report from the 
Commission to the European Parliament, the Council, the Economic and 
Social Committee and the Committee of the Regions on the application of the 
criteria used for the annual distribution of resources; together with proposals for amendments if deemed necessary; 
• no later than 31 December 2010 an intermediate report from the Commission 
to the European Parliament, the Council, the Economic and Social Committee 
and the Committee of the Regions on the results achieved and on 
implementation and with a proposal on the Fund future development; 
• no later than 30 June 2012 (concerning 2007-2010/2008-2010) and 30 June 
2015 (concerning 2011-2013) an evaluation report from the Member State on 
the results and impacts; 
• no later than 31 December 2012 (concerning 2007-2010 and 31 December 
2015 (concerning 2011-2013) an ex post evaluation report from the 
Commission to the European Parliament, the Council, the Economic and 
Social Committee and the Co mmittee of the Regions. 
The evaluations for the European Refuge e Fund follow a slightly different 
pattern in light of previous evaluations made. 
7. A
NTI-FRAUD MEASURES  
Action taken under the Commission’s  direct, centralised management 
(Community action, technical assistance  expenditure) will be implemented in 
accordance with the applicable rules, as  defined in the Financial Regulation and 
its implementing rules. The contracts and grant agreements used will be the models recommended by the Commission and will provide for monitoring by the 
Commission and the Court of Auditors of the European Communities.  
 
HU 213   HU The general rules on the administrative and financial management of action in 
the Member States, will comprise specific provisions on the management and 
control of projects by the authorit ies responsible and provisions on ex post  
checks by the Commission and the Court of Auditors of the European Communities. 
 
HU 214  
 HU 8. DETAILS  OF RESOURCES 
8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial cost (Commitment appropriations in M€)  
 a. European Refugee Fund  
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Total (Headings of Objectives, 
actions and outputs 
should be provided) Type of 
output Av. 
cost 
No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total cost 
European Refugee Fund                                 
Community Actions                                 
Community Actions Transnational 
cooperation projects 0,250 18 4,500 42 10,500 42 10,500 45 11,300 59 14,700 60 15,000 61 15,300 327 81,800 
Sub-total Action 1   4,500   10,500   10,500   11,300   14,700   15,000   15,300 327 81,800 
Actions in the Member States                                 
Responsible Authorities Co-financing      2,800   6,500   6,500   6,900   9,300   9,500   9,700   51,200 
Reception and asylum 
procedures Projects 0,085 372 31,600 868 73,800 868 73,800 931 79,100 1.242 105,600 1.268 107,800 1.295 110,100 6.845 581,800 
Integration Projects 0,065 243 15,800 568 36,900 568 36,900 608 39,500 812 52,800 829 53,900 848 55,100 4.475 290,900 
Voluntary return Projects 0,175 30 5,300 70 12,300 70 12 ,300 75 13,200 101 17,600 103 18,000 105 18,400 555 97,100 
Sub-total Action 2   55,500   129,500   129,500   138,700   185,300   189,200   193,300 11.320 1.021,000 
Sub-total Objective 1   60,000   140,000   140,000   150,000   200,000   204,200   208,600   1.102,800 
Emergency measures                                 
Actions in the Member States                                 
 
HU 215  
 HU Responsible Authorities Co-financing      1,210   1,210   1,210   1,210   1,210   1,210   1,210   8,470 
Emergency measures Projects     8,590   8,590   8,590   8,590   8,590   8,590   8,590   60,130 
Sub-total Action 3   9,800   9,800   9,800   9,800   9,800   9,800   9,800   68,600 
Sub-total Objective 1   9,800   9,800   9,800   9,800   9,800   9,800   9,800   68,600 
TOTAL COST       69,800   149,800   149,800   159,800   209,800   214,000   218,400   1.171,400 
b. Integration of third-country nationals 
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Total (Headings of Objectives, 
actions and outputs 
should be provided) Type of 
output Av. 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total cost 
Integration of Third-country Nationals                                 
Community Actions                                 
Community Actions Transnational 
cooperation 
projects 0,250 25 6,200 33 8,200 54 13,400 69 17,300 80 20,000 94 23,600 105 26,200 460 114,900 
Sub-total Action 1   6,200   8,200   13,400   17,300   20,000   23,600   26,200 460 114,900 
Actions in the Member States                                 
Responsible Authorities Co-financing      4,300   5,500   8,500   10,800   12,300   14,300   15,800   71,500 
Admission Procedures Projects 0,085 101 8,600 134 11,400 216 18 ,400 278 23,600 319 27,100 380 32,300 421 35,800 1.849 157,200 
Introduction Programmes Projects 0,065 389 25,300 518 33,700 845 54,900 1094 71,100 1258 81,800 1486 96,600 1652 107,400 7.243 470,800 
Civic, cultural, religious 
and political participation Projects 0,175 97 16,900 128 22,400 209 36,600 271 47,400 312 54,600 368 64,400 409 71,600 1.794 313,900 
Capacity building within 
MS' public and private 
service providers  Projects 0,175 97 16,900 128 22,400 209 36,600 271 47,400 312 54,600 368 64,400 409 71,600 1.794 313,900 
Adjusting european 
societies to diversity Projects 0,175 48 8,400 64 11,200 105 18,300 135 23,700 156 27,300 184 32,200 205 35,800 897 156,900 
Policy development, 
monitoring and evaluation Projects 0,175 48 8,400 64 11,200 105 18,300 135 23,700 156 27,300 184 32,200 205 35,800 897 156,900 
Sub-total Action 2   88,800   117,800   191,600   247,700   285,000   336,400   373,800 9.092 1.641,100 
Sub-total Objective 1   95,000   126,000   205,000   265,000   305,000   360,000   400,000   1.756,000 
TOTAL COST       95,000   126,000   205,000   265,000   305,000   360,000   400,000   1.756,000 
 
 
HU 216  
 HU c. European Return Fund 
 
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Total (Headings of Objectives, 
actions and outputs should 
be provided) Type of 
output Av. 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total cost 
European Return Fund                                 
Community Actions                                 
Community Actions Transnational 
cooperation 
projects 0,250 0 0,000 10 2,500 16 3,900 26 6,500 39 9,800 52 13,100 52 13,100 196 48,900 
Sub-total Action 1   0,000   2,500   3,900   6,500   9,800   13,100   13,100 196 48,900 
Actions in the Member States                                 
Responsibe authorities Co-financing      0,000   2,300   3,100   4,600   6,500   8,300   8,300   33,100 
Integrated Return-
management Projects 0,150 0 0,000 68 10,200 106 15,900 178 26 ,700 267 40,100 357 53,600 357 53,600 1.334 200,100 
Enhancement of ooperation 
between MS in integrated Return-management Projects 0,250 0 0,000 69 17,200 106 26,500 178 44 ,400 268 66,900 357 89,300 357 89,300 1.334 333,600 
Promotion and application 
of common standards on 
return Projects 0,100 0 0,000 68 6,800 106 10,600 178 17 ,800 267 26,700 357 35,700 357 35,700 1.333 133,300 
Sub-total Action 2   0,000   36,500   56,100   93,500   140,200   186,900   186,900 4.001 700,100 
Sub-total Objective 1   0,000   39,000   60,000   100,000   150,000   200,000   200,000   749,000 
TOTAL COST       0,000   39,000   60,000   100,000   150,000   200,000   200,000   749,000 
 
 
HU 217  
 HU d. External Borders Fund 
  
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Total (Headings of Objectives, 
actions and outputs 
should be provided) Type of 
output Av. 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total cost 
External Borders Fund                                 
Community Actions                                 
Community Actions Transnational 
cooperation 
projects 0,250 13 3,300 13 3,300 17 4,300 22 5,600 25 6,300 31 7,800 45 11,200 167 41,800 
Sub-total Action 1   3,300   3,300   4,300   5,600   6,300   7,800   11,200 167 41,800 
Actions in the Member States                                 
Responsibe authorities Co-financing      7,500   7,500   9,500   12,000   13,400   16,700   23,300   89,900 
Implementation of the 
common integrated border 
management system Projects 0,500 64 31,800 64 31,800 82 41,200 107 53,500 120 60,100 150 75,100 214 107,100 801 400,600 
Contribution to the efficient 
management of the flows of 
persons at external borders Projects 0,500 127 63,700 127 63,700 165 82,500 214 1 07,000 240 120,100 300 150,200 428 214,200 1.603 801,400 
Contribution to the uniform 
and effective application of 
EU law and overall efficiency of national 
border guards Projects 0,500 48 23,900 48 23,900 62 30,900 80 40,100 90 45,000 113 56,300 161 80,300 601 300,400 
Contribution to the 
enhancement of the 
activities organised by 
consular services Projects 0,500 80 39,800 80 39,800 103 51,600 134 66,800 150 75,100 188 93,900 268 133,900 1.002 500,900 
Sub-total Action 2   166,700   166,700   215,700   279,400   313,700   392,200   558,800 3.005 2.093,200 
Sub-total Objective 1   170,000   170,000   220,000   285,000   320,000   400,000   570,000   2135,000 
TOTAL COST       170,000   170,000   220,000   285,000   320,000   400,000   570,000   2.135,000 
 
HU 218   HU 8.2. Administrative Expenditure 
The needs for human and administrative resour ces shall be covered within the allocation 
granted to the managing DG in the framew ork of the annual allocation procedure. 
8.2.1. Number and type of human resources 
Types of 
post   Staff to be assigned to management of the action using existing and/or 
additional resources ( number of posts/FTEs ) 
    2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
A*/AD 23 26 29 32 35 37 37,5 Officials 
or 
temporary 
staff (XX 
01 01)  B*, 
C*/AST 38,75 46 52 58 64 70 70,5 
Staff financed by art. 
XX 01 02  8,5 10 12 14 16 17 18 
Other staff financed 
by art. XX 01 04/05                
TOTAL 70,25 82 93 104 115 124 126 
8.2.2. Description of tasks deriving from the action 
   
Title  Description Number 
Management   
Management    4 
Policy definition and programming   
Policy Making Definition of strategy, legal base,… 4 
Programme definition Establishment of annual work programme (i .e. financing decision) and interservice 
consultation 1 
Interface with relevant 
EC programmes & 
actions interservice coordination in order to ens ure complementarity-synergy with other 
policies 2 
Interface with other 
Institutions and Member 
States Interface Council,EP ensuring the appropri ate reporting, information, questions, 
briefing requests 2 
Information and 
Communication 1. Information and publicity activities 
2. EUROPA Web site 2 
Committee interface - 
chair & secretariat    1 
Budgetting APS,PDB,AAR,BIP,RAL - Preparation - Follow-up - Reporting  1,5 
 
HU 219   HU Programme : Reception, selection and aw ard of projects , financial and legal 
commitments   
Preparation Calls for 
proposals   2 
Reception and 
evaluation 
proposals/mult-annual and annual programmes (also involves staff involved in 12,13,14 and 15) 10 
Award decisions   0,5 
Financial Commitment Preparation, maintenance and closure of all financial commitments + subconsequent 
amendments 2 
Legal Commitment Preparation, Signature, Closure of a ll juridical commitments + subconsequent 
amendments 4 
Programme : monitoring of projects   
Payments - Initiation Preparation and Processing of all Prefinanc ing, Intermediate and Final Payments 
(including verifica tion supporting docs) 5 
Project Monitoring Receipt and assessment of reports  , requests for informat ion, project visits 20 
Procurement, control and audit   
Ex- ante verification of 
transactions, setting up 
of control standards Setting up appropriate control standards 3 
System Audit Setting up and monitoring of system  audit of Member States (shared management) 10 
Financial Audit  Ex-post Audit of  expenditure / implementation 8 
Internal audit Verification of compliance with ICS 3 
Procurement 
procedures Drafting, procedures and autorisation of procurement procedures for projects and 
technical assistance (evaluation, studies ,…) , including JPC, Helpdesk procurement 
procedures 8 
Reporting Report of Authorinsing Officer, RA A, relations with Court of Auditors… 2 
Support services   
Filing and Archiving Database, digital and hardcopy filing 3 
Programme Evaluation Ex ante - Mid term - Final evaluation 3 
IT Support Specific development of IT Tool s related to monitoring and implementation 4 
Overhead   
Administration 
(Overhead) CIS, Translations,HRM,Logistics,… 21 
  126 
 
 
HU 220   HU 8.2.3. Sources of human resources (statutory) 
(When more than one source is stated, please in dicate the number of posts originating from 
each of the sources) 
 Posts currently allocated to the manage ment of the programme to be replaced 
or extended 
 Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n 
 Posts to be requested in the next APS/PDB procedure 
 Posts to be redeployed using existi ng resources within the managing service 
(internal redeployment) 
 Posts required for year n although not fore seen in the APS/PDB exercise of the 
year in question 
8.2.4. Other Administrative expenditure  included in reference amount (XX 01 04/05 – 
Expenditure on administrative management) 
EUR million (to 3 decimal places) 
a. European Refugee Fund  
Budget line 
European Refugee 
Fund 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTAL 
1 Technical and 
administrative 
assistance (including 
related staff costs)               
  
Other technical and administrative 
assistance                
  
= intra muros : asylum 
statistics 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 1,750 
= extra muros : 
exchange of 
information, thematic meetings, website 
projects, computerised 
administrative and financial management 
of which for 
construction and maintenance of 
computerised 
management systems 0,500 0,700 0,700 0,700 0,700 0,700 0,700 4,700 
Studies (incl. Evaluation) 0,300 0,600 0,300 0,600 0,600 0,400 0,600 3,400 
Meetings of experts 0,050 0,050 0,050 0,050 0,100 0,050 0,050 0,400 
Publications and 
informations 0,200 0,000 0,200 0,000 0,200 0,150 0,200 0,950 
Total 1,300 1,600 1,500 1,600 1,850 1,550 1,800 9,450 
 
HU 221   HU Emergency measures                 
1 Technical and 
administrative assistance (including 
related staff costs) 
              
  
Other technical and administrative 
assistance                
  
= intra muros : asylum 
statistics 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,350 
= extra muros : exchange of information, thematic 
meetings, website 
projects, computerised administrative and 
financial management 
of which for construction and 
maintenance of 
computerised management systems 0,060 0,060 0,060 0,060 0,060 0,060 0,060 0,420 
Studies (incl. 
Evaluation) 0,080 0,080 0,080 0,080 0,080 0,080 0,080 0,560 
Meetings of experts                 
Publications and 
informations 0,010 0,010 0,010 0,010 0,010 0,010 0,010 0,070 
Total 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 1,400 
 
HU 222   HU b. Integration of Third-country Nationals 
Budget line 
Integration of Third-
country nationals 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTAL 
1 Technical and 
administrative 
assistance (including related staff costs) 
              
  
Other technical and administrative 
assistance                
  
= intra muros : 
migration statistics 0,300 0,400 0,400 0,400 0,400 0,400 0,400 2,700 
= extra muros : 
exchange of 
information, thematic meetings, website 
projects, computerised 
administrative and financial management 
of which for 
construction and maintenance of 
computerised 
management systems 0,600 0,800 0,800 0,900 1,000 1,100 1,100 6,300 
Studies (incl. Evaluation and Impact Assessment) 0,100 0,300 0,300 0,600 0,700 0,700 0,750 3,450 
Meetings of experts 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,350 
Dissemination 0,000 0,100 0,050 0,100 0,150 0,200 0,200 0,800 
Publications and 
informations 0,050 0,100 0,100 0,100 0,250 0,400 0,400 1,400 
Total 1,100 1,750 1,700 2,150 2,550 2,850 2,900 15,000 
 
HU 223   HU c. European Return Fund 
Budget line 
European Return 
Fund 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTAL 
1 Technical and 
administrative 
assistance (including related staff costs) 
              
  
Other technical and 
administrative 
assistance                
  
= intra muros : statistics   0,200 0,200 0,200 0,200 0,250 0,300 1,350 
= extra muros : 
exchange of 
information, thematic 
meetings, website projects, computerised 
administrative and 
financial management of which for 
construction and 
maintenance of computerised 
management systems   0,600 0,700 0,800 0,900 0,900 1,000 4,900 
Studies (incl. Evaluation and Impact 
Assessment)   0,300 0,300 0,300 0,300 0,300 0,300 1,800 
Meetings of experts   0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,100 0,350 
Dissemination   0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,600 
Publications and informations   0,150 0,150 0,150 0,150 0,150 0,250 1,000 
Total 0,000 1,400 1,500 1,600 1,700 1,750 2,050 10,000 
 
HU 224   HU d. External Borders Fund 
Budget line 
External Borders Fund 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTAL 
1 Technical and 
administrative 
assistance (including related staff costs) 
              
  
Other technical and administrative 
assistance                
  
= intra muros : statistics 0,300 0,300 0,300 0,400 0,450 0,450 0,450 2,650 
= extra muros : 
exchange of information, thematic 
meetings, website 
projects, computerised 
administrative and 
financial management of which for 
construction and 
maintenance of computerised 
management systems 0,600 0,900 0,900 1,000 1,000 1,000 1,000 6,400 
Studies (incl. Evaluation and Impact 
Assessment) 0,300 0,400 0,400 0,500 0,500 0,400 0,400 2,900 
Meetings of experts 0,100 0,150 0,150 0,150 0,200 0,200 0,200 1,150 
Dissemination 0,200 0,200 0,250 0,300 0,400 0,300 0,300 1,950 
Publications and 
informations 0,100 0,300 0,300 0,300 0,350 0,300 0,300 1,950 
Total 1,600 2,250 2,300 2,650 2,900 2,650 2,650 17,000 
 
HU 225   HU 8.2.5. Financial cost of human res ources and associated costs not  included in the reference 
amount 
EUR million (to 3 decimal places) 
Type of 
human 
resources 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Total 
Officials and 
temporary staff (XX 01 
01) 6,669 7,776 8,748 9,72 10,692 11,556 11,664 66,825 
Staff financed 
by Art XX 01 02 (auxiliary, 
END, contract 
staff, etc.) 
(specify 
budget line) 0,918 1,08 1,296 1,512 1,728 1,836 1,944 10,314 
Total cost of 
Human 
Resources 
and 
associated 
costs (NOT 
in reference 
amount) 7,587 8,856 10,044 11,232 12 ,420 13,392 13,608 77,139
 
Calculation– Officials and Temporary agents  
Reference should be made  to Point 8.2.1, if applicable 
Each FTE rated at 108.000 € per FTE. 
Calculation– Staff financed unde r art. XX 01 02  
Reference should be made  to Point 8.2.1, if applicable  
Each FTE rated at 108.000 € per FTE.  
 
HU 226   HU 8.2.6 Other administrative expenditure not  included in reference amount 
EUR million (to 3 decimal places) 
 
  2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTAL 
XX 01 02 11 01 – Missions 0,216 0,234 0,238 0,243 0,248 0,253 0,258 1,691 
XX 01 02 11 02 – Meetings & 
Conferences                
XX 01 02 11 03 – Committees 0,460 0,498 0,508 0,518 0,528 0,539 0,550 3,601 
XX 01 02 11 04 – Studies & 
consultations                 
XX 01 02 11 05 - Information systems
                 
2 Total Other Management 
Expenditure (XX 01 02 11) 0,676 0,732 0,746 0,761 0,777 0,792 0,808 5,292 
3 Other expenditure of an 
administrative nature 
(specify including reference to 
budget line)                  
 
HU 227   HU Total Administrative 
expenditure, other than 
human resources and 
associated costs (NOT included in reference 
amount) 8,263 9,588 10,790 11,993 13,197 14,184 14,416 68,015
         
Calculation - Other administrative  expenditure not  included in reference 
amount    
     2007     
Missions    240 missions * 
€900 216.000    
         
Compulsory meetings  24 * 19200 460.800