·Ami azt a kérdést illeti, hogy jelenleg megvalósítható-e a rendelet hatályának kiterjesztése – különösen az online, szerzői joggal védett tartalmak esetében –, a jelentésben szereplő adatok azt sugallják, hogy a hatások tartalomtípusonként, a fogyasztói kereslet és a tartalmak elérhetőségének függvényében EU-szerte eltérőek lennének. Például a rendelet hatályának az online zenei szolgáltatásokra való kiterjesztése akár kedvezőtlenül is érinthetné a fogyasztói jólétet, mert az az árak növekedéséhez vezethet egyes olyan tagállamokban, ahol ezek a szolgáltatások jelenleg kevésbé költségesek. A jelentés azonosítja a lehetséges előnyöket, különösen az audiovizuális tartalmakkal kapcsolatban, amelyek gyakran korlátozottan, egy-egy ország határain belül érhetők el, és a hozzáférésük gyakran területi alapú tartalomkorlátozás alá esik. A jelentés ugyanakkor feltárja a tartalomgyártásba való beruházással kapcsolatos lehetséges kihívásokat, az általános ágazati ökoszisztémára gyakorolt hatásokat, valamint a jólétre gyakorolt hatásokat is, amelyek további vizsgálatokat igényelnek. A rendelet hatályának kiterjesztése által kifejtett hatások összességében nagyrészt a szerzői jogokra vonatkozó engedélyezési gyakorlatoktól és szerzői jogi megfontolásoktól függenének.

Ez főként a határokon átnyúló vásárláshoz kapcsolódó tartós szállítási korlátozásokra vezethető vissza. Az ilyen korlátozások továbbra is a vásárlási kísérletek több mint 50 %-át érintik, még az olyan multinacionális kereskedők esetében is, amelyek honlapja különböző nemzeti változatokban érhető el.

Ezek az eredmények azt is alátámasztják, hogy a végrehajtással kapcsolatban további iránymutatásra, illetve további figyelemfelhívó kampányokra van szükség a kereskedők megfelelőségének előmozdítása érdekében. A nemzeti szervektől gyűjtött kezdeti információk is a fogyasztóvédelmi együttműködési hálózaton belül a hatóságok között folytatott együttműködés előnyeiről tanúskodnak. Ez az együttműködés lehetővé teszi a határokon átnyúló jogérvényesítést, és egyúttal biztosítja a szabályok következetes értelmezését a Bizottság támogatásával.

A tagállamok általi végrehajtást általában véve késedelmek lassították. 2018 decemberére mindössze hat tagállam fogadott el és jelentett be intézkedéseket és a rendelet érvényesítése céljából kijelölt szerveket. A Bizottság általi szoros nyomon követést és vizsgálatokat követően a legtöbb tagállam 2019 tavaszán elfogadta ezeket az intézkedéseket. 2019 júliusáig hat tagállam továbbra sem jelentett be részben vagy egészben a rendelet megsértése esetén alkalmazandó végrehajtási intézkedéseket. A Bizottság ezekben az esetekben kötelezettségszegési eljárást indított.

Játékok/szoftverek

A játékokhoz és mindenekelőtt a szoftverekhez való határokon átnyúló hozzáférés iránti kereslet a jelenlegi adatok szerint alacsonynak tűnik, különösen más tartalomszolgáltatásokkal összehasonlítva.

A videójátékok (PC, mobil és konzolos) határokon átnyúló elérhetősége – legalább a fő páneurópai szolgáltatók, például az alkalmazásáruházak vagy a PC-/konzolplatformok kínálatában – a különböző online játék-ökoszisztémáktól függően eltér. Az e-könyvekhez hasonlóan a nemzeti játékkatalógusok is némileg eltérnek az EU-ban, különös tekintettel a konzolos játékok és néhány tagállam vonatkozásában. A zenéhez hasonlóan a videójátékok terjesztésének gyakorlata is nagyrészt a nem területi és nem exkluzív engedélyezésen alapul, szemben más tartalomszolgáltatásokkal. A határokon átnyúló hozzáférésre vonatkozó korlátozások felszámolása növelheti az egyes katalógusokban elérhető tételek választékát (a Playstation esetében akár körülbelül 17 %-kal, a tételek rangsora alapján súlyozva). Ugyanakkor valamennyi platformra igaz, hogy az elérhetőséggel kapcsolatos hiányosságok főként a viszonylag alacsony kereslettel/értékeléssel jellemzett címeket érintik.

Az egyes tagállamok közötti árbeli különbségek átlagosan kicsinek tűnnek, de a bizonyítékok arra utalnak, hogy a rendelet hatályának a videójátékokra való kiterjesztése kedvező lehet a fogyasztók szempontjából, különösen az alacsonyabb árak és a megnövekedett értékesítés révén. A szolgáltatók számára azonban nem úgy tűnik, hogy a fogyasztás potenciális növekedése teljes mértékben ellensúlyozná az árak csökkenését. Ezért számítani lehet a fejlesztők/kiadók bevételeinek esetleges csökkenésére. A rendelet hatályának kiterjesztése révén jelentkező általános jóléti hatások (a fogyasztókra és a szolgáltatókra gyakorolt együttes hatások) némileg kedvezőek lehetnek, legalábbis rövid távon.

Ugyanakkor a lehetséges kedvezőtlen hatás nagyobb lehet a PC-játékok forgalmazása (ahol páneurópai platformok működnek a kiadók általi közvetlen értékesítése mellett) terén aktív, olyan kisebb és/vagy nemzeti forgalmazók esetében, amelyek kisebb piaci részesedéssel rendelkeznek, de a határokon átnyúló értékesítés miatt viszonylag magasabbak az üzemeltetési költségeik. A néhány játékspecifikus nemzeti átláthatósági követelményre (például a korhatár-besorolásra) gyakorolt lehetséges hatásokat is figyelembe kell venni.

Audiovizuális szolgáltatások

Az audiovizuális szolgáltatások terén továbbra is a belföldi fogyasztás a meghatározó, de az audiovizuális szolgáltatásokhoz való határokon átnyúló hozzáférés iránti kereslet tűnik a legnagyobbnak a szerzői joggal védett tartalomszolgáltatások között. A bizonyítékok szerint ez a kereslet nő, még akkor is, ha még mindig korlátozott, és az internetfelhasználók 9 %-a próbált határokon átnyúlóan hozzáférni audiovizuális tartalmakhoz, és 31 %-uk érdeklődik ilyen hozzáférés iránt.

E potenciális határokon átnyúló kereslet ellenére az audiovizuális tartalmak online elérhetősége (különös tekintettel a filmekre és sorozatokra) EU-szerte továbbra is nagyon korlátozott (átlagosan 14,1 % az EU-27-ben). A katalógusok az elérhető címek és gyakran a nyelvi változatok tekintetében is eltérnek, és a fogyasztók a kisebb országokban általában kevesebb tartalomhoz férnek hozzá. Ez a helyzet részben az olyan forgalmazási gyakorlatok eredménye, amelyek nagyrészt területi és exkluzív engedélyezésen alapulnak az audiovizuális ágazatban a gyártás finanszírozásának biztosítására. Ugyanakkor az egységes piacot a nemzeti határok mentén szegmentáló kereskedelmi gyakorlatoknak is szerepük lehet ebben. Az audiovizuális tartalmak határokon átnyúló elérhetősége igen korlátozott a nemzeti szolgáltatók katalógusai esetében, amelyek nagyrészt továbbra is elérhetetlenek más tagállamokban. Még a nagy, főként amerikai székhelyű páneurópai szolgáltatók is eltérő katalógusokat kínálnak az egyes tagállamokban, noha a saját tartalmaik könnyebben elérhetők a tagállamokban.

Az utóbbi években az EU lehetővé tette az audiovizuális tartalmakhoz való határokon átnyúló hozzáférést a forgalmazás egyes szerzői jogi akadályainak felszámolásával. Például a hordozhatósági rendelet lehetővé teszi, hogy a fogyasztók az EU-ban utazva továbbra is hozzáférhessenek az általuk előfizetett szolgáltatásokhoz. Az online televíziós és rádiós programokra vonatkozó irányelv lehetővé fogja tenni egyes televíziós programok határokon átnyúló elérhetőségét a műsorszolgáltatók online szolgáltatásai keretében. Másrészről mivel a területi alapú tartalomkorlátozásról szóló rendelet nem érinti magát a szerzői jogot, az engedélyezési gyakorlatoktól függhet, hogy milyen hatásai lesznek, ha a rendelet hatálya kiterjed az audiovizuális ágazatra.

Mindenekelőtt az iparági engedélyezési gyakorlatok általában feltételezik, hogy „a szükséges jogokkal való rendelkezés” azt jelenti, hogy a tartalmak forgalmazóinak rendelkezniük kell a jogokkal az olyan országok vonatkozásában, ahol a tartalom elérhetővé válik, és ez a „passzív eladásokra” is érvényes (vagyis amikor nem kerül sor a szolgáltatás aktív reklámozására a fogyasztó területén). Ezért ebben a helyzetben a rendelet hatályának kiterjesztése rendkívül korlátozott hatást gyakorolna az új online audiovizuális szolgáltatások határokon átnyúló elérhetőségére. Ennek az az oka, hogy a gyártók továbbra is korlátoznák az engedélyezett jogok hatályát, és akár még ösztönzést is kaphatnának erre, hogy megakadályozzák a rendelet alkalmazását az engedéllyel rendelkező forgalmazók esetében. Ebben az összefüggésben a rendelet hatályának az audiovizuális ágazatra való kiterjesztése azt jelenti, hogy a fogyasztók főként az ár miatt váltanának (vagyis a már elérhető tartalomnál/szolgáltatásoknál olcsóbb tartalmat/szolgáltatásokat keresnének), főként a páneurópai szolgáltatók különböző változatai között. Rövid távon ez némileg kedvező általános jóléti hatásokhoz vezethet a fogyasztók általi lehetséges árarbitrázs miatt, azonban nem zárná ki, hogy a szolgáltatók lehetséges enyhítési stratégiaként bizonyos mértékben harmonizálják az árakat. Ugyanakkor az iparág bevételeinek lehetséges csökkenése középtávon potenciálisan negatív dinamikához vezethet az alkotási, finanszírozási, gyártási és forgalmazási piacokon, és kapcsolódó jóléti hatásokkal is járna a kulturális sokszínűség vonatkozásában.

Ugyanakkor a szerzői jog ilyen értelmezésével kapcsolatos jelenlegi ítélkezési gyakorlat nem meggyőző, és néhány kérdés Bíróság általi megítélése még folyamatban van. Ha a forgalmazóknak nem lenne szükségük további engedélyekre a szolgáltatás nyújtásának területein kívülről származó egyéni fogyasztók kéretlen megkereséseire való reagálás tekintetében, az befolyásolná a hatáselemzést. Ebben az esetben a rendelet hatályának kiterjesztése által kiváltott határokon átnyúló kereslethez azok a fogyasztók is hozzájárulnának, akik a saját tagállamukban nem elérhető új tartalmakat vagy nyelvi változatokat keresnek, de nem feltétlenül alacsonyabb áron. Ebben a forgatókönyvben – a tanulmány feltételezései szerint – előfordulhat, hogy az online (legalább a legnagyobb) szolgáltatók általános bevétele nőne, mert a helyi tartalom új közönségre találna a határokon túl. A piac ilyen bővülése összességében kedvező jóléti hatást fejthetne ki, de az ipar szerkezetére, a különböző piaci szereplőkre és a különböző tagállamokra gyakorolt hatását sokkal nehezebb előre jelezni, és további értékelésre van szükség. Például továbbra is bizonytalanság övezi az engedélyek jellemzőinek hatását. A rendelet hatályának kiterjesztése egyrészt növekedéshez vezethet a páneurópai exkluzív engedélyezés terén, és potenciálisan befolyásolhatja az érintett piacok szerkezetét. Másrészt viszont ösztönzőleg hathat az engedélyezési gyakorlatokra is a kereslet nyelvi és kulturális különbségeire összpontosítva, lehetővé téve ugyanakkor a továbbgyűrűző hatásokat a különböző területeken.

Összességében az ágazat szélesebb körű elemzésében fontos figyelembe venni, hogy az ágazat gyorsan változik. Gazdasági szempontból ez azt jelenti, hogy a rövid és hosszú távú hatásokat is figyelembe kell venni, például a beruházási ösztönzők értékelésekor, és különböző üzleti modellek és forgalmazási értékláncok játszanak meghatározó szerepet a tartalom finanszírozásában és forgalmazásában. Például az online közvetítésekre való előfizetések száma várhatóan továbbra is folyamatosan nő a jövőben, miközben nő a globális és nemzeti platformok száma, a helyi tartalmakba való beruházás nagy lesz, és ezek a határokon túl kerülnek forgalmazásra, többek között partnerségi megállapodások révén.

Egyéb ágazatok

A Bizottság megvizsgált más, a rendelet által nem érintett ágazatokat, hogy felmérje az esetleges (kereskedők által alkalmazott) indokolatlan korlátozásokat, amelyeket a rendelet révén fel lehetne számolni.

A közlekedés terén a megkülönböztetésmentességi elv már beépült a meglévő ágazatspecifikus uniós jogszabályokba vagy a vasút vonatkozásában jelenleg tárgyalások tárgyát képező utasjogi jogszabályba. A 2019. évi próbavásárlási felmérés eredményei arra utalnak, hogy a különböző közlekedési ágazatokban (légi, busz-, vonat-, tengeri közlekedés) általában ritkák a területi alapú tartalomkorlátozások, noha a vasúti és tengeri ágazatban valamivel gyakoribbak. Ez arra utal, hogy biztosítani kell, hogy a társjogalkotók gyorsan elfogadják a vasúti utasjogokról szóló átdolgozott rendeletben javasolt megkülönböztetésmentességi záradékot. Általában véve azonban nem tűnik úgy, hogy ebben a szakaszban ki kellene terjeszteni a rendelet hatályát a közlekedési szolgáltatásokra. Ennek okai a következők: i. a közlekedési ágazatban összességében ritkán kerül sor területi alapú tartalomkorlátozásra; ii. egyéb ágazati közlekedési (a légi, tengeri, busz- és távolságibusz-közlekedéssel kapcsolatos) jogi aktusok már tartalmaznak konkrét megkülönböztetésmentességi záradékokat; iii. a vasútra vonatkozó, közelgő jogalkotási kezdeményezés és iv. a tagállami közszolgáltatási kötelezettségek lehetséges hatása.

A pénzügyi szolgáltatások, a távközlés és az egészségügyi szolgáltatások mind olyan sajátos jellemzőkkel bírnak, amelyeket figyelembe kell venni annak mérlegelésekor, hogyan számolhatók fel az ilyen szolgáltatásokhoz való határokon átnyúló hozzáférés lehetséges indokolatlan akadályai. A határokon átnyúló biztosításuk például ágazatspecifikus felügyeleti követelményekhez vezethet vagy az ágazatspecifikus jogszabályok által előírt vagy engedélyezett biztosítékokra és további ellenőrzésekre lehet szükség, ezért egy olyan horizontális jogi aktus, mint a rendelet általános kiterjesztése nem tűnik indokoltnak.

4.A Bizottság utánkövetési intézkedései

Ebben a szakaszban a Bizottság előzetes véleménye az, hogy még túl korai lenne értékelni a rendelet valamennyi közvetlen és közvetett hatását, illetve azonosítani az idevágó módosításokat. A lassú végrehajtás ellenére az ebben a jelentésben szereplő kezdeti kedvező hatások arra utalnak, hogy a közeljövőben jobb eredmények érhetők el, mindenekelőtt hatékonyabb tagállami jogérvényesítéssel. Továbbá a következő 12–18 hónapban nyomon kell követni az ajánlatokhoz való fokozott fogyasztói hozzáférés vonatkozásában a digitális egységes piac egyéb intézkedéseivel való lehetséges szinergiákat.

Emellett további értékelésre és mérlegelésre van szükség azzal kapcsolatban, hogy kiterjedjen-e a rendelet az olyan elektronikus úton nyújtott szolgáltatásokra, amelyek szerzői joggal védett tartalmakhoz biztosítanak hozzáférést. Az elemzés szerint a területi alapú tartalomkorlátozást ezekben az ágazatokban a piaci dinamika és különböző tényezők befolyásolják, és a rendelet hatályának kiterjesztése eltérő hatással lehet az egyes területekre. A kedvező hatások, mindenekelőtt a fogyasztók szempontjából, nagyrészt a szerzői jogi engedélyezési gyakorlatoktól és megközelítésektől függenek, ami további elemzést igényel. Ez különösen igaz az audiovizuális ágazatra, ahol releváns mértékű potenciális javulásra van lehetőség a tartalmak elérhetőségét tekintve. Így szükségesnek mutatkozik a tartalmakhoz, különösen az audiovizuális tartalmakhoz való fogyasztói hozzáférés kérdésének vizsgálata, az ágazat helyreállítási és átalakulási folyamatának tágabb összefüggésében, a médiára és az audiovizuális ágazatra vonatkozó jövőbeli bizottsági cselekvési terv keretében. A Bizottság párbeszédet fog folytatni az érdekelt felekkel annak meghatározása érdekében, hogy EU-szerte miként lehetne javítani az audiovizuális tartalmak forgalmát, és intézkedéseket fog javasolni az iparág fellendülésének támogatására. A Bizottság emellett erőfeszítéseket fog tenni egyéb ágazatok fenntarthatóságának támogatására, például a zeneipar vonatkozásában „A zene megmozgatja Európát” elnevezésű kezdeményezés keretében, az ágazat európai támogatásának integrált megközelítése alapján.

Eközben a fennálló akadályok és a vevőkkel szembeni megkülönböztetés felszámolása továbbra is kiemelt feladat a Bizottság számára. Az alábbi azonnali utánkövetési intézkedések javasoltak: