EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2018.5.16. COM(2018) 302 final 2018/0152(COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a 767/2008/EK rendelet, a 810/2009/EK rendelet, az (EU) 2017/2226 rendelet, az (EU) 2016/399 rendelet, a(z) XX/2018 rendelet [interoperabilitási rendelet], valamint a 2004/512/EK határozat módosításáról és a 2008/633/IB tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről



{SEC(2018) 236 final}

{SWD(2018) 195 final}

{SWD(2018) 196 final}



INDOKOLÁS 1.A JAVASLAT HÁTTERE ·A javaslat háttere 2011 óta a Vízuminformációs Rendszer (VIS) technológiai megoldásként működik, amely előmozdítja a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadására vonatkozó eljárást és segíti a vízum-, a határforgalom-ellenőrzést végző, a menekültügyi és a migrációs hatóságokat abban, hogy gyorsan és hatékonyan ellenőrizzék az olyan harmadik országbeli állampolgárokkal kapcsolatban megkívánt információt, akiknek vízumra van szükségük ahhoz, hogy beutazzanak az EU-ba. A VIS összeköti a tagállamoknak a világ különböző pontjain lévő konzulátusait és azok külső határátkelőhelyeit. A rendszer azonosítás és ellenőrzés céljából biometrikus megfeleltetést végez, elsősorban az ujjlenyomatok segítségével. Mint azt „A közös uniós vízumpolitika hozzáigazítása az új kihívásokhoz” című közlemény megállapítja, az EU közös vízumpolitikája a schengeni vívmányok lényeges eleme. A vízumpolitika az idegenforgalmat és az üzleti tevékenységet előmozdító eszköz, és annak is kell maradnia, miközben megakadályozza a biztonsági kockázatokat és az EU-ba irányuló illegális migráció kockázatát. Míg a vízumeljárás alapelveit a Vízumkódex 2010-es és a VIS 2011-es hatálybalépése óta nem vizsgálták felül, az a környezet, amelyben a vízumpolitika működik, drasztikusan megváltozott. Az elmúlt évek migrációs és biztonsági kihívásai miatt a politikai vita eltolódott általában a belső határellenőrzés nélküli térségről és különösen a vízumpolitikáról, és arra ösztönözte az Uniót, hogy értékelje újra a migráció és a biztonsági aggályok közötti egyensúlyt, a gazdasági megfontolásokat és általában a külkapcsolatokat. A schengeni rendszer fenntartásáról és megerősítéséről szóló közleményében a Bizottság már megállapította, hogy egy belső határellenőrzés nélküli területen közös érdeknek számít az adott terület közrendjét és közbiztonságát érintő, határokon átnyúló fenyegetések kérdése. A belső határellenőrzés megszüntetését a külső határokkal, a vízumpolitikával, a Schengeni Információs Rendszerrel, az adatvédelemmel, a rendőrségi együttműködéssel, a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel és a drogpolitikával kapcsolatos intézkedések kísérték. Ugyanakkor a jelentős technológiai fejlődés új lehetőségeket kínál a vízumeljárások megkönnyítésére mind a kérelmezők, mind a konzulátusok számára. Mivel a VIS a vízumrendszer alapját képező keret egyik fontos összetevője, e javaslat kiegészíti a Vízumkódex módosításáról szóló, a Bizottság által 2018. március 14-én előterjesztett közelmúltbeli javaslatot. A VIS szerves része a Bizottság határokra, migrációra és biztonságra vonatkozó adatkezelési megközelítésének. Az annak biztosítását szolgálja, hogy a határőrök, a bűnüldöző szerv tagjai, a bevándorlási tisztviselők és az igazságügyi hatóságok rendelkezzenek az Unió külső határainak hatékonyabb védelméhez, a migráció kezeléséhez és az állampolgárok számára a belső biztonság javításához szükséges információval. 2017 decemberében a Bizottság javaslatot tett az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitásra vonatkozó szabályokra annak érdekében, hogy azok intelligensebb és hatékonyabb módon tudjanak együttműködni. 2016-ban a határregisztrációs rendszerről (EES) szóló rendelet kimondta, hogy az EES- és VIS-rendszerek teljes mértékben alkalmasak az interoperabilitásra annak érdekében, hogy átfogó képet lehessen kapni a harmadik országbeli állampolgárok korábbi vízumkérelmeiről arra vonatkozó információk bevitele révén, hogy e személyek hogyan használták vízumaikat. A határokra vonatkozó és vízumügyi uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról szóló javaslat módosítja a VIS-rendeletet annak érdekében, hogy a VIS-t az EES-szel és az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszerrel (ETIAS) együtt olyan egységes platformmá tegye, amelyre az interoperabilitást fel lehet építeni. Az interoperabilitási javaslat által bevezetett többszörös személyazonosságot felismerő rendszer megkönnyíti a többszörös személyazonosság felismerését és a személyazonossággal való visszaélés elleni küzdelmet. A felismerő rendszer automatikusan értesíti a kérelmet feldolgozó vízumhatóságot, ha a kérelmező többféle személyazonosság alatt ismert, hogy a hatóság képes legyen megtenni a megfelelő intézkedéseket. Amint az új információs rendszerek működőképessé válnak, és a közöttük lévő interoperabilitás biztosított, a vízumfeldolgozásért felelős tisztviselők a kérelmezőkre vonatkozó gyors háttérellenőrzések végzésére irányuló lehetőségei jelentősen megnőnek. Az európai keresőportál (EKP) lehetővé fogja tenni, hogy az egyedi lekérdezésekre különböző rendszerek eredményei jelenjenek meg. Ez belső határellenőrzés nélkül fogja elősegíteni a térség biztonságának növelését. E cél elérése érdekében módosítani kell a vízumfeldolgozásra vonatkozó jogszabályokat. A módosításnak különösen a vízumhatóságoknak arra a kötelezettségére kell kiterjednie, hogy automatikusan igénybe vegyék a többszörös személyazonosságot felismerő rendszert és az egyéb adatbázisokat a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumot kérelmező harmadik országbeli állampolgárok biztonsági és migrációs ellenőrzése során. Azonosításra került egy, a harmadik ország állampolgárait 90/180 napnál tovább a schengeni térségben való tartózkodásra jogosító okmányokra – hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumok, tartózkodási engedélyek és tartózkodási kártyák – vonatkozó információs hézag (az információs rendszerekkel és az interoperabilitással foglalkozó magas szintű szakértői csoport 2017. májusi zárójelentése). A Tanács felkérte a Bizottságot, hogy végezzen megvalósíthatósági tanulmányt a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokra, a tartózkodási engedélyekre és a tartózkodási kártyákra vonatkozó információkat tartalmazó központi uniós adattár tekintetében. A tanulmány 2017 szeptemberében készült el, és megállapította, hogy a VIS részeként működő adattár a leginkább megvalósítható megoldás az informatikai biztonság, a végrehajtás egyszerűsége és a költséghatékonyság szempontjából. A VIS hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokra és tartózkodási engedélyekre való kiterjesztésének szükségességére és arányosságára vonatkozó utókövetési tanulmány elvégzésére is sor került. A 2016 áprilisában megindított, a határigazgatás és a biztonság erősítését szolgáló, szilárd és intelligens információs rendszerek érdekében végzett interoperabilitási munka mellett 2016-ban a VIS átfogó értékelésére is sor került. Az értékelés különösen a rendszer adott célra való alkalmasságát, hatékonyságát, eredményességét és uniós hozzáadott értékeit vizsgálta. Az értékelés megállapította, hogy a VIS teljesíti célkitűzéseit és feladatait, valamint továbbra is az egyik legfejlettebb ilyen típusú rendszer, de a vízumkezelés, határigazgatás és migrációkezelés új kihívásai miatt szükséges annak további fejlesztése egyes konkrét területeken. 2018. április 17-én a Bizottság előterjesztette az uniós polgárok harmadik ország állampolgárságával rendelkező családtagjai tartózkodási kártyái biztonságának megerősítéséről szóló javaslatát. A javaslat tükrében az ilyen típusú tartózkodási kártyák VIS-be való felvétele nem szükséges. ·Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A VIS-t a 2004/512/EK határozat hozta létre, annak célját, működőképességét és feladatait pedig a 767/2008/EK rendelet (a VIS-rendelet) határozza meg. A 2009. július 13-i 810/2009/EK rendelet (a vízumkódex) meghatározza a biometrikus azonosítók VIS-ben történő nyilvántartásba vételének szabályait. A 2008. június 23-i 2008/633/IB tanácsi határozat pedig lefekteti azokat a feltételeket, amelyek mellett a tagállamok kijelölt hatóságai és az Europol betekintés céljából hozzáférhetnek a VIS-hez a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében. Ez a javaslat nem érinti a 2004/38/EK irányelvet. A javaslat semmilyen formában nem módosítja a 2004/38 irányelvet. ·A javaslat célkitűzései A javaslat általános célkitűzései megfelelnek a Szerződésen alapuló, az Unión belüli és annak határán a biztonság megerősítésére, a jogszerű utazók külső határok átlépésének és a térségen belül a belső határellenőrzések nélküli szabad mozgásának megkönnyítésére, valamint a schengeni külső határok kezelésének elősegítésére irányuló célkitűzéseknek. Ezeket a célkitűzéseket az európai migrációs stratégia és az azt követő közlemények – többek között a schengeni vívmányok megőrzéséről és megerősítéséről szóló közlemény, az európai biztonsági stratégia, a hatékony és valódi biztonsági unió megvalósításáról szóló bizottsági eredményjelentések, valamint a közös uniós vízumpolitika új kihívásokhoz való hozzáigazításáról szóló közlemény – tovább részletezik. A javaslat konkrét célkitűzései a következők: (1)a vízumkérelmezési eljárás megkönnyítése; (2)a külső határátkelőhelyeken és a tagállamok területén belüli ellenőrzések megkönnyítése és megerősítése;

(3)a schengeni térség belső biztonságának fokozása a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal, illetve tartózkodási engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó információk tagállamok közötti cseréjének megkönnyítésével. Emellett számos kiegészítő célkitűzés is megfogalmazásra került: (4)a harmadik országbeli állampolgárok migrációs és bűnüldöző hatóságok által végzett személyazonosság-ellenőrzésének megkönnyítése a tagállamok területén; (5)az eltűnt személyek azonosításának megkönnyítése; (6)segítségnyújtás az olyan személyek azonosításában és kiutasításában, akik esetleg nem, vagy már nem teljesítik a tagállamokba történő beutazásra, az ott-tartózkodásra vagy letelepedésre vonatkozó feltételeket; (7)a bűnüldöző hatóságok segítése a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumot kérelmezők vagy azzal rendelkezők adataihoz való hozzáférésben (ami a jelenlegi szabályok szerint is lehetséges) és e hozzáférés kiterjesztése a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokkal és tartózkodási engedélyekkel rendelkező személyekre, amennyiben az a súlyos bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése vagy azok büntetőeljárás alá vonása érdekében szükséges, biztosítva ugyanakkor az adatvédelem és a magánélet magas szintjét; (8)statisztikák gyűjtése a tényeken alapuló európai uniós migrációs szakpolitikai döntéshozatal támogatása érdekében. 2.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI ·A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata A VIS REFIT értékelésének lefolytatására 2016-ban került sor, és a rendszer működésének javítására irányuló számos javaslathoz vezetett. Ezen ajánlások képezik e javaslat alapját. Összességében a VIS értékelése kimutatta, hogy a rendszer hatékony a célkitűzéseinek elérése tekintetében. Az értékelés bebizonyította azonban, hogy szükség van a VIS további fejlesztésére annak érdekében, hogy megfelelően kezelni tudja az új kihívásokat a vízum-, határ- és biztonsági politikák területén. Ezt a meglévő és a kialakításra kerülő információs rendszerek összekapcsolásával, illetve annak a módszernek a megalkotásával lehet elérni, amelynek segítségével a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó információkat – ideértve a biometrikus azonosítást is – fel lehet venni a VIS-be. Az értékelés emellett nyilvánvalóvá tette a fejlesztések szükségességét, különösen az adatminőség figyelemmel kísérése és a statisztikák előállítása területén. Az értékelés segítségével azonosított problémák többsége technikai jellegű, és azok a rendszer e területre vonatkozó jogalkotási javaslatokkal való további összehangolását szolgálják. A problémák elsősorban a következőkre vonatkoztak: 1. az adatok minőségének javítása; 2. a VISMail funkcióinak beépítése a VIS-be; 3. a konzultációs és reprezentációs funkciók központosítása; 4. az arcképmás-felismerés és a látens ujjlenyomatok használatának támogatása; valamint 5. a VIS-adatokon alapuló jelentéstételi és statisztikai rendszer kialakítása. 2016 októbere és 2017 júliusa között az eu-LISA elvégezte a VIS-értékelés eredményeként bevezetendő technikai hatásokra vonatkozó tanulmányt. Ezért nem volt szükség e technikai fejlesztések hatásainak részletes elemzésére. Az értékelés során azonosított egyes problémák azonban nemcsak technikai elemzést követelnek meg, hanem az azokat kezelő lehetséges megoldások és azok hatásainak további elemzését is: ·az irreguláris migránsok származási országukba való visszaküldésére irányuló eljárások lefolytatásának nehézségei, ha e személyek úti okmányai hiányoznak;

·az irreguláris migráció és a vízumokkal kapcsolatos csalások kockázata, különösen az emberkereskedelem és a 12 évesnél fiatalabb gyermekeket érintő egyéb bántalmazások a vízum kérelmezése során; ·a határforgalom-ellenőrzést végző és migrációs hatóságok nehézségei a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumok, tartózkodási engedélyek és azok birtokosainak azonosítása során; ·az irreguláris migrációs és biztonsági kockázatokra vonatkozó ellenőrzésekkel kapcsolatos információs hézagok a vízumkérelmek feldolgozása során; ·a vízumok feldolgozása során a biztonság és a határigazgatás területén az egyéb adatbázisokban való automatikus keresés lehetőségének megfontolására vonatkozó szükség. Ennek a határigazgatásra és a biztonságra vonatkozó uniós információs rendszerekről szóló 2016. évi értékelést követő fejlesztéseket is figyelembe kell vennie, és biztosítania kell a közelmúltban elfogadott bizottsági javaslatoknak (EES), illetve a javasolt új fejlesztéseknek és rendszereknek (átdolgozott Eurodac-javaslat, ETIAS, ECRIS-TCN, interoperabilitás) való megfelelést. ·Konzultáció az érdekelt felekkel A javaslatot kísérő hatásvizsgálat 2. melléklete részletesen ismerteti az érdekelt felekkel folytatott konzultációt. A Bizottság három független tanulmányt végzett: egy, a vízum eljárásokban a gyermekek ujjlenyomat-vételi korhatára csökkentésének megvalósíthatóságára, szükségességére és arányosságára, valamint a vízumkérelmező úti okmánya másolatának a VIS-ben való tárolására vonatkozó tanulmányt és két tanulmányt a VIS hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokkal és tartózkodásra jogosító engedélyekkel (pl. tartózkodási engedélyekkel és tartózkodási kártyákkal) kapcsolatos adatokra vonatkozó kiterjesztésének megvalósíthatósága és arányossága tekintetében. E tanulmányok az érdekelt felekkel folytatott célzott konzultációkat is magukban foglaltak, ideértve az olyan nemzeti hatóságokat is, amelyek hozzáadhatnak, módosíthatnak, törölhetnek vagy megtekinthetnek a VIS-ben szereplő adatokat, a migrációért, a visszaküldésért és a gyermekvédelemért felelős nemzeti hatóságokat, a rendőrséget és az emberkereskedelemmel szemben fellépő hatóságokat, a konzuli ügyekért felelős hatóságokat, valamint a külső határátkelőhelyen lefolytatott ellenőrzésekért felelős hatóságokat. Számos nem uniós hatóság és gyermekjogokkal foglalkozó nem kormányzati szervezet is részt vett a konzultációban. 2017 és 2018 között a Bizottság két nyilvános konzultációt folytatott le, a vízumeljárások során a gyermekek ujjlenyomat-vételi korhatárának csökkentéséről szóló elsőt 2017. augusztus 17. és 2017. november 9. között, míg a VIS hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokra és tartózkodásra jogosító engedélyekre való kiterjesztéséről szóló másodikat 2017. november 17. és 2018. december 9. között. Az európai adatvédelmi biztos 2017. november 9-én osztotta meg a gyermekek ujjlenyomat-vételi korhatárának csökkentésére, 2018. február 9-én pedig a VIS hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokra és tartózkodásra jogosító engedélyekre irányuló kiterjesztésére vonatkozó véleményét. Az európai adatvédelmi biztos és az Alapjogi Ügynökség a célzott interjúk során, a hatásvizsgálat előkészítése alatt az érdekeltekkel lefolytatott konzultációk részeként osztották meg a javaslat különböző aspektusaira vonatkozó véleményüket. ·Hatásvizsgálat A hatásvizsgálat lefolytatására 2018-ban került sor, és az elsősorban azokra a területekre összpontosított, amelyek további értékelése e javaslat elkészítéséhez szükséges. A hatásvizsgálat a Bizottság által 2017-ben és 2018-ban lefolytatott három független tanulmányon alapult. Az eu-LISA 2016 novemberében és 2017 februárjában lefolytatott összes lehetséges VIS-fejlesztés technikai megvalósíthatóságáról szóló tanulmányának és a határregisztrációs rendszerben nem szereplő személyek tekintetében az integrált határigazgatásról szóló megvalósíthatósági tanulmány (ETIAS-tanulmány) eredményei szintén figyelembevételre kerültek. A hatásvizsgálat a következők alternatív lehetőségeit vizsgálta meg: ·az úti okmányok digitális másolatának tárolása a VIS-ben (központosított vagy nem központosított módon), két részalternatíva figyelembevételével: kizárólag az adatoldal tárolása vagy a kérelmező úti okmánya minden használt oldalának tárolása; ·a gyermekek ujjlenyomat-vételi korhatárának csökkentése, két részalternatíva figyelembevételével: az ujjlenyomat-vételi korhatár hat éves korra csökkentése vagy az ujjlenyomat-vételi korhatár olyan csökkentése, hogy az ujjlenyomat minden életkorban levehető legyen; ·a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumok és a tartózkodásra jogosító engedélyek felvétele a VIS-be, a további harmonizációra és a hosszú távú tartózkodásra jogosító és tartózkodásra jogosító engedélyekre vonatkozó jogalkotási lehetőségekkel; a nemzeti adatbázisok közötti összekapcsolás megteremtése olyan módon, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy kereséseket folytassanak le egymás releváns nemzeti adatbázisaiban; dokumentumok elutasított kérelmekre vonatkozó adatokkal vagy anélkül történő integrálása a VIS-be; ·a rendelkezésre álló adatbázisokban automatizált migrációs és biztonsági ellenőrzések biztosítása. E javaslat a hatásvizsgálat által megállapított előnyben részesített lehetőségeit követi a fenti első (az úti okmány adatoldala másolatának tárolása), második (az ujjlenyomat-vételi korhatár 6 éves korra csökkentése) és negyedik intézkedés tekintetében. A hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumok és a tartózkodásra jogosító engedélyek VIS-be való felvétele terén az uniós jog szerint szabad mozgás jogával rendelkező uniós polgárok családtagja számára kibocsátott tartózkodási kártyák a harmadik országok ilyen állampolgárainak uniós polgárral való családi kapcsolatán alapuló jogai következtében nem szerepelnek e javaslatban. Emellett a Bizottság által 2018. április 17-én előterjesztett javaslat megerősítette e tartózkodási kártyák biztonságosságát. A Szabályozói Ellenőrzési Testület felülvizsgálta a hatásvizsgálat tervezetét, és 2018. április 23-án kedvező véleményt nyilvánított arról. 3.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG ·A javasolt intézkedések összefoglalása

Tovább kell pontosítani a VIS célját, funkcióit és feladatait, figyelembe véve a rendszer kiterjesztését a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumok és a tartózkodási engedélyek birtokosaira. A VIS-t emellett a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumkérelmek adatkategóriáira is ki kell terjeszteni, hogy az magába foglalja az úti okmányok másolatainak tárolását, illetve integrálni kell új funkciókat is, amilyen például a jelentések és statisztikák adattára vagy a VISMail. Ennek megfelelően a vízumkérelmek elbírálására irányuló eljárás Vízumkódexben szereplő szabályait módosítani kell. A tagállamok bűnüldöző hatóságainak és az Europolnak a VIS-hez való hozzáférését a 2008/633/IB tanácsi határozat alakította ki. E – Lisszaboni Szerződést megelőző – határozat szabályozta a bűnüldözési célból történő hozzáférést a korábban az Európai Unióról szóló szerződés „harmadik pillérének” nevezett keretek között. Mivel e „harmadik pillér” már nem létezik a jelenlegi Szerződésekben, a Bizottság úgy tekinti, hogy a jelenlegi javaslat lehetőséget teremt e határozat tartalmának a VIS-rendeletbe való integrálására. A VIS hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokra és tartózkodási engedélyekre való kiterjesztése következtében a rendszer szükséges további fejlesztésével és üzemeltetési igazgatásával a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség (eu-LISA) lesz megbízva. Ennek megfelelően módosítani kell a 810/2009/EK rendeletet (a vízumkódex), a 767/2008/EK rendeletet, az (EU) 2017/2226 rendeletet (a EES-rendelet), az (EU) XX rendeletet [az interoperabilitási rendelet], valamint az (EU) 2016/399 rendeletet (a Schengeni határ-ellenőrzési kódex). A javaslat főbb célkitűzései a következőképpen foglalhatóak össze: A határigazgatás és migrációkezelés terén meglevő hézagok megszüntetése: a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumok és tartózkodási okmányok felvétele a VIS-be A magas szintű szakértői csoport zárójelentése uniós szintű információs hézagot azonosított azon dokumentumok esetében, amelyek lehetővé teszik a harmadik országbeli állampolgárok számára, hogy bármely 180 napos időszak alatt 90 napnál többet maradjanak egy adott EU tagállam területén. Az ezen dokumentumokra és azok birtokosaira vonatkozó adatokat jelenleg nem gyűjtik és az adatokat nem lehet ellenőrizni semmilyen uniós szintű informatikai rendszerben a határigazgatás és a biztonság területén (kivéve – korlátozott mértékben – a SIS-t). A tagállamok véleménye szerint e dokumentumok jelenlegi kezelése akadályozza a harmadik országbeli állampolgárok határátlépését és azok belső határellenőrzések nélküli térségen belüli későbbi szabad mozgását. A hosszú távú tartózkodás céljából az Unióba érkező harmadik országbeli állampolgárok képezik a harmadik országbeli állampolgárok egyetlen olyan kategóriáját, amelyre nem vonatkozik egyik uniós nagyméretű informatikai rendszer sem (ahogyan az a lenti ábrán is látszik). A hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumok és a tartózkodási engedélyek felvétele a VIS-be biztosítaná, hogy az e dokumentumokra és azok birtokosaira vonatkozó adatok szerepeljenek valamely nagyméretű uniós informatikai rendszerben, és azokra ugyanazok a szabályok vonatkozzanak, mint a számukra a vízummentes (az ETIAS-ban és az EES-ben már szereplő adatok) és a vízumköteles (rövid távra érkező harmadik országbeli állampolgárok, akiknek adatai a VIS-ben és az EES-ben szerepelnek) feltételek között kibocsátott dokumentumokra. Ez lehetővé teszi a tagállamok kiadó hatóságon kívüli hatóságai számára, hogy ellenőrizzék a dokumentumot és annak birtokosát a határon, illetve a tagállam területén. A hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokkal és tartózkodási engedélyekkel rendelkező harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó információk tagállamok közötti szisztematikus és hatékony cseréjének megkönnyítésével a VIS elősegítené a schengeni térség belső biztonságának javítását. Ha a hosszú távú tartózkodásra vagy tartózkodásra jogosító engedélyekre vonatkozó adatok egy központi rendszerben kerülnek tárolásra, és azok minden releváns tagállami hatóság számára elérhetőek, a rendszerben található adatok alapján a dokumentumok birtokosainak határátkelőhelyeken és a tagállam területén történő ellenőrzése során minden tagállam képessé válik a biztonsági kockázatok pontosabb és elfogulatlanabb megítélésére. Emellett ezeknek az adatoknak egy központosított rendszerbe való felvétele elősegítené a hamis személyazonosító alapdokumentumok alapján megszerzett hiteles dokumentumokhoz kapcsolódó csalások felderítését is. A tagállamok közötti hatékonyabb és szisztematikus információcsere megkönnyítése továbbá minimalizálná az adminisztratív terheket, és áthidalná a nyelvi akadályokat a harmadik országbeli állampolgár által bemutatott dokumentumok hitelességének másik tagállam általi ellenőrzése során. A hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum vagy tartózkodási engedély kiadásáról vagy meghosszabbításáról való döntés során számos automatikus ellenőrzés kerül elvégzésre az interoperabilitási elemek (az ESP) használatával annak érdekében, hogy felderíthető legyen, hogy az uniós adatbázisban vagy az Interpol adatbázisában van-e arra utaló bizonyíték, hogy a személy veszélyt jelent valamely tagállam biztonságára. A dokumentumot kibocsátó tagállamnak a hatályos uniós és nemzeti jog alapján minden találatra vonatkozóan el kell végeznie a további vizsgálatokat. Az ellenőrzések javítása a vízumfeldolgozás terén az interoperabilitás segítségével A jelenlegi szabályok szerint a konzulátusok csak a schengeni információs rendszerben kötelesek ellenőrizni a vízumköteles utazókat annak meghatározásához, hogy a vízumkérelmező belépési tilalom alatt áll-e. Jelenleg nem kötelesek ellenőrizni a vízumkérelmezőket semmilyen más rendelkezésre álló uniós adatbázisban (pl. EURODAC), sem az Interpol ellopott és elveszett úti okmányok adatbázisában vagy figyelmeztető jelzésekkel társított úti okmányokat tartalmazó adatbázisában. Miután működésbe lép, az európai keresőportál lehetővé teszi az illetékes hatóságok, köztük a vízumot feldolgozó hatóságok részére azt, hogy egyetlen keresést végezzenek és az eredményeket minden olyan rendszerből megkapják, amihez jogosultak hozzáférni (beleértve az EURODAC-ot, EES-t, az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer – harmadik országok állampolgárai részét), ahelyett, hogy külön-külön kellene keresniük az egyes rendszerekben. Az európai keresőportál meg fogja könnyíteni a biztonsági és irreguláris migrációs kockázatok felderítését a vízumkiadási eljárásban azáltal, hogy gyors és hatékony háttérellenőrzés elvégzését teszi lehetővé a vízumot kezelő tisztviselők számára a vízumkérelmezők tekintetében. Az interoperabilitási javaslat célja, hogy megkönnyítse a többszörös személyazonosság kimutatását és a személyazonossággal való visszaélés elleni küzdelmet. Az interoperabilitási funkció használata révén a kérelmet feldolgozó vízumhatóság automatikus értesítést kap, ha a kérelmező többféle személyazonosság alatt ismert, és így képesek lesznek megtenni a megfelelő intézkedéseket. Mivel a VIS az interoperabilitást létrehozó jogi keretnek is része, számos technikai lehetőség nyílt meg a különböző adatbázisok közötti, jogosult felhasználók általi gyors, zökkenőmentes és szisztematikus gyakorlati kommunikáció biztosítására. A vízumhatóságok számára annak lehetővé tétele, hogy az európai keresőportál segítségével automatikus kereséseket folytassanak le más adatbázisokban, az első alkalom, hogy az interoperabilitási keretet a gyakorlatban sikerült alkalmazni. A kérelmezők által benyújtott információk ellenőrzése és értékelése során a VIS automatikusan összeveti a kérelmeket a fenti rendszerekkel. A többi adatbázissal való automatikus egybevetés mellett a vízumkezelés az egyedi kockázati mutatók előnyeit is élvezni fogja. A mutatókban adatelemzési szabályok, illetve a tagállamok által meghatározott konkrét értékek, valamint az egyéb megfelelő határigazgatási és biztonsági adatbázisok által megadott statisztikák is szerepelni fognak. Ez javítja a kockázatértékelést és lehetővé teszi az adatelemzési módszer alkalmazását. A kockázati mutatókban nem szerepelnek személyes adatok, és a mutatók a statisztikákon és a tagállamok által nyújtott, a fenyegetésekre, a túlzottan magas elutasítási rátákra, a harmadik országbeli állampolgárok egyes kategóriáinak túltartózkodására és a közegészségügyi kockázatokra vonatkozó információn alapulnak. A szisztematikus biztonsági és migrációs ellenőrzések bevezetése a VIS-adatok kapcsán az interoperabilitási keret által lehetővé tett előnyökre épül.

Az eltűnt személyek azonosításának megkönnyítése Előfordulhatnak olyan helyzetek, amelyekben a személyeket saját érdekükben kell azonosítani – mert eltűntek, vagy mert emberkereskedelem áldozatának minősülnek. Az interoperabilitási keret lehetővé teszi a rendőrség számára, hogy – amennyiben ezt a nemzeti jog is megengedi – a személyt személyazonosság-ellenőrzés során vett biometrikus adatai alapján azonosítsa. Ennek ellenére az ilyen hozzáférés nem elég hatékony a fentiekben leírt specifikus helyzetekben. Éppen ezért a bűnüldöző hatóságok számára biztosítani kell a VIS-adatokhoz való gyors hozzáférést annak érdekében, hogy lehetséges legyen a személyek gyors és megbízható azonosítása anélkül, hogy a bűnüldözési hozzáféréshez bármilyen előfeltételnek vagy további biztosítéknak meg kellene felelni. A rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok feldolgozásában még meglévő információs hiányosságok kezelése: a kérelmezők ujjlenyomat-vételi korhatárának csökkentése és az úti okmányok másolatának tárolása a VIS-ben a visszaküldési eljárások elősegítése érdekében ·A gyermekkorú kérelmezők ujjlenyomat-vételi korhatárának 12 évről 6 évre csökkentése Ez az intézkedés lehetővé teszi a tisztviselők számára, hogy a vízumkérelmezési eljárás során ellenőrizzék a gyermek személyazonosságát, illetve lehetővé teszi az ellenőrzések elvégzését a külső határok átlépése során. Emellett a gyermekek kétséget kizáró módon történő azonosításának lehetővé tételével az intézkedés hatékonyabb védelmet nyújt a gyermekek számára, és elősegíti az emberkereskedelemmel és irreguláris migrációval szembeni fellépést, ugyanakkor kiemelt figyelmet fordít a gyermek mindenek felett álló érdekeire. Jogszabály további biztosítékokat tartalmazhat annak biztosítása érdekében, hogy a gyermek mindenek felett álló érdekei védelemben részesülnek a vízumfeldolgozási eljárás, illetve a gyermek adatainak későbbi alkalmazása során. Az ujjlenyomat minden 6 éves vagy annál idősebb vízumkérelmezőtől levételre kerül, a 6-tól 11 évesig terjedő korosztály felvételével növelve a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumot kérelmezők csoportját. A 810/2009/EK rendelet elfogadásakor elismerésre került, hogy a 12 év alatti gyermekek ujjlenyomatának az azonosítás és ellenőrzés szempontjából való kellő megbízhatóságának és különösen annak kérdését, hogy az ujjlenyomat hogyan változik a korral, egy későbbi időpontban kell kezelni. 2013-ban az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja (JRC) ennek megfelelően elvégzett egy tanulmányt arra vonatkozóan, hogy a gyermekek automatizált ujjnyomat-felismerésének felismerési aránya a felnőttekéhez hasonló-e. A JRC-tanulmány megállapította, hogy a 6 és 12 év közötti gyermekek ujjnyomat-felismerése bizonyos feltételek mellett megfelelő szintű pontossággal elvégezhető. A feltételek egyike például annak biztosítása, hogy az üzemeltetők megfelelő szintű képzésben részesülnek ahhoz, hogy magas minőségű képeket tudjanak készíteni. A második tanulmány megerősítette ezeket az eredményeket, és további információkat szolgáltatott az öregedés ujjlenyomat-minőségre gyakorolt hatására vonatkozóan. A Bizottság további tanulmányt végzett, amely a vízumeljárásokban a gyermekek ujjlenyomat-vételi korhatára csökkentésének szükségességét és arányosságát vizsgálta. E tanulmány eredményei szerint az ujjlenyomat-vételi korhatár csökkentése elősegítené a VIS célkitűzéseinek hatékonyabb elérését, különösen a személyazonossággal való visszaélés elleni küzdelem elősegítése, illetve a külső határátkelőhelyeken végzett ellenőrzések egyszerűsítése révén. A tanulmány emellett megállapította, hogy az ujjlenyomat-vételi korhatár csökkentése további előnyökkel is szolgálhat a gyermekek jogaival szembeni visszaélések megelőzésének és az azzal szembeni fellépésnek a megerősítésével, különösen az olyan harmadik országbeli állampolgár gyermekek személyazonosságának azonosításával vagy ellenőrzésével, akiket olyan helyzetben találnak meg a tagállamok területén, amelyekben a jogaik sérülhetnek vagy megsértésre kerültek (pl. az emberkereskedelem gyermek áldozatai, eltűnt gyermekek és a menedékjogot kérelmező kísérő nélküli kiskorúak). ·A kérelmező úti okmánya alapadat oldala másolatának tárolása a VIS-ben a visszaküldési eljárások segítése érdekében A javaslat a vízumkérelmek benyújtásakor a VIS-ben tárolt adatok új kategóriáját vezeti be. Jelenleg a tagállamok másolatot készítenek a kérelmező úti okmányáról. Nincsenek azonban az ezen információ tagállamok közötti visszatartására vagy cseréjére vonatkozó egységes uniós szabályok. Az úti okmány másolatának beszerzése lehetővé teszi e dokumentumok eredményesebb ellenőrzésének lefolytatását, és növeli a visszaküldési eljárások hatékonyságát. A VIS használata ezen intézkedés végrehajtása során segíti az uniós visszaküldési politikát. A személyazonosság megállapításáért (és/vagy annak az ország területén való ellenőrzéséért) és kiutasításért felelős illetékes hatóságok – vagyis a migrációs és kiutasítási hatóságok –, amelyek már jelenleg is folytathatnak kereséseket a rendszerben a harmadik országbeli állampolgár ujjlenyomatának használatával, képesek lennének e másolatot megtartani, erre pedig szigorú hozzáférési szabályok vonatkoznának. A VIS-rendelet 2. cikkének e) pontja szerint a VIS egyik célja a „segítségnyújtás az olyan személyek azonosításában, akik esetleg nem, vagy már nem teljesítik a tagállamok területére történő beutazásra, az ott-tartózkodásra vagy letelepedésre vonatkozó feltételeket”. A 31. cikk (2) bekezdése lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy ezen adatok egy részét harmadik országok számára továbbítsák vagy számukra rendelkezésre bocsássák, amennyiben arra harmadik országok állampolgárai személyazonosságának igazolásához a visszatérés céljából szükség van. A VIS azért került kiegészítésre ezen intézkedéssel, hogy könnyebb legyen az irreguláris migránsok azonosítása és kiutasítása. A VIS egyéb műszaki elemeinek fejlesztése A VISMail konzultációs mechanizmus a VIS része, és a VIS központi rendszer és a nemzeti rendszerek közötti kommunikáció egyszerűsítését szolgálja. A központi rendszer konfigurációja úgy került kialakításra, hogy az zavarok idején a legmegfelelőbb módon ellássa a hozzáférhetőség hatékony biztosítására irányuló szükségleteket (pl. a készenléti rendszer aktív/aktív konfigurációvá alakítása). A VIS-ben szereplő adatok minőségének javítása érdekében az adatminőség hiányosságaira vonatkozó mutatók kerültek bevezetésre az alkalmazás szintjén. Az eu-LISA feladata a VIS-ben az adatminőségre vonatkozó ellenőrzések kezelése. A rendszer tartalmaz egy olyan funkciót, amely biztosítja, hogy a VIS nem teljesíti az előzetes egyeztetésre irányuló kérelmet addig, amíg minden szükséges információ kitöltésre nem kerül. Egy másik funkció lehetővé teszi, hogy különbséget tegyenek azon esetek között, amelyekben jogi okokból nem szükséges az ujjlenyomat, és azon esetek között, amelyekben annak levétele lehetetlen. A biometrikus adatok gyűjtése során felmerülő és különösen azon problémák kezelése érdekében, amelyek az arcképmások minőségére hatnak, alternatív előírások kerülnek bevezetésre, amilyen például a fényképek közvetlen begyűjtése (vagyis a helyben elkészített arcképmások). Az előzetes egyeztetés, a képviselet és az utólagos értesítés céljából központi technikai megoldás kerül majd kialakításra, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy kezeljék és frissítsék az e funkciókhoz kapcsolódó saját információikat. ·Jogalap E rendelet jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés alábbi cikkei lesznek: a 16. cikk (2) bekezdése, a 77. cikk (2) bekezdésének a), b), d) és e) pontja, a 78. cikk (2) bekezdésének d), e) és g) pontja, a 79. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontja, a 87. cikk (2) bekezdésének a) pontja, valamint a 88. cikk (2) bekezdésének a) pontja. Az EUMSZ 77. cikke (2) bekezdésének a), b), d) és e) pontja értelmében az Európai Parlament és a Tanács intézkedéseket fogadhat el a vízumokra és az egyéb rövid távú tartózkodásra jogosító tartózkodási engedélyekre vonatkozó közös politikára, a külső határokat átlépő személyek ellenőrzésére, a külső határok integrált határigazgatási rendszerének fokozatos bevezetéséhez szükséges valamennyi intézkedésekre, valamint a belső határok átlépésekor a személyek – állampolgárságuktól független – mindenfajta ellenőrzés alóli mentességére vonatkozóan. Ez e rendeletjavaslat legfőbb jogalapja. Az EUMSZ 16. cikkének (2) bekezdése szerint az Unió jogosult természetes személyeknek az uniós intézmények, szervek és hivatalok által, illetve az uniós jog alkalmazási körébe tartozó tevékenységeik során a személyes adataiknak a tagállamok által végzett feldolgozása tekintetében történő védelmére, valamint az ilyen adatok szabad áramlására vonatkozó szabályokat megállapítani. A Szerződés e rendelkezése szinten fontos jogalapja e javaslatnak. E javaslat egyik másodlagos célkitűzése, hogy lehetővé tegye a nemzeti bűnüldöző hatóságoknak és az Europolnak, hogy – szigorú feltételek mellett – bűnüldözési célból hozzáférjenek a VIS adatokhoz. A javaslat ennek megfelelően az EUMSZ 87. cikke (2) bekezdésének a) pontján és 88. cikke (2) bekezdésének a) pontján is alapszik. E két további jogalap határozza meg az azonos rendes jogalkotási eljárást, amelyet a 77. cikk (2) bekezdése szerint alkalmazni kell.

E javaslat számos másodlagos célkitűzést tartalmaz, ilyen például a dublini és a menedékjogi vizsgálati eljáráshoz való hozzájárulás, amelyek az EUMSZ 78. cikke (2) bekezdésének d), e) és g) pontjában szereplő intézkedések; a harmadik országbeli állampolgárok azonosításának és kiutasításának elősegítése az EUMSZ 79. cikke (2) bekezdésének c) pontjában szereplő intézkedések részeként, valamint az emberkereskedelem áldozatainak azonosításában és az az elleni küzdelemben való segítségnyújtás az EUMSZ 79. cikke (2) bekezdésének d) pontjában szereplő intézkedések részeként. E további jogalapok összeegyeztethetőek a főbb jogalapokkal. ·A szubszidiaritás elve Az EUMSZ 77. cikke (2) bekezdésének a) pontja feljogosítja az Uniót, hogy intézkedéseket állapítson meg „a vízumokra és az egyéb rövid távú tartózkodásra jogosító tartózkodási engedélyekre vonatkozó közös politik[ár]a” vonatkozóan. E javaslat megfelel az e rendelkezésekben támasztott korlátoknak. A cél a tagállamok területén a 180 napos időszakban a 90 napot nem meghaladó tervezett tartózkodásra irányuló kérelmek elektronikus feldolgozásának további fejlesztése és az arra vonatkozó szabályok javítása. Ezt a tagállamok önállóan eljárva nem képesek kielégítően elérni, mivel egy fennálló uniós jogi aktust (VIS-rendelet) csak az Unió tud módosítani. A belső határellenőrzések nélküli térségben való szabad mozgáshoz elengedhetetlen a külső határok hatékony igazgatása a biztonság garantálása érdekében. A tagállamok ezért megállapodtak abban, hogy ezeket a kihívásokat közösen kezelik, különösen azáltal, hogy a bel- és igazságügy területén központosított uniós rendszereken keresztül megosztják az információkat. Ezt az Európai Tanács és a Tanács által – különösen a 2015 óta – elfogadott különböző következtetések is megerősítik. A belső határellenőrzés hiánya megköveteli a külső határok hatékony igazgatását, ami azzal jár, hogy minden egyes tagállamnak vagy társult országnak ellenőriznie kell a külső határokat a többi állam nevében. Egyetlen tagállam sem képes egymaga kezelni az irreguláris migrációt és a határokon átnyúló bűnözést. Azok a harmadik országbeli állampolgárok, akik belső határellenőrzés nélkül lépnek e térségbe, azon belül szabadon utazhatnak. A belső határok nélküli térségben közös fellépésre van szükség az irreguláris bevándorlás, a nemzetközi bűnözés és a terrorizmus ellen, többek között a személyazonossággal való visszaélés felderítése révén, és erre csak uniós szinten van eredményesen lehetőség. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében az Unió hatáskörrel rendelkezik arra, hogy intézkedéseket fogadjon el a tagállamok külső határait átlépő személyeket érintő ellenőrzésekkel és a határátlépés hatékony nyomon követésével kapcsolatosan. A vízumeljárásra vonatkozó hatályos uniós jogot módosítani kell annak érdekében, hogy figyelembe vegye a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumot kérelmező harmadik országbeli állampolgárok utazásait, különösen a közelmúltban bevezetett EES-rendelkezéseket, amelyek eltörölték a bélyegzési kötelezettséget és bevezették a rövid távú tartózkodásra jogosult harmadik országbeli állampolgárok be- és kilépésének rögzítését, lehetővé téve a tagállami hatóságok számára, hogy megvizsgálják a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok korábbi jogszerű használatát a belső határellenőrzés nélküli térségben. A hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumok és tartózkodási engedélyek tekintetében a Schengeni Egyezmény 21. cikke szabályozza azok kölcsönös elismerését mint olyan dokumentumok, amelyek lehetővé teszik azok jogosultjai számára, hogy egy 180 napos időszak alatt 90 napig szabadon mozogjanak a schengeni térségben (a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokhoz hasonlóan), feltéve, hogy megfelelnek az (EU) 2016/399 rendelet (a Schengeni határ-ellenőrzési kódex) 6. cikke (1) bekezdésének a), c) és e) pontjában támasztott feltételeknek. Számos tanácsi következtetés kinyilvánította az új intézkedések szükségességét a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumok és tartózkodási engedélyek birtokosainak határátlépésére vonatkozó határigazgatással és bűnüldözéssel kapcsolatos információs hézagok megszüntetése terén, például az ezen adatokat tartalmazó uniós adattár létrehozása által. Az e dokumentumokra vonatkozó adatok felvétele az adatok tagállamok közötti megosztása és a birtokos dokumentumainak a külső határon vagy az Unió területén a dokumentum kibocsátójától eltérő tagállamok általi ellenőrzése érdekében, illetve annak ellenőrzése érdekében, hogy a személy veszélyt jelent-e valamely tagállam biztonságára, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkében meghatározott célkitűzésekre válaszol. Ezért a javaslat e célkitűzését a tagállamok egyedül nem tudják megfelelőképpen elérni, és az uniós szinten jobban megvalósítható. ·Az arányosság elve Amint az a felülvizsgált rendeletre vonatkozó javaslatot kísérő hatásvizsgálatban részletesen kifejtésre került, a javaslatban szereplő szakpolitikai választások arányosnak tekinthetők. Nem lépnek túl az elfogadott célkitűzések eléréséhez szükséges mértéken. Az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikke kimondja, hogy az Unió intézkedései nem léphetik túl a Szerződés célkitűzéseinek eléréséhez szükséges mértéket. Ehhez az uniós fellépéshez olyan jogszabályi formát kell választani, amely lehetővé teszi a javaslat célkitűzésének elérését és annak lehető leghatékonyabb végrehajtását. A javasolt kezdeményezés a határok nélküli utazásokra vonatkozó szabályok továbbfejlesztését jelenti annak biztosítása érdekében, hogy minden olyan tagállam, amely eltörölte a belső határellenőrzést, azonos módon alkalmazza a közös szabályokat a külső határokon. Emellett tovább fejleszti az Európai Uniót a harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó információval ellátó intézkedést. Kodifikálja és javítja a bűnüldöző hatóságok jelenlegi hozzáférését a harmadik országbeli állampolgárok e kategóriáira vonatkozó VIS-információkhoz, amely gyors, pontos, biztonságos és költséghatékony módja a terrorizmussal vagy súlyos bűncselekménnyel gyanúsított (vagy annak áldozatául esett) harmadik országbeli állampolgárok azonosításának és annak lehetővé tételének, hogy a hatóságok hozzáférjenek az ilyen bűncselekményekkel gyanúsított (vagy annak áldozatul esett) harmadik országbeli állampolgárok korábbi kérelmezési adataihoz. A javaslat a „beépített adatvédelem” elvét követi, és a személyes adatok védelméhez való jog tekintetében arányos, mivel nem követeli meg, hogy több adatot gyűjtsenek és azokat tovább tárolják annál, mint ami a rendszer működéséhez és céljainak eléréséhez feltétlenül szükséges. A javaslat emellett kidolgozza az utazók alapvető joginak hatékony védelméhez szükséges biztosítékokat és mechanizmusokat, különösen azok magánélete és személyes adatai tekintetében. A rendszer működéséhez nincs szükség uniós szinten további folyamatokra vagy harmonizációra. A tervezett intézkedés tehát arányos, mivel az uniós szintű fellépés nem lépi túl a meghatározott célok eléréséhez szükséges mértéket. Az előnyben részesített alternatíva egyúttal a költségek tekintetében is arányos, tekintettel a rendszer által valamennyi tagállam számára biztosított előnyökre a közös külső határok igazgatása és a közös uniós migrációs politika felé való elmozdulás terén. A javaslat ezért megfelel az arányosság elvének. ·A jogi aktus típusának megválasztása E javaslat központosított rendszerre épül, amelyen keresztül a tagállamok együttműködnek egymással, és amely közös architektúrát és műveleti szabályokat tesz szükségessé. Ezen túlmenően a javaslat rögzíti a külső határokon végzett határforgalom-ellenőrzésre és a rendszerhez való – többek között bűnüldözési célú – hozzáférésre vonatkozó szabályokat, amelyek valamennyi tagállamra nézve azonosak. Következtetésképpen, jogi eszközként kizárólag rendelet választható. ·Alapjogok A javasolt rendelet hatással van az alapvető jogokra, konkrétan a következőkre: a méltósághoz való jog (az Európai Unió Alapjogi Chartájának 1. cikke); a szabadsághoz és biztonsághoz való jog (a Charta 6. cikke); a magán- és a családi élet tiszteletben tartása (a Charta 7. cikke); a személyes adatok védelme (a Charta 8. cikke); a menedékjog és a visszaküldés tilalmának elve (a Charta 18. és 19. cikkei), valamint védelem a kitoloncolással, a kiutasítással és a kiadatással szemben (a Charta 19. cikke); a megkülönböztetés tilalma (a Charta 21. cikke); a gyermekek jogai (a Charta 24. cikke); illetve a hatékony jogorvoslathoz való jog (a Charta 47. cikke). A 2008. évi VIS-rendelet szigorú szabályokat állapít meg a VIS-hez való hozzáférés tekintetében, és meghatározza a szükséges biztosítékokat. Ezen túlmenően az egyének számára biztosítja a hozzáféréshez, javításhoz, törléshez és jogorvoslathoz (vagyis az általános adatvédelmi rendelet hatálya alá tartozó helyesbítéshez, törléshez és jogorvoslathoz) – különösen a bírósági jogorvoslathoz – való jogot, valamint rendelkezik az adatfeldolgozási műveletek független hatóságok általi felügyeletéről. E javaslat további biztosítékokat vezet be annak érdekében, hogy választ adjon az adatok, adatfeldolgozás és érintettek VIS hatálya alá kerülő új kategóriáinak különleges igényeire. A javaslat tehát teljes mértékben megfelel az Európai Unió Alapjogi Chartájának, különösen ami a személyes adatok védelmét illeti, és szintén összhangban áll az EUMSZ 16. cikkével, amely mindenki számára biztosítja a rá vonatkozó személyes adatok védelméhez való jogot.

4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK Az eu-LISA által 2016-ban a VIS-nek a REFIT gyakorlatból és a hatásvizsgálatból eredő technikai módosításairól lefolytatott technikai tanulmánynak megfelelően e javaslat a VIS hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokra és tartózkodási engedélyekre vonatkozó adatokra való kiterjesztésére annak érdekében, hogy automatikus biztonságra és – az esettől függően – az irreguláris migrációra vonatkozó ellenőrzéseket lehessen végezni az uniós és az Interpol-adatbázisokban, illetve a gyermekek ujjlenyomat-vételi korhatárának csökkentésére, valamint a kérelmező úti okmánya adatoldalának VIS-ben való tárolására irányuló lehetőséget követi. A tanulmány értékelése szerint ehhez 182 millió EUR-ra lesz szükség. A fejlesztési szakasz várhatóan 2021 és 2023 között valósul meg, ennek megfelelően a szükséges összegeket a következő uniós költségvetésből kell fedezni. Amennyiben a javaslat elfogadása a következő pénzügyi keret elfogadása előtt megtörténik, a szükséges forrásokat (amelyek várhatóan 1,5 millió EUR-t tesznek ki) az ISF határ és vízum költségvetési tételéből kell finanszírozni és az összegeket le kell vonni a 2021–2023-ra elkülönített összegekből. A 1,5 millió EUR-t az e javaslatban szereplő intézkedések végrehajtását előkészítő munkák megindítására kell fordítani, amilyen például a végrehajtási jogi aktusok előkészítése és a közbeszerzési szerződések megkötése. Amennyiben 2019 márciusa előtt (vagyis még a jelenlegi jogalkotó alatt) megszületik a javaslatra vonatkozó politikai megállapodás, a cél a javaslat 2021 vége előtti elfogadása. Az e javaslathoz szükséges források (mind a határigazgatási alap, mind az érintett ügynökségek költségei) megfelelnek a Bizottság 2018. május 2-i 2021–2027 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatának. Az e javaslat végrehajtásával kapcsolatos költségeket a következő módon kell elosztani: –105 millió EUR az eu-LISA-nak (közvetett irányítás); –45 millió EUR a tagállamoknak a nemzeti programjaik finanszírozására (megosztott irányítás); –2 millió EUR az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek (Frontex) (közvetett irányítás); –30 millió EUR az Europolnak (közvetett irányítás). Az alkalmazott bekerülésiérték-modell a hatásvizsgálat „Ki érintett és hogyan” című 3. melléklet „A költségek és a hasznok összefoglalásáról” szóló 2. pontjában és a „REFIT” című 4. mellékletben kerül kifejtésre, emellett annak részletesebb elemzését „A gyermekek ujjnyomatvételi korhatára csökkentésének megvalósíthatósága és hatásai” tanulmány, „A vízumkérelmező úti okmánya szkennelt másolatának tárolása a Vízuminformációs Rendszerben” tanulmány, „A hosszú idejű tartózkodásra jogosító vízumokra, a tartózkodási és kishatárforgalmi engedélyekre vonatkozó dokumentumok adattárban való tárolásának megvalósíthatóságáról” szóló tanulmány és „A Vízuminformációs Rendszer (VIS) hatályának hosszú idejű tartózkodásra jogosító vízumokra és a tartózkodásra jogosító engedélyekre való kiterjesztése szükségességének és arányosságának jogi elemzése” tartalmazzák. 5.TOVÁBBI INFORMÁCIÓK ·Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai A Bizottság biztosítja a VIS működésének nyomon követését és értékeli annak főbb szakpolitikai célkitűzéseit. A Bizottság a felülvizsgált VIS-rendelet alkalmazásának kezdetétől számított négy év elteltével és minden azt követő negyedik évben jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentés tartalmazni fogja a rendszer működésének átfogó értékelését, ideértve annak közvetett és közvetlen hatásait, valamint az alapjogokra vonatkozó gyakorlati végrehajtását. Meg kell vizsgálnia az elért eredményeket a célkitűzésekhez mérten, értékelnie kell a négy fő problémás területen elért előrelépéseket, valamint értékelnie kell az alapul szolgáló indokok érvényességének fennállását és a jövőbeli alternatívákra gyakorolt esetleges hatásokat. A VIS végrehajtását emellett az 1053/2013/EK tanácsi rendeletnek megfelelően, a Bizottság Szerződések őre szerepének sérelme nélkül (az EUSZ 17. cikkének (1) bekezdése) a schengeni értékelési mechanizmus segítségével is meg kell vizsgálni. ·Változó geometria Ez a javaslat a külső határokra és vízumokra vonatkozó schengeni vívmányokra épül, és azokat fejleszti tovább, amennyiben a külső határok átlépését és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok megadását érinti. Ez az alábbi következményekkel jár a Szerződés jegyzőkönyvei és a schengeni vívmányok továbbfejlesztéséhez való csatlakozásra vonatkozó megállapodások tekintetében: Dánia: Az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSZ) és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (EUMSZ) csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22. sz.) jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt a Tanács olyan intézkedéseinek elfogadásában, amelyek az EUMSZ harmadik részének V. címe alá tartoznak. Mivel ez a rendelet a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e. Az Egyesült Királyság és Írország: A schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyv 4. és 5. cikke, valamint a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kérésére vonatkozó, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozat, illetve az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozat szerint az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt a 767/2008/EK rendeletben (VIS rendelet), sem az általánosan „schengeni vívmányokként” ismert bármely más jogi eszközben, azaz a belső határokon történő ellenőrzés megszüntetésének szervezésére és elősegítésére vonatkozó jogi eszközökben, valamint a külső határokon történő ellenőrzésre vonatkozó kísérő intézkedésekben. E rendelet a schengeni vívmányok továbbfejlesztését jelenti, ezért az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt e rendelet elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. A Bíróság Egyesült Királyság kontra Tanács ítéletével (C-482/08) összhangban az a tény, hogy e rendelet jogalapja az EUMSZ 87. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 88. cikke (2) bekezdésének a) pontja, valamint 77. cikke (2) bekezdésének (b) és d) pontja, nem befolyásolja a fenti következtetést, mivel a bűnüldözési célú hozzáférés a vízuminformációs rendszer létrehozásának velejárója. Izland és Norvégia: A Tanács és az Izlandi Köztársaság, valamint a Norvég Királyság között megkötött, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló társulási megállapodásban meghatározott eljárások alkalmazandók, mivel ez a javaslat a schengeni vívmányokon alapszik az e megállapodás A. mellékletében meghatározottak szerint.

Svájc: Ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás előírásai szerint a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi. Liechtenstein: Ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv előírásai szerint a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi. Horvátország, Ciprus, Bulgária és Románia: A VIS-t is magába foglaló vízumpolitika a schengeni vívmányok olyan része, amelyet a csatlakozásukról szóló okmányaik szerint egyes tagállamok még nem teljes mértékben alkalmaznak. Az 565/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal összhangban bevezetésre került a személyek külső határokon történő ellenőrzésének egyszerűsített rendszere. E rendszer alapján Bulgária, Horvátország, Ciprus és Románia egyes dokumentumokat, pontosabban a schengeni vívmányokat alkalmazó tagállamok által kiállított schengeni vízumokat saját nemzeti vízumaikkal egyenértékűnek ismeri el a területükön történő átutazás és a bármely 180 napos időszakban 90 napot nem meghaladó tervezett tartózkodás tekintetében. Az (EU) 2017/1908 tanácsi határozat emellett lehetővé teszi Bulgária és Románia számára, hogy – kizárólag az olvasást engedélyező módon – hozzáférjenek a VIS-adatokhoz, anélkül, hogy a VIS-ben új bejegyzést tehetnének, módosítást végezhetnének vagy adatokat törölhetnének, annak érdekében, hogy elősegítsék nemzeti vízumkérelmezési eljárásaikat és megelőzzék a csalásokat és a schengeni vízumokkal való visszaélést azáltal, hogy a VIS-ben tárolt adatokkal való összevetés segítségével ellenőrzik azok érvényességét és hitelességét; hogy – a rövid távú tartózkodásra jogosító vízummal rendelkező harmadik országbeli állampolgárokra tekintettel – elősegítse a külső határok tekintetében a határátkelőhelyeken és a tagállamok területén az ellenőrzéseket; hogy elősegítse annak meghatározását, hogy melyik tagállam felelős a nemzetközi védelem iránti kérelem tekintetében; hogy elősegítse az ilyen kérelmek vizsgálatát és növelje a belső biztonság szintjét a tagállamok területén azáltal, hogy elősegíti a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelmet. Mivel e rendelet a VIS konzultáció kibővítése, illetve az e tagállamok által a területükön történő átutazás vagy tervezett tartózkodás tekintetében a saját nemzeti vízumaikkal egyenértékűnek elismert hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokra és tartózkodási engedélyekre vonatkozó információk cseréje tekintetében e vívmányok továbbfejlesztésének minősül, Bulgáriának és Romániának jogosultnak kell lennie a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumok és tartózkodási engedélyek közötti keresésre az (EU) 2017/1908 tanácsi határozatban meghatározott célokból. 2018/0152 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a 767/2008/EK rendelet, a 810/2009/EK rendelet, az (EU) 2017/2226 rendelet, az (EU) 2016/399 rendelet, a(z) XX/2018 rendelet [interoperabilitási rendelet], valamint a 2004/512/EK határozat módosításáról és a 2008/633/IB tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről



AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 16. cikkének (2) bekezdésére, 77. cikke (2) bekezdésének a), b), d) és e) pontjára, 78. cikke (2) bekezdésének d), e) és g) pontjára, 79. cikke (2) bekezdésének c) és d) pontjára, 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, valamint 88. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a tervezet nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére, tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1)A 2004/512/EK tanácsi határozat a Vízuminformációs Rendszert (VIS) a tagállamok közötti vízumadatok cseréjére szolgáló technológiai megoldásként hozta létre. A 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet meghatározta a VIS célját, működőképességét és feladatait, továbbá megállapította a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok cseréjére vonatkozó feltételeket és eljárásokat annak érdekében, hogy megkönnyítsék a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok iránti kérelmek elbírálását és a kapcsolódó határozatokat. A 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet meghatározta a biometrikus azonosítók VIS-ben történő nyilvántartásba vételének szabályait. A 2008/633/IB tanácsi határozat pedig lefektette azokat a feltételeket, amelyek mellett a tagállamok kijelölt hatóságai és az Europol betekintés céljából hozzáférhetnek a VIS-hez a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében. (2)A VIS átfogó célkitűzése, hogy a kérelmekkel és az ezekhez kapcsolódó határozatokkal kapcsolatos adatok tagállamok közötti cseréjének megkönnyítése révén javítsa a közös vízumpolitika végrehajtását, a konzuli együttműködést és a központi vízumhatóságok közötti konzultációt az alábbiak érdekében: a vízumkérelmezési eljárás megkönnyítése; a „vízum-shopping” megakadályozása; a személyazonossággal való visszaélés elleni küzdelem megkönnyítése; a külső határátkelőhelyeken és a tagállamok területén belüli ellenőrzések megkönnyítése; segítségnyújtás az olyan személyek azonosításában, akik esetleg nem, vagy már nem teljesítik a tagállamok területére történő beutazásra, az ott-tartózkodásra vagy letelepedésre vonatkozó feltételeket; a 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásának megkönnyítése és hozzájárulás a bármely tagállam belső biztonságát fenyegető veszélyek megelőzéséhez. (3)A Bizottság „A határigazgatás és a biztonság erősítését szolgáló, szilárd és intelligens információs rendszerek” című, 2016. április 6-i közleménye kiemelte, hogy az Uniónak meg kell erősítenie és javítania kell IT-rendszereit, adatstruktúráját és az információcserét a határigazgatás, a bűnüldözés, valamint a terrorizmus elleni küzdelem terén, és hangsúlyozta az IT-rendszerek interoperabilitása javításának szükségességét. A közlemény emellett rávilágított a többek között hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal rendelkező harmadik országbeli állampolgárokkal kapcsolatos információs hiányosságok kezelésének szükségességére is. (4)2016. június 10-én a Tanács az információcsere és információkezelés javítására szolgáló ütemtervet fogadott el. A harmadik országbeli állampolgárok számára kiállított okmányokkal kapcsolatban fennálló információs hiányosságok kezelése érdekében a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a tagállamok által kiadott tartózkodási engedélyekre és a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó, az ezen okmányokra – többek között azok lejárati dátumára és esetleges visszavonására – vonatkozó információk tárolására szolgáló központi adattár létrehozásának lehetőségét. A Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 21. cikke a Megállapodás részes államai által kiadott tartózkodási engedélyek és hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumok kölcsönös elismerésével jogot biztosít az ezen államok területén bármely180 napos időszakban legfeljebb 90 napig történő szabad mozgáshoz.

(5)Az információcsere javítását és az uniós információs rendszerek interoperabilitásának biztosítását célzó további lépésekről szóló, 2017. június 9-i következtetéseiben a Tanács elismerte, hogy új intézkedésekre lehet szükség a határigazgatással és bűnüldözéssel kapcsolatos jelenlegi információs hiányosságok megszüntetése érdekében a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumok és tartózkodási engedélyek birtokosainak határátlépésével összefüggésben. A Tanács felkérte a Bizottságot, hogy kezelje prioritásként a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokra, a tartózkodási engedélyekre és a tartózkodási kártyákra vonatkozó információkat tartalmazó központi uniós adattárra vonatkozó megvalósíthatósági tanulmány elvégzését. Ez alapján a Bizottság két tanulmányt végzett: az első megvalósíthatósági tanulmány megállapította, hogy az adattár kialakítása technikailag megvalósítható, és a VIS-struktúra újrahasznosítása lenne a legmegfelelőbb műszaki megoldás, míg a második tanulmány a szükségességi és arányossági elemzést végezte el, és megállapította, hogy a VIS hatályának fenti dokumentumokra való kiterjesztése szükséges és arányos. (6)„Az európai migrációs stratégia végrehajtásáról” szóló, 2017. szeptember 27-i bizottsági közlemény megállapította, hogy az EU közös vízumpolitikája nemcsak a turizmus és az üzleti tevékenység előmozdításának nélkülözhetetlen eszköze, hanem egyúttal az EU-t érintő biztonsági kockázatok és az irreguláris migrációhoz fűződő kockázatok megelőzésében is kulcsszerepet játszik. A közlemény elismerte annak szükségességét, hogy a közös vízumpolitikát még inkább hozzá kell igazítani a jelenlegi kihívásokhoz, figyelembe véve az új informatikai megoldásokat és megfelelő egyensúlyt teremtve egyrészt a könnyített vízumköteles utazás előnyei, másrészt a migráció, a biztonság és a határigazgatás jobb kezelése között. A közlemény emellett megállapította, hogy a Vízuminformációs Rendszer (VIS) jogi keretét felül kell vizsgálni – az adatvédelmi vonatkozásokat és a bűnüldöző hatóságok számára biztosított hozzáférést is beleértve –, hogy a VIS használatát új adatkategóriákra is ki lehessen terjeszteni, új adatfelhasználási módokat lehessen bevezetni, valamint maradéktalanul ki lehessen aknázni az eszközök közötti interoperabilitást. (7)A közös uniós vízumpolitika új kihívásokhoz való hozzáigazításáról szóló, 2018. március 14-i bizottsági közlemény megerősítette, hogy a VIS jogi kerete az információs rendszerek interoperabilitását tükröző szélesebb folyamat részeként felülvizsgálatra kerül. (8)A 810/2009/EK rendelet elfogadásakor felismerésre került annak kérdése is, hogy a 12 év alatti gyermekek ujjlenyomata kellően megbízható-e azonosítás és ellenőrzés céljára, továbbá – a Bizottság égisze alatt végzett tanulmány eredményei alapján – különösen annak kérdése, hogy az ujjlenyomat hogyan változik a korral, amivel egy későbbi időpontban kell foglalkozni. Egy 2013-ban a Közös Kutatóközpont által végzett tanulmány megállapította, hogy a 6 és 12 év közötti gyermekek ujjnyomat-felismerése bizonyos feltételek mellett megfelelő szintű pontossággal elvégezhető. A második tanulmány 2017 decemberében megerősítette ezeket az eredményeket, és további információkat szolgáltatott az öregedés ujjlenyomat-minőségre gyakorolt hatására vonatkozóan. Ezek alapján a Bizottság 2017-ben további tanulmányt végzett, amely a vízumeljárásokban a gyermekek ujjlenyomat-vételi korhatára 6 évre csökkentésének szükségességét és arányosságát vizsgálta. E tanulmány eredményei szerint az ujjlenyomat-vételi korhatár csökkentése hozzájárulna a VIS célkitűzéséinek hatékonyabb megvalósításához, különösen a személyazonossággal való visszaélés elleni küzdelem megkönnyítése és a külső határátkelőhelyeken végzett ellenőrzések elősegítése terén, és a gyermekek jogainak megsértése elleni küzdelem és a jogsértések megelőzésének megerősítése által további előnyökkel is jár, különösen azáltal, hogy lehetővé teszi a schengeni térségben olyan helyzetben megtalált harmadik országbeli állampolgár gyermekek személyazonosságának megállapítását / ellenőrzését, amelyben a jogaik sérülhetnek vagy már megsérültek (pl. az emberkereskedelem gyermek áldozatai, eltűnt gyermekek és a menedékjogot kérelmező kísérő nélküli kiskorúak). (9)Az e rendeletben előírt valamennyi eljárás során a tagállamoknak mindenekelőtt a gyermek mindenek felett álló érdekét kell szem előtt tartaniuk. A gyermek jólétét, biztonságát, valamint a gyermek véleményét a gyermek életkorának és érettségi fokának megfelelő súllyal figyelembe kell venni. A VIS különösen fontos olyan helyzetekben, amelyekben fennáll a veszélye annak, hogy a gyermek emberkereskedelem áldozatává válik. (10)A rövid távú tartózkodásra jogosító vízumot kérelmező személy által szolgáltatott személyes adatokat a VIS-nek kell kezelnie annak érdekében, hogy megvizsgálja, hogy a kérelmező Unió területére való belépése veszélyt jelent-e a közbiztonságra vagy a közegészségügyre az Unióban, illetve hogy megvizsgálja a kérelmező irreguláris migrációjának kockázatát. A hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal vagy tartózkodási engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok tekintetében ezen ellenőrzéseknek kizárólag a dokumentum birtokosa személyazonosságának, a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum vagy tartózkodási engedély hitelességének és érvényességének megállapítására, valamint az ahhoz való hozzájárulásra kell kiterjednie, hogy a harmadik országbeli állampolgár Unió területére való belépése veszélyt jelent-e a közbiztonságra vagy a közegészségügyre az Unióban. Ez nem lehet hatással a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokra vagy tartózkodási engedélyekre vonatkozó döntésekre. (11)Az ilyen kockázatok értékelésére nem kerülhet sor a személy személyazonosságára, úti okmányára, illetve adott esetben költségviselőjére vagy, ha a kérelmező kiskorú, az érte felelős személy személyazonosságára vonatkozó személyes adatok kezelése nélkül. A kérelmekben foglalt személyes adatok minden egyes elemét össze kell hasonlítani az információs rendszerekben (a Schengeni Információs Rendszer (SIS), a Vízuminformációs Rendszer (VIS), az Europol adatai, az Interpol ellopott vagy elveszett úti okmányokat tartalmazó adatbázisa (SLTD), a határregisztrációs rendszer (EES), az Eurodac, a terrorista bűncselekmények vagy az egyéb súlyos bűncselekmények tekintetében az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer (ECRIS) harmadik ország állampolgáraira vonatkozó adatbázisa, illetve az Interpol figyelmeztető jelzésekkel társított úti okmányokat tartalmazó adatbázisa (Interpol TDAWN) rögzített adatrekordban, fájlban vagy figyelmeztető jelzésben szereplő adatokkal, vagy a figyelőlistával, illetve az egyedi kockázati mutatókkal. Az összehasonlításhoz használt személyes adatok kategóriáit a lekérdezett információs rendszerekben, a figyelőlistában, illetve az egyedi kockázati mutatókban szereplő adatkategóriákra kell korlátozni. (12)Az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitást [az interoperabilitásról szóló (EU) XX rendelet] hozta létre, ennek megfelelően az uniós információs rendszerek és azok adatai kiegészítik egymást tekintettel a külső határok igazgatásának javítására, hozzájárulnak az illegális migráció megelőzéséhez és az az elleni küzdelemhez, valamint magas biztonsági szintet biztosítanak a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének uniós térségén belül, beleértve a közbiztonság és közrend fenntartását és a biztonság védelmét is a tagállamok területén. (13)Az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás lehetővé teszi a rendszerek számára, hogy kiegészítsék egymást a személyek személyazonosságának megállapítása, a személyazonossággal való visszaélés elleni küzdelem elősegítése, a megfelelő uniós információs rendszerekre vonatkozó adatminőséggel kapcsolatos előírások javítása és harmonizálása, a hatályos és jövőbeli uniós információs rendszerek technikai és működési végrehajtásának elősegítése, a megfelelő uniós információs rendszereket vezérlő adatbiztonsági és adatvédelmi biztosítékok megerősítése és egyszerűsítése, a bűnüldözésnek az EES, a VIS, az [ETIAS] és az Eurodac rendszerekhez való hozzáférésének egyszerűsítése, valamint az EES, a VIS, az [ETIAS], az Eurodac, a SIS és az [ECRIS-TCN rendszerek] támogatása terén. (14)Az interoperabilitási elemek jellemzik az EES, a VIS, az [ETIAS], az Eurodac, a SIS, valamint az [ECRIS-TCN rendszereket] és az Europol-adatokat annak érdekében, hogy abban ezekkel az uniós információs rendszerekkel párhuzamosan lehessen kereséseket lefolytatni, ezért indokolt ezen elemek alkalmazása az automatizált ellenőrzések lefolytatása, illetve a VIS-hez való bűnüldözési célú hozzáférés érdekében. Az európai keresőportált (EKP) kell erre a célra alkalmazni az uniós információs rendszerekhez, valamint a feladatok elvégzéséhez szükséges Europol-adatokhoz és Interpol-adatbázishoz való gyors, pontos, hatékony, szisztematikus és kontrollált hozzáférés érdekében, a hozzáférési jogosultságoknak megfelelően, a VIS célkitűzéseinek támogatása céljából. (15)A többi adatbázissal való összehasonlításnak automatikusnak kell lennie. Amennyiben az összehasonlítás szerint a kérelemben szereplő személyes adatok vagy azok kombinációja és a fenti információs rendszerekben szereplő nyilvántartás, fájl vagy figyelmeztető jelzés, illetve a figyelőlistán szereplő személyes adatok között van kapcsolat („találat”), a kérelmet az illetékes hatóság tisztviselőjének manuálisan kell feldolgoznia. A felelős hatóság által végzett értékelésnek kell megalapoznia a rövid távú tartózkodásra jogosító vízum kiadására vagy a kérelem elutasítására vonatkozó határozatot. (16)A rövid távú tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelem nem alapulhat kizárólag a kérelemben szereplő személyes adatok automatikus feldolgozásán. (17)Azok a kérelmezők, akiknek a rövid távú tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelme a VIS-feldolgozás során felderített információ alapján került elutasításra, jogorvoslattal élhetnek. A jogorvoslati eljárást a kérelemről szóló határozatot meghozó tagállamban, e tagállam nemzeti jogának megfelelően kell lefolytatni. A 767/2008/EK rendelet hatályos biztosítékai és jogorvoslatra vonatkozó szabályai alkalmazandók. (18)A korábban azonosított biztonsági, irreguláris migrációs vagy közegészségügyi kockázatokhoz kapcsolódó egyedi kockázati mutatókat kell alkalmazni a rövid távú tartózkodásra jogosító vízum iránti kérelem vizsgálata során. Az egyedi kockázati mutatók meghatározása során alkalmazott kritériumok semmilyen körülmények között nem alapulhatnak kizárólag a személy nemén vagy életkorán. Azok emellett semmilyen körülmények között nem alapulhatnak a személy faján, bőrszínén, etnikai vagy társadalmi származásán, genetikai tulajdonságain, nyelvén, politikai vagy egyéb nézetein, vallásán vagy filozófiai meggyőződésén, szakszervezeti tagságán, nemzeti kisebbséghez való tartozásán, tulajdonán, születésén, fogyatékosságán vagy szexuális irányultságán. (19)A biztonsági fenyegetések új formáinak, valamint az irreguláris migráció és a közegészségügyi veszélyek új mintáinak folyamatos megjelenése hatékony válaszokat igényel, és ezek ellen modern eszközök segítségével kell felvenni a harcot. Mivel ezek az eszközök jelentős mennyiségű személyes adat feldolgozásával járnak, megfelelő biztosítékokat kell bevezetni annak érdekében, hogy a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához, valamint a személyes adatokhoz való jogba történő beavatkozás olyan mértékűre korlátozódjon, ami egy demokratikus társadalomban szükséges. (20)Biztosítani kell, hogy legalább ugyanolyan mértékű ellenőrzések vonatkoznak a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumot kérelmező személyekre, illetve a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal vagy tartózkodási engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárokra, mint a vízummentességet élvező harmadik országbeli állampolgárokra. Ennek érdekében kialakításra kerül egy figyelőlista, amely a súlyos bűncselekmény vagy terrorizmus elkövetésével gyanúsított személyekre, illetve azokra a személyekre vonatkozó információt tartalmazza, akik tekintetében tényszerű bizonyítékok vagy megalapozott indokok alapozzák meg azt a feltételezést, hogy súlyos bűncselekményt vagy terrorista cselekményt fognak elkövetni, és e harmadik országbeli állampolgárok tekintetében e figyelőlistát is alkalmazni kell az ellenőrzések során. (21)Annak érdekében, hogy teljesíteni tudják a a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény szerinti kötelezettségeiket, a nemzetközi fuvarozóknak képesnek kell lenniük annak ellenőrzésére, hogy a rövid távú tartózkodásra jogosító vízummal vagy tartózkodási engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok rendelkeznek-e a szükséges érvényes úti okmányokkal. Az ellenőrzést a VIS-adatok külön csak megtekintésre jogosító adatbázisba való napi lehívásával kell lehetővé tenni, amelynek segítségével lehívhatóak az ok/not ok válaszhoz vezető keresést lehetővé tevő minimálisan szükséges adatok. (22)E rendeletnek meg kell határoznia azokat a tagállami hatóságokat, amelyek számára – a VIS konkrét céljai érdekében, valamint a feladataik elvégzéséhez szükséges mértékben – a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokra és a tartózkodási engedélyekre vonatkozó adatbevitel, -módosítás, -törlés vagy -lekérdezés céljából engedélyezhető a VIS-hez való hozzáférés. (23)A hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokra és tartózkodási engedélyekre vonatkozó VIS-adatok feldolgozásának a kitűzött célokkal arányosnak és az illetékes hatóságok feladatainak elvégzéséhez szükséges mértékűnek kell lennie. A VIS használatakor az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell azon személyek emberi méltóságának és sérthetetlenségének tiszteletben tartását, akiknek adatait lekérik, továbbá e személyek nem különböztethetők meg nem, bőrszín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai tulajdonságok, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más nézetek, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, tulajdon, születés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján. (24)Okvetlenül szükséges, hogy a bűnüldöző hatóságok rendelkezzenek a legfrissebb információval, ha a feladataikat a terrorista bűncselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények elleni küzdelem érdekében végzik. A tagállamok bűnüldöző hatóságainak és az Europolnak a VIS-hez való hozzáférését a 2008/633/IB tanácsi határozat alakította ki. E határozat tartalmát integrálni kell a VIS-rendeletbe annak érdekében, hogy azt összhangba lehessen hozni a hatályos szerződéses kerettel.

(25)Már bebizonyosodott, hogy a VIS-adatokhoz bűnüldözési célokból történő hozzáférés jól használható az erőszakos halált halt személyek személyazonosságának megállapításához, illetve érdemben képes elősegíteni a nyomozók munkáját az emberkereskedelemhez, a terrorizmushoz vagy a kábítószer-kereskedelemhez kapcsolódó esetekben. Ezért a VIS-ben tárolt, a hosszú távú tartózkodásra vonatkozó adatokat – az e rendeletben meghatározott feltételek mellett – hozzáférhetővé kell tenni a tagállamok kijelölt hatóságai és az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) számára is. (26)Az Europol kulcsszerepet játszik a tagállamok hatóságai között a határokon átnyúló bűncselekmények felderítése terén folytatott együttműködésben azáltal, hogy az Unió egész területén hozzájárul a bűncselekmények megelőzéséhez, elemzéséhez és kivizsgálásához. Az Europol VIS-hez való, feladatai elvégzéséhez szükséges mértékű jelenlegi hozzáférését kodifikálni és egyszerűsíteni kell, figyelembe véve a jogi keret közelmúltbeli fejleményeit is, amilyen például az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelet. (27)A VIS-hez való hozzáférés a terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy nyomozása céljából a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához, illetve a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméhez fűződő alapvető jogba történő beavatkozásnak minősül az olyan természetes személyek tekintetében, akiknek a személyes adatait a VIS-ben kezelik. E beavatkozásnak összhangban kell állnia a jogszabályoknak, amelyeket megfelelő pontossággal kell megfogalmazni ahhoz, hogy lehetővé tegyék az egyének számára az alkalmazkodást, védeniük kell az egyéneket az önkényességgel szemben, továbbá megfelelő egyértelműséggel kell megjelölniük, hogy az illetékes hatóságok milyen mértékű mérlegelési jogkört gyakorolhatnak, és milyen módon. Egy demokratikus társadalomban bármilyen beavatkozásnak szükségszerű módon jogos és arányos érdek védelmét kell szolgálnia, és arányosnak kell lennie az elérni kívánt jogos céllal. (28)[Az interoperabilitásról szóló 2018/XX rendelet] lehetővé teszi az erre nemzeti jogi rendelkezésekkel feljogosított tagállami rendőrségek számára, hogy a személyeket a személyazonosság-ellenőrzés során vett biometrikus adatok alapján azonosítsák. Felmerülhetnek azonban olyan körülmények, amelyek esetén a személy azonosítása a személy saját érdekében szükséges. Ilyen eset például, ha a személyt az eltűnését, elrablását követően megtalálják, vagy a személyt emberkereskedelem áldozataként azonosítják. Ilyen esetekben a bűnüldöző hatóságok számára biztosítani kell a VIS-adatokhoz való gyors hozzáférést annak érdekében, hogy lehetséges legyen a személyek gyors és megbízható azonosítása anélkül, hogy a bűnüldözési hozzáféréshez bármilyen előfeltételnek vagy további biztosítéknak meg kellene felelni. (29)A rendőrségi együttműködés terén alapvető fontosságú a bűncselekmény helyszínén talált daktiloszkópiai nyom, azaz látens ujjnyomat alapján történő adat-összehasonlítás. Az olyan esetekben, amikor indokoltan feltételezhető, hogy az elkövetőt vagy az áldozatot nyilvántartják a VIS-ben, a látens ujjnyomatok és a VIS-ben tárolt ujjlenyomatadatok összehasonlításának lehetősége a terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzését, felderítését vagy kivizsgálását elősegítő rendkívül értékes eszközként szolgálhat a tagállami bűnüldöző hatóságok számára például akkor, ha a bűncselekmény helyszínén a látens ujjnyomatokon kívül nem található más bizonyíték. (30)Ki kell jelölni a tagállamok illetékes hatóságait és azt a központi hozzáférési pontot, amelyen keresztül kérelmezhető a VIS-ben tárolt adatokhoz való hozzáférés, valamint listát kell vezetni a kijelölt hatóságok azon operatív egységeiről, amelyek terrorista bűncselekmények, illetve egyéb súlyos bűncselekmények megelőzésének, felderítésének vagy kivizsgálásának konkrét céljából kérelmezhetnek ilyen hozzáférést. (31)A központi rendszerben tárolt adatokhoz való hozzáférésre irányuló kérelmeket a kijelölt hatóságok operatív egységei indokolás kíséretében eljuttatják a központi hozzáférési ponthoz. A kijelölt hatóságokon belül a VIS-ben tárolt adatokhoz való hozzáférés kérelmezésére jogosult operatív egységek nem járnak el ellenőrző hatóságként. A központi hozzáférési pontok a kijelölt hatóságoktól függetlenül járnak el, és feladatuk, hogy független módon biztosítsák az e rendeletben meghatározott hozzáférési feltételek szigorú betartását. Rendkívül sürgős esetekben, amikor terrorista bűncselekmény vagy egyéb súlyos bűncselekmény konkrét és tényleges veszélye miatt gyors hozzáférésre van szükség, a központi hozzáférési pontnak képesnek kell lennie a kérelem haladéktalan feldolgozására, és az ellenőrzést csak ezt követően kell elvégeznie. (32)A személyes adatok védelme és a bűnüldözés általi szisztematikus keresések kizárása érdekében a VIS adatait csak egyedi esetekben és kizárólag akkor lehet kezelni, amikor ez terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése vagy nyomozása céljából szükséges. A kijelölt hatóságok és az Europol kizárólag akkor kérhetnek hozzáférést a VIS-hez, ha alapos okkal feltételezik, hogy ennek révén olyan információkhoz fognak jutni, amelyek érdemben segítik majd őket egy terrorista bűncselekmény vagy egyéb súlyos bűncselekmény megelőzésében, felderítésében vagy kivizsgálásában. (33)A hosszú távú tartózkodásra jogosító dokumentumok birtokosaira vonatkozó, VIS-ben tárolt személyes adatok csak addig őrizhetők meg, amíg az a VIS céljai érdekében szükséges. A harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó adatokat öt évig indokolt megőrizni annak érdekében, hogy az adatok figyelembe vehetők legyenek a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumkérelem elbírálásához, illetve hogy felderíthető legyen a tartózkodás túllépése az érvényességi időt követően, valamint annak érdekében, hogy az azokat megszerző harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó biztonsági ellenőrzéseket le lehessen folytatni. A dokumentum korábbi alkalmazására vonatkozó adatok elősegíthetik a jövőbeli rövid idejű tartózkodásra jogosító vízumok kibocsátását. Ennél rövidebb tárolási időszak nem elegendő ezen célok elérésének biztosításához. Az adatokat az ötéves időszak elteltével törölni kell, kivéve, ha azok korábbi törlése indokolt. (34)Az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletet alkalmazni kell akkor, amikor a tagállamok személyes adatokat kezelnek e rendelet alkalmazása során. A személyes adatoknak a bűnüldöző hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelését az (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv szabályozza. (35)Az európai határ- és partvédelmi (Frontex) csapatok tagjai, valamint a visszaküldéssel kapcsolatos feladatokat ellátó csapatok tagjai az (EU) 2016/1624 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint a fogadó tagállam hatóságának felügyelete alatt jogosultak hozzáférni az európai adatbázisokhoz, ha arra a határforgalom-ellenőrzésre, határőrizetre és visszaküldésre vonatkozó műveleti tervben meghatározott műveleti feladatok teljesítése érdekében szükség van. A konzultáció megkönnyítése és a csapatoknak a VIS-ben szereplő adatokhoz való hatékony hozzáférés érdekében a Frontexnek hozzáférést kell kapni a VIS-hez. Ezt a hozzáférést a VIS-hez való hozzáférésre meghatározott illetékes tagállami hatóságokra vonatkozó hozzáférési feltételek és korlátok szerint lehet megadni. (36)A tagállamba való, 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti beutazási, tartózkodási vagy letelepedési feltételeknek meg nem felelő vagy már meg nem felelő harmadik országbeli állampolgárok visszaküldése alapvető fontosságú eleme az irreguláris migráció elleni átfogó küzdelemnek és fontos alapvető közérdeknek minősül. (37)A visszatérőket fogadó harmadik országokra gyakran nem vonatkoznak a Bizottság által az (EU) 2016/679 rendelet 45. cikke szerint vagy az (EU) 2016/680 irányelv 36. cikkének átültetése érdekében elfogadott nemzeti jogszabályok szerint meghozott megfelelőségi határozatok. Emellett az Unió széles körű erőfeszítései a visszatérési kötelezettséggel terhelt jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgár származási országával való együttműködés terén nem tudták biztosítani a harmadik országok saját állampolgáraik visszafogadására vonatkozó, nemzetközi jog által bevezetett kötelezettségeinek szisztematikus teljesítését. Az Unió vagy a tagállamok által megkötött vagy megkötés alatt álló, a harmadik országok számára az (EU) 2016/679 rendelet 46. cikke vagy az (EU) 2016/680 irányelv 37. cikkét átültető nemzeti jogszabály szerinti adatátadás megfelelő biztosítékait szabályozó visszafogadási megállapodások csak korlátozott számú harmadik országra alkalmazhatók, és az új megállapodások megkötése továbbra is bizonytalan. Ezekben a helyzetekben a személyes adatokat a harmadik országok hatóságai e rendelet alapján is kezelhetik az Unió visszatérési politikájának végrehajtása céljából, feltéve, hogy az (EU) 2016/679 rendelet 49. cikke (1) bekezdésének d) pontjában vagy az (EU) 2016/680 irányelv 38. vagy 39. cikkét átültető nemzeti jogszabályban támasztott feltételek teljesülnek. (38)A tagállamoknak a VIS-ben kezelt megfelelő személyes adatokat az alkalmazandó adatvédelmi szabályok szerint – és amennyiben a konkrét esetben az (EU) …/… európai parlamenti és tanácsi rendeletben [az uniós áttelepítési keretről szóló rendelet] szereplő feladatok ellátásához szükséges, ez egyedi esetekben – az [Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége], valamint a nemzetközi szervezetek – például az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosa, a Nemzetközi Migrációs Szervezet és a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságának menekültügyi és letelepedési osztálya – számára elérhetővé kell tennie az általuk az (EU) …/… rendelet [az uniós áttelepítési keretről szóló rendelet] végrehajtása során a tagállamokba küldött harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek vonatkozásában. (39)A VIS üzemeltetési igazgatásáért felelős félként eljáró uniós intézmények és szervek tevékenységére a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazandó. (40)Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációt folytattak; a biztos […]-án/-én nyilvánított véleményt. (41)A harmadik országok irreguláris migránsok visszafogadásával kapcsolatos együttműködésének megerősítése és az olyan illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok visszatérésének megkönnyítése érdekében, akiknek az adatai a VIS-ben szerepelhetnek, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumot kérelmező személyek úti okmányainak másolatát a VIS-ben kell tárolni. A VIS-ből kinyert információval ellentétben az úti okmányok másolatai a harmadik országok által széles körben elismert igazolásai az állampolgárságnak. (42)A külső határok átlépésére jogosító és vízummal ellátható úti okmányok 1105/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal létrehozott listájába való betekintés kötelező eleme a vízum vizsgálatára vonatkozó eljárásnak. A vízumhatóságok kötelesek szisztematikusan végrehajtani e kötelezettséget, ennek megfelelően e listát a VIS részévé kell tenni annak érdekében, hogy automatizálni lehessen a kérelmező úti okmánya elismerésének ellenőrzését. (43)A VIS-ben rögzített adatok pontosságáért viselt tagállami felelősség sérelme nélkül, az eu-LISA felel az adatminőség új adatminőség-ellenőrzési eszköz bevezetésével történő javításáért, valamint a tagállamoknak történő rendszeres időközönkénti jelentéstételért. (44)Az eu-LISA-nak képesnek kell lennie arra, hogy az adatok sértetlenségének veszélyeztetése nélkül kapacitást dolgozzon ki a tagállamoknak, a Bizottságnak és a Határ- és Partvédelmi Ügynökségnek szóló statisztikai jelentéstétel tekintetében, hogy lehetővé tegye a VIS használatának megfelelőbb figyelemmel kísérését a migrációs nyomással és a határigazgatással kapcsolatos tendenciák elemzése céljából. Ezért központi statisztikai adatbázist kell létrehozni. Az elkészített statisztikák egyike sem tartalmazhat személyes adatot.

(45)Ez a rendelet nem érinti a 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazását. (46)Mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és azok ehelyett – a közös vízumpolitika végrehajtásának, a belső határellenőrzések nélküli térség biztonságának magas szintje és a külső határok integrált határigazgatási rendszerének fokozatos kialakításának biztosítására vonatkozó szükség következtében – uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritási elv szerint intézkedéseket hozhat. Az ugyanezen cikkben foglalt arányossági elvnek megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket. (47)E rendelet szigorú szabályokat állapít meg a VIS-hez való hozzáférés tekintetében, és meghatározza a szükséges biztosítékokat. Ezen túlmenően az egyének számára biztosítja a hozzáféréshez, helyesbítéshez, törléshez és jogorvoslathoz – különösen a bírósági jogorvoslathoz – való jogot, valamint rendelkezik az adatkezelési műveletek független hatóságok általi felügyeletéről. E rendelet további biztosítékokat vezet be annak érdekében, hogy választ adjon az adatok VIS által kezelendő új kategóriáinak különleges igényeire. E rendelet tehát tiszteletben tartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott alapvető jogokat és elveket, különösen az emberi méltósághoz való jogot, a szabadsághoz és a személyi biztonsághoz való jogot, a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához való jogot, a személyes adatok védelmét, a menedékjogot és a visszaküldés tilalmának elvének védelmét, a kitoloncolással, a kiutasítással és a kiadatással szembeni védelmet, a megkülönböztetésmentességhez való jogot, a gyermekek jogait, valamint a hatékony jogorvoslathoz való jogot. (48)Azon vízumköteles harmadik országbeli állampolgárokra, akik az 2004/38/EK irányelv hatálya alá tartozó uniós polgárok családtagjai, illetve akik a szabad mozgás uniós jogával rendelkező harmadik országbeli állampolgárok családtagjai, akik nem rendelkeznek a 2004/38/EK irányelvben említett tartózkodási kártyával, külön rendelkezések vonatkoznak. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 21. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy minden uniós polgárnak joga van a tagállamok területén való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz a Szerződésekben és a végrehajtásukra hozott intézkedésekben megállapított korlátozások és feltételek betartása mellett. A megfelelő korlátok és feltételek a 2004/38/EK irányelvben találhatók. (49)Amint az Európai Unió Bírósága is megerősítette, e családtagok nem csupán arra jogosultak, hogy beutazzanak a tagállam területére, hanem arra is, hogy ebből a célból beutazóvízumot állítsanak ki a számukra. A tagállamoknak minden eszközt biztosítaniuk e személyek számára a szükséges vízumok megszerzéséhez, amelyeket ingyenesen, a lehető legrövidebb időn belül, gyorsított eljárással kell kiadni. (50)A vízum megszerzésének joga azonban nem feltétlen, mivel annak kiadása elutasítható azon családtagok esetében, akik a 2004/38/EK irányelv értelmében veszélyt jelentenek a közrendre, a közbiztonságra vagy a közegészségügyre. Ennek fényében a családtagok személyes adatai kizárólag abban az esetben ellenőrizhetők, ha azok az azonosításukhoz szükségesek és a jogállásukkal kapcsolatosak, de csak amennyiben ezek szükségesek az általuk esetlegesen jelentett biztonsági fenyegetés értékeléséhez. Vízumkérelmeik vizsgálatának valójában kizárólag a biztonsági megfontolásokra és nem a migrációs kockázatokra kell kiterjednie. (51)Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ez a rendelet a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e. (52)Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozatnak megfelelően nem vesz részt; ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. (53)Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal összhangban nem vesz részt; ennélfogva Írország nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. (54)Izland és Norvégia tekintetében ez a rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak. (55)Svájc tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozatnak a 2008/146/EK tanácsi határozat 3. cikkével és a 2008/149/IB tanácsi határozat 3. cikkével összefüggésben értelmezett 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak. (56)Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról aláírt jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozatnak a 2011/350/EU tanácsi határozat 3. cikkével és a 2011/349/EU tanácsi határozat 3. cikkével összefüggésben értelmezett 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak. (57)Ez a rendelet a 22r. cikk kivételével a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdése, a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése, illetve a 2011. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése értelmében, a Bulgáriára és Romániára vonatkozóan az (EU) 2017/1908 tanácsi határozat által alkalmazni rendelt rendelkezések kivételével a schengeni vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A 767/2008/EK rendelet a következőképpen módosul: 1.az 1. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki: „Ez a rendelet meghatározza továbbá a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokkal és a tartózkodási engedélyekkel – ideértve a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokkal és a tartózkodási engedélyekkel kapcsolatos egyes határozatokat is – kapcsolatos információk tagállamok közötti cseréjére vonatkozó eljárást. A VIS azáltal, hogy a 2018/XX európai parlamenti és tanácsi rendelet* [az interoperabilitásról szóló 2018/XX rendelet] 17. cikke által létrehozott közös személyazonosítóadat-tárban (CIR) a személyazonosságra és az úti okmányokra vonatkozó adatokat, valamint biometrikus adatokat tárol, hozzájárul a VIS-ben nyilvántartott személyek helyes azonosításának megkönnyítéséhez és segítéséhez.” _______

* Az Európai Parlament és a Tanács 2018/XX rendelete* [az interoperabilitásról szóló 2018/XX rendelet] (HL L).”; 2.a 2. cikk helyébe a következő szöveg lép: „2. cikk

A VIS célja (1) A VIS célja, hogy a kérelmekkel és az ezekhez kapcsolódó határozatokkal kapcsolatos adatok tagállamok közötti cseréjének megkönnyítése révén javítsa a közös vízumpolitika végrehajtását, a konzuli együttműködést és a központi vízumhatóságok közötti konzultációt az alábbiak érdekében: a) a vízumkérelmezési eljárás megkönnyítése; b) annak megelőzése, hogy a kérelem elbírálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó kritériumok kikerülhetők legyenek; c) a csalás elleni küzdelem megkönnyítése; d) a külső határátkelőhelyeken és a tagállamok területén belüli ellenőrzések megkönnyítése; e) segítségnyújtás az olyan személyek azonosításában és visszaküldésében, akik esetleg nem, vagy már nem teljesítik a tagállamok területére történő beutazásra, az ott-tartózkodásra vagy letelepedésre vonatkozó feltételeket; f) segítségnyújtás az eltűnt személyek azonosításában; g) a 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet*, valamint a 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv** végrehajtásának megkönnyítése; h) hozzájárulás a terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzéséhez, felderítéséhez és nyomozásához; i) hozzájárulás a bármely tagállam belső biztonságát fenyegető veszélyek megelőzéséhez; j) a személyek helyes személyazonosságának megállapítása; k) a Schengeni Információs Rendszernek (SIS) a beléptetés megtagadásának hatálya alatt álló harmadik országbeli állampolgárokkal, letartóztatás, átadás vagy kiadatás céljából körözött személyekkel, eltűnt személyekkel, bírósági eljárásban való segítségnyújtás céljából keresett személyekkel, valamint rejtett vagy célzott ellenőrzés céljából keresett személyekkel kapcsolatos figyelmeztető jelzésekre vonatkozó célkitűzéseinek támogatása. (2) A hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumok és tartózkodási engedélyek tekintetében a VIS célja, hogy megkönnyítse az ezekhez kapcsolódó határozatokkal kapcsolatos adatok tagállamok közötti cseréjét az alábbiak érdekében: a) a biztonság magas szintjének támogatása a kérelmező külső határátkelőhelyre történő megérkezését megelőző azon értékeléséhez való hozzájárulás révén, hogy a kérelmező veszélyt jelent-e a közrendre, a belső biztonságra vagy a közegészségre; b) a határforgalom-ellenőrzések és a tagállamok területén végrehajtott ellenőrzések hatékonyságának növelése; c) hozzájárulás a terrorista bűncselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzéséhez, felderítéséhez és nyomozásához; d) a személyek helyes személyazonosságának megállapítása;

e) az 604/2013/EU rendelet és a 2013/32/EU irányelv végrehajtásának megkönnyítése; f) a Schengeni Információs Rendszernek (SIS) a beléptetés megtagadásának hatálya alatt álló harmadik országbeli állampolgárokkal, letartóztatás, átadás vagy kiadatás céljából körözött személyekkel, eltűnt személyekkel, bírósági eljárásban való segítségnyújtás céljából keresett személyekkel, valamint rejtett vagy célzott ellenőrzés céljából keresett személyekkel kapcsolatos figyelmeztető jelzésekre vonatkozó célkitűzéseinek támogatása. * Az Európai Parlament és a Tanács 604/2013/EU rendelete (2013. június 26.) egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról (HL L 180., 2013.6.29., 31. o.). ** Az Európai Parlament és a Tanács 2013/32/EU irányelve (2013. június 26.) a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról (HL L 180., 2013.6.29., 60. o.).”; 3.a 3. cikket el kell hagyni; 4.a 4. cikk a következő pontokkal egészül ki: „ (12)»VIS-adatok«: a VIS központi rendszerében és a CIR-ben tárolt összes adat, a 9–14. és 22c–22f. cikkel összhangban; (13)»személyazonosító adatok«: a 9. cikk (4) bekezdésének a) és aa) pontjában említett adatok; (14)»ujjlenyomatadatok«: a VIS-fájlban tárolt, ujjnyomatokra vonatkozó adatok; (15)»arcképmás«: az arcról készült digitális felvétel; (16)»Europol-adatok«: az Europol által az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelet* 18. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett célból kezelt