BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK A Bizottság 31. éves jelentése az Európai Parlamentnek az EU dömpingellenes, szubvenció-ellenes és védintézkedéssel kapcsolatos tevékenységeiről (2012) /* COM/2013/0890 final */





BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK A Bizottság 31. éves jelentése az Európai Parlamentnek az EU dömpingellenes, szubvenció-ellenes és védintézkedéssel kapcsolatos tevékenységeiről (2012) Bevezetés Ezt a 2012. évi jelentést a Bizottság az Európai Parlamentnek nyújtja be az Európai Unió dömpingellenes tevékenységeivel kapcsolatos 1981. december 16-i állásfoglalása, valamint ipari, külkereskedelmi, kutatási és energiaügyi bizottságának jelentése nyomán. E rövid jelentés áttekinti 2012 legfontosabb eseményeit, és a korábbi évekhez hasonlóan csatoltak hozzá egy részletes mellékletekkel ellátott, alaposabb elemzést tartalmazó bizottsági szolgálati munkadokumentumot is. A jelentés a munkadokumentum és annak fejezetei általános szerkezetét követi, hogy könnyen utána lehessen nézni az átfogóbb információknak. A nyilvánosság számára ez a jelentés és a teljes munkadokumentum a következő weboldalon is elérhető: http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/anti_dumping/legis/index_en.htm . 1. A jogszabályok áttekintése A dömpingellenes, szubvencióellenes és védintézkedésre vonatkozó vizsgálatokat a tanácsi alaprendeletek nyomán végzik. A hatályos jogszabályok áttekintése megtalálható a munkadokumentumban. Az alapvető dömping- és szubvencióellenes szövegekre a továbbiakban „alaprendelet(ek)ként” hivatkozunk. A dömpingellenes alaprendeletet 2012-ben két alkalommal módosították. A Bíróság Brosmann Footwear ügyben[1] hozott ítéletének fényében helyénvalónak látszott azon gyakorlat jogszabályi keretbe foglalása, miszerint a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kérelmek vizsgálatát a mintában szereplő vállalkozásokra korlátozzák. Ugyancsak szükséges volt azon jogi feltételek módosítása, amelyek szerint a nem piacgazdasági alapon működő országok exportáló gyártói egyéni dömpingkülönbözet szerezhetnek, hogy megfeleljenek a Kínai Népköztársaságból származó húzózárakra vonatkozó vitarendezési ügyben hozott WTO-döntésnek[2]. 2. Alapfogalmak A munkadokumentum 2. fejezete áttekintést nyújt a piacvédelmi eszközökre vonatkozó vizsgálatokban használt terminológiáról és eljárásokról. 3. A piacvédelmi eszközök korszerűsítése 2011 októberében elindították a piacvédelmi eszközök korszerűsítését. Mivel a globális kereskedelmi környezet az elmúlt évtizedben jelentősen átalakult, az uniós piacvédelmi eszközök azonban az uruguayi forduló majdnem 15 évvel ezelőtti lezárása óta változatlanok maradtak, nyilvánvalóvá vált annak szükségessége, hogy a piacvédelmi eszközöket hozzáigazítsák az üzleti környezet jelenlegi igényeihez. A folyamatban lévő korszerűsítési projekt célja az EU jelenlegi piacvédelmi rendszerének javítása valamennyi érdekelt fél javára. A középpontban az áll, hogy ezen eszközök használata révén sikerüljön gyakorlati megoldásokat találni azokra a valós problémákra, amelyekkel az uniós gyártók, importőrök, kereskedők stb. találkoznak. A cél a rendszer hatékonyabbá tétele és az intézkedések eredményességének fokozása oly módon, hogy ugyanakkor az alapvető elvek és a rendszer egyensúlya ne változzanak. 2012-ben jelentős előrelépés történt e célkitűzés elérése felé. Az érdekelt felek álláspontjának megismerése érdekében 2012. április és július között nyilvános konzultációra került sor. 2012 májusában magas szintű konferenciát szerveztek azzal a céllal, hogy az érdekelt feleket tájékoztassák, illetve meghallgassák azok aggályait. 2012 decemberében elkészítették és benyújtották a Bizottság magas szintű hatásvizsgálati testülete felé – az uniós jogalkotás esetében kötelező – hatásvizsgálatot. Ennek alapján a Bizottság 2013 áprilisában jogszabályjavaslatot és közleményt fogadott el. Emellett négy témában iránymutatás-tervezetet tettek közzé. A jogszabályjavaslatot előterjesztették a Tanácsnak és a Parlamentnek, ahol az a rendes jogalkotási eljárást követi. Az iránymutatás nyilvános konzultáció tárgyát képezte, és a beérkezett észrevételek megfelelő figyelembevételét követően a Bizottság kellő időben elfogadja majd a végleges iránymutatást. A Bizottság célja a korszerűsítési eljárásnak a jelenlegi parlamenti ciklusban – azaz 2014 tavaszán – történő lezárása, és konstruktívan együttműködik a többi intézménnyel e célkitűzés elérése érdekében. 4. Országos piacgazdasági státusz Egy-egy dömpingellenes vizsgálat alkalmazásában valamely ország akkor tekinthető teljes mértékben piacgazdasági berendezkedésűnek, ha teljesíti az e jelentéshez csatolt munkadokumentumban részletezett öt kritériumot. 2012-ben is folytatódott Kína, Vietnam, Örményország, Kazahsztán, Mongólia és Belarusz országos piacgazdasági státusz elnyerésére irányuló kérelmének értékelése (a hat kérelemből kettővel foglalkoztak). Az év során csupán Mongólia és Vietnam szolgáltatott további információkat a kérelme alátámasztására; e kérelmek a feldolgozás különböző szakaszaiban vannak. A fennmaradó négy ország – Kína, Örményország, Kazahsztán és Belarusz – semmilyen olyan releváns információt nem nyújtott be, amely lehetővé tette volna az általuk elért haladás további vizsgálatát. A Belarusz Köztársaság hatóságaival folytatott konzultációk az ország politikai helyzete miatt már 2010-től szünetelnek. A Bizottság 2010 júniusában további kérdéseket küldött Örményországnak a piacgazdasági státusz felé történő előrehaladásának újabb fejleményeiről. 2012 végéig azonban Örményország nem küldött új információkat a Bizottságnak. A másik négy kérelmező ország törekedett a piacgazdasági státusz elnyerésére, és az arra irányuló öt kritérium elérését tekintve az előrehaladás különböző szakaszában található. Ami Kínát illeti, jóllehet a kínai hatóságok több alkalommal egyetértettek azzal az elvvel, hogy 2012 folyamán a munkacsoportnak újból össze kell ülnie a piacgazdasági státusz kérdésének áttekintésére, a találkozót végül törölték. A Bizottság ezután is készen áll arra, hogy tárgyaljon Kínának a piacgazdasági státusz felé történő előrehaladása újabb fejleményeiről, és reméli, hogy a kínai hatóságok továbbra is elkötelezettek a folyamat iránt, és benyújtják mindazon adatokat, amelyekre a Bizottságnak a piacgazdasági státusz elemzéséhez szüksége van. A piacgazdasági státusszal foglalkozó EU–Vietnam munkacsoport ülésére 2012 novemberében került sor Vietnamban. Megvitatták a piacgazdasági státuszról szóló jelentéstervezetet, és a vietnami hatóságok megválaszoltak a még teljesítésre váró négy kritériummal kapcsolatos, a Bizottság által feltett számos lezáratlan kérdést. A piacgazdasági státuszról szóló végleges jelentést várhatóan 2013-ban osztják meg a vietnami hatóságokkal. A Bizottság folytatja az EU–Mongólia munkacsoport ülése során – amelyre 2011 szeptemberében Ulánbátorban került sor – összegyűjtött információk, illetve ezzel párhuzamosan a 2012 decemberében kapott kiegészítő információk elemzését, és a piacgazdasági státuszról szóló jelentés 2013 folyamán elkészül. 5. Információs és kommunikációs tevékenységek / Kétoldalú kapcsolatok 5.1. Kis- és középvállalkozások (kkv-k) A kkv-knek szóló piacvédelmi segélyszolgálatot (Trade Defence Helpdesk for SMEs) a piacvédelmi eljárások bonyolultsága miatt hozták létre, amely a kkv-ket kis méretük és széttöredezettségük miatt különösen sújtja. Feladata, hogy a sajátosan a kkv-kre jellemző piacvédelmi kérdésekkel és problémákkal foglalkozzon általánosságban és konkrét ügyek vonatkozásában is. A piacvédelemmel foglalkozó weboldal egy része kifejezetten a kkv-knak szól, és tartalmazza a piacvédelmi segélyszolgálat elérhetőségeit is. A kapcsolattartó pontokhoz 2012-ben számos információkérés futott be, amelyek mindegyikét azonnal kezelték. A kérések a piacvédelmi eljárások lefolyására és tartalmára egyaránt kiterjedtek. 5.2. Kétoldalú kapcsolatok – tájékoztató tevékenységek – gazdasági ágazatok és harmadik országok A piacvédelmi szolgálatok munkájának fontos részét jelenti az EU piacvédelmi tevékenységeivel kapcsolatos jogszabályok és gyakorlatok magyarázata. 2012-ben a Bizottság képzési szemináriumot szervezett a piacvédelemről harmadik országok tisztviselői számára. Emellett számos kétoldalú kapcsolatfelvétel nyújtott lehetőséget különféle piacvédelmi kérdések megvitatására 2012-ben több harmadik országgal, így Kínával, Koreával, Marokkóval és Malajziával. . Ezenfelül 2012-ben több találkozóra került sor a legfontosabb érdekelt szövetségekkel és vállalkozásokkal, többek között a Business Europe-pal és a Eurocommerce-szel. Közéjük tartozott egy, a Business Europe számára 2012 novemberében rendezett egynapos szeminárium is. 6. Meghallgató tisztviselő 2012 februárjában az Európai Bizottság elnökének határozatával hivatalos megbízásban rögzítették a – működését 2007-ben megkezdő – Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjének szerepét és hatáskörét. 2012 óta a meghallgató tisztviselő adminisztratív okokból a kereskedelempolitikáért felelős biztos beosztottja, ami növeli a tisztség függetlenségét. A megbízatás továbbá részletes szabályokat határoz meg a meghallgató tisztviselő által lefolytatott meghallgatásokra vonatkozóan, amely kitér a kereskedelmi eljárások valamennyi vetületére, az elindítástól a végső soron végrehajtott fellépésekre vonatkozó végleges megállapítások közzétételéig. A megbízás ezenfelül döntéshozatali jogkörrel ruházza fel a meghallgató tisztviselőt az iratbetekintési vitákkal, a Bizottság birtokában lévő információk bizalmas kezelésével és a határidők meghosszabbításával kapcsolatos esetekben. A meghallgató tisztviselő a kereskedelempolitikáért felelős biztossal és a kereskedelmi főigazgatóval együtt aggályokat vethet fel valamely kereskedelmi vizsgálat lefolytatását vagy tartalmát illetően. A meghallgató tisztviselő tisztségének 2007. évi létrehozása óta a beavatkozási kérelmek száma folyamatosan növekedett, majd ez a tendencia 2012-ben újabb lendületet kapott, amikor is a 2011-es adatokhoz képest 50 %-os hirtelen emelkedés volt tapasztalható. A beszámolási időszakban a meghallgató tisztviselő 132 beavatkozási kérelmet kapott (2011-ben 81-et), amelyből 128 érintett piacvédelmi eszközöket, és 4 irányult piacvédelmi eszközökkel kapcsolatos eljárásra. A meghallgatások száma ugyancsak jelentősen – 50 %-kal – emelkedett 2011-hez viszonyítva: 39 meghallgatásra került sor (2011-ben 26-ra), amelyből 12 zajlott több fél bevonásával; összességében 43, hasonló érdekeltségű érdekelt fél vett részt együtt közös meghallgatásokon. A beavatkozásokat a harmadik országokba exportáló gyártók, az uniós ipar, a felhasználók és az importőrök, valamint harmadik országok kormányai kérelmezték. A meghallgatási tisztviselő a vizsgálat valamennyi szakaszára kiterjedő kérdésekben beavatkozott, és számos ajánlást tett a Bizottság szolgálatainak a védelemhez való jog gyakorlásának erősítése céljából. A meghallgatási tisztviselő előtt 2012-ben felmerült legfontosabb kérdések az alábbi három kategória szerint csoportosíthatók: i. a nyilvánosságra hozatal tartama és minősége, ii. iratbetekintés és a nem bizalmas akták minősége, valamint iii. a meghatározásokkal, megállapításokkal és következtetésekkel kapcsolatos nézeteltérések. 7. A dömpingellenes, szubvencióellenes és védintézkedésre vonatkozó vizsgálatok és intézkedések áttekintése 7.1. Általános megjegyzések 2012 végén az EU-nak 102 dömpingellenes és 10 szubvencióellenes intézkedése volt hatályban. 2012-ben az EU-ba irányuló teljes behozatal 0,17 %-át érintette dömping- vagy szubvencióellenes intézkedés. A további kérdésekkel kapcsolatos részletek az e jelentéshez csatolt munkadokumentumban találhatók. A munkadokumentum mellékleteire való hivatkozások a címek mellett találhatók. 7.2. Új vizsgálatok (lásd az A–E. mellékleteket és az N. mellékletet) 2012-ben 19 új vizsgálat indult. Ideiglenes vámot 9 eljárás során vetettek ki. Végleges vám kivetésével 3 ügy zárult, 9 eljárást pedig intézkedések nélkül zártak le. 7.3. Felülvizsgálatok A piacvédelmi szolgálatok munkájának jelentős része továbbra is felülvizsgálatokból áll: a 2008–2012-es időszakban ezek tették ki az összes megindított vizsgálat 60 %-át. A munkadokumentum 2. táblázata a 2008–2012-ig terjedő évekre vonatkozóan tartalmaz statisztikai információkat. 7.3.1. Intézkedés hatályvesztésére irányuló felülvizsgálatok (lásd az F. mellékletet) Az alaprendeletek 11. cikkének (2) bekezdése és 18. cikke úgy rendelkezik, hogy 5 év elteltével az intézkedések lejárnak, hacsak a hatályvesztési felülvizsgálat nem bizonyítja, hogy eredeti formájukban fenn kell tartani őket. 2012-ben 13 intézkedés automatikusan hatályát vesztette alkalmazása 5 éves időtartamának lejártát követően. 2012-ben 14 hatályvesztési felülvizsgálat indult. 9 hatályvesztési felülvizsgálat zárult a vám további 5 évre történő megerősítésével, 4 pedig az intézkedések megszüntetésével. 7.3.2. Időközi felülvizsgálatok (lásd a G. mellékletet) Az alaprendeletek 11. cikkének (3) bekezdése és 19. cikke az intézkedések érvényességi ideje alatt azok felülvizsgálatát írja elő. A felülvizsgálatok korlátozódhatnak a dömping/szubvenció vagy a károkozás szempontjaira. 2012-ben összesen 5 időközi felülvizsgálat indult. 6 időközi felülvizsgálat a vám megerősítésével vagy módosításával, 5 pedig az intézkedések megszüntetésével zárult. 7.3.3. „Egyéb” időközi felülvizsgálatok (lásd a H. mellékletet) 2012-ben 4 „egyéb” – vagyis az alaprendeletek 11. cikke (3) bekezdésének vagy 19. cikkének hatálya alá nem tartozó – felülvizsgálatot indítottak, és 3 ilyen felülvizsgálatot zártak le ebben az időszakban. 7.3.4. Új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatok (lásd az I. mellékletet) Az alaprendeletek 11. cikkének (4) bekezdése és 20. cikke „új exportőröknek szóló” és „gyorsított” felülvizsgálatot ír elő annak érdekében, hogy egyéni dömpingkülönbözetet vagy egyéni kiegyenlítő vámot lehessen megállapítani a szóban forgó exportáló országokban működő olyan új exportőrökre, amelyek a vizsgálati időszak során nem exportálták a terméket. Ezeknek az exportőröknek bizonyítaniuk kell, hogy valóban új exportőrök, és valóban a vizsgálati időszak után kezdtek az EU-ba exportálni. Ilyen esetben egyedi vámot lehet számukra kiszámítani, amely általában alacsonyabb az országos vámnál. 2012-ben 1 új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatot indítottak el, és 2 ilyen felülvizsgálatot zártak le. 7.3.5. Abszorpciós vizsgálatok (lásd a J. mellékletet) Amennyiben elegendő információ utal arra, hogy az eredeti vizsgálati időszakot követően és az intézkedések bevezetése előtt vagy után az EU-ba behozott terméknek csökkentek az exportárai vagy nem (eléggé) mozdultak el a viszonteladói árai vagy az azt követő eladási árai, akkor „abszorpciós” felülvizsgálat indítható annak megvizsgálására, hogy az intézkedésnek volt-e hatása az említett árakra. Az ilyen alacsonyabb exportárak figyelembevétele érdekében újraszámolható a dömpingkülönbözet, és növelhető a vám. Az „abszorpciós” felülvizsgálatok lehetőségét az alaprendeletek 12. cikke és 19. cikkének (3) bekezdése tartalmazza. 2012-ben nem indult és nem is zárult le abszorpcióellenes felülvizsgálat. 7.3.6. A dömpingellenes intézkedések kijátszását felfedő vizsgálatok (lásd a K. mellékletet) Az alaprendeletek 13. és 23. cikke előírja a vizsgálatok újraindításának lehetőségét olyan esetben, amikor bizonyíték áll rendelkezésre az intézkedések kijátszásáról. 2012-ben 13 ilyen vizsgálat indult. 2 kijátszásellenes vizsgálat az intézkedések kiterjesztésével, 1 pedig az intézkedések kiterjesztése nélkül végződött. 7.4. Védintézkedésekre vonatkozó vizsgálatok (lásd az L. mellékletet) 2012-ben nem volt védintézkedésekkel kapcsolatos tevékenység. 8. A dömping- és szubvencióellenes intézkedések végrehajtása 8.1. Az intézkedések nyomon követése A hatályban lévő intézkedések ellenőrzésére irányuló tevékenységek négy főbb területre oszthatók: 1) a csalás megelőzése; 2) a kereskedelmi forgalom és a piac fejlődésének felügyelete; 3) a hatékonyság javítása a megfelelő eszközökkel és 4) a szabálytalan gyakorlatokkal szembeni fellépés. Ezek a tevékenységek lehetővé tették a piacvédelmi eszközökkel foglalkozó szolgálatoknak, hogy proaktív módon, a tagállamokkal együttműködésben biztosítsák a piacvédelmi intézkedések megfelelő érvényre juttatását az Európai Unióban. 8.2. A kötelezettségvállalások figyelemmel kísérése (lásd az M. és Q. mellékletet) A kötelezettségvállalások figyelemmel kísérése a végrehajtási tevékenységek része, mivel a kötelezettségvállalás a dömping- és szubvencióellenes intézkedések egyik formája. Kötelezettségvállalást a Bizottság akkor fogad el, ha biztosítottnak látja, hogy az hatékonyan ki tudja küszöbölni a dömping vagy szubvenció káros hatásait. 2012 elején 18 kötelezettségvállalás volt hatályban. 2012 folyamán a kötelezettségvállalások portfóliójában a következő változások történtek: 1 vállalat kötelezettségvállalása ért véget az intézkedések hatályvesztése/hatályon kívül helyezése miatt. Két vállalat kötelezettségvállalását visszavonták, mivel azok figyelemmel kísérése kivitelezhetetlenné vált. Így 2012 végére a hatályos kötelezettségvállalások száma összesen 15 lett. 9. Visszatérítés Az alaprendeletek 11. cikkének (8) bekezdése és 21. cikkének (1) bekezdése lehetővé teszi az importőröknek, hogy az őket érintő beszedett vámok visszatérítését igényeljék, amennyiben kimutatható, hogy a dömping-/támogatási különbözetet kiküszöbölték, vagy az a hatályos vám szintje alá csökkent. 2012-ben 26 új visszatérítési kérelmet nyújtottak be. 2012 végén 10 visszatérítéssel kapcsolatos vizsgálat volt folyamatban; ezek összesen 35 kérelemre vonatkoztak. 2012-ben 26 bizottsági határozatot fogadtak el: 12 részleges visszatérítést adott, 14 pedig elutasította a visszatérítésre vonatkozó kérelmet. 8 kérelmet visszavontak. 10. Bírósági Felülvizsgálat: a Bíróság / Törvényszék határozatai (lásd az S. mellékletet) 2012-ben a Törvényszék 13 ítéletet hozott a dömping-, illetve szubvencióellenes tevékenységek területén. 2012-ben a Bíróság 9 ítéletet hozott a dömpingellenes tevékenységek területén. Ezek közül 6 a Törvényszék ítéleteivel szembeni fellebbezésekre vonatkozott. Ezenfelül a Bíróság 3 ítéletet hozott előzetes döntéshozatal iránti kérelem vonatkozásában. 2012-ben 23 új ügyet indítottak, közülük tizenhetet a Törvényszéken, hatot pedig a Bíróságon. A munkadokumentum S. mellékletében szerepel a 2012 végén még függőben lévő, a Törvényszékhez és a Bírósághoz benyújtott dömping- és szubvencióellenes intézkedésekkel kapcsolatos ügyek listája. 11. Tevékenységek a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) keretein belül 11.1. Vitarendezés a dömpingellenes intézkedések, szubvencióellenes intézkedések és védintézkedések területén A WTO szigorú eljárást ír elő a WTO-megállapodások alkalmazását érintő, a WTO-tagállamok között felmerült viták rendezésére. 2012 júliusában Indonézia konzultációt kezdeményezett a WTO keretei között az Európai Unióval az EU által a zsíralkoholok importjára vonatkozóan előírt dömpingellenes intézkedéseket, valamint az ezen intézkedéseket alátámasztó vizsgálat bizonyos szempontjait illetően. 11.2. Egyéb WTO-tevékenységek A szabályokkal foglalkozó tárgyalócsoport 2012. február 29-én hivatalos ülést tartott. Az ülés egyetlen napirendi pontja Wayne McCook úrnak (Jamaica) a tárgyalócsoport kijelölt elnökeként történő megerősítése volt. Ezt követően két alkalommal (2012 februárjában és áprilisában) összeült a technikai csoport, a tárgyalócsoport egyik alcsoportja. Ezekkel a tevékenységekkel párhuzamosan folytatódott a Bizottság szolgálatainak részvétele a dömpingellenes gyakorlatokkal, a szubvenciókkal és kiegyenlítő intézkedésekkel, valamint a védintézkedésekkel foglalkozó bizottságokban. A bizottságok kétszer tartottak rendes ülést, hogy áttekintsék az értesítéseket, és különös érdeklődésre számot tartó kérdéseket vessenek fel. Ezenfelül a dömpingellenes ügyekkel foglalkozó informális technikai csoport 2012 folyamán több alkalommal ülésezett. Következtetés 2012-ben az újonnan indított ügyek, valamint a kiszabott átmeneti és végleges intézkedések számának csökkenése volt tapasztalható az előző évhez képest. Az előző évhez viszonyítva ugyancsak kis mértékben csökkent az intézkedések kiszabása nélkül lezárt vizsgálatok száma. Ami a felülvizsgálatokat illeti, ezek továbbra is jelentős részét teszik ki a szolgálatok munkájának, mivel az indított felülvizsgálatok száma 2011-hez viszonyítva több mint a másfélszeresére nőtt. A lezárt felülvizsgálatok száma a 2011-es adatokhoz képest egyharmadával csökkent. 2012-ben a hatályban lévő piacvédelmi intézkedések az EU-ba irányuló teljes import 0,17 %-át érintették. [1]A C-249/10 P Brosmann Footwear (HK) és mások kontra Tanács ügyben 2012. február 2-én hozott ítélet. [2] ( 2 ) WTO, a Fellebbviteli Testület jelentése, AB-2011-2, WT/DS397/AB/R, 2011. július 15. A WTO Vizsgálóbizottságának jelentése, WT/DS397/R, 2010. december 3.