[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 19.9.2007

COM(2007) 535 végleges

2004/0156 (COD)

Módosított javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

az európai műholdas rádiónavigációs programok (EGNOS és Galileo) végrehajtásának folytatásáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

1) A Bizottság által 2004 júliusában elfogadott rendeletjavaslat

2004. július 14-én a Bizottság az európai műholdas rádiónavigációs program kiépítési és üzemeltetési szakaszainak megvalósításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatot[1]fogadott el. Az említett javaslat két fő célkitűzést határozott meg.

Egyrészt, mivel a Galileo-program olyannyira kiérlelődött, hogy már jelentős mértékben túlhaladta egy egyszerű kutatási terv kereteit, indokolttá vált, hogy egy specifikus jogi aktus alapjaira helyezzék, amely összhangban van a jövőbeni európai űrprogrammal, és jobban igazodik az igényeihez, miközben a lehető legteljesebb mértékben eleget tesz a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás követelményeinek.

Másrészt rendelkezett a Galileo-program közösségi költségvetés által fedezett részének finanszírozásáról a 2007-2013-as időszakra vonatkozó pénzügyi keret tekintetében. A javaslat ezért említést tett az Európai Közösség egy milliárd eurót elérő pénzügyi hozzájárulásáról a 2007. január 1-jétől 2013. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozóan.

2005. április 21-én a Tanács megegyezésre (részleges általános iránymutatás) jutott a Bizottság javaslata tekintetében, kivéve a költségvetési elemet, mely utóbbi végleges jóváhagyása a 2007-2013-as pénzügyi keretről szóló viták eredményétől függ. A Tanács által beillesztett legjelentősebb módosítás az EGNOS-programnak a rendeletjavaslatba foglalására irányul.

A Parlament első olvasatban szintén megvizsgálta a szöveget, és 2005. szeptember 5-én összességében nagyon kedvezően ítélte meg. A Tanácshoz hasonlóan szintén be kívánta illeszteni az EGNOS-programot a rendeletjavaslatba.

Szükséges kiemelni, hogy amikor a Bizottság 2004 júliusában elfogadta a rendeletjavaslatot, a tervek arra irányultak, hogy a Galileo-program telepítési és üzemeltetési szakasza egy a magánszektor bevonásával létrejövő koncesszió keretében valósuljon meg. Az Európai Közösség pénzügyi részvétele ebben a keretben legfeljebb a rendszer telepítési költségeinek egyharmadát, valamint a rendszer üzemeltetésének első évei során a jövőbeni koncessziós üzemeltetőnek fizetendő éves támogatások összegét foglalta volna magában.

2) A program végrehajtása során bekövetkezett változások

Felismerve a koncessziós szerződés tárgyalása során felmerülő nehézségeket, a 2007. március 22-i Közlekedési Tanács felkérte a Bizottságot, hogy értékelje a Galileo projekt általános előrehaladását, a lehető legrövidebb határidőn belül mutasson be megoldási lehetőségeket arra vonatkozóan, hogy milyen módon biztosíthatók a közpénzekkel kapcsolatos hosszú távú kötelezettségvállalások, készítsen forgatókönyvet az EGNOS műholdas navigációs rendszer szolgáltatásainak mielőbbi elérhetősége érdekében, továbbá értékelje a koncessziós szerződéshez kapcsolódó tárgyalások előrehaladását, és terjesszen elő részletes alternatív forgatókönyveket.

Az Európai Parlament 2007. április 26-én elfogadott állásfoglalásában[2]hasonló javaslatok megtételére szólított fel, különösen a program közirányításának a Bizottság egyértelmű politikai felelősségvállalása és irányítása mellett történő javítására vonatkozóan.

2007. május 16-án elfogadott közleményében[3] a Bizottság választ adott a Parlament és a Tanács kérdéseire. Mindenekelőtt felkérte ez utóbbiakat a koncessziós szerződés tárgyalásai kudarcának tudomásulvételére, valamint annak megerősítésére, hogy szükség van egy független műholdas navigációs rendszer létrehozására, továbbá annak elismerésére, hogy a Galileo rendszersajátosságai e tekintetben teljes mértékben összeegyeztethetőek az Európai Unió törekvéseivel. A program megfelelő folytatásának biztosítása érdekében a Bizottság a következő főbb javaslatokat tette:

- Az Európai Közösség egyedüliként biztosítsa a Galileo teljes konstellációjának kiépítését, míg a rendszer üzemeltetésére a későbbiekben egy PPP konstrukcióban is sor kerülhet.

- Jelöljék ki az Európai Űrügynökséget (ESA), mint a rendszer kiépítésének irányítóját. Az Európai Űrügynökség az Európai Unió nevében, annak irányítása és szabályai szerint járna el.

- Erősítsék meg és szervezzék újjá az európai GNSS-programok közirányítását, az Európai Közösséget képviselő Bizottságra ruházva a politikai felelősséget és a vezető szerepet.

- Hozzanak azonnali intézkedéseket annak érdekében, hogy a 2009-es év elején működési szakaszba lépő EGNOS oly módon nyújthassa szolgáltatásait, hogy azok előkészíthessék a Galileo által kínált szolgáltatásokat.

A Bizottság 2007 májusában jelezte, hogy kizárólag az újonnan javasolt forgatókönyv teszi lehetővé a rendszer üzemeltetésének a 2012-es év végéig történő teljes megkezdését. A jelenleg megfogalmazódó politikai döntések tervezete ennek az időpontnak a 2013-as év közepéig való kitolódását irányozza elő. Ez a 2007-2013 közötti időszakban 3,4 milliárd eurós költségvetési kötelezettségvállalást igényel, ami 2,4 milliárd euróval több a Bizottság 2004. július 14-én elfogadott javaslatában szereplő összegnél. A közösségi költségvetés hozzájárulásának ez a számottevő növekedése legfőképpen abból ered, hogy az Európai Közösség magára vállalta a rendszer teljes kiépítését.

A Bizottság közleményét követően a Közlekedési Tanács 2007 júniusában elfogadott egy állásfoglalást, amelyben a bizottsági javaslatok nagyobb részével való egyetértését fejezte ki. A Tanács többek között:

- megállapította, hogy a koncessziós szerződés tárgyalásai megrekedtek, ezért azokat le kell állítani;

- felkérte a Bizottságot, hogy folytassa egy hitelesíthető EGNOS-rendszer megvalósítását, 2008-ra biztosítva szolgáltatásai kezdeti elérhetőségét;

- megerősítette a Galileo jelentőségét, hiszen a program az Európai Unió egyik alapvető fontosságú projektje, és továbbra is fenntartotta, hogy a Galileo-rendszert 2012 végéig ki kell építeni;

- egyetértett abban, hogy a Galileo és az EGNOS közszféra által megvalósuló kiépítése kiegészítő közfinanszírozást tesz szükségessé;

- felkérte a Bizottságot, hogy 2007 szeptembere előtt terjesszen elő részletes javaslatokat a finanszírozásra, a közösségi vívmányokat és egy ajánlati felhívás szükségességét egyaránt számításba vevő beszerzési politikára, valamint a magánszektor részére az üzemeltetési szakaszban biztosítandó szerepre vonatkozóan, továbbá a program közszféra általi egészséges irányítása tekintetében, mely utóbbi a Bizottság, az Európai Űrügynökség, az Európai GNSS Ellenőrző Hatóság, a tagállamok és a Tanács közötti egyértelmű felelősség-megosztáson alapszik.

A Parlament 2007. június 20-i állásfoglalásában[4] szintén támogatta a Bizottság 2007. május 16-i közleményében előterjesztett javaslatokat, különösen a programok közösségi finanszírozása és közirányításuk javításának szükségessége tekintetében.

3) A Bizottság által kezdetben javasolt szöveg módosítására irányuló javaslatok

A Bizottság által az eredeti rendeletjavaslat módosítása érdekében kidolgozott javaslatok figyelembe veszik mind a kiépítési szakaszra alkalmazandó koncessziós megoldás elvetését, mind az Európai Parlament és a Tanács által megfogalmazott különböző felvetéseket.

Először is, a szöveg ezentúl a teljes EGNOS-programot magában foglalja. Ez utóbbit a Galileo-program mellett az európai műholdas rádiónavigációs politika másik pilléreként határozza meg. Ezenkívül a két rendszert és a programokat is egyértelműen leírja.

Másrészről, a javasolt szöveg figyelembe veszi a Galileo-program kiépítési szakaszára tervezett koncessziós megoldás feladását és e szakasz egészének az Európai Közösség általi felvállalását. A két program finanszírozásához a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakban szükséges költségvetési források összege a fentiek következtében 3 045 millió euróra tehető. A jelenlegi pénzügyi programozásban (2007-2013) már előirányoztak egy 1 005 millió eurós összeget a Galileo-program kiépítési és üzemeltetési szakaszának megvalósításáról szóló bizottsági jogalkotási javaslat[5] címén. A javaslat a fenti összeghez egy 2 100 millió eurós kiegészítő összeg hozzáadását irányozza elő. A fenti összeg hozzárendelésére a jelenlegi pénzügyi keret (2007-2013) felülvizsgálatával kerülhet sor. A pénzeszközök a 2. és az 5. költségvetési fejezet 2007. és 2008. években fel nem használt részeiből származnak. Következésképpen, a módosított javaslat 3 105 millió euróban határozza meg azt az összeget, amelyet a közösségi költségvetésben a 2007-2013-as időszakra az európai GNSS-programok céljára elő kell irányozni. Az európai GNSS-programok céljára a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram[6] alapján rendelkezésre álló 300 millió eurós összeg szintén hozzájárul a kiadások finanszírozásához.

Ez az összeg fedezi a Galileo-program fejlesztési szakasza – amely csak 2010-ben fejeződik be – végrehajtásának késedelméből eredő költségeket is. Végül, a Bizottság által a közelmúltban végzett elemzések[7] arra a következtetésre jutottak, hogy a Galileo-rendszer kiépítési szakasza a 2013-as év közepén lezárul.

Harmadrészt, a szöveg az EGNOS-rendszer üzemeltetésére 2009-től kezdődően lát lehetőséget, ami az elő-minősítési eljárás lefolytatása miatt bekövetkezett egy év késést jelent.

Negyedszer, a javasolt szöveg célul tűzi ki a programok közirányításának javítását. A koncessziós szerződés tárgyalásainak megkérdőjeleződése joghézagot eredményezett az Ellenőrző Hatóságnak a Galileo-program kiépítési és üzemeltetési szakaszában játszott szerepe tekintetében, tekintettel arra, hogy az 1321/2004/EK rendelet[8] által az Ellenőrző Hatóság részére meghatározott feladatkörök alapvetően egy koncessziós partner meglétén alapultak. A fentiekből következően, amint az Európai Unió meghozza kötelező erejű politikai döntéseit annak érdekében, hogy programok közirányításának szilárd és összefüggő keretet biztosítson, a Bizottságnak javaslatot kell előterjesztenie az 1321/2004/EK rendelet módosítására.

Mindazonáltal, számos intézkedés meghozatalára már most is lehetőség nyílik. A javasolt szöveg két módon segítené elő a közirányítás javítását:

- egyrészről pontosan megosztja a hatásköröket a Bizottság által képviselt Európai Közösség, az Európai GNSS Ellenőrző Hatóság és az Európai Űrügynökség között, valamint a Bizottságra ruházza a programok végrehajtását. Az Európai GNSS Ellenőrző Hatóság, alapvető feladatán felül, amely a rendszerek által nyújtott szolgáltatások piacra vitelében áll, a programok végrehajtásához kapcsolódó összes kérdésben segíti a Bizottságot. A műszaki kérdések az Európai Űrügynökség hatáskörébe tartoznak. Az ez utóbbi által kötött szerződéseknek meg kell felelniük a közbeszerzésekre alkalmazandó közösségi szabályozásnak.

- másrészről, létrehozza az Európai GNSS-Programok Bizottságát, amely támogatja a Bizottságot e rendelet alkalmazása során, és biztosítja a programok irányításának egységességét, a gyorsabb döntéshozatalt és az információkhoz való egyenrangú hozzáférést.

A programok végrehajtásához kapcsolódnia kell a megfelelő összetevők és források rendelkezésre bocsátásának. Többek között azokat a feladatokat, amelyeket a koncessziós partner vállalt volna, most a Bizottságnak kell elvégeznie, független szakértők, tagállami szakértők, valamint egy erre specializálódott csoport segítségével.

4) Következtetések

Tekintettel a Galileo-program végrehajtásában a 2007-es év eleje óta bekövetkezett változásokra, különösen a rendszer kiépítési szakaszának az Európai Közösség általi közvetlen felvállalására és az ebből következően a 2007-2013-as költségvetési keret időszakában a közösségi költségvetésre háruló 2 100 milliós többletkiadásra, a Bizottság 2004. július 14-én elfogadott rendeletjavaslatát[9] módosítani kell.

2004/0156 (COD)

Módosított javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

az európai műholdas rádiónavigációs programok (EGNOS és Galileo) végrehajtásának folytatásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 156. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[10],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[11],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[12],

a Szerződés[13] 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően,

mivel:

(1) Az európai műholdas rádiónavigációs politika célja, hogy az Európai Közösség két műholdas rádiónavigációs rendszerrel (GNSS) rendelkezzen. Ezeket a rendszereket külön-külön az EGNOS- és a Galileo-program hozták létre. Mindkét infrastruktúra műholdakat és földiállomás-berendezéseket foglal magában.

(2) Az EGNOS- és a Galileo-program teljes mértékben megfelel a szubszidiaritás elvének. A műholdas rádiónavigáció infrastruktúrájának létrehozása ugyanis túllépi egy egyedül cselekvő tagállam pénzügyi és technikai képességeit, ezért a közösségi szint jelenti a fellépés legmegfelelőbb szintjét e programok céljának elérése érdekében, amelyek jó példáját adják az Európai Közösség hozzáadott értékének, amennyiben az világosan meghatározza célkitűzéseit és forrásait.

(3) A Galileo-program célja, hogy létrehozza az első olyan világméretű műholdas rádiónavigációs és helymeghatározó infrastruktúrát, amelyet kifejezetten polgári célokra terveztek. A Galileo-program által létrehozott rendszer teljes mértékben független a már létrejött vagy a később potenciálisan létrejövő rendszerektől.

(4) Az EGNOS-program célja az amerikai GPS-rendszer és az orosz GLONASS-rendszer által adott jelek minőségének javítása azok megbízhatóságának nagy kiterjedésű földrajzi területen való biztosítása érdekében.

(5) Az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság folyamatosan feltétlen támogatásukról biztosították az európai GNSS-programokat.

(6) A műholdas rádiónavigáció olyan technológia, amely számos területen lehetővé teszi az európai polgárok mindennapi életének javítását. Fejlesztése minden tekintetben illeszkedik a lisszaboni politika és más közösségi politikák keretébe, úgy is mint a Bizottság Fehér Könyvében[14] bemutatott közlekedési politika keretébe, különösen ami a szállítmányok irányítását, az infrastruktúrák használatával kapcsolatos díjfelszámítást és a közúti biztonságot illeti.

(7) Az európai GNSS-programok a Bizottság által javasolt és a Tanács által támogatott növekedési kezdeményezésben meghatározott kiemelt projektek közé tartoznak. Továbbá a jövőbeni európai űrprogram egyik fő eredményének tekinthetők, ahogy azt az európai űrpolitikáról szóló Közlemény[15] is megemlíti.

(8) A Galileo-program egy meghatározási, egy fejlesztési, egy kiépítési és egy üzemeltetési szakaszból áll. A kiépítési szakasz várhatóan 2008-ban kezdődik, és 2013-ban ér véget. A rendszer előreláthatólag a 2013-as év közepétől lesz működőképes.

(9) A Galileo-program meghatározási és fejlesztési szakaszait – amelyek a program kutatásra szánt részeit képezik – jelentős részben a transzeurópai hálózatok közösségi költségvetése finanszírozta. A magánszektor valós kötelezettségvállalása hiányában a kiépítési szakaszt teljes egészében az Európai Közösségnek kell finanszíroznia. A rendszer üzemeltetésére adott esetben – a magánszektor bevonásával – szolgáltatásnyújtási koncessziós szerződések vagy szolgáltatásokra kiírt közbeszerzések alapján is sor kerülhet.

(10) Fontos, hogy az EGNOS-rendszer finanszírozását – amely minden olyan elemet magában foglal, amely a működését, a fennmaradását és kereskedelmi forgalmazását lehetővé teszi – az Európai Közösség biztosítsa. Amíg nem integrálódik a Galileo üzemeltetésébe, az EGNOS üzemeltetését egy magánszektor részére szolgáltatásnyújtás tárgyában kiírt közbeszerzés keretében is biztosítani lehet.

(11) A közösségi pénzügyi támogatás a transzeurópai hálózatok területén történő nyújtásának általános szabályairól szóló, 1995. szeptember 18-i 2236/95/EK tanácsi rendelet[16] meghatározza a közösségi pénzügyi támogatások nyújtásának szabályait olyan közösségi projektek esetében, amelyek a műholdas helymeghatározó és navigációs rendszereket érintik.

(12) Az európai műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról szóló, 2004. július 12-i 1321/2004/EK tanácsi rendelet[17] létrehozta az Európai GNSS Ellenőrző Hatóságot (a továbbiakban: Ellenőrző Hatóság).

(13) Az EGNOS- és a Galileo-program folytatásának biztosítása érdekében indokolt egy megfelelő pénzügyi és jogi keret létrehozása, amely lehetővé teszi az Európai Közösség számára a programok további finanszírozását. Célszerű továbbá meghatározni azt az összeget, amely a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakban szükséges a Galileo fejlesztési szakasza befejezésének és kiépítési szakaszának, valamint a Galileo és az EGNOS üzemeltetési szakasza megkezdésének finanszírozásához.

(14) A Galileo- és az EGNOS-rendszer beruházási és üzemeltetési költségeit a 2007-től 2013-ig terjedő időszakra jelenleg folyó áron 3,4 milliárd euróra becsülik. A jelenlegi pénzügyi programozásban (2007-2013) már előirányoztak egy 1 005 millió eurós összeget a Galileo-program kiépítési és üzemeltetési szakaszának megvalósításáról szóló bizottsági jogalkotási javaslat[18] címén. A javaslat a fenti összeghez egy 2 100 millió eurós kiegészítő összeg hozzáadását irányozza elő. A fenti összeg hozzárendelésére a jelenlegi pénzügyi keret (2007-2013) felülvizsgálatával kerülhet sor. A pénzeszközök a 2. és az 5. költségvetési fejezet 2007. és 2008. években fel nem használt részeiből származnak. Következésképpen, a módosított javaslat 3 105 millió euróban határozza meg azt az összeget, amelyet a közösségi költségvetésben a 2007-2013-as időszakra az európai GNSS-programok céljára elő kell irányozni. Az európai GNSS-programok céljára a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram[19] alapján rendelkezésre álló 300 millió eurós összeg szintén hozzájárul a kiadások finanszírozásához.

(15) Fontos jelezni, hogy a Galileo- és az EGNOS-rendszer beruházási és üzemeltetési költségeire vonatkozó, a 2007-től 2013-ig terjedő időszakot érintő becslések nem veszik számításba azokat az előre nem látható pénzügyi kötelezettségeket, amelyeket az Európai Közösségnek adott esetben teljesítenie kell, különös tekintettel azokra a szerződésen kívüli felelősségen alapuló kötelezettségekre, amelyek a rendszerek köztulajdoni jellegéből erednek.

(16) Ezenkívül szükséges, hogy a Galileo- és az EGNOS-rendszer üzemeltetéséből származó bevételek az Európai Közösséget illessék, ezzel biztosítva korábban eszközölt beruházásai ellentételezését. A magánszektorral a rendszerek üzemeltetése tárgyában esetlegesen megkötött szerződések a bevételek vonatkozásában előírhatnak egy elosztási mechanizmust.

(17) A Galileo- és az EGNOS-program megfelelő közirányítása egyrészt feltételezi az Európai Közösség, az Ellenőrző Hatóság és az Európai Űrügynökség közötti szigorú hatáskör-megosztást, másrészt hogy a Bizottság által képviselt Európai Közösség gondoskodik a programok végrehajtásáról. A Bizottságnak létre kell hoznia a megfelelő eszközöket, és rendelkeznie kell a szükséges forrásokkal, különösen a segítségnyújtás tekintetében.

(18) Az Ellenőrző Hatóságnak a maga részéről az a fő feladata, hogy a programok végrehajtásához kapcsolódó összes kérdésben a Bizottság segítségére legyen. Másik feladata azon pénzeszközök kezelése, amelyeket a programok címén a részére kifejezetten elkülönítettek és amelyeket a Bizottság rábízott a 2006. december 13-i 1995/2006/EK, Euratom tanácsi rendelettel[20] módosított, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet[21] 54. cikke (2) bekezdésének megfelelően.

(19) Az Európai Űrügynökségnek, amely műszaki kérdésekben rendelkezik szakértelemmel, a programok végrehajtásának műszaki vonatkozásait lefedő többéves megállapodást kell kötnie az Európai Közösséggel. Annak lehetővé tétele érdekében, hogy az Európai Közösségek képviseletében eljáró Bizottság teljes mértékig gyakorolhassa ellenőrzési hatáskörét, a fenti megállapodásnak tartalmaznia kell különösen az Európai Űrügynökségre bízott pénzeszközök kezelésének általános feltételeit, valamint elő kell írnia, hogy a megállapodás alkalmazásában megkötött szerződések összhangban legyenek a közbeszerzésekre alkalmazandó közösségi szabályokkal. E tekintetben megfelelően figyelembe kell venni a közösségi vívmányokat, a már elvégzett beruházásokat, valamint adott esetben a hatályos megállapodásokat is.

(20) E rendelet végrehajtása során indokolt, hogy a Bizottságot egy „Európai GNSS-Programok Bizottsága” elnevezésű bizottság segítse. A megfelelő közirányítás érdekében, amelynek keretében biztosítani kell a programok irányításának egységességét, a gyorsabb döntéshozatalt és az információkhoz való egyenrangú hozzáférést, az Ellenőrző Hatóság igazgatási tanácsa képviselőinek részt kell venniük az Európai GNSS-Programok Bizottságának munkájában.

(21) Tekintve, hogy az európai műholdas rádiónavigációs programok olyannyira kiérlelődtek, hogy már jelentős mértékben túlhaladták az egyszerű kutatási tervek kereteit, indokolttá vált, hogy egy specifikus jogi aktus alapjaira helyezzék őket, amely jobban igazodik az igényeikhez, és eleget tesz a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás követelményének

(22) A programok folytatása érdekében e rendelet pénzügyi keretet állít fel, amely a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás 37. cikke értelmében az éves költségvetési eljárás során elsődleges hivatkozási alapot teremt a költségvetési hatóság számára.

(23) Végezetül kiemelendő, hogy az Európai Parlamentet és a Tanácsot rendszeresen tájékoztatni kell a Galileo- és az EGNOS-program végrehajtásáról,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

A RENDELET TÁRGYA ÉS ÁLTALÁNOS ELVEK

1. cikk

Az európai GNSS-rendszerek és -programok

Az EGNOS- és Galileo-programok (a továbbiakban: a programok) magukban foglalnak minden szükséges tevékenységet, amely a két európai műholdas rádiónavigációs rendszer (GNSS), azaz az EGNOS-rendszer és a Galileo-program keretében megvalósuló rendszer (a továbbiakban: a rendszerek) mindegyikének meghatározása, fejlesztése, érvényesítése, felépítése, üzemeltetése, megújítása és javítása érdekében szükséges.

Az EGNOS-rendszer olyan infrastruktúra, amely elsősorban az amerikai GPS-rendszer és az orosz GLONASS-rendszer által kibocsátott jeleket használja fel. Ez utóbbiak megbízhatóságát növeli egy Európát is magában foglaló földrajzi területre kiterjedően. Számos navigációs berendezést tartalmaz, amelyek műholdakon és földi jeladó-állomásokon kerülnek elhelyezésre.

A Galileo-program keretében megvalósuló rendszer egy önálló GNSS infrastruktúra, amely műholdak konstellációját és földi jeladó-állomásokat foglal magában.

2. cikk

Tárgy

E rendelet meghatározza a programok végrehajtásának folytatása során alkalmazandó szabályokat, beleértve azokat is, amelyek az Európai Közösség pénzügyi hozzájárulására vonatkoznak.

3. cikk

A Galileo-program szakaszai

A Galileo-program az alábbi szakaszokból áll:

- egy meghatározási szakasz, amelynek során megtervezték a rendszer felépítését és meghatározták annak elemeit, és amelyet teljes egészében az ötödik kutatási és fejlesztési keretprogramból származó közösségi pénzeszközökkel finanszíroztak;

- egy fejlesztési és validációs szakasz, amely magában foglalja az első műholdak megépítését és fellövését, az első földi infrastruktúrák létrehozását, valamint mindazon munkálatokat és műveleteket, amelyek lehetővé teszik a rendszer keringési pályán való jóváhagyását; finanszírozása közösségi forrásokból és az Európai Űrügynökség pénzeszközeiből valósul meg;

- egy kiépítési szakasz, amely az űrbeli és a földi infrastruktúrák összességének üzembe helyezéséből, valamint az ehhez az üzembe helyezéshez kapcsolódó műveletekből áll;

- egy üzemeltetési szakasz, amely tartalmazza az infrastruktúra irányítását, a rendszer karbantartását, folyamatos tökéletesítését és megújítását, a programhoz kapcsolódó hitelesítési és szabványosítási műveleteket, a rendszer kereskedelmi forgalmazását, továbbá minden olyan tevékenységet, amely a rendszer fejlesztéséhez, illetve a program megfelelő végrehajtásához szükséges.

4. cikk

A Galileo-program finanszírozása

1. A fejlesztési és validációs szakaszt az Európai Közösség és az Európai Űrügynökség finanszírozza. Ez a szakasz várhatóan a 2010. év során zárul le.

2. A kiépítési szakaszt teljes egészében az Európai Közösség finanszírozza. Előreláthatólag a 2008-tól 2013-ig terjedő időszakban zajlik majd.

3. Az üzemeltetési szakasz várhatóan 2013-ban kezdődik el. E szakasz végrehajtása során a rendszer üzemeltetésére adott esetben – a magánszektor bevonásával – szolgáltatásnyújtási koncessziós szerződések vagy szolgáltatásokra kiírt közbeszerzések alapján is sor kerülhet. Ezeket a szerződéseket 2013. előtt kell megkötni. Az üzemeltetési szakaszban az Európai Közösség pénzügyi hozzájárulásának összege a magánszektor részvételi arányától függ, mely utóbbi – a költségvetési hatóság előzetes jóváhagyását követően – a fent említett, adott esetben megkötendő szerződések tartalmából következik.

4. Az Európai Közösség által megkötött megállapodások vagy egyezmények tartalmazzák harmadik államoknak a program kiegészítő finanszírozásában való esetleges részvétele feltételeit és végrehajtási szabályait.

5. cikk

Az EGNOS-rendszer üzemeltetése

Az EGNOS-rendszer üzemeltetése legfőképpen az infrastruktúra irányítását, a rendszer karbantartását, folyamatos tökéletesítését és megújítását, a programhoz kapcsolódó hitelesítési és szabványosítási műveleteket és a rendszer kereskedelmi forgalmazását öleli fel.

6. cikk

Az EGNOS-rendszer finanszírozása és üzemeltetése

1. Az Európai Közösség gondoskodik az EGNOS üzemeltetésének finanszírozásáról, a magánszektor esetleges részvételének sérelme nélkül.

2. Az EGNOS üzemeltetését a kezdeti időszakban lehetőleg a magánszektor részére szolgáltatásokra kiírt közbeszerzések révén kell biztosítani. A későbbiekben esetlegesen a Galileo üzemeltetési szakaszának részévé válhat.

II. FEJEZET

KÖLTSÉGVETÉSI HOZZÁJÁRULÁS ÉS MECHANIZMUSOK

7. cikk

Érintett tevékenységek

A programok céljára e rendelet alapján elkülönített közösségi hozzájárulás az alábbiakat finanszírozza:

1. a Galileo-program fejlesztési és validációs szakaszának befejezéséhez kapcsolódó tevékenységek;

2. a Galileo-program kiépítési szakaszához kötődő tevékenységek, beleértve e szakasz irányítási és ellenőrzési műveleteit, valamint a rendszer piacra történő bevezetését megkönnyítő lépéseket,

3. a rendszerek üzemeltetéséhez, illetve az üzemeltetést megelőző vagy előkészítő intézkedésekhez kapcsolódó tevékenységek.

8. cikk

Költségvetési források

1. Annak érdekében, hogy e rendelet 7. cikkében meghatározott tevékenységek – a Galileo-program által létrehozott rendszer üzemeltetéséhez kapcsolódó tevékenységek kivételével – megvalósulhassanak, a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakban folyó áron 3 105 millió EUR összegre van szükség.

2. Az előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi évente a többéves pénzügyi keret által rögzített határokon belül. Végrehajtásuk az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet szabályainak megfelelően történik.

3. A programokhoz kapcsolódó költségvetési kötelezettségvállalásokat éves részletekben kell teljesíteni.

4. Az e cikk első bekezdésében említett összeg nem tartalmazza azokat az előre nem látható pénzügyi kötelezettségeket, amelyeket az Európai Közösségnek adott esetben teljesítenie kell, különös tekintettel azokra, amelyek a rendszerek köztulajdoni jellegéből fakadnak. Ha a Bizottság ilyen helyzettel szembesül, az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti a megfelelő javaslatokat.

9. cikk

Üzemeltetésből származó bevételek

A rendszerek üzemeltetéséből származó bevételek az Európai Közösséget illetik. E bevételeket a közösségi költségvetésnek juttatják, és az európai GNSS-programok céljára különítik el. Amennyiben az elkülönített bevételek összege a vártnál lényegesen jelentősebbnek bizonyul, az elkülönítés elvét felül kell vizsgálni.

A magánszektorral adott esetben megkötött szerződés vagy szerződések szabályozhatnak egy elosztási mechanizmust a fenti bevételek vonatkozásában.

III. FEJEZET

A PROGRAMOK KÖZIRÁNYÍTÁSA

10. cikk

A programok irányításának általános kerete

A programok közirányítása a Bizottság által képviselt Európai Közösség, az Európai GNSS Ellenőrző Hatóság (a továbbiakban: Ellenőrző Hatóság) és az Európai Űrügynökség közötti szigorú hatáskör-megosztáson alapszik.

Az Európai Közösség, amelynek képviseletében a Bizottság jár el, az 1321/2004/EK rendelet sérelme nélkül gondoskodik a programok végrehajtásáról. Ennek érdekében a Bizottság létrehozza a megfelelő eszközöket, és rendelkezik a feladata teljesítéséhez szükséges forrásokkal. Független szakértőket kérhet fel arra, hogy legyenek segítségére a programok felügyelete és irányítása során. Ezenkívül kérheti a tagállamok szakértőinek támogatását, valamint pénzügyi és műszaki auditot végezhet.

11. cikk

A programozás és a pénzeszközök elosztása

1. A programok céljára e rendelet által elkülönített pénzeszközöket a Bizottság kezeli.

2. A Bizottság többéves munkaprogramot készít, amely megfelel az e rendelet mellékletében meghatározott célkitűzéseknek.

3. A Bizottság a többéves munkaprogramot és esetleges módosításait az e rendelet 14. cikke (2) bekezdésében meghatározott eljárás szerint fogadja el.

4. A melléklet módosításait a Bizottság fogadja el. E rendelet nem alapvető rendelkezéseinek módosításait 14. cikk (3) bekezdése szerinti ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

5. Az e rendelet címén finanszírozott intézkedéseket az 1605/2002/EK, Euratom rendeletnek megfelelően kell végrehajtani.

12. cikk

Az Ellenőrző Hatóság szerepe

Az 1321/2004/EK rendeletben rábízott feladatok sérelme nélkül az Ellenőrző Hatóság a programok minden olyan eleme tekintetében támogatja a Bizottságot, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság a segítségét kéri. Gondoskodik az Európai Közösség által a programok keretében kifejezetten rábízott pénzeszközök felhasználásának irányításáról és ellenőrzéséről. Ezeket a pénzeszközöket az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 54. cikkének (2) bekezdése és az 1321/2004/EK rendelet rendelkezéseinek megfelelően elfogadott hatáskör-átruházási határozattal bocsátják az Ellenőrző Hatóság rendelkezésére.

Az előző bekezdésben említett hatáskör-átruházási határozat alapján a Bizottság hatáskör-átruházási megállapodást köt az Ellenőrző Hatósággal. A hatáskör-átruházási megállapodás tartalmazza az Ellenőrző Hatóságra bízott pénzeszközök kezelésének általános feltételeit, és különösen a végrehajtandó cselekvéseket, a hozzájuk kapcsolódó finanszírozást, az igazgatási eljárásokat, a felügyeleti és ellenőrzési intézkedéseket.

13. cikk

Az Európai Űrügynökség (ESA) szerepe

A programok megvalósításához kapcsolódó műszaki szempontok, és különösen a Galileo-program kiépítési szakaszát érintő intézkedések végrehajtása tekintetében az Európai Közösség – amelynek képviseletében a Bizottság jár el – többéves megállapodást köt az Európai Űrügynökséggel azon hatáskör-átruházási határozat alapján, amelyet a Bizottság az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 54. cikke (2) bekezdésének megfelelően fogad el.

A megállapodás szabályozza az Európai Űrügynökségre bízott pénzeszközök kezelésének általános feltételeit, és különösen a végrehajtandó fellépéseket, a hozzájuk kapcsolódó finanszírozást, az igazgatási eljárásokat, a felügyeleti és ellenőrzési intézkedéseket, a megállapodás nem megfelelő teljesítése esetén alkalmazható intézkedéseket, a materiális és immateriális eszközök tulajdonosi rendszerét.

Az említett megállapodás alkalmazásával megkötött szerződéseknek meg kell felelniük a közbeszerzésekre vonatkozó közösségi szabályoknak, azon intézkedések sérelme nélkül, amelyek meghozatala az Európai Közösség alapvető biztonsági érdekeinek védelme vagy a közbiztonság érdekében válik szükségessé. Tiszteletben kell tartaniuk a programok felépítését és közösségi jellegét.

14. cikk

Bizottsági eljárás

1. A Bizottságot egy „Európai GNSS-Programok Bizottsága” elnevezésű bizottság segíti.

2. Az e bekezdésre való hivatkozás esetén alkalmazni kell az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét, tiszteletben tartva ugyanezen határozat 8. cikkének rendelkezéseit is.

3. Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén alkalmazni kell az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét, tiszteletben tartva ugyanezen határozat 8. cikkének rendelkezéseit is.

4. Az Ellenőrző Hatóság igazgatási tanácsának képviselői részt vesznek az Európai GNSS-Programok Bizottságának munkájában. Az Európai Űrügynökség Műholdas Navigációs Programtanácsának képviselői szintén részt vehetnek az Európai GNSS-Programok Bizottságának munkájában, ez utóbbi belső szabályzatában meghatározott feltételek mellett.

5. Az Európai Közösség által kötött megállapodások vagy egyezmények lehetővé tehetik harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek részvételét az Európai GNSS-Programok Bizottságának munkájában, ez utóbbi belső szabályzatában meghatározott feltételek mellett.

IV. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

15. cikk

A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme

A Bizottság gondoskodik arról, hogy az e rendelet keretében finanszírozott intézkedések végrehajtása során a Közösség pénzügyi érdekeit csalás, korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni megelőző intézkedésekkel és hatékony ellenőrzésekkel védjék, gondoskodik továbbá a jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetéséről, és szabálytalanság esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat szab ki a 2988/95/EK, Euratom[22] és a 2185/96/EK, Euratom[23] tanácsi rendeleteknek, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[24] megfelelően.

Az e rendelet alapján finanszírozott közösségi intézkedések esetében a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett szabálytalanság a közösségi jog valamely rendelkezésének vagy valamely szerződéses kötelezettségnek egy gazdasági szereplő általi, annak cselekménye vagy mulasztása útján történő megsértése, amelynek eredményeként a Közösségek általános költségvetése vagy a Közösségek által kezelt költségvetések indokolatlan kiadási tételek miatt kárt szenvednek vagy szenvednének.

Az e rendeletből eredő szerződések, megállapodások és egyezmények, beleértve a részt vevő harmadik országokkal kötött megállapodásokat és egyezményeket, különösen rendelkeznek a Bizottság vagy bármely, általa engedélyezett képviselő által ellátott felügyeletről és pénzügyi ellenőrzésről, valamint a Számvevőszék által végzett auditokról, amelyekre szükség esetén a helyszínen kerül sor.

16. cikk

Az Európai Parlament és a Tanács tájékoztatása

A Bizottság biztosítja e rendelet végrehajtását. Minden évben, a költségvetési tervezet előterjesztése során jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács részére a programok végrehajtásáról. 2010-ben félidős felülvizsgálatot kell végezni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a programok előrehaladásáról való tájékoztatása érdekében.

17. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

Az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

Az elnök az elnök

Melléklet

Az európai GNSS-programok célkitűzései

Az európai GNSS-rendszerek és -programok, valamint ezen programok általános célkitűzéseinek és szakaszainak meghatározását e rendelet 1., 3. és 5. cikke tartalmazza.

A Galileo-program különös célkitűzései arra irányulnak, hogy a rendszer által kibocsátott jelek felhasználhatók legyenek az alábbi öt funkció betöltésére:

- „Nyilvános szolgáltatás” (Open Service vagy OS) nyújtása, amely a felhasználó számára ingyenesen szolgáltat helymeghatározási és szinkronizációs adatokat, rendeltetése a műholdas rádiónavigáció tömeges alkalmazási igényeinek való megfelelés.

- „Életvédelmi szolgáltatás” (Safety of Life Service vagy SoL) nyújtása, olyan felhasználókat megcélozva, amelyek számára a biztonság elengedhetetlen, különös tekintettel a légiközlekedési, a hajózási és a vasúti közlekedési ágazat előírásaira. Ez a szolgáltatás a folytonosság követelményét is kielégíti, valamint rendelkezik egy integritás-információ sugárzási funkcióval, amely a rendszer elégtelen működése esetén lehetővé teszi a felhasználó értesítését.

- „Kereskedelmi szolgáltatás” (Commercial Service vagy CS) nyújtása, amely lehetővé teszi az alkalmazások szakmai vagy kereskedelmi célú fejlesztését, köszönhetően a megnőtt teljesítménynek és a „nyilvános szolgáltatás” által biztosítottakénál nagyobb hozzáadott-értékkel bíró adatoknak.

- „Kormányzati ellenőrzésű szolgáltatás” nyújtása (Public Regulated Service vagy PRS), amelyet kizárólagosan a kormányok által felhatalmazott felhasználóknak, olyan érzékeny alkalmazások céljára tartanak fenn, amelyek a szolgáltatás magas fokú folytonosságát igénylik. A „kormányzati ellenőrzésű szolgáltatás” erős és kódolt jeleket használ.

- Szerepvállalás a COSPAS-SARSAT-rendszer kutató- és mentő szolgáltatásában (Search and Rescue Support Service vagy SAR) oly módon, hogy érzékelik a jeladók által kibocsátott vészjelzéseket, és válaszüzeneteket küldenek számukra.

Az EGNOS-program különös célkitűzései annak lehetővé tételére irányulnak, hogy az EGNOS-rendszer betöltse az alábbi három funkciót:

- „Nyilvános szolgáltatás” nyújtása, amely a felhasználó számára ingyenesen szolgáltat helymeghatározási és szinkronizációs adatokat, rendeltetése a műholdas rádiónavigáció tömeges alkalmazási igényeinek való megfelelés a rendszer által lefedett területen.

- „Kereskedelmi jellegű adatok sugárzására irányuló szolgáltatás” nyújtása, amely lehetővé teszi az alkalmazások szakmai vagy kereskedelmi célú fejlesztését, köszönhetően a megnőtt teljesítménynek és a „nyilvános szolgáltatás” által biztosítottakénál nagyobb hozzáadott-értékkel bíró adatoknak.

- „Életvédelmi szolgáltatás” (Safety of Life Service) nyújtása, olyan felhasználókat megcélozva, amelyek számára a biztonság elengedhetetlen, különös tekintettel a légiközlekedési, a hajózási és a vasúti közlekedési ágazat előírásainak való megfelelésre. Ez a szolgáltatás többek között kielégíti a folytonosság követelményét, és rendelkezik egy integritás-információ sugárzási funkcióval, amely a rendszer elégtelen működése esetén lehetővé teszi a felhasználó értesítését.

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME:

Az európai műholdas rádiónavigációs programok (Egnos és Galileo) végrehajtásának folytatásáról szóló módosított tanácsi rendeletjavaslat

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ GAZDÁLKODÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Érintett szakpolitikai terület(ek) és a kapcsolódó tevékenység(ek):

06. CÍM – ENERGIA ÉS KÖZLEKEDÉS

06 02. ALCÍM – BELSő, LÉGI ÉS TENGERI KÖZLEKEDÉS

06 06. ALCÍM – AZ ENERGIÁVAL ÉS A KÖZLEKEDÉSSEL KAPCSOLATOS KUTATÁS

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek:

06 01 04 11. jogcím –– Galileo-program – Igazgatási kiadások (létrehozandó új költségvetési tétel)

06 02 10. jogcímcsoport –– Galileo-program

06 06 02. jogcímcsoport –– Közlekedéssel kapcsolatos kutatás (beleértve az aeronautikát is)

3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:

2008-2013

3.3. Költségvetési jellemzők

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Tagjelölt országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |

06 01 04 11 | nem kötelező | nem diff. | IGEN | NEM | NEM | 1a. – Versenyképesség a növekedés és a kohézió érdekében |

06 02 10 | nem kötelező | diff. | NEM | NEM | NEM | 1a. – Versenyképesség a növekedés és a kohézió érdekében |

06 06 02 | nem kötelező | diff. | NEM | IGEN | IGEN | 1a. – Versenyképesség a növekedés és a kohézió érdekében |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

A pénzügyi források bemutatása a következőket veszi figyelembe:

4. a 2007-2013 közötti időszakra érvényes hatályos pénzügyi terv: 1 005 millió EUR[25]

5. a 2008-2013 közötti időszakra érvényes kiegészítő összegek: 2 100 millió EUR

6. 300 millió EUR a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram keretében

7. teljes összeg a 2007-2013 közötti időszakra: 3 405 millió EUR

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány teljes létszáma[30] | 30 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1. A megvalósításra rövid vagy hosszú távon van-e szükség

A Tanács már 1999 júliusában úgy ítélte meg, hogy „egy polgári felhasználású műholdas navigációs rendszer létrehozásával a kulcsfontosságú technológiák egyik legkiemelkedőbb jelentőségű területén nagyobb függetlenséget lehetne elérni”, és hogy „egy polgári felhasználású műholdas navigációs rendszer létrehozásának köszönhetően Európa ipara a területtel kapcsolatos szakértelmét tovább bővítheti és nagy méretekben profitálhat az említett jövőt idéző technológia által megnyíló lehetőségekből”. Ettől kezdve a Tanács és az Európai Tanács több alkalommal is hangsúlyozta e program stratégiai jelentőségét, és kérte, hogy a Bizottság tegyen meg minden szükséges intézkedést a program végrehajtása érdekében.

2004. július 14-én a Bizottság elfogadta az európai műholdas rádiónavigációs program kiépítési és üzemeltetési szakaszainak megvalósításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatot[31]. Az említett javaslat két fő célkitűzést jelölt meg. Egyrészt, mivel a GALILEO-program már igen előrehaladott készültségi állapotba került, és innentől fogva már meghaladja egy egyszerű kutatási program kereteit, szükségessé vált a programnak egy olyan jogi eszközzel történő megalapozása, amely koherens a jövőbeli európai űrpolitikával és jobban megfelel a program szükségleteinek, miközben a lehetőségek szerinti legmagasabb szinten segíti elő a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás megvalósítását.

Másodsorban pedig a GALILEO-program közösségi költségvetést terhelő részének a 2007-2013 közötti időszakra szóló pénzügyi keret alatti finanszírozására tértek ki. A javaslat ennek megfelelően az Európai Közösség részéről egymilliárd eurós pénzügyi hozzájárulást említ a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra. 2005. április 21-én a Tanács a költségvetéssel kapcsolatos rész kivételével megállapodásra jutott (részleges általános iránymutatás) a bizottsági rendeletjavaslattal kapcsolatban, a végleges jóváhagyás tehát a 2007-2013 közötti pénzügyi kerettel kapcsolatos vita eredményeitől függ. A Tanács által bevezetett fő módosítás azzal kapcsolatos, hogy az EGNOS-programot bele kell foglalni a rendeletjavaslatba.

A Parlament tehát első olvasatban megvizsgálta a szöveget, és általánosságban véve nagyon kedvezően ítélte meg 2005. szeptember 5-én. A Tanácshoz hasonlóan azt szorgalmazta, hogy az EGNOS-program kerüljön bele a rendeletjavaslatba.

Hangsúlyozni kell, hogy amikor a Bizottság 2004 júliusában elfogadta a rendeletjavaslatot, a GALILEO-program kiépítési és üzemeltetési szakaszait magán koncesszióba szándékozták adni. Az Európai Közösség pénzügyi hozzájárulása ennek megfelelően a rendszer kiépítési költségeinek egyharmadára korlátozódott volna, továbbá a rendszer üzemeltetésének első éveiben évenkénti támogatást kellett volna nyújtania a koncesszió birtokosának.

A koncessziós szerződéssel kapcsolatos tárgyalások során felmerülő nehézségek miatt azonban a 2007. március 22-én összeülő Közlekedési Tanács és az Európai Parlament többek között arra kérte a Bizottságot, hogy a lehető legrövidebb időn belül terjesszen elő arra vonatkozó javaslatot, hogyan lehet garantálni a közpénzből származó hosszú távú pénzügyi kötelezettségvállalásokat.

A Bizottság 2007. május 16-i közleményében válaszolt a Parlament és a Tanács kérdéseire. Elsőként annak tudomásulvételére kérte a Parlamentet és a Tanácsot, hogy a koncessziós szerződéssel kapcsolatos tárgyalások zátonyra futottak. A program kielégítő folytatásának biztosítása érdekében a Bizottság ezután néhány alapvető javaslatot fogalmazott meg, többek között a tekintetben, hogy az Európai Közösség saját maga biztosítsa a teljes Galileo-konstelláció kiépítését, majd ezt követően a rendszer üzemeltetése már a köz- és a magánszféra partnerségére épülve is megvalósulhat.

A Bizottság felhívta a figyelmet arra, hogy a javasolt új forgatókönyv az egyetlen módja annak, hogy a Galileo-rendszer 2012 végéig teljes körűen működhessen. Ehhez a 2007-2013 közötti időszakban 3,4 milliárd eurós költségvetési kötelezettségvállalásra van szükség, ami 2,4 milliárddal több az eredeti, a Bizottság által 2004. július 14-én elfogadott javaslatban szereplő összegnél. A közösségi költségvetésből származó hozzájárulásnak ez a lényeges megemelkedése elsősorban annak tudható be, hogy az Európai Közösség vállalja fel a rendszer kiépítésével kapcsolatos összes költséget.

A Bizottság közleményét követően a Közlekedési Tanács 2007 júniusában állásfoglalást fogadott el, amelyben:

- megállapítja, hogy a koncessziós szerződéssel kapcsolatos tárgyalások zátonyra futottak és indokolt azoknak véget vetni;

- felkéri a Bizottságot egy hitelesíthető EGNOS-rendszer megvalósításának folytatására annak biztosítása mellett, hogy annak szolgáltatásai már 2008-tól elérhetőek legyenek;

- megerősíti a GALILEO jelentőségét, hiszen a program az Európai Unió egyik legnagyobb jelentőségű projektje és továbbra is fenntartja, hogy a Galileo-rendszert 2012 végéig ki kell építeni;

- beismeri, hogy a GALILEO és az EGNOS kiépítésének a közszféra általi megvalósításához további közfinanszírozásra lenne szükség;

- felkéri a Bizottságot, hogy 2007 szeptemberéig terjesszen elő részletes javaslatokat a következőkkel kapcsolatban: finanszírozás; a közbeszerzés tekintetében alkalmazandó politika, amelynek egyszerre kell figyelembe vennie a közösségi vívmányokat és a versenyeztetést; a magánszféra szerepe az üzemeltetési szakaszban; és végezetül a programnak a közszféra által megvalósított megfelelő irányítása, amely a Bizottság, az Európai Űrügynökség, az Európai GNSS Ellenőrző Hatóság, a tagállamok és a Tanács között világosan elosztott hatáskörökön alapul.

2007. május 16-i közleményében a Parlament is támogatta a Bizottság által előterjesztett javaslatokat, különösen a programok közösségi finanszírozásával kapcsolatban.

5.2. A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

Az EGNOS- és a GALILEO-programok teljes mértékben megfelelnek a szubszidiaritás elvének. A műholdas rádiónavigációs infrastruktúrák kiépítése meghaladja egy egyedül fellépő tagállam pénzügyi és műszaki kapacitását, és a közösségi szint a legmegfelelőbb szint az ilyen jellegű programok megvalósítására, amelyek kiváló példáját adják a közösségi hozzáadott értéknek, amennyiben az Európai Közösség világosan meghatározza a célkitűzéseket és a forrásokat.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve az azzal összefüggő mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

Az európai műholdas rádiónavigációs politika célkitűzése értelmében az Európai Közösség az EGNOS és a GALILEO elnevezésű két műholdas rádiónavigációs rendszert (GNSS) veheti igénybe. Mindkét infrastruktúra műholdakból és földi állomásokból áll.

A Bizottság által az eredeti rendeletjavaslat módosítására megfogalmazott javaslatok figyelembe veszik a kiépítési szakasz koncesszióba adásával kapcsolatos elképzelések feladását, valamint az Európai Parlament és a Tanács különböző észrevételeit.

Először is mostantól a szövegbe teljes mértékben beépül az EGNOS-program. A szöveg ez utóbbit a GALILEO-program mellett az európai műholdas rádiónavigációs politika másik fő pilléreként említi. Ezen kívül tartalmazza a két rendszer és a két program világos meghatározását.

Másodsorban a szöveg értelmében az EGNOS-rendszer teljes körű működése 2009-től várható. Fontos, hogy az EGNOS-rendszer működtetésének finanszírozását 2009-től kezdődően az Európai Közösségnek kell biztosítania, ebbe beletartozik a rendszer működtetéséhez, fennmaradásához és kereskedelmi forgalmazásához szükséges összes elem. Az EGNOS üzemeltetése a magánszektor számára kiírt szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési eljárás tárgyát képezheti 2013-ig, majd 2013 után be lehet építeni a GALILEO üzemeltetésébe.

Harmadsorban a javasolt szöveg figyelembe veszi a GALILEO-program kiépítési szakaszának koncesszióba adásával kapcsolatos elképzelések feladását, és azt, hogy a magánszektor tényleges elköteleződésének hiányában ezt a szakaszt teljes egészében az Európai Közösségnek kell finanszíroznia. A rendszer működtetéséhez szolgáltatásnyújtási koncessziós szerződések köthetők vagy a magánszektor számára kiírt szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési eljárás indítható.

Negyedszer a szöveg két módon kívánja javítani a programok közszféra általi irányítását:

- egyrészt szigorú hatáskörmegosztást kell előírni a Bizottság által képviselt Európai Közösség, az Európai GNSS Ellenőrző Hatóság és az Európai Űrügynökség között, miközben a Bizottság vezető szerepet tölt be és felel a programok végrehajtásáért;

- másrészt pedig létre kell hozni az Európai GNSS-Programok Bizottságát.

A működési célkitűzések és a tervezett fellépések a következők:

1. működési célkitűzés: A Galileo-program végrehajtásának folytatása.

1. fellépés: Hosszú átfutási idővel beszerezhető alkatrészek

A fellépés lényege, hogy a hosszú átfutási idővel beszerezhető alkatrészek megrendeléséről időben gondoskodni kell (a műholdakhoz szükséges olyan alkatrészek, amelyeket korlátozott piaci hozzáférhetőségük miatt a műholdak előállításának megkezdése előtt be kell szerezni), és azoknak a teljes kiépítésre vonatkozó szerződéssel kapcsolatos tárgyalásoknak megfelelően a műholdakat előállító gyártósorral (gyártósorokkal) kompatibilisnek kell lenniük. Ennek a fellépésnek az időzítése a Galileo teljes tervezése szempontjából kritikus.

2. fellépés: Teljes műholdak

A cél annak biztosítása, hogy a teljes kiépítésre vonatkozó szerződéssel kapcsolatos tárgyalás eredményei és a szerződés teljesítése összhangban legyenek a Bizottság által a Galileo-programot illetően meghatározott célokkal. Alaposan ellenőrizni kell, hogy a beszerzési politika érvényesítése során teljes mértékben tiszteletben tartják-e a tanácsi határozatokat és a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal való összeegyeztethetőséget.

3. fellépés: Rakétaindító eszközök

A cél annak biztosítása, hogy az ESA által javasolt kilövési terv összhangban legyen a Bizottság általános politikájával, valamint a program kockázatkezelési politikájával és kockázatcsökkentési terveivel. Az említett kilövési terv vonatkozásában meg kell vizsgálni a nemzetközi együttműködés lehetőségét.

4. fellépés: Tartalék rakétaindító eszközök és két tartalék földi műhold

Lásd az előző fellépést különös tekintettel a rendkívüli tartalékalapban szereplő kockázatcsökkentésre.

5. fellépés: Földi egység

A cél annak biztosítása, hogy a teljes kiépítésre vonatkozó szerződéssel kapcsolatos tárgyalás eredményei és a szerződés teljesítése összhangban legyenek a Bizottság által a Galileo-programot illetően meghatározott célokkal. Alaposan ellenőrizni kell, hogy a beszerzési politika érvényesítése során teljes mértékben tiszteletben tartják-e a tanácsi határozatokat és a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal való összeegyeztethetőséget.

6. fellépés: Műveletek

A cél annak biztosítása, hogy a teljes kiépítésre vonatkozó szerződéssel kapcsolatos tárgyalás eredményei és a szerződés teljesítése összhangban legyenek a Bizottság által a Galileo műveleteit illetően meghatározott célokkal és fellépésekkel. A Galileo jövőbeli üzemeltetési szakaszában alaposan ellenőrizni kell, hogy betartják-e a tanácsi határozatokat.

7. fellépés: Rendszertechnika

A cél annak biztosítása, hogy a teljes kiépítésre vonatkozó szerződéssel kapcsolatos tárgyalás eredményei és a szerződés teljesítése összhangban legyenek a Bizottság által a Galileo-programot illetően meghatározott célokkal. Alaposan ellenőrizni kell, hogy teljes mértékben tiszteletben tartják-e a tanácsi határozatokat és a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal való összeegyeztethetőséget.

2. működési célkitűzés: EGNOS (egyetlen fellépés).

A cél annak biztosítása, hogy az ESA és a GSA által az EGNOS frissítése, a korai műveletek és az EGNOS gazdasági üzemeltetőjének kiválasztása vonatkozásában végzett tevékenységek összhangban legyenek a Bizottság célkitűzéseivel. Alaposan ellenőrizni kell, hogy teljes mértékben tiszteletben tartják-e a tanácsi határozatokat és a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal való összeegyeztethetőséget.

5.4. Végrehajtási módszer

- A Bizottság többéves munkaprogramot készít. A többéves munkaprogramot és annak módosításait az e rendelet 14. cikkében említett eljárással összhangban a Bizottság fogadja el.

- Az Európai GNSS Ellenőrző Hatóság a Bizottságot segítő általános feladatkört kap. Gondoskodik az Európai Közösség által a programok keretében kifejezetten rábízott pénzeszközök felhasználásának irányításáról és ellenőrzéséről. Ezeket a pénzeszközöket hatáskör-átruházási megállapodással bocsátják az Ellenőrző Hatóság rendelkezésére az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 54. cikke (2) bekezdésének és az 1321/2004/EK rendelet rendelkezéseinek megfelelően.

- A műszaki szakértelemmel rendelkező Európai Űrügynökség olyan többéves megállapodást köt az Európai Közösséggel, amely lefedi a programok lebonyolításával kapcsolatos műszaki vonatkozásokat és különösen a GALILEO-program kiépítési szakaszával kapcsolatos tevékenységeket. Annak érdekében, hogy az Európai Közösséget képviselő Bizottság teljes mértékben gyakorolni tudja ellenőrzési jogkörét, a megállapodásban szerepelnie kell az Európai Űrügynökség rendelkezésére bocsátott pénzeszközök kezelésére vonatkozó általános feltételeknek, és elő kell írni, hogy a megállapodás alapján megkötött szerződésekre a közbeszerzéssel kapcsolatos közösségi szabályokat kell alkalmazni.

- A Bizottság a rendszertulajdonos EU nevében felel azért, hogy mind az EU politikai és nemzetközi kötelezettségvállalásai mind elképzelései megvalósuljanak, továbbá meghatározza és jóváhagyja a rendszerrel kapcsolatos általános előírásokat és követelményeket; valamint felügyeli és ellenőrzi a megállapított követelmények szigorú betartását az építési, kiépítési és üzemeltetési szakaszban. Ebben az összefüggésben:

1. A Bizottság a projekt menedzsment, az űrrel kapcsolatos mérnöki tudományok, a pénzügy és a technológia marketing területén vezető szakemberek tanácsadását veszi igénybe, akik a program független bírálóiként lépnek fel.

2. A Bizottság egy megfelelő struktúrával és elegendő személyi állománnyal rendelkező Galileo-csapatot kíván létrehozni, amely ellátja a programok egyes összetevőivel kapcsolatos irányítási, kockázatmonitoring, jelentéstételi és egyeztetési feladatokat. A GSA és a projektmenedzsment tanácsadók – mely utóbbiakat szolgáltatási szerződés alapján foglalkoztatják – segítséget nyújtanak e feladat ellátásához, többek között az alábbi területeken: kockázatkezelés-monitoring és -ellenőrzés, dokumentáció-ellenőrzés, a program előrehaladásával kapcsolatos üléseken való részvétel, az előrehaladás nyomon követése és az ezzel kapcsolatos jelentéstétel, a műszaki jellegű, költségekkel, illetve az ütemezéssel kapcsolatos helyettesítő megoldások egyeztetése.

3. Végezetül pedig a Bizottság munkáját más szakértők és specialisták is segíthetik. Ezek a szakértők tanácsadást nyújthatnak a programmenedzser számára, de nem rendelkeznek végrehajtási jogkörrel. Ez kiváló lehetőséget teremt a nemzeti szinten rendelkezésre álló szakértelem teljes körű igénybevételére.

( Központosított irányítás

( közvetlenül a Bizottság által (lásd 5.3. pont)

( közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

( végrehajtó hivatalok,

( a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikke szerinti szervek (GSA),

( nemzetközi szervezetek (Európai Űrügynökség)

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

A Bizottság többéves munkaprogramot készít, amelyben meghatározzák a finanszírozott fellépéseket, a közösségi hozzájárulást, a várt eredményeket és a teljesítménymutatókat. A többéves munkaprogramot és annak módosításait az e rendelet 14. cikkében említett eljárással összhangban a Bizottság fogadja el.

6.2. Értékelés

6.2.1. Előzetes értékelés

1999. óta a Bizottság egy sor tanulmányt készített, és számos közleményt publikált az EGNOS- és a GALILEO-program különböző vonatkozásairól (meghatározás, költségek / várt előnyök, irányítás, a köz- és a magánszféra partnersége stb.). Az összes fent említett dokumentum hozzáférhető.

6.2.2. A jövőbeni értékelések feltételei és gyakorisága

A Bizottság gondoskodik a programok végrehajtásáról. Ebből a célból minden évben az előzetes költségvetés-tervezet előterjesztésekor a programok végrehajtásáról szóló jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé.

Ezen túlmenően 2010-ben időközi értékelés is készül annak érdekében, hogy az Európai Parlament és a Tanács tájékoztatást kapjon a tájékoztatást az EGNOS- és a GALILEO-program előrehaladásáról.

7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

E rendelet 15. cikkének megfelelően az egyezményekben, a finanszírozási megállapodásokban, valamint az ezekből eredő bármilyen szerződésben vagy végrehajtási eszközben kifejezetten kikötik, hogy a Számvevőszék és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) szükség esetén helyszíni ellenőrzést végezhet.

8. FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Ezeket az összegeket folyó áron kell megadni a műszaki és igazgatási segítségnyújtási kiadások figyelembevétele nélkül;az összegek a 2007-2013 közötti időszakra vonatkoznak összesen 3 378 millió EUR értékben, ebből 300 millió EUR-t a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramból finanszíroznak (06 06 02. jogcímcsoport –– Közlekedéssel kapcsolatos kutatás (beleértve az aeronautikát is))

Kötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (három tizedesjegyig)

(Fel kell tüntetni a célkitűzésekre, a fellépésekre és a teljesítésekre vonatkozó fejezeteket.) | 2008-as év | 2009-es év | 2010-es év | 2011-es év | 2012-es év | 2013-as év | ÖSSZESEN |

2008-as év | 2009-es év | 2010-es év | 2011-es év | 2012-es év | 2013-as év |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[33] (XX 01 01) | A*/adminisztrátor | 15 | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 |

B*, C*/asszisztens | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 |

A(z) XX 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott állomány[34] | 9[35] | 9 | 9 | 9 | 9 | 9 |

ÖSSZESEN | 30 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 |

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

A program összköltsége 10 milliárd euró körül mozog figyelembe véve a közbeszerzéseket, a műveleteket, az üzemeltetést és a kutatás-fejlesztési szerződéseket. A javasolt „Galileo-csapat”, amelynek vezetője igazgató beosztást kap, végzi a programokkal kapcsolatos irányítási, kockázatmonitoring, jelentéstételi és egyeztetési feladatokat. A csapat különösen a következő feladatokat látja el:

1. Intézményi feladatok

1.1. Jelentéstétel a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek

1.2. Kapcsolattartás a Számvevőszékkel

2. Üzemeltetési feladatok

2.1. A program irányításával kapcsolatos jelentéstétel az új Európai GNSS Tanácsnak

2.2. Felügyeleti szerep a GSA igazgatótanácsban

2.3. Általános programirányítás és kockázatkezelés egy külső tanácsadó testület segítségével

2.4. Az ESA beszerzések felügyelete, a műszaki alapkövetelmények és a biztonsággal kapcsolatos követelmények irányítása

2.5. Az EGNOS/Galileo műveleti/üzemeltetési szerződések felügyelete (vagy közvetlenül vagy a GSA felügyeletével)

2.6. A GSA tevékenységeinek felügyelete a Bizottság részéről (K+F, egyéb)

3. Nemzetközi tárgyalások (megállapodások és frekvenciával/biztonsággal kapcsolatos ügyek)

4. Jogi és pénzügyi kérdések

8.2.3. A (jogszabályban meghatározott) állomány származási helye

A humánerőforrás-szükségleteket az irányító főigazgatóság számára kiutalt költségvetésből kell fedezni az éves költségvetés-elosztási eljárás keretében.

( A cserére vagy meghosszabbításra kerülő program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek

Jogszabályban meghatározott / Tisztviselő: 8 adminsztrátor + 3 asszisztens

valamint:

Szerződéses alkalmazott: 1 a II. besorolási csoportból

Kihelyezett tagállami szakértő: 2

( Az 2008-as évi politikai stratégia/előzetes költségvetési-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek

2 teljes munkaidős egyenérték – működtetés

14 teljes munkaidős egyenérték – kutatás

( A következő, 2009-es politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának keretében igénylendő álláshelyek

5 teljes munkaidős egyenérték

Az érintett szolgálaton belül meglévő állomány felhasználásával átcsoportosítandó álláshelyek (belső áthelyezés)

( Az 2008 – 2013 között szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben az adott időszakra nem előirányzott álláshelyek

8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05 – Igazgatási kiadások)

millió EUR (három tizedesjegyig)

Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | év 2008 | év 2009 | év 2010 | év 2011 | év 2012 | év 2013 | ÖSSZESEN |

1. Technikai és igazgatási segítségnyújtás (beleértve a kapcsolódó személyi költségeket) |

Végrehajtó hivatalok |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás |

– belső[36] | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 21,000 |

– külső[37] | 1,500 | 1,500 | 1,500 | 1,000 | 1,000 | 1,000 | 6,000 |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás összesen | 5,000 | 5,000 | 5,000 | 4,000 | 4,000 | 4,000 | 27,000 |

8.2.5. A referenciaösszegbe nem beletartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány típusa | 2008-as év | 2009-es év | 2010-es év | 2011-es év | 2012-es év | 2013-as év |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01) | 2,457 | 3,042 | 3,042 | 3,042 | 3,042 | 3,042 |

A(z) XX 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) | 0,417 | 0,417 | 0,417 | 0,417 | 0,417 | 0,417 |

Személyi és kapcsolódó – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – költségek összesen | 2,874 | 3,459 | 3,459 | 3,459 | 3,459 | 3,459 |

Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak / A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány

a) Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak

A Bizottság által alkalmazott személyzet éves átlagos költsége a tisztviselők és az ideiglenes alkalmazottak esetében évi 117 000 EUR (2008-ban) beleértve a közvetett költségeket is (általános költségek) (21 jogszabályban meghatározott álláshely x 117 000 euróval = 2 457 000 EUR a 2008-as évre és 26 jogszabályban meghatározott álláshely x 117 000 euróval = 3 042 000 EUR az azt követő évekre).

b) A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány

Egy kihelyezett tagállami szakértő éves átlagos költsége évi 48 000 EUR (8 kihelyezett tagállami szakértő x 48 000 = 384 000 EUR)

Egy, a II. besorolási csoportba tartozó szerződéses alkalmazott éves áltagos költsége évi 33 000 EUR.

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány éves összköltsége 417 000 EUR .

8.2.6. A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások millió EUR (három tizedesjegyig) |

2008-as év | 2009-es év | 2010-es év | 2011-es év | 2012-es év | 2013-as év | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01 – Kiküldetések | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 2,400 |

XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,300 |

XX 01 02 11 03 - Bizottságok[38] | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,500 |

XX 01 02 11 05 – Információs rendszerek | - | - | - | - | - | - | - |

2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11) | - | - | - | - | - | - | - |

3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadásával) | - | - | - | - | - | - | - |

A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli - a referenciaösszegbe NEM beletartozó - igazgatási kiadások összesen | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 4,200 |

[1] COM(2004) 477.

[2] Az Európai Parlament 2007. április 26-i állásfoglalása a Galileo koncessziós szerződéssel összefüggő tárgyalásokról.

[3] COM(2007) 261.

[4] Az Európai Parlament 2007. június 20-i állásfoglalása az európai műholdas rádiónavigációs programnak (GALILEO) a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás és a 2007-2013-as többéves pénzügyi keret szerinti finanszírozásáról.

[5] COM(2004) 477 végleges/2.

[6] A költségvetés 6. címe.

[7] COM(2007) 534, 2007.9.19.

[8] HL L 246., 2004.7.20., 1. o.

[9] COM(2004) 477, 2004.7.14., módosította a COM(2004) 477 végleges/2, 2006.5.24.

[10] HL C …, …, … o.

[11] HL C …, …, … o.

[12] HL C …, …, … o.

[13] ….

[14] COM(2001) 370, 2001.9.12.

[15] COM(2007) 212, 2007.4.26.

[16] HL L 228., 1995.9.23., 1. o. Legutóbb a 807/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 143., 2004.4.30., 46. o.) módosított rendelet.

[17] HL L 246., 2004.7.20. 1. o. A 2006. december 12-i 1942/2006/EK tanácsi rendelettel (HL L 367., 2006.12.22., 18. o.) módosított rendelet.

[18] COM(2004) 477 végleges/2.

[19] A költségvetés 6. címe.

[20] HL L 390., 2006.12.30., 1. o.

[21] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

[22] HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

[23] HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

[24] HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

[25] COM(2004) 477 / COM(2004) 477 végleges/2.

[26] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx cím xx 01 alcíme alá.

[27] A 100 millió eurós összeg a 2007-es költségvetésben szerepel a 060210. költségvetési tételben. Ezt ugyanakkor a Bizottság nem veheti igénybe, mert az alapjogszabály elfogadására nem kerül sor a 2007-es év során. Ebben az összefüggésben a Bizottság egyrészt ennek a kötelezettségvállalási előirányzatként szereplő összegnek az TEN-T felé történő áthelyezését tervezi (annak a lehetősége mellett, hogy az 2009-ben visszakerül a 060210. költségvetési tételbe), másrészt pedig azt, hogy a globális átcsoportosításon keresztül kifizetési előirányzatokat bocsát rendelkezésre.

[28] A(z) xx 01 alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04 vagy xx 01 05 jogcímcsoportokon kívüli kiadások.

[29] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

[30] A 35 „álláshelyből” 21 „álláshely” új, a fennmaradó 14 „álláshely” pedig már megvolt.

[31] COM(2004) 477.

[32] Az ebben a táblázatban feltüntetett, 895 millió eurós összegben kötelezettségvállalási előirányzatok formájában szerepel az a 100 millió eurós összeg, amelyet 2009-ben terveznek átcsoportosítani a 06 03 03. költségvetési tételből („A transzeurópai közlekedési hálózathoz kapcsolódó közös érdekű projektek pénzügyi támogatása”) a 06 02 10. költségvetési tételbe („Galileo-program”); erre a Bizottság által 2007-ben javasolandó átcsoportosítási kérelmet követően kerül sor (lásd még a táblázatban beszínezett rubrikához tartozó lábjegyzetet, amely a „4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése” pontban is szerepel).

[33] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[34] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[35] 8 kihelyezett tagállami szakértő és 1 szerződéses alkalmazott.

[36] Pályázati felhívást követően szerződéses tanácsadók (10 fő 1 450 EUR/nap/fő havi 20 munkanapra 12 hónapon keresztül + 20 000 EUR éves utazási költség).További megfelelő szakértelemmel rendelkező személyzetre van szükség a következő területekre: Galileo programirányítás / Pénzügyi irányítás/kockázatkezelés / GNSS politika/nemzetközi ügyek/jelentéstétel/ ESA beszerzés felügyelete/ műveletek / üzemeltetési szerződések felügyelete.

[37] Lásd az 5.4a. pontot.

[38] „Az Európai GNSS-Programok Bizottsága”.