Brüsszel, 2.2.2005

SEC(2005) 148 végleges

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikke (3) bekezdése értelmében Finnország aktualizált, 2004-2008-re szóló stabilitási programjáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

A költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásnak megerősítéséről szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet[1] előírja, hogy a részt vevő tagállamoknak, vagyis a közös valutát bevezető tagállamoknak a stabilitási programokat 1999. március 1-jéig kell benyújtaniuk a Tanácsnak és a Bizottságnak. E rendelet 5. cikke értelmében a Tanács a Bizottságtól és a Szerződés 114. cikke alapján létrehozott bizottságtól (Gazdasági és Pénzügyi Bizottságtól) kapott értékelés alapján megvizsgált minden stabilitási programot. A Tanács a Bizottságtól kapott ajánlás alapján, és Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően a vizsgálat után véleményezte a programot. A rendelet értelmében a tagállamoknak az aktualizált stabilitási programokat évente kell benyújtaniuk, melyet a Tanács hasonló eljárások szerint ellenőrizhet.

Finnország első, az 1998-2002 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programját 1998. szeptember 7-én nyújtotta be, melyet a Tanács 1998. október 12-án értékelt. A stabilitási program aktualizálását azt követően minden évben benyújtották. Finnország legutóbbi stabilitási programját 2004. december 2-án nyújtotta be. A Bizottság szolgálatai a 2004. őszi gazdasági előrejelzésük eredményeinek, a magatartási kódexnek[2], a potenciális kibocsátás és a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek értékelésének közös módszertana, a 2003-2005 közötti időszakra szóló átfogó gazdaságpolitikai iránymutatás ajánlásai, valamint a költségvetés-politika koordinációjának megerősítéséről szóló Tanácsnak és Európai Parlamentnek címzett 2002. november 27-i bizottsági közleményében[3] kifejtett elvek figyelembe vételével technikailag értékelték az aktualizált stabilitási programot. Az értékelés következtetései:

- A finn kormány 2004. december 2-án hagyta jóvá az aktualizált stabilitási programot, és a korábbi aktualizálásokhoz hasonlóan tájékoztatás céljából benyújtotta a parlamentnek. Az aktualizált stabilitási program a 2004-2008 közötti időszakra vonatkozik. A program nagymértékben megfelel a magatartási kódexnek, habár a feltételezett kiinduló változók némelyike hiányzik.

- A programban bemutatott makrogazdasági helyzet szerint a gazdaság az erős hazai keresletnek köszönhetően 2004-ben több mint 3 %-kal növekedett, 2005-ben viszont a növekedési ütem 2,8 %-ra csökken. A 2,5 %-os előre jelzett átlagnövekedés a program teljes időszakára inkább óvatosnak tűnik. A rövid távú előrejelzés a Bizottság szolgálatai által készített 2004. őszi gazdasági előrejelzés alatt marad, valamint a programban megadott potenciális kibocsátásra alapozott középtávú előrejelzés is a bizottsági szolgálatok által becsült potenciális növekedés alatt marad.

- A kormány fő költségvetés-politikai célkitűzése a kiegyensúlyozott államháztartás helyi és központi kormányzati szinten való fenntartása. A szociális biztonsági alapok rendszeresen többlettel rendelkeznek, így az államháztartási egyenleg a GDP 2 %-ával megegyező éves többletet mutat fel. Ezzel a politikával a központi kormányzati költségvetés egyenlege nemzeti szinten helyrehozható a kormányzati időszak végére (2007). E cél elérésének támogatásaként a kormány 2003 májusában a kiadásokra vonatkozóan éves felső határt hagyott jóvá a 2004-2007 közötti időszakra. E felső határok alapján a teljes központi állami kiadások reálértéken évente átlagban mintegy 1 %-kal növekedhetnek az időszak során. Mivel a kiadások növelését nagyrészt áthelyezték 2004-re, a felső határok kevés mozgásteret engednek a kormányzati időszak hátralévő időszakára. Az előző aktualizáláshoz képest gyakorlatilag változatlanok a 2004-2007 közötti időszak államháztartási többletére vonatkozó előrejelzések.

- Habár a finn közszektor továbbra is többletet képes felmutatni, a költségvetési eredmények az előre jelzettnél rosszabbul alakulhatnak, mivel az aktualizálásban ismertetett költségvetési alaptrendek csak részben foglalják magukban az 1,7 milliárd euró összegű (a GDP 1,2 %-a) adócsökkentéseket, amelyek a 2,5 évig tartó, 2004. november végén megkötött átfogó bérmegállapodást egészítik ki. Mivel 2005-2007-re nem jelentettek be kiadáscsökkentő terveket, a központi kormányzati hiány 2005-2007 között magasabb lenne a programban megadottnál, hacsak nem vezetnek be bevételteremtési intézkedéseket, ami révén csökkenne az államháztartás többlete is. A kormány becslése szerint a bérmegállapodás és az adócsökkentések miatt az államháztartási többlet 0,3 százalékponttal (2007-ben) a GDP 1,9 %-ára esik vissza. A kormány azonban azzal számol, hogy a csomag a potenciális növekedés javítása és a munkahelyteremtés révén erősíti a gazdasági dinamizmust, és ezáltal növeli a bevételteremtési kapacitást. Tekintettel e kockázatértékelésre a programok költségvetési irányultsága elégséges ahhoz, hogy a 2004-2008 közötti időszakban a Stabilitási és Növekedési Paktum középtávú célkitűzése (egyensúlyhoz közeli pozíció) fenntarthatóak legyen. Elég széles biztonsági sávot nyújt a GDP-hiány 3 %-os küszöbének megsértésével szemben normál makrogazdasági ingadozás esetén a 2004-2008 közötti időszakra.

- A bruttó államadósság-hányad előreláthatólag jóval a GDP 60 %-a alatt marad, és a programidőszak folyamán csökkenni fog. A jelenlegi programban az adóssághányad csökkenésével számolnak, ami a becsülések szerint a GDP 44,6%-áról (2004-ben) 2008-ra kb. 41 %-ra esik vissza. Az előző programaktualizáláshoz képest a jelenlegi program az adósság GDP-hez viszonyított arányát illetően 2005-től kifejezetten alacsony aránnyal számol, ami a magasabb nominális GDP-növekedésre, a központi kormányzati hitelfelvétel alacsonyabb szintjére, alacsonyabb kamatfizetésre és magasabb adóbevételekre vezethető vissza. Az előző program azt jelezte előre, hogy az adósság GDP-hez viszonyított aránya gyakorlatilag változatlan marad (a GDP 45 %-a alatt) 2004-2007 között, míg a jelenlegi programban majdnem 3 százalékpontos csökkenést jósolnak.

- A program áttekinti a kormány strukturális reformprogramját, ami a 2005-ben hatályba lépő nyugdíjreform révén a közszektor fenntarthatóságának javítására összpontosít. A korábbi intézkedéseket követő reform az előrejelzések szerint 3 évvel kitolja a nyugdíjba vonulási életkort, ami ezáltal 62-63 évre emelkedik. A reform további intézkedéseket vázol fel a tartósan magas strukturális munkanélküliség csökkentésére. A 2004. november végén elfogadott kollektív bérszerződés, amit kiegészít az adócsökkentés, az elvárások szerint növeli a gazdasági dinamizmust és elősegíti a munkahelyteremtést. A kormány meghozott és tervezett intézkedései ténylegesen javíthatják a potenciális növekedést, és tovább erősíthetik az államháztartás fenntarthatóságát.

- Finnország kedvező helyzetben van az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára nézve az elöregedő népesség és az ahhoz kötődő előre jelzett jelentős költségvetési kiadások ellenére. A programban felvázolt stratégia átfogó jellegű és további adósság-konszolidációból, valamint strukturális reformokból áll, pl. a nyugdíjreformot illető további lépésekből, és a nyugdíjba vonulási életkor megemelését célzó intézkedésekből. A végrehajtott és tervezett strukturális reformok az államháztartásra kedvező hatással lennének.

- Összességében elmondható, hogy az aktualizálásban kifejtett gazdaságpolitikák messzemenően összhangban állnak az átfogó, az adott országra jellemző gazdaságpolitikai iránymutatásokkal az államháztartás területén. Az első évben (2004-ben) különösen jónak bizonyultak a 2003-ban bevezetett többéves, kiadásokra vonatkozó felső határok, hiszen a végleges költségvetési kiadások nem érték el a felső határt, és a becslések szerint a 2005. évi költségvetési kiadások is ennek megfelelően alakulnak. A kiadásra vonatkozó keret politikailag kötelező erejű, így a továbbiakban is be kell tartani.

A Bizottság ezen értékelés alapján fogadta el a mellékelt, Finnország aktualizált stabilitási programjáról szóló ajánlást (tanácsi véleményre), melyet továbbít a Tanácsnak.

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikke (3) bekezdése értelmében Finnország aktualizált, 2004-2008-re szóló stabilitási programjáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[4] és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére, tekintettel a Bizottság ajánlására,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT HOZTA:

1. A Tanács [2005. február 17-én] megvizsgálta Finnország 2004-2008-ra szóló aktualizált stabilitási programját. A program nagymértékben megfelel az átdolgozott „stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmi és formai magatartási kódexe” adatokra vonatkozó követelményeinek. A feltételezett kiinduló változók némelyike hiányzik. Ennek megfelelően felkérik Finnországot, hogy teljes megfelelést biztosítson az adatokra vonatkozó követelményekkel.

2. A program alapjául szolgáló makrogazdasági helyzetnek megfelelően a reál GDP-növekedés a 3,2%-ról (2004-ben) átlagosan 2,4 %-ra csökken a programidőszak során. A jelenleg rendelkezésre álló információ ismeretében a helyzet óvatosnak tűnő növekedési feltételezéseket tükröz. A program inflációra vonatkozó előrejelzései valószerűnek tűnnek, és összhangban állnak a bizottsági szolgálatok becsléseivel.

3. A GDP 2 %-ának megfelelő éves költségvetési többlettel a költségvetési pozíció a program révén a teljes időszakban biztos maradhat. A többlet alapvetően a szociális biztonsági alapokból ered. A központi állami költségvetés jelenleg kiegyensúlyozott, a 2005-2007 közötti időszakban azonban jelentkezhet kis mértékű hiány. A célkitűzések között szerepel, hogy a központi állami költségvetés 2007-re újra kiegyensúlyozott legyen. E cél eléréséhez a kormány a kiadásokra vonatkozóan éves felső határokat hagyott jóvá a 2004-2007 közötti időszakra. Az előző aktualizáláshoz képest az államháztartási többletet illető, 2004-2007-re szóló előrejelzések gyakorlatilag változatlanok.

4. Habár a finn közszektor továbbra is többletet képes felmutatni, a költségvetési eredmény az előre jelzettnél rosszabbul alakulhat, mivel az aktualizálásban ismertetett költségvetési alaptrendek csak részben foglalják magukban az 1,7 milliárd euró összegű (a GDP 1,2 %-a) adócsökkentéseket, amelyek a 2,5 évig tartó, 2004. november végén megkötött átfogó bérmegállapodást egészítik ki. Mivel 2005-2007-re nem jelentettek be kiadáscsökkentő terveket, a központi kormányzati hiány 2005-2007 között magasabb lenne a programban megadottnál, hacsak nem vezetnek be bevételteremtési intézkedéseket, ami révén csökkenne az államháztartási többlet is. A kormány becslése szerint a bérmegállapodás és az adócsökkentések révén az államháztartási többlet 0,3 százalékponttal (2007-ben) a GDP 1,9 %-ára esik vissza. A kormány azonban azzal számol, hogy a csomag a potenciális növekedés javítása és a munkahelyteremtés révén erősíti a gazdasági dinamizmust, és ezáltal növeli a bevételteremtési kapacitást.

5. Tekintettel e kockázatértékelésre a programok költségvetési irányultsága elégséges ahhoz, hogy a 2004-2008 közötti időszakban a Stabilitási és Növekedési Paktum középtávú célkitűzése (egyensúlyhoz közeli pozíció) fenntartható legyen. Elegendő biztonsági fedezetet nyújt a GDP-hiány 3 %-os küszöbének megsértésével szemben is normál makrogazdasági ingadozás esetén a 2004-2008 közötti időszakra.

6. Az adóssághányad a becslések szerint 2004-ben a GDP 44,6%-a volt, ami jóval a Szerződésben előirányzott referenciaérték (a GDP 60 %-a) alatt van. A program szerint az adóssághányad 3,5 százalékponttal csökken a programidőszak során.

7. Úgy tűnik, hogy Finnország kedvező helyzetben van az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára nézve, az elöregedő népességhez kötődő, előre jelzett jelentős költségvetési kiadások ellenére. A programban felvázolt stratégia átfogó jellegű, és további adósság-konszolidációból, valamint strukturális reformokból áll, pl. a nyugdíjreformot illető további lépésekből, és a nyugdíjba vonulási életkor megemelését célzó intézkedésekből. A végrehajtott és tervezett strukturális reformok az államháztartásra kedvező hatással lennének.

8. Az aktualizálásban kifejtett gazdaságpolitikák messzemenően összhangban állnak az átfogó, az adott országra jellemző gazdaságpolitikai iránymutatásokkal az államháztartás területén. Különösen jónak bizonyultak az első évben (2004-ben) a 2003-ban bevezetett, többéves kiadásokra vonatkozó felső határok, hiszen a végleges költségvetési kiadás nem érte el a felső határt, és a becslések szerint a 2005. évi költségvetési kiadások is ennek megfelelően alakulnak. A kiadásra vonatkozó keret politikailag kötelező erejű, így a továbbiakban is be kell tartani.

Táblázat: Központi makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reál GDP (változás %-ban) | Stabilitási program (SP), 2004. december | 3.2 | 2.8 | 2.4 | 2.2 | 2.0 |

COM, 2004. október | 3.0 | 3.1 | 2.7 | Nincs adat (n.a.) | n.a. |

SP, 2003. november | 2.7 | 2.5 | 2.4 | 2.4 | n.a. |

HICP-infláció (%) | SP, 2004. december | 0.2 | 1.4 | 1.8 | 1.8 | 1.8 |

COM, 2004. október | 0.2 | 1.5 | 1.7 | n.a. | n.a. |

SP, 2003. november | 0.7 | 1.3 | 1.8 | 1.8 | n.a. |

Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | SP Dec 2004 | 2.0 | 1.8 | 2.1 | 2.2 | 2.0 |

COM, 2004. október | 2.3 | 2.1 | 2.2 | n.a. | n.a. |

SP, 2003. november | 1.7 | 2.1 | 2.1 | 2.2 | n.a. |

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | SP, 2004. december2 | 3.7 | 3.4 | 3.8 | 3.9 | 3.7 |

COM, 2004. október | 4.1 | 3.9 | 3.8 | n.a. | n.a. |

SP, 2003. november | 3.7 | 4.0 | 4.1 | 4.3 | n.a. |

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (a GDP %-ában) | SP, 2004. december1 | 2.1 | 1.7 | 2.0 | 2.1 | 1.9 |

COM, 2004. október | 2.8 | 2.3 | 2.3 | n.a. | n.a. |

SP, 2003. november1 | 2.4 | 2.4 | 2.3 | 2.2 | n.a. |

Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | SP, 2004. december | 44.6 | 43.4 | 42.5 | 41.7 | 41.1 |

COM, 2004. október | 44.8 | 43.4 | 42.2 | n.a. | n.a. |

SP, 2003. november | 44.7 | 44.9 | 45.0 | 44.6 | n.a. |

Megjegyzés: 1A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján. 2A finn hatóságok az elsődleges egyenleget a nettó kamat nélkül adják meg a szokásos bruttó kamat helyett. A Bizottság szolgálatai a programban megadott adatok alapján újraszámolták a számokat. Forrás: Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatai által készített 2004. őszi gazdasági előrejelzések (COM); a Bizottság szolgálatai által készített számítások. |

[1] HL L 209., 1997.8.2. Az e szövegben említett összes dokumentum megtalálható a következő weboldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság felülvizsgált véleménye a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmáról és formájáról, melyet az ECOFIN-Tanács 2001.7.10-én látott el záradékkal.

[3] COM(2002) 668, 2002.11.27.

[4] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az e szövegben említett összes dokumentum megtalálható a következő weboldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.