HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 18.10.2004 
COM(2004) 674 végleges 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSHOZ ÉS AZ EURÓPAI 
PARLAMENTHEZ 
Az európai politikák és jogszabályok k eretében az európai szabványosítás szerepér ől 
{SEC(2004) 1251} 
 
HU 2   HU A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSHOZ ÉS AZ EURÓPAI 
PARLAMENTHEZ 
Az európai politikák és jogszabályok kere tében az európai szabványosítás szerepér ől 
(EGT vonatkozású szöveg) 
1. B EVEZET Ő ÖSSZEFOGLALÁS  
A szabványosítás a Tanácsnak és a Bizottságnak a „jobb szabályozás” elvégzésére, a 
vállalkozások versenyképességének növe lésére, és a kereskedelem akadályainak 
nemzetközi szinten történ ő felszámolására irányuló politikáinak szerves része.  Ezt az 
Európai Parlament 1999-ben1, és a Tanács mind az 1999. október 28-i állásfoglalásában2, 
mind a szabványosítás Európában betöltött szerepér ől szóló 2002. március 1-jei 
következtetéseiben3 megerősítette. Ugyanekkor a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy  
vizsgálja felül az európai szabványosítási po litika céljait, hatókörét és szükségleteit . A 
Bizottság a felkérést elfogadta, elemezte a jelenlegi helyzetet, és  azonosította azokat a 
kulcsterületeket, ahol az európai szabvá nyosítási rendszer, valamint az európai 
szabványosítási politika számára rendelkezésre álló eszközök t ovábbjavíthatók, és ahol azokat 
tovább kell javítani. Ezen elemzés er edményei két dokumentumot alkotnak. Az els ő ez a 
közlemény mely az EU politikáit támogató szabványosítás növekv ő jelentőségét 
hangsúlyozza. A második dokumentum egy, az „e urópai szabványos ítás kihívásaival” 
foglalkozó bizottsági személyzeti munkadokum entum, amely azokat a kihívásokat kezdi 
elemezni, amelyekkel az európai szabványosítás néz szembe a folyamatosan változó gazdasággal szemben, és ajánlásokat szán dékozik nyújtani arra  vonatkozóan, hogy hogyan 
lehetne e kihívásokat a legjobban legy őzni. 
A felülvizsgálat kimutatta, hogy a jelenlegi európai szabványosítási rendszer, amely 
keretét alapvet ően a 98/34/EK irányelv
4 határozta meg, azt hozta, amit attól elvártak. Az 
európai szabványosítás az áruk egységes pi aca beteljesülésének hatékony eszközének 
bizonyult. 
Mindazonáltal ez olyan kívánnivalót hagy maga után, amely az európai 
szabványosításban érdekelt fele ket érint, kezdve magával az Európai Bizottsággal, az 
európai szabványügyi szervezetekkel (ESO-k),  a nemzeti szabványügyi testületekkel, a 
nemzeti hatóságokkal, vállalkozásokkal,  egészen a szabványosításban érdekelt 
kormányzaton kívüli szervekig. 
                                                 
1 „Hatékonyság és elszámolhatóság az új megközelítés szerinti európai szabványosításban” cím ű a 
Tanácsnak és az Európai Parlamentn ek címzett bizottsági jelentésr ől szóló állásfoglalás, HL C. 150., 
1999.5.28. 
2 „A szabványosítás szerepe Európában” 1999. október 28-i tanácsi állásfoglalás (HL C. 141., 
2003.5.19.) 
3 A szabványosításról szóló, 2002. március 1-jei tanácsi következtetések, (HL C. 66., 2002.3.15.) 
4 A 98/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L. 217., 1998.8.5.) módosított, a m űszaki 
szabványok és szabályok terén történ ő információszolgáltatási eljárá s és az információs társadalom 
szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításá ról szól 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi 
irányelv, HL L. 204., 1998.7.21. (HL L. 217., 1998.8.5.) 
 
HU 3   HU – Az európai szabványosítás jelentősen hozzájárult az egys éges piacra vonatkozó 
jogszabályok m űködéséhez . 1998. óta megközelít őleg húsz olyan jogalkotási aktust 
és projektet fejlesztettek ki és hajtotta k végre, amelyekben a szabványok támogató 
szerepet játszanak. Ezek különösen az IK T-hoz (információs és kommunikációs 
technológia), a környezet- és fogyasztóvédelemhez kapcsolódnak. Ez arra enged következtetni, hogy az új megkö zelítéssel vagy azon túlmen ően, a szabványoknak a 
támogatási jogszabályokra történ ő használatát az európai jogszabályok új 
területeire is ki lehetne terjeszteni . A Bizottság a továbbiakban is támogatni fogja – 
a rendelkezések javítására irányuló köt elezettségvállalásával összhangban – a 
szabványoknak a támogatási  jogszabályokra történ ő szélesebb használatát. Az 
európai szabványosítás fontos szerepet játszhat az európai vállalatok 
versenyképességének növelésében . Ez magában foglalja azt is, hogy az önkéntes 
európai szabványosítási rendszer tevékenységek et fejleszt ki minden olyan területen, 
amely – az áruk egységes piacán túlmen ően – fontos a bels ő piac megfelel ő 
működéséhez, pl. a szolgáltatások, az IKT, a fogyasztó- és környezetvédelem 
területén. 
– Ebben az összefüggésben azonban az európai szabványosításnak megfelel ően kell 
reagálnia a piac – különösen az ipar –  szükségleteire . A Bizottságnak tudomása van 
néhány, a szabványok kifejlesztési folyamat ának hatékonyságára és sebességére 
vonatkozó kritikáról, különösen az olyan új tech nológiák területén mint az IKT, ahol 
a szabványosítás gyors kifejlesztése az élénken változó piaci feltételek 
követelményeinek való megfeleléshez szüks éges. Az ipari fórumok és konzorciumok 
által kidolgozott el őírások – különösen nemzetközi szinten – növekv ő szereppel 
bírnak. A Bizottság úgy véli, hogy hatalmas lehet őség van az európai 
szabványosítási rendszer, valamint annak a piaci szükségletek és a folyamatosan 
változó feltételek mellett m űködő vállalatok szükségleteinek kielégítésére 
irányuló mechanizmusai hatékonyságának és hatásfokának javítására.  Szem 
előtt tartva, hogy az európai szabványosítás függ etlen és az üzleti vállalkozások által 
irányított, az Európai Szabványügyi Szerv ezeteket – az érdekelt felekkel együtt – 
felhívják annak igazolására, hogy munka módszereik, eljárásaik és politikáik 
elégségesen tükrözik-e az érdekelt fe lek szükségleteit a jelenlegi piaci 
követelményekre való jobb reak ció nyújtása tekintetében.  
– Az EU oldaláról történ ő olyan irányú hozzájárulásként , hogy az EU politikáival való 
összefüggésben a szabványosításhoz értéket rendeljen, az intézményi keretet 
alaposan át kell vizsgálni  annak biztosítása érdekében, hogy a szabványosítás 
kifejthesse hatékony szerepét. Ez az európai szabványosítás finanszírozására illetve a 
szabványok és m űszaki szabályok terén információszolgáltatási eljárást létrehozó 
98/34/EK irányelv szabványokra vonatkozó részének felülvizsgálatára vonatkozó 
jogalap megteremtését foglalja magában. 
– A Bizottság – az európai szabvá nyügyi szervezetekkel együttm űködve – továbbra is 
ösztönzi a nemzetközi sz abványoknak a megfelel ő nemzetközi szabványügyi 
testületek által történ ő kifejlesztését és támogatja azok alkalmazását. Amennyiben 
nemzetközi szabványok léteznek, azokat – amikor csak lehetséges – az európai 
szabványügyi szervezetek egységesen ülte tik át és a közösségi jogszabályok 
alapjaként használják.   
 
HU 4   HU – A Bizottság szerint az európai szabványosítási rendszer és annak eredményei az 
EU-n kívül még inkább láthatók lehetnek , az európai harmonizációs modell 
előnyeinek különösen az EU új, a b ővítés utáni „szomszédainak” történ ő bemutatása 
céljából. A Bizottság „A szomszédokra vonatkozó európai politikákról” szóló 
legutóbbi közleményében5 kifejezetten kiemelte a megfelel őségértékelés és az ezzel 
összefügg ő szabványosítás fontosságát. Tovább á az európai szabványosítás Európán 
kívül történ ő még láthatóbbá tétele érdeké ben az európai szabványügyi 
szervezeteknek, azok nemzeti tagjainak a Bizottság és a tagállamok közötti 
szorosabb együttm űködésével nagyobb összhangot kellene teremteni6. 
2. A Z ÚJ SZABVÁNYOKRA ÉRZÉKENY POLITIKAI TERÜLETEK  
2.1. Új jogszabályok és új jogalkotási kezdeményezések 
Az európai szabványosítás – az új megközelítésre vonatkozó jogszabályok 
megalapozására –  az áruk egységes piaca beteljesülésének sikeres és alapvet ő eszköznek 
bizonyult . A Tanács az európai szabványosít ásról szóló, 2002. március 1-jei 
következtetéseiben meger ősítette ezt a sikert. Kérte a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy 
az európai szabványok által az európai jogal kotásnak nyújtott támogatás kiterjeszthet ő 
lenne-e új politikai területekre az egység es piacra vonatkozó jogszabályokon túlmen ően 
is. 
Ebben az összefüggésben hangsúlyozni kell, h ogy az „új megközelítés” a jogalkotás olyan 
egyedi modelljének bizonyult, amellyel mind a közérdek (azaz a közegészség és közbiztonság 
védelme, valamint a fogyasztó- és környe zetvédelem), mind a magánvállalkozások azon 
érdeke, hogy a vonatkozó „korszer űsítésnek” megfelel ően szabványokat hozzon létre, 
megfelelő módon egyesíthet ő. Rugalmasabb és kevésbé szigor ú jogalkotási formákat tesz 
lehetővé olyan területeken, ahol máskülönben magá nak a jogalkotási aktusnak kellene minden 
részletet meghatároznia.  
A Bizottság már „A Tanács és az Európai Pa rlament által 1999-ben elfogadott, az európai 
szabványosításról szóló állásfoglalásokat követ ően megtett intézkedésekr ől szóló a Tanácsnak 
és az Európai Parlamentnek címzett id őközi jelentés”-ben jelentést tett a jogalkotásának és 
politikáinak támogatása céljából a szabványok használatának kiszélesítésére irányuló 
tevékenységeir ől7. A Tanács 2002. márciusi kérése óta, amely továbbra is arra irányul, hogy a 
Bizottság folytassa ezt a vizsgálatot, és mind a jogszabályoknak a kib ővült Európai 
Unióra való tekintettel történ ő egyszer űsítése igényével, mind a „vívmányok”8 
frissítésére és egyszer űsítésére javasolt tevékeny ségekkel összefüggésben , a közösségi 
jogszabályokra és politikákra vonatkozó sokfajta kezdeményezéssel további fejl ődés történt. 
E területek – különösen a Bizottság „jobb szabályozási politikájával”9 párhuzamosan – az 
IKT-re, a szolgáltatásokra, a köz lekedésre, a fogyasztó- és környezetvédelemre vonatkoznak. 
                                                 
5 COM (2004) 373 végleges 
6 Lásd a Bizottságnak „az európai szabványosítás kihívásairól” szóló személyzeti munkadokumentumát 
http://europa.eu.int/comm/enterprise/standards_policy/index.htm  (közzéteszik) 
7 A részleteket lásd COM (2001) 527 végleges, 9. o. ff 
8 COM (2003) 71 
9 Az európai irányításról szóló,  2002. decemberi bizottsági jele ntés COM (2002) 705 végleges, COM 
(2002) 705 final. Egy jobb szab ályozási politika következményeként a Bizottság kötelezettséget vállalt 
arra, hogy rendszeresebben végez a fontos jogalkotási projektek tekintetében hatásértékelést. Ebben az 
 
HU 5   HU Ezért e szabványok használatának az egys éges piacon túli közösségi jogalkotói 
területekre történ ő kiterjesztése igen kívánatos, figy elembe véve természetesen – az 
irányításra és a jobb szabályozásra vonatkozó  bizottsági javaslatokkal összhangban – az 
érintett területek sajátosságait. 
2.2. Az ipar versenyképességé t támogató szabványosítás 
Az európai szabványosításból származó el őnyök jóval túlmennek az európai jogalkotás 
támogatásán . Az önkéntes szabványoknak az érdekelt felek által történ ő kifejlesztése további 
hozzáadott értéket nyújthat és növelheti a versenyképességet10. A szabványok már régóta a 
piacrendszer szerves részét képezik, és mi ndig kulcsszerepet játszottak a nemzetek 
gazdaságának fellendítésében.  A szabványok hozzájárulnak a verseny növeléséhez, és 
alacsonyabb kibocsátási és eladási költséget tesznek lehet ővé, előnyöket nyújtva a 
gazdaságoknak mint egészeknek.  A szabványok a változatok csökkentésével m űködnek, az 
együttműködési képességet biztosítva, a min őséget fenntartva, és információt szolgáltatva. 
Egy, az egyik legnagyobb nemzeti szabványügyi testület által kibocsátott új kelet ű tanulmány 
azt állítja, hogy Európában a szabványosítás megközelít őleg 1%-ot ad hozzá a bruttó hazai 
termék értékéhez11. Rámutatott továbbá arra is, hogy a szabványosítás által kiváltott 
hozzáadott érték legalább annyira  fontos, mint a szabadalma k által kiváltott érték. Ez 
megerősíti azt, hogy miért olyan fontos a szabványosítás az európai politikák számára. A 
Bizottság  kellőképpen tisztában van ezekkel a té nyekkel, és – következésképpen – a 
politikáihoz kapcsolódó különböz ő dokumentumaiba beépítette a szabványok 
használatát. 
2.2.1. Az áruk és szolgáltatások bels ő piacának javítása 
A Bizottság a 2003-2006-os bels ő piaci stratégiájában12 egy tíz pontból álló tervet  hozott 
létre a bels ő piac jobb m űködése érdekében. A különös prioritások tartalmazzák az áruk 
szabad mozgásának javítását  és a szolgáltatások szabad  mozgásának gyakorlati 
megvalósulását.  
Az Európai Unió piacgazdaságában a szolgált atási ágazatok (pl. üzleti szolgáltatások, 
közlekedés, energia, tá vközlés, turizmus és szórakoztatá s) a teljes foglalkoztatás jelent ős 
hányadával bírnak (a piaci szolgáltatá sok teljes foglalkoztatásának 70%-ával)13. Ennek 
ellenére az önkéntes szabványok rendelkez ésre állása a szol gáltatások terén 
számottev ően elmarad e terület gazdasági jelent ősége és lehet őségei mögött14. Az európai 
szabványokat egy, a szolgáltatások EU-n belüli kereskedelme fokozására és a 
versenyképesség növelésére képes intézk edésként ismerik el. Ennek megfelel ően a Bizottság 
felkérte az európai szabvá nyügyi szervezeteket, hogy hozzanak  létre egy programot az 
                                                                                                                                                         
összefüggésben alternatívákat és kevésbé szigorú megoldást kell fontolóra venni Az önkéntes 
szabványokra tett utalás ennek egyik eszköze. 
10 Például az osztrák szabványügyi testület által ki adott tanulmány szerint („Der Nutzen der Normung für 
Unternehmen und Volkswirtschaft”, 20.o.) Ausztriában a szabványosítás haszna 1.74 milliárd euró volt, 
míg a költség 43 millió euró volt. A haszon tehát negyvenszerese volt a költségnek.  
11 A szabványosítás gazdasági hasznai, amelyet a DIN (Német Szabványosítási Intézet) 2000-ben tett 
közzé, ISBN 3-410- 1486- 4 
12 Bizottsági közlemény: Bels ő piaci stratégia- Prioritások 2003–2006, COM (2003) 238 végleges 
13 A piaci szolgáltatások tartalmazzák az összes szol gáltatást, a közigazgatási szervek által nyújtott 
szolgáltatásokon kívül.  
14 Ebben az összefüggésben lásd: Szabványok a szolgálta tási szektorokban, Fraunhofer Institute Systems 
and Innovation Research, 2003. április, 1., 2. o. 
 
HU 6   HU európai szabványosítás kiemelt területein ek az érdekelt felekkel együtt történ ő meghatározása 
és a szabványok európai szint ű létrehozása dinamikus folyam atának megkezdése érdekében. 
Ezen túlmen ően a Bizottság sajnálatát fejezi ki , hogy – a szabványok figyelemre méltó közös 
csomagjának létezése ellenére – a tanúsítási rendszerek és a min őséget igazoló nemzeti 
jelölések még mindig elterjedtek. Azok a termel ők, akik termékeiket az EU piacán kívánják 
forgalomba hozni, gyakran kényszerítv e érzik magukat, hogy termékük megfelel őségét a 
vonatkozó nemzeti tanúsítási megjelölés fe ltüntetésével mutassák ki. Különösen nagy 
előrelépés lenne az önkéntes s zabványoknak való megfelelés önkéntes alapját biztosítandó 
egy közös európai megjelöl ési rendszerre hagyatkozni. Az európai szabványügyi 
szervezeteket, nemzeti tagjaikat, a tagállamo kat és az érdekelt feleket felkérik, hogy 
keressenek megoldásokat arra vonatkozóan, hogy e téren hogyan lehetne javítani a 
szemléletmódot.  
2.2.2. Innováció A szabványok az innovációban is fontos szerepet  játszanak, befolyásolva ezáltal a K+F-re 
vonatkozó üzleti beruházási döntéseket. A m űszaki ismeretek leginkább naprakész 
forrásaként a szabványok kiterjesztik a gazdasági ismeretek alapját, és új technológiákat és 
kutatási eredményeket tudnak ha rmonikusan beilleszteni a termékek és szolgáltatások 
tervezési és kifejlesztési folyamatába. Piaci  eszközként a szabványok segítik az üzletet a 
közös kereskedelmi nyelv megteremtésében. Erre kitűnő példa a GSM  („a mobil távközlés 
globális rendszere”), amely megalkotta a mobil távközlés nemzetközi piacát és számos 
mobilalkalmazás kifejlesztésének vezérl ő ereje. Sőt, a „Galileo”, az új m űholdas navigációs 
infrastruktúra  esetében az európai és nemzetköz i szabványok hasonlóképpen támogatják 
nemcsak annak végrehajtását, de anna k az alkalmazások széles körében történ ő felhasználását 
is. A Galileo eszközeinek és szolgáltatásainak a világpiacra történ ő zökkenésmentes belépése 
a kapcsolódó szabványok legszélesebb elf ogadásától függ. A szabványokkal kapcsolatos 
kutatás (a szabványok t udományos alappal történ ő ellátására irányuló kutatás) hozzájárul a 
K+F-be és az innovációba ir ányuló beruházásokat el ősegítő üzleti környezethez. Ezért – a 
szabványosítás optimális el őnye céljából – fontos a kut atási tevékenységek és a 
szabványosítás közötti kapcsolat meger ősítése.  
2.2.3. A szabványosítás és az IKT/IT A szabványok segítenek az együttm űködési képesség megteremtésében és biztosításában, 
és ezzel hozzájárulnak a piacok széttörede zésének elkerüléséhez. Ez különösen a 
folyamatosan változó technológiákkal rendelkez ő, gyorsan fejl ődő piacokon fontos, jelesül az 
IKT területén. Itt a piac alapvet ően és véglegesen megváltozott az elmúlt évtizedben. E piac 
liberalizációja versenyt vitt az ágazatok közé. A múlt egységes világát egy heterogén technológiai fejl ődés váltotta fel.  
Jelentős elmozdulás van a hardvert ől a szoftver irányába. Ez a szabványosítás hagyományos 
formáitól a rövidtávú fejlesztés ű és felhasználási ciklusú termékek irányába való 
elmozdulásra utal. Megteremti a szabvá nyokkal párhuzamos útvonalakat, az együttm űködési 
képességre irányuló célkit űzés elérése érdekében, amely kulcskövetelmény a piac 
széttöredezésének elkerülése tekintetébe n, és amely a szabványok megállapításának 
felgyorsulását és új teljesítések el ősegítését igényli. S őt a távközlés és az IT azonos irányt 
követ, és a piacok az új piaci struktúrák és a világszint ű ipari együttm űködés világszint ű 
vezetőjévé váltak. Ennek eredményeképpen a konzorciumok és a fórumok növekv ő szerepet 
játszanak a szabványok fejleszté sében, kihívást okozva az eu rópai szabványügyi szervezetek 
 
HU 7   HU szerepének és struktúráinak, csak úgy, mint a közigazgatási szervek EU-szint ű 
beavatkozásának. Az IKT-ágazatra vonatkozó jo gszabályokat támogató szabványosítást felül 
kellene vizsgálni.  
Az európai szabványosítási politikának, valami nt az európai szabványügyi szervezeteknek – 
az érdekelt felekkel, és különösen az iparral szoros együttm űködésben, a megváltozott piaci 
követelményekre való jobb reakció nyújtása céljából  – fel kell ismerniük ezeket a tényeket, és 
újra kell tervezniük a politikákat, eljárá sokat, és a szervezeti felépítéseket. 
2.3 A társadalmi igényeket támogató szabványosítás 
2.3.1 Környezet A Bizottság az integrált termékpolitikáról  szóló közleményében
15 rámutatott, hogy a 
szabványoknak komoly lehet őségük van a – gazdasági, szociális és környezeti 
aspektusokból álló – fenntartható fejl ődés támogatására . A szabványokat olyan 
eszközökként tüntette fel, amelyek fejlesztése  segíthet a termékek folyamatos környezeti 
fejlesztése keretének létrehozásában, azok te ljes élettartamán át. A szabványok kidolgozóit 
most arra ösztönzik, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet a környezetre. Ennek megfelel ően a 
Bizottság a legutóbbi, „A környezeti aspektusoknak a szabványosításba történ ő 
integrálásáról” szóló közleményében16 kulcsüzenetként meglehet ősen erősen ösztönözte a 
szabványosításban érdekelt minden fele t, hogy tegyen a környezetvédelemnek a 
szabványosításba történ ő integrálását célzó fenntartható lépéseket17.  
2.3.2 Hozzáférhet őség mindenki számára 
A szabványok fontos eszközei annak, hogy a társ adalom és a gazdaság befogadóbbá váljon. 
Európában a társadalom öregszik . Következésképpen növekv ő piaca van azon áruknak és 
szolgáltatásoknak, amel yek a fogyatékkal él ő és/vagy az id ős emberek követelményeit 
elégítik ki. A szabványosítás képes e kihívásra válaszolni , és alapot nyújt a mindenki 
számára hozzáférést biztosító korszer ű innovatív technológiák bevezetésére. Ez azonban a 
folyamatban érdekelt összes fél részér ől történő erős elkötelez ődést igényel.  
2.3.3 Biztonság 
A szabványosításnak fontos szerepet kellene játszania a terrorizmus elleni biztonsági 
küzdelemhez és az olyan polgárok, infrastrukt úrák és szolgáltatá sok védelmét célzó 
megelőzéshez kapcsolódó politikákka l összefüggésben, amelyek lehetséges célpontok. 
                                                 
15 COM (2003) 302 
16 COM (2004) 130., 2004. február 25-i végleges 
17 Gyakorlati következményként a Bizottság megbízást adott a szabványosítási munka programozására az 
energiát felhasználó termékek öko-formatervezése terén; e me gbízást az európai szabványügyi 
szervezetek elfogadták, és a m unka várhatóan hamarosan megkezd ődik. 
 
HU 8   HU 3. A  SZABVÁNYOSÍTÁS GLOBÁLIS DIMENZIÓJA  
Az Európai Unió leglényegesebb nemzetköz i kötelezettségvállalásai e területen a 
kereskedelem technikai akadályairól szóló WTO-megállapodásban jutnak kifejezésre. E 
megállapodás többek között azt követ eli meg az aláíróitól, hogy a m űszaki szabályokat és 
nemzetközi szabványokat megkülönböztetés nélküli módon fejlesszék ki és hajtsák végre, a 
kereskedelmet gátló és felesleges akadályok te remtése nélkül. Ajánlja továbbá a nemzetközi 
szabványokhoz való igazodást a m űszaki szabályok tervezése során minden lehetséges 
esetben. 
A Bizottság az európai szabvá nyügyi szervezetekkel együttm űködve elősegíti a nemzetközi 
szabványok használatát. E célból részt vesz az olyan üzleti párbeszédekben, mint a TABD18 
és a MEBF19, támogatást nyújt az európai és nem zetközi szabványügyi szervezetek közötti 
együttműködési és partnerségi megállapodásokhoz, el ősegíti az olyan szabályozási 
modellekre fogékony szabványokat, mint az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági 
Bizottsága (UN/ECE), és technikai segítséget nyújt. E cselekvések az európai ipar piachoz 
történő hozzáférésének lehet ővé tételét és versenyképe sségének növelését célozzák . 
Azonban ahhoz, hogy olyan pozícióba kerüljön, hogy ezt  meg tudja tenni, valamint az európai 
rendszer hatékonyságának kimutatása érdekében a Közösségnek európai szinten elégséges 
infrastruktúrát magában foglaló, er ős szabványrendszerre van szüksége,  amely képes 
biztosítani, hogy az európa i szabványokba a közösségi  politikák támogatására kidolgozott és 
átültetett nemzetközi szabványok e politikák kal összhangban legyenek. Egy – számos 
versengő nemzeti szabványügyi testületen alapuló – változékony rendszer ezt a szerepet 
sosem tudná betölteni. Ezért felkérik a tagállamokat, nemz eti szabványügyi testületeiket, 
és az érdekelt feleket, hogy továbbra is támogassák az er ős és koherens európai 
szabványrendszert.  Szükséges ugyanakkor, hogy az euró pai ipar és az érdekelt felek 
mind részt vegyenek az európai szabványosításban, hogy a nemzetközi szabványosítás 
szintjén vezet ő erejük lehessen.  
4. T OVÁBBI CSELEKVÉSEKRE VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK  
A tagállamokkal és a szabvány osításban érdekelt felekke l folytatott konzultációk 
megerősítették a Bizottságnak a szabványosítá si politika iránti nézeteit. Meger ősítették 
továbbá, hogy szükség van a nyomon követési tevékenységek egész rendszerét igényl ő 
fejlesztésre, amelyet „Az európai szabványosítás kihívásairól” szóló bizottsági személyzeti 
munkadokumentum fejt ki részletesebben . A Bizottság végre fogja hajtani az alábbiakban 
vázolt cselekvésekre vonatkozó ajánlásokat.  Felhívja továbbá az  európai szabványügyi 
szervezeteket, a tagállamokat, és az érdekelt feleket, hogy saját hatáskörükön belül végezzék e tevékenységeket. Az ajánlások végrehajtása egy, a Bizottság által a tagállamokkal és az 
érdekelt felekkel együttesen kidolgozott cs elekvési tervben megállapítandó további 
tevékenységekhez vezethet. 
A cselekvésekre vonatkozó ajánlások a következ ők: 
                                                
 
18 Transzatlanti üzleti párbeszéd (Trans Atlantic Business Dialogue) 
19 Dél-amerikai közös piaci európai üzleti fórum (Mercosur European Business Forum) 
 
HU 9   HU 4.1. Az európai szabványosításnak az európa i politikákban és jogszabályokban való 
kiterjedtebb használatának folytatása. 
– A Bizottság meg van gy őződve arról, hogy az európai jogszabályok és politikák 
támogatására hasznosítandó szabványoknak az  áruk egységes piacán túli területek 
kiterjesztése sikeres volt. A Bizottsá g elkötelezett abban, hogy folytatja ezt a 
megközelítést, és támogatja a szabványoknak a politikáiban történ ő kiterjedt 
használatát. 
– Ebben az összefüggésben fontos növelni a tagállamok döntéshozóinak a közösségi 
jogszabályokat és politikákat tá mogató európai szabványosítás el őnyeire vonatkozó 
ismereteit. 
4.2. Az európai szabványosítás és in tézményes kerete hatékonyságának, 
koherenciájának, láthatóságának javítása 
– Hatékonyság:  alapvető fontosságú, hogy az euró pai szabványokat ésszer ű időn belül 
dolgozzák ki. E célból az európai szabványü gyi szervezeteknek folytatniuk kell 
hatékonyságuk javítását alapvet ően annak érdekében, hogy megfelel ően reagáljanak 
az ipar és a szabályozók szükségle teire. Ez vonatkozik a termel ők rendelkezésre 
állására is, amellyel a konzorcium ok szükségletei az európai szabványügyi 
szervezetekben méginkább helyet kaphat. Az európai szabványügyi  szervezeteknek 
az együttm űködés fejlesztésével teljesen ki kellene használniuk az együttm űködés 
lehetőségét, és meg kellene er ősíteniük a közérdek ű kérdésekre vonatkozó 
koordinációs mechanizmusaikat.  
– IKT:  A Bizottság a tagállamokkal és az ér dekelt felekkel együtt fogja megkísérelni 
egy stratégiai felülvizsgálat kezdeményezését, amely azt célozná, hogy a szabványosításban résztvev ő minden szerepl ő hogyan tudná egymáshoz rendelni a 
társadalmi és piaci igényekre reagál ó kihívásokat, haté konyan kidolgozott el őírásokat 
nyújtva ezzel az IT-ágazatban.  
– Minden érdekelt fél
 (a TBT megállapodás szellemével összhangban nem 
kormányzati szervezetek, környezet, fogya sztók, kis- és középvállalkozások, 
hatóságok, üzleti képvisel ők) hatékony részvétele még nem megfelel ően biztosított, 
sem az európai szabványügyi szervezetek szintjén, sem pedig minden tagállamban. Javításokat kell végezni. Növel nünk kell az arra irányuló er őfeszítéseinket, hogy az 
európai szabványosítást a vállalkoz ók a versenyképesség és a m űszaki jogszabályok 
belső piacon történ ő egységes alkalmazásának stratégiai eszközeként ismerjék el. E 
tekintetben mindenki kötele zettségvállalását újra m űködésbe kell hozni. 
– Az intézményi keret meger ősítése
: Az intézményi keretet reformálni kell annak 
biztosítása érdekében, hogy a szabványosítás  hatékonyan tölthesse be szerepét. Ez 
tartalmazza az európai szabványosítás finanszírozására vonatkozó jogi alap megteremtését, valamint a m űszaki szabványok és szabályok terén történ ő 
információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló 98/34/EK irányelv szabványokra vonatkozó részén ek felülvizsgálatát.  
 
HU 10   HU – Az európai szabványosítás pénzügyi megvalósíthatósága  Az európai szabványosítás 
finanszírozásának alapvet ően az abban résztvev ő felek hozzájárulásain kell alapulnia. 
Az európai politikákat támogató európai szabványosításban betöltött szerepe miatt a 
Bizottság vállalja, hogy társfinans zírozza az európai szabványosítási 
tevékenységeket és az európai infras truktúrákat. A tagállamok társfelel ősséget 
vállalnak az európai szabványosítási rendszer pénzügyi megvalósíthatósága 
tekintetében. Az Európai Szabványügyi Bi zottság és az Európai Elektrotechnikai 
Szabványügyi Bizottság (CEN/CENELE C) központi infrastruktúrájának 
finanszírozását, amely eleddig kizáróla g az EU hozzájárulásaitól és a nemzeti 
szabványügyi testületek éves hozzájárulásai tól függ, azzal a céllal kell felülvizsgálni, 
hogy az szélesebb alapra helyez ődjék. Az európai érdeket képvisel ő centralizált, er ős 
infrastruktúrák fenntartása alapvet ő fontosságú. A Bizottság – az európai politikákat 
szolgáló eszközként – el ő fog terjeszteni egy, az eu rópai szabványosítás pénzügyi 
támogatására vonatkozó jogalapot el őíró jogalkotási javasl atot, utalva mindezen 
tevékenységekre és szükségletekre. 
4.3 Az európai szabványosítás és a globalizáció kihívása  
– A Bizottság továbbra is támogatni fogja a nemzetközi szabványügyi szervezetek 
(ISO, IEC, ITU) által létrehozott ne mzetközi szabványokat, és azoknak az EU-ba 
történő átültetését. 
– Amikor a nemzetközi szabványokat kidolgo zzák és azokat az eu rópai politikákat 
támogató európai szabványokba átülteti k, az európai szabványügyi szervezeteknek 
biztosítaniuk kell, hogy e szabványok összhangban vannak az EU politikáinak célkitűzéseivel. 
– Az európai szabványosítás nemzetközi környe zetben betöltött szerepe, valamint a 
piachoz való hozzáférés és a versenyké pesség fokozásában elért eredményeinek 
látható voltát meg kell er ősíteni. Fontos ösztönözni az európai ipart és az érdekelt 
feleket arra, hogy ismételjék meg a ne mzetközi szabványosítás egyik vezérl ő ereje, 
az európai szabványosítás felé való elkötelezettségüket. Helyénvaló továbbá az is, hogy (a kib ővült Unióra való tekintettel) a tagállamok meger ősítsék az európai 
szabványosítás felé való elkötelezettségüke t. Az európai szabványügyi szervezeteket 
és az érdekelt feleket ösztönzik arra, hogy a láthatóság fokozása érdekében konkrét 
cselekvéseket vállaljanak.