Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Szükséghelyzeti intézkedések a foglalkoztatás és a jövedelem támogatására a pandémiás válsághelyzetben

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2021/C 517/03)

Előadó: Cinzia DEL RIO

Közgyűlési határozat: 2021.4.26. Jogalap: az eljárási szabályzat 32. cikkének (2) bekezdése saját kezdeményezésű vélemény Illetékes szekció: „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció Elfogadás a szekcióülésen: 2021.9.7. Elfogadás a plenáris ülésen: 2021.9.22. Plenáris ülés száma: 563. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 211/1/4

1. Következtetések és ajánlások

1.1. Az EGSZB támogatja a pandémiás válsághelyzet kezelésére, a tagállamok gazdasági, szociális és egészségügyi rendszereinek helyreállítására és rezilienciaépítésére, valamint a termelési rendszernek, a foglalkoztatásnak és az emberek jövedelemtámogatásának biztosítására irányuló uniós stratégiát.

1.2. Az EGSZB támogatja a SURE létrehozását az európai szolidaritás innovatív pénzügyi eszközeként a munkahelyek megőrzése, a munkavállalók jövedelemtámogatása és a vállalatok támogatása érdekében, valamint az uniós integráció és társadalmi-gazdasági rezilienciaépítés eszközeként.

1.3. Az EGSZB hangsúlyozza a SURE társadalmi értékét, amely a szociális beruházási kötvények révén az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz (Next Generation EU) programjának előkészítésére szolgál.

1.4. Az EGSZB üdvözli a SURE tevékenységét, amely a csökkentett munkaidős foglalkoztatás, a jövedelemtámogatás és a vállalatok támogatása révén a foglalkoztatott népesség egynegyedét megvédte, megőrizve a munkahelyeket és a vállalatok termelőképességét, valamint pozitív hatást gyakorolva a gazdaságra és a munkaerőpiacra. Meg kell azonban jegyezni, hogy ezek az adatok nem hangsúlyozzák eléggé az egyes országok által finanszírozott egyedi intézkedéseket, azok összegét és a támogatások által lefedett munkavállalók kategóriáit.

1.5. Az EGSZB javasolja, hogy a szociális partnerek és a civil társadalom más szervezeteinek bevonásával hozzanak létre egy megfigyelőközpontot, amely a SURE működésének teljes időtartama alatt nyomon követi és értékeli a finanszírozott intézkedések hatását az egyes országokban, többek között azzal a céllal, hogy azonosítsa a csökkentett munkaidős foglalkoztatás és a jövedelemtámogatási rendszerek jövőjére vonatkozó életképes modelleket hasonló válsághelyzetekben.

1.6. Gazdasági válság idején meghatározó, hogy milyen gyorsan születnek meg a döntések. Az EGSZB ezért nagyra értékeli, hogy az Európai Bizottság rendkívül gyorsan hozta létre a SURE-t, valamint hogy rövid időn belül lezárta a tárgyalásokat a tagállamokkal, bizonyítva reagálóképességét súlyos válság esetén.

1.7. Az EGSZB azt ajánlja, hogy a SURE használata aktív munkaerőpiaci szakpolitikákkal, valamint olyan szak- és átképzési programokkal egészüljön ki, amelyek célja a stabil és minőségi foglalkoztatás megteremtése, valamint a megfelelő társadalombiztosítási fedezetet nem garantáló és a közjóléti rendszerekre is kiható dolgozói szegénység és széttagolt vagy instabil foglalkoztatási formák elleni küzdelem.

1.8. Az EGSZB úgy véli, hogy a SURE megfelelő eszköz arra, hogy a munkáltatókat a termelési tevékenység csökkenése ellenére is a munkavállalók megtartására ösztönözze. Kollektív megállapodások révén ösztönözni lehet, hogy a munkaidő egy részét képzésre fordítsák. Ez lehetővé teszi a vállalatok számára a munkavállalók kompetenciaszintjének növelését azáltal, hogy munkaidejük egy részét képzésre fordítják, miközben a képzésben részt vevő személyek órabérét a SURE fizeti.

1.9. Az EGSZB szükségesnek tartja az európai szociális dimenzió átfogóbb és koherensebb meghatározását és kiteljesítését, biztosítva ugyanakkor Európa globális versenyképességét, a zöld és digitális átállás új kihívásai tekintetében is, figyelembe véve a szociális jogok európai pillérének cselekvési tervében meghatározott intézkedéseket, többek közt a foglalkoztatás, a képzés és az aktív munkaerőpiaci szakpolitikák támogatására irányuló intézkedéseket és beruházásokat.

1.10. Az EGSZB egyetért a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési záradékának felfüggesztéséről szóló európai bizottsági közleménnyel, és egy felülvizsgált és kiegyensúlyozott gazdaságirányítási keretrendszer felé történő „fordulatot” sürget, amelynek célja a termelő beruházások előmozdítása. Nagyon fontos, hogy a tagállamok segítséget kapjanak államháztartásuk fenntartható alapokra helyezésében, ezáltal erősítve a beruházásokba vetett bizalmat.

1.11. Az EGSZB úgy véli, hogy a szociális partnerek támogatása és részvétele hozzáadott értéket képvisel az európai és nemzeti szakpolitikákban. Ezért alapvető fontosságú, hogy őket is bevonják a SURE által társfinanszírozott tevékenységekbe, többek között a válság által leginkább érintett ágazatokban folytatott kollektív tárgyalások révén. Lényeges azonban, hogy a szociális partnereket ne csak formálisan vonják be, hanem érdemi és legitim szerepük legyen a folyamatban.

1.12. Az EGSZB teljes mértékben elismeri a SURE-nak az Európai Bizottság 2021. márciusi jelentésében kiemelt pozitív eredményeit, és támogatja a stabilizációra irányuló javaslatot a munkavállalók és a vállalkozások támogatása érdekében, az uniós integráció és társadalmi-gazdasági rezilienciaépítés képességének eszközeként a jelenlegihez hasonló válságok idején. Ennek a SURE működésével foglalkozó megfigyelőközpont nyomon követését és értékelését követően kell megtörténnie, amelynek létrehozását az EGSZB szorgalmazza.

1.13. Az EGSZB üdvözli a Bizottság (EU) 2021/402 ajánlását (EASE) ( 1 ) , amely azt a stratégiai megközelítést alkalmazza, hogy a világjárvány idején bevezetett sürgősségi intézkedésekről fokozatosan át kell térni a munkahelyteremtő fellendülés biztosításához szükséges új intézkedésekre, nevezetesen az olyan aktív munkaerőpiaci szakpolitikákra, mint az ideiglenes munkaerő-felvételi ösztönzők a veszélyeztetett csoportok számára, továbbképzési és átképzési lehetőségek, valamint vállalkozói támogatás, többek között a szociális gazdaságra is irányulóan.

2. Bevezetés

2.1. Az európai gazdaság számára súlyos károkat okozott a jelenleg is tartó világjárvány. Az EGSZB üdvözli azokat a gazdasági és szociális intézkedéseket, amelyeket az EU rendkívüli eszközök bevonásával hozott a világjárvány által okozott válság hatásainak kezelésére, mivel ezek nagyszerű lehetőséget jelentenek egy igazságosabb és szolidárisabb Európa és egy versenyképes szociális piacgazdaság újratervezésére, valamint a zöld és digitális átállással kapcsolatos új kihívások kezelésére. A Next Generation EU terv mellett a következő eszközökről van szó: — az uniós költségvetési szabályok rugalmasságának keretében hozott nemzeti intézkedések, — az ideiglenes és rugalmas állami támogatási szabályok alapján jóváhagyott, likviditást támogató nemzeti intézkedések, — az Európai Beruházási Bank (EBB) által a vállalatok számára garantált hitelkeretek megerősítése egy új garanciaalap létrehozása révén, — az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM), amelyet a Lisszaboni Szerződés módosításai révén vezettek be az egészségügy finanszírozását szolgáló kölcsönök feltétel nélküli biztosítása érdekében, — a szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE).

2.2. Ebben a véleményben a munkanélküliség visszaszorítására, a jövedelemtámogatásra és a vállalatok támogatására irányuló szükséghelyzeti intézkedések hatását kívánjuk elemezni, különös tekintettel a SURE eszközre.

2.3. 2020 áprilisáig több mint 50 millió munkavállalót vontak be különböző európai országokban a csökkentett munkaidős foglalkoztatásba ( 2 ) vagy hasonló, a részleges vagy teljes munkaidő-kiesés miatt hozott ad hoc intézkedésekbe. Az Eurofound 500 intézkedést regisztrált, amelyek többsége a vállalatok támogatására (35 %), a jövedelemtámogatásra (a munkaidő csökkentésére irányuló intézkedések mellett, 20 %) és a foglalkoztatás védelmére (13 %) irányult ( 3 ) . A válság leginkább a feldolgozóipar, a kereskedelem, a szolgáltatások, a turizmus és a kultúra területén működő vállalkozásokat sújtotta ( 4 )

2.4. A legtöbb európai országban különböző formákban létező, a le nem dolgozott munkaórák támogatását szolgáló kényszerszabadság a gazdasági válság idején a munkahelyvédelem leggyakrabban alkalmazott eszközének számít, mivel pozitív hatást gyakorol a munkavállalókra és a vállalkozásokra is. A SURE programról szóló 2020-as jelentésben az Európai Bizottság hangsúlyozza, hogy „a szükségtelen elbocsátások elkerülésével a rövid munkaidős rendszerek megakadályozhatják, hogy egy átmeneti sokkhatás súlyosabb és hosszan tartó negatív következményekkel járjon a tagállamok gazdaságára és munkaerőpiacára nézve. Hozzájárulnak a családok jövedelmének fenntartásához, valamint a vállalkozások és az egész gazdaság termelési kapacitásának és humántőkéjének megőrzéséhez” ( 5 )

2.5. Azokban az országokban, ahol már léteztek ilyen programok, a kormányok ad hoc intézkedéseket hoztak a hozzáférés, a jogosultsági feltételek egyszerűsítése, a lefedettség kiterjesztése és a pénzügyi támogatás növelése érdekében, de az egyes országok között nagy különbségek vannak ( 6 )

2.6. Ezek az intézkedések lehetővé tették a vállalatok számára, hogy a gazdasági tevékenység visszaesése miatt szükséges munkaidő-csökkentést kevés költséggel vagy költségmentesen hajtsák végre, jelentősen csökkentve a likviditáshiány miatt veszélyeztetett munkahelyek számát. Az atipikus foglalkoztatási formákban dolgozó munkavállalók egyes kategóriái több uniós országban továbbra sem részesülnek támogatásban, ami különösen igaz az alkalmi szerződéssel foglalkoztatott munkavállalókra és egyes esetekben a kölcsönmunkaerőre és a határozott idejű szerződéssel foglalkoztatott munkavállalókra is, míg más országokban az állami támogatást kiterjesztették az önfoglalkoztatás egyes formáira ( 7 ) . A támogatásokhoz való hozzáférés módja és feltételei is országonként eltérőek, ami a lefedettséget, a kedvezményezetteket, az időtartamot stb. illeti ( 8 )

2.7. A csökkentett munkaidős foglalkoztatás segített elkerülni a munkaviszony felbontását, ami nagyon költséges a vállalatok és a munkavállalók számára. Ezek a „munkahelymegtartó” intézkedések 2020 második negyedévében jelentősen – a becsült 12 %-ról 4 %-ra – csökkentették a munkahelyek megszűnését az OECD-országokban. Az EU-ban az adatok azt mutatják, hogy a hivatalosan foglalkoztatott, de nulla órát dolgozó munkavállalók aránya 2020 második negyedévében megduplázódott, és elérte a 17 %-ot 2019 azonos időszakához képest ( 9 )

2.8. Figyelembe kell venni a foglalkoztatási válság hatását a nőkre és a fiatalokra, akik gyakran atipikus szerződésekkel, alacsony bérezésű munkakörökben dolgoznak, és jobban ki vannak téve az instabil foglalkoztatásnak, amely nem garantálja a megfelelő társadalombiztosítási fedezetet. Ráadásul igen nagy arányban képviseltetik magukat a különösen érintett turisztikai, szállodai és vendéglátóipari ágazatokban, valamint a kulturális ágazatban, a szórakoztatóiparban, valamint a szociális szolgáltatásokat nyújtó nonprofit ágazatban. A gazdasági helyreállítás során szociális partnerekkel egyeztetett konkrét reformokat és intézkedéseket is elő kell irányozni a nemi alapú és életkorfüggő – már a válság előtt is létező – egyenlőtlenségek kezelésére, és rövid, közép- és hosszú távú intézkedéseket kell bevezetni ( 10 )

2.9. A munkaidő csökkentését támogató intézkedések mellett több ország intézkedéseket fogadott el az elbocsátások elleni védelem érdekében a kényszerszabadsághoz állami támogatásban részesülő vállalatokra vonatkozóan. Ennek célja egyrészt a válság időszakában történő visszaélések elkerülése, másrészt azon tagállami és európai támogatások felhasználásának feltételekhez kötése, amelyeknek az elbocsátások megelőzését és a vállalatok átmeneti megsegítését kell szolgálniuk a fellendülésig. Egyes országokban maguk a kollektív szerződések írják elő az elbocsátási tilalmat állami támogatás esetén ( 11 )

2.10. Fontos szerepet játszott a kollektív tárgyalás, amely konkrét megállapodásokat és protokollokat eredményezett egyrészt az egészségügyi szükséghelyzet munkahelyi kezelése érdekében, másrészt olyan ad hoc szerződéses rendelkezések bevezetéséhez, amelyek a világjárvány idejére módosították a munkaszervezést és a munkafeltételeket (pl. Németország, Franciaország, Olaszország, Svédország, Spanyolország, Ausztria, Dánia). Egyes országok egyéb vállalat-támogatási formákat is bevezettek (jelzáloghitelek moratóriuma, az adók, bérleti díjak vagy társadalombiztosítási járulékok befizetésének elhalasztása vagy felfüggesztése), amelyek a fizetési kötelezettségeket késleltetik, és amelyek célja a vállalkozások, különösen a kkv-k és az önálló vállalkozók támogatása a munkahelyek megőrzése és a rövid távú likviditás biztosítása érdekében.

3. A SURE jellemzői, szabályozása és első eredményei

3.1. Az európai SURE eszköz egy ideiglenes jellegű alap, amely a munkanélküliség leküzdésére, a munkavállalók jövedelemtámogatására és a csökkentett munkaidős foglalkoztatás támogatására kedvezményes feltételek mellett legfeljebb 100 milliárd eurós pénzügyi támogatást nyújt a tagállamok számára, hitel formájában. Az alap 2022. december 31-ig működik.

3.2. Az Európai Bizottság által a SURE eszköz keretében első alkalommal kibocsátott kötvények „szociális beruházási kötvények”, amelyek garantálják a befektetők számára, hogy a mozgósított forrásokat valóban szociális célokra szánják. A kereslet 10-szer nagyobb volt, mint a kínálat, és versenyképes hozamot biztosított a piacon.

3.3. Bevezetése óta a Tanács a teljes keretösszeg több mint 90 %-át – az Európai Bizottság javaslatai alapján – már allokálta 19 tagállam számára ( 12 ) . A hitelt ezek közül 15 ország a csökkentett munkaidős foglalkoztatás vagy hasonló intézkedések finanszírozására fordította, 14 ország pedig az önálló vállalkozókat támogató intézkedéseket finanszírozott.

3.4. Néhány ország nem pályázott SURE-alapokra. A kormányok ezt különböző indokokkal támasztották alá: egyes országokban a rendelkezésre álló nemzeti források elegendőek voltak a növekvő munkanélküliségből adódó további közkiadások fedezésére; máshol piaci finanszírozással, hasonlóan kedvező árfolyamon sikerült további forrásokat szerezni; de az is előfordult, hogy túlságosan költségesnek tartották a SURE-hoz való hozzáféréshez szükséges adminisztratív eljárásokat. Más országok az Európai Bizottság által a költségvetés rugalmasságára és az állami támogatásokra vonatkozóan bevezetett ideiglenes intézkedéseket alkalmazták ( 13 )

3.5. A tagállamok által benyújtott jelentések alapján az Európai Bizottság a 2021. márciusi jelentésében ( 14 ) úgy becsüli, hogy 2020-ban a SURE 25–30 millió munkavállalót támogatott, ami a kedvezményezett tagállamok teljes foglalkoztatott népességének egynegyedét jelenti. Ez körülbelül 21,5 millió alkalmazottat és 5 millió önálló vállalkozót jelent. Ezenkívül 1,5-2,5 millió vállalat részesült az eszközből, ami a kedvezményezett tagállamok vállalkozásainak 12–16 %-át jelenti ( 15 )

3.6. A jelentés rámutat arra, hogy a SURE által finanszírozott állami támogatási rendszerek csökkentik a vállalkozások munkaerőköltségeit, és alternatív jövedelemtámogatást nyújtanak a háztartásoknak, jobb eredményekkel, mint a hagyományos munkanélküli segélyek. Az Európai Bizottság továbbá rámutat arra, hogy a foglalkoztatást támogató rendszerek hatékonyabbak azokban az országokban, amelyek már rendelkeztek nemzeti támogatási rendszerekkel a munkanélküliség hatásainak enyhítésére.

3.7. 2020 végére a támogatható intézkedésekre előirányzott összes tervezett közkiadás 80 %-át teljesítették. Szinte már valamennyi tagállam felhasználta a SURE keretében odaítélt teljes összeget, vagy rendelkezik tervekkel annak felhasználására.

3.8. Az Európai Bizottság magas hitelminősítésének köszönhetően a tagállamok a SURE segítségével mintegy 5,8 milliárd EUR kamatfizetést takarítottak meg ahhoz képest, ha saját maguk bocsátottak volna ki állampapírt. A jövőbeli kifizetések valószínűleg további megtakarításokat eredményeznek.

4. Általános megjegyzések

4.1. Az EGSZB támogatja a pandémiás válsághelyzet kezelésére, a tagállamok gazdasági, szociális és egészségügyi rendszereinek helyreállítására és e rendszerek rezilienciájának növelésére, valamint a foglalkoztatás megőrzésére irányuló uniós stratégiát, és úgy véli, hogy az alkalmas az európai szociális dimenzió átfogóbb meghatározására és kiteljesítésére, ugyanakkor biztosítja Európa globális versenyképességét. A szociális jogok európai pillérének végrehajtására vonatkozó cselekvési terv intézkedéseket határoz meg a fenntartható és inkluzív növekedéshez szükséges beruházások ösztönzésére.

4.2. Az EGSZB többször hangsúlyozta, hogy nagyobb gazdasági és társadalmi konvergenciát kell elérni az EU-ban annak érdekében, hogy versenyképesebb legyen az európai szociális piacgazdaság és minden polgár teljes mértékben élvezhesse a jogait, valamint hogy a szociális jogok európai pillérével, valamint a zöld és digitális átállással összhangban lévő intézkedésekkel és stratégiákkal támogassák egy olyan munkaerőpiac kiépítését, amely képes figyelembe venni a bekövetkező változásokat. Alapvető fontosságú, hogy a tagállamok jól használják ki a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből kapott támogatást ( 16 )

4.3. Fontos a fenntartható vállalkozások, köztük a kkv-k és a mikrovállalkozások növekedésének és termelékenységének támogatása. A SURE olyan eszköz, amely ösztönözni tudja a munkáltatókat arra, hogy a termelési tevékenység csökkenése ellenére megtartsák a munkavállalókat. Ösztönözni kell egyfelől a kollektív megállapodásokat – többek között a munkaidő átütemezésének új formáiról, előmozdítva ezzel a képzéshez való hozzáférést –, másfelől a munkahelyek, a készségek és a jövedelem folyamatosságának fenntartását támogató intézkedéseket.

4.4. A SURE kulcsfontosságú eszköz a munkavállalók védelmében és a világjárvány foglalkoztatási rendszerre gyakorolt súlyos társadalmi-gazdasági hatásainak enyhítésében, mivel egyrészt pénzügyileg támogatja a csökkentett munkaidős foglalkoztatást célzó nemzeti rendszereket és hasonló intézkedéseket, állandó munkaviszonyok esetén is védi a munkahelyeket, korlátozza a munkanélküliséget és a munkavállalók jövedelemkiesését; másrészt támogatja a vállalatok munkanélküli ellátásokkal és társadalombiztosítási járulékokkal kapcsolatos költségeit, amelyeket a szükséghelyzeti intézkedések révén nagyrészt állami forrásokból fedeznek.

4.5. Az EGSZB nagyra értékeli, hogy a SURE létrehozására irányuló európai bizottsági javaslatot rendkívül gyorsan kidolgozták, és a tagállamokkal azonnal megkezdték és néhány héten belül le is zárták a tárgyalásokat. A SURE kiemeli a rövid távú csökkentett munkaidős foglalkoztatási és jövedelemtámogatási rendszerek jelentőségét, és arra ösztönzi a tagállamokat, hogy használják ki ezeket a lehetőségeket. Az európai szemeszter egyik célkitűzése közép- és hosszú távon a teljes és stabil foglalkoztatásra és a szegénység új formáinak kezelésére irányuló beruházások előmozdítása, többek között szociálisan fenntartható strukturális reformok révén.

4.6. Az EGSZB fontosnak tartja az EU által kedvezményes kamatozású kölcsönök formájában a tagállamoknak nyújtott pénzügyi támogatást, és nagyra értékeli, hogy az Európai Bizottság által kibocsátott kötvények konkrét célú „szociális beruházási kötvények”.

4.7. A csökkentett munkaidős foglalkoztatás és a különböző jövedelemtámogatási formák finanszírozása pozitív hatással van a gazdaság egészére, mivel életben tartja a munkáltatók és a munkavállalók közötti kapcsolatot, segít megőrizni képességeiket és a vállalatok termelési kapacitását, és megakadályozza, hogy a világjárvány tartós negatív hatást gyakoroljon a gazdaságra és a munkaerőpiacra.

4.8. Az EGSZB úgy véli, hogy a SURE létrehozása egy újabb lépés az EU szolidaritáson alapuló rendszere felé, amely tiszteletben tartja a szubszidiaritás és az arányosság elvét, mivel ez egyfajta „európai biztonságos eszköz”, amelyet az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz finanszírozására szolgáló európai kötvényekkel lehet megerősíteni ( 17 ) . Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a SURE egyik fontos előnye abban áll, hogy megmutatja: szükség esetén az EU képes hitelezési kapacitást létrehozni és egy „közös biztonságos eszközt” kibocsátani közösségi módszerrel, nem pedig kormányközi megállapodásokkal, mint az ESM és az EFSF esetében.

4.9. Az EGSZB sürgeti a SURE-segítséghez és -finanszírozáshoz való hozzáférésre vonatkozó eljárások felülvizsgálatát, remélve az adminisztratív eljárások és a jelentéstételi mechanizmusok egyszerűsítését.

4.10. Az EGSZB azt javasolja, hogy a SURE használatát aktív közpolitikai intézkedésekkel, valamint a munkavállalók és a vállalatok számára egyaránt hasznos képzési és átképzési lehetőségekkel kombinálják ( 18 ) . Ebben az összefüggésben újraindul a vita arról, hogyan lehet hatékonyabbá tenni a foglalkoztatási szolgálatokat, válság idején is. Amikor kényszerűen csökken a munkaórák száma, ösztönözni kell az átképzést, illetve az új, kvalifikált és stabil munkalehetőségek felé történő átmenethez szükséges képzési lehetőségek kihasználását. Sajnos aktív szakpolitikákra ebben az összefüggésben csak meglehetősen szerény példákat lehet találni ( 19 )

4.11. Az EGSZB úgy véli, hogy az egyes tagállamokban végrehajtott SURE-intézkedéseknek garantálniuk kell, hogy az érvényük kiterjedjen minden munkavállalóra, valamint az önálló és atipikus munkavégzés minden olyan formájára, amelyben nagy arányban képviseltetik magukat a fiatalok.

4.12. A rendelkezésre álló kevés adatból úgy tűnik, hogy a szociális partnereket sem az európai, sem a nemzeti intézmények nem vonták be aktívan annak a kérdésnek a megválaszolásába, hogy miként lehet a legjobban felhasználni a SURE-t; az EGSZB azt javasolja, hogy erre a célra hozzanak létre egy stabil konzultációs mechanizmust.

4.13. Az EGSZB megvizsgálta a SURE révén támogatott személyekre és vállalatokra vonatkozó becsléseket ( 20 ) , azonban megjegyzi, hogy ezek az adatok nem világítanak rá kellőképpen arra, hogy a különböző országok milyen egyedi intézkedéseket finanszíroztak és milyen összegben, valamint hogy ezek az intézkedések milyen hatást gyakoroltak a munkanélküliségi kockázatok mérséklésének és a jövedelemvédelemnek a lehetőségeire.

5. Részletes megjegyzések – Hatás

5.1. A pandémiás válsághelyzet megterhelte az EU gazdasági, szociális és egészségügyi rendszereit, és hatással volt az emberek életére és a vállalkozások tevékenységére, növelve az egyes országokon belüli, illetve adott esetben az országok közötti egyenlőtlenségeket. Ezért az EGSZB szükségesnek tartja az európai szociális dimenzió átfogóbb és koherensebb meghatározását és kiteljesítését, a szociális jogok európai pillérének cselekvési tervében meghatározott intézkedések figyelembevételével, biztosítva ugyanakkor Európa globális versenyképességét.

5.2. Az EGSZB már nyilvánvalóvá tette ( 21 ) , hogy folytatni kell az uniós gazdaságirányítási keret felülvizsgálatának folyamatát, amelyet az Európai Bizottság 2020. március 20-i közleménye ( 22 ) 2022-ig felfüggesztett. Az EGSZB üdvözli ezt a közleményt, amelyben az Európai Bizottság kinyilvánítja azon szándékát, hogy a gazdaság állapotának mennyiségi kritériumokra épülő átfogó értékelése alapján dönteni fog a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének jövőbeli deaktiválásáról. Ezért az EGSZB „fordulatot” sürget egy felülvizsgált, kiegyensúlyozott és jólétorientált gazdaságirányítási keretrendszer felé, lehetőleg egyszerűsített szabályokkal és a világjárvány utáni helyzetet tükröző, csökkentett prociklikussággal. Nagyon fontos, hogy a tagállamok segítséget kapjanak államháztartásuk fenntartható alapokra helyezésében, ezáltal erősítve a beruházásokba vetett bizalmat.

5.3. A világjárvány hatásainak ellensúlyozását célzó gazdasági és szociális csomag intézkedései között az EGSZB támogatja a SURE-nak mint az európai szolidaritás innovatív pénzügyi eszközének az elfogadását, amely a Next Generation EU program mechanizmusának előfutáraként, első alkalommal bocsátott ki szociális célú kötvényeket.

5.4. A SURE biztonsági és védelmi hálónak bizonyult a meglévő munkahelyek számára, és a különböző típusú vállalkozásokat a vonatkozó nemzeti kompetenciák tiszteletben tartásával védelmezi. A SURE révén elfogadott szociális védelmi intézkedéseket azonban olyan aktív munkaerőpiaci szakpolitikáknak kell kísérniük, amelyek minőségi, stabil munkahelyek teremtésére és készségfejlesztő rendszerek létrehozására irányulnak, küzdve a dolgozói szegénység, valamint a széttagolt és instabil foglalkoztatási formák ellen, amelyek nem garantálnak megfelelő társadalombiztosítási fedezetet és a közjóléti rendszerekre is hatással vannak.

5.5. Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság „EASE” ajánlását, amelyet a szociális jogok európai pillérének végrehajtása keretében fogadott el, és amelynek célja a foglalkoztatás hatékony, aktív támogatása a Covid19 okozta válságot követően. Kiemeli azt a stratégiai megközelítést, amely szerint a világjárvány idején hozott szükséghelyzeti intézkedésekről fokozatosan át kell térni a munkahelyteremtő fellendülés biztosításához szükséges új intézkedésekre, különösen a zöld és a digitális ágazatban. A minőségi munkahelyek létrehozását és a munkahelyváltást elősegítő hatékony szakpolitikákat jól teljesítő foglalkoztatási szolgálatoknak kell kísérniük, amelyek személyre szabott támogatást nyújtanak az álláskeresők, különösen a fiatalok, a nők és a szociális vállalkozók számára.

5.6. Az EGSZB számára komoly érték a szociális partnerek támogatása és részvétele, ezért nagyon fontosnak tartja, hogy mind európai, mind nemzeti szinten bevonják őket a SURE által társfinanszírozott intézkedések megvitatásába, az ezekben való részvételbe és a kapcsolódó tárgyalásokba, gondolva itt a kollektív tárgyalásokra is a válság által leginkább érintett konkrét ágazatokban. Lényeges azonban, hogy a szociális partnereket ne csak formálisan vonják be, hanem érdemi és legitim szerepük legyen a folyamatban.

5.7. Az EGSZB fontosnak tartja kiemelni, hogy a SURE-forrásokat a vírus munkahelyi terjedésének megfékezését célzó intézkedések finanszírozására is fel lehet használni, olyan intézkedésekkel és tevékenységekkel, amelyek célja az egészség és a biztonság megőrzése és védelme, enyhítve a vállalatok azzal kapcsolatos költségeit, hogy a biztonsági protokollokhoz igazítsák a termelést.

5.8. Az EGSZB azt javasolja, hogy hozzanak létre egy megfigyelőközpontot a SURE működésének nyomon követésére, amelyben a szociális partnerek és más civil társadalmi szervezetek aktívan részt vehetnek, és amelynek célja az egyes országokban finanszírozott intézkedések hatásának nyomon követése és értékelése, a legjobb gyakorlatok és az egyes országokban alkalmazott védelmi rendszerek elemzése olyan modellek meghatározása érdekében, amelyek jövőbeli válsághelyzetekben is alkalmazhatók a munkaidő csökkentésére és jövedelemtámogatásra.

5.9. Az EGSZB teljes mértékben elismeri a SURE-nak az Európai Bizottság 2021. márciusi jelentésében kiemelt pozitív eredményeit. A SURE program átmeneti kritériumok alapján támogatja a tagállamokat abban, hogy segítsenek a munkavállalóknak és a vállalkozásoknak a válság leküzdésében, a munkahelyek megmentésében, valamint a gazdasági és társadalmi helyreállítás előkészítésében. Az EGSZB támogatja a SURE stabilizálására irányuló javaslatot a munkavállalók és a vállalkozások támogatása érdekében, hogy az az uniós integráció és társadalmi-gazdasági rezilienciaépítés eszköze lehessen a jelenlegihez hasonló válságok idején. Erre a SURE működésével foglalkozó megfigyelőközpont nyomon követését és értékelését követően kerülhetne sor. Ez a javaslat a különböző európai országok kormányai, szociális és gazdasági partnerei, civil társadalmi szervezetei, egyetemi oktatói és tudósai, valamint maga az Európai Bizottság részvételével folyó vitákból ered ( 23 )

5.10. Az EGSZB arra kéri az európai intézményeket, hogy egy gazdasági válság esetén vállaljanak hatékony, támogató szerepet a szociális kérdésekben, különösen a munkavállalókat és a vállalkozásokat támogató intézkedések szabályozásában és finanszírozásában azáltal, hogy nyilvános vitát kezdeményeznek egy eltérő jogalappal rendelkező, állandó európai munkanélküliségi viszontbiztosítási rendszer létrehozásáról, korábbi EGSZB-véleményeket ( 24 ) is figyelembe véve.

Kelt Brüsszelben, 2021. szeptember 22-én. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Christa SCHWENG

(1) A Bizottság (EU) 2021/402 ajánlása (2021. március 4.) a Covid19-válságot követően a foglalkoztatás hatékony és aktív támogatásáról (EASE) (HL L 80., 2021.3.8., 1. o.).

(2) Covid-19: implications for employment and working life, Eurofound, 2021. március.

(3) Covid-19: Policy responses across Europe, Eurofound, 2020. június.

(4) OECD: Employment Outlook 2021, 2. fejezet.

(5) COM(2021) 148 final. SURE: Helyzetkép hat hónap elteltével, 2021. március 22.; az Európai Parlament tájékoztatója a SURE végrehajtásáról, 2021. április.

(6) OECD Employment Outlook 2021, 2. fejezet 2.1. táblázat: Job retention schemes in OECD countries – ugyanott, Eurofound.

(7) Covid-19: Policy responses across Europe, Eurofound, 2020. június.

(8) Az OECD, az ETUI és az EB adatai, EP-adatlap.

(9) Covid-19: Policy responses across Europe, Eurofound, 2020. június.

(10) Az Európai Bizottság és az Eurofound elemzései. Lásd még: ILO-UN Women Joint Programme, Policy tool, Assessing the gendered employment impacts of Covid-19 and supporting a gender-responsive recovery, 2021. március.

(11) ETUI – 7. sz. szakpolitikai összefoglaló, 2020.

(12) Lásd: COM(2021) 148 final. SURE: Helyzetkép hat hónap elteltével, 2021. március 22.; az Európai Parlament tájékoztatója a SURE végrehajtásáról, 2021. április; és az Európai Bizottság SURE-ról szóló weboldala a tagállamoknak juttatott források frissítéséről.

(13) Eurofound, ugyanott, 3. fejezet, 2021.

(14) COM(2021) 105 final, A Bizottság közleménye a Tanácsnak – Egy évvel a Covid19-járvány kitörése után: a fiskális politikai válasz.

(15) Lásd COM(2021) 148 final. SURE: Helyzetkép hat hónap elteltével, 2021. március 22.; az Európai Parlament tájékoztatója a SURE végrehajtásáról, 2021. április..

(16) Az EGSZB állásfoglalása – Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság hozzájárulása az Európai Bizottság 2022. évi munkaprogramjához (2021. június) (HL C 341., 2021.8.24., 1. o.).

(17) Christina Katami, Protecting employment in 2021 and beyond: what can the new SURE instrument do?, az ELIAMEP szakpolitikai dokumentuma, 2021; Andor László, Protecting Jobs and Incomes in Europe: Towards an EU Capacity for Employment Stabilisation in the Pandemic Period, 2021, in Caetano J:, Vieira I., Caleiro A., „New Challenges for the Eurozone Governance”.

(18) Covid-19: implications for employment and working life, Eurofound, 2021. március.

(19) OECD: Employment Outlook 2021, 2.5. fejezet, Combining job retention policies with job reallocation, 2021 és Eurofound, ugyanott, példákkal az egyes országokban alkalmazott intézkedésekre.

(20) COM(2021) 148 final.

(21) Az EGSZB állásfoglalása – Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság hozzájárulása az Európai Bizottság 2022. évi munkaprogramjához (2021. június) (HL C 341., 2021.8.24., 1. o.).

(22) COM(2021) 123 final.

(23) Lásd: Christina Katami, Protecting employment in 2021 and beyond: what can the new SURE instrument do?, az ELIAMEP szakpolitikai dokumentuma, 2021; Andor László, Protecting Jobs and Incomes in Europe: Towards an EU Capacity for Employment Stabilisation in the Pandemic Period, 2021, in Caetano J:, Vieira I., Caleiro A., „New Challenges for the Eurozone Governance”; és az Európai Bizottság és az Eurofound + az OECD jelentései (Covid-19: implications for employment and working life, Eurofound, 2021. március; COM(2021) 148 final. SURE: Helyzetkép hat hónap elteltével, 2021. március 22.; az Európai Parlament tájékoztatója a SURE végrehajtásáról, 2021. április.).

(24) Az EGSZB véleménye a közös minimumszabályokról (HL C 97., 2020.3.24., 32. o.); Beblavy Miroslav, Karolien Lenaerts, Feasibility and added value of a European Unemployment Benefits Scheme, CEPS, 2017.