Az Európai Beruházási Tanácsadó Platform az egyes helyszínekhez közelebb fog technikai segítségnyújtást biztosítani az érintett helyi szereplőkkel kötött megállapodások révén. Célirányosabb és fokozottan testre szabott technikai segítségnyújtás vehető majd igénybe a több tagállamot érintő projektek, a COP21 céljainak megvalósítását elősegítő projektek, valamint az ESBA és más uniós finanszírozási források – például az európai strukturális és beruházási alapok, a Horizont 2020 és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz – ötvözése esetében is. Az ESBA 2.0-ra irányuló javaslat ebben az összefüggésben azt is előirányozza, hogy a Platformnak tevékenyen hozzá kell járulnia az ESBA ágazati és földrajzi diverzifikálására vonatkozó cél eléréséhez, azáltal, hogy szükség esetén támogatja az EBB erőfeszítéseit az új projektek helyi szinten történő kidolgozása érdekében.

A javaslat előirányozza továbbá a beruházási döntések és az irányítási eljárások átláthatóságának fokozását is. A beruházási bizottságnak döntéseiben – amelyeket nyilvánosságra hoznak – részletesebben meg kell majd indokolnia, miért tartja helyénvalónak az egyes műveleteket illetően az uniós garancia nyújtását, kiemelt figyelmet szentelve az addicionalitásnak. Ezen túlmenően az uniós garanciában részesülő műveletek aláírását követően a mutatókat tartalmazó eredménytáblát is közzéteszik. A javaslat ugyancsak előírja az EBB és az Európai Beruházási Alap (EBA) számára, hogy tájékoztatást kell nyújtaniuk a végső kedvezményezetteknek – köztük a kkv-knak – az ESBA-támogatás lehetőségéről.

Az ESBA 2.0 fontos célkitűzése az ESBA földrajzi lefedettségének kiterjesztése, valamint felhasználásának fokozása a kevésbé fejlett, illetve átalakulóban lévő régiókban. E tekintetben kulcsfontosságú az ESBA egyéb uniós finanszírozási forrásokkal – köztük az európai strukturális és beruházási alapokkal – való ötvözése . A Bizottság a mai napon elfogadta a közös rendelkezésekről szóló rendelet egyszerűsítésére vonatkozó javaslatot, az ilyen forrásötvözés megkönnyítése érdekében. Emellett regionális és helyi szinten is megerősítik az Európai Beruházási Tanácsadó Platformot, hogy az tevékenységével aktívan elősegítse az ESBA ágazati és földrajzi diverzifikálását.

A mai javaslat a működési idő meghosszabbításán és a pénzügyi kapacitás bővítésén túlmenően az addicionalitást is fokozza, elsősorban a piaci hiányosságokra és az optimálistól elmaradó beruházási helyzetekre helyezve a hangsúlyt, így biztosítva a magánforrások nagyobb mértékű bevonását. A kezdeményezés hatásának maximalizálása érdekében az ESBA-nak a beruházási volumen növelése mellett a továbbiakban is alapvetően a termelékenységet és a versenyképességet javító beruházási projektek minőségére kell összpontosítania. Mivel a határon átnyúló infrastrukturális projektek és a kapcsolódó szolgáltatások az egységes piac szempontjából rendkívül jelentősek, ezek kimondottan nagy addicionalitást képesek biztosítani. Emellett az ESBA a jövőben még nagyobb hangsúlyt fektet majd az ágazatközi fenntartható beruházásokra, hogy előmozdítsa a párizsi megállapodás (COP21) célkitűzéseinek elérését, valamint az erőforrás-hatékony, körforgásos és karbonmentes gazdaságra való átállás megvalósítását , a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel és a fenntartható fejlesztési célokkal összhangban. A javaslat értelmében a finanszírozás nagyobb hányada irányulna a kkv-kra, mivel rendkívül gyors volt a kkv-keret piaci felhasználása, és az ESBA teljesítménye ezen a területen jócskán meghaladja a várakozásokat. Végül, egy sor új – a foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programjából, illetve az ESBA-ból származó forrásokat összevonó – finanszírozási eszközt irányoztak elő a szociális vállalkozás és a mikrofinanszírozás támogatásának megerősítése céljából.

A Bizottság elkötelezett az iránt, hogy kétszeresére bővítse az ESBA-t mind működési idejét, mind pénzügyi kapacitását tekintve. Az ESBA-t eredetileg hároméves időtartamra hozták létre azzal a céllal, hogy legalább 315 milliárd EUR stratégiai beruházást mozgósítson. Az eszköz sikerére való tekintettel a Bizottság egy módosító rendelet előterjesztése mellett döntött, amely kiterjeszti az ESBA időbeli hatályát és kapacitását is fokozza. Ezáltal elkerülhetők az esetlegesen előforduló finanszírozási zavarok, a projektgazdák pedig biztosak lehetnek afelől, hogy a kezdeti beruházási időszak után benyújtandó projekteket is érdemes előkészíteniük. A kibővítésre irányuló, ma előterjesztett jogalkotási kezdeményezés a jelenlegi többéves pénzügyi keret időszakát fedi le, és a várakozások szerint összesen legalább 500 milliárd EUR összegű beruházást fog mozgósítani 2020-ig. Az ESBA kapacitásának további bővítése, valamint a beruházási cél megduplázására irányuló célkitűzés elérése érdekében a Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy prioritásként járuljanak hozzá a kezdeményezés sikeréhez. A 2020 utáni időszakot illetően a Bizottság elő kívánja terjeszteni az ahhoz szükséges javaslatokat, hogy megőrizzék a stratégiai beruházások fenntartható szintjét.

Az Európai Tanács 2016. június 28-i következtetései szerint „[a]z európai beruházási tervnek, és különösen az Európai Stratégiai Beruházási Alapnak (ESBA) köszönhetően már kézzel fogható eredményeket sikerült elérni, továbbá azok meghatározó jelentőségűek abból a szempontból is, hogy a szűkös költségvetési források intelligens felhasználása mellett hozzájárulnak a magánberuházások mozgósításához. A Bizottság a tervek szerint rövid időn belül az ESBA jövőjére vonatkozó javaslatokat fog közzétenni, amelyeknek a vizsgálatát az Európai Parlamenten és a Tanácson belül sürgősséggel kell lefolytatni” . A ma elfogadott javaslattal a Bizottság további előlépést tett e prioritások mentén.

Az európai beruházási terv hasznos eszköznek bizonyult a konkrét eredmények elérése és a pénzügyi válság utáni alacsony európai beruházási szintek fenntartható növekedésének ösztönzése terén. A garancia összetétele biztosítja a szűkös állami források optimális felhasználását és tőkeáttételi hatását, aminek köszönhetően kézzelfogható eredmények jelentkeznek a munkahelyteremtés és a növekedés terén. Az Európai Beruházási Bank (EBB) Csoport – amely a Bizottság stratégiai partnere az európai beruházási terv megvalósításában – az ESBA-n keresztül kevesebb mint egy év leforgása alatt 26 tagállamra kiterjedően csaknem 116 milliárd EUR-t mozgósított. Ugyanezen időszak alatt több mint 200 000 kkv vette igénybe az ESBA által kínált előnyöket . Finnországtól Görögországig, Írországtól Horvátországig, az élvonalbeli ipari projektektől az európai agrár-élelmiszeripar kkv-k és közepes piaci tőkeértékű vállalatok általi megújításáig, a szélerőműparkoktól az új egészségügyi technológiák bevezetéséig az ESBA minden területen valódi változásokat hoz, mivel olyan innovatív projekteket támogat, amelyek hozzájárulnak a munkahelyteremtéshez és a növekedéshez a helyi közösségekben. Az ESBA ilyen módon tehát az ifjúsági munkanélküliség kezelését illetően is meghatározó szerephez jut .

Az új megközelítés az Unión kívül is hasznosnak fog bizonyulni az EU szomszédságában, illetve az Afrikában jelentkező számos kihívás kezelése terén. Mindezt figyelembe véve, illetve partnerországainkban a fenntartható fejlődés, a munkahelyteremtés és a növekedés előmozdítása, valamint a migráció kiváltó okainak kezelése céljából a Bizottság a mai napon előterjeszti az ambiciózus európai külső beruházási tervet.

A Bizottság továbbra is szorgalmazza az új megoldások alkalmazását, amelyek révén a lehető legjobban használható fel az állami forrásokból származó minden egyes euró, mozgósítható a magánszektor és kézzelfogható eredmények érhetők el a reálgazdaságban.

A beruházási akadályok felszámolása és az egységes piac további mélyítése (harmadik pillér):

Az általános üzleti környezet igen fontos tényező a fenntartható beruházások népszerűsítése szempontjából. Az üzleti környezet javítására irányuló erőfeszítések egy részét nemzeti szinten kell végrehajtani, míg más kihívások európai szinten kezelhetők eredményesen. Az európai beruházási környezet javítását célzó intézkedései keretében a Bizottság már konkrét kezdeményezéseket terjesztett elő a beruházásélénkítés és a reálgazdaság finanszírozásának ösztönzése érdekében. Ezek közé tartozik az infrastrukturális beruházásokra vonatkozó tőkekövetelmények csökkentése a biztosítók és viszontbiztosítók számára, valamint egy gyakorlati útmutató elfogadása arról, hogy miként alkalmazandók az állami támogatási szabályok az infrastrukturális projektek állami finanszírozása terén. Ezen túlmenően az energiaunió, a tőkepiaci unió, az egységes piaci és a digitális egységes piaci stratégia, csakúgy, mint a körforgásos gazdaságra vonatkozó csomag és a nemzetközi kereskedelmi, illetve beruházási megállapodások mind tartalmaznak olyan célzott intézkedéseket, amelyek – maradéktalan végrehajtásuk esetén – felszámolják az akadályokat, előmozdítják az innovációt és tovább javítják a beruházási környezetet. Az energiaunió például egyes ágazatokban – így az energiahatékonyság terén – hozzájárul majd az állami számvitellel kapcsolatos előzetes bizonyosság fokozásához. Az Eurostat továbbfejlesztette és egyértelműsítette a vonatkozó számviteli szabályokat (ESA 2010), különösen a köz-magán társulások (PPP) tekintetében. A PPP-k statisztikai besorolására vonatkozó útmutató, amelyet az EBB-vel együttműködve dolgoztak ki és főként a magánszektorbeli szereplőknek szól, 2016. szeptember 29-én válik nyilvánosan elérhetővé. Az útmutató közzétételét aktív tájékoztató kampány fogja kísérni. Emellett, a június 1-i közleményben említetteknek megfelelően az Eurostat szorosan nyomon követi, hogy az állami számviteli szabályok miként befolyásolják a PPP-k létrehozását a különböző ágazatokban, és adott esetben további intézkedéseket fog hozni.

A tőkepiaci unió elő fogja segíteni a beruházások pénzügyi akadályainak felszámolását. Ezzel összefüggésben napirenden van a Szolvencia II. irányelv további módosítása a biztosítók infrastrukturális vállalati beruházásait, illetve a kockázati tőkére vonatkozó szabályozási keretet illetően. A Bizottság a banki jogszabályok közelgő, még az idén elfogadásra kerülő felülvizsgálatának részeként javasolni fogja a bankokra vonatkozó tőkekövetelmények csökkentését, amennyiben infrastrukturális eszközökbe kívánnak beruházni. Az áruk és szolgáltatások egységes piacának további megerősítését szolgáló kezdeményezések szintén meghatározó jelentőséggel bírnak az európai beruházások teljes potenciáljának kiaknázása szempontjából. Az egységes piaci stratégia hozzájárul majd az új üzleti lehetőségek megteremtéséhez és a meglévő szabályozási és adminisztratív akadályok lebontásához, különösen ami az Európa-szerte terjeszkedni kívánó szolgáltatókat illeti. Jelenleg is folyik a munka az egységes piaci szabályok érvényesítésére irányuló konkrét javaslatok, az üzleti szolgáltatásokat, a vállalati szerkezetátalakítást és a fizetésképtelenséget érintő intézkedések, valamint egy egyszerű, modern és csalásbiztos héarendszer kialakítása kapcsán. A digitális egységes piaci stratégiának köszönhetően kiszámíthatóbbá válik a szabályozás a digitális ágazatban. A Bizottság jelenleg vizsgálja egy egységes uniós engedélyezési keret kialakításának lehetőségét, amely közvetlenül alkalmazandó lenne az uniós dimenziójú nagyprojektekre, illetve a nemzeti társfinanszírozást mozgósító fő beruházási platformokra.

A tagállamoknak még több erőfeszítést kell tenniük az európai szemeszter keretében azonosított beruházási akadályok felszámolásához szükséges reformok végrehajtása érdekében. Olyan területekről van szó, mint például a fizetésképtelenség, a közbeszerzés, az igazságszolgáltatási rendszer és a közigazgatás, illetve az ágazatspecifikus szabályozások hatékonysága. Az országspecifikus ajánlásokban azonosított reformok jelentik annak nélkülözhetetlen előfeltételét, hogy a nemzeti sajátosságokat figyelembe véve fenntartható és növelhető legyen a beruházási szint a tagállamokban. A beruházást érintő reformokra vonatkozó ajánlásokról a különböző tanácsi formációk az ősz folyamán fognak tárgyalni. Mindezt figyelembe véve és a 2017. évi európai szemeszter előkészítése jegyében a Bizottság ugyancsak frissíteni fogja a tagállamok beruházási környezetével kapcsolatos kihívásokról készített értékeléseit, amelyeket az éves növekedési jelentéssel együtt hoznak majd nyilvánosságra.

II. Az európai külső beruházási terv

A beruházás szintén kulcsfontosságú tényező a fejlesztési politika és a segélynyújtás átalakítása terén, hogy azok nagyobb mértékben elősegítsék a fenntartható fejlesztési célok megvalósítását, és kezeljék az EU szomszédságában, illetve Afrikában fennálló sokrétű kihívásokat. Az intelligens és fenntartható beruházás meghatározó szerepet játszhat a foglalkoztatás és a növekedés fellendítésében a fejlődő országokban, mivel fokozhatja a stabilitást és javíthatja a helyi körülményeket a konfliktus által érintett, instabil országokban.

Az Európai Tanács 2016. június 28-án jóváhagyta a harmadik országokkal kialakítandó új partnerségi keretre vonatkozó bizottsági javaslatot . Az új keret azon az előfeltételezésen alapul, hogy a migrációs kihívás kezeléséhez közös erőfeszítésre van szükség, amely teljes mértékben beépül az EU és partnerországai közti átfogó kapcsolatrendszerébe, és valamennyi releváns uniós szakpolitika és eszköz támogatását élvezi. A migrációs áramlatok kezelése érdekében folyamatban van a partnerországokkal kötendő paktumok kidolgozása, amelyek a rövid távú célkitűzésekre irányulnak, amilyen a tengeri életmentés, a visszatérés arányának növelése, valamint annak biztosítása, hogy a migránsok és a menekültek otthonuk közelében maradhassanak.

Mind Afrika, mind az EU szomszédsága tekintetében új megközelítésbe kell helyezni a migráció kiváltó okait jelentő tényezők kezelését és a partnereknek a következmények kezeléséhez nyújtott támogatást a beruházások finanszírozása és a magánberuházások akadályainak elhárítása révén. 2015-ben több mint 60 millió ember hagyta el származási helyét a jobb élet reményében, egyesek a konfliktusok és háborúk elől menekülve, míg mások az otthoni gazdasági lehetőségek korlátozottsága miatt. Világszinten az észak-afrikai és közel-keleti országokban torlódott fel a lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyek mintegy 40 %-a, míg további 30 %-uk a Szubszaharai-Afrika területén tartózkodik. A lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyek magas száma és a rossz gazdasági kilátások együttese közös kihívás elé állítja az Uniót és partnerországait.

Az EU külső szakpolitikái – mindenekelőtt fejlesztési és szomszédságpolitikája – az uniós értékek és érdekek előmozdítására törekednek, többek között a jólét előmozdítása révén. A gazdasági növekedés a fenntartható fejlődés előfeltétele, ám a fejlődő országokban a gazdasági növekedés 2003 óta most van a legalacsonyabb szinten. Az Afrikában és az EU szomszédságában kialakult instabilitást és konfliktusokat a globális gazdasági válság tovább súlyosbította, ami az általános eladósodottság növekedését eredményezte. A vállalkozások hitelszűkével küszködnek, és az olyannyira szükséges beruházások finanszírozási forrásai egyre zsugorodnak. A természeti erőforrások fenntarthatatlan használata gyakran elzárja a fejlődő országokat a gazdasági növekedés potenciális forrásaitól.

Ami a fejlődő országokba irányuló közvetlen külföldi befektetést (kkb) illeti, annak csupán 6 %-a irányul az instabil országokba , így itt az egy főre eső beruházás szintje az egyéb fejlődő országokhoz képest csaknem ötször alacsonyabb. A vállalkozásindítás költségei terén is hasonló a helyzet: az instabil országokban e költségek háromszor olyan magasak, mint a nem instabil helyzetű országokban. Afrikában a növekedés – a folytatódó demográfiai növekedés ellenére – évek óta a legalacsonyabb szintre lassult. A fennálló komoly biztonsági problémákhoz társulva ez a tendencia súlyosbítja a szegénységet, visszaveti a fenntartható fejlődést és olyan gazdasági és társadalmi körülmények kialakulásához vezet, amelyek gyakran a migráció kiváltó okai között szerepelnek.

A beruházásra fordított kiemelt figyelem az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjének, fenntartható fejlesztési céljainak , illetve a fejlesztésfinanszírozásra vonatkozó addisz-abebai cselekvési programjának is kulcseleme. A legszegényebb instabil országok számára a szegénység elleni küzdelemre és a fenntartható fejlődés elérésére irányuló erőfeszítéseikhez továbbra is nélkülözhetetlen a hivatalos fejlesztési támogatás, ám ezzel egyidejűleg egyre nagyobb súllyal esnek latba a partnerországaink érdekeit szolgáló egyéb finanszírozási megoldások, köztük a beruházás, a kereskedelem, a hazai erőforrások mozgósítása és a jó kormányzás. A gazdaság terén új megközelítésre van szükség, amely képes mozgósítani mindenekelőtt a magánberuházásokat, és lehetővé teszi a gazdasági, társadalmi és környezeti kihívások kezeléséhez szükséges nagyságrendű beruházások megvalósítását. A nemzetközi közösség – többek között az Unió és tagállamai – által Addisz-Abebában tett kötelezettségvállalások célja az inkluzív gazdasági jólét előmozdítása, ami az emberek jóllétének fokozását, ugyanakkor a környezet védelmét is szolgálja. E folyamat meghatározó mozzanata az elérhető és stabil forráshoz jutás lehetőségének kiterjesztése.

Ez az új, célzott megközelítés elősegíti a fenntartható fejlődés támogatását partnerországainkban, amelyek ennek köszönhetően a jövő növekedési piacaivá válnak. Emellett a kereskedelem és a beruházás révén új lehetőségeket teremt a magánvállalkozások – köztük az európai cégek – számára, így az európai gazdasági diplomáciának is kedvez és hozzájárul Európa gazdasági növekedéséhez. Az új megközelítés az EU által a partnerországoknak ajánlott új partnerségi keret végrehajtását is támogatja.

Ez EU kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájával , illetve a felülvizsgált európai szomszédságpolitikával maradéktalanul összhangban álló ezen célkitűzések megvalósítása érdekében a Bizottság most első ízben terjeszt elő egy olyan ambiciózus tervet, amely kimondottan Afrikára és az EU szomszédságára irányul. Ezt a fontos hozzájárulást az Unió bemutatja majd partnereinek a soron következő New York-i ENSZ-közgyűlésen is, amely esemény fő napirendi pontja a hosszú távú migrációs tendenciák kezelésével kapcsolatos globális felelősségmegosztás lesz.

A külső beruházási csomag A Bizottság által ma elfogadott külső beruházási csomag az alábbi elemekből tevődik össze: 1.Az Európai Fenntartható Fejlődési Alapról (EFFA), valamint az EFFA-garancia és az EFFA garanciaalapjának létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslat; 2.A Bizottság jelentése a 466/2014/EU határozat alkalmazásának félidős értékeléséről, amely mérlegre állítja az EBB számára biztosított uniós garanciát és az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletekből fakadó veszteségeket; 3.Az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletekből fakadó veszteségek tekintetében az EBB számára uniós garancia biztosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslat; 4.A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az EBB 2015. évi, uniós költségvetési garancia hatálya alá tartozó külső tevékenységéről; 5.A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat; 6.Az afrikai beruházási platformot létrehozó egyedi intézkedésről és a C(2015) 5210 határozat visszavonásáról szóló bizottsági határozat tervezete; 7.A szomszédsági beruházási platformról és az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz részét képező Szomszédsági Beruházási Keretről szóló C(2016) 3436 bizottsági határozat módosításáról szóló biztossági határozat tervezete; valamint 8.Az EFFA garanciaalapjához való hozzájárulást szolgáló, a 11. Európai Fejlesztési Alapból finanszírozandó egyedi intézkedésről szóló bizottsági határozat tervezete.

Az európai külső beruházási terv fő elemei

A külső beruházási terv koherens európai megközelítésbe helyezi az Unión kívüli beruházásokat azáltal, hogy a meglévő eszközöket három lényeges innovatív elemmel ötvözi. Először is, egyetlen koherens tervben fogja össze a különféle intézkedéseket, amelyek a forráshoz jutásra és a gazdaságilag életképes projektek kidolgozására összpontosítva az üzleti és a tágabb szakpolitikai környezet javítását célozzák a partnerországokban. Másodszor, bevezeti a beruházásfinanszírozási kérelmek egyablakos ügyintézési rendszerét, így biztosítja a hatékonyságot és az állami pénzügyi intézmények, illetve a magánszektor bevonását. Harmadszor, egy új garanciamechanizmuson keresztül kezeli a magánberuházás iránti sajátos igényeket a kockázatosabb környezetben.

A külső beruházási terv új megközelítésbe helyezi a fenntartható fejlődéshez nyújtott uniós támogatás módját, valamint azonosítja, előkészíti és támogatja az Európán kívüli országokat célzó beruházási projekteket. A terv integrált partnerségi keretet biztosít, amely lehetővé teszi az EU, a tagállamok, a nemzetközi pénzügyi szervezetek, az egyéb donorok, a közigazgatási szervek és a magánszektor teljes körű együttműködését. Ezáltal javul a szűkös közforrások felhasználásának módja és a közigazgatási szervek, illetve a magánbefektetők közötti, beruházási projektekkel kapcsolatos együttműködés . A terv egyúttal a korrupció elleni küzdelemhez szükséges reformokat is előmozdítja, valamint javítja a gazdasági kormányzást és a helyi üzleti környezetet, az érintett partnerországokkal való teljes körű együttműködés keretében.