[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 7.3.2007

SEC(2007) 288 végleges

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban Belgium aktualizált, 2006–2010-re szóló stabilitási programjáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

Előzmények

A Stabilitási és Növekedési Paktum, amely 1998. július 1-jén lépett hatályba, a rendezett államháztartás célkitűzésén alapszik, amely az árstabilitás, valamint a munkahelyteremtést elősegítő erőteljes fenntartható növekedés feltételei javításának eszköze. A 2005. évi reform elismerte a Paktum eredményességét a költségvetési fegyelem megszilárdításában, ugyanakkor célul tűzte ki a Paktum hatékonyságának és gazdasági megalapozottságának erősítését, valamint az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítását.

A költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet[1], amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része, előírja, hogy a tagállamoknak a Tanács és a Bizottság részére stabilitási vagy konvergenciaprogramokat kell benyújtaniuk (azon tagállamok esetében, amelyek már bevezették a közös valutát, (aktualizált) stabilitási programokat, a közös valutát még be nem vezetett tagállamok esetében pedig (aktualizált) konvergenciaprogramokat), és azokat évente aktualizálniuk kell. Belgium első stabilitási programját 1998 decemberében nyújtotta be. A Tanács a stabilitási programról a rendelettel összhangban – a Bizottság ajánlása alapján, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően – 1999. március 15-én véleményt fogalmazott meg. Ugyanezen eljárással összhangban a Bizottság értékeli, a fent említett Gazdasági és Pénzügyi Bizottság pedig megvizsgálja az aktualizált stabilitási és konvergenciaprogramokat, amelyeket a Tanács is megvizsgálhat.

Az aktualizált program értékelésének előzményei

A Bizottság, miután megvizsgálta Belgium 2006. december 13-án benyújtott legfrissebb aktualizált stabilitási programját, a programról szóló tanácsi véleményre irányuló ajánlást fogadott el (az értékelés fő szempontjai a keretben találhatók).

Az aktualizált stabilitási programban szereplő költségvetési stratégia értékelésére szolgáló feltételek meghatározása céljából a következő bekezdések összefoglalják:

1. az utóbbi tíz év gazdasági és költségvetési teljesítményét

2. az országnak a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága alapján megítélt helyzetének legfrissebb értékelését (a stabilitási program előző változatáról alkotott tanácsi vélemény összefoglalását), valamint

3. a Bizottság értékelését a 2006. decemberi nemzeti reformprogramról.

A közelmúlt gazdasági és költségvetési teljesítménye

Az elmúlt tíz év elemzését alapul véve levonható az a következtetés, hogy általánosságban a belga üzleti ciklus az euro-övezetével összhangban halad és hasonló növekedési szinteket produkál. Ez annál is fontosabb, mivel ugyanakkor költségvetési konszolidáció zajlott le Belgiumban, amely az euro-övezet egészében végrehajtottnál sokkal messzemenőbb volt, véget vetve a magas költségvetési hiányok hosszú időszakának. Belgium 2000 óta kiegyensúlyozott költségvetés fenntartására törekedett (illetve – eddig sikertelenül – többletfelhalmozásra), de továbbra is igénybe vesz egyszeri intézkedéseket e cél elérésére. A hazai kereslet és a fogyasztói bizalom az államadósság arányának meredek csökkenéséből profitált. Az elmúlt évtized során a háztartások megtakarítási rátája az 1995-ös 20%-ról 13% közelébe esett 2005-ben. A nettó export is pozitívan járult hozzá a gazdasági növekedéshez, de Belgium piaci részesedésének jelentős csökkenésével szembesül, ami hosszú távon veszélyeztetheti a foglalkoztatást és a növekedést. Belgium gyenge exportteljesítménye részben az exportszerkezethez kapcsolódik, de a munkaerő magas költségeihez is. A határozatlan idejű munkanélküli ellátások, az idősebb munkanélküliek esetében alacsonyabb munkakeresési követelmények és a nagyvonalú korengedményez nyugdíjazási rendszerek megléte magyarázza, hogy a munkaerő-piaci részvétel miért tartozik az euro-övezetben a legalacsonyabbak közé (különösen az idősebb dolgozók esetében).

Az előző programról alkotott tanácsi véleményben szereplő értékelés

2006. február 14-én a Tanács véleményt fogadott el a stabilitási program előző, 2005–2009 közötti időszakra vonatkozó változatáról. A Tanács véleménye szerint „a költségvetési egyenleg összességében megalapozott, a még mindig magas szintű adósságnak a programban tervezett további csökkentése pedig jó példája a Paktummal összhangban folytatott költségvetési politikának. Az időszak elején az egyszeri intézkedésekre történő hagyatkozás kihangsúlyozza a strukturális konszolidáció szükségességét a kezdeti szakaszban.” A Tanács felkérte Belgiumot, „hogy fontolja meg intézkedések foganatosítását a strukturális egyensúly 2006-ban bekövetkező romlásának elkerülése érdekében, valamint hogy hajtsa végre az elkövetkezendő évek ambiciózus költségvetési célkitűzéseinek megvalósításához szükséges intézkedéseket.”

A Bizottság értékelése a nemzeti reformprogramról

Belgium 2006. október 16-án nyújtotta be a növekedést és a foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben előírt végrehajtási jelentést a nemzeti reformprogramról. Belgium nemzeti reformprogramja a következő kulcsfontosságú kihívásokat/prioritásokat azonosítja: az államháztartás fenntarthatósága; a munkaerőköltségek csökkentése; dinamikusabb munkaerőpiac megteremtése; a gazdasági ösztönzése beruházások és reformok révén; a társadalombiztosítási rendszer megerősítése; és a környezetvédelem és a növekedés közötti szinergia erősítése.

A Bizottság a program értékelése alapján (amelyet a 2006. decemberi éves értékelő jelentés [2] részeként fogadott el) úgy ítéli meg, hogy Belgium jó eredményeket ért el a 2005–2008-ra szóló nemzeti reformprogram végrehajtásában és megerősítésében. Bár a népesség elöregedésével összefüggésben az államháztartás fenntarthatóságát bizonyos szintű kockázat fenyegeti, a politikai keret általánosságban megfelelő. A K+F visszafogott fejlődése ellenére Belgium végrehajtja a mikrogazdasági területen bejelentett intézkedéseket és a beruházások növelése érdekében megerősíti a meglévő reformokat. A foglalkoztatás terén vegyesebb a kép, lépésekre van szükség a foglalkoztatási rátára vonatkozó uniós szintű célkitűzések eléréséhez, különösen az idősebbek esetében.

A megállapított erősségeket és gyengeségeket értékelve Belgiumnak azt ajánlották, hogy hozzon további intézkedéseket a foglalkoztatás adóterheinek csökkentésére; és hogy csökkentse a munkanélküliség regionális egyenlőtlenségeit.

Keret: Az értékelés fő szempontjai Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (1) bekezdése (stabilitási programok esetében) és 9. cikkének (1) bekezdése (konvergenciaprogramok esetében) alapján az értékelés a következő szempontokra terjed ki: megalapozottak-e a program alapjául szolgáló gazdasági feltételezések; megfelelő-e a tagállam által benyújtott középtávú költségvetési célkitűzés és a felé vezető kiigazítási pálya; elégségesek-e a kiigazítási pályán maradás érdekében hozott és/vagy javasolt intézkedések ahhoz, hogy a középtávú költségvetési célkitűzés az adott ciklusban megvalósuljon; a középtávú költségvetési célkitűzés felé vezető kiigazítási pálya értékelésekor meg kell vizsgálni, hogy a kedvező gazdasági időszakokban nagyobb erőfeszítéseket tesznek-e a kiigazításra, miközben a kedvezőtlen időszakokban az erőfeszítések korlátozottabbak lehetnek, valamint – az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok esetében – hogy a tagállam törekszik-e arra, hogy a középtávú költségvetési célkitűzés megvalósítása érdekében irányadó szinten évente a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékben javítsa a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleget; a középtávú költségvetési célkitűzés felé vezető kiigazítási pálya meghatározásakor (az azt még el nem ért tagállamok esetében) vagy az attól való átmeneti eltérés engedélyezésekor (az azt elért tagállamok esetében) figyelembe kell venni a hosszú távon közvetlen költségtakarékossági hatásokkal (köztük a potenciális növekedési ráta emelésével) járó, és ezért az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát kimutathatóan befolyásoló főbb strukturális reformok végrehajtását (azzal a feltétellel, hogy a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaérték tekintetében megfelelő biztonsági tartalék áll rendelkezésre, és hogy a költségvetés egyenlege a programidőszakon belül várhatóan visszatér a középtávú költségvetési célkitűzéshez), különösen a kötelező, teljes tőkefedezeti pillért tartalmazó többpilléres rendszert bevezető nyugdíjreformokat; a tagállam gazdaságpolitikája összhangban van-e az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. A program makrogazdasági feltételezéseinek megalapozottságát a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése alapján értékelik, felhasználva a potenciális kibocsátás és a ciklikusan kiigazított egyenlegek becslésére közösen megállapított módszertant is. Az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak való megfelelés értékelésénél az államháztartási terület átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokat veszik figyelembe, amely a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatások része. Az értékelés kitér a következőkre is: az adósságráta alakulása és az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága, amelyeknek a költségvetési egyenleg felügyelete során megfelelő figyelmet kell szentelni, a 2005. március 20-i, „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának javítása” című tanácsi jelentéssel összhangban. A hosszú távú fenntarthatóság értékelésének szempontjait egy 2006. október 12-i bizottsági közlemény határozza meg[3]; a tagállamok által a növekedést és a foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben benyújtott nemzeti reformprogrammal való összhang mértéke. A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó átfogó, 2005. június 7-i gazdaságpolitikai iránymutatások fedőlapján az ECOFIN Tanács megállapította, hogy a nemzeti reformprogramoknak összhangban kell lenniük a stabilitási és konvergenciaprogramokkal; a magatartási kódex[4] betartása, amely többek között előírja, hogy a stabilitási és a konvergenciaprogramok szerkezete és adattáblázatai egységesek legyenek. |

- Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban Belgium aktualizált, 2006–2010-re szóló stabilitási programjáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[5] és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

4. [2007. március 27]-én a Tanács megvizsgálta Belgium aktualizált stabilitási programját, amely a 2006–2010. közötti időszakra vonatkozik[6].

5. A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a 2006-os 2,7%-ról átlagosan 2,2%-ra csökken a programidőszak hátralévő részében. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv megalapozott növekedési feltételezéseken alapul. A program inflációs előrejelzése is valószerűnek tűnik.

6. A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2006-ban a GDP 0,2%-a lesz, szemben a stabilitási program előző változatában foglalt, kiegyensúlyozott költségvetésre irányuló céllal. Bár a konjunkturális feltételek 2006-ban sokkal jobbak voltak az előző változatban előre jelzettnél és a kiadások nagyjából a várakozások szerint alakultak, a bevételek alacsonyabbak voltak a feltételezettnél (különösen a 2001-es közvetlenadó-reform végső szakasza által gyakorolt hatás alulbecslése miatt, amelyet 2006 második felében mutattak ki). A bevételkiesés (részleges) kompenzációja és a kiegyensúlyozott költségvetés biztosítása érdekében fokozták az egyszeri intézkedések alkalmazását. Ezért 2006-ban jelentősen romlott a strukturális egyenleg (vagyis a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb intézkedések nélkül számított egyenleg).

7. A programban a középtávú költségvetési stratégia fő célja a még mindig magas (2006-ban 90% körüli) adósságarány folyamatos csökkentése a GDP 75%-a alá 2010-re, nominális költségvetési többletek fokozatos felépítésével (a GDP 0,3%-áról 2007-ben a 0,9%-ára 2010-ben), így készülve fel az elöregedés okozta sokkhatásra. Az elsődleges többlet, amely 2001 óta (amikor a GDP 7%-a volt) csökken, várhatóan a GDP 4,1%-a körül stabilizálódik. A kiigazítás majdnem teljes mértékben a csökkentett kiadásoknak köszönhető (GDP-arányosan 1,25 százalékponttal 2006 és 2010 között). A kiadáscsökkenés főként csökkenő kamatkiadások formájában valósul meg (0,75 százalékpont), ami a folyamatos adósságcsökkenésből ered és amit részben ellensúlyoz a kormányzati bevételek csökkenése (0,5 százalékpont). 2007. után a program előrejelzéseiben nagyjából változatlan politika szerepel, bár úgy tűnik, a program (implicit) további egyszeri intézkedésekre támaszkodik a költségvetési célok eléréséhez. Nagy vonalakban változatlan makrogazdasági forgatókönyv mellett ez a stratégia nagyjából hasonló a stabilitási program előző változatában bemutatotthoz.

8. Mivel a program nem szolgáltat információt az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések használatáról 2007 után, a strukturális egyenleget 2008-tól kezdve nem lehet a programban szereplő információk alapján kiszámítani. Feltételezve, hogy az egyszeri intézkedések relatív hatása változatlan marad 2007 után, a közös módszertannak megfelelő strukturális egyenleg a tervek szerint a GDP körülbelül -0,4%-áról 2006-ban a programidőszak végére a 0,7%-ára javul. A stabilitási program előző változatával egyezően a program a GDP 0,5 %-ának megfelelő strukturális többletet határoz meg középtávú költségvetési célkitűzésként, amely a program szerint „2008-ra megvalósul, feltételezve, hogy az egyszeri intézkedések hatása nem haladja meg a GDP 0,4%-át”. Ez az előző változathoz képest egy évvel később van. Mivel a középtávú célkitűzés szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 1,25 %-át kitevő hiány), megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok számára kijelölt sávon belül van, és szigorúbb, mint azt a potenciális kibocsátás hosszú távú átlagos növekedése és az adósságráta indokolná.

9. A költségvetés akár valamivel rosszabban is alakulhat a programban előre jelzettnél. Ez az eset áll fenn különösen 2007. vonatkozásában, főként mivel a költségvetés elég optimistának tűnik és néha nem tartalmaz elegendő információt a tervezett intézkedésekről (beleértve az egyszeri intézkedéseket az ingatlanértékesítés terén vagy a nyugdíjfizetési kötelezettség átvételét az állami vállalatoktól, amelyeket nem részleteznek). Belgium általánosságban sikeresen megvalósította a nominális költségvetési célkitűzéseket, de további intézkedésekre van szükség a 2007-es cél eléréséhez. Bár a költségvetés jelentős évközi módosítása általános gyakorlat Belgiumban, ez a 2007. júniusára tervezett országos választások miatt eltolódhat. A célzottnál rosszabb eredmény 2007-ben áthúzódna a következő évekre is. 2008-tól kezdve annak a veszélye is fennáll, hogy a lejárt egyszeri intézkedések helyébe nem lépnek strukturális intézkedések.

10. E kockázatértékelés alapján előfordulhat, hogy a programban szereplő költségvetési irányvonal nem lesz elégséges ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint 2008-ra megvalósítsák a középtávú célkitűzéseket. A fentieknek megfelelően azonban a középtávú célkitűzés szigorúbb az adósságráta és a potenciális kibocsátás hosszú távú átlagos növekedése által indokolthoz képest is. A költségvetési stratégia megfelelőnek tűnik olyan strukturális költségvetési egyenleg eléréséhez 2008-tól kezdve, amely a Paktum értelmében megfelelőnek tekinthető. A program költségvetési irányvonala ezen kívül elég széles biztonsági sávot tűnik biztosítani ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket a programidőszak során. A középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás program szerinti ütemét összhangba kellene hozni a Stabilitási és Növekedési Paktummal, amely az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok esetében előírja, hogy a strukturális egyenleg éves javításának irányadó mértéke a GDP 0,5 %-a, kedvező gazdasági időszakokban viszont magasabbnak kell lennie, kedvezőtlen időszakokban pedig lehet alacsonyabb. A kockázatokat figyelembe véve a középtávú cél felé tartó kiigazítás már 2007-ben elmaradhat a küszöbtől, és azután jelentősen lelassul, bár nem úgy tűnik, hogy Belgium kedvezőtlen időszakban lenne.

11. A program 2006-ra a GDP 87,7%-át kitevő adósságról számol be, de ez nem tartalmazza az adósságátvállalást az SNCB vasúttársaságtól 2005-ben, amely az Eurostat szerint ugyanabban az évben a GDP 1,7%-ával megemeli az adósság szintjét. Ezért a Bizottság szolgálatainak becslése szerint a bruttó államadósság 2006-ban a GDP 89,4%-a, ami még mindig jóval a Szerződésben meghatározott 60%-os referenciaérték felett van, bár jelentősen csökkent az elmúlt néhány évben. A program előrejelzése szerint az adóssághányad gyorsan, mintegy 15 százalékponttal csökken a programidőszak folyamán. A kockázatértékelés és különösen a fent említett költségvetési célok kockázatai alapján az adósságarány alakulása valószínűsíthetően valamivel kevésbé lesz kedvező a programban előre jelzettnél. Továbbra is úgy tűnik azonban, hogy az adósságráta a programidőszak alatt elegendő mértékben csökken a referenciaérték felé.

12. A belga népesség elöregedése hosszú távon az EU-átlagnál jelentősebb mértékben befolyásolja a költségvetést, főként a GDP-arányos nyugdíjkiadások következő évtizedekre előre jelzett magas növekedése miatt. A magas elsődleges többlettel rendelkező kiinduló költségvetési egyenleg, noha elmarad a 2005. évitől, hozzájárul az elöregedéssel kapcsolatban előre jelzett költségvetési hatás enyhítéséhez, de nem tudja a kiadások jelentős növekedését teljesen ellensúlyozni. Sőt, a bruttó adósság jelenlegi szintje bár csökken, mégis jóval meghaladja a Szerződésben foglalt referenciaértéket. Az adósságarány folyamatos csökkenése hosszú időre magas elsődleges többletek fenntartását kívánja meg, amely hozzájárulna az államháztartás fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok csökkentéséhez. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintetve Belgium összességében közepes kockázattal szembesül.

13. A stabilitási program a középtávú költségvetési stratégia szempontjából nem értékeli minőségileg a nemzeti reformprogram 2006. októberi végrehajtási jelentésének általános hatását. A program nem ad rendszerezett tájékoztatást a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, de úgy tűnik, hogy költségvetési előrejelzései figyelembe veszik a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A stabilitási programnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. Mindkét program a generációs paktum fokozatos végrehajtását (átfogó terv a foglalkoztatás növelésére és a szociális biztonság erősítésére), a foglalkoztatás adóterheinek további fokozatos csökkentését és a kutatást és a vállalkozói szellemet ösztönző intézkedések meghozatalát tervezi.

14. A programban szereplő költségvetési stratégia nagyjából megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak.

15. Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos[7].

Általános következtetésként megállapítható, hogy a még mindig magas adósságállomány folyamatos csökkentése példája a Paktummal összhangban folytatott költségvetési politikának. Bár a program nominális egyensúlyi pozícióból kiindulva a többletek fokozatos felépítését tervezi (főként a kamatkiadások csökkentésével), azonban a költségvetési célok elérésének vannak kockázatai. Mindazonáltal a középtávú célkitűzés várhatóan megvalósul a programidőszakon belül.

A fenti értékelés alapján Belgiumot felkérik arra, hogy:

(i) biztosítsa a 2007-es költségvetési célkitűzés elérését és azt követően erősítse a középtávú célkitűzés felé tartó kiigazítás ütemét, többek között minél kevesebb egyszeri intézkedés igénybevételével.

(ii) az adósság magas szintje és a nyugdíjkiadások előre jelzett növekedése fényében legalább a középtávú célkitűzés elérése és az elöregedéssel kapcsolatos költségek további csökkentését célzó intézkedések meghozatala révén javítsa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |

Reál-GDP (%-os változás) | SP 2006. december | 1,2 | 2,7 | 2,2 | 2,1 | 2,2 | 2,2 |

BIZ 2006. november | 1,1 | 2,7 | 2,3 | 2,2 | nincs adat | nincs adat |

SP 2005. december | 1,4 | 2,2 | 2,1 | 2,3 | 2,2 | nincs adat |

HICP infláció (%) | SP 2006. december | 2,5 | 2,4 | 1,9 | 1,8 | 1,8 | 1,9 |

BIZ 2006. november | 2,5 | 2,4 | 1,8 | 1,7 | nincs adat | nincs adat |

SP 2005. december | 2,9 | 2,8 | 2,0 | 1,9 | 1,7 | nincs adat |

Kibocsátási rés (a potenciális GDP %-ában) | SP 2006. december1 | -0,8 | -0,3 | -0,4 | -0,4 | -0,4 | -0,3 |

BIZ 2006. november5 | -1,0 | -0,6 | -0,6 | -0,7 | nincs adat | nincs adat |

SP 2005. december1 | -0,8 | -0,6 | -0,6 | -0,5 | -0,4 | nincs adat |

Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | SP 2006. december | 0,1 -2,3* | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | 0,9 |

BIZ 2006. november | -2,3 | -0,2 | -0,5 | -0,5 | nincs adat | nincs adat |

SP 2005. december | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | nincs adat |

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | SP 2006. december | 4,3 1,9* | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | 4,2 |

BIZ 2006. november | 1,9 | 3,9 | 3,4 | 3,2 | nincs adat | nincs adat |

SP 2005. december | 4,3 | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | nincs adat |

Ciklikusan kiigazított egyenleg (a GDP %-ában) | SP 2006. december1 | 0,8 -1,6* | 0,2 | 0,5 | 0,7 | 0,9 | 1,1 |

BIZ 2006. november | -1,7 | 0,1 | -0,1 | -0,1 | nincs adat | nincs adat |

SP 2005. december1 | 0,4 | 0,3 | 0,6 | 0,8 | 0,9 | nincs adat |

Strukturális egyenleg2 (a GDP %-ában) | SP 2006. december3 | nincs adat | -0,4 | 0,1 | nincs adat | nincs adat | nincs adat |

BIZ 2006. november4 | 0,2 | -0,7 | -0,2 | -0,1 | nincs adat | nincs adat |

SP 2005. december | 0,0 | -0,3 | 0,4 | 0,7 | 0,9 | nincs adat |

Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | SP 2006. december | 91,5 93,2* | 87,7 89,4* | 83,9 85,6* | 80,4 82,1* | 76,6 78,3* | 72,6 74,3* |

BIZ 2006. november | 93,2 | 89,4 | 86,3 | 83,2 | nincs adat | nincs adat |

SP 2005. december | 94,3 | 90,7 | 87,0 | 83,0 | 79,1 | nincs adat |

Megjegyzések: |

1A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján. |

2Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül (hasonlóan az előző sorokhoz). |

3Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a program szerint (a GDP 0,6%-a 2006-ban és 0,4%-a 2007-ben; valamennyi hiánycsökkentő). A program a többi év tekintetében nem tartalmaz információkat egyszeri intézkedések alkalmazásáról. |

4Egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint (a GDP 2,0%-a 2005-ben, hiánynövelő; 0,8% 2006-ban és 0,1% 2007-ben, mindkettő hiánycsökkentő.) |

5A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozóan 2,2%-os, 2,3%-os, 2,3%-os és 2,2%-os becsült potenciális növekedés alapján. |

* A 2005-ös programban a hiányra és az adósságra vonatkozó adatok nincsenek összhangban az ESA95-tel. 2006. október 23-án az Eurostat módosította a Belgium által 2005-ben közölt hiány- és adósságadatokat, tekintettel arra, hogy az állam (a FIF/FSI - Fonds de l'infrastructure ferroviaire / Fonds voor spoorweginfrastructuur révén) 7400 millió EUR-t (a GDP 2,5%-a) átvállalt az SNCB/NMBS vasúttársaság adósságából (lásd az Eurostat News Release 139/2006. számát). Az ESA95 szabályok alapján a 2005-ös államháztartási hiányra gyakorolt hatás ugyanekkora összegű; az államadósságra gyakorolt hatás 2005 végén 5200 millió EUR (a GDP 1,7%-a, figyelembe véve az abban az évben felmerült részleges visszatérítést). A 2005-re vonatkozó, csillaggal jelölt adatok az Eurostat által módosított adatok. A 2006–2010-es adósságra vonatkozó, csillaggal jelölt adatokat a Bizottság szolgálatai „mechanikusan” módosították, hogy megfeleljenek az ESA95-nek. Az adósságadatok ezen kiigazítása azon a technikai feltételezésen alapszik, hogy az FIF/FSI adósságállománya változatlan marad. |

Forrás: |

Stabilitási program (SP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai |

[1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az e szövegben említett összes dokumentum megtalálható a következő weboldalon:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] A Bizottság közleménye a tavaszi Európai Tanácsnak, „A növekedést és a foglalkoztatást szolgáló, megújult lisszaboni stratégia végrehajtása – A megvalósítás éve”, 2006.12.12., COM(2006) 816.

[3] „Az uniós államháztartások hosszú távú fenntarthatóságáról” szóló bizottsági közlemény a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek, COM(2006) 574, 2006.10.12., és „Az államháztartások hosszú távú fenntarthatósága az Európai Unióban”, Európai Bizottság, Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (2006), European Economy, 2006/4. szám.

[4] „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergencia programok tartalmára és formájára vonatkozóan”, amelyet az ECOFIN-Tanács 2005. október 11-én jóváhagyott.

[5] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Az aktualizált változatot a magatartási kódexben meghatározott december 1-jei határidőt követően, majdnem két hét elteltével nyújtották be.

[7] Az államháztartási hiányra és az adósságra vonatkozó, programban szereplő előrejelzések nem tartalmazzák az SNCB vasúttársaságtól 2005-ben átvállalt adósság hatását, ahogyan arról az Eurostat 2006. október 23-án döntött. Sőt, a program nem nyújt információt az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések alkalmazásáról a 2008–2010-es időszakban.