HATÁLYOS SZÖVEG MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

A Parlament eljárási szabályzata 9 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

1. A Parlament a képviselők pénzügyi érdekeltségeire vonatkozó átláthatósági szabályokat határoz meg, amelyeket mellékletként csatolni kell az eljárási szabályzathoz. 1. A Parlament az Európai Unió működéséről szóló szerződés 232. cikkével összhangban a képviselők pénzügyi érdekeltségeire vonatkozó átláthatósági szabályokat határoz meg a képviselők többsége által elfogadott magatartási kódex formájában, amelyet mellékletként csatolni kell az eljárási szabályzathoz.

Módosítás 2

A Parlament eljárási szabályzata 19 cikk

Az Elnökök Értekezlete a leadott szavazatok háromötödös többségével, amely legalább három képviselőcsoportot képvisel, javasolhatja a Parlamentnek az elnök, alelnök, quaestor, bizottsági elnök, illetve elnökhelyettes, parlamentközi küldöttség elnöke, illetve alelnöke vagy bármely más, a Parlament keretében választott hivatalt betöltő személy megbízatásának megvonását, ha úgy véli, hogy a szóban forgó képviselő súlyos kötelességszegést követett el. A Parlament az ilyen javaslatot az összes képviselő által leadott szavazatok kétharmados többségével hagyja jóvá . Az Elnökök Értekezlete a leadott szavazatok háromötödös többségével, amely legalább három képviselőcsoportot képvisel, javasolhatja a Parlamentnek az elnök, alelnök, quaestor, bizottsági elnök, illetve elnökhelyettes, parlamentközi küldöttség elnöke, illetve alelnöke vagy bármely más, a Parlament keretében választott hivatalt betöltő személy megbízatásának megvonását, ha úgy véli, hogy a szóban forgó képviselő súlyos kötelességszegést követett el. A Parlament az összes képviselő által leadott szavazatok kétharmados többségével határoz az ilyen javaslatról .

Amennyiben az eljárási szabályzat mellékletét képező, az európai parlamenti képviselők pénzügyi érdekeltségekre és összeférhetetlenségre vonatkozó magatartási kódexének rendelkezéseit előadói pozíciót betöltő képviselő szegi meg, az őt kinevező bizottság az elnök kezdeményezésére és az Elnökök Értekezletének javaslatára visszavonhatja ezt a megbízatást. Az első bekezdésben előírt szavazati többség értelemszerűen a fenti eljárás minden egyes szakaszában alkalmazandó.

Módosítás 3

A Parlament eljárási szabályzata 32 cikk – 2 bekezdés

2. Ezek a csoportosulások nem végezhetnek olyan tevékenységet, amely a Parlament és testületei hivatalos tevékenységeivel összetéveszthető. A létrehozásukra vonatkozóan az Elnökség által elfogadott szabályok tiszteletben tartása mellett a képviselőcsoportok logisztikai támogatást nyújtva elősegíthetik tevékenységüket. A csoportosulások az I. melléklet értelmében kötelesek nyilatkozni minden külső támogatásról. 2. Ezek a csoportosulások nem végezhetnek olyan tevékenységet, amely a Parlament és testületei hivatalos tevékenységeivel összetéveszthető. A létrehozásukra vonatkozóan az Elnökség által elfogadott szabályok tiszteletben tartása mellett a képviselőcsoportok logisztikai támogatást nyújtva elősegíthetik tevékenységüket.

A csoportosulások kötelesek nyilatkozni minden pénzbeli vagy természetbeni támogatásról (pl. titkári segítség), amely – ha azt a képviselőnek magánszemélyként ajánlják fel – az I. melléklet alapján nyilatkozattételi kötelezettség tárgyát képezi.

A quaestorok nyilvántartást vezetnek a második albekezdésben említett nyilatkozatokról. A nyilvántartást közzé kell tenni a Parlament honlapján. A quaestorok megállapítják az e nyilatkozatokra vonatkozó részletes szabályokat.

Módosítás 4

A Parlament eljárási szabályzata 153 cikk – 3 bekezdés – d pont

d) a 19. cikknek megfelelően javaslat előterjesztése az Elnökök Értekezlete számára, amely a képviselő egy vagy több, Parlamentben betöltött választott megbízatásának felfüggesztésére vagy megvonására irányul. d) a 19. cikknek megfelelően javaslat előterjesztése az Elnökök Értekezlete számára, amely a képviselő egy vagy több, Parlamentben betöltött megbízatásának felfüggesztésére vagy megvonására irányul.

Módosítás 5

A Parlament eljárási szabályzata I melléklet – cím

Módosítás 6

A Parlament eljárási szabályzata I melléklet – 1-4 cikk

1. cikk 1. A vita tárgyában pénzügyileg közvetlenül érdekelt képviselő a Parlament vagy valamely szerve előtti felszólalását megelőzően, illetve ha előadónak javasolják, ezen érdekeltségét az ülésen szóban közli. 2. Mielőtt egy képviselőt a 13., 191., vagy 198. cikk (2) bekezdése szerint érvényesen a Parlament, illetve annak valamely szerve tisztségviselőjének jelölnek, illetve mielőtt a 68., illetve a 198. cikk (2) bekezdése szerint hivatalos küldöttségben vesz részt, a 2. cikkben megállapított nyilatkozatot előírásszerűen ki kell töltenie. 2. cikk A quaestorok nyilvántartást vezetnek, amely tartalmazza valamennyi képviselő részletes, személyes nyilatkozatát a) a foglalkozásáról és bármely más, általa díjazás ellenében betöltött tisztségről, illetve végzett tevékenységről, b) minden olyan fizetésről, amelyet a képviselő egy másik parlamentben betöltött képviselői megbízatásért kap, c) bármely pénzbeli, személyes vagy természetbeni juttatásról, amelyet a képviselő a Parlament által biztosított juttatáson felül politikai tevékenységéért harmadik féltől kap, akinek kilétét közölnie kell. A képviselők feladataik ellátása során tartózkodnak bármely ajándék vagy juttatás elfogadásától. A képviselők a nyilvántartásban szereplő nyilatkozatok megtételéért személyesen felelnek, és azokat bármely változás bekövetkezése esetén frissítik, és legalább évente megújítják. A képviselők teljes mértékben felelősek pénzügyi érdekeltségeik átláthatóságáért. Az Elnökség időszakonként listát készíthet a nyilvántartás kötelező tartalmáról. Ha a képviselő a megfelelő felhívást követően nem tesz eleget az a) és b) pont szerinti nyilatkozattételi kötelezettségének, az elnök ismételten felhívja a nyilatkozat két hónapon belüli benyújtására. Ha a képviselő a nyilatkozatot határidőn belül nem nyújtja be, nevét a jogsértés megjelölésével együtt, a határidő lejártát követő minden egyes ülés első napjának jegyzőkönyvében közzéteszik. Ha a képviselő a jogsértés közzététele után továbbra is megtagadja a nyilatkozat benyújtását, az Elnök a 153. cikknek megfelelően az érintett képviselő tevékenységének felfüggesztéséről intézkedik. A képviselői csoportosulásoknak – mind a közös munkacsoportoknak, mind a képviselők egyéb, nem hivatalos csoportosulásainak – a vezetői kötelesek nyilatkozni minden pénzbeli vagy természetbeni juttatásról (pl. titkári segítség), amely – ha azt a képviselőnek magánszemélyként ajánlják fel – ugyancsak e cikk alapján nyilatkozattételi kötelezettség tárgyát képezné. Az ilyen csoportosulások számára a külső támogatásokról szóló nyilatkozatokra vonatkozó részletes szabályok kidolgozása és a nyilvántartás vezetése a quaestorok hatáskörébe tartozik. 3. cikk A nyilvántartás nyilvános, abba bárki betekinthet. A nyilvántartást a nyilvánosság számára elektronikus úton is hozzáférhetővé tehetik. 4. cikk A vagyonnyilatkozat tekintetében annak a tagállamnak a jogszabályait kell alkalmazni, amelyben megválasztották a képviselőt. törölve

Módosítás 7

A Parlament eljárási szabályzata I melléklet (új) – 1 cikk (új)

1. cikk Alapelvek Európai parlamenti képviselői feladataik ellátása során a képviselők: a) irányadónak tekintik és betartják az alábbi általános magatartási elveket: önzetlenség, feddhetetlenség, nyíltság, szorgalom, becsületesség, elszámoltathatóság és a Parlament hírnevének tiszteletben tartása, b) kizárólag a köz érdekében járnak el, és semmilyen közvetlen vagy közvetett anyagi hasznot vagy más ellenszolgáltatást nem szereznek, illetve annak megszerzésére nem törekszenek.

Módosítás 8

A Parlament eljárási szabályzata I melléklet (új) – 2 cikk (új)

2. cikk A képviselők legfontosabb feladatai Mandátumuk keretében az európai parlamenti képviselők a) nem kötnek semmilyen harmadik természetes vagy jogi személy érdekében való fellépésre vagy szavazásra irányuló olyan megállapodást, amely sértené az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkében és az európai parlamenti képviselők statútumának 2. cikkében foglalt szavazási szabadságukat; b) nem kérnek, fogadnak el vagy kapnak semmilyen közvetlen vagy közvetett anyagi ellenszolgáltatást vagy jutalmat a Parlament vagy annak valamely bizottsága elé terjesztett jogszabállyal, állásfoglalási indítvánnyal, írásbeli nyilatkozattal vagy kérdéssel kapcsolatos befolyás gyakorlásáért vagy szavazatért, és tudatosan törekszenek minden megvesztegetésre utaló helyzet elkerülésére.

Módosítás 9

A Parlament eljárási szabályzata I melléklet (új) – 3 cikk (új)

3. cikk Összeférhetetlenség 1. Amennyiben valamely európai parlamenti képviselő személyes érdekeltsége nem helyénvaló módon befolyásolná európai parlamenti képviselői feladatainak ellátását, összeférhetetlenség áll fenn. Nem áll fenn összeférhetetlenség abban az esetben, ha a képviselő az állampolgári közösség vagy személyek átfogó csoportja tagjaként részesül előnyökben. 2. Amennyiben valamely képviselő úgy találja, hogy esetében összeférhetetlenség áll fenn, haladéktalanul megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a helyzetet e magatartási kódex rendelkezéseinek megfelelően orvosolja. Ha a képviselő nem képes feloldani az összeférhetetlenséget, arról írásban jelentést tesz az elnöknek. Nem egyértelmű esetekben a képviselő bizalmas tanácsot kérhet a képviselők magatartásával foglalkozó, a 7. cikk szerint létrehozott tanácsadó bizottságtól. 3. A (2) bekezdés sérelme nélkül a képviselők – a plenáris ülés vagy valamely parlamenti testület keretében történő felszólalást vagy szavazást megelőzően, illetve ha személyüket előadónak javasolják – kötelesek közölni a tárgyalás alatt álló üggyel kapcsolatos bármilyen tényleges vagy lehetséges összeférhetetlenségüket, amennyiben az a 4. cikk szerinti nyilatkozatban szereplő információk alapján nem nyilvánvaló. Ezt a közlést írásban vagy szóban kell megtenni a levezető elnök részére a kérdéses parlamenti eljárás során.

Módosítás 10

A Parlament eljárási szabályzata I melléklet (új) – 4 cikk (új)

4. cikk A képviselői nyilatkozat 1. Az átláthatóság érdekében a képviselők személyes felelősséget vállalnak azért, hogy az európai parlamenti választásokat követő első ülésszak végéig (vagy parlamenti ciklus közben a Parlamenthez való csatlakozásuk után 30 napon belül) pénzügyi érdekeltségeiket ismertető nyilatkozatot nyújtsanak be az elnöknek az Elnökség által a 9. cikk alapján elfogadott formanyomtatványt használva. A képviselők az egyes változásokat követő 30 napon belül értesítik az elnököt a nyilatkozatukban történt bármilyen változásról. 2. A pénzügyi érdekeltségekről szóló nyilatkozat az alábbi, azonosítható módon megadandó információkat tartalmazza: a) a képviselők foglalkozása(i) a parlamenti feladataik megkezdését megelőző három évben, valamint ezen idő alatt vállalatok, nem kormányzati szervezetek, egyesületek vagy más, jogszabályban létrehozott szervek testületeiben vagy bizottságaiban vállalt részvételük; b) minden olyan javadalmazás, amelyet a képviselő egy másik parlamentben betöltött képviselői megbízatásért kap, c) bármilyen olyan díjazással járó, rendszeres tevékenység, amelyet a képviselő hivatala gyakorlása mellett akár alkalmazottként, akár önfoglalkoztatóként végez, d) vállalatok, nem kormányzati szervezetek, egyesületek vagy más, jogszabályban létrehozott szervek testületeiben vagy bizottságaiban viselt tagság vagy a képviselő által vállalt bármilyen külső, díjazott vagy díjazással nem járó tevékenység, e) bármilyen alkalmankénti, díjazással járó külső tevékenység (írói, előadói tevékenység vagy szaktanácsadás), amennyiben a teljes díjazás összege egy naptári évben meghaladja az 5 000 eurót, f) bármilyen tulajdonrész olyan társulásban vagy vállalatban, amely befolyást gyakorolhat a közérdekkel kapcsolatos kérdésekre, illetve amennyiben a tulajdonrész a képviselőnek jelentős befolyást biztosít az adott szervezet ügyei tekintetében , g) bármely pénzbeli, személyes vagy természetbeni juttatás, amelyet a képviselő a Parlament által biztosított juttatáson felül politikai tevékenységéért harmadik féltől kap, akinek kilétét közölnie kell, h) bármilyen egyéb pénzügyi érdekeltség, amely a képviselőt feladatainak ellátása során befolyásolhatja. A képviselőnek az első albekezdésben foglaltaknak megfelelően bevallott egyes tételekből származó rendszeres jövedelmeit az alábbi kategóriák egyikébe kell besorolni: — havi 500 EUR és 1 000 EUR között; — havi 1 001 EUR és 5 000 EUR között; — havi 5 001 EUR és 10 000 EUR között; — több mint 10 000 EUR havonta. A képviselőnek az első albekezdésben foglaltaknak megfelelően bevallott egyes tételekből származó minden más jövedelmét éves alapon kell kiszámítani, el kell osztani tizenkettővel, és be kell sorolni a második albekezdésben meghatározott kategóriák egyikébe. 3. Az elnöknek az ezen cikk értelmében nyújtott tájékoztatást könnyen hozzáférhető módon közzé kell tenni a Parlament honlapján. 4. Ha a képviselő nem nyújtja be a pénzügyi érdekeltségeiről szóló nyilatkozatot, nem választható meg a Parlament vagy annak bármely szerve tisztségviselőjének, nem nevezhető ki előadónak, illetve nem vehet részt hivatalos küldöttségben.

Módosítás 11

A Parlament eljárási szabályzata I melléklet (új) – 5 cikk (új)

5. cikk Ajándékok és hasonló juttatások 1. Az európai parlamenti képviselők feladataik ellátása során tartózkodnak bármely ajándék vagy hasonló juttatás elfogadásától, kivéve, ha ezeket az udvariassági szokásoknak megfelelően adják, és becsült értékük nem éri el a 150 eurót, vagy ha ezeket az udvariassági szokásoknak megfelelően a Parlament hivatalos képviselőiként eljárva kapják. 2. A Parlament hivatalos képviseletében a képviselők által az (1) bekezdésnek megfelelően kapott minden ajándékot át kell adni az elnöknek, és a 9. cikk alapján az Elnökség által meghatározott végrehajtási intézkedéseknek megfelelően kell kezelni. 3. Az (1) és (2) bekezdés rendelkezései nem vonatkoznak a képviselők utazási költségeinek, szállásköltségeinek vagy napidíjának visszatérítésére, illetve az ilyen költségek harmadik felek által történő közvetlen kifizetésére abban az esetben, ha a képviselők meghívásra és feladataik végzésével kapcsolatban harmadik felek által szervezett eseményen vesznek részt. E bekezdés, különösen az átláthatóságot biztosító szabályok hatályát a 9. cikk alapján az Elnökség által meghatározott végrehajtási intézkedések szabják meg.

Módosítás 12

A Parlament eljárási szabályzata I melléklet (új) – 6 cikk (új)

6. cikk A volt képviselők tevékenységei Az Európai Unió döntéshozatali folyamataihoz közvetlenül kapcsolódó hivatásos érdekérvényesítési vagy képviseleti tevékenységet folytató volt európai parlamenti képviselők e tevékenységük teljes időtartama alatt nem jogosultak a volt képviselőknek az Elnökség által meghatározott szabályok szerint biztosított eszközök használatára (1).

Módosítás 13

A Parlament eljárási szabályzata I melléklet (új) – 7 cikk (új)

7. cikk A képviselők magatartásával foglalkozó tanácsadó bizottság 1. Létrejön a képviselők magatartásával foglalkozó tanácsadó bizottság (a továbbiakban: „tanácsadó bizottság”). 2. A tanácsadó bizottság öt tagból áll, akiket az elnök hivatali ideje kezdetén az Alkotmányügyi Bizottság és a Jogi Bizottság elnökségi tagjai és koordinátorai közül a képviselők tapasztalata és a politikai kiegyensúlyozottság figyelembevételével nevez ki. A tanácsadó bizottság minden egyes tagja rotációs alapon, hat hónapig tölti be az elnöki tisztséget. 3. Az elnök hivatali ideje kezdetén a tanácsadó bizottságban nem képviselt képviselőcsoportok mindegyikéből egy-egy képviselőt kiválasztva tartaléktagokat is kijelöl a tanácsadó bizottságba. Abban az esetben, ha egy, a tanácsadó bizottságban nem képviselt képviselőcsoportba tartozó képviselő állítólagosan megsérti e magatartási kódexet, a megfelelő tartaléktag a tanácsadó bizottság teljes jogú hatodik tagjaként foglalkozik a tárgyalt állítólagos szabálysértés ügyével. 4. A képviselő kérésére a tanácsadó bizottság – bizalmas jelleggel – 30 naptári napon belül iránymutatást ad a képviselőnek e magatartási kódex rendelkezéseinek értelmezésével és végrehajtásával kapcsolatban Az érintett képviselő jogosult az iránymutatásban megbízni. A tanácsadó bizottság az elnök kérésére e magatartási kódex megsértésének állítólagos eseteit is megvizsgálja, és tanácsot ad az elnöknek a lehetséges intézkedésekkel kapcsolatban. 5. A tanácsadó bizottság az elnökkel folytatott konzultációt követően külső szakértőktől is tanácsot kérhet. 6. A tanácsadó bizottság tevékenységeiről éves jelentést tesz közzé.

Módosítás 14

A Parlament eljárási szabályzata I melléklet (új) – 8 cikk (új)

8. cikk Eljárás a magatartási kódex esetleges megsértése esetén 1. Amennyiben okkal feltételezhető, hogy valamely európai parlamenti képviselő megszeghette e magatartási kódexet, az elnök az ügyet a tanácsadó bizottság elé terjesztheti. 2. A tanácsadó bizottság megvizsgálja az állítólagos szabálysértés körülményeit, és meghallgathatja az érintett képviselőt. A megállapításaiból levont következtetések alapján a bizottság ajánlást nyújt be az elnöknek a lehetséges döntésre vonatkozóan. 3. Ha a tanácsadó bizottság ajánlását figyelembe véve az elnök úgy találja, hogy az érintett képviselő megszegte a magatartási kódexet, a képviselő meghallgatását követően szankciót megállapító, indokolással ellátott határozatot hoz, amelyet közöl a képviselővel. A megállapított szankció az eljárási szabályzat 153. cikke (3) bekezdésében szereplő intézkedések közül egyet vagy többet foglalhat magában. 4. Az eljárási szabályzat 154. cikkében meghatározott belső jogorvoslati lehetőségek az érintett képviselő rendelkezésére állnak. 5. Az eljárási szabályzat 154. cikkében előírt határidők lejártát követően a képviselővel szemben kiszabott szankciókat az elnök a plenáris ülésen kihirdeti, és azokat a parlamenti ciklus végéig a Parlament honlapján jól láthatóan közzéteszik.

Módosítás 15

A Parlament eljárási szabályzata I melléklet (új) – 9 cikk (új)