Emellett a Bizottság továbbra is szorosan együtt fog működni a tagállamokkal, hogy a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretben biztosítsa az uniós források megfelelő időben történő felhasználását, és jelentős támogatást nyújtson a tagállamoknak, beleértve az uniós pénzeszközök végrehajtásával kapcsolatos kapacitásaik javítása érdekében biztosított technikai segítségnyújtást és tanácsadási szolgáltatásokat is. Az uniós pénzeszközök hatékonyabb végrehajtásáért felelős munkacsoport tapasztalatait (amelyet a korábbi időszakra vonatkozó európai strukturális és beruházási alapok végrehajtásának javítása érdekében hoztak létre) általánosan érvényesítették a jelenlegi időszak nehézségekkel küzdő programjaiban. A helyzet javítása érdekében szoros párbeszédet folytatnak az érintett tagállamokkal.

A Bizottság javasolta a kifizetésekre vonatkozó összesített tartalék és a rendkívüli tartalék mechanizmusainak fenntartását is, amelyek a teljes többéves pénzügyi keretnek az adott időszakra vonatkozó kifizetési felső határain belül felhasználhatók a kifizetési igényekben jelentkező esetleges csúcspontok és mélypontok kezelésére. Ezek az eszközök már a 2014–2020-as időszakban is hatékonynak bizonyultak a kifizetéseknek a pénzügyi keret időtartama alatt történő kezelésében.

Azzal a kéréssel kapcsolatban, hogy a 2007–2013-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret tekintetében adjon tájékoztatást a pénzügyi eszközök lezárásáról, a Bizottság a hatályos jogszabályokkal összhangban fog beszámolni a 2007–2013-as operatív programok lezárásáról. A Bizottság az adott főigazgatóságok éves tevékenységi jelentései keretében fog beszámolni a programozási időszak lezárásának végleges eredményéről a 2018-as jelentéstételi évtől kezdve. Ez a programozási időszak lezárásáról szóló jelentés – operatív programonkénti bontásban – tartalmazza a záráskor támogatható összeget, többek között a pénzügyi eszközök tekintetében is (ha rendelkezésre áll). A jelentés adott esetben operatív programonként tartalmazza a visszafizettetésekre vonatkozó adatokat is.

Az adatok elemzése azt mutatja, hogy a korrekciós intézkedések bevezetése óta erőteljesen csökkent a hagyományos saját források kiesése az Egyesült Királyságban.

Az Európai Parlament azt is kéri a Bizottságtól, hogy az ilyen ügyek kezelése során ismételten erősítse meg, hogy egyértelműen fokozottabb együttműködésre van szükség a tagállamok vámigazgatási szervei között az uniós és nemzeti költségvetéseket érő kár és az uniós termékszabványok megsértésének elkerülése érdekében.

A Bizottság intézkedéseket tesz a vámbevételek kiesésének elkerülése érdekében. Ha a Bizottság azt állapítja meg, hogy tagállami ellenőrzések nem eredményesek, és ez a tradicionális saját források kieséséhez vezet, az így keletkezett veszteség az érintett tagállamokat terheli, amelyeknek a késedelmes fizetésekre jelentős mértékű kamatot kell fizetniük. A Bizottság azonnal fellép, amint észlelik a szabálytalanságokat.

A vámok beszedése elsődlegesen a tagállamok felelőssége. A Bizottság ezért szorosan együttműködik a tagállamokkal annak érdekében, hogy az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából biztosítsa az uniós vámjogszabályok következetes alkalmazását valamennyi tagállamban.

Az Európai Parlament azt is kéri a Bizottságtól, hogy javítsa az importforgalom nyomon követését, vizsgálja felül a jelenlegi ellenőrzési keretet, és jobban dokumentálja annak alkalmazását a héamérték súlyozott átlagára vonatkozó tagállami számítások ellenőrzésekor, amelyeket a tagállamok a héakimutatásokban nyújtanak be.

A nyomon követés és az adatbányászat vonatkozásában a kereskedelmi forgalom növekedésével a tagállamok pénzügyi korlátokkal szembesülnek, ezért a tagállamoknak minden eddiginél nagyobb mértékben kell támaszkodniuk az automatizált kockázatelemzésre, hogy a jogszerű kereskedelem elősegítése mellett a legproblematikusabb szállítmányokat tudják célozni.

Már minden tagállam hozzáfér az automatizált külkereskedelmi nyomonkövetési eszközhöz, amely rendszeresen aktualizált információkat szolgáltat számukra a Bizottság által az importforgalomra és az importárakra vonatkozóan folyamatosan elkészített elemzésről (statisztikai adatbányászat). Mindazonáltal annak érdekében, hogy támogassa a tagállamokat ellenőrzési tevékenységeik fejlesztésében, a Bizottság az elkövetkező években az új Uniós Vámkódex alapján részletes behozatali adatokhoz fog hozzájutni, ami elősegíti az adatbányászati technikák szélesebb körű alkalmazását.

A héamérték súlyozott átlagára vonatkozó számításokkal kapcsolatos ellenőrzési keret felülvizsgálata jelenleg folyik annak érdekében, hogy tovább harmonizálják a munka dokumentálását és a héamérték súlyozott átlagára vonatkozó ellenőrző listát. Ezt a kérést 2019 végéig kell végrehajtani.

4.2. Összeférhetetlenség

A Parlament állásfoglalása felkéri a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel a Cseh Köztársaságban felmerült állítólagos összeférhetetlenség konkrét ügyét, és általában vesse fel a kérdést a tagállamoknak.

A 2018. évi költségvetési rendelet szigorúbb szabályokat tartalmaz az összeférhetetlenség megelőzése és kezelése tekintetében, amely szabályok 2018. augusztus 2-a óta vannak hatályban. Első alkalommal fordul elő, hogy ezek a szabályok kifejezetten alkalmazandók a megosztott irányítás keretében uniós pénzeszközöket kezelő tagállamokra is. A Bizottság a tagállami hatóságokkal 2018 során tartott találkozókon iránymutatást adott a tagállamoknak e szabályok végrehajtásáról. Minden tagállamnak közölnie kell a Bizottsággal az új szabályoknak való megfelelés biztosítása érdekében meghozott intézkedéseket. 2019. április 10-én külön konferenciát szerveztek az összeférhetetlenség kezeléséről. A Bizottság folyamatosan iránymutatásokat fog adni.

A Cseh Köztársaságban felmerült konkrét ügy vonatkozásában átfogó ellenőrzéseket folytattak le az uniós és nemzeti jog alkalmazásával kapcsolatban. Az ellenőrzési eljárás jelenleg is folyik, teljes mértékben tiszteletben tartva az alkalmazandó szabályokat és a megfelelő rendeletekben meghatározott határidőket. Az EU pénzügyi érdekeinek védelme érdekében a helyzet tisztázásáig óvintézkedésként az európai strukturális és beruházási alapok alapján nem folyósítanak kifizetéseket az uniós költségvetésből. A Bizottság a titoktartási követelményeket kellően figyelembe véve folyamatosan tájékoztatni fogja az Európai Parlamentet.

4.3. Decentralizált ügynökségek

A Parlament állásfoglalásában kéri a Bizottságot, hogy kövesse nyomon a 3. fejezet alatt működő ügynökségeket, és rámutat az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal irányításának gyenge pontjaira.

A Bizottság közvetlenül nem felel a decentralizált ügynökségek költségvetésének kezeléséért. Ezért a költségvetés végrehajtása tekintetében adott mentesítésről az Európai Parlament külön dönt, hogy tükrözze az ügynökségek mint különálló jogalanyok autonómiáját. Mindazonáltal a decentralizált ügynökségekre vonatkozó közös megközelítéssel összhangban a Bizottság ellenőrzi, hogy az ügynökségek az uniós szabályokkal és érdekekkel összhangban járnak-e el.

Az ilyen ellenőrzések lefolytatására vonatkozó mechanizmusokat az új pénzügyi keretről szóló rendelet 2019. májusi hatálybalépésével megerősítették. Az új szabályok a következőkre kötelezik az ügynökségeket: hatékony belső ellenőrzést alkalmazzanak, amelynek alapjául a Bizottság által a saját szervezeti egységei tekintetében meghatározott belső kontrollrendszer szolgál; a fő székhelyen kívül működtetett hivatalok tevékenységeivel kapcsolatos sajátos kockázatok mérséklése érdekében tervezzék meg a belső kontrollrendszert; az ellenőrzések alapján tett kritikus ajánlásokat eredményező problémák megismétlődésének megelőzésére irányuló stratégiát építsék be a programozási dokumentumba; valamint számoljanak be a belső kontrollrendszer hatékonyságáról és eredményességéről. Ahogy a korábbiakban is, az ügynökségnek az éves tevékenységi jelentésében be kell számolnia a belső/külső ellenőrzés valamennyi ajánlásának nyomon követéséről, és tájékoztatnia kell az igazgatóságot, ahol a Bizottság is képviselteti magát.

A további intézkedések közé tartozik, hogy az ügynökségek kötelesek haladéktalanul jelenteni az igazgatóságnak az Európai Számvevőszék, a Belső Ellenőrzési Szolgálat és az OLAF által azonosított pénzügyi szabálytalanságokat és csalásokat. A Bizottságnak joga van beszerezni a költségvetéssel kapcsolatos összes szükséges információt.