Az uniós adópolitika a kiemelt adózási kezdeményezések mellett továbbra is helyet kap a Bizottság átfogóbb programjában. Például a közegészségügyi célkitűzésekhez való jobb hozzájárulás és az adócsalás elkerülése érdekében kezdeményezni fogják a dohánytermékek adóztatásáról szóló irányelv és az alkoholos italok adóztatásáról szóló irányelv, valamint a jövedéki adóról szóló horizontális irányelv magánszemélyek által lebonyolított határokon átnyúló beszerzésekre vonatkozó rendelkezésének felülvizsgálatát. A Bizottság az európai szemeszter keretében is – többek között a környezetbarát költségvetés-tervezés népszerűsítése révén – törekedni fog az igazságos, egyszerű és fenntartható adózás programtervének megvalósítására, amely programban az adózás a társadalmilag igazságos zöld átállást célzó átfogó menetrend formálásának egyik eszköze. Ezen túlmenően különböző technikai támogatási programjai révén a Bizottság továbbra is támogatja a méltányos és egyszerű adózásra vonatkozó programjának végrehajtását.

·Számos olyan kezdeményezést jelent be, amelyek segítenek a tagállamoknak érvényesíteni a meglévő adózási szabályokat, és javítani a megfelelést az adózás terén. Biztosítanunk kell, hogy a tagállamok megszerezzék a jelenlegi válság nagy kihívásaira adott válasz finanszírozásához szükséges adóbevételeket, anélkül hogy indokolatlan terhet rónának azokra, akiket már így is súlyosan érintett a válság. Az adócsalás, adókikerülés és adókijátszás elleni küzdelem e tekintetben továbbra is döntő fontosságú marad. Minden várhatóan hozzájárul ahhoz, hogy igazságosabb, jól szabályozott, hatékony és eredményes módon történjen a tagállamok körében a nemzeti és uniós költségvetést megillető bevételek beszedése.

A Bizottság úgy kívánja irányítani ezt az átalakulást, hogy az egy zöldebb és digitálisabb világba vezessen el, amely összeegyeztethető szociális piacgazdaságunk elveivel. Az igazságos, hatékony és fenntartható adózás központi szerepet játszik ezeknek a törekvéseknek a véghezvitelében. Az uniós adópolitikának biztosítania kell, hogy a magánszemélyektől kezdve a vállalatokig mindenki igazságosan részt vállaljon a terhekből. Ugyanakkor az uniós adópolitikát úgy kell kialakítani, hogy a vállalkozások és a polgárok is teljes mértékben ki tudják aknázni az egységes piac előnyeit, határokon átívelően tudjanak dolgozni és befektetni, innovációkat vezessenek be és munkahelyeket hozzanak létre. Mindezt úgy kell megvalósítani, hogy közben megfelelő ösztönzőket hozunk létre a fenntartható és éghajlatbarát magatartás – többek között a fenntartható beruházások – előmozdítására, és biztosítjuk a „szennyező fizet” elv tiszteletben tartását.

·a vállalkozások adózására vonatkozó magatartási kódex reformja; ·az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek európai uniós jegyzékének felülvizsgálata; ·az uniós alapokkal összefüggésben a jó adóügyi kormányzás megerősítését célzó javítások, és az uniós tagállamok összehangolt óvintézkedéseinek javítása, valamint ·a fejlődő partnerországok támogatása a jó adóügyi kormányzás fejlesztésében.

2. Sokat sikerült már elérnünk – de még többet kell tennünk

2.1. Az adócsalás, adókikerülés és adókijátszás elleni küzdelem:

Az elmúlt években az EU az adócsalás elleni küzdelemre és az átláthatóság javítására összpontosította erőfeszítéseit. Számos jogalkotási kezdeményezéssel – ideértve az áttörő jelentőségű átláthatósági és tagállami együttműködési projekteket – minden eddiginél jobban megnehezítették, hogy az adófizetők elkerüljék vagy kijátsszák az adókat. Konkrét példa erre az adókikerülési gyakorlatok elleni irányelv , az adóegyezményekkel való visszaélések elleni intézkedések végrehajtásáról szóló bizottsági ajánlás, valamint a feltételes adómegállapításokra vonatkozó átláthatósági szabályok és az országonkénti jelentéstétel bevezetése az adóhatóságok között.

Ezért ma szélesebb eszköztár áll az adóhatóságok rendelkezésére, hogy észleljék és kezeljék a visszaélésszerű magatartást, és együttműködjenek más bűnüldöző hatóságokkal. Az Unióban folytatott igazgatási együttműködésre vonatkozó keret értékelése azt mutatja, hogy az automatikus információcsere és az együttes fellépések gyakorivá váltak az EU-ban a tagállamok között. Az adóhatóságok hozzáférést kaptak a pénzmosás elleni küzdelemmel kapcsolatos információkhoz is . Emellett a potenciálisan agresszív adótervezésre vonatkozó új uniós szabályoknak köszönhetően most már jelenteni kell az adóelkerülési szabályozásokat is .

A 2021-től kezdve alkalmazandó e-kereskedelemre vonatkozó héacsomag megszüntette a 22 EUR alatti értékű áruk behozatalának héamentességét, és az EU-ba importált összes áru után kötelezővé tette a héa megfizetését, ami csökkenteni fogja a csalás lehetőségét. Megerősítették az igazgatási együttműködés eszközeit is a héa területén: az Eurofisc saját kezdeményezésére immár együttműködhet és információcserét folytathat az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF) és az Europollal; az adóhatóságok információcserét folytathatnak a vámhatóságokkal a héaköteles behozatalokról és a vámcsalásokról , és közös ellenőrzéseket szervezhetnek, amelyek során a külföldi adóhatósági tisztviselők aktívan részt vesznek az közigazgatási vizsgálatokban.

Mindazonáltal az adócsalás és adókijátszás továbbra is veszélyt jelent a rendezett államháztartásra. 2016-ban 46 milliárd EUR-ra becsülték azt a bevételkiesést az EU-ban, ami a magánszemélyek által a személyi jövedelemadó, a tőkejövedelemre kivetett adók és a vagyon- és örökösödési adó terén elkövetett nemzetközi adócsalásnak tudható be. A héabevétel-kiesést (azaz a várt héabevétel és a ténylegesen beszedett héa összegének különbségét) 2017-ben 137 milliárd EUR-ra becsülték, beleértve az 50 milliárd EUR összegű héacsalást is. A Bizottság 2018-ban bemutatta az Unión belüli kereskedelemre vonatkozó héarendszer átfogó felülvizsgálatát. Ennek a végleges héaszabályozásra vonatkozó javaslatnak az elfogadása – a Közösségen belüli áruszállításokra vonatkozó mentesség eltörlésével – segítene csökkenteni ezt a kiesést, és megkönnyítené megfelelést. Ugyanígy több becslés szerint a társasági adó kikerülése is több mint 35 milliárd EUR-t tesz ki minden évben az EU-ban. Ez a jelentős összegű bevételkiesés annál is problematikusabb, mivel a Covid19-járvány gazdasági következményei miatt elkerülhetetlenül csökkeni fognak az adóbevételek. Emellett a héacsalás néhány esetben összefüggésben van a vámcsalásokkal is. Az adóbevételek kiesése aláássa az adófizetők közötti igazságos tehermegosztást, valamint az uniós költségvetésbe befizetett méltányos nemzeti hozzájárulásokat is. Az európaiak majdnem 75 %-a több uniós szintű fellépést követel az adócsalás elleni küzdelemben.

2.2. Adóigazgatás a digitális korban

Uniós szinten további fellépésre van szükség az adócsalás elleni küzdelem fokozása, és az adóhatóságok abban való támogatása érdekében, hogy lépést tudjanak tartani az állandóan fejlődő gazdasággal. A digitális gazdaság és az új üzleti modellek kialakulása új kihívások elé állítja az adóigazgatást. Ráadásul az adóhatóságoknak nemzeti szinten korlátozott erőforrásaik vannak arra, hogy felhasználják azt az óriási mennyiségű adatot, amelyet az elmúlt évek során hozott intézkedések végrehajtása keretében gyűjtöttek.

A gazdaság és a nemzeti hatóságok digitalizálását szintén lehetőségként kell felfogni. A digitális megoldások alkalmazása megkönnyíti az adóhatóságok feladatait, és hozzá fog járulni mind az adóigazgatások, mind pedig a vállalkozások megfelelési költségeinek csökkentéséhez. Emellett az adatelemzés döntő fontosságú a növekvő mennyiségű összegyűjtött adat felhasználásához. Az e-kereskedelem terén, ahol a vám- és adóhatóságoknak óriási mennyiségű adat- és információs rendszerek állnak majd a rendelkezésükre, e tekintetben különösen fontosak lesznek az adó- és vámhatóságok közötti szinergiák. A digitalizáció kulcsfontosságú tényező a vállalkozások, különösen a kkv-k jelentéstételi terheinek csökkentésében is, többek között azáltal, hogy a statisztikai hatóságok újra felhasználják az információkat.

A Bizottság által 2019. decemberben „Héa a digitális korban” címmel szervezett konferencia rámutatott arra, hogy mélyrehatóbb gondolkodásra van szükség ezen a területen. E gondolkodás előterében annak kell állnia, hogy az adóhatóságok hogyan tudják felhasználni a technológiát az adócsalás elleni küzdelemben, illetve a vállalkozások javára, és hogy a jelenlegi héaszabályok igazodnak-e a digitális korban folytatott üzleti tevékenységhez.

2.3. Egyszerű uniós adópolitika a versenyképes egységes piac érdekében

Az EU haladást ért el az adózás egyszerűsítése terén is. Új szabályok léptek életbe az olyan adózási jogviták gyorsabb és hatékonyabb rendezése érdekében a közvetlen adózás területén, amelyek a tagállamok között a kettős adóztatás megszüntetése érdekében létrejött megállapodások és egyezmények értelmezéséből vagy alkalmazásából adódnak . Az e-kereskedelemre vonatkozóan elfogadott héacsomag felszámolta a határokon átnyúló kereskedelmet folytató kisvállalkozások előtt álló egyik legnagyobb akadályt. A fogyasztóknak online árukat értékesítő vállalatok egy egyszerűen használható online portálon keresztül, anyanyelvükön intézhetik héakötelezettségeiket.

Uniós szinten kezdeményezések indultak annak érdekében is, hogy segítséget nyújtsanak a tagállamoknak abban, hogy az adózást a fenntartható gazdasági növekedés eszközeként használják, akár az európai szemeszter keretében is. A Bizottság különösen azt hangsúlyozta, hogy a növekedésbarát adórendszer hozzájárulhat a magánberuházások bővítéséhez és az üzleti környezet javításához, a foglalkoztatás élénkítéséhez, az egyenlőtlenségek csökkentéséhez, továbbá a környezeti szempontból ellenállóképes gazdaság kialakulásához. Az adórendszer egyszerűsítése emellett hozzájárulhat a gazdasági torzulások korlátozásához és a vállalkozásokra háruló adminisztratív terhek enyhítéséhez. A héamértékre vonatkozó javaslat elfogadása, amelyet jelenleg tárgyal a Tanács, biztosítja majd a tagállamoknak azt a rugalmasságot, hogy – szigorú feltételek mellett – meghatározzák a jelenlegi válságból való kilábaláshoz szükséges saját adómértéküket, de azt is lehetővé teszi, hogy a tagállamok jobban összehangolják héapolitikájukat a környezetvédelmi célkitűzésekkel.

Az adómegfelelési költségek azonban továbbra is magasak az EU-ban. Különösen a kezdő és innovatív vállalkozásokat kell támogatnunk, amelyeket nagyobb próbatétel elé állítja a bonyolult adminisztráció, mint a nagy multinacionális vállalatokat. A megfelelési költségek jellemzően lényegesen nagyobbak a kisvállalkozásoknál, mint a nagyvállalatoknál . A nagyvállalatok becsült adómegfelelési költségét a megfizetett adó 2 %-ára becsülik, míg a kkv-k esetében a becslések szerint ez az arány a megfizetett adók 30 %-a. Ráadásul a 27 különböző adórendszerből adódó bonyolult összkép nem csak joghézagokat teremt, amelyet adóvisszaélésekre használnak ki, hanem bizonytalan helyzetbe hozza a becsületes adófizetőket is, akik egyszerűen túlterheltek, és figyelmetlenségből nem felelnek meg a szabályoknak.

Ezért uniós szintű fellépésre van szükség az egyszerűbb és korszerűbb adózási környezet megteremtése érdekében. Ez segítene a szabályokat betartó vállalkozásoknak, hogy kihasználják az egységes piac előnyeit, és fenntartsák a gazdasági növekedést az EU-ban. Az egységes piac előtt álló akadályokról szóló legutóbbi bizottsági közleményben bemutatottak szerint a vállalkozások következetesen a nemzeti adózási szabályokat és eljárásokat jelölték meg az előttük álló egyik legnagyobb akadálynak. Ezek az akadályok elsősorban a határokon átnyúló tevékenységeket folytató vállalkozásokat érintik, mivel különböző nemzeti rendszerekhez és hatóságokhoz kell alkalmazkodniuk. A vállalkozások sokféle problémát jelöltek meg akadályként, a nyilvántartásba vételtől kezdve a héával kapcsolatos jelentéstételi kötelezettségeken át a vállalati jövedelemadókig.

3. A helyreállítási tervet támogató igazságos és egyszerű adózásra irányuló új cselekvési terv