[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 6.11.2007

COM(2007) 676 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

18. éves jelentés a strukturális alapok végrehajtásáról – 2006{SEC(2007) 1456}

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 3

2. A végrehajtás elemzése 5

3. Összhang és koordináció 9

4. Értékelés 11

5. Ellenőrzések 11

6. A Bizottság munkáját segítő bizottságok 13

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

18. éves jelentés a strukturális alapok végrehajtásáról - 2006

E jelentés a strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1260/1999/EK rendelet 45. cikke (2) bekezdésében foglaltak szerint készült. A strukturális alapok 2006-os tevékenységeit mutatja be.

Részletesebb információk a Bizottság munkadokumentumában (mely e jelentés mellékletét képezi) találhatók.

1. BEVEZETÉS

Jelentős előrelépést jelentett, hogy 2006-ban, a Bizottság 2004 júliusában tett kezdeti javaslatait követően két évvel elfogadták a 2007–2013-as programozási időszakra vonatkozó jogi keretet. A jogi keretet az általános rendelet[1], az Európai Regionális Fejlesztési Alapra (ERFA)[2], az Európai Szociális Alapra (ESZA)[3], a Kohéziós Alapra (KA)[4] és az európai területi együttműködési csoportosulásra (EGTC)[5] vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló négy rendelet, valamint a 2006. december 8-án elfogadott bizottsági végrehajtó rendelet[6] alkotja.

Azt a tényt tükrözve, hogy a jövőbeli programokat a közösségi prioritások keretében hajtják végre, 2006. október 6-án elfogadták a közösségi stratégiai iránymutatásokat, amelyek a növekedést és munkahelyteremtést célzó lisszaboni stratégiát helyezik az új kohéziós politikai programok középpontjába.

A 2007–2013-as időszakra vonatkozóan az operatív programok irányításával kapcsolatos számos reformot vezettek be. A végrehajtási rendszer szempontjából a jogszabályokat korszerűsítették és a kohéziós politika irányításával kapcsolatos szabályokat egyszerűsítették. Ez konkrétan az alábbiakat jelenti:

- Egyetlen irányítószabály-csoport, azaz a 2000–2006-os programozási időszak 10 létező rendeletének helyébe a 2007–2013-as programozási időszakra egyetlen bizottsági végrehajtó rendelet lépett;

- Egyetlen támogathatósági szabálycsoport a kiadásokhoz, azaz a tagállamok nemzeti támogathatósági szabályokat alkalmaznak a nemzeti támogathatósági szabályoknak az európai támogathatósági szabályokkal való kiegészítése helyett.

- A pénzügyi irányítás egyszerűsítése szélesebb körű önállóságot biztosít az operatív programok irányításával megbízott nemzeti hatóságoknak;

- Az ellenőrzőrendszerek fokozott arányossága és egyszerűsödése, és a kisebb programok (a teljes támogatható közkiadás legfeljebb 750 millió EUR, és a közösségi társfinanszírozás mértéke legfeljebb a teljes közkiadás 40%-a) esetében a nemzeti szervek is elvégezhetnek bizonyos ellenőrzési tevékenységeket;

- Az (Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap[7] által finanszírozott) vidékfejlesztési politika és az (Európai Halászati Alap[8] által finanszírozott) halászati politika megszervezése a jövőben az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (amely az irányításra és ellenőrzésre vonatkozó szabályokat összehangolja a közös agrárpolitika első pillérének szabályaival) és az Európai Halászati Alap alapján független lesz a Strukturális Alapoktól. Ehhez arra van szükség, hogy az érintett finanszírozási eszközök (kohéziós, vidékfejlesztési, halászati szakpolitikák) által társfinanszírozott tevékenységek hatékonyan kiegészítsék egymást.

- A tájékoztatás és a kommunikáció javítása által a polgárok és a lehetséges kedvezményezettek azonos hozzáféréssel rendelkeznek a finanszírozási lehetőségekkel kapcsolatos információkhoz;

- Az elektronikus kormányzat fokozott alkalmazása a gyakorlatban, azaz a tagállamok és a Bizottság közötti adatcsere kizárólag elektronikusan történik;

Emellett a Bizottság és a nemzetközi pénzügyi intézetek az új támogatási források és szaktudás rendelkezésre bocsátása érdekében a végrehajtási szakaszra vonatkozó alábbi három közös kezdeményezést dolgozták ki: a Jaspers (az európai régiók projektjeit támogató közös program) a tizenkét kedvezményezett országot hivatott támogatni a nagyprojektek kidolgozása során, a Jeremie (a mikro-, kis- és középvállalkozásokat támogató közös európai források) célja, hogy a kis- és középvállalkozások számára könnyebben hozzáférhetővé tegye a finanszírozást és fejlessze a mikrohitelt, a Jessica (közös európai támogatás a városi területeken történő fenntartható beruházásokhoz) pedig a városi területekbe való fenntartható beruházásokat és fejlődést támogatja.

Az új programozási időszakban a támogatás jelentős részét fordítják a közigazgatás és a közszolgáltatások erősítésére. Ezáltal elősegítik a közigazgatás és a közszolgáltatások korszerűsítését és fejlesztését annak érdekében, hogy azok jobban megfeleljenek a polgárok és az üzleti szféra elvárásainak, valamint meghatározóbb szerepet töltsenek be a társadalmi és gazdasági fejlődést befolyásoló fontos tényezőként.

2. A VÉGREHAJTÁS ELEMZÉSE

2.1. A költségvetés végrehajtása

2.1.1. ERFA

A 2006-os költségvetés végrehajtása messzemenően kielégítő volt, az 1. és a 2. célkitűzéshez, valamint a közösségi kezdeményezésekhez rendelkezésre álló források 100%-át lekötötték.

A kifizetési előirányzatok tekintetében a rendelkezésre álló források 99,92%-át (2005-ben 99,65%-át) használták fel. A kifizetési előirányzatoknak az ERFA vonatkozásában a 2006-os évre előrejelzett szintjét az év folyamán 2,8 milliárd euróval csökkentették, mivel Spanyolország és az Egyesült Királyság (összesen 2,3 milliárd EUR összegű) kifizetési kérelmét az irányítási és ellenőrzési rendszerek egyes szempontjainak javítására irányuló cselekvési tervek végrehajtásáig ideiglenesen felfüggesztették, és mivel az EU-10 hibás előrejelzéseket tett.

2006 végén 45,8 milliárd EUR volt az előző évekből származó azon kötelezettségvállalások összege, amelyek alapján még történtek kifizetések[9] (a 2005-ös 39,1 milliárd EUR-hoz képest).

Az „n+2 szabálynak” 2006 végén történő alkalmazása azt mutatja, hogy 2007 elején a 2000-es, 2001-es, 2002-es, 2003-as és 2004-es évre vonatkozó kötelezettségvállalások közül 1 milliárd EUR kifizetése még nem történt meg. Az „n+2 szabály” alól adható kivételeket (állami támogatással kapcsolatos döntések, nagyprojektek stb. esetében) figyelembe véve azonban a visszavonás kockázatával – mivel ezek nem jártak kifizetéssel – érintett források becsült összege ennél sokkal kisebb, 162 millió EUR (a teljes kötelezettség csupán 0,0018 %-a).

2.1.2. ESZA

A 2006-os költségvetés végrehajtása kiváló volt. Összességében a kötelezettségvállalási előirányzatok 99,97%-át hajtották végre 2006-ban (2005-ben 99,93 %-át). A kifizetéseket illetően az előirányzatok 99,87%-át hajtották végre (2005-ben 99,86%-át). Az összes kifizetetlen kötelezettségvállalás 2006 végén 22,96 milliárd EUR volt (2005-ben a teljesítetlen kifizetések összege 20,74 milliárd EUR volt), ebből 22,76 milliárd EUR a jelenlegi ESZA programozási időszakra vonatkozott (2005-ben 20,44 milliárd EUR). A korábbi ESZA programozási időszakokból maradt teljesítetlen kifizetések jelentősen (32,8%-kal) csökkentek (a 2005 végi 304,7 millió euróról 2006 végére 204,6 millió euróra).

Az „n+2 szabálynak” a 2000-es, 2001-es, 2002-es, 2003-as és 2004-es kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos alkalmazása 2006 végén 19 programra vonatkozott, 129,31 millió EUR ESZA-összeget érintve (a teljes ESZA-összeg 0,19 %-a). E programokkal kapcsolatban a Bizottság tárgyalásokba kezdett (a továbbiakban: egyeztető eljárás) a tagállamokkal. Csak az eljárás végén lesz ismert a visszavonandó összeg mértéke.

2.1.3. EMOGA

A 2006-os költségvetést mind a kötelezettségvállalási előirányzatok mind a kifizetési előirányzatok tekintetében (az eredetileg elfogadott költségvetés 99,3%-a, illetve 108,5%-a) teljes mértékben felhasználták. A kifizetésekre vonatkozó érték annak következtében alakult így, hogy a kifizetési előirányzatokra vonatkozó költségvetést 2006 decemberében 360 millió euróval növelték.

2005-höz képest 207 millió euróval többet kötöttek le és 2 millió euróval többet fizettek ki.

A kifizetések összege elérte a 3 589 millió eurót, amelyből 3 562,1 millió eurót a 2000-2006-os programokra fordítottak (1. célkitűzés: 3 193,0 millió EUR; Leader+: 361,1 millió EUR; Peace: 8,1 millió EUR) és 26,9 millió eurót pedig az 1994-1999-es programozási időszakban indult 45 program lezárására.

2006 végén a teljesítendő EMOGA kötelezettségvállalások összege 7 636 millió EUR volt (2005-ben 7 085 millió EUR), amelyből 7 288 millió EUR a 2000–2006-os programokra vonatkozott.

Az „n+2 szabálynak” a 2003-as kötelezettségvállalásokra való alkalmazása eredményeként 9,3 millió eurót vontak vissza.

2.1.4. HOPE

Összességében a kötelezettségvállalási előirányzatok 99,58%-át, a kifizetési kötelezettségvállalások 84,16%-át hajtották végre. A kifizetési arány az 1. célkitűzésbe tartozó régiók esetében 86,23%, az 1. célkitűzésen kívül eső régiók esetében pedig 79,06% volt. A 2000–2006-os programozási időszakra vonatkozó összes kifizetetlen HOPE kötelezettségvállalás 2006-ban összesen 1 336 millió EUR volt (2005-ben 1 111 millió EUR).

Az „n+2 szabály” alkalmazása azt mutatja, hogy 2006 végén a 2000-es, 2001-es, 2002-es, 2003-as és 2004-es évre vonatkozó kötelezettségvállalások 9 programra vonatkoztak, és összesen 22 millió EUR volt a visszavonás kockázatával érintett. E programokkal kapcsolatban a Bizottság egyeztető eljárásba kezdett a tagállamokkal. Csak az eljárás végén lesz ismert a visszavonandó összeg.

2.2. Programok végrehajtása

2.2.1. 1. célkitűzés

Az 1. célkitűzésbe tartozó programokra fordított kiadások a 2005-öshöz hasonlóan oszlottak meg. Az 1. célkitűzésbe tartozó programok az alapvető infrastrukturális projektekbe való befektetésre (41,6%) helyezték a hangsúlyt, amelynek több mint felét közlekedési infrastruktúrára (54,4%) fordították. Az 1. célkitűzés forrásainak több mint egyharmadát (33,5 %) a termelési környezetbe fektették be, továbbra is prioritásként kezelve a kkv-k és a kisipar támogatását (30 %). A humán erőforrással kapcsolatos projektek az 1. célkitűzésbe tartozó régiók forrásainak 23,2%-át használták fel. A fő tevékenységi területek csaknem egyenlő mértékben oszlottak meg a munkaerő-piaci politikák (31,6 %) és az oktatás és szakképzés (31%) között.

2.2.2. 2. célkitűzés

A 2. célkitűzésbe tartozó régiókban a programok továbbra is főként a termelési környezetre fektették a hangsúlyt: a pénzügyi forrásoknak több mint felét (56,3 %) fordították erre a kategóriára. E területen belül a kkv-k és a kisipar számára nyújtott támogatás volt meghatározó (56,5%). A második legfontosabb tevékenységi terület az alapvető infrastruktúra volt, amelyre a 2. célkitűzés forrásainak 29,1%-át fordították. Az 1. célkitűzésbe tartozó programokkal ellentétben pénzügyi szempontból az ipari övezetek tervezése és rehabilitációja volt a legfontosabb (44,6%). A humán erőforrás kategóriában (a 2. célkitűzés régióiban az összes beruházás 10,2%-a) a fő beruházási területeket a munkaerő-rugalmasság, vállalkozási tevékenység, innováció, és az információs és kommunikációs technológiák (31,6 %) képezték.

2.2.3. 3. célkitűzés

Az ESZA-programok keretében a fő hangsúly 2006-ban továbbra is az Európai Foglalkoztatási Stratégia – különösen a munkaerőpiaci foglalkoztathatóság (a kiadások 31%-a), az egész életen át tartó tanulás (27%) és az esélyegyenlőség elősegítése (6%) érdekében tett intézkedések – támogatásán volt, míg a vállalkozási tevékenység támogatását célzó intézkedések állandóak maradtak (19%), de nem érték el a programozási dokumentumokban előirányzott mértéket (21%). Emellett továbbra is jelentős különbség volt a programok pénzügyi lebonyolítása tekintetében az EU-15 és az EU-10 között, mert az előbbi folytatta a régóta fennálló programok végrehajtását, míg az utóbbi néhány tagállama számára várhatóan jelentős problémát fog jelenteni bizonyos projektek és intézkedések elindítása.

2.2.4. Az 1. célkitűzésen kívül eső halászat

A halászati ágazatban végzett strukturális fejlesztésekbe történő beruházás 2006 folyamán javult. Ezt mutatja a HOPE-operatív programok pénzügyi lebonyolítása, ami hozzájárult a közös halászati politika céljainak eléréséhez.

2.2.5. Közösségi kezdeményezések

2.2.5.1. Interreg

A 81 Interreg III/Szomszédság program végrehajtása 2006-ban jelentős előrehaladást mutatott a határok negatív gazdasági hatásának csökkentésére és az együttműködés fokozására irányuló célok elérése tekintetében.

A 2000 és 2006 közötti időszakban mintegy 13 000 projektet és hálózatot választottak ki a 81 Interreg III/Szomszédság program keretében. Néhány programot meg kellett változtatni a bővítés és/vagy az Unió új szomszédságpolitikája elveinek alkalmazása miatt. Az „n+2 szabály” alapján történő visszavonások és az időközi jelentések naprakésszé tétele a következő két évben a program további megváltoztatását eredményezte.

2.2.5.2. Equal

Az Equal keretében támogatott 27 program és 3 300 projekt végrehajtása 2006-ban továbbra is jelentős előrehaladást mutatott. Az „n+2 szabály” tekintetében hat tagállam nem tudta felhasználni a 2004-es költségvetési kötelezettségvállalás egy részét. Annak érdekében, hogy az Equal-program eredményeit a lehető legjobban hasznosítsák, és előkészítsék az Equalnak az operatív programok következő generációjába való bevonását, a Bizottság és a tagállamok 2006-ban olyan kérdéseket tárgyaltak meg közösen, mint a menedékkérőkkel való bánásmód, sokféleség, fiatalok foglalkoztatása, büntetett előéletűek, szociális gazdaság, az integrációt elősegítő vállalkozások létrehozása, a média és a hátrányos megkülönböztetés, igazgatási elvek (partnerség, transznacionális együttműködés, innováció és nemek közötti esélyegyenlőség).

2.2.5.3. Urban

Az Urban keretében létrehozott húsz tematikus hálózat és hat munkacsoport 2006-ban továbbra is erőfeszítéseket tett a bevált gyakorlat elősegítése és az információcsere érdekében. Tizenhárom hálózat befejezte munkáját, amelynek eredményeit és ajánlásait egy záró konferencia keretében mutatták be. A városok tapasztalatain alapuló, „a városoknak a hátrányos helyzetű negyedek fejlesztésében játszott szerepéről” szóló jelentést a német elnökség támogatásával dolgozták ki.

2.2.5.4. Leader

A 2000-2006-os időszakra megközelítőleg 73 Leader+ programot hagytak jóvá. A javasolt 938 helyi cselekvési csoportból (Local Action Group, LAG) végül 892-t választottak ki.

2.2.6. Innovációs tevékenységek

2.2.6.1. ERFA

A 2000-2006-os időszakra megközelítőleg 181 innovációs tevékenységre irányuló regionális programot hagytak jóvá. 2006 végéig 59 programot fejeztek be. Ennek eredményeként 40 projektet más régiókkal (például az Inforegio honlapon keresztül) megismertetendő bevált gyakorlatként határoztak meg. Szem előtt kell tartani, hogy a programok az alábbi témák köré szerveződtek: tudás és műszaki fejlesztés, információs társadalom és fenntartható fejlődés.

2.2.6.2. ESZA

Az év folyamán 37 helyi foglalkoztatási stratégiai vonatkozású projektet véglegesítettek. A „Változáskezelés innovatív megközelítései” című ajánlattételi felhívás harmadik körében 2006-ban 19 projektet választottak ki. Az előző körökben kiválasztott összesen 61 projekttel együtt az alábbi két prioritási témával foglalkoznak: a szerkezetátalakítás és a demográfiai változások kezelése. Az eredmények megismertetése érdekében az „ESZA-rendelet 6. cikke projektjei értelmében az innováció átadása és terjesztése” című ajánlattételi felhívás második körében hat projektet választottak ki.

2.2.6.3. HOPE

2006-ban kilenc projektet fejeztek be. A halászati ágazat területén végzett innovációs tevékenységek transznacionális projektjeinek 2005-ben elvégzett utólagos értékelését követően úgy döntöttek, hogy 2006-ban nem tesznek közzé új ajánlattételi felhívást. Az értékelés azt mutatta, hogy e projektek EU-szintű hozzáadott értéke meglehetősen korlátozott. Az innovációs tevékenységek alábbi fő jellemzőit azonban beépítették az Európai Halászati Alapról szóló rendeletbe: innováció, hálózatépítés és transznacionális együttműködés.

3. ÖSSZHANG ÉS KOORDINÁCIÓ

3.1. Más közösségi politikákkal való összhang

3.1.1. Versenypolitika

Az 1260/99/EK rendelet értelmében a tagállamoknak igazolniuk kell, hogy minden intézkedés megfelel a közösségi jogszabályoknak, beleértve az állami támogatásra vonatkozó szabályokat is. Amennyiben a Bizottság értesül a közösségi jogszabályok bármilyen megsértéséről, illetve ha azt valamely ellenőrzés során bebizonyítják, megteszi a megfelelő intézkedéseket. A teljes átláthatóság biztosítása érdekében a tagállamok programjaikban ismertetik azon állami támogatási programokat, melyekhez a strukturális alapok által nyújtott támogatást is igénybe veszik. A regionális támogatási programok többsége 2006. december 31-én lejárt. Az állami támogatások hatékonyságának növelését és az eljárások átláthatóságának és egyszerűségének fokozását célzó új iránymutatások 2007. január 1-jétől érvényesek.

3.1.2. Belső piac

Az 1260/99/EK rendelet értelmében a tagállamoknak azt is igazolniuk kell, hogy az alapokból finanszírozott intézkedések megfelelnek az uniós közbeszerzési irányelveknek. Amennyiben a Bizottság értesül a közösségi jogszabályok bármilyen megsértéséről, illetve amennyiben ellenőrzés bizonyítja, hogy ilyen eset áll fenn, megteszi a megfelelő intézkedéseket. A programozás tekintetében a Bizottság a tagállamoktól a programokról szóló éves jelentésekben kér tájékoztatást. A Regionális Politikai Főigazgatóság és a Belső Piaci Főigazgatóság hozzájárult azon engedmények jogi szabályozásának egyértelművé tételéhez, amelyeket a 2004. május 1-jén csatlakozott új tagállamok csatlakozását megelőzően nyújtottak, és nem feleltek meg a közösségi vívmányoknak. Bevezették a közbeszerzési jogszabályok új keretszabályozását annak érdekében, hogy mind a magánszektor, mind pedig az állami szektor számára nagyobb jogbiztonságot nyújtsanak.

3.1.3. Környezetvédelmi politika

A fő hangsúly a kohéziós politikai programok keretében való megfelelő intézkedések alkalmazásán volt annak érdekében, hogy elősegítsék a városi szennyvíz, a vízellátás és a hulladékgazdálkodás területén meglévő közösségi vívmányoknak való megfelelést. További fontos beruházási terület volt az öko-innováció és a szennyezett talaj rehabilitációja. A fenntartható fejlődés elősegítését az alábbiak által érték el: a környezetbarát közlekedésbe és energiaforrásokba történő beruházások, a környezetvédelmi kritériumoknak a projektkiválasztásba való beépítése, annak proaktív módon történő biztosítása, hogy a projektek megfeleljenek a környezetvédelmi jogszabályoknak.

3.1.4. Közlekedéspolitika

A közlekedés területén fennálló közösségi prioritások megvalósítását továbbra is főként a kohéziós programok támogatják. A fő hangsúly ennek megfelelően az európai közlekedéspolitikával összhangban lévő beruházások támogatásán volt. Az ERFA által e területen támogatott nagyprojektek listáját lásd a melléklet 3. részében.

3.1.5. Nemek közötti egyenlőség

A Bizottság 2006 márciusában elfogadta a 2006–2010 közötti időszakot felölelő, „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó ütemtervet”, amely a Bizottságnak e téma iránti elkötelezettségét tükrözi, és valamennyi uniós kül- és belpolitikát érint. Az ütemterv a nemek közötti egyenlőségre irányuló uniós intézkedések tekintetében hat elsőbbségi területet határoz meg. Az ütemterv célja a kormányzás javítása, aminek érdekben felmérik az új időszakban érvényes megosztott igazgatás keretein belüli, a nemek közötti egyenlőségnek a költségvetés kidolgozásakor történő figyelembe vételének ( gender budgeting ) uniós szintű bevezetésére – különösen a strukturális alapok keretében – vonatkozó lehetőségeket.

3.2. Az eszközök koordinációja

3.2.1. A strukturális alapok és a Kohéziós Alap

Míg 2006-ban, a legutóbbi bővítést, tehát Románia és Bulgária 2007. január 1-jei csatlakozását megelőzően a strukturális alapokból valamennyi 25 tagállam kapott támogatást, 13 tagállam a kevésbé gazdag országokat támogató Kohéziós Alapból nyújtott támogatásban is részesült.

A strukturális alapokat gondosan összehangolták egymással, valamint a Kohéziós Alappal (különösen az ERFA-val) a támogatott projektek kettős finanszírozásának elkerülése érdekében.

3.2.2. A strukturális alapok és az EBB/EBA

2006-ban jött létre a Jaspers nevű (európai régiók projektjeit támogató közös program) új, szakmai segítségnyújtási eszköz, amely célja az új tagállamoknak a nagyprojektek kidolgozása során történő támogatása. 11 vagy 12 kedvezményezett országgal megállapodtak a 2006-ra vonatkozó cselekvési tervekben (munkaprogramokban).

A Bizottság és az EBB-csoport megállapodott a Jeremie elnevezésű (mikro-, kis- és középvállalkozásokat támogató közös európai források) közös kezdeményezés elindításáról annak érdekében, hogy a következő programozási időszakban a kkv-k számára könnyebben hozzáférhetővé tegye a finanszírozást és fejlessze a mikrohitelt.

A Jessica nevű (közös európai támogatás a városi területeken történő fenntartható beruházásokhoz) további kezdeményezést az EBB és az Európa Tanács Fejlesztési Bankja annak érdekében hozta létre, hogy támogassa a strukturális alapok keretében történő, az európai uniós városi területekbe való fenntartható beruházásokat és fejlődést. A Jessica keretében a tagállamok irányító hatóságainak lehetőségük nyílik arra, hogy a strukturális alapokból származó források egy részét befektessék a városfejlesztési alapokba (UDFs) és e forrásokat visszaforgassák a városi területekbe történő beruházásokba.

A JEREMIE és a JESSICA szemléletváltást valósít meg a kohéziós politika területén, mivel meg kívánja szüntetni a támogatásoktól való kizárólagos függést, és ehelyett a visszafizetendő támogatási formák fokozottabb kihasználására helyezi a hangsúlyt.

4. ÉRTÉKELÉS

A Bizottság a kohéziós politika területén való döntéshozatal támogatása érdekében 2006-ban stratégiai és tematikus ellenőrzéseket végzett. Emellett az összefoglaló jelentésekben elemezte a tagállamok által elvégzett ellenőrzések minőségét és eredményeit. A Bizottság másik fontos feladata a tagállamoknak nyújtott módszertani iránymutatást és a tapasztalatcserék szervezését foglalta magában.

5. ELLENőRZÉSEK

5.1. ERFA

Az 1994-1999-es programozási időszak tekintetében az EU-15 valamennyi tagállamában záró ellenőrzést végeztek egy 56 programot felölelő mintán. A 2006-ban végzett munka magában foglalta valamennyi ellenőrzés nyomon követésének befejezését, a végrehajtandó korrekciókról való végső állásfoglalás meghozatalát és adott esetben a pénzügyi korrekciós eljárás megindítását.

A 2000-2006-os időszakra vonatkozóan 2006-ban elvégzett ellenőrzések keretében 85 helyszíni ellenőrzést végeztek, amelyek mind a rendszerellenőrzéseket, mind pedig 332 intézkedés lényegi vizsgálatát magukban foglalták. Az elvégzett ellenőrzések jelentős mértékben növelték a tagállamok rendszerei működésének biztonságosságát és bizonyos esetekben fontos előrelépésekhez vezettek a cselekvési tervek végrehajtása terén.

2006 végéig az EU-15-ben összesen 61 programot, illetve a főbb programok és az URBAN programok 22,1%-át és a rendelkezésre álló ERFA-források 52,6%-át érintő 126 ellenőrző látogatást végeztek. Az EU-10-ben 2006 végéig 9 programot, illetve a főbb programok 45%-át és az odaítélt ERFA-hozzájárulás 65,5%-át érintő 28 ellenőrző látogatásra került sor.

Emellett 2006-ban 5 INTERREG-programot ellenőriztek, amelyek az ERFA-kötelezettségvállalások 28%-át teszik ki.

5.2. ESZA

A Bizottság 2006-ban 69 ellenőrzési látogatást végzett, amelyek közül 53 a 2000-2006-os időszakra vonatkozó rendszerellenőrzés, 16 pedig az 1994-1999-es időszakra vonatkozó záróellenőrzés volt.

Az Európai Szociális Alap 237 programja közül 123 programot fedett le a Bizottság ellenőrzése, különös hangsúlyt fektetve a nagy kockázatú programokra. Összesen 34 nagy kockázatúnak minősített programot ellenőrzött a Bizottság 2006-ban, beleértve 10 új programot. Luxemburgon kívül minden tagállamban végeztek ellenőrző látogatást. Öt tagállamban hajtottak végre nyomon követő ellenőrzést.

2006-ban 12 pénzügyi korrekciós eljárásról és 14 cselekvési tervről egyeztek meg.

5.3. EMOGA

2006 elején befejezték az 1994-1999-es időszakra vonatkozó, tervezett utólagos ellenőrzési programot. E tevékenység keretében a teljes kiadás 32%-át kitevő programokat ellenőrizték. Számos pénzügyi korrekciós eljárás folyamatban van, és 2006-ban 18 programról folytattak kétoldalú tárgyalásokat a tagállamokkal. A Bizottság négy pénzügyi korrekciós határozatot fogadott el az év folyamán öt programra vonatkozóan.

Az év folyamán a 2000-2006-os időszakra vonatkozó összesen 21 programot (EU-25) ellenőriztek, amelyek a tervezett kiadások összesen 38%-át fedték le. Az EMOGA Orientációs Részlege által jóváhagyott 152 program közül 2006 végéig összesen 73-at ellenőriztek.

5.4. HOPE

A HOPE keretében 2006-ban összesen 6 helyszíni ellenőrzésre került sor. Ezen látogatások közül három célja a 2000-2006-os időszak irányítási és ellenőrzési rendszerei hatékony működésének ellenőrzése és nyomon követése volt, amit az Olaszországban, Lengyelországban és Svédországban elvégzett szúrópróbaszerű ellenőrzésekkel ötvöztek.

További két ellenőrzést végeztek Franciaországban és Portugáliában, amelyek a rendszerellenőrzést ötvözték az 1. célkitűzésbe tartozó operatív programok irányítási és ellenőrzési rendszerei hatékony működésének szúrópróbaszerű ellenőrzésével.

5.5. Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF)

Az OLAF a strukturális alapok által társfinanszírozott intézkedésekkel kapcsolatban 2006 folyamán 44 alkalommal tett ellenőrző látogatást a tagállamokban. Ebből körülbelül 30 esetben helyszíni ellenőrzést végzett[10], míg 14 esetben más célja volt, például információgyűjtés vagy a nemzeti hatóságok, illetve igazságügyi szervek támogatása. A megállapított problémák között megtalálhatóak a hamis nyilatkozatok és számlák és a közbeszerzési szabályok be nem tartása.

2006-ban az 1681/94/EK rendelet értelmében a tagállamok közel 2 988 esetben tájékoztatták a Bizottságot összesen 516 697 561 EUR-t érintő szabálytalanságról, amelyek az 1994-1999-es és a 2000-2006-os programozási időszakokban társfinanszírozott intézkedésekkel voltak kapcsolatosak. Az szabálytalanságról való értesítések száma 2005-höz képest valószínűleg a 2035/2005/EK rendeletben[11] bevezetett módosítások, különösen a szabálytalanságok jelentési küszöbének 4 000 euróról 10 000 euróra való növelése következtében enyhén csökkent. A vonatkozó pénzösszegek azonban növekedtek. Az adatok az mutatják, hogy a tagállamok tudatosabban kezelik és fokozottabban jelentik a közösségi jogi előírások betartásának megszegését.

6. A BIZOTTSÁG MUNKÁJÁT SEGÍTő BIZOTTSÁGOK

6.1. Régiófejlesztési és Szerkezetváltási Bizottság (Committee on the Development and Conversion of Regions-CDCR)

2006-ban a Régiófejlesztési és Szerkezetváltási Bizottsággal konzultáltak a Bizottság kezdeményezésére vagy annak nevében biztosított technikai segítségnyújtásról és a 448/2001/EK bizottsági rendelet módosításáról.

A 2006. augusztus 1-jén hatályba lépő 1083/2006/EK rendelet 103. cikke értelmében létrejött az alapok új koordinációs bizottsága (COCOF). Az új bizottsággal mint irányítóbizottsággal konzultáltak az 1083/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtási szabályairól és a strukturális közkiadás és az ezzel egyenértékű kiadás addicionalitás elve alapján történő kiszámításának módjáról.

A bizottsággal mint tanácsadó bizottsággal konzultáltak az európai területi együttműködés célkitűzés keretében támogatható területek jegyzékéről, a költség-haszon elemzés módszeréről, az értékelési módszerekre vonatkozó iránymutatásokról és a Bizottság kezdeményezésére vagy annak nevében biztosított technikai segítségnyújtás odaítéléséről.

6.2. ESZA-bizottság

A bizottság az ESZA 2000-2006-os programozási időszakának végrehajtásával és a 2007-2013-as programozási időszak előkészítésével kapcsolatos számos kérdést megtárgyalt.

A bizottság a 2007-2013-as időszakra vonatkozó új rendeletekkel kapcsolatos kérdéseket vizsgálta meg, beleértve az oktatás és képzés, az egészségügy, a változások és a szerkezetátalakítás előrejelzése és kezelése, a szociális partnerek és bevándorlók, valamint az EQUAL elveinek érvényesítése területén nyújtott ESZA-támogatást.

6.3. Agrárstrukturális és Vidékfejlesztési Bizottság (STAR)

Az Agrárstrukturális és Vidékfejlesztési Bizottság 2006-ban 12 alkalommal ülésezett, és kedvező véleményt fogalmazott meg az 1257/1999/EK tanácsi rendelet 44. cikke (2) bekezdésének hatálya alá tartozó vidékfejlesztési programokra vonatkozó 31 módosításról, valamint az 1268/1999/EK tanácsi rendelet 4. cikkének hatálya alá tartozó vidékfejlesztési programokra vonatkozó hat módosításról.

6.4. Halászati és Akvakultúra-ágazati Strukturális Bizottság (CSFA)

A bizottsággal 2006-ban a következő ügyekben konzultáltak: az Európai Halászati Alap operatív programjainak előzetes értékeléséről szóló munkadokumentum-tervezet; az Európai Halászati Alap operatív programjainak nyomon követésére és értékelésére szolgáló mutatókról szóló munkadokumentum-tervezet; az Európai Halászati Alapról szóló 1198/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló bizottsági rendelet tervezete; a halászati és az akvakultúraágazatban a tagállamok által a termelői szervezeteknek nyújtott támogatás kiszámítására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2000. május 2-i 908/2000/EK bizottsági rendelet egységes szerkezetbe foglalásának tervezete.

[1] 1083/2006/EK rendelet (HL L 210., 2006.7.31., 25. o).

[2] 1080/2006/EK rendelet (HL L 210., 2006.7.31., 1. o).

[3] 1081/2006/EK rendelet (HL L 210., 2006.7.31., 12. o).

[4] 1084/2006/EK rendelet (HL L 210., 2006.7.31., 79. o).

[5] 1082/2006/EK rendelet (HL L 210., 2006.7.31., 19. o).

[6] 1828/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 45., 2007.2.15., 3. o.).

[7] 1698/2005/EK rendelet, (HL L 277., 2005.10.21., 1. o).

[8] 1198/2006/EK rendelet, (HL L 223., 2006.8.15., 1. o).

[9] „RAL” (restes à liquider, fennálló kötelezettségvállalások) Előző évekből származó nyílt kötelezettségvállalások.

[10] 2185/1996/EK rendelet (HL L 292., 1996.10.15., 2. o).

[11] HL L 328., 2005.12.15., 8. o.