Különjelentés Teremt-e többletértéket 
az AKCS beruházási keret?HU 2015  14 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2015
Print ISBN 978-92-872-3143-7 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/21075 QJ-AB-15-015-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-3109-3 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/555778 QJ-AB-15-015-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-3100-0 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/05470 QJ-AB-15-015-HU-E
© Európai Unió, 2015
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Printed in Luxembourg
Teremt-e többletértéket 
az AKCS beruházási keret?
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második 
albekezdése alapján)KülönjelentésHU 2015  14 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabálysze -
rűségi ellenőrzés eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek meg -
választásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi kockázatokat, 
az érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség érdeklődését.
Ezt a teljesítmény -ellenőrzést a külső fellépésekkel kapcsolatos kiadási területekre szakosodott, Karel Pinxten számve -
vőszéki tag elnökölte III. Kamara végezte. Az ellenőrzést Klaus -Heiner Lehne számvevőszéki tag vezette, Michael Weiss, 
kabinetfőnök; Sabine Hiernaux -Fritsch, osztályvezető; Lars Markström, az ellenőrző csoport vezetője; Polina Cherneva és 
Athanasios Tsamis számvevők támogatásával.
Balról jobbra:  S. Hiernaux -Fritsch, M. Weiss, K.-H. Lehne, A. Tsamis, 
L. Markström

03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Glosszárium és rövidítések
I–VII  Összefoglaló
1–10  Bevezetés
1–9 A beruházási keret létrehozása
10 A beruházási keret által teremtett többletérték
11–13  Az ellenőrzés hatóköre és módszere
14–37  Észrevételek
14–27  A beruházási keret műveletei összesség ükben összhangban vannak más uniós fejlesztési 
egy üttműködési intézkedésekkel
16–18  A projektek feltérképezése és kiválasztása
19–27  Finanszírozási konstrukciók
28–37  A beruházási keret hozzáférést nyújt hosszú távú finanszírozási lehetőségekhez, helyi 
pénznemben történő hitelezési lehetőségeket biztosít, és katalizáló hatása is van
29–30  Hosszú távú finanszírozás
31–33  Helyi pénznemben történő finanszírozás
34–37  Katalizáló hatás
38–42  Következtetések és ajánlások
 I. melléklet   Jóváhagyott műveletek, aláírt szerződések, és az AKCS beruházási keret részére 
folyósított összegek (évenként és összesítve)
 II. melléklet  Pénzü gyi eszközönkénti lebontás
 III. melléklet A Számvevőszék által megvizsgált projektek
 Az Európai Beruházási Bank válaszai 
04
 Glosszárium és rövidítések
AKCS : Afrikai, karibi és csendes óceáni államok
EBB : Európai Beruházási Bank  
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 309. cikke szerint az EBB feladata, hogy hozzájáruljon a belső piac 
fejlődéséhez. A Cotonoui Megállapodás értelmében a Bank az AKCS beruházási keretet is kezeli.
EFA -k: Európai Fejlesztési Alapok  
Az Európai Fejlesztési Alapok az Európai Unió fejlesztési együttműködés keretében nyújtott fő segélyezési eszköze 
az afrikai, karib -tengeri és csendes -óceáni államok, valamint a tengerentúli országok és területek vonatkozásában. 
A 2000. június 23-án Cotonouban húsz évre aláírt partnerségi megállapodás (Cotonoui Megállapodás) biztosítja 
jelenleg a keretet az Európai Uniónak az ezekkel az országokkal és területekkel fenntartott kapcsolataihoz. 
A megállapodás központi célja a szegénység mérséklése, majd végső soron felszámolása.
Kkv- k: Kis- és középvállalkozások
TOT : Tengerentúli országok és területek
Uniós k ülképviselet : Az Európai Uniót világszerte 139 uniós külképviselet és iroda képviseli. Az uniós 
külképviseletek az Európai Bizottsághoz tartoznak, de az EU egészének érdekeit szolgálják.
05
 Összefoglaló
I
A Cotonoui Megállapodás által létrehozott AKCS 
beruházási keret 2003-ban kezdte meg működé -
sét húszéves időtartamra. A beruházási keret célja 
a magáncégek és a kereskedelmi alapon vezetett 
állami szektorbeli cégek beruházásainak finanszíro -
zása valamennyi gazdasági ágazatban. A keret külön -
böző pénzügyi eszközök révén közép és hosszú távú 
finanszírozás nyújtásával fenntartható gazdasági, 
társadalmi és környezeti előnyök elérésére törekszik.
II
A beruházási keret, amelynek tőkéjét a kilencedik, 
tizedik és tizenegyedik Európai Fejlesztési Alapok 
biztosítják, a tervek szerint pénzügyileg fenntartható, 
kockázat  viselő rulírozó alapként működik. A keret 
tőkéje összesen 3685 millió euró. A tagállamok 
a tőke -hozzájárulásaikat közvetlenül a keretet kezelő 
Európai Befektetési Banknak (EBB) fizetik be.
III
Ellenőrzésünk során 2011 és 2014 között aláírt szerző -
désekhez kapcsolódó műveletek alapján igyekeztünk 
megítélni, hogy a beruházási keret hozott -e létre több -
letértéket az afrikai, karibi és csendes -óceáni (AKCS) 
országokkal folytatott uniós fejlesztési együttműkö -
dés terén. Megvizsgáltuk, hogy a beruházási keret 
műveletei összhangban voltak -e az AKCS -országoknak 
nyújtott más uniós fejlesztési támogatásokkal, vala -
mint értékeltük, hogy a keret mennyiben volt sikeres 
a hosszú távú finanszírozási lehetőségekhez való hoz -
záférés, valamint hitelek helyi pénznemben történő 
nyújtása szempontjából. Végezetül értékeltük azt is, 
hogy a keret műveleteinek volt -e katalizáló hatása.IV
Megállapítottuk, hogy a beruházási keret valóban 
nyújt többletértéket az AKCS -országokkal folytatott 
uniós fejlesztési együttműködés terén.
V
A beruházási keret műveletei összességükben össz -
hangban vannak az AKCS -országokkal folytatott uniós 
fejlesztési együttműködéssel. Az Impact finanszírozási 
keret finanszírozásában is indultak projektek. Nem 
mindig tartották be azt a szerződéses kötelezettsé -
get, hogy a végső kedvezményezetteket tájékoztatni 
kell az EBB -től, illetve a beruházási keretből származó 
finanszírozásról, továbbá a technikai segítségnyújtás 
során sem mindig a kis- és középvállalkozásokat (kkv -k) 
célozták meg.
VI
A beruházási keret egyrészt hosszú távú hiteleket, 
másrészt helyi pénznemben történő finanszírozási 
lehetőségeket nyújt. Emellett pozitív katalizáló hatása 
is van.
VII
Jelentésünk végén két ajánlást fogalmazunk meg, 
amelyek célja a beruházási keret által teremtett több -
letérték további növelése.
06
 Bevezetés
A beruházási keret 
létrehozása
01 
A beruházási keretet a Cotonoui Meg -
állapodás1 és a Tengerentúli Társu -
lási Határozat2 keretében 2003-ban, 
húszéves időtartamra hozták létre. 
A beruházási keret célja a magáncégek 
és a kereskedelmi alapokon vezetett 
állami szektorbeli cégek beruházásai -
nak finanszírozása valamennyi gazda -
sági ágazatban (szolgáltatás, energia, 
telekommunikáció, közlekedés stb.). 
A keret különböző pénzügyi eszközök 
révén közép- és hosszú távú finanszí -
rozás nyújtásával fenntartható gazda -
sági, társadalmi és környezeti előnyök 
elérésére törekszik.02 
A keret forrásait az Európai Beruházási 
Bank (EBB) saját forrásai is kiegészítik. 
A beruházási keretből és az EBB saját 
forrásaiból az afrikai, karibi és csen -
des-óceáni (AKCS) államok csoportja, 
illetve a tengerentúli országok és 
területek (TOT -ok) számára nyújtott 
finanszírozás fő összetevőit az 1. ábra  
mutatja be.
10048,53 7503 637
EBB EBB – saját forrásokTOT beruházási keret EFA (9., 10. és 11.)
Tengerentúli Társulási 
HatározatEBB EBB – saját forrásokAKCS beruházási keret
Cotonoui Megállapodás
TOTKöltségvetés 
(millió euró)Finanszírozási
forrásokAz EBB által kezelt
forrásokUniós együttműködési
megállapodások
AKCSEFA (9., 10. és 11.)1 AKCS–EK partnerségi 
megállapodás (Cotonoui 
Megállapodás) (HL L 317., 
2000.12.15., 3. o.).
2 A Tanács 2001. november 27-i 
2001/822/EK határozata az 
Európai Közösség és 
a tengerentúli országok és 
területek társulásáról 
(HL L 314., 2001.11.30., 1. o.).1. ábraA beruházási keretből és az EBB saját forrásaiból az AKCS -országok és a TOT -ok 
számára nyújtott finanszírozás áttekintése
Forrás:  Az Európai Számvevőszék az EBB adatai alapján.
07 Bevezetés
03 
A tagállamok a beruházási kerethez 
hozzájárulásaikat közvetlenül az Euró -
pai Befektetési Banknak (EBB) fizetik 
be. A források elkülönítése a kilence -
dik, tizedik és tizenegyedik Európai 
Fejlesztési Alap (EFA) keretében törté -
nik. A beruházási keretet az EBB kezeli 
az Unió nevében és az Unió kockáza -
tára3, továbbá – csakúgy mint az EFA -k 
esetében – az Unió általános költség -
vetésének keretein kívül. A beruházási 
keret nem tartozik a Számvevőszék 
megbízhatósági nyilatkozat keretében 
végzett éves ellenőrzésének hatóköré -
be, és az Európai Parlament zárszám -
adásának sem képezi tárgyát4.
04 
A beruházási keret rulírozó alapként 
működik: a bevételeket és a törlesz -
téseket felhasználják az újabb műve -
letek finanszírozására, hogy az alap 
pénzügyileg fenntartható legyen. 
A kilencedik, tizedik és a tizenegyedik 
EFA keretében a beruházási keret teljes 
költségvetése 3685,5  millió  euró volt. 
2014 végéig a tagállamok befizetései 
összesen 2057 millió eurót tettek ki. 
A beruházási keret AKCS -országokkal 
kapcsolatos portfólióját részleteseb -
ben az I. melléklet  mutatja be.05 
A 11. EFA keretében a beruházási 
keret alaptőkéjét 500  millió  euróval 
megemelték, amely összeget célzott 
pénzalapként („Impact finanszírozási 
keret”) kívánják felhasználni olyan 
projektek finanszírozásához, amelyek 
a fejlesztés tekintetében erőteljesebb 
hatást fejtenek ki.
06 
A beruházási keret mérlegen kívüli 
tételként szerepel az EBB beszámoló -
jában. A beruházási keret portfóliója 
2010 vége és 2014 vége között 2,8 mil -
liárd  euróról 4,5  milliárd  euróra nőtt. 
Ezen időszak bevételét az 1. háttér­
magyarázat  mutatja be.
07 
A Cotonoui Megállapodás értelmé -
ben a beruházási keret műveleteinek 
a piaci feltételeken kell alapulniuk, és 
el kell kerülniük a helyi piac torzítását, 
illetve a magánfinanszírozás forrásai -
nak kiszorítását. A beruházási keretnek 
továbbá törekednie kell arra, hogy 
a hosszú távú helyi források mozgó -
sításának és a magánbefektetők és 
hitelezők bevonásának a katalizátora -
ként szolgáljon5.3 A 11. Európai Fejlesztési Alapra 
alkalmazandó pénzügyi 
szabályzatról szóló, 2015. 
március 2-i (EU) 2015/323 
tanácsi rendelet (HL L 58., 
2015.3.3., 17. o.) 51. cikke.
4 Mindazonáltal a Parlament 
a beruházási kerettel 
kapcsolatban több ajánlást is 
megfogalmazott a 2013-as 
zárszámadásra vonatkozó 
2015. április 29-i 
határozatában: Az Unió 
általános költségvetése – a 8., 
9. és a 10. EFA, P8_
TA-PROV(2015)0120, 
53–63. bekezdés.
5 Részletesen lásd: a Cotonoui 
Megállapodás II. melléklete 
3. cikke (1) bekezdésének a) és 
b) pontja.1. háttérmagyarázatA beruházási keret portfóliója és bevétele a 2011–2014-es időszakban (millió euró)
2011 2012 2013 2014
Aláírt szerződések (összesített) 3 009,1 3 364,1 3 835,6 4 488,2
Tárgyévi összes bevétel 78,4 45,7 10,3 31,2
Forrás:  EBB.
08 Bevezetés
08 
A finanszírozási feltételeket illetően 
a beruházási keretből nyújtott finan -
szírozás, illetve az EBB saját forrásaiból 
származó hitelek közötti alapvető 
különbség a hitelkockázat mértékében 
rejlik. Míg az EBB saját forrásaiból csak 
megbízható garanciákkal vagy más 
fedezettel biztosított hitelek nyújt -
hatók, a beruházási keretből nyújtott 
finanszírozás esetében magasabb 
kockázati szint is megengedett. Az EBB 
saját forrásaiból főként a közszférában 
megvalósítandó projektekhez nyújta -
nak hiteleket.
09 
A beruházási keret elsősorban pénz -
ügyi közvetítőknek biztosít hitelkerete -
ket, tőkebefektetések révén kockázati 
tőkét nyújt és infrastrukturális projek -
teket finanszíroz (lásd: II. melléklet ).A beruházási keret által 
teremtett többletérték
10 
Az EBB szerint a beruházási keret 
főként az alábbi három konkrét módon 
hozhat létre többletértéket6:
a) hosszú távú finanszírozási lehető -
ségekhez való hozzáférés biztosí -
tásával az AKCS -országok kedvez -
ményezettjei részére;
b) helyi pénznemben történő finan -
szírozási lehetőségek nyújtásával;
c) a kedvezményezettek hitelképes -
ségének növelésével és más finan -
szírozási források mozgósításával, 
katalizáló hatás céljából.6 2014-es éves jelentés az EBB 
tevékenységéről az afrikai, 
karibi és csendes -óceáni 
országokban, valamint 
a tengerentúli területeken, 
17. o. ( http://www.eib.org/
infocentre/publications/all/
investment-facility-annual-
report-2014.htm?lang=en ).
09
 Az ellenőrzés hatóköre 
és módszere
11 
Megvizsgáltuk, hogy a beruházási 
keret hozott -e létre többletértéket az 
afrikai, karibi és csendes- óceáni (AKCS) 
országokkal folytatott uniós fejlesztési 
együttműködés terén. Ennek során 
főként az alábbi két kérdésre kerestük 
a választ:
a) A beruházási keret műveletei össz -
hangban vannak az AKCS - 
országokat célzó, az uniós fejlesz -
tési együttműködés keretében 
végrehajtott más intézkedésekkel?
b) A beruházási keret nyújt -e hozzá -
férést hosszú távú finanszírozási 
lehetőségekhez és helyi pénznem -
ben történő hitelezési lehetősége -
ket, illetve van -e katalizáló hatása?
12 
Ellenőrzésünk rövid és célzott volt 
(2015 januárja és májusa között került 
rá sor), és ezen a konkrét területen 
ez volt a Számvevőszék első ellenőr -
zése. Ehhez a beruházási keretből az 
AKCS -országokban megvalósult olyan 
műveleteket vettünk alapul, amelyek 
aláírása 2011 és 2014 között történt. 
Az EBB saját forrásaiból finanszíro -
zott műveletek nem képezték az 
ellenőrzés tárgyát, mert ezek kívül 
esnek a Számvevőszék hatáskörén. 
A TOT -oknak nyújtott finanszírozásra 
szintén nem terjedt ki az ellenőrzés, 
mivel az e téren érintett összegek igen 
jelentéktelenek voltak. Az ellenőrzés 
nem terjedt ki a rövid, illetve hosszú 
távú eredmények értékelésére, ezért 
az AKCS beruházási keret eredményes -
sége tekintetében nem vontunk le 
következtetést.13 
Ellenőrzési munkánk analitikai vizs -
gálatból, az EBB és a Bizottság mun -
katársaival készített interjúkból és 
a műveletekből álló minta részletes 
ellenőrzéséből állt. Továbbá Kenyában 
és Ugandában helyszíni ellenőrzést vé -
geztünk. A minta, amely egy sor pénz -
ügyi eszközt, illetve ágazatot fedett le, 
20 olyan műveletet tartalmazott, ame -
lyek finanszírozást kaptak a beruházási 
keretből (lásd: III. melléklet ). A minta 
a beruházási keret AKCS -országokbeli 
kedvezményezettekkel 2011 és 2014 
között aláírt összes szerződésének 
35%-át fedte le.
10
 Észrevételek
A beruházási keret 
műveletei 
összesség ükben 
összhangban vannak más 
uniós fejlesztési 
egy üttműködési 
intézkedésekkel
14 
Megvizsgáltuk, hogy a beruházási 
keret műveletei összhangban vannak -e 
az AKCS -országokat célzó, az uniós 
fejlesztési együttműködés keretében 
végrehajtott más intézkedésekkel. 
Ennek során vizsgálataink a kiválasz -
tási eljárásokra és a finanszírozási 
konstrukciókra irányultak. A megvizs -
gált 20 művelet alapján az a vélemé -
nyünk, hogy e műveletek összhangban 
vannak a Cotonoui Megállapodásban 
általánosan megfogalmazott uniós 
fejlesztési politikával.
15 
Az Impact finanszírozási keret (IFE) 
lehetővé teszi, hogy a beruházási keret 
nagyobb kockázatú, de a fejlesztés 
terén nagyobb hatással is kecsegte -
tő projekteket is támogasson. Az IFE 
óriási potenciállal rendelkezik a más 
uniós fejlesztési együttműködési in -
tézkedésekkel való összhang növelése 
szempontjából, mivel olyan projektek -
re összpontosít, amelyek a fejlesztés 
terén jelentős hatást fejtenek ki és át -
fogó céljuk a szegénység csökkentése. 
Az alkalmazandó pénzügyi eszközökre 
vonatkozó 2014. áprilisi határozatot 
követően 2014 végéig két projekt jóvá -
hagyása történt meg.A projektek feltérképezése 
és kiválasztása
16 
A projektek feltérképezését és kivá -
lasztását az EBB luxembourgi székhe -
lyéről koordinálja. Ehhez igénybe veszi 
az AKCS -országokban tevékenykedő 
képviselőit, és konzultál az adott 
országokban működő uniós külképvi -
seletekkel is. A közelmúltban politikai 
döntés született az EBB AKCS -orszá -
gokbeli jelenlétének fokozásáról és az 
EBB helyi irodáinak az uniós külkép -
viseleteken történő elhelyezéséről, 
ami várhatóan tovább javítja az EBB és 
a Bizottság közötti együttműködést.
17 
Az EBB által elkészített finanszírozási 
javaslatok tartalmazzák a projekt leí -
rását, valamint azt, hogy a projekt ho -
gyan illeszkedik az Unió adott ország-, 
illetve regionális támogatási stratégi -
ájába. Amikor a finanszírozási javaslat 
benyújtásra kerül a Beruházási Keret 
Bizottsághoz7, az Európai Bizottságot 
felkérik, hogy véleményezze, a javaslat 
összhangban van -e az Unió fejlesz -
tési politikájával. A Beruházási Keret 
Bizottság elfogadása után a javaslatot 
benyújtják az EBB igazgatótanácsának: 
ez a testület hozza meg a végleges 
finanszírozási határozatot.
18 
A Bizottság az általunk áttekintett 20 
művelet mindegyike esetében kedvező 
véleményt fogalmazott meg. Amennyi -
ben a Bizottságnak észrevételei voltak, 
azokat a Beruházási Keret Bizottság  
adott ülésén tárgyalták meg.7 A Beruházási Keret Bizottságot 
az AKCS–EK partnerségi 
megállapodás alapján 
létrehozott 10. Európai 
Fejlesztési Alap 
végrehajtásáról szóló, 2007. 
május 14-i 617/2007/EK tanácsi 
rendelet (HL L 152., 2007.6.13., 
1. o.) 13. cikke hozta létre. 
A bizottság a tagállamok 
képviselőiből, valamint 
a Bizottság szavazati joggal 
nem rendelkező 
képviselőjéből áll.
11 Észrevételek
Finanszírozási konstrukciók
Hitelkeretek
19 
A beruházási keret az AKCS -országok 
kis- és középvállalkozásainak (kkv -k) fi -
nanszírozási igényeit elsősorban pénz -
ügyi közvetítőknek biztosított hitelke -
retek révén elégíti ki. A finanszírozást 
a kkv -knak „továbbhitelező” pénzügyi 
közvetítők révén potenciálisan sokkal 
több kkv érhető el költséghatékony 
módon, mint az EBB közvetlen hite -
lezési műveletei révén. A pénzügyi 
közvetítőkkel való együttműködés 
révén a beruházási keret a magánszek -
torban végbemenő alapvető gazdasági 
fejleményekkel kapcsolatos informáci -
ókhoz juthat hozzá.
20 
Az EBB a pénzügyi közvetítőket 
együttműködésre gondos átvilágítás 
révén választja ki, amelynek során 
a következőket vizsgálja: korábbi 
teljesítmény, jövőstratégia, valamint 
az, hogy az adott pénzügyi közve -
títő mekkora hangsúlyt helyez arra, 
hogy a kkv -k széles körének nyújtson 
hitelt. A beruházási keret pénzügyi 
közvetítőkkel való együttműködése 
kétszeres előnnyel jár: a) a beruházási 
keret a pénzügyi közvetítőknek biztos 
hosszú távú finanszírozást nyújt, és ezzel fejleszti a helyi pénzügyi szek -
tort, továbbá b) a kkv -knak történő 
továbbhitelezésre ösztönzi a pénzügyi 
közvetítőket.
21 
A hitelkeretek megfelelő felhasználá -
sára irányuló jogosultsági ellenőrzések 
részeként az EBB létrehozott egy ún. 
„elosztási eljárást”, amelynek során 
az EBB a végső felhasználókat még 
a hitelkeretek pénzügyi közvetítőnek 
történő kifizetése előtt jóváhagyja8. Az 
eljárás keretében a pénzügyi közvetí -
tőnek minden egyes végső kedvezmé -
nyezettel kötött továbbhitelezési meg -
állapodás esetében fel kell tüntetnie az 
EBB -t, illetve a beruházási keretet, és 
be kell számolnia az EBB -nek a hitelke -
ret felhasználásáról.
22 
Az elosztási eljárás hasznos eszköz 
a végső kedvezményezettek jogosult -
ságának ellenőrzésére, és nem sok 
más fejlesztési finanszírozási intéz -
mény alkalmazza. Megállapítottuk, 
hogy az elosztási eljárás a mintában 
szereplő ugandai projektek eseté -
ben a terveknek megfelelően zajlott, 
a kenyai projektek esetében az EBB, 
illetve a beruházási keret feltünte -
tését illetően azonban nem (lásd: 
2. háttérmagyarázat ).8 Mikrofinanszírozás esetében 
nem alkalmazandó ez az 
„elosztási eljárás”, ilyenkor 
a pénzügyi közvetítők 
összesített elosztási listát 
bocsátanak az EBB 
rendelkezésére.
A beruházási keret által nyújtott finanszírozás pénz ügyi közvetítők általi 
felhasználása
A Kenyában felkeresett három bank egyike sem tüntette fel a beruházási keret által nyújtott finanszírozást 
a kkv -kkal kötött továbbhitelezési megállapodásokban. A pénzügyi közvetítők tehát e tekintetben nem telje -
sítették szerződésben foglalt kötelezettségeiket, és a végső felhasználók nem kaptak tájékoztatást arról, hogy 
a finanszírozás forrása a beruházási keret volt.2. háttérmagyarázat
12 Észrevételek
23 
A pénzügyi közvetítőknek nyújtott 
hitelkeretek közül több kiegészül 
különböző típusú technikai segít -
ségnyújtással9. Bár a cél az volt, hogy 
a végső kedvezményezettek – vezetői 
képzés vagy projektfejlesztés formá -
jában  – technikai segítségnyújtásban 
is részesüljenek, megállapítottuk, 
hogy a vizsgált hitelkeretek esetében 
a pénzügyi közvetítők nem tájékoz -
tatták a kkv -kat annak lehetőségéről, 
hogy ilyen jellegű technikai segítség -
nyújtásban részesülhetnek.
Tőkebefektetések
24 
A Cotonoui Megállapodás lehetővé 
teszi kockázati tőke nyújtását tőke -
befektetés formájában, rendszerint 
ellenőrzésre nem jogosító kisebbségi 
részesedésként10. A tőkebefektetés nö -
vekedési tőkét biztosít a kkv -k számára 
a pénzügyi integráció, a munkahely -
teremtés és a vállalkozási készség elő -
segítése céljából. Az EBB tőkebefekte -
tésre legfeljebb saját tőkeellátottsága 
20%-ának megfelelő összeget használ -
hat fel. 2014 végéig a beruházási keret 
tőkebefektetésre tőkeellátottsága 
13%-át használta fel.25 
A beruházási keret mind közvetlenül, 
vállalatok részvényeinek megvásár -
lásával, mind közvetetten, magántő -
kealapok révén végez tőkebefekte -
téseket (lásd: a  3. háttérmagyarázat  
példája). A tőkebefektetések a hite -
lekhez képest több aktív irányítást 
tesznek szükségessé az EBB részéről. 
Az EBB jellemzően részt vesz az alapok 
tanácsadó bizottságában, ahol bizto -
síthatja a megválasztott stratégiákkal 
és az uniós fejlesztési politikával való 
összhangot. A magántőkealapok tár -
sadalmi hatású célokat is igyekeznek 
megvalósítani (lásd: a  8. háttérmagya ­
rázat  példája: Mikrofinanszírozási 
alap ).
Magántőkealap révén történő beruházás (példa)
A beruházási keret jóváhagyott egy 10 millió euró összegű, kelet -afrikai országok középvállalkozásaiba történő 
befektetések céljából létrehozott magántőkealapba történő befektetést. Az alap tanácsadó bizottságában 
részt vesz az EBB képviselője is. A befektetési stratégia erős növekedési kilátásokkal kecsegtető középvállalko -
zásokban stratégiai kisebbségi részesedés megszerzése. A cél beruházások megvalósítása legfeljebb 14 külön -
böző vállalatban, 4–6 éves tartási időszak alatt, elsősorban a fogyasztói javakra, kiskereskedelemre, pénzügyi 
szolgáltatásokra, telekommunikációra és a feldolgozóiparra összpontosítva.
Az alap első befektetéseként kivásárlással részesedést szerzett egy higiéniai termékeket gyártó vezető tanzá -
niai vállalatban. A kivásárlás egy nagy nemzetközi bankkal és egy magántőke -intézettel alakított konzorcium 
révén történt.3. háttérmagyarázat9 Pl. kockázatértékelés, 
átvilágítás, vezetői képzés, 
projektfejlesztés.
10 A Cotonoui Megállapodás 
II. mellékletének 2. cikke.
13 Észrevételek
Infrastrukturális projektekbe 
történő közvetlen beruházás
26 
Számos AKCS -országban tényleges 
hiány van az alapvető infrastruktúra te -
rületén. A beruházási keret infrastruk -
turális projektekbe való beruházásokat 
támogat a villamosenergia -ellátás és 
-termelés, a telekommunikáció, a víz 
és a szennyvíz, valamint a közlekedés, 
az egészségügy és az oktatás terüle -
tén, különös figyelemmel a megújuló 
energiákkal és az éghajlatváltozással 
kapcsolatos projektekre. Az infrastruk -
turális projektek biztosíthatják a fenn -
tartható növekedést, munkahelyeket 
teremthetnek, és javíthatják a regioná -
lis integrációt.
27 
A vizsgált infrastrukturális projektek 
mindegyike esetében megállapítot -
tuk, hogy azok összhangban vannak 
más uniós fejlesztési együttműködési 
intézkedésekkel (lásd: a  4. háttérma ­
gyarázat  példája).A beruházási keret 
hozzáférést nyújt hosszú 
távú finanszírozási 
lehetőségekhez, helyi 
pénznemben történő 
hitelezési lehetőségeket 
biztosít, és katalizáló 
hatása is van
28 
Megvizsgáltuk, hogy a beruházási 
keret műveletei létrehozták -e a várt 
többletértéket. Noha ma már eltérő 
a piaci helyzet, a beruházási keret első 
éveiben az EBB azon kevés szerep -
lők egyike volt, akik a piacon helyi 
pénznemben nyújtottak hosszú távú 
finanszírozást a magánszektornak. 
Mivel kiegészítő forrásokat is bevont, 
a beruházási keretnek továbbá katali -
záló hatása is volt.
Példa infrastrukturális projektre
A beruházási keret 30 millió eurót ruházott be a kribi gázüzemű erőműbe (216 MW -os földgáztüzelésű hő -
erőmű Kamerunban). A 253 millió eurós teljes projektköltségű erőmű az ország első ilyen típusú létesítménye, 
amely több mint 160 000 háztartás, helyi vállalat és kisvállalat számára biztosít majd villamos energiát. A pro -
jekt célja a növekvő belföldi villamosenergia -igény kielégítése, a kereskedelem ösztönzése, munkahely -terem -
tés és gazdasági növekedés.4. háttérmagyarázat
14 Észrevételek
Hosszú távú finanszírozás
29 
Valamennyi ágazatra jellemző, hogy 
a beruházások rendszerint fenntartha -
tóbbak, ha hosszú távú finanszírozást 
is bevonnak. A hosszú távú finanszíro -
zás, ha pénzügyi közvetítőknek nyúj -
tott hitelkeretek formájában történik, 
folyamatos kiegészítő források lehető -
ségét kínálja a bankoknak. Ez a finan -
szírozási hiánnyal küzdő kkv -knak 
továbbhitelező bankok számára hasz -
nos. A vizsgált mintában a pénzügyi 
közvetítőknek nyújtott hitelek átlagos 
futamideje kilenc év volt.30 
Az EBB e tekintetben nincs egyedül, 
mivel a legtöbb más fejlesztési fi -
nanszírozási intézmény szintén nyújt 
hosszú távú finanszírozást. A beruhá -
zási keret azonban az elmúlt években 
jelentősen megnövelte a hitelkeretek 
számára történő hitelnyújtásokat. 2014 
végén a hitelkeretek a beruházási keret 
portfóliójának 28%-át tették ki, míg ez 
az arány 2010 végén 14% volt. A meg -
növekedett arány a beruházási keret 
által kínált hosszú távú finanszírozás 
jelenlegi fontos szerepét tükrözi (lásd: 
5. háttérmagyarázat ).5. háttérmagyarázatBeruházási keret – hitelkeretek, 2011–2014 (millió euró)
Forrás:  EBB.Ország/Régió 2011 2012 2013 2014 Összesen
Botswana 20,00 20,00
Dominikai Köztársaság 15,50 1,00 16,50
Ghána 8,00 20,00 20,00 48,00
Haiti 8,00 8,00
Kenya 13,50 76,50 50,00 140,00
Malawi 15,00 15,00
Mozambik 5,00 5,00
Nigéria 100,17 120,00 50,00 270,17
Regionális – Afrika 80,11 80,11
Regionális – Karibi régió 50,00 50,00
Regionális – Kelet-Afrika 4,00 60,00 114,00 152,00 330,00
Regionális – Dél-Afrika 25,50 25,50
Regionális – Nyugat-Afrika 10,00 10,00
Ruanda 8,00 8,00
Seychelle-szigetek 5,00 5,00
Zambia 25,00 25,00
Összesen 177,00 241,67 270,00 427,61 1 056,28
15 Észrevételek
Helyi pénznemben történő 
finanszírozás
31 
Az EBB -t arra ösztönzik, hogy – amen y-
nyiben megvalósítható és megfelelő – 
helyi pénznemben nyújtson hiteleket, 
mert így a végső kedvezményezett 
számára elkerülhető az árfolyam -
kockázat11. Az EBB belső hitelkockázat - 
politikája a helyi pénznemben történő 
finanszírozást a beruházási keret teljes 
tőkeellátottságának 20%-ában maxi -
malizálja. A helyi pénznemben történő 
finanszírozás aránya a 2011–2014-es 
időszakban – mind az éves volument, 
mind a beruházási keret teljes portfó -
liójához viszonyított arányát tekintve  – 
nagyobb volt, mint korábban bármikor. 
2014 végén a helyi pénznemben nyúj -
tott hitel összege a beruházási keret 
teljes tőkeellátottságának 18,1%-a volt.32 
A helyi pénznemben történő hitelnyúj -
tás révén még inkább növelhető a be -
ruházási keret fejlesztési hatása. Ezt 
a kedvezményezést számos pénzügyi 
közvetítő üdvözölte az AKCS -orszá -
gokban (lásd: a  6. háttérmagyarázat  
példája).
33 
Helyi pénznemben történő finanszí -
rozást más fejlesztési finanszírozási 
intézmények is végeznek, és egyes 
pénzügyi közvetítők vannak olyan 
helyzetben, hogy maguk kezelik az ár -
folyamkockázatot. Mindezek ellenére 
a helyi pénznemben történő hitelezés 
iránt továbbra is nagy a kereslet, és az 
EBB fontos szerepet játszik e kereslet 
kielégítésében.
Mikrofinanszírozás (Haiti)
Egy haiti mikrofinanszírozási intézet részére hitelkeretet nyitottak, lehetővé téve, hogy az intézet megnövelje 
portfólióját a földrengés utáni újjáépítési munkák kapcsán. A célkedvezményezettek városokban, főként a ke -
reskedelem, a kézműipar és a szolgáltatások területén tevékenykedő egyéni vállalkozók és mikrovállalkozások. 
A beruházási keret által rendelkezésre bocsátott (3 millió eurónak megfelelő) összeget helyi pénznemben 
(haiti gourde) fizették ki. Az árfolyamkockázatot teljes mértékben a beruházási keret viseli. A kezdeményezés 
hozzáférést biztosít a helyi kisvállalkozások számára a finanszírozási forrásokhoz.6. háttérmagyarázat
Katalizáló hatás
34 
A Cotonoui Megállapodás értelmé -
ben a beruházási keret műveleteinek 
katalizátorként kell szolgálniuk a hos z-
szú távú helyi források mozgósítá -
sának ösztönzéséhez és a külföldi 
magánbefektetőknek és hitelezőknek 
az AKCS -államok projektjeibe való 
bevonásához12.35 
A katalizáló hatás kimutatásának 
egyik egyszerű módja a tőkeáttételi 
mutató kiszámítása: ehhez a projekt -
beruházások teljes összegét el kell 
osztani a beruházási keret által ren -
delkezésre bocsátott teljes összeggel. 
A pénzügyi közvetítőkkel és végső 
felhasználókkal készített interjúk során 
nyert információk alapján a beruhá -
zási keretből támogatott 20 projektet 
tartalmazó vizsgált mintában a kö -
vetkezők a tőkeáttételi mutatók (lásd: 
7. háttérmagyarázat ).11 A Cotonoui Megállapodás 
II. melléklete 5. cikkének c) 
pontja.
12 A Cotonoui Megállapodás 
II. melléklete 3. cikke 
(1) bekezdésének b) pontja.
16 Észrevételek
36 
A beruházási keretnek a további 
finanszírozási forrásokat mozgósító 
hatását nehéz felmérni. A mérés attól 
függ, hogy a beruházási keret „csat -
lakozónak” vagy „kezdeményezőnek” 
tekintendő -e (előbbi esetben az EBB -t 
egy másik fejlesztési finanszírozási 
intézmény kérte fel a projektben való 
részvételre, utóbbi esetben a projektet 
az EBB kezdeményezte).37 
A katalizáló hatás ugyanakkor tágabb 
fogalom, mint maga a tőkeáttétel. 
A beruházási keret többletértéke 
ezenkívül abban is rejlik, hogy az EBB 
részvétele a hitelképességet is növeli. 
A nagyobb hitelképesség a többi hite -
lező és adományozó bizalmát is növeli, 
valamint arra ösztönzi őket, hogy 
vegyenek részt a konkrét projektekben 
(lásd: a  8. háttérmagyarázat  példái).7 . háttérmagyarázatTőkeáttételi mutató
Forrás:  Európai Számvevőszék.Pénzügyi eszköz Tőkeáttétel Megjegyzések
Infrastrukturális projektek és közvetlen hitelek 4,6A projekt összköltségének és a beruházási keret 
lekötött összegének a hányadosa
Hitelkeretek 3,2A beruházási keret a  projekt összköltségének legfel -
jebb 50%-át finanszírozza
Tőkebefektetések 7,1A tőkebefektetési alap teljes összegének és a beru -
házási keret lekötött összegének a hányadosa
Erős katalizáló hatást kifejtő projektek
Lake Turkana Wind Farm (Szélerőműpark, Turkana -tó)
A beruházási keret részt vesz a 623  millió  eurós Turkana -tavi szélerőműpark finanszírozásában, amely minded -
dig az egyik legnagyobb egyedi magánberuházás Kenyában és a szubszaharai Afrika legnagyobb szélerőmű -
parkja. A beruházási keret hozzájárulása 150 millió euró. Ebben a projektben a beruházási keret katalizáló 
hatása erősnek bizonyult: az EBB szereplése nagymértékben ösztönözte a többi befektető részvételét.
Mikrofinanszírozási alap
A beruházási keret 5 millió eurót fektetett egy mikrofinanszírozási intézményeket és Afrika -szerte a tisztessé -
ges kereskedelemben tevékenykedő kistermelőket célzó mikrofinanszírozási alapba. A tőkebevonás összesen 
22 millió euró volt. Az alapot eredetileg három civil szervezet kezdeményezte. A beruházási keret finanszírozá -
sa nélkül a projekt minden bizonnyal nem valósulhatott volna meg.8. háttérmagyarázat
17
 Következtetések 
és ajánlások
38 
Elvégzett vizsgálataink alapján meg -
állapítjuk, hogy a beruházási keret 
többletértéket hoz létre az AKCS -or-
szágokkal folytatott uniós fejlesztési 
együttműködés terén. A beruházási 
keret összhangban van az AKCS -or-
szágokkal folytatott uniós fejlesztési 
együttműködéssel, hozzáférést bizto -
sít hosszú távú finanszírozási lehetősé -
gekhez és helyi pénznemben nyújtott 
hitelekhez, továbbá katalizáló hatása 
is van.
39 
A beruházási keret és az AKCS -or-
szágokkal folytatott uniós fejlesztési 
együttműködés más területei közötti 
összhang tovább nőtt, mivel az EBB 
az Impact finanszírozási keret (IFE) 
révén immár nagyobb kockázattal 
járó projekteket is fel tud vállalni (lásd: 
15. bekezdés).
40 
Kenyában megállapítottuk, hogy 
a pénzügyi közvetítők nem tartják 
be teljes mértékben azt a láthatósági 
követelményt, amelynek értelmében 
a beruházási keretet fel kell tüntet -
ni saját, kkv -kkal kötött továbbhi -
telezői megállapodásaikban (lásd: 
21–22. bekezdés).1. ajánlás  
A továbbhitelezői 
megállapodásokban 
szisztematikusan fel kell 
tüntetni a beruházási 
keretet
Az EBB gondoskodjék arról, hogy 
a pénzügyi közvetítők továbbhitelezői 
megállapodásaikban hivatkozzanak 
a beruházási keretre, hogy a végső 
kedvezményezettek tájékozódjanak 
a finanszírozási forrásról.
41 
A hitelkereteket kiegészítő technikai 
segítségnyújtás nem kellően célozta 
meg a végső kedvezményezetteket 
(lásd: 23. bekezdés).
2. ajánlás  
A hitelkeretek 
kiegészítéseként technikai 
segítségnyújtást kell 
felajánlani
Annak érdekében, hogy a kkv -k szint -
jén növekedjék a fejlesztés hatása, az 
EBB a pénzügyi közvetítőkkel együtt 
biztosítsa, hogy a végső kedvezmé -
nyezettek teljes mértékben ki tudják 
használni a technikai segítségnyújtási 
lehetőségeket.
18 Következtetések és ajánlások
42 
A beruházási keret fontos szerepet 
játszik a hosszú távú finanszírozási 
lehetőségekhez való hozzáférés és 
a helyi pénznemben történő hitelnyúj -
tás területén. A beruházási keretnek 
továbbá kedvező katalizáló hatása is 
van (lásd: 28–37. bekezdés).
A jelentést 2015. szeptember 22-i luxembourgi ülésén fogadta el a Karel PINXTEN 
számvevőszéki tag elnökölte III. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 elnök

19
 Mellékletek
Jóváhagyott műveletek, aláírt szerződések, és az AKCS beruházási keret részére 
folyósított összegek (évenként és összesítve)
(millió euró )
2003–2010 2011 2012 2013 2014 Összesen
Jóváhagyások 3 396,3 429,6 617, 0 818,0 443,6 5 704,6
Aláírt szerződések 2 816,1 193,0 355,0 471,5 652,6 4 488,2
Folyósítások 1 401,4 305,5 315,1 27 7, 2 290,5 2 589,7
Forrás: EBB.I. melléklet
20 Mellékletek II. mellékletPénzü gyi eszközönkénti lebontás  
2011 és 2014 között aláírt összegek 
Egyéb
100 millió/uni00A0euró
Tőkebefektetések
136 millió/uni00A0euróInfrastrukturális projektek
378 millió/uni00A0euróHitelkeretek
1 056 millió/uni00A0euró
Forrás: EBB.
21 Mellékletek III. mellékletA Számvevőszék által megvizsgált projektek (millió euró)
Projekt 
számaOrszág Szerződés megnevezéseA beruházási keret -
ben aláírt összeg A projekt tel -
jes összege1Aláírás 
éveÁgazat/Eszköz
1 KamerunKribi gas -fired power plant (Kribi 
gázüzemű erőmű)29,5 260 2012 INFRA (Energia)
2 HaitiACME Haiti local currency loan (ACME, 
Haiti pénznemében nyújtott hitel)3,0 6 2011 Hitelkeret
3 KenyaLake Turkana Wind Power (Szél -
erőmű, Turkana -tó)150,0 623 2014 INFRA (Energia)
4 Kenya Family Bank PEFF (Családi Bank, PEFF) 10,0 20 2013 Hitelkeret
5 Kenya Housing finance (Lakásfinanszírozás) 20,0 50 2012 Hitelkeret
6 KenyaFamily Bank microfinance facility 
(Családi bank mikrofinanszírozási 
eszköz)10,0 20 2013 Hitelkeret
7 Kenya Shelter Afrique 15,0 38 2013 Városfejlesztés
8 Malawi Malawi credit line (Malawi hitelkeret) 15,0 30 2013 Hitelkeret
9 Mauritius Mauritius Airport Hotel 8,0 21 2012 Turizmus
10 Nigéria Access Bank 50,0 125 2012 Hitelkeret
11 Regionális – Afrika ADENA Fund 12,0 100 2011 Tőkebefektetés
12a) Regionális – Afrika EDFI/EFP -Proparco Beleértendő az 
EDFI -EFP részére lekö -
tött 100  millió  euróba75
2013Hitel
12b) Kenya EDFI/EFP -FMO 45 Hitelkeret
13 Regionális – Afrika Catalyst Fund 8,93 125 2011 Tőkebefektetés
14 Regionális – Afrika Convergence ICT Fund 19,25 145 2012 Tőkebefektetés
15 Regionális – AKCS FEFISOL 5,0 22 2011 Tőkebefektetés
16 Regionális – Afrika PTA Bank 80,0 160 2014 Hitelkeret
17 Tanzánia NMB  – PEFF 50,0 107 2013 Hitelkeret
18 TanzániaNMB – Microfinance 
(NMB  – Mikrofinanszírozás)20,0 88 2013 Hitelkeret
19 Uganda Crane Bank 28,0 56 2014 Hitelkeret
20 Uganda EADB 25,0 50 2012 Hitelkeret
1 A számvevőszéki ellenőrzésig lekötött összegek.
22 Az Európai Beruházási Bank  
válaszai
Összefoglaló
Az Európai Beruházási Bank üdvözli az Európai 
Számvevőszéknek a „The ACP Investment Facility 
(ACP IF): does it provide added value?” című záró -
jelentését. A vizsgálat lehetővé tette a beruházási 
keret segítségével finanszírozott projektekből 
vett reprezentatív minta következetességének és 
célravezetőségének értékelését az Európai Unió 
Cotonoui Megállapodásban meghatározott fej -
lesztési céljai szempontjából. Véleményünk szerint 
a III. kamara összes elfogadott következtetése és 
ajánlása elfogadható.
Észrevételek
Finanszírozási konstrukciók
26
A beruházási keret valójában a szigorú értelemben 
vett alapvető infrastruktúrára irányuló (különösen 
magánszektorban folyó) beruházási projekteket 
finanszíroz az energiaügyi, a közlekedési, a távköz -
lési és a vízügyi ágazatban. Az oktatás és az egész -
ségügy területén végrehajtott műveletek jelenleg 
inkább közvetett finanszírozás (hitelkeretek vagy 
befektetési alapokban szerzett tőkerészesedések) 
keretében zajlanak, különösen a hatásközpontú 
finanszírozás 2014-ben bevezetett csomagján 
keresztül. A cél az egészségügyi ellátáshoz és az 
oktatáshoz való hozzáférés javítása, különösen 
a legkiszolgáltatottabb népességcsoportok köré -
ben, elsősorban a magánvállalkozások által biz -
tosított kínálat bővítéséhez nyújtott támogatás 
révén. Szeretnénk azonban közvetlenebb módon 
is szerepet vállalni az említett két ágazat alapvető 
infrastruktúráinak finanszírozásában, különösen 
a támogatásokat ötvöző műveletekkel („blending”).Következtetések és ajánlások
1. ajánlás
Pénzügyi közvetítésre irányuló szerződéseink már 
minden esetben tartalmaznak olyan rendelkezést, 
amely előírja a finanszírozási forrás szisztematikus 
megemlítését a pénzügyi közvetítők és a végső ked -
vezményezettek között létrejövő hitelmegállapodá -
sokban. Igyekszünk még nagyobb erőfeszítéseket 
tenni a rendelkezés megfelelő végrehajtásának biz -
tosítása érdekében. Az elvégzett ellenőrzés nyomán 
már felszólítottuk kenyai partnereinket1 e szerző -
déses kötelezettség hathatós végrehajtására, és 
a jövőben különös figyelmet fogunk fordítani erre, 
mivel ez döntő szerepet játszik abban, hogy látha -
tóvá tegyük az Európai Unió Cotonoui Megállapo -
dás keretében végzett tevékenységét.
2. ajánlás
Noha a technikai segítségnyújtásnak valóban 
jelentős része irányul a helyi pénzügyi intézmények 
(különösen kereskedelmi bankok és mikrofinanszí -
rozási intézmények) kapacitásainak növelésére az 
AKCS -országokon belüli pénzügyi ágazat átfogó 
korszerűsítésének céljából, a technikai segítségnyúj -
tási programok kisebb mértékben a végső ked -
vezményezettekre, a vállalkozásokra is irányulnak 
annak érdekében, hogy a kkv -k beruházási pro -
jektjei közül több váljon bankképessé. A legutóbbi 
pénzügyi segítségnyújtási műveleteink már közvet -
lenül a vállalkozásokat is célozzák. Meg kell továbbá 
jegyezni, hogy a 11. EFA keretében az EBB mélyíteni 
kívánja az Európai Bizottsággal folytatott együtt -
működést, különösen a magánszektor fejlesztése 
céljából támogatásötvözéssel finanszírozott műve -
letek esetében. Ez lehetővé fogja tenni a beruházási 
keretből származó források végső kedvezménye -
zettjei számára biztosított technikai segítségnyújtás 
volumenének növelését és típusának bővítését. 
Bizonyos konkrét megközelítésmódokról jelenleg 
folyik az eszmecsere.
1 SHELTER -AFRIQUE COMMUNITY DEVELOPMENT projekt.
HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
Az EBB által kezelt AKCS beruházási keret egy kockázatviselő 
rulírozó alap, amely magáncégek és a kereskedelmi alapon 
vezetett állami szektorbeli cégek beruházásait támogatja az 
afrikai, karibi és csendes óceáni országokban. A keret 
különböző pénzügyi eszközök révén közép- és hosszú távú 
finanszírozás nyújtásával fenntartható gazdasági, társadalmi 
és környezeti előnyök elérésére törekszik.
A Számvevőszék arra a következtetésre jutott, hogy 
a beruházási keret többletértéket teremt, és működése 
összességében összhangban van az Európai Unió és az 
AKCS -országok közötti fejlesztési együttműködéssel. 
Ugyanakkor nem mindig tartották be azt a  szerződéses 
kötelezettséget, hogy a végső kedvezményezetteket 
tájékoztatni kell az EBB -től, illetve a beruházási keretből 
származó finanszírozásról, továbbá a  technikai 
segítségnyújtás során sem mindig a kis- és 
középvállalkozásokat célozták meg.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK