[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 20.4.2005

COM(2005) 151 végleges

2005/0058 (CNS)

Javaslat

TANÁCSI IRÁNYELV

a burgonya-fonálféreg elleni védekezésről

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

1. A JAVASLAT ÖSSZEFÜGGÉSE

( A javaslat célkitűzéseinek indokolása

A közönséges burgonya-fonálféreg elleni védekezésről szóló, 1969. december 8-i 69/465/EGK tanácsi irányelv felülvizsgálata és naprakésszé tétele.

( Általános összefüggés

A tagállamokon belül a burgonya-fonálféreg elleni védekezés érdekében megteendő általános intézkedések a burgonyfonálféreg eloszlásának meghatározása, elterjedésének megelőzése céljából.

( A javaslat területén meglévő rendelkezések

Az elégtelennek és nem naprakésznek tartott jelenlegi EU-s jogszabályok felülvizsgálata.

( Más politikákkal való összhang

A burgonyát károsító szervezetek elleni védekezésre vonatkozó jelenlegi többi irányelvvel összhangban.

2. AZ ÉRDEKELT FELEK KÖZÖTTI KONZULTÁCIÓ ÉS HATÁSVIZSGÁLAT

( Az érdekelt felek közötti konzultáció

Konzultációs módszerek, a célzott főbb ágazatok és a válaszadók általános profilja

Informális konzultáció keretében négy ülést tartottak az érintett tagállamok nemzeti szakértőivel.

Az EK és a tagállamok nemzeti szakértői közötti információcsere és elektronikus levelezési úton eljuttatott megjegyzések.

Az Európai Vetőmagszövetség (European Seed Association; ESA) képviselőivel folytatott ülés.

Az Európai Unió mezőgazdasági szervezeteinek bizottságának (COPA) és az Európai Unió mezőgazdasági együttműködését koordináló általános bizottság (General Confederation of Agricultural Co-operatives in the European Union; COGECA) képviselőivel folytatott ülés.

A fent említett főbb szervezetek (ESA/COPA/COGECA) nem hoztak fel a javasolt szöveggel kapcsolatos lényeges kérdést. Rákérdeztek az intézkedéseknek a termelőket terhelő valószínűsíthető költségére, és a Bizottság kifejtette, hogy az nem térne el lényegesen a már hatályos intézkedésektől.

A válaszok összefoglalása és azok figyelembevételének módja

A nemzeti szakértőkkel a szövegtervezet egészéről, és különösen a harmonizált mintavételezési és vizsgálati eljárásokról konzultáltak. Válaszaikat adott esetben figyelembe vették.

( A szakértelem megszerzése és felhasználása

Az érintett tudományos/szakértői területek

Nematológusok és növény-egészségügyi szakértők.

Alkalmazott módszerek

Írásbeli és szóbeli konzultációk.

A konzultációban részt vevő főbb szervezetek/szakértők

Az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak nemzeti szakértői. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság növény-egészségüggyel foglalkozó tudományos testületétől nem kértek független tudományos tanácsot, mert a Hatóság jelenleg nincs abban a helyzetben, hogy a növényegészségügy terén felmerülő kérdésekre választ adjon.

A tudományos biztonság szintje: magas.

Kapott és felhasznált tanácsok

A szakértők a naprakésszé tett, valamint harmonizált mintavételezési és vizsgálati eljárásokra vonatkozó tanácsokat adtak.

A szakértői tanácsoknak a nyilvánosság számára történő hozzáférhetővé tételére felhasznált eszközök

Nem használtak ilyen eszközöket, de a szakértelmet tükröző jogszabályokat nyilvánossá teszik.

( Hatásvizsgálat

A hatást általánosságban semlegesnek tartják, mert a javasolt irányelv a közönséges burgonya-fonálféreg elleni védekezésről szóló meglévő jogszabály helyébe fog lépni. Egyrészről a burgonya-fonálféreg felszámolására irányuló kötelezettség nem, csak eloszlásuk meghatározására és elterjedésük megelőzésére, valamint az azok elleni védekezésre irányuló kötelezettség létezik.

Másrészről az ültetésre szánt növények előállítására szánt egyes növények ültetés előtti, a burgonya-fonálféregre irányuló vizsgálata újonnan bevezetett aspektus. Erre a burgonya-fonálféregnek a kapcsolódó talajon keresztül az ültetésre szánt fertőzött növényekkel történő elterjedésének nagy veszélye miatt van szükség. Ezért egyes, a burgonyával vetésforgós rendszerben termesztett növényeket ellenőrző intézkedéseknek fognak alávetni.

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI

( A javasolt fellépés összefoglalása

A tagállamok által a burgonya-fonálféreg ellen megteendő általános intézkedések, mint például az alábbiak:

- hatósági vizsgálatok annak biztosítása érdekében, hogy azokon a szántóföldeken, ahol vetőburgonya előállítására szánt vetőburgonyát, és ültetésre szánt növények előállítására szánt egyes növényeket tartanak vagy ültetnek, nincs jelen burgonya-fonálféreg;

- a vetőburgonya termesztésére használt burgonyán kívüli burgonya termesztésére használt szántóföldeken évente elvégzendő hatósági felmérések;

- védekezési intézkedések a burgonya-fonálféreg észlelése esetén;

- fertőzés alóli mentesítésre irányuló intézkedések;

- a tagállamok által az EK felé tett értesítései.

( Jogalap

Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 37. cikke

( A szubszidiaritás elve

A szubszidiaritás elvét annyiban kell alkalmazni, amennyiben a javaslat nem tartozik a Közösség kizárólagos hatáskörébe.

A javaslat célkitűzéseit a tagállamok a következő ok(ok) miatt nem tudják megfelelően elérni.

Ha burgonya-fonálféreg ellen a Közösség egészében nem védekeznének egyidejűleg és módszeresen, akkor e károsító szervezet bevezetésének megelőzésére irányuló védekezési intézkedések csak korlátozott hatással bírnának.

A javaslat célkitűzései közösségi fellépéssel a következő ok(ok) miatt jobban elérhetők.

A burgonyatermesztés fontos helyet foglal el a Közösség mezőgazdaságában, és a burgonyahozamot a károsító szervezetek állandóan fenyegetik. Ha e szervezetek ellen a Közösség egészében nem védekeznének egyidejűleg és módszeresen, akkor e károsító szervezetek a tagállam területére történő bevezetésének megelőzésére irányuló védekezési intézkedések csak korlátozott hatással bírnának. Ennek biztosítása érdekében szükségesek a tagállamok által a burgonya-fonálféreg ellen megteendő általános intézkedések. A tagállamok – amennyiben szükséges – további vagy szigorúbb intézkedéseket is tehetnek, amennyiben azok nem veszélyeztetik a Közösségen belül a burgonya mozgását.

A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.

( Az arányosság elve

A javaslat az arányosság elvének a következő ok(ok) miatt felel meg.

A javasolt irányelv a tagállamok által elvégzendő általános intézkedéseket tartalmazza.

Mindazonáltal a javasolt irányelv egy meghatározott keretben hatókört enged a nemzeti döntések számára, a „termőföld”, a „termelőterület”, „a burgonya-fonálféreg jelenlétének valószínűsége” fogalom-meghatározása, és a hatósági védekezési program tartalma tekintetében

Nem kell alkalmazni; a jelenlegi EU-s jogszabály felülvizsgálata.

( Az eszközök kiválasztása

Javasolt eszköz: irányelv.

Más eszközök a következő ok(ok) miatt nem lennének megfelelőek.

A javasolt szöveg a burgonya-fonálféreg elleni védekezés és a Közösségben történő elterjedésének megakadályozását biztosító olyan általános intézkedéseket tartalmaz, amelyek megkövetelik a nemzeti növényvédelmi szervezetektől a szöveg végrehajtására – és ezáltal az irányelv alkalmazására – irányuló nemzeti eljárások létrehozását.

Ebben az esetben az irányelvtől eltérő más eszköz nem volna megfelelő.

4. A KÖLTSÉGVETÉSRE GYAKOROLT HATÁSOK

Nincs a költségvetésre gyakorolt hatás.

5. KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓ

( A meglévő jogszabály hatályon kívül helyezése

A javaslat elfogadása a meglévő jogszabály hatályon kívül helyezését eredményezi.

( Megfelelési táblázat

A tagállamok kötelesek közölni a Bizottsággal a javasolt irányelvet átültető nemzeti rendelkezéseik szövegét, valamint e rendelkezések és az ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot.

2005/0058 (CNS)

Javaslat

TANÁCSI IRÁNYELV

a burgonya-fonálféreg elleni védekezésről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 37. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],

mivel:

(1) A közönséges burgonya-fonálféreg elleni védekezésről szóló, 1969. december 8-i 69/465/EGK tanácsi irányelv[3] elfogadása óta jelentős fejődés történt a burgonya-fonalféreg fajok és populációk nómenklatúrájában, biológiájában és járványtanában, valamint eloszlási formájukban.

(2) A Globodera pallida (Stone) Behrens (európai populációk) és a Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens (európai populációk) burgonya-fonálférget a burgonyát károsító szervezetekként ismerik el.

(3) A 69/465/EGK irányelv rendelkezéseit újból megvizsgálták, és – ezen újbóli vizsgálat eredményeként – azokat nem találták elégségesnek. Ezért átfogóbb rendelkezések elfogadása szükséges.

(4) A rendelkezéseknek figyelembe kell venniük, hogy hatósági vizsgálatok szükségesek annak biztosítása érdekében, hogy azokon a szántóföldeken, ahol vetőburgonya előállítására szánt vetőburgonyát, és ültetésre szánt növények előállítására szánt egyes növényeket tartanak vagy ültetnek, nincs jelen burgonya-fonálféreg.

(5) A vetőburgonya termesztésére használt burgonyán kívüli burgonya termesztésére használt szántóföldeken évente hatósági felméréseket kell végezni.

(6) Az ilyen hatósági vizsgálatok és felmérések tekintetében mintavételezési és vizsgálati eljárásokat kell megállapítani.

(7) Figyelemmel kell lenni a kórokozó elterjedésének eszközeire.

(8) A rendelkezéseknek figyelembe kell venniük, hogy a burgonya-fonálféreg elleni védekezés hagyományosan vetésforgóval történik, mivel felismerték, hogy néhány éves kihagyás a burgonya termesztésében jelentős mértékben csökkenti a férgek populációját. Mostanában a vetésforgót ellenálló burgonyafajták használatával egészítik ki.

(9) A tagállamoknak ezen túlmenően – amennyiben szükséges – további vagy szigorúbb intézkedéseket kell tudniuk tenni, feltéve, hogy ez nem veszélyezteti a burgonya Közösségen belüli mozgását, kivéve, amennyiben azt a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelv[4] megállapítja. Az ilyen intézkedésekről értesíteni kell a Bizottságot és a többi tagállamot.

(10) A 69/465/EGK irányelvet ezért hatályon kívül kell helyezni.

(11) Mivel a megteendő cselekvés célkitűzéseit – nevezetesen a burgonya-fonálféreg eloszlásának meghatározása, elterjedésének megakadályozása, valamint az az elleni védekezés – a tagállamok nem érhetik el megfelelően, és ezért azokat a cselekvés léptéke és hatásai miatt közösségi szinten jobban el lehet érni, a Közösség – a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban –intézkedéseket fogadhat el. Ez az irányelv – az ugyanazon cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban – nem megy túl azon, ami a célkitűzések elérése érdekében szükséges.

(12) Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[5], összhangban kell elfogadni,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. fejezet

Tárgy és fogalommeghatározások

1. cikk

Ez az irányelv a tagállamok által a Globodera pallida (Stone) Behrens (európai populációk) és a Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens (európai populációk) (a továbbiakban: „burgonya-fonálféreg”) ellen megteendő, az eloszlásuk meghatározására, elterjedésük megelőzésére, és az ellenük való védekezésre irányuló intézkedéseket állapítja meg.

2. cikk

Ezen irányelv alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

a) hatósági vagy hatóságilag : egy tagállamnak a 2000/29/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdésének g) pontjában meghatározott felelős hatósági testületei által létrehozott, engedélyezett, vagy elvégzett;

b) ellenálló burgonyafajta : olyan fajta, amely a termesztés során jelentősen gátolja a burgonya-fonálféreg egy különleges populációjának kifejlődését;

c) vizsgálat : a burgonya-fonálféreg egy szántóföldön való jelenlétének meghatározására irányuló módszertani eljárás;

d) felmérés : a burgonya-fonálféreg egy tagállam területén való jelenlétének meghatározására irányuló, egy meghatározott időszakban lefolytatott módszertani eljárás.

3. cikk

1. A tagállam felelős hatósági testületei – annak biztosítása érdekében, hogy a szántóföldön belüli növény-egészségügyi feltételek a burgonya-fonálféreg kockázata tekintetében homogének legyenek – meghatározzák, hogy az ezen irányelv alkalmazásában mi minősül szántóföldnek. Ennek során figyelembe veszik a megbízható tudományos és statisztikai alapelveket, a burgonya-fonalféreg biológiáját, és a burgonya-fonálféreg gazdanövényeinek különös termesztési rendszereit ebben a tagállamban. A szántóföld meghatározására vonatkozó részletes kritériumokról hatóságilag értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot.

2. A szántóföld meghatározására vonatkozó kritériumokkal kapcsolatos további rendelkezések a 17. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban fogadhatók el.

II. fejezet

Kimutatás

4. cikk

1. A tagállamok előírják, hogy burgonya-fonálféreg jelenlétére irányuló hatósági vizsgálatot olyan szántóföldön végeznek el, ahol ültetésre szánt növények előállítására szánt, az I. mellékletben felsorolt növényeket, vagy vetőburgonya előállítására szánt vetőburgonyát tartanak vagy termesztenek.

2. Az (1) bekezdésben előírt hatósági vizsgálatot közvetlenül az ültetés előtt vagy korábban végzik el, ez utóbbi esetben e vizsgálat eredményeit tartalmazó olyan igazoló okmánynak kell rendelkezésre állnia, amely megerősíti, hogy burgonya és más, az I. melléklet 1. pontjában említett gazdanövény nem volt jelen a vizsgálat időpontjában, és a vizsgálat óta azokat ott nem termesztik.

3. Az (1) bekezdésben említettektől eltérő, és 2007. január 1-jéig elvégzett hatósági vizsgálatok eredményei a (2) bekezdésben említett igazolásnak tekinthetők.

4. Ha egy tagállam felelős hatósági testületei megállapították, hogy nem áll fenn a burgonya-fonálféreg elterjedésének kockázta, az (1) bekezdésben említett hatósági vizsgálat az alábbiak vonatkozásában nem kötelező:

a) az I. mellékletben felsorolt nem kereskedelmi célú ültetésre szánt növények előállítására szánt növényeknek egy hatóságilag meghatározott területen elhelyezkedő, egybefüggő termőhelyen belüli ültetése

b) a vetőgumó előállítására szánt vetőburgonyának egy hatóságilag meghatározott területen elhelyezkedő, egybefüggő termőhelyen belüli ültetése.

5. A tagállamok biztosítják, hogy az (1) és (3) bekezdésben említett vizsgálatok eredményeit hatósági nyilvántartásban tárolják, és azokat a Bizottság számára hozzáférhetővé teszik.

5. cikk

1. A vetőburgonya előállítására szánt vetőburgonya, valamint az ültetésre szánt növények előállítására szánt, az I. melléklet 1. pontjában felsorolt növények esetében, a 4. cikk (1) bekezdésében említett hatósági vizsgálat a II. mellékletnek megfelelő mintavételezést és a burgonya-fonálféreg jelenlétére irányuló vizsgálatot tartalmaz.

2. Az ültetésre szánt növények előállítására szánt, az I. melléklet 2. pontjában felsorolt növények esetében, a 4. cikk (1) bekezdésében említett hatósági vizsgálat a II. mellékletnek megfelelő mintavételezést és a burgonya-fonálféreg jelenlétére irányuló vizsgálatot, vagy a III. melléklet I. szakaszában meghatározott ellenőrzést.

6. cikk

1. A tagállamok előírják, hogy a burgonya-fonálféreg jelenlétére irányuló hatósági felméréseket a vetőburgonyán kívüli burgonya termesztésére használt szántóföldeken évente elvégzik.

2. A hatósági felmérések a II. melléklet 2. pontjának megfelelő mintavételezést és a burgonya-fonálféreg jelenlétére irányuló vizsgálatot tartalmaznak, és azokat a III. melléklet II. szakaszával összhangban végzik el.

3. A hatósági felmérések eredményeiről minden évben legkésőbb december 31-ig értesítik a Bizottságot.

7. cikk

Ha – a 4. cikk (1) bekezdésében említett hatósági vizsgálat, és más, a 4. cikk (3) bekezdésében említett hatósági vizsgálatok eredményeként – nem találtak burgonya-fonálférget, a tagállam felelős hatósági testületei biztosítják, hogy olyan okmányt állítanak ki, amely szerint a szántóföldet megvizsgálták, és nem találtak burgonya-fonálférget.

8. cikk

1. Amennyiben a 4. cikk (1) bekezdésében említett hatósági vizsgálat során burgonya-fonálférget találtak, a tagállam felelős hatósági testületei biztosítják, hogy olyan okmányt állítanak ki, amely szerint a szántóföldet megvizsgálták, és burgonya-fonálférget találtak. A hatósági vizsgálat során burgonya-fonálféreggel fertőzöttnek talált szántóföldekre vonatkozó adatokat bejegyzik a 4. cikk (5) bekezdésében említett hatósági nyilvántartásba.

2. Amennyiben burgonya-fonálférget találnak a szántóföldön a 6. cikk (1) bekezdésében említett hatósági éves felmérés során, a tagállam felelős hatósági testületei biztosítják, hogy olyan okmányt állítanak ki, amely szerint a szántóföldet felmérték, és burgonya-fonálférget találtak. Az éves felmérés során burgonya-fonálféreggel fertőzöttnek talált szántóföldekre vonatkozó adatokat bejegyzik a 4. cikk (5) bekezdésében említett hatósági nyilvántartásba.

3. Az olyan szántóföldről származó burgonyát vagy az I. mellékletben felsorolt olyan növényeket, amelyre vonatkozóan az (1) vagy a (2) bekezdésben említett okmányt állítottak ki, vagy amely burgonya vagy növény olyan termőfölddel érintkezett, amelyben burgonya-fonálférget találtak, hatóságilag fertőzöttnek minősítenek.

III. fejezet

Védekezési intézkedések

9. cikk

1. A tagállamok előírják, hogy azon a szántóföldön, amelyre vonatkozóan a 8. cikk (1) vagy (2) bekezdésében említett okmányt állítottak ki:

a) nem ültetnek vetőburgonya – beleértve a vetőgumó – előállítására szánt burgonyát, és

b) nem ültetnek és nem tárolnak az I. mellékletben említett, újraültetésre szánt növényeket. Ennek ellenére azonban az I. melléklet 2. pontjában felsorolt növények elültethetők a szántóföldön feltéve, hogy e növényeket alávetik a III. melléklet III. szakaszának A) pontjában említett hatóságilag jóváhagyott intézkedéseknek, amennyiben nem áll fenn a burgonya-fonálféreg elterjedésének azonosítható kockázata.

2. A vetőburgonya előállítására szánt burgonyán kívüli burgonya ültetésére használt olyan szántóföld esetében, amelyre vonatkozóan a 8. cikk (1) vagy (2) bekezdésében említett okmányt állítottak ki, a tagállamok felelős hatósági testületei előírják, hogy e szántóföldeket a burgonya-fonálféreg leküzdését célzó hatósági védekezési program tárgyát képezik.

Figyelembe véve a burgonya-fonálféreg gazdanövényeinek különleges előállítási és forgalomba hozatali rendszerét az érintett tagállamban, és a jelenlévő burgonya-fonálféreg populációjának jellemzőit, e program magában foglalja a rendelkezésre álló, a IV. melléklet I. szakaszában meghatározott legmagasabb ellenállási szintű ellenálló burgonyafajták használatát. E programról írásban tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot, a biztonság összehasonlítható szintjeinek a tagállamok közötti biztosítása céljából.

A burgonyafajták ellenállási fokát a IV. melléklet I. szakaszában megállapított, a standard pontszámokat jelölő táblázat szerint határozzák meg. Az ellenállás vizsgálatát a IV. melléklet II. szakaszában meghatározott eljárásnak megfelelően végzik.

10. cikk

1. A tagállamok előírják, hogy a 8. cikk (3) bekezdése szerint fertőzöttnek minősített burgonya, valamint az I. mellékletben felsorolt növények vonatkozásában

a) vetőburgonya – beleértve a vetőgumót – esetében nem ültetik azt el, kivéve, ha a tagállam felelős hatósági testületeinek felügyelete mellett, a (2) bekezdés szerint elfogadott, olyan tudományos bizonyítékon alapuló megfelelő módszer alkalmazásával fertőtlenítették, hogy ne álljon fenn a burgonya-fonálféreg elterjedésének kockázata,

b) ipari feldolgozásra vagy osztályozásra szánt burgonya esetében, hatóságilag jóváhagyott, a III. melléklet III. szakasza B. pontjának megfelelő intézkedéseknek vetik alá,

c) az I. mellékletben felsorolt növények esetében, nem ültetik el azokat, kivéve, ha a III. melléklet III. szakaszának A. pontjában említett hatóságilag jóváhagyott intézkedéseknek vetik alá, hogy ne legyenek továbbra is fertőzöttek.

2. Az (1) bekezdés a) pontjában említett módszerekre vonatkozó előírásokat a 17. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban fogadják el.

11. cikk

1. A 2000/29/EK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének sérelme nélkül, a tagállamok biztosítják, hogy területükön a burgonya-fonálféregnek egy ellenálló burgonyafajta hatékonyságának összeomlásából vagy az abban bekövetkezett – a féregfajok összetételében, a patotípusban, vagy a virulenciacsoportban beálló kivételes változással kapcsolatos – változásból eredő gyanított előfordulását, vagy megerősített jelenlétét saját felelős hatósági testületeiknek jelentik.

2. Az (1) bekezdés szerint jelentett minden eset vonatkozásában a tagállamok előírják, hogy a burgonya-fonalféreg fajokat és – adott esetben – az érintett patotípust vagy virulenciacsoportot megvizsgálják, és megfelelő módszerekkel megerősítik.

3. A (2) bekezdésben említett megerősítések adatait minden évben legkésőbb december 31-ig megküldik a Bizottságnak és a többi tagállamnak.

4. A (2) bekezdésben említett megfelelő módszerek a 17. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban fogadhatók el.

12. cikk

A tagállamok minden évben legkésőbb december 31-ig írásban értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot, a következő évre általuk forgalomba hozatalra elfogadott, és a hatósági vizsgálat során a burgonya-fonálféreggel szemben ellenállónak talált összes burgonyafajtát tartalmazó jegyzékről. Megállapítják azokat a patotípusokat és virulencia csoportokat, amelyekkel szemben a fajták ellenállóak, az ellenállás fokát, és azt az évet, amelyikben a patotípusokkal és virulencia csoportokkal szembeni ellenállásukat meghatározták.

13. cikk

Ha – a III. melléklet III. szakaszának C. pontjában említett hatóságilag jóváhagyott intézkedések megtétele után – a burgonya-fonálféreg jelenlétét nem erősítik meg, a tagállam felelős hatósági testületei biztosítják, hogy a 4. cikk (5) bekezdésében említett hatósági nyilvántartást naprakésszé teszik, és visszavonnak minden, a szántóföldre kivetett korlátozást.

14. cikk

A 2000/29/EK irányelv 3. és 5. cikkének sérelme nélkül, a tagállamok – a 95/44/EK bizottsági irányelvben[6] megállapított rendelkezésekkel összhangban – kísérleti vagy tudományos célú tevékenység, valamint fajtaszelekciós munka céljából eltéréseket engedélyezhetnek az ezen irányelv 9. és 10. cikkében említett intézkedésektől.

IV. fejezet

Általános és zárórendelkezések

15. cikk

A tagállamok saját termelésükkel kapcsolatban olyan kiegészítő vagy szigorító intézkedéseket fogadhatnak el, amelyek a burgonya-fonálféreg elleni védekezéshez vagy elterjedésük megelőzéséhez szükségesek lehetnek, amennyiben ezen intézkedések összhangban vannak a 2000/29/EK irányelvvel.

Ezen intézkedésekről írásban tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot.

16. cikk

A tudományos vagy műszaki ismeretek fejlődése tükrében a mellékletekben megteendő módosításokat a 17. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban fogadják el.

17. cikk

1. A Bizottságot a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság (a továbbiakban: „a bizottság”) segíti.

2. E bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időszak három hónap.

3. A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.

18. cikk

1. A tagállamok legkésőbb 2006. december 31-ig elfogadják és hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint a rendelkezések és az ezen irányelv közötti megfelelési táblázatot haladéktalanul közlik a Bizottsággal

A tagállamok azokat a rendelkezéseket 2007. január 1-jétől alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

2. A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azon főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

19. cikk

A 69/465/EGK irányelv 2007. január 1-jétől hatályát veszti.

20. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

I. MELLÉKLET

A 4. cikk (1), a 4. cikk (2), 4. cikk (4), az 5. cikk (1), az 5. cikk (2), és a 8. cikk (3) bekezdésében, valamint a 9. cikk (1) bekezdésének b) pontjában, és a 10. cikk (1) bekezdésében említett növények jegyzéke

1. Gyökeres gazdanövények:

Capsicum spp.,

Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw.,

Solanum melongena L .

2. a) Más gyökeres növények:

Allium porrum L.,

Beta vulgaris L.,

Brassica spp.,

Fragaria L..

2. b) Az alábbiak talajban termesztett, és ültetésre szánt gumói, azok kivételével, amelyek esetében akár a csomagolásukkal, akár más eszközzel bizonyítható, hogy azokat növény- vagy vágott virágtemesztést hivatásszerűen nem végző végső felhasználónak történő értékesítésre szánták:

Allium ascalonicum L.,

Allium cepa L.,

Dahlia spp.,

Gladiolus Tourn. Ex L.,

Hyacinthus spp.,

Iris spp.,

Lilium spp.,

Narcissus L.,

Tulipa L..

II. MELLÉKLET

1. Az 5. cikk (1) bekezdésében és az 5. cikk (2) bekezdésében említett hatósági vizsgálattal kapcsolatos mintavételezés és vizsgálat vonatkozásában:

a) a mintavételezés legalább 1500 ml talaj/ha szabványméretű, legalább 100 mag/ha-ból, és lehetőség szerint egy, a teljes szántóföldre kiterjedő, a mintavételezési pontok közötti legalább 5 méter szélességű és legfeljebb 20 méter hosszúságú négyszögletes hálóból gyűjtött talajmintát tartalmaz. Az egész mintát további vizsgálatra – például férgek kivonása, fajtaazonosítás, és adott esetben patotípus/virulenciacsoport meghatározás – használják fel;

b) a vizsgálat a „A Globodera pallidára és Globodera rostochiensis-re vonatkozó növény-egészségügyi eljárások: talajmintavételezési módszerek” (PM 3/30 (1), EPPO-előírások) 1. függelékében vagy a biológiai tesztelési eljárásban a burgonya-fonálféreg kivonása tekintetében meghatározott módszereket tartalmazza.

2. A 6. cikk (2) bekezdésében említett hatósági felméréssel kapcsolatos mintavételezés és vizsgálat vonatkozásában:

a) a mintavételezés:

- az 1. pontban meghatározott mintavételezés legalább 400 ml/ha talajminta-mérettel;

vagy

- legalább 400 ml talajt tartalmazó célzott mintavételezés a gyökerek szemrevételezéses vizsgálata után, amennyiben látható tünetek vannak;

vagy

- legalább 400 ml, a burgonyához kapcsolódó talajt tartalmazó mintavételezés a betakarítás után, ha a szántóföld, ahol a burgonyát termesztették, visszakövethető;

b) vizsgálat az 1. pontban említett vizsgálat

3. Az 1. pontban említettől eltérve a mintaméret minimum 400 ml talaj/ha-ra csökkenthető, feltéve, hogy:

a) van azt igazoló okmány, hogy nem termesztettek burgonyát, vagy az I. melléklet 1. pontjában felsorolt más gazdanövényt, vagy ezek a szántóföldben nem voltak jelen a hatósági vizsgálatot megelőző hat hónapban;

vagy

b) a legutolsó két, egymást követő hatósági vizsgálat során nem találtak burgonya-fonálférget 1500 ml talaj/ha mintákban, és nem termesztettek burgonyát, vagy az I. melléklet 1. pontjában felsorolt más gazdanövényt, és ezek nem voltak jelen e két hatósági vizsgálat közül az első vizsgálat után;

vagy

c) az utolsó, legalább 1500 ml talaj/ha mintaméretből álló hatósági vizsgálat során nem találtak burgonya-fonálféreg cisztákat (élő tartalommal vagy anélkül), és nem termesztettek burgonyát, vagy az I. melléklet 1. pontjában felsorolt más gazdanövényt, és ezek a szántóföldben nem voltak jelen az utolsó hatósági vizsgálatot követően.

Az ezen irányelv hatálybalépése előtt elvégzett más hatósági vizsgálatok eredményei a b) és a c) albekezdésben említett hatósági vizsgálatnak tekinthetők.

A csökkentett méretű mintát a 4. cikk (1) bekezdésében említett további hatósági vizsgálatoknál is fel lehet használni, mindaddig, amíg burgonya-fonálférget nem találnak az érintett szántóföldben.

III. MELLÉKLET

I. szakasz

Ellenőrzés

Az 5. cikk (2) bekezdésére való hivatkozással, a 4. cikk (1) bekezdésében említett hatósági vizsgálat azt állapítja meg, hogy az ellenőrzés időpontjában teljesült a következő kritériumok egyike:

- az utolsó 12 év során – megfelelő, hatóságilag jóváhagyott vizsgálat eredményein alapulva – nem írták le a burgonya-fonálféreg szántóföldben való jelenlétét

vagy

- ismert termesztési előtörténet, amely szerint az utolsó 12 év során nem termesztettek a szántóföldön burgonyát vagy az I. melléklet 1. pontjában felsorolt más gazdanövényeket.

II. szakasz

Felmérések

A 6. cikk (1) bekezdésében említett hatósági felméréseket a vetőburgonya előállítására szánt burgonyán kívüli burgonya termelőterületének legalább 0.5%-án folytatják le.

III. szakasz

Hatósági intézkedések

A. A 9. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és a 10. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett, hatóságilag jóváhagyott intézkedések:

1. megfelelő módszerekkel végzett fertőtlenítés, annak érdekében, hogy ne álljon fenn a burgonya-fonálféreg elterjedésének azonosítható kockázata

2. a talaj lemosással vagy kefével történő eltávolítása, addig, amíg az gyakorlatilag mentes lesz a talajmaradványoktól, hogy ne álljon fenn a burgonya-fonálféreg elterjedésének azonosítható kockázata.

B. A 10. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett, hatóságilag jóváhagyott intézkedések közvetlenek, és magukba foglalják a megfelelő, és hatóságilag jóváhagyott hulladékártalmatlanító berendezésekkel rendelkező feldolgozó vagy osztályozó üzembe történő azonnali szállítást, amelyek vonatkozásában megállapították, hogy nem áll fenn a burgonya-fonálféreg elterjedésének kockázata.

C. A 13. cikkben említett, hatóságilag jóváhagyott intézkedések újbóli, azon szántóföldön történő hatósági mintavételezések, amely szántóföld tekintetében kiállították a 8. cikk (1) bekezdésében vagy a 8. cikk (2) bekezdésében említett okmányt, valamint a II. mellékletben meghatározott módszerek valamelyikét alkalmazó vizsgálat, amelyet a burgonya-fonálféreg pozitív megerősítésétől vagy az utolsó burgonyanövény termesztésétől számított legalább hat éves időszak után végeznek el. Ezen időszak legkevesebb három évre csökkenthető, ha megtették a megfelelő, hatóságilag jóváhagyott intézkedéseket.

IV. MELLÉKLET

I. SZAKASZ

ELLENÁLLÁSI FOK

A burgonyának a burgonya-fonálféregre való fogékonyságának fokát a 2. cikk b) pontjában említett a következő, standard pontszámokat jelölő táblázatnak megfelelően határozzák meg.

A 9-es pontszám a legmagasabb ellenállási szintet jelöli.

Relatív fogékonyság (%) | Pontszám |

< 1 | 9 |

1.1 – 3 | 8 |

3.1 – 5 | 7 |

5.1 – 10 | 6 |

10.1 – 15 | 5 |

15.1 – 25 | 4 |

25.1 – 50 | 3 |

50.1 – 100 | 2 |

> 100 | 1 |

II. SZAKASZ

AZ ELLENÁLLÁSI VIZSGÁLATRA VONATKOZÓ ELJÁRÁS

1. A vizsgálatot karanténlétesítményben végzik el, szabadföldön, üvegházakban, vagy klímakamrákban.

2. A vizsgálatot legalább 1 liter talajt (vagy megfelelő szubsztrátot) tartalmazó edényekben végzik.

3. A vizsgálat során a talajhőmérséklet nem haladhatja meg a 25°C-ot, továbbá megfelelő öntözést biztosítanak.

4. A vizsgálati vagy kontrollfajta elültetésekor minden egyes vizsgálati vagy kontrollfajta esetében egy csíraszemet használnak. Minden szárat eltávolítanak, kivéve, ha egy szár megtartása ajánlott.

5. A „Desirée” burgonyafajtát minden vizsgálat során standard fogékony kontrollfajtaként használják. Belső vizsgálatként további, teljesen fogékony, helyi jelentőségű kontrollfajták adhatók hozzá. A standard fogékony kontrollfajta megváltoztatható, ha a kutatás kimutatja, hogy más fajták megfelelőbbek vagy könnyebben hozzáférhetők.

6. A burgonya-fonálféreg alábbi standard populációit használják a Ro1, Ro5, Pa1 és a Pa3 patotípusok ellen:

Ro1: Ecosse populáció

Ro5: Harmerz populáció

Pa1: Scottish populáció

Pa3: Chavornay populáció

Ez kiegészülhet más helyi jelentőségű burgonya-fonalféreg populációkkal is.

7. A felhasznált standard populáció azonosságát megfelelő módszerek alkalmazásával ellenőrzik. Ajánlatos, hogy legalább két ellenálló fajtát vagy két, ismert ellenálló képességgel rendelkező különböző standard klónt használjanak a vizsgálati kísérletekben.

8. A burgonya-fonalféreg inokulum (Pi) talaj ml-enként összesen 5 fertőző petéből és lárvából áll. A beoltandó burgonya-fonálférgek számát ajánlatos talaj ml-enként a keltetési kísérletekben meghatározni. A burgonya-fonálféreg beoltható cisztaként, vagy szuszpenzióban a pete és az lárva kombinációjával is.

9. Az inokulumként használt burgonya-fonalféreg cisztatartalom életképessége legalább 70%-os legyen. A ciszták lehetőleg 6-24 hónaposak legyenek, és azokat közvetlenül a felhasználás előtt legalább 4 hónapon keresztül 4°C-on tartsák.

10. A vizsgálatot minden egyes burgonya-fonalféreg populáció – vizsgált burgonyafajta kombinációban 4 ismétlésben (edényben) kell elvégezni. Ajánlatos legalább 10 ismétlést alkalmazni a standard fogékony kontrollfajta esetében.

11. A vizsgálat időtartama legalább 3 hónap; a fejlődő nőivarú egyedek érettségét a kísérlet megszakítása előtt ellenőrizni kell.

12. A 4 ismétlésből származó burgonya-fonalféreg cisztákat kivonják, és edényenként külön-külön megszámolják.

13. A standard fogékony kontrollfajtán az rezisztencia vizsgálat végén megjelenő végső populációt (Pf) úgy határozzák meg, hogy minden ismétlésben az összes cisztát megszámolják, a petéket és a lárvákat pedig legalább 4 ismétlésben számszerűsítik.

14. A standard fogékony kontrollfajtán legalább húszszoros (Pf/Pi) szaporodási arányt kell elérni.

15. A standard fogékony kontrollfajtán a variációs együttható (CV) nem haladhatja meg a 35%-ot.

16. A vizsgált burgonyafajta relatív fogékonyságát a következő képletnek megfelelő százalékban határozzák meg, illetve fejezik ki:

Pf vizsgált fajta/ Pf standard fogékony kontrollfajta x 100%.

17. Ha a vizsgált burgonyafajta több, mint 3%-os relatív fogékonysággal rendelkezik elegendő a cisztákat megszámolni. Azokban az esetekben, amikor a relatív fogékonyság 3%-nál kevesebb a cisztákon túlmenően a petéket és a lárvákat is meg kell számolni.

18. Amennyiben az első évben végzett vizsgálatok eredményei azt mutatják, hogy egy fajta egy patotípusra teljesen fogékony, nem szükséges a vizsgálatokat a második évben megismételni.

19. A vizsgálatok eredményeit legalább egy, egy másik évben elvégzett próbával erősítik meg. E két évben a relatív fogékonyság számtani átlagát használják a standard pontszámjelölésnek megfelelő pontszám kiszámítására.

[1] HL C […]., [YYYY.MM.DD.], […]. o.

[2] HL C […]., [YYYY.MM.DD.], […]. o.

[3] HL L 323., 1969.12.24., 3.o.

[4] HL L 169, 2000.7.10., 1.o. A legutóbb a 2005/16/EK bizottsági irányelvvel (HL L 57, 2005.3.3., 19.o.). módosított irányelv.

[5] HL L 184, 1999.7.17., 23.o..

[6] HL L 184, 1995.8.3., 34.o.