Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI RENDELETE az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 405/2011/EU rendelet módosításáról /* COM/2013/0477 final - 2013/0223 (NLE) */





INDOKOLÁS A JAVASLAT HÁTTERE || A javaslat okai és céljai A javaslat tárgya az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazása az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárásban. || Háttér-információk Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben, az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően lefolytatott vizsgálat eredményeként jött létre. || Meglévő intézkedések a javaslat által érintett területen A Tanács 405/2011/EU rendelete az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről. || Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan. Konzultáció az érdekeltekkel; hatásvizsgálat || Konzultáció az érdekelt felekkel || Az eljárásban érintett érdekelt felek az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálat során megvédjék érdekeiket. || Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása || Külső szakértők bevonására nem volt szükség. || Hatásvizsgálat Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, azonban tartalmazza a vizsgálandó feltételek teljes körű listáját. A JAVASLAT JOGI ELEMEI || A javaslat összefoglalása A Bizottság 2012. augusztus 9-én részleges időközi felülvizsgálatot indított, amely az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatala vonatkozásában hatályban lévő kiegyenlítő vám alapjául szolgáló támogatás mértékére korlátozódott. A felülvizsgálat megindítására azért került sor, mert a kérelmező (egy indiai exportáló gyártó) elegendő meggyőző bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy az intézkedések meghozatalának alapjául szolgáló támogatásnyújtás tekintetében megváltoztak a körülmények, és ezek a változások tartós jellegűek. A részleges időközi felülvizsgálat megerősítette, hogy i. az érintett együttműködő indiai gyártóra vonatkozó támogatás szintje csökkent, illetve, hogy ii. a vizsgált rendszerek tényleges módozatai és azok kiegyenlíthetősége nem változott az előző vizsgálathoz képest. Mivel bizonyítást nyert, hogy a kérelmező jelenlegi támogatási szintje a de minimis határ alatti, módosítani kell az intézkedések mértékét az új megállapítások figyelembevétele érdekében. A megváltozott körülményeket tartós jellegűnek ítélték meg. Ennélfogva a Bizottság javasolja, hogy a Tanács fogadja el a csatolt rendeletjavaslatot az érintett együttműködő indiai gyártóra vonatkozó vám szintjének módosítása érdekében. || Jogalap Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet. || A szubszidiaritás elve A javaslat az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. || Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének, mivel az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet ismerteti, és nem hagy teret nemzeti döntéshozatalnak. Nem szükséges annak feltüntetése, hogy az Unióra, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági szereplőkre és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, és e teher milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével. || A jogi aktus típusának megválasztása || Javasolt aktus: rendelet. || Más jogi aktus azért nem lenne megfelelő, mert az alaprendelet nem rendelkezik más választási lehetőségről. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK || A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre. 2013/0223 (NLE) Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI RENDELETE az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 405/2011/EU rendelet módosításáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 19. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra, mivel: 1. ELJÁRÁS 1.1. Korábbi vizsgálat és meglévő kiegyenlítő intézkedések (1) 2011 áprilisában a Tanács a 405/2011/EU rendelettel[2] (a továbbiakban: a végleges rendelet) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a jelenleg a 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 és 7222 20 89 KN-kód alá besorolt, Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatalára. A végleges rendelet elfogadásához vezető vizsgálat megnevezése a továbbiakban: eredeti vizsgálat. (2) A végleges intézkedések keretén belül a külön megnevezett exportáló gyártóktól származó behozatalokra 3,3 % és 4,3 % közötti kiegyenlítő értékvámot, a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok esetében 4,0 %-os vámot, míg az összes többi indiai vállalattól származó behozatalra 4,3 %-os maradványvámot vettetek ki. 1.2. Részleges időközi felülvizsgálat megindítása (3) A részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet egy indiai exportáló gyártó, a Viraj Profiles Vpl. Ltd (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be. A kérelem a támogatásnak a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódott. A kérelmező meggyőző bizonyítékokat szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy az intézkedésekhez vezető körülmények a támogatást tekintetve jelentősen megváltoztak, és ezek a változások tartós jellegűek. (4) Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában 2012. augusztus 9-én kihirdetett értesítéssel[3] (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy az alaprendelet 19. cikke alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely a támogatásnak a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik. 1.3. A felülvizsgálati időszak (5) A támogatással kapcsolatos felülvizsgálati időszak 2011. július 1-jétől 2012. június 30-ig tartott (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak). 1.4. A vizsgálatban érintett felek (6) A részleges időközi felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőt, az indiai kormányt és az eredeti vizsgálatban az uniós gazdasági ágazatot képviselő Eurofert (Európai Vas- és Acélipari Szövetség, a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat). Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérjenek. (7) A felek által az eljárás megindításakor beterjesztett írásbeli és szóbeli észrevételeket a Bizottság tanulmányozta, és adott esetben figyelembe vette. (8) A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek. A Bizottság kérdőívet küldött továbbá az indiai kormánynak is. (9) A kérdőívre mind a kérelmezőtől, mind pedig az indiai kormánytól érkezett válasz. (10) A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a támogatás megállapítása szempontjából szükségesnek ítélt. A kérelmező telephelyein ellenőrző látogatásokra került sor. 2. AZ ÉRINTETT TERMÉK (11) A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálatban meghatározott termékkel, nevezetesen a jelenleg 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 és 7222 20 89 KN-kód alá besorolt, Indiából származó hidegen alakított vagy hidegen húzott, de tovább nem megmunkált rozsdamentes rúdacéllal, amely nem foglalja magába a legalább 80 mm-es kör keresztmetszetű rúdacélt. 3. A TÁMOGATÁS 3.1. Bevezetés (12) Az indiai kormány és az érdekelt felek által benyújtott információk, valamint a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján a következő, az állítások szerint a kérelmező által igénybe vett rendszereket vizsgálták meg: a) beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS); b) exportorientált egységek rendszere (Export Oriented Units Scheme, EOU); c) exporthitelrendszer (Export Credit Scheme, ECS). (13) Az a) és b) pontban megnevezett rendszerek az 1992. augusztus 7-én hatályba lépett, a külkereskedelemről (fejlesztés és szabályozás) szóló, 1992. évi (1992/22 sz.) törvényen (a továbbiakban: a külkereskedelmi törvény) alapulnak. A külkereskedelmi törvény felhatalmazza az indiai kormányt, hogy értesítéseket adjon közzé az export- és importpolitikával kapcsolatban. Ezek összefoglalása a Külkereskedelemi politika (Foreign Trade Policy) elnevezésű dokumentumokban található, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente ad ki és rendszeresen frissít. A felülvizsgálati időszak szempontjából a Külkereskedelemi politika 2009–2014 (a továbbiakban: FTP 09-04) dokumentum releváns. Ezenfelül az indiai kormány az FTP 09–14 dokumentumra irányadó eljárásokat az ún. Eljárási kézikönyv I. kötetében (Handbook of Procedures, Volume I, a továbbiakban: HOP I 09–14) is lefektette. Az Eljárási kézikönyvet rendszeresen frissítik. (14) A c) pontban megjelölt exporthitelrendszer a banki tevékenység szabályozásáról szóló, 1949. évi törvény 21. és 35A. szakaszán alapul, amelyek értelmében az Indiai Központi Jegybank az exporthitelek tekintetében utasításokat adhat a kereskedelmi bankoknak. (15) Az uniós gazdasági ágazat állítása nyomán a Bizottság megvizsgálta továbbá, hogy a kérelmező: a) részesült-e a villamosenergiát terhelő adó alóli mentességi rendszerből (Electricity Duty Exemption Scheme, EDES) származó előnyökből, b) igénybe vette-e Maharashtra állam helyi támogatási programjait, c) szert tett-e a megfelelő ellenértéknél kedvezőbb áron alapanyagokra, d) részesült-e energiatermeléshez, illetve -ellátáshoz kapcsolódó ösztönzőkből, e) származott-e előnye kapcsolódó off-shore vállalatoktól származó olcsó nyersanyagok vásárlásából. (16) A Bizottság végezetül ellenőrizte, hogy az eredeti vizsgálat keretén belül vizsgált alábbi rendszerek: a) Duty Entitlement Passbook szabályozás (vámhitel-szabályozás, DEPBS) b) előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS) esetében továbbra is helytálló-e a megállapítás, hogy azokat a kérelmező nem veszi igénybe. 3.2. Megállapítások 3.2.1. Beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS) (17) A vizsgálat feltárta, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszakban igénybe vette a rendszert. Megállapítást nyert azonban az is, hogy az ösztönzés, amelyben részesült, jelentéktelen, 0,02 % mértékű volt. Éppen ezért a Bizottság meglátása szerint ennek a rendszernek az esetében szükségtelen tovább értékelni a kiegyenlíthetőséget. 3.2.2. Exportorientált egységek rendszere (Export Oriented Units Scheme, EOU) (18) Megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során EOU-státusszal rendelkezett és ennek a rendszernek a keretén belül támogatáshoz jutott. (19) Ezzel a rendszerrel kapcsolatban a vállalat kérte, hogy a Bizottság térjen el az eredeti vizsgálatkor az EOU révén szerzett előnyök meghatározásához alkalmazott számítási módszertől. A felsorakoztatott érvek szerint az EOU-rendszer által nyújtott bizonyos előnyökre az alaprendelet II. és III. melléklete szerinti engedélyezett vámkedvezmény-programként kell tekinteni, következésképpen pedig ezek nem minősülnek kiegyenlíthetőnek. (20) Minthogy azonban megállapítást nyert, hogy – az alkalmazott számítási módszertől függetlenül – a rendszerre vonatkozóan meghatározott támogatási mérték nem haladja meg a 0,22 %-ot, és így a teljes támogatási hozam a de minimis határ alatt marad, a Bizottság úgy döntött, hogy a jelenlegi felülvizsgálat keretén belül nem foglalkozik tovább a szóban forgó kéréssel. 3.2.3. Exporthitelrendszer (Export Credit Scheme, ECS) (21) Megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során nem vette igénybe a rendszert. 3.2.4. Villamosenergiát terhelő adó alóli mentességi rendszer (Electricity Duty Exemption, EDES) (22) A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszakban igénybe vette a rendszert. Bebizonyosodott azonban az is, hogy az ösztönzés, amelyben részesült, jelentéktelen volt. Éppen ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ennek a rendszernek az esetében szükségtelen tovább értékelni a kiegyenlíthetőséget. 3.2.5. Maharashtra állam helyi támogatási programjai (23) Megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak során nem vette igénybe a rendszert. 3.2.6. Egyéb előnyök (24) A kérelmező tekintetében a vizsgálat nem tárt fel olyan egyéb, a felülvizsgálati időszak során a nyersanyagok és az energia beszerzési feltételeihez kapcsolódó előnyt, amely az indiai kormány pénzügyi hozzájárulását foglalná magában, vagyis az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikke (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősülne. A jelenlegi felülvizsgálat szempontjából tehát az uniós gazdasági ágazat (15) preambulumbekezdés c–e pontjában szereplő állításait a Bizottság irrelevánsnak tekinti. 4. A KIEGYENLÍTHETŐ TÁMOGATÁSOK ÖSSZEGE (25) Emlékeztetőül meg kell jegyezni, hogy a kérelmező tekintetében az eredeti vizsgálat során a kiegyenlíthető támogatások összegét – értékarányosan kifejezve – 4,3 %-ban állapították meg. (26) Megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszak folyamán a kérelmező esetében a kizárólag egyetlen támogatási rendszerből adódó kiegyenlíthető támogatások összege – értékarányosan kifejezve – 0,22 % volt. (27) A fentieket figyelembe véve levonható a következtetés, mely szerint a kérelmező exportáló gyártó esetében csökkent a támogatás szintje. (28) A vizsgálat arra is kiterjedt, hogy a megváltozott körülmények a vizsgált rendszerek tekintetében tartós jellegűnek tekinthetők-e. (29) A fent említetteknek megfelelően, az időközi felülvizsgálat megerősítette a beruházási javak exportösztönzési rendszerével (Export Promotion Capital Goods Scheme) kapcsolatban az eredeti vizsgálat során tett megállapításokat, amelyek szerint az e rendszer keretében nyújtott támogatás mértéke jelentéktelen. (30) Ráadásul, míg az eredeti vizsgálatkor a kérelmező legjelentősebb előnye az EOU-rendszerből származott, az időközi felülvizsgálat idején csökkent az e rendszer keretében nyújtott támogatás. Mivel mindez a kérelmező által az érintett termék előállításához használt két fő nyersanyag, a rozsdamentes acélhulladék és a ferronikkel csökkentett vámtarifájával áll összefüggésben, bizonyított a változás tartós jellege. 5. KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK (31) A fentiek arra engednek következtetni, hogy a kérelmező a jövőben is de minimis szintet meg nem haladó összegű támogatásban fog részesülni. A Bizottság ezért helyénvalónak tartja a kérelmező tekintetében alkalmazandó kiegyenlítő vámtétel mértékének módosítását annak érdekében, hogy az a támogatás jelenlegi szintjét tükrözze. A kérelmező esetében megállapított vámtétel mértéke ennek alapján 0 %. (32) A végleges rendelet mellékletében felsorolt exportáló gyártóktól származó érintett termék behozatalára jelenleg alkalmazandó vámtételeket illetően meg kell jegyezni, hogy a vizsgált rendszerek tényleges módozatai és a kiegyenlíthetőségük az előző vizsgálat óta nem változott. Ezért e vállalatok esetében nem indokolt a támogatás és a vám mértékének újbóli kiszámítása. Következésképpen a végleges rendelet mellékletében felsorolt vállalatokra vonatkozó vámtételek nem változnak. (33) A „minden más vállalatra” alkalmazott vámtétellel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az eredeti vizsgálat során azt a mintába felvett vállalatok tekintetében megállapított legmagasabb egyedi támogatási hozam szintjén határozták meg. Ez a kérelmezőre meghatározott támogatási hozam volt. Tekintettel arra, hogy a jelenlegi időközi felülvizsgálat következtében a kérelmező esetében módosult a hozam, a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt felül kell vizsgálni, és a következő legmagasabb támogatási hozam szintjén kell meghatározni. Minthogy a következő legmagasabb értéket a mellékletben felsorolt vállalatokra megállapított vámtétel testesíti meg, a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt ezen a szinten, vagyis 4 %-on kell rögzíteni. 6. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL (34) A Bizottság tájékoztatta az indiai kormányt és a többi érdekelt felet azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján ajánlást szándékozott tenni a kérelmezőre alkalmazandó vámtétel módosítására. (35) A felek által beterjesztett írásbeli és szóbeli észrevételeket a Bizottság tanulmányozta, és adott esetben figyelembe vette. (36) A Bizottság minden olyan érdekelt felet meghallgatott, aki ezt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A 405/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet 1. cikke (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(2) Az alábbi vállalatok által előállított, az (1) bekezdésben leírt termék vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó ára alapján alkalmazandó végleges kiegyenlítő vámok a következők: Vállalat || Vám (%) || Kiegészítő TARIC-kód Chandan Steel Ltd., Mumbai || 3,4 || B002 Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai; Precision Metals, Mumbai; Hindustan Inox Ltd, Mumbai; Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai || 3,3 || B003 Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane || 0 || B004 A mellékletben felsorolt vállalatok || 4,0 || B005 Minden más vállalat || 4,0 || B999 2. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] HL L 188., 2009.7.18., 93. o. [2] HL L 108., 2011.4.28., 3. o. [3] HL C 239., 2012.8.9., 2. o.