Módosított javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a nemzetközi védelmi jogállás megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról (átdolgozás) /* COM/2011/0319 végleges */





INDOKOLÁS 1. A javaslat háttere 1.1. A javaslat okai és céljai Ahogyan az a menekültügyi politikai tervben[1] is szerepelt, 2009. október 21-én a Bizottság javaslatot terjesztett elő a menekültstátusz megadására és visszavonására vonatkozó tagállami eljárások minimumszabályairól szóló, 2005. december 1-jei 2005/85/EK tanácsi irányelv[2] (a továbbiakban: a menekültügyi eljárásokról szóló irányelv) módosítására. A javaslat a jelenlegi irányelv tagállamokban való alkalmazásának értékelése alapján készült. Magában foglalta továbbá a tagállamokkal, az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosságával, nem kormányzati szervezetekkel és egyéb érdekelt felekkel folytatott széles körű konzultáció eredményeit. A jelenlegi irányelv végrehajtásáról szóló információkat ezután a 2009 szeptemberében közzétett értékelő jelentésben[3] foglalták egybe, amelynek következtetései újonnan megerősítették a javaslat indokoltságát. 2011. április 6-án az Európai Parlament első olvasat során kialakított állásfoglalást fogadott el a Bizottság javaslatáról, amely általánosságban véve támogatta a javasolt módosításokat. A javaslatot a Tanácsban is megvitatták, főleg a 2010-es spanyol elnökség ideje alatt. A viták azonban nehézkesen haladtak, és a Tanácsnak nem sikerült álláspontot kialakítania. A Bizottságnak e módosított javaslat előterjesztésével az a célja, hogy éljen kezdeményezési jogával, és előmozdítsa egy olyan, valóban közös európai menekültügyi rendszer megteremtését, amely a tagállamok és a menekültek számára egyaránt hasznos lesz. A Bizottság politikai felelőssége a tényleges lehetőségek megteremtése arra, hogy az Unió eleget tehessen a közös európai menekültügyi térség 2012-ig történő kialakítására vonatkozóan a Stockholmi Programban tett kötelezettségvállalásának. A hosszú távú tartózkodásról szóló – immár a nemzetközi védelemben részesítettekre is kiterjedő – módosított irányelv elfogadása erőteljes ösztönzést adott az ezen irányba történő előrelépéshez. A közös menekültügyi eljárásnak gyorsnak és tisztességesnek kell lennie. E célkitűzések elérése érdekében a Bizottság további ismereteket gyűjtött arról, hogyan lehetne egységes keretbe foglalni, és egy EU-szerte könnyen végrehajtható, koherens rendszerbe beilleszteni a bevett nemzeti gyakorlatokat. A módosított javaslat összegyűjti az előző javaslatról folytatott eszmecserék során szerzett további ismereteket és tapasztalatokat. A módosított javaslatban szereplő rendszer egyszerre hatékony és védő jellegű. Költséghatékony, és segít kezelni az esetleges visszaélésszerű kérelmeket. Garantálja, hogy a kérelmeket az összes tagállamban hasonlóan bírálják el. Teljes mértékben tiszteletben tartja az alapvető jogokat, valamint az azokkal kapcsolatban kialakuló ítélkezési gyakorlatot, ezzel azt is elősegíti, hogy a javaslatot a bíróságok előtti jogorvoslati kérelmek révén se lehessen megingatni. Ugyanakkor elég rugalmas ahhoz, hogy figyelembe vegye a nemzeti jogi rendszerek sajátosságait. A hatékony végrehajtás biztosítása céljából a módosított javaslatban szereplő szabályok egyértelműbbek és egyszerűbbek. A módosított javaslatot a befogadási feltételekről szóló irányelv módosítására irányuló javaslattal együtt kell értelmezni. Utóbbi javaslatnak többek között az a célja, hogy az egész Unióban jobb és összehangoltabb befogadási feltételeket biztosítson a menedékkérők számára. A módosított javaslat az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (a továbbiakban EMTH) létrehozásáról szóló, 2010. május 19-én elfogadott rendelettel is összefügg. Most, hogy az EMTH megkezdte működését, konkrétabb feladattal lehet felruházni ahhoz, hogy segítse a közös szabályok tagállamok általi hatékonyabb végrehajtását. 1.2. Háttér-információk A 2009-es javaslat és a jelenlegi módosított javaslat a közös európai menekültügyi térség létrehozását célzó jogalkotási csomag részét képezik. A befogadási feltételekről szóló irányelv módosítására irányuló javaslattal egyidejűleg 2008-ban a Bizottság javaslatokat fogadott el a dublini rendelet és az EURODAC rendelet módosításáról is. 2009-ben a Bizottság javaslatokat fogadott el a menekültügyi eljárásokról szóló irányelv és az elismerésről szóló irányelv módosításáról. Végül pedig a 2010. május 19-i rendelettel létrehozták az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalt azzal a céllal, hogy fokozza a tagállamok közötti operatív együttműködést a menekültügy területét érintő közös szabályokat hatékony végrehajtása érdekében. E jogalkotási csomag megfelel a 2008-as Európai Bevándorlási és Menekültügyi Paktumnak[4], amely újra megerősítette a Hágai Program célkitűzéseit, valamint arra szólította fel a Bizottságot, hogy legkésőbb 2012-ig terjesszen elő javaslatokat egy közös garanciákat tartalmazó, egységes menekültügyi eljárásra. Ugyanennek részeként az Európai Tanács 2009. december 10-11-i ülésén elfogadott Stockholmi Program hangsúlyozta, hogy 2012-ig létre kell hozni „egy közös és szolidáris védelmi terület[et]” […],„amely terület alapja a közös menekültügyi eljárás és a nemzetközi védelemben részesülők egységes jogállása” „magas szintű védelmi előírások” és „hatékony eljárások” alapján. A Stockholmi Program megerősítette, hogy a nemzetközi védelemre szoruló személyek számára jogilag biztonságos és hatékony menekültügyi eljárások igénybevételét kell lehetővé tenni. A Stockholmi Programmal összhangban az egyének számára azonos bánásmódot kell biztosítani az eljárási rendelkezések és a jogállás meghatározása tekintetében, függetlenül attól, hogy menedékkérelmüket mely tagállamban nyújtották be. A célkitűzés az, hogy a hasonló eseteket hasonló módon kezeljék, és az eredmény megegyező legyen. Az előző javaslat előkészítésének részeként hatásvizsgálatot végeztek. A módosított javaslat az előző javaslattal megegyező elveken alapul. Emellett az a célja, hogy csökkentse a költségeket és az adminisztrációs terhet, valamint bizonyos rendelkezéseket egyszerűbbé és egyértelműbbé tegyen, ezáltal megkönnyítse végrehajtásukat. Ezért az előző javaslathoz készített hatásvizsgálat a módosított javaslatra is érvényes. 1.3. Összhang az Unió egyéb politikáival és célkitűzéseivel A közös európai menekültügyi rendszer létrehozásával kapcsolatosan e javaslat teljes mértékben összhangban van az 1999-i tamperei Európai Tanács következtetéseivel, a 2004-es Hágai Programmal, az Európai Tanács által 2008. október 17-én elfogadott Európai Bevándorlási és Menekültügyi Paktummal, valamint a közös európai menekültügyi rendszer 2012-ig való létrehozását előíró 2009-es Stockholmi Programmal. A javaslat megfelel továbbá az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek, különösen a jogszerű bevándorlók hatékonyabb társadalmi beilleszkedése tekintetében. Gyorsabb és megalapozottabb menekültügyi eljárások előmozdításával elősegíti a menekültek és kiegészítő védelmet igénylő személyek munkavállalását, mivel többé nem kell hosszú időt kivárniuk ahhoz, hogy munkavállalási joguk teljes mértékben biztosított legyen. A javaslat a tagállamok befogadási költségeit is igyekszik csökkenteni, ezáltal előmozdítja az államháztartás fenntarthatóságát. 2. Konzultáció az érdekelt felekkel Az előző javaslat előkészítésének részeként a Bizottság zöld könyvet tett közzé, számos szakértői találkozót tartott, többek között az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságával (a továbbiakban: UNHCR) és a civil társadalmi partnerekkel, külső tanulmány elkészítésére adott megbízást, valamint számos részletes kérdőívére beérkező válaszok alapján adatokat gyűjtött. A Bizottság 2010. szeptember 8-án értékelő jelentést fogadott el a jelenlegi irányelv végrehajtásáról, amelynek eredményei még inkább megerősítették az előkészítő munka megállapításait. Az előző javaslat 2009. októberi előterjesztését követően a Tanácsban technikai szintű eszmecseréket folytattak, főleg a spanyol elnökség ideje alatt. Az eszmecserék során, menekültügyi és/vagy jogrendszerének sajátosságai miatt több tagállam is kifogásolta a javaslat egyes rendelkezéseit. A Tanácsnak azonban nem sikerült kielégítő megoldásokat találnia. Nyilvánvalóvá vált, hogy az egyes tagállamokra vonatkozó kivételek sokaságának beillesztése, és ezáltal a javasolt rendszer általános koherenciájának veszélyeztetése helyett a Bizottságnak lehetősége nyílt arra, hogy újragondolja a javaslatot, valamint átfogóbb megoldást javasoljon a felmerült kérdésekre, ugyanakkor megőrizze a szöveg hozzáadott értékét. A javasolt rendelkezéseknek a tagállami végrehajtás megkönnyítését célzó egyértelműsítése és egyszerűsítése várhatóan új lendületet ad a tárgyalásoknak. A Bizottság ezért a Bel- és Igazságügyi Tanács ülésén bejelentette, hogy a 2011-es lengyel elnökség megkezdése előtt módosított javaslatot terjeszt elő ezen irányelvre. E módosított javaslat előkészítésének részeként 2010. január és április között a Bizottság számos technikai konzultációt tartott. A módosított javaslat a menekültügyi eljárás minőségéről és hatékonyságáról szóló, a belga elnökség ideje alatt szervezett, 2010. szeptember 13-14-i miniszteri konferencia keretében folytatott eszmecseréket is figyelembe veszi. A konferencia középpontjában többek között a személyes meghallgatások, a képzés, a származási országgal kapcsolatos információk, a prioritást élvező eljárások, valamint az ismételt kérelmek kérdése állt Az Európai Parlament 2011. április 6-án első olvasatban elfogadta álláspontját. Az álláspont általánosságban támogatta a Bizottság javaslatát. A javasolt módosítások nagy részének az volt a célja, hogy megerősítse a kérelmezők számára biztosított garanciákat. Néhány módosítás nagyobb fokú rugalmasságot kívánt biztosítani a tagállamoknak, vagy javítani kívánta a szövegtervezet általános koherenciáját. Az álláspont tartalmát figyelembe vették a módosított javaslat összeállításához, amely így számos módosítást magában foglal szövegszerűen vagy a tartalmat tekintve. A Parlament álláspontja számos olyan módosítást is tartalmaz, amely jelentős változásokat eredményezne a biztonságos harmadik ország fogalmának eltérő meghatározásai tekintetében. A Bizottság alaposan megvizsgálta e módosításokat, és arra a következtetésre jutott, hogy a jövőben esetleg meg lehetne szüntetni a biztonságos országok nemzeti listáit, valamint közös uniós listát lehetne összeállítani. Ez azonban csak akkor lesz megvalósítható, ha az EMTH kellő kapacitással rendelkezik ahhoz, hogy folyamatosan segítse a nemzeti listák helyettesítését azáltal, hogy a származási országra vonatkozó, megbízható, pontos és frissített, átlátható és pártatlanul összegyűjtött információk alapján jelentéseket készít a származási országokról, valamint közös formátumot és közös módszertant dolgoz ki a származási országgal kapcsolatos információk ismertetésére, ellenőrzésére, felhasználására és valamint elemzésére. Noha a Bizottság nem foglalta bele a módosított javaslatba a Parlament által a biztonságos harmadik ország fogalmának eltérő meghatározásaival kapcsolatban javasolt módosításait, elismeri e szabályok további összehangolásának szükségességét. E célból a Bizottság vállalja, hogy megfelelő módon megszervezi e fogalommeghatározások tagállamokkal együtt, valamint az Európai Parlament bevonásával történő rendszeres felülvizsgálatát. E rendszeres felülvizsgálat várhatóan elősegíti a jövőbeni további harmonizáció előkészítését. A módosított javaslat kiegyensúlyozott megoldást próbál kínálni a két társjogalkotó közötti tárgyalások megkönnyítése céljából. 3. A javaslat jogi elemei 3.1. A javaslat összefoglalása A módosított javaslat fő célja, hogy a különféle nemzeti jogrendszerekkel való összeegyeztethetőség érdekében egyszerűsítse és egyértelműbbé tegye a szabályokat, valamint elősegítse, hogy e szabályokat a tagállamok adott helyzeteikben költséghatékonyabb módon alkalmazhassák. Az előző javaslathoz hasonlóan az általános célkitűzés továbbra is a hatékony és tisztességes eljárások megteremtése. A javaslat továbbra is biztosítja az alapvető jogok – különösen a hatékony jogorvoslathoz való jog – teljes mértékű tiszteletben tartását az Európai Unió Bíróságának és az Emberi Jogok Európai Bíróságának kialakuló ítélkezési gyakorlata alapján. A jelenlegi irányelvhez képest felülvizsgálták a tisztességes és hatékony eljárásokat biztosító garanciákat, hogy még következetesebbé tegyék az eljárási elvek alkalmazását. A javaslat emellett következetesebb és egyszerűbb eljárási fogalmakat és eszközöket vezet be, így ellátja a menekültügyi hatóságokat a szükséges eljárási eszközökkel ahhoz, hogy megelőzzék a visszaéléseket és gyorsan elbírálják az egyértelműen megalapozatlan kérelmeket. A menedékjogi vívmányok következetes alkalmazásának megkönnyítése és az alkalmazandó rendelkezések egyszerűsítése érdekében a javaslat egységes eljárást ír elő, így egyértelművé teszi, hogy a kérelmeket az elismerésről szóló irányelvben előírt mindkét nemzetközi védelmi forma fényében mérlegelni kell. A javaslat megerősíti a következetességet befogadási feltételekről szóló irányelvről szóló módosított javaslattal, valamint az EMTH rendelettel. 3.1.1. A tagállami végrehajtás megkönnyítése A javaslat számos változtatást tartalmaz annak biztosítása érdekében, hogy összeegyeztethetőbb legyen a különböző tagállamok különféle jogrendszereivel és egyéb rendelkezéseivel. Ez érinti például a területre történő belépéshez való jog tekintetében hozott határozatokra, a származási országban ideiglenesen uralkodó bizonytalan helyzet miatt a döntéshozatal elhalasztásának lehetőségére, valamint a kérelmek határon történő megvizsgálásának okaira vonatkozó szabályokat. A könnyebb végrehajtás biztosítása érdekében számos rendelkezést rugalmasabbá tettünk. Felülvizsgálták az eljárások igénybevételével, a személyes meghallgatások lefolytatásával, valamint a menekültügyi eljárások egységes maximális időtartamával kapcsolatos szabályokat, hogy a tagállamok megfelelőbben kezelhessék az egyidejűleg benyújtott nagyszámú menedékkérelmet. Végül pedig a szövegtervezet minden rendelkezését alaposan felülvizsgálták, hogy egyértelművé tegyék és egyszerűsítsék a szabályokat, ezáltal megkönnyítsék a eszmecseréket, és hatékony végrehajtást biztosítsanak. 3.1.2. Az esetleges visszaélések hatékonyabb kezelése A módosított javaslat még jobban felvértezi a tagállamokat ahhoz, hogy kezeljék a menekültügyi rendszert érintő potenciális visszaéléseket. Új szabályok írják elő, hogy a tagállamok felgyorsíthatják az eljárásokat és a határon vizsgálhatják meg azon kérelmeket, amelyekben a kérelmező olyan egyértelműen hamis vagy nyilvánvalóan valószínűtlen állításokat tett, amelyek ellentmondanak a megfelelően ellenőrzött, származási országgal kapcsolatos információknak, így egyértelművé teszik, hogy a kérelem nem meggyőző. Ugyanez vonatkozik azon kérelmezőkre, akik veszélyt jelentenek a nemzetbiztonságra vagy a közrendre. Módosítottuk továbbá a kérelem hallgatólagos visszavonásával kapcsolatos szabályokat, hogy jobban kezelhessék azon kérelmezőket, akik megszöknek vagy nem tesznek eleget kötelezettségeiknek E szabályok szerint a tagállamok hallgatólagos visszavonás alapján elutasíthatják a kérelmet, amennyiben a hatóságok már elegendő információval rendelkeznek a kérelem megfelelő elbírálásához A tagállamoknak az eljárás kezdetén tájékoztatniuk kell a kérelmezőket e szabályokról ahhoz, hogy a kérelmezők még inkább tisztában legyenek a visszavonással járó következményekkel. 3.1.3. „Frontloading”: gyors, tisztességes és hatékony eljárások már az eljárás elején A „frontloading”, azaz az időszak elejére ütemezés azt jelenti, hogy megfelelő erőforrásokkal igyekeznek biztosítani az első fokú határozathozatal minőségét, és ezáltal tisztességesebbé és hatékonyabbá teszik az eljárásokat. A javaslat egyik legfontosabb célkitűzése továbbra is az, hogy az egységes menekültügyi eljárás ne tartson hat hónapnál tovább. Ezzel egyidőben a módosított javaslat számos pontot egyértelműbbé tesz, hogy – a különböző tagállamok sajátosságainak figyelembevételével – megkönnyítse ezen elképzelés végrehajtását. A frontloading kulcsfontosságú eleme az, hogy már korán támogatást kell biztosítani, hogy a kérelmező megérthesse az eljárást. A módosított javaslat pontosítja ezen alapvető támogatás tartalmát, hogy megkülönböztesse a jogorvoslati eljárásokban rendelkezésre álló költségmentes jogi segítségnyújtástól. A tagállamok szabadon megválaszthatják a támogatás biztosításának megfelelő módját, ideértve nem kormányzati szervezetek, kormánytisztviselők, vagy az állam szakszolgálatai révén. A módosítások várhatóan költséghatékonyabbá teszik e kulcsfontosságú rendelkezés végrehajtását, valamint eloszlatják azon félreértéseket, amelyek kollíziót okozhatnak e szabályok, valamint számos tagállam általános közigazgatási joga között. A javaslat egyszerűsíteni kívánja a szabályokat azon képzésekkel kapcsolatban is, amelyeket a tagállamoknak a kérelmeket elbíráló, illetve azokkal kapcsolatban határozatot hozó személyzet számára kell biztosítaniuk. Továbbra is az a cél, hogy a személyzet magas szintű szakértelemmel rendelkezzen, mivel a menekültügyi hatóságok csak így hozhatnak megalapozott és átgondolt határozatokat, a menekültügyi vívmányok egyéb részei tekintetében ugyanakkor egyszerűbbé és koherensebbé tettek egyes részletes szabályokat. Végül pedig, egyszerűsítették a különleges eljárási garanciákat igénylő kérelmezőkkel kapcsolatos rendelkezéseket. Az új szabályok kevésbé szigorúak, és szélesebb mérlegelési jogkört és rugalmasságot biztosítanak a tagállamoknak ahhoz, hogy megfelelően figyelembe vehessék a kérelmezők sajátos helyzetének sokféleségét. Ezzel egyidőben a szabályok továbbra is magas szintű garanciákat biztosítanak e személyek számára. 3.1.4. A védelemhez való hozzáférés biztosítása A módosított javaslat javítja a menekültügyi eljárás kezdetén meghozandó intézkedésekkel kapcsolatos szabályokat, hogy a kérelem benyújtásához megfelelő lehetőséget biztosítson azok számára, akik nemzetközi védelmet kívánnak igényelni. Megszünteti az esetleges zavart abban a tekintetben, hogy teljes menedékkérelmet vettek-e át, vagy csupán kérelmezőként vették nyilvántartásba az adott személyt. Így tehát megkönnyíti, hogy a tagállamok betartsák az adott személy kérelmezőként történő nyilvántartásba vételére javasolt, kérelmezési szándékának kifejezésétől számított 72 órás határidőt, amely meghosszabbító abban az esetben, ha betartása gyakorlatilag lehetetlen. Továbbá, egyszerű szabályokat tartalmaz a határőröknek és a potenciális kérelmezőkkel valószínűsíthetően kapcsolatba lépő egyéb hatóságoknak nyújtandó képzésről és utasításokról. Az új szabályok várhatóan elősegítik, hogy a tagállamok végrehajtásukkor figyelembe vegyék nemzeti helyzeteik sokféleségét. 3.1.5. Egyértelmű szabályok az ismételt kérelmekkel kapcsolatban Az elismerésről szóló irányelv szerinti „sur place” kérelmek lehetőségének figyelembe vétele érdekében a nemzetközi védelem iránti kérelem elutasítása után is lehetővé kell tenni, hogy az adott személy új kérelmet nyújtson be, amennyiben körülményei megváltoztak. A potenciális visszaélések megelőzése érdekében a módosított javaslat egyértelmű teszi az ilyen kérelmekkel kapcsolatos szabályokat. E szabályok szerint az ismételt kérelmet gyors és hatékony előzetes vizsgálatnak vetik alá annak meghatározására, hogy további vizsgálatát indokolják-e új elemek. Ha vannak új elemek, az ismételt kérelmet az általános szabályokkal összhangban kell megvizsgálni. Ha nincsenek, a kérelmet fogadhatatlannak nyilvánítják. A visszaélések megelőzése érdekében a tagállamok ezután kivételt tehetnek a területükön maradás joga alól akkor is, ha az adott személy további kérelmet nyújt be nemzetközi védelem iránt. 3.1.6. Nagyobb következetesség az EU menekültügyi vívmányának egyéb jogi aktusaival A módosított javaslat számos eszközt felülvizsgál, hogy azokat következetesebbé tegye az uniós menekültügy egyéb jogi aktusaival, különösen a befogadási feltételekről szóló módosított javaslattal. Ez különösen a különleges igényekkel, a kiszolgáltatott helyzetű személyekkel, valamint a határokon folytatott eljárásokkal kapcsolatos rendelkezéseket érinti. A módosított javaslat a képzésről szóló rendelkezéseket is összehangolja az EMTH rendelet azonos rendelkezéseivel. Továbbá a képzéssel és az eljárások igénybevételével kapcsolatos rendelkezésekben konkrétabb szerepet irányoz elő az EMTH számára azzal a célkitűzéssel, hogy ne csak rugalmasságot, hanem támogatást is biztosítson a tagállamok számára. Az EMTH bevonása várhatóan elő fogja segíteni az egész Unión belüli következetes végrehajtást. A menekültügyi vívmányok következetes alkalmazásának megkönnyítése és az alkalmazandó rendelkezések egyszerűsítése érdekében a javaslat egységes eljárást ír elő, így egyértelművé teszi, hogy a kérelmeket az elismerésről szóló irányelvben előírt mindkét nemzetközi védelmi forma alapján mérlegelni kell. 3.2. Jogalap A módosított javaslat módosítja a 2005/85/EK irányelvet. Jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 78. cikke (2) bekezdésének d) pontja, amely az egységes menekült-, vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállás megadására vagy visszavonására vonatkozó közös eljárásokra vonatkozó intézkedések elfogadását szorgalmazza. 3.3. Területi hatály A javasolt irányelvnek a tagállamok a címzettjei. Az irányelv Egyesült Királyságra és Írországra történő alkalmazását az EUMSZ-hez csatolt 21. jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban határozzák meg. Az EUMSZ-hez csatolt, a Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban ezen irányelv Dániára nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. 3.4. A szubszidiaritás elve Az EUMSZ-nek a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségről szóló V. címe e területeken bizonyos határkörökkel ruházza fel az Európai Uniót. E hatásköröket az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkével összhangban kell gyakorolni, vagyis csak akkor és annyiban, amennyiben a tervezett intézkedés céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a tervezett intézkedés terjedelme vagy hatása miatt azok uniós szinten jobban megvalósíthatók. Az uniós fellépés jogalapját az EUMSZ. 78. cikke állapítja meg. Az abban szereplő rendelkezés kimondja, hogy „az Unió közös menekültügyi, kiegészítő és ideiglenes védelem nyújtására vonatkozó politikát alakít azzal a céllal, hogy a nemzetközi védelmet igénylő harmadik országbeli állampolgárok mindegyike számára megfelelő jogállást kínáljon és biztosítsa a visszaküldés tilalma elvének tiszteletben tartását. E politikának összhangban kell lennie a menekültek jogállásáról szóló, 1951. július 28-ai genfi egyezménnyel és a menekültek jogállásáról szóló, 1967. január 31-ei jegyzőkönyvvel, valamint az egyéb vonatkozó szerződésekkel”. A menekültügyet és menekültvédelmet érintő problémák határokon átívelő jellegéből fakadóan az EU megfelelő helyzetben van ahhoz, hogy a közös európai menekültügyi rendszer keretében megoldásokat javasoljon, különösen a nemzetközi védelem megadására és visszavonására, és a másodlagos mozgás elkerülésére vonatkozó eljárásokat érintő kérdések tekintetében. Bár a 2005-ban elfogadott irányelvvel jelentős szintű jogharmonizációt sikerült elérni, további uniós fellépésre van szükség a menekültügyi eljárások magasabb szintű és nagyobb mértékben összehangolt szabályainak kialakításához, valamint a közös menekültügyi eljárások kialakítását célzó további lépések megtételéhez. E szabályok annak biztosítása céljából is nélkülözhetetlenek, hogy a különböző tagállamokban azonos feltételek alapján vizsgálják meg a dublini eljárások hatálya alá tartozó, nemzetközi védelmet kérelmezők kérelmeit. 3.5. Az arányosság elve A menekültügyi eljárásokról szóló irányelv módosításáról szóló – az előző javaslat előkészületeinek keretében végzett – hatásvizsgálat[5] mérlegelte a feltárt problémák valamennyi megoldási lehetőségét, hogy megfelelő arányt találjon a gyakorlati érték és a szükséges erőfeszítések között, és megállapította, hogy az uniós fellépés nem haladja meg a célkitűzés, azaz a fenti problémák orvoslásához szükséges mértéket. E módosított javaslat fenntartja az előző javaslat főbb elveit, ugyanakkor nagyobb fokú rugalmasságot vezet be a tagállamok számára, így még inkább hozzájárul az arányosság elvének tiszteletben tartásához. 3.6. Az alapvető jogokra gyakorolt hatás Ezt a javaslatot tüzetes vizsgálatnak vetették alá azzal a céllal, hogy meggyőződjenek arról, hogy rendelkezései teljes mértékben összeegyeztethetők az alábbiakkal: – az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt alapvető jogok, és – a nemzetközi jogból, különösen a genfi egyezményből, az emberi jogok európai egyezményéből és az ENSZ gyermekjogi egyezményéből fakadó követelmények. Az alapvető jogok szempontjából a menekültügyi eljárások magasabb szintű előírásainak, valamint azok Unió-szerte következetes alkalmazásának biztosítása általános kedvező hatást gyakorolt a menedékkérőkre, valamint hatékonyabbá teszi a Charta 18. cikkében foglaltak szerinti alapvető menedékjogot. A javaslat csökkenti a menekültügyi eljárásokban esetlegesen előforduló adminisztrációs hibalehetőségeket, így biztosítja a Charta 19. cikkében lefektetett, a visszaküldés tilalma elvének még nagyobb fokú tiszteletben tartását, valamint javítja a védelemhez való hozzáférést és az igazságszolgáltatás hatékony igénybevételét annak garantálásával, hogy elutasító határozat esetén minden kérelmező számára biztosítani kell a Charta 47. cikke szerinti, bíróság előtti hatékony jogorvoslatot. A javaslat megerősíti továbbá a Charta 23. cikkében előírt, a nők és férfiak közötti egyenlőséget, előmozdítja azt az elvet, hogy a menekültügyi eljárásokban – a Charta 24. cikkével összhangban – a gyermek mindenek fölött álló érdekét kell szem előtt tartani, valamint megerősíti a Charta 21. cikkében előírt megkülönböztetés tilalmát. 2009/0165 (COD) Módosított javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a nemzetközi védelmi jogállás megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról (átdolgozás) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 78. cikke (2) bekezdésének d) pontjára, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[6], tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[7], rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: ò új szöveg (1) A menekültstátusz megadására és visszavonására vonatkozó tagállami eljárások minimumszabályairól szóló, 2005. december 1-jei 2005/85/EK tanácsi irányelvet[8] jelentősen módosítani kell. Az áttekinthetőség érdekében az irányelvet át kell dolgozni. ê 2005/85/EK (1) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) ð új szöveg (2) A közös európai menekültügyi rendszert is magában foglaló közös menekültpolitika, beleértve egy közös európai menekültügyi rendszert is, szerves részét képezi az Európai Uniónak a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló olyan térség fokozatos létrehozására irányuló célkitűzésének, amely nyitva áll mindazok számára, akik kényszerítő körülmények miatt jogszerűen keresnek védelmet az Ö Unióban Õ Közösségben. ð E közös menekültpolitikának a tagállamok közötti szolidaritáson és az igazságos hatáskörmegosztáson – ideértve annak pénzügyi vonatkozásait is – kell alapulnia. ï ê 2005/85/EK (2) preambulumbekezdés (3) Az Európai Tanács az 1999. október 15– 16-i tamperei különleges rendkívüli ülésén megállapodott abban, hogy törekszedik az 1967. január 31-i New York-i jegyzőkönyvvel módosított, a menekültek jogállásáról szóló, 1951. július 28-i genfi egyezmény (a továbbiakban: „a genfi egyezmény”) teljes és mindenre kiterjedő alkalmazásán alapuló közös európai menekültügyi rendszer létrehozására, ezzel megerősíti a visszaküldés tilalmának elvét, és biztosítja, hogy senkit ne küldjenek vissza olyan helyre, ahol üldöztetésnek van kitéve. ê 2005/85/EK (3) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (4) A tamperei következtetések előírják, hogy a közös európai menekültügyi rendszer rövid távon a tagállamokban a tisztességes és hatékony menekültügyi eljárások közös normáirat, hosszú távon pedig az Európai Ö Unión Õ Közösségen belül egy közös menekültügyi eljáráshoz vezető közösségi Ö uniós Õ szabályokra is ki kell terjednieat foglalja magában. ê 2005/85/EK (4) preambulumbekezdés ð új szöveg (5) ðA közös európai menekültügyi rendszer első szakasza a Szerződésekben előirányozott vonatkozó jogi aktusok – többek között a 2005/85/EK irányelv, a menekültügyi eljárásokra vonatkozó első intézkedés – elfogadásával valósult meg. ï A 2005/85/EK irányelv volt menekültstátusz megadására vagy visszavonására vonatkozó tagállami eljárások ezen irányelvben megállapított minimumszabályai ezért a menekültügyi eljárásokra vonatkozó első intézkedést képezik ò új szöveg (6) Az Európai Tanács 2004. november 4-i ülésén elfogadta a Hágai Programot, amely kitűzte a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés területén a 2005–2010-es időszakban megvalósítandó célokat. E tekintetben a Hágai Program arra szólította fel az Európai Bizottságot, hogy zárja le az első szakasz során elfogadott jogi aktusok értékelését, valamint terjessze a Tanács és az Európai Parlament elé a közös európai menekültügyi rendszer második szakaszának jogi aktusait és intézkedéseit. A Hágai Programmal összhangban a közös európai menekültügyi rendszer létrehozása érdekében követendő cél egy közös menekültügyi eljárás és az egész Unióban érvényes, egységes jogállás kialakítása. (7) A 2008. október 16-án elfogadott Európai Bevándorlási és Menekültügyi Paktumban az Európai Tanács megállapította, hogy a védelem nyújtása tekintetében továbbra is jelentős különbségek mutatkoznak a tagállamok között, ezért a Hágai Programban előírt közös európai menekültügyi rendszer befejezése céljából új kezdeményezéseket sürgetett, ideértve a közös garanciákat magában foglaló egységes menekültügyi eljárás létrehozását is. (8) Az Európai Tanács 2009. december 10-11-i ülésén elfogadta a Stockholmi Programot, amely megerősítette egy közös és szolidáris védelmi terület 2012-ig történő létrehozása melletti elkötelezettségét, amely terület alapja a közös menekültügyi eljárás és a nemzetközi védelemben részesülők egységes, magas védelmi normákon, valamint tisztességes és hatékony eljárásokon alapuló egységes jogállása képezi. A Stockholmi Program megerősítette, hogy a nemzetközi védelemre szorulóknak hozzáférést kell biztosítani a jogilag megbízható és hatékony menekültügyi eljárásokhoz. A Stockholmi Programmal összhangban az egyének számára – függetlenül attól, hogy menedékjog iránti kérelmüket mely tagállamban nyújtották be – ugyanolyan bánásmódot kell biztosítani az eljárási szabályok és a jogállás meghatározása tekintetében. A célkitűzés az, hogy a hasonló eseteket hasonló módon kezeljék, és az eredmény megegyező legyen. (9) Mozgósítani kell az Európai Menekültügyi Alap és a 439/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel[9] létrehozott Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal erőforrásait, hogy megfelelő támogatást nyújtsanak a közös európai menekültügyi rendszer második szakaszában előírt szabályok végrehajtásával kapcsolatban tett tagállami erőfeszítésekhez, különös tekintettel azon tagállamokra, amelyek nemzeti menekültügyi rendszerére – főként földrajzi elhelyezkedésük és népességi helyzetük miatt – különös nyomás nehezedik. (10) A kérelmezők nemzetközi védelem iránti igényei – [a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének és jogállásának feltételeiről és a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló] […./../EK] irányelv [az elismerésről szóló irányelv] értelmében történő – átfogó és hatékony értékelésének biztosításához a nemzetközi védelem megadására alkalmazandó eljárások uniós keretét egyetlen menekültügyi eljárás alapján kell kialakítani. ê 2005/85/EK (5) preambulumbekezdés ð új szöveg (11) Ezen irányelv fő célkitűzése, hogy ð továbbfejlessze a tagállamokban a nemzetközi védelem megadására és visszavonására alkalmazott eljárások szabályait egy közös uniós menekültügyi eljárás létrehozása céljából ï a Közösségben minimum keretrendszert vezessen be a menekültstátusz megadására és visszavonására vonatkozó eljárásokra. ê 2005/85/EK (6) preambulumbekezdés ð új szöveg (12) A menekültstátusz ð nemzetközi védelem ï megadására és visszavonására vonatkozó eljárások szabályainak közelítése elősegíti a menedékkérők ð nemzetközi védelmet kérelmezők ï tagállamok közötti másodlagos mozgásának korlátozásátban, amennyiben az ilyen mozgást a jogi keretek között fennálló különbségek okozznák, ð valamint a […./../EU] irányelv [az elismerésről szóló irányelv] tagállami alkalmazására vonatkozó egységes feltételek kialakítását ï. ê 2005/85/EK (7) preambulumbekezdés ð új szöveg (13) A minimumszabályok természetéből adódóan a tagállamoknak hatáskörrel kell rendelkezniük arra, hogy kedvezőbb rendelkezéseket vezessenek be vagy tartsanak fenn a tagállamoktól nemzetközi védelmet kérő, harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek tekintetében, amennyiben az ilyen kérelem alapjául az szolgál, hogy az érintett személy ð a […./../EU] irányelv [az elismerésről szóló irányelv] ï a genfi egyezmény 1. cikkének A. pontja értelmében ð nemzetközi védelemre szorulónak ï menekültnek minősül. ê 2005/85/EK (9) preambulumbekezdés ð új szöveg (14) Az ezen irányelv hatálya alá tartozó személyekkel kapcsolatos bánásmód tekintetében a tagállamokat a megkülönböztetést tiltó olyan nemzetközi jogi eszközökben előírt kötelezettségek terhelik, amelyeknek azok részes felei. ê 2005/85/EK (10) preambulumbekezdés ð új szöveg (15) Elengedhetetlen, hogy valamennyi ð nemzetközi védelem ï menedékjog iránti kérelemmel kapcsolatos határozatot a tények alapján, továbbá első fokon olyan hatóságok hozzák meg, amelyek személyzete a menekültügyi és ð nemzetközi védelemmel ï menekültekkel kapcsolatos területen megfelelő tudással rendelkezik, vagy az ehhez szükséges képzésben részesült. ê 2005/85/EK (11) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) ð új szöveg (16) A tagállamoknak és a menedékkérőknek ð nemzetközi védelmet kérelmezőknek ï egyaránt az áll érdekében, hogy a ð nemzetközi védelem ï menedékjog iránti kérelmek ügyében et a lehető legrövidebb időn belül Ö határozat szülessen Õ elbírálják. A menedékjog iránti kérelmek elbírálási eljárásának megszervezése a tagállamok mérlegelési jogkörében marad annak érdekében, hogy nemzeti szükségleteiknek megfelelően bármely kérelem elbírálását előtérbe helyezhessék vagy felgyorsíthassák, ezen irányelv előírásainak figyelembe vételével. (17) Továbbá, a tagállamoknak és a kérelmezőknek egyaránt érdekében áll, hogy a nemzetközi védelmi igényeket már első fokon pontosan felismerjék. E célból a kérelmezőket – sajátos körülményeik figyelembe vételével – első fokon jogi és eljárási tájékoztatással kell ellátni költségmentesen. E tájékoztatásnak többek között lehetővé kell tennie, hogy a kérelmezők jobban megértsék az eljárást, így elősegíti számukra a vonatkozó kötelezettségek betartását. Aránytalan lenne megkövetelni, hogy a tagállamok kizárólag képzett jogászok révén biztosítsa e tájékoztatást. Ezért a tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy megválasszák e tájékoztatás legmegfelelőbb módjait, például nem kormányzati szervezetek, kormánytisztviselők, vagy az állam szakszolgálatai révén. (18) A jogorvoslati eljárásokban – bizonyos feltételektől függően – a kérelmezők számára a nemzeti jog által arra feljogosított személy általi költségmentes jogi segítségnyújtást és képviseletet kell biztosítani. Továbbá, a kérelmezők számára az eljárás valamennyi szakaszában jogot kell biztosítani arra, hogy saját költségükre a nemzeti jog alapján engedélyezett jogi tanácsadóval vagy egyéb tanácsadóval konzultáljanak. ê 2005/85/EK (12) preambulumbekezdés ð új szöveg (19) A közrend fogalmába beletartozhat ð többek között ï valamely súlyos bűncselekmény elkövetése miatti büntetőítélet. ê 2005/85/EK (13) preambulumbekezdés ð új szöveg (20) Annak érdekében, hogy a genfi egyezmény 1. cikke értelmében menekültként ð vagy kiegészítő védelemre jogosultként ï védelemre szoruló személyek pontosan azonosíthatóak legyenek, valamennyi kérelmező számára – bizonyos kivételek függvényében – hatékony hozzáférést kell biztosítani az eljárásokhoz, az ügyük szempontjából szükséges tények bemutatása érdekében lehetővé kell tenni számukra az hatáskörrel rendelkező illetékes hatóságokkal való együttműködést, valamint és megfelelő kommunikációt, valamint és megfelelő eljárási garanciákat kell biztosítani számukra ahhoz, hogy ügyüket az eljárás valamennyi szakaszában folytathassák. A menedékjog ð nemzetközi védelem ï iránti kérelmek elbírálására irányuló eljárásoknak, továbbá az eljáró hatóság döntéséig alapesetben a kérelmezők számára biztosítaniuk kell legalább az ott-tartózkodáshoz való jogot, amennyiben a hatóságok általi meghallgatásra kerül sor, az ügy bemutatásához a tolmácsi szolgáltatáshoz való hozzáférés jogát, a lehetőséget az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosságának (a továbbiakban: „UNHCR”) képviselőjével ð és a nemzetközi védelmet kérelmezők számára tanácsadást és segítséget biztosító szervezetekkel ï kérelmező, illetve a nevében eljáró bármely szervezettel való kapcsolattartásra, a döntésről való megfelelő értesítéshez és az e döntésre vonatkozó ténybeli és jogi indokoláshoz fűződő jogot, a jogi vagy egyéb tanácsadóval folytatott konzultáció lehetőségét, továbbá jogot az ahhoz fűződő jogot, hogy az eljárás döntő mozzanataikor jogi helyzetükről olyan nyelven kapjanak tájékoztatást, amelyetről ésszerűen feltételezhetően, hogy azt megértenekik, ð valamint elutasító határozat esetén bíróság előtti hatékony jogorvoslathoz való jogot ï. ê 2005/85/EK (14) preambulumbekezdés Kiszolgáltatottságukra tekintettel továbbá külön eljárási garanciákat kell meghatározni a kísérő nélküli kiskorúak vonatkozásában. Ebben az összefüggésben a tagállamok elsődleges szempontja a gyermek mindenek fölött álló érdeke kell, hogy legyen. ò új szöveg (21) A vizsgálati eljáráshoz való hatékony hozzáférés biztosítása céljából, a nemzetközi védelmet kérelmező személyekkel elsőként kapcsolatba kerülő – különösen a szárazföldi és tengeri határok felügyeletét ellátó vagy a határellenőrzést végző – tisztviselők számára utasításokat kell adni és megfelelő képzést kell biztosítani arról, hogyan ismerjék fel és kezeljék a nemzetközi védelem iránti kérelmeket. E tisztviselőknek el kell tudniuk látni az ország területén – ideértve a tagállamok határát, felségvizeit vagy tranzitzónáit is – tartózkodó, nemzetközi védelmet kérelmezni szándékozó harmadik országbeli állampolgárokat vagy hontalan személyeket valamennyi szükséges információval arra vonatkozóan, hogy hol és hogyan nyújthatnak be nemzetközi védelem iránti kérelmet. Amennyiben az említett személyek a tagállam felségvizein tartózkodnak, a szárazföldre kell szállítani őket, és ezen irányelvvel összhangban el kell bírálni kérelmüket. (22) A vizsgálati eljárás határátkelőhelyeken és idegenrendészeti létesítményekben történő igénybevételének megkönnyítése érdekében információkat kell biztosítani a nemzetközi védelem kérelmezésének lehetőségéről. A tolmácsolás megszervezése révén biztosítani kell a szükséges alapvető kommunikációt ahhoz, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok megérthessék, ha az egyének nemzetközi védelmet kívánnak kérelmezni. (23) Ezen túlmenően a különleges eljárási garanciákat igénylő kérelmezők – például kiskorúak, kísérő nélküli kiskorúak, kínzás, nemi erőszak vagy egyéb súlyos erőszakos cselekmény áldozatául esett személyek vagy fogyatékossággal élő személyek – számára megfelelő támogatást kell biztosítani az eljárásokhoz való hatékony hozzáférésük szükséges feltételeinek megteremtése, valamint a nemzetközi védelem iránti kérelmük alátámasztására szolgáló körülmények bemutatása érdekében. (24) A kínzás vagy egyéb súlyos testi és pszichikai erőszakos cselekmény – ideértve a nemi alapú erőszakot is, tüneteinek és jeleinek ezen irányelvben foglalt eljárásokban történő feltárásával és dokumentálásával foglalkozó nemzeti intézkedéseket többek között a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód hatékony kivizsgálásáról és dokumentálásáról szóló iránymutatásra (az isztambuli jegyzőkönyv) kell alapozni. (25) A nő és férfi kérelmezők közötti tényleges egyenlőség biztosítása céljából a vizsgálati eljárásokat nemek szerint kell differenciálni. A személyes meghallgatásokat különösen olyan formában kell megszervezni, amely mind a nő, mind a férfi kérelmezők számára lehetővé teszik, hogy beszámolhassanak a korábbi nemi alapú üldöztetésük során átélt megpróbáltatásaikról. A nemekkel kapcsolatos igények összetettségét kellőképpen figyelembe kell venni a biztonságos harmadik ország, a biztonságos származási ország, illetve az ismételt kérelem elvén alapuló eljárásokban. (26) Ezen irányelv végrehajtása során a tagállamoknak elsődlegesen a gyermek mindenek fölött álló érdekét kell szem előtt tartaniuk, az Európai Unió Alapjogi Chartájával és az Egyesült Nemzetek 1989-es gyermekjogi egyezményével összhangban. (27) A nemzetközi védelmi igények elbírálására alkalmazott eljárásokat úgy kell szervezni, hogy lehetővé tegye a hatáskörrel rendelkező hatóságok számára a nemzetközi védelem iránti kérelmek alapos megvizsgálását. ê 2005/85/EK (15) preambulumbekezdés ð új szöveg (28) Abban az esetben, ha a kérelmező új bizonyítékot vagy érvet nem tartalmazó ismételt kérelmet nyújt be, aránytalan volna arra kötelezni a tagállamokat, hogy újabb teljes vizsgálati eljárást folytassanak le. Ezekben az esetekben a tagállamoknak lehetőséget kell adni ð arra, hogy a res judicata elvvel összhangban egy kérelmet, mint elfogadhatatlant elutasítsanak ï a kérelmezők számára általában rendelkezésre álló garanciák alóli kivételt tartalmazó eljárások közül történő választásra. ê 2005/85/EK (16) preambulumbekezdés ð új szöveg (29) Számos menedékjog ð nemzetközi védelem ï iránti kérelmet a kérelmező belépésére irányuló döntést megelőzően a tagállamok határain vagy tranzitzónáiban nyújtanak be. A tagállamoknak képeseknek kell lenniük arra, ð hogy olyan elfogadhatósági és/vagy érdemi vizsgálati eljárásokat biztosítsanak, amelyek lehetővé teszik a határon vagy e helyszínek tranzitzónáiban benyújtott kérelmek elbírálását ï már létező eljárásaikat hozzáigazítsák a határon lévő ilyen kérelmezők sajátos helyzetéhez. Közös szabályokat kell meghatározni az ilyen helyzetekben alkalmazható, a kérelmezők számára általában rendelkezésre álló garanciák alóli lehetséges kivételekre. A határon folytatandó eljárásokat főként azon kérelmezők esetében kell alkalmazni, akik nem teljesítik a tagországba való belépés feltételeit. ê 2005/85/EK (17) preambulumbekezdés ð új szöveg (30) A menedékjog ð nemzetközi védelem ï iránti kérelmek megalapozottságának vizsgálatakor a fő szempont a kérelmező biztonsága a származási országban. Amennyiben egy harmadik ország biztonságos származási országnak tekinthető, a tagállamok azt biztonságosnak nyilváníthatják, és egy adott kérelmező vonatkozásában feltételezhetik annak biztonságát, kivéve, ha a kérelmező komoly, ennek ellentmondó jelekre hívja fel a figyelmet. ê 2005/85/EK (18) preambulumbekezdés (31) Tekintettel a harmadik országok állampolgárainak és hontalan személyeknek a menekültként való elismerésének terén elért harmonizálás szintjére, közös feltételeket kell meghatározni a harmadik országoknak biztonságos származási országgá nyilvánítására vonatkozóan. ê 2005/85/EK (19) preambulumbekezdés Amennyiben a Tanács meggyőződött arról, hogy egy adott származási ország vonatkozásában e kritériumok teljesülnek, és ennek megfelelően azt felvette az ezen irányelvnek megfelelően elfogadandó biztonságos származási országok közös minimumlistájára, a tagállamok kötelesek az azon ország állampolgárságával bíró személyek, illetve a korábban abban az országban szokásos tartózkodási hellyel bíró hontalan személyek kérelmeit azon ország biztonságának megdönthető vélelme alapján elbírálni. A biztonságos származási országgá nyilvánítás politikai jelentőségének fényében, különös tekintettel az egyes származási országok emberi jogi helyzete értékelésének hatására, valamint annak az Európai Unió külkapcsolatok területén folytatott politikáira gyakorolt hatására, a lista megállapítására vagy módosítására vonatkozó valamennyi döntést az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően a Tanács hozza meg. ê 2005/85/EK (20) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (32) Bulgária és Románia az Európai Unióhoz csatlakozni kívánó ország státuszából, valamint ezeknek az országoknak a taggá válás érdekében megtett előrelépéséből következik, hogy ezeket az országokat az Európai Unióhoz való csatlakozásuk időpontjáig ezen irányelv alkalmazásában biztonságos származási országoknak kell tekinteni. ê 2005/85/EK (21) preambulumbekezdés ð új szöveg (33) Egy harmadik országnak az ezen irányelv céljából való biztonságos származási országgá nyilvánítása nem jelent teljes garanciát azon ország állampolgárainak biztonságára nézve. A minősítés alapjául szolgáló értékelés természeténél fogva csak az adott országban fennálló általános polgári, jogi és politikai körülményeket, valamint azt tudja figyelembe venni, hogy az üldöztetésért, kínzásért vagy embertelen és megalázó bánásmódért vagy büntetésért felelős személyeket felelősségre vonják-e a gyakorlatban, ha megállapítják a felelősségüket az adott országban. Ezért fontos, hogy amennyiben egy kérelmező alátámasztja, hogy komoly ð érvényes ï okok alapján az az ország az ő adott körülményei között nem tekinthető biztonságosnak, az ország biztonságossá nyilvánítását a továbbiakban az ő esete vonatkozásában nem lehet relevánsnak tekinteni. ê 2005/85/EK (22) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) ð új szöveg (34) A tagállamok minden kérelmet érdemben vizsgálnak meg, pl. azaz értékelik, hogy a szóban forgó kérelmező a harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy a más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e státuszok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2004. április 29-i 2004/83/EK irányelvvel Ö a …/…/EU irányelvvel [az elismerésről szóló irányelv] Õ összhangban Ö jogosult-e nemzetközi védelemre Õ menekültnek minősülnek-e, kivéve, ha ezen irányelv másként rendelkezik, különösen, ha ésszerűen feltételezhető, hogy egy másik ország elvégzi a vizsgálatot, vagy megfelelő védelmet nyújt. A tagállamok különösen akkor nem kötelesek elvégezni a menedékjog ð nemzetközi védelem ï iránti kérelem érdemi értékelését, amennyiben az első menedékjogot nyújtó ország a kérelmezőnek menekültstátusztjogállást, vagy egyéb megfelelő védelmet biztosított, és a kérelmezőt ez az ország visszafogadja. ê 2005/85/EK (23) preambulumbekezdés ð új szöveg (35) A tagállamok akkor sem kötelesek a menedékjog ð nemzetközi védelem ï iránti kérelmet érdemben elbírálni, ha a kérelmezőről – a nemzeti jog által meghatározottak szerint egy harmadik országhoz fűződő ð elégséges ï kapcsolata alapján – ésszerűen feltételezhető, hogy abban a harmadik országban védelmet kérhet ð , továbbá megalapozottan vélhető, hogy a szóban forgó ország be- vagy visszafogadja a kérelmezőt ï. A tagállamok ez alapján kizárólag akkor járhatnak el, ha ez a kérelmező az érintett harmadik országban biztonságban lenne. A kérelmezők másodlagos mozgásának elkerülése érdekében a tagállamoknak közös elveket kell kidolgozniuk a harmadik országok biztonságosnak tekintésére vagy nyilvánítására vonatkozóan. ê 2005/85/EK (24) preambulumbekezdés ð új szöveg (36) Továbbá, Eegyes, különösen magas szintű emberi jogi és menekültvédelmi előírásokat követő, európai harmadik országok tekintetében a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az ilyen európai harmadik országból a területükre belépő kérelmezők esetében a menedékjog ð nemzetközi védelem ï iránti kérelmeket ne, vagy ne teljes egészében kelljen megvizsgálniuk. Tekintettel a korlátozott vagy mellőzött vizsgálatnak a kérelmezőre gyakorolt lehetséges hatására a biztonságos harmadik ország elvének ilyen alkalmazását azokra a harmadik országokkal kapcsolatos esetekre kell korlátozni, amelyek tekintetében a Tanács meggyőződött arról, hogy az érintett harmadik ország biztonságára vonatkozó, az ezen irányelvben meghatározott magas szintű előírások teljesülnek. A Tanács ebben e kérdésben az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően dönt. ê 2005/85/EK (25) preambulumbekezdés Az ebben az irányelvben meghatározott mindkét biztonságos harmadik ország elvre vonatkozó közös előírások természetéből következően ezen elvek gyakorlati hatása attól függ, hogy az érintett harmadik ország engedélyezi-e az érintett kérelmező számára a területére való belépést. ò új szöveg (new) (37) A biztonságos származási ország és a biztonságos harmadik ország, valamint a biztonságos európai harmadik ország fogalmának tagállami alkalmazásával kapcsolatos rendszeres információcsere elősegítése, valamint a jövőben esetlegesen várható további harmonizáció előkészítése érdekében a tagállamoknak értesíteniük kell vagy időszakosan tájékoztatniuk kell a Bizottságot azon harmadik országokról, amelyekre e fogalmakat alkalmazzák. ê 2005/85/EK (26) preambulumbekezdés ð új szöveg (38) A menekültstátuszjogállás ð vagy kiegészítő védelmi jogállás ï visszavonása tekintetében a tagállamok biztosítják, hogy a menekültstátuszt ð nemzetközi védelmet ï élvező személyeket megfelelően tájékoztatják státuszuk jogállásuk esetleges lehetséges újbóli megvizsgálásáról, és lehetővé teszik számukra észrevételeik benyújtását, mielőtt a hatóságok meghozzák kellően indokolt határozatukat a jogállás döntésüket a státusz visszavonásáról. Ezek a garanciák azonban mellőzhetők, ha a menekültstátusz megszüntetése nem áll kapcsolatban azokkal a körülményekkel, amelyeken az elismerés alapult. ê 2005/85/EK (27) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) ð új szöveg (39) Az Ö uniós Õ közösségi jog egyik alapelvét tükrözi, hogy a ð nemzetközi védelem ï menedékjog iránti kérelmekkel, ð a lezárást követően a kérelem ismételt vizsgálatának megtagadásával kapcsolatos határozatok, valamint ï és a menekültstátusz jogállás ð vagy a kiegészítő védelmi jogállás ï visszavonásával kapcsolatos döntések határozatok ellen a Szerződés 234. cikke értelmében bíróság előtti hatékony jogorvoslat tárgyát képezik. A jogorvoslat hatékonysága – a megfelelő tények vizsgálatára is tekintettel – összességében az egyes tagállamok közigazgatási és igazságügyi rendszerétől függ. ê 2005/85/EK (28) preambulumbekezdés (40) Az Európai Unió működéséről szóló sSzerződés 72. 64 . cikkének megfelelően ez az irányelv nem érinti a közrend fenntartásával, illetve a belbiztonság megőrzésével kapcsolatos tagállami hatáskörök gyakorlását. ê 2005/85/EK (29) preambulumbekezdés ð új szöveg (41) Ez az irányelv nem érinti az [egy harmadik ország állampolgára ð vagy hontalan személy ï által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog ð nemzetközi védelem ï iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet (a dublini rendelet)] 2003. február 18-i 343/2003/EK tanácsi rendelet hatálya alá tartozó, ð tagállamok közötti eljárásokat ï. ò új szöveg (42) A […/…/EU] rendelet [a dublini rendelet] hatálya alá tartozó kérelmezők számára hozzáférést kell biztosítani az ezen irányelvben előírt alapelvekhez és garanciákhoz, valamint a […/…/EU] rendelet [a dublini rendelet] szerinti különleges garanciákhoz. ê 2005/85/EK (30) preambulumbekezdés (43) Ezen irányelv végrehajtását két évet meg nem haladó, rendszeres időközönként értékelni kell. ê 2005/85/EK (31) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (44) Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a menekültstátusz megadására és visszavonására vonatkozó tagállami eljárási minimumszabályok megállapítását a tagállamok nem tudják kellőképpen megvalósítani, és ezért az intézkedés terjedelme és hatásai miatt az Ö uniós Õ közösségi szinten jobban megvalósítható, az Ö Unió Õ Közösség az Európai Unióról szóló szerződés Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. Az e cikkben megállapított arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. ê 2005/85/EK (32) preambulumbekezdés Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban az Egyesült Királyság 2001. január 24-i levelében jelezte, hogy ezen irányelv elfogadásában és alkalmazásában részt kíván venni. ê 2005/85/EK (33) preambulumbekezdés Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban Írország 2001. február 14-i levelében jelezte, hogy ezen irányelv elfogadásában és alkalmazásában részt kíván venni. ò új szöveg (45) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 4a. cikkének (1) bekezdése értelmében, valamint az említett cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, amíg az Egyesült Királyság és Írország az említett jegyzőkönyv 4. cikkével összhangban nem jelenti be azon szándékát, hogy ezen intézkedést el kívánja fogadni, az Egyesült Királyságra és Írországra ez az intézkedés nem kötelező, és rájuk nézve továbbra is a 2005/85/EK irányelv kötelező. ê 2005/85/EK (34) preambulumbekezdés (46) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező erejű és nem alkalmazandó.és azt nem köteles alkalmazni, ê 2005/85/EK (8) preambulumbekezdés ð új szöveg (47) Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és szem előtt tartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket. ðEzen irányelv biztosítani kívánja különösen az emberi méltóság teljes mértékű tiszteletben tartását, és elő kívánja mozdítani a Charta 1., 18., 19., 21., 23., 24. és 47. cikkének alkalmazását, és ennek megfelelően kell végrehajtani. ï ò új szöveg (48) Az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek tartalma a korábbi irányelvhez képest jelentősen módosult. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a korábbi irányelvből következik. (49) Ez az irányelv nem érinti a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó, a II. melléklet B. részében meghatározott határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket. ê 2005/85/EK ð új szöveg ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: I. FEJEZET Általános rendelkezések 1. cikk Célkitűzés Ennek az irányelvnek a célja a tagállamokban a menedékjog ð nemzetközi védelmi jogállás ï megadására és visszavonására vonatkozó ð közös ï minimumszabályok és eljárásoki szabályok megállapítása ð a …/…/EU irányelv [az elismerésről szóló irányelv] ï értelmében. 2. cikk Fogalommeghatározások Ezen irányelv alkalmazásában: a) „genfi egyezmény”: a menekültek helyzetére vonatkozó, az 1967. január 31-i New York-i jegyzőkönyvvel módosított 1951. július 28-i egyezmény; b) "menedékjog iránti kérelem": harmadik ország állampolgára, vagy hontalan személy által benyújtott olyan kérelem, amely a genfi egyezmény alapján valamely tagállam általi nemzetközi védelmet igénylő kérelemként értelmezhető. Minden nemzetközi védelem iránti kérelmet menedékjog iránti kérelemnek kell tekinteni, kivéve, ha a harmadik ország állampolgára kifejezetten másfajta, külön kérelmezhető védelemért folyamodik; ò új szöveg b) „kérelem” vagy „nemzetközi védelem iránti kérelem”: harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által tagállami védelem iránt benyújtott olyan kérelem, amely menekültjogállás vagy kiegészítő védelmi jogállás iránti kérelemnek tekinthető, amennyiben az érintett személy nem kér kifejezetten a […./../EU] irányelv [az elismerésről szóló irányelv] hatályán kívüli egyéb, külön kérelmezhető védelmet; ê 2005/85/EK ð új szöveg c) „kérelmező” vagy ð „nemzetközi védelmet kérelmező” ï menedékkérő: harmadik ország olyan állampolgára, vagy olyan hontalan személy, akinek ð nemzetközi védelem ï menedékjog iránti kérelme tárgyában még nem hoztak jogerős határozatot; ò új szöveg (d) „különleges eljárási garanciákat igénylő kérelmező”: olyan kérelmező, akinek kora, neme, szexuális irányultsága, nemi identitása, fogyatékossága, súlyos testi vagy szellemi betegségei, poszttraumás zavarai, illetve kínzás, nemi alapú erőszak, vagy a pszichikai, fizikai vagy szexuális erőszak más súlyos formájának következményei miatt különleges garanciákra van szüksége ahhoz, hogy részesülhessen az ezen irányelvben előírt jogokból, valamint eleget tehessen az abban foglalt kötelezettségeinek; ê 2005/85/EK (kiigazított szöveg) ð új szöveg e d) „jogerős határozat”: döntés határozat arról, hogy a harmadik ország állampolgára, vagy a hontalan személy részére a menedékjogot ð vagy kiegészítő védelmet ï a 2004/83/EK tanácsi irányelv […./../EU] irányelv [az elismerésről szóló irányelv] alapján megadják-e, és amely ellen a továbbiakban az ezen irányelv V. fejezetében biztosított jogorvoslatnak nincs helye, tekintet nélkül arra, hogy ez a jogorvoslat a kérelmező számára lehetővé teszi-e az érintett tagállam területén maradást mindaddig, amíg kérelmét el nem bírálták, figyelemmel az ezen irányelv III. mellékletben foglaltakra; f e) „eljáró hatóság”: kvázi bírói testület vagy közigazgatási szerv, amely a tagállamban a ð nemzetközi védelem ï menedékjog iránti kérelem megvizsgálására és annak tárgyában elsőfokú határozat meghozatalára hatáskörrel rendelkezik, figyelemmel az I. mellékletben foglaltakra; g f) „menekült”: harmadik ország olyan állampolgára, vagy olyan hontalan személy, aki megfelel a genfi egyezmény 1. […./../EU] irányelv [az elismerésről szóló irányelv] 2. cikkének d) pontjában cikkében meghatározott követelményeknek feltételeknek, a 2004/83/EK irányelvben foglaltak szerint; ò új szöveg h) „kiegészítő védelemre jogosult személy”: olyan harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy, aki teljesíti a […./../EU] irányelv [az elismerésről szóló irányelv] 2. cikke f) pontjának követelményeit; i. „nemzetközi védelmi jogállás”: egy harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy menekültként vagy kiegészítő védelemre jogosult személyként való elismerése valamely tagállam részéről; ê 2005/85/EK j g) „menekültstátusztjogállás”: egy harmadik országbeli állampolgára vagy hontalan személy menekültként való elismerése valamely tagállam részéről; ò új szöveg k) „kiegészítő védelmi jogállás”: egy harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy kiegészítő védelemre jogosult személyként való elismerése valamely tagállam részéről; l) „kiskorú”: egy 18. életévét be nem töltött harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy; ê 2005/85/EK ð új szöveg m h) „kísérő nélküli kiskorú”: ð a […./.../EU] irányelv [az elismerésről szóló irányelv] 2. cikkének l) pontjában meghatározott kiskorú ï az a 18. életévét be nem töltött személy, aki jogszabály vagy szokás alapján felügyeletéért felelős nagykorú személy kísérete nélkül érkezik a tagállamok területére, vagy a belépését követően marad felügyelet nélkül, mindaddig, amíg ilyen személy felügyelete alá nem kerül, vagy a belépését követően marad felügyelet nélkül, mindaddig, amíg ilyen személy felügyelete alá nem kerül; n i) „képviselő”: ð az a személy vagy szervezet, akit vagy amelyet a hatáskörrel rendelkező testületek a kísérő nélküli kiskorú törvényes gyámjaként a kísérő nélküli kiskorúnak az ezen irányelvben előírt eljárások során történő támogatására és képviseletére jelölnek ki azzal a céllal, hogy biztosítsa a gyermek mindenek fölött álló érdekét, valamint szükség esetén jognyilatkozatot tehet a kiskorú nevében. Ha szervezet jár el képviselőként, ezen irányelvvel összhangban ki kell jelölnie egy, a kiskorú törvényes gyámjának feladatait ellátó személyt ï az a személy, aki a kísérő nélküli kiskorút törvényes gyámként képviselő szervezet nevében jár el, az a személy, aki a kiskorúak gondozásáért és jólétéért felelős nemzeti szervezet nevében jár el, továbbá minden olyan megfelelő képviselet, amelyet a kiskorú legfontosabb érdekeinek szolgálatára jelöltek ki; o j) „a menekültstátusz ð nemzetközi védelmi jogállás ï visszavonása”: az illetékes hatáskörrel rendelkező hatóságnak azon határozata, amellyel valamely személy menekült jogállásátstátuszát ð vagy kiegészítő védelmi jogállását ï a […./../EU] irányelv [az elismerésről szóló irányelv] 2004/83/EK irányelv értelmében visszavonja, megszünteti, vagy megújítását elutasítja; p k) „a tagállamban való maradás”: azon tagállam területén – ideértve annak határát és tranzitzónáit is – való maradás, amelyben a menedékjog ð nemzetközi védelem ï iránti kérelmet benyújtották vagy elbírálják;. ò új szöveg q) „ismételt kérelem”: a korábbi kérelem ügyében hozott jogerős határozat után benyújtott további kérelem, ideértve azon eseteket is, amikor a kérelmező kifejezetten visszavonta kérelmet, valamint azon eseteket is, amikor az eljáró hatóság a 28. cikk (1) bekezdésével összhangban a kérelem hallgatólagos visszavonása miatt azt elutasította. ê 2005/85/EK (kiigazított szöveg) ð új szöveg 3. cikk Hatály 1. Ezen irányelvet a tagállamok területén, ideértve a határon ð , a felségvizeken ï vagy a tranzitzónákban benyújtott menedékjog ð nemzetközi védelem ï iránti kérelem elbírálására és a menekültstátusz ð nemzetközi védelmi jogállás ï visszavonására kell alkalmazni. 2. Ez az irányelv nem alkalmazható a tagállamok képviseleteihez benyújtott diplomáciai vagy területi menedékjog iránti kérelmekre. 3. Amennyiben a tagállamok olyan eljárást vezetnek be vagy alkalmaznak, amelyben a menedékjog iránti kérelmek elbírálására mind a genfi egyezmény alapján, mind pedig a 2004/83/EK tanácsi irányelv 15. cikkében megállapított körülmények alapján másfajta nemzetközi védelemre irányuló kérelemként sor kerül, úgy az eljárás minden szakaszában ezen irányelv rendelkezéseit kell alkalmazniuk. 3. 4. Mindezeken túl aA tagállamok jogosultak ezen irányelv rendelkezéseit olyan eljárásokban is alkalmazni, amelyekben ð a […./.../EU] irányelv [az elismerésről szóló irányelv] hatályán kívül eső ï másfajta nemzetközi védelemért benyújtott kérelmeket bírálnak el. 4. cikk Felelős Hatáskörrel rendelkező hatóságok 1. A tagállamok valamennyi eljárásra kijelölnek egy eljáró hatóságot, amely ezen irányelv rendelkezései, különösen a 8. cikk (2) bekezdésében és a 9. cikkben foglaltak szerint felelős a kérelmek megfelelő elbírálásáért. ðA tagállamok biztosítják, hogy a fenti hatóság megfelelő eszközökkel – ideértve kellő számú szakszemélyzettel – rendelkezzen ahhoz, hogy ezen irányelvvel összhangban elláthassa feladatait. ï A 343/2003/EK rendeletének 4. cikke (4) bekezdése értelmében, adott tagállamban az ott bevándorlási ellenőrzést végző másik tagállam illetékes hatóságaihoz benyújtott menedékjog iránti kérelmet a benyújtás helye szerinti tagállam bírálja el. 2. Mindazonáltal, Aa tagállamok előírhatják, hogy Ö az (1) bekezdésben említett hatóságtól eltérő Õ hatóság az alábbi esetekben más hatóság felelős, amennyiben a) ða […/…/EU] rendelet [a dublini rendelet] alapján bírálják el az eseteket és ï olyan eset elbírálására kerül sor, melynek során azt vizsgálják, hogy másik államba küldjék-e a menedékkérőt, a felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételekre és eljárásokra vonatkozó szabályok szerint, mindaddig, amíg a megkeresett állam a menedékkérőt át nem veszi, vagy a megkeresett állam a kérelem elbírálását, illetve a kérelmező visszavételét meg nem tagadja; b) a kérelemről való döntéshozatalra a nemzetbiztonsági rendelkezések figyelembevételével kerül sor, feltéve, hogy az eljáró hatósággal előzetesen konzultáltak abban a kérdésben, hogy a kérelmező a 2004/83/EK irányelv értelmében menekültnek minősül-e; c) előzetes elfogadhatósági vizsgálatot kell lefolytatni a 32. cikk rendelkezései szerint, feltéve, hogy a hatóság a korábbi kérelmet illetően hozzáféréssel rendelkezik a kérelmező iratanyagához; d) olyan eset elbírálására kerül sor, amely a 35. cikk (1) bekezdésében foglalt eljárások hatálya alá tartozik; b e) a 35. ð 43 ï cikkben (2)–(5) bekezdésében előírt eljárás keretében a belépési engedély ð megadására vagy ï foglalt eljárások hatálya alá vonás engedélyezésének megtagadására kerül sor, az abban ezekben a bekezdésekben meghatározott feltételekre is figyelemmel, ð valamint az eljáró hatóság véleménye alapján. ï ; f) annak megállapításáról van szó, hogy a kérelmező a tagállamba egy, a 36. cikk értelmezése szerinti biztonságos harmadik országból szándékozik-e belépni, vagy ilyenből lépett-e be, az ebben a cikkben meghatározott feltételekre figyelemmel. ò új szöveg 3. A tagállamok biztosítják, hogy az eljáró hatóság megfelelően képzett személyzettel rendelkezzen. E célból a tagállamok kezdő és adott esetben nyomon követő képzést biztosítanak, amely tartalmazza a 439/2010/EU rendelet 6. cikke (4) bekezdésének a)–e) pontjaiban felsorolt elemeket. A tagállamok a 439/2010/EU rendelet által létrehozott Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal által megállapított és kifejlesztett képzést is figyelembe veszik. ê 2005/85/EK 4. 3. A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben a (2) bekezdés rendelkezéseivel összhangban kijelölnek egy hatóságot hatóságok kijelölésére kerül sor, úgy a tagállamok biztosítják, hogy e az ilyen hatóságok személyzete az ezen irányelv végrehajtása során teljesítendő feladatokhoz megfelelő ismeretekkel rendelkezzen, illetve részesüljön az azokhoz szükséges képzésben ezen irányelv gyakorlati végrehajtása során kötelezettségeik teljesítéséhez megfelelő ismeretekkel rendelkezik, illetve ahhoz megfelelő képzésben részesül. ò új szöveg 5. Az egyik tagállam területén másik tagállam határellenőrzést vagy bevándorlás-ellenőrzést végző hatóságaihoz benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelmeket azon tagállam vizsgálja meg, amelynek területén a kérelmet benyújtották. ê 2005/85/EK ð új szöveg 5. cikk Kedvezőbb rendelkezések A tagállamok a ð nemzetközi védelem ï menedékjog megadására és visszavonására vonatkozó eljárások tekintetében kedvezőbb szabályozást léptethetnek hatályba, vagy tarthatnak hatályban, amennyiben ezek a szabályok ezen irányelvvel összeegyeztethetőek. II. FEJEZET Alapelvek és garanciák 6. cikk Az eljáráshoz való hozzáférés 1. A tagállamok megkövetelhetik, hogy a ð nemzetközi védelem ï menedékjog iránti kérelmeket személyesen, és/vagy az erre kijelölt helyen nyújtsák be, ð a (2), (3) és (4) bekezdés sérelme nélkül ï. ò új szöveg 2. A tagállamok biztosítják, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelmet benyújtani kívánóknak ténylegesen lehetőségük legyen arra, hogy kérelmüket mielőbb benyújtsák. 3. Ha egy személy kinyilvánítja nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtására irányuló szándékát, a tagállamok biztosítják, hogy e személyt a lehető leghamarabb, de legfeljebb e nyilatkozat megtételétől számított 72 órán belül kérelmezőként veszik nyilvántartásba. E célból a tagállamok biztosítják, hogy az ilyen kérelmekkel valószínűsíthetően megkeresett hatóságok személyzete megkapja a vonatkozó utasításokat és részesüljön a szükséges képzésben. E bekezdés végrehajtásakor a tagállamok figyelembe veszik az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal által erre vonatkozóan kialakított iránymutatást. 4. Amennyiben nagy számú harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy egyidejűleg kérelmez nemzetközi védelmet, ami a gyakorlatban lehetetlenné teszi a (3) bekezdésben megállapított 72 órás határidő tiszteletben tartását, a tagállamok rendelkezhetnek arról, hogy e határidőt 7 munkanapra meghosszabbítják. ê 2005/85/EK (kiigazított szöveg) 2. A tagállamok biztosítják, hogy minden cselekvőképes nagykorú jogosult legyen a saját nevében menedékjog iránti kérelmet benyújtani. 3. A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a kérelmező az általa eltartottak nevében is benyújthatja a kérelmet. Ezekben az esetekben a tagállam biztosítja, hogy a felnőtt korú eltartottak hozzájáruljanak a kérelem nevükben történő benyújtásához; ellenkező esetben lehetővé kell tenni számukra, hogy azt a saját nevükben nyújthassák be. A hozzájárulást a kérelem benyújtásával egyidőben, vagy legkésőbb akkor kell megkövetelni, amikor a felnőtt korú eltartott személyes meghallgatására sor kerül. 4. A tagállamok nemzeti jogszabályaikban meghatározhatják, hogy a) melyek azok az esetek, amelyekben egy kiskorú a saját nevében nyújthatja be a kérelmet; b) melyek azok az esetek, amikor egy kísérő nélküli kiskorú kérelmét a 15. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti képviselőnek kell benyújtania; c) melyek azok az esetek, amelyekben a menedékjog iránti kérelem egyben egy nem házas kiskorú személy menedékjog iránti kérelmének is minősül. 5. A tagállamok biztosítják, hogy azok a hatóságok, amelyekhez a menedékjog iránti kérelem benyújtásának szándékával valószínűsíthetően fordulhatnak, megfelelő tájékoztatást tudjanak adni az illető számára arról, hogy hogyan és hol nyújthat be ilyen kérelmet, és/vagy megkövetelhetik, hogy ezek a hatóságok a kérelmet az illetékes hatósághoz továbbítsák. ê 2005/85/EK 6. cikk ð új szöveg 7. cikk Az eltartottak vagy kiskorúak nevében benyújtott kérelmek 1. 2. A tagállamok biztosítják, hogy minden cselekvőképes nagykorú jogosult legyen saját nevében menedékjog ð nemzetközi védelem ï iránti kérelmet benyújtani. 2. 3. A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a kérelmező az általa eltartottak nevében is benyújthatja a kérelmet. Ezekben az esetekben a tagállam biztosítja, hogy a felnőtt korú eltartottak hozzájáruljanak a kérelem nevükben történő benyújtásához; ellenkező esetben lehetővé kell tenni számukra, hogy azt a saját nevükben nyújthassák be. A hozzájárulást a kérelem benyújtásával egyidőben, vagy legkésőbb akkor kell megkövetelni, amikor a felnőtt korú eltartott személyes meghallgatására sor kerül. ð A hozzájárulás megkövetelése előtt e személyek közül minden felnőttet bizalmas úton tájékoztatni kell a vonatkozó eljárási következményekről, valamint azon jogáról, hogy külön nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújthat be. ï ò új szöveg 3. A tagállamok biztosítják, hogy a kiskorúak nemzetközi védelem iránti kérelmet nyújthatnak be saját nevükben – amennyiben az érintett tagállam nemzeti joga szerinti eljárásokban jogképességgel rendelkeznek –, illetve szüleik vagy egyéb felnőtt hozzátartozóik, az érintett tagállam joga vagy nemzeti gyakorlata alapján felügyeletükért felelős személy, illetve képviselő által. 4. A tagállamok biztosítják, hogy a 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[10] 10. cikkében említett megfelelő szerveknek jogukban álljon nemzetközi védelem iránti kérelmet benyújtani egy kísérő nélküli kiskorú nevében, ha személyes helyzetének egyedi értékelése alapján e szervek úgy vélik, hogy a kiskorú a […./../EU] irányelv [az elismerésről szóló irányelv] alapján védelemre szorulhat. ê 2005/85/EK 6. cikk ð új szöveg 5. 4. A tagállamok nemzeti jogszabályaikban meghatározhatják, hogy a) melyek azok az esetek, amelyekben egy kiskorú a saját nevében nyújthatja be a kérelmet; b) melyek azok az esetek, amikor egy kísérő nélküli kiskorú kérelmét a 25 17. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti képviselőnek kell benyújtania; c) melyek azok az esetek, amelyekben a menedékjog ð nemzetközi védelem ï iránti kérelem egyben egy nem házas kiskorú személy menedékjog ð nemzetközi védelem ï iránti kérelmének is minősül. ò új szöveg 8. cikk Tájékoztatás és tanácsadás határátkelőhelyeken és idegenrendészeti fogdákban 1. A tagállamok biztosítják, hogy a külső határokon működő idegenrendészeti létesítményekben és határátkelőhelyeken – ideértve a tranzitzónákat is – hozzáférhető legyen a nemzetközi védelem kérelmének lehetőségével kapcsolatos tájékoztatás. Az eljárások említett helyeken történő igénybevételének megkönnyítése érdekében a tagállamok rendelkeznek a szükséges tolmácsolásról. 2. A tagállamok biztosítják, hogy a nemzetközi védelmet kérelmezők számára tanácsadást és segítséget nyújtó szervezetek bejuthassanak a külső határokon működő határátkelőhelyekre, ideértve a tranzitzónákat is. A tagállamok szabályokat írhatnak elő az említett szervezetek e területeken való tartózkodására vonatkozóan, és az említett helyekre történő belépést a tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságaival kötött megállapodástól tehetik függővé. ê 2005/85/EK ð új szöveg 9 7. cikk A tagállamban maradás joga a kérelem elbírálásának ideje alatt 1. A kérelmezők részére engedélyezni kell, hogy kizárólag az eljárás lefolytatása céljából a tagállamban maradhassanak mindaddig, amíg az eljáró hatóság a III. fejezet rendelkezései szerinti elsőfokú határozatot meg nem hozta. A tagállamban maradás joga tartózkodási engedélyre nem jogosít eljáró hatóság. 2. A tagállamok ez alól csak akkor tehetnek kivételt, ha ð egy személy a 41. cikkben említett ï az újabb ismételt kérelmet ð nyújt be ï a 32. és 34. cikk rendelkezéseinek megfelelően tovább nem vizsgálják, vagy adott esetben a személyt egy másik tagállam részére európai elfogatóparanccsal[11] összefüggő kötelezettség keretében vagy egyéb alapon egy másik tagállam részére, illetve harmadik ország részére ð – az érintett kérelmező származási helye szerint ország kivételével – ï , illetve nemzetközi büntető bíróság vagy törvényszék részére átadják vagy, illetve kiadják. ò új szöveg 3. Egy tagállam a (2) bekezdés alapján csak akkor adhatja ki a kérelmezőt egy harmadik ország számára, ha a hatáskörrel rendelkező hatóságok megbizonyosodtak afelől, hogy a kiadatási határozat nem okoz az adott tagállam nemzetközi kötelezettségeit sértő közvetlen vagy közvetett visszaküldést (refoulement). ê 2005/85/EK ð új szöveg 10 8. cikk A kérelmek elbírálásának követelményei 1. A 23. cikk (4) bekezdésének i) pontjában foglaltak sérelme nélkül Aa tagállamok biztosítják, hogy a menedékjog ð nemzetközi védelem ï iránti kérelmeket nem utasítják elkerülnek elutasításra, illetve nem zárják ki kizárásra az érdemi elbírálásból pusztán azon az alapon, hogy azokat nem a lehető legrövidebb időn belül nyújtották be. ò új szöveg 2. A nemzetközi védelem iránti kérelmek elbírálásakor az eljáró hatóság először meghatározza, hogy a kérelmezők menekültnek minősülnek-e, és amennyiben nem, meghatározza, hogy jogosultak-e kiegészítő védelemre. ê 2005/85/EK ð új szöveg 3. 2. A tagállamok biztosítják, hogy az eljáró hatóság a menedékjog ð nemzetközi védelem ï iránti kérelmekről megfelelő vizsgálat után hozzon határozatot. E célból a tagállamok biztosítják, hogy a) a kérelmek elbírálására és a kérelmek tárgyában történő határozathozatalra egyénileg, tárgyilagosan és pártatlanul kerüljön sor; b) a pontos és naprakész információ beszerzésére különböző forrásokból kerüljön sor, mint például ð az Európai Menekültügyi Támogatási Hivataltól, ï az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságától (UNHCR) a menedékkérők ð kérelmezők ï származási országában, és ahol szükség esetén, az azon országokban uralkodó általános helyzetről szóló információk, amelyeken át a kérelem benyújtásának helye szerinti államáig eljutottak; továbbá, hogy ezek az információk a kérelmek vizsgálatáért és a döntéshozatalért felelős személyzet rendelkezésére álljanak; c) a kérelmeket elbíráló és azokról határozatot hozó személyzet ismerje a menedékjoggal és a menekültüggyel kapcsolatos vonatkozó rendelkezéseket; . ò új szöveg d) a kérelmeket elbíráló és azokról határozatot hozó személyzet kapjon utasítást és lehetőséget arra, hogy szükség esetén szakértői tanácsot kérjenek olyan sajátos kérdésekben, mint például az egészségügyi, kulturális, vallási, gyermekeket és nemet érintő problémák. ê 2005/85/EK (kiigazított szöveg) ð új szöveg 4. 3. Az V. fejezetben említett hatóságok számára – az eljáró hatóságonoknak, vagy a kérelmezőn keresztül, vagy egyébként illetve egyéb úton – hozzáférést kell biztosítani hozzá kell férniük a (3) (2) bekezdés b) pontjában említett, a feladataik ellátásához szükséges általános információkhoz. 5. 4. A tagállamok megállapíthatják a menedékjog iránti kérelmek elbírálásához szükséges dokumentumok fordításának szabályait. 11 9. cikk Az eljáró hatóság határozatával szemben támasztott követelmények 1. A tagállamok biztosítják a menedékjog ð nemzetközi védelem ï iránti kérelmek ügyében hozott határozatok írásba foglalását. 2. A tagállamok biztosítják továbbá, hogy egy ð menekült jogállásra és/vagy kiegészítő védelmi jogállásra irányuló ï kérelem elutasítása esetén a határozat tartalmazza a ténybeli és jogi indokolást, valamint írásbeli tájékoztatással kell szolgálnia arról is, hogy az elutasító határozatot hogyan lehet megtámadni. A tagállamoknak nem kell indokolniuk a menekültstátusz megadását elutasító határozatot abban az esetben, ha olyan jogállást biztosítanak a kérelmező számára, amely a 2004/83/EK irányelv rendelkezései értelmében a nemzeti vagy a közösségi jog szerint ugyanazokat a jogokat és kedvezményeket biztosítja a számára, mint amelyek a menekültstátusszal járnak. Az ilyen esetekben a tagállamoknak azt kell biztosítaniuk, hogy a menekültstátusz megadását elutasító indokolás szerepeljen a kérelmező iratanyagában, és hogy kérésére a kérelmező abba betekinthessen. Mindezeken túl, Aa tagállamoknak nem kell információt szolgáltatniuk az elutasító határozat írásbeli megtámadásának módjáról olyan határozattal kapcsolatosan, mely vonatkozásában annak lehetőségeiről a kérelmezőt egy korábbi stádiumban akár írásban, akár a számára hozzáférhető elektronikus úton már tájékoztatták. 3. A 76. cikk (23) bekezdéséneke alkalmazásában, és ha a kérelem azonos ténybeli alapon nyugszik, a tagállamok valamennyi eltartottra kiterjedően egyetlen határozatot hozhatnak ð , feltéve, hogy ez az egyik kérelmezővel kapcsolatban nem hoz nyilvánosságra olyan sajátos körülményeket, amelyek veszélyeztetik érdekeit, különösen a nemen, szexuális irányultságon, nemi identitáson és/vagy koron alapuló üldözést érintő estekben ï 12 10. cikk A menedékkérőket ð nemzetközi védelmet kérelmezőket ï megillető garanciák 1. Tekintettel a III. fejezetben megállapított eljárásokra, a tagállamok valamennyi menedékjogot ð nemzetközi védelmet ï kérelmező számára biztosítják az alábbi garanciákat: a) a kérelmezőt menedékkérőt tájékoztatni kell a lefolytatandó eljárásról, az eljárásbeli jogaikról és kötelezettségeiről, valamint a kötelezettségei nem teljesítésének, illetve a hatóságokkal való együttműködés megtagadásának nem működésnek az esetleges következményeiről tájékoztatni kell, olyan nyelven, amelyetről ð megért vagy ï ésszerűen feltételezhetően, hogy azt megérti. Tájékoztatást kell kapnia az időkeretről és eszközökről, amelyek a 2004/83/EK irányelv […./../EK] irányelv [az elismerésről szóló irányelv] 4. cikkében említett bizonyítékok benyújtására vonatkozó kötelezettségének teljesítéséhez a rendelkezésére állónak határidőrőlidőkeretről, és eszközökről ð , valamint a kérelem kifejezett vagy hallgatólagos visszavonásának következményeiről ï . Ezt a tájékoztatást olyan megfelelő időben kell megadni, hogy a kérelmező menedékkérő gyakorolhassa az ezen irányelvben garantált jogait, és eleget tehessen a 1311. cikkben foglalt kötelezettségeinek; b) szükség esetén tolmácsolást kell biztosítani a kérelmező számára ügyéneke a hatáskörrel rendelkező hatóságokhoz való beterjesztéséhez. A tagállamok legalább abban az esetben szükségesnek tekintik ezt a szolgáltatást, amikor az eljáró hatóság a kérelmezőt a 12. és 13. 14., 15., ð 16., 17. és 34. ï cikk szerinti meghallgatásra idézik be beidézi, és a megfelelő kommunikációt e szolgáltatás nélkül nem lehet biztosítani. Ilyenkor és más olyan esetekben is, amikor az hatáskörrel rendelkező illetékes hatóság beidézi a kérelmezőt, ea szolgáltatások költségeit az állam viseli; c) a kérelmezőtől menedékkérőtől nem lehet megtagadni annaka lehetőségéet, hogy kapcsolatba lépjen az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságával UNHCR-rel vagy ð az adott tagállam nemzeti joga szerint a nemzetközi védelmet kérelmezők számára jogi tanácsadást biztosító más szervezetekkel ï más, a tagállam területén, a tagállammal kötött megállapodás alapján a UNHCR nevében működő szervezettel; ò új szöveg d) A kérelmezőktől, és adott esetben jogi tanácsadóiktól nem lehet megtagadni a 10. cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett információhoz való hozzáférést, amennyiben az eljáró hatóság a kérelmük ügyében hozott határozat céljából figyelembe veszi az említett információkat. ê 2005/85/EK ð új szöveg e d) a kérelmezőt menedékkérőt ésszerű időn belül tájékoztatni kell az eljáró hatóság által ð nemzetközi védelem ï iránti kérelme ügyében hozott határozatról. Ha a kérelmezőt jogi vagy egyéb tanácsadó képviseli, a tagállamok választhatják azt, hogy a menedékkérő ð nemzetközi védelmet kérelmező ï helyett a jogi vagy egyéb tanácsadó részére kézbesítik az eljáró hatóság határozatoát; f e) a menedékkérőt ð kérelmezőt ï – amennyiben nem segíti, vagy nem képviseli jogi vagy egyéb tanácsadó, vagy ha a költségmentes jogi segítségnyújtás nem áll rendelkezésre – olyan nyelven kell tájékoztatni az eljáró hatóság határozatának döntésének eredményéről, amelyet ð megért vagy ï ésszerűen feltételezhetően megért nek megértése a menedékkérőről ésszerűen feltételezhető. A tájékoztatásnak tartalmaznia kell azt is, hogy a 119. cikk (2) bekezdésének rendelkezései szerint az elutasító határozatot hogyan lehet írásban megtámadni. 2. Tekintettel az V. fejezetben meghatározott eljárásokra, a tagállamok biztosítják, hogy minden menedékkérőt ð kérelmezőt ï az e cikk (1) bekezdésének b), c) ð , d) ï és e d) pontjában említettel azonos garanciák illetnek meg. 13 11. cikk A menedékkérők ð nemzetközi védelmet ï kérelmezők kötelezettségei 1. ðA tagállamok arra kötelezik a nemzetközi védelmet kérelmezőket, hogy működjenek együtt a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal személyazonosságuk, valamint az […/…/EU] irányelv [az elismerésről szóló irányelv] 4. cikkének (2) bekezdésében említett egyéb tényezők meghatározása céljából.ï A tagállamok a kérelem elbírálásához menekültügyi eljárás lefolytatásához szükséges mértékben, az hatáskörrel rendelkező illetékes hatósággal való együttműködésre vonatkozóan ð más kötelezettségeket is előírhatnak ï kötelezhetik a kérelmezők számára menedékkérőket. 2. A tagállamok előírhatják különösen, hogy a) a menedékkérők ð kérelmezők ï kötelesek bejelentkezni az illetékes hatáskörrel rendelkező hatóságoknál, vagy előttük személyesen megjelenni, akár haladéktalanul, akár egy meghatározott időpontban; b) a menedékkérőknek ð kérelmezők ï kötelesek átadni át kell adniuk a birtokukban levő, a menedékjog iránti kérelmek elbírálásához szükséges dokumentumokat, például pl. útleveleiket; c) a menedékkérők ð kérelmezők ï kötelesek tájékoztatni az illetékes hatáskörrel rendelkező hatóságokat mindenkori lakhelyükről vagy címükről, továbbá a legrövidebb időn belül azok megváltozásáról. A tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a kérelmező minden értesítést csak az általa legutóbbiként megadott tartózkodási lakóhelyén vagy címén vehet át; d) az illetékes hatáskörrel rendelkező hatóságok átkutathatják a kérelmezőt és/vagy a nála levő tárgyakat, ð feltéve, hogy az átkutatást azonos nemű személy végzi ï ; e) az illetékes hatáskörrel rendelkező hatóságok fényképet készíthetnek a kérelmezőről; illetve f) az illetékes hatáskörrel rendelkező hatóságok felvételt készíthetnek rögzíthetik a kérelmező szóbeli nyilatkozatairólt, feltéve, hogy őt erről előzetesen tájékoztatták. 14 12. cikk Személyes meghallgatásra beidézett személyek 1. Mielőtt az eljáró hatóságok határozatot hoznak, a menedékkérő ð kérelmező ï számára lehetővé kell tenni, hogy a menedékjog ð nemzetközi védelem ï iránti kérelmét személyes meghallgatás során terjessze elő egy, a nemzeti jog értelmében a meghallgatás levezetésére jogosult személy előtt. ð A nemzetközi védelem iránti kérelmet érdemét érintő meghallgatásokat az eljáró hatóság személyzetének kell levezetnie. ï A tagállamok a személyes meghallgatást minden, a 6. cikk (3) bekezdésében említett eltartott felnőtt számára is lehetővé tehetik. ò új szöveg Amennyiben nagy számú harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy egyidejűleg kérelmez nemzetközi védelmet, ami a gyakorlatban lehetetlenné teszi, hogy az eljáró hatóság időben lefolytassa a kérelem érdemi tartalmáról folytatott meghallgatásokat, a tagállamok előírhatják, hogy e meghallgatások lefolytatásában ideiglenesen más hatóság személyzete is részt vehet. Ilyen esetekben az említett hatóság személyzetét előzőleg részesítik a szükséges képzésben, amely kiterjed a 439/2010/EU irányelv 6. cikke (4) bekezdésének a)–e) pontjaiban, valamint ezen irányelv 18. cikkének (5) bekezdésében felsorolt kérdésekre. Amennyiben egy személy eltartottjai nevében nyújtott be nemzetközi védelem iránti kérelmet, minden érintett nagykorúnak lehetőséget kell nyújtani személyes meghallgatásra. ê 2005/85/EK (kiigazított szöveg) ð új szöveg A tagállamok nemzeti jogszabályaikban meghatározhatják azokat az eseteket, amikor biztosítani kell a kiskorú személyes meghallgatását. 2. A kérelem érdemét érintő személyes meghallgatás mellőzhető az alábbi esetekben: a) az eljáró hatóságnak elegendő bizonyíték áll rendelkezésére ahhoz, hogy elismerő határozatot hozzon ð a menekültjogállás tekintetében ï; vagy b) az eljáró hatóság már meghallgatta a kérelmezőt annak érdekében, hogy a 2004/83/EK irányelv 4. cikke (2) bekezdése értelmében segítséget nyújtson a kérelmezőnek kérelme benyújtásához, és az ehhez szükséges lényegi információk előterjesztéséhez; vagy c) az eljáró hatóság a kérelmező által szolgáltatott információk teljes körű vizsgálata alapján megállapította, hogy a kérelem megalapozatlan azokban az esetekben, amelyekre a 23. cikk (4) bekezdésének a), c), g), h) és j) pontjaiban foglalt körülmények vonatkoznak. 3. A személyes meghallgatás mellőzhető az alábbi esetekben is: b) ha az ésszerűen nem kivitelezhető, különösen, ha az ð eljáró ï illetékes hatóságnak az a véleménye szerint, hogy a kérelmező rajta kívül álló tartós ok miatt alkalmatlan a meghallgatásra, vagy nincs meghallgatható állapotban. Kétség esetén ð az eljáró hatóság orvos szakértőt kér fel annak megállapítására, hogy a kérelmezőt a személyes meghallgatásra alkalmatlanná vagy képtelenné tevő állapot átmeneti vagy állandósult ï a tagállamok orvosi, vagy pszichológusi igazolást követelhetnek meg. Amennyiben a b) pont alapján vagy adott esetben Ö nem folytatják le a kérelmező személyes meghallgatását Õ a tagállam az e bekezdésre való hivatkozással nem hallgatja meg a kérelmezőt, ésszerű erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy a kérelmező vagy az eltartott további információkat tudjon szolgáltatni. 3. 4. E cikk alapján a személyes meghallgatás mellőzése nem akadályozhatja az eljáró hatóságot a ð nemzetközi védelem ï menedékjog iránti kérelemre vonatkozó határozat meghozatalában. 4. 5.. A személyes meghallgatásnak a (2) bekezdés b) és c) pontja, valamint a (3) bekezdés alapján való elmaradása nem befolyásolhatja hátrányosan az eljáró hatóság határozatát. 5. 6. Tekintet nélkül Eltekintve a 28. 20. cikk (1) bekezdésében foglaltaktólra, a tagállamok a ð nemzetközi védelem ï menedékjog iránti kérelemre vonatkozó határozat meghozatala során figyelembe vehetik azt a tényt, hogy a kérelmező nem jelent meg a személyes meghallgatáson, kivéve, ha alapos okkal szolgál távolmaradására. 15 13. cikk A személyes meghallgatásra vonatkozó követelmények 1. A személyes meghallgatásra főszabály szerint a családtagok jelenléte nélkül kerül sor, kivéve, ha az eljáró hatóság úgy ítéli meg, hogy a megfelelő vizsgálathoz szükséges a családtagok jelenléte is. 2. A személyes meghallgatást olyan körülmények között kell lefolytatni, amelyek biztosítják a megfelelő titoktartást. 3. A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy a személyes meghallgatásra olyan körülmények között kerüljön sor, amelyekben a kérelmezők átfogóan előadhatják kérelmük benyújtásának okait. Ennek érdekében, a tagállamok a) biztosítják, hogy a meghallgatást végző személy megfelelő képes legyen felkészültséggel rendelkezzen a kérelem hátterében álló személyes ð és ï vagy általános körülmények figyelembevételérehez, lehetőség szerint beleideértve a kérelmező kulturális gyökereit ð, nemét, szexuális irányultságát, nemi azonosságát ï vagy ð a […/…/EU] irányelv [a befogadási feltételekről szóló irányelv] 22. cikkének értelmében vett ï kiszolgáltatott helyzetét sérülékenységét is, illetve ò új szöveg b) lehetőség szerint biztosítják, hogy a kérelmezőt azonos nemű személy hallgassa meg, amennyiben az érintett kérelmező ezt kéri; ê 2005/85/EK (kiigazított szöveg) ð új szöveg c b) olyan ð hozzáértő ï tolmácsot választanak ki, aki képes megfelelően kommunikálni a kérelmezővel és a meghallgatást végző személlyel. A kommunikáció nyelvekéntranak nem feltétlenül kell a kérelmező által előnyben részesített olyan nyelvenet kell választani zajlania, Ö kivéve Õ amelyet a menedékkérő előnyben részesít, ha van más olyan nyelv is, amelyetről ésszerűen feltételezhetően, hogy a menedékkérő kérelmező azt megérti, és amelyen érthetően képes kommunikálni képes. ðLehetőség szerint a tagállamok a kérelmezővel azonos nemű tolmácsot biztosítanak, amennyiben a kérelmező ezt kéri ï; ò új szöveg d) biztosítják, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelem érdemi részéről szóló meghallgatást végző személy ne viseljen katonai vagy bűnüldözési egyenruhát; e) biztosítják, hogy a kiskorúakkal végzett meghallgatások gyermekbarát módon történjenek. ê 2005/85/EK 4. A tagállamok szabályozhatják azokat a feltételeket, amelyek mellett harmadik személyek részt vehetnek a személyes meghallgatáson. 5. Ezt a cikket a 12. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti meghallgatásra is alkalmazni kell. ò új szöveg 16. cikk A személyes meghallgatás tartalma A nemzetközi védelem iránti kérelem érdemi részéről tartott személyes meghallgatás alkalmával az eljáró hatóság biztosítja, hogy a kérelmező megfelelő lehetőséget kap arra, hogy a […./../EU] irányelv [az elismerésről szóló irányelv] 4. cikkével összhangban a lehető legteljesebben ismertesse a kérelme alátámasztásához szükséges elemeket. Ez magában foglalja annak lehetőségét, hogy magyarázattal szolgálhasson a nyilatkozataiban esetlegesen szereplő hiányosságok, és/vagy következetlenségek vagy ellentmondások indokolására. ê 2005/85/EK 14. cikk A személyes meghallgatásról készült jegyzőkönyv szerepe az eljárásban 1. A tagállamok biztosítják, hogy minden személyes meghallgatásról írásbeli jegyzőkönyv készüljön, amely tartalmazza legalább a 2004/83/EK irányelv 4. cikkének (2) bekezdésében foglaltak szerinti lényeges információkat a kérelemről a kérelmező előadásában. 2. A tagállamok azt is biztosítják, hogy a kérelmezők megfelelő időben betekinthessenek a személyes meghallgatásról készült írásbeli jegyzőkönyvbe. Ahol a betekintésre csak az eljáró hatóság határozatának meghozatala után van lehetőség, a tagállamok biztosítják, hogy a kérelmezők a jegyzőkönyvbe a lehető legrövidebb időn belül betekinthessenek annak érdekében, hogy a fellebbezést időben elkészíthessék és benyújthassák. 3. A tagállamok megkövetelhetik a személyes meghallgatásról készült írásbeli jegyzőkönyv tartalmának kérelmező általi jóváhagyását. Amennyiben a kérelmező a személyes meghallgatásról készült írásbeli jegyzőkönyv tartalmának jóváhagyását megtagadja, a megtagadás indokolását be kell vezetni a kérelmező iratanyagába. A kérelmező részéről az írásbeli jegyzőkönyv jóváhagyásának megtagadása nem akadálya annak, hogy az eljáró hatóság a kérelem tárgyában határozatot hozzon. 4. (4) Ezt a cikket a 12. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti meghallgatásra is alkalmazni kell. ò új szöveg 17. cikk A személyes meghallgatásokról készített felvételek és jegyzőkönyv 1. A tagállamok biztosítják, hogy minden személyes meghallgatásról alapos, minden lényeges elemre kiterjedő jegyzőkönyv készüljön. 2. A tagállamok előírhatják a személyes meghallgatás hang- vagy audiovizuális felvételét. Ebben az esetben a tagállamok biztosítják, hogy a személyes meghallgatásról készített felvételét mellékeljék a jegyzőkönyvhöz. 3. A tagállamok biztosítják, hogy a kérelmező a személyes meghallgatás végén vagy az eljáró hatóság határozatának meghozatala előtt meghatározott határidőn belül észrevételeket tehessen és/vagy magyarázattal szolgálhasson a jegyzőkönyvben szereplő félrefordítások vagy félreértések tekintetében. E célból a tagállamok biztosítják, hogy a kérelmezőt – szükség esetén tolmács segítségével – teljes mértékben tájékoztatták a jegyzőkönyv tartalmáról. A tagállamok ezt követően a kérelmező jóváhagyását kérik a jegyzőkönyv tartalmát illetően. A tagállamoknak nem kell a kérelmező jóváhagyását kérniük a jegyzőkönyv tartalma tekintetében, ha a meghallgatásról a (2) bekezdéssel összhangban felvételt készítettek, és ha a felvétel a V. fejezetben említett eljárásokban bizonyítékként elfogadható. 4. Amennyiben a kérelmező megtagadja a személyes meghallgatásról készült jegyzőkönyv tartalmának jóváhagyását, a megtagadás indokolását be kell vezetni a kérelmező iratanyagába. Az eljáró hatóság a kérelem tárgyában akkor is határozatot hozhat, ha a kérelmező nem hagyja jóvá a jegyzőkönyv tartalmát. 5. Az eljáró hatóság határozathozatala előtt a kérelmezők számára hozzáférést kell biztosítani a jegyzőkönyvhöz, és adott esetben a felvételhez. 18. cikk Orvosi jelentések 1. A tagállamok engedélyezik, hogy a kérelmező orvosi vizsgálatot végeztessen el annak érdekében, hogy a múltban elszenvedett üldöztetéssel vagy súlyos sérelemmel kapcsolatos állításainak alátámasztására orvosi igazolást nyújthasson be az eljáró hatósághoz. A tagállamok megkövetelhetik, hogy a kérelmező az e cikk szerinti jogiról történő tájékoztatásától számított ésszerű határidőn belül nyújtsa be az eljáró hatóságnak az orvosi vizsgálat eredményeit. Amennyiben a kérelmező a fenti határidőn belül nem nyújtja be az orvosi vizsgálat eredményeit és ezt nem tudja kellően indokolni, az nem akadályozza meg az eljáró hatóságot abban, hogy nemzetközi védelem iránti kérelme ügyében határozatot hozzon. 2. Az (1) bekezdés sérelme nélkül, amennyiben az eljáró hatóság úgy véli, hogy okkal feltételezheti, hogy a kérelmező poszttraumás stressz zavarok, múltban elszenvedett üldöztetés vagy súlyos sérelem miatt nem képes vagy korlátozottan képes a meghallgatásra és/vagy pontos és koherens állítások megtételére, biztosítja, hogy a kérelmező beleegyezésével orvosi vizsgálatot végezzenek. Az ilyen orvosi vizsgálaton való részvétel kérelmező általi megtagadása nem akadályozza meg az eljáró hatóságot abban, hogy nemzetközi védelem iránti kérelme ügyében határozatot hozzon. 3. A tagállamok vonatkozó rendelkezéseket írnak elő annak biztosítására, hogy pártatlan és képzett orvosi szakértelem álljon rendelkezésre a (2) bekezdésben említett orvosi vizsgálatok céljából. 4. A tagállamok további szabályokat és rendelkezéseket írnak elő a kínzással, valamint a pszichikai, fizikai vagy szexuális erőszak más súlyos formáival járó – e cikk alkalmazása tekintetében releváns – tünetek felismerése és dokumentálása céljából. 5. A tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv alapján a kérelmezők meghallgatását végző személyek megfelelő képzésben részesülnek a kínzás és azon orvosi problémák tüneteinek felismerése tekintetében, amelyek negatívan befolyásolják a kérelmező meghallgatásra való képességét. 6. Az (1) és (2) bekezdésben említett orvosi vizsgálatok eredményeit az eljáró hatóság értékeli a kérelem egyéb elemeivel együtt. 19. cikk Költségmentes jogi és eljárási segítségnyújtás az első fokú eljárásokban 1. A tagállamok biztosítják, hogy kérelem esetén költségmentes jogi és eljárási tájékoztatást nyújtanak a kérelmezők számára a III. fejezetben előírt első fokú eljárásokban. Ez magában foglalja legalább az eljárással kapcsolatos tájékoztatást a kérelmező sajátos körülményei fényében, valamint elutasító határozat esetén az elutasítás okának ténybeli és jogi magyarázatát. 2. A költségmentes jogi és eljárási tájékoztatásra a 21. cikkben megállapított feltételek vonatkoznak. 20. cikk Költségmentes jogi segítségnyújtás és képviselet a fellebbviteli eljárásokban ê 2005/85/EK 15. cikk (2) bekezdés ð új szöveg 1. Az eljáró hatóság elutasító határozata esetében Aa tagállamok kérelemre költségmentes jogi segítségnyújtást és/vagy képviseletet biztosítanak a (3) bekezdésben foglalt rendelkezések szerint ð az V. fejezetben előírt fellebbviteli eljárásokban. Ez magában foglalja legalább az előírt eljárási iratok összeállítását, valamint a kérelmező képviseletében a bíróság vagy elsőfokú bíróság előtti meghallgatáson való részvételt. ï ò új szöveg 2. A tagállamok a III. fejezetben előírt első fokú eljárásokban is biztosíthatnak költségmentes jogi segítségnyújtást és/vagy képviseletet. Ebben az esetekben a 19. cikk nem alkalmazandó. 3. A tagállamok előírhatják, hogy a költségmentes jogi segítségnyújtást és képviseletet nem adják meg, ha a bíróság nem lát reális esélyt a kérelmező által benyújtott kérelem pozitív elbírálására. Ebben az esetben a tagállamok biztosítják, hogy a jogi segítségnyújtást és képviseletet önkényesen nem korlátozzák, a kérelmezőt pedig semmi nem akadályozza abban, hogy hatékonyan igénybe vegye az igazságszolgáltatást. 4. A költségmentes jogi segítségnyújtásra és képviseletre a 21. cikkben megállapított feltételek vonatkoznak. 21. cikk A költségmentes jogi és eljárási tájékoztatás, valamint a költségmentes jogi segítségnyújtás és képviselet igénybevételének feltételei 1. A tagállamok előírhatják, hogy a 19. cikkben említett jogi és eljárási tájékoztatást, valamint a 20. cikkben említett jogi segítségnyújtást és képviseletet nem kormányzati szervezetek, köztisztviselők vagy az állam egyéb szakosodott szolgálatai vehetik igénybe. ê 2005/85/EK 15. cikk (kiigazított szöveg) ð új szöveg 1. A tagállamok a menedékkérők számára engedélyezik, hogy a menedékjog iránti kérelemmel kapcsolatos ügyeiket illetően saját költségükön, hatékony módon, egy, a nemzeti jogszabályok szerint elfogadott vagy engedélyezett jogi vagy egyéb tanácsadóval konzultáljanak. 2. 3. A tagállamok nemzeti jogszabályaikban előírhatják, hogy ð a 19. cikkben említett költségmentes jogi és eljárási tájékoztatás, valamint ï Ö a 20. cikkben említett Õ költségmentes jogi segítségnyújtás és/vagy képviselet igénybevételére a) az V. fejezet rendelkezéseivel összhangban kizárólag bíróság vagy törvényszék előtt folyó eljárásokban van lehetőség, nem pedig a nemzeti jog szerinti másodfokú, vagy felülvizsgálati eljárásokban, beleértve a másodfokú, vagy felülvizsgálati tárgyalást követően a fellebbezés újratárgyalását is; és/vagy a b) kizárólag azok számára van lehetőség, akik nem rendelkeznek elegendő anyagi forrással; és/vagy b c) kizárólag a nemzeti jog által kifejezetten a menedékkérők ð nemzetközi védelmet kérelmezők ï segítésére és képviseletére kijelölt jogi vagy egyéb tanácsadókon Ö által nyújtott szolgáltatásokon Õ keresztül van lehetőség; d) kizárólag az előreláthatóan sikeres kimenetelű fellebbezés vagy felülvizsgálat esetén van lehetőség. A tagállamok biztosítják, hogy a d) pont szerinti jogi segítségnyújtást és/vagy képviseletet nem korlátozzák önkényesen. 3. 4. A tagállamok szabályokat állapíthatnak meg a ð 19. cikk alapján történő jogi és eljárási tájékoztatásra, valamint ï az Ö 20. cikk szerinti Õ ilyen jogi segítségnyújtásra és/vagy képviseletre vonatkozó kérelmek benyújtásával és elbírálásával kapcsolatban 4. 5. Ezen felül a tagállamok a) anyagi és/vagy időbeli korlátozásokat állapíthatnak meg ð a 19. cikk