2.

Az Európai Parlament állásfoglalása az Európai Unió 2004-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, I. szakasz - Európai Parlament (N6-0027/2005 - C6-0357/2005 - 2005/2091(DEC))

Az Európai Parlament,

- tekintettel az Európai Unió 2004-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére [1],

- tekintettel a 2004-es pénzügyi évre vonatkozó bevételi és kiadási kimutatásra és mérlegre (C6-0357/2005),

- tekintettel a belső ellenőr éves jelentésére,

- tekintettel a Számvevőszék éves jelentésére a költségvetés végrehajtásáról, az intézmények válaszaival együtt [2],

- tekintettel a Számvevőszék által az EK-Szerződés 248. cikke szerint előterjesztett igazoló nyilatkozatra az elszámolás megbízhatóságáról és az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről [3],

- tekintettel az EK-Szerződés 272. cikkének (10) bekezdésére és 275. cikkére, valamint az Euratom-Szerződés 179a. cikkére,

- tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre [4], és különösen annak 145., 146., és 147. cikkére,

- tekintettel az Európai Parlamentnek a költségvetése végrehajtásáról szóló belső előírásai 13. cikkére [5],

- tekintettel a költségvetési rendelet 147. cikke (1) bekezdésére, amely alapján az intézmények minden célravezető intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy az Európai Parlament mentesítő határozatában szereplő észrevételeknek eleget tegyenek,

- tekintettel eljárási szabályzata 71. cikkére és 74. cikkének (3) bekezdésére, valamint V. mellékletére,

- tekintettel eljárási szabályzata V. melléklete 5. cikke (1) bekezdése a) pontjának második albekezdésére,

- tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A6-0119/2006),

- tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság fenti jelentéséről 2006. április 27-én a plenáris ülésen tartott szavazás eredményére, amely az előadó kérésére elsöprő többséggel (3 szavazat mellette, 591 ellene, 13 tartózkodással) elutasította a mentesítést, ami által a mentesítés az eljárási szabályzat V. melléklete 5. cikkének (1) bekezdése a) pontjának második albekezdése szerint elhalasztottnak tekintendő [6],

- tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság második jelentésére (A6-0280/2006),

A. mivel a Számvevőszék rámutatott felügyeleti és ellenőrzési rendszereinek hiányosságaira (a Számvevőszék éves jelentésének 9.16. pontja), amelyek bár nagyrészt formai jellegűek voltak; a hibák azonban nem hatottak ki érdemileg a működési költségek alapjául szolgáló eljárások szabályszerűségére és jogszerűségére (a Számvevőszék éves jelentésének 9.27. pontja);

B. mivel a költségvetési rendelet és a Parlament 2002. október 23-i eljárási szabályzata annak 2003. január 1-től módosított változatában [7] a mentesítési eljárás eljárási szabályzatai;

C. mivel az Európai Parlament eljárási szabályzatát 2002. október 23-án annyiban módosították, hogy a mentesítést az elnöknek és nem a főtitkárnak adják meg;

D. mivel továbbra is követnie kell 2003-ra vonatkozó mentesítésről szóló, 2005. április 12-i állásfoglalását [8], és értékelni kell az ajánlásai végrehajtásában elért előrelépéseket;

E. mivel az európai parlamenti képviselők 2005. szeptember 28-i statútuma [9] a Tanács 2005. július 19-i jóváhagyását követően a 2009-ben kezdődő parlamenti ciklus első napján hatályba lép;

1. hangsúlyozza, hogy 2004 sok szempontból különleges év volt, mivel számos olyan esemény történt közel egy időben, amelyeknek a Parlament költségvetési gazdálkodására közvetlen kihatásai voltak: a tíz új tagállam csatlakozása, a parlamenti választások, az új személyzeti szabályzat hatályba lépése, az új költségvetési rendelet végrehajtása valamint parlamenten belüli reformtörekvések ("Raising the Game") végrehajtása;

Az Európai Parlament elszámolásai

2. tudomásul veszi azokat az összegeket, amelyekkel a Parlament elszámolását a 2004-es költségvetési évben lezárták:

(EUR-ban) |

Az előirányzatok felhasználása | 2004-es pénzügyi év előirányzatai | A 2003-as pénzügyi évből átvitt előirányzatok |

2004-es előirányzatok | Előirányzatok átvitt bevételekből | A költségvetési rendelet 9.1. és 9.4. cikke |

Rendelkezésre álló előirányzatok | 1231000000 | 31335112 | 213477855 |

Vállalt kötelezettségek | 1203370074 | 31328642 | - - |

Teljesített kifizetések | 921908371 | 3248540 | 197455018 |

A 2005-ös pénzügyi évre átvitt előirányzatok | | | |

-A költségvetési rendelet 9. cikke | 281461343 | - | |

-A költségvetési rendelet 10. cikke | - | 6470 | |

Megszüntetendő előirányzatok | 27629926 | - | 16022837 |

A 2004. december 31-i mérleg: 1451967061 |

3. megállapítja, hogy 2004-ben a Parlament költségvetésébe beállított előirányzatok 97,76%-át - 2,24%-os törlési arány mellett - lekötötték, és az előző évekhez hasonlóan a költségvetés végrehajtása során nagyon magas szintet értek el;

4. felhívja a felhatalmazott, engedélyezésre jogosult tisztviselőt, hogy éves jelentésében - mint ahogy az részben már meg is történt - ismertesse annak okait, hogy miért nem merítették ki a költségvetési előirányzatokat; úgy véli, hogy ezeket az okokat a következő évre vonatkozó költségvetési egyeztetések során figyelembe kell venni;

5. megállapítja, hogy az Európai Parlament bevételei 2004-ben 117409824 EUR-t tettek ki (2003-ban 98545334 EUR-t);

A Parlament ingatlanpolitikája, különös tekintettel a "Winston Churchill" (WIC) épületre és a "Salvador de Madariaga" (SDM) épületre

Elszámolás

6. emlékeztet arra, hogy a költségvetés magas végrehajtási aránya részben az előirányzatok átcsoportosításának 1992 óta szokásos gyakorlatára vezethető vissza, amellyel valamennyi, év végén rendelkezésre álló előirányzatot az épületekre előirányzott költségvetési címekbe csoportosítják át, különösen tőke-előtörlesztésre a jövőbeni kamatkifizetések csökkentése érdekében: így a strasbourgi "Louise Weiss" épület (LOW) megvásárlására 2003 végén előirányzat-átcsoportosítással 70000000 EUR-t bocsátottak rendelkezésre; a brüsszeli D4 és D5 épület megvásárlására a 2004 végi előirányzat-átcsoportosítás 150000000 EUR-t bocsátott rendelkezésre; ez a költségvetési előirányzatok 12%-át teszi ki;

7. úgy véli, hogy az épületekre vonatkozó visszafizetések jelentős megtakarítást jelentenek az adófizető számára, ezért azokat a költségvetési stratégia keretén belül kell megállapítani;

8. ismételten felhívja a költségvetési hatóságot, hogy a költségvetés tervezési folyamata olyan legyen, amely biztosítja, hogy a költségvetéstervezetbe beállított összegek a Parlament adott politikáinak tényleges szükségleteit tükrözzék, hogy ezáltal ne kerüljön sor rendszeres, nagy összegű előirányzat-átcsoportosításra az év végén az ingatlanpolitika javára;

9. kéri, hogy a luxembourgi KAD épület bővítésére vonatkozó közbeszerzési eljárások átláthatók és korrektek legyenek, mivel ezek az első, építkezéssel kapcsolatos közbeszerzési eljárások, amelyeket maga a Parlament bonyolít le;

10. üdvözli a főtitkárnak a 2004. évi mentesítéssel kapcsolatos kérdésekre adott válaszát a strasbourgi LOW épület Parlament általi használatára vonatkozóan, amely szerint a Parlament "egyedüli tulajdonosa a strasbourgi LOW épületnek és saját belátása szerint használhatja vagy eladhatja";

A WIC-épület és az SDM-épület

11. emlékeztet arra, hogy a Költségvetési Ellenőrző Bizottság arra való reagálásként, hogy az általa készített jelentést elutasították, 2006 májusában egy informális munkacsoportot hozott létre, amelynek az volt a feladata, hogy az előadót tanácsaival segítse azokra az állításokra való tekintettel, amelyek a strasbourgi WIC és SDM épület fennálló szerződéses bérleti jogviszonyaival - beleértve az épületek Parlament általi esetleges megvásárlását is - kapcsolatban hangzottak el;

12. rendkívüli sajnálatának ad hangot, amiért annak ellenére, hogy illetékes a költségvetés ellenőrzésében, az említett intézkedésekkel kapcsolatos állításokról csak a médiából és nem - ahogy az elvárható lett volna - az adminisztrációtól vagy az Európai Parlament Elnökségtől szerzett tudomást, noha mindkettő hetekkel korábban ismerte az állításokat;

13. megállapítja, hogy az illetékes főigazgatóságai a munkacsoport számára az összes igényelt dokumentumot rendelkezésre bocsátották, köztük a rendkívüli külső könyvvizsgálatról és a belső ellenőrzésről szóló dokumentumot és egy jogi szakvéleményt; megállapítja továbbá, hogy Strasbourg városa - kérésre - szintén rendelkezésre bocsátott dokumentumokat, habár az ezekre a dokumentumokra vonatkozó néhány kérdésre még nem válaszoltak kellőképpen; rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy a SCI Erasme-hoz, az épületek magánbefektetőjéhez és tulajdonosához intézett, az összes a tárggyal kapcsolatos dokumentum átadására vonatkozó kéréseit még nem teljesítették; kéri, hogy Strasbourg városa és a SCI-Erasme az összes megválaszolatlan és a jövőben felmerülő kérdést gyorsan és a lehető legnagyobb átláthatóság figyelembe vételével válaszolja meg annak érdekében, hogy ezeket az adatokat a 2005. évi költségvetés végrehajtására vonatkozó mentesítési eljárás során figyelembe lehessen venni;

14. megállapítja, hogy a teljes átláthatóság biztosítása érdekében az említett munkacsoport, kérésének megfelelően, azonnal teljes hozzáférést kapott a parlamenti adminisztrációnál lévő valamennyi, az épületekkel kapcsolatos dokumentumhoz;

15. tudatában van annak, hogy a mentesítési jelentés a 2004. évi pénzügyi helyzetet tükrözi; hangsúlyozza azonban, hogy egy ilyen jelentésnek nemcsak a múltban elkövetett hibákat és tévedéseket kell felsorolnia, hanem javaslatokat is kell tennie ezek elkerülésére a jövőben;

16. emlékeztet a SCI Erasme és Strasbourg városa között érvényben lévő bérleti megállapodásra, amely 2010-ben szűnik meg; határozott meggyőződése, hogy amennyiben a Parlament úgy dönt, hogy megvásárolja a WIC és/vagy SDM épületeket, a fenti megállapodás semmilyen pénzügyi következménnyel nem járhat a Parlamentre nézve; ezért úgy véli, hogy ebben az esetben a megállapodást érvényteleníteni kell;

17. rámutat arra, hogy ha a Parlament meg akarja venni az épületet, azzal együtt a telket is meg kellene vásárolnia; hangsúlyozza, hogy ebben a fázisban egyértelműnek tűnik, hogy a Parlament csak a SCI Erasmenál lévő hosszú távú bérleti jogot szerezheti meg; ezért úgy gondolja, hogy a telek végső megvásárlása a Parlament és Strasbourg városa, valamint ha szükséges, a francia nemzeti hatóságok közötti ügylet lesz;

18. emlékeztet arra, hogy a Számvevőszék nemrégiben ellenőrizte az épületekkel kapcsolatos politikát; rámutat, hogy a Számvevőszék véleményében kifejezte aggodalmát az árindex ráta használatával kapcsolatban, amelyet a kétéves bérlet teljes összegének kiszámításához használtak; úgy látja, az Európai Számvevőszék világossá tette, hogy az árindex valószínűleg kedvezőtlen a Parlament számára;

19. Tudomásul veszi a munkacsoport által a rendelkezésére álló információk alapján megállapított alábbi tényeket:

- a bérleti megállapodás, amelynek értelmében a Parlament bérli a két említett épületet, három fél között jött létre, az egyik fél maga a Parlament, mint a WIC és a SDM épületek bérlője, a másik fél Strasbourg városa, mint bérbeadó és a harmadik fél a SCI Erasme, mint az épületek magánbefektetője és tulajdonosa;

- a jelek szerint semmi nem utal arra, hogy a bérleti és kiegészítő szerződések megkötése és kezelése során törvénysértő cselekményeket követtek volna el, habár kétséges, hogy a költségvetési rendeletben rögzített "hatékony és eredményes pénzgazdálkodás" elvét teljes mértékben tiszteletben tartották-e;

- a WIC és SDM épületek esetében egy méltányos bérleti díj megállapításának nincsen teljesen megbízható alapja, ha a Parlament - mint például Strasbourgban - az egyedüli potenciális ügyfél; ebben az esetben a különböző országokban vagy városokban lévő irodabérleti költségek egymással történő összehasonlítása sem vezet célra; éppen ezért a kérdéses bérlet esetében nehéz a méltányos bérleti díjnak és annak megállapítása, hogy a Parlament valóban méltányos összeget fizetett-e az elmúlt évek során;

- az éveken át emelkedő bérleti díjak egyik lényeges oka abban rejlik, hogy a Parlament döntéshozó szervei 1985-ben hozzájárultak az éves bérleti díj indexálásához, és ennek során a kvesztorok és a Költségvetési Bizottság 1980-ban meghozott elutasító véleményeit figyelmen kívül hagyták;

- jelentős különbség áll fenn egyrészt a Strasbourg városának a WIC- és az SDM-épület használatáért a Parlament által fizetett bérleti díj, és másrészt a Strasbourg városa által a magánbefektetőnek fizetett havi visszafizetések között: az adminisztrációja által készített számítások szerint a többletfizetések a 25 éves szerződéses futamidő alatt a beruházási költségek és az elvégzett munkák költségeinek levonása után legalább 32000000 EUR-t tesznek ki; jelenleg, amikor Strasbourg városa és a SCI-Erasme további információi még hiányoznak, nem lehet kizárni, hogy a többletfizetések esetleg a 46000000 EUR-t (belső ellenőrzés), sőt akár a 60000000 EUR-t (külső könyvvizsgálat) is elérhetik;

- csak 2006 márciusában váltak ismertté arra utaló információk, hogy a Parlament által Strasbourg városának fizetett bérleti díjak a város által a magánbefektetőnek juttatott visszafizetéseket meghaladják; addig az időpontig a Parlament tévesen azt feltételezte, hogy az általa Strasbourg városának fizetett bérleti díjak teljes összegét továbbutalták a SCI Erasme-hoz, miközben valójában nem ez történt;

- ez alatt a hosszú idő alatt a parlamenti adminisztráció soha nem kérdőjelezte meg, hogy a bérleti díjak "méltányosak-e" és soha nem ellenőrizte, hogy az általa fizetett díjak teljes összegét továbbutalják-e a SCI Erasme részére, továbbá erről soha semmilyen tájékoztatást nem kapott Strasbourg városától sem;

- csak Strasbourg városa tudott a három fél között fennálló két eltérő szerződéses viszonyról, és 1981 óta csak Strasbourg városa ismerte a két összeg közötti különbséget;

- Strasbourg városa a 2005. november 29-i levelében értesítette a parlamenti adminisztrációt arról, hogy a tárgyalások a magánbefektetővel még nem zárultak le; az adminisztrációnak legkésőbb ebből rá kellett volna jönnie arra, hogy Strasbourg városa tárgyalásokat folytatott a magánbefektetővel;

- a bérleti díjnak, amelyet a Parlament a szolgálati épületeiért fizet, fedeznie kell az építés, a fenntartás és a használat költségeit, de semmiképpen nem szabad nyereségtöbbletet tartalmaznia a fogadó ország vagy a helyi vagy regionális területi szervek számára; ugyancsak megfelel a szokásoknak, hogy a fogadó tagállam bármely közterületet térítés- és tehermentesen biztosít valamely uniós intézmény számára; ugyanakkor el kell ismerni, hogy ezek egyikét sem rögzítették szerződésben a Strasbourg városával, mint feltételezhetően nem profitorientált köztestülettel való akkori jó viszony miatt; továbbá semmilyen rendelkezés nem tiltja egy államnak vagy helyi testületnek, hogy nyereséget érjen el; úgy véli azonban, hogy Strasbourg városának eljárása udvariatlan, mivel ellentétes a nemzetközi intézmények fogadásának megszokott szabályaival;

- Strasbourg városa tudta, hogy a Parlamentet következetesen kihagyják a kompenzációs záradékokból az ingatlanszerződésekben, de tudatosan figyelmen kívül hagyta azt; ez a Strasbourg városa és a Parlament közötti bizalmi viszonyt megingatta;

- helyteleníti Strasbourg városának visszalépését a Parlamenttel zajló háromoldalú tárgyalásoktól, amelynek során többször elhangzott, hogy a Strasbourg városa és a SCI Erasme közötti hosszúlejáratú bérleti viszony megszűnése miatti kompenzáció nyújtása kizárt; erről az álláspontról később nem vettek tudomást a Strasbourg városa és a SCI Erasme közötti soron következő kétoldalú tárgyalásokon;

20. a megszerzett tapasztalatokból az alábbi következtetéseket vonja le:

- mélységes sajnálatát fejezi ki a jóhiszeműség hiánya miatt, amelyet Strasbourg városa és a SCI Erasme magánbefektető tanúsított a Parlamenttel való viszonyában; ugyancsak sajnálja, hogy a parlamenti adminisztráció nem próbálta megoldani a helyzetet;

- felhívja az Elnökséget, hogy a Strasbourg városával fennálló bérleti szerződést 2006. október 31-jei hatállyal mondja fel annak érdekében, hogy - amennyiben az épület megvásárlása elhúzódik - egy új és méltányos bérleti díjról állapodjanak meg;

- felhívja az Elnökséget annak megvizsgálására, hogy méltányos lenne-e, ha Strasbourg városának 2006 első félévére a teljes bérleti díj helyett először csak egy akkora bérleti díjat utalna át, amely a SCIErasme- nek történő visszafizetéseket fedezné a város számára;

- úgy véli, ésszerű lenne a WIC és az SDM épületek vásárlása érdekében további lépéseket tenni, ha ennek során a következő elemeket figyelembe veszik: egy méltányos bérleti díjat és ezért a jövőbeni vételár nagysága is bizonytalan marad; az épület életkorát; hogy, alapvetően nem lehet kártérítést fizetni; hogy, a Parlament által 25 éven át átutalt és nem indokolható többletfizetéseket be kell számítani a vételárba; és, hogy a területet és az épületet egyszerre kell megvásárolni;

- úgy véli, hogy a jelen esetben fennálló, három félre épülő viszony nem kedvezett a teljes átláthatóságnak vagy a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításának, úgy gondolja, hogy az ilyen helyzeteket kerülni kell az uniós intézmények és testületek épületekkel kapcsolatos politikájában;

- felhívja illetékes szerveit, hogy az Európai Parlamentnek a költségvetése végrehajtásáról szóló belső előírásainak a 16. cikkét annyiban módosítsák, hogy a Költségvetési Bizottságnak hozzá kelljen járulnia a költségvetés tekintetében jelentős pénzügyi hatással járó ingatlanprojektekhez;

- felhívja a parlamenti adminisztrációt a szükséges intézkedések meghozatalára a harmadik felekkel szembeni sokéves szerződéses kötelezettségek, mint például a bérleti vagy szolgáltatási szerződések rendszeres, legalább 5 évente történő ellenőrzése érdekében; ezen ellenőrzések eredményét fel kell tüntetni a főigazgatóságok tevékenységi jelentésében is; kéri, hogy az első ilyen jelentés a 2005. évi költségvetési mentesítési eljárásra való tekintettel jó időben készüljön el és ezután minden évben kerüljön bele az éves tevékenységről szóló jelentés ad hoc fejezetébe;

- megbízza a parlamenti adminisztrációt, hogy az Unió többi intézményével egyeztetve állítsanak össze egy jelentést, amely megvizsgálja, hogy lehetséges lenne-e egy Európai Építési Hatóság létrehozása, amely az uniós intézmények és testületek birtokában lévő épületek felépítéséért és fenntartásáért lenne felelős; kéri, hogy a jelentést legkésőbb 2007. október 1-jén terjesszék a Költségvetési Ellenőrzési Bizottság elé;

- megállapítja, hogy Strasbourg városa és a SCI-Erasme a Parlament tájékoztatásra irányuló kérései közül nem mindegyiket teljesítette; megjegyzi, hogy Strasbourg városa, pontosabban az SCI Erasme még nem tett eleget a Parlament tájékoztatási felszólításainak; ezért a 2005. évi mentesítési eljárás során újra meg fogja vizsgálni a kérdést;

- felhívja a Költségvetési Ellenőrző Bizottságot, hogy a 2005. évi költségvetési mentesítési eljárás során ismételten, és azt követően rendszeresen vizsgálja meg a Parlament ingatlanpolitikáját;

21. elvárja, hogy a Parlament továbbra is vizsgálja a Strasbourg városa, a SCI Erasme és a Parlament között létrejött bérleti és szerződéses megállapodásokat és az ezekkel kapcsolatos dokumentumokat annak érdekében, hogy valamennyi tény megállapítható legyen;

22. üdvözli az Európai Számvevőszék által végzett további ellenőrzésről szóló jelentést a WIC és a SDM épületek Parlament általi bérlése tárgyában és jóváhagyja a jelentés következtetéseit;

A Számvevőszék megjegyzései a 2004-es pénzügyi évre vonatkozóan

23. megállapítja, hogy a Számvevőszék rámutatott felügyeleti és ellenőrzési rendszereinek hiányosságaira (a Számvevőszék éves jelentésének 9.16. pontja), amelyek azonban nagyrészt formai jellegűek voltak; megjegyzi továbbá, hogy a Számvevőszék szerint a hibák nem hatottak ki érdemben az igazgatási költségek alapjául szolgáló eljárások szabályszerűségére és jogszerűségére (9.27. pont);

24. tudomásul veszi, hogy 2004-ben hibák merültek fel az új személyzeti szabályzat és a tisztviselők bérének kiszámítására használt új bérszámfejtési számítógépes alkalmazás közel egy időben történő bevezetésekor, amelyek hibákat egyrészről a számítógépes rendszerek okozták, másrészről a személyzeti szabályzat értelmezési nehézségei; megjegyzi továbbá, hogy ezeket az utólagos ellenőrzések megerősítésével kezelték;

25. tudomásul veszi továbbá, hogy 2005-ben az utazási költségek elszámolására új eljárást vezettek be a költségvetési rendeletnek való megfelelés érdekében;

26. nagy jelentőséget tulajdonít a Számvevőszék megjegyzéseinek, amelyek részben fedik a belső ellenőr megállapításait: e szerint továbbra is hiányosságok vannak a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek terén; úgy véli, hogy e hiányosságok abszolút elsőbbséget élveznek, és kéri a Számvevőszéket és a belső ellenőrt, hogy következő éves jelentésükben kifejezetten térjenek ki a rendszer javításának lehetőségeire;

A Parlament költségvetési gazdálkodása

27. megállapítja, hogy a 2004-es bevételi és kiadási kimutatáshoz csatolt költségvetési gazdálkodási elemzés jó áttekintést nyújt a vizsgált évben pénzügyi fejleményeinek legfontosabb elemeiről, valamint rövid összefoglalást ad a tevékenységekről szóló főigazgatói jelentésekről; úgy véli, hogy ezt azonban a főigazgatóságok tevékenységének egységesebb leírásával tovább lehetne fejleszteni;

28. felhívja a főtitkárt, hogy haladéktalanul dolgozzon ki egy - régen megígért - rövid, hozzáférhető és vonzó éves jelentést annak érdekében, hogy több információt kapjon a nyilvánosság a Parlament költségvetési gazdálkodásáról [10];

29. rámutat arra, hogy az intézmény igazgatási tevékenységének egy része 2004-ben változatlanul az eljárási szabályzat új előírásaihoz való alkalmazkodásra irányult, méghozzá új ellenőrzési rendszerek, eljárásmódok és munkamódszerek bevezetése, továbbképzési programok elkészítése és új felelősségi körök meghatározása révén;

30. megállapítja, hogy egy olyan intézményben, mint a Parlament, amelynek igazgatási költségvetést kell végrehajtania, az új költségvetési rendelet alkalmazásával kapcsolatos tapasztalatok arra mutatnak, hogy egyes esetekben túlságosan összetett rendszerek és pénzügyi körfolyamatok jöttek létre;

31. felhívja a főtitkárt annak közlésére, hogy eddig hány munkatársat bíztak meg ellenőrzési feladatokkal (előzetes ellenőrzés, belső ellenőrzés) és ehhez viszonyítva a korábbi Pénzügyi Ellenőrzési Igazgatóságnak hány munkatársa volt; felhívja a főtitkárt ezzel összefüggésben - a korábbi pénzügyi ellenőrzés rendszerét szembeállítva az új rendszerrel - olyan elemzés és értékelés elkészítésére, ami lehetővé teszi annak megállapítását, hogy indokolt volt-e személyzeti többleterőforrások beállítása;

32. ismételten megerősíti a fent említett 2005. április 12-i állásfoglalása 34. bekezdésében, és a fent említett 2004. április 21-i, valamint a 2003. április 8-i [11] állásfoglalásában is kifejezésre juttatott véleményét, miszerint "a mentesítési eljárás hatályának nemcsak a Parlament főtitkárának és adminisztrációjának irányítási tevékenységére kell kiterjednie, hanem az irányító szervei, azaz elnöke, az Elnöksége és az Elnökök Értekezlete által hozott határozatokra is";

33. bírálja Elnökségét és az illetékes bizottságot tétlensége miatt; felszólítja őket, hogy tegyenek eleget a fent említett, 2004. április 21-i állásfoglalásának 16. és 17. bekezdésében szereplő követelményeknek, dolgozzanak ki javaslatokat a parlamenti irányító szervek tagjai politikai felelősségi köreinek pontos gyakorlati meghatározására a hatáskörök gyakorlását és a jelentős pénzügyi hatást kiváltó határozatok meghozatalát illetően;

34. felhívja az Elnökséget, hogy folytasson a döntése által érintett személyekkel átfogó előzetes konzultációkat, a döntéshozatal átláthatóvá tétele érdekében; felkéri az Elnökséget, hogy terjesszen elő éves tevékenységi jelentést amelyet - a demokratikus beszámolási kötelezettség értelmében - be kell vonni a költségvetési mentesítési eljárásba;

35. hangsúlyozza, hogy a Parlament nem a főtitkárnak, hanem az elnöknek adja meg a mentesítést; ezért elvárja, hogy az elnök a mentesítési eljárás keretében párbeszéd céljából a Költségvetési Ellenőrző Bizottság rendelkezésére álljon;

A főigazgatók tevékenységről szóló jelentései

36. rámutat arra, hogy a Parlament főtitkára 2005. április 21-én átadta a Költségvetési Ellenőrző Bizottságnak a főigazgatók 2004. évi jelentéseit; továbbá rámutat arra, hogy ebben az összefüggésben a főtitkár mint felhatalmazott, engedélyezésre jogosult tisztviselő kijelentette, hogy elégséges garanciákkal rendelkezik, amelyek szerint a Parlament költségvetése a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelvei szerint került végrehajtásra, és a bevezetett ellenőrzési keretrendszer tartalmazza az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségre és szabályszerűségre vonatkozó szükséges garanciákat;

37. megállapítja, hogy az egyes, tevékenységről szóló jelentések meglehetősen különböznek egymástól azok terjedelmében, hosszában, formájában és az illetékes szervezeti egységektől származó információk bevonásának mértékében; felkéri a főtitkárt, hogy - amint azt a Számvevőszék az elmúlt évben javasolta (2003-as éves jelentése 9.16. pontja), - a jövőben hangolja össze a tevékenységről szóló jelentések formáját és szerkezetét annak érdekében, hogy ezáltal javuljon a jelentések érthetősége és összehasonlíthatósága;

38. felkéri a parlamenti adminisztrációt, hogy a jövőben adja át a Költségvetési Ellenőrző Bizottságnak a tevékenységről szóló jelentések végleges változatát és az engedélyezésre jogosult tisztviselő nyilatkozatát valamennyi melléklettel együtt;

39. üdvözli, hogy valamennyi főigazgató adott le megbízhatósági nyilatkozatot igazgatási egységének pénzügyi tranzakcióira vonatkozóan; csak egy esetben, a Tájékoztatási Főigazgatóság nyílt közbeszerzési eljárása során mutattak ki hiányosságokat, amelyek azonban nem adnak okot fenntartásokra;

40. emlékeztet az említett 2005. április 12-i állásfoglalás 30. bekezdésében tett javaslatra, hogy az engedélyezésre jogosult tisztviselők aláírt nyilatkozatai valódi értékének jobb megértése céljából a jövőben kívánatos lenne elfogadni egy szabványosított formátumot, amely egyértelműen megkülönbözteti egymástól a főigazgató "észrevételét" igénylő ügyeket (anélkül, hogy megkérdőjeleződne annak megbízhatósági nyilatkozata) és a "fenntartást" indokoló komolyabb ügyeket;

41. megállapítja, hogy a tevékenységről szóló jelentések végkövetkeztetéseiből az alábbi általános kihívásokat lehet leszűrni:

- a belső ellenőrzési keretrendszer végrehajtása az eredetileg vártnál hosszabb időt vesz igénybe,

- nehézségek a nyílt közbeszerzési eljárásoknál,

- továbbra is szükséges, hogy a főigazgatóságok pénzügyi osztályai számára képzett szakembereket keressenek, a jelenlegi alkalmazottak pedig részesüljenek továbbképzésben,

- további nehézségek a főigazgatóságok költözése, illetve átszervezése esetén;

A belső ellenőr éves jelentése

42. kiemeli, hogy a belső ellenőr éves jelentése, valamint a főtitkár és a főigazgatók nyilatkozata és tevékenységről szóló jelentése fontos részét képezik a Számvevőszék és a mentesítő hatóság által készített értékelésnek;

43. emlékeztet arra, hogy a belső ellenőrzés az alábbi ellenőrzési célokat vizsgálja felül: az érvényben lévő jogszabályoknak, szabályzatoknak és gyakorlatoknak való megfelelés; az igazgatási információk és a könyvelések megbízhatósága; valamint az eljárások gazdaságossága, hatásossága és hatékonysága;

44. továbbá emlékeztet arra, hogy az ellenőrzési célok eléréséhez az engedélyezésre jogosult tisztviselőknek 22 minimumkövetelményt kell teljesíteniük; megjegyzi, hogy ezeket a követelményeket öt ellenőrzési összetevő alapján lehet összefoglalni: ellenőrzési környezet, teljesítményirányítás és kockázatkezelés, tájékoztatás és kommunikáció, ellenőrzési tevékenységek, valamint nyomon követés (ellenőrzés és értékelés);

45. megállapítja, hogy a belső ellenőrzési osztály 2004-ben 13 jelentést készített a főigazgatóságok belső nyomon követési és ellenőrzési keretrendszeréről, valamint megvizsgálta négy parlamenti tájékoztatási iroda pénzügyi irányítását;

46. kiemeli, hogy az ellenőrzési jelentések alapján készített cselekvési tervek az alábbi következtetéseket teszik lehetővé:

- a teljesítés terén a belső ellenőrzés jelentős előrelépéseket valósított meg, az új belső ellenőrzési keretrendszer teljes végrehajtása azonban hosszabb időt fog igénybe venni,

- valamennyi igazgatási egységnek teljesen ki kell dolgoznia és dokumentálnia kell a belső ellenőrzési rendszereket; ezért minden igazgatási egységnek elegendő forrással kell rendelkeznie az eljárások bevezetésének funkciójára és az ellenőrzési funkcióra;

- általános igény van a megfelelő pénzügyi igazgatási és pénzügyi ellenőrzési szakismerettel rendelkező személyzet iránt, amely szükséglet kielégítését kiemelt fontossággal kell kezelni,

- ezen túlmenően a tervezésre, a programok készítésére, a célok meghatározására alkalmas mechanizmusokat kell kifejleszteni, valamint kockázatértékelő eszközöket és optimális igazgatási információs rendszereket [12];

47. úgy véli, hogy az illetékes, a felhatalmazás útján engedélyezésre jogosult tisztviselőknek az eddigi tapasztalatok alapján biztosítaniuk kell a következőket:

- hogy a belső ellenőrzési rendszerek előírják a hosszú távú kötelező erejű jogügyletek rendszeres vizsgálatát, valamint

- hogy biztosítják a belső ellenőrzési rendszerek azt, hogy a hosszú távú kötelező erejű jogügyletek rendszeresen tartalmazzanak egy záradékot a gazdaságilag indokolt kiigazítás lehetőségéről;

úgy véli, hogy a belső ellenőrnek a belső ellenőrzési keretrendszer felülvizsgálata során ellenőriznie kell a fenti intézkedések megfelelő végrehajtását.

48. tudomásul veszi, hogy ezek a hangsúlyos területek a főtitkár cselekvési tervében is tükröződnek, a 47. pontban meghatározott következtetéseken keresztül;

49. megállapítja, hogy a közbeszerzési eljárások lebonyolítása és a képviselők parlamenti asszisztensekkel kapcsolatos juttatásai folyamatban lévő ellenőrzések tárgyát képezik; úgy véli, hogy ezen ellenőrzési jelentések kiértékelésére a 2005-ös költségvetési mentesítésben kerül sor;

50. felkéri a belső ellenőrt, hogy a kiadásokra vonatkozó eljárások szabályszerűségének és jogszerűségének ellenőrzése során vegye figyelembe az előirányzatokkal történő gazdálkodás gazdaságosságának és takarékosságának elvét is;

51. kéri, hogy a belső ellenőr éves jelentéseit a Költségvetési Ellenőrzési Bizottsághoz ne csak eljuttassa, hanem azokat szóban is ismertesse;

Szerződések odaítélése

52. emlékeztet arra, hogy a költségvetési rendelet és a 2003. január 1-jén hatályba lépett végrehajtási rendelkezések [13] megváltoztatták a tervezésre, közzétételre és az odaítélésre vonatkozó eljárásokat; emlékeztet továbbá, hogy az intézmények a költségvetési hatóságoknak jelentéseket juttatnak el a tárgyalásos eljárásokról és azokról a szerződésekről, amelyek nem esnek a nyilvános szerződésekről szóló irányelvek hatálya alá; az 50000 EUR fölötti, viszont a fenti irányelvek küszöbértéke alatti szerződések nyertes ajánlattevőinek listáját a Hivatalos Lapban, a 13800 EUR és 50000 EUR közötti értékű szerződések esetében pedig az intézmény internetes oldalain teszik közzé; megjegyzi továbbá, hogy emellett a Parlament 2003-ban felszólította a főtitkárát, hogy évente számoljon be a megkötött szerződésekről [14];

53. megállapítja, hogy az éves beszámoló az alábbi információkat tartalmazza a 2004-ben megkötött szerződésekről:

Szerződés jellege | Szám | Százalék | Összeg EUR-ban | Százalék |

Szolgáltatások | 229 | 58% | 180927304 | 75% |

Szállítások | 99 | 25% | 26500867 | 11% |

Munkák | 60 | 15% | 18876271 | 8% |

Épületek | 4 | 2% | 15593025 | 6% |

Összesen | 392 | 100% | 241897467 | 100% |

Eljárás jellege | Szám | Százalék | Összeg EUR-ban | Százalék | Átlagösszeg |

Nyílt eljárások | 95 | 24% | 157909034 | 70% | 1662200 |

Meghívásos eljárások | 110 | 28% | 39897441 | 18% | 362704 |

Tárgyalásos eljárások | 183 | 48% | 28497967 | 12% | 155727 |

Összesen | 388 | 100% | 226304442 | 100% | 585259 |

54. megállapítja, hogy a belső ellenőr jelenleg az odaítélési eljárások intézményekben történő felülvizsgálatát végzi; felszólítja a főtitkárt, hogy megfelelő módon tájékoztassa a Költségvetési Ellenőrzési Bizottságot a jelentés tartalmáról;

55. sajnálattal tölti el, hogy 2004-ben a nyílt eljárás útján odaítélt szerződések száma és nagysága erősen visszaesett; felszólítja a főtitkárt, hogy ezt indokolja meg;

56. azt a kérdést teszi fel, hogy a szerződések odaítéléséről szóló adatbankot már létrehozták-e a költségvetési rendelet 95. cikke előírása szerint, és az készen áll-e a használatra;

57. azt a kérdést teszi fel, hogy felkarolták-e a költségvetési rendelet [15] módosítására tett múlt évi javaslatait (odaítélés versenyeljárás során, alacsony szerződési értéknél, információcsere elektronikus módon történő pályázati felhívásoknál);

A parlamenti bizottságok tevékenységei

58. emlékeztet arra, hogy az EK-Szerződés 276. cikke szerint a Parlament feladata, hogy a Bizottságnak mentesítést adjon a költségvetés végrehajtásáról, ami valamennyi kiadási területet felölel; ezért sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Parlamentnek a harmadik országokba történő küldöttségek szervezésére vonatkozó jelenlegi belső rendelkezései miatt a Költségvetési Ellenőrző Bizottság nem tudta időben lebonyolítani az Európai Újjáépítési Ügynökséghez (Koszovó) tervezett ad hoc küldöttség látogatását;

59. felhívja ezért a Parlament állandó bizottságait azon lehetőség biztosítására, hogy a Költségvetési Ellenőrző Bizottság a költségvetési mentesítési eljárás keretében fennálló parlamenti kötelezettségeinek teljesítése körében gyorsan és egyszerűen küldhessen kisméretű küldöttségeket tagállamokba vagy harmadik országokba, fontos helyszíni ellenőrzések elvégzése céljából;

Képviselőcsoportok (a bevételi és kiadási kimutatások és az eljárások felülvizsgálata - 3701. költségvetési sor)

60. emlékeztet arra, hogy a 3701. költségvetési sor előirányzatainak felhasználására vonatkozó szabályozás [16] 2.7.3. pontja szerint az Elnökségnek és a Költségvetési Ellenőrző Bizottságnak kell kezelnie a képviselőcsoportok könyvvizsgált éves elszámolásait a számukra a Parlament eljárási szabályzata által átruházott hatáskörökhöz mérten;

61. megismétli, hogy a képviselőcsoportok maguk felelősek a nekik a Parlament költségvetése szerint járó előirányzatok kezeléséért és felhasználásáért és az intézmény belső ellenőrzési szolgálatának hatásköre nem terjed ki azokra a feltételekre, amelyek alapján a 3701. költségvetési sorba felvett előirányzatokat felhasználják (a Parlament teljes költségvetési előirányzatainak kb. 3,2%-a);

62. üdvözli, hogy a képviselőcsoportok kötelesek közzétenni a Parlament honlapján a belső pénzügyi előírásaikat és a 2004-es költségvetési gazdálkodásukat;

63. azt a kérdést teszi fel, hogy a képviselők problémákba ütköztek-e az új költségvetési rendelet és végrehajtási rendelkezések elveinek alkalmazásakor;

64. megállapítja, hogy a 2004-es évben az alábbiak szerint hajtották végre a 3701. költségvetési sor alatt szereplő előirányzatokat:

(1000 EUR-ban) |

Rendelkezésre álló teljes összeg a költségvetésben | 43250 |

Független képviselők | 1246 |

A képviselőcsoportok számára rendelkezésre álló összeg | 42004 |

képviselőcsoport | hozzárendelt előirányzat az EP költségvetés- ből | a képviselők saját és átvett előirányzatai | 2004-es kiadások | felhasználási arány | az előirányzat átcsoportosítások felső határa [17] | előirányzat-átcsoportosítások 2005 után |

PPE | 16077 | 2912 | 14828 | 78% | 8038 | 4160 |

PSE | 12204 | 3775 | 10952 | 69% | 6102 | 5027 |

ELDR/ALDE | 4525 | 1192 | 3612 | 63% | 2263 | 2106 |

Verts/ALE | 2785 | 998 | 3156 | 83% | 1393 | 628 |

GUE/NGL | 2976 | 1217 | 3018 | 72% | 1488 | 1175 |

UEN | 1687 | 426 | 1840 | 87% | 844 | 273 |

EDDE [18] | 650 | 605 | 1225 | 98% | nem alkalmazandó | nem alkalmazandó |

IND/DEM | 1100 | 4 | 452 | 41% | 550 | [19]653 |

ÖSSZESEN | 42004 | 11130 | 39083 | 74% | | |

65. megállapítja, hogy a képviselőcsoportok külső könyvvizsgálói megerősítették, hogy az elszámolást a hatályos szabályokkal és nemzetközi számviteli standardokkal összhangban végezték el;

66. tudomásul veszi, hogy az Elnökség 2005. szeptember 29-én megvitatta és jóváhagyta a képviselőcsoportok költségvetési végrehajtásáról szóló jelentéseit, illetve a könyvvizsgálók beszámolóit;

67. megállapítja, hogy a képviselőcsoportok általában nem merítették ki a számukra rendelkezésre bocsátott előirányzatokat;

68. felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a költségvetési rendelet reformjára irányuló soron következő tárgyalások során véglegesen és átfogóan szabályozzák a képviselőcsoportok számára az Európai Parlament költségvetéséből biztosított előirányzatot, ahogy azt az Európai Parlament 2006. március 15-i álláspontjában kérte [20];

A képviselők juttatásai

69. üdvözli, hogy az Európai Parlament képviselői említett statútuma a Tanács 2005. július 19-i jóváhagyását követően a 2009-ben kezdődő parlamenti ciklus első napján hatályba lép;

70. rámutat arra, hogy 2004 májusában a képviselőket megillető költségtérítések és juttatások kifizetésére vonatkozó szabályzat [21] rendelkezéseit a költségvetési rendelethez igazították;

71. emlékeztet az Elnökség 2003. május 28-i határozatára, amelyben az Elnökség a következőképpen határozott: "(...) az Európai Parlament képviselői statútumának plenáris ülésén történő elfogadását követően és a szabályzat hatályba lépésére vonatkozó menetrend meg kell kezdeni a képviselőket megillető költségtérítések és juttatások kifizetésére vonatkozó új szabályzatnak az Elnökség általi elfogadására vonatkozó eljárást (...)"; felszólítja a főtitkárt, hogy a Költségvetési Ellenőrzési Bizottságot tájékoztassa arról, hogy az Elnökség eddig milyen intézkedéseket hozott;

72. felhívja az Elnökséget, hogy hajtsa végre a képviselői statútumban már előírt és a Parlament által jóváhagyott terveket, hogy létrehoznak egy rendszert az arra igényt tartó képviselők részére, csak a ténylegesen felmerült utazási költségek megtérítésére;

Titkársági juttatás

73. tudomásul veszi, hogy az Elnökség a titkársági juttatásról szóló szabályzat [22] módosításait 2004. december 13-án elfogadta, amelyek révén többek között nagyobb összhangot kellene biztosítani a szabályozás és a költségvetési rendelet előírásai között;

74. sajnálatát fejezi ki, amiért 2004 júliusáig a gyakornoki szerződéseket és az egyénekkel, vállalatokkal vagy alapítványokkal kötött szolgáltatási szerződéseket ugyanazzal a kóddal vezették be a Parlament számítógépes rendszerébe a szerződések típusától, illetve attól függetlenül, hogy a szerződést asszisztenssel vagy gyakornokkal kötötték;

75. sajnálatát fejezi ki, amiért a főtitkárt nem tájékoztatták kellőképpen a szolgáltatókon keresztül alkalmazott nagyszámú asszisztensnek kifizetett összegekről; örömmel veszi a főtitkártól kapott tájékoztatást azokat az összegeket illetően, amelyeket a képviselők által közvetlenül alkalmazott asszisztenseknek fizettek ki, illetve amelyeket egy kifizető ügynökségen keresztül folyósítottak;

76. sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy 2006. február 20-ig a képviselők 87,2%-a még nem adta le a Parlamentnek a titkársági juttatás vonatkozásában a költségtérítési nyilatkozatot, ami 2005. november 1-jéig volt esedékes, amint azt a képviselőket megillető költségtérítések és juttatások kifizetésére vonatkozó szabályzat 14. cikke (5) bekezdésének e) pontja, a 14. cikke (6) bekezdésének b) és c) pontja előírja, és amibe beletartoznak az asszisztenseik társadalombiztosítási rendszerhez való tartozásáról szóló nyilatkozatok, ha az asszisztens egy szolgáltatóval kötött szerződés hatálya alatt áll; továbbá sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Parlament ez idáig nem kötött keretmegállapodásokat az alkalmazandó nemzeti jogszabályok szerint a munkaszerződések adó- és társadalombiztosítási jogi szempontok szerinti lebonyolítására specializálódott cégekkel, amint azt a képviselőket megillető költségtérítések és juttatások kifizetésére vonatkozó szabályzat 14. cikke (5) bekezdésének f) pontja előírja, és amelyet legalábbis 2004 júliusa óta alkalmazni kell;

77. ragaszkodik ahhoz, hogy a dokumentumokat még le nem adó képviselők számára az egyedi közlemény küldése lenne a leghatékonyabb módja a hiányzó, esedékes, a titkársági juttatásra vonatkozó képviselői dokumentumok problémájának megoldására;

78. felszólítja az Elnökséget, hogy a közeljövőben zárja le a "parlamenti segítségnyújtás" elnevezésű parlamenti munkacsoport eredményeinek megvitatását; felszólítja a főtitkárt, hogy tájékoztassa a Költségvetési Ellenőrzési Bizottságot a munkacsoport javaslatairól és az Elnökség döntéséről;

79. felszólítja az Elnökséget, hogy alkosson szabályzatot a képviselők asszisztensei számára, amelyben többek között az alkalmazási-, munka-, társadalombiztosítási- és adózási feltételeket szabályozzák; nyomatékosan kéri ennek a lehető leggyorsabban történő hatálybalépését;

Önkéntes nyugdíjszabályozás

80. emlékeztet, hogy a Számvevőszék éves jelentéseiben rámutatott az utóbbi három évben, hogy a Parlament kiegészítő nyugdíjszabályozására kielégítő jogalapot kell teremteni; emlékeztet továbbá, hogy a Számvevőszék szerint egyértelmű szabályokat kell megállapítani az esetleges deficit fedezésére [23]; megállapítja ugyanakkor, hogy a Parlament jogi szolgálatainak véleménye szerint már van "megfelelő jogalap a kiegészítő nyugdíjszabályozásra a EK-Szerződésnek a Parlament szabályozási autonómiáját rögzítő 199. cikkében (az EGK-Szerződés korábban 142. cikkében) foglaltak alapján, amely biztosítja a jogot az Európai Parlament számára, hogy belső szervezeti ügyekben bármilyen intézkedést hozzon", továbbá "a képviselői szabályzat hatályba lépésétől kezdve a szabályzat 27. cikke lesz a nyugdíjalap jogalapja" [24];

81. továbbá rámutat a pénzügyi főigazgatóság ezévi tevékenységi jelentésére, amely a 2004-es pénzügyi évre a kiegészítő nyugdíjszabályozás vonatkozásában a következőket sorolja fel:

- a Parlament és a nyugdíjalapok közötti viszonyt szabályozó szerződéses alap hiánya,

- az alapoknál előforduló többlet, illetve deficit esetére a szabályozás hiánya,

- az alapok tagjai jogosultságának költségvetésben történő rögzítésére vonatkozó bizonytalanságok,

82. megállapítja, hogy a kiegészítő nyugdíjalapoknak 2005 novemberében 475 tagjuk volt, akik 2004-ben az általános költségtérítésből havi 948 EUR hozzájárulást fizettek, amely az összeg egyharmadát tette ki; és, hogy a Parlament havonta 1896 EUR-t fizetett, amely az összeg kétharmadát tette ki; megállapítja azt is, hogy az önkéntes nyugdíjszabályozásra 2004-ben a költségvetés 10300000 EUR összeget irányzott elő;

83. megállapítja, hogy a nyugdíjalap 2004. december 31-én43756745 EUR összegben biztosításmatematikai deficitet és 76,8%-os finanszírozási szintet jegyzett; és 2005 december 31-re a deficit jelentősen csökkent 28875417 EUR-ra, a finanszírozási szint pedig 86,1%-ra nőtt [25];

84. tudomásul veszi, hogy a nyugdíjalap tagjai 60. életévüktől és csupán öt év hozzájárulás-fizetéstől kezdődően havi 1276 EUR nyugdíjban részesülhetnek 2005 januárjától;

85. megállapítja, hogy az Elnökség 2002 és 2005 között nem vette figyelembe a Számvevőszék megjegyzéseit; megállapítja, hogy az Elnökség 2005. november 30-tól a következő intézkedéseket hagyta jóvá:

- a havi hozzájárulás összegének a tagok részéről 1094 EUR-ra, a Parlament részéről pedig 2188 EUR-ra történő emelése 2006-tól,

- a nyugdíjalapok pénzügyi helyzetéről egy munkacsoport által jelentés készítése;

86. úgy véli, hogy az Európai Parlament és a nyugdíjalapok közötti viszonyt még ez év végéig szerződéses alapokra kell helyezni; felhívja a főtitkárt, hogy továbbítson jelentést az elért előrelépésekről a Költségvetési Ellenőrző Bizottságnak 2006 decemberéig;

87. úgy véli továbbá, hogy a tagok önkéntes nyugdíjalapba fizetett tagdíját közvetlenül személyes jövedelemforrásukból, nem pedig a parlamenti juttatási rendszeren keresztül kell levonni; megállapítja azonban, hogy a jelenlegi befizetési rendszerrel kapcsolatban "a Számvevőszék 5/99. sz. véleményében arra a következtetésre jutott, hogy""A nyugdíjalapok és a tagok szempontjából a rendszer hatékonyan működött. Továbbá ez lehetővé teszi, hogy a Parlament saját fizetési kötelezettségét pontosan ki tudja számítani, mivel a szabályok szerint a Parlamentnek a tagok által ténylegesen befizetett összeg kétszeresét kell befizetnie."; megállapítja, hogy a Számvevőszék nem látott problémát a rendszer fenntartásában, feltéve, hogy annak a meghatározása pontosabb lesz és működését egy formális dokumentumban rögzítik.

88. aggodalommal állapítja meg, hogy az a tény, hogy a nyugdíjalapba történő befizetéseket az általános költségtérítésből vonják le, a képviselőket olyan támadásoknak teszi ki, hogy a közpénzeket fel lehet használni magánnyugdíjrendszerbe való befizetésekre, ezért kéri az Elnökséget, hogy 2007. március 31-éig tegyen javaslatot olyan intézkedésekre, amelyek biztosítják, hogy az ilyen befizetéseket közvetlenül a nyugdíjalap tagjai intézik közvetlen terhelési megbízás adása révén;

89. megállapítja, hogy az Európai Parlament képviselőinek jogállásáról szóló statútum 2009-es hatálybalépését követően a képviselőkre egyenlő elbánás vonatkozik, és a kiegészítő nyugdíjalap nem vehet fel újabb tagokat; továbbá úgy véli, hogy a statútum hatálybalépését követően:

- az önkéntes nyugdíjszabályozási rendszert kizárólag követelések teljesítésére használják,

- a képviselők nem válhatnak az önkéntes nyugdíjpénztár tagjaivá,

- azonban a már korábban megszerzett jogosultságaik megmaradnak;

Az európai szintű politikai pártok

90. megállapítja, hogy az európai szintű politikai pártok elszámolása 2004-ben az alábbiak szerint alakult:

A megállapodás keretében elfogadott 2004-es költségvetés (EUR-ban) |

Párt | Támogatható költségek a pénzügyi támogatásra irányuló kérelemhez csatolt költségvetési tervezet szerint | Igényelt pénzügyi támogatás | Saját források | A pénzügyi támogatás végleges összege | Az igényelt pénzügyi támogatás százalékban |

PPE | 2116783,00 | 1587587,00 | 517555,63 | 1051469,44 | 66% |

PSE | 1676000,00 | 1257000,00 | 447780,45 | 1093853,21 | 87% |

ELDR | 825194,00 | 618896,00 | 156156,24 | 462661,31 | 75% |

EFGP | 408000,00 | 307500,00 | 77371,36 | 171460,56 | 56% |

AEN | 215000,00 | 161250,00 | 28000,00 | 83964,01 | 52% |

PDE | 453900,00 | 340425,00 | 23509,72 | 69861,91 | 21% |

GE | 280366,00 | 210275,00 | 69800,00 | 120895,22 | 58% |

EFA | 222024,00 | 165724,00 | 54407,34 | 163222,02 | 99% |

Összesen | 6197267,00 | 4648657,00 | 1374940,74 | 3217387,68 | 69% |

PPE: az Európai Néppárt képviselőcsoportja; PSE: az Európai Parlament Szocialista képviselőcsoportja; ELDR: a Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért képviselőcsoportja; EFGP: az Európai Zöld Pártok Szövetsége; AEN: a Nemzetek Európájáért Unió képviselőcsoportja; PDE: Európai Demokraták képviselőcsoportja; GE: az Egységes Európai Baloldal képviselőcsoportja; EFA: Európai Szabad Szövetség képviselőcsoportja; |

91. aláhúzza, hogy a külső könyvvizsgálók a pártok számára megerősítették, hogy az elszámolást a hatályos jogszabályokkal és a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban végezték el;

92. kiemeli, hogy az európai szintű pártok még nem tudták teljes mértékben kihasználni a számukra rendelkezésre bocsátott előirányzatokat;

93. emlékeztet arra, hogy a költségvetési rendelet reformjáról szóló, 2006. március 15-i álláspontjában [26] az európai szintű politikai pártokra irányadó előírásokról és finanszírozásuk szabályairól szóló, 2003. november 4-i 2004/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet [27] értelmében javaslatot tett az európai szintű pártok saját forrásainak jogszerű kezelésére;

94. emlékeztet arra, hogy az illetékes bizottság a közeljövőben a Parlament elé terjeszt egy jelentést a 2004/2003/EK rendelet alkalmazásáról, és hogy 2004-ben első alkalommal alkalmazták a rendeletet;

95. felszólítja az Elnökséget, hogy a 2004/2003/EK rendelet még hatékonyabb alkalmazása érdekében az alábbi megfontolásokat vegye figyelembe:

- a lekötött, de még ki nem fizetett pénzügyi támogatások 15%-a esetében lehetségesnek kell lennie, hogy azokat a következő költségvetési évre átcsoportosítsák,

- az európai szintű pártoknak engedélyezni kell, hogy a saját eszközeikből tartalékot képezzenek, amelyek számukra lehetővé teszi, hogy a párt feloszlása esetén eleget tehessenek az alkalmazottaikkal, illetve szerződéses partnereikkel szemben fennálló törvényes kötelezettségeiknek,

- többéves pénzügyi keret létrehozása (pl. egy választási cikluson túl), amely a pártoknak nagyobb tervezési biztonságot tenne lehetővé;

Az új tagállamokból érkező tisztviselők alkalmazása

96. felszólítja a főtitkárt, hogy 2006. december végéig nyújtson tájékoztatást arról, hogy milyen előrelépések történtek az új tagállamokból származó tisztviselők felvétele kapcsán, kategóriánként lebontva (pl. tolmácsok, fordítók, adminisztrátorok, stb.);

A tolmácsolási kiadások (a Számvevőszék 5/2005. sz. különjelentése)

97. aláhúzza, hogy az Európai Unió egyik jellegzetessége a többnyelvűség; ez a kulturális és nyelvi sokszínűség kifejeződése és az Unió polgárainak egyenlő elbánását biztosítja; hangsúlyozza azt a tényt, hogy a többnyelvűség garantálja a polgárok azon jogát, hogy az Unió szerveivel az Unió egyik hivatalos nyelvén kommunikáljanak, és ezáltal biztosítja a polgároknak a lehetőséget, hogy a demokratikus ellenőrzéshez való jogukat gyakorolják;

98. utal arra, hogy egy külön állásfoglalásban részletesen tárgyalja a Számvevőszék 5/2005. sz. különjelentését;

99. elismeri, hogy székhelyei között történő rendszeres utazások a tevékenységének számos területén - beleértve a tolmácsolást is - jelentősen magasabb költségeket okoznak, amint azt a Számvevőszék 5/2005. sz. különjelentése is megállapította;

Intézményközi megállapodás a jobb jogalkotásról: hatástanulmány

100. hivatkozik a jobb jogalkotásról szóló intézményközi megállapodás megkötéséről szóló 2003. október 9-i határozatára [28] és tudomásul veszi a munkacsoport hatástanulmányról szóló végkövetkeztetéseit [29]; ennek megfelelően a következő véleményen van:

- minden intézménynek felelősséget kell vállalnia a saját javaslatai hatásának felmérése terén;

- a következmények értékelésének valamennyi nagy politikai horderejű szövegre vonatkoznia kell és az alábbi területeket kell lefednie: szabályozási következmények (beleértve egy nem-szabályozás következményeit is), valamint a gazdasági, környezetvédelmi, politikai, szociális és költségvetési következmények;

- a Parlament harmadik személyekkel kell, hogy elvégeztesse a hatástanulmányt és csak azok minőségét kell biztosítania;

- a politikai koordinátorok és/vagy a szakbizottságok elnökeinek legyen a feladata arról dönteni, hogy beszereznek-e egy ilyen hatástanulmányt, illetve hogyan ítélik azt meg;

101. úgy véli, hogy a hatástanulmány bevonása kockázatot hordoz magában, amely gátolhatja a parlamenti munkát, ennek megfelelően a következő véleményen van:

- sérülhet, illetve politikai ellenőrzés alá kerülhet a képviselőknek a módosító indítványok benyújtásához való joga;

- tovább nőhet az az időbeli nyomás, amelynek a parlamenti munka már most is ki van téve a benyújtási és fordítási határidők miatt;

- túlságosan terhesnek bizonyulhat a szakértői vélemények harmadik oldalról történő bevonása, illetve ezek megítélése;

- lehetetlenné válhat, hogy az utolsó percben lehessen kompromisszumokról tárgyalni;

102. ezért felszólítja a főtitkárt és az illetékes parlamenti szerveket, hogy szolgáljanak magyarázattal arra vonatkozóan, hogy hogyan lehet a jogalkotásról szóló intézményközi megállapodásnak ezen aspektusát végrehajtani;

Az Európai Unió 2003-as pénzügyi évére vonatkozó költségvetés végrehajtására vonatkozó mentesítéséről szóló állásfoglalásának nyomonkövetése

103. üdvözli, hogy a belső ellenőrzési szolgálat vizsgálati jelentései kifejezésre jutottak a főtitkár átdolgozott cselekvési tervében, amelyet a főtitkár a Parlament illetékes szerveinek a saját megbízhatósági nyilatkozatával együtt eljuttatott; emlékeztet arra, hogy az akcióterv 47 külön intézkedést tartalmaz; felszólítja a főtitkárt, hogy ismertesse, ezen intézkedések között milyen prioritásokat alakított ki;

104. megállapítja, hogy a Parlament a független képviselőknek biztosítja a 3701. költségvetési sor végrehajtását, és hogy az ilyen végrehajtás megbízhatóságát megerősítette; emlékeztet arra, hogy az e költségvetési jogcímmel kapcsolatos dokumentumokat a Parlament honlapján teszik közzé;

105. tudomásul veszi, hogy a főtitkár javaslatait egyrészt a képviselőcsoportok külső könyvvizsgálójának kiválasztásáról szóló mintalevél, másrészt a képviselőcsoportok elnökeinek pénzügyi jelentése kapcsán vitára és szavazásra az Elnökség elé bocsátották; megjegyzi, hogy még nem született döntés; felszólítja az Elnökséget, hogy tájékoztassa a Költségvetési Ellenőrző Bizottságot a tárgyalások eredményéről;

106. tudomásul veszi, hogy a Parlament 2004-ben megkezdte - az Európai Parlament képviselői statútuma alkalmazásának előkészítésével együtt - az addig egymástól függetlenül működő, a parlamenti képviselők juttatásainak megtérítésére vonatkozó igazgatási rendszerek összekötését (PAM projekt: Members' Application Portal);

107. tudomásul veszi, hogy a fegyelmi tanács befejezte munkáját a pénztári állomány és az érintett számlák közötti 4136125 BEF-nak megfelelő különbözetért fennálló felelősség megállapítása; azt várja, hogy a kamatokkal együtt az összeget behajtják;

108. elégedettséggel veszi tudomásul, hogy az Elnökség 2005. december 12-én elfogadta az EMAS nevű munkacsoport ("Eco-Management and Audit System") zárójelentését, és hogy a Parlament honlapján 2006. februárjától közzéteszik az intézményen belüli környezetmenedzsment rendszerről szóló jelentést;

109. tudomásul veszi, hogy tovább javították a képviselőknek nyújtott információtechnológiai szolgáltatásait, különösen az alábbiak révén:

- képviselői hivatal jobb információtechnológiai ellátottsága;

- CyberLAN-hálózat beiktatása, amihez minden számítógép csatlakoztatható;

- kísérleti projekt indítása az elektronikus aláírási rendszer bevezetéséhez;

- jobb intézkedések a szerverek, munkaállomások és hálózati összetevők védelmére;

- a Parlament vezeték nélküli kommunikációs struktúrával való ellátása ("hotspots", "wireless fidelity");

110. ragaszkodik ahhoz, hogy fent említett, jelenleg a kísérleti projekt folyamatában lévő elektronikus aláírásokat a lehető legkorábban vezessék be, hogy a képviselők a papíralapú dokumentumok továbbításának igénybevétele nélkül írhassanak alá olyan dokumentumokat, mint például a módosítások és parlamenti kérdések, ami növelné a képviselők parlamenti munkájának hatékonyságát;

111. megállapítja, hogy a kvesztorok 2005. november 16-án úgy határoztak, hogy a bizottsági dokumentumok azok tagjai számára továbbra is rendelkezésre állnak, de a Strasbourgban elfogadott szövegeket és a sajtóközleményeket nyomtatott változatban többé nem terjesztik.

[1] HL C 105., 2004.4.30.

[2] HL C 301., 2005.11.30., 1. o.

[3] HL C 302., 2005.11.30., 100. o.

[4] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

[5] Bur/ann/fin - PE 349.540.

[6] Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0158.

[7] HL C 300. E, 2003.12.11., 303. o.

[8] HL L 196., 2005.7.27., 28. o.

[9] HL L 262., 2005.10.7., 1. o.

[10] A főtitkár válasza a Parlamentnek a 2002-es évre vonatkozó mentesítésről szóló, 2004. április 21-i állásfoglalás (9) bekezdésére (HL L 330., 2004.11.4., 160. o.).

[11] HL L 148., 2003.6.16., 62. o.

[12] A fent említett 2005. április 12-i állásfoglalásának 40. bekezdése.

[13] Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 357., 2002.12.31., 1. o.) végrehajtási rendelkezéseinek megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet. A 1261/2005/EK, Euratom rendelettel (HL L 201, 2005.8.2., 3. o.) módosított rendelet.

[14] A fent említett 2003. április 8-i állásfoglalásának (90) bekezdése.

[15] A fenti, 2005. április 12-i állásfoglalásának (73) bekezdése.

[16] A 2003.06.30-i elnökségi határozat.

[] A 3701. költségvetési sor végrehajtási rendelkezései szerint.

[] Előirányzat-hozzárendelés csak 2004 első félévére.

[] Az Elnökség 2005. szeptember 29-i határozata.

[20] Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0085, 63. módosítás.

[21] PE 113.116.

[22] A képviselőket megillető költségtérítések és juttatások kifizetésére vonatkozó szabályzat 14-16. cikke (PE 113.116).

[23] HL C 301., 2005.11.20., 9.2. táblázat; HL C 293., 2004.11.30., 9.3. táblázat; HL C 286., 2003.11.28., 9.15. bekezdés.

[24] A főtitkár feljegyzése a Parlament Elnöksége számára - A képviselők önkéntes kiegészítő nyugdíjrendszerének kezelése, 2005. november, PE 356.020/BUR./REV.

[25] Forrás: ASBL Nyugdíjalapok - 2005-ös éves mérleg.

[26] Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0085, 99. módosítás.

[27] HL L 297., 2003.11.15., 1. o.

[28] HL C 81. E, 2004.3.31., 84. o.

[29] Adonis: 03-DGIII(04)D/19596.

--------------------------------------------------