Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a 2005/29/EK és a 2011/83/EU irányelv módosításáról, a fogyasztók zöld átállásban való szerepvállalásának a tisztességtelen gyakorlatokkal szembeni hatékonyabb védelem és a hatékonyabb tájékoztatás révén történő növelése tekintetében

(COM(2022) 143 final – 2022/0092 (COD))

(2022/C 443/10)

Előadó: Thierry LIBAERT Társelőadó: Gonçalo LOBO XAVIER

az Európai Unió Tanácsa, 2022.4.12. Európai Parlament, 2022.4.7. Jogalap: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke. Illetékes szekció: „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció Elfogadás a szekcióülésen: 2022.6.27. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 82/0/3 Elfogadás a plenáris ülésen: 2022.7.14. Plenáris ülésszak száma: 571. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 209/0/1

1. Következtetések és ajánlások

1.1 Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) támogatja az Európai Bizottságnak a zöld átállást elősegítő fogyasztói szerepvállalás megerősítésével kapcsolatos javaslatait. Kéri az Európai Bizottságot, hogy tartsa fenn magas szintű ambícióit, hiszen egy pozitív gazdasági, társadalmi és környezeti hatású munkafolyamatról van szó.

1.2 Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az információkat rendszeresen a fogyasztók rendelkezésére kell bocsátani különösen a tartalék alkatrészekre és a javítási kézikönyvekre, valamint a tervezett szoftverfrissítésekre vonatkozóan, és hogy ennek érdekében mindent meg kell tenni.

1.3 Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy tegyen tanúbizonyságot ambíciójáról azzal, hogy jogszabályban rögzíti a javíthatóság jelölésének elvét a szórakoztatóelektronikai termékek és az elektromos háztartási gépek esetében. Ennek a jelölésnek meg kell felelnie az érintett termékpalettával és a figyelembe vett szempontokkal kapcsolatos fogyasztói elvárásoknak.

1.4 Az EGSZB úgy véli, hogy e termékek javíthatóságán kívül az Európai Bizottságnak a termékek tartósságának egyszerű és összehangolt feltüntetésére irányuló elv érvényesítésében is előrelépést kell elérnie az elkövetkező években.

1.5 Ezenkívül támogatni kell az új szerelők képzését és a jelenleg aktívak képességeinek fejlesztését is. Ez ugyanis elengedhetetlen a javítás elterjesztéséhez, ami fontos foglalkoztatási forrást jelent kontinensünk számára. Az EGSZB arra is kéri Európát, hogy csökkentse a nyersanyagoktól való függőségét annak érdekében, hogy megerősítse javítási képességét és pótalkatrészekkel való ellátottságát. Európának komoly és hatékony újraiparosítási politikára is szüksége van. A közelmúltbeli válságok olyan gyengeségeket tártak fel, amelyeket a helyreállításra való lehetőségnek kell tekinteni.

1.6 Nem elég csak a jótállás kötelező időtartamát feltüntetni, a fogyasztót jobban meg kell védeni a kötelező, illetve a kereskedelmi jótállás fogalmának összekeverésétől is. Ezenfelül a jótállás keretében elő kell segíteni a javítás elsőbbségét az új termékre cseréléssel szemben anélkül azonban, hogy korlátoznák a fogyasztók szabad választását a jogorvoslati lehetőségek tekintetében.

1.7 Az EGSZB egyetért azzal, hogy a termékek élettartamának meghosszabbítása céljából a megtévesztőnek minősített tevékenységek jegyzékét egészítsék ki új kereskedelmi gyakorlatokkal. Van azonban három eset, amelyeknél az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság ne érje be a tájékoztatásra kötelezéssel: — a termékek élettartamának megrövidítésére bevezetett technikák esetében: a tájékoztatás egyszerű hiánya mellett az EGSZB szerint ezeket is fel kell venni a megtévesztő kereskedelmi gyakorlatok közé, — bizonyos áruk javíthatatlanságának estében: itt is megtévesztő kereskedelmi gyakorlatnak lehetne minősíteni nemcsak az erre vonatkozó tájékoztatás puszta hiányát, hanem a javítás szándékolt akadályait is, — azoknak a frissítéseknek az esetében, amelyek működési hibákat képesek kiváltani; ilyenkor elő kell írni a frissítés visszavonhatóságát.

1.8 A fogyasztói szerepvállaláson kívül a megtévesztő reklám elleni jobb védekezést is meg kell erősíteni. Ennek érdekében a reklámra vonatkozó jogi keretben jobban figyelembe kell venni a fenntartható fejlődés célját.

1.9 A reklámokban tilos bármiféle megalapozatlan állítás – ezek a karbonsemlegességgel kapcsolatban gyakran előfordulnak –, valamint a környezetvédelemmel és a természeti erőforrások megőrzésével ellenkező magatartás bármilyen jellegű említése vagy ábrázolása. Ugyanígy szükség van a környezeti állítások ellenőrzésére szolgáló kapacitások megerősítésére is.

1.10 Az Európai Bizottságnak nagyobb hangsúlyt kellene fektetnie az uniós ökocímkére és a címkézés terén a tanúsítási eljárások szükségességére, hogy ezzel elkerülhetővé tegye a zűrzavart a sokszor önjelölt környezetvédelmi címkék sűrűjében.

1.11 Annak érdekében, hogy a termékek környezeti jellemzőivel kapcsolatban bejelentést tévő személyek figyelmeztethessenek a megtévesztő kereskedelmi gyakorlatokra, az EGSZB kéri az EU-t, hogy erősítse meg a védelmüket.

1.12 Végül pedig az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a felelős fogyasztás kérdéseivel kapcsolatban fokozza a fogyasztói tudatosságot.

2. Az európai bizottsági közlemény lényegi tartalma

2.1 A vizsgált irányelvjavaslat célja, hogy a fogyasztók érdekeit uniós szinten védő két irányelv – a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 1 ) és a fogyasztók jogairól szóló 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 2 ) – módosítása útján megerősítse a fogyasztói jogokat. A javaslat célja az, hogy elősegítse a körforgásos, tiszta és zöld uniós gazdaságot azáltal, hogy lehetővé teszi a fogyasztók számára, hogy megalapozott döntéseket hozzanak a vásárlás során, és ezáltal elősegítsék a fenntarthatóbb fogyasztást. Ezenkívül azokkal a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal is foglalkozik, amelyek megtévesztés útján megakadályozzák, hogy a fogyasztók fenntartható fogyasztási döntéseket hozzanak.

2.3 A javaslat egy sor intézkedést ír elő a hatályos fogyasztóvédelmi jogszabályok aktualizálására, valamint a fogyasztók védelmének és annak biztosítására, hogy aktívan hozzá tudjanak járulni a zöld átálláshoz. A fogyasztói jogokról szóló hatályos irányelv kötelezi a kereskedőket, hogy tájékoztassák a fogyasztókat az áru vagy a szolgáltatás lényeges tulajdonságairól.

2.4 Azonban mivel a tartósságra vonatkozó kereskedelmi jótállás hiányáról nem kötelező tájékoztatást nyújtani, az irányelv nem ösztönzi kellőképpen a gyártókat arra, hogy ilyen jótállást biztosítsanak a fogyasztóknak. A kutatásokból az derül ki, hogy ha a fogyasztási cikkeket kereskedelmi jótállással kínálják, gyakran nem egyértelmű, pontatlan vagy hiányos az e kereskedelmi jótállásokra vonatkozó tájékoztatás, valamint az is, hogy a fogyasztóknak hogyan kell a jótállásért fizetniük, ami megnehezíti a fogyasztók számára a termékek összehasonlítását és a kereskedelmi jótállás jogszabályban előírt (kötelező) jótállástól való megkülönböztetését ( 6 )

2.5 Ezenkívül az irányelv nem tartalmaz külön követelményeket a fogyasztóknak az áruk javíthatóságával kapcsolatos tájékoztatására vonatkozóan. Ez a tájékoztatás, bár az áruk megjavítására ösztönözhetne, és különösen hasznos volna, mert segítene a fogyasztóknak hozzájárulni a körforgásos gazdasághoz, többnyire nem elérhető az értékesítési helyen. A legújabb tanulmányok szerint az uniós fogyasztóknak mintegy 80 %-a állítja, hogy nehezen talál információt arról, hogy mennyire egyszerű megjavítani egy adott terméket. ( 7 )

3. Általános megjegyzések

3.1 Az uniós fogyasztók nagy része ma már sajnálatosnak tartja a fogyasztás környezeti lábnyomára vonatkozó tájékoztatás hiányát. Az Európai Bizottság által szervezett nyilvános konzultáció megerősítette ezt a megállapítást. Az „uniós fogyasztók zöld termékekkel szembeni hozzáállásáról és magatartásáról” készített Eurobarométer-felmérésből kiderül, hogy 2012-ben az uniós válaszadók 92 %-a támogatta a termékek élettartamára vonatkozó tájékoztatás biztosítását.

3.2 A tájékoztatás hiánya káros, mivel a világos és olvasható tájékoztatás elő tudja segíteni a magatartások megváltozását. Ez a hatás az EGSZB egyik felméréséből is kiderült, amelyben 3 000 uniós fogyasztó részvételével tesztelték egy internetes áruházban a napi fogyasztási cikkek élettartamának feltüntetését. E felmérés szerint az élettartam feltüntetése 56 %-kal növelheti a hosszú élettartamú termékek eladását.

3.3 A fogyasztóknak szánt tájékoztatás hiánya meghatározó társadalmi jelentőséggel bír. A vásárlóerőhöz köthető nehézségek még inkább megkövetelik a középosztály és a hátrányos helyzetű társadalmi csoportok rávezetését a termékjavításra és a felelősebb fogyasztásra. Ha a fogyasztók tájékoztatását egyszerű módszerekkel javítanák, az segítene hozzáférhetőbbé tenni a felelős fogyasztást a legkiszolgáltatottabb személyek számára is.

3.4 A fogyasztók jobb tájékoztatása hozzájárul az európai vállalkozások üzleti modelljének megerősödéséhez. Az olcsó importcikkekhez köthető dömpingkockázattal szemben a mikrovállalkozások, a kkv-k és a megbízóik láthatóbbá válhatnak a fogyasztók számára; illetve ezáltal hangsúlyozhatják az Unióban tervezett termékek minőségét.

3.5 Az uniós kiskereskedők és hagyományos kereskedők is a hasznukra fordíthatják e várható jogalkotási fejleményeket, mivel azok segíthetnek nekik növelni viszonylagos előnyüket az internetes boltokhoz képest. A személyesen jelen lévő eladó tanácsadói szerepét ugyanis csak megerősíti a fogyasztónak nyújtott új tájékoztatás. Az ilyen fejlemények az EU-s foglalkoztatást is megerősíthetik. Ehhez Európának megfelelő emberi erőforrásokkal kell rendelkeznie: az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa a vállalkozások, különösen a kkv-k képzési erőfeszítéseit.

3.6 A megfelelő környezetvédelmi tájékoztatás elengedhetetlen, de meg kell bizonyosodni arról is, hogy valamennyi környezeti hatást figyelembe vették-e. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás formájában mért éghajlati lábnyom központi helyet foglal el a nyilvános vitában, holott csak egy a számos környezeti hatás közül. A termékek életciklusának értékeléseiből például az derül ki, hogy a fogyasztási cikkek nagy részénél a környezeti lábnyom lényegében a nyersanyagok kitermeléséből és a termékek gyártásából származik, ezért is elsődleges környezetvédelmi szempont a termékek élettartamának meghosszabbítása.

3.7 Márpedig akárhogyan is nézzük, az uniós átlagfogyasztás környezetileg nem fenntartható. A környezeti hatások modellezése szerint az uniós életmódhoz például 2,8 bolygóra volna szükség.

3.8 A termékeket számos esetben eleve úgy tervezik, hogy csökkentik az élettartamukat akár műszaki eljárásokkal, akár a javítás megakadályozásával, akár szoftvereken keresztül. Az ebből eredő idő előtti elavulás az egyik fő oka annak, hogy a fogyasztók, akik belefutottak az erősen aránytalan tájékoztatás csapdájába, elégedetlenek.

3.9 Végezetül az EGSZB megjegyzi, hogy az ukrajnai háború még sürgetőbbé teszi az európai stratégiai autonómia megerősítését. Ebből a szempontból ösztönözni kell különösen a stratégiai fémekhez köthető termékek hosszabb élettartamához hozzájáruló kezdeményezéseket.

4. Részletes megjegyzések

4.1 Az áruk tartósságára vonatkozó kiegészítő fogyasztói tájékoztatás

4.1.1 Tekintettel a termékek élettartamával kapcsolatos kérdések fontosságára, meg kell erősíteni a fogyasztók tájékoztatását. E tekintetben üdvözöljük az Európai Bizottság javaslatát, amelynek célja a tartalék alkatrészek és a használati útmutatók elérhetőségére vagy a szoftverfrissítések érvényességre vonatkozó tájékoztatás rendszerbe foglalása.

4.1.2 Meg kell említeni, hogy a túl terjengős vagy túlságosan műszaki jellegű tájékoztatás lényegében ugyanannyira káros, mint a tájékoztatás hiánya.

4.1.3 Az EGSZB figyelmezteti az Európai Bizottságot azokra a lehetséges hátrányokra, amelyekkel az elektronikus címke vagy QR-kód révén történő, javasolt új tájékoztatás járhat. Az e technikákból keletkező további digitális környezeti lábnyomon kívül meg kell említeni, hogy minden újabb lépés (elővenni az okostelefont, kattintani, szkennelni stb.) újabb akadályt is jelent a felelős fogyasztás számára.

4.1.4 Az Európai Bizottság javaslata helyes irányba mutat, mivel egyszerre foglalkozik a kommunikáció és a termékek idő előtti elavulása által jelentett kihívásokkal. A fogyasztói tájékoztatás megerősítésének első szakaszában be kell vezetni a lehető legtöbb termékre vonatkozóan a javíthatóság jelölését, ahogyan azt 2021-től Franciaországban meg is tették. A javíthatóság voltaképpen a termék tartósságának egyik legkönnyebben mérhető tényezője.

4.1.5 E kihívások teljesítéséhez a javíthatóság jelölését két szempontból is célirányosan kell kialakítani. Egyrészt a lehető legtöbb elektromos, elektronikus és háztartási készülékre kell vonatkoznia. Másrészt a javíthatóság minden vonatkozására tekintettel kell lenni, beleértve a javítási költség (tartalék alkatrészek ára) és a pótalkatrészek rendelkezésre állása figyelembevételét és a szoftveres támogatás feltételeit.

4.1.6 Az EGSZB szerint az igényes fogyasztótájékoztatási politika nem merülhet ki a javíthatóság feltüntetésében. Hiszen a fogyasztók elvárása elsősorban az, hogy a termékek hosszú ideig működjenek, és nem az, hogy javíthatóak legyenek. Az EGSZB már kifejtette erről a véleményét ( 8 ) korábban. Az EU-nak be kell vezetnie egy egyszerű jelölést, amely tájékoztat a termékek tartósságáról, és kiterjed azok javíthatóságán kívül a terhelhetőségükre és a korszerűsíthetőségükre is. Ez közvetve támogatná az európai újraiparosítást. Ennek az elvnek – amelynek alkalmazási módjait és fokozatos bevezetését nyilván össze kell majd hangolni az érdekelt felekkel – szerepelnie kell az európai bizottsági javaslatokban, különben figyelmen kívül marad a fogyasztók egyik fő elvárása.

4.1.7 A fogyasztói tájékoztatás megerősítéséhez a jótállások kérdésén is van még mit dolgozni. Először is az Európai Bizottságnak újra meg kell erősítenie egy egyszerű elvet: a szerződésszerűség szavatolásának meglétét és időtartamát ((EU) 2019/771 európai parlamenti és tanácsi irányelv ( 9 ) ) mindenhol fel kell tüntetni a hagyományos vagy internetes kereskedelemben az összes érintett terméken. Újabb jogok bevezetése előtt ugyanis a már meglévő jogot kell alkalmazni.

4.1.8 Az EGSZB üdvözli annak a figyelembevételét, hogy a fogyasztónak nehéz lehet különbséget tenni a kereskedelmi jótállás és a kötelező jótállás között. Üdvözlendő tehát, hogy az Európai Bizottság biztosítani kívánja, hogy e kereskedelmi jótállások ne okozzanak zűrzavart.

4.1.9 A kedvező környezetvédelmi hatások növelése érdekében a jótállás előtérbe helyezhetné a sérült áru javításátaz új árura történő cserével szemben. Az EU támogathatná a javítás elsőbbségét a cserével szemben meghibásodás esetén azáltal, hogy biztosítja, hogy a javítás könnyebb, gyorsabb és kényelmesebb választási lehetőség legyen a fogyasztók számára.

4.1.10 E rendelkezésekkel összefüggésben a lakosság tudatosságának növelése még erőteljesebben hozzájárulhat a fogyasztás irányváltásához. Ezért az EU-nak a felelős fogyasztáshoz vezető jó szokások (tájékozódás, használt cikkek, javítás, karbantartás) kialakításáról szóló kampányokat kellene elősegítenie, sőt kezdeményeznie, különösen a szervezett civil társadalom támogatásával, amely meghatározó szerepet játszhat e javaslat alapján.

4.2 A tájékoztatási kötelességen túlmutató rendelkezések megerősítése

4.2.1 Ha csak a tájékoztatás hiányát bünteti, az Európai Unió utat nyit az ilyen gyakorlatok törvényesítése felé, holott ezek nem egyeztethetők össze sem a fogyasztók, sem a környezet védelmével. Az EU nem érheti be azzal, hogy megtiltja egy adott, a termékek élettartamát korlátozó eljárásra vonatkozó tájékoztatás hiányát, magát a gyakorlatot kell betiltania. Vagyis értelmezhetetlen lenne, ha az EU azt sugalmazná, hogy a tervezett elavulás engedélyezett, amennyiben erről tájékoztatják a fogyasztót. A rendelkezésnek világosan kell jeleznie a gyártók felé, hogy az Unióban nem lehet úgy tervezni a termékeket, hogy azok idő előtt meghibásodjanak.

4.2.2 Továbbá a rendelkezés szövege több esetben sem szolgálja eléggé a fogyasztók védelmét. Nem elég a gyártót arra kötelezni, hogy tájékoztassa a fogyasztót, miszerint az árut nem lehet javítani. A szándékoltan javíthatatlan árut mint olyat kell betiltani.

4.2.3 Mint arról az EGSZB és az Európai Bizottság is tud, a szoftverfrissítések sokszor olyan szoftverektől érkeznek, amelyek túl sok memóriát és energiát fogyasztanak, ami csökkenti a csatlakozott eszközök élettartamát. A jogszabályok nem követelhetik csupán azt a gyártótól azt, hogy tájékoztassa a fogyasztót a frissítés nem kívánatos következményeiről. Ez esetben is könnyen elképzelhető, hogy ez az információ elsikkad a frissítésről szóló számtalan pozitív információ között, és így a fogyasztó elfogadja azt.

4.3 A fogyasztói szerepvállalást csökkentő gyakorlatok szabályozása és büntetése

4.3.1 Mint arra az Európai Bizottság is joggal felhívja a figyelmet, a zöld átállás érdekében történő fogyasztói tájékoztatás egyik legfőbb akadálya a zöldrefestés gyakorlata. Az irányelvtervezet joggal említi meg, hogy szankcionálni kell az ellenőrizhetetlen és bizonyíthatatlan általánosító környezetvédelmi állításokat.

4.3.2 Az EGSZB örömmel fogadja a hivatalos tanúsítási rendszeren kívüli fenntarthatósági címkék alkalmazásának betiltását. Az e véleményben javasolt uniós jelölés fokozatos és összehangolt kidolgozása teljesíti ezt a követelményt.

4.3.3 Más környezetvédelmi állítások is gyakran ártanak a megfelelő fogyasztói tájékoztatásnak. Helyénvaló dolog megtiltani a környezeti teljesítményre való hivatkozást, amennyiben az csak a termék egyetlen jellemzőjére vonatkozik, vagy csupán a törvényes előírások vagy az általános gyakorlat alkalmazásából ered.

4.3.4 A felelős fogyasztás elősegítése azt is jelenti, hogy meg kell erősíteni a komoly környezetvédelmi eljárásokat tanúsító címkéket. Ami ezt illeti, ma még túl kevesen használják az uniós ökocímkét, bár komoly fejlődésnek indult. Tervbe kell venni e címke hozzáférhetőbbé tételének támogatását és egy megfelelő tájékoztatási kampány lebonyolítását.

4.3.5 Mindezek folytatásaként a reklámok keretszabályozásában nagyobb hangsúlyt kell fektetni a fenntartható fejlődés elveire, beleértve a legkörnyezetszennyezőbb termékek reklámozásának szigorú szabályozását is, követve az EGSZB erre vonatkozó egyik friss véleményét ( 10 )

4.3.6 Hasonlóképpen, a reklámokban nemcsak az egész termékre vonatkoztatott környezetvédelmi állítások alkalmazását kell kerülni, amennyiben azok a terméknek csak egyes részeire vonatkoznak, hanem tilos bármiféle megalapozatlan állítás – ami a karbonsemlegességgel kapcsolatban gyakran előfordul –, valamint a környezetvédelemmel és a természeti erőforrások megőrzésével ellenkező magatartás bármilyen jellegű említése vagy ábrázolása is. A reklámnak ezenfelül kerülnie kell a fenntartható fejlődési célokkal ellentétes gyakorlatokat vagy eszméket bagatellizáló vagy pozitív színben feltüntető bármilyen ábrázolást is.

4.3.7 A megtévesztő kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó korai figyelmeztetések kibocsátásához gyakran maguktól az értékesítőktől származó tájékoztatásra van szükség. Jelenleg azonban kevés a bejelentő személy ezen a területen, mivel félnek a megtorlástól. Az (EU) 2019/1937 európai parlamenti és tanácsi irányelvben ( 11 ) említett bejelentési eljárásnak alkalmazhatónak kell lennie ezekre a bejelentő személyekre is.

Mindezek a rendelkezések csak akkor lesznek igazán hatékonyak, ha egyeztetnek róluk a nagy, kis- és középvállalkozásokat egyaránt képviselő gazdasági szereplőkkel, valamint a szociális partnerekkel, a fogyasztói szervezetekkel és tágabb értelemben a civil társadalommal. Az EGSZB úgy véli, hogy ez egy meghatározó szakpolitika, mivel olyan versenypiaci modellt erősít meg, amely igazodik a környezetvédelmi kihívásokhoz, odafigyel a fogyasztókra és az uniós gazdasági szereplők versenyképességére, és összeegyeztethető az EU stratégiai autonómiájával kapcsolatos kihívásokkal.

Kelt Brüsszelben, 2022. július 14-én. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Christa SCHWENG

(1) Az Európai Parlament és a Tanács 2005/29/EK irányelve (2005. május 11.) a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a 84/450/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK, a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról („Irányelv a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról”)(HL L 149., 2005.6.11., 22. o.).

(2) Az Európai Parlament és a Tanács 2011/83/EU irányelve (2011. október 25.) a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 304., 2011.11.22., 64. o.).

(3) COM(2020) 696 final, 2020. november 13.

(4) COM(2020) 98 final, 2020. március 11.

(5) COM(2019) 640 final, 2019. december 11.

(6) Európai Bizottság: Consumer market study on the functioning of legal and commercial guarantees for consumers in the EU (Fogyasztói piaci tanulmány a fogyasztók számára nyújtott kötelező és kereskedelmi jótállás Európai Unión belüli működéséről), 2015. Az Európai Bizottság hatásvizsgálatát kiegészítő tanulmány: Study on Empowering Consumers Towards the Green Transition (A fogyasztók zöld átállásban való szerepvállalásának a növeléséről), 2021. július. Commercial warranties: are they worth the money? (Kereskedelmi garanciák: megérik a pénzt?), Európai Fogyasztói Központok Hálózata, 2019. április.

(7) Európai Bizottság: Behavioural Study on Consumers’ engagement in the circular economy (Viselkedéstanulmány a fogyasztóknak a körforgásos gazdaságban való részvételéről), 2018., 81. o.

(8) HL C 67., 2014.3.6., 23. o.

(9) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/771 irányelve (2019. május 20.) az áruk adásvételére irányuló szerződések egyes vonatkozásairól, az (EU) 2017/2394 rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról, valamint az 1999/44/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 136., 2019.5.22., 28. o.).

(10) HL C 105., 2022.3.4., 6. o.

(11) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1937 irányelve (2019. október 23.) az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről (HL L 305., 2019.11.26., 17. o.).