A felmérés válaszadóinak 40 %-a szerint az LMBTI mivoltuk mellett az etnikai származásuk vagy a migráns hátterük további ok volt a diszkriminációra.

Aggasztó tendenciaként jelent meg az EU egyes részein, hogy egyre gyakoribbak az LMBTIQ-személyekkel szembeni incidensek, például a nyilvános LMBTIQ-rendezvényeken, többek közt a melegfelvonulásokon elkövetett támadások, az úgynevezett „LMBTIQ-ideológiától mentes övezetekké” nyilvánítások, valamint a homofób megfélemlítések a karneváli ünnepségeken. Az LMBTIQ-személyek jogait védő és előmozdító civil társadalmi szervezetek egyre gyakrabban számolnak be arról, hogy ellenségeséggel szembesülnek, ami összefügg a nemek közötti egyenlőséggel (és az LMBTIQ-személyekkel) szembeni mozgalmak erősödésével. Fontos, hogy a tagállamok gyorsan reagáljanak, hogy visszafordítsák ezeket az új fejleményeket.

Az LMBTIQ-személyek mindennapi tapasztalatai is jelentős mértékben eltérnek EU-szerte. Bár az LMBTI-személyek társadalmi elfogadottsága a 2015. évi 71 %-hoz képest 2019-ben 76 %-ra nőtt, ez az arány kilenc tagállamban csökkent.

A Covid19-válság miatt újfajta nyomás alá kerültek a legveszélyeztetettebb csoportok, és ez alól az LMBTIQ-személyek sem képeznek kivételt. A kijárási korlátozások miatt számos LMBTIQ-személy – fiatalok és idősek egyaránt – olyan ellenséges környezetbe záródtak be, ahol erőszak vagy fokozottabb szorongás vagy depresszió kockázatának lehetnek kitéve. A széles körben elterjedt álhírek ráadásul az LMBTIQ-személyeket okolták a vírus terjedéséért.

Az LMBTIQ-személyekkel szembeni megkülönböztetés továbbra is fennáll az EU-ban. Az EU-ban számos LMBTIQ-személy számára továbbra sem biztonságos nyilvánosan kimutatni az érzelmeit, nyitott lenni a szexuális irányultságával, nemi identitásával, nemi önkifejezésével és nemi jellemzőivel kapcsolatban (akár otthon, akár a munkahelyen), vagy pusztán önmagának lenni a fenyegetettség érzése nélkül. Az LMBTIQ-személyek jelentős számát továbbá a szegénység és a társadalmi kirekesztettség veszélye is fenyegeti. Nem mindenki mer bejelentést tenni a rendőrségen a szóbeli sértésekről és fizikai erőszakról.

Az elmúlt évtizedekben a jogalkotási fejlemények, az ítélkezési gyakorlat és a szakpolitikai kezdeményezések számos ember életén javítottak, és segítettek nekünk abban, hogy egyenlőbb és befogadóbb társadalmakat építsünk ki, többek közt a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű, nem bináris, interszexuális és queer (LMBTIQ) személyek számára is. 2015-ben a Bizottság bemutatta az LMBTI-személyek egyenlőségének előmozdítására irányuló intézkedések listáját, az első szakpolitikai keretet, amely kifejezetten az LMBTI-személyekkel szembeni megkülönböztetés ellen küzd. Nemzeti szinten 21 tagállam jogilag elismerte az azonos nemű párokat, és négy tagállamban vezetett be olyan, a nem elismerésére irányuló jogi eljárást, amely nem ír elő egészségügyi feltételeket.

Az Európai Unióban biztosítani kell, hogy mindenki biztonságban érezze magát, és szabadon vállalhassa önmagát. Társadalmi, politikai és gazdasági erőnk a sokféleségben rejlő egységünkből ered: Az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség az Európai Unió fő értékei és alapvető jogai közé tartozik, amelyeket a Szerződések és az Alapjogi Charta is rögzít . Az esélyegyenlőség is a szociális jogok európai pillérének egyik fő pillére. Az Európai Bizottság, a Parlament és a Tanács a tagállamokkal közösen osztozik az alapvető jogok védelmére és az egyenlő bánásmód és egyenlőség mindenki számára történő biztosítására irányuló felelősségen.

A szexuális irányultságon, nemi identitáson/önkifejezésen és nemi jellemzőkön alapuló diszkrimináció jelentős hatással lehet az LMBTIQ-személyek fizikai, mentális és szexuális egészségére és jóllétére. Egy uniós kutatás jelentős egészségügyi különbségeket mutatott ki az LMBTIQ-közösség és a népesség egésze között. Ezenkívül az LMBTIQ-személyek gyakran nem igényelnek egészségügyi ellátást, mert az egészségügyi dolgozók részéről ellenséges reakciókat tapasztaltak vagy ettől félnek, és továbbra is nehezen férnek hozzá minőségi és megfizethető gyógyszerekhez és ellátáshoz, beleértve a közösségi és szociális ellátást. Azok, akik fogyatékossággal élnek, idősek, migránsok vagy etnikai vagy vallási kisebbségi hátterűek, különösen ki vannak téve a megkülönböztetés kockázatának. A Covid19-válság fokozta ezt a kitettséget.

A foglalkoztatásban az LMBTIQ-személyek továbbra is megkülönböztetéssel néznek szembe a toborzás során, a munkahelyen és a karrierjük végén, ami ellentétes az e területen fennálló uniós jogszabályokkal. Sokan már a méltányos és stabil állások keresése során is akadályokba ütköznek, ami növeli a szegénység, a társadalmi kirekesztettség és a hajléktalanság kockázatát. Egy nemrégiben végzett kutatás rámutatott, hogy a transznemű személyek további akadályokkal néznek szembe, amikor a munkaerőpiachoz kívánnak hozzáférni.

A megkülönböztetéssel szembeni jogi védelmet biztosító uniós jog, valamint az EUB ítélkezési gyakorlata kulcsfontosságú az LMBTIQ-személyek egyenlőségének előmozdítása terén. Ez a védelem különböző jogi keretek alá tartozik attól függően, hogy az LMBTIQ-személyek által tapasztalt megkülönböztetés szexuális irányultságon (megkülönböztetés elleni keret) vagy a társadalmi nemen alapul-e, beleértve a nemátalakítást (nemek közötti egyenlőségre vonatkozó keret).

A foglalkoztatási egyenlőségről szóló irányelv előírja a jogot ahhoz, hogy a munkahelyi környezetben a szexuális irányultság alapján nem lehetünk megkülönböztetés vagy zaklatás áldozatai. Egy nemrégiben hozott határozatában az EUB egyértelműsítette, hogy tiltott megkülönböztetésnek minősülhet az, ha egy adott személy nyilvános nyilatkozatában kizárja az adott szexuális irányultságú személyek felvételét. Míg ez az irányelv erőteljes alapot határoz meg, a rendelkezéseinek hatása kétféleképpen is korlátozott: egyrészt az alkalmazásával kapcsolatos kihívások révén, másrészt az alkalmazási kör korlátozásai révén, mivel a jogszabály nem mutat túl a foglalkoztatáson.

A Bizottság biztosítani fogja, hogy a tagállamok szigorúan érvényesítsék a foglalkoztatási egyenlőségről szóló irányelvben foglalt jogokat, és 2021-ben jelentést készít az irányelv alkalmazásáról. A jelentés azt is vizsgálja majd, hogy a tagállamok betartották-e a Bizottság azon ajánlását, hogy az irányelv alkalmazási körén belül vegyék fontolóra egy egyenlőséggel foglalkozó szerv kinevezését a valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron és szexuális irányultságon alapuló diszkrimináció kezelésére. 2022-ig a Bizottság előterjeszt minden olyan jogszabályt, amely a jelentés eredményeként szükséges lehet, különös tekintettel az egyenlőséggel foglalkozó szervek szerepére.

A nemek közötti egyenlőségről szóló irányelv előírja, hogy a foglalkoztatáshoz való hozzáférés során, a munkakörülmények tekintetében (beleértve a fizetést) és a foglalkoztatási társadalombiztosítási rendszerek keretében senki nem diszkriminálható vagy nem tehető ki zaklatásnak a neme alapján, beleértve a nemváltoztatást is. A férfiakkal és nőkkel való egyenlő bánásmód elve kizárja, hogy a nemváltoztatással kapcsolatos okból el lehessen bocsátani valakit. Az Európai Unió Bírósága (EUB) által megerősített uniós jog továbbá előírja, hogy a nyilvánosság számára elérhető árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés során és a kötelező társadalombiztosítás tekintetében senki nem diszkriminálható a neme alapján, beleértve a nemváltoztatást is. Ez a jogi keret még nem említi kifejezetten a nemi jellemzőket mint a diszkrimináció tiltott alapját.

2008-ban a Bizottság előterjesztette az egyenlő bánásmódról szóló irányelvre vonatkozó javaslatot, amely többek közt a szexuális irányultságon alapuló diszkriminációval szembeni uniós jogi védelmet kiterjesztette volna a foglalkoztatáson és szakképzésen kívüli területekre is: ebben felszólítja a társjogalkotókat, hogy gyorsan fogadják el a javaslatot annak érdekében, hogy meg lehessen szüntetni a szexuális irányultságon alapuló diszkriminációval szembeni uniós jogi védelem terén fennálló hiányosságokat.

A Bizottság, az Európa Tanács és a civil társadalom által támogatott kutatás megállapította, hogy a tagállamok különböző megközelítésekkel rendelkeznek az LMBTIQ-személyek megkülönböztetéssel szembeni védelme terén, különösen a nem bináris, interszexuális és queer személyek tekintetében. A Bizottság támogatni fogja a tagállamokat abban, hogy fokozzák a szexuális irányultságon, nemi identitáson/önkifejezésen és nemi jellemzőkön alapuló diszkriminációval szembeni uniós jogi védelemmel kapcsolatos bevált gyakorlataik cseréjét a különböző területeken. Míg egyes tagállamok kiegészítették az egyenlőségről szóló nemzeti jogszabályaikat azzal, hogy a megkülönböztetés alapjai között szerepelnek a nemi jellemzők, más tagállamok a „nem” tágabb értelmezését alkalmazzák. Hasonlóképpen a nemi önkifejezés mint a diszkrimináció alapja csupán kevés tagállamban szerepel a megkülönböztetésmentességről szóló jogszabályokban. A Bizottság azt vizsgálja, hogy a nem bináris, interszexuális és queer személyek miként védhetők jobban a megkülönböztetéssel szemben.

Az új technológiák nemcsak új lehetőségeket nyújtanak az európai személyek életének javítása terén, hanem új kihívásokkal is járnak. Míg a mesterséges intelligencia (MI) számos társadalmi probléma leküzdésére alkalmazható, a valós életben súlyosbíthatja a diszkriminációt, többek közt az LMBTIQ-személyekkel szemben, valamint a nemek közötti egyenlőtlenséget. Ahogyan azt a Bizottság nemrégiben megjelent szakpolitikai felülvizsgálata kiemeli, az egyik egyre inkább megjelenő kihívás az MI-rendszerek arcfelismerése terén a transznemű személyek arcának azonosítása, különösen a tranzíció ideje alatt. A Bizottság szabályozói keretet fog előterjeszteni, amely kifejezetten az MI-rendszerekből – ezen belül az biometrikus rendszerekből – eredő torzítás és diszkrimináció kockázataival foglalkozik. Konkrét követelményeket fog javasolni a képzési adatkészletek és a torzítások felismerésére és javítására irányuló tesztelési eljárások minősége tekintetében, beleértve a dokumentációra vonatkozó követelményeket. E követelmények már korai szakaszban megelőznék a negatív megkülönböztetés hatásait, és a teljes MI-életciklus során lehetővé tennék a folyamatos nyomon követést és az egyenlőségről szóló, meglévő jogszabályoknak való megfelelés betartását.

1.2 A munkahelyi befogadás és sokszínűség előmozdítása

A diszkrimináció tilalmán túl a sokszínű és befogadó munkahelyi környezetek segítenek abban, hogy egyenlő esélyeket lehessen teremteni a munkaerőpiacon, és javítani lehessen az üzleti eredményeket. A sokszínűség és befogadás elengedhetetlen az új ötletek ösztönzéséhez és az innovatív és virágzó társadalom előmozdításához. Például igazolt összefüggés mutatható ki az LMBTIQ-személyek befogadása és az eszközarányos jövedelmezőség, innováció és produktivitás között.

A Bizottság a sokszínűségi charták uniós platformja révén előmozdítja a sokszínűség kezelését. Az aláíró felek sokszínűségi és befogadási szakpolitikákat fogadtak el, belső LMBTIQ-hálózatokat hoztak létre, képzést nyújtanak a munkavállalóik számára, megünneplik a homofóbia, transzfóbia, bifóbia és interfóbia elleni küzdelem nemzetközi napját, és részt vesznek a nemzeti melegfelvonulásokon. Az LMBTIQ-alkalmazottak részesülhetnek az uniós platform, a nemzeti sokszínűségi charták és az egyes vállalkozások közötti jobb koordináció előnyeiből. A Bizottság továbbra is elő fogja mozdítani a nemzeti sokszínűségi charták létrehozását, és a sokszínűségi charták uniós platformjának keretében végzett, külön fellépésen keresztül konkrét erőfeszítéseket tesz az LMBTIQ-személyek egyenlőségének előmozdításáért.

A Bizottság elő fogja mozdítani az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) alkalmazását annak érdekében, hogy javítsa az LMBTIQ-közösségek leginkább marginalizált tagjainak társadalmi-gazdasági helyzetét, és olyan kezdeményezéseket alakítson ki, amelyek konkrét csoportokra, például a melegekre, leszbikusokra, biszexuálisokra, transznemű és interszexuális alcsoportokra összpontosítanak. A Bizottság bizonyítékokat fog gyűjteni a teljes körű egyenlőség foglalkoztatásban, valamint egyéb területeken, például a szociális védelem terén tapasztalt korlátairól. Ez a munka be fog épülni a tagállamoknak és vállalkozásoknak szóló, a transznemű és interszexuális személyek munkaerőpiaci részvételének növelésére irányuló iránymutatásokba. A Bizottság elő fogja mozdítani a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét, és megbízható és összehasonlítható adatokat fog nyújtani ezen a területen a FRA támogatásával. A Bizottság továbbra is támogatni fogja a nemek közötti egyenlőségről szóló stratégia keretében bevezetett intézkedéseket, amelyek célja, hogy javítsák a nők társadalmi-gazdasági pozícióját, beleértve azokat is, amelyek relevánsak az LBTIQ-nők számára.

A szociális vállalkozások és általánosságban a szociális gazdaság az LMBTIQ-személyekkel szembeni megkülönböztetés leküzdésének élvonalában lehet. Az ilyen vállalkozások konkrét programokat, képzéseket és rendszereket alakíthatnak ki, amelyek az LMBTIQ-személyek nagyobb fokú befogadásához vezetnek. 2021-ben a Bizottság közzé fogja tenni a szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési tervet, amely előmozdítja e vállalatok és szervezetek fejlődését, és foglalkozik azzal, hogyan lehet hatékonyabban befogadni a társadalomba az egyes marginalizált csoportokat, beleértve az LMBTIQ-személyeket.

A Bizottság példát mutat munkaadóként is. Az emberi erőforrásokról szóló új stratégiájának keretében továbbra is a teljes mértékben befogadó munkakörnyezet kialakítására törekszik, és különösen célzottabb támogatást és iránymutatást nyújt az LMBTIQ-munkavállalók számára, valamint jelentős mértékben javítja a gendersemleges nyelvhasználatot minden kommunikáció során. A Bizottság felszólítja a többi uniós intézményt, hogy tegyenek lépéseket a munkahelyi sokszínűség és integráció előmozdítása érdekében.

1.3 Az egyenlőtlenség leküzdése az oktatásban, az egészségügyben, a kultúrában és a sportban

A Bizottság támogatni fogja a gyermekek, fiatalok és felnőttek számára nyújtott biztonságos és befogadó oktatás biztosításával kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréjének ösztönzését a tagállamok és szakértők között. Például az alulteljesítés kockázatával érintett csoportokat támogató tanulási környezet létrehozását és az iskolai jóllét támogatását célzó stratégiákra irányuló javaslatok kidolgozásával foglalkozó új szakértői csoport foglalkozni fog az oktatásban megjelenő nemi sztereotípiákkal, a megfélemlítéssel és a szexuális zaklatással. Ezenkívül a Bizottságnak a gyermek jogairól szóló, jövőbeli átfogó stratégiája biztosítani fogja a jogokhoz, védelemhez és szolgáltatásokhoz való megkülönböztetésmentes hozzáférést az LMBTIQ-gyermekek számára is. A befogadóbb oktatás előmozdítása minden diák és polgár érdeke, továbbá elősegíti a sztereotípiák elleni küzdelmet és a mindenki számára méltányosabb társadalom kialakítását.

Az LMBTIQ-személyek interszekcionális tapasztalatairól, például az idős vagy fogyatékossággal élő LMBTIQ-személyekről szóló kutatás sokszor hiányzik. Az Európai horizont támogatni fogja a társadalmi nemek tudományát és az LMBTIQ-személyek számára releváns interszekcionális kutatásokat, beleértve az egészségügyi kutatást is. A Bizottság meg fogja osztani a kutatási eredményeket, beleértve azok ajánlásait és a szakpolitikai iránymutatásokat, és uniós szintű konferenciát fog szervezni az EU egészségpolitikai platformján keresztül. Ezenkívül javasolni fogja, hogy az egészségfejlesztéssel, a betegségmegelőzéssel és a nem fertőző betegségek kezelésével foglalkozó irányítócsoport vegye fontolóra az egészségüggyel kapcsolatos bevált gyakorlatokat ezen a területen, amelyeket a tagállamok bevezethetnek.

A tagállamok ösztönözve lesznek arra, hogy képzést szervezzenek az egészségügyi szakemberek számára, hogy növeljék a meleg és biszexuális férfiak; a leszbikus és biszexuális nők; az interszexuális személyek; valamint a transznemű személyek egészségügyi szükségleteire irányuló tudatosságot, és elkerüljék a megkülönböztetést és a stigmatizálást az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén. A HEALTH4LGBTI projektből származó képzési anyag elérhető lesz a tagállamok számára. A Bizottság ösztönözni és támogatni fogja a tagállamokat a számos LMBTIQ-személyt érintő, mentális egészséggel kapcsolatos problémák kezelésére irányuló bevált gyakorlatok cseréje tekintetében.

A nemi elfogultság és egyéb sztereotípiák számos közösségben az LMBTIQ-személyekkel szembeni negatív vagy ellenséges hozzáállás fő ösztönzői között szerepelnek. Ezek különösen bárki kirekesztéséhez és stigmatizálásához vezethetnek, aki nem felel meg a nőkről és férfiakról kialakított fix normáknak/képeknek, például a nem bináris és queer személyek. A média-, a kulturális és sportágazat hatékony eszközök az attitűdök módosítására és a nemi elfogultságok és egyéb sztereotípiák leküzdésére.