[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 12.11.2008

COM(2008) 722 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja 2007. évi jelentés

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 3

2. A 2007-ben benyújtott új kérelmek 3

3. Finanszírozás 8

4. Monitoring 9

5. Lezárási eljárások 10

6. Következtetések 10

1. melléklet: A Európai Unió Szolidaritási Alapjához 2007 folyamán érkezett vagy teljesített kérelmek 12

2. melléklet: Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételi feltételei 13

3. melléklet: A támogatás összegének meghatározása 14

4. melléklet: Jelentős katasztrófák esetén 2007-ban alkalmazott küszöbértékek 15

1. Bevezetés

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja 2002. november 15-én jött létre[1]. A Szolidaritási Alapról szóló rendelet 12. cikke előírja, hogy az alap előző évi tevékenységéről jelentést kell készíteni az Európai Parlament és a Tanács számára. A korábbi jelentésekhez hasonlóan ez a jelentés is a következő három területen foglalja össze az alap 2007-ben végzett tevékenységét: a 2007 folyamán beérkezett új kérelmek elbírálása, a támogatások folyamatban lévő végrehajtásának ellenőrzése, valamint a végrehajtási jelentések értékelése lezárásuk előkészítése céljából.

2. A 2007-ben benyújtott új kérelmek

2007-ben a Bizottsághoz 19 új, a Szolidaritási Alapból folyósítandó támogatás iránti kérelem érkezett. Az 1. melléklet részletes áttekintést ad valamennyi esetről. Ezek elbírálása a rendeletben meghatározott feltételek szerint és azoknak az információknak az alapján történt, amelyeket a kérelmező államok szolgáltatni tudtak.

Németország

2007 januárjában a „Kyrill” elnevezésű vihar Németország számos régiójában súlyos károkat okozott. A német hatóságok 2007. március 29-én pénzügyi támogatás iránti kérelmet nyújtottak be a Szolidaritási Alaphoz. Kiegészítő információk 2007. július 12-én érkeztek be.

A vihar jelentős katasztrófának minősült, hiszen a mintegy 4 687 millió EUR-t kitevő közvetlen kár meghaladta az alapból történő kifizetés elfogadott 3 267 millió EUR-s (vagyis 2002-es árakon 3 milliárd EUR) küszöbértékét. Az infrastruktúra, az erdőgazdaság, a vállalkozások és a háztartások egyaránt jelentős kárt szenvedtek. A károk által leginkább sújtott területeken rendkívüli állapotot vezettek be. Közvetlenül a vihar miatt tizenegy ember vesztette életét. A leszakadó faágak és távvezetékek közutakat és vasútvonalakat torlaszoltak el, amely a vasúti forgalom Németország egész területén történő teljes lezáráshoz vezetett, és kiterjedt helyreállítási munkálatokat tett szükségessé.

2007. szeptember 11-én a Bizottság a Szolidaritási Alap felhasználása mellett döntött, és 166,9 millió EUR pénzügyi támogatás nyújtására tett javaslatot a költségvetési hatóságnak. A költségvetési eljárást követően a támogatást 2007. december 27-én fizették ki Németországnak.

Spanyolország (El Hierro)

2007. január 26. és 28. között heves esőzéssel kísért pusztító vihar sújtotta El Hierrót, a Kanári-szigeteket alkotó hét sziget legkisebbikét, komoly kárt okozva a közhasznú infrastruktúrában. Spanyolország 2007. március 29-én pénzügyi támogatásért folyamodott.

A katasztrófa mintegy 17,858 millió EUR értékű kárt okozott, amely a Szolidaritási Alap igénybevételére elfogadott küszöbérték (3 267 milliárd EUR) 0,55%-a. A kérelmet ezért a rendkívüli regionális katasztrófákra vonatkozó feltételek alapján vizsgálták. A rendelet értelmében különös figyelmet kapnak a távoli vagy az elszigetelt régiók; El Hierro szigete ebbe a kategóriába tartozik.

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a regionális katasztrófák különleges kritériumainak nemzeti összefüggésben való értelmezhetősége érdekében különbséget kell tenni a súlyos regionális katasztrófák és a pusztán helyi jellegűek között. A szubszidiaritás elvével összhangban utóbbi a nemzeti hatóságok illetékességi körébe tartozik, míg az előbbi esetében megfontolható a Szolidaritási Alap igénybevétele. Úgy ítélték meg, hogy az alap igénybevételére elfogatott rendes küszöbérték alig 0,55%-át kitevő kárt jelentő katasztrófa nem tartozik az alap hatáskörébe, még rendkívüli körülmények esetén, illetve akkor sem, ha távoli vagy elszigetelt régiókról van szó.

Az érintett régiót a spanyol hatóságok El Hierro szigeteként határozták meg, melynek lakossága mintegy 10 500 fő, a Kanári-szigetek össznépességének 0,5%-a. Bár a 2012/2002 rendelet nem határoz meg a támogathatóság feltételeként minimumértéket az érintett régió lakossága vagy területe tekintetében, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezeket az érintett ország gazdasági kontextusában kell vizsgálni. A tárgyalt esetben a katasztrófa helyi szinten ugyan súlyos kárt okozott, azonban kevés lakosú, kis területre korlátozódott.

Noha a kérelem kétséget kizáróan igazolta, hogy a heves esőzés helyi szinten súlyos kárt okozott, nem állt rendelkezésre elegendő bizonyíték arra, hogy a régió (a Kanári-szigetek) életkörülményeire és gazdasági stabilitására nézve komoly és hosszan tartó következményekkel járt volna. A regionális gazdasági stabilitás fogalma értelemszerűen nem alkalmazható olyan területekre, amelyek kicsiny méretüknél fogva nem lehetnek hatással az egész régióra. A katasztrófát a tágabb regionális kontextusban, azaz a Kanári-szigetek spanyol régiójára kivetítve kellett értékelni. Nem volt bizonyítható, hogy a Kanári-szigetek gazdasági stabilitása bármilyen formában érintett lett volna. A Bizottság 2008 elején úgy határozott, hogy nem indokolt az alap igénybevétele, és erről tájékoztatta a spanyol hatóságokat.

Franciaország (Réunion)

2007 február végén a Franciaországhoz tartozó Réunion szigetén a „Gamède” trópusi ciklon komoly károkat okozott az infrastruktúrában és a gazdaság különböző ágazataiban. Franciaország 2007. május 4-én pénzügyi támogatásért folyamodott. A kárra vonatkozó frissített adatok 2007. július 12-én és 17-én érkeztek be. Mivel az összes közvetlen kár (211,6 millió EUR) nem érte el a „jelentős katasztrófára” alkalmazandó, 3 267 millió EUR-s rendes küszöböt – annak 6,5%-át tette ki –, a kérelmet a rendkívüli regionális katasztrófákra vonatkozó feltételek alapján vizsgálták.

A francia hatóságok kérelmüket Réunion különleges földrajzi helyzetével indokolták, amely az Unió legtávolabbi, egyszersmind a legnépesebb legkülső régiójának számít. Bizonyítékokat mutattak be arra vonatkozóan, hogy Réunion elszigetelt fekvése és amúgy is kritikus gazdasági-társadalmi helyzete miatt a ciklon által okozott károk súlyos és tartós következményei sokkal súlyosabbak, mint különben lennének. A katasztrófa komoly károkat okozott – elsősorban a közúti, a vízellátási és a telekommunikációs – infrastruktúrában, valamint a mezőgazdaság és a halászat területén: változó mértékben Réunion teljes lakosságát érintette. A sziget 24 településéből 21-ben rendkívüli állapotot vezettek be. A régió életkörülményeire és gazdasági stabilitására nézve súlyos és tartós következményekkel járó katasztrófa alátámasztására bemutatott bizonyítékok javarészt azon problémákkal kapcsolatosak, amelyek egyes főútvonalakban okozott károk miatt adódtak; ezek közül kiemelendő a sziget északi és déli gazdasági csomópontját összekötő egyetlen és legfontosabb útvonalon található híd megrongálódása. Ez várhatóan negatívan befolyásolja a foglalkoztatást és a gazdasági növekedést, mivel többek között több kkv is felhagy tevékenységével. Emellett a vihar következtében jelentősen visszaestek a bevételek a halászati, a mezőgazdasági és az idegenforgalmi ágazatban.

A Bizottság 2007. szeptember 11-jén a Szolidaritási Alap igénybevétele és 5,29 millió EUR pénzügyi támogatás nyújtása mellett döntött. A költségvetési eljárást követően a támogatást 2007. december 28-án fizették ki Franciaországnak.

Spanyolország (Kasztília-La Mancha)

2007. május 22-én és 23-án Kasztília-La Mancha régióban az infrastruktúrát, a háztartásokat, a vállalkozásokat és a mezőgazdaságot károsító súlyos árvíz pusztított. Spanyolország 2007. július 18-án folyamodott pénzügyi támogatásért. A spanyol hatóságok a közvetlen kárt 66,172 millió EUR-ra becsülték, ami az alap jelentős katasztrófákhoz történő igénybevételéhez szükséges küszöbérték (3 267 millió EUR) alig 2%-át jelenti. Minthogy a kár összértéke az alap igénybevételére elfogadott küszöbérték alatt maradt, a kérelmet a „rendkívüli regionális katasztrófa” kritériumai alapján bírálták el.

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a regionális katasztrófák különleges kritériumainak nemzeti összefüggésben való értelmezhetősége érdekében különbséget kell tenni a súlyos regionális katasztrófák és a pusztán helyi jellegűek között. Úgy ítélték meg, hogy az alap igénybevételére elfogatott rendes küszöbérték 2%-át kitevő kárt jelentő katasztrófa nem tartozik az alap hatáskörébe.

Az alap kivételes igénybevételének egyik feltétele az, hogy a kérelemben szereplő régió lakosságának többsége érintett legyen. A kérelem szerint az árvíz az 1 839 900 fő össznépességű Kasztília-La Mancha autonóm közösségben Ciudad Real két tartományát – 489 200 lakos – és Toledót – 576 200 lakos – érintette (2004-es adatok). E tartományokon belül az árvizek számos települést és összesen 71 397 lakost érintettek. E települések lakossága az őket magukban foglaló tartományok népességének csak elenyésző részét alkotja. Bár a 2012/2002/EK rendelet nem határoz meg a támogathatóság feltételeként minimumértéket az érintett régió lakossága vagy területe tekintetében, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezeket az érintett ország gazdasági kontextusában kell vizsgálni. A tárgyalt esetben a katasztrófa helyi szinten ugyan súlyos kárt okozott, azonban viszonylag kevés lakosú, kis területre korlátozódott.

Az árvíz megrongálta a közúti és a vízellátást biztosító infrastruktúrát, továbbá a települési, oktatási, egészségügyi ellátó és sportlétesítményeket, a közvilágítást, számos otthont, kárt okozott a mezőgazdaságban továbbá az ipari és szolgáltató létesítmények egy részében. Noha a kérelem kétséget kizáróan igazolta, hogy az árvíz helyi szinten súlyos kárt okozott az infrastruktúrában és a mezőgazdaságban, nem tartalmazott meggyőző bizonyítékot arra, hogy a régió életkörülményeire és gazdasági stabilitására nézve komoly és hosszan tartó következményekkel járt volna. Noha a kérelem csak a leginkább érintett területekre korlátozódott, (az érintett területek 71 397 főt számláló lakosságából) csak 1989 kártérítési kérelmet nyújtottak be az otthonokban esett károkra. Ezenfelül a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a regionális gazdasági stabilitás fogalmát a tágabb regionális kontextusban kell értékelni. Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kérelem nem tesz eleget „a régió életkörülményeire és gazdasági stabilitására nézve súlyos és tartós következményekkel járó katasztrófa” esetére felállított követelményeknek. A Bizottság 2008. január 13-án úgy határozott, hogy nem indokolt az alap igénybevétele, és erről tájékoztatta a spanyol hatóságokat.

Egyesült Királyság

2007. június-júliusban, több hullámban bekövetkező, szokatlanul erőteljes esőzéseket követően az Egyesült Királyság különböző részein erős áradások okoztak súlyos károkat. Az Egyesült Királyság hatóságai ezt követően 2007. augusztus 20-án pénzügyi támogatásért folyamodtak a Szolidaritási Alaphoz. A Bizottság október 26-án kapta meg azokat a kért további információkat, amelyekre az értékelés befejezéséhez szüksége volt.

Az áradás okozta közvetlen kár összértéke több mint 4,6 milliárd EUR. Mivel ez az összeg meghaladja a Szolidaritási Alap igénybevételéhez az Egyesült Királyságra alkalmazandó 3 267 millió EUR (2002-es árakon számítva 3 milliárd EUR) összegű küszöböt, a katasztrófa „jelentős természeti katasztrófának” minősül, következésképp a Szolidaritási Alap elsődleges alkalmazási területébe tartozik.

A Bizottság 2007. december 10-én a Szolidaritási Alap felhasználása mellett döntött, és 162,388 millió EUR pénzügyi támogatás nyújtására tett javaslatot a költségvetési hatóságnak.

Ciprus

A 2007. június 29-i ciprusi erdőtüzeket követően a ciprusi hatóságok szeptember 4-én támogatás iránti kérelemmel fordultak a Bizottsághoz. A ciprusi hatóságok a kárt 38,2 millió EUR-ra becsülték, ami az alap igénybevételéhez Ciprus esetében meghatározott rendes küszöb (79,895 millió EUR) 48%-a. A kérelmet tehát a rendkívüli regionális katasztrófákra vonatkozó feltételek alapján értékelték.

A tűz áldozatául esett részek elsősorban a nemzeti erdőpark erdőterületei voltak, és a kérelem szerint ez meghaladta a Cipruson erdőtüzek által az elmúlt hét évben összesen elpusztított területek nagyságát. A lakosságra gyakorolt hatás azonban igen csekély volt. A ciprusi hatóságok három, összesen 1703 lakosú (Ciprus népességének 0,2%-a) szomszédos falut jelöltek meg az érintett régióként. E falukon belül a háztartások 58%-át érte kár. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az érintett régió lakosságának és területének nagyságát az érintett ország gazdasági kontextusában kell vizsgálni. A csak csekély számú (mintegy 988 fő) lakost érintő katasztrófa nem tartozik a Szolidaritási Alap hatáskörébe.

Emellett nem találtak bizonyítékot „az életkörülményeire hatást gyakorló súlyos és tartós következményekre”. A ciprusi hatóságok szerint a tűz csak korlátozott kárt okozott az alapinfrastruktúrában (közlekedés, víz, villamos áram), amelyet a katasztrófát követő hetekben helyrehoztak. A lakosságot érő kár mindössze 601 920 EUR-t tett ki (fejenként átlagosan 353 EUR-t az érintett falvakban) és a teljes kár mindössze 1,5%-át jelentette. Ezzel összhangban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kérelem nem tett eleget a rendkívüli regionális katasztrófákra vonatkozó valamennyi feltételnek. A Bizottság 2008. január 13-án úgy határozott, hogy nem szükséges igénybe venni az alapot, és erről tájékoztatta a ciprusi hatóságokat.

Olaszország

2007. szeptember 27-én az olasz hatóságok Olaszország kilenc különböző régiójára vonatkozóan több kérelmet nyújtottak be a Szolidaritási Alaphoz. Azonban, mivel a Szolidaritási Alaphoz benyújtott kérelmekre meghatározott, az első kártól számított tízhetes határidőt nem tartották be, az olasz hatóságokat 2007. október 29-én levélben értesítették, hogy kérelmük nem elfogadható.

Spanyolország (kanári-szigeteki tüzek)

2007 július–augusztusában Gran Canaria, Tenerife és La Gomera szigetén erdőtüzek pusztítottak. a spanyol hatóságok 2007. október 3-án pénzügyi támogatásért folyamodtak. A teljes közvetlen kár összegét 144,2 millió euróra becsülték. Mivel ez az alap igénybevételéhez meghatározott rendes küszöb 4,4%-a, a kérelmet a „rendkívüli regionális katasztrófa” kritériumára alapozták.

Az érintett régió az 1 681 946 fő összlakosságú három sziget, Gran Canaria, Tenerife és La Gomera volt. A tüzek eredményeképpen 35 000 hektár földterület szenvedett kárt és 12 000 embert (az érintett lakosság 0,7%-át) kellett kitelepíteni. A katasztrófa súlyosan megrongálta a közúti és a vízellátást biztosító infrastruktúrát, a lakóingatlanokat, a mezőgazdaságot, az állatállományt, a vállalkozások épületeit és a természeti környezetet. Bár a Bizottság valószínűnek tartja, hogy az erdőtüzek közvetlen szomszédságában lakók valamilyen módon szenvedtek a katasztrófa miatt, nem kapott arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a három sziget, Gran Canaria, Tenerife és La Gomera teljes lakosságának többsége érintett lett volna.

A régió életkörülményeire és gazdasági stabilitására nézve súlyos és tartós következmények követelménye tekintetében a kérelem általánosságban azt állította, hogy a természeti környezetre, az infrastruktúrára és az erőforrásokra nézve az eseménynek tartós következményei lesznek, ami érinteni fogja a kárt szenvedett terület lakosságának életkörülményeit. Ezt az állítást azonban nem támasztották alá meggyőző bizonyítékkal. Az érintett régió gazdasági stabilitására nézve súlyos és tartós következményekkel kapcsolatban a spanyol hatóságok jelezték a kérelemben, hogy ez rövid távon nem értékelhető és további bizonyítékkal nem szolgáltak.

Ezzel összhangban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kérelem nem tett eleget a rendkívüli regionális katasztrófákra vonatkozó, a rendeletben meghatározott valamennyi feltételnek. A Bizottság 2008 elején úgy határozott, hogy az alap igénybevétele nem indokolt, és erről tájékoztatta a spanyol hatóságokat.

Franciaország (Martinique)

2007 augusztusában a Francia Antillák két szigetén, Martinique és Guadeloupe francia tengerentúli megyéjében a „Dean” hurrikán okozott komoly károkat az infrastruktúrában és a gazdaság különböző területein. Franciaország 2007. október 26-án a Szolidaritási Alapból nyújtandó pénzügyi támogatásért folyamodott. A Bizottság 2008. január 8-án kapott kiegészítő információkat a francia hatóságoktól. A kérelem értékelése 2007 végéig nem zárult le, és a Bizottság még nem hozott döntést az alap igénybevételéről.

Görögország

2007 augusztusában Görögország igen jelentős részét erdőtüzek sújtották. A tüzek Nyugat-Görögországban, a Peloponnészoszon, Görögország szárazföldi részén és Attika területén voltak a leghevesebbek és legkiterjedtebbek. A katasztrófa jelentős károkat okozott a gazdaság különböző ágazataiban, különösen a mezőgazdaságban, súlyosan tönkretéve az infrastruktúrát a közlekedés, a telekommunikáció, az energiaelosztás, a vízellátás és szennyvízgazdálkodás, valamint a természetikatasztrófa-megelőzés területén. Ezenfelül jelentős károkat okozott a természeti környezetben, műemlékekben, iskolákban, kórházakban és tűzvédelmi szolgáltatásokban is. Az átmeneti szállások biztosítása és az érintett lakosság azonnali szükségleteinek kielégítésére hivatott mentőszolgálatok finanszírozása szintén jelentős költségekkel járt. A tűzvész következtében a Peloponnészoszon, Nyugat-Görögországban és Évia területén hatvanöten veszítették életüket.

A görög hatóságok 2007. október 30-án a Szolidaritási Alapból nyújtandó támogatásért folyamodtak és kérelmüket 2008. január 24-én egészítették ki. A kérelem értékelése 2007 végéig nem zárult le, és a Bizottság még nem hozott döntést az alap igénybevételéről.

Szlovénia

2007. szeptember közepén Szlovénia nagy részén heves esőzés és vihar söpört végig, amely súlyos áradásokat és földcsuszamlásokat idézett elő. A szlovén hatóságok 2007. november 19-én kérelmezték a Szolidaritási Alap támogatását.

A katasztrófa jelentős károkat okozott az infrastruktúrában (közlekedés, villamos energia, vízellátás). Több mint 350 km országos főút és több mint 1 600 km helyi és erdei út, illetve több mint 17 km vízellátási infrastruktúra, több mint 10 km villamosenergia-hálózat, 48 víztároló és 147 híd rongálódott meg. Ezen felül a katasztrófa súlyos károkat okozott köz- és magánépületekben, vállalkozásoknak, a mezőgazdaság területén, és a kulturális örökség részét képező műemlékekben.

A kérelem értékelése 2007 végéig nem zárult le, és a Bizottság még nem hozott döntést az alap igénybevételéről.

3. Finanszírozás

Azt a két 2006. évi esetet, amelyeknél év vége előtt nem fejeződött be az eljárás (a magyarországi és görögországi árvizek esetében), egyetlen módosító költségvetésben rendezték. A 2/2007. számú előzetes költségvetés-módosító tervezetet[2] 2007. június 7-én fogadta el a költségvetési hatóság. A kifizetések a támogatásról szóló határozatok meghozatalát és a végrehajtási megállapodás aláírását követően történhettek meg.

2007-ben az alapot két új esethez vették igénybe (a „Kyrill” vihar Németországban és a „Gamède” ciklon a Franciaországhoz tartozó Réunion szigetén). A támogatás összegét minden esetben annak a Bizottság által korábban kidolgozott egységes módszernek az alapján állapították meg, amelynek részletes kifejtése a 2002/2003. évi jelentésben található (lásd e jelentés 3. mellékletét). A 6/2007. számú költségvetés-módosítást[3] 2007. október 24-én fogadta el a költségvetési hatóság. A kifizetések a támogatásról szóló határozatok meghozatalát és a végrehajtási megállapodás aláírását követően történhettek meg. 2007-ben a következő összegeket fizették ki támogatásként:

Kedvezményezett | Katasztrófa | Kategória | A támogatás összege (EUR) |

Magyarország | árvíz | jelentős | 15°063°587 |

Görögország | árvíz | regionális | 9°306°527 |

Németország | vihar | jelentős | 166°905°985 |

Franciaország/Réunion | trópusi ciklon | regionális/legkülső régióbeli | 5°290°000 |

Összesen | 196°566°099 |

Az Egyesült Királyságtól (árvíz), Görögországtól (erdőtüzek), Szlovéniától (árvíz) és Franciaországtól (Martinique, „Dean” hurrikán) 2007-ben beérkezett kérelmek esetében a költségvetési eljárásokat nem tudták az év végéig lezárni. E kérelmek esetében a Bizottság az 1/2008.[4] sz. és a 3/2008.[5] sz. előzetes költségvetés-módosítási tervezeteket terjesztette elő, amelyeket a költségvetési hatóság 2008. április 9-én és 2008. június 5-én hagyott jóvá, továbbá a 7/2008.[6] sz. előzetes költségvetés-módosítási tervezetet; az ezekről szóló beszámolót a következő évre vonatkozó éves jelentés tartalmazza majd.

4. Monitoring

2007. január 23-án a Bizottság monitoring látogatást végzett Ausztriában azért, hogy tájékozódjon a Szolidaritási Alapból a Vorarlbergben és Tirolban 2005 augusztusában történt komoly áradások következtében nyújtott támogatás felhasználására az osztrák hatóságok által létrehozott rendszerről, amelyet a végrehajtás előrehaladásával aktualizálni kellett és bizonyos kérdéseket meg kellett tárgyalni az osztrák hatóságokkal.

Mint korábban is, a látogatást az érintett hatóságok örömmel üdvözölték. A Bizottság álláspontja szerint a látogatás lehetőséget biztosított, hogy biztosítékot nyerjenek a felállított végrehajtási rendszerről és az elért jelentős előrehaladásról. A kapott információk alapján úgy ítélték meg, hogy a végrehajtás jól halad, és megfelelő lépéseket tettek a monitoring és ellenőrzési kötelezettségek betartásának biztosítására.

5. Lezárási eljárások

A 2012/2002/EK rendelet 8. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy legkésőbb hat hónappal a támogatás kifizetésének időpontját követő egyéves időszak lejárta után a kedvezményezett állam a támogatás pénzügyi végrehajtásáról jelentés köteles készíteni (a továbbiakban „végrehajtási jelentés”), amelyben nyilatkozik a kiadások indokáról (a továbbiakban: „érvényességi nyilatkozat”). Az eljárás végén a Bizottság lezárja az alapon keresztül folyósított támogatást.

A Máltának nyújtott támogatás lezárása kapcsán (2003, árvíz), amely országtól a végrehajtási jelentés 2006. május 10-én érkezett be, és azt 2007. június 28-án egészítették ki, a Bizottság megállapította, hogy a máltai hatóságok a Szolidaritási Alapból nyújtott támogatás (961 220 EUR) teljes összegét elköltötték. A Bizottság 2007. július 3-án zárta le a támogatást.

2007-ben Szlovákiától (vihar, 2004), Svédországtól, Észtországtól, Lettországtól és Litvániától (valamennyi ország esetében vihar, 2005) érkezett be a végleges végrehajtási jelentés a 2005-ös és 2006-os támogatásokról a Bizottsághoz. A jelen éves jelentés tárgyidőszakának végén ezeknek a végrehajtási jelentéseknek az értékelése még zajlott.

6. Következtetések

A Bizottsághoz 2007-ben összesen 19 új kérelem érkezett, ami az alap létrehozása óta tapasztalt legmagasabb szám egy éven belül. E kérelmek közül csak négy vonatkozott jelentős természeti katasztrófára. A fennmaradó 15 kérelmet a regionális természeti katasztrófa kritériumai alapján értékelték, melyek közül kilencet nem elfogadhatónak kellett nyilvánítani, mivel azokat a rendeletben előírt tízhetes kérelmezési időszak után nyújtották be.

A 2007-ben beérkezett új kérelmek tovább erősítették azt az általános tendenciát, mely szerint a Szolidaritási Alaphoz benyújtott támogatási kérelmek többsége nem az alap fő profilját képező jelentős katasztrófák körébe tartozik, hanem inkább a regionális katasztrófák kivételes feltételeinek felel meg. Ezeknek a feltételeit pedig – amelyeket a Bizottságnak a rendelet előírása szerint a „legszigorúbban” kell vizsgálnia – továbbra is csak meglehetősen ritkán sikerül teljesíteni.. Továbbra is magas, majdnem kétharmados a regionális (kivételes) feltételekre hivatkozó elutasított kérelmek aránya. A jelentős katasztrófa miatt benyújtott kérelmek, amelyekre vonatkozóan csak egyetlen mennyiségi kritériumot kell teljesíteni, eddig 100%-os arányban kaptak kedvező elbírálást.

A tagállamok és a Bizottság ismét sok időt és energiát fektetett be olyan kérelmek elkészítésébe, illetve elbírálásába, amelyek kisebb regionális katasztrófákra vonatkoztak, és amelyeket általában végül elutasítottak. A Szolidaritási Alapról szóló új, 2005. április 6-i bizottsági rendeletjavaslat egyik legfontosabb újítása ezért az, hogy csupán mennyiségi küszöbértékekhez köti az alap igénybevételéhez szükséges kár szintjét, ami fokozná az alap átláthatóságát. Ezáltal jelentős energiát lehetne megtakarítani az olyan kérelmek elkészítésével, amelyeket azután elutasítanak, mivel a kivételes kritériumokat nagyon nehéz teljesíteni. A Szolidaritási Alapról szóló új rendeletnek köszönhetően a nemzeti hatóságok jobban átlátnák, nyújtható-e számukra támogatás az alapból egy katasztrófa utáni helyreállításhoz.

2007-ben a Bizottság számos kísérletet tett arra, hogy meggyőzze a tagállamokat és különösen a Tanács soron következő német és portugál elnökségét Szolidaritási Alapról szóló, új bizottsági rendeletjavaslat megvitatásának újraindításáról: a kezdeményezést az Európai Parlament határozottan támogatta. 2007 végéig azonban nem történt előrelépés a Tanácsban.

Annex 1 European Union Solidarity Fund applications received in 2007

Country | GNI 2005 | 0.6% of GNI | Major disaster threshold 2007 |

AT | ÖSTERREICH | 242 610 | 1 455.660 | 1 455.660 |

BE | BELGIQUE-BELGIË | 301 089 | 1 806.535 | 1 806.535 |

BG | BALGARIJA | 21 700 | 130.200 | 130.200 |

CY | KYPROS | 13 316 | 79.895 | 79.895 |

CZ | ČESKA REPUBLIKA | 95 308 | 571.847 | 571.847 |

DE | DEUTSCHLAND | 2 248 160 | 13 488.960 | 3 266.629* |

DK | DANMARK | 208 981 | 1 253.883 | 1 253.883 |

EE | EESTI | 10 528 | 63.168 | 63.168 |

EL | ELLADA | 177 750 | 1 066.497 | 1 066.497 |

ES | ESPAÑA | 893 165 | 5 358.990 | 3 266.629* |

FI | SUOMI/FINLAND | 157 346 | 944.076 | 944.076 |

FR | FRANCE | 1 718 822 | 10 312.933 | 3 266.629* |

HR | HRVATSKA | 30 947** | 185.681 | 1.114 |

HU | MAGYARORSZÁG | 83 689 | 502.134 | 502.134 |

IE | IRELAND | 137 719 | 826.316 | 826.316 |

IT | ITALIA | 1 412 607 | 8 475.641 | 3 266.629 |

LT | LIETUVA | 20 296 | 121.774 | 121.774 |

LU | LUXEMBOURG (G-D) | 24 018 | 144.106 | 144.106 |

LV | LATVIJA | 12 655 | 75.932 | 75.932 |

MT | MALTA | 4 395 | 26.369 | 26.369 |

NL | NEDERLAND | 510 183 | 3 061.098 | 3 061.098* |

PL | POLSKA | 235 325 | 1 411.952 | 1 411.952 |

PT | PORTUGAL | 145 347 | 872.080 | 872.080 |

RO | ROMÂNIA | 77 011 | 462.068 | 462.068 |

SE | SVERIGE | 286 933 | 1 721.600 | 1 721.600 |

SI | SLOVENIJA | 27 379 | 164.272 | 164.272 |

SK | SLOVENSKÁ REPUBLIKA | 37 141 | 222.843 | 222.843 |

TR | TÜRKIYE | 290 025 | 1 740.151 | 10.441 |

UK | UNITED KINGDOM | 1 830 312 | 10 981.869 | 3 266.629* |

* ~ EUR 3 billion in 2002 prices

** GDP (GNI not available)

[1] A Tanács 2002. november 11-i 2012/2002/EK rendelete az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról, HL L 311, 2002.11.14. 3.o., a továbbiakban: „rendelet”.

[2] COM(2007) 148 végleges, 2007.3.28.

[3] COM(2007) 527 végleges, 2007.9.13.

[4] COM(2008) 15 végleges, 2008.1.18.

[5] COM(2008)201végleges of 2008.4.14.

[6] COM(2008) 556 végleges, 2008.9.15.