15.

hangsúlyozza, hogy a Horizont 2020 hárompilléres szerkezete lehetőségeket kínál az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósítására. Szem előtt tartva, hogy a Horizont 2020 az uniós szintű KFI-re összpontosít, ami várhatóan a tagállami és regionális KFI-t is katalizálja, a Horizont 2020-ra vonatkozó rendelkezések és gyakorlatok módosításakor az alábbi ajánlásokat kellene figyelembe venni: a) Az értékelési és finanszírozási kritériumok a hangsúlyt a nemzetközi kiválóságra helyezik; minden tevékenység hátterében tudományos szakértelem áll. Hangsúlyozandó azonban, hogy az egyes pillérek kritériumait más és más kiválóságra kell alapozni: az első esetében a tudományos kiválóságra; a másodikban az ipari és üzleti innovációs kiválóságra; a harmadikban pedig a társadalmi innováció kiválóságára és hatásaira. b) A tudományos kiválóságot előtérbe helyező pillérben egyre nagyobb hangsúlyt kellene fektetni a jövőbeni és feltörekvő technológiák multidiszciplináris jellegének fontosságára. A hatásvizsgálati kritériumoknak a tudományos publikációk és szabadalmak mellett tartalmazniuk kell a különféle szereplők – a tudás létrehozói, felhasználói és a végső kedvezményezettek – közötti egyéb tudásátadási formákat is. c) Az „Ipari vezető szerep” pillérben határozott hangsúlyt kell helyezni arra, hogy az európai vállalatok és különösen a kkv-k növekedési potenciáljának növelése érdekében többféle KFI-technológiát kombináljanak. Ennek keretében ajánlatos volna támogatni a kkv-k részvételét a köz-magán társulásokban. Az összetett ipari problémák megoldása is a KFI dinamizmusának növelését kívánja meg, ami miatt a kkv-k nagyobb arányú részvétele szükséges. A technológiákat a gyors fejlődés, vagy akár radikális változtatások kulcsainak kellene tekintetni, ezért fontos, hogy a fő hangsúly a digitalizáció, az emberi viselkedés és a piaci dinamika összehangolásán legyen. d) A „Társadalmi kihívások” pillérben a legkiválóbb európai szaktudás nagyszabású közös fejlesztésű projektekben való felhasználására kell koncentrálni, hogy Európában a hagyományos határokon átívelő, nagy, rendszerszintű szerkezetátalakítási változásokat lehessen megvalósítani. A szakterület-központú kutatás nem elegendő a nagy társadalmi kihívások megoldásához szükséges tudás létrehozásához. A multidiszciplináris KFI-tevékenységek felé kell fordulni, amelyek biztosítják a rendszerszintű, strukturális változásokhoz szükséges koncepciókat és összetevőket. A kutatás alapja a kísérletezés és a tesztelés. Erre kiváló példa a kiterjedt kísérleti terepet alkotó Intelligens városok kezdeményezés. Ebben alapvető, hogy az eredmények az Európa-szerte jellemző különféle körülmények között mérhetők legyenek. e) Mivel rövid távon is világszínvonalú eredményeket kell felmutatni, különösen a „Társadalmi kihívások” pillért a jelenleg túl rugalmatlan keretpolitika megújítására kellene felhasználni, amelynek kevés köze van a valóságban alkalmazott gyakorlatokhoz. A különféle programok céljaik függvényében eltérő finanszírozási rendszereket alkalmaznak. Az egyik megoldást a többfázisú finanszírozási politika jelenthetné, melyben mindegyik szakasz kellő forrásokkal rendelkezik, az eredményeket pedig olyan kritériumok alapján értékelik, amelyek hangsúlyozzák a kiváló minőség szükségességét. Csak a sikeres projektek, amelyek eleget tesznek ezeknek a kiválósági követelményeknek, jutnak tovább a következő szintekre. Az egyes szintek olyan projektszakaszoknak felelhetnének meg, mint 1) a megvalósíthatóság, 2) a kísérletezés, 3) a közös tudásfejlesztés és 4) a kivitelezés és értékelés. Az első szakasz lényege a széles körű, nyílt együttműködés keretében történő megoldáskeresés lenne. A második a különféle lehetőségek tesztelését és a rendszer koncepciószintű megalkotását célozná. A harmadik szakaszban kiváló kutatók kifejlesztenék a szükséges összetevőket. A negyedik szakasz több párhuzamos, alkalmazott és ugyanakkor újító kísérletből állna, melyek javítják a projekt társadalmi hatását. f) A fent ismertetett többfázisú projekteljárás – ha átláthatóan alkalmazzák és eredményeit hatékonyan terjesztik – a régiók és a kohéziós alapok más kedvezményezettjei számára is temérdek hasznos információval szolgál a már rendelkezésre álló szaktudásról és a fejlesztési tevékenységek további potenciális résztvevőiről.