HU ECB -PUBLIC  
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE  
(2014. február  24.) 
a hitelintézetek lejárati - és devizapozíciója közötti eltérésről  
(CON/2014/15 ) 
 
Bevezetés és jogalap  
2014. január 16 -án az Európai Központi Bank („EKB”) a hitelintézetek devizapozícióbeli lejárati 
összhangjának szabályozásáról szóló rendelettervezetről (a továbbiakban: rendelettervezet) szóló 
vélemény alkotására kapott felkérést a Magyar Nemzeti Banktól („MNB”).  
Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió m űködéséről szóló szerződés 
127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén, valamint a 98/415/EK tanácsi határozat1, 
2. cikke (1) bekezdésének hatodik francia bekezdésein alapul, mivel a rendelettervezet a pénzintézetekre 
vonatkozó, a pénzintézetek és pénzpiacok stabilitás át lényegesen befolyásoló szabályokkal kapcsolatos 
rendelkezéseket tartalmaz.  Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke 
első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.  
 
1. Háttér információk és a rendeletterveze t célja  
1.1. 2013. október 1 -től kezdve az MNB vált nem csupán a makroprudenciális politika, de a teljes 
pénzügyi piac mikroprudenciális felügyeletért is felelős jogalannyá.  A Magyar Nemzeti Bankról 
szóló új törvényben2 foglalt jogalkotási hatáskörben bekö vetkezett változások eredményeképpen 
jelenleg az MNB elnöke kizárólagosan jogosult a rendszerszintű kockázatok kezelésére vonatkozó 
jogszabályok elfogadására , többek között a hitelintézetek lejárati - és devizapozíciója közötti 
eltérésből eredő kockázatok s zabályozása érdekében . 
1.2. 2008 -ig a háztartásoknak nyújtott devizaalapú jelzáloghitel -állomány g yorsan bővült 
Magyarországon. A bankok a devizaeszközök gyors felhalmozódását főként az alábbi  módokon  
finanszírozták:  a devizában denominált külső finanszíro zás növelése  által; és b) a forintalapú 
finanszírozásról a devizaalapú finanszírozásra történő átállás devizaswapok  által. A devizaalapú 
finanszírozás és a devizaswapok átlagos hátralévő futamideje jelentősen rövidebbé vált  a 
                                                           
1  A Tanács 98/415/EK határozata (1998. június 29.) a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a 
jogszabálytervezetekről folytatott konzultációjáról (HL L 189., 1998.7.3., 42. o.). 
2  2013. évi CXXXVI törvény.  
ECB -PUBLIC  
2 devizaalapú hitelek átlagos fu tamidejéhez képest. Ez jelentős lejárati eltérésekhez vezetett, és 
következésképp növelte Magyarország devizatartalék -szükségletét3. 
1.3. A kockázatok kezelése érdekében a 366/2011. Kormányrendelet4 bevezette a mérlegfedezeti 
mutatót, a betétfedezeti mutat ót és a devizafinanszírozási megfelelési mutató t („DMM”).   
1.4. A rendelettervezet felülvizsgálja , aktualizálja és  felváltja a 366/2011. Kormányrendelet DMM -re 
vonatkozó rendelkezéseit.  Ez a felülvizsgálat az alábbi főbb javasolt változásokat eredményezi:  a) a 
stabil devizafinanszírozási követelmény előírt mérték ének  számítási módj a a bruttó alapú 
megközelítésről nettó alapú megközelítésre változ ik, értve ez alatt azt, hogy a mérleg egyes 
részeleme inek devizaalapú finanszírozása a rendelettervezetben szabál yozottak szerint többé már 
nem lesz követelmény; b) összhangban a leendő NFS R-val, a betéteket (források) stabil és kevésbé 
stabil kategóriákra kell felosztani értelemszerűen 90, illetve 80%-os javasolt súlyozás mellett; c) a 
tervezet a  devizában denominál t vagyoni érdekeltségek  súlyozásának 0% -ra történő csökkenését 
írja elő; d) a tervezet a DMM 2014 júliusáig elérendő szükséges m értékét 75% -ban határozza meg 
(annak jelenlegi értéke 65%), továbbá annak 2017  januárjára  100% -ra történő fokozatos emelését 
javasolja.  
1.5. Ezen rendelkezések bevezetésével az MNB célja:  
a) a bankok rövidtávú devizaadóssága és a lejárat közti eltérésből fakadó  finanszírozási 
kockázatok mérséklése , valamint a további romlás ának  megelőzése;  
b) a rövidtávú finanszírozási feltételekb en bekövetkező jelentős változásokból eredő 
sebezhetőség csökkentése a devizaeszközök és a devizaforrások lejárata közötti eltérés 
fokozatos csökkentése által;  
c) lehetőséget biztosítani az érintett felek számára  arra, hogy felkészüljenek az NFS R 2018 -ban 
történő bevezetésére . 
 
2. Általános észrevételek  
A rendelettervezet ugyan azt a tárgykört szabályozza, mint a 366/2011. Kormányrendelet egyes, a DMM -
re vonatkozó rendelkezései.  A magyar jogszabályi hierarchiára vonatkozó szabályok alapján a 
rendeletter vezet nem helyezheti hatályon kívül a 366/2011. Kormányrendelet DMM -re vonatkozó 
rendelkezéseit. Tekintettel arra, hogy ezen terület szabályozása jelenleg az MNB elnökének hatáskörébe 
esik, az EKB fel kívánja hívni a magyar jogalkotó figyelmét az érintett jogterületre vonatkozó 
szabályozás megkettőződésének elkerülése érdekében a 366/2011. Kormányrendelet vonatkozó 
rendelkezései hatályon kívül helyezésének a szükségességére, összhangban a magyar jogalkotásra 
vonatkozó eljárási szabályokkal.  
 
                                                           
3  Lásd még a CON/2011/87 és a CON/2012/27 véleményeket. Az EKB valamennyi véleménye közzétételre kerül az EKB 
honlapján: www.ecb.europa.eu.  
4  Lásd a hitelintézetek likviditási szintjének meghatározásáról, valamint devizapozícióbeli lejárati összhangjának 
szabályozásá ról szóló 366/2011. Kormányrendeletet.  Az EKB -val nem folyt konzultáció erről a Kormányrendeletről, így 
nem volt lehetősége annak a rendelkezéseiről szóló véleményt elfogadni.  
ECB -PUBLIC  
3 3. Különös észr evételek  
3.1. A DMM koncepciójában hasonló a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság által jelenleg kifejlesztés alatt 
álló NSF R-hoz, mivel az is az olyan strukturális finanszírozási mérőszámokon alapul, amelyek 
előírják a bankok számára, hogy az eszközeik összet ételével összefüggésben stabil finanszírozást 
tartsanak fenn. Ugyanakkor az NSF R és a DMM között továbbra is számos különbség áll fenn. 
Különösképpen, a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság 2013 decemberében egy konzultációs 
dokumentum keretében finom hangolást  javasolt az olyan eszközök és források tekintetében , 
amelyek lejárata hat hónap és egy év közé esik. Ezen felülvizsgálat mögött az a szándék húzódott 
meg, hogy az egy évnél rövidebb lejárattal rendelkező forrásokból eredő hirtelen kilengések 
csökkenjenek,  továbbá hogy olyan finanszírozási faktorok  kerüljenek hozzárendelésre, amelyek 
tükrözik az eszközök fedezeti szükségletét, valamint a források finanszírozására rendelkezésre álló 
források stabilitását.  
3.2. A rendelettervezet 2. szakasz 32. pontjában fogl alt „stabil betét” jelenlegi 
fogalommeghatározásának  előnyé re válna a további pontosítás. 2013 decemberében  az Európai 
Bankhatóság („EBA”) által közzétett, a különböző stabilitási jellemzőkkel bíró lakossági betétek 
azonosítás ára vonatkoz ó irány mutatás5 hivatkozási pont lehet az ilyen pontosítás során. Ezen 
iránymutatás figyelembe vétele  szintén előnyös lehet a DMM keretén belül i betétek köz ötti 
különbségtétel érdekében . Bár az NSF R és a DMM közötti különbségek elképzelhetők, mivel az 
DMM célja a deviza pozícióbeli lejárati összhangból eredő kockázatok csökkentése, helyén való 
lehet az DMM -nek a vonatkozó  nemzetközi standardokkal történő összhangba hozatala.  
 
Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján.  
 
 
Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. február  24-én. 
 
[aláírás]  
 
Az EKB elnöke  
Mario DRAGHI  
                                                           
5  Lásd az EBA/GL/2013/1 EBA iránymutatást  a hitelintézetekre és befektetési vál lalkozásokra vonatkozó prudenciális 
követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló 575/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó likviditási 
adatszolgáltatás céljára szolgáló, eltérő likviditáskiáramlással rendelkező lakossági betétekről. Az EBA  szabályozói 
tevékenységének áttekintése az EBA honlapján a www.eba.europa.eu  címen áll rendelkezésre.