C 307/12

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2019/C 307/09)

Ezen értesítés közzétételére az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül sor.

KÖZLEMÉNY STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

„Cava”

Hivatkozási szám: PDO-ES-A0735-AM07

Bejelentési dátum: 2019.2.22.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1. Az alapbor és a cava savtartalom határértékének csökkentése

Leírás és indokolás

A termékleírás 2.c., 3.b.1., 7a. és 7b. pontjának és az egységes dokumentum 3. pontjának módosítása.

Leírás: A Cava és az alapbor borkősavban kifejezett összes savtartalmának 0,5 gramm/liter értékkel (5,5-ről 5-re) történő csökkentése.

Indokolás: Tekintettel az összes savtartalomnak a korábbi szüretek alkalmával észlelt folyamatos csökkenésére, a 2012. évi szüret idején tanulmány készült a Cava alapborok összes savtartalmának figyelemmel kísérése céljából, amelynek során a térség különböző fajtái szerint a borok több mint 50 %-ából mintát vettek.

A tanulmány azzal a következtetéssel zárult, hogy a szőlő megfelelő érettsége esetén kiegyensúlyozott a természetes savtartalom és nincs szükség a borok savnövelésére, hacsak nem a törvény által előírt összes savtartalom elérése a cél, ez azonban a borok kiegyensúlyozatlan íze miatt nem kívánatos. E savasodás az erjedés előtti fázis során az alapborok és a Cava borok tekintetében egyaránt bekövetkezik. Emiatt javasoljuk az összes savtartalom csökkentését mind az alapborok, mind a végtermék esetében.

2. A védjegyhasználat korlátozásának feloldása

Leírás és indokolás

A termékleírás 8.b.vi. pontjának módosítása. Ez nem érinti az egységes dokumentumot.

Leírás: A védjegyhasználat korlátozásának feloldása.

Indokolás: A termékleírás hozzáigazítása a védjegyekről szóló uniós jogszabályokhoz, válaszul az Európai Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának 2013. december 19-i levelére, amelyben a főigazgató azt jelzi, hogy bizonyos termékleírások „tiltják a jelen oltalomban nem szereplő egyéb borok megjelöléséhez tartozó kereskedelmi védjegyek használatát. A védjegyjogok e tiltása nem indokolható az eredetmegjelöléssel ellátott bortermékek minőségének megőrzéséhez kapcsolódó okokkal, és ellentmond a védjegyekről szóló uniós jogszabályoknak.” Következésképpen a Bizottság által megjelölt okok miatt eltávolítottuk az alábbi részt a Cava OEM termékleírásának 8(b) pontjából: „Nem lehetséges a védjegyek egyidejű használata az olyan egyéb borok és borból készült italok címkéin, amelyek kiszerelése a pezsgőre jellemző palackokban történik”.

3. A trepat fajta használatának engedélyezése

Leírás és indokolás

A termékleírás 6. és 7a. pontjának módosítása. Ez nem érinti az egységes dokumentumot.

Leírás: A vörös Trepat fajta használatának engedélyezése a fehér Cava borhoz.

Indokolás: 1998-ban indult meg a rozé Cava kereskedelmi fejlesztése, és a rozé Cava előállításához engedélyezték a Trepat fajta használatát. Jelenleg – tekintettel arra, hogy a rozé borok kereslete meghaladja a kínálatot és arra, hogy a Trepat fajtából készített boroknak jó a minőségi értékelése – úgy véljük, hogy a fehér Cava (blanc de noirs) Trepat fajtából történő előállítása a termékdiverzifikálás olyan lehetőségét jelenti, amely nem rontja a Cava minőségét. Ezért döntöttünk a javaslat engedélyezése mellett, és így e fajtából is készíthető fehér Cava.

4. „Paraje calificado” cava

Leírás és indokolás

A következőket módosítja: a termékleírás 2d., 3a., 3b1., 3b2., 3b3., 4., 5., 8biii., 8biv., 8bv., 8bvi., 8bvii. és 9bii3. pontja; az egységes dokumentum 3., 4., 5. és 8. pontja.

Leírás: Bekerült egy opcionális címkefelirat („Paraje Calificado” („Egyetlen területről származó minősített Cava”)) a hozzá tartozó alkalmazási feltételekkel együtt.

Indokolás: A hatályos uniós jogszabályok lehetővé teszik egy kisebb meghatározott földrajzi egység nevének használatát az OEM borok címkéin. Emellett a termékleírásban bizonyos alkalmazási feltételek szerint szabályozott opcionális címkeinformációk is rögzíthetők.

A Cava szektor kérésére, továbbá egyes borok – különösen egy adott terület viszonyaihoz kapcsolódó – minőségének népszerűsítése érdekében került be a terület nevével együtt feltüntetendő „Paraje Calificado” („Egyetlen területről származó minősített Cava”) felirat alkalmazásának szabályozása. Mindez összhangban áll az autonóm közösségi szint feletti oltalom alatt álló eredetmegjelölésekről és oltalom alatt álló földrajzi jelzésekről szóló, 2015. május 12-i 6/2015 törvény negyedik kiegészítő rendelkezésével.

5. A termékleírás szövegének módosításai

Leírás és indokolás

— Módosítások történtek a termékleírás 2d., 7b. és 8biii. pontjában. A „karbongáz” kifejezést „szén-dioxid” váltotta fel.

— Módosítás történt a termékleírás 8bv. pontjában. A Szabályozó Testület nem felelős a bor besorolásáért. E hatáskör az ezért a borért felelős vállalkozóhoz tartozik.

— Módosítás történt a termékleírás 8bvi. pontjában. A Szabályozó Testület nem felelős a címkék jóváhagyásáért.

— Módosítás történt a termékleírás 8bvii. pontjában. A hitelesítési jegyek a Cava kategóriái szerint is eltérőek.

— Módosítás történt a termékleírás 9a. pontjában. Frissítésre került az Illetékes Hatóságra vonatkozó információ. Emellett – az autonóm közösségi szint feletti oltalom alatt álló eredetmegjelölésekről és oltalom alatt álló földrajzi jelzésekről szóló, 2015. május 12-i 6/2015 törvény értelmében – a Szabályozó Testület már nem decentralizált kormányzati szervként, hanem állami részvénytársaságként működik.

6. Az alapbor és a cava maximális ph-értékének növelése

Leírás és indokolás

Leírás:

A termékleírás 2.c) és 3.b.1) pontjának és az egységes dokumentum 8.b) pontjának módosítása.

Az alapbor és a Cava pH-értékének 0,1 értékkel (3,3-ról 3,4-re) történő növelése.

Indokolás:

A szőlő érésére gyakorolt éghajlatváltozási hatások széles körű kutatásai szerint a hatások fő következménye az, hogy a boroknál egyre nagyobb az alkoholtartalom, alacsonyabb az összes savtartalom és magasabb a pH.

Közismert, hogy az összes savtartalom – például az alapbor és a Cava vonatkozásában a termékleírás 2.c., 3.b.1., 7a. és 7b. pontjának, valamint az egységes dokumentum 3. pontjának módosításában jóváhagyott – csökkentése a pH növekedését eredményezi.

Azt a tényt sem szabad figyelmen kívül hagyni, hogy az aszályos időszakok során növekszik a bor pH-értéke. Bár a jövőt lehetetlen megjósolni, a Cava térséget jellemző csapadékmennyiség az utóbbi években egyértelmű csökkenést mutat, amihez a hőmérséklet általános emelkedése társul.

Ez indokolja az alapbor és a Cava maximális pH-értékének 3,3-ról 3,4-re történő növelésére irányuló javaslatot.

7. A palackok vízszintes („rima”) vagy fordított („punta”) helyzetben történő szállítására vonatkozó szempontok beemelése

Leírás és indokolás

Leírás:

A termékleírás 8.b.viii) pontjának módosítása. Ez nem érinti az egységes dokumentumot.

Leírás: E módosítás a palackok vízszintes („rima”) vagy fordított („punta”) helyzetben történő szállítására vonatkozik.

Indokolás: A palackok vízszintes („rima”) vagy fordított („punta”) helyzetben történő szállítása általános gyakorlat a Cava szektorban; akár az előállítási folyamat kiegészítő szakaszaként, akár olyankor, amikor a palackok szállítása logisztikai okok miatt szükséges az ugyanahhoz a cégcsoporthoz tartozó létesítmények között. E mozgásokhoz azonban felső korlátot kell szabni, hogy elkerülhető legyen az a jelenség, amikor a létesítmények csakis a vásárolt palackok „befejezésére” összpontosítanak anélkül, hogy ténylegesen terméket állítanának elő.

Emiatt született döntés arról, hogy a termékleírásba kerüljenek be feltételek, amelyekkel korlátozhatók az ilyen mozgások, illetve biztosítható a Cava termelők közötti palackszállítások megfelelő ellenőrzése, figyelemmel kísérése és nyomonkövethetősége.

A palackoknak a termelők közötti vízszintes („rima”) vagy fordított („punta”) helyzetben történő szállítása a saját előállítási mennyiség 25 %-ára korlátozott. Ez az arány elegendőnek tekinthető az olyan kiugró előállítási igények kielégítéséhez, amelyeket a vállalat palackkészlete nem elégíthetne ki. Egyes igénynövekedések előre nem látható piaci körülmények következtében merülnek fel, és mivel azokat a vállalat palackkészletére érvényes tirázs és érlelési minimumelőírások miatt nehéz kielégíteni, ezért szükség van olyan termékek beszerzésére, amelyek már teljesítették az érlelési minimumkövetelményeket.

E korlátozáson kívül az OEM Szabályozó Testülete a palackok vízszintes („rima”) vagy fordított („punta”) helyzetben történő szállítására vonatkozó feltételeket is rögzítette. Az összes szállítás figyelemmel kísérése útján kell ellenőrizni, hogy betartják-e a 25 %-os korlátozást, a szállított palackok teljesítik-e az érlelési minimumkövetelményeket és a palackok száma egyezik-e a Testület adatbázisában szereplő adatokkal.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1. A termék elnevezése

Cava

2. A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3. A szőlőből készült termékek kategóriái

5. Minőségi pezsgő

4. A bor(ok) leírása

Minőségi pezsgő

Cava – fehér vagy rozé: Tiszta és világos borok, amelyekben apró, gyöngy alakú buborékok formájában folyamatos a szén-dioxid felszabadulása. A fehér Cava színe halványsárga és szalmasárga között változik; a lila színű rozék kivételével a rozé Cava színe változó intenzitású. A Cava jellegzetesen gyümölcsös, enyhén savas, friss és kiegyensúlyozott aromái élesztős felhangok mellett jelennek meg az orrban.

Cava „Gran Reserva”– fehér vagy rozé: Érett gyümölcsös és pörkölt diós felhangokat, komplex és tiszta aromákat és az élesztővel való hosszú érintkezés jegyeit mutató kiegyensúlyozott borok.

Cava „Paraje Calificado” – fehér vagy rozé: A komplex aromákban tökéletes elegyet alkotnak a területre jellemző ásványi anyagok és a pörkölt diófélék jegyei. Ízlelésekor tökéletesen strukturált egyensúlyt, krémességet és savasságot mutat.

A vonatkozó uniós jogszabályok érvényesek az analitikai paraméterekre, amelyek határértékeit nem rögzíti az egységes dokumentum.

Általános analitikai jellemzők Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) 10,8 Minimális összes savtartalom 5 g/l, borkősavban kifejezve Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) 10,83 Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l) 160

5. Borkészítési eljárások

a. Alapvető borászati eljárások

Különleges borászati eljárás

A Cava alapborának készítéséhez csak az első préseléskor nyert szőlőlé használható fel, ezért a must/bor maximális hozama 1 hektoliter/150 kg szőlő. Területtől függően csakis a 8,5 vagy 9 térfogatszázalék minimális természetes alkoholtartalmú, egészséges szőlő használható fel. Az alapborok készítéséhez a kipréselt szőlőlén kívül a szőlő semmilyen egyéb része nem használható fel; rozéborok előállításakor a felhasznált szőlő legalább 25 %-ának vörös szőlőfajtákból kell származnia.

Cava „Paraje Calificado” előállításakor:

— a maximális hozam 0,6 hektoliter must/100 kg szőlő.

— a következő műveletek tilosak: a mustok és/vagy az alapbor természetes alkoholtartalmának növelése, savnövelés és színtelenítés.

— az alapbor kötelező minimális összes savtartalma 5,5 g/l (egyéb Cava boroknál 5 g/l)

Művelési gyakorlat

A szőlőültetvények az engedélyezett fajta harmadik tenyészidőszakától kezdve tekinthetők alkalmasnak a Cava előállítására. Az ültetési sűrűségnek a hektáronkénti 1 500 és 3 500 tőke közötti tartományba kell esnie, hagyományos bakművelés vagy lugasművelés alkalmazása mellett.

b. Maximális hozamok

Champagne

12 000 kg szőlő/hektár

Champagne

80 hektoliter/hektár

Cava „Paraje Calificado”

8 000 kg szőlő/hektár

Cava „Paraje Calificado”

48 hektoliter/hektár

6. Körülhatárolt földrajzi terület

A szőlő termesztésének, valamint az alapbor és a Cava előállításának földrajzi területe az alábbi – a szövegben az adott megyék szerinti bontásban felsorolt – települések határain belül található:

— Álava: Laguardia, Moreda de Álava és Oyón.

— Badajoz: Almendralejo.

— Barcelona: Abrera, Alella, Artés, Avinyonet del Penedès, Begues, Cabrera d’Igualada, Cabrils, Canyelles, Castellet i la Gornal, Castellvi de la Marca, Castellvi de Rosanes, Cervelló, Corbera de Llobregat, Cubelles, El Masnou, Font-Rubí, Gelida, La Granada, La Llacuna, La Pobla de Claramunt, Les Cabanyes, Martorell, Martorelles, Masquefa, Mediona, Mongat, Odena, Olérdola, Olesa de Bonesvalls, Olivella, Pacs del Penedès, Piera, Els Hostelets de Pierola, El Pla del Penedès, Pontons, Premià de Mar, Puigdalber, Rubí, Sant Cugat Sesgarrigues, Sant Esteve Sesrovires, Sant fost de Campsentelles, Vilassar de Dalt, Sant Llorenç d’Hortons, Sant Martí Sarroca, Sant Pere de Ribes, Sant Pere de Riudevitlles, Sant Quintí de Mediona, Sant Sadurní d’Anoia, Santa Fe del Penedès, Santa Margarida i els Monjos, Santa Maria de Martorelles, Santa Maria de Miralles, Sitges, Subirats, Teià, Tiana, Torrelavit, Torrelles de Foix, Vallbona d’Anoia, Vallirana, Vilafranca del Penedès, Vilanova i la Geltrú, Vilobí del Penedès.

— Girona: Blanes, Capmany, Masarac, Mollet de Perelada, Perelada.

— La Rioja: Alesanco, Azofra, Briones, Casalarreina, Cihuri, Cordovín, Cuzcurrita de Rio Tirón, Fonzaleche, Grávalos, Haro, Hormilla, Hormilleja, Nájera, Sajazarra, San Asensio, Tirgo, Uruñuela és Villalba de Rioja.

— Lleida: Lleida, Fulleda, Guimerà, L’Albi, L’Espluga Calva, Maldà, Sant Martí de Riucorb, Tarrés, Verdú, El Vilosell és Vinaixa.

— Navarre: Mendavia és Viana.

— Tarragona: Aiguamurcia, Albinyana, Alió, Banyeres del Penedès, Barberà de la Conca, Bellvei, Blancafort, Bonastre, Bràfim, Cabra del Camp, Calafell, Creixell, Cunit, El Catllar, El Pla de Santa Maria, El Vendrell, Els Garidells, Figuerola del Camp, Els Pallaresos, La Bisbal del Penedès, La Nou de Gaià, L’Arboç, La Riera de Gaià, La Secuita, L’Espluga de Francolí, Llorenç del Penedès, Masllorenç, Montblanc, Montferri, El Montmell, Nulles, Perafort, Pira, Puigpelat, Renau, Rocafort de Queralt, Roda de Berà, Rodonyà, Salomó, Sant Jaume dels Domenys, Santa Oliva, Sarral, Solivella, Vallmoll, Valls, Vespella, Vilabella, Vila-rodona, Vilaseca de Solcina, Vilaberd és Vimbodí.

— Valencia: Requena.

— Zaragoza: Ainzón és Cariñena.

7. Fontosabb borszőlőfajták

MACABEO – VIURA

XARELLO

CHARDONNAY

PARELLADA

VÖRÖS GRENACHE

TREPAT

PINOT NOIR

8. A kapcsolat(ok) leírása

a) Természeti és emberi tényezők

TERMÉSZETI TÉNYEZŐK: A talajok többnyire meszesek, nem túl homokosak és viszonylag agyagosak. Rendszerint alacsony szervesanyag-tartalmúak és nem túl termékenyek.

A területre a Földközi-tenger környezetének általános sajátosságai jellemzők: tavasztól nyárig a napsütéses órák nagy számával és magas hőmérsékletekkel jellemzett nagyon hosszú nyári évszak komoly hőmérséklet-ingadozásokkal, amelyek biztosítják a szőlő – beleértve a hosszabb ciklusú fajtákat – jó beérését. Emellett az évszakokat alacsony és rossz eloszlású csapadékmennyiség jellemzi; ezt azt jelenti, hogy a növekedési időszakban alig van csapadék és nagyon alacsony a relatív páratartalom. Emiatt jelentős a vízhiány, különösen az érési szakasz során. A területre jellemző mediterrán éghajlat átmenetet mutat a part menti (a tenger közelsége miatti) enyhébb éghajlat és a kontinens zordabb éghajlata között; ez utóbbi a szárazföldi területeknek megfelelően télen hideg és nyáron melegebb. Az éves csapadékmennyiség átlagosan 500 mm, ősszel és tavasszal gyakoribb az esőzés. Az évente átlagosan 2 500 napsütéses óra elegendő a szőlő megfelelő beéréséhez.

EMBERI TÉNYEZŐK: A 19. század második felében Barcelona megye vidéki részein több bortermelő család is kezdett pezsgőt készíteni az akkoriban champagne módszerként ismert eljárással, amelynél a buborékok előállítására szolgáló második erjesztés a palackban történik. Sant Sadurní d’Anoia településen 1872-ben készültek el a Cava első palackjai. A tirázs után a pezsgős palackokat földalatti barlangokban tárolták, ahol megfelelő volt a relatív páratartalom, és a környezeti hőmérséklet is egész évben 13/15 °C körül alakult, így biztosítva a rázkódások elkerülését, amely nagyon fontos szempont a jó minőségű pezsgők előállításánál. Ezek ideális feltételeket jelentenek a pezsgők második erjesztésének és érlelési folyamatának helyes lezajlásához. Idővel a „cava” elnevezés – amely a pezsgős palackok érlelési célú tárolására szolgáló helyekre utalt – magának a bornak a nevévé vált. A legelterjedtebb szőlőfajták a Macabeo, a Xarel•lo és a Parellada, amelyek a Cava előállításához felhasznált fajták 85 %-át teszik ki. Ez a három fajta különböző arányokban mindig megtalálható a körülhatárolt földrajzi területről származó alapborokban. Az alacsony – 1 500 és 3 500 tőke közötti – ültetési sűrűség kedvez az alapbor jobb minőségének. Emellett a terület korlátozott csapadékmennyiségének és a bakművelés vagy lugasművelés alkalmazásának köszönhetően mérsékelt számú termőrügy alakul ki, ez pedig 12 000 kg/hektár értékre korlátozza a maximális hozamot. Emellett az alapbor készítéséhez csak az első préseléskor nyert szőlőlé használható fel, ezért a must maximális hozama 100 liter/150 kg szőlő; a különböző fajták elkülönített szüretét eredményező lépcsőzetes érés, az alapbor 9,5 és 11,5 térfogatszázalék közötti potenciális alkoholtartalma, az 5 g/l feletti összes savtartalom és az analitikai mutatók pedig egészséges szőlőtermést biztosítanak. Emellett az almasavnak és a borkősavnak megközelítőleg egyforma arányban kell jelen lennie; olyan előállítási feltételekről kell gondoskodni, amelyek biztosítják a második erjesztés lassú lefolyását, valamint a bor és az élesztő közötti kölcsönhatást (autolízis), mivel ennek köszönhetők e borok finom aromái és egyedi érzékszervi jellemzői.

b) A termék minőségére vagy jellemzőire vonatkozó részletes információk

A Cava OEM borok – amelyek második erjesztése és érlelése a seprővel érintkezve helyesen történik a palackban – alkoholtartalma 10,8 és 12,8 térfogatszázalék közötti. A Cava esetében 2,8 és 3,4 közötti alacsony pH-értékek jellemzők, így a bor az idő múlásával megfelelően beérik, és emiatt kisebb a káros oxidáció kockázata. Az e borokat jellemző alacsony glükonsav-szint azt mutatja, hogy egészséges szőlő került felhasználásra.

c) A földrajzi terület és a termékjellemzők közötti ok-okozati kapcsolat

A talajok, illetve a viszonylag enyhe és száraz nyárvégi és őszi éghajlat kombinációja biztosítja a szőlő helyes fejlődését, különösen a szüret előtti szakaszok során, ez pedig lehetővé teszi a különböző engedélyezett fajták eltérő időben történő beérését; ezáltal jó alapborok készíthetők a mérsékelt alkoholtartalmú, nagy savtartalmú és alacsony pH-értékű, egészséges Cava borokhoz. A termék gazdag harmadlagos aromáit és erős buborékképződését teljes mértékben a speciálisan felszerelt üzemekben a tirázstól a degorzsálásig tartó előállítási folyamat határozza meg, lehetővé téve a második erjesztés és az érlelés lassú lezajlását.

9. További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

Jogi keret:

A nemzeti jogszabályokban

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

A körülhatárolt földrajzi területen kívül öt borospincében végezhető Cava előállítása, mivel e pincék már az 1986. február 27-i rendelet hatálybalépése előtt is foglalkoztak alapbor és/vagy „Cava” előállításával, és így az 1991. november 14-i és az 1992. január 9-i miniszteri rendelet alapján engedélyt kaptak.

Jogi keret:

A nemzeti jogszabályokban

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

A dugón fel kell tüntetni a CAVA elnevezést és a palackozó számát. Kötelező a spanyol szellemi tulajdoni nyilvántartásban (RPI) vagy a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnál bejegyzett védjegyek használata. Csak a Cava „Gran Reserva” és a Cava „Paraje Calificado” esetében használható a „Brut Nature”, „Extra Brut” és „Brut” kifejezés és tüntethető fel a szüret éve. Kötelező az egyedi ellenőrzési jegyek használata.

A „Paraje Calificado” felirat nem lehet 4 mm-nél magasabb és a márka méreténél nagyobb, valamint a szóban forgó terület neve mellett szerepeltetendő.

A termékleíráshoz vezető link

http://www.mapama.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-agroalimentaria/calidad-diferenciada/dop/htm/documentos_dop_cava.aspx

(1) HL L 9., 2019.1.11., 2. o.