Így az új közlekedési infrastruktúrahálózat „tervezete”, amely az összes közlekedési módot – vasút, belvízi utak, közút, kikötők, rendszerek és egyéb közlekedési rendszerek –, valamint az innovatív alternatív üzemanyagokhoz szükséges berendezéseket és az intelligens közlekedési megoldásokat is magában foglalja, jelentősen megerősödött az elmúlt években.

·A közlekedés hozzájárul a versenyképességhez és az EU globális vezető szerepéhez. A Világgazdasági Fórum Globális versenyképességi jelentése szerint a korlátozott beruházások következtében az uniós közlekedési infrastruktúra versenyképessége is csökkenő tendenciát mutat.

·Az infrastrukturális beruházások a GDP növekedés szempontjából létfontosságúak. A Nemzetközi Valutaalap (IMF) szerint az infrastruktúra-ráfordítások 1 százalékos emelésével ugyanabban az évben mintegy 0,4 százalékkal, az emelés után négy évvel pedig 1,5 százalékkal nő a termelés. Ha az országok az infrastruktúrájukat gondosan tervezik és valósítják meg, a megtérülés még ennél is nagyobb: négy év alatt 2,6 százalékpont.

A közlekedési módok szerinti megoszlást illetően az összes uniós támogatásból a legnagyobb beruházásokat (TEN-T/CEF és ERFA+Kohéziós Alap 16,98 milliárd EUR összegben) a vasút tekintetében jelentették, amely 2014-ben és 2015-ben a TEN-T hálózattal kapcsolatos uniós kiadások mintegy 51,5 %-át vette fel. A közúti infrastruktúra-beruházásoknak az összes kiadásból való részesedése 30,6 %, ezt követik a kikötők és tengeri autópályák 9,2 %-kal, a repülőterek 5,5 %-kal (a SESAR-t is beleértve), a multimodális infrastruktúra 2,1 %-kal és a belvízi utak 1,1 %-kal.

A TEN-T technikai megvalósításának állapota mellett ez a jelentés a TEN-T-vel kapcsolatos pénzügyi beruházások erőfeszítéseit is vizsgálja. 2014 és 2015 során az uniós intézmények által pénzügyi forrásaikból (azaz TEN-T/CEF, ERFA/Kohéziós Alap és EBB-hitelek) a TEN-T törzshálózati és átfogó hálózati infrastruktúrájával kapcsolatban megvalósított összes beruházás összege a 28 tagállamban elérte a 30,67 milliárd EUR-t.

A vasúti infrastruktúra-hálózat esetében a megfelelés már egészen jó szintet ért el a villamosítás, a nyomtávolság és a vonali sebesség tekintetében, ugyanakkor az ERTMS, a tengelyterhelés és a vonathossz még távolról sem megfelelő. A közutaknál a gyorsforgalmi utak/autópályák kritériumának teljesítése szintén 75 % alatti. A belvízi utak szinte teljesen megfelelnek a IV. osztályra vonatkozó ECMT-követelményeknek, és jelentős mértékben az RIS végrehajtását is teljesítik, míg a legnagyobb megengedett merülés kritériumának teljesítése még mindig 75 % alatti. A tengeri kikötők 100 %-a rendelkezik vasúti összeköttetéssel, de a kikötők IV. ECMT-osztályú belvízi utakkal való összeköttetése korántsem megfelelő. Végül a repülőterek vasúttal történő összeköttetése még mindig a 75 %-os megfelelés alatt van.

A jelentés egyrészről a külső szakértők által végzett tanulmányra támaszkodik , amelyet a Bizottság a transzeurópai hálózat fejlesztésére és megvalósítására vonatkozó első előrehaladási jelentés elkészítésének megkönnyítése céljából rendelt meg. Mivel a jelentés elkészítésekor még folyamatban volt a TENtec adatbázis és a törzshálózati folyosók tanulmányának kidolgozása, a szóban forgó tanulmányra a fennálló információhiány és adatminőségi problémák megoldása céljából volt szükség. Másfelől a TENtec információs rendszerben már elérhető adatokat a lehetséges mértékben felhasználtuk a TEN-T műszaki megvalósításának elemzéséhez. Ezek a TENtec adatok főként két jelenleg is folyó adatgyűjtési tanulmányon alapulnak (az 1. a vasútra, közutakra és repülőterekre, a 2. a kikötőkre és a belvízi utakra vonatkozik). Azt azonban ki kell emelni, hogy e két tanulmány keretében összegyűjtött és a TENtec adatbázisban kódolt adatokat várhatóan 2017 végére hagyják jóvá a tagállamok.

A TEN-T rendelet 49. cikkének (3) bekezdése meghatározza a Bizottság jelentési kötelezettségének hatályát. A Bizottságnak a tagállamok által benyújtott, a projektek végrehajtásának előrehaladására vonatkozó információk alapján, különösen a transzeurópai közlekedési hálózat interaktív térinformatikai és műszaki információs rendszerén (TENtec) keresztül kell vizsgálnia a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztését. A Bizottságnak ezen kívül rendelkezésre kell bocsátania az összes közlekedési mód vonatkozásában a különböző formájú pénzügyi támogatás felhasználására, valamint az egyes tagállamokban a törzshálózat és az átfogó hálózat egyéb elemeire vonatkozó információkat. A jelentésnek azt is tartalmaznia kell, hogy a Bizottság miként koordinálta a különböző pénzügyi támogatási formákat annak érdekében, hogy a TEN-T rendeletet annak célkitűzéseivel és prioritásaival összhangban, következetesen alkalmazzák.

Ahhoz, hogy az európai polgároknak és politikai döntéshozóknak be lehessen számolni a TEN-T politika eredményességéről, a köztes eredményeket mérni és jelenteni kell annak biztosítása érdekében, hogy a TEN-T a megállapított határidőknek megfelelően valósuljon meg. E célból a TEN-T rendelet 49. cikkének (3) bekezdése előírja a Bizottság számára, hogy kétévente tegyen közzé egy jelentést a transzeurópai közlekedési hálózat megvalósításának előrehaladásáról, és azt nyújtsa be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának.

·Végül a közlekedési beruházási hiányosságok áthidalása céljából a hagyományos EBB-hitelekkel együtt az Európai Stratégiai Beruházási Alapból (ESBA) is rendelkezésre áll támogatás. Az ESBA-támogatást az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből (CEF), a Horizont 2020-ból, valamint az európai strukturális és beruházási alapokból származó uniós támogatásokkal is lehet kombinálni.

A vasúttal kapcsolatban a jelenleg rendelkezésre álló adatok azt mutatják, hogy a szabványos 1435 mm-es nyomtávolság a vasúti törzshálózat 77 %-ánál, valamint az átfogó vasúti hálózat 76 %-ánál van jelen. Ami a villamosítást illeti, a TEN-T hálózat mintegy 81 %-a (a törzshálózat 81,3 %-a, az átfogó hálózat 80,6 %-a) felel meg a TEN-T követelményeknek. Az ERTMS 2015 végére csupán a törzshálózati folyosó-szakaszok 9,5 %-án működött (az egyéb szakaszokra vonatkozó információk jelenleg nem állnak rendelkezésre), ami egyértelműen jelzi a több beruházás iránti igényt. Az ERTMS közelmúltban elfogadott európai megvalósítási tervével (EDP) összhangban láthatóan átlagban nagyobb előrehaladás történt a törzshálózatban, mint az átfogó hálózatban, amit a beruházások eredményes rangsorolására utaló pozitív jelként is lehet értelmezni. Az új EDP valóban 2023-ig állapít meg célokat, ameddig a törzshálózati folyosók 30-40 %-át fel kell szerelni. 2023-ban az ERTMS európai megvalósítási tervét újra aktualizálják, amikor is megállapítják a folyosók fennmaradó részén 2024 és 2030 között történő megvalósítás pontos dátumait.

Ez az előrehaladási jelentés csak egy részét tartalmazza azoknak a KPI-knek, amelyeket a TENtec-ben jelenleg rendelkezésre álló adatok alapján ki lehetett számítani. Ezen túlmenően azt is ki kell emelni, hogy a különböző TENtec tanulmányokban jelenleg kódolt teljes adatkészletet figyelembe vettük, függetlenül attól, hogy az adatokat a tagállamok érvényesítették-e vagy sem. Ez annyit jelent, hogy az egyes szakaszokra és infrastruktúra-elemekre vonatkozó hiányzó adatok és/vagy nem érvényesített adatok befolyásolhatják a végleges adateredmények megbízhatóságát.

A TEN-T megvalósításával kapcsolatban zajlott előrehaladást a fő teljesítménymutatók segítségével e műszaki szabványokhoz képest kell mérni. A TEN-T hálózat meghatározásának rendszeres frissítése és a teljesítendő mennyiségi küszöbértékek is az előrehaladási jelentés szerves részét képezik.

Ebben az összefüggésben fontos megvizsgálni a TEN-T rendelet 49. cikke (1) bekezdésének végrehajtásával kapcsolatos előrelépéseket, amely megállapítja, hogy a tagállamok rendszeres, átfogó és átlátható jelleggel tájékoztatják a Bizottságot a projektek végrehajtása és az ezt célzó beruházások során elért előrehaladásról, az uniós finanszírozásból megvalósuló összes projektekkel kapcsolatos éves adatokat is beleértve.

Az eltérő módszertanok, számítási módszerek, kifizetési rendszerek és adatformátumok uniós szervek és tagállamok általi használata magában hordozza annak kockázatát, hogy a bejelentett projekteket kihagyják vagy kétszer is beszámítják, ez pedig súlyosan korlátozza az adatok összehasonlíthatóságát. A jelentéstételi rendszerek eltérései (pl. közvetlen kontra megosztott kezelésű alapok) jelentős információs hiányosságokhoz vezetnek, és még jobban aláaknázzák a bejelentett adatok megbízhatóságát. Végül a TENtec információs rendszernél, amely a TEN-T-vel kapcsolatos műszaki és földrajzi adatok legmegfelelőbb forrása, jelenleg az adatbeviteli arány és az adatminőség javítása zajlik. E tényezők negatívan befolyásolhatják ennél az első jelentésnél alkalmazott adatelemzési folyamat megbízhatóságát.

Közutak

A közutaknál a kiszámított fő mutató az autópálya/gyorsforgalmi út úttípusoknak megfelelő útszakaszok kilométerben megadott teljes hossza. Az eredmények azt mutatják, hogy a törzshálózat 74,5 %-a jelenleg megfelel a szabványnak, míg az átfogó hálózat közutainak csupán 58,1 %-a teljesíti a követelményt. A tiszta üzemanyagok rendelkezésre állásáról jelenleg nincs információ a TENtec-ben, mivel az adatok hozzáférhetősége korlátozott, a tagállamok és adatszolgáltatók nem rendelkeznek közös megközelítéssel. Az alternatív üzemanyagokról szóló 2014/94/EU irányelv keretében azonban a Bizottság jelenleg is vizsgálja az alternatív üzemanyagok és infrastruktúrájuk piacfejlesztésének nemzeti szakpolitikai kereteit. A Bizottság ezenkívül egy „Tiszta energia a közlekedési infrastruktúra kiépítéséért” című tanulmányt is finanszírozott, amelynek eredményeit nemrég mutatták be. Részletesebb információ a második előrehaladási jelentésben várható.

Kikötők és belvízi utak

A belvízi utak tekintetében a törzshálózat már 95 %-ban megfelel a IV. osztályra vonatkozó ECMT-követelményeknek, 79,6 %-ban teljesíti az RIS megvalósítását, és 68 %-ban felel meg a 2,5 m-es legnagyobb megengedett merülés követelményének.

A tengeri kikötőket illetően a vasúti összeköttetésre vonatkozó mutató a TEN-T követelményeinek való teljes megfelelést jelez. Ezt a mutatót azonban finomítani kell, hogy a teherszállítás kapacitásának növelésére irányuló fejlesztések szükségességét is magában foglalja. Az ECMT IV. osztályú belvízi utakkal való összeköttetés aránya a törzshálózatnál 46 %, az átfogó hálózatnál pedig 9 %. A belvízi utakra és kikötőkre vonatkozó adatokat azonban óvatosan kell kezelni, mivel a TENtec adatbázisban tárolt információkat vagy nem érvényesítették még a tagállamok, vagy egyáltalán nem állnak rendelkezésre. Az utóbbi esetben az ezekre a KPI-kre vonatkozó számadatok a 49. cikk (3) bekezdése szerinti tanulmány eredményein alapulnak.

Repülőterek

A repülőtereket illetően az 1315/2013/EU rendelet megállapítja, hogy csak a rendelet 2. mellékletében csillaggal jelölt törzshálózati repülőterek (azaz 38) tartoznak a 41. cikk (3) bekezdésében meghatározott kötelezettség alá, azaz hogy 2050-ig legyenek összekötve a transzeurópai közlekedési hálózat vasúti és közúti közlekedési infrastruktúrájával (kivéve ha az összeköttetést fizikai akadályok lehetetlenné teszik), és hogy a potenciális forgalmi igény figyelembevételével ahol lehetséges, integrálódjanak a nagysebességű vasúti hálózatba. 2015-ben az e kötelezettség alá tartozó 38 törzshálózati repülőtérből 23 (60,5 %) rendelkezett vasúti összeköttetéssel. Ezek az adatok nagyon megbízható adatokon alapulnak, ahol ennél a mutatónál sikerült elérni a 100 % adatbeviteli arányt.

8.A TEN-T hálózat fogalommeghatározásának technikai kiigazítása

Az Európai Bizottság gondoskodik a TEN-T hálózat infrastruktúra-elemei technikai paramétereinek szoros nyomon követéséről. A TEN-T rendelet 49. cikkének (4) bekezdése rendelkezik a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásáról az I. és a II. mellékletnek az átfogó hálózat infrastruktúra-elemeit meghatározó mennyiségi küszöbértékekből eredő lehetséges változások figyelembevétele céljából történő kiigazítása érdekében.

A Bizottság a TEN-T bizottság 2015. szeptember 30-i ülésén indította el a kiigazítási eljárást, majd 2015. december 9-én, 2016. március 16-án és 2016. szeptember 28-án az Európai Parlament szakértőinek jelenlétében konzultált a tagállamok illetékes hatóságaival. Ez egy felhatalmazáson alapuló jogi aktus 2016. december 7-i elfogadásához vezetett, amely várhatóan az Európai Parlament és a Tanács két hónapos vizsgálati időszaka után lép hatályba.

Az e felhatalmazáson alapuló jogi aktusban szereplő, a jegyzéket és a térképeket érintő módosítások a TEN-T rendelet 14., 20., 24. és 27. cikkében meghatározott mennyiségi küszöbértékeken alapultak. A módosítások a legfrissebb vonatkozó rendelkezésre álló Eurostat-statisztikákra, valamint a tagállamok és egyéb források által a hálózat kiteljesítése terén tett előrelépésekről nyújtott információkra támaszkodtak. Ennek a gyakorlatnak köszönhetően 250 változtatási kérelem érkezett, amelyek közül 235-öt jóváhagytak, és a rendelet 49. cikke (4) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban beépítettek.

A kiigazítások eredményeként bekerültek a 49. cikk (4) bekezdésének a) pontja szerinti csomópontok, mint például a belvízi kikötők, tengeri kikötők, vasúti-közúti terminálok, logisztikai platformok és repülőterek. További eredmény a vasúti, közúti és belvízi úti hálózat az érintett tagállamok által nyújtott információ alapján történő kiigazításai, amelyek célja, hogy tükrözzék a 49. cikk (4) bekezdésének c) pontja szerinti hálózat megvalósítása terén tett előrelépéseket. A módosítások azonban nem terjedtek ki a 49. cikk (4) bekezdésének b) pontja szerinti kizárásokra, mivel az ilyen jellegű értékelés csak a rendelet elfogadása után hat évvel lesz releváns. A kizárási küszöbértékek alkalmazása ezért olyan eseteket eredményeztek volna, ahol egyes infrastruktúra-elemek alatta maradtak volna mind az eredetileg alkalmazott küszöbértéknek, mind az új felvételi küszöbértéknek. Emiatt ebben a szakaszban ezeket az elemeket nem vették figyelembe a kiigazítás céljából.

9. A TEN-T megvalósításának jelenlegi állása: Az uniós társfinanszírozás által támogatott beruházások terén elért haladás

10.A pénzügyi támogatás felhasználása 2014-ben és 2015-ben

2014 és 2015 során az uniós intézmények által pénzügyi forrásaikból (azaz TEN-T/CEF, ERFA/Kohéziós Alap és EBB-hitelek) a TEN-T törzshálózati és átfogó hálózati infrastruktúrájával kapcsolatban megvalósított összes beruházás összege a 28 tagállamban elérte a 30,67 milliárd EUR-t. Az uniós beruházások ezen átfogó összege csupán az építési beruházási és/vagy vegyes építési beruházási és tanulmányi projektekre vonatkozik. Emellett ordítottak 'a a Ezen túlmenően ülönítettek 2014-ben és 2015-ben .

CEF

A korábbi TEN-T programból és az aktuális Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből történő ráfordításokat illetően a támogatás összege a TEN-T infrastruktúrába történő összes uniós beruházás 7 %-a. Bár a CEF/TEN-T ráfordítások csupán 2,1 milliárd EUR-t tesznek ki a jelentéstételi időszakban, érdemes megjegyezni, hogy előreláthatóan 12,7 milliárd EUR-t fognak elkölteni 2014-ben az első CEF pályázati felhívás keretében kiválasztott 263 projektre, és 2015-ben további 6,6 milliárd EUR-t (amelyet 2016-ban jogszerűen le is kötöttek) a második CEF pályázati felhívás keretében kiválasztott 189 projektre. A Bizottság ezenkívül támogatta (a CEF költségvetésén keresztül) a projektek előkészítésére, a nemzeti közigazgatási kapacitásépítésre, valamint a törzshálózati folyosók kialakításának támogatására összpontosító programtámogatási intézkedéseket. Előre látható tehát, hogy a CEF-nek a TEN-T hálózatra fordított összes uniós kiadásból való részaránya jelentősen nőni fog az elkövetkező években, amikor egyre több projekt lép a megvalósítási szakaszba.

Esb-alapok