A LIFE és a más uniós programok keretében nyújtott finanszírozás között (pl. a Horizont Európa keretében támogatott demonstrációs projektek esetében) szinergiákra kell törekedni, mivel a programok eltérő céljai és léptékei ellenére tevékenységeik kapcsolódnak egymáshoz. A stratégiai tervezésnek köszönhetően a Horizont Európa kutatási és innovációs tevékenységei is hozzá fognak járulni a környezettel kapcsolatos kihívások és az uniós prioritások kezeléséhez, különösen az egyes klasztereken belül. Általános szabályként a Horizont Európa az olyan innovatív megoldások kifejlesztését, demonstrációját és piaci térnyerését támogatja, amelyek határokon átnyúló jelentőségűek, az Unión belül egyedülállóak és potenciálisan megismételhetők. A hagyományos LIFE projektek katalizátor-hatása abban mutatkozik meg, hogy az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politikai szakpolitikák konkrét céljának gyakorlati végrehajtását szolgáló olyan technológiák vagy módszerek kifejlesztését, tesztelését és bemutatását érik el, amelyek a későbbiekben nagyobb léptékben megismételhetők más forrásokból származó támogatással. Az InvestEU esetleg használható a stratégiai integrált projektek és stratégiai természetvédelmi projektek támogatására, valamint a program kihasználtságának javítására.

A környezeti és éghajlati jelentőségű nagy beruházásokhoz uniós szinten elsősorban olyan nagyobb támogatási programok járulnak hozzá, amelyek integrálták céljaik közé a környezetvédelmet és az éghajlat-politikát, gondoljunk például a regionális fejlesztési alapokra, a mezőgazdasági és vidékfejlesztési alapokra, a tengerügyi és halászati alapokra, a Horizont Európa kutatási és innovációs programra, vagy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre, de hatnak erre a területre külpolitikai és pénzügyi eszközök is. Ezzel szemben a LIFE közvetetten fejt ki katalizátor-hatást olyan kis léptékű intézkedések támogatása által, amelyek célja beindítani, bővíteni vagy felgyorsítani a fenntartható termelési, elosztási és fogyasztási szokásokat, javítani a környezet minőségét és hozzájárulni az Unió éghajlat-politikai célkitűzéseinek eléréséhez.

E hatásokat a 2021–2027-es többéves pénzügyi keret alatt is meg kell őrizni.

Mindemellett a LIFE szerepet játszik az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás értelmében vállalt uniós kötelezettségek, a 2030-ig szóló éghajlat- és energiapolitikai keret és a hosszú távú dekarbonizációs célok teljesítéséhez. Összhangban áll az EU azon ambíciójával is, hogy világelsővé váljon a megújuló energiák terén.

A környezettel és az éghajlattal kapcsolatos problémák kihatnak az uniós polgárok egészségére és életminőségére, valamint a természeti erőforrások állapotára és rendelkezésre állására, ezáltal társadalmi és gazdasági költségeket idéznek elő. A körforgásos és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdasági modellre való átállás Európa gazdaságának modernizációját szolgálja, és a Juncker-Bizottság egyik prioritása. A korszerű, tiszta és a jelenleginél körforgásosabb gazdaság kialakításához a beruházásoknak el kell mozdulniuk az új infrastruktúrák, új technológiák, új üzleti modellek felé, ráadásul új termelési és fogyasztási módokat kell kialakítani az áruk és szolgáltatások minden típusa, köztük az élelmiszerek és a természeti erőforrások tekintetében is. Az EU világvezető a környezetvédelem és az éghajlat-politikai fellépés terén. Az elmúlt 40 év folyamán olyan környezetvédelmi szakpolitikák, alapok és eszközök széles körét hozta létre, amelyek a legkorszerűbb elvárásoknak is megfelelnek. Ezt a szerepet az EU meg kívánja őrizni, sőt tovább szeretné erősíteni.

Egyes területeken (úgymint természet és biológiai sokféleség, tengeri ökoszisztémák) a LIFE szerepe egyedülálló és döntő fontosságú. Lényegesek a szinergiák és a kiegészítő hatások különösen a vidékfejlesztési programokkal, de az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást és a katasztrófakockázat-kezelést szolgáló projektek között is. E hatásokat a 2021-től 2027-ig hatályos következő LIFE program alatt fokozni kell, többek között azáltal, hogy a kutatási program alkalmazási körét ki kell terjeszteni a tiszta energiákra való átállást célzó és az éghajlatváltozás mérsékléséhez hozzájáruló intézkedésekre. A „Tiszta energiákra való átállás” alprogramnak a LIFE-ba való integrálása javítja az uniós finanszírozás általános koherenciáját, miközben lehetőséget teremt szinergiák kihasználására más környezetvédelmi és éghajlat-politikai intézkedésekkel. Egyértelmű a komplementaritás a Horizont Európa keretében a tiszta energiák terén végzett kutatáshoz és innovációhoz nyújtott finanszírozással. A Horizont Európa keretében támogatott élvonalbeli kutatás és innováció alakítja ki a következő generációs technológiákat és bevált gyakorlatokat, amelyeket később a „Tiszta energiákra való átállás” alprogram kapacitásbővítési támogatása segítségével lehet elterjeszteni. A „Tiszta energiákra való átállás” alprogram és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz mind jellegük, mind beavatkozási logikájuk tekintetében kiegészítik egymást. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz esetében a határokon átívelő dimenzió a meghatározó.

2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

•Jogalap és szubszidiaritás

Az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politikai fellépés jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 192. cikke. Ez a jogalap a tiszta energiákra való átállást támogató intézkedésekre is vonatkozik, mivel azok közvetlenül hozzájárulnak az éghajlatváltozás mérsékléséhez. A jelenlegi LIFE program is támogat az energiahatékonyság javítására és a megújuló energiaforrások használatára irányuló olyan intézkedéseket, amelyek jelentős szerepet játszanak az éghajlatváltozás mérséklésében, és emellett többnyire más környezeti előnyökkel is járnak (pl. a levegőminőség javítása). A legtöbb környezetvédelmi kérdés határokon és nemzeteken átívelő, és az egyes tagállamok fellépései által nem kezelhető hatékonyan. Az e problémák eredményes kezelését biztosító megfelelő eszközök létrehozásához és a koordináció hiányának elkerüléséhez uniós szintű beavatkozásra van szükség. Ezenfelül a környezeti javak európai közjavak, melyek helyes kezelése alapvető az egységes piac kielégítő működése szempontjából.

3.A VISSZAMENŐLEGES ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

•Utólagos értékelések

Annak ellenére, hogy a LIFE 2014–2020 félidős értékelését viszonylag korán, végrehajtásának elején végezték el, amikor még csak a 2014-es és 2015-ös projektek indultak be, az értékelés megerősítette, hogy a program várhatóan eredményes, hatásos és releváns lesz, és hozzájárul az Európa 2020 stratégia megvalósításához. Ezenkívül az érdekeltek többsége is úgy véli, hogy a LIFE rendkívül fontos eszköz a környezetvédelmi és éghajlat-politikai kérdések kezeléséhez.

•Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

A LIFE félidős értékelésekor számos konzultációs módszert használtak: sor került i. egy 12 hetes nyilvános konzultációra, amelyhez több mint 250-en szóltak hozzá, ii. hat célzott felmérésre, amelyekre több mint 200-an válaszoltak, és iii. több mint 150 interjúra (esetenként helyszíni látogatásokra is) a főbb érdekeltek, úgymint a programok kedvezményezettjei, a projektkoordinátorok, a bizottsági szolgálatok, a Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség munkatársai, a külső szakértők és a pénzügyi eszközök érdekeltjei körében.

Figyelembevételre kerültek a Régiók Bizottsága, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság által a félidős értékelés eredményeire vonatkozóan kiadott vélemények, mivel ezen dokumentumok a LIFE program 2020 utáni sorsával is foglalkoztak.

E javaslat készítésekor is széles körű konzultáció zajlott az érdekeltek körében, egyes környezetvédő civil szervezetek kiegészítő hozzászólásokat nyújtottak be, továbbá a tagállamok is végeztek felméréseket az érdekeltek körében.

A konzultációk igazolták a program relevanciáját az éghajlattal és a környezettel kapcsolatos kérdések kezelése terén, valamint a program folytatásának szükségességét minden főbb intézkedéstípus esetében. Mindazonáltal igény mutatkozik az adminisztráció egyszerűsítésére. Többen javasolták az integrált projektekben rejlő potenciál és katalizátor-hatás hatékonyabb kiaknázását.

•Hatásvizsgálat

A program teljesítményének és katalizátor-hatásának fokozására két lehetőséget vizsgáltunk meg, melyek valamennyi uniós tagállam kérelmezői szempontjából javítanák hozzáférhetőségét. A jelenlegi nemzeti kapacitásépítő projektek helyett (amelyek csak bizonyos tagállamok előtt állnak nyitva) hasznosabbnak tűnik központilag támogatni a teljes nemzeti kapcsolattartó hálózatot, ezért javasolt ennek megvalósítása. A másik lehetőség, vagyis a társfinanszírozás mértékének növelése inkább a későbbiekben fontolandó meg, és a program végrehajtása során kiigazítható.

Több kiegészítő lehetőség merült még fel a program teljesítményének és katalizátor-hatásának fokozására. Ezek is kedvező megítélés alá estek. A jelenlegi LIFE programban végzett kísérleti integrált projektek tanulságai szerint az integrált projektek használatának terjesztése, vagyis a stratégiai integrált projektek használata lenne a leghatásosabb. A stratégiai integrált projektek körének és méreteinek növelése ezért fő prioritásként kezelendő. Ez a LIFE számára a jelenleginél nagyobb költségvetést tenne szükségessé.