BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA amely a következő dokumentumot kíséri Javaslat Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelvnek a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalatok és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében történő módosításáról /* SWD/2013/0128 final */





BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA amely a következő dokumentumot kíséri Javaslat Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelvnek a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalatok és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében történő módosításáról 1. Bevezetés A nem pénzügyi információk alatt általában a környezetvédelmi, a szociális és az irányítási kérdésekre vonatkozó információkat értik. Ezek magukban foglalják a sokszínűséggel kapcsolatos információkat is, mivel az igazgatótanács összetétele a vállalat irányításának integráns részét képezi. Ezen információk az üzleti jelentésekben foglalt nyilatkozatok, különálló vállalatirányítási nyilatkozat, különálló jelentés, weboldal stb. útján tehetők közzé. A környezetvédelmi, szociális és irányítási kérdésekre vonatkozó információk formális közzétételét az uniós jogalkotásban jelenleg a számviteli szabályokról szóló uniós irányelvek[1] (a továbbiakban: irányelvek) szabályozzák. Az átláthatóság e területen történő fejlesztésének szükségességét mindazonáltal hangsúlyozta az egységes piaci intézkedéscsomag[2] és legutóbb megerősítette a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló közlemény[3]. Ez a hatásvizsgálat a nem pénzügyi információk uniós vállalatok általi közzétételének fejlesztését a vállalatirányítással és a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos, a nagymértékben versenyképes szociális piacgazdaság létrejöttét célzó kezdeményezések tágabb körének részét képező intézkedésnek tekinti. 2. Problémameghatározás A bizottsági szolgálatok 1. a nem pénzügyi információk nem megfelelő mértékű átláthatóságával és 2. az igazgatótanácsok sokszínűségének hiányával kapcsolatos két fő problémát azonosították. 2.1. A nem pénzügyi információk nem megfelelő mértékű átláthatósága Jóllehet pozitív trend figyelhető meg, az uniós nagyvállalatok többsége nem megfelelő mértékben elégíti ki az érdekelt felek (ideértve a befektetőket, a részvényeseket, a munkavállalókat és a civil társadalmi szervezeteket) nem pénzügyi jellegű átláthatóság iránti igényét. A rendelkezésre álló információk mennyiségével és minőségével kapcsolatban is merültek fel problémák. – Mennyiség: becslés szerint az összesen körülbelül 42000 uniós nagyvállalat közül csak körülbelül 2500 tesz közzé formálisan évente nem pénzügyi információkat. – Minőség: a közzétett információk gyakran nem kellően fontosak, vagy nem kellő mértékben kiegyensúlyozottak, pontosak és időszerűek. Információhiány mutatkozik különösen a politikák és a kockázatkezelés tartalmi szempontjai tekintetében, valamint különleges időszerű területekkel (emberi jogok, korrupció) kapcsolatban. E probléma mozgatóerőiként piaci és szabályozási hiányosságot azonosítottak: Piaci hiányosság: a piaci ösztönzők elégtelennek vagy egyenlőtlennek tűnnek. Jóllehet a vállalatok növekvő nyomás alatt állnak az átláthatóbbá válás tekintetében, a nem pénzügyi jellegű közzététel előnyeit gyakran hosszú távúnak és bizonytalannak tekintik, míg a rövidtávú költségek viszonylag magasak, és könnyen mérhetők. Ennek következményeként az alkalmasint releváns külső gazdasági hatások a vállalatok általi jelentéstételen kívül maradnak. Szabályozási hiányosság: a megkérdezett érdekelt felek többsége úgy vélte, hogy a számviteli szabályokról szóló irányelvekben rögzített kötelezettségek nem egyértelműek, sértve a jogbiztonságot. Néhány tagállam jogi szabályozása már meghaladta e kötelezettségeket[4], mindazonáltal a nemzeti követelmények jelentős mértékben eltérőnek tűnnek, bonyodalmakat okozva ezzel a belső piaci referenciatársaságok számára. 2.2. A 2. probléma: Az igazgatótanácsok nem kellő mértékű sokszínűsége A hasonló tanulmányi és szakmai hátterű, állampolgárságú, életkorú vagy nemű tagokból álló igazgatótanácsokat szűk látókörű „csoportgondolkodás” jellemezheti. Az eltérő nézetek, értékek és szaktudások hiánya az ülésteremben kevesebb vitával, ötlettel és kritikával jár. Ez negatív hatást gyakorolhat a vállalatirányítási döntések igazgatótanács általi vitatására és felügyeletére. Jóllehet az adatok töredezettsége bonyolulttá teszi a probléma méretének pontos megállapítását, úgy tűnik, hogy az európai igazgatótanácsok sokszínűsége inkább korlátozott. Piaci hiányosság: az igazgatótanács nem kellő mértékű sokszínűsége mindenekelőtt a vállalatokat a helyzet megváltoztatására késztető elégtelen piaci ösztönzőkkel függ össze. E tekintetben az igazgatótanácsi tagok kiválasztásának nem megfelelő gyakorlata hozzájárul a hasonló profilú tagok kiválasztásának fenntartásához. Az igazgatótanács sokszínűségének nem megfelelő mértékű átláthatósága tovább növeli a problémát. A vállalatok által szolgáltatott információkból nem derül ki az igazgatótanács által a sokszínűséggel kapcsolatban a kiválasztási folyamatban alkalmazott megközelítés, a kitűzött célok, vagy hogy azokat miként érték el. Szabályozási hiányosság: a piaci hiányosságokat nem szüntették meg kellő mértékben megfelelő szabályozással. Uniós szinten nem léteznek kifejezetten az igazgatótanácsok sokszínűségére vonatkozó szabályok, és jóllehet néhány tagállam elfogadott bizonyos rendelkezéseket (például a nemi sokszínűség növelése érdekében), jelentős mértékű különbségek vannak megközelítéseik között. E problémák további sérelmeket okoznak bizonyos érdekcsoportok (például vállalatok, befektetők, nem kormányzati szervezetek, állami szervek) számára. Azok negatív hatást gyakorolnak a teljesítményre (a vállalatok nem pénzügyi kockázatait és a külső hatásokat nem megfelelően veszik figyelembe); az elszámoltathatóságra (mivel a vállalatok nem számoltathatók el teljes mértékben a társadalomra gyakorolt hatásukért); a pénzügyi piacok hatékonyságára (mivel a befektetők nem képesek releváns információt építeni döntéshozatali folyamataikba). 2.3. Hogyan fejlődnek tovább a problémák intézkedés nélkül? Globális szinten számos kezdeményezés kínál nem kötelező jellegű útmutatást a vállalatok számára[5]. A pénzügyi információkkal ellentétben azonban a nem pénzügyi információk tekintetében jelenleg nincs általánosan elfogadott szabványalkotó. A sokszínűséggel kapcsolatos kezdeményezések szintén töredezettek, és a múltbeli javulás korlátozott volt. Intézkedésre van szükség, mivel a létező kezdeményezések egyikétől sem várhatók rövid távon kiemelkedő megoldások az azonosított problémákra. 2.4. Szubszidiaritás A nem pénzügyi információk uniós szinten már részben szabályozottak. A tagállamok által alkalmazott eltérő megközelítések mindazonáltal nagyobb különbségeket is eredményezhetnek a belső piacon belül, és a fenntarthatósággal kapcsolatos információk természetüknél fogva országok közötti kérdésnek tűnnek. A sokszínűséget illetően a jelenlegi kezdeményezések túlságosan széttöredezettek. Uniós szintű intézkedés hiányában sok tagállamban nem lesz, vagy csak nagyon lassú előrehaladás lesz a következő években. Ezért szükség van az összehangolt uniós szintű intézkedésre. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés lehetővé teszi az azonosított problémákat kezelő intézkedések megtételét[6]. 3. A célok A javaslat átfogó szakpolitikai célja a fenntartható növekedés és foglalkoztatás tekintetében az egységes piacban rejlő lehetőségek kiaknázásához való hozzájárulás. A nagyobb átláthatóság kulcsfontosságú a vállalatok számára jobb eredmények elérése szempontjából, és az várhatóan növeli a polgárok üzletbe és piacokba vetett bizalmát, és lehetővé teszi a hatékonyabb tőkeallokációt. A gyakorlatban a javaslat céljai a következők: 1) az információ mennyiségének (vagyis a jelentést tevő vállalatok számának) növelése; 2) a közétett információ minőségének javítása; valamint 3) az igazgatótanácsok sokszínűségének fokozása. 4. Szakpolitikai lehetőségek 4.1. A nem pénzügyi információk átláthatósága A fent ismertetett célok elérése érdekében a Bizottság szolgálatai számos szakpolitikai lehetőséget mérlegeltek, különösen a közzététel formája, tartalma és vonatkozása, valamint a követelmény természete alapján, beleértve a következőket: 0) Nem változik a szakpolitika. 1) Nem pénzügyi beszámoló szerepeltetésének követelménye az üzleti jelentésben: e lehetőség szigorítaná a létező rendelkezést a közzététel tartalmával kapcsolatos minimumkövetelmények bevezetésével[7]. 2) Részletes jelentés: e lehetőség azt követelné meg a vállalatoktól, hogy a nemzetközi keretekkel összhangban álló önálló külön jelentés formájában szolgáltassanak információt. A lehetséges adminisztratív terhekre tekintettel különböző jellegű kötelezettségek mérlegelésére került sor: a) kötelező; b) számolj be vagy indokolj; c) önkéntes. E lehetőség mentesítené azokat a vállalatokat, amelyek a többi közzétételi kötelezettség közül egy részletes jelentés készítését vállalják, feltéve hogy e jelentés megfelel a különleges feltételeknek[8]. 3) Kötelező uniós beszámolási standard felállítása. Az alábbi táblázat áttekintést nyújt a szakpolitikai lehetőségek elemzéséről 1. táblázat – A szakpolitikai lehetőségek értékelése || Eredményesség || Hatékonyság (megfelelési költség) || Versenyképesség || Az uniós szabályozással való összhang Mennyiség || Minőség 0. Nincs változás || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 1. Az üzleti jelentésen belüli közzététel követelménye || + || + || + || + || + 2. Részletes jelentés || a) Kötelező || + || ++ || -- || +/? || + b) Számolj be vagy indokolj || +/? || + || - || +/? || + c) Önkéntes || ? || + || + || + || + 3. Kötelező uniós standard felállítása || ++ || + || -- || ? || + A hatás mértéke az alapforgatókönyvhöz viszonyítva (az alapforgatókönyvet a 0 jelzi): ++ erősen pozitív; + pozitív; – – erősen negatív; – negatív; ≈ marginális/semleges; ? bizonytalan; n.a. nem alkalmazható (a bizottsági szolgálatok elemzése). 4.2. Az igazgatótanácsok sokszínűségének fokozása A bizottsági szolgálatok számos szakpolitikai lehetőséget mérlegeltek, beleértve a következőket: 0) Nem változik a szakpolitika. 1) A vállalatoktól az igazgatótanács sokszínűségével kapcsolatos politikájuk közzétételének megkövetelése az üzleti jelentéshez csatolandó vállalatirányítási nyilatkozatban különböző szempontokra tekintettel, ideértve az életkort, nemet, állampolgárságot, valamint a tanulmányi és szakmai háttért. 2) A vállalatok kötelezése arra, hogy az igazgatótanács tagjelöltjei kiválasztásának egyik kritériumaként vegyék figyelembe a sokszínűséget. 3) A vállalatok kötelezése arra, hogy dolgozzanak ki az igazgatótanácsok sokszínűségével kapcsolatos politikát[9]. Azt is meg kell jegyezni, hogy a kvóták bevezetésének lehetőségét elvetették, mivel az egy különálló bizottsági kezdeményezés tárgyát képezi. 2. táblázat – A szakpolitikai lehetőségek értékelése || Eredményesség || Hatékonyság (megfelelési költség) || Versenyképesség || Az uniós szabályozással való összhang || Becsült vállalatonkénti költség 0. Nincs szakpolitikai változás || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 1. A sokszínűséggel kapcsolatos belső politika közzététele az üzleti jelentésben || + || + || + || ++ || €600/1000 2 A sokszínűség az igazgatótanács összetételének egyik kötelező kritériuma || +/? || -/? || +/? || +/? || ? a humánerőforrás-szakemberek díjazásához kapcsolódó lehetséges költségek 3. A sokszínűséggel kapcsolatos politika kidolgozásának követelménye || + || - || - || -/? || ? a humánerőforrás-szakemberek díjazásához és az igazgatótanácsi tagok számának lehetséges növekedéséhez kapcsolódó A hatás mértéke az alapforgatókönyvhöz viszonyítva (az alapforgatókönyvet a 0 jelzi): ++ erősen pozitív; + pozitív; – – erősen negatív; – negatív; ≈ marginális/semleges; ? bizonytalan; n.a. nem alkalmazható 4.3. Az előnyben részesített szakpolitikai lehetőségek A nem pénzügyi információk átláthatóságát illetően a széleskörű szakpolitikai lehetőségeket összehasonlítva az 1. és 2. c) lehetőség kombinációja tűnik a legjobb alternatívának. A vállalatok kötelesek lennének közzétenni lényeges információkat az üzleti jelentésükben foglalt nyilatkozat formájában. Az önkéntes alapon részletes nem pénzügyi jelentést készíteni kívánó vállalatok mentesülnének e kötelezettség alól, feltéve hogy a jelentés megfelel a különleges feltételeknek. Csak a több mint 500 munkavállalót foglalkoztató, tőzsdén jegyzett és nem jegyzett nagyvállalatokat terhelné az új kötelezettség. Ez becslések szerint körülbelül 18000 vállalatot érintene. A vállalatcsoporthoz tartozó leányvállalatok mentesülnének annyiban, amennyiben releváns információikat magában foglalja az anyavállalat konszolidált üzleti jelentése. E politika várhatóan kielégítően fokozza majd az átláthatóságot, miközben alacsonyan tartja az adminisztratív terheket. A sokszínűséget illetően az 1. lehetőség részesítendő előnyben. A vállalatoknak vállalatirányítási nyilatkozatukban információt kellene szolgáltatniuk a sokszínűséggel kapcsolatos politikájukról, beleértve az életkori, nemi, állampolgársági, valamint a tanulmányi és szakmai háttérrel kapcsolatos szempontokat is. A nyilatkozat bemutatná e politika céljait, annak végrehajtását és az elért eredményeket. A sokszínűséggel kapcsolatos politikával nem rendelkező vállalatoknak csak indokolniuk kellene ennek hiányát. Az átláthatóság fokozásával e lehetőség a vállalatokat a kérdéskörrel való fokozottabb foglalkozásra és arra ösztönözné, hogy nagyobb figyelmet fordítsanak igazgatótanácsaik nagyobb mértékű sokszínűségének szükségességére, miközben széleskörű rugalmasságot biztosítana. A vállalatirányítási nyilatkozattal kapcsolatos létező kötelezettségekkel való összhangnak a kkv-kat sújtó további terhek elkerülése mellett történő fenntartása érdekében kizárólag a tőzsdén jegyzett nagyvállalatok lennének kötelesek információt szolgáltatni az igazgatótanács sokszínűségével kapcsolatos politikáról. 5. Az előnyben részesített szakpolitikai lehetőségek főbb hatásainak elemzése 5.1. Fokozott átláthatóság Az előnyben részesített lehetőségek általánosságban a rendelkezésre álló információ mennyiségének növekedését eredményeznék az alapforgatókönyvhöz viszonyítva. A nem pénzügyi jellegű közzétételt illetően a nemzetközi keretekre való támaszkodásnak a közzétett információ minőségének és összehasonlíthatóságának korlátozott javulásával kell járnia. Ha a vállalatok a nem pénzügyi jelentés önkéntes elkészítése mellett döntenének, a közétett információ részletességének szintje szükségszerűen emelkedne. A sokszínűséget illetően a rendelkezés a sokszínűségi mutatók széles körét tenné elérhetővé, gyakran első alkalommal. 5.2. Jobb vállalati teljesítmény A javaslat természete miatt az előnyök a legtöbb esetben nehezen számszerűsíthetők. Az átláthatóság alacsony költségű fokozásával a javaslat mindazonáltal átfogó pozitív hatást gyakorolna a vállalatok teljesítményére, mivel javulna a nem pénzügyi kockázatok és lehetőségek mérése és kezelése. A jobb nem pénzügyi jellegű teljesítmény ebben az esetben alacsonyabb tőkeköltséggel; jobb készletgazdálkodással (a humántőkét is beleértve); fogyasztói hűséggel és jobb vállalatirányítással jár. Az átláthatóság ezenkívül hozzájárulna az igazgatótanácsok nagyobb mértékű sokszínűségéhez, ami várhatóan a vállalatirányítás igazgatótanács általi jobb felügyeletével és általánosságban jobb döntéshozatali folyamatokkal járna. 5.3. Fokozott elszámoltathatóság A lényeges nem pénzügyi információkat rendszeres jelleggel nyilvánosságra hoznák, és azok felhasználhatók lennének civil társadalmi szervezetek és helyi közösségek által a vállalat működéséhez kapcsolódó hatások és kockázatok értékelésére. Az átláthatóbb beszámolási gyakorlatok katalizátorként is működhetnek a vállalatok szempontjából társadalmi felelősségvállalási teljesítményük növelése és javítása tekintetében, vagy ösztönzőleg hathatnak a vállalati társadalmi felelősségvállalási politikák első alkalommal történő kidolgozására, és így pozitív hatást gyakorolhatnak a vállalatok társadalmi megítélésére. A fogyasztói hűség lehetséges növekedése szintén pozitív hatással járhat a keresleti oldalon. 5.4. A tőkepiacok fokozott hatékonysága A javasolt politika rövidtávon kielégítené az összehasonlíthatóbb és pontosabb információ iránti növekvő, a piac irányította igényt, lehetővé téve a befektetők számára átfogóbb értékelési modellek kifejlesztését. A javasolt politika hosszútávon ennélfogva arra ösztönözheti a befektetőket, hogy nagyobb figyelmet fordítsanak a fenntarthatósággal kapcsolatos szempontokra és az általános teljesítményre. A sokszínűséggel összefüggésben a javaslat lehetővé tenné a befektetők számára, hogy információkkal jobban alátámasztott döntéseket hozzanak a vállalat irányítási gyakorlatait illetően. 5.5. Növekvő adminisztratív terhek Az új közzétételi kötelezettség költségesebb lenne, mint a további szabályozás nélküli forgatókönyv. Járulékos költségek merülhetnek fel a megszövegezéssel, a közzététellel, a személyzet célirányú továbbképzésével vagy az adatgyűjtéssel összefüggésben. A javasolt közzététel becsült költsége vállalatonként évi 600 és 4300 EUR között van, és így összesen 10,5 és 75,25 millió EUR közötti költséget eredményez. A részletes jelentés önkéntes elkészítése mellett döntő vállalatoknak alkalmasint magasabb költségeket kell viselniük, de mentesülnek a közzétételi kötelezettség alól[10]. A sokszínűséggel kapcsolatos politika közzétételének becsült költsége 600 és 1000 EUR között van, és így összesen 3,6 és 6 millió EUR közötti költséget eredményez. Mivel az előnyben részesített lehetőség nem vonatkozik a tőzsdén jegyzett kis- és középvállalkozásokra, annak hatása korlátozott. A javasolt politika nem vezetne be új ellenőrzési kötelezettségeket. A könyvvizsgálati költségek javaslat miatti növekedése várhatóan elhanyagolható. 5.6. Egyéb hatások 5.6.1. Társadalmi hatások Az intézkedés az igazgatótanácsokat arra ösztönözheti, hogy nagyobb figyelmet fordítsanak üzleti stratégiáikban a szociális kérdésekre. A fokozott átláthatóság a jobb munkaügyi kapcsolatokhoz és a munkaügyi vitákkal kapcsolatos kockázatok és költségek csökkentéséhez is hozzájárulhat. A vállalat legmagasabb szintű döntéshozó szervének sokszínűségével kapcsolatos fokozottabb átláthatóság minden szervezeti szinten nagyobb mértékű sokszínűséget idézhet elő. Egy sokszínűbb igazgatótanács jobban tükrözheti az érdekelt felek sokszínűségét. 5.6.2. Környezeti hatások A környezetvédelmi politikákkal és kockázatkezelési szempontokkal kapcsolatos lényeges kérdések közzétételének követelménye valószínűleg jobb készletgazdálkodással és belső fenntarthatósági tudatossággal jár. 5.6.3. Az alapvető jogokra gyakorolt hatások Az előnyben részesített lehetőségek várhatóan jótékony hatást gyakorolnak az alapvető jogokra, mivel az uniós vállalatokat politikáik és belső eljárásaik rendszeres felülvizsgálatára ösztönöznék különösen a nagyobb közfigyelem miatt. 5.6.4. Egyéb gazdasági hatások Az intézkedés nem jár jelentős költségvetési vonzatokkal az állami hatóságokra nézve, és nincsenek az EU költségvetését érintő vonzatai. 5.6.5. Harmadik országok és nemzetközi vonatkozások A javasolt politika az EU-t globális vezető szerephez juttatná. Az összhangban állna egyéb harmadik országbeli kezdeményezésekkel, és potenciálisan előmozdítaná azok további fejlődését. A harmadik országokkal fennálló kereskedelmi forgalomra gyakorolt jelentős hatások nem voltak azonosítható, illetve ilyeneket nem jeleztek. 6. Nyomon követés és értékelés A Bizottság a tagállamokkal együttműködve nyomon követi az átdolgozott irányelvek végrehajtását a végrehajtási időszak teljes ideje alatt. A szubszidiaritás elvével összhangban a releváns információkat elsősorban a tagállamoknak kell összegyűjteniük az érintett ügynökségeken vagy értékpapír-piaci szabályozó hatóságokon keresztül. Az előnyben részesített politika hatásainak értékelését el kell végezni annak megállapítása érdekében, hogy a várt hatások mennyiben következtek be. [1] A 78/660 és a 83/349 irányelv. [2] „Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez”, COM(2011) 206. [3] „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult stratégia (2011–2014)”, COM(2011) 681. [4] Ideértve az Egyesült Királyságot, Svédországot, Spanyolországot, Dániát és Franciaországot. [5] Például az ENSZ Globális Megállapodás, az OECD által a multinacionális vállalatok részére kiadott irányelvek, az ILO által a multinacionális vállalatokról és a szociális politikáról kiadott háromoldalú nyilatkozat elvei, az ISO 26000, az ENSZ üzleti és emberi jogokra vonatkozó irányadó elvei, a Globális Jelentéstételi Kezdeményezés. [6] Lásd az EUMSZ 8., 10. és 11. cikkét. [7] Szociális, emberi jogi és a korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatos kérdésekkel egészülne ki a jelenlegi hivatkozás (a környezetvédelem és a foglalkoztatás kérdései). E területeken a közzététel kiterjedne i. a politikákra, ii. a teljesítményre és iii. a kockázatkezelésre, és annak létező nemzetközi keretekre kellene támaszkodnia. A különleges politikával nem rendelkező vállalatok legalább annak hiányát kötelesek lennének megindokolni. [8] i. Magában foglalja az előírt tartalmat; ii. nemzetközi keretekre hivatkozik; és iii. az üzleti jelentéshez csatolják. [9] A vállalatoknak kellene meghatározniuk e politika tartalmát, célokat kitűzniük és értékelniük azok megvalósítását. [10] E költségek a becslések szerint 33 000 és 604 000 EUR közötti összeget tennének ki alapvetően a vállalat és tevékenységei méretétől és összetettségétől függően.