HU    HU 
 
 
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG   
Brüsszel, 2015.4.24.  
COM(2015) 179 final  
  
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE  
Eredményjelentés az EU decentralizált ügynökségeire vonatkozó közös megközelítés 
végrehajtásáról   
 
2 
 Az EU decentralizált ügynökségeire vonatkozó közös megközelítés, amelyet az Európai 
Parlament, a Tanács és a Bizottság 2012 júliusában fogadott el, egységesebb és hatékonyabb 
keretet határoz meg az ügynökségek működése tekintetében.  
A Bizottság vállalta e megállapodás nyomon követését, adott esetben az ügynökségekkel 
együttműködésben. A Bizottság a kö zös megközelítés végrehajtása révén elsősorban az 
irányítás kiegyensúlyozottabbá tételére, a hatékonyság és az elszámoltathatóság javítására, 
valamint a koherencia fokozására törekszik. Ezek a célkitűzések különösen fontosak egy 
olyan időszakban, amikor a hatékony és felelősségteljes erőforrás -felhasználás kiemelt 
szerepet kap.  
A Bizottság 2012. decemberi ütemtervében részletesen ismertette, hogyan kívánja nyomon 
követni a közös megközelítés végrehajtását: felsorolt egy sor olyan kezdeményezést, amelyek 
kapcsán részben maga a Bizottság, részben pedig a tagállamok, az Európai Parlament és a 
Tanács részéről fellépésre van szükség. A kezdeményezések a közös megközelítés 
rendelkezései alapján konkrét elérendő célokat fogalmaznak meg. Az ütemterv meghatározza 
azon célok elérésének határidejét, amelyekért a Bizottság felelős (30 kezdeményezés), és 
kiemel öt olyan kezdeményezést, amelyet a Bizottság prioritásként ítél meg. Az ütemterv 
ezenfelül jelzi, mely esetekben szükséges az ügynökséggel való együttműködés, és h ogy az 
ügynökségek már elkezdték -e a közös megközelítés megvalósítását.  
A közös megközelítés végrehajtásához az ütemtervben felsorolt fellépésekkel párhuzamosan 
szükség van a meglévő ügynökségeket létrehozó jogszabályok egyedi elemzés alapján történő 
kiiga zítására, valamint további jogalkotási aktusok (a személyzeti szabályzat1, illetve a 
költségvetési keretrendelet2) módosítására vagy elfogadására is.  
A Bizottság immár második alkalommal nyújt be jelentést az ütemterv végrehajtásáról. A 
jelentés főként az ütemterv szerint a Bizottság felelősségi körébe tartozó fellépések terén az 
első jelentés3 elfogadása, azaz 2013. december óta elért eredményekre összpontosít. A 
Bizottság tavaly jelentős lépéseket tett az ütemterv célkitűzéseinek teljesítése felé: többek 
között elfogadta az EU decentralizált ügynökségeinek székhely -megállapodásaira vonatkozó 
szabványos rendelkezésekről szóló iránymutatást, az EU decentralizált ügynökségei számára 
kidolgozott kommunikációs kézikönyvet, az EU decentralizált ügynökségein belü li 
összeférhetetlenségek megelőzéséről és kezeléséről szóló iránymutatást, valamint a 
decentralizált ügynökségek teljesítményalapú költségvetés -tervezéséről szóló iránymutatást.  
 
1. Számos eredmény az ütemterv megvalósítása terén  
A Bizottság az ütemtervben am biciózus célokat tűzött ki 2013 -ra és az azt követő évekre. A 
bizottsági szolgálatok és a decentralizált ügynökségek komoly erőfeszítéseket tettek ezek 
megvalósítása érdekében.  
                                                            
1 HL L 287., 2013.10.29., 15. o.  
2 HL L 328., 2013.12.7., 42. o.  
3 http://europa.eu/agencies/documents/2013 -12-
10_progress_report_on_the_implementation_of_the_common_approach_en.pdf   
 
3 
 a. Ügynökségek létrehozása  
2014 -ben a bizottsági szolgálatok az ügynökségektől kapott anyagok alapján összeállították az 
ügynökségek elindítását segítő eszköztárat, amely megkönnyíti az új ügynökség létrehozása 
során követendő eljárások lebonyolítását4. A folyamatosan naprakészen tartott iránymutatás 
mind az ügynökségek, mind a partn er főigazgatóságok számára elérhető.  
Az eszköztár különösen nagy segítséget nyújtott az Egységes Szanálási Testület (ESZT) 
létrehozásában5. A 2014 -ben alapított új uniós testület a Bankunió szanálási hatóságaként 
szorosan együtt fog működni a részt vevő ta gállamok nemzeti szanálási hatóságaival. Az 
ESZT 2015. január 1 -jétől indítja el a hitelintézetek szanálási terveinek kidolgozásával 
kapcsolatos munkáját, és várhatóan 2016. január 1 -jétől kezdi meg teljes körű működését. A 
közös megközelítéssel összhangba n a lehető legrövidebb időn belül alá kell írni az ESZT és a 
belga hatóságok közötti székhely -megállapodást, amihez a Bizottság által 2013 -ban közzétett 
iránymutatások szolgálnak alapul.  
Az ESZT -n kívül jelenleg további hét ügynökség6 nem rendelkezik megfe lelő székhely -
megállapodással. A Bizottság ezért ismételten felkéri az érintett tagállamokat7 és 
ügynökségeket, hogy mielőbb írják alá ezeket a megállapodásokat8. 
 
b. Az ügynökségek működése  
A Bizottság az ügynökségektől kapott visszajelzés alapján (2016 -tól alkalmazandó) 
iránymutatásokat tett közzé az ügynökségek programozási dokumentuma tekintetében9, 
valamint az új költségvetési keretrendeletben előírt követelményeknek megfelelő (2015 -től 
alkalmazandó) sablont dolgozott ki az ügynökségek konszolidált éves t evékenységi jelentése 
számára10. Ezek a dokumentumok11 (a jelentés esetében a 2014. pénzügyi évtől, a 
programozási dokumentum esetében pedig a 2017. pénzügyi évtől) segíteni fogják az 
ügynökségeket e két kulcsfontosságú dokumentum elkészítésében, ezáltal az összes 
ügynökségre nézve hozzájárulnak az irányítás koherenciájának javításához és az 
elszámoltathatóság fokozásához.  
Ami a korlátozott pénzügyi és emberi erőforrásokat illeti, a Bizottság és az ügynökségek 
folytatták az ügynökségek működésének ésszerűsíté sét célzó strukturális intézkedések 
megtervezésével és végrehajtásával kapcsolatos munkájukat:  
                                                            
4 Az üte mterv 10. fellépése.  
5 Az ESZT alapító rendeletének (a 2014. július 15 -i 806/2014/EU rendelet; HL L 225., 2014.7.30.) 64. 
cikke értelmében amennyiben az a Testület sajátos jellegével összeegyeztethető, a pénzügyi 
rendelkezéseknek a 966/2012/EU, Euratom eur ópai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkének 
megfelelően az EUMSZ alapján létrehozott szervekre vonatkozóan elfogadott költségvetési 
keretrendeleten kell alapulniuk.  
6 CPVO, EASA, EMA, ERA, ESMA, Eurofound, FRONTEX.  
7 Franciaország, Németország, Egyes ült Királyság, Írország, Lengyelország.  
8 Az ütemterv 8. fellépése.  
9 Az ütemterv 26. fellépése.  
10 Az ütemterv 31. fellépése.  
11 C(2014) 9641.  
 
4 
  Szolgáltatásnyújtás12: a bizottsági szolgálatok 2014 márciusában elfogadták a 
Bizottság főigazgatóságaira és szolgálataira érvényes szolgáltatás -átterhelési 
irány mutatást. Ez az iránymutatás ugyan nem vonatkozik a decentralizált 
ügynökségekre, azonban meghatározza a belső elszámolás alapelveit (ilyen például az 
ügyfelekkel való egyenlő bánásmód, az átláthatóság és a nonprofit szabály). A 
következetesség biztosítása  érdekében az iránymutatás egy alapvető költségmodellt és 
egy éves jelentési sablont is tartalmaz. A Bizottság más intézmények, decentralizált 
ügynökségek és szervek számára is készít hasonló iránymutatást. Ezzel 
összefüggésben messzemenően figyelembe vesz i a Bizottság által nyújtott 
szolgáltatások tekintetében az ügynökségek által javasolt általános elveket (így például 
az átláthatóság, a támogatásközpontú megközelítés, a hatékonyság, az időszerűség, a 
koherencia és az elszámoltathatóság elvét) is.  
 A szolg áltatási szintre vonatkozó megállapodások felülvizsgálata13: újratárgyalták az 
ügynökségek és a Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatal (PMO) közötti 
szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodásokat, és ennek eredményeképpen a 
tényleges átlagköltsé gek kiszámítására alkalmazandó átlátható költségszámítási 
módszeren alapuló, egyszerűsített feltételeket vezettek be. A későbbiekben a többi 
szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodás felülvizsgálatát is el fogják végezni az új 
iránymutatás fényében.  
 A közbeszerzések terén nyújtott támogatás14: kiegészítő iránymutatást dolgoztak ki az 
ügynökségeknek a Bizottság által kiírt pályázatokon és szerződésekben való 
részvételéhez azokra az esetekre, amelyeknél lehetőség van a hatékonyság javítására. 
A Bizottság ál talános támogatást is nyújt az ügynökségeknek ezen a téren. Ezen belül 
például személyre szabott pénzügyi képzést biztosít a Bizottsággal szolgáltatási szintre 
vonatkozó megállapodást aláíró ügynökségek számára. A Bizottság bevezetett továbbá 
egy pénzügyi információs szolgáltatást, amely keretében a pénzgazdálkodással 
kapcsolatos kérdések mintegy egyharmadát az ügynökségek válaszolják meg. 
Ezenfelül az ügynökségek a jövőben az összes közbeszerzéssel és szerződéssel 
kapcsolatos információt egy helyen, egy e célra kialakított intranetes oldalon érhetik 
majd el.  
 Támogatás az egységek éves beszámolóinak tanúsításához: a költségvetési rendelet 
208. cikkének (4) bekezdése értelmében független külső ellenőr ellenőrzi az egyes 
szervek éves beszámolóit. A Bizottság e zért az ügynökségek rendelkezésére bocsátotta 
az auditokra és ellenőrzésekre vonatkozó keretmegállapodását. Míg minden 
ügynökség teljes mértékben felelős marad az egyes aláírt szerződésekért, az Európai 
Számvevőszék gyakorlataival való összhangnak és a kül ső alvállalkozó által 
elkészített jelentés hozzáadott értékének biztosítása érdekében a feltételeket a 
Számvevőszékkel szorosan együttműködve dolgozták ki.  
 
                                                            
12 Az ütemterv 12. fellépése.  
13 Az ütemterv 13. fellépése.  
14 Az ütemterv 14. fellépése.  
 
5 
 Az ügynökségek nemzetközi tevékenységeinek összehangolása érdekében 
munkamegállapodások születtek a  legtöbb partner főigazgatóság és az ügynökségek között, 
amelyek biztosítják, hogy az ügynökségek hatáskörükön és az intézményi kereten belül 
végzik tevékenységüket15, különös tekintettel azokra az esetekre, amikor az ügynökséget 
létrehozó jogszabály a nemz etközi tevékenység vonatkozásában csak általánosabb jellegű 
rendelkezéseket tartalmaz. A Bizottság folyamatosan figyelemmel követi majd ezt a 
folyamatot.  
A Bizottság 2013 decemberében iránymutatásokat tett közzé az összeférhetetlenség 
megelőzésének és keze lésének16 fontos témájában. A Bizottság felhívja az ügynökségeket, 
hogy ezen iránymutatásokkal összhangban késedelem nélkül fogadják el az 
összeférhetetlenségre vonatkozó keretszabályaikat. Az ügynökségeknek oly módon kell 
megoldást találniuk az összeférhet etlenségek kezelésére, hogy amellett megmaradjon a 
lehetőségük a lehető legjobb minőségű tudományos tanácsadás igénybevételére. A Bizottság 
emlékeztet arra, hogy az ügynökségek jogilag független szervezetek, ezért teljes mértékig 
felelősek az összeférhetet lenség gyakorlati kezeléséért és azért, hogy milyen módon 
biztosítják és ellenőrzik az alapelvek betartását ezen a területen, illetve hogy hogyan tesznek 
jelentést minderről.  
Az EU -minősített adatok (EUCI) cseréjével kapcsolatos legjobb gyakorlatok megoszt ása17 
érdekében a Bizottság létrehozta az uniós decentralizált ügynökségek biztonsági területen 
dolgozó tisztviselőinek hálózatát. A hálózat tagjai rendszeresen (legalább évente) interaktív 
üléseken osztják meg egymással általánosságban az EU -minősített ada tok kezelésével, illetve 
konkrétan azok cseréjével kapcsolatos tapasztalataikat és bevált gyakorlataikat. Ezenfelül a 
Bizottság az aláírt szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodások útján számos 
ügynökségnek egyéb biztonsági kérdésekben (szolgálati belé pőkártyák előállítása, biztonsági 
képzés, az épületek fizikai védelmével kapcsolatos tanácsadás stb.) is támogatást biztosít.  
c. Értékelés, ellenőrzés és az OLAF szerepe  
A Bizottság folytatja az értékelési iránymutatásainak felülvizsgálatát18. Ebben a folyamat ban 
az ügynökségek is részt vettek. A bizottsági szolgálatok által végzett összes értékelésre 
alkalmazandó iránymutatások képezik majd az ügynökségekre vonatkozó, az ügynökségek 
teljesítményjavítási hálózatának keretében kidolgozott értékelési kézikönyv al apját.  
A Belső Ellenőrzési Szolgálat (IAS) ellenőrzési programjának kidolgozása során 
portfóliószintű kockázatértékelési megközelítést alkalmazott. Egy sor meghatározott kritérium 
alapján megállapítják az egyes ügynökségek kockázati besorolását. Az ellenőr zött 
ügynökségek kockázati besorolását évente felülvizsgálják. Az ellenőrzések gyakoriságáról, 
típusáról és folyamatáról az egység kockázati besorolása és a konkrét folyamatszintű 
kockázati információk fényében döntenek. Ezenfelül megfelelő rendelkezések s zabályozzák 
majd az alacsonyabb kockázatú ügynökségeknél alkalmazandó minimális ellenőrzési 
folyamatot is. Ami az ajánlások végrehajtásának nyomon követését illeti, a gyakoriság az 
időszakos/éves ellenőrzésről a legfontosabb ajánlások esetében a folyamatos  ellenőrzés és 
                                                            
15 Az ütemterv 17. fellépése.  
16 Az ütemterv 33 –35. fellépése.  
17 Az ütemterv 37. fellépése.  
18 Az ütemterv 45. fellépése.  
 
6 
 nyomon követés felé tolódik el. Az optimális ellenőrzési lefedettség biztosítása érdekében az 
IAS – az ügynökségekre és más önálló szervekre vonatkozó új chartájával összhangban – 
felkínálja a belső ellenőrzési részleggel való együttműködés és koordináció lehetőségét.  
Az OLAF 2014 januárjában két munkaértekezletet rendezett az ügynökségek számára, 
amelyeken további részletes útmutatást nyújtott azoknak a csalás elleni stratégiájuk 
kidolgozásához, és a későbbiekben különböző ügynökségeknek sze mélyre szabott támogatást 
is biztosított. A mai napig az EFCA, a CEDEFOP, az EASA, az EIGE, az EIOPA, az ESMA 
és a BPHH fogadott el csalás elleni stratégiát,  az EBA vonatkozó stratégiája pedig jelenleg 
elfogadás alatt van.  
d. A pénzügyi és humán erőforrások é s a költségvetési folyamat igazgatása  
2013 -ban – a 2014. évi uniós költségvetés egyeztetési folyamata keretében – az Európai 
Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodott arról, hogy az ügynökségek forrásaival 
foglalkozó intézményközi munkacsoportot hoz nak létre. A 2014 –2020 közötti időszakra 
vonatkozó többéves pénzügyi keret rendelkezéseinek megfelelően a három intézmény 
kötelezettséget vállalt arra, hogy az elkövetkező öt év folyamán fokozatosan 5% -kal csökkenti 
az összes uniós intézmény, szerv és ügyn ökség alkalmazotti állományának létszámát, és 
megállapodott arról, hogy a decentralizált ügynökségek esetében szorosabb és folyamatosabb 
ellenőrzésre van szükség a koherens megközelítés biztosítása érdekében. Az ügynökségek 
forrásaival foglalkozó intézmény közi munkacsoport 2014 -ben két alkalommal ülésezett, és 
várhatóan 2017 végéig folytatja munkáját: eddigre valószínűleg elfogadják a 2018 -as 
költségvetést, és elérik az 5% -os célt.  
Az új költségvetési keretrendelet értelmében a humánerőforrás -gazdálkodási programozási 
eszköz (azaz a többéves személyzetpolitikai terv) az éves és többéves munkaprogramokat az 
emberi és pénzügyi erőforrásokra vonatkozó programokkal kombináló új, egységes 
programozási dokumentum részét fogja képezni. Az új eszközt19 a 2017 -es pro gramozási 
időszaktól kezdve használják majd az ügynökségek. Ezenfelül új beszámolási 
iránymutatásokat is kidolgoztak a beszámolási követelmények egyszerűsítése, azaz a humán 
erőforrásokkal kapcsolatos beszámolási szempontoknak a pénzügyi és 
tevékenységjele ntésekkel való összefogása érdekében.  
A Bizottság szolgálatai az ügynökségekkel folytatott részletes konzultációt követően 
iránymutatásokat20 tettek közzé az ügynökségek igazgatói által elért eredmények értékelését 
célzó, személyre szabott teljesítménymutat ókról21. A mutatók eredményeit az Európai 
Parlament és a Tanács fel fogja használni az ügynökségek zárszámadási eljárása keretében 
végzett munkája során.  
A személyzeti szabályzat legutóbbi reformja egyszerűsített eljárás alkalmazását teszi lehetővé 
a végreh ajtási szabályok ügynökségeknél történő alkalmazása tekintetében. Ezenfelül a 
további egyszerűsítés érdekében a Bizottság szolgálatai olyan új iránymutatásokat22 dolgoztak 
ki a végrehajtási szabályok elfogadásához, amelyek idő - és forrásmegtakarítást tesznek 
                                                            
19 Az ütemterv 26. fellépése.  
20 SWD(2015) 62.  
21 Az ütemterv 89. fellépése.  
22 Az ütemterv 87. fellépése.  
 
7 
 lehetővé a folyamat során. A bizottsági szolgálatok és az ügynökségek közötti együttműködés 
eredményeképp megszülettek az ügynökségek alkalmazottainak foglalk oztatására és 
előmenetelére vonatkozó végrehajtási mintaszabályok, amelyek remélhetőleg segítenek 
elkerülni az ügynökségek szabályai közötti átfedéseket és eltéréseket.  
Ami az igazgatással kapcsolatos kérdéseket és a fegyelmi eljárásokat illeti, a bizottsá gi 
szolgálatok az ügynökségekkel szorosan együttműködve létrehozták a fegyelmi kérdéseket 
kivizsgáló személyek ügynökségközi csoportját, és ehhez kapcsolódóan a Bizottság intenzív 
képzéseket is szervezett.  
Végül a bizottsági szolgálatok folytatják az ügynö kségek belső tervezésére és bevétel -
előrejelzésére vonatkozó iránymutatás kidolgozásával kapcsolatos munkájukat: a legjobb 
gyakorlatokon alapuló útmutató segít az e problémában érintett ügynökségeknek az átviteli és 
törlési arányok csökkentésében23. 
 
2. Az ügy nökségeket létrehozó jogszabályok felülvizsgálata  
A Bizottság 2014 -ben javaslatot tett a CEPOL alapító okiratának a közös megközelítésben 
előírt elvek szerinti kiigazítására. A javaslat figyelembe veszi a felülvizsgált költségvetési 
keretrendelet vonatkozó  rendelkezéseit is. A felülvizsgálatra azért volt szükség, hogy a 
CEPOL megkapja az uniós bűnüldözési képzési rendszer végrehajtásához megfelelő jogi 
felhatalmazást és a szükséges forrásokat. A javaslat összhangban van a CEPOL Budapestre 
költöztetésére irá nyuló társjogalkotói döntéssel. A társjogalkotók elvetették a Bizottság 
eredeti javaslatát, amely a CEPOL és az Europol összevonását szorgalmazta.  
A CEPOL, az Eurojust, az Europol és a BPHH alapító okiratának felülvizsgálatával 
kapcsolatban a Bizottság fon tos reformelemekre tett javaslatot a közös megközelítés teljes 
körű végrehajtásának biztosítása érdekében. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az érintettek 
intézményközi megállapodás keretében vállalták, hogy az ügynökségeket létrehozó 
jogszabályok hasonló felülvizsgálatai esetén ki fogják használni az alkalmat a közös 
megközelítés végrehajtására és érvényesítésére, így például az igazgatóság felügyeleti 
szerepének megerősítésére (többek között a Bizottság teljes körű részvételének biztosítása 
révén), az iga zgatók kiválasztási eljárása átláthatóságának biztosítására, a több évet felölelő 
elemeket tartalmazó programozási dokumentum szükségszerű elfogadására, adott esetben (ha 
ez hozzájárul a hatékonyság javításához) végrehajtói testület létrehozására, valamint  az 
értékelések és ellenőrzések jobb nyomon követésére irányuló kötelezettség előírására. 
Figyelemmel a bizonyos ügynökségek alapító jogszabályainak felülvizsgálatáról folyó 
intézményközi vitákra, a Bizottság sajnálatosnak tartja, hogy nincsen kellő politi kai 
elkötelezettség az uniós ügynökségekre vonatkozó közös megközelítés tiszteletben tartásának 
biztosítására, különös tekintettel az ügynökségek igazgatói struktúráinak összetételére és 
szerepére.  
                                                            
23 Az ütemterv 82. fellépése.  
 
8 
 A Bizottság üdvözli, hogy 2014 -ben elfogadták az Európai G NSS Ügynökség (GSA) 
felülvizsgált alapító rendeletét24, amelyet nagymértékben összhangba hoztak a közös 
megközelítésben előírt elvekkel.  
 
3. A Bizottság képviselőinek szerepe az ügynökségek igazgatóságában  
Az ügynökségek igazgatóságában jelen lévő bizottsági k épviselők 2013 -hoz hasonlóan ebben 
az évben sem aktiválták a közös megközelítés által létrehozott riasztási/előrejelző 
mechanizmust. A Bizottság ismét emlékeztet arra, hogy ez az eszköz elsősorban nem jogi, 
hanem politikai dimenzióval bír. A Bizottság képv iselője nem jogosult az igazgatóság által 
hozott határozat felfüggesztésére. A rendszer azonban lehetővé teszi a Bizottság 
képviselőinek, hogy hivatalosan kifejezzék az igazgatóság határozataival szembeni 
ellenvéleményüket, illetve következő lépésként felh ívják az Európai Parlament és a Tanács 
figyelmét az esetleges eltérésekre, ezáltal biztosítva az uniós politikákkal való koherenciát és 
azt, hogy az ügynökségek tevékenysége összhangban legyen a feladatkörükkel és megfeleljen 
az uniós jognak.  
A Bizottságna k az ügynökségek igazgatóságában helyet foglaló képviselői továbbra is 
támogatták az ügynökségeket a közös megközelítés végrehajtásában: ennek érdekében 
nyomon követték az ütemterv végrehajtását az egyes ügynökségeknél, figyelemmel követték 
az előrehaladás t, és nehézségek esetén értesítették a partner főigazgatóságot és a központi 
szolgálatokat.  
Ha a Bizottság illetékes megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselői egy ügynökséget 
kivételes jelleggel a költségvetés végrehajtásával összefüggő feladatokkal bíznak meg, ebben 
az esetben különösen fontos, hogy megbízhassanak az ügynökség jelentéseiben közölt 
ellenőrzési eredményekben és mutatókban, és hogy ezáltal megbizonyosodhassanak a belső 
ellenőrzési célkitűzéseknek a vonatkozó költségvetés -végrehajtási fe ladatok tekintetében 
történő teljesítéséről. Ebben az összefüggésben az egyes megbízott, engedélyezésre jogosult 
tisztviselők az ügynökség igazgatóságában jelen lévő bizottsági képviselők által gyűjtött 
információkra is támaszkodhatnak.  
 
4. Következtetések  
A Bizottság – korábbi kötelezettségvállalásaival összhangban – 2013 -ban és 2014 -ben is sok 
munkát fektetett az uniós decentralizált ügynökségekre alkalmazandó közös megközelítés 
nyomon követésére vonatkozó ütemtervvel kapcsolatos felelősségi körébe tartozó 
intézkedések végrehajtásába. A Bizottság ezenfelül jogalkotási javaslatainak előkészítése 
során részletesen és egyenként megvizsgálta, hogy azok valóban összhangban vannak -e a 
közös megközelítéssel. Munkája során a Bizottság elsősorban az irányítás 
kiegyens úlyozottabbá tételére, a hatékonyság és az elszámoltathatóság javítására, valamint a 
koherencia fokozására törekedett.  
                                                            
24 HL L 150., 2014.5.20., 72. o.  
 
9 
 Noha a közös megközelítésre vonatkozó ütemterv végrehajtásában az oroszlánrészt a 
Bizottság vállalta, mindamellett az ügynökségek is aktí van részt vettek a folyamat egészében. 
A Bizottság üdvözli az ügynökségek proaktív hozzáállását, és nyugtázza az ütemterv szerint 
az ügynökségek felelősségi körébe tartozó fellépésekről szóló, az uniós ügynökségek hálózata 
által 2015 februárjában elfogadot t jelentést.  
A közös megközelítés keretében végrehajtandó reformok az elkövetkező évek tekintetében is 
rendkívül fontosak lesznek majd. A Bizottság a jövőben is védeni fogja a közös 
megközelítésben előírt elveket, és felkéri az Európai Parlamentet, a Tanác sot, a tagállamokat 
és magukat az ügynökségeket, hogy hasonlóképpen járjanak el, különösen a közvetlen 
felelősségi körükbe tartozó kérdésekben.