[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 18.2.2009

COM(2009) 66 végleges

2009/0027 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal létrehozásáról

{SEC(2009) 153}{SEC(2009) 154}

INDOKOLÁS

1) A javaslat háttere

- A javaslat okai és céljai

E javaslat a menekültkérdés átfogó politikájának kialakítását célzó európai uniós erőfeszítések keretébe illeszkedik. A közös európai menekültügyi rendszer (KEMR) megteremtését célzó munka az 1999. októberi tamperei Európai Tanács által adott iránymutatások alapján az Amszterdami Szerződés 1999. májusi hatályba lépését követően azonnal megkezdődött.

2004-től kezdődően a Hágai program - amelynek több éves program célkitűzése a szabadság, a biztonság és a jog megszilárdítása - többek között meghatározta, hogy az Unió értékeinek és emberjogi hagyományainak megfelelően hatékony és harmonizált eljárás megteremtésén keresztül közös menekültügyi térséget kell létrehozni. Ennek keretében és a jogalkotói erőfeszítések támogatása érdekében a Hágai program előírta egy európai támogató hivatal létrehozását, amelynek feladata a közös európai menekültügyi rendszerhez kapcsolódó tagállamok közötti együttműködés minden formájának elősegítése (a közös menekültügyi eljárás létrejöttét követően és értékelés alapján). A 2008. áprilisi Bel- és Igazságügyi Tanács a következtetéseiben egyértelműen felkérte a Bizottságot, hogy tegyen ezirányú javaslatokat. A Bizottság a 2008 júniusában elfogadott menekültügyi cselekvési tervében (COM(2008)360) bejelentette azon szándékát, hogy jogalkotási javaslatot tegyen a Hivatal létrehozásáról. Végül 2008 szeptemberében az Európai Tanács elfogadta az Európai Bevándorlási és Menekültügyi Paktumot, és megállapodott, hogy „2009-ben európai támogató hivatalt hoz létre, melynek feladata az információ, az elemzések és a tapasztalatok tagállamok közötti cseréje és a menekültjog iránti kérelmek vizsgálatával megbízott hivatalok közötti konkrét együttműködés fejlesztése”.

E javaslat célja, hogy a Bizottság által 2008 júniusában elfogadott menekültügyi cselekvései terv keretében választ adjon a Tanács és az Európai Tanács kéréseire. A Bizottság javaslatot tesz az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal létrehozására, amelynek intézményes formája szabályozó ügynökség, és amelynek feladata a tagállamok közötti menekültügyi gyakorlati együttműködés megkönnyítése és megerősítése, valamint a közös menekültügyi rendszer jobb kidolgozásának elősegítése. A Bizottság a 2008. márciusi, szabályozó ügynökségekkel kapcsolatos közleményében (COM(2008)135) kilátásba helyezte a menekültügyi szabályozó hivatal esetleges létrehozását, ebben előírta az új szabályozó ügynökségek létrehozásáról szóló moratóriumot, ugyanakkor kizárta e moratóriumból egy, a menekültügy területén tevékenykedő esetleges ügynökség létrehozását.

- Háttér-információk

A Bizottság által 2008 júniusában elfogadott menekültügyi cselekvési terv előírja a közös európai menekültügyi rendszer már létező eszközeinek kiegészítését. Ugyanakkor a jogalkotási szempontból nagyratörő fellépéshez a menekültügyi gyakorlati együttműködés megerősítése szükséges. A huszonhét tagállam döntéshozatali eljárásaiban megfigyelhető jelentős eltérések a nemzetközi védelemre vonatkozó kérelmeket illetően nem pusztán az egyébként elmélyítendő jogszabályi harmonizációtól függnek. Az eltérések más, nem jogszabály-alkotási tényezőkből is adódnak; ezek között szerepelnek nevezetesen a különböző tagállamok eltérő hagyományai és gyakorlatai, különösen pedig a nemzetközi védelmet kérelmezők származási országával kapcsolatos információs különbségek. Ezért a tagállamok közötti menekültügyi gyakorlati együttműködés megerősítése rendkívül fontos ahhoz, hogy a tagállamok a nemzetközi védelem iránti kérelmek feldolgozása területén közeledjenek egymáshoz. E rendeletjavaslat előkészítéséhez mindezen nehézségeket részletesen elemeztük a Bizottság szolgálatai által készített hatáselemzés keretében, amely azonosítja és értékeli a különböző lehetőségeket, valamint a legjobbnak tartott lehetőséget.

- Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen

E rendeletjavaslat a közös európai menekültügyi rendszerre vonatkozó közösségi vívmányok keretébe illeszkedik.

- Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel

E javaslat teljes mértékben illeszkedik a Bizottság által 2008 júniusában elfogadott menekültügyi cselekvési tervhez, célozva egyrészt a menekültügyi jogalkotás megerősítését a hatékony és a nemzetközi védelmet kérelmezők számára igazságos közös európai menekültügyi rendszer megteremtésének elérése érdekében, célozva másrészt e jogalkotói erőfeszítés támogatását a tagállamok közötti, összetett szempontú menekültügyi gyakorlati együttműködés megerősítése által.

2) Konzultáció az érdekelt felekkel; hatásvizsgálat

- Konzultáció az érdekelt felekkel

A Bizottság által 2008 júniusában elfogadott menekültügyi cselekvési terv, amely előírja, hogy a Bizottság jogszabály-javaslatot fogad el a Támogató Hivatal létrehozása céljából, a Bizottság által 2007 júniusában bemutatott zöld könyv alapján készült, mely utóbbi a közös európai menekültügyi rendszer második szakaszában elképzelhető lehetőségek meghatározását célozta. A zöld könyv számba vette a kilátásba helyezett Menekültügyi Támogató Hivatalra vonatkozó különleges kérdéseket. A nyilvános konzultációra válaszul a menekültügy területén tevékenykedő szereplők széles köréből összesen 89 hozzászólás érkezett többek között húsz tagállam, regionális és helyi hatóságok, a Régiók Bizottsága, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR), az akadémiák tagjai, politikai pártok és számos nem-kormányzati szervezet részéről. A Zöld Könyvre érkezett válaszok nagy támogatásról tettek tanúbizonyságot az érintett felek részéről a menekültügyi gyakorlati együttműködés erősítését és az e tevékenységeket célzó támogató struktúrák létrehozását illetően. A menekültügyi cselekvési terv legmegfelelőbb lehetősége egyértelműen magában foglalja az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal megteremtését.

A Bizottság 2008 során megvalósíthatósági külső tanulmányt készíttetett egy, a menekültügyi gyakorlati együttműködést támogató szerkezet létrehozásáról. E tanulmány – tíz esettanulmányon és ötven érintett féllel folytatott interjún keresztül - lehetővé tette az érintett felekkel folytatott széleskörű konzultációt. 2008 áprilisában és 2008 júniusában két munkamegbeszélésre került sor annak érdekében, hogy az érintett felek felszólalhassanak a menekültügyi támogató struktúrára váró feladatok és annak intézményi megszervezése vonatkozásában. A tanulmány 2008 végére készült el. E javaslat hatástanulmányát a Bizottság szolgálatai készítették. A hatástanulmány e javaslathoz csatoltan olvasható.

3) A javaslat jogi elemei

- A javaslat összefoglalása

A javaslat előírja a szabályozó ügynökség formájában megvalósuló Menekültügyi Támogató Hivatal (a továbbiakban: a Hivatal) létrehozását, amely egy, a jogalkotó által létrehozott autonóm jogi személy, annak érdekében, hogy részt vegyen az európai szintű ágazat szabályozásában és a közösségi politika megvalósításában. A hivatal feladatai révén hozzájárul a menekültüggyel kapcsolatos közösségi szabályok megvalósulásához és alkalmazásához az EU teljes területén.

Az ügynökség nem döntéshozatali természetű lesz, és olyan, menekültügyi gyakorlati együttműködést támogató ösztönző tevékenységet fog folytatni, mint az ajánlás, a tudományos hatósághoz folyamodás, a legjobb gyakorlatok hálózatba illesztése és összhangba állítása, a szabályok alkalmazásának értékelése és megvalósítása, stb.

A Hivatal megbízatása három fő feladat köré csoportosul: a gyakorlati menekültügyi együttműködés támogatása, a különösen nagy terhelésnek kitett tagállamoknak nyújtott segítség, valamint hozzájárulás a közös európai menekültügyi rendszer kidolgozásához.

Külön fejezetet szenteltünk a menekültügyben jártas szakértőkből létrejött menekültügyi támogató csoportok Hivatal általi koordinálásának annak érdekében, hogy biztosítható legyen a menekültügyi rendszerükben különösen nagy terhelésnek kitett tagállamok működési támogatása.

Fontos lesz a szoros együttműködés kialakítása a Hivatal és a külső szereplők, különösen az UNHCR között – amelyet teljes mértékben bevonnak a Hivatal tevékenységeibe –, tekintettel e külső szereplők által biztosított szakértelemre a menekültügy területén.

Az ügynökség székhelyére vonatkozó döntést az állam- és kormányfők hozzák meg[1].

A Hivatalt a tagállamok és a Bizottság képviselőiből álló igazgatótanács, illetve egy végrehajtó bizottság vezeti. A Hivatal napi irányításáért a Hivatal ügyvezető igazgatója felel, akit a Bizottság javaslatára az igazgatótanács nevez ki.

- Jogalap

A Hivatal a közös európai menekültügyi rendszer megvalósításához járul hozzá oly módon, hogy a menekültügy területén kiépíti a gyakorlati együttműködést a tagállamok között, biztosítja a magas szintű szaktudást, és koordinálja az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a különösen nagy terhelésnek kitett országokat segíteni lehessen a menedékkérelmek megvizsgálásában. Az erre vonatkozó jogalapot az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 63. cikkének 1. és 2. pontja, valamint 66. cikke tartalmazza.

- A szubszidiaritás elve

A szubszidiaritás elve érvényesül ott, ahol a javaslat nem tartozik a Közösség kizárólagos hatáskörébe. A javaslat célkitűzései kizárólag a tagállamok által nem valósíthatók meg kellő mértékben, és több okból kifolyólag hatékonyabban valósíthatók meg közösségi szinten. Amennyiben a tagállamok egyedül cselekszenek, a kockázat abban rejlik, hogy továbbra is különbségek állnak fenn a nemzetközi védelmet kérelmezőkkel való elbánásban. Tekintettel a nemzetközi védelemhez kapcsolódó kérdések nemzetek fölötti természetére, a Hivatal – különösen a legjobb gyakorlatok cseréje révén és a megfelelő képzések megszervezése által - hozzájárulhat a menekültügyre vonatkozó jogalkotás kidolgozásában e különbségek és eltérések csökkentéséhez, azok ugyanis az együttműködés jelenlegi gyakorlata révén a nemzeti szintű fellépésen keresztül nem csökkentek érezhető és hatékony mértékben. Ebből következően a javaslat tiszteletben tartja a szubszidiaritás elvét.

- Az arányosság elve

A javaslat tiszteletben tartja az arányosság elvét, amennyiben a Hivatal nem döntéshozó természetű ügynökség lesz, és megbízása a gyakorlati együttműködés és a menekültügyi jogalkotás legjobb megvalósításának támogatási funkciójára korlátozódik.

- A jogi aktus típusának megválasztása

Javasolt eszköz(ök): Rendelet

Semmilyen más eszköz nem felelne meg, hiszen a szabályozó ügynökséget mindig a megbízatását és szervezetét célzó alapító rendelet alapján hozzák létre.

4) Költségvetési vonzatok

Az ügynökség létrehozása hatással lesz a közösségi költségvetésre. A Hivatalra alkalmazandó pénzügyi szabályozás alapja az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet[2] 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet[3]. A Hivatalt a közösségi költségvetés egyik költségvetési tétele alapján finanszírozzák. E rendelethez pénzügyi kimutatás kapcsolódik.

A menekültügyi gyakorlati együttműködés támogatására vonatkozó költségek ésszerűsítése érdekében, illetve amennyiben az Európai Menekültügyi Támogató Hivatalra bízott bizonyos feladatokat jelenleg az Európai Menekültügyi Alap (EMA)[4] címén finanszírozzák, szükségesnek tűnik a jelenleg az EMÁ-hoz rendelt költségvetési eszközök egy részének áthelyezése a Hivatal javát szolgáló közösségi fellépések címéhez annak elkerülése érdekében, hogy a különböző jogi eszközök párhuzamosan előírják a menekültügy területén egymáshoz hasonló tevékenységek finanszírozását.

Hasonlóképpen, a Bizottság a különböző, menekültügyre vonatkozó jogi eszközök közötti koherencia érdekében fontolóra veszi az Európai Migrációs Hálózat létrehozásáról szóló 2008. május 14-i 2008/381/EK tanácsi határozat[5] módosítását.

5) Kiegészítő információk

- A javaslat bemutatása

I. fejezet – AZ EURÓPAI MENEKÜLTÜGYI TÁMOGATÓ HIVATAL LÉTREHOZÁSA ÉS KÜLDETÉSE

1. és 2. cikk

A fejezet általános módon mutatja be a rendelet tárgyát a Hivatal megteremtésével és a Hivatal küldetésének általános meghatározásával.

II. fejezet – AZ EURÓPAI MENEKÜLTÜGYI TÁMOGATÓ IRODA FELADATAI

A Hivatal feladatai három szakaszra bonthatók: a menekültügyi gyakorlati együttműködés támogatása, a különösen nagy terhelésnek kitett tagállamok támogatása, hozzájárulás a közös európai menekültügyi rendszer kidolgozásához.

1. szakasz (3-7.cikk): a menekültügyi gyakorlati együttműködés támogatása.

E cikkek meghatározzák a Hivatal működését a legjobb gyakorlatok cseréjét, a származási országra vonatkozó információkat, a „Dublin rendelet” keretében a tagállamok közötti együttműködés támogatását, az áthelyezési támogatást, a fordítási és tolmácsolási támogatást, a képzési támogatást, a technikai támogatást és a külügyi támogatást illetően.

2. szakasz (8-10. cikk): A különösen nagy terhelésnek kitett tagállamok támogatása

E cikkek meghatározzák a különös terhelés fogalmát, megszervezik az információgyűjtést és - elemzést, csakúgy, mint a terhelésnek kitett tagállamok támogatási fellépéseit (különösen a korai figyelmeztető rendszer, a menekültjog iránti kérelmek elsődleges elemzése, a megfelelő fogadókörülmények gyors kialakítása a terhelésnek kitett tagállam által, a menekültügyi támogató csoportok koordinálása, amelynek működési módját e rendelet 3. fejezete határozza meg.)

3. szakasz (11-12.cikk): Hozzájárulás a közös európai menekültügyi rendszer kialakításához.

E cikkek meghatározzák a Hivatal működését az információgyűjtés és –csere tekintetében, csakúgy, mint a Hivatal jelentéseit és egyéb dokumentumait (különösen az uniós menekültügyi helyzet éves jelentése és az olyan menekültügyi közösségi eszközök létrehozására vonatkozó általános dokumentumok, mint különösen az iránymutatások és az operatív kézikönyv).

III. fejezet – MENEKÜLTÜGYI TÁMOGATÓ CSOPORTOK

13-21. cikk

A Hivatal működési és technikai segítségnyújtást szervezhet a különösen nagy terhelésnek kitett, azt kérelmező tagállam(ok) számára, és megfelelő ideig koordinálhatja (egy vagy több) menekültügyi támogató csoportnak a kérelmező tagállam területére történő, meghatározott időre szóló telepítését.

A menekültügyi támogató csoportok különösen a tolmácsolási szolgáltatások, a származási országra vonatkozó információk megismerése, továbbá a menedékügyi akták feldolgozása és kezelése területén biztosítanak szakértelmet.

IV. fejezet – A HIVATAL FELÉPÍTÉSE

22-32. cikk

E cikkek a Hivatal szerveinek és működésmódjának meghatározásával megszervezik a Hivatal intézményes szerkezetét. A Hivatal vezetési és igazgatási szerkezete konkrétan az igazgatótanácsból, az ügyvezető igazgatóból és alkalmazottaiból, a végrehajtó bizottságból és a konzultációs fórumból áll.

Az UNHCR-t a különféle döntéshozó szervekben és a Hivatal munkájában való részvételén keresztül teljes mértékben bevonják a Hivatal tevékenységeibe.

A tagállamok és a Bizottság tagjai az igazgatótanácsnak. Minden tagállam egy szavazattal rendelkezik. A Bizottság két szavazattal rendelkezik.

V. fejezet - PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

33-37. cikk

E cikkek részletezik a Hivatal irányítására szolgáló pénzügyi és költségvetési rendelkezéseket. E rendelkezések a tárgyban egységesek a szabályozó ügynökségek alapító okirata keretében.

VI. fejezet – A SZEMÉLYZETRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

38-39. cikk

E cikkek részletezik a Hivatalt irányító személyzetre vonatkozó rendelkezéseket. E rendelkezések a tárgyban egységesek a szabályozó ügynökségek alapító okirata keretében.

VII. fejezet – ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

40-52. cikk

E cikkek részletezik a Hivatal irányítására szolgáló általános rendelkezéseket. E rendelkezések a tárgyban egységesek a szabályozó ügynökségek alapító okirata keretében.

- Értékelés

A rendelet 45. cikke előírja a Hivatal értékelését, amely a rendelet hatályba lépésétől számított legkésőbb öt éven belül alkalmazandó. Az értékelés a Hivatalnak a gyakorlati menekültügyi együttműködésre és a közös európai menekültügyi rendszerre gyakorolt hatását célozza. Különösen vizsgálja a Hivatal feladatainak esetleges kiigazítási vagy kiterjesztési szükségét, beleértve egy ilyen módosítás vagy kiterjesztés pénzügyi következményeit. Az értékelés ezen kívül megvizsgálja, hogy az irányítási szerkezet megfelelő-e a Hivatal feladatainak teljesítéséhez. Az értékelés számba veszi az érdekelt felek véleményét mind közösségi, mind nemzeti szinten.

2009/0027 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 63. cikkének 1. és 2. pontjára, valamint 66. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,[6]

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[7],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[8],

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően,

mivel:

1. A közös európai menekültügyi rendszerre vonatkozó közösségi szakpolitika – a Hágai program értelmében – hatékony és harmonizált eljárás megteremtésén keresztül közös menekültügyi térség kialakítását célozza az Unió értékeinek és humanitárius hagyományainak megfelelően.

2. A közös minimál követelményeknek köszönhetően az elmúlt években jelentős haladás történt a közös európai menekültügyi rendszer kialakításának érdekében. Mindazonáltal továbbra is jelentős különbségek figyelhetők meg a tagállamok között a védelem biztosítása és annak formái tekintetében.

3. A Bizottság a 2008 júniusában elfogadott menekültügyi cselekvési tervében[9] kifejtette azon szándékát, hogy a közös európai menekültügyi rendszer kidolgozásán fáradozzon: egyrészt azáltal, hogy javasolja a már létező jogi eszközök felülvizsgálatát a hatályban lévő szabályok nagyobb mértékű harmonizációja céljából, másrészt azáltal, hogy a tagállamok közötti gyakorlati együttműködés megszilárdítása érdekében olyan európai menekültügyi támogató hivatal megteremtését célzó jogszabály-javaslatot terjeszt elő, amely lehetővé teszi a tagállamok közötti operatív együttműködés koordinálásának javítását a közös szabályok hathatós megvalósulása érdekében.

4. Az Európai Tanács az Európai Migrációs és Menekültügyi Paktum[10] 2008. szeptemberi elfogadásával ünnepélyesen arra emlékeztetett, hogy az 1967. január 31-i New York-i jegyzőkönyvvel és egyéb vonatkozó szerződésekkel módosított, a menekültek jogállásáról szóló 1951. július 28-i Genfi Egyezmény értelmében minden üldözött külföldinek joga van a segítséghez és védelemhez az Európai Unió területén. Az Európai Tanács ezenkívül kifejezetten megállapodott, hogy „2009-ben európai támogató hivatalt hoz létre, melynek feladata az információk, elemzések és tapasztalatok tagállamok közötti cseréje és a menedékkérelmek vizsgálatával megbízott hivatalok közötti konkrét együttműködés fejlesztése”.

5. A menekültügy területén folytatott gyakorlati együttműködés a tagállamok menekültügyi döntéshozatali eljárásai egymáshoz közelítésének fokozását célozza az európai jogszabályi kereten belül. Az utóbbi években számos intézkedést foganatosítottak a gyakorlati együttműködés területén, különösen a származási országokra vonatkozó információkkal kapcsolatos közös eljárás elfogadásával és a közös európai menekültügyi képzési program létrehozásával.

6. A Hivatal segítséget nyújt azoknak a tagállamoknak, amelyeknek menekültügyi rendszere – különösen földrajzi vagy demográfia helyzetükből adódóan – különösen nagy és aránytalan terhelésnek van kitéve, hogy megvalósulhassanak a szolidaritási mechanizmusok, amelyek célja, hogy ezekből a tagállamokból – önkéntes alapon és koordinált módon – jobban szétosszák más tagállamokba a nemzetközi védelmet élvezőket, ügyelve mindeközben arra, nehogy visszaéljenek a menekültügyi rendszerekkel.

7. Ezen intézkedések megszilárdításának és fejlesztésének céljából szükséges egy, az azok támogatására és koordinálására szolgáló különleges struktúra megteremtése európai menekültügyi támogató hivatal (a Hivatal) formájában.

8. Megbízatásának optimális teljesítése érdekében a Hivatalnak függetlennek kell lennie a szakmai területeken, illetve jogi, igazgatási és pénzügyi autonómiát kell élveznie. E célból szükséges, hogy a Hivatal jogi személyiséggel rendelkező és az e rendelet által ráruházott végrehajtási hatásköröket gyakorló közösségi szerv legyen.

9. A Hivatalnak szorosan együtt kell működnie az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosságával (UNHCR), hogy ez utóbbi szakértelmét és támogatását a Hivatal hasznosítani tudja. Ennek érdekében szükséges, hogy az UNHCR teljes elismertséget élvezzen, és teljes mértékben bevonják a Hivatal tevékenységébe. A Hivatal szorosan együtt kell működjön továbbá a Bizottsággal, valamint a menekültügy terén tevékenykedő illetékes tagállami szervekkel és a nemzeti bevándorlási és menekültügyi szolgálatokkal is, és építenie kell e szolgálatok kapacitására és szakértelmére. A tagállamoknak együtt kell működniük a Hivatallal annak biztosítása érdekében, hogy utóbbi elláthassa feladatait.

10. A Hivatalnak európai menekültügyi szakértői központnak kell lennie, és azzal kell megbízni, hogy a menekültügyi gyakorlati együttműködést – annak számos gyakorlati vonatkozása tekintetében – megkönnyítse, koordinálja és megszilárdítsa a tagállamok között. A Hatóság megbízatásának három fő feladat köré kell csoportosulnia: ezek nevezetesen a menekültügyi gyakorlati együttműködés támogatása, a különösen nagy terhelésnek kitett tagállamok támogatása, valamint hozzájárulás a közös európai menekültügyi rendszer kidolgozásához.

11. Szükséges, hogy a Hivatal sem közvetve, sem közvetlenül ne befolyásolhassa azokat a döntéseket, amelyeket a tagállamok hatóságai az egyes nemzetközi védelem iránti kérelmek ügyében hoznak.

12. Annak érdekében, hogy gyors és eredményes operatív támogatást lehessen nyújtani azoknak a tagállamoknak, amelyek menekültügyi rendszerére nagy nyomás nehezedik, a Hivatal feladata, hogy koordinálja a terület szakértőiből álló menekültügyi támogató csoportok kiküldését a segítséget kérő tagállamok területére. E csoportoknak különösen a tolmácsolási szolgáltatások, a származási országra vonatkozó információk megismerése, továbbá a menedékügyi akták feldolgozása és kezelése területén kell szakértelmet biztosítaniuk. A menekültügyi támogató csoportok rendszerét – telepítésük hatékonyságának biztosítása érdekében – e rendeletnek kell szabályoznia.

13. A Hivatalnak olyan feltételek között kell végeznie feladatait, amelyek lehetővé teszik, hogy az általa nyújtott segítség, illetve az általa szolgáltatott információk függetlenségét és technikai-tudományos színvonalát, eljárásainak és működési módszereinek átláthatóságát, valamint a rábízott feladatok ellátása során tanúsított elkötelezettségét tekintve mértékadó intézménnyé válhasson.

14. A Hivatal működésének hatékony ellenőrzése érdekében a Bizottságnak és a tagállamoknak képviselettel kell rendelkezniük az igazgatótanácsban. Amennyire lehetséges, az igazgatótanácsnak a menekültügyi politikáért felelős nemzeti szolgálatok operatív vezetőiből vagy azok képviselőiből kell állnia. Az igazgatótanácsot fel kell ruházni a költségvetés felállításához, végrehajtásának ellenőrzéséhez, a megfelelő pénzügyi szabályok elfogadásához, a Hivatal döntéshozatala érdekében átlátható munkaeljárások kialakításához és az ügyvezető igazgató kinevezéséhez szükséges hatáskörökkel. Az UNHCR-nek – a Hivatal munkájába való teljes mértékű bevonásához, valamint tekintettel menekültügyi szakértelmére – szavazati jog nélküli igazgatótanácsi tagnak kell lennie.

15. A Hivatalt – annak gyors és eredményes irányítása érdekében – a tagállamok képviselőiből álló végrehajtó bizottságnak kell segítenie, amelynek feladata, hogy tanácsot adjon a Hivatal ügyvezető igazgatójának, illetve véleményt formáljon az igazgatótanács számára.

16. A Hivatal teljes autonómiájának és függetlenségének biztosítása érdekében szükséges, hogy saját költségvetéssel rendelkezzen, amelynek bevételei elsősorban közösségi hozzájárulásból származnak. A közösségi költségvetési eljárásnak alkalmazhatónak kell lennie, amennyiben a Közösség hozzájárulása és az Európai Unió általános költségvetése terhére nyújtott bármilyen támogatásról van szó. A könyvelés ellenőrzését a Számvevőszéknek kell végeznie.

17. Küldetésének sikere érdekében és a feladatainak elvégzéséhez szükséges mértékben a Hivatalnak együtt kell működnie más közösségi szervekkel, különösen az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökséggel (FRONTEX – létrehozta a 2007/2004/EK rendelet[11]) és az Európai Unió Alapjogi Ügynökségével (FRA– létrehozta a 168/2007/EK rendelet[12]). Szükséges továbbá, hogy együttműködjön harmadik országok illetékes hatóságaival, az e rendelet által szabályozott területeken illetékes nemzetközi szervezetekkel, valamint harmadik országokkal a Szerződés idevágó rendelkezéseinek megfelelően megkötött munkamegállapodások keretében.

18. Küldetésének sikere érdekében szükséges, hogy a Hivatal nyitott legyen azon országok részvételére, amelyek megállapodást kötöttek az Európai Közösséggel, amely alapján az e rendelet hatálya alá tartozó területen elfogadták és alkalmazzák a közösségi jogszabályokat (mint például Dánia, Norvégia, Izland és Svájc). A Hivatal – a Bizottság egyetértésével – a Szerződés rendelkezéseinek megfelelően munkamegállapodásokat köthet olyan országokkal is, amelyek nem tartoznak azon harmadik országok közé, amelyek az Európai Közösséggel megállapodást kötöttek, amely alapján a közösségi jogszabályokat elfogadták és alkalmazzák. Ugyanakkor a Hivatal semmilyen esetben sem alakíthat ki autonóm külpolitikát.

19. Az Európai Csalásellenes Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet[13] korlátozás nélkül alkalmazni kell a Hivatalra, amelynek csatlakoznia kell az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott belső vizsgálatokról szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz[14].

20. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet[15] alkalmazni kell a Hivatalra.

21. A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet[16] alkalmazni kell a személyes adatok Hivatal által történő feldolgozására.

22. A Hivatalnak a fogadó tagállamban való elhelyezéshez szükséges rendelkezéseket, valamint a Hivatal személyi állományára és családtagjaikra alkalmazandó konkrét szabályokat a székhelyről kötött megállapodásban szükséges rögzíteni. A fogadó tagállam a Hivatal megfelelő működése érdekében köteles a lehető legjobb feltételeket biztosítani, ideértve a gyermekek iskoláztatását és a közlekedési lehetőségeket is, hogy a Hivatal a lehető legszélesebb földrajzi körből tudjon magas színvonalú személyi állományt vonzani.

23. Mivel e rendelet célkitűzéseit – nevezetesen a tagállamok közötti gyakorlati menekültügyi együttműködés megkönnyítését és megszilárdítását, valamint a közös európai menekültügyi rendszer jobb kialakításához való hozzájárulást – a tagállamok nem valósíthatják meg kielégítő módon, és ezért ezek közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség – a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvével összhangban – intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

24. Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

25. Ez a rendelet tiszteletben tartja különösen az Európai Unió alapjogi chartája által elismert alapvető jogokat, valamint betartja az abban kifejezésre juttatott alapelveket, és a menedékjogra vonatkozó 18. cikknek megfelelően alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. FEJEZET

AZ EURÓPAI MENEKÜLTÜGYI TÁMOGATÓ HIVATAL LÉTREHOZÁSA ÉS KÜLDETÉSE

1. cikk Az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal létrehozása

Európai Menekültügyi Támogató Hivatal (a továbbiakban: a Hivatal) alakul annak érdekében, hogy hozzájáruljon a közös európai menekültügyi rendszer végrehajtásához, és megerősítse a tagállamok között a menekültügy terén folytatott gyakorlati együttműködést.

2. cikk Az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal küldetése

26. A Hivatal megkönnyíti, koordinálja és a menekültügy számos vonatkozása tekintetében megerősíti a tagállamok között a menekültügy terén folytatott gyakorlati együttműködést annak érdekében, hogy hozzájáruljon a közös európai menekültügyi rendszer jobb végrehajtásához, ideértve annak külső vonatkozásait is.

27. A Hivatal működési támogatást biztosít a menekültügyi rendszerükben nagy terhelésnek kitett tagállamok számára, különösen a menekültügyi szakértőkből álló támogató csoportok koordinálásával.

28. A Hivatal tudományos és technikai segítséget biztosít a Közösség politikájához és jogalkotásához minden olyan területen, amely közvetlen vagy közvetett hatással van a menekültügyre, annak érdekében, hogy teljes mértékű támogatást nyújthasson a menekültügyi gyakorlati együttműködéshez, és optimális módon láthassa el feladatait. A Hivatal az e területekhez tartozó minden kérdésben az információk független forrása.

29. A Hivatal olyan körülmények között teljesíti küldetését, amelyek lehetővé teszik számára, hogy – az általa nyújtott segítség és információk tudományos és szakmai minősége és függetlensége, eljárásainak és működésmódjának átláthatósága, a rá bízott feladatok ellátásában tanúsított gondossága, valamint a megbízatása teljesítéséhez szükséges informatikai támogatás alapján – mértékadó intézménnyé váljon.

30. A Hivatal az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége számára kijelölt feladatok sérelme nélkül végzi feladatait, és szorosan együttműködik azzal, valamint az UNHCR-rel.

2. FEJEZET

AZ EURÓPAI MENEKÜLTÜGYI TÁMOGATÓ HIVATAL FELADATAI

1. szakasz A gyakorlati menekültügyi együttműködés támogatása

3. cikk Az információk és a legjobb gyakorlatok cseréje

A Hivatal megszervez, támogat és koordinál minden olyan fellépést, amely lehetővé teszi a tagállamok közötti információcserét, valamint a legjobb gyakorlatok azonosítását és cseréjét a menekültügy területén.

4. cikk A származási országokkal kapcsolatos információk

A Hivatal megszervezi, támogatja és koordinálja a származási országokra vonatkozó információkkal kapcsolatos tevékenységeket, és különösen

a) minden vonatkozó – különösen kormányzati és nem-kormányzati - információforrás felhasználásával összegyűjti a menedékjogot, illetve a nemzetközi védelmet kérelmező személyek származási országára vonatkozó információkat;

b) irányítja, fejleszti és karbantartja a származási országokra vonatkozó információkat fogadó portált;

c) egységes formátumot és módszertant alakít ki a származási országokra vonatkozó információk bemutatására, ellenőrzésére és felhasználására;

d) elemzi a származási országra vonatkozó információkat, és jelentéseket készít a származási országokról.

5. cikk A nemzetközi védelmet élvezők Közösségen belüli áthelyezésének támogatása

Azon tagállamok esetében, amelyek menekültügyi rendszere – földrajzi vagy demográfiai helyzetükből adódóan – különösen nagy és aránytalan terhelésnek van kitéve, a Hivatal koordinálja az információcserét és minden egyéb olyan fellépést, amely az Európai Unióban nemzetközi védelmet élvezők Közösségen belüli, önkéntes alapon történő áthelyezésére szolgáló eszközök és mechanizmusok végrehajtásával kapcsolatos.

6. cikk Képzésekhez nyújtott támogatás

31. A Hivatal létrehozza és fejleszti az összes nemzeti igazgatási szerv és bíróság, valamint a tagállamok menekültügyben illetékes bármilyen más nemzeti szolgálatainak tagjai számára tartott képzéseket.

32. A Hivatal európai menekültügyi képzési programot irányít és alakít ki.

33. A Hivatal által javasolt képzések éppúgy lehetnek általános jellegűek, mint specifikusak vagy tematikusak.

34. A specifikus képzések különösen a következőket célozzák:

35. a kiskorúak, kiszolgáltatott és különleges igényű személyek menedékkérelmének kezelésével kapcsolatos kérdések;

36. a kínzások jeleinek és tüneteinek felismerése;

37. interjútechnikák;

38. orvosi és jogi szakértői jelentések felhasználása a menekültügyi eljárásokban;

39. a származási országgal kapcsolatos információk kialakításával, és felhasználásával kapcsolatos kérdések;

40. konkrét jogi és ítélkezési gyakorlati kérdések.

41. A javasolt képzések célja az általuk célzott szereplők magas szintű képzésének biztosítása, valamint az alapelvek és a példaértékű legjobb gyakorlatok meghatározása a gyakorlatok, a közigazgatási módszerek és a nemzeti ítélkezési gyakorlatok egymáshoz közelítésének javítása érdekében.

42. A 15. cikk (3) bekezdésében említett menekültügyi intervenciós szakértői állomány szakértői számára a Hivatal az általuk ellátandó feladatokhoz, illetve általuk gyakorlandó hatáskörökhöz kapcsolódó célzott képzéseket, továbbá – a Hivatal éves munkaprogramjában szereplő, a szakmai képzéseket és gyakorlatokat tartalmazó ütemterv alapján – rendszeres gyakorlatokat szervez.

43. A Hivatal képzési tevékenységeket szervezhet a tagállamokkal együttműködésben azok területén.

7. cikk A menekültügyi politika külső vonatkozásainak támogatása

A kül kapcsolatok területén a Hivatal – a Bizottsággal egyetértésben – koordinálja a közös európai menekültügyi rendszer külső dimenziójára vonatkozó eszközök és mechanizmusok végrehajtásával kapcsolatos kérdésekre vonatkozóan kezdeményezett információcserét és minden egyéb fellépést.

A Hivatal koordinálja a menekültek Európai Unión belüli letelepedésére vonatkozóan kezdeményezett információcseréket és minden egyéb fellépést.

Megbízatásának keretében és a 47. cikk értelmében a Hivatal technikai kérdésekben különféle együttműködéseket hozhat létre harmadik országokkal, különösen a regionális védelmi programok keretében a harmadik országok kapacitásának erősítése céljából.

2. szakasz A különösen nagy terhelésnek kitett tagállamoknak nyújtott segítség

8. cikk Különösen nagy terhelés

A Hivatal koordinálja és támogatja valamennyi közös fellépést, amelyet azon tagállamok megsegítésére tesznek, amelyek – különösen földrajzi vagy demográfiai helyzetükből adódóan, illetve amiatt, hogy nagy számban érkeznek területükre nemzetközi védelemre esetlegesen igényt tartó, harmadik országbeli állampolgárok, – különösen nagy terhelésnek vannak kitéve.

9. cikk Információk gyűjtése és elemzése

44. A különösen nagy terhelésnek kitett tagállamok szükségleteinek felmérése érdekében a Hivatal különösen a tagállamok és az UNHCR által a Hivatal számára szolgáltatott információk alapján összegyűjt minden olyan hasznos információt, amely lehetővé teszi a különösen nagy terhelés megoldását célzó vészhelyzeti intézkedések azonosítását, előkészítését és meghatározását, különösen az egy harmadik ország állampolgára, illetve hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló …/… európai parlamenti és tanácsi rendelet[17] keretében.

45. A Hivatal a tagállamok által szolgáltatott információk alapján rendszeresen számba veszi és elemzi a rendelkezésre álló struktúrákat és személyi állományt különösen a fordítás és tolmácsolás területén, csakúgy, mint a tagállamok menekültügyi befogadó képességét annak érdekében, hogy elősegítse a menekültügyért felelős különböző nemzeti hatóságok gyors és megbízható kölcsönös tájékoztatását.

10. cikk A tagállamok támogatására tett fellépések

A Hivatal koordinálja a különösen nagy terhelésnek kitett tagállamok támogatására tett minden fellépést, és különösen

a) korai figyelmeztető rendszert alakít ki, melynek célja a tagállamok értesítése a nemzetközi védelmet kérelmezők várható tömeges érkezéséről;

b) koordinálja azokat a fellépéseket, amelyekkel a különösen nagy terhelésnek kitett tagállamok számára megkönnyítik az illetékes nemzeti hatóságok által megvizsgált menedékkérelmek elsődleges elemzését;

c) koordinálja azokat fellépéseket, amelyekkel a terhelésnek kitett tagállamokat segítik, hogy a megfelelő fogadókapacitásokat – különösen a szükségszállásokat, a szállítást és az orvosi ellátást – gyorsan kialakíthassák;

d) koordinálja a menekültügyi támogató csoportokat, amelyek működéséről e rendelet 3. fejezete rendelkezik.

3. szakasz Hozzájárulás a közös európai menekültügyi rendszer végrehajtásához

11. cikk Információk gyűjtése és cseréje

46. A Hivatal megszervezi, koordinálja és előmozdítja a menekültügyi nemzeti hatóságok, illetve a Bizottság és a menekültügyi nemzeti hatóságok közötti, a menekültügy területén elért közösségi vívmányok körébe tartozó eszköz együttes kialakítására vonatkozó információcseréket. E célból tényadatokat tartalmazó, jogi és ítélkezési gyakorlati adatbázisokat hozhat létre a nemzeti, európai és nemzetközi szintű menekültüggyel kapcsolatos eszközökre vonatkozóan.

47. Feladatai megfelelő teljesítéséhez a Hivatal különösen a következő információkat gyűjti össze:

a) információk a nemzetközi védelem iránti kérelmeknek a nemzeti közigazgatásokon és hatóságokon belüli kezeléséről;

b) információk a nemzeti menekültügyi jogszabályokról és alakulásukról, beleértve az ítélkezési gyakorlatot is.

12. cikk A Hivatal jelentései és egyéb dokumentumai

48. A Hivatal évente jelentést készít az Európai Unió menekültügyi helyzetéről. E jelentés keretében a Hivatal értékeli különösen az e rendelet értelmében végzett fellépéseinek eredményeit, és globális összehasonlító elemzést készít azokról annak érdekében, hogy elősegítse a tagállamok jobb ismeretét az aktuális legjobb gyakorlatokról és növelje a közös európai menekültügyi rendszer minőségét, koherenciáját és eredményességét.

49. A végrehajtó bizottság 30. cikkben említett véleménye alapján a Hivatal a munkacsoportjaival és a Bizottsággal folytatott szoros konzultációt követően technikai jellegű dokumentumokat és különösen iránymutatásokat és operatív kézikönyveket készíthet a menekültügyi közösségi eszközök végrehajtására vonatkozóan.

3. FEJEZET Menekültügyi támogató csoportok

13. cikk Koordináció

A Hivatal a különösen nagy terhelésnek kitett tagállamok kérésére operatív és szakmai segítségnyújtást szervezhet, és koordinálhatja a kérelmező tagállam területére korlátozott időre telepíthető egy vagy több menekültügyi támogató csoport megfelelő időre szóló kiküldését. A Hivatal különösen:

a) támogatást nyújthat a két vagy több tagállam közötti koordinációval kapcsolatos bármely kérdésben a felmerült nehézségek megoldása érdekében;

b) az előírt időtartamra kiküldheti szakértőit annak érdekében, hogy az érintett tagállamok illetékes hatóságai segítséget nyújtson.

14. cikk Szakmai segítségnyújtás

A menekültügyi támogató csoportok szakértelmüket különösen a tolmácsolási szolgáltatások, a származási országokra vonatkozó információk megismerése és a menedékügyi akták feldolgozásának és kezelésének ismerete területén biztosítják a Hivatal által a tagállamok számára az e rendelet 10. cikkének megfelelően biztosított támogató fellépések keretében.

15. cikk Menekültügyi intervenciós szakértői állomány

1. A Hivatal ügyvezető igazgatójának javaslatára a Hivatal végrehajtó bizottsága – tagjai háromnegyedes többségével – dönt a menekültügyi támogató csoportok összetételét célzó rendelkezésre álló szakértők profilját és összlétszámát illetően (menekültügyi intervenciós szakértői állomány). Ugyanez az eljárás alkalmazandó a menekültügyi intervenciós szakértői állomány szakértői profiljának és összlétszámának bármely későbbi módosítására.

2. A tagállamok a különféle meghatározott profilok szerint felállított nemzeti szakértői állományon keresztül, az előírt profiloknak megfelelő szakértők kinevezésével járulnak hozzá a menekültügyi intervenciós szakértői állományhoz.

16. cikk Telepítés

50. A tagállamok a Hivatal kérésére késlekedés nélkül közlik a nemzeti szakértői állományukban szereplő azon szakértők számát, nevét és profilját, akiket öt napon belül a menekültügyi támogató csoport tagjaiként módjukban áll rendelkezésre bocsátani. A Hivatal kérésére a tagállamok kiküldik a szakértőket, kivéve ha olyan kivételes helyzettel találják szemben magukat, amely komolyan érinti a nemzeti feladatok elvégezhetőségét. Az eljárás helye szerinti tagállam megőrzi autonómiáját az alkalmazottak kiválasztása és telepítése időtartama tekintetében.

51. A telepítés céljából létrejövő menekültügyi támogató csoport összetételének meghatározásakor a Hivatal ügyvezető igazgatója számításba veszi a kérelmező tagállam szempontjából felmerülő különleges körülményeket. A menekültügyi támogató csoport a 18. cikknek megfelelően felállított műveleti terv szerint jön létre.

17. cikk A telepítésre vonatkozó döntéshozatali eljárás

52. A 16. cikk (1) bekezdésének megfelelően a menekültügyi támogató csoportok telepítési kérelme helyzetleírást, esetleges célkitűzéseket és a küldetéshez becsült szükségleteket tartalmazza. Adott esetben az ügyvezető igazgató felkérheti a Hivatal szakértőit a kérelmező tagállam helyzetének értékelésére.

53. Az ügyvezető igazgató a menekültügyi támogató csoportok telepítéséről haladéktalanul tájékoztatja a végrehajtó bizottságot.

54. Az ügyvezető igazgató a menekültügyi támogató csoportok telepítésének kérelmét illetően a lehető leghamarabb, de a kérést követő legkésőbb öt napon belül döntést hoz. Az ügyvezető igazgató döntéséről írásban értesíti egyidejűleg a kérelmező tagállamot és a végrehajtó bizottságot. Bemutatja döntése legfontosabb indítóokait.

55. Amennyiben az ügyvezető igazgató egy vagy több menekültügyi támogató csoportot küld, a 18. cikkel összhangban a Hivatal és a kérelmező tagállam haladéktalanul műveleti tervet készít.

56. E terv elfogadását követően az ügyvezető igazgató tájékoztatja a szükséges számról és profilokról azt tagállamot, amelynek szakértőit a menekültügyi támogató csoport részeként kiküldik. Ez az információ, amely említést tesz a telepítés várható időpontjáról, írásban jut el a 19. cikkben említett nemzeti kapcsolattartó pontokhoz. A műveleti terv másolatát szintén eljuttatják oda.

57. Az ügyvezető igazgató távollétében vagy akadályoztatása esetén az őt helyettesítő egységvezető hozza meg a menekültügyi támogató csoport telepítésére vonatkozó döntéseket.

18. cikk Műveleti terv

58. Az ügyvezető igazgató és a kérelmező tagállam megegyezik a menekültügyi támogató csoportok telepítési feltételeit pontosan meghatározó műveleti tervben. A műveleti terv a következő elemeket foglalja magában:

a) helyzetleírás a telepítés eljárási módjával és célkitűzéseivel, beleértve a műveleti célkitűzést;

b) a menekültügyi támogató csoportok telepítésének előrelátható időtartama;

c) a felelősség alá tartozó azon földrajzi terület a kérelmező tagállam területén, ahová a menekültügyi támogató csoportot telepítik;

d) a különleges feladatok és utasítások leírása, beleértve azokét, amelyek a menekültügyi támogató csoport tagjai számára betekintés céljából engedélyezett adatbázisra vonatkoznak, illetve azon felszerelések, amelyek használatát a fogadó tagállamban engedélyezték;

e) a menekültügyi támogató csoportok összetétele.

59. A műveleti terv minden módosításához és kiigazításához az ügyvezető igazgató és a kérelmező tagállam együttes beleegyezése szükséges. A módosított és kiigazított műveleti terv másolatát haladéktalanul megküldik a Hivatalnak és a résztvevő tagállamoknak.

19. cikk Nemzeti kapcsolattartó pont

Minden egyes tagállam nemzeti kapcsolattartó pontot jelöl ki, amelynek feladata a Hivatallal való kommunikáció a menekültügyi támogató csoportokra vonatkozó minden kérdésben. A nemzeti kapcsolattartó pont bármikor elérhető.

20. cikk Közösségi kapcsolattartó pont

60. Az ügyvezető igazgató kijelöli a Hivatal egy vagy több szakértőjét, akik a koordinációért felelős közösségi kapcsolattartóként tevékenykednek. Az ügyvezető igazgató e kijelölésről értesíti a fogadó tagállamot.

61. A közösségi kapcsolattartó pont a Hivatal nevében a menekültügyi támogató csoport telepítésének minden vonatkozásában eljár. Feladata különösen

a) a Hivatal és a fogadó tagállam közötti érintkezési pontként szolgálni;

b) a Hivatal és a menekültügyi támogató csoport tagjai közötti érintkezési pontként eljárni, és a Hivatal nevében segítséget nyújtani a menekültügyi támogató csoport telepítésének körülményeihez kapcsolódó bármely kérdésben;

c) ellenőrizni a műveleti terv megfelelő végrehajtását;

d) beszámolni a Hivatalnak a menekültügyi támogató csoport telepítésének minden vonatkozásáról.

62. A Hivatal ügyvezető igazgatója felhatalmazhatja a kapcsolattartó pontot, hogy járuljon hozzá a műveleti terv és a menekültügyi támogató csoport telepítése kapcsán felmerülő viták rendezéséhez.

63. Feladatai teljesítésével kapcsolatban a kapcsolattartó pont kizárólag a Hivataltól kap utasításokat.

21. cikk Költségek

Amikor a tagállamok szakértőiket a menekültügyi támogató csoportok telepítése céljából rendelkezésre bocsátják, a Hivatal teljes mértékben fedezi a tagállamok részéről felmerülő következő költségeket:

a) utazási költségek a származási országból a fogadó országba, illetve a fogadó országból a származási országba;

b) az oltásokkal kapcsolatos költségek;

c) a szükséges különleges biztosítások költségei;

d) az egészségügyi ellátás költségei;

e) napidíjak, beleértve a szállásköltségeket;

f) a Hivatal műszaki felszereléséhez kapcsolódó költségek.

4. FEJEZET

A HIVATAL FELÉPÍTÉSE

22. cikk A Hivatal szervei

A Hivatal vezetői és igazgatói szerkezete a következőkből áll:

a) igazgatótanács;

b) ügyvezető igazgató és személyzete;

c) végrehajtó bizottság;

d) konzultációs fórum.

23. cikk Az igazgatótanács összetétele

64. Az igazgatótanács ba minden tagállam egy-egy, a Bizottság pedig két tagot nevez ki.

65. Helyettesítő tag képviselheti vagy kísérheti az igazgatótanács minden egyes tagját; a helyettesítő tag, amennyiben tagot kísér, szavazati jog nélkül van jelen.

66. Az igazgatótanács tagjait a menekültügy terén szerzett tapasztalatuk és magas szintű szakértelmük alapján nevezik ki.

67. Az UNHCR minden esetben, szavazati jog nélkül tagja a Hivatal igazgatótanácsának.

68. Az igazgatótanács tagjainak megbízatása három évre szól. Megbízatásuk megújítható. Megbízatásuk lejártakor vagy lemondás esetén a tagok mindaddig hivatalban maradnak, ameddig a megbízatásuk megújításáról vagy helyettesítésükről gondoskodnak.

24. cikk Az igazgatótanács elnöksége

69. Az igazgatótanács tagjai közül megválasztja az elnököt és az alelnököt. Az alelnök hivatalból helyettesíti az elnököt, amennyiben ez utóbbi nem tudja ellátni feladatait.

70. Az elnök és az alelnök megbízása három évre szól, és csak egy alkalommal újítható meg. Amennyiben igazgatótanácsi tagságuk elnöki vagy alelnöki megbízatásuk idején jár le, ezzel egyidejűleg elnöki vagy alelnöki megbízatásuk is automatikusan lejár.

25. cikk Az igazgatótanács ülései

71. Az igazgatótanácsi üléseket annak elnöke hívja össze. A tanácskozásokon a Hivatal ügyvezető igazgatója is részt vesz.

72. Az igazgatótanács évente legalább kétszer rendes ülést tart. Ezenkívül az elnök vagy a tagok egyharmadának kérésére is összeül. Az elnök a tagok legalább egyharmadának kérésére további igazgatótanácsi üléseket hív össze.

73. Az igazgatótanács megfigyelőként meghívhat bárkit, akinek a véleménye figyelemre méltó lehet az üléseken való részvétel szempontjából.

74. Az igazgatótanács tagjait a belső szabályzat rendelkezéseire figyelemmel tanácsadók vagy szakértők segíthetik.

75. Az igazgatótanács titkárságát a Hivatal biztosítja.

25. cikk A szavazás módja

76. Az igazgatótanács a szavazati joggal rendelkező tagjainak abszolút többségével fogadja el döntéseit. Minden szavazati joggal rendelkező tag egy szavazattal rendelkezik. Valamely tag távolléte esetén helyettese gyakorolja annak szavazati jogát.

77. A Hivatal ügyvezető igazgatója nem vesz részt a szavazásban.

78. Az elnök részt vesz a szavazásban.

79. Azon tagállamok, amelyek nem vesznek részt teljesen a közösségi vívmányokban a menekültügy területén, nem vesznek részt a szavazásban ott, ahol az igazgatótanács a 27. cikkben meghatározott hivatali irányítási hatáskörének keretében olyan közösségi eszköz alapján határoz, amelyben azok nem vesznek részt.

80. Az igazgatótanács belső szabályzata rögzíti a szavazás részletes módját, különösen azon feltételeket, amelyek alapján egy tag egy másik tag nevében cselekedhet, valamint adott esetben a határozatképesség feltételeit.

27. cikk Az igazgatótanács feladatai

Az igazgatótanács gondoskodik róla, hogy a Hivatal elvégezze a rábízott feladatokat. A Hivatal tervezését és felügyeletét ellátó testület. Különösen a következő feladatokat látja el:

81. elfogadja belső szabályzatát;

82. a 28. cikkben megállapított feltételekkel kinevezi az ügyvezető igazgatót; fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezető igazgató felett, adott esetben felfüggeszti vagy felmenti hivatalából;

83. elfogadja a Hivatal tevékenységéről szóló éves általános jelentést, és azt a következő év június 15-ig eljuttatja az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Számvevőszékhez. Az általános jelentést nyilvánosságra hozza;

84. minden év szeptember 30. előtt, a Hivatal ügyvezető igazgatója által előterjesztett tervezet alapján és a Bizottság véleményének megérkezése után – a szavazati joggal rendelkező tagok háromnegyedes többségével – elfogadja a Hivatal következő évre szóló munkaprogramját, majd átadja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak; a munkaprogramot az éves költségvetési eljárással és a Bizottság menekültügyi jogalkotási munkaprogramjával összhangban elfogadja;

85. e rendelet 5. fejezetének alkalmazásával gyakorolja a Hivatal a költségvetésével összefüggésben álló feladatait;

86. e rendelet 42. cikkének alkalmazásával elfogadja az 1049/2001/EK rendelet végrehajtását célzó gyakorlati szabályokat;

87. e rendelet 41. cikkével összhangban meghatározza a Hivatal nyelvhasználatra vonatkozó szabályait;

88. a 38. cikk rendelkezéseinek tiszteletben tartásával meghatározza a Hivatal szervezeti felépítését és elfogadja a Hivatal személyzetre vonatkozó politikáját;

89. a Bizottság véleményének kikérése után elfogadja a többéves személyzeti politikai tervet;

90. meghoz minden döntést a Hivatal e rendeletben meghatározott küldetésének megvalósítása tekintetében;

91. meghoz minden döntést az e rendeletben előírt információs rendszer létrehozására, szükség esetén továbbfejlesztésére, és különösen a 4. cikk b) pontjában említett információs portálra vonatkozóan;

92. meghoz minden döntést a hivatali munka belső szerkezetének megteremtésére, és adott esetben továbbfejlesztésére vonatkozóan;

93. gyakorolja a felügyeleti hatáskört az ügyvezető igazgató felett;

94. a Bizottság véleményének kikérése után, az ügyvezető igazgató által előterjesztett tervezet alapján elfogadja belső szabályzatát.

28. cikk Az ügyvezető igazgató kinevezése

95. Az ügyvezető igazgatót – a Bizottság által javasolt jelöltlista alapján – az igazgatótanács nevezi ki ötéves időtartamra. Az igazgatótanács által kiválasztott jelöltet kinevezése előtt felkérik, hogy az igazgatótanács vagy az Európai Parlament illetékes bizottságai előtt tegyen nyilatkozatot, és válaszoljon a bizottsági tagok által feltett kérdésekre.

Az ötéves időtartam utolsó kilenc hónapja során a Bizottság értékelést végez, amelyben különösen az alábbiakat veszi figyelembe:

– az ügyvezető igazgató által elért eredmények;

– a Hivatal feladatai és szükségletei az elkövetkező években.

96. Az igazgatótanács a Bizottság javaslatára, figyelembe véve az értékelő jelentést és kizárólag amennyiben a Hivatal feladatai és szükségletei indokolják, egy alkalommal, legfeljebb hároméves időtartamra meghosszabbíthatja az ügyvezető igazgató megbízatását.

97. Az igazgatótanács tájékoztatja az Európai Parlamentet az ügyvezető igazgató megbízatásának meghosszabbításával kapcsolatos szándékáról. A meghosszabbítást megelőző hónapban az ügyvezető igazgatót felkérhetik, hogy az igazgatótanács vagy az Európai Parlament illetékes bizottságai előtt tegyen nyilatkozatot, és válaszoljon a bizottsági tagok által feltett kérdésekre.

29. cikk Az ügyvezető igazgató feladatai

98. A Hivatalt a feladatai gyakorlásában független ügyvezető igazgató irányítja. Az ügyvezető igazgató tevékenységéről beszámol az igazgatótanácsnak.

99. Az ügyvezető igazgató – a Bizottság és az igazgatótanács hatáskörének sérelme nélkül – egyik kormánytól vagy más szervtől sem kérhet vagy fogadhat el utasítást.

100. Az Európai Parlament vagy a Tanács felkérheti az ügyvezető igazgatót, hogy számoljon be feladatai végrehajtásáról.

101. Az ügyvezető igazgató a Hivatal jogi képviselője.

102. Az ügyvezető igazgató munkáját egy vagy több egységvezető segítheti. Távolléte vagy akadályoztatása esetén az egyik egységvezető helyettesíti.

103. Az ügyvezető igazgató feladatai:

104. a Hivatal napi szintű vezetésének biztosítása;

105. munkaprogram-javaslatok kidolgozása a Hivatal számára a Bizottság véleményét követően;

106. az igazgatótanács által elfogadott munkaprogramok és döntések végrehajtása;

107. a származási országokról szóló, a 4. cikk d) pontjában meghatározott jelentések elkészítése;

108. a Hivatal pénzügyi szabályzata tervezetének elkészítése, hogy az igazgatótanács a 37. cikk értelmében elfogadhassa, valamint e szabályzat végrehajtási szabályainak elkészítése;

109. a Hivatal előirányzott bevételeit és kiadásait tartalmazó költségvetési tervezet előkészítése és a költségvetés végrehajtása;

110. a Hivatal személyi állományával kapcsolatosan a 38. cikkben meghatározott hatáskörök gyakorlása;

111. a személyzettel kapcsolatos minden kérdés; minden döntéshozatal az e rendeletben előírt információs rendszer, és különösen a 4. cikk b) pontjában említett információs portál irányítására vonatkozóan;

112. minden döntéshozatal a Hivatal belső igazgatási rendszereinek irányítására vonatkozóan.

30. cikk Végrehajtó bizottság

113. Munkája eredményességének és gyorsaságának növelésére a Hivatal az igazgatótanács tagjai közül kinevezett nyolc tagból álló végrehajtó bizottságot hoz létre.

114. A Bizottság minden esetben tagja a végrehajtó bizottságnak. A Hivatal igazgatótanácsa meghatározza a végrehajtó bizottság többi tagjainak kinevezésére alkalmazandó szabályokat.

115. A végrehajtó bizottság az ügyvezető igazgató meghívására vagy tagjai legalább egyharmadának kérésére rendszeresen, évente legalább négyszer ülést tart. Működési szabályait a Hivatal belső szabályzata rögzíti, és azok nyilvánosak.

116. A végrehajtó bizottság tagjainak megbízatására ugyanaz érvényes, mint az igazgatótanács tagjaiéra.

117. A végrehajtó bizottság szükség esetén különleges témákra vonatkozó üléseket tart.

118. A végrehajtó bizottság feladata a Hivatal ügyvezető igazgatójának nyújtott tanácsadás, valamint a Hivatal munkaprogramjára és a Hivatal minden tevékenységére vonatkozó véleményformálás az igazgatótanács számára akár ez utóbbi, akár saját maga kezdeményezésére, továbbá minden olyan helyzetben, amelyben a Hivatalnak gyors döntéseket kell hoznia, különösen a menekültügyi támogató csoportoknak a különösen nagy terhelésnek kitett tagállamokba küldésére vonatkozó 3. fejezet keretében.

119. A Hivatal biztosítja a végrehajtó bizottság számára a szükséges műszaki és logisztikai támogatást, illetve üléseinek titkárságot biztosít.

120. Az UNHCR képviselői – a végrehajtó bizottság kérésére – szavazati jog nélkül részt vehetnek annak munkájában.

121. A végrehajtó bizottság minden olyan személyt meghívhat, akinek véleménye figyelemre méltó lehet az ülésein.

31. cikk Munkacsoportok

1. A Hivatal – az ebben a rendeletben meghatározott feladatkörén belül – munkacsoportokat hozhat létre a tagállamok menekültügy terén tevékenykedő illetékes szerveinek szakértőiből, ideértve a szakosodott bírákat is. A szakértőket helyettesítheti a velük egyidejűleg kinevezett helyettesük.

2. A Bizottság mindenkor jogosult a munkacsoportokban részt venni. Az UNHCR képviselői – a megvitatott kérdések jellegétől függően – részben vagy teljes egészében részt vehetnek a Hivatal munkacsoportjainak ülésein.

3. A munkacsoportok meghívhatnak az üléseken való részvételre bárkit, akinek a véleménye érdeklődésre tarthat számot – köztük különösen a menekültügy területén tevékeny nem kormányzati szervezetek képviselőit.

32. cikk Konzultációs fórum

122. A Hivatal szorosan együttműködik a nemzeti, európai vagy nemzetközi szintű menekültügyi politika területén fellépő nem-kormányzati szervezetekkel és a civil társadalom intézményeivel, és e célból konzultációs fórumot hoz létre.

123. A konzultációs fórum megteremti az információcsere és az ismeretek megosztásának eszközét. Szoros együttműködést biztosít a Hivatal és az érdekelt felek között, valamint szakértelmet és tanácsot nyújt a menekültügy területén.

124. A konzultációs fórum az (1) bekezdésnek megfelelően nyitott minden illetékes érdekelt fél számára. Az UNHCR minden esetben tagja a konzultációs fórumnak.

125. A konzultációs fórum feladatai különösen a következők:

126. javaslatok intézése az igazgatótanácshoz a 27. cikk d) pontja szerint elfogadandó éves munkaprogramra vonatkozóan;

127. az információ-visszacsatolás biztosítása az igazgatótanácshoz, és nyomonkövetési intézkedések javaslata a számára a 27. cikk c) pontjában említett éves jelentést, valamint a 12. cikk (1) bekezdésében említett európai uniós menekültügyi helyzetről szóló éves jelentést illetően, valamint

128. a Hivatal munkája számára figyelemre méltó konferenciák, szemináriumok és ülések eredményeinek és ajánlásainak az ügyvezető igazgatóhoz és a végrehajtó bizottsághoz való eljuttatása.

129. A konzultációs fórum koordinálása az ügyvezető igazgató feladatkörébe tartozik.

130. A konzultációs fórum évente legalább kétszer tart ülést.

5. FEJEZET

PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

33. cikk Költségvetés

131. A Hivatal valamennyi bevételi és kiadási tételét előirányozzák az egyes, naptári évnek megfelelő pénzügyi évekre vonatkozóan, és feltüntetik a költségvetésben.

132. A Hivatal költségvetésének bevételei és kiadásai egyensúlyban vannak.

133. A Hivatal bevételei közé az egyéb források sérelme nélkül a következők tartoznak:

a) az Európai Unió általános költségvetésében feltüntetett közösségi támogatás;

b) a tagállamok önkéntes hozzájárulásai;

c) a Hivatal által biztosított publikációk, képzések és bármely szolgáltatásból származó jogdíjak;

134. A Hivatal kiadásai különösen az alkalmazottak díjazását, az igazgatási és infrastrukturális kiadásokat, a működési költségeket és a Hivatal által kötött szerződésekkel és megállapodásokkal kapcsolatos kiadásokat foglalják magukban.

34. cikk A költségvetés elkészítése

135. Az ügyvezető igazgató évente elkészíti a Hivatal következő évre érvényes előirányzott bevételeit és kiadásait tartalmazó költségvetési tervezetet, beleértve a létszámtervet, és azt átadja az igazgatótanácsnak.

136. Az igazgatótanács e tervezet alapján megállapítja a Hivatal következő pénzügyi évre vonatkozó, bevételeket és kiadásokat tartalmazó költségvetési tervezetét.

137. A Hivatal bevételeit és kiadásait tartalmazó előzetes költségvetési tervezetét legkésőbb február 10-ig megküldik a Bizottságnak. A költségvetési tervezet végleges változatát, amely különösen magában foglalja a létszámterv tervezetét is, az igazgatótanács legkésőbb március 31-ig eljuttatja a Bizottságnak.

138. A Bizottság a költségvetési tervezetet az Európai Unió előzetes költségvetés-tervezetével együtt átadja a Parlamentnek és a Tanácsnak (költségvetési hatóság).

139. A költségvetési tervezet alapján a Bizottság az Európai Unió általános költségvetésének előzetes tervezetében feltünteti a létszámtervre való tekintettel szükségesnek ítélt előrejelzéseket, valamint azon támogatás összegét, amely a Szerződés 272. cikkével összhangban az általános költségvetést terheli, és a költségvetési hatóság elé terjeszti.

140. A költségvetési hatóság jóváhagyja a Hivatal támogatására szánt költségvetési előirányzatot.

141. A költségvetési hatóság elfogadja a Hivatal létszámtervét.

142. A Hivatal költségvetését az igazgatótanács fogadja el. A költségvetés az Európai Unió általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé. Adott esetben megfelelően kiigazítják.

143. Az igazgatótanács a lehető leghamarabb értesíti a költségvetési hatóságot az olyan projektek megvalósítására irányuló szándékáról, amelyek jelentős pénzügyi hatást gyakorolhatnak a költségvetés finanszírozására, és különösen az olyan, ingatlannal kapcsolatos projektekről, mint például épületek bérbevétele vagy megvásárlása. Erről tájékoztatja a Bizottságot.

144. Ha a költségvetési hatóság valamely részlege jelezte a véleményezésre való szándékát, véleményét a projektről szóló értesítés időpontját követő hat héten belül eljuttatja az igazgatótanácshoz.

35. cikk A költségvetés végrehajtása

145. A Hivatal költségvetését az ügyvezető igazgató hajtja végre.

146. Az ügyvezető igazgató évente átad a költségvetési hatóságnak minden, az értékelési eljárás eredményei szempontjából releváns információt.

36. cikk A beszámoló bemutatása és mentesítés

147. Minden lezárt pénzügyi évet követően legkésőbb március 1-jéig közli a Hivatal számvitelért felelős tisztviselőjével az előzetes elszámolást az adott pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról és pénzgazdálkodásáról szóló jelentéssel együtt. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet[18] 128. cikkének megfelelően konszolidálja az intézmények és decentralizált szervek előzetes elszámolását.

148. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője minden pénzügyi évet követően legkésőbb március 31-ig megküldi a Számvevőszéknek a Hivatal előzetes elszámolását az adott pénzügyi év költségvetésének végrehajtására és pénzgazdálkodására vonatkozó jelentéssel együtt. A pénzügyi év költségvetésének végrehajtására és pénzgazdálkodására vonatkozó jelentést az Európai Parlament és a Tanács részére is megküldik.

149. A Hivatal előzetes elszámolására vonatkozó számvevőszéki észrevételek kézhezvételét követően az ügyvezető igazgató saját felelősségére – az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 129. cikkének megfelelően – elkészíti a Hivatal végleges elszámolását, és azt véleményezésre benyújtja az igazgatótanácshoz.

150. Az igazgatótanács véleményt nyilvánít a Hivatal végleges elszámolásáról.

151. Az ügyvezető igazgató a végleges elszámolást minden pénzügyi évet követően legkésőbb július 1-jéig az igazgatótanács véleményével együtt megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek.

152. A végleges elszámolást közzéteszik.

153. Az ügyvezető igazgató legkésőbb szeptember 30-ig válaszol a Számvevőszéknek az általa tett észrevételekre. Ezt a választ az igazgatótanácsnak is megküldi.

154. Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 146. cikke (3) bekezdésének megfelelően az ügyvezető igazgató az Európai Parlament részére, annak kérésére megküld minden olyan információt, amely az adott pénzügyi évre vonatkozó mentesítési eljárás zavartalan lebonyolításához szükséges.

155. Az Európai Parlament a Tanács minősített többséggel elfogadott ajánlása alapján eljárva az n + 2. év május 15. előtt mentesíti az ügyvezető igazgatót az n. évi költségvetés végrehajtására vonatkozó felelőssége alól.

37. cikk Pénzügyi szabályzat

A Hivatalra alkalmazandó pénzügyi szabályzatot a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az igazgatótanács fogadja el. E szabályok nem térhetnek el az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet[19] 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettől[20], hacsak az ilyen eltérést kifejezetten nem teszi szükségessé a Hivatal működése, és a Bizottság nem adta hozzá előzetes hozzájárulását.

6. FEJEZET

A SZEMÉLYI ÁLLOMÁNYRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

38. cikk Személyi állomány

156. Az Európai Közösség tisztviselőinek személyzeti szabályzata, az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek és e személyzeti szabályzat és alkalmazási feltételek alkalmazásában az Európai Közösségek intézményei által közösen elfogadott szabályok vonatkoznak a Hivatal személyi állományára, köztük az ügyvezető igazgatóra is.

157. Az igazgatótanács, egyetértésben a Bizottsággal, elfogadja Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata, valamint az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei 110. cikkében említett szükséges részletes alkalmazási szabályokat.

158. A Hivatal saját alkalmazottai tekintetében gyakorolja a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek által a kinevezéssel megbízott és a szerződések megkötésére jogosult hatóságra ruházott hatásköröket.

159. Az igazgatótanács elfogadhat olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik a tagállamokból kiküldött nemzeti szakértők alkalmazását a Hivatalon belül.

39. cikk Kiváltságok és mentességek

Az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvét kell alkalmazni a Hivatal és személyzete tekintetében.

7. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

40. cikk Jogállás

160. A Hivatal közösségi szerv. Jogi személyiséggel rendelkezik.

161. Valamennyi tagállamban a Hivatal a legteljesebb jogképességgel rendelkezik, amellyel jogszabályaik értelmében jogi személy rendelkezhet. Ingó és ingatlan vagyont szerezhet és elidegeníthet, és bíróság előtt eljárhat.

162. A Hivatalt ügyvezető igazgatója képviseli.

163. A Hivatal székhelye […].

41. cikk Nyelvhasználat

164. A Hivatal tekintetében az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. rendeletben[21] megállapított rendelkezéseket kell alkalmazni.

165. A Szerződés 290. cikke értelmében hozott döntések sérelme nélkül a Hivatal tevékenységéről szóló éves általános jelentés és a Hivatal 27. cikk c) pontjában és a 27. cikk d) pontjában említett éves munkaprogramját a Közösség minden hivatalos nyelvén el kell készíteni.

166. A Hivatal működéséhez szükséges fordítási munkákat Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja végzi.

167. Az igazgatótanács meghatározza a nyelvhasználat kialakítását illető gyakorlati szabályokat.

42. cikk Hozzáférés a dokumentumokhoz

168. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[22] alkalmazandó a Hivatal birtokában lévő dokumentumokra.

169. Az igazgatótanács e rendelet hatályba lépésétől számított hat hónapon belül elfogadja az 1049/2001/EK rendelet végrehajtására vonatkozó gyakorlati szabályokat.

170. A Hivatal által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikkével összhangban hozott döntések ellen az EK-Szerződés 195. és 230. cikkében meghatározott feltételek szerint az ombudsmannál panasszal vagy az Európai Közösségek Bíróságnál jogorvoslattal lehet élni.

171. A személyes jellegű adatok Hivatali kezelésére a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[23] alkalmazandó.

43. cikk A minősített és a nem minősített érzékeny információk védelmére vonatkozó biztonsági szabályok

1. A Hivatal a Bizottság eljárási szabályzatának módosításáról szóló, 2001. november 29-i 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat elveit alkalmazza. Különösen idetartoznak a minősített információk cseréjére, kezelésére és tárolására vonatkozó rendelkezések.

2 A Hivatal úgyszintén alkalmazza a nem minősített érzékeny adatok kezelésére vonatkozó, az Európai Bizottság által elfogadott és végrehajtott biztonsági elveket.

44. cikk Felelősség

172. A Hivatal szerződéses felelősségére a szóban forgó szerződésre vonatkozó jog az irányadó.

173. Az Európai Közösségek Bírósága hatáskörrel rendelkezik, hogy az Ügynökség által kötött szerződésben található bármilyen választottbírósági kikötésnek megfelelően ítélkezzen.

174. A szerződésen kívüli felelősség esetében a Hivatal a tagállamok jogszabályaira vonatkozó egységes jogelvekkel összhangban megtéríti az Ügynökség vagy az alkalmazottai által feladataik teljesítése során okozott kárt.

175. Az Európai Közösségek Bírósága hatáskörrel rendelkezik a (3) bekezdésben említett károk megtérítésével kapcsolatos jogvitákban.

176. Az alkalmazottak Hivatallal szembeni személyes felelősségét a rájuk alkalmazandó személyzeti szabályzatban vagy alkalmazási feltételekben meghatározott előírások szabályozzák.

45. cikk Értékelés és felülvizsgálat

177. Az igazgatótanács által a Bizottsággal egyetértésben adott megbízás alapján a Hivatal legkésőbb három évvel az 51. cikkben említett időpontot követően megrendeli az elért eredményei független külső értékelését. Az értékelés a Hivatalnak a menekültügyi gyakorlati együttműködésre és a közös európai menekültügyi rendszerre gyakorolt hatását célozza. Különösen vizsgálja a Hivatal feladatainak esetleges kiigazítási vagy kiterjesztési szükségét, beleértve egy ilyen módosítás vagy kiterjesztés pénzügyi következményeit. Az értékelés ezenkívül megvizsgálja, hogy az irányítási szerkezet megfelelő-e a Hivatal feladatainak teljesítéséhez. Az értékelés figyelembe veszi az érdekelt felek véleményét mind közösségi, mind nemzeti szinten.

178. Az igazgatótanács a Bizottsággal egyetértésben dönt a jövőbeni értékelések időpontjairól, figyelembe véve az (1) bekezdésben említett értékelési jelentés eredményeit.

46. cikk Adminisztratív felülvizsgálat

A Hivatal felett az európai ombudsman adminisztratív felülvizsgálatot gyakorol a Szerződés 195. cikkében meghatározott feltételek mellett.

47. cikk Harmadik és társult országok részvétele

179. A Hivatal nyitott azon országok részvételére, amelyek olyan megállapodásokat kötöttek az Európai Közösséggel, amelyek alapján a közösségi jogszabályokat elfogadták és alkalmazzák az e rendelet hatálya alá tartozó területen. E megállapodások vonatkozó intézkedéseinek megfelelően megállapodások dolgozhatók ki különösen ezen országoknak a Hivatal munkájában való részvétele természetének, mértékének és módjának meghatározására. E megállapodások különösen magukban foglalják a Hivatal által tett kezdeményezésekben való részvételt, a pénzügyi hozzájárulásokat és a személyzetet. A személyzettel összefüggő kérdéseket illetően a fent említett megállapodások minden körülmények között tiszteletben tartják az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatát és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeket.

180. A Hivatal a tevékenységi körébe tartozó kérdésekben és a feladatai teljesítéséhez szükséges mértékben, a Bizottsággal egyetértésben elősegíti a tagállamok és a harmadik országok között az Európai Unió külkapcsolati politikájának keretében folytatott operatív együttműködést, továbbá technikai kérdésekben együttműködhet harmadik országok illetékes hatóságaival az e rendelet által szabályozott területeken az e hatóságokkal a Szerződés vonatkozó intézkedéseinek megfelelően kötött munkamegállapodások keretében.

48. cikk A Hivatal együttműködése az UNHCR-rel

A Hivatal az e rendelet által szabályozott területeken az UNHCR-rel kötött munkamegállapodások keretében együttműködik az UNHCR-rel.

A Hivatal támogatást nyújthat az UNHCR részére. E támogatások célja olyan tevékenységek finanszírozása, amelyeken keresztül a Hivatal szilárd, tartós alapokat teremt arra, hogy részesüljön az UNHCR menekültügyi szakértelméből. A Hivatal UNHCR-nek nyújtott támogatásai a Hivatal és az UNHCR között létrejött és az e rendelet e cikkében, valamint a 2. cikk (5) bekezdésében, a 9. cikk (1) bekezdésében, a 23. cikk (4) bekezdésében, a 30. cikk (8) bekezdésében, a 31. cikk (2) bekezdésében és a 32. cikke (3) bekezdésében meghatározott kiemelt együttműködési kapcsolatok keretébe illeszkednek. A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 75. cikkének megfelelően az 1605/2002/EK, Euratom rendelet és végrehajtási szabályai alkalmazandók.

49. cikk Együttműködés a FRONTEX-szel, a FRA-val és más közösségi szervekkel, illetve a nemzetközi szervezetekkel

A Hivatal együttműködik a tevékenységi köréhez kapcsolódó tevékenységeket folytató közösségi szervekkel és különösen az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökséggel (FRONTEX) és az Európai Unió Alapjogi Ügynökségével (FRA), valamint a nemzetközi szervezetekkel az e rendelet által szabályozott területeken az e szervekkel kötött munkamegállapodások keretében az EK-Szerződés rendelkezéseinek és az e szervek hatáskörére vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően.

Az együttműködés lehetővé teszi az érintett szervek közötti szinergiák megteremtését, valamint a kettős alkalmazás és az átfedések elkerülését a különböző szervek megbízása szerint végzett munkálatokban.

50. cikk A székhelyre vonatkozó megállapodás és a működési feltételek

A Hivatal fogadó tagállambeli a elhelyezéséhez szükséges rendelkezéseket, továbbá a Hivatal ügyvezető igazgatójára, az igazgatótanács tagjaira, valamint a Hivatal személyi állományára és családtagjaikra a fogadó tagállamban alkalmazandó konkrét szabályokat a Hivatal és a fogadó tagállam által – az igazgatótanács jóváhagyásának megszerzése után – kötött székhely-megállapodás rögzíti. A Hivatal fogadó tagállama lehető legjobb körülményeket biztosítja ahhoz, hogy a Hivatal jól működhessen, ideértve a többnyelvű, európai szemléletű iskoláztatás lehetőségét és a megfelelő közlekedési kapcsolatokat is.

51. cikk A Hivatal működésének kezdete

A Hivatal legkésőbb az e rendelet hatályba lépésétől számított egy éven belül kezdi meg működését.

Mindaddig, amíg a Hivatal nem rendelkezik a saját költségvetésének végrehajtásához szükséges működési kapacitással, a Bizottság felelős a Hivatal létrehozásáért és kezdeti működtetéséért.

Ennek érdekében:

- mindaddig, amíg a Hivatal ügyvezető igazgatója az igazgatótanács általi, a 28. cikkben meghatározott feltételekkel történő kinevezését követően el nem foglalja hivatalát, a Hivatal ügyvezető igazgatójára ruházott feladatkört – ideiglenes igazgatói minőségben – a Bizottság egy tisztviselője gyakorolhatja.

- a Hivatalra ruházott feladatköröket – az ideiglenes igazgató vagy az ügyvezető felelőssége alatt – a Bizottság tisztviselői láthatják el.

Az ideiglenes igazgató az igazgatótanács jóváhagyásával jóváhagyhatja a Hivatal költségvetésében előirányzott kifizetéseket, és szerződéseket köthet, többek között a Hivatal létszámtervének elfogadását követően személyi állomány felvételére.

52. cikk Hatálybalépés

E rendelet az Európai Unió Hivatalos lapjában való kihirdetését követő […]. napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]

a Tanács részéről

az elnök

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME:

Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal létrehozásáról

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTÉSGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Érintett szakpolitikai terület: A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség (18. cím)

Kapcsolódó tevékenységek: Migrációs áramlások – Közös bevándorlási és menekültügyi politikák (18 03. alcím)

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek [korábban: BA-tételek]), beleértve a következő megnevezéseket:

A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret: 3A. alfejezet

A 18 03. alcímen belül: Migrációs áramlások – Közös bevándorlási és menekültügyi politikák

- 18 03 XX. jogcímcsoport létrehozása – elnevezés: „Európai Menekültügyi Támogató Hivatal”

- 18 03 XX XX. jogcím létrehozása – elnevezés: „Európai Menekültügyi Támogató Hivatal” 1. és 2. cím szerinti támogatás

- 18 03 XX XX XX. aljogcím létrehozása – elnevezés: „Európai Menekültügyi Támogató Hivatal” 3. cím alatti támogatás

A jogcímcsoport és a jogcímek megválasztását a 18 03. alcím alatt a 2010-es költségvetési eljárás határozza meg.

3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:

A Hivatal létrehozását várhatóan a 2010-es költségvetési évtől kezdődően fogadják el.

A Hivatal felállításnak előkészítési munkálatait a Bizottságon belül 2009-től megkezdik és a létező pénzügyi eszközök alapján finanszírozzák.

3.3. Költségvetési jellemzők:

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Csatlakozni kívánó országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |

Ld. 3.1 | nem kötelező | diff.[24]/ | IGEN | NEM | NEM | 3A |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (három tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n + 4. év | n +5. és későbbi évek | Összesen |

Működési kiadások[25] |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a | 5,25 | 8 | 12 | 15 | 40,25 |

Kifizetési előirányzatok | b | 5,25 | 8 | 12 | 15 | 40,25 |

A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[26] |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4. | c |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a + c | 5,25 | 8 | 12 | 15 | 40,25 |

Kifizetési előirányzatok | b + c | 5,25 | 8 | 12 | 15 | 40,25 |

A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások[27] |

Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5. | d | 0,976 | 0,976 | 0,976 | 0,610 | 3,538 |

A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások, a személyi és kapcsolódó költségek kivételével (NDE) | 8.2.6. | e | 0,010 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,085 |

A fellépés indikatív összköltsége |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a + c + d + e | 6,236 | 9,001 | 13,001 | 15,635 | 43,873 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b + c + d + e | 6,236 | 9,001 | 13,001 | 15,635 | 43,873 |

A társfinanszírozás részletezése

Ha a javaslat tagállamok vagy más szervek (kérjük, nevezze meg) által biztosított társfinanszírozást tartalmaz, az alábbi táblázatban adja meg a társfinanszírozás becsült szintjét (a táblázat további sorokkal bővíthető, ha a társfinanszírozást várhatóan több szerv nyújtja):

millió EUR (három tizedesjegyig)

Társfinanszírozó szerv | n. év | n + 1. | n + 2. | n + 3. | n + 4. | n + 5. és későbbi évek | Összesen |

…………………… | f |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással együtt | a + c + d + e + f |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

( A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.

( A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó alcímének átdolgozása szükséges.

( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[28] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására).

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

( A javaslatnak nincs pénzügyi kihatása a bevételre

( A javaslatnak van pénzügyi kihatása - a bevételre gyakorolt hatása a következő:

millió EUR (egy tizedesjegyig)

A fellépést megelőzően [n – 1. év] | A fellépés után |

A személyi állomány teljes létszáma | 8 | 8 | 8 | 5 |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célkitűzések

A Hivatal feladata, hogy megkönnyítse, koordinálja és megszilárdítsa a tagállamok, illetve a tagállamok és a Bizottság közötti menekültügyi gyakorlati együttműködést annak számos vetülete szerint, továbbá hogy hozzájáruljon a közös európai menekültügyi rendszer jobb kialakításához, beleértve annak külügyi szempontjait is.

Tekintettel a 2008. szeptemberi Európai Tanács kifejezett kérésére, a Hivatal alapító okiratának a jogalkotó általi 2009-es elfogadását követően 2010-ben meg kell kezdenie működését.

5.2. A közösségi részvételből adódó többletérték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

A Bizottság által 2008 júniusában elfogadott menekültügyi cselekvési terv célja egyrészt a menekültügyi jogalkotás megerősítése a hatékony és a nemzetközi védelmet kérelmezők számára igazságos közös európai menekültügyi rendszer megteremtésének elérése érdekében, másrészt e jogalkotói erőfeszítés támogatása a tagállamok közötti menekültügyi gyakorlati együttműködés megerősítése által.

A Hivatal felállítása a második célkitűzésre ad választ, és lehetővé teszi a menekültügyi gyakorlati együttműködés megfelelő támogatását.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

A javaslat célja szabályozó ügynökség létrehozása, amelynek feladata a menekültügyi gyakorlati együttműködéshez szükséges támogatás biztosítása annak különféle szempontjai szerint.

A Hivatal feladatai révén hozzájárul a menekültüggyel kapcsolatos közösségi szabályok megvalósulásához és alkalmazásához az EU teljes területén. A Hivatal nem rendelkezik majd döntéshozatali jogkörrel, és olyan, menekültügyi gyakorlati együttműködést támogató ösztönző tevékenységet fog folytatni, mint az ajánlás, a tudományos hatósághoz folyamodás, a legjobb gyakorlatok hálózatba illesztése és összhangba állítása, a szabályok alkalmazásának értékelése és megvalósítása, stb.

A Hivatal megbízatása három fő feladat köré csoportosul: a menekültügyi gyakorlati együttműködés támogatása, a különleges nyomás alatt álló tagállamok támogatása, hozzájárulás a közös európai menekültügyi rendszer kidolgozásához.

Külön alcímet szentelünk a menekültügyben jártas szakértőkből létrejött menekültügyi támogató csoportok Hivatal általi koordinálásának annak érdekében, hogy biztosítható legyen a menekültügyi rendszerükben nagy nyomás alatt álló és a Hivataltól segítséget kérelmező tagállamok működési támogatása.

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

( Centralizált irányítás

( közvetlenül a Bizottság által

( közvetve, a következőknek való hatáskör-átruházással:

( végrehajtó ügynökségek,

( A Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek,

( tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek

( Megosztott vagy decentralizált irányítás

( a tagállamokkal

( harmadik országokkal

( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

A Hivatal a szabályozó ügynökségekre vonatkozó egységes ellenőrzési eljárások szerint működik.

A Hivatalt a feladatai gyakorlásában független és a Hivatal napi szintű vezetésével megbízott ügyvezető igazgató irányítja.

A Hivatalnak a következő kötelezettségei vannak, amelyek lehetővé teszik teljesítményének éves értékelését:

- éves általános jelentést tesz közzé a Hivatal tevékenységéről,

- évente jelentést készít az Unió menekültügyi helyzetéről. E jelentés keretében a Hivatal értékeli különösen az e rendelet értelmében végzett fellépéseinek eredményeit, és globális összehasonlító elemzést készít azokról annak érdekében, hogy elősegítse a tagállamok jobb ismeretét az aktuális legjobb gyakorlatokról és növelje a közös európai menekültügyi rendszer koherenciáját és hatékonyságát.

A Hivatalra a következő ellenőrzéseknek vonatkoznak: a költségvetési ellenőrzés, a belső vizsgálat, a Számvevőszék éves jelentése, a közösségi költségvetés éves áttekintése és az OLAF által elvégzett vizsgálatok, amelyek különösen lehetővé teszik, hogy az ügynökségek rendelkezésére álló erőforrásokat jól használják fel.

A Hivatal felett az európai ombudsman adminisztratív felülvizsgálatot gyakorol a Szerződés 195. cikkében meghatározott feltételek mellett. Az igazgatási ellenőrzés bizonyos eljárási garanciákat biztosít arra, hogy az érdekelt felek érdekeit és a kimenet minőségét figyelembe lehessen venni.

6.2. Értékelés

6.2.1. Előzetes értékelés

Az előzetes értékelés a hatásvizsgálati jelentés keretében készül.

6.2.2. A későbbi értékelések feltételei és gyakorisága

Az igazgatótanács által a Bizottsággal egyetértésben adott megbízás alapján a Hivatal legkésőbb három évvel a 45. cikkben említett időpontot követően megrendeli az elért eredmények független külső értékelését. Az értékelés a Hivatalnak a menekültügyi gyakorlati együttműködésre és a közös európai menekültügyi rendszerre gyakorolt hatását célozza. Különösen vizsgálja a Hivatal feladatainak esetleges kiigazítási vagy kiterjesztési szükségét, beleértve egy ilyen módosítás vagy kiterjesztés pénzügyi következményeit. Az értékelés ezenkívül megvizsgálja, hogy az irányítási szerkezet megfelelő-e a Hivatal feladatainak teljesítéséhez. Az értékelés számba veszi az érdekelt felek véleményét mind közösségi, mind nemzeti szinten. Az igazgatótanács a Bizottsággal összhangban, az első értékelési jelentés eredményeit figyelembe véve dönt a későbbi értékelések ütemtervéről.

7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

A csalás, a korrupció és más illegális cselekmények elleni küzdelem érdekében az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet korlátozás nélkül alkalmazandó.

A Hivatal csatlakozik az 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz, és késedelem nélkül kiadja az Ügynökség személyzetére alkalmazandó megfelelő előírásokat.

A finanszírozással kapcsolatos határozatoknak és a végrehajtási megállapodásoknak, valamint az azokból eredő eszközöknek kifejezetten elő kell írniuk, hogy a Számvevőszék és az OLAF szükség esetén helyszíni ellenőrzést végezhet a Hivatal finanszírozásából részesülőknél, valamint az annak szétosztásáért felelős ügynököknél.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Kötelezettségvállalási előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig)

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n + 4. év | n + 5. év |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[41] (XX 01 01.) | A*/AD | 4,5 | 4,5 | 4,5 | 3,5 |

B*, C*/AST | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 1,5 |

Az XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány [42] |

Az XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[43] |

ÖSSZESEN | 8 | 8 | 8 | 5 |

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

A Hivatal működésének első évében az AD-tisztviselők feladata a Hivatal létrehozása, továbbá a Hivatal igazgatótanácsában, végrehajtó bizottságában és szükség esetén a munkacsoportjaiban való részvétel lesz.

Az AST-tisztviselők adminisztratív támogatást biztosítanak például a küldetések támogatása és az általános adminisztratív támogatás területén.

8.2.3. A Személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyi állomány eredete

X A felváltandó vagy meghosszabbítandó program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek

( A 2010. évre vonatkozó éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek

X A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyek

X Az érintett szolgálat állományán belül átcsoportosítandó álláshelyek (belső átcsoportosítás)

( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem előirányozott álláshelyek

Irodai személyi állomány száma (indulás és működési szakasz)

A következő információ tájékoztató jellegű. Alapját a Hivatal létrehozását célzó hatásvizsgálat részét képező előzetes elemzésben található elemek képezik. Hangsúlyozandó, hogy az e pénzügyi kimutatásban szereplő következő számok az előzetes elemzésben szereplő legmagasabb számokat veszik számításba. Ezért valószínű, hogy a tényleges adatok alacsonyabbak lesznek az itt szereplőknél.

A személyi állománnyal kapcsolatos és igazgatási szükségleteket – a meglévő költségvetési korlátok között – az irányító főigazgatóságnak az éves elosztási eljárás keretén belül odaítélt keretösszeg fedezi.

Év | Fokozatosan felveendő személyi állomány |

2010 | 24 (ideiglenes alkalmazott) |

2011 | 36 (18 ideiglenes és 18 szerződéses alkalmazott) |

2012 | 20 (10 ideiglenes és 10 szerződéses alkalmazott) |

2013 | 14 (10 ideiglenes és 4 szerződéses alkalmazott) |

ÖSSZESEN | 94 (62 ideiglenes és 32 szerződéses alkalmazott) |

A külső felvételt a Hivatal irányítja. Az ideiglenes, illetve szerződéses alkalmazottak megoszlására vonatkozó adatok tájékoztató jellegűek.

A Hivatal személyzete működési és adminisztratív alkalmazottakból, összesen 94 személyből áll. Ez becslésnek tekintendő. Az információt részletezni kell, miután az alapító rendelet létrejöttét követően ismertek lesznek a végső feladatok, valamint a Hivatal szükségletei a személyzeti és adminisztratív állományt illetően. Mindazonáltal a szükségletek első becslései lehetővé teszik a következő elemek feltüntetését, így lehetővé téve a jövőbeni Hivatal létszámtervének felmérését, amely az alapító rendelet alapján a Hivatalra bízott különböző feladatoknak megfelelően került bontásra:

Az EASO személyzeti szükségleteinek becslése

Minimális személyzet (2011-től – teljes működésű hivatal) |

Feladatok | AD-személyzet | AST-személyzet |

Vezető tisztviselő és horizontális alkalmazott | 7 | 6 |

Legjobb gyakorlatok cseréje[44] | 7 | 4 |

Jogalkotási támogatás[45] | 4 | 2 |

Szakértők[46] | 2 | 1 |

Áthelyezés[47] | 1 | 2 |

Regionális védelmi programok[48] | 1 |

Áttelepítés[49] | 1 |

Származási országra vonatkozó információk[50] | 9 | 5 |

Képzés[51] | 5 | 3 |

Teljes működési személyzet | 30 | 17 |

Teljes működési + horizontális személyzet | 37 | 23 |

AD- + AST-személyzet összesen | 60 |

Maximális személyzet |

Feladatok | AD-személyzet | AST-személyzet |

Vezető tisztviselő és horizontális alkalmazott | 8 | 7 |

Legjobb gyakorlatok cseréje | 12 | 7 |

Jogalkotási támogatás | 6 | 3 |

Szakértők | 5 | 3 |

Áttelepítés | 1 | 3 |

Regionális védelmi programok | 2 |

Áthelyezés | 2 |

Származási országra vonatkozó információk | 11 | 7 |

Képzés | 11 | 7 |

Teljes működési személyzet | 50 | 29 |

Teljes működési + horizontális személyzet | 58 | 36 |

AD- + AST-személyzet összesen | 94 |

30-60 fő szükséges a menekültügyi gyakorlati együttműködés működési irányításához, az alkalmazottak többi része a Hivatal adminisztratív feladatait látja el.

Számítás: A Hivatal személyzete

24 személy = 2,2 millió EUR (2010) 60 személy = 4,6 millió EUR (2011) |

80 személy = 7,2 millió EUR (2012) |

94 személy = 8,8 millió EUR (2013) A számítások alapja az ideiglenes alkalmazottak esetében évi 122 000 EUR, a szerződéses alkalmazottak esetében pedig évi 64 000 EUR. Az év folyamán felvett alkalmazottak esetében 6 hónappal számoltak – kivéve az első évet, amely esetében a számítás alapja 9 hónap. |

8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)

NEM ALKALMAZHATÓ

millió EUR (három tizedesjegyig)

Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | n. év | n + 1. év | n + 2. év | n + 3. év | n + 4. év | n + 5. és későbbi évek | ÖSSZESEN |

1. Technikai és igazgatási segítségnyújtás (beleértve a kapcsolódó személyi költségeket) |

Végrehajtó ügynökségek[52] |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |

- belső |

- külső |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás összesen |

8.2.5. A referenciaösszegbe bele nem tartozó személyi és kapcsolódó költségek

A számítás alapja a 8.2.1. pont

millió EUR (három tizedesjegyig)

Személyi állomány típusa | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n + 4. év | n + 5. és későbbi évek |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (18 01 01.) | 0,976 | 0,976 | 0,976 | 0,610 | 3,538 |

Az XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) |

A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségek összesen | 0,976 | 0,976 | 0,976 | 0,610 | 3,538 |

Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak |

AD/AST – 122 000 EUR évente X 8 fő = 976 000 EUR (2010, 2011 és 2012) AD/AST – 122 000 EUR évente X 5 fő = 610 000 EUR (2013) |

Számítás - Az XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány |

Nem alkalmazható |

8.2.6. A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások Igazgatási kiadások a fent említett bizottsági alkalmazottak részére, ezért az összegek megadás előtt vitára bocsátandók. millió EUR (három tizedesjegyig) |

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n + 4. év | n + 5. és későbbi évek | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01. – Kiküldetések | 0,010 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,085 |

XX 01 02 11 02. – Ülések és konferenciák |

XX 01 02 11 03. - Bizottságok[53] |

XX 01 02 11 04. – Tanulmányok és konzultációk |

XX 01 02 11 05. – Információs rendszerek |

2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) |

3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |

A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségeken kívüli igazgatási kiadások összesen | 0,010 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,085 |

Számítás – A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások |

Tisztviselők küldetései az igazgatótanács és/vagy a végrehajtó bizottság ülésein való részvétel céljából (a valós költség a Hivatal székhelyétől függ). A becslés 10 küldetés 2010-ben és 25 küldetés a többi évben. |

[pic][pic][pic]

[1] Lásd a Tanács 2008. júniusi következtetéseit (11018/1/08., REV. 1.), amelyekben hivatkoznak a tagállamok állam- és kormányfői szinttű képviselőinek 2003. december 13-i brüsszeli találkozóján elfogadott következtetéseire (HL L 29., 2004.2.3.).

[2] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

[3] HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

[4] Az Európai Parlament és a Tanács 573/2007/EK határozata (2007. május 23.) a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása általános program keretében a 2008–2013-as időszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról és a 2004/904/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 144., 2007.6.6., 1. o. )

[5] HL L 131., 2008.5.21., 7. o.

[6] HL L, . o.

[7] HL L, . o.

[8] HL L, . o.

[9] COM(2008) 360.

[10] 13440/08. számú tanácsi dokumentum, 2008.9.24.

[11] HL L 349., 2004.11.25., 1. o.

[12] HL L 53., 2007.2.22., 1. o.

[13] HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

[14] HL L 136., 1999.5.31., 15. o.

[15] HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

[16] HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

[17] COM(2008) 820.

[18] HL L 248., 2002.9.16. 1. o.

[19] HL L 248, 2002.9.16., 1. o.

[20] A 652/2008/EK, Euratom rendelettel (HL L 181., 2008.7.10., 23. o.) módosított 2343/2002/EK, Euratom rendelet (HL L 357, 2002.12.31., 72. o.).

[21] HL 17, 1958.10.6., 385. o.

[22] HL L 145, 2001.5.31., 43. o.

[23] HL L 8, 2001.1.12., 1. o.

[24] Differenciált előirányzatok.

[25] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.

[26] Az xx cím xx 01 04. jogcímcsoportja alá tartozó kiadások.

[27] Az xx 01. alcím alá tartozó, az xx 01 04. és az xx 01 05. jogcímcsoporton kívüli kiadások.

[28] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[29] Szükség esetén, ha a fellépés időtartama hat évnél hosszabb, a táblázat további oszlopokkal bővíthető.

[30] Az 5.3. szakaszban leírtak szerint

[31] Információtechnológia / adattovábbítás.

[32] Kozkázatelemzés / Szükségletek becslése.

[33] Közvetlen segítségnyújtás.

[34] Kapacitásépítés.

[35] Tervezés és kutatás.

[36] Külkapcsolatok.

[37] Tájékoztatás és kommunikáció.

[38] Rendezvények, találkozók stb.

[39] A Hivatal személyi állománya

[40] A személyi állomány képzése

[41] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[42] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[43] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.

[44] Információcsere, valamint a legjobb gyakorlatok meghatározása és kicserélése a tagállamok között a menekültügy területén.

[45] A Közös Európai Menekültügyi Rendszer végrehajtásához nyújtott támogatás.

[46] A rendelet keretében létrehozott menekültügyi támogató csoportok támogatása – e csoportok feladata, hogy operatív segítséget nyújtsanak azon tagállamoknak, amelyek menekültügyi rendszerére nagy nyomás nehezedik.

[47] A nemzetközi védelmet élvezők Közösségen belüli áthelyezéséhez nyújtott támogatás.

[48] A harmadik országokkal folytatott együttműködés, különösen ami a harmadik országok kapacitásának a regionális védelmi programok keretében történő kiépítését illeti.

[49] A menekülteknek az Európai Unión belüli újratelepítését célzó intézkedések.

[50] A menedék, illetve nemzetközi védelem iránti kérelmet benyújtók származási országára vonatkozó információk.

[51] Képzések kifejlesztése és szervezése a tagállamok igazgatási és igazságszolgáltatási rendszereiben, valamint a menekültügyekben illetékes nemzeti szolgálatoknál dolgozó alkalmazottak számára.

[52] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó ügynökség(ek)re vonatkozó pénzügyi kimutatásra.

[53] Nevezze meg a bizottság típusát és azt a csoportot, amelyhez a bizottság tartozik.