HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 12.10.2005 
COM(2005) 491 végleges 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE 
A SZABADSÁGON, BIZTONSÁGON ÉS A JOG ÉRVÉNYESÜLÉSÉN ALAPULÓ 
TÉRSÉG KÜLS Ő DIMENZIÓJÁRA IRÁNY ULÓ STRATÉGIÁRÓL 
 
HU 2   HU TARTALOMJEGYZÉK 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A SZABADSÁGON, BIZTONSÁGON ÉS A JOG 
ÉRVÉNYESÜLÉSÉN ALAPULÓ TÉRSÉG KÜLS Ő DIMENZIÓJÁRA IRÁNYULÓ 
STRATÉGIÁRÓL................................................................................................................... ... 1 
I. BEVEZETÉS ............................................................................................................... 3 II. KIHÍVÁSOK................................................................................................................ 3 III. CÉLKIT ŰZÉSEK ........................................................................................................ 4 
IV. PROBLÉMÁK ............................................................................................................. 5 V. ELVEK....................................................................................................................... .. 6 
VI. POLITIKAI ESZKÖZÖK............................................................................................ 7 VII. FÖLDRAJZI PÉLDÁK A TOVÁBBI TEEND ŐKRE................................................ 9 
VIII. A TOVÁBBI TEEND ŐK .......................................................................................... 10 
 
HU 3   HU I. B EVEZETÉS  
A 2005. június 16-17-i Európai Tanács a szabadság, a biztonság és a jog Európai Unión belüli 
érvényesülésének er ősítéséről szóló hágai program1 nyomán a következ őt állapította meg: 
Mivel egyre nagyobb jelent őséggel bír a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség 
külső dimenziója, [a hágai program végre hajtására irányuló cselekvési terv] az év végén új stratégiával egészül 
ki, amelyet a F őtitkár/Főképviselő és a Bizottság javaslatára a Tanács fogad el. 
Az Unió belbiztonsága szempontjából különösen fontos a szabadságon, a biztonságon és a jog 
érvényesülésén alapuló térség alapvet ő értékeinek védelme. A terrorizmus, a szervezett 
bűnözés, a kábítószer-kereskedelem és hasonl ó veszélyek azonban rész ben az Unión kívül 
gyökereznek. Ezért különösen f ontos, hogy az EU a világ harmad ik országaira is kiterjed ő 
stratégiát dolgozzon ki. 
E közlemény az alábbi célokat t űzi ki: felvázolja a szabad ságon, a biztonságon és a jog 
érvényesülésén alapuló térség el őtt álló f ő kihívásokat; meghatározza az Unió ilyen 
vonatkozású küls ő fellépéseinek célkit űzéseit; világszerte meghatározza a megoldandó 
problémákat, a megoldáshoz az EU rendelkezésére álló eszközöket és a fellépések megválasztásának elveit; körvonalazza az egyes fö ldrajzi térségekben a stratégia alkalmazási 
módjait, és könnyít ő javaslatokat tesz a stra tégia végrehajtására.  
II. KIHÍVÁSOK 
Az Európai Tanács 2000. júniusi feirai ülésén kiemelt témakörökb ől, célkitűzésekből és 
intézkedésekb ől álló új programot határozott me g az igazságügyekkel, a szabadsággal, a 
biztonsággal foglalkozó szakpolitikák küls ő dimenziójának fejlesztésére.
 A következ ő öt 
évben egyre több harmadik ország és régió együttm űködésével születtek a szabadságon, a 
biztonságon és a jog érvényesü lésén alapuló térséget er ősítő külső tevékenységek.  
A szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló uni ós térség szakpolitikái 2000 
óta sokat fejl ődtek, és egyre inkább megoldást t udnak kínálni az európai polgárokat 
foglalkoztató kérdésekre. Ezzel együtt a közösségi vívmányok is sokat fejl ődtek: jogszabály 
született többek között a migrációról és a menekültügyr ől, a határigazgatásról és a 
vízumokról, a szervezett b űnözés és a terrorizmus elleni küzdelemr ől, a kábítószerekr ől, a 
rendőrségi és b űnüldözési együttm űködésről, a korrupcióról, az adatvédelemr ől és a büntet ő- 
és polgári ügyekben zajló igazságügyi együttm űködésről. E vívmányokra kell alapozni a 
harmadik országokka l folytatott együttm űködést is.  
A szabadságon, a biztonságon és a jog ér vényesülésén ala puló térség küls ő dimenziójának 
fejlesztése során az EU f őként az alábbi küls ő kihívásokkal szembesül:  
• A nemzetközi közösség a 2001. szeptember 11-i, 2004. március 11-i és 2005. július 7-i 
terrortámadás után elkötelezte magát a terro rizmus ellen, és 2005. július 13-án az Európai 
Unió is elhatározta a terrorellenes cselekvési terv2 végrehajtásának felgyorsítását. 
                                                 
1 A hágai programot az Európai Tanács 2004.11.4-5-én fogadta el. 
2 A Tanács 2005. július 13-i határozata. 
 
HU 4   HU Határozatában a terrorellenes együttm űködés kialakítását és elmélyítését kezdeményezi a 
harmadik országokkal, a regionális és a nemzetközi szervezetekkel. 
• Egyre terjed a szervezett b űnözés , a pénzmosás és egyéb pénzügyi b űncselekmények, 
valamint a határokon átnyúló kábítószer-, em ber- és fegyverkereskedelem, ezért mind az 
Unión belül, mind az Unión kívül  tökéletesíteni kell a b űnüldözési és igazságügyi 
együttműködést, és támogatni kell a harmadik országok ilyen jelleg ű kapacitásának 
bővítését is. 
• Tovább folytatódik az illegális bevándorlás , amellyel szemben az EU-nak átfogó 
megközelítéssel kell fellépnie. Ennek során nemcsak a beléptetés és a befogadás kérdésére kell megoldást találni, hanem a bevándorlá s eredeti okait és a származási országokra 
gyakorolt hatását is kezelni kell.  
• A világ instabil államaiban és zavaros térségeiben az olyan intézmények
, mint a bírósági és 
bűnüldöző szervek elégtelen m űködése a szervezett b űnözés számára lé güres teret hoz 
létre. A labilis b űnüldözési intézményekkel rendelkez ő vagy bűnüldözési intézményekkel 
nem rendelkez ő harmadik országokban az EU támogatja a megfelel ően működő szervek 
kialakítását. 
• Globalizálódó gazdaságunkba n a határokon átnyúló ügyl etek megvalósításához 
jogbiztonságra és kiszámíthatóságra van sz ükség. E kihívások megoldása megkönnyítheti 
az európai vállalkozások és polgár ok helyzetét, és világszerte jelent ősen javíthatja a 
gyermekvédelmet. 
III. CÉLKIT ŰZÉSEK 
E közlemény azt mutatja be, hogy a bel- és igazságügy küls ő dimenziója mennyiben járul 
hozzá a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló bels ő térség 
kialakulásához, és ugyanakkor hogyan tám ogatja az Európai Unió külkapcsolati 
politikai célkit űzéseit is , köztük a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés harmadik 
országokkal való megosztását és fejlesztését. Bár az EU szabadsággal, a jog érvényesülésével 
és a biztonsággal kapcsolatos szakpolitikáinak küls ő aspektusait szolgáló eszközök már eddig 
is működtek, az EU most rendezi őket egységes stratégiává a meghatározott elvek és 
irányvonalak mentén. A stratégia sz erves részét képezi az uniós külkapcsolati politikának, ám 
azon belül meger ősíti a jogérvényesülés, a szabadság és a biztonság szempontjait. Az EU csak 
akkor tud a harmadik országok elvárásainak el eget tenni, és hatékonya n segíteni abban, hogy 
azok is megfeleljenek az egyre sokasodó kihí vásoknak, ha pontosan körülírt elvekkel és 
prioritásokkal rendelkezik, és rendszeresen közelíti meg az alább kifejtett célkit űzéseket. 
A szabadsággal, a biztonsággal és a jog érvényesülésével kapcsolatos ügyek mind az Unión 
kívül, mind az Unión belül fontos szerepet kapnak a nemzetközi stab ilitás és biztonság 
fenntartásában. Az Unión belüli szabad mozgás, általában a nyitottabb határok és a fokozott 
globális integráció támogatása a nemzetközi együttm űködés új dimenzióját nyitja meg. A 
hatékony határigazgatás fontos eszköze a terrorizmus és a szervezett b űnözés leküzdésének, 
ugyanakkor a szomszédos államokkal fenntartott jó  kapcsolatokhoz is hoz zájárul. A független 
és hatékony bíróságok elengedhetetlenek a jogá llamiság fenntartása és az emberi jogok 
védelme szempontjából; a bírósági együttm űködés megkönnyíti a nemzetközi üzleti 
tranzakciókat, és gondoskodik arról, hogy a b űnügyek gyanúsítottjai ne kerülhessék el az 
igazságszolgáltatást. A menekültek védelmére a világ minden táján jól m űködő menekültügyi 
 
HU 5   HU rendszerekre van szükség. Hatékony és jól m űködő, a külföldi társszervezetekkel 
együttműködő rendőrségekre is szükség van, amelyek ké pesek leküzdeni a terrorizmus és a 
szervezett b űnözés minden formáját, és biztosítani a polgárok mindennapos biztonságát. E 
célok elérése nehéz és id őigényes feladat, amelyhez a Bizottság és a Tanács részér ől 
összehangolt er őfeszítésre van szükség. Az EU-n ak egyre több kihívásra kell 
kezdeményezéseket kidolgoznia, és me goldásokat kell javasolnia e téren. 
A jogállamiság támogatása az együttm űködés keretein belül a szab adságon, a biztonságon és 
a jog érvényesülésén alapuló bels ő térség er ősítésének alapvet ő feltétele. Általánosan 
elismert, hogy az uniós biztonság bels ő és külső vonatkozása szorosan összefügg egymással. 
A közös értékeken – a felel ősségteljes kormányzáson, a demokráci án, a jogállamiságon és az 
emberi jogok tiszteletben tartás án – alapuló társadalmak sike resebben akadályozzák meg a 
saját biztonságukat fenyeget ő belső tényezőket, és a mindenkit érint ő nemzetközi 
veszélyekkel szemben is eredményesebben és szívesebben lépnek fel közösen. A nemzetközi közösség is úgy véli, hogy ezek az elvek kulcssz erepet játszanak a millenniumi fejlesztési 
célok elérésében. A fejl ődés, a biztonság és az emberi jogok egymást er ősítik; a jogállamiság 
Unión belüli és kívüli er ősítése nem öncélú célkit űzés, hanem a fenntartható fejl ődés 
alapfeltétele, és a küls ő fellépésekkel ennek elérésére kell törekedni.  
Az EU saját határain belül széles kör ű keretet dolgozott ki a szab adságon, a biztonságon és a 
jog érvényesülésén alapuló térség szabályo zására. Bár ennek felépítése természetesen 
országonként nagyban különbözik egymástól,  a szabadságon, a biztonságon és a jog 
érvényesülésén alapuló té rség mindenképpen ösztönz őleg hathat a harmadik országokra. A 
külpolitikák dönt ő szerepet játszanak a küls ő biztonság és a stabilitás támogatásában. A 
bővítés azt jelenti, hogy a tagjelölt és lehets éges tagjelölt országok átültetik nemzeti 
jogszabályaikba a közösségi vívmányokat, és  átalakítják intézményeiket. Az olyan 
intézmények, mint a bíróságok és a rend őrségek meger ősítése dönt ően hozzájárul a tagjelölt 
országokban a jogállamiság megszilárdításához és  az emberi jogok tisztele tben tartásához. Az 
európai szomszédsági politika esetén ugyanezek  a szempontok alapozzák meg a partnerekkel 
folytatott ilyen vonatkozású együttm űködést.  
Az EU többre is képes a világb an a kapacitások és az együttm űködés erősítése érdekében. 
Nem szabad azonnali eredményeket várni; a bírósági rendszerek  átalakítása és a hatékony 
menekültügyi rendszer kialakítása nemcsak hóna pokba, de akár évekbe is telhet. Azonban az 
EU hasonló ügyekkel szembesül, mint szomszédai és a világ többi országa. Az EU tapasztalata és sikerei a határigazgat ás, a migrációkezelés és a szervezett b űnözés elleni 
küzdelem terén hasznos mintaként szolgá lhatnak az azonos kihívásokkal szembesül ő 
harmadik országoknak is.  
Az EU tovább ösztönzi a regionális együttm űködést. Vannak olyan határokon átnyúló 
kihívások – például a migráció, a ha tárigazgatás és a szervezett b űnözés – amelyeket 
legjobban regionális szint ű összehangolt fellépéssel lehet me goldani. Az uniós tapasztalatok 
alapján és az érintett régiók el őtt álló ügyek típusától függ ően az Unió támogatja az olyan 
régiókkal, mint Kelet-Európa és a Közel-Kelet  vagy az olyan regionális szervezetekkel, mint 
Afrikai Unió a szabadságra, a biztonságra és a jog érvényesülés ére vonatkozó regionális 
párbeszédet és együttm űködést. 
Nemzetközi szinten számos jelent ős, új normákat meghatároz ó többoldalú jogi eszköz 
született a közelmúltban (pl. az ENSZ transznacionális szervezett b űnözésről szóló 
egyezménye és annak jegyz őkönyvei, az ENSZ korrupcióellenes egyezménye), és egyre 
nagyobb figyelmet kap a nemzetközi szabványok lé trehozása, például a FATF pénzmosásról 
 
HU 6   HU szóló ajánlása. Az EU kész támogatni az ilyen vonatkozású szakpolitikák meger ősítésére 
irányuló többoldalú fellépéseket, mivel ezzel  fokozhatja a nemzetközi szervekben betöltött 
szerepét, és ösztönözheti a további nemzetközi eszközök kidolgozását is. 
A harmadik országokban má r megmutatkoznak az együttm űködés er ősítésének és a 
kapacitásépítés támogatásának els ő eredményei. Az elmúlt hónapokban például az EU a török 
hatóságokkal szoros együttm űködésben ellen őrizte az Unióba érkez ő szállítmányokat, és 
rekordmennyiség ű kábítószert foglalt le. Az EU  Marokkóval jelenleg dolgozik a 
határigazgatás er ősítésén, és ikerintézményi együttm űködéseket vezet be a pénzmosás és az 
emberkereskedelem leküzdésére. Ukrajnáb an és Moldovában decemberben indul 
határigazgatási kiküldetés a két ország közös határán folyó embercsempészet és 
-kereskedelem felszámolására. Oroszországgal hamarosan vízumkönnyítési és visszafogadási 
megállapodások látnak napvilágot,  amelyek következtében megsz űnnek a törvényes utasokat 
sújtó szükségtelen hivatali eljárások, és fel gyorsul az illegális bevándorlók kiutasítása. E 
fellépések már most is érezhet ő hatással vannak az Unión belül és az Unión kívül él őkre, ám a 
stratégia elfogadása nyomán az EU tovább fokozhatja e téren tett er őfeszítéseit. 
IV. PROBLÉMÁK 
Számos politikai prioritás  a harmadik országokkal folyta tott általános kapcsolatokat 
megalapozó hágai programból és  annak cselekvési terveib ől3 vezethető le, míg a témakörökre 
lebontott prioritásokat az egyes st ratégiák és cselekvési terv ek (pl. az EU terrorellenes 
cselekvési terve4 és a szervezett b űnözésre vonatkozó stratégiai koncepció5) tartalmazza.  
• Emberi jogok: az emberi jogok támogatása a harmadik országokban a nemzetközi 
szabványoknak megfelel ően, az emberi jogok központi szerepének biztosítása a b űnüldöző 
szerveknél; az emberi jogokat és a jogálla miságot támogató, fü ggetlen és pártatlan 
bíróságok kialakulásának és képzésének támogatása.  
• Az intézmények és a felel ősségteljes kormányzás meger ősítése:  a bűnüldözési 
intézmények meger ősítése és nemzetközi együttm űködési kapacitásuk fejlesztése; a 
korrupció elleni küzdelem meger ősítése; az állami intézmények átláthatóságának, 
elszámoltathatóságának és megbízható igazgatásának támogatása;  
• Migráció, menekültügy és határigazgatás:  a nemzetközi joggal összhangban a harmadik 
országok migrációkezelési és  menekültvédelmi kapacitásá nak tökéletesítése; operatív 
határigazgatási kapacitásuk támogatása ; az okmánybiztonság növelése; az illegális 
migráció megakadályozása; a migráció és a fejl ődés közti szinergiák ösztönzése; a 
menekültek jobb ellátása tartós megoldásokka l; az illegális migránsok visszatérésének 
biztosítása. 
• Terrorizmus elleni küzdelem: a harmadik országokban fol yó intézménykialakítás és a 
nemzetközi eszközök végrehajtásának támoga tása; a harmadik országokkal folytatott 
együttműködés a terroristák t oborzásának és finanszírozásá nak megakadályozására; az 
ENSZ vezet ő szerepének folyamatos támogatása; az USÁ-val fenntartott együttm űködés 
megerősítése. 
                                                 
3 COM(2005)184 – 2005.6.10. 
4 A terrorizmus elleni cselekvési tervet az Európai Tanács 2004. júniusában fogadta el. 
5 COM(2005)232 – 2005.6.2. 
 
HU 7   HU • Szervezett b űnözés, ezen belül ember-, kábítószer-  és szervkereskedelem, hamisítás, 
gazdasági, pénzügyi és internetes b űnözés:  az intézményi kapacitásfejlesztés támogatása 
és operatív együttm űködés kialakítása. 
V. ELVEK 
A harmadik országokkal folyta tott politika során az aláb bi elveket kell betartani: 
• Földrajzi prioritások:  Meg kell határozni a prioritásokat a b ővítési, fejlesztési és 
külkapcsolati szakpolitikákon belül az EU harmadik országokkal vagy régiókkal 
fenntartott különleges kapcsolatai alapján. A kiemelt országokkal – például a tagjelölt vagy 
szomszéd országokkal – átfogó, a szabadság, a biztonság és  a jog érvényesülésének 
minden szempontjára kiterjed ő szakpolitikákat kell kidolgozn i, a többi országgal pedig 
meghatározott kérdésekre kell összpontosítani az együttm űködés során.  
• Megkülönböztetés:  minden területen egységesen alkalmazható stratégia nem létezik. 
Minden ország és régió esetében egyedi, te stre szabott megközelítésre van szükség.  
• Rugalmasság:  a programokat rugalmasan kell kial akítani, hogy válsághe lyzetben vagy a 
körülmények megváltozása esetén az EU  gyorsan tudjon alkalmazkodni az új 
prioritásokhoz. 
• Pilléreken átnyúló koordináció:  a szabadságra, a biztonságra és a jog érvényesülésére 
irányuló küls ő fellépések gyakran más pi lléreket is érintenek, és nem tartoznak a Közösség 
kizárólagos hatáskörébe, hanem érintik a közös kül- és biztonságpolitika vagy a rend őrségi 
és igazságügyi együttm űködés területeit is, ilyenkor a küls ő uniós fellépések 
következetessége érdekében a Tanács és a Bizottság között szoros koordinációra van 
szükség. A közösségi hatáskörök ilyenkor a harm adik országokkal folytatott tárgyalásokra 
terjednek ki. 
• Partnerség:  a szabadság, a biztonság és a jogé rvényesülés területén folytatott 
együttműködést az EU b ővítési, külkapcsolati és fejlesztéspolitikai elvei alapján a 
harmadik országokkal szoros pa rtnerségben, a saját felel ősség elvének tiszteletben 
tartásával kell kialakítani.  
• A külső fellépés jelent ősége:  az Európai Tanács 2005 júniusi ülésén elfogadott politikai 
koherencia értelmében egyértelm ű kapcsolatot kell kial akítani a szabadságon, a 
biztonságon és a jog érvényesülésén alap uló térség létrehozására irányuló bels ő 
tevékenységek és az ilyen irányú küls ő fellépések között.  
• Hozzáadott érték:  a tagállamoknak és a Bizottságnak rendszeresen meg kell osztania 
egymással a harmadik országokban zajló tevé kenységekkel kapcsolatos információit, hogy 
elkerülhet ő legyen az átfedés és ismétl ődés, és a cselekvések kiegészíthessék egymást.  
• Teljesítménymérés:  minden fellépés esetén szükség van olyan értékelési mechanizmusra, 
amely méri a harmadik országokban elér t eredményeket és az EU külkapcsolati 
célkitűzései szempontjából a cselekvés jelent őségét. 
 
HU 8   HU VI. POLITIKAI  ESZKÖZÖK 
Számos olyan politikai eszköz áll az  EU rendelkezésére, amellyel a küls ő együttműködést 
egyedileg az adott ország helyzetéhez lehet igazítani. A harmadik országokkal kapcsolatban 
következetesen és koordináltan kell használni az alábbi eszközöket: 
(1)  Kétoldalú megállapodások 
Társulási vagy partne rségi és együttm űködési megállapodások, ezeken belül a szabadsággal, a 
biztonsággal és a jogérvényesüléssel ka pcsolatos rendelkezések; visszafogadási 
megállapodások; vízumkönnyítési megállapodások; kölcsönös költségmentességi és kiadatási 
megállapodások. 
Egyes országokban fontos kérdés a vízumk önnyítési megállapodás. A visszafogadási 
politikával kapcsolatban jelenleg készül a stratégia. 
(2) Bővítési és csatlakozást megel őző folyamatok 
A Horvátországgal és Törökországgal kapcsolatos b ővítés, valamint a nyugat-balkáni 
országokkal folyó stabilizációs és társulási fo lyamat több kiemelt szempontot is tartalmaz a 
szabadsággal, a biztonsággal és a jo g érvényesülésével kapcsolatban.  
(3) Az európai szomszédsági politika (European Neighbourhood Policy, ENP) 
cselekvési tervei 
Az EU olyan cselekvési te rveket dolgozott ki Ukrajn ával, Moldovával, Marokkóval, 
Tunéziával, Izraellel, Jordániával és a Palesz tin Hatósággal, amelyek számos, a szabadsággal, 
a biztonsággal és a jogérvényesüléssel kapcsola tos elemet tartalmaznak, és jelenleg folyik 
hasonló cselekvési tervek kidolgozása Egyiptommal, Libanonn al, Örményországgal, 
Azerbajdzsánnal és Grúziával. 
(4)  Regionális együttm űködés 
A regionális szervezetek, például a balti-tenge ri munkacsoport, az Ázsia- Európa találkozók és 
az Euro-Med folyamat a szabadsággal, a biztonsággal és a jog érvényesülésével kapcsolatos 
közös ügyek érdekeltjeit hozzák össze.  
(5)  Egyedi megállapodások 
Az USÁ-val aláírt új transzatlanti cselekvési program kitér a szabadságg al, a biztonsággal és a 
jog érvényesülésével kapcsolato s ügyekre, és a határ- és köz lekedésbiztonsági politikai 
párbeszéd keretében külön miniszteri szinte n is foglalkoznak ezekkel. Kanadával, 
Ausztráliával, Japánnal és Kínával ezeket az ügyeket horizontális párbeszéd keretében vitatja 
meg az EU. Oroszországgal (Állan dó Partnerségi Tanács), Ukrajnával és a Nyugat-Balkáni 
Fórummal is folytat bel- és igazságügyi miniszteri üléseket.  
(6)  Operatív együttm űködés 
Az Europol, az Eurojust, az Európai Rend őrtiszti Főiskola és a Határfelügyeleti Ügynökség 
megkezdte megállapodások és munkamegállapodá sok kidolgozását a harmadik országok 
hasonló intézményeivel. Egyes harmadik országokban tagállami összeköt ő tisztvisel ői hálózat 
alakul ki.  
 
HU 9   HU (7)  Intézménykialakítás és ikerintézményi együttm űködés 
Az intézménykialakítás és a végrehajtó kapacitá s fejlesztése sok harmadik országban az uniós 
fellépések fontos részét képezi. A tagállami intézmények és a harmadik országok megfelel ő 
intézményei közötti ikerintézményi együttm űködés hasznos mechanizmus a kapacitásépítés 
céljából, a szakért ői kiküldetések pedig egyes sz űkebb szakterületeken biztosíthatnak 
segítséget. 
(8) Fejlesztéspolitika 
A szabadságon, a biztonságon és a jog érvénye sülésén alapuló térség problémáit hosszú 
távon, hatékonyan a fejlesztés oldja meg. Az új uniós fejlesztéspolitik ára irányuló bizottsági 
javaslat kifejti, hogy a felel ősségteljes kormányzás és az em beri jogok megvalósítása a 
szegénység csökkentésének els őrendű célkitűzéséhez járul hozzá6. 
(9)  Külső támogatási programok 
A szabadságon, a biztonságon és a jog érvénye sülésén alapuló térség projektjeinek 
finanszírozása a külkapcso lati támogatási programokból (CARDS, TACIS és MEDA) 
történik. Az új pénzügyi tervben a java solt külkapcsolati esz közökön belül megfelel ő 
rendelkezések szerepelnek e fellépésekre. A Bizottság a migráció kezelését támogató jelenlegi AENEAS program helyett migrációs és mene kültügyi tematikus program létrehozását 
javasolja
7. 
(10)  Nemzetközi szervezetek 
Az EK és tagállamai vezet ő szerepet játszanak számos közös értékeket és prioritásokat 
támogató nemzetközi szervezetben (pl. az ENSZ Menekültügyi F őbiztossága (UNHCR), az 
ENSZ Kábítószer-ellen őrzési és B űnmegelőzési Hivatala (UNODC) , az Európa Tanács, a 
Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF), a Magá njog Egyesítésének Nemzetközi Intézete 
(UNIDROIT), az ENSZ Nemzetközi Kereskedel mi Jogi Bizottsága (UNCITRAL), a Hágai 
Nemzetközi Magánjogi Konferencia). Az EU arra ösztönzi a harmadik országokat, hogy 
erősítsék meg és hajtsák végre a nemzetközi együttm űködés továbbfejlesztéséhez alapvet ően 
szükséges nemzetközi egyezményeket.  
(11)  Monitoring 
Az értékelési mechanizmusokat a változó helyzetnek megfelel ően át kell dol gozni. Erre 
példaként szolgálnak a nyugat-balkáni ország okkal folytatott európai partnerségek, az 
Oroszországgal létrehozott, szervezett b űnözéssel kapcsolatos cselekvé si terv, az EU-Ukrajna 
bel- és igazságügyi cselekvési te rv, az illegális bevándorlással küzd ő harmadik országokban 
az értékelési mechanizmusok figyelemmel kísérése, az albizo ttságok és a szakért ői 
kiküldetések.  
                                                 
6 COM(2005)311 – 2005.7.13. 
7 COM(2005) 324., 2005.8.3. 
 
HU 10   HU VII. FÖLDRAJZI  PÉLDÁK  A TOVÁBBI  TEENDŐKRE 
A szabadságra, biztonságra és a jog érvé nyesülésére irányuló uniós politika küls ő 
vonatkozású stratégiája lényegében már él etbe lépett a szomszédos országokkal , hiszen azok a 
szorosabb együttm űködés els ő természetes partnerei. Az  ilyen vonatkozású együttm űködés 
gyorsan továbbterjed a harmadik országokr a is, köztük Kínára, Indiára és a fejl ődő 
országokra. 
Az USÁ -val a közös értékeken alapuló er ős biztonsági partnerséget  dolgoz ki az EU, 
amelynek középpontjában 2001. szeptember 11. óta a terrorizmus elleni küzdelem áll. Az e 
téren folytatott együttm űködés nagyrészt úttör ő jellegű – ilyen a közös költségmentességi és 
kiadatási megállapodás –, és a közös érdeket érint ő új kihívások miatt fellendül őben van a 
szabadságra, a biztonságra és a jog érvényesülé sére irányuló transzatlanti kapcsolat. Mivel ez 
viszonylag új dimenzió, az EU-nak a viszonossá g elve alapján pontosan meg kell határoznia 
biztonsági érdekeit, és nyomatékosan tá mogatnia kell olyan politikai célkit űzéseit, mint 
például a vízummentességi program ki terjesztése minden tagállamra . A határbiztonsági 
és a bűnüldözési együttm űködés szükségessége új irányo kat szab az EU és az USA 
számára  a biztonsági hiányosságok megszüntetése érdekében. 
A nyugat-balkáni országokkal  folytatott intenzív együttm űködés célja a régió 
stabilitásának  megerősítése  az országok uniós csatlakozásán ak kilátásba helyezésével. A 
stabilizációs és társulási folyamaton belül az EU a nyuga t-balkáni országokat a CARDS 
(közösségi támogatás újjáépítési fejlesztésh ez és stabilizációhoz) pr ogramból támogatja, és 
teljesítményüket az alábbi négy kieme lt területen kívánja fejleszteni: rend őrség és szervezett 
bűnözés, integrált határigazg atás, igazságügyi reform és menekültügy és migráció. A 
visszafogadási és vízumkönnyítési megállapodások megkötésében elért el őrelépés kölcsönös 
elkötelezettséget jelez majd a további együttm űködés iránt is. 
Egyes esetekben az együttm űködés meghatározott problémák nyo mán – például a szervezett 
bűnözés esetében a regionális ügyészségi együttm űködés kialakítása vagy a pénzmosás elleni 
együttműködés révén – valósul meg. Más intézkedések az egyes országok f ő kapacitásait 
fejlesztik, például létrej önnek a pénzügyi hírszerz ő egységek és a szervezett b űnözéssel 
foglalkozó ügyészi és bírói munkacsoportok. Az Europollal és az Eurojusttal folytatott 
további együttm űködés, valamint a határokon átnyúló b űnözés elleni regionális központ 
(SECI) és az összeköt ő tisztvisel ői hálózat kialakítása révén  jobban kiaknázhatók a 
rendőrségi és b űnügyi igazságügyi együttm űködés eszközei a nyugat-balkáni szervezett 
bűnözés ellen. 
Oroszországban  a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése lett a stratégiai partnerség  
fő eleme, amint az a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló széleskör ű 
közös terület  kialakulásából is megállapítható, amely most számos kiemelt területen 
végrehajtásra vár : ilyenek a jogállamiság, a terrorizmus és a szervezett b űnözés – a 
pénzmosás, a korrupció és az ember- és kábítószer-kereskedelem – elleni harc, az internetes gyermekpornográfia elleni küzdelem, az adatvéde lem, okmánybiztonság, a határok kijelölése 
és igazgatása. A többszint ű termékeny párbeszéden túl a szorosabb operatív kapcsolatok 
gyakorlati alapját az Europol/Oroszors zág megállapodás, a szervezett b űnözésről szóló 
cselekvési terv, valamint az Eurojusttal és az összeköt ő tisztvisel ői hálózattal fenntartott 
kapcsolatok biztosítják. A visszafogadási és vízumkönny ítési megállapodások megkötése 
erős elkötelezettséget jelez az együttm űködés fejlesztésére , ugyanakkor hosszú távon a 
vízummentes utazás kilátásairól folytatott vitákat is segíti. 
 
HU 11   HU Az Ukrajnával  folytatott szorosabb együttm űködés hátterében a kib ővült EU szomszédaira 
kiterjesztend ő stabilitás  és a reformfolyamat támogatása áll. Az európai szomszédsági 
politikával és a rövidesen aktualizált EU-Ukrajna  bel- és igazságügyi csel ekvési tervvel az EU 
az európai normáknak megfelel ő kapacitásépítést – például az  igazságügy átfogó reformját, a 
határigazgatás és a menekültügyi rendszer fejle sztését – támogatja. Az intézményi reform 
példájaként a Bizottság támoga tta az ukrán pénzügyi hírszerz ő egység kapacitásfejlesztését, 
amelynek nyomán Ukrajna lekerült a FATF pénzmosási feketelistájáról. A tervek között 
szerepel az Eurojusttal kötend ő megállapodás megtárgyalása is. Folyamatban vannak a 
visszafogadási tárgyalások, és hamarosan me gindulnak a vízumkönnyítési tárgyalások 
is. A prioritásokat a miniszteri trojka évente fe lülvizsgálja, és a végrehajtást pontrendszerrel 
mérik. 
A földközi-tengeri országokban  a fő célkitűzés a felelősségteljes kormányzás és a 
jogállamiság  megerősítése, valamint a migrációkezelés  és a biztonság  tökéletesítése. Az 
európai szomszédsági politika e régióban új  lendületet adott a barcelonai folyamat 
megindítása óta folyó együttm űködésnek. Regionális szinten el őrelépést jelentett a 
migrációról, a rend őrségi és igazságügyi együttm űködésről szóló program, amely támogatta 
az intézményi kapacitásépítést és a tisztvisel ők együttm űködését, és példaként szolgált a 
regionális együttm űködés ösztönzésének jelent őségére. A szabadsággal, a biztonsággal és a 
jog érvényesülésével kapcsolatos új regioná lis program elindítása és a magas szint ű 
terrorellenes párbeszéd meger ősítése melle tt a következ ő barcelonai csúcstalálkozón  
ambiciózus munkaprogram végrehajtása kezd ődik meg a kölcsönös igazságügyi, biztonsági, 
migrációs és társadalmi integrációs együttm űködés terének létrehozására . 
Kétoldalú szinten a MEDA program számos or szágban támogat migrációs, bírósági és 
bűnüldözési együttm űködési projekteket, ezen belü l Marokkóban ikerintézményi 
együttműködéseket a pénzmosással kapcsolatban és Jordániában a bíróságokkal kapcsolatban. 
Az új megállapodások kedvez ő feltételeket teremtenek a terrorizmus, a szervezett b űnözés és 
a kábítószerek ellen, valamint a gyermekvédelem terén folytatott együttm űködéshez. A 
migráció és a határigazgatás kiemel t kérdéskörnek számít, és meg kell er ősíteni a régió 
származási és tranzitországaival fo lytatott partnerségeket. További el őrelépésre van 
szükség a visszafogadási megállapodások terén, és er őfeszítéseket kell tenni Líbiával a 
migrációról folytatott párbeszéd fejlesztésére.  
VIII. A  TOVÁBBI TEEND ŐK 
A szabadságon, biztonságon és a jog ér vényesülésén alapuló térség küls ő dimenziójára 
irányuló stratégia kett ős célt szolgál: egyrés zt biztonságos küls ő környezet létrehozásával 
hozzájárul a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló bels ő térség sikeres 
kialakításához, másrészt a jogállamiság, a demokratikus értékek és a szilárd 
intézményrendszer támogatásával az EU külkapcsolati célkit űzéseit is el őmozdítja. 
A harmadik országokkal folytatandó együttm űködés területeit egyértelm űen a hágai program 
és annak cselekvési terve határozza meg. Az  EU a végrehajtás során számos eszközt 
alkalmazhat, és ezeket az érintett partnerors zág igényei szerint fogja megválasztani.  
A jogállamiság unión kívüli támogatása alapvet ő fontosságú a bel- és nemzetközi biztonság, a 
stabilitás és a fejl ődés támogatása szempontjából. A szabadságon, a biztonságon és a jog 
érvényesülésén alapuló térség küls ő dimenziója nem tekinthet ő külön politikai területnek, 
hanem az EU külpolitikai tevéke nységeinek szerves része.  
 
HU 12   HU A stratégia végrehajtásának megkönnyítésére a következ ő lépéseket kell megtenni: 
A prioritások meghatározása és a végrehajtás ellen őrzése 
• A Bizottságnak meg kell határoznia a prioritásokat és a felel ősségi körén belüli megfelel ő 
cselekvési irányokat. 
• A Bizottság egységesen áttekinti és folyamatosan ellen őrzi a végrehajtást, ezzel segítve a 
kitűzött célkit űzésekkel és prioritáso kkal kapcsolatos gyakorlati eredmények ellen őrzését. 
• Mivel a szabadságon, a biztonságon és a j og érvényesülésén alapuló térség küls ő 
dimenziója egyre b ővül, és nagyobb jelent őséget kap a harmadik országokkal folytatott 
kapcsolatokban, fontos, hogy a Tanács rendszerese n tekintse át a végreh ajtás területén elért 
eredményeket és a prioritásokat. 
Hatékonyság és következetesség 
• Tökéletesíteni kell a földrajz i tanácsi munkacsoportok és a sz abadsággal, a biztonsággal és 
a jog érvényesülésével fogl alkozó csoportok koordinációját . E téren a Corepernek is fontos 
koordinációs szerep jut. 
• Az EU küls ő fellépéseinek következetessége : A különböz ő szakpolitikák és eszközök 
következetes és hatékony uniós alkalmazása érdeké ben javítani kell a koordinációt, szem 
előtt tartva a Bizottság illetékességét. Ugyanakkor mindebbe a tagállamokat is szorosan be 
kell vonni. 
• Gyors reagálás: Az EU-nak nemcsak az intézménykial akítást kell hosszú távon támogatnia, 
hanem a váratlanul felmerül ő igényekre és veszélyekre is gyorsabban kell tudnia reagálni. 
Egyre gyakrabban van szükség az EU gyors fellépésére.  
• Nemzetközi szervezetek:  a Bizottságnak a tagállamokkal összehangoltan teljes kör ű 
szerepet kell vállalnia a nemzetközi szer vezetekben az új eszközök kidolgozása során. 
Megfelelő lépéseket kell tenni ahhoz, hogy az EU fellépései elismertebbek legyenek a 
nemzetközi szervezetekben.  
• Regionális együttm űködés:  a Bizottságnak fokozottan támogatnia kell a szabadsággal, a 
biztonsággal és a jog érvényesülésé vel kapcsolatos regionális együttm űködést, támogatnia 
kell az ezzel foglalkozó szerveke t, például az Afrikai Uniót,  és ösztönöznie kell az új 
kezdeményezéseket azokban a térségekben, ahol gyenge az együttm űködés, például a 
Közel-Keleten vagy Kelet-Európában.