Továbbra is fejlesztenünk kell az erősségeinket azáltal, hogy ahol szükséges, korszerűsítjük az uniós szabályozást, és a szellemi tulajdonra vonatkozó megfelelően kialakított politikákat alkalmazunk annak elősegítése érdekében, hogy a vállalkozások kiaknázhassák a találmányaikat és az alkotásaikat, ezzel egyidejűleg biztosítva, hogy a találmányok és az alkotások a gazdaság és a társadalom egészét is szolgálják. Az EU bővelkedik a találékonyságban és a kreativitásban, és e potenciál megvalósításához maximalizálni kell az ösztönzőket, vállalkozásainkat pedig el kell indítani a gazdasági helyteállításhoz és Európa környezetbarát és digitális vezetői szerepéhez vezető úton.

Minden eszköz adott ahhoz, hogy az EU továbbra is versenyképes maradjon a technológiai vezető szerepért folyó globális versenyben. A szellemi tulajdonra vonatkozó szabályozása is stabilnak tekinthető. Például a védjegyoltalom, a formatervezésiminta-oltalom és a növényfajta-oltalom egyetlen bejelentési eljárásban egész Európára vonatkozóan megszerezhető és érvényesíthető. Az Európában megadott szabadalmak a világ legjobb minőségű szabadalmai közé tartoznak. Az európai innovátorok élen járnak a környezetbarát technológiák terén. Világviszonylatban a környezetbarát szabadalmak jelentős részével rendelkeznek, és különösen erősek a szellemitulajdon-porfólióik az olyan technológiák terén, mint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás, valamint a víz- és hulladékkezelés. Az európai vállalkozások ezenkívül vezető szerepet töltenek be bizonyos digitális technológiák, például a hálózati kapcsolati technológiák terén.

Az új európai gyógyszerstratégiával összefüggésben a Bizottság azt is közelebbről vizsgálja, hogy hogyan optimalizálhatók még jobban az ösztönzők és a jutalmak az innováció növelése, a kielégítetlen igények kezelése, a megfizethetőség gyors piaci forgalomba hozatal biztosításával történő elősegítése, valamint a folyamatos gyógyszerellátás (mind generikus, mind biohasonló gyógyszerek) biztosítása érdekében. Az innovációnak ezen a területen meg kell felelnie a szükségleteknek, és elérhetővé kell válnia minden olyan beteg számára, aki számára ez segítséget jelenthet. Ennek keretében többek között a ritka betegségek kezelésére és a gyermekgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek rendszerét , valamint a Bolar-mentességet is megvizsgálja.

A szabadalmakhoz szorosan kapcsolódnak a kiegészítő oltalmi tanúsítványok (SPC-k), amelyek további védelmi időt biztosítanak a hosszadalmas klinikai vizsgálatok és forgalombahozatali engedélyezési eljárások alá eső szabadalmaztatott gyógyszerek és növényvédő szerek esetében. Az SPC „gyártási mentesség” 2019. évi bevezetését követően a Bizottság nemrégiben véglegesítette az SPC-rendszer részletes értékelését. Az értékelésből az derül ki, hogy bár az SPC-rendszer továbbra is releváns, sajnos a tagállamok nem egységesen hajtják végre. Ez a hatékonyság, az átláthatóság és a tervezhetőség hiányát eredményezi, ami akadályt jelent az innovátorok és a generikus gyógyszergyártók számára, végső soron pedig árt a betegeknek. A Bizottság felmérést végez annak meghatározása érdekében, hogy hogyan kezelhetők ezek a buktatók, ideértve többek között a kiegészítő oltalmi tanúsítványok megadására irányuló egységes mechanizmus bevezetésének és/vagy egy egységes SPC-jogcím létrehozásának a lehetőségét is.

Az egyik elsődleges prioritás annak biztosítása, hogy az uniós innovátorok gyors, hatékony és megfizethető védelmi eszközökhöz férjenek hozzá. Ennek érdekében mindent meg kell tennünk a továbbra is fennálló töredezettség kezelése és a bonyolultság mérséklése céljából. Arra is ügyelnünk kell, hogy szabályaink teljeskörűen összhangban legyenek az új zöld és digitális gazdaság igényeivel.

A védjegyekre vonatkozó uniós szabályozás sikeres reformját követően a Bizottság el fogja végezni a formatervezési minták oltalmáról szóló uniós jogszabályok felülvizsgálatát. Ennek célja, hogy jelentős mértékben javítsa az EU-ban a formatervezési mintaoltalomhoz való hozzáférést és annak megfizethetőségét – különösen a textilipari, a bútoripari és az elektronikai ökoszisztémák esetében –, valamint annak biztosítása, hogy a formatervezési mintaoltalmi szabályozás hatékonyabban támogassa a digitális és zöld gazdaságra történő átállást. A termékeket a formatervezésük vonzóvá teszi, és a jól megtervezett termékek jelentős versenyelőnyt biztosítanak a gyártók számára. A formatervezési minták oltalmáról szóló uniós jogszabályok nemrégiben elvégzett értékelésének eredményei szerint bár összességében jól működnek az EU formatervezési mintaoltalmi rendszerei, még mindig vannak hiányosságok. A lajstromozási eljárások részben elavultak, és néhány esetben felesleges adminisztratív terhet jelentenek. Az új formatervezési megoldások (például az animációs formatervezési minták vagy a grafikus felhasználói felületek) oltalma nem elég világos. Ezenkívül a formatervezési mintaoltalmi jogok terjedelmével kapcsolatos bizonytalanság problémákat okozhat, különösen a 3D nyomtatás egyre szélesebb körben történő használata miatt, illetve a formatervezési mintaoltalmi jogoknak az EU-n áthaladó jogsértő árukkal szemben való érvényesítésével kapcsolatban. Végül pedig az összetett termékek javításához felhasznált alkatrészek formatervezési mintaoltalma tekintetében csupán részben megvalósult harmonizáció miatt a gazdaságilag fontos alkatrészpiac továbbra is erősen töredezett, ami súlyosan torzítja a versenyt, és akadályozza a fenntarthatóbb és zöldebb gazdaságra való átmenetet.

Európának a földrajzi árujelzők oltalmával kapcsolatban is új megközelítésre van szüksége. A földrajzi árujelzők olyan termékek neveit jelentik, amelyek a természeti környezethez és a helyi termelők know-how-jához kötődnek. Európa kulturális örökségének részét képezik, hozzájárulnak a vidéki gazdaság társadalmi, környezeti és gazdasági fenntarthatóságához, és néha „vidéki szellemitulajdon-jogokként” is hivatkoznak rájuk. A földrajzi árujelzők jelentős gazdasági értékkel bírnak a mezőgazdasági ágazatban. 2017-ben az EU által földrajzi árujelzőként oltalmazott agrár-élelmiszeripari termékek és italok 74,76 milliárd EUR eladási értéket képviseltek az EU-n belül, ami az európai élelmiszer- és italágazat összes értékesítésének 7 %-át jelenti. A földrajzi árujelzők ezenkívül az EU teljes agrár-élelmiszeripari exportjának a 15,5 %-át teszik ki, és a védett terméknevek esetében magasabb eladási árak alkalmazhatók. Azonban vannak még kiaknázatlan lehetőségek ezen a téren. A védelemre és az érvényesítésre vonatkozó jelenlegi szabályok lehetnének pontosabbak, a tagállamok és a Bizottság lajstromozási eljárásban betöltött szerepét pedig jobban is meg lehetne határozni. Ráadásul a mezőgazdasági termékek különböző fajtái esetében eltérő földrajzi árujelzői rendszerek léteznek. A folyamatban lévő értékelés eredményeire támaszkodva a Bizottság meg fogja vizsgálni a mezőgazdasági termékekre, az élelmiszerekre, a borokra és a szeszes italokra vonatkozó földrajzi árujelzők megerősítésének, modernizálásának, racionalizálásának és hatékonyabb érvényesítésének módjait.

Jelenleg csak néhány tagállam rendelkezik olyan szabályokkal, amelyek gondoskodnak a mezőgazdasági termékek (például a kézműves termékek) földrajzi árujelzőkkel biztosított oltalmáról. Uniós szinten jelenleg nem létezik egységes mechanizmus az említett nem mezőgazdasági földrajzi árujelzők védelme tekintetében, amelyek gyakran fontos részét képezik a helyi identitásnak, vonzzák a turistákat, egyedi szakértelemre épülnek, és hozzájárulnak a munkahelyteremtéshez. Egy nemrégiben elkészült tanulmány szerint az uniós gazdaság előnyére válna a nem mezőgazdasági termékekre vonatkozó összehangolt rendszer bevezetése. A szóban forgó rendszer az említett termékek eredetiségét igazoló jelzéseket biztosítana a fogyasztók számára, valamint segítségével a termékek ismertebbé válnának a fogyasztók körében. Támogathatná a termelőket a réspiacokon történő együttműködésben és abban, hogy versenyképesek maradjanak, továbbá új lendületet adhatna a kevésbé fejlett régióknak. Ezért a földrajzi árujelzők rendszerének átfogó reformja keretében a Bizottság – a lehetséges költségekre és előnyökre vonatkozó körültekintő hatásvizsgálat alapján – mérlegelni fogja a nem mezőgazdasági termékekre vonatkozó földrajzi árujelzők hatékony és átlátható uniós rendszerének kialakíthatóságát. Ez azt is lehetővé tenné, hogy az EU teljeskörűen kihasználja az eredetmegjelölések és a földrajzi jelzések nemzetközi rendszere által kínált lehetőségeket. Általánosságban jelentős előnyt biztosítana az európai földrajzi árujelzők nemzetközi népszerűsítése során.

A közösségi növényfajta-oltalmi jogok rendszere szintén központi szerepet tölt be az EU gazdaságában. A stabil növényfajta-oltalmi rendszer új fajták kifejlesztésére ösztönzi a növénynemesítőket, ezáltal pedig hozzájárul az európai zöld megállapodás célkitűzéseinek és az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak eléréséhez. A Bizottság továbbra is figyelemmel kíséri a rendszer megfelelő alkalmazását, és szükség esetén igyekszik további fejlesztéseket megvalósítani . A közösségi növényfajta-oltalmi szabályozás 2011. évi értékelése megállapította, hogy az összességében jól működő rendszert meg kell tartani, viszont szükség van néhány jól célzott módosításra. Ezt a megállapítást alátámasztja néhány közelmúltban azonosított hiányosság is, amelyeket középtávon a szabályozásnak egy értékelést követő felülvizsgálatával lehetne kezelni.

A fent említett reformokon kívül szellemi tulajdoni rendszereink hatékonyságának további javítása érdekében a Bizottság az érdekelt felekkel és a szellemi tulajdoni hivatalokkal együttműködve vizsgálni fogja az új technológiák – például a mesterséges intelligencia és a blokklánc – használatát is. Az új technológiák valóban hozzájárulhatnak a szellemi tulajdon megvédéséhez, növelhetik az átláthatóságot, elősegíthetik a felhasználási díjak egyenletesebb eloszlását, és hatékonyabban felléphetnek a hamisítással és a kalózkodással szemben. Az új technológiákban rejlő lehetőségek teljes körű feltárása és e technológiák alkalmazásának ösztönzése érdekében a Bizottság támogatja, hogy a vélemények megosztása céljából a szóban forgó területen folyamatban lévő számos kezdeményezést az iparral folytatott párbeszéd is kísérje.

Ezenkívül a digitális forradalom következtében azon is el kell gondolkodnunk, hogy mit és hogyan védelmezzünk. A mesterséges intelligencián alapuló technológiák új alkotásokat és találmányokat hoznak létre. Néhány esetben – például a kulturális ágazatban – általánossá válhat a „találékony gépek” használata. Ezek a változások felvetik azt a kérdést, hogy milyen védelemben kell részesíteni a mesterséges intelligencián alapuló technológiák segítségével létrehozott termékeket. A mesterséges intelligencia szellemitulajdon-jogokra gyakorolt hatásáról Európában és nemzetközi szinten is egyeztetések folynak (lásd a 6. pontot). Egy ma megjelent tanulmány hangsúlyozza, hogy a mesterséges intelligencián alapuló technológiák segítségével létrehozott találmányokat és alkotásokat meg kell különböztetni a mesterséges intelligencián alapuló technológiák által önállóan létrehozott találmányoktól és alkotásoktól. Noha a mesterséges intelligencián alapuló technológiák által autonóm módon létrehozott találmányok és alkotások kérdése túlnyomórészt csak a jövőben válik majd aktuálissá, a Bizottság álláspontja szerint a mesterségesintelligencia-rendszereket nem szabad szerzőként vagy feltalálóként kezelni. Ezt a hozzáállást támogatja az ESZH által a Dabus ügyben alkalmazott szemlélet is. A tanulmány azt is kimutatta, hogy a szellemi tulajdonra vonatkozó jelenlegi uniós szabályozás és az Európai Szabadalmi Egyezmény nagyjából alkalmasnak tűnik a mesterséges intelligencia segítségével létrehozott találmányok és alkotások által felvetett problémák kezelésére. Azonban a harmonizáció terén továbbra is tapasztalhatók hiányosságok, és van még min javítani. A fentieket mind kezelni kell ahhoz, hogy az európai kiválóság érvényesüljön a mesterséges intelligencia területén. Első lépésként a Bizottság feltérképezi és elemzi a problémákat, valamint konzultál az érdekelt felekkel. Az iparral folytatott fent említett párbeszéd hasznos fórumként szolgálhat ehhez.

Végül pedig a Bizottság a tagállamokkal és az érdekelt felekkel együttműködve gondoskodni fog a szabályok következetes és előremutató alkalmazásáról.

A szerzői jog terén a Bizottság az EU szerzői jogi szabályozásának korszerűsítéséről szóló két újonnan elfogadott irányelv határidőben történő, hatékony átültetésének és végrehajtásának támogatását helyezi előtérbe. Ennek a munkának az egyik legfontosabb része a szerzői jogi irányelv 17. cikkének a végrehajtására vonatkozik, amely külön jogi szabályozást hoz létre a felhasználók által a tartalommegosztó platformokra feltöltött, szerzői jogi védelem alatt álló tartalmak tekintetében. A Bizottság széles körű párbeszédet folytatott az érdekelt felekkel annak érdekében, hogy megismerje a véleményüket az említett cikk alkalmazásával kapcsolatos főbb kérdéskörökben. A Bizottság a párbeszéd eredményeit figyelembe véve hamarosan iránymutatást fog kiadni a szóban forgó rendelkezés tagállamok általi végrehajtásának támogatása céljából. Az EU meglévő szerzői jogi szabályozásával kapcsolatban a Bizottság több olyan jelentésen is dolgozni fog, amelyek különös rendelkezéseken alapulnak, például a több szerzői jogi uniós eszközben – így többek között a védelmi időről szóló irányelvben, a közös jogkezelésről szóló irányelvben, az ún. marrákesi irányelvben és a hordozhatóságról szóló rendeletben – is megtalálható felülvizsgálati záradékokon.

A gyors ütemben fejlődő biotechnológiai piac tekintetében kiemelten fontos a biotechnológiai irányelv alkalmazása. A biotechnológiai szabadalmak rendkívül fontos ösztönzőként szolgálnak, de azokat csak indokolt esetekben szabad kiadni. A biotechnológiai irányelv ebből a szempontból kiegyensúlyozott szabályozást biztosít, a Bizottság pedig továbbra is nyomon követi az alkalmazását.

A szellemitulajdon-jogok uniós védelmének javítása érdekében a Bizottság: -támogatja az egységes szabadalmi rendszer gyors bevezetését, annak érdekében, hogy az egész EU-ban egyablakos ügyintézési lehetőséget biztosítson a szabadalmak oltalmához és érvényesítéséhez (2021); -optimalizálja a kiegészítő oltalmi tanúsítványok rendszerét, annak érdekében, hogy az átláthatóbbá és hatékonyabbá váljon (2022 1. negyedéve); -korszerűsíti a formatervezési mintákra vonatkozó uniós szabályozást, annak érdekében, hogy az hozzáférhetőbbé váljon, és hogy hatékonyabban támogassa a digitális és zöld gazdaságra történő átállást (2021 4. negyedéve); -megerősíti a mezőgazdasági termékek földrajzi árujelzőinek oltalmi rendszerét annak érdekében, hogy az hatékonyabbá váljon, továbbá egy hatásvizsgálat alapján mérlegeli, hogy javaslatot tegyen-e a nem mezőgazdasági földrajzi árujelzők uniós oltalmi rendszerének bevezetésére (2021 4. negyedéve); -értékeli a növényfajtákra vonatkozó szabályozást (2022 4. negyedéve).

3.A szellemi tulajdon hatékony használatának és hasznosításának előmozdítása, különösen a kkv-k körében

Annak ellenére, hogy a szellemi tulajdonra vonatkozó jól átgondolt stratégiák a növekedés katalizátoraként szolgálhatnak, az európai innovátorok és alkotók gyakran nem ismerik fel a szellemitulajdon-jogokkal járó előnyöket. Ez súlyosan aláássa az EU innovációs képességét, valamint azt, hogy a gazdaság kiemelten fontos területein képes legyen megerősíteni a rugalmasságát. Európának továbbra is kamatoztatnia kell a vállalkozásai által folyamatosan létrehozott, kifejlesztett és megosztott ismereteket azzal, hogy támogatja őket az említett eszközök aktívabb kezelésében, és megkönnyíti számukra a tőkéhez és a finanszírozáshoz való hozzáférést.

Ennek elérése érdekében a Bizottság a következőket tervezi:

·Rövid távon az EUIPO-val együtt pénzügyi támogatást vagy a szellemi tulajdonnal kapcsolatos utalványokat kínál a Covid19-válság által érintett kkv-knak, ezzel támogatva őket a szellemitulajdon-portfólióik kezelésében. Az évi 20 millió EUR költségvetésű program a tervek szerint 2021. január 1-jén kezdi meg a működését, és részleges visszatérítéseket fog biztosítani a védjegyek és a formatervezési minták lajstromozásával, valamint a szellemi tulajdoni vizsgálattal kapcsolatban (e vizsgálat során egy szakember megvizsgálja egy adott vállalkozás immateriális javait, és néhány kezdeti tanácsot ad az adott eszközök stratégiai kezelésével kapcsolatban).

·Ezzel párhuzamosan az Európai horizont programon belül gondoskodik a szellemi tulajdonra vonatkozó személyre szabott tanácsadásról, amely a kutatási és innovációs folyamat különböző szakaszaiban lévő innovatív vállalkozásoknak nyújt segítséget. Ezenkívül felméri a szellemi tulajdonra vonatkozó tanácsadás más uniós kutatási és beruházási programokra való kiterjesztésének lehetőségeit is, ideértve az InvestEU tanácsadó platformját is. Egy kiemelkedően innovatív vállalkozásokból álló válogatott csoport számára a Bizottság stratégiai tanácsadást és pénzügyi támogatást is nyújt a szellemitulajdon-portfóliók kialakításához.