Összefoglalás Ez a közlemény összefoglalja az euróövezeti tagállamok 2021. évi költségvetésiterv-javaslataira vonatkozóan a Bizottság által a 473/2013/EU rendelet alapján elvégzett értékelést. A Bizottság értékelése figyelembe veszi a Covid19-járványból eredő jelenlegi népegészségügyi válságot, nagy fokú bizonytalanságot és súlyos gazdasági visszaesést. Az értékelés a Tanács 2020. július 20-án elfogadott költségvetéspolitikai ajánlásain alapul, és figyelembe veszi a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének alkalmazását. Ahogyan azt a 2021. évi éves fenntartható növekedési stratégia is jelezte, a tagállamoknak a járvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a helyreállítás támogatása érdekében 2021-ben is célzott ideiglenes költségvetési támogatásokat kell majd nyújtaniuk. Amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik, a költségvetési politikának törekednie kell a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására, emellett pedig fokoznia kell a beruházásokat. Ez a közlemény összefoglalja a költségvetésiterv-javaslatokra, valamint az euróövezet egészének átfogó költségvetési helyzetére és aggregált költségvetési irányvonalára vonatkozóan elvégzett értékelést. A 2021. évi költségvetésiterv-javaslatok – az euróövezet egészének költségvetési irányvonalára vonatkozó elemzést is ideértve – a következőképpen foglalhatók össze: 1.Az euróövezet gazdasága továbbra is a Covid19-világjárvány szorításában van. A reál-GDP várhatóan csaknem 8%-kal csökken 2020-ban. Annak ellenére, hogy az előrejelzések szerint 2021-ben újraindul a növekedés, a gazdasági helyreállítás várhatóan nem fejeződik még be, és tagállamonként jelentősen eltérő mértékű lesz. A gazdasági tevékenység várhatóan továbbra is elmarad a potenciálistól. A bizonytalanságok és a kockázatok továbbra is kivételesen nagyok. 2.Az euróövezetben a világjárvány hatásainak enyhítése érdekében 2020-ban bevezetett nagyszabású és elkerülhetetlen ideiglenes intézkedések rontják az aggregált költségvetési pozíciót, amely 2021-ben várhatóan valamelyest javulni fog. A költségvetésiterv-javaslatok szerint 2021-ben az összesített GDP-arányos államháztartási hiány majdnem 6%, a GDP-arányos államadósság pedig 100% körüli lesz, ami lényegében megfelel a Bizottság 2020. őszi előrejelzésének. A járvány nemrégiben bekövetkezett európai kiújulásával járó lefelé mutató kockázatok miatt a 2021-es gazdasági és költségvetési eredmények rosszabbak lehetnek a költségvetésiterv-javaslatokban becsültnél 3.A tagállamok a járványra reagálva komoly költségvetési intézkedéseket hoztak (2020-ban a GDP 4,2%-ának, 2021-ben a GDP 2,4%-ának megfelelő összegben). A legtöbb szükséghelyzeti intézkedés a népegészségügyi helyzet javítását, valamint a korlátozó intézkedések bevezetése és az ellátási láncok megszakadása miatt a munkavállalóknál és a vállalkozásoknál jelentkező jövedelemkiesések ellentételezését célozta (2020-ban a GDP 3,4%-ának, 2021-ben a GDP 0,9%-ának megfelelő összegben). Az intézkedések egy másik csoportja, például a közvetett adók csökkentése vagy az új állami beruházások beindítása tágabb értelemben irányult a gazdaság helyreállításának támogatására (2020-ben a GDP 0,8%-ának, 2021-ben a GDP 1,5%-ának megfelelő összegben). A tagállamok emellett a háztartások és a vállalkozások likviditási helyzetének javítására is törekedtek egyrészt garanciák, másrészt pedig az adó- és a társadalombiztosítási járulékfizetési kötelezettségek felfüggesztése révén. Egyes esetekben a korlátozott költségvetési mozgástér beszűkítette a költségvetési reagálás lehetőségeit. A kedvezőbb költségvetési pozícióban lévő tagállamok általában véve közvetlenebb módon nyújtottak költségvetési támogatást, míg a gyengébb költségvetési pozícióban lévők inkább a likviditási támogatásra helyezték a hangsúlyt. Ez utóbbi intézkedések nem gyakorolnak azonnali hatást az államháztartási hiányra, de függő kötelezettségeket keletkeztetnek. 4.Az ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseknek a költségvetésiterv-javaslatok szerinti tervezett megszüntetését is figyelembe véve a 2020-as és a 2021-es aggregált költségvetési irányvonal ösztönző jellegűnek tűnik (a GDP-re vetítve 2020-ban +1,1%, 2021-ben +1,4%). A járvány nemrégiben bekövetkezett európai kiújulása miatt azonban a szükséghelyzeti intézkedések 2021-re tervezett megszüntetését komoly bizonytalanságok övezik. A tagállamok a gazdaság működőképességének fenntartása érdekében várhatóan további, a Bizottság előrejelzésében figyelembe vett jelenlegi költségvetési terveken túlmutató szükséghelyzeti támogatásokat is fognak nyújtani. 5.A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó finanszírozás előreláthatólag további jelentős fiskális impulzust fog adni a gazdaságnak ahhoz képest, amelyet a jelenlegi tagállami javaslatok és előrejelzések előirányoznak. Mivel a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek benyújtása és jóváhagyása 2021-ben esedékes, a Bizottság 2020. őszi előrejelzésében található, a 2021. évre vonatkozó költségvetési előrejelzések a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében nyújtott vissza nem térítendő támogatások 10%-os előfinanszírozásával számolnak. A Bizottság ezt az előfinanszírozást a költségvetési egyenleg szempontjából semleges, de államadósság-csökkentő hatású pénzügyi tranzakciónak tekinti. A jövőre nézve az várható, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz mind a tagállamok jelentős részében, mind pedig az euróövezet egészét tekintve makroszinten is érzékelhető hatást gyakorol a gazdasági tevékenységre és az államháztartásokra. 6.A tagállamonkénti költségvetési irányvonalak, amelyek 2020-ban nagymértékben ösztönző jellegűek voltak, az ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések tervezett megszüntetésének hatásával korrigálva 2021-re is ösztönző jellegűnek mutatkoznak csaknem valamennyi tagállam esetében. Miközben a szükséghelyzeti intézkedések a költségvetésiterv-javaslatokban 2021-re előirányzott összes intézkedés több mint egyharmadát képviselik, az intézkedések többségének célja a gazdaság helyreállításának támogatása. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből vissza nem térítendő támogatások formájában finanszírozott kiadások előreláthatólag további jelentős fiskális impulzust fognak adni a gazdaságnak anélkül, hogy befolyásolnák a tagállamok hiány- és adósságszintjét. 7.A tagállamoknak nem szabad a költségvetési támogatást hirtelen megszüntetniük. A kibocsátás tekintetében tapasztalt jelentős visszaesések és a lefelé mutató kockázatok azt jelzik, hogy 2021-ben is szükség lesz költségvetési támogatásra. 8.A támogatási intézkedéseknek célzottnak és ideiglenesnek kell lenniük. A tagállamok jelenleg részint ideiglenes, részint állandó jellegű intézkedéseket terveznek 2021-re. Ha az állandó jellegű intézkedéseket nem ellentételezi bevételnövekedés vagy kiadáscsökkentés, az kihathat a középtávú költségvetési fenntarthatóságra. 9.A költségvetési fenntarthatóság biztosítása szempontjából igen fontosak a hiteles középtávú költségvetési stratégiák, különösen a nagy adósságállománnyal rendelkező tagállamok esetében. Az országspecifikus ajánlásokban azonosított kihívások eredményes kezeléséhez fontos a jól átgondolt költségvetési intézkedések és reformcsomagok végrehajtása, nem utolsósorban a helyreállítási és rezilienciaépítési terveken keresztül. Mindezeknek megfelelően a 2021-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatokról alkotott bizottsági vélemények a költségvetési intézkedések kvalitatív értékelésén alapulnak. A vélemények a következőképpen foglalhatók össze: 1.A Bizottság álláspontja szerint a költségvetésiterv-javaslatok összességében összhangban vannak a Tanács által 2020. július 20-án elfogadott költségvetéspolitikai ajánlásokkal. A költségvetésiterv-javaslatokban előirányzott intézkedések többsége a gazdasági tevékenység támogatására irányul a meglehetősen bizonytalan helyzetben. 2.Ausztria, Belgium, Ciprus, Észtország, Finnország, Görögország, Hollandia, Írország, Lettország, Luxemburg, Málta, Németország, Portugália, Spanyolország és Szlovénia esetében az intézkedések (többségükben) ideiglenesek. Franciaország, Litvánia, Olaszország és Szlovákia esetében a költségvetésiterv-javaslatban foglalt intézkedések egy része a jelek szerint nem ideiglenes, és ellentételező intézkedések sem kísérik. Litvániát, amely változatlan szakpolitikát feltételező költségvetésiterv-javaslatot nyújtott be, a Bizottság felkéri aktualizált költségvetésiterv-javaslatának benyújtására. 3.Belgium, Franciaország, Görögország, Olaszország, Portugália és Spanyolország esetében, mivel ezek az országok már a Covid19-világjárvány kitörése előtt is nagy államadóssággal rendelkeztek és komoly középtávú fenntarthatósági kihívásokkal küzdöttek, fontos, hogy a meghozott támogatási célú költségvetési intézkedések biztosítsák a középtávú költségvetési fenntarthatóság megőrzését.