Különjelentés A gazdaságosság elvének 
alkalmazása: az Unió  
által finanszírozott 
vidékfejlesztési 
projektekre nyújtott 
támogatások 
költségeinek ellenőrzés 
alatt tartásaHU 2014  22 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK

EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2014
ISBN 978-92-872-1397-6
doi: 10.2865/22497
© Európai Unió, 2015
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Printed in Luxembourg
A gazdaságosság elvének 
alkalmazása: az Unió 
által finanszírozott 
vidékfejlesztési 
projektekre nyújtott 
támogatások 
költségeinek ellenőrzés 
alatt tartása
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második 
albekezdése alapján)KülönjelentésHU 2014  22 SZ.
02
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Glosszárium
I–IX Összefoglaló
1–15 Bevezetés
16–20 Az ellenőrzés hatóköre és módszere
21–100 Észrevételek
21–35 I. rész – Iránymutatás, fel ügyelet és helyesbítés: az Európai Bizottság felelőssége az uniós 
vidékfejlesztési források megfelelő felhasználása tekintetében
24–29 Miután az ellenőrzések rávilágítottak a projektköltségek vizsgálatának hiányosságaira, a Bizottság 
pénz ügyi korrekciókra tett javaslatokkal és a tagállamok cselekvési tervek készítésére való ösztönzésével 
reagált
30–31 A költségeket jobban ellenőrzés alá lehetett volna vonni, ha a Bizottság iránymutatásokat adott volna ki és 
a hiányosságokat a programozási időszak során jóval korábban észlelte volna
32–35 Bár a Bizottság legújabb kezdeményezései jártak némi eredménnyel, a cselekvési tervek nem foglalkoznak 
kellő részletességgel a költségek ésszerűségével kapcsolatos kockázatokkal
36–55 II. rész – A túlzott műszaki tartalom elleni védekezés: módszerek annak biztosítására, hogy csak 
ésszerű tételek támogatását hagyják jóvá
38–42 A támogatások összegének egy szabványos specifikáció költségeire történő csökkentése akkor jelent 
egyszerű és hatásos megoldást, ha számos hasonló projekt vagy kiadástípus van
43–55 Más intézkedések esetében, ahol a kockázat ezt indokolja, a pályázatban szereplő költségeket értékelni 
kell, hogy megbizonyosodjanak a műszaki tartalom ésszerűségéről
56–87 III. rész – A legjobb ár elérése: a jóváhagyott tételek árai ésszerűségének biztosítására szolgáló 
módszerek
58–63 Ahol alkalmazható, az egyszerűsített költségelszámolási módszerek (vagy költségplafon) alkalmazása 
hatásosan korlátozza a túlárazás kockázatát, feltéve, hogy azokat megfelelően határozzák meg
64–74 A támogatási kérelemben szereplő tételek árainak f üggetlen forrásból származó árakkal történő 
összehasonlítása bizonyosságot nyújthat az árak ésszerűségéről, de a módszer alkalmazása nehézségekbe 
ütközhet
75–85 A különböző szállítóktól kapott ajánlatok összehasonlítása egyszerű módszer a piaci árak megállapítására, 
de biztosítékok sz ükségesek a manipuláció és csalás megelőzésére
86–87 Ha szakmai megítélésre van sz ükség, f üggetlen szakértő vagy értékelő szakértői csoport véleménye 
nyújthat bizonyosságot, ami kü lönösen magasabb kockázatú esetekben lehet költséghatékony
03 Tartalomjegyzék
88–92 IV. rész – A projektek figyelemmel kísérése a jóváhagyás után: a ténylegesen megtérített 
költségek ésszerűségének biztosítására szolgáló módszerek
90–91 A kontrollrendszereknek észlelni ük és ellenőrizni ük kell a projektek minden, a támogatás jóváhagyása 
után bekövetkező nagyobb változását annak biztosításához, hogy a megtérítendő költségek ésszerűek 
maradjanak
92–94 Egyértelmű szabályok és nyilatkozatok, valamint a kifizetésekből vett minta ellenőrzése megelőzheti 
a szállítók által a valós költségeket csökkentően adott árengedmények, visszatérítések vagy más előnyök 
elrejtését
95–100 V. rész – A hatékonyság növelése: a követelményeknek és az ellenőrzéseknek  
a kockázat mértékéhez történő igazítására szolgáló módszerek
96–98 Ha a kockázatok valószínűsége és potenciális hatása alacsony, a kontrollrendszereket az adminisztrációs 
terhek minimálisra csökkentését célzóan lehet kialakítani
99–100  A nagy értékű tételek, a magas támogatási aránnyal rendelkező projektek vagy más kockázati tényezők 
szigorúbb ellenőrzést igényelnek
101–111 Következtetések és ajánlások
 I. melléklet –  A Számvevőszék által a kontrollrendszernek a vidékfejlesztési költségekhez 
kapcsolódó kockázatok vonatkozásában történő kiértékelésére kidolgozott 
ellenőrző lista
 II. melléklet  –  Dokumentumalapú ellenőrzésre kiválasztott vidékfejlesztési projektek
 III. melléklet  –  Egyszerűsített költségelszámolási módszerek a 88 vidékfejlesztési programban
 IV. melléklet  –  A dokumentumalapú ellenőrzésre kiválasztott vidékfejlesztési programokban 
alkalmazott módszerek áttekintése
 A Bizottság válaszai
04
 Glosszárium
Egyszerűsített költségelszámolási módok : A ténylegesen felmerült költségektől független támogatások. Az 
egyszerűsített költségelszámolás főbb formái a következők:
 οStandard egységköltség : a támogatás egy részének vagy egészének a kiszámítása előre meghatározott egy ­
ségköltség alapján történik.
Példa: Egy földtulajdonos támogatásban részesül, amelynek célja egy új, a vadon élő állatvilágot figyelembe 
vevő sövénykerítés létrehozás őshonos fafajokból. A sövénykerítés méterenkénti standard egységköltsége 
50 euró. Ha a földtulajdonos 100 m hosszú sövénykerítést hoz létre, a kifizetett támogatás a növények beszer ­
zése és a sövény kiépítése során felmerült költségektől függetlenül 5000 euró (50 euró × 100 méter) lesz.
 οÁtalánykulcsos finanszírozás : a támogatás az elszámolható költségek konkrét kategóriáira, az elszámolható 
költségek más kategóriáinak százalékában van meghatározva.
Példa: Egy mezőgazdasági termelő támogatásban részesül egy 100 000 euróba kerülő új marhaistálló építéséhez. 
Az építészi és földmérési díjakra az átalánykulcs 10%. A mezőgazdasági termelő az építéshez nyújtott támogatá­
son kívül további 10 000 euró támogatást kap az építészi és földmérési díjakra, a ténylegesen kifizetett díjaktól 
függetlenül.
 οEgyösszegű támogatás : rögzített támogatási összeg kifizetése konkrét tevékenységek/outputok vagy eredmé ­
nyek befejezésére/elérésére.
Példa: Egy önkormányzat támogatásban részesül egy esemény megszervezéséhez. Az ilyen eseményekre 
10 000 euró egyösszegű támogatás jár. Az önkormányzat a ténylegesen felmerülő költségektől függetlenül 
megkapja az összeget, amennyiben teljesíti a résztvevők számával és az esemény időtartamával kapcsolatos 
pályázati követelményeket.
Eredmények : Egy projekt végrehajtásának eredményeként bekövetkező közvetlen hatások vagy változások.
Indokolatlan minőségnövelés : A feltétlenül szükségesnél magasabb színvonalú termék vagy szolgáltatás 
igénybevétele, illetve költséges és felesleges többletszolgáltatások vagy termékjellemzők megrendelése. 
A jelentésben az „indokolatlan minőségnövelés“ kifejezés olyan termékek (vagy szolgáltatások) beszerzésére 
utal, amelyek a szükségesnél magasabb színvonalúak vagy jobb műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, például egy 
luxusautó beszerzése egy olcsó haszongépjármű helyett.
Intézkedés : Egy szakpolitika végrehajtására szolgáló támogatási rendszer. Az intézkedés határozza meg, hogy 
a projektek milyen szabályok mellett finanszírozhatók. A beruházási intézkedések  pénzügyi támogatást 
nyújtanak gépek és berendezések beszerzésére, építési munkákra vagy egyéb tevékenységekre, mint pl. erdők 
újratelepítésére.
Kontrollrendszer : Egy szervezet vagy kiadási program irányításához, annak céljai elérése érdekében alkalmazott 
szabályok és eljárások összessége.
Output : Egy „projekt” végrehajtása következtében létrehozott vagy megvalósított eredménytermék.
Programozási időszak : A vidékfejlesztési programok által lefedett időszak. Ez az ellenőrzés a 2007–2013 ­
as időszakra vonatkozik. Az ez alatt az időszak során finanszírozott projektekkel kapcsolatos kifizetések 2015 
decemberéig folytatódhatnak. Az ellenőrzés idején még nem fogadtak el a 2014–2020 ­as időszakra vonatkozó 
vidékfejlesztési programokat.
Projekt : Olyan beruházás, szolgáltatás vagy más tevékenység, amelyre vonatkozóan pénzügyi támogatást 
igényeltek/kaptak.
05 Glosszárium
Referenciaár : Berendezések, gépek, építőanyagok árai, illetve építési költségek, munkaerőköltségek stb., 
amelyekkel a tagállami hatóságok összehasonlítják a támogatási kérelmekben szereplő projektköltségeket.
Tagállami hatóságok : A tagállamok vagy a régiók irányító hatóságot  jelölnek ki a vidékfejlesztési program 
megtervezésére, végrehajtására és értékelésére, valamint egy kifizető ü gynökséget , amely átvállalhat néhányat 
e feladatok közül, és amely a kifizetéseket teljesíti a támogatások kedvezményezettjei számára.
Ténylegesen felmer ült költségek megtérítése : A felmerült támogatható költségek alapján nyújtott támogatás. 
Általában a kedvezményezettnek kifizetett számlákat kell bizonyítékként benyújtania.
Vidékfejlesztési program : Az uniós vidékfejlesztési politika megtervezését és regionális vagy országos szintű 
gyakorlatba ültetését szolgáló, a tagállam által elkészített és a Bizottság által jóváhagyott dokumentum.
06
 Összefoglaló
I
Az ellenőrzés az Unió vidékfejlesztési politikájával 
foglalkozik. A mezőgazdasági termelők, vállalkozások 
és vidéki területek helyi hatóságai és egyéb szerve ­
zetei számára nyújtott, a beruházási költségekre és 
más projektekre vonatkozó támogatásokra összpon ­
tosít. Ezeket a 2007–2013 ­as időszakra programozott 
100 milliárd eurós uniós kiadások közel felét kitevő 
támogatásokat a tagállami hatóságok kezelik a Bizott ­
ság felügyeletével.
II
Mivel jelentős összegekről van szó, az Unió és a tagál ­
lamok közös érdeke annak biztosítása, hogy ellenőrzés 
alatt tartsák a vidékfejlesztési támogatások költségét. 
Ez az Unió pénzügyi szabályozása által előírt „gondos 
pénzgazdálkodás” fő eleme, amelynek értelmében az 
uniós költségvetésből gazdálkodóktól elvárt a gazda ­
ságosság elvének alkalmazása, azaz a  megfelelő dolgot  
kell a  legjobb áron  támogatni.
III
A Számvevőszék minden évben ellenőrzi a vidék ­
fejlesztési kiadásokat, és megállapításait az éves 
jelentésében és különjelentéseiben mutatja be. 
Visszatérő megállapítás, hogy a tagállami hatóságok 
nem gondoskodnak megfelelő mértékben a vidékfej ­
lesztési támogatások esetén jóváhagyott költségek 
ésszerűségéről. A pénzgazdálkodás egyértelműen 
javításra szorul ezen a területen. A Számvevőszék ezért 
részletesen megvizsgálta a kapcsolódó kockázatokat, 
valamint a Bizottság és a tagállamok által alkalmazott 
módszereket.IV
A Számvevőszék megállapította, hogy az alkalmazott 
módszerek nem voltak a leghatásosabbak a vidékfej ­
lesztési költségek ellenőrzés alatt tartásában. A Bizott ­
ság a problémákra a felmerülésük után reagált ahe ­
lyett, hogy megelőzésképpen megbízható rendszerek 
alkalmazásáról gondoskodott volna. A tagállamok 
kontrollrendszerei a gazdaságossággal kapcsolatos 
kockázatok közül csak néhánnyal foglalkoztak, vagy 
hiányosak voltak. Hiába álltak rendelkezésre hatá ­
sosabb módszerek, azokat nem alkalmazták széles 
körben.
V
A Bizottság a 2007–1013 ­as programozási időszak 
indulásakor nem nyújtott iránymutatásokat és nem 
adott tájékoztatást a helyes gyakorlatról, ezáltal nem 
gondoskodott arról, hogy a tagállamok rendszerei 
hatásosan működjenek a nagy volumenű támogatá ­
sok jóváhagyásának megkezdésekor. Mire a Bizottság 
intézkedéseket tett, a projekttámogatások nagy részét 
már jóváhagyták. 2012 óta azonban a Bizottság aktí ­
vabb és jobban koordinált megközelítést alkalmaz. Ha 
ezt tovább folytatják és nagyobb hangsúlyt fektetnek 
a gazdaságosságra, az a következő programozási idő ­
szakban jobb pénzgazdálkodást eredményezhet.
VI
A tagállamokat illetően 2014 ­ig a 15 legnagyobb 
vidékfejlesztési program mindegyike rendelkezett 
a vidékfejlesztési költségek ellenőrzésére szolgáló 
szabályok által megkövetelt alapvető rendszerekkel. 
E rendszerek azonban a fő kockázatok tekintetében 
hiányosságokkal küzdöttek, ezért általánosságban 
kijelenthető, hogy a vidékfejlesztési támogatások 
költségeit nem ellenőrizték megfelelően. A mind a 88 
vidékfejlesztési programmal kapcsolatos információk 
elemzése arra utal, hogy az Unió egészében hasonló 
helyzet áll fenn. Ez elsősorban a következőket jelenti:
a) A tagállamok kontrollrendszerei a támogatási 
kérelmekben feltüntetett tételek és munkafolya ­
matok áraira  összpontosítottak, és jóval kevésbé 
fordítottak figyelmet arra, hogy maguk a tételek 
ésszerűek ­e, illetve hogy a támogatás költségha ­
tékony ­e a szakpolitikai célokhoz viszonyítva. Ez 
felveti az indokolatlan minőségnövelés és a nem 
megfelelő értékarányosság kockázatát.
Összefoglaló 07
b) A támogatási kérelmeknek az árak ésszerűségének 
tekintetében történő ellenőrzésére szolgáló fő 
módszerek a különböző szállítóktól származó aján ­
latok összehasonlítása, illetve referenciaárakkal 
történő összehasonlítás voltak. A Számvevőszék 
megállapította, hogy néhány tagállami rendszer 
kevéssé biztosította a költségek ésszerűségét, pél ­
dául a valós piaci árat 30% ­kal meghaladó referen ­
ciaárat alkalmaztak.
c) A támogatásokat előzetesen hagyják jóvá, a kifize ­
tésre akkor kerül sor, amikor a kérelmező meg ­
vásárolta a kérdéses tételeket vagy elvégeztette 
az adott munkákat. Amennyiben a támogatás 
jóváhagyását követően módosítások történtek 
a projektekben, egyes tagállamokban a kiskapuk 
lehetővé tették költségek megtérítését azok éssze ­
rűségének ellenőrzése nélkül.
d) Az előírások és az ellenőrzések általában nem 
vették figyelembe a kockázatok eltérő mértékét. 
Számos tagállami hatóság ugyanolyan módszerrel 
ellenőrizte a 10 000 eurós támogatásokat, mint 
az egymillió euró összegűeket. Ahol ezek a koc ­
kázatok korlátozottak voltak, ott nem éltek széles 
körben az egyszerűsítési lehetőségekkel.
VII
Ez alapján a Számvevőszék arra a következtetésre 
jutott, hogy a költségek ellenőrzésére szolgáló jobb 
módszerek jelentős lehetőséget nyújtanának valódi 
megtakarítások elérésére a vidékfejlesztési pro ­
jektekre nyújtott támogatás terén a 2014–2020 ­as 
programozási időszakban. Ezeket a forrásokat további 
projektek finanszírozására lehetne fordítani, amivel 
növelhető lenne az output, több eredményt lehetne 
elérni, és nagyobb mértékben valósulnának meg 
a célok.
VIII
A Számvevőszék megállapította továbbá, hogy az azo ­
nosított hiányosságokra vonatkozóan működőképes 
és költséghatékony megoldások állnak rendelkezésre, 
amelyek közül a legtöbbet egyik ­másik tagállam már 
be is vezetett.IX
Ezért a Számvevőszék azt ajánlja, hogy a Bizottság és 
a tagállamok még a kiadásoknak az új programozási 
időszakban történő lekötését megelőzően gondos ­
kodjanak arról, hogy a vidékfejlesztési programokban 
alkalmazott módszerek figyelembe vegyék a jelentés ­
ben leírt kockázatokat. Az ennek értékelésére szol ­
gáló kritériumok a jelentés mellékletében találhatók. 
A folyamatnak tartalmaznia kell a tagállami hatóságok 
általi előzetes értékelést. A Számvevőszék azt ajánlja 
továbbá, hogy a Bizottság és a tagállamok még az 
új programozási időszak elején ellenőrizzék, hogy 
a rendszerek hatékonyan és hatásosan működnek ­e.
08
 Bevezetés
Az ellenőrzés célja: 
a vidékfejlesztési költségek jobb 
ellenőrzése valódi 
megtakarításokhoz vezethet
01 
Az ellenőrzés az Unió vidékfejlesztési 
politikájával foglalkozik. A mezőgazda ­
sági termelők, vállalkozások és vidéki 
területek helyi hatóságai és egyéb 
szervezetei számára nyújtott, a beru ­
házási költségekre és más projektekre 
vonatkozó támogatásokra összponto ­
sít. A támogatásokat a tagállami ható ­
ságok kezelik a Bizottság felügyelete 
alatt, az uniós jogszabályokban foglalt 
szabályok szerint1. Ezeket a támogatá ­
sokat általában a projekt specifikációi 
és a pályázó által feltüntetett árak 
alapján hagyják jóvá, a kifizetésre pe ­
dig akkor kerül sor, amikor a kérelmező 
megvásárolta a kérdéses tételeket, 
vagy elvégeztette az adott munkákat.
02 
A 2007–2013 ­as programozási időszak ­
ban az Unió közel 100 milliárd eurót 
irányzott elő vidékfejlesztési kiadá ­
sokra. A tagállamok további 55 mil ­
liárd  eurós hozzájárulást terveztek 
nyújtani saját tagállami és regionális 
költségvetésükből. Mivel jelentős ös z­
szegekről van szó, az Unió és a tagál ­
lamok közös érdeke annak biztosítása, 
hogy ellenőrzés alatt tartsák a vidék ­
fejlesztési támogatások költségét. Ez 
az Unió pénzügyi szabályozása által 
előírt „gondos pénzgazdálkodás” fő 
eleme, amelynek értelmében az uniós 
költségvetésből gazdálkodóktól elvárt 
a gazdaságosság, hatékonyság és ered ­
ményesség elvének alkalmazása.03 
A 2007–2013 ­as időszakra vonatkozó 
vidékfejlesztési politikával kapcsolatos 
ellenőrzései során a Számvevőszék 
azonban megállapította, hogy a tagál ­
lami és regionális hatóságok nem gon ­
doskodnak megfelelő mértékben az 
ilyen támogatások esetén jóváhagyott 
költségek ésszerűségéről. A Bizottság 
saját ellenőrzései kapcsán hason ­
ló következtetésekre jutott. Ennek 
részletes leírásával a 24–26. bekezdés 
foglalkozik.
04 
Ez azt is jelenti, hogy a költségek jobb 
ellenőrzése jelentős megtakarításo ­
kat eredményezhet a vidékfejlesztési 
projektekre nyújtott támogatások 
terén úgy, hogy közben ugyanazokat 
az outputokat állítják elő, ugyanazt 
az eredményt érik el, és ugyanazokat 
a célokat valósítják meg. A Számve ­
vőszék véleménye szerint jelentős 
megtakarítások érhetők el. Ha minden 
beruházási projekten csak néhány 
száz eurót takarítanak meg, az adott 
esetben több millió eurós teljes meg ­
takarítást eredményez. Minden 1% ­os 
megtakarítás 500 millió eurós megta ­
karítást eredményez az uniós költség ­
vetés számára a programozási időszak 
során2. Ezeket a forrásokat további 
projektek finanszírozására lehetne 
fordítani, amivel növelhető lenne 
az output, több eredményt lehetne 
elérni, és nagyobb mértékben valósul ­
nának meg a célok.1 A 2007–2013 ­as programozási 
időszakra vonatkozó 
jogszabályok a következők: 
a Tanács 2005. 
szeptember 20 ­i 1698/2005/EK 
rendelete az Európai 
Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alapból 
(EMVA) nyújtandó 
vidékfejlesztési támogatásról 
(HL L 277., 2005.10.21., 1. o.), 
a Bizottság 
2006. december 15 ­i 
1974/2005/EK rendelete az 
Európai Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alapból 
(EMVA) nyújtandó 
vidékfejlesztési támogatásról 
szóló 1698/2005/EK tanácsi 
rendelet részletes alkalmazási 
szabályainak megállapításáról 
(HL L 368., 2006.12.23, 15. o.), 
a Bizottság 2011. január 27 ­i 
65/2011/EU rendelete 
a vidékfejlesztési támogatási 
intézkedésekre vonatkozó 
ellenőrzési eljárások, valamint 
a kölcsönös megfeleltetés 
végrehajtása tekintetében az 
1698/2005/EK tanácsi rendelet 
végrehajtására vonatkozó 
részletes szabályok 
megállapításáról (HL L 25., 
2011.1.28.). Ezt a rendszert 
megosztott irányításnak is 
nevezik. A végső felelősséget 
továbbra is a Bizottság viseli, 
de a támogatások 
jóváhagyását és 
a kedvezményezetteknek 
történő kifizetéseket 
a tagállami hatóságok végzik.
2 A beruházási intézkedések 
teszik ki a programban 
szereplő vidékfejlesztési 
intézkedések körülbelül felét.
09 Bevezetés
05 
A 2014–2020 ­as programozási idő ­
szakban hasonló vidékfejlesztési 
intézkedések végrehajtására fog sor 
kerülni, az új támogatások jóváhagyása 
várhatóan 2015 ­ben kezdődik. A Bi ­
zottság együttműködik a tagállamok ­
kal kontrollrendszereik hatásosabbá 
tétele és annak biztosítása érdekében, 
hogy azok jobban megfeleljenek az 
előírásoknak. Mivel a pénzgazdálko ­
dás e területen történő javítása valódi 
megtakarításokat és az uniós költség ­
vetés jobb felhasználását eredményez ­
heti, a Számvevőszék úgy döntött, 
hogy a vidékfejlesztési költségek 
ellenőrzési módszereivel kapcsolatos 
részletes ellenőrzéssel járul hozzá 
ehhez a folyamathoz3.Vidékfejlesztési politika: több 
mint egymillió egyedi támogatást 
fizettek ki mezőgazdasági 
termelők, kisvállalkozások, 
valamint vidéki ter ületek helyi 
hatóságai és egyéb szervezetei 
számára
06 
A 2007–2013 ­as időszakra vonatkozó 
vidékfejlesztési politikát 88 nemze ­
ti, illetve regionális vidékfejlesztési 
program keretében hajtották vég ­
re azt Unióban. Ezek a programok 
számos „intézkedésből” (támogatási 
rendszerből) álltak, amelyek mind ­
egyike egy adott kedvezményezetti 
célcsoportot és projekttípust célzott 
meg a támogathatósági feltételek és 
projektkiválasztási kritériumok alapján. 
A tagállami hatóságok határozták meg 
a támogatási arányt (a szabályozásban 
foglalt korlátokon belül), amely az 
intézkedéstől függően a támogatható 
projektköltségek 10% ­a és 100% ­a 
között mozgott. Az intézkedéseken 
keresztül az Unió olyan tevékenységek 
elősegítését és támogatását célozza, 
amelyek hozzájárulnak a szakpolitika 
céljainak eléréséhez: a mezőgazdasági 
és erdészeti ágazat versenyképessé ­
gének javítása; a környezet és a vidék 
állapotának javítása; az életminőség 
javítása a vidéki területeken és a gaz ­
dasági tevékenység diverzifikálásának 
ösztönzése4. A finanszírozott projektek 
körére az 1. háttérmagyarázat  szolgál 
példákkal.3 A Számvevőszék alapvető 
célja, hogy az Unió külső 
ellenőreként elősegítse az 
Unió pénzügyi 
gazdálkodásának javítását, az 
elszámoltathatóság és 
átláthatóság fokozását, és az 
uniós polgárok pénzügyi 
érdekeinek független őreként 
tevékenykedjen. 
A Számvevőszék feladata az 
Unió független ellenőreként 
annak ellenőrzése, hogy az 
uniós pénzeszközökkel 
helyesen számoltak ­e el, 
illetve a szabályokkal és jogi 
előírásokkal összhangban, 
valamint 
a költséghatékonyságot szem 
előtt tartva szedték ­e be és 
költötték ­e el azokat. További 
információ: http://www.eca.
europa.eu/en/Pages/
MissionObjectives.aspx
4 A vidékfejlesztési politikára 
vonatkozóan a Bizottság 
weboldalán található további 
információ: http://ec.europa.
eu/agriculture/rurdev/
index_en.htm
10 Bevezetés 1. háttérmagyarázat
Mezőgazdasági termelőknek a „Képzés és tájékoztatás”  
    intézkedés keretében finanszírozott képzése (Bulgária)
A „Mezőgazdasági üzemek korszerűsítése” intézkedés   
keretében finanszírozott permetezőgép (Németország
A „Mezőgazdasági üzemek korszerűsítése” intézkedés 
keretében finanszírozott marhaistálló szalmaterítő 
berendezéssel (Luxemburg)
A „Mezőgazdasági és erdészeti termékek értéknövelé -
se” intézkedés keretében finanszírozott magszárító és 
magtároló létesítmények (Litvánia)
A „Mezőgazdaság és erdészet fejlesztésével és korszerűsí -
tésével összefüggő infrastruktúra” intézkedés keretében 
finanszírozott   csepegtető öntözőberendezések 
(Görögország)
Az „Erdészeti potenciál helyreállítása” intézkedés kere -
tében telepített tengerparti fenyők (Franciaország)
A „Mikrovállalkozások létrehozásának és fejlesztésé -
nek támogatása” intézkedés keretében finanszírozott 
virágbolt (Svédország)
A „turisztikai tevékenységek ösztönzése” intézkedés 
keretében finanszírozott vadasparki kávézó (Egyesült 
Királyság)Szakpolitikai cél: a vidéki élet minőségének javítása és a vidéki gazdaság diverzifikációjának ösztönzéseSzakpolitikai cél: a környezet és a vidék fejlesztéseSzakpolitikai cél: a mezőgazdasági és erdészeti ágazat versenyképességének javításaPéldák a vidékfejlesztési programok által finanszírozott projektekre
11 Bevezetés 2. háttérmagyarázat 1. ábraA támogatás igénylésének és folyósításának tipikus lépései
Kérelmező Tagállami hatóságokAjánlatok bekérése
a szállítóktól ésa projektköltségek becsléseKöltségekésszerűségének ellenőrzéseProjektvégrehajtásaTámogatási kérelem ellenőrzése
A felmerült és jóváhagyott költségek megadott százalékának ki/f_izetéseSzámlák ki/f_izetése
Támogatáski/f_izetési 
kérelemTámogatásjóváhagyásaProjektjavaslat és támogatási kérelem előkészítése
A támogatási kérelmekben szereplő projektköltségek ésszerűségének ellenőrzé ­
sére használt közös módszerek
Egyszerűsített példa : egy mezőgazdasági termelőnek egy új, 75 lóerős traktorra van szüksége. 
Három szállítótól kér be ajánlatot: Az 1. számú ajánlat 44 000 euró, a 2. számú 46 000 euró, a 3. számú 
pedig 48 000 euró összegű. A termelő a 2. számú ajánlatot választja ki, és a költségek 50% ­át kitevő 
vidékfejlesztési támogatást igényel.
A különböző ajánlatok összehasonlítása : a tagállami hatóságok összehasonlítják a három ajánlatot és eldöntik, 
hogy a támogatási kérelemben szereplő költség (a 46 000 eurós 2. számú ajánlat) ésszerű ­e.
Piackutatás : a tagállami hatóságok felveszik a kapcsolatot más szállítókkal, vagy az interneten tájékozódnak a 75 
lóerős traktorok árairól, és ezeket összehasonlítják a 2. számú ajánlattal.
Szakvélemény : a tagállami hatóságok egy mezőgazdasági mérnököt kérnek fel annak eldöntésére, hogy a 2. szá ­
mú ajánlat ésszerű ­e. Adott esetben egy értékelő bizottság véleményét is kikérhetik.
Referenciaár : a hatóságok a második ajánlatot a különböző gyártmányú és típusú traktorok árait tartalmazó 
adatbázissal hasonlítják össze. Ha a referenciaár 45 000 euró, akkor ennek ellenére is jóváhagyhatják a 2. számú 
ajánlaton alapuló 23 000 eurós támogatást, ha a 46 000 eurós költséget indokoltnak tartják. Adott esetben úgy is 
dönthetnek, hogy a referenciaár legyen a felső határ és ez alapján 22 500 euró támogatást hagynak jóvá.
Egyszerűsített költségelszámolási módok : a 2. számú ajánlat ésszerűségének vizsgálata helyett a tagállami 
hatóságok a traktor vásárlására 20 000 eurós egyösszegű támogatást ajánlanak. Ezt a traktor típusától és a tény ­
legesen felmerült költségektől függetlenül kifizetik. Adott esetben 40 000 eurós árplafont  határozhatnak meg 
traktoronként, és eddig az összeghatárig térítik meg a ténylegesen felmerült költségek 50% ­át.07 
Az ellenőrzés által érintett legtöbb 
intézkedés (lásd: Az ellenőrzés hatókö ­
re, 16. bekezdés) esetében a kérelmező 
számára felmerült, korábban jóváha ­
gyott költségeket térítik meg. A költ ­
ségtérítés alapján nyújtott támogatás 
megszerzésének tipikus folyamatát az 
1. ábra  mutatja be.08 
A tagállami hatóságok által a támo ­
gatási kérelmekben szereplő projekt ­
költségek ellenőrzésére használt fő 
módszereket a  2. háttérmagyarázat  
mutatja be.
12 Bevezetés
09 
A főbb beruházási intézkedések ese ­
tében az átlagos teljes projektköltség 
125 000 euró körül mozgott. A projekt ­
költségekre fizetett támogatás össze ­
ge a támogatási aránytól függ, de az 
intézkedéseket nagy számú, viszony ­
lag kis összegű – egyes esetekben 
1000  euró alatti  – támogatás jellemzi, 
a nagy összegű támogatások száma 
kicsi, de értékük meghaladhatja az 
egymillió eurót. A tagállami hatóságok 
a programozási időszak végéig várha ­
tóan közel 1,4 millió egyedi támogatást 
fognak jóváhagyni.
A kockázatok elemzése: 
a kifizetett támogatások túl 
nagyok lehetnek, ha azokat 
felesleges költségekre vagy nem 
versenyképes árakra is folyósítják
10 
Mint korábban írtuk, a gazdaságosság 
elve az uniós költségvetésből fizetett 
minden támogatásra vagy kifizetésre 
vonatkozik. Az alapelv szerint a  legjobb 
áron beszerzett  és megfelelő terméket/
szolgáltatást  kell támogatni. A vidék ­
fejlesztési projektekkel összefüggés ­
ben ez azt jelenti, hogy a támogatott 
termék/szolgáltatás a várt outputok 
és eredmények eléréséhez szükséges 
típusú, minőségű és mennyiségű kell 
legyen. Az ezekre nyújtott támogatás ­
nak a szükséges műszaki jellemzőkkel 
rendelkező termék/szolgáltatás legala ­
csonyabb elérhető árain kell alapulnia.11 
A legtöbb esetben a támogatás a pro ­
jekt összköltségének csak egy részét 
fedi le, és a kérelmezőnek a fennmara ­
dó részt saját forrásból kell fedeznie, 
ami a projekt költségeinek csökken ­
tésére ösztönzi a kérelmezőt. Amen y­
nyiben a támogatási arány alacsony, 
az ösztönzés nagyobb, de ahogy 
a támogatási arány nő, az ösztönző erő 
csökken.
12 
Minden támogatás torzítja a költ ­
ség­haszon arányt, ami a szükségesnél 
költségesebb megoldás választására 
sarkallhatja a kérelmezőt, az indokolat ­
lan minőségnöveléstől (lásd: Glosszá -
rium)  kezdve az olyan beruházásokig, 
amelyek aránytalanok a projekt végre ­
hajtása által elérni kívánt outputokhoz 
vagy eredményekhez viszonyítva. 
Ebből következően fennáll a veszélye 
annak, hogy a finanszírozott tételek 
mennyisége és minősége magasabb 
a szükségesnél (a „ túlzott műszaki 
tartalom ” kockázata), ami felesleges 
költségeket okoz az uniós és tagállami 
költségvetéseknek.
13 
A támogatások ezenkívül csökkentik 
a kérelmező érdekeltségét abban, 
hogy az elérhető legjobb árra töreked ­
jen. A kérelmezők ezért a drágább árat 
ajánló szállítót is előnyben részesít ­
hetik. Szélsőséges esetben fennállhat 
annak a lehetősége is, hogy a kérel ­
mezők vagy a szállítók manipulálják 
a folyamatot, és ezáltal felhajtják az 
árakat. Mindez felveti annak kockáza ­
tát, hogy a támogatás alapját olyan 
árak képezik, amelyek meghaladják 
a megadott jellemzőkkel rendelkező 
tételeknek a versenypiacon elérhető 
legalacsonyabb árát (a „ nem verseny -
képes árak ” kockázata).
13 Bevezetés
14 
Fontos, hogy a tagállami hatóságok 
által az e kockázatok kezelésére alkal ­
mazott módszerek hatásosak legye ­
nek, mivel a rossz értékarányosság 
és a csalás nem csak a költségvetés 
terheit növelik, hanem az Európai Unió 
megítélését is rontják. Mindazonáltal 
törekedni kell a kontrollrendszerek 
alkalmazásának költségei és a kockáza ­
tok csökkentéséből származó előnyök 
közötti egyensúlyra. A kérelmezők 
számára a támogatási kérelem alá ­
támasztására szolgáló információ meg ­
szerzése során merülnek fel költségek. 
A tagállamok számára a költségek 
ezeknek az információknak az elle ­
nőrzése és kiértékelése során merül ­
nek fel. E költségeknek arányban kell 
állniuk a kockázatok szintjével, például 
egy egymillió eurós támogatás indo ­
kolhatja, hogy több napnyi munkát vé ­
gezzenek a költségek ésszerűségének 
megállapítására. 1000  eurós támogatás 
esetén ez nem lenne indokolt.
15 
Végezetül fennáll annak a kockázata, 
hogy a Bizottság nem észleli a tagálla ­
mi kontrollrendszerek hiányosságait, 
vagy a hiányosságok észlelésekor nem 
tesz megfelelő időben helyesbítő 
intézkedéseket.
14
 Az ellenőrzés hatóköre és 
módszere
Az ellenőrzés hatóköre: 
támogatások útján végrehajtott 
vidékfejlesztési intézkedések
16 
Az imént említett kockázatok különö ­
sen a kedvezményezettnél felmerült 
költségek megtérítésére szolgáló 
támogatások formájában megvalósuló 
vidékfejlesztési intézkedésekre vonat ­
koznak. Az ellenőrzés hatóköre ezekre 
az – a 2007–2013 ­as időszakra progra ­
mozott teljes vidékfejlesztési költségek 
mintegy 50% ­át kitevő5 – intézkedé ­
sekre is kiterjed (lásd: 2. ábra).  A főbb 
érintett intézkedések a következők:
 ο Mezőgazdasági üzemek 
korszerűsítése
 ο Mezőgazdasági és erdészeti termé ­
kek értékének növelése ο A mezőgazdaság és erdészet 
fejlesztésével és korszerűsítésével 
összefüggő infrastruktúra
 ο A mezőgazdaság és az erdészet 
versenyképességének javításá ­
hoz kapcsolódó képzés és más 
intézkedések
 ο A területgazdálkodáshoz és a kör ­
nyezethez kapcsolódó beruházási 
intézkedések
 ο A vidéki gazdaság diverzifikáció ­
jával és az életminőség javításával 
kapcsolatos intézkedések
 ο Helyi fejlesztési intézkedések a LE ­
ADER ­megközelítés használatával5 A vidékfejlesztési kiadások 
másik 50% ­a főként 
a földtulajdonosoknak 
a környezet védelméért és 
javításáért fizetett, 
hektáronként számolt 
kompenzációs kifizetéseket 
jelenti. A kifizetendő összegek 
a vidékfejlesztési 
programokban vannak 
meghatározva, és azokat 
a Bizottság előzetesen 
jóváhagyta. A Számvevőszék 
7/2001. számú különjelentése 
a fő területalapú intézkedéssel, 
az „agrár ­környezetvédelmi 
kifizetésekkel” foglalkozott 
(http://eca.europa.eu ).2. ábraAz ellenőrzés hatóköre: az ellenőrzés által érintett intézkedések
Programozott kiadások (2007–2013, milliárd euró)
A versenyképesség javítását célzó 
képzés és más intézkedésekA mezőgazdaság és erdészet 
fejlesztésével és korszerűsítésével 
összefüggő infrastruktúraMezőgazdasági és erdészeti 
termékek értékének növeléseMezőgazdasági üzemek korszerűsítése
A környezetet és a földgazdálkodást érintő beruházási intézkedések A vidéki gazdaság diverzi/f_ikációját célzó intézkedésekHelyi fejlesztési intézkedések
13
4,9
2,811,6
5,5
4,84,7
Forrás:  Európai Bizottság.
15 Az ellenőrzés hatóköre és módszere
6 A tagállamoknak a 65/2011/EU 
bizottsági rendelet 24. cikke 
(2) bekezdésének d) 
pontjában foglaltakat kell 
követniük: A támogatási 
kérelmek adminisztratív 
ellenőrzése különösen az 
alábbiak vizsgálatára terjed ki: 
[…] az elszámolt költségek 
ésszerűsége, amit megfelelő 
értékelési rendszerrel kell 
vizsgálni, például 
referenciaköltségekkel, 
a különböző ajánlatok 
összehasonlításával vagy 
értékelő bizottság révén.3. ábraEllenőrzési kérdések és a jelentés szerkezeteEllenőrzési módszer: széles körű 
földrajzi lefedettségre törekvés 
kérdőívekkel és 
dokumentumalapú ellenőrzéssel, 
a kontrollrendszerek kialakítására 
összpontosítva
17 
A Számvevőszék által a vidékfejlesztési 
kiadásokra vonatkozóan végzett elle ­
nőrzések ismételten azt állapították 
meg, hogy a tagállami hatóságok nem 
gondoskodtak megfelelően a jóváha ­
gyott projektköltségek ésszerűségé ­
nek biztosításáról6 (lásd: 24–25. bekez ­
dés). A pénzgazdálkodás egyértelműen 
javításra szorul ezen a területen. 
Ennek következtében a Számvevő ­
szék kétségbe vonta, hogy a Bizott ­
ság és a tagállamok által alkalmazott módszerek a fő kockázatokra vonatko ­
zóan a leghatásosabbak voltak ­e. Az 
ellenőrzés különös hangsúlyt fektetett 
a más tagállamok által is alkalmazható 
követendő gyakorlatok azonosítására, 
a jobb általános teljesítmény elérése 
érdekében. Az ezzel kapcsolatos lehe ­
tőségek vizsgálatához a Számvevőszék 
a 3. ábrán  bemutatott ellenőrzési 
kérdéseket határozta meg:
I. rész
II. rész
III. rész
IV. rész
V. részA Bizottság gondoskodott arról, hogy a tagállamok 
hatásos rendszerekkel rendelkezzenek a vidékfejlesz-
tési költségeknek a gazdaságosság elvének 
megfelelően történő ellenőrzésére?
– a túlzott műszaki 
tartalom kockáza-
tának csökkentése
– a jóváhagyott tételek 
árai ésszerűségének 
biztosítása
– a ténylegesen 
megtérített költségek 
ésszerűségének 
biztosítása
– az ellenőrzések 
szintjének a kockázat 
mértékéhez való 
igazításaA Bizottság és
a tagállamok
a leghatásosabb 
módszereket 
alkalmazták
a vidékfejlesztési 
támogatások 
költségeinek ellenőrzés 
alatt tartására?
A tagállamok
a leghatásosabb 
módszereket követték az 
alábbiak tekintetében?
16 Az ellenőrzés hatóköre és módszere
7 Amennyiben korábban már 
hiányosságokat állapított 
meg, a Számvevőszék 
megvizsgálta, hogy az érintett 
tagállami hatóságok azóta 
változtattak ­e az alkalmazott 
módszereken.18 
A jelentés szerkezete az ellenőrzés 
részletes kérdéseit követi: Az I. rész 
a Bizottság felügyeleti szerepével fog ­
lalkozik. A II–V. részben a Számvevő ­
szék megvizsgálja a tagállami hatósá ­
gok által a fő kockázatok mérséklésére 
szolgáló különböző módszereket.
19 
Bizottsági tisztviselőkből és tagállami 
hatóságok képviselőiből álló fókusz ­
csoport támogatta a Számvevőszéket 
a hatásos kontrollrendszerek kialakí ­
tásában fő szerepet játszó összetevők 
azonosításában. Ez alapján a Szám ­
vevőszék ellenőrző listát dolgozott ki 
a kontrollrendszerek kialakításának 
a kockázatok tekintetében történő 
értékeléséhez (lásd: I. melléklet).  
A Számvevőszék a bizonyítékok gyűj ­
tése során elvégezte a korábbi ellenőr ­
zési megállapítások hasznosulásvizs ­
gálatát7, kérdőívet küldött a 88 uniós 
vidékfejlesztési programot irányító 
valamennyi hatóságnak, és elvégez ­
te az ellenőrzés hatókörébe tartozó 
intézkedések terén a legnagyobb 
tervezett kiadásokkal rendelkező 15 
vidékfejlesztési program által alkalma ­
zott főbb eljárások dokumentumalapú 
ellenőrzését (lásd: II. melléklet).  Ez 
a 15 program rendelkezik az Unió egé ­
szében tervezett intézkedések összki ­
adásainak 64% ­ával. Ezek közül négy 
tagállamban a dokumentumalapú elle ­
nőrzés kiegészítéseként rövid ellen­
őrző látogatásokat tettünk. Interjúkat 
készítettünk bizottsági tisztviselőkkel, 
és elemeztük a vonatkozó dokumentu ­
mokat. Az ellenőrzés a 2013 végén már 
alkalmazott rendszereket vizsgálta, és 
2014 közepén fejeződött be.Az ellenőrzés hatókörének és 
módszerének korlátai
20 
Az ellenőrzése során a Számvevőszék 
az irányító hatóságok által a vidék ­
fejlesztési költségek ésszerűségének 
biztosítása érdekében alkalmazott 
kontrollrendszerek kialakítását vizs -
gálta és értékelte . Még a legjobban 
kialakított rendszer sem lehet hatásos, 
ha azt nem megfelelően alkalmazzák. 
Az ellenőrzés céljai között azonban 
nem szerepelt annak vizsgálata, hogy 
a kontrollrendszereket mennyire 
jól alkalmazzák a gyakorlatban. Ez 
a megközelítés csak megismételte 
volna a Számvevőszék éves jelenté ­
sének elkészítése kapcsán minden 
évben végzett ellenőri munkát (lásd: 
24–25. bekezdés).
17
 Észrevételek
8 Ez az előírás a közös 
agrárpolitika finanszírozásáról 
szóló, 2005. június 21 ­i 
1290/2005/EK tanácsi rendelet 
(HL L 209., 2005.8.11., 1. o.) 
9. cikkének (2) bekezdésében 
található.
9 A közbeszerzési szabályok 
célja annak biztosítása, hogy 
a közintézmények a legjobb 
áron tudjanak termékeket és 
szolgáltatásokat vásárolni, 
továbbá a tisztességes verseny 
és az átláthatóság 
előmozdítása. E szabályok be 
nem tartása csökkenti annak 
valószínűségét, hogy 
a legkedvezőbb beszerzési 
árakat sikerül elérni.I. rész – Iránymutatás, 
felügyelet és helyesbítés: 
az Európai Bizottság 
felelőssége az uniós 
vidékfejlesztési források 
megfelelő felhasználása 
tekintetében
21 
Míg a vidékfejlesztési kiadási progra ­
mokat a 88 tagállami hatóság irányítja, 
a Bizottság viseli a végső felelősséget 
az uniós költségvetés végrehajtásáért. 
Konkrétan, a Bizottságnak ellenőriznie 
kell8 a tagállamok által működtetett 
irányítási és kontrollrendszerek meglé ­
tét és megfelelő működését, valamint, 
hogy betartják ­e a „gondos pénzgaz ­
dálkodás” alapelveit, azaz a gazdasá ­
gosság, takarékosság és eredményes ­
ség elvét.
22 
A jogszabályok többféle eszközt bizto ­
sítanak a Bizottságnak, hogy elláthassa 
felügyeleti feladatkörét: a tagállamok ­
nak tájékoztatniuk kell a Bizottságot 
irányítási és kontrollintézkedéseikről; 
a kifizető ügynökségeket akkreditál ­
tatni kell, valamint a tagállami igazoló 
szervek évente jelentést készítenek 
többek között a kontrollrendszerek 
működésével kapcsolatos kérdések ­
ről. A Bizottság rendszeresen ülésezik 
a tagállamok képviselőivel, továbbá 
kapcsolatot tart és hivatalos éves talál ­
kozókat szervez valamennyi vidékfej ­
lesztési program irányító hatóságával. 
Jogszabályokat fogad el a szakpolitika 
végrehajtásáról szóló részletes szabá ­
lyokról, valamint iránymutatásokat ad 
ki. Ezenkívül saját ellenőrzési részleget 
tart fenn a tagállami rendszerek mű ­
ködésének ellenőrzésére. Amennyiben 
megállapítja, hogy a tagállami ható ­
ságok nem tartják be az előírásokat, 
kezdeményezheti a nem megfelelően 
elköltött források visszatérítését.23 
A Számvevőszék megvizsgálta, hogy 
a Bizottság kihasználta ­e ezeket a le ­
hetőségeket a vidékfejlesztési támo ­
gatások költségeinek ellenőrzésére 
szolgáló rendszerek hatásosságának 
biztosítására.
Miután az ellenőrzések 
rávilágítottak a projektkölt ­
ségek vizsgálatának hiányos ­
ságaira, a Bizottság pénzügyi 
korrekciókra tett javaslatok ­
kal és a tagállamok cselek ­
vési tervek készítésére való 
ösztönzésével reagált
24 
A Számvevőszék minden évben egy 
nagy számú tranzakciót tartalmazó 
véletlenszerűen kiválasztott mintát 
vizsgál, valamint ellenőrzi a kiválasz ­
tott kontrollrendszerek hatásosságát. 
2011 óta a Számvevőszék minden 
éves jelentésében megjegyezte, hogy 
a vidékfejlesztési költségek ésszerű ­
ségét ellenőrző rendszerek többsége 
nem elég hatásos (lásd: 4. ábra).  
2013 ­ban az e tekintetben ellenőrzött 
négy rendszer egyike sem minősült 
hatásosnak.
25 
A 2011 ­es, 2012 ­es és 2013 ­as éves 
jelentéshez kapcsolódó ellenőrzések 
során a Számvevőszék megállapítot ­
ta, hogy az ellenőrzés által érintett 
intézkedések esetében a vidékfejlesz ­
tési projektek egyharmadánál nem 
ellenőrizték megfelelően a költségek 
ésszerűségét. Ahol a kedvezménye ­
zettek közintézmények voltak, a kifize ­
tések majdnem felénél megsértették 
a közbeszerzési szabályokat9.
18 Észrevételek
A költségek ésszerűségének ellenőrzésére szolgáló tag­
állami vagy regionális rendszerek hatásossága
A költségek ésszerűségének értékelésére szolgáló rendszer
ellenőrzése nem észlelt lényeges hiányosságokatA költségek ésszerűségének értékelésére szolgáló rendszer
„nem hatásos“
 
A vidékfejlesztési költségek értékelésére szolgáló rendszerekellenőrzésére nem került sor
GalíciaLombardia
SzicíliaBrandenburg 
és Berlin4. ábra
Forrás:  A Számvevőszék 2011 ­es, 2012 ­es és 2013 ­as éves jelentése.
26 
A Bizottság saját ellenőrzési program ­
mal rendelkezik, amely ugyanilyen 
megállapításokat tett, csakúgy, mint az 
egyes konkrét vidékfejlesztési intéz ­
kedésekkel kapcsolatos számvevő ­
széki teljesítmény ­ellenőrzések10. Míg 
a Számvevőszék és a Bizottság ellen­
őrzései nem számszerűsítik a költségek 
jobb ellenőrzésével elérhető megta ­
karításokat, a rendszerek hiányosságai 
és a magas hibaszint határozottan arra 
utalnak, hogy a megtakarítások jelen ­
tősek lehetnek.27 
Az említett ellenőrzési megállapítá ­
sokra reagálva a Bizottság „pénzügyi 
korrekciós” eljárásokat indított, ame ­
lyek keretében az érintett tagállamnak 
nyújtott uniós finanszírozást a feltárt 
hiányosságoknak megfelelően csök ­
kentik. Nyolc tagállammal szemben 
folyamatban lévő eljárások erednek 
legalább részben a vidékfejlesztési 
költségek ellenőrzéseinek hiányossá ­
gából vagy a közbeszerzési szabályok 
megsértéséből.10 Az 5/2010. számú, 
„A Leader ­megközelítés 
a vidékfejlesztés 
gyakorlatában” című, 
a 8/2012. számú, 
„A mezőgazdasági üzemek 
korszerűsítésére irányuló 
támogatás összpontosítása” 
című, az 1/2013. számú, 
„Eredményesnek és 
hatékonynak bizonyult ­e az 
élelmiszer ­feldolgozó iparnak 
nyújtott uniós támogatás 
a mezőgazdasági termékek 
értékének növelése 
tekintetében?” című, a 6/2013. 
számú, „A tagállamok és 
a Bizottság optimálisan 
használták ­e fel a forrásokat 
a vidéki gazdaság 
19 Észrevételek
diverzifikálásával kapcsolatos 
intézkedéseinek 
megvalósításakor?” című, 
továbbá a 8/2013. számú, „Az 
erdők gazdasági értékének 
növeléséhez az Európai 
Mezőgazdasági 
Vidékfejlesztési Alapból 
nyújtott támogatás” című 
különjelentések ( http://eca.
europa.eu ).
11 A vidékfejlesztési politikával 
kapcsolatos hibák okainak, 
valamint a helyesbítő és 
megelőző intézkedések 
értékeléséről szóló bizottsági 
munkadokumentum 
(SWD(2013) 244 final).28 
A Számvevőszék 2011 ­es éves jelen ­
tését követően a Bizottság felkérte 
a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki 
cselekvési terveket a hibák okainak fel ­
tárására, valamint határozzanak meg 
helyesbítő intézkedéseket. 2012 ­ben 
14 tagállam, míg 2013 ­ban már vala ­
mennyi tagállam elkészítette ezeket 
a terveket.
29 
Ezzel párhuzamosan az Európai Parla ­
ment felkérésére a Bizottság elemezte 
a magas hibaarány fő okait, és az ered ­
ményeket 2013 júniusában mutatta 
be11. A felsorolt fő okok között a költ ­
ségek ésszerűségének nem megfelelő 
ellenőrzése és a közbeszerzési szabá ­
lyok megsértése is szerepeltek.A költségeket jobban ellen­
őrzés alá lehetett volna 
vonni, ha a Bizottság irány ­
mutatásokat adott volna ki 
és a hiányosságokat a prog ­
ramozási időszak során jóval 
korábban észlelte volna
30 
A Bizottság a 2007–2013 ­as programo ­
zási időszak kezdetén nem adott irány ­
mutatást a költségek ellenőrzésére 
szolgáló kontrollrendszerek kialakítá ­
sával és az e rendszerek által kezelen ­
dő kockázatokkal kapcsolatban. A 88 
vidékfejlesztési program irányítóinak 
saját módszereket kellett kidolgozniuk 
anélkül, hogy a Bizottság tájékoztatást 
nyújtott volna az elvárt követelmé ­
nyekkel kapcsolatban. A Bizottság 
nem ellenőrizte megfelelően, hogy 
a tagállamokban megbízható rend ­
szerek állnak ­e rendelkezésre a támo ­
gatási kérelmek ellenőrzésére, mielőtt 
a beruházási intézkedések keretében 
nagyszabású kiadásokat hagytak volna 
jóvá. Az akkreditációs folyamatok és 
igazoló szervek jelentései nem figyel ­
meztették időben a Bizottságot az 
uniós költségvetés gazdaságosságára 
ható kockázatokról.
20 Észrevételek
31 
Mire az első tagállamok 2012 vége 
felé elkészítették cselekvési terveiket, 
a hétéves programozási időszakból 
már csak egy év volt hátra. Következés ­
képpen a cselekvési tervek túl későn 
születettek meg ahhoz, hogy a kiadá ­
sok zömére bármilyen hatást gyakorol ­
janak. Eddigre például a lengyel ható ­
ságok már – a pénzügyi szempontból 
legjelentősebb intézkedést jelentő  – 
mezőgazdasági üzemek korszerűsíté ­
sére elkülönített költségvetés 90% ­át 
kitevő támogatást hagytak jóvá, és 
más tagállamokban már számos intéz ­
kedés esetében lezárták az új kérelmek 
befogadását.
Bár a Bizottság legújabb kez ­
deményezései jártak némi 
eredménnyel, a cselekvési 
tervek nem foglalkoznak 
kellő részletességgel a költ ­
ségek ésszerűségével kap ­
csolatos kockázatokkal
32 
Az ellenőrzések és a Bizottság által ki ­
fejtett nyomás némi pozitív eredményt 
hozott: több tagállam arról értesítette 
a Számvevőszéket, hogy 2013 ­ban és 
2014 ­ben új eljárásokat vezettek be 
a vidékfejlesztési projektek költsége ­
inek ellenőrzésére. A tagállami cse ­
lekvési tervek azonban nem terjedtek 
ki minden regionális vidékfejlesztési 
programra, sem az összes vonatkozó 
intézkedésre, és nem minden eset ­
ben javasoltak változtatásokat, még 
akkor sem, ha az ellenőrzések konkrét 
hiányosságokat tártak fel12. Ezenkívül 
számos terv a következő programo ­
zási időszakra tolta ki a tényleges 
beavatkozásokat.33 
2013 eleje óta a Bizottság évente 
kétszer szervez szemináriumokat 
a főbb kérdések megtárgyalására, és 
felkérte a tagállami hatóságokat, hogy 
fejlesszék tovább cselekvési terveiket. 
A Bizottság 2014 februárjában irány ­
mutatást adott ki a csalás megelő ­
zéséről, amit 2014 szeptemberében 
az egyszerűsített költségelszámolási 
módokkal kapcsolatos iránymutatás 
követett. Ez a 2014–2020 ­as programo ­
zási időszakra vonatkozó iránymutatás 
arra ösztönzi a tagállamokat, hogy 
jobban használják ki az egyszerűsített 
költségelszámolási módokban rejlő 
lehetőségeket, ami a remények szerint 
a hibaarányt is csökkenti fogja13.
34 
Az ellenőrzés hatókörébe tartozó in ­
tézkedések esetében azonban a kiadá ­
soknak csak kb. 5% ­a alapul egyszerű ­
sített költségelszámolási módszereken. 
A Bizottság a nyilvánvaló hiányosságok 
ellenére sem adott még ki iránymuta ­
tást a kiadások fennmaradó 95% ­ára 
vonatkozóan alkalmazható módszerek 
tárgyában. Ez felveti annak kockázatát, 
hogy az egyszerűsített költségelszá ­
molás használatának kivételével, a 88 
irányító hatóság közül nem mindegyik 
fog meghatározni és alkalmazni hatá ­
sos módszereket a vidékfejlesztési tá ­
mogatások költségeinek ellenőrzésére.12 A Számvevőszék 2013 ­as éves 
jelentése tartalmaz példákat.
13 A tagállamok képviselői 
azonban abbéli 
aggodalmuknak adtak 
hangot, hogy 
a vidékfejlesztési intézkedések 
sokszínűsége megnehezíti az 
egyszerűsített 
költségelszámolási módok 
alkalmazását, a standard 
költségek meghatározásának 
adminisztratív költségei 
magasak lehetnek, 
a tanulmányok elkészítése 
hosszú felkészülési időt 
igényelhet, valamint 
a tagállamoknál felmerülhet 
a rendszerszintű hibák és nagy 
összegű pénzügyi korrekciók 
kockázata, amennyiben az 
ellenőrzök arra 
a következtetésre jutnak, hogy 
a standard költségeket túl 
magasan állapították meg.
21 Észrevételek
14 Egy jó példa az Egyesült 
Királyságban, Angliában 
alkalmazott módszer, ahol 
kifejezetten ellenőrizték, hogy 
a pályázatban szereplő 
épületterv és a berendezések 
specifikációi a projekt 
szempontjából 
a legmegfelelőbbek voltak ­e.35 
A Bizottság és a tagállamok a cse ­
lekvési programokban a végrehaj ­
tási szabályoknak való megfelelésre 
összpontosítanak, hogy ezáltal csök ­
kentsék a hibaarányt. Ez nagyon fontos 
terület, és a Számvevőszék már évek 
óta felhívja a figyelmet e tevékenység 
szükségességére. A szabályoknak való 
megfelelés azonban nem lehet öncélú, 
a gondos pénzgazdálkodás részeként 
a gazdaságosság elvének alkalmazá ­
sára is összpontosítani kellene, hiszen 
a vonatkozó jogszabályok ennek meg ­
valósítását tűzték ki célul. Ebben a te ­
kintetben még a Számvevőszék által 
vizsgált legjobb tervek sem foglalkoz ­
tak átfogóan a gazdaságosság elvére 
ható fő kockázatokkal (a szükségesnél 
jobb jellemzőkön és nem verseny ­
képes árakon alapuló támogatások, 
a jóváhagyást követő változtatások, 
valamint a kockázat szintjéhez nem 
igazodó ellenőrzések). A Számvevő ­
szék a jelentés II–V. részében vizsgálja 
ezeket a kockázatokat és a hozzájuk 
kapcsolódó lehetséges módszereket.II. rész – A túlzott műszaki 
tartalom elleni védekezés: 
módszerek annak 
biztosítására, hogy csak 
ésszerű tételek 
támogatását hagyják jóvá
36 
Az uniós kiadási programok irányítóitól 
elvárt, hogy a jelentés bevezetésében 
leírt gazdaságosság elvét alkalmazzák. 
Az elv alapján a projektek támogatásá ­
nak nem csak hogy ésszerű árakon kell 
alapulnia, hanem a projekt műszaki 
tartalmának, azaz a finanszírozott té ­
teleknek is ésszerűeknek kell lenniük. 
A támogatások megváltoztatják a költ ­
ség­haszon kapcsolatot, és felvetik 
annak kockázatát, hogy a kérelmezők 
a szükségesnél magasabb költségű 
projektjavaslatokat nyújtanak be, amik 
az indokolatlan minőségnöveléstől 
(lásd: Glosszárium)  kezdve a várt 
eredményekhez képest aránytalan 
beruházásokig terjednek. A Számve ­
vőszék értékelte a tagállami hatóságok 
által alkalmazott, a túlzott műszaki 
tartalom kockázatának kezelését célzó 
módszereket.
37 
Bár minden tagállami hatóság elvégez ­
te az árak  ellenőrzését (lásd: III. rész), 
csak néhányuk végzett kifejezetten 
a projektspecifikációra irányuló do ­
kumentált ellenőrzést14. Egyes tagál ­
lamok közvetett, implicit vagy nem 
dokumentált ellenőrzéseket végeztek, 
a 46., 48. és 53. bekezdésben leírtak 
szerint. Számos tagállami hatóság 
azonban azzal csökkentette a túlzott 
műszaki tartalom kockázatát egyes 
projekttípusoknál, hogy korlátozták 
a támogatható költségek maximumát, 
vagy egyszerűsített költségelszámolási 
módszereket alkalmaztak, az alább 
bemutatottak szerint.
22 Észrevételek
A támogatások összegének 
egy szabványos specifikáció 
költségeire történő csökken ­
tése akkor jelent egyszerű és 
hatásos megoldást, ha számos 
hasonló projekt vagy kiadástí ­
pus van
38 
A túlzott műszaki tartalom kockázata 
akkor fordul elő, ha a támogatás a pá ­
lyázó által választott tételek költségén 
alapul. A Számvevőszék megfigyelései 
szerint a tagállami hatóságok nagyrészt 
el tudják kerülni ezt a kockázatot, ha 
a támogatható költségeket egy „szab ­
ványos” specifikáció költségeire korlá ­
tozzák. Ezzel a módszerrel a tagállami 
hatóságok megbecsülik egy tipikus 
projekthez vagy kiadási kategóriához 
szükséges költségeket, és minden támo ­
gatás összegét erre a tipikus költségre 
korlátozzák. A  3. háttérmagyarázat  
mutat be egy példát.
39 
Ennek a módszernek az előnye, hogy 
könnyen alkalmazható és kiszámítható 
eredménnyel jár, azaz hatása ponto ­
san meghatározható. Ez lehetővé teszi 
a tagállami hatóságok számára, hogy 
megszüntessék a részletes követelmé ­
nyeket és annak ellenőrzését, hogy az 
adott projekt pályázatában szereplő 
műszaki tartalom ésszerű ­e. Ez nem 
akadályozza meg, hogy a pályázó 
költségesebb megoldást alkalmazzon, 
de a kifizetett támogatás a szabványos 
értéken alapul, ezáltal az uniós költség ­
vetést csak ésszerűen terheli.
40 
A vidékfejlesztési projektek esetében 
azonban különféle és sok esetben inno ­
vatív megoldásokra van szükség, ami 
számos különböző kiadástípust jelent ­
het. Szinte lehetetlen minden lehetsé ­
ges helyzetre szabványos specifikációt alkalmazni. Ez a módszer akkor hasz ­
nálható leginkább, ha sok egyszerű, 
hasonló kiadási típusokkal rendelkező 
projektről van szó.
41 
Számos tagállami hatóság „egyszerű ­
sített költségelszámolás” vagy „költ ­
ségplafon” formájában alkalmazza 
bizonyos mértékig ezt a megoldást. 
A módszerek leírása a  2. háttérma -
gyarázatban  található. A 88 vidékfej ­
lesztési program közül 54 esetében 
alkalmaztak egyszerűsített költségel ­
számolási módszereket, főként a kör ­
nyezet javítását vagy erdők ültetését 
és kezelését célzó területgazdálkodási 
beruházásoknál. Erre tipikus példa 
a szabványos előírás alapján (pl. méte ­
renként három darab galagonyabokor 
telepítése) kiszámított méterenkénti 
kifizetés sövénykerítés esetében. Több 
tagállam hasonló módon „költség ­
plafont” is meghatározott a projektek 
outputjaira vonatkozóan. Ez abban tér 
el a „standard költségtől”, hogy a pá ­
lyázó számára a ténylegesen felmerült 
költséget térítik meg. A  4. háttérma -
gyarázat  hoz példákat azokra a tipikus 
kiadásokra, amelyek esetében a tag ­
állami hatóságok a standard költsé ­
gek vagy a költségplafon mértékéig 
korlátozták a támogatásokat.
42 
Míg a tagállami hatóságok több mint 
fele alkalmazta az egyszerűsített 
költségelszámolást (és mások a maxi ­
mális egységköltségeket alkalmazták 
ehhez hasonlóan), a Számvevőszék 
megállapította, hogy ezt csak bizonyos 
kiadási típusok és korlátozott szá ­
mú intézkedés esetében teszik (lásd: 
III. melléklet),  és az érintett összeg 
mindössze a költségvetés kb. 5% ­át te ­
szi ki. Ezeket a módszereket szélesebb 
körben és további intézkedések, illetve 
vidékfejlesztési programok esetében is 
alkalmazni lehetne.
23 Észrevételek
Példa a támogatható költségek oly módon történő korlátozására, ami csök ­
kenti a túlzott műszaki tartalom kockázatát: növénypermetező berendezések 
Franciaországban
Franciaországban a növénypermetező berendezésekhez kapcsolódó támogatásokat igénylő mezőgazdasági 
termelők gyakran olyan opcionális kiegészítőket adtak meg, amelyek a teljes költség 85% ­át is elérték. Ezt 
ésszerűtlennek tekintve a francia hatóságok 2012 ­ben 3000 euróban határozták meg a támogatások által 
finanszírozott ilyen jellegű kiegészítők költségeinek felső határát.
Kiadások típusai, amelyek esetén a tagállami hatóságok a standard költségek vagy 
a költségplafon mértékéig korlátozták a támogatásokat a túlzott műszaki tartalom 
kockázatának csökkentésére
Standard egységköltségek
– sövény méterenként (pl. Franciaországban „A vidéki örökség megőrzése és korszerűsítése“ intézkedés 
keretében)
– melioráció hektáronként (pl. Magyarországon a „Mezőgazdasági földterületek első erdősítése“ intézkedés 
keretében)
Az eredmény vagy output egységenkénti költségplafonja
– épített vagy felújított épület négyzetméterenként (pl. Bulgáriában a „A falvak megújítása és fejlesztése“ 
intézkedés keretében)
– állattartási férőhelyenként (pl. Franciaországban a „Mezőgazdasági üzemek korszerűsítése“ intézkedés 
keretében épített marhaistállók esetében)
Kiadási kategóriánkénti költségplafon
– mezőgazdasági berendezések adott típusához tartozó maximális összeg (pl. Franciaországban 
a „Mezőgazdasági üzemek korszerűsítése“ intézkedés keretében beszerzett permetezőberendezések 
esetében)
– műszaki vagy megvalósíthatósági tanulmányok készítésére folyósítható maximális összeg (pl. a Cseh 
Köztársaságban a „Mezőgazdasági üzemek korszerűsítése“ intézkedés keretében a biogáz ­projektekhez 
készített tervek esetében)
– díjak maximális százaléka (pl. Spanyolországban, Andalúziában „A mezőgazdasági és erdészeti termékek 
értéknövelése” intézkedés keretében fizetett építészi díjak esetében)3. háttérmagyarázat  4. háttérmagyarázat
24 Észrevételek
Más intézkedések esetében, 
ahol a kockázat ezt indo ­
kolja, a pályázatban sze ­
replő költségeket értékelni 
kell, hogy megbizonyosod ­
janak a műszaki tartalom 
ésszerűségéről
43 
Amennyiben a költségeket nem korlá ­
tozzák szabványok specifikációra, fog ­
lalkozni kell a túlzott műszaki tartalom 
kockázatával. A tagállami hatóságok 
ilyen esetben három fő megközelítést 
alkalmaztak:
 ο standard ellenőrzések a pályá ­
zatban szereplő költségeknek 
a referenciaértékkel történő 
összehasonlítására;
 ο a projekt specifikációinak egyedi 
értékelése;
 ο szakvélemények.
A standard értékek 
kiszámításával és 
a referenciaértékkel történő 
összehasonlítással gyorsan 
kiszűrhetők a túlzott műszaki 
tartalommal rendelkező 
pályázatok
44 
A kisebb projekteket kivéve a pályá ­
zóknak fizikai és pénzügyi adatokat 
kell nyújtaniuk vállalkozásukról és 
a projekttervekről, amelyek alapján 
a tagállami hatóságok ellenőrzik 
a támogathatóságot, és kiválasztják 
a legjobb projekteket. Ezek az informá ­
ciók néhány mutatótól a teljes üzleti 
tervekig terjedhetnek. A tagállami ha ­
tóságok ezeket az információkat a pá ­
lyázatban szereplő projektek költsége ­
inek a várt outputok vagy eredmények, 
azaz a projekt által a vidékfejlesztési 
programban foglalt célok elérése érde ­
kében tett hozzájárulás tekintetében 
való ésszerűségének ellenőrzésére is használhatják. Erre példa az egyszerű 
megtérülési számítás vagy a mező ­
gazdasági berendezés kapacitásának 
a mezőgazdasági üzem méretével és 
típusával való összevetése.
45 
A tagállami hatóságok standard számí ­
tásokat és táblázatokat határozhatnak 
meg, ami lehetővé teszik munkatársaik 
számára a pénzügyi arányok és más 
mutatók kiszámítását, valamint azok 
összevetését a referenciaértékekkel 
vagy figyelmeztetési szintekkel. Ez 
nem igényel lényeges további idő ­ 
és költségráfordítást, ha a pályázati 
űrlapokhoz sablonűrlapokat használ ­
nak az információk egységességének 
biztosítására. A normál tartományba 
eső pályázatok kevésbé részletes 
ellenőrzésnek lesznek alávetve, míg 
a megadott tartományon kívül eső 
pályázatokat alaposabban ellenőrzik 
a költségek ésszerűségének biztosítása 
érdekében.
46 
A referenciaértékeket költséghaté ­
konysági vagy gazdaságossági kritéri ­
umként is lehet használni a projektek 
kiválasztásakor. Például az Egyesült 
Királyságban, Angliában a hatóságok 
célul tűzték ki, hogy a vidéki kisvállal ­
kozások támogatásával kapcsolatos 
projekteknek 30 000 font támogatá ­
sonként átlagosan egy új munkahelyet 
kell létrehozniuk. Ha úgy találták, 
hogy a pályázatban szereplő projekt 
költségei nem voltak ésszerűek (azaz 
túl magasak voltak) a célértékhez 
viszonyítva, akkor nem hagyták jóvá 
a támogatást. A főbb beruházási 
intézkedések esetében a 15 áttekin ­
tett vidékfejlesztési program közül 
csak négy esetében értékelték, hogy 
a költségek ésszerűek voltak ­e a várt 
outputok és eredmények tekintetében 
(lásd: IV. melléklet  és 5. ábra).
25 Észrevételek
A költségeket a várt outputok vagy eredmények tekintetében értékelő tagállami 
hatóságok15. ábra
1 A képzési és tájékoztatási intézkedés kivételével.
Forrás:  A Számvevőszék ellenőrzési megállapításai.Nincs értékelve
CampaniaAnglia
Öntözéssel kapcsolatos 
beruházásokA projekt költséghatéko-nyságát példáula projektköltségek és az öntözött hektárok számának arányával értékelikMegújuló energiákBiogázerőművek építésekora hatóságok egy referenciaérték-kel hasonlítják össze a kiadások és létrehozott teljes áramter-melő kapacitás arányát
Öntözéssel kapcsolatos beruházásokAz értékelési eljárás során egy „projekthatékonysági“ kritérium összehasonlítja az öntözött 
hektáronkénti projektköltségeket 
a programban szereplő átlagos költséggelA költségeket a várt outputokhoz vagy eredményekhez 
képest értékelő tagállami hatóságok
A költségeket a várt outputokhoz vagy eredményekhez 
képest nem értékelő tagállami hatóságok
A vidéki gazdaság diverziﬁkációja
Számításokat és a referenciaértékkel történő összehasonlításokat végeznek a létrehozott munkahelyre és szálláshelyekre vetített költségekre, képzések személyenkénti költségére, 
létrehozott vállalkozásonkénti 
költségekre, üzlethelységek 
négyzetméterenkénti költségére,
a beruházások megtérülési időszakára 
stb. vonatkozóan 
26 Észrevételek
Az egyedi projektspecifikációk 
értékelése nehézségekbe 
ütközhet a nem műszaki 
képzettségű adminisztratív 
személyzet részéről, de 
a józan ész alapján történő 
ellenőrzéssel és egyértelmű 
szabályokkal megelőzhető és 
észlelhető a túlzott műszaki 
tartalom
47 
Amennyiben sokféle program van, 
mint például a vidékfejlesztés terén 
is, nem mindegyik projekt rendelkezik 
standard outputokkal és eredmények ­
kel, amelyek lehetővé tennék a költ ­
ségeknek az arányszámítással vagy 
referenciaértékekkel való összehason ­
lításával történő egyszerű értékelését. 
Ezenkívül amennyiben a specifikáció ­
kat meghaladják a normát, a tagállami 
hatóságoknak figyelembe kell venniük 
azt is, hogy a magasabb specifikációk 
esetleg a projekt egyedi körülményei 
indokolják, vagy adott esetben gaz ­
daságosabb megoldást kínálnak. Az 
egyedi projektspecifikációk (beleértve 
a pályázati feltételeket és odaítélési 
kritériumokat) ilyen jellegű értékelése 
speciális szaktudás nélkül nehézsé ­
gekbe ütközhet és időigényes lehet, 
de nagyobb összegek esetén érdemes 
elvégezni.48 
A tagállami hatóságok körülbelül 
kétharmada arról tájékoztatta a Szám ­
vevőszéket, hogy munkatársaik a nagy ­
számú projekt feldolgozása során szer ­
zett tapasztalataik alapján józan észen 
alapuló ellenőrzésnek vetik alá a pro ­
jektspecifikációkat. A Számvevőszék 
azonban rámutatott, hogy ezeknek az 
ellenőrzéseknek az értékét jelentősen 
csökkenti, ha nem tartják nyilván, hogy 
mit és milyen standard alkalmazásával 
ellenőriztek.
49 
Az egyértelmű szabályok segítik a nem 
műszaki képzettségű munkatársakat 
a következetes és méltányos döntésho ­
zatalban a projektjavaslatok értékelése 
során. Egy speciális, de elég gyakori 
helyzet áll elő, ha a kérelmező több 
szállítótól származó és eltérő specifi ­
kációjú ajánlatokat nyújt be az adott 
projekthez, amelyek különböző gyárt ­
mányokat, eltérő építési módokat vagy 
építőanyagokat, eltérő ütemezést vagy 
eltérő vásárlás utáni szolgáltatásokat 
stb. tartalmaznak. A kérelmezők általá ­
ban a minőség és költség szempontjá ­
ból a vállalkozás számára legnagyobb 
értéket nyújtó ajánlatot választják ki 
(de döntésüket a támogatás is befo ­
lyásolja). Amennyiben a kérelmező 
nem a legolcsóbb ajánlatot választja, 
a tagállami hatóságoknak értékelniük 
kell, hogy a drágább ajánlat maga ­
sabb minősége vagy további jellemzői 
a szakpolitikai célok szempontjából 
a legelőnyösebb megoldást jelentik ­e, 
vagy indokolatlan minőségnövelésnek 
tekinthetők.
27 Észrevételek
50 
Ehhez a projektjavaslatok költségeit ér ­
tékelő munkatársaknak egyértelmű kri ­
tériumokra van szükségük, amelyeket 
minden esetre egységesen alkalmaz ­
hatnak. Ezzel kapcsolatban a Számve ­
vőszék általános hiányosságot tárt fel, 
mivel a kritériumok meghatározása 
helyett a tagállami hatóságok csak 
adott esetben elfogadható  indoklásokra 
soroltak fel példákat. Németországban 
például szinte minden elképzelhető 
okot – minőség, ár, műszaki alkalmas ­
ság, környezetvédelmi szempontok, 
működési és karbantartási költségek, 
jövedelmezőség, vevőszolgálat, mű ­
szaki támogatás vagy szállítási idő – fi ­
gyelembe lehet venni. Mások, például 
a francia és angol hatóságok is hasonló 
megközelítést alkalmaznak. Korábbi 
ellenőrzései során a Számvevőszék 
megállapította, hogy a tagállami ható ­
ságok számára már az imént említett 
okok közül egynek a feltüntetése is 
elegendő, de azt nem vizsgálták, hogy 
az megfelelően indokolja ­e a többlet ­
költségeket. Bizonyos fokú szakmai 
mérlegelésre van szükség a kérelmező 
által feltüntetett indoklás értékelésé ­
hez, de a projekttel kapcsolatos iratok 
között nem szerepelt arra vonatkozó 
dokumentum, hogy a munkatársak mi 
alapján tekintették a vonatkozó több ­
letköltségeket ésszerűnek.
51 
A 88 tagállami hatóság negyede (21) ál ­
tal követett alternatív módszer szerint 
a támogatást mindig a legalacsonyabb 
összegű érvényes ajánlat alapján ítélik 
meg. Ennek a módszernek az előnye az 
egyszerűségben – mivel egyértelmű – 
és gazdaságosságban rejlik, mivel az 
uniós költségvetést terhelő költség 
a lehető legalacsonyabb. Ez a módszer 
nem akadályozza meg a kérelmezőt 
a magasabb összegű, „leginkább 
értékarányos“ ajánlat elfogadásá ­
ban, de a  támogatás összegét  minden 
esetben a legolcsóbb ajánlat alapján 
határozzák meg. A gyakorlatban így 
a kérelmezők a „többletszolgáltatáso ­
kért“ (mint magasabb minőség vagy kibővített garancia) maguk fizet ­
nek, támogatás nélkül. A különböző 
módszereket az 5. háttérmagyarázat  
mutatja be.
52 
Természetesen a fenti módszerek egyi ­
ke sem lesz hatásos, ha a kérelmező 
manipulálja az ajánlatok bekérését és 
bemutatását, például olyan specifiká ­
ciók megadásával, amelyek potenciális 
szállítókat zárnak ki az eljárásból. Ezt 
a kockázatot a  Legjobb ár elérése  című 
III. rész tárgyalja.
28 Észrevételek
A támogatás összegének meghatározására szolgáló k ülönböző módszerek: a leg ­
alacsonyabb érvényes ajánlat vagy a kérelmező által választott ajánlat
 Egyszerűsített példa : X és Y tagállamban a mezőgazdasági termelők A, B és C gyártóktól 80 000, 
90 000 és 100 000  eurós összegben kapnak ajánlatot 200 lóerős traktorra. A traktorok funkcionálisan 
egyenértékűek, de mindkét ország termelői a C gyártót részesítik előnyben. Bár ez a legdrágább 
jármű, de értéktartása jó, és 5 év múlva 40  000 euróért adható el. A támogatás összegét figyelembe 
véve ez értékarányosabb, mint az A traktor, amely később csak alacsonyabb áron értékesíthető.
Mind az X mind az Y tagállam jóváhagyja a C traktor megvásárlását, de a támogatás összege eltérő. Az X tagállam 
a „legolcsóbb ajánlat“ elvét követi, és 40 000 euró összegű támogatást nyújt (a legalacsonyabb érvényes ajánlat 
50% ­a). Az X tagállam ellenőrzi, hogy a mezőgazdasági termelő megfelelően indokolta ­e a drágább ajánlat elfo ­
gadását, és a kérelmező által választott ajánlat alapján 50 000 euró összegű 50% ­os támogatást nyújt.
(euró)
X tagállam: a támogatás a legol -
csóbb ajánlaton alapulY tagállam: a támogatás a kérel -
mező választásán alapul
Legolcsóbb érvényes ajánlat 80 000 80 000
Kérelmező által választott ajánlat 100 000 100 000
50%-os jóváhagyott támogatás 40 000 50 0005. háttérmagyarázat
A szakvélemények megfelelő 
bizonyosságot nyújthatnak 
a specifikációk ésszerűségéről, 
feltéve, hogy f üggetlennek 
tekinthetők
53 
Számos, vidékfejlesztési programba 
tartozó projekt hasonló kiadási típuso ­
kat tartalmaz, mint pl. mezőgazdasági 
gépek, mezőgazdasági létesítmények, 
építési munkák és vidéki infrastruktú ­
ra. Több tagállami hatóság, köztük Ma ­
gyarországon és Olaszországban, Cam ­
paniában megfelelő szakképesítéssel 
rendelkező munkatársakat, például 
mezőgazdasági mérnököket vagy elő ­
készítő mérnököket alkalmaznak. Ezek 
a szakemberek megértik a műszaki 
specifikációkat, és szakképesítésük és 
szakmai tapasztalatuk alapján megfe ­
lelően értékelik a javasolt projektspe ­
cifikációkat. Ha az ellenőrzések célja 
és végrehajtása egyértelmű, továbbá 
az elvégzett munkát dokumentálják, a házon belüli szakértelem felhaszná ­
lása megbízható és független bizo ­
nyosságot nyújt a javasolt költségek 
ésszerűségéről, és lehetővé teszi 
a tagállami hatóságok számára az 
indokolatlan minőségnövelés kiszűré ­
sét. Ennek visszatartó ereje is jelentős: 
ha egy mezőgazdasági termelő tudja, 
hogy a támogatási kérelmet például 
mezőgazdasági mérnök fogja értékel ­
ni, kisebb valószínűséggel fog túlzott 
műszaki tartalmat igényelni.
29 Észrevételek
54 
A tagállami hatóságok számára azon ­
ban nem minden esetben megoldható 
vagy költséghatékony az ilyen szak ­
képesítéssel rendelkező munkatársak 
foglalkoztatása, különösen, ha túl 
kevés olyan típusú projektet kezelnek, 
amely ezt indokolná. Egyes tagállami 
hatóságok, például Görögországban és 
Litvániában, szerződéses megbízással 
foglalkoztatnak szakértőket a kivá ­
lasztott projektek specifikációival és 
költségeivel kapcsolatos szakvélemé ­
nyek elkészítésére, különösen az olyan 
projektek esetében, amelyek méretük 
vagy sajátosságaik miatt, vagy a szoká ­
sos költségtartomány túllépése miatt 
külön kockázatot jelentenek.
55 
Más tagállami hatóságok, például 
Ausztriában és Magyarországon elis ­
mert szakértőtől mint például előké ­
szítő mérnöktől származó tanúsítványt 
vagy nyilatkozatot kérnek a pályázók ­
tól a projektek specifikációiról. Ez ilyen 
nyilatkozatok megbízhatósága azok ­
ban a gyakorlatban korlátozott. A szak ­
értők nyilvánvalóan ügyfeleik érde ­
keit tartják szem előtt, ami ellentétes 
lehet a tagállamoknak és az Uniónak 
a szakpolitikai célok legalacsonyabb 
költségráfordítással történő eléréséhez 
fűződő érdekeivel. Másrészről a szak ­
értői szakvélemények célja a specifi ­
kációk építési előírásoknak vagy más 
műszaki előírásoknak való megfe ­
lelésének igazolása is lehet. Ez nem 
releváns az esetleges túlzott műszaki 
tartalom azonosítása szempontjából.III. rész – A legjobb ár 
elérése: a jóváhagyott 
tételek árai 
ésszerűségének 
biztosítására szolgáló 
módszerek
56 
A gazdaságosság elve (lásd: 2. és 
10. bekezdés) alapján az uniós projek ­
tek finanszírozásának a szükséges pro ­
jektspecifikációkhoz képest elérhető 
legalacsonyabb árakon kell alapulnia. 
A támogatások azonban nem ösz ­
tönzik a kérelmezőket a legjobb árak 
felkutatására, és a kérelmezők adott 
esetben magasabb árakon dolgozó 
szállítót részesíthetnek előnyben, így 
fennáll annak kockázata, hogy a támo ­
gatási kérelmek nem versenyképes ára ­
kon alapulnak. A Számvevőszék meg ­
vizsgálta a tagállamok által e kockázat 
kezelésére alkalmazott módszereket.
57 
2013 végére mind a 15 tagállami ható ­
ság rendelkezett hivatalos rendszerrel 
az árak ésszerűségének ellenőrzésé ­
re. Az alkalmazott fő módszerek az 
alábbiak voltak (részletes ismertetésük 
a 2. háttérmagyarázatban  található):
 ο az igényelt költségek összehasonlí ­
tása független forrásból származó 
árakkal (piackutatás vagy árlisták 
és adatbázisok);
 ο a kérelmező által bekért különböző 
ajánlatok összehasonlítása (bele ­
értve a közbeszerzési eljárásból 
származókat is);
 ο szakértők igénybevétele.
Egy alternatív módszer következett 
a kockázat enyhítésére; az egysze ­
rűsített költségelszámolás vagy 
költségplafon alkalmazása a projekt 
költségeinek megállapítására vagy 
korlátozására.
30 Észrevételek
Ahol alkalmazható, az egy ­
szerűsített költségelszá ­
molási módszerek (vagy 
költségplafon) alkalmazása 
hatásosan korlátozza a túl ­
árazás kockázatát, feltéve, 
hogy azokat megfelelően 
határozzák meg
58 
A 38–42. bekezdésben leírtak szerint 
a támogatás a tagállami hatóságok 
által meghatározott egyszerűsített 
költségelszámolás alapján is történ ­
het, mivel ez a módszer korlátozza 
a túlzott műszaki tartalom kockázatát. 
Az outputokra, eredményekre vagy ki ­
adási kategóriákra vonatkozóan ehhez 
hasonlóan költségplafon határozható 
meg. Amennyiben ezeket a költség ­
szinteket az elérhető legjobb piaci 
ár szintjén vagy az alatt határozzák 
meg, az uniós költségvetést terhelő 
költségek ésszerű szinten maradnak. 
A 41–42. bekezdésben a Számvevőszék 
megállapította, hogy a tagállami ható ­
ságok több mint fele használt valami ­
lyen egyszerűsített költségelszámolási 
módszert, és további lehetőségek 
vannak még e módszerek szélesebb 
körű alkalmazására.
59 
Amennyiben költségplafont  határoznak 
meg, akkor a kérelmező számára az 
igényelt összeg, a ténylegesen kifize ­
tett összeg és a költségplafon közül 
a legalacsonyabb alapján térítik meg 
a ráfordítást. Adott esetben ez az uniós 
és a tagállami költségvetések szem ­
pontjából leggazdaságosabb megol ­
dás. Az egyszerűsített költségelszámo -
lási módszerek alapján a kérelmező 
elméletileg a felmerült költségeket 
meghaladó összegű támogatásban ré ­
szesülhet. Amennyiben az csak ritkán 
és kis összegben fordul elő, a többlet ­
költséget a további egyszerűsítésből 
adódó megtakarítások indokolhatják.60 
Amennyiben a „költségplafont“ az el ­
érhető piaci árakat meghaladó szinten 
határozzák meg, az nem fog a kívánt 
hatással járni. Ha az „egyszerűsített 
költségelszámolási módszerek“ túl ma ­
gas árakat alkalmaznak, az indokolatla ­
nul magas költségekhez fog vezetni az 
alább leírtak szerint. Ezt az eshetősé ­
get a  6. háttérmagyarázat  mutatja be.
31 Észrevételek
Ha az egyszerűsített 
költségelszámolás 
költségszintjeit túl magasan 
állapítják meg, az hatással 
van a kiadások egészének 
gazdaságosságára – ezért 
a tagállami hatóságoknak 
gondoskodniuk kell 
azok megfelelő alapokra 
helyezéséről, valamint 
időszakos fel ülvizsgálatáról és 
kiigazításáról
61 
Az egyszerűsített költségelszámolási 
módszerek költségszintjeit előzetesen 
kell meghatározni, mivel azok már a támogatási kérelmek előkészítéséhez 
és a támogatás összegének jóváhagyá ­
sához is szükségesek. Tanulmányokra 
és előrejelzésekre van szükség az 
összegek megállapításához, amelyek 
számos feltételezésen alapulnak. 
A Bizottság iránymutatást adott ki 
a tagállami hatóságok számára a szá ­
mítások megbízhatóságának biztosítá ­
sára. Ezek a hatóságok további bizo ­
nyosságot szerezhetnek a számítások 
auditálásával.A legmagasabb egységköltség és a standard egységköltség közti k ülönbség
Egyszerűsített példa : egy tanulmány alapján egy erdő újratelepítésének a tagállami hatósá ­
gok által becsült költsége meghaladja a hektáronkénti 4000  eurót.
A „legmagasabb egységköltségen“ alapuló rendszerben a hektáronkénti 4000 euró jelenti 
a költségplafont. A kérelmezőnek be kell nyújtania a tényleges költségek részletes adatait, majd a tagállam 
hatóságai ellenőrzik ezeket. A kifizetés a ténylegesen felmerült hektáronkénti költség alapján történik meg, 
a költségplafon erejéig.
A „standard egységköltségeken“ alapuló rendszerben a tagállami hatóságok minden kérelmező számára 
egységesen hektáronként 4000 eurót fizetnek ki, függetlenül a ténylegesen felmerült költségektől. Ez egysze ­
rűsítést jelent mind a kérelmező, akinek nem kell bizonyítania a költségek ésszerűségét és nem kell részletes 
adatokat benyújtania a tényleges költségekről, mind a tagállami hatóságok számára.
Ha a költségplafont 6000  euróban állapítják meg, az nem jár hatással. Ha a standard költségeket állapítják 
meg 6000 euróban, az túlzott kifizetésekhez vezet, ahogy azt az alábbi táblázat mutatja:
(euró)
Ténylegesen felmerült 
költségek hektáronként4000 euró hektáronkén -
ti költségplafon alapján 
fizetett támogatás4000 euró hektá -
ronkénti standard 
költség alapján fizetett 
támogatás6000 euró hektáronkén -
ti költségplafon alapján 
fizetett támogatás6000 euró hektá -
ronkénti standard 
költség alapján fizetett 
támogatás
3 000 3 000 4 000 3 000 6 000
4 000 4 000 4 000 4 000 6 000
5 000 4 000 4 000 5 000 6 0006. háttérmagyarázat
32 Észrevételek
62 
Az így kapott összegek a szokásos 
helyzetekre vonatkoznak, és egyes 
kérelmezők esetében alábecsülhetik, 
míg más kérelmezők esetében túl ­
becsülhetik a ténylegesen elérhető 
árakat. Ez túlfizetéshez vezethet ott, 
ahol a támogatás összege meghaladja 
a ténylegesen felmerült költségeket. 
A 7. háttérmagyarázat  szolgál erre 
példával. Következésképpen a tagálla ­
mi hatóságoknak gondoskodniuk kell 
arról, hogy csak kivételesen forduljon 
elő túlfizetés. Ennek érdekében a tag ­
állami hatóságoknak időközönként 
valós eseteket kell megvizsgálniuk, 
megbizonyosodva arról, hogy az 
egyszerűsített költségelszámolás során 
alkalmazott költségek az általánosan 
elérhető piaci árak szintjén vagy az 
alatt mozognak.63 
A Számvevőszék egyetlen olyan tag ­
állami hatóságot sem talált, amely ily 
módon felülvizsgálta volna az egysze ­
rűsített költségeket. Néhány ható ­
ság azonban rendelkezett bizonyos 
módszerekkel a  maximális egységkölt -
ségek  ésszerűségének biztosítására, 
amelyeket az egyszerűsített költségel ­
számolásra vonatkozóan is alkalmazni 
lehetne. Például Németországban, 
Brandenburgban és Berlinben a ható ­
ságok az erdőtelepítés hektáronkénti 
maximális költségét minden évben 
a megelőző év tényleges átlagköltsé ­
gének 85% ­ában határozták meg.
Az elméleti számításokon alapuló standard egységköltségek túlbecs ülhetik az 
elérhető piaci árakat, ami túlfizetésekhez vezethet
Anglia 2007 ­es vidékfejlesztési programjában a cserjés területek kezelésének standard költségét a „nem 
termelő beruházások” keretében hektáronként 228 angol fontban határozták meg. Az angol hatóságok ezt az 
összeget a tevékenységet végző mezőgazdasági termelő tipikus költségeire vonatkozó becslésre alapozták. 
A számításokat egy köztiszteletben álló mezőgazdasági főiskola ellenőrizte. Egy véletlenszerűen kiválasztott 
2012 ­es kifizetés számvevőszéki ellenőrzése megállapította, hogy az érintett mezőgazdasági termelő alvállal ­
kozót bízott meg a munka elvégzésére hektáronként 95 angol fontért.
Az angol hatóságok nem vezettek be eljárást arra, hogy a projektekből vett mintákat használva a standard 
egységköltségeket rendszeresen összehasonlítsák a tényleges költségekkel, amellyel észlelhették volna, hogy 
a standard költségek nem álltak összhangban a valós költségekkel.7. háttérmagyarázat
33 Észrevételek
A támogatási kérelemben 
szereplő tételek árainak f üg­
getlen forrásból származó 
árakkal történő összehason ­
lítása bizonyosságot nyújt ­
hat az árak ésszerűségéről, 
de a módszer alkalmazása 
nehézségekbe ü tközhet
Az egyes projektekre 
vonatkozóan piackutatással 
lehet f üggetlen forrásból 
származó összehasonlító 
árinformációkat szerezni
64 
A dokumentumalapú ellenőrzés alá 
vont 15 vidékfejlesztési program 
közül 11 esetében (lásd:  IV. melléklet)  
a tagállami hatóságok egyes esetek ­
ben piackutatást végeztek vagy más 
hasonló projektekkel hasonlították ös z­
sze azokat a kérelemben szereplő árak 
ésszerűségének ellenőrzése érdekében 
(ezt a módszert gyakran a  2. háttér -
magyarázatban  leírt „ajánlat ­összeha ­
sonlítással“ együtt is szokták alkalmaz ­
ni a nagyobb bizonyosság érdekében). 
Például Lengyelországban a munka ­
társak internetes keresést végeznek 
az árakkal kapcsolatban, az árakat 
visszaigazoltatják a szállítókkal, illetve 
ellenajánlatokat kérnek be. Mivel ez az 
információ független forrásból  – azaz 
nem a kérelmezőtől – származik, jó 
minőségű bizonyítékot szolgáltat az 
elérhető árakról.
65 
Egyes tagállamokban sikeresen al ­
kalmazzák a piackutatást, különösen 
ha kockázat gyanúja merül fel, de ez 
időigényes, és nehézségekbe ütközik 
annak bemutatása, hogy a kérelmeket 
egységesen értékelték ­e. Ennek kö ­
vetkeztében más tagállami hatóságok 
az imént felsorolt módszerek helyett 
a referenciaárak rendszerét vezették 
be (amelynek részletes leírása alább 
található).Az áradatbázisok vagy árlisták 
alkalmazása hatékony lehet, de 
olyan módszerre van sz ükség, 
amely képes megbirkózni 
a támogatható tételek 
sokszínűségével
66 
A legtöbb tagállami hatóság – a 88 ­
ból 76 – áradatbázisokat hozott létre 
a kiadások legalább néhány típusá ­
ra (leggyakrabban mezőgazdasági 
gépekre) vonatkozóan, vagy kereske ­
delmi áradatbázisokat vagy árlistákat 
használnak (mint pl. építési anyagokra 
vagy építési költségekre vonatko ­
zó egységköltségek). Uniós szinten 
a vidékfejlesztési támogatási kérelmek 
körülbelül negyedét értékelik ilyen 
referenciaárakkal összevetve. Ennek 
keretében két különböző módszert 
alkalmaznak. A többség  – a tagállami 
hatóságok közül 63 – a referencia ­
árakat költségplafonként  tekinti, és 
a támogatás összegét az adatbázisban 
felsorolt egyedi tételek árára korlá ­
tozza. A második módszer esetében 
a referenciaárak indikatív  árak, ezért 
a hatóságok a referenciaárat megha ­
ladó árakat tartalmazó támogatási 
kérelmeket is jóváhagynak, ha úgy 
vélik, hogy a magasabb árak ésszerűek.
34 Észrevételek
67 
A szóba jöhető vidékfejlesztési projek ­
tek széles körében előforduló kiadások 
sokszínűsége  – ezek alapvető inputok, 
mint például beton vagy munkaerő 
árától, összetett számítógép ­vezér ­
lésű berendezések áráig terjedhet ­
nek – miatt az átfogó áradatbázisok 
kialakítása és kezelése költséges lehet, 
és nehézségekbe ütközhet az adatok 
megbízhatóságának, egységességének 
és naprakész jellegének biztosítása. 
Magyarországon például csak a gé ­
pekre vonatkozó áradatbázis 230 000 
tételt tartalmaz a különböző gyártmá ­
nyokról, modellekről, kiegészítőkről és 
minőségi jellemzőkről, és azt évente 
kétszer kell aktualizálni (az építéssel 
kapcsolatos költségeket egy másik 
adatbázis tartalmazza).68 
Mindazonáltal a nagyobb, esetenként 
több ezer hasonló pályázatot fel ­
dolgozó vidékfejlesztési programok 
esetében az ilyen adatbázisok hasz ­
nálata hatékony módja lehet az árak 
ellenőrzésének, ha szem előtt tartják 
a korábban említett szempontokat. 
Ha az árakat azonban összetevőnként 
vagy inputonként – pl. építőanya ­
gok – sorolják fel, az árak ellenőrzése 
jelentős munkával járhat (lásd: 8. hát -
térmagyarázat).  Ez ahhoz is vezethet, 
hogy a tagállami hatóság személyzete 
a könnyen ellenőrizhető tételek mint 
pl. a beton árára fog összpontosítani, 
és figyelmen kívül hagyja az ennél na ­
gyobb specializációt igénylő burkola ­
tokat, ahol pedig nagyobb a túlárazás 
kockázata. Egyes tagállamok, mint 
Bulgária, Franciaország és Görögor ­
szág ezeket a problémákat úgy kerülik 
el, hogy az outputok alapján, azaz 
például az építési projekt teljes mérete 
vagy kapacitása alapján határoznak 
meg referenciaárakat (ezeket „költség ­
plafonként“ lehet alkalmazni  – lásd: 
41. bekezdés).
A mezőgazdasági ü zemek korszerűsítése intézkedés keretében végrehajtott épí ­
tési projektek költségeinek ellenőrzésére alkalmazott módszerek összehasonlí ­
tása: az összetevők költségeinek ellenőrzése (Litvánia) és az outputok költségeinek 
ellenőrzése (Franciaország)
Litvániában a hatóságok az építési költségekre vonatkozó kereskedelmi árjegyzékeket alkalmazzák. Ezek az 
épületek adott típusaira, építési módszerekre és anyagokra vonatkozóan megadják az alapozás folyómé ­
terenkénti tipikus költségeit, a tető négyzetméterenkénti költségét, a falak, ablakok, dekoráció, burkolatok 
stb. négyzetméterenkénti költségét. A projektjavaslatokat értékelő munkatársak a támogatási kérelemben 
szereplő építési munkák részletes adatai alapján az árjegyzékek segítségével kiszámítják az egyes tételek 
várható költségét. Az összetevők kiszámított költségét ezután összevetik a támogatási kérelemben szereplő 
költséggel.
Franciaországban a korábbi projektek vizsgálata alapján állatonként, illetve négyzet ­ vagy köbméterenként 
határozták meg a tipikus építési költségeket. Egy 40–60 tehén elhelyezésére szolgáló istálló esetében például 
tehenenként 2920 eurós becsléssel számolnak. Egy betonból készült, legfeljebb 100 köbméteres hígtrágya­
tároló becsült költsége köbméterenként 157 euró. A tehenenkénti vagy köbméterenkénti költségeket a ható ­
ságok gyorsan ki tudják számolni a projektjavaslat alapján, és össze tudják hasonlítani a várható költségekkel.8. háttérmagyarázat
35 Észrevételek
15 Az áradatbázisokat azonban 
adott esetben könnyebben 
lehet összeállítani és 
karbantartani a szállítók 
árjegyzékei, mint a piaci árak 
alapján. Ebben az esetben 
a tagállami hatóságok 
a listaárakat egy együtthatóval 
korrigálhatják, hogy 
a referenciaként vagy 
árplafonként alkalmazható, 
a piacit közelítő árat kapjanak.Ezek az adatbázisok és 
jegyzékek csak akkor 
hasznosak, ha a benn ük 
szereplő árak elég közel állnak 
a valós piaci árakhoz
69 
A tíz olyan vidékfejlesztési program 
közül, amelyben referenciaárakat 
alkalmaztak a gépekre és berende ­
zésekre vonatkozóan (lásd: 6. ábra)  
hat esetében az árakat a gyártók vagy 
forgalmazók biztosították a tagállami 
hatóságok számára, vagy az árjegyzé ­
keikből és katalógusaikból vették át 
azokat. A  9. háttérmagyarázat  szolgál 
példával. A szokásos kereskedelmi 
gyakorlat azonban az, hogy listaárak ­
ból – adott esetben jelentős  – enged ­
ményeket adnak (például igencsak 
ritka listaáron vásárolni új autót). Ez azt 
jelenti, hogy a listaárak valószínűleg 
a valós piaci árak fölött vannak. Ezért 
referenciaárként (vagy árplafonként) 
kevés hasznukat lehet venni, legfel ­
jebb annak a szokatlan helyzetnek az 
azonosítására, amikor a támogatási 
kérelemben a gyártó által ajánlottnál 
magasabb ár szerepel15.Más tagállami hatóságok piackutatás 
segítségével vagy a projektjóváhagyási 
határozatokból és kifizetési kérel ­
mekből származó adatok gyűjtésével 
állítják össze a referenciaárakat.
A szállítók árjegyzékein alapuló referenciaárak (vagy árplafonok) kevéssé haszno ­
sak a költségek ésszerűségének meghatározására
Magyarországon a mezőgazdasági és erdészeti gépek árairól adatbázist tartanak fenn a forgalmazók és gyár ­
tók által megadott adatok alapján. A kérelmezőnek nem kell szállítói árajánlatot beadnia a támogatási kére ­
lemhez, ha az érintett tételek szerepelnek az adatbázisban, ami egyszerűsíti a folyamatot. A magyar hatóságok 
akkor hagyják jóvá a támogatási kérelmet, ha a költségek nem haladják meg az adatbázisban található árat.
A Számvevőszék összehasonlította a szállítók által a kérelmezők számára ténylegesen ajánlott árakat az adat ­
bázisban szereplő árakkal. A vizsgált ajánlatok közül 12 mezőgazdasági vontatókra vonatkozott. Ezek átlago ­
san 30% ­kal voltak alacsonyabbak, mint az adatbázisban szereplő árak. A magyar hatóságok a Számvevőszék ­
nek adott válaszukban jelezték, hogy nem szokatlan az adatbázis áraitól lefelé történő 25–30% ­os eltérés.
Ebben az esetben – és ez nem csak Magyarországra jellemző – a támogatási kérelem összehasonlítása az 
áradatbázissal megfelelhet ugyan a végrehajtási rendelet szövegének (lásd: 17. bekezdés), de csak azt bizo ­
nyítja, hogy az árak nem haladják meg a forgalmazók és gyártók listaárait. Nem bizonyítják azonban az árak 
ésszerűségét.9. háttérmagyarázat
36 Észrevételek 6. ábraA referenciaárak vagy árplafon meghatározásának forrásai
Forrás:  A Számvevőszék ellenőrzési megállapításai.Piaci árak
Szállítói listaárak
Nem alkalmazható vagy nem értékelt
Campania
AndalúziaMezőgazdasági üzemek 
korszerűsítése
A SimCoGuide online adatbázis 
tartalmazza a mezőgazdasági berendezések referenciaköltségeit. 
Ezt a berendezések szállítóitól 
független szervezet évente frissíti. Az adatbázis a meg/f_igyelt piaci árakon alapul.
A falvak megújítása
Egy regionális építési árjegyzékek-ben szereplő árakat alkalmaznak költségplafonként. A közbeszerzé-si eljárások keretében össze-gyűjtött átlagos piaci árakat tartalmazó árjegyzékeket évente frissítik.A referenciaár-adatbázis az intézkedések keretében általában használt áruk és szolgáltatások árait tartalmazza, és azt a kérelmezők által benyújtott ajánlatokban szereplő árak és a tagállami hatóságok munkatársai által elvégzett piackutatás eredményei alapján folyamatosan frissítik.
37 Észrevételek
70 
Ha a referenciaárak (vagy árplafon) 
túl magasan van meghatározva, az 
a kérelmezők viselkedésére is hatás ­
sal lehet, és a felső határhoz közeli 
árakat fognak feltüntetni a támogatás 
összegének maximalizálása érdeké ­
ben. Ez negatív ösztönző a költségek 
csökkentésére, és a szállítókkal az 
árak mesterséges növelésére irányuló 
összejátszásra késztetheti a pályá ­
zókat, többek között a támogatásra 
jogosult tételek megnövelt költsé ­
ge által fedezett, támogatásra nem 
jogosult költségek vagy szolgáltatások 
vagy rejtett visszatérítések nyújtására. 
Ezenkívül a szállítók nem versenyszerű 
viselkedéséhez is vezethet. E kockázat 
elkerülése érdekében egyes tagálla ­
mok, mint pl. Bulgária nem jelenítik 
meg az árakat a referenciaár ­adatbázis 
nyilvános változatában.
71 
Az egyszerűsített költségekhez hason ­
lóan a referenciaárak vagy árplafon 
is aktualitásukat veszthetik, illetve ha 
azok a fővárosi építési költségeken ala ­
pulnak, a vidéki árak ettől eltérhetnek. 
Az áradatbázisokat ezért rendszeresen 
naprakésszé kell tenni, illetve ha a re ­
gionális eltérések jelentősek, azokat is 
tükrözniük kell.Ha a kérelemben szereplő 
tételek árai meghaladják 
a referenciaárat, egyedi 
elbírálás alapján kell 
megállapítani a támogatás 
jóváhagyható mértékét, és 
ehhez egyértelmű szabályokra 
és kritériumokra van sz ükség
72 
A referenciaárak jellegüknél fogva nem 
alkalmasak arra, hogy minden egyes 
projekt esetében az adott időben és 
helyen elérhető piaci árakat tükrözzék. 
Az árakban mutatkozó némi különbség 
elkerülhetetlen, különösen olyan be ­
rendezések esetében, amelyeknél a re ­
ferenciaár ­adatbázis nem tartalmazza 
a kérelemben szereplő gyártmányt 
és modellt. Ha a kérelemben szereplő 
árak meghaladják a referenciaárakat, 
a tagállami hatóság munkatársainak  – 
ha csak nem árplafonként alkalmazzák 
a referenciaárat – el kell bírálniuk, 
hogy a magasabb árak ésszerűek ­e. 
Mivel ez nehéz és időigényes feladat 
lehet, a referenciaártól való kismértékű 
eltérést további vizsgálat nélkül is el 
lehet fogadni, mivel a potenciális költ ­
ségmegtakarítás mértéke alacsony.
73 
Amennyiben az eltérések meghaladják 
a referenciaáraktól számított eltérés 
tűréshatárát, a tagállami hatóságok 
általában indoklást kérnek a kérel ­
mezőtől. Az indoklások értékelésénél 
alkalmazott kritériumok azonban nem 
voltak egyértelműek, és nem doku ­
mentálták, hogy mi alapján tekintették 
ésszerűnek a referenciaárakat megha ­
ladó költségeket.
38 Észrevételek
74 
Egyes tagállami hatóságok, például 
Franciaországban és Litvániában akár 
a referenciaárat 30–40% ­kal meghala ­
dó eltéréseket is automatikusan elfo ­
gadtak anélkül, hogy indoklást kértek 
volna a kérelmezőtől, és megvizsgálták 
volna, hogy az ilyen nagyságrendű 
eltérés összhangban állt ­e a támogatás 
nélküli helyzetekben valójában fizetett 
összegekkel. A Számvevőszéknek 
kétségei vannak afelől, hogy a referen ­
ciaárat 30% ­kal meghaladó ár automa ­
tikusan ésszerűnek minősíthető ­e, és 
hogy ez a gyakorlat összhangban áll ­e 
a gazdaságosság elvével. Egy átlagos 
élelmiszer ­feldolgozási projekt költ ­
sége például 750 000 euró. Ha a refe ­
renciaár mondjuk ez az összeg lenne, 
az imént említett módszer további 
300 000 eurónyi többletköltség kérdés 
nélküli elfogadását tenné lehetővé. Ha 
a referenciaárak a listaárak és nem a 
valós piaci árak alapján vannak meg ­
határozva (mint például Litvániában), 
még nagyobb a túlzott árak jóváha ­
gyásának kockázata.A különböző szállítóktól 
kapott ajánlatok összeha ­
sonlítása egyszerű módszer 
a piaci árak megállapítására, 
de biztosítékok sz üksége ­
sek a manipuláció és csalás 
megelőzésére
75 
A vidékfejlesztésben és számos más 
támogatásalapú kiadási programban 
alkalmazott módszer, hogy a kérel ­
mezőnek szállítói ajánlatokat kell 
benyújtania annak bizonyításához, 
hogy a támogatási kérelem ésszerű 
árakon alapul. Nagyobb összegek és 
különösen közintézmények esetében 
az ajánlatokat hivatalos ajánlattételi 
eljárás keretében lehet beszerezni. 
Az ajánlatok összehasonlítása széles 
körben alkalmazott üzleti gyakorlat, 
és csak ritkán jelent többletterhet 
a kérelmező számára. Ha a szállítók 
között valódi verseny folyik, az aján ­
latok összehasonlítása hatásosan 
bizonyíthatja, hogy a legjobb piaci árat 
sikerült elérni. A tagállami hatóságok 
a vidékfejlesztési támogatási kérelmek 
mintegy kétharmadában ezzel a mód ­
szerrel értékelik a költségeket.
39 Észrevételek
Az „ajánlatok összehasonlítása“ 
módszer valódi versenyt 
feltételez, ezért ha csak egy 
ajánlatot nyújtanak be (vagy 
az ajánlatokat nem lehet 
összehasonlítani), alternatív 
módszerekre van sz ükség 
az árak ésszerűségének 
ellenőrzésére
76 
A tagállami hatóságok általában két 
vagy három szállítói ajánlat benyúj ­
tását követelik meg a kérelmezőtől 
a támogatási kérelem alátámasztására. 
Esetenként a kérelmezők csak egy 
ajánlatot nyújtanak be, ami történhet 
azért, mert az adott tétel egyedi (csak 
egy lehetséges szállító van) vagy mert 
a szállítók úgy döntenek, hogy nem 
adnak ajánlatot. Ez akkor is előfordul ­
hat azonban, ha a kérelmező egy adott 
szállító érdekében manipulálja az 
ajánlattételi felhívást.
77 
Egyetlen ajánlat nem elégséges annak 
bemutatására, hogy a kérdéses tétel 
esetében a legjobb árat sikerült elér ­
ni. A Számvevőszék megállapította 
azonban, hogy a tagállami hatóságok 
anélkül fogadtak el egyedüli ajánlato ­
kat, hogy alternatív ellenőrzések mint 
piackutatás, illetve más projektekkel 
vagy szakértői becslésekkel történő összehasonlítás nélkül megvizsgálták 
volna az árak ésszerűségét. A  10. hát -
térmagyarázat  szolgál példákkal 
Franciaországból és Angliából. Az 
angol hatóságok azóta olyan eljáráso ­
kat vezettek be, amelyek megkövetelik 
alternatív ellenőrzések elvégzését, ha 
csak egy ajánlatot nyújtanak be.
Intézkedésekre van 
szükség a folyamat egy 
adott szállító érdekében 
történő manipulálásának 
megakadályozására, 
megelőzésére, észlelésére és 
korrekciójára
78 
Az ajánlatok összehasonlításán alapuló 
módszer sebezhetősége, hogy az árin ­
formációkat a kérelmező nyújtja be, és 
azt nem a tagállami hatóságok szerzik 
be független forrásból. Ez lehetőséget 
ad a folyamat manipulálására egy ma ­
gasabb árat ajánló szállító érdekében.
Egyedü li ajánlatok hatóságok általi elfogadása további ellenőrzések nélk ül
Franciaországban egy kérelmező két ajánlatot kért be egy automatizált gyümölcsfedolgozó gépsor szállítá ­
sára és üzembe helyezésére, de csak a legdrágább ajánlatot mutatta be a hatóságoknak, mivel ez felelt meg 
legjobbak az igényeinek. A francia hatóságok a költségek ésszerűségének bárminemű ellenőrzése nélkül 
elfogadták az egyedüli ajánlatot.
Angliában egy kérelmező csak egy szállítói ajánlatot nyújtott be borászati berendezésekre vonatkozóan, 
azzal az indoklással, hogy a berendezések speciálisan a habzóbor készítésére szolgálnak, és a piacon csak egy 
szállító van. Ezt az angol hatóságok kérdés nélkül elfogadták. A számvevőszéki ellenőrök azonban ugyanarra 
a berendezésre vonatkozóan több szállítót is azonosítani tudtak.10. háttérmagyarázat
40 Észrevételek
79 
A mögöttes motivációk adott esetben 
érthetőek lehetnek: egy kérelme ­
ző drágábban dolgozó, olyan helyi 
beszállítót vagy vállalkozót részesít ­
het előnyben, akivel korábban már 
sikeresen együttműködött. Számos 
tagállami hatóság, pl. Magyarországon 
és az egyik angliai támogatási rendszer 
esetében kifejezetten elfogadja ezeket 
a magyarázatokat egy magasabb 
árajánlat indoklásául. A Számvevőszék 
véleménye szerint az ilyen jellegű sze ­
mélyes preferenciák nem indokolják, 
hogy a támogatás összege a drágább 
ajánlaton alapuljon.
80 
Fennáll annak a kockázata is, hogy 
a kérelmező a specifikációk oly módon 
történő meghatározásával manipulálja 
a folyamatot, hogy azoknak csak egy 
szállító tudjon könnyen megfelelni, 
vagy egyszerűen nem kér be más 
potenciális szállítóktól ajánlatot. Szél ­
sőséges esetben a kérelmező a szállí ­
tóval összejátszva nyújthat be valótlan 
ajánlatot, vagy akár a tanácsadók vagy 
szállítók együttműködésének és csalá ­
sának áldozata is lehet.
81 
Bár csalások csak kivételes esetben 
történnek, a Számvevőszék és a Bi ­
zottság ellenőrzéseiből, valamint az 
Unió csalás elleni hivatalától (OLAF) 
származóan elegendő bizonyíték van 
arra, hogy léteznek. Ennek ellenére az 
ellenőrzés során áttekintett 15 vidék ­
fejlesztési program közül csak négy 
tartalmaz csalás elleni intézkedéseket 
a vidékfejlesztési támogatások keze ­
lésében. A Bizottság iránymutatása 
a munkatársak oktatását javasolja, 
hogy készüljenek fel a csalások előfor ­
dulására, osszák meg az észlelt esetek ­
kel kapcsolatos információkat, alkal ­
mazzanak figyelmeztető jelzéseket, és 
használjanak az esetleges manipuláció 
azonosítását segítő ellenőrző listákat. 
A tagállamok, például Románia által alkalmazott egyik módszer az átlát ­
hatóság és a verseny növelése azáltal, 
hogy a támogatást kérő magánsze ­
mélyeknek és magánszervezeteknek 
a kifizető ügynökség által üzemel ­
tetett weboldalon kell közzétenniük 
a szállítóknak címzett ajánlattételi 
felhívásaikat.
A közbeszerzési szabályok 
megnehezítik a manipuláció 
és csalás eltitkolását, de nem 
szüntetik meg ezek kockázatát, 
és nem garantálják, hogy 
a költségek minden esetben 
ésszerűek lesznek
82 
A közintézményeknek a legjobb ár 
elérésére irányuló beszerzési eljárá ­
sokat kell lefolytatniuk a tisztességes 
verseny és az átláthatóság biztosítá ­
sával. Bizonyos összeghatárok felett 
az uniós irányelveket kell alkalmazni16. 
Bizonyos helyzetekben egy szállítóval 
is lehet tárgyalásos eljárást folytatni, 
de a közintézmények nagyobb szer ­
ződések esetén nyílt pályázati eljárás 
keretében különböző szállítóktól 
kérnek be ajánlatokat. A közbeszerzési 
szabályok megfelelő alkalmazásuk ese ­
tén csökkentik a manipuláció és csalás 
lehetőségét, de ahogy a 25. bekezdés ­
ben is rámutattunk, a közbeszerzési 
szabályokat nem minden esetben 
tartják be.
83 
A vizsgált 15 vidékfejlesztési program 
közül kilenc esetben (lásd: IV. mel -
léklet)  a tagállami hatóságok nem 
végeztek ellenőrzéseket költségigény ­
lések ésszerűségének ellenőrzésére, ha 
azok közbeszerzési eljárás keretében 
merültek fel. Az ilyen eljárások azon ­
ban nem minden esetben járnak több 
összehasonlítható ajánlat bekérésével, 
mert elképzelhető, hogy valóban nincs 
piaci verseny az adott területen, az 
ajánlattételi felhívást nem tették közzé 16 Részletes információk a  http://
ec.europa.eu/internal_
market/publicprocurement/
index_en.htm  weboldalon 
találhatók.
41 Észrevételek
széles körben, vagy pedig az ajánlati 
specifikációk vagy szerződéses felté ­
telek potenciális szállítókat zártak ki. 
Ha csak egy ajánlat érkezik be, vagy 
az ajánlatok nem összehasonlíthatók, 
a közbeszerzési eljárások betartása 
önmagában még nem biztosítja a kivá ­
lasztott ajánlat ésszerűségét.
84 
Ezenkívül a közbeszerzési eljárás 
önmagában még nem tesz semmit az 
I. részben leírt túlzott műszaki tarta ­
lom kockázatának csökkentése érde ­
kében. A Számvevőszék és a Bizottság 
ellenőrzései feltártak olyan közbeszer ­
zési eseteket, ahol az ajánlattételi felhí ­
vásban szereplő specifikációk túlzottak 
voltak, vagy ahol az odaítélési kritériu ­
mok a költségek megfelelő figyelembe 
vétele nélkül túlzott fontosságot tulaj ­
donítottak a minőségi jellemzőknek.
85 
Következésképpen ha egy közbe ­
szerzési eljárás során csak egy ajánlat 
érkezik, ha fennáll a túlzott műszaki 
tartalom kockázata, vagy ha hiányossá ­
gok vannak a folyamatban, a tagállami 
hatóságoknak további ellenőrzéseket 
kell végezniük a javasolt költségek 
ésszerűségének megállapítására, 
amennyiben ezt a szóban forgó össze ­
gek indokolják.Ha szakmai megítélésre van 
szükség, f üggetlen szak ­
értő vagy értékelő szak ­
értői csoport véleménye 
nyújthat bizonyosságot, 
ami kü lönösen magasabb 
kockázatú esetekben lehet 
költséghatékony
86 
A jelentés 53–55. bekezdése foglalko ­
zik szakértők alkalmazásával a projekt ­
specifikációk értékelésére. A szakértők 
hasonló bizonyosságot tudnak nyújta ­
ni az árak ésszerűségéről, és ugyanaz 
a szakvélemény a specifikációkra és az 
árakra is kiterjedhet. Külső szakértők 
alkalmazása költséges lehet, ezért ez 
különösen akkor lehet releváns, ha 
nagy a pénzügyi kockázat, vagy ma ­
nipuláció gyanúja áll fenn. A  11. hát -
térmagyarázatban  található litvániai 
példa azt mutatja, hogy a szakértők 
célzott alkalmazása nettó megtaka ­
rítást eredményezhet a tagállami és 
uniós költségvetés számára.
87 
A vizsgált 15 vidékfejlesztési program 
közül tíz esetben (lásd: IV. melléklet)  
a tagállami hatóságok legalább a na ­
gyobb támogatási kérelmeket meg ­
vizsgáltatták műszaki szakértőkből és/
vagy más releváns szakmai tapaszta ­
lattal rendelkező személyekből álló 
értékelő szakértői csoporttal. Ezek az 
értékelő szakértői csoportok csökken ­
tik az árak (és specifikációk) ésszerűsé ­
gi értékelésének szubjektív jellegét.
42 Észrevételek
A szakértők megfelelően célzott alkalmazása nettó megtakarítást eredményezhet 
a tagállami és uniós költségvetés számára
Ha a támogatási kérelem nagyobb összegekre vonatkozik, és csak egy ajánlatot nyújtottak be vagy más 
kockázati jellemzők merülnek fel, a litván hatóságok a projektjavaslatot pénzügyi tanácsadó cégnek adják át 
a javasolt költségek szakértői felülvizsgálatára. 2012/2013 ­ban a litván hatóságok 214 esetben vették igénybe 
a szakértőket. A szakértők 27 esetben állapították meg, hogy az alkalmazott árak meghaladták az elérhető leg ­
jobb piaci árakat. A litván hatóságok számításai szerint a szakértőknek kifizetett minden euró több mint négy 
euró megtakarítást eredményezett az uniós és tagállami források tekintetében.11. háttérmagyarázat
IV. rész – A projektek 
figyelemmel kísérése 
a jóváhagyás után: 
a ténylegesen megtérített 
költségek ésszerűségének 
biztosítására szolgáló 
módszerek
88 
Mint korábban említettük, a tagállami 
hatóságoknak ellenőrizniük kell, hogy 
az általuk jóváhagyott támogatások 
ésszerű költségeken alapulnak ­e. 
Egyes költségek esetében azonban 
még bizonytalanság áll fenn a támo ­
gatási kérelem benyújtásának idején, 
különösen a nagy építési projektek 
esetén. Néhány tagállami hatóságnak 
több hónapra van szüksége a kérel ­
mek feldolgozásához, ezért a kérelem 
benyújtásakor bekért árak érvényüket 
veszthetik a projekt indulásáig, illetve 
a kérelmező üzleti terve is módosulhat. 
Ezért nem ritka, ha a felmerült költsé ­
gek eltérnek a jóváhagyott költségek ­
től, mivel mind a specifikáció, mind az 
árak változhatnak.89 
A felmerült költségek megtérítésére 
vonatkozó támogatáskifizetési kérelem 
benyújtásakor három típusú kockázat 
merül fel:
a) a költségek a tényleges outputok 
és eredmények fényében már nem 
ésszerűek: egy 100 állat befoga ­
dására alkalmas istállóra vonat ­
kozóan elfogadott költségek már 
nem ésszerűek, ha a ténylegesen 
elkészült építmény kapacitása csak 
50 állatot tud befogadni;
b) a projekt megvalósítása eltérő mó ­
don történt, ezért a kérelemben el ­
lenőrzött specifikációk és árak már 
nem érvényesek: a marhaistállót 
a mezőgazdasági termelő palatető 
helyett ugyanabból az összegből 
fémtetővel látja el;
c) a projekt egyes összetevőin elért 
megtakarítást indokolatlan minő ­
ségnövelésre fordítják, mivel a pro ­
jektgazdák a jóváhagyott támoga ­
tásra elkölthető költségvetésként 
tekintenek: ha az építési munkák 
során költségvetési megtakarítás 
keletkezik, a többletből például 
jobb minőségű szerelvényeket 
vásárolnak.
A Számvevőszék megvizsgálta a tag ­
állami hatóságok által e kockázatok 
kezelésére alkalmazott módszereket.
43 Észrevételek
A kontrollrendszereknek ész ­
lelni ük és ellenőrizni ük kell 
a projektek minden, a támo ­
gatás jóváhagyása után 
bekövetkező nagyobb válto ­
zását annak biztosításához, 
hogy a megtérítendő költsé ­
gek ésszerűek maradjanak
90 
Az „egyszerűsített költségelszámolási 
módszerek“ alkalmazásának kivé ­
telével a kérelmezőknek a kifizetési 
kérelemmel együtt általában be kell 
nyújtaniuk a kifizetett számlákat. 
A tagállami hatóságok a számlák 
ellenőrzésével bizonyosodnak meg 
a térítés helyes alapjáról. Amennyiben 
a projekt tényleges költségei pontosan 
megegyeznek a kérelemben szereplők ­
kel, nincs szükség további ellenőrzésre 
a költségek ésszerűségét illetően. De 
a tagállami hatóságoknak szabályokra 
és kontrollrendszerekre van szükségük 
ahhoz, hogy észleljék a jóváhagyott 
projektköltségekhez képest előforduló 
lényeges változásokat, és ellenőriz ­
zék, hogy ezek esetében a költségek 
továbbra is ésszerűek ­e.91 
A Számvevőszék megállapította, hogy 
mind a 15 tagállami hatóság rendelke ­
zett eljárásokkal a projektek jóváha ­
gyott outputjai vagy költségei terén 
bekövetkezett változások kezelésére. 
Két alternatív megoldást alkalmaztak. 
Az első esetben a hatóságok a projekt 
költségeit a támogatási megállapodás ­
ban ugyanolyan részletességgel adták 
meg, mint ahogy azt a kérelemben 
ellenőrizték: ha a költségeket tételesen 
ellenőrizték, azok a támogatási megál ­
lapodásban is tételenként szerepelnek. 
A második módszernél a támogatási 
megállapodásban a projekt teljes 
költsége vagy a nagyobb költségka ­
tegóriák szerepelnek (mint építési 
költség, berendezések költsége, díjak), 
még akkor is, ha a költségek ellenőrzé ­
sét tételesen elvégezték. Ez a második 
módszer általában nem adott megfele ­
lő bizonyosságot a fent említett három 
kockázat kezeléséről, és lehetővé tette 
olyan költségek megtérítését, ame ­
lyek ésszerűségéről nem győződtek 
meg. A  12. háttérmagyarázat  szolgál 
példával.
Vidéki kisvállalkozások támogatását célzó intézkedés Angliában: a projekt meg ­
változtatása lehetővé tette olyan költségek megtérítését, amelyek ésszerűségéről 
korábban nem győződtek meg
Egy kérelmező telephelye felújítását és speciális berendezések beszerzését tartalmazó projektre kért támoga ­
tást. A kérelmező számos ajánlatot mutatott be az építési munkákra, a berendezésekre és más tételekre, köz ­
tük egy új személyzeti konyhára vonatkozóan. Ezeket az angol hatóságok ellenőrizték és elfogadták. Amikor 
a kérelmező megvásárolta a speciális berendezést, a korábbi ajánlatoknál lényegesen kedvezőbb áron talált 
egy szállítót. A berendezésen elért megtakarításokból a parkolón végeztek munkálatokat és drágább személy ­
zeti konyhát vásároltak. Mivel a teljes jóváhagyott projektköltséget nem lépték túl, az angol hatóságok nem 
ellenőrizték ezeknek a többletköltségeknek az ésszerűségét.12. háttérmagyarázat
44 Észrevételek
Egyértelmű szabályok és nyi ­
latkozatok, valamint a kifize ­
tésekből vett minta ellenőr ­
zése megelőzheti a szállítók 
által a valós költségeket 
csökkentően adott árenged ­
mények, visszatérítések vagy 
más előnyök elrejtését
92 
A legtöbb vidékfejlesztési program 
esetében a kérelmezőknek a kifizetési 
kérelemben az árengedmény utáni 
nettó összeget kell feltüntetniük. Ezt 
a tagállam általános közigazgatási 
jogszabályai vagy a támogatás végre ­
hajtási szabályai írhatják elő. A vizsgált 
15 vidékfejlesztési program közül 
három esetében (lásd: IV. melléklet)  
a tagállami hatóságok a kérelmezőtől 
kifejezett nyilatkozatot kértek a kifi ­
zetési kérelemben (például egy igen/
nem rubrika bejelölésével). Egy másik 
követendő gyakorlat szerint a támoga ­
tási rendszer iránymutatásai példákat 
hoznak arra, hogy a kérelmező hogyan 
kezelje a valós költséget csökkentő 
árengedményeket, visszatérítéseket, 
illetve a szállító által nyújtott más 
előnyöket. Bár ezek a módszerek nem 
akadályozzák meg a szándékos csalást, 
de visszatartó hatással járhatnak. 
Azokra az esetekre is kiterjednek, ahol 
a kérelmezők nem is gondolják, hogy 
az árengedményt vagy visszatérítést 
le kellene vonni az igényelt összegből, 
illetve nem biztosak benne.93 
Az egyértelmű szabályokon és nyi ­
latkozatokon túlmenően a tagállami 
hatóságoknak ellenőrizniük kell, hogy 
a kifizetési kérelmet alátámasztó 
számlákban szerepel ­e árenged ­
mény, visszatérítés vagy más előny, és 
gondoskodniuk kell arról, hogy ezeket 
levonják a végösszegből. Mivel ezek 
nem feltétlenül jelennek meg a szám ­
lán (például egy szállító az év végén 
ad visszatérítést), a tagállami hatósá ­
goknak további ellenőrzéseket kell 
végezniük a kifizetésekből vett mintán. 
Az ilyen ellenőrzések időigényesek és 
a szállítókkal való kapcsolatfelvételt, 
illetve a kérelmezőnél tett látogatáso ­
kat tesznek szükségessé a számviteli és 
banki bizonylatok ellenőrzésére. Erre 
a kifizetésekből vett mintán elvégzett, 
az uniós jogszabályok17 által előírt 
helyszíni és utólagos ellenőrzések 
nyújtanak lehetőséget. A vizsgált 15 
tagállami hatóság közül hat élt ezzel 
a lehetőséggel (lásd: IV. melléklet ).
94 
Az ilyen ellenőrzések nem képesek 
észlelni a rejtett árengedmények 
vagy más előnyök minden formáját, 
mindazonáltal két célt is szolgálnak. 
Elsősorban visszatartó jellegűek, mivel 
a kérelmezők kevésbé lesznek hajla ­
mosak eltitkolni az árengedményeket, 
ha ezt valószínűsíthetően ellenőrizni 
fogják. Másodszor pedig visszajelzést 
adnak a tagállami hatóságoknak az 
ilyen gyakorlatok előfordulásáról, hogy 
ennek megfelelően tudják kiigazítani 
kontrollrendszereiket.17 A Bizottság 65/2011/EU 
rendelete.
45 Észrevételek
V. rész – A hatékonyság 
növelése: 
a követelményeknek és az 
ellenőrzéseknek 
a kockázat mértékéhez 
történő igazítására 
szolgáló módszerek
95 
A túlzott műszaki tartalom vagy túlára ­
zás miatti ésszerűtlen költségek megté ­
rítésének potenciális pénzügyi hatása az 
előfordulás gyakoriságától és az érintett 
összegektől függ. A potenciális pénz ­
ügyi hatás növekedésével az ellenőr ­
zéseknek is szigorodniuk kell, azoknak 
arányosnak kell lenniük a vonatkozó 
kockázat mértékével. A felesleges admi ­
nisztrációs terhek elkerülése érdekében 
a kérelmezők által betartandó követel ­
ményeknek az említett ellenőrzések 
elvégzéséhez szükséges minimális 
szinten kell lenniük. A Számvevőszék 
megvizsgálta, hogy a tagállami hatósá ­
gok milyen módszereket alkalmaznak 
a követelményeknek és az ellenőrzé ­
seknek a kockázat mértékéhez történő 
igazítására.
Ha a kockázatok valószínű ­
sége és potenciális hatása 
alacsony, a kontrollrendszere ­
ket az adminisztrációs terhek 
minimálisra csökkentését 
célzóan lehet kialakítani
96 
Minél alacsonyabb a támogatásnak 
a projekt teljes költségéhez viszonyított 
aránya (a tényleges támogatási arány), 
annál nagyobb összeget kell a kérel ­
mezőnek saját forrásból fedeznie. Az 
jobban ösztönzi a kérelmezőt a legjobb 
ár elérésére, és csökkenti a műszaki 
tartalom szükségtelenül magas szinten 
történő meghatározásának valószínű ­
ségét. A vizsgált 15 tagállami hatóság 
közül azonban egy sem csökkentette a követelmények vagy ellenőrzések 
szigorúságát az alacsony tényleges tá ­
mogatási arányból adódó alacsonyabb 
kockázathoz igazodóan.
97 
Ha a tagállami hatóságok független 
forrásból származó árinformációkkal 
rendelkeztek, különösen referenciaár­
adatbázisok formájában, vagy ha költ ­
ségplafont határoztak meg, akkor az 
alacsonyabb kockázatnak megfelelően 
az esetek többségében a követelmé ­
nyeket is alacsonyabb szinten hatá ­
rozták meg. A gépek árait tartalmazó, 
Magyarországon használt adatbázis ­
ban található tételek esetében például 
a kérelmezőknek nem kellett ajánlatot 
bemutatniuk a támogatási kérelem 
alátámasztására. Az egyszerűsített 
költségelszámolás alkalmazása esetén 
sem szükséges a költségek ellenőrzé ­
se, de ezzel a lehetőséggel nem éltek 
széles körben (lásd: 42. bekezdés).
98 
A legtöbb tagállami hatóság a nagyon 
alacsony költségű tételek esetében 
csökkentette a követelményeket és el ­
lenőrzéseket, és csak kis számú ajánlat 
bekérését írta elő, az ajánlatok helyett 
elfogadták az árjegyzékeket vagy web ­
oldalak kinyomtatott változatát, illetve 
a nagyon alacsony árú egyedi tétele ­
ket kizárták a támogatható költségek 
köréből. Az üzleti tervekre és egyéb 
tájékoztatásra vonatkozó követelmé ­
nyeken is enyhítettek.
46 Észrevételek
A nagy értékű tételek, 
a magas támogatási arán y­
nyal rendelkező projektek 
vagy más kockázati ténye ­
zők szigorúbb ellenőrzést 
igényelnek
99 
Az Unióban egy vidékfejlesztési 
beruházási projekt átlagos költsége 
125 000 euró körül mozog. Egy ilyen 
összegű projekt esetében minden 
tagállami hatóság két vagy három kü ­
lönböző szállítótól származó ajánlatot 
követel meg, vagy a javasolt költsé ­
geket áradatbázisban ellenőrzi. Egyes 
tagállamok a jelentésben korábban 
leírtak szerint az értékarányosságot is 
ellenőrzik, piackutatást végeznek az 
árakra vonatkozóan, vagy szakértőket 
vesznek igénybe. Ahol azonban a tá ­
mogatható projektköltség (és követ ­
kezesképpen a támogatás összege) 
jóval meghaladja az átlagos összeget, 
a magasabb kockázatból adódó poten ­
ciálisan nagyobb hatás ellenére is csak 
kevés hatóság végez kiegészítő vagy 
részletesebb ellenőrzéseket18.
100  
Azonban nem csak a nagy értékű 
projektek járnak nagyobb kockázattal. 
Minél magasabb a támogatási arány, 
a kérelmező annál kevésbé érdekelt 
abban, hogy a költségeket a legjobb 
ár elérésével vagy gazdaságosabb 
műszaki tartalom választásával szorítsa 
le. Ahogy a támogatási arány a 100% 
felé közelít, a túlzott műszaki tartalom 
és az indokolatlan minőségnövelés 
előfordulásának kockázata is nagyon 
magas lesz, függetlenül attól, hogy 
közintézmény vagy magánszerve ­
zet­e a kérelmező19. Ennek ellenére 
a 15 vizsgált tagállami hatóság kö ­
zül egy sem vezetett be szigorúbb 
követelményeket és ellenőrzéseket 
a magasabb támogatási aránnyal járó 
nagyobb kockázathoz igazodva. Ez 
különösen azokban az esetekben ad 
aggodalomra okot, amikor a tagállami 
hatóságok nem ellenőrzik a költségek ésszerűségét akkor, ha a kérelmező 
közbeszerzési eljárást folytat le, hiszen 
a közbeszerzési eljárás önmagában 
még nem nyújt bizonyosságot a pro ­
jektspecifikációk ésszerűségéről (lásd: 
83–85. bekezdés).18 Amennyiben a kérelmező 
közintézmény, a nagyobb 
értékű szerződések esetén 
általában további 
közbeszerzési eljárásokat kell 
lefolytatni, valamint 
a tagállami hatóságoknak 
ellenőrizniük kell, hogy az 
eljárásokat megfelelően 
betartották ­e.
19 A közintézmények és 
közszervezetek gyakran akár 
100% ­os támogatásban is 
részesülnek. Ez jóval ritkább 
a magánszféra esetében, de 
ott is előfordul. Például 
Olaszországban, 
Campaniában 100% ­os 
támogatást nyújtottak 
magánvállalkozások számára 
a mezőgazdasági üzemek 
diverzifikációjára és vidéki 
vállalkozásfejlesztési 
projektekre.
47
 Következtetések és 
ajánlások
101  
Az ellenőrzés során a Számvevőszék 
megvizsgálta, hogy a Bizottság és 
a tagállamok a leghatásosabb módsze ­
reket alkalmazták ­e a vidékfejlesztési 
támogatások költségeinek ellenőrzés 
alatt tartására.
102  
A Számvevőszék megállapította, hogy 
az alkalmazott módszerek nem voltak 
a leghatásosabbak. A Bizottság a prob ­
lémákra a felmerülésük után reagált 
ahelyett, hogy megelőzésképpen 
megbízható rendszerek alkalmazásáról 
gondoskodott volna. A tagállamok 
kontrollrendszerei a gazdaságossággal 
kapcsolatos kockázatok közül csak 
néhánnyal foglalkoztak, vagy hiányo ­
sak voltak. Hiába álltak rendelkezésre 
hatásosabb módszerek, azokat nem 
alkalmazták széles körben.
103  
A Bizottság a 2007–1013 ­as programo ­
zási időszak indulásakor nem nyúj ­
tott iránymutatásokat és nem adott 
tájékoztatást a helyes gyakorlatról, 
ezáltal nem gondoskodott arról, hogy 
a tagállamok rendszerei hatásosan mű ­
ködjenek a nagy volumenű támogatá ­
sok jóváhagyásának megkezdésekor. 
Mire a Bizottság intézkedéseket tett, a 
projekttámogatások nagy részét már 
jóváhagyták. 2012 óta azonban a Bi ­
zottság aktívabb és jobban koordinált 
megközelítést alkalmaz. Ha ezt tovább 
folytatják és nagyobb hangsúlyt fek ­
tetnek a gazdaságosságra, az a követ ­
kező programozási időszakban jobb 
pénzgazdálkodást eredményezhet.104  
A tagállamokat illetően 2014 ­ig a 15 
legnagyobb vidékfejlesztési program 
mindegyike rendelkezett a vidék ­
fejlesztési költségek ellenőrzésére 
szolgáló szabályok által megkövetelt 
alapvető rendszerekkel. Az alkalmazott 
módszerek különbözőek, de a Szám ­
vevőszék több jól kialakított módszert 
azonosított egyes kockázatok keze ­
lésére. Amint azonban arra a  IV. mel -
lékletben  található áttekintés is kitér, 
ezek a a fő kockázatok tekintetében 
hiányosságokkal küzdöttek, ezért 
általánosságban kijelenthető, hogy 
a vidékfejlesztési támogatások költ ­
ségeit nem ellenőrizték megfelelően. 
A mind a 88 vidékfejlesztési program ­
mal kapcsolatos információk elemzése 
arra utal, hogy az Unió egészében 
hasonló helyzet áll fenn. Ez elsősorban 
a következőket jelenti:
a) A tagállamok kontrollrendszerei 
a támogatási kérelmekben feltün ­
tetett tételek és munkafolyamatok 
áraira összpontosítottak, és jóval 
kevésbé fordítottak figyelmet 
a specifikációkra : arra, hogy maguk 
a tételek ésszerűek ­e, illetve hogy 
a támogatás költséghatékony ­e 
a szakpolitikai célokhoz viszonyít ­
va. Ez felveti az indokolatlan mi ­
nőségnövelés és a nem megfelelő 
értékarányosság kockázatát.
b) A támogatási kérelemben szerep ­
lő árak ellenőrzésére szolgáló fő 
módszerek a különböző szállítók ­
tól származó ajánlatok összehason ­
lítása, illetve a referenciaárakkal 
történő összehasonlítás voltak. 
A Számvevőszék megállapította, 
hogy néhány tagállami rendszer 
kevéssé biztosította a költségek 
ésszerűségét, például a valós piaci 
árat 30% ­kal meghaladó referen ­
ciaárat alkalmaztak.
48 Következtetések és ajánlások
c) A támogatásokat előzetesen hagy ­
ják jóvá, a kifizetésre akkor kerül 
sor, amikor a kérelmező megvá ­
sárolta a kérdéses tételeket vagy 
elvégeztette az adott munkákat. 
Amennyiben a támogatás jóvá ­
hagyását követően módosítások 
történtek a projektekben, egyes 
tagállamokban a kiskapuk lehető ­
vé tették költségek megtérítését 
azok ésszerűségének ellenőrzése 
nélkül.
d) Az előírások és az ellenőrzések 
szigorúsága általában nem vette 
figyelembe a kockázatok elté ­
rő mértékét. Számos tagállami 
hatóság ugyanolyan módszerrel 
ellenőrizte a 10 000 eurós támo ­
gatásokat, mint az egymillió euró 
összegűeket. Ahol a kockázatok 
csak korlátozott mértékűek voltak, 
ott nem éltek széles körben az 
egyszerűsítési lehetőségekkel.
105  
Az alkalmazott módszerek főbb hiá ­
nyosságait a  13. háttérmagyarázat  
foglalja össze.
106  
Ez alapján a Számvevőszék arra a kö ­
vetkeztetésre jutott, hogy a költségek 
ellenőrzésére szolgáló jobb módszerek 
jelentős lehetőséget nyújtanának való ­
di megtakarítások elérésére a vidékfej ­
lesztési projektekre nyújtott támoga ­
tás terén a 2014–2020 ­as programozási 
időszakban. Ezeket a megtakarításokat 
további projektek finanszírozására 
lehetne fordítani, amivel növelhető 
lenne az output, több eredményt 
lehetne elérni, és nagyobb mértékben 
valósulnának meg a célok.107  
A Számvevőszék megállapította 
továbbá, hogy az azonosított kocká ­
zatok csökkentésére működőképes és 
költséghatékony megoldások állnak 
rendelkezésre, amelyek közül a legtöb ­
bet néhány vidékfejlesztési program 
már be is vezetett. Ezeket a jelentés 
főszövege tartalmazza. Ahol a 15 
legnagyobb vidékfejlesztési program 
dokumentumalapú ellenőrzése során 
elegendő bizonyítékot tudtunk sze ­
rezni, az alkalmazott módszerek közül 
néhányat az alábbi 7. ábra  tekint át és 
a IV. melléklet  foglal össze.
108  
A Számvevőszék pozitívan értéke ­
li a Bizottságnak az egyszerűsített 
költségelszámolási módokról szó ­
ló iránymutatás kiadására irányuló 
szándékát (bár a tagállamok jelezték, 
hogy az egyszerűsített költségelszá ­
molási módszereket a vidékfejlesztési 
támogatások sokszínűsége miatt 
valószínűleg nem fogják széles körben 
alkalmazni). A Számvevőszék pozitívan 
értékeli továbbá a csalások kezelésére 
vonatkozó bizottsági iránymutatásokat 
és a tagállamok által a Bizottság kez ­
deményezésére kidolgozott cselekvési 
terveket. A Számvevőszék által áttekin ­
tett tervek javulást mutatnak az alap ­
vető rendszerek tekintetében, de nem 
foglalkoznak számos, a 105. bekezdés ­
ben felsorolt tervezési hiányossággal.
49 Következtetések és ajánlások
A vidékfejlesztési költségek kontrollrendszereiben észlelt főbb hiányosságok
A túlzott műszaki tartalom kockázata:
 οa területgazdálkodási és a képzési költségek kivételével csak korlátozott körben alkalmazzák a támogatá ­
sok „standard költségekre“ történő korlátozását (lásd: 41–42. bekezdés);
 οkevéssé veszik figyelembe, hogy a költségek a várt outputokhoz és eredményekhez képest ésszerűek ­e, és 
kevés tagállami hatóság veszi figyelembe a támogatási kérelmek költséghatékonyságát vagy értékarányos ­
ságát (lásd: 46. bekezdés);
 οnincsenek megbízható módszerek az indokolatlan minőségnövelés kockázatának kezelésére (lásd: 
48–50. bekezdés).
Annak kockázata, hogy a támogatások jóváhagyása túl magas árakon alapul:
 οnem ellenőrzik, hogy a standard egységköltségek a gyakorlatban túlfizetéshez vezetnek ­e (lásd: 
62–63. bekezdés);
 οa valós piaci árakat gyakran 20–30% ­kal meghaladó listaárakat tartalmazó áradatbázisokra való hagyatko ­
zás (lásd: 69. és 71. bekezdés);
 οolyan támogatási kérelmek befogadása, amelyekben az árak akár 30–40% ­kal meghaladják a referenciaára ­
kat, a kérelmező általi indoklás benyújtásának megkövetelése nélkül (lásd: 74. bekezdés);
 οelégtelen biztosítékok a szállítói ajánlatok összehasonlítása esetén (lásd: 77–81. bekezdés);
 οa közbeszerzési eljárások betartásának ellenőrzésére történő hagyatkozás (amennyiben közbeszerzési eljá ­
rást folytattak le) anélkül, hogy ellenőriznék a javasolt költségek ésszerűségét (lásd: 83–85. bekezdés).
Annak kockázata, hogy a ténylegesen megtérített költségek nem ésszerűek:
 οkiskapuk a támogatási kérelmek jóváhagyását követő eljárásokban, amelyek miatt a ténylegesen megtérí ­
tett költségek eltérhetnek az ésszerűként elfogadottaktól (lásd: 91–92. bekezdés).
Annak kockázata, hogy a követelmények és ellenőrzések szintje nem illeszkedik megfelelően a kocká ­
zat mértékéhez:
 οa követelmények és ellenőrzések nem válnak szigorúbbá a magas támogatási arányok (amikor a kérelme ­
ző csak kevéssé érdekelt a költségek leszorításában) és a kiemelten nagy összegű támogatások esetén 
(lásd: 99–100. bekezdés).13. háttérmagyarázat
50 Következtetések és ajánlások 7.  áb raA 15 ellenőrzött vidékfejlesztési program módszereinek áttekintése
A módszert alkalmazó vidékfejlesztési programok
A módszert nem alkalmazó vidékfejlesztési programok
A módszer nem alkalmazható vagy nem értékelt
0 5 10 15
Szigorúbb követelmények és/vagy ellenőrzések
nagy értékű projektek eseténSzigorúbb követelmények és/vagy ellenőrzések magas
támogatási arány eseténA ki/f_izetésekből vett minta helyszíni ellenőrzése,
hogy azok a szállítóktól kapott vagy tőlük járó minden
pénzügyi előnyt tükröznek-eIntézkedések a csalás kockázatának csökkentéséreA költségek ésszerűségének ellenőrzése akkor is,
ha közbeszerzési eljárást folytattak leValós piaci árak használata a gépek és berendezések
referenciaáraként a szállítók listaára helyettAnnak ellenőrzése, hogy a standard költségek
túl/f_izetéshez vezetnek-eA költségek ésszerűségének értékelése az outputokhoz vagy 
eredményekhez képest
Forrás:  A Számvevőszék ellenőrzési megállapításai.
51 Következtetések és ajánlások
109  
Számos esetben a tagállami hatósá ­
gok csak a 2014–2020 ­as időszakra 
vonatkozó vidékfejlesztési programok 
elfogadása után fogják kidolgozni 
a kontrollrendszerek részleteit, azaz 
az űrlapokat, utasításokat, eljárásokat 
és ellenőrző listákat. Ha azonban ezek 
a kontrollrendszerek nem foglalkoznak 
a jelentésben azonosított kockáza ­
tokkal, a hiányosságok valószínűsít ­
hetően továbbra is fenn fognak állni. 
Rendelkezésre állnak olyan módszerek, 
amelyek nem a követelmények és 
ellenőrzések számát növelik, hanem 
az erőfeszítéseket azokra a területek ­
re összpontosítják, ahol legnagyobb 
a kockázat. A legjobb kontrollrend ­
szerek nem csak hatásosak, hanem 
hatékonyak is, azaz a gazdaságosság 
megvalósítása mellett a kockázat elté ­
rő mértékét is figyelembe veszik.110  
Az I. mellékletben  bemutatott „helyes 
kialakítással“ foglalkozó ellenőrző lista 
kritériumok átfogó rendszerét mutatja 
be annak értékeléséhez, hogy a kont ­
rollrendszerek kezelik ­e a jelentésben 
leírt kockázatokat. A Számvevőszék azt 
ajánlja , hogy a Bizottság és a tagálla ­
mok még a kiadásoknak az új progra ­
mozási időszakban történő lekötését 
megelőzően együttműködve gondos ­
kodjanak arról, hogy a vidékfejlesztési 
programokban alkalmazott módszerek 
teljesítsék ezeket a kritériumokat, és 
a legnagyobb kockázatú területekre 
összpontosítsanak. A folyamat részét 
kell képeznie a kontrollrendszereknek 
a tagállami hatóságok belső ellenőr ­
zési szolgálatai (vagy más ellenőrző 
intézmény) által végzett előzetes 
értékelésnek.
111 
A rendszerek helyes kialakítása csak 
az első lépés. A rendszerek gyakorlati 
megvalósítása is alapvető fontosságú. 
A Számvevőszék ezért azt ajánlja , 
hogy a Bizottság és a tagállamok még 
az új programozási időszak elején 
ellen  őrizzék, hogy a rendszerek a je ­
lentésben hangsúlyozott kockázatok 
vonatkozásában hatékonyan és hatá ­
sosan működnek ­e.
A jelentést 2014. november 26 ­i luxembourgi ülésén fogadta el a   
Rasa BUDBERGYTĖ számvevőszéki tag elnökölte I. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 elnök
52
A Számvevőszék által a kontrollrendszernek a vidékfejlesztési költségekhez kapcso ­
lódó kockázatok vonatkozásában történő kiértékelésére kidolgozott ellenőrző lista
Kockázat Jellemző BekezdésTúlzott műszaki tartalom1.  A támogatások összegének egy szabványos specifikáció költségeire történő korlátozása ott, ahol számos 
hasonló projekt vagy kiadástípus van38–42
2. A javasolt költségek értékelése a specifikáció ésszerűségének biztosítása érdekében
a)  Standard számítások elvégzése és referenciaértékkel történő összehasonlítás a túlzott műszaki tartalommal rendelkező 
pályázatok gyors kiszűrésére44–45
b) A költségek ésszerűségének értékelése költséghatékonysági vagy értékarányossági kritériumok alapján 46
c)  Dokumentumok ellenőrzése, hogy a specifikációk ésszerűek-e, illetve ennek alapja, legyen az más projektekkel való 
összehasonlítás, műszaki értékelés vagy józan ész alapján történő megítélés47–48
d)  Ha a támogatások nem a legalacsonyabb érvényes ajánlaton alapulnak, egyértelmű kritériumok vannak meghatározva 
annak eldöntésére, hogy a magasabb összegű ajánlatok költségei ésszerűek-e; az érintett többletköltségek értékelését 
dokumentálják49–51
e)  Független szakvélemények alkalmazása a specifikációk ésszerűségéről történő bizonyosságszerzés érdekében, külö -
nösen, ha a projektek méretük, műszaki összetettségük vagy az összehasonlító információk hiánya miatt kockázatot 
jelentenek53–55Nem versenyképes árak3.  Költségplafon meghatározása vagy egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazása, ha ez meg -
valósítható, valamint időszakos ellenőrzések elvégzése arra vonatkozóan, hogy ezek nem haladják-e meg az 
általános elérhető piaci árakat58–63
4.  A kérelemben szereplő tételek árának összehasonlítása független forrásból származó adatokkal
a)  Ha a kockázat ezt indokolja, piackutatás segítségével független összehasonlító árinformációk beszerzése az egyedi 
projektekhez64–65
b)  Referenciaár-adatbázisok alkalmazásakor valós piaci árak használata (vagy a szállítók listaárainak együtthatóval történő 
korrigálása); az árak időszakos frissítése és annak biztosítása, hogy ezek a nagyobb regionális különbségeket is tükrözzék66–71
c)  Egyértelmű szabályok és kritériumok meghatározása a magasabb költségek ésszerűségének megállapítására, ha a 
kérelemben szereplő tételek árai meghaladják a referenciaárat; a vonatkozó többletköltségek értékelésének dokumen -
tálása. A referenciaárhoz viszonyított bizonyos százaléknyi eltérés automatikus elfogadása esetén gondoskodás arról, 
hogy a valós piaci árhoz viszonyított eltérés százalékban kifejezett határértéke indokolt legyen72–74
5. Biztosítékok kidolgozása a szállítói ajánlatok értékelése során a manipuláció és csalás ellen
a)  Ha csak egy ajánlat érkezik be, vagy az ajánlatok nem összehasonlíthatók, alternatív módszerek alkalmazása az árak 
ésszerűségének ellenőrzésére75–77
b)  Tervezési megoldások egy adott szállító érdekében történő manipulálás megelőzésére, megakadályozására, észlelésére 
és korrekciójára78–80
c) A Bizottság csalás megelőzésére és észlelésére vonatkozó iránymutatásának követése 81
d)  Ha a közbeszerzés során nem érkezik be több egymással versenyző ajánlat, vagy ha a lefolytatott eljárásban hiányosságok 
vannak, további lépések megtétele a költségek ésszerűségének biztosítása érdekében82–85
6.  Független szakértő véleményén alapuló bizonyosság szerzése, amennyiben ez költséghatékony megoldást 
jelent
a)  Ha szakmai megítélésre van szükség a költségek ésszerűségének értékeléséhez, szakértő vagy értékelő szakértői csoport 
által adott szakvélemény felhasználása a döntés megalapozottságával kapcsolatos további bizonyosság szerzéséhez86–87
b) A nagyobb kockázatú esetekben belső vagy külső szakértők igénybe vétele 86–87Mellékletek I. melléklet
53 Mellékletek
Kockázat Jellemző BekezdésProjektek változása7 .  Kontrollrendszerek kialakítása a projektek minden, a támogatás jóváhagyása után bekövetkező lényeges 
változásának észlelésére és ellenőrzésére annak biztosításához, hogy a megtérítendő költségek ésszerű 
szinten maradjanak
a)  A költségek áttekinthető bontásban történő feltüntetésének előírása a támogatási kérelemben és a kifizetési kére -
lemben; a támogatási megállapodás ugyanolyan részletességgel tartalmazza a költségeket, mint ahogyan azokat 
ellenőrizték90–91
b)  Egyértelmű szabályok és eljárások meghatározása annak ellenőrzésére, hogy a jóváhagyott projektköltségekhez képest 
bekövetkezett lényeges változások költségei ésszerűek-e, továbbá hogy a megtakarításokat nem használták-e indoko -
latlan minőségnövelésre90 –91
8.  Visszatartó hatású szabályok kialakítása a szállítók által a valós költségeket csökkentő árengedmények, 
visszatérítések és más előnyök elrejtésének megelőzésére
a)  Az árengedményekre, visszatérítésekre vagy mást előnyökre vonatokozó egyértelmű nyilatkozat bekérése a kifizetési 
kérelemben92
b)  Kiegészítő helyszíni vizsgálatok végrehajtása a kifizetésekből vett mintán a rejtett árengedmények, visszatérítés vagy 
más előnyök feltárására93–94Kockázathoz 
kötöttség9.  Ha a kockázatok valószínűsége és potenciális hatása alacsony, olyan kontrollrendszerek kialakítása, amelyek 
minimálisra csökkentik az adminisztrációs terheket96–98
10.  Szigorúbb követelmények és ellenőrzések a nagy értékű tételekre, magas támogatási aránnyal rendelkező 
projektekre és más kockázati tényezőkre vonatkozóan99–100I. melléklet
54 Mellékletek II. mellékletDokumentumalapú ellenőrzésre kiválasztott vidékfejlesztési projektek
1 Az ellenőrzés hatókörébe tartozó intézkedésekre vonatkozóan, a 2013.12.21 ­i állapot szerint.
Forrás:  ENRD.7367719629709891039122713971724180520592117240846076645 Lengyelország
Románia
Magyarország
Franciaország (kontinentális)
Portugália (kontinentális)
Görögország
Bulgária
Spanyolország, Andalúzia
Cseh Köztársaság
Szlovákia
Egyesült Királyság, Anglia
Litvánia
Ausztria
Németország,
Brandenburg és Berlin
Olaszorzág, Campagnia
Összes többi vidékfejlesztési
program15 677A 2007–2013-as időszak 15 legnagyobb vidékfejlesztési programjának1 tervezett kiadásai (2007–2013) (millió euró)
Az ellenőrzés 
hatókörében szereplő intézkedéseka teljes költségvetés 64%-át tették ki(29,5/uni00A0milliárd EUR)
55 Mellékletek III. mellékletEgyszerűsített költségelszámolási módszerek a 88 vidékfejlesztési programban
Forrás:  A Számvevőszék kérdőíve.Vidékfejlesztési programok számaEgyösszegű támogatásStandard egységköltség
Tényleges költségek megtérítése
Nem termelő beruházások (erdők)Mezőgazdasági földterületek első erdősítése
Agrár-erdészeti rendszerek létrehozása
Mezőgazdasági üzemek korszerűsítéseAz erdészeti potenciál helyreállításaNem mezőgazdasági földterületek első erdősítése
Turisztikai tevékenységek ösztönzéseA természeti örökség megőrzése/javítása
Helyettesítési és tanácsadási szolgáltatások
Vállalkozások létrehozása és fejlesztéseDiverzi/f_ikáció
Alapvető szolgáltatások
Falvak megújítása
Képzés és tájékoztatás (vidéki területeken)Képzés és tájékoztatás (mezőgazdaság/erdőgazdálkodás)Nem termelő beruházások (mezőgazdasági földterületek)
Az erdők gazdasági értékének növelése
Tanácsadási szolgáltatások
Infrastruktúra
Élelmiszer-minőségi rendszerek0 10 20 30 40 50 60 70 80 90Standard egységköltségeket vagy egyösszegű támogatásokat alkalmazó vidékfejlesztési programok,
intézkedésenként
56 Mellékletek
A dokumentumalapú ellenőrzésre kiválasztott vidékfejlesztési programokban alkal ­
mazott módszerek áttekintése
Bulgária
Cseh Köztársaság
Németország 
– Brandenburg
Görögország
Spanyolország 
– Andalúzia
Franciaország 
– kontinentális 
területek
Olaszország  – 
Campania
Litvánia
Magyarország
Ausztria
Lengyelország
Portugália – kontinen -
tális területek
Románia
Szlovákia
Egyesült 
Királyság – Anglia
Költségek értékelése a várt outputokhoz vagy ered -
ményekhez képest √ √ √ √
Annak ellenőrzése, hogy a standard költségek túlfize -
téshez vezetnek-en.a. n.a. n.a. n.a. n.a. n.a.
Szükség esetén piackutatás alkalmazása független 
forrásból származó összehasonlító árinformációk be -
szerzésére szokatlan vagy összetett projektek esetén√ √ √ √ √ √ √ √ √ √ √
Valós piaci árak használata referenciaárként gépek, 
berendezések stb. esetén a szállító listaárai helyett √ n.a. √ √ n.a. √1n.a.
Intézkedéseket hoztak a szállítói ajánlatokhoz és 
beszerzésekhez kapcsolódó csalás kockázatának 
csökkentésére √ √ √ √ √ √ √
Akkor is elvégzik a költségek ésszerűségének ellenőrzé -
sét, ha közbeszerzési eljárást folytattak le√ √ √ √ √
Értékelő bizottságok vagy szakértők alkalmazása a 
specifikációk és/vagy árak értékelésére√ √ √ √ √ √ √ √ √ √ √
Előírják a kérelmezők számára, hogy a kifizetési 
kérelemben kifejezetten nyilatkozzanak a  szállítóktól 
kapott vagy általuk ajánlott összes pénzügyi előnyről 
(árengedmény, visszatérítés stb.) √ √ √
Helyszíni ellenőrzéseket végeznek arra vonatkozó -
an, hogy a végleges kifizetés figyelembe veszi-e a 
szállítótól kapott vagy tőle járó összes pénzügyi előnyt√ √ √ √ √ √
Szigorúbb követelmények és/vagy ellenőrzések a 
magas támogatási aránnyal rendelkező intézkedések 
esetében
Enyhébb követelmények és/vagy ellenőrzések a kis 
értékű tételek esetében √ √ √ √ √ √ √ √ √ √ √ √
Szigorúbb követelmények és/vagy ellenőrzések a 
nagyszabású projektek esetében√ √ √ √ √ √ √ √ √ √ √ √
Jelmagyarázat
√ Szerepel a fő intézkedések eljárásaiban, amennyiben releváns
Nem szerepel a főbb intézkedések eljárásaiban
Nem értékelt
n.a. Nem alkalmazandó
1 A berendezésekre vonatkozó áradatbázist 2006 óta nem frissítették. A romániai hatóságok arról tájékoztatták a Számvevőszéket, hogy folya ­
matban van egy, a szállítók listaárain alapuló új adatbázis létrehozása. IV. melléklet
57
Válasz a VI. bekezdés a)–d) pontjára
A Bizottság a saját ellenőrzései során a Számvevő ­
szék által említettekhez hasonló hiányosságokat 
állapított meg, és pénzügyi korrekciókat alkalma ­
zott az alap kockázatainak fedezetére. Néhány még 
folyamatban lévő szabályszerűségi záróelszámolási 
eljárás keretében további pénzügyi korrekciók 
várhatók.
A tagállamok által a vidékfejlesztési intézkedések 
végrehajtási hibáinak csökkentésére irányuló prog ­
ram keretében kidolgozott cselekvési tervek javított 
módszereket írnak elő a költségek ésszerűségének 
értékelésére.
A 2014–2020 ­as programozási időszakban a stan ­
dard költségek fokozott alkalmazásával várhatóan 
csökkenni fog a hibakockázat.
VIII
Az Európai Vidékfejlesztési Hálózat szemináriu ­
mok és weboldalak segítségével terjeszteni fogja 
a bevált módszereket.
IX
A Bizottság elfogadja a Számvevőszék arra irányuló 
ajánlását, hogy a tagállamok hatékony és eredmé ­
nyes előzetes kontrollrendszereket működtessenek. 
A tagállamokat ösztönözni fogja a Számvevőszék 
által kidolgozott és az I. mellékletben feltüntetett 
ellenőrző lista és kritériumok használatára.
A Bizottság emellett 2015 januárjában iránymuta ­
tást fog adni a vidékfejlesztéssel kapcsolatos kont ­
rollokról és szankciókról, amelyben külön szakaszt 
szentel a költségek ésszerűségének és a különjelen ­
téshez csatolt, irányító hatóságoknak szánt elle ­
nőrző listának.
Ezenkívül az Európai Vidékfejlesztési Hálózat 
2014–2020 közötti tevékenységei képzéseket és 
tapasztalatcserét is magukba foglalnak majd.
1  A 65/2011/EU bizottsági rendelet 24. cikke (2) bekezdésének 
d) pontja.
2 1975/2006/EK rendelet.Összefoglaló
II
A Bizottság teljes körűen elkötelezett a vidékfejlesz ­
tési kiadások gazdaságosságának és hatékonyságának 
javítása mellett, különösen a vissza nem térítendő 
támogatások magán ­ és közszektorba tartozó kedvez ­
ményezetteknek való odaítélése kapcsán (a költségek 
ésszerűsége). A Bizottság e célból olyan aktívabb 
és koordináltabb megközelítést alkalmaz, amely 
nagyobb hangsúlyt fektet a gazdaságosságra, és 
amely a következő többéves pénzügyi keret időszaká ­
ban várhatóan a pénzgazdálkodás javulásához vezet 
majd, amint azt az alábbi válaszok is valószínűsítik.
III
A Bizottság a tagállamokban szabályszerűségi záróel ­
számolási ellenőrzésekkel ellenőrzi, hogy a kiadások 
megtérítése a szabályoknak megfelelően történt ­e. 
Ezen ellenőrzések során a Bizottság is hiányosságokat 
állapított meg a költségek ésszerűségével kapcso ­
latban. Ezek tekintetében a Bizottság már kiszabta 
a pénzügyi korrekciókat, és több jelenleg folyamat ­
ban lévő szabályszerűségi záróelszámolás keretében 
további pénzügyi korrekciók várhatók.
IV
A kifizető ügynökségeknek már a kifizetések teljesí ­
tése előtt meg kell felelniük a 907/2014/EU rendelet I. 
mellékletében megállapított (a 2014–2020 ­as prog ­
ramra vonatkozó) kritériumoknak. A tagállamoknak 
a 65/2011/EU bizottsági rendelet 24. cikke (2) bekez ­
désének d) pontja értelmében az adminisztratív 
ellenőrzések során megfelelő értékelési rendszerrel, 
például referenciaköltségekkel, a különböző ajánlatok 
összehasonlításával vagy értékelő bizottság révén 
vizsgálniuk kell a költségek ésszerűségét. Ez a rendel ­
kezés a 2014–2020 ­as időszakban is hatályos.
V
A benyújtott költségek ésszerűségének értékelésére 
vonatkozó rendelkezés1 kezdetektől fogva magától 
értetődőnek minősült. A korábbi jogi keret 2010 
tavaszán lezajlott átdolgozásakor2 senki nem jelezte 
a Bizottságnak, hogy komolyabb nehézségekbe 
ütközne e tekintetben. Az átdolgozott jogszabály 
jóváhagyási folyamata alatt csupán egyetlen kér ­
dést tettek fel (a maximumköltség ­módszer alkal ­
masságáról), amelyet meg is válaszoltunk.A Bizottság  
válaszai
A Bizottság válaszai 58
15
A Bizottság a saját ellenőrzései során mindig érté ­
keli a beruházási intézkedések költségeinek éssze ­
rűségét és a közbeszerzési eljárások betartását.
Az általa végzett ellenőrzések szinte mindegyike 
hiányosságokat tárt fel a költségek ésszerűségével 
kapcsolatban. A hiányosságokat a tagállamoknak 
kezelniük kell, a Bizottság ezt figyelemmel kíséri 
a későbbi ellenőrzések során.
A Mezőgazdasági Főigazgatóság rendszer ­ és koc ­
kázatalapú ellenőrzési stratégiája figyelembe veszi 
a korábbi ellenőrzések, az Európai Számvevőszék, az 
OLAF és a nemzeti tanúsító szervek megállapításait, 
hogy a jövőbeni ellenőrzések célterületének kivá ­
lasztásához azonosítani tudja a legkockázatosabb 
területeket. A 2014–2020 közötti időszak ellenőrzési 
stratégiája emellett jobban lefedi a kiadások összes ­
ségét, az intenzív ellenőrzések pedig továbbra is 
a legkockázatosabb területekre összpontosulnak 
majd.
A hibaarányra vonatkozó cselekvési tervek preven ­
ciós és korrekciós intézkedéseket írnak elő arra az 
esetre, ha a Bizottság vagy a Számvevőszék ellen­
őrzései hiányosságokat tárnának fel a költségek 
ésszerűségével kapcsolatban.
A közös agrárpolitikára vonatkozó új, 1306/2013/
EU rendelet értelmében a Bizottság csökkentheti 
vagy felfüggesztheti a tagállamoknak járó időközi 
kifizetéseket, ha a tagállamok kontrollrendszerei 
nem eredményesek, vagy ha nem hajtották végre 
a hiányosságokat orvosló intézkedéseket. Az idő ­
közi intézkedések esetleges megszakítása gyorsan 
alkalmazható eszköz lesz a kifizetések jogszerűsé ­
gével és szabályosságával kapcsolatos aggályok 
kezelésére.
A fentiek fényében a Bizottság bizonyos abban, 
hogy a hiányosságokat hamarabb fel fogja tárni, 
ami a kockázatcsökkentés javulásához és a szüksé ­
ges korrekciós intézkedések gyorsabb végrehajtásá ­
hoz vezet.Bevezetés
03
Amint a Számvevőszék említette, a Bizottság a tag ­
államokban szabályszerűségi záróelszámolási ellen­
őrzésekkel ellenőrzi, hogy a kiadások megtérítése 
a szabályoknak megfelelően történt ­e. Ezen ellenőr ­
zések során a Bizottság is hiányosságokat állapított 
meg a költségek ésszerűségével kapcsolatban. Ezek 
tekintetében már kiszabta a pénzügyi korrekciókat 
(Bulgária esetében pl. 19 millió EUR összegben), és 
több jelenleg folyamatban lévő szabályszerűségi 
záróelszámolás keretében további pénzügyi korrek ­
ciók várhatók.
A Bizottság 2013. december 19 ­én iránymutatást 
fogadott el az Unió által megosztott irányítás 
keretében finanszírozott kiadásokra vonatkozóan 
a közbeszerzési szabályok megsértése esetén 
a Bizottság által végrehajtandó pénzügyi korrekciók 
megállapításáról. Ezen iránymutatás értelmében 
a beszerzési szabályok be nem tartását az arányos ­
ság elve alapján kell megítélni.
04
A Bizottság egyetért azzal, hogy megtakarításokat 
lehetne elérni, és figyelembe fogja venni a Számve ­
vőszék észrevételeit.
05
A 2014–2020 közötti programozási időszak tekin ­
tetében általános és támogatott lehetőséggé válik 
a standard költségek alkalmazása. Ez várhatóan 
csökkenteni fogja az alap kockázatát és a tagálla ­
mok adminisztratív költségeit.
A Bizottság válaszai 59
22
A Bizottság emellett már felhatalmazást kapott arra, 
hogy bizonyos körülmények között – például, ha az 
irányítási és kontrollrendszer eredményes működé ­
sét komoly hiányosságok akadályozzák, és a tagál ­
lam elmulasztja a helyzetet orvosló intézkedések 
meghozatalát  – felfüggessze a kifizetéseket.
Közös válasz a 24–28. bekezdésre
Ezek tekintetében a Bizottság már kiszabta a pénz ­
ügyi korrekciókat, és több jelenleg folyamatban 
lévő szabályszerűségi záróelszámolás keretében 
további pénzügyi korrekciók várhatók.
A Bizottság által végzett ellenőrzéseknek szinte 
egyike során sem lehetett megállapítani a költségek 
ésszerűségére vonatkozó kritérium hiánytalan telje ­
sülését. Az ilyen hiányosságok feltárásakor a pénz ­
ügyi következmények mellett ajánlások is kibo ­
csátásra kerültek. Ezekkel összefüggésben néhány 
esetben korrekciós intézkedésre is sor került.
Az Európai Számvevőszék 2013. évi éves jelentésé ­
nek észrevétele szerint a tagállamok elegendő infor ­
mációval rendelkeznek a vidékfejlesztés területén 
megállapított hibák többségének feltárására és 
korrekciójára. A beruházási intézkedések esetében 
a Számvevőszék megállapította, hogy a tagállamok 
a vizsgált tranzakciók összes számszerűsíthető hibá ­
ját képesek lettek volna feltárni és korrigálni3.
Meg kell jegyezni, hogy a Számvevőszék éves jelen ­
téseivel összefüggő számvevőszéki ellenőrzések 
során feltárt hiányosságokat a Bizottság hivatali 
ellenőrzés, szabályszerűségi záróelszámolási ellen­
őrzés vagy a tanúsító szerv útján nyomon követi.
3 Európai Számvevőszék, 2013. évi éves jelentés, 4.8. bekezdés.Észrevételek
21
Az EMVA megosztott irányítás alá tartozik. A Bizott ­
ság a költségvetési és az operatív feladatokat 
a tagállamokkal megosztva végzi el. Az utóbbiak 
kötelesek megtenni minden szükséges lépést annak 
biztosítására, hogy az intézkedések finanszírozása 
szabályszerűen, az uniós szabályoknak megfelelően 
történjen. Noha a Mezőgazdasági Főigazgatóság 
teljes körűen ellátja feladatait, a hibák feltárása és 
korrekciója elsősorban és leginkább a tagállamok 
hatáskörébe tartozik.
A Bizottság a tagállamokban szabályszerűségi 
záróelszámolási ellenőrzésekkel ellenőrzi, hogy 
a kiadások megtérítése a szabályoknak megfele ­
lően történt ­e. A szabályszerűségi záróelszámolási 
ellenőrzések pénzügyi korrekciókat, továbbá az 
irányítási és kontrollrendszerek javítására irányuló 
ajánlásokat eredményezhetnek.
Ha a tagállamok nem hajtják végre a javasolt 
intézkedéseket, a kifizetések felfüggesztésével és 
pénzügyi korrekciókkal szankcionálhatók.
A Bizottság válaszai 60
A Bizottság emellett 2013. december 19 ­én iránymu ­
tatást fogadott el az Unió által megosztott irányítás 
keretében finanszírozott kiadásokra vonatkozóan 
a közbeszerzési szabályok megsértése esetén 
a Bizottság által végrehajtandó pénzügyi korrekciók 
megállapításáról.
Ami a meglévő kontrollrendszerek értékelését illeti, 
a Bizottság megállapítása szerint a jól megtervezett 
rendszereket a gyakorlatban nem mindig működtetik 
megfelelően.
32
A cselekvési tervek bevezetésére a Számvevőszék 
2011. évi éves jelentésének megállapításai nyo ­
mán került sor. E feladat jelentős terheket rótt 
a tagállamokra.
A Bizottság a hibák okainak megszüntetése érdeké ­
ben részletes eszköztárat dolgozott ki a cselekvési 
tervek színvonalának javítására. Ennek részeként 
iránymutatást készített például az egyszerűsített költ ­
ségekről, a közbeszerzésről, a vidékfejlesztési tervek 
intézkedéseinek ellenőrizhetőségéről és kontrollálha ­
tóságáról, továbbá az egyedi csalásellenes stratégiák 
kidolgozásáról.
A cselekvési tervek legutóbbi (2014. szeptemberi) 
aktualizált változatában a tagállamoknak sokkal 
nagyobb mértékben figyelembe kellett venniük 
a Számvevőszék és a Bizottság ellenőrzési megálla ­
pításait. A tagállamok által bemutatott intézkedések 
46% ­a ennek megfelelően konkrét ellenőrzési meg ­
állapításra vonatkozott, ebből 50% a Számvevőszék 
jelentéseivel összefüggésben.
Meg kell említeni, hogy a Bizottság hatáskörei a közös 
agrárpolitikára vonatkozó új, 1306/2013/EU rende ­
letnek köszönhetően megerősödtek. A rendelet 41. 
cikkének (2) bekezdése értelmében a tagállamoknak 
járó időközi kifizetések csökkenthetők vagy felfüg ­
geszthetők, ha a megállapítás szerint a tagállami 
kontrollrendszer kulcsfontosságú elemei nem hatéko ­
nyak, vagy ha nem hajtották végre a hiányosságokat 
orvosló szükséges intézkedéseket. A rendelet 36. 
cikkének (7) bekezdése a kifizetések jogszerűségével 
és szabályosságával kapcsolatos aggályok kezelésére 
gyorsan alkalmazható reaktív eszközként az időközi 
kifizetések megszakításáról rendelkezik.
Ezen kívül a pénzügyi korrekciók megelőzése 
érdekében a Mezőgazdasági Főigazgatóság éves 29
Amint a Számvevőszék a 33. bekezdésben ismerteti, 
az elemzést követően négy szemináriumra került sor 
a tagállami hatóságok részvételével. E szemináriumok 
célja a költségek ésszerűségével és a közbeszerzés ­
sel kapcsolatos kérdések megválaszolása és a bevált 
módszerek megosztása volt. A tagállamok által 
a hibaarányokkal kapcsolatban végrehajtott cselek ­
vési tervek egyes esetekben intézkedéseket írnak elő 
a költségek ésszerűsége értékelésének javítására is.
Ami konkrétan a közbeszerzést illeti, a tagállamok 
már megismerkedhettek az esb ­alapok irányításával 
kapcsolatos leggyakoribb szabálytalanságokról szóló 
iránymutatással (a hibaarányokról szóló 4. szeminári ­
umon, 2014 októberében).
30
Az új, 2014–2020 közötti programozási időszak ese ­
tében a Bizottság a költségek ésszerűségét biztosító 
hatékony eszközként egyszerűsített költségelszámo ­
lási módszerek bevezetését javasolta (átalányfinan ­
szírozás, egységköltség ­alapú térítés, egyösszegű 
átalány).
Az 1303/2013/EU rendelet az európai strukturális és 
beruházási alapokkal kapcsolatos vissza nem térí ­
tendő és visszatérítendő támogatások elszámolható 
költségeinek kiszámításához a valós költségeket 
javasolja alapul venni, de megengedi az átalányfinan ­
szírozás, az egységköltség ­alapú térítés és az egyös z­
szegű átalány alapulvételét is.
A Bizottság az egyszerűsített költségelszámolási 
módszerekről iránymutatást készített annak érde ­
kében, hogy technikai útmutatást adjon a három 
választható egyszerűsített költségelszámolási mód ­
szer alkalmazásához, és hogy a tagállamok egyszerű ­
sített költségelszámolási módszerekre való bátorítása 
céljából előmozdítsa a bevált módszerek megosztá ­
sát. Ugyanakkor az egyszerűsített költségelszámolási 
módszer alkalmazásáról a tagállamoknak kell döntést 
hozniuk.
A 2014 októberében tartott, hibaarányokról szóló 
szeminárium keretében az összes tagállam irányító 
hatóságai és kifizető ügynökségei iránymutatást 
kaptak a közbeszerzési eljárásokban tapasztalható 
szabálytalanságok megelőzéséről. Végül, a Bizottság 
2014 vége előtt iránymutatást fog rendelkezésre 
bocsátani a vidékfejlesztéssel kapcsolatos kontrollok ­
ról és szankciókról.
A Bizottság válaszai 61
42
Lásd a 34. bekezdésre adott választ.
Válasz a 44–49. bekezdésre
A tagállamok által a 808/2014/EU rendelet (a vidék ­
fejlesztési végrehajtási rendelet) IV. melléklete alap ­
ján létrehozott monitoring ­ és értékelési rendszerek 
az elért és/vagy tervezett outputok, eredmények és 
hatások tekintetében hasznos eszköznek bizonyul ­
hatnak a költségek ésszerűségének értékelésében. 
A Bizottság javasolni fogja a tagállamok számára, 
hogy javítsák az egyedi projektek és műveletek 
költséghatékonyságának és költséghatásosságának 
értékelését.
52
A Mezőgazdasági Főigazgatóság csaknem minden 
tagállamban külön műhelytalálkozókat szervezett 
a csalásellenes stratégiákról.
További részletekért lásd a 33. bekezdésre adott 
választ.
54
A terület bevált módszerei a 2014–2020 közötti 
időszakban az Európai Vidékfejlesztési Hálózaton 
keresztül kerülnek megosztásra.
61
Az egyszerűsített költségelszámolási módszer meg ­
határozására több megoldás is kínálkozik, amint azt 
az 1303/2013/EU rendelet 67. cikkének (5) bekezdése 
is kifejti. Továbbá az 1305/2013/EU rendelet 62. cik ­
kének (2) bekezdése értelmében az irányító hatósá ­
goknak a vidékfejlesztési programban nyilatkozattal 
meg kell erősíteniük a számítások helytállóságát és 
pontosságát. E nyilatkozatot funkcionálisan függet ­
len szervezetnek kell megtennie.tevékenységi jelentésében fenntartásokkal érintett 
kifizető ügynökségeknek azonnal reagálniuk kell.
33
A Bizottság emellett a tagállamokban (és a tagjelölt 
országokban) csalásellenes szemináriumokat tart 
a kifizető ügynökségeknek. A szemináriumok célja 
a magas csalási kockázattal érintett területekről, 
illetve a csalással kapcsolatos felderítésről és meg ­
előzésről folytatott információcsere. 2014 végéig 
a következő tagállamokra került sor: Ausztria, Bel ­
gium (Flandria), Ciprus, Cseh Köztársaság, Dánia, 
Észtország, Finnország, Franciaország, Németország, 
Görögország, Írország, Lettország, Hollandia, Len ­
gyelország, Portugália, Románia, Szlovákia, Szlovénia, 
Spanyolország és Svédország. A többi tagállamban 
tartandó szemináriumok előkészítés alatt állnak.
34
A 2007–2013 közötti időszakban a vidékfejlesztési 
beruházási intézkedések többségénél nem volt 
konkrét jogalap az egyszerűsített költségelszámo ­
lási módszerek alkalmazására. Az 1303/2013/EU ren ­
delet 67–68. cikke az európai strukturális és beru ­
házási alapok számára lehetővé tette e módszerek 
alkalmazását, a következő programozási időszakban 
ezért a kiadások nagyobb hányadát – a Bizottság 
fokozott iránymutatása mellett  – várhatóan már 
az egyszerűsített költségelszámolási módszerek 
alapján fogják elszámolni. Természetesen végső 
soron a tagállamokon múlik, hogy élni kívánnak ­e 
az egyszerűsített költségelszámolási módszerekkel.
35
A cselekvési tervek a kiadásokkal kapcsolatos 
szabálytalanságok, többek között a költségek 
ésszerűségének ellenőrzésével kapcsolatos hiányos ­
ságok fő forrásainak azonosítására és korrekciójára 
összpontosítanak. A Bizottság által 2013 júniusá ­
ban előterjesztett szolgálati munkadokumentum4 
a hibák egyik fő okaként a költségek ésszerűségé ­
nek gyenge ellenőrzését jelölte meg (RC10). A tag ­
államok azóta egyre hatékonyabban azonosítják 
e hiányosságokat, és meghozzák a szükséges 
prevenciós és korrekciós intézkedéseket.
4  Bizottsági szolgálati munkadokumentum a vidékfejlesztési 
politika területét érintő fő hibaokok, valamint korrekciós és 
prevenciós intézkedések értékeléséről (SWD(2013) 244 final).z
A Bizottság válaszai 62
81
A 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági 
rendelet alkalmazása segíteni fogja a csalások 
megelőzését és feltárását. E rendelet 1. melléklete 
szerint a kifizetési ügynökségnek biztosítania kell, 
hogy a személyzet képzése a csalással kapcsolatos 
éberségre is kiterjedjen.
Az új 1306/2013/EU rendelet, a 907/2014/EU felhatal ­
mazáson alapuló bizottsági rendelet és a 908/2014/
EU bizottsági végrehajtási rendelet értelmében 
a tagállamok a csalást kötelesek konkrétabban az 
alapok kockázataként kezelni. Ez a csalásellenes 
szemináriumoknak is külön témája (lásd a 33. bekez ­
désre adott választ).
86
A terület bevált módszerei a 2014–2020 közötti 
időszakban az Európai Vidékfejlesztési Hálózaton 
keresztül kerülnek megosztásra.
90
A 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 48. 
cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok 
által végzendő ellenőrzésbe beletartozik a befe ­
jezett művelet összevetése azzal a művelettel, 
amelyre a támogatási kérelmet benyújtották és 
jóváhagyták. E rendelkezés várhatóan lehetővé 
teszi, hogy a tagállamok feltárják azokat az esete ­
ket, amikor az output nem egyezik azzal, mint amit 
a kedvezményezett eredetileg vállalt.
Következtetések és ajánlások
103
A benyújtott költségek ésszerűségének értékelésére 
vonatkozó rendelkezés5 kezdetektől fogva magától 
értetődőnek minősült. A korábbi jogi keret 2010 
tavaszán lezajlott átdolgozásakor6 senki nem jelezte 
a Bizottságnak, hogy komolyabb nehézségekbe 
ütközne e tekintetben. Az átdolgozott jogszabály 
jóváhagyási folyamata alatt csupán egyetlen kér ­
dést tettek fel (a maximumköltség ­módszer alkal ­
masságáról), amelyet meg is válaszoltunk.
5  A 65/2011/EU bizottsági rendelet 24. cikke (2) bekezdésének 
d) pontja.
6 1975/2006/EK rendelet.62
A jelenlegi jogi keretben a Bizottság nem kötelez ­
heti a tagállamokat az irányító hatóságok által az 
1303/2013/EU rendelet 67. cikke alapján választott 
egyszerűsített költségelszámolási módszertan 
aktualizálására vagy rendszeres felülvizsgálatára, 
noha a Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy 
a működtetett rendszerek tükrözzék a piaci árak 
alakulását.
7. háttérmagyarázat
A következő, 2014–2020 közötti időszak esetében 
az ilyen rendszereknek tisztességes, méltányos és 
ellenőrizhető számításokon kell alapulniuk, ame ­
lyek figyelembe veszik többek között a statisztikai 
adatokat, a múltbeli adatokat és a szokásos költség ­
elszámolási gyakorlatokat.
A beruházási intézkedések esetében a Bizottság 
kifejezetten ösztönzi a tagállamokat, hogy a piaci 
fejlemények követése érdekében rendszeresen 
vizsgálják felül az egyszerűsített költségelszámolási 
módszertant.
71
A Bizottság annak biztosítására ösztönzi a tagálla ­
mokat, hogy a működtetett rendszerek tükrözzék 
a piaci árak alakulását.
A Bizottság közös válasza a 78. és 
a 79. bekezdésre
Bizonyos körülmények között indokolt lehet 
a magasabb árat ajánló szállító választása, amint azt 
a Számvevőszék a 47–52. bekezdésben ismerteti, de 
a Bizottság egyetért azzal, hogy a manipuláció nem 
elfogadható.
80
Az OLAF vizsgálatai valóban gyakran tárnak fel ilyen 
szélsőséges eseteket.
A Bizottság válaszai 63
110
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást. A tagállamok ­
nak biztosítaniuk kell hatékony kontrollrendszereik 
előzetes rendelkezésre állását. A Bizottság a tagálla ­
mokat ösztönözni fogja a Számvevőszék által kidol ­
gozott és az I. mellékletben feltüntetett ellenőrző 
lista és kritériumok használatára.
A Bizottság emellett 2015 januárjában iránymuta ­
tást fog adni a vidékfejlesztéssel kapcsolatos kont ­
rollokról és szankciókról, amelyben külön szakaszt 
szentel a költségek ésszerűségének és a különjelen ­
téshez csatolt, irányító hatóságoknak szánt ellen­
őrző listának.
Ezenkívül az Európai Vidékfejlesztési Hálózat 
2014–2020 közötti tevékenységei képzéseket és 
tapasztalatcserét is magukba foglalnak majd.
111
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást és nyo ­
mon követi, hogy a tagállamok meghozzák ­e az 
intézkedéseket.
A teljesítménykockázatokat illetően a Bizottság 
a rendszeres találkozókon a tapasztalatok és 
a bevált gyakorlatok megosztására fogja ösztönözni 
a tagállamokat.A Bizottság időközben iránymutatást készített az 
egyszerűsített költségelszámolási módszerekről 
annak érdekében, hogy technikai útmutatást adjon 
a három választható egyszerűsített költségelszá ­
molási módszer alkalmazásához, és hogy a tagálla ­
mok egyszerűsített költségelszámolási módszerek 
használatára való ösztönzése céljából előmozdítsa 
a bevált módszerek megosztását. Ugyanakkor az 
egyszerűsített költségelszámolási módszer alkalma ­
zásáról a tagállamoknak kell döntést hozniuk.
A 2014 októberében tartott, hibaarányokról szóló 
szeminárium keretében az összes tagállam irányító 
hatóságai és kifizető ügynökségei iránymutatást 
kaptak a közbeszerzési eljárásokban tapasztalható 
szabálytalanságok megelőzéséről. Végül, a Bizott ­
ság 2014 vége előtt iránymutatást fog rendelkezésre 
bocsátani a vidékfejlesztéssel kapcsolatos kontrol ­
lokról és szankciókról.
A Bizottság emellett 2013. december 19 ­én irány ­
mutatást fogadott el az Unió által megosztott irá ­
nyítás keretében finanszírozott kiadásokra vonatko ­
zóan a közbeszerzési szabályok megsértése esetén 
a Bizottság által végrehajtandó pénzügyi korrekciók 
megállapításáról.
A 2014–2020 közötti programozási időszak esetében 
a Bizottság a költségek ésszerűségét biztosító haté ­
kony eszközként egyszerűsített költségelszámolási 
módszerek bevezetését javasolta (átalányfinan ­
szírozás, egységköltség ­alapú térítés, egyösszegű 
átalány).
Az 1303/2013/EU rendelet az európai strukturális 
és beruházási alapokkal kapcsolatos vissza nem térí ­
tendő és visszatérítendő támogatások elszámolható 
költségeinek kiszámításához a valós költségeket 
javasolja alapul venni, de megengedi az átalányfi ­
nanszírozás, az egységköltség ­alapú térítés és az 
egyösszegű átalány alapulvételét is.
Ami a meglévő kontrollrendszerek értékelését illeti, 
a Bizottság megállapítása szerint a jól megtervezett 
rendszereket a gyakorlatban nem mindig működte ­
tik megfelelően.
A Bizottság válaszai 64
A megfelelési kockázatok kapcsán a Mezőgazda ­
sági Főigazgatóság 2014 márciusában elfogadta 
a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó új, több ­
éves ellenőrzési stratégiáját. Ez az ellenőrzési 
stratégia továbbra is kockázatalapú; de az optimális 
ellenőrzési lefedettség érdekében 2014 júliusától 
hároméves gördülő ellenőrzési programot foglal 
magában. A programot a központi kockázatelemzés 
(CRA) támogatja, évenkénti felülvizsgálat mellett.
Az ezen ellenőrzésekből eredő pénzügyi korrekciók 
alapját a kontrollrendszerek működtetése kap ­
csán feltárt hiányosságok és az uniós költségvetés 
e hiányosságok miatt felmerülő pénzügyi kockázata 
képezi. A Bizottság az ellenőrzések alapján a megál ­
lapított hibák tényleges forrását és okait is azono ­
síthatja, és a tagállamokat az adott helyzetet egyedi 
és célzott módon orvosló intézkedések kidolgozá ­
sára kérheti.
HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
•  egy példány: az EU Bookshopból ( http://bookshop.europa.eu),
•  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül ( http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül ( http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm) vagy  
a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül, telefonfülkékből és hotelekből 
a számot csak díjfizetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok:• az EU Bookshopból ( http://bookshop.europa.eu).
Előfizetéses kiadványok:•  az Európai Unió Kiadóhivatalának forgalmazó partnereitől 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_hu.htm).
QJ­AB­14­022­HU­N ISSN  1977 ­5733 A tagállamok az uniós vidékfejlesztési politika 
nagy részét a mezőgazdasági termelők, vidéki 
vállalkozások, társulások és helyi hatóságok által 
végzett beruházások és más projektek 
költségeinek támogatásával valósítják meg.
A Számvevőszék megállapította, hogy néhány 
tagállam nem megfelelően alakította ki azokat 
a rendszereit, amelyek segítségével az ilyen 
támogatások költségeinek ésszerűségét 
ellenőrzik. Bár vannak működőképes és 
költséghatékony megoldások, de ezeket nem 
alkalmazzák széles körben. A  Számvevőszék 
jelentésében bemutatja az ellenőrzés során 
azonosított követendő gyakorlatokat, valamint 
megállapítja, hogy ezeknek a  követendő 
gyakorlatoknak az alkalmazásával jelentős és 
valódi megtakarításokat lehet elérni 
a 2014–2020-as programozási időszakban 
a vidékfejlesztési projektekre nyújtott 
támogatások kapcsán.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK