ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 19.7.2006

SEC(2006) 955

A BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATOK MUNKADOKUMENTUMA

Melléklet a gyorsreagálású határvédelmi csapatok felállítására szolgáló eljárás bevezetéséről, valamint a 2007/2004/EK tanácsi rendelet e tekintetben történő módosításáról szóló EURÓPAI PARLAMENTI ÉS TANÁCSI RENDELETRE IRÁNYULÓ javaslathoz A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA {COM(2006) 401 végleges}{SEC(2006) 953}{SEC(2006) 954}

A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló olyan térség megvalósítása, amelyben a belső határellenőrzések megszűntek, azzal járt, hogy a fokozott biztonság garantálása érdekében megerősítették és harmonizálták a külső határellenőrzéseket. A tagállamok ellenőrző hatóságai így e határokért valamennyi partnerükkel szemben felelősséggel tartoznak, a biztonsági követelmények és a megterhelés mértéke azonban szükségessé teszi a tagállamok ellenőrző hatóságai közötti operatív együttműködés megerősítését.

Noha az utóbbi években ezen együttműködés területén – így különösen az integrált határigazgatási terv végrehajtása keretében – jelentős eredményeket sikerült elérni, e vizsgálat hangsúlyozta egyrészről, hogy nincsenek meghatározva az előre nem látott eseményekkel szembeni gyors beavatkozás módjai, másrészről pedig kiemelte a valamely másik tagállam területén bevetett határőrökre való hatáskör-átruházás kérdésével kapcsolatos hiányosságokat.

Figyelemmel a hágai program által létrehozott szakpolitikai háttérre, számos célkitűzést azonosítottak. E célkitűzések arra irányulnak, hogy jogi keretet nyújtsanak a gyorsreagálású határvédelmi csapatok európai szintű összehangolt felállításához, valamint hogy meghatározzák az adott tagállamnak segítséget nyújtó tisztviselők hatáskörét. Továbbá az egyértelműség és a jogbiztonság követelményeit szem előtt tartva kell megfogalmazni a vonatkozó rendelkezéseket, amelyek arra hivatottak, hogy lehetővé tegyék a nemzeti hatóságok támogatását anélkül, hogy azokat helyettesítenék. A kiválasztott lehetőségnek végül hozzá kell járulnia a határkódex egységes alkalmazásához, és javítania kell a tagállamok határőrei bevetésének költséghatékonyságát.

Különböző választási lehetőségek is számításba jöttek: kétoldalú megállapodások, a „harmadik pillér” rendőrségi együttműködési eszközeinek alkalmazása, gyorsreagálású határvédelmi csapatok felállítása a FRONTEX keretében, valamint egy európai határőrcsapat létrehozása.

Az egyes intézkedések hatásvizsgálatából kiderül, hogy noha az európai határőrcsapat létrehozása tűnik a leghatékonyabb válasznak, ezt rövid távon sem a jogi, sem a politikai akadályok nem teszik lehetővé. Így tehát a legmegfelelőbb megoldásnak az tűnik, ha a FRONTEX Ügynökség keretében gyorsreagálású határvédelmi csapatokat állítanak fel, és meghatározzák feladataik végrehajtásának jogi keretét.
[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 12.12.2006

SEC(2006) 1676 végleges

2006/0813 (CNS)

A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE

az EK-Szerződés 245. cikkének második albekezdése értelmébena Bíróság és az Elsőfokú Bíróság által a Bíróság alapokmányának megfelelően benyújtott, a Bíróság eljárási szabályzata 29. cikkének, valamint az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzata 35. cikkének módosítására vonatkozó kérelemről

2006/0813 (CNS)

A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE

az EK-Szerződés 245. cikkének második albekezdése értelmébena Bíróság és az Elsőfokú Bíróság által a Bíróság alapokmányának megfelelően benyújtott, a Bíróság eljárási szabályzata 29. cikkének, valamint az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzata 35. cikkének módosítására vonatkozó kérelemről

A Bíróság [1] és az Elsőfokú Bíróság[2] által benyújtott módosítások célja a bolgár és a román nyelv felvétele a Bíróság és az Elsőfokú Bíróság eljárási nyelvei közé.

E pusztán technikai jellegű módosításokkal kapcsolatban a Bizottság nem kíván észrevételt tenni.

A Bizottság tehát egyetért a Bíróság és az Elsőfokú Bíróság által javasolt szövegekkel.

[1] 15712/06 JUR 446 COUR 57 számú dokumentum

[2] 15715/06 JUR 447 COUR 58 számú dokumentum
b)

A gépjárművek értékesítésére és szervízelésére (3) vonatkozó versenyjogi szabályok alkalmazásáról szóló új csoportmentesség révén az európai fogyasztóknak több lehetősége van arra, hogy gyakorlati hasznot húzzanak az egységes piac kínálta lehetőségekből, azaz a fogyasztók teljes mértékben kihasználhatják az egyes tagállamok között meglévő árkülönbségeket. A fogyasztók most például korlátozás nélkül igénybe vehetik közvetítők vagy beszerző ügynökök szolgáltatásait, hogy a számukra megfelelő helyen vásárolhassák meg gépjárművüket. A forgalmazók székhelyükön kívül is szabadon folytathatják tevékenységüket, és másik tagállambeli fogyasztók számára is értékesíthetik járműveiket (ez az úgynevezett aktív értékesítés, míg a passzív értékesítés során a vevők lépnek kapcsolatba a forgalmazóval).
[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 11.9.2007

SEC(2007) 1139

A BIZOTTSÁG SZOLGÁLATAINAK MUNKADOKUMENTUMA

Melléklet

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

a biztonsági kutatásokról és innovációról az állami és magánszféra között folyó párbeszédről A HATÁSVIZSGÁLAT VEZETőI ÖSSZEFOGLALÓJA

{COM(2007) 511 végleges}{SEC(2007) 1138}

ÖSSZEFOGLALÓ

Ez a közlemény egyebek között az állami és a magánszféra között az EU biztonsági kutatásainak területén folyó párbeszéd (PPD) elmélyítését szolgáló platform – a hamarosan létrehozandó Európai Biztonságkutatási és Innovációs Fórum (ESRIF) – felállítását jelenti be.

Ez a testület fogja önkéntes alapon összefogni a technológiák és a szoftverek keresleti és kínálati oldalát, az EU illetékes intézményeit és a tagállamokat a közös biztonsági kutatási menetrend elkészítéséhez, amely aztán mind nemzeti, mind regionális szinten a biztonsági kutatások programozásának hivatkozási dokumentuma lesz.

A politikai lépéseket illetően három lehetőséggel lehetett számolni: (1) nem változik az irányvonal; (2) az eredeti közleményben a a Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatósága által a 2006. évi Bizottsági jogalkotási és munkaprogramban tervezett, az állami és a magánszféra közötti párbeszédre szolgáló fórum létrehozása, illetve (3) az állami és a magánszféra közötti párbeszédre szolgáló fórum létrehozása a biztonsági kutatások és az innováció területén: a Bizottság a (3b) kiegészítő lehetőséget (az ESRIF fórum bizottsági határozat nélküli létrehozása) támogatja a (3a) kiegészítő lehetőséggel szemben (bizottsági határozattal történő létrehozás). A Bizottsággal szembeni független tanácsadói jellegének megőrzése érdekében úgy érezzük, hogy az ESRIF-et nem szabad bizottsági határozattal létrehozni.

A független ESRIF bizonnyal sokat fog tenni a közös biztonsági kutatási menetrend elfogadottságáért és támogatásáért. További hozadék lehet a különböző regionális, nemzeti, európai és ágazati érdekeltek véleményének az egyenlőség alapján történő figyelembe vétele. Többek között akkor beszélhetünk majd sikeres kimenetelről, ha az érdekeltek a Közös Biztonsági Kutatási Menetrendet elfogadják saját finanszírozási döntéseik alapjául. A nem a Bizottság által létrehozandó ESRIF melletti döntést az arányosság és a szubszidiaritás indokolja.

Ha az ESRIF létrejött – a tervek szerint – 2008 második felében a Bizottság egy lényegesen több információt tartalmazó hatásvizsgálattal kísért második közleményt fog kiadni, amely a fórum addigi munkájának eredményeivel foglalkozik majd.
[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2007.8.3.

SEC(2007)933

A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYSÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA Kísérő dokumentum A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK a tanárképzés minőségének javításáról

A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA {COM(2007)392}{SEC(2007)931}

Ez a jelentés csak az összeállításában részt vevő bizottsági szolgálatokat köti, és nem kötelezi el a Bizottságot későbbi határozatainak végleges formája tekintetében.

Összefoglalás

Az európai oktatás és képzés színvonalát nagyrészt a tanítás színvonala határozza meg, ami viszont részben a tanárképzés minőségének függvénye.

Az iskolai oktatás javítása terén elért előrehaladás lassú, a tanárok készségei tekintetében hiányosságok állapíthatók meg és a helyzet javítása jelenleg nehéz, mert a tanárképzés különböző, gyakran különálló elemei között nincs koherencia és folytonosság, valamint a gyakorló tanárok számára rendelkezésre álló továbbképzési lehetőségek mennyisége minden esetben igen korlátozott.

E tényezők egyértelműen mutatják, hogy Európában növelni kell a tanárok képzettségét annak érdekében, hogy a lisszaboni célok – az oktatási és képzési rendszerekre vonatkozó közös célokat beleértve – eléréséhez szükséges színvonalú tanítást biztosítsanak.

A Bizottsággal az Oktatás és képzés 2010 program keretében együtt dolgozó tagállami képviselők az európai unióbeli tanárképzés minőségének javítását célzó kulcsfontosságú javaslatokat dolgoztak ki. Egyetértenek abban, hogy szükség van az alábbiakra:

- valamennyi tanár megfelelő szintű és mennyiségű tudással és kompetenciával rendelkezzen ahhoz, hogy a gyors gazdasági és társadalmi változásoknak kitett környezetben segíteni tudja a tanulókat képességeik kibontakoztatásában;

- valamennyi tanár megfelelő, felsőoktatásban szerzett diplomával rendelkezzen;

- a tanárok alapképzését, a szakmai gyakorlatot és a további szakmai továbbképzést koherens rendszer keretében hangolják össze és megfelelően finanszírozzák; valamint

- fokozzák a tanítás professzionalizmusát.

A különböző rendelkezésre álló lehetőségek vizsgálatát követően a hatásvizsgálat eredményeként azt javasolják, hogy az Európai Unió például tanácsi és parlamenti ajánlás formájában hozzon intézkedéseket.

Az ajánlás célja, hogy a tagállamok számára a (maguk a tagállamok által meghatározott) bevált gyakorlaton alapuló olyan átfogó irányvonalakat nyújtson, amelyek közös keretet biztosítanak a tanárképzés minőségének javítására irányuló szakpolitikáik és intézkedéseik fejlesztéséhez.
[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 10.10.2007

SEC(2007) 1302

A BIZOTTSÁG SZOLGÁLATAINAK MUNKADOKUMENTUMA

Kísérő dokumentum Javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a hidrogénüzemű gépjárművek típusjóváhagyásáról és a 2007/46/EK irányelv módosításáról [COM(2007) 593 végleges SEC(2007) 1301]

A BIZOTTSÁG SZOLGÁLATAINAK MUNKADOKUMENTUMA

Kísérő dokumentum Javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a hidrogénüzemű gépjárművek típusjóváhagyásáról és a 2007/46/EK irányelv módosításáról

A hatásvizsgálat rámutatott, hogy a zavartalanul működő belső piac fenntartása és a magas szintű közbiztonság és környezetvédelem biztosítása érdekében a hidrogénüzemű járműveket be kell vezetni a járművek teljes típus-jóváhagyási keretébe.

A korszerű hidrogénüzemű járművek jóváhagyása terén a jelenlegi helyzet aggodalomra és bizonytalanságra ad okot. Ezek a járművek jelenleg nem tartoznak bele az Európai Közösség járművekre irányuló teljes típus-jóváhagyási keretébe. Ennek eredményeként bonyolult és költséges jóváhagyási eljárásokat alkalmaznak, és nincs biztosítva, hogy a járműveket az egész Európai Unióban forgalomba lehessen hozni.

A szakpolitika változatlanul hagyása esetén fennáll a veszély, hogy a belső piac működése akadályoztatva lenne, és a jóváhagyás továbbra is költséges és nehézkes marad. Előfordulhat, hogy uniós szintű fellépés hiányában a tagállamok a hidrogénjárművekre vonatkozóan különböző szabványokat fogadnak el, ami az egységes piacra, a méretgazdaságosságra és a járművek tervezésére nézve kedvezőtlen körülményeket teremtene.

A hatásvizsgálat rámutatott, hogy a meglévő átfogó típus-jóváhagyási rendszer hidrogénüzemű járművekre való kiterjesztésével a gyártók jelentősen le tudnák faragni a jóváhagyási eljárások költségeit. Ez azzal magyarázható, hogy az európai uniós jogszabály szakpolitikai alternatíva választása esetén mindegyik járműtípusra elég lenne egy jóváhagyás ahhoz, hogy az Európai Unióban forgalomba kerülhessen. A hidrogénüzemű járművek előtt tehát megnyílna az Európai Unió mind a 27 tagállamának a piaca. Ez az alternatíva valószínűleg felgyorsítaná ennek a környezetbarát járműmeghajtási technológiának a bevezetését, ami garantálná, hogy a hidrogénjárművekkel járó környezeti előnyök korábban megjelennek.

Az uniós rendelet elfogadásának alternatívája biztosítaná, hogy az Európában forgalmazott összes hidrogénjárművet közös szabványok szerint készítik el, és ezek legalább olyan szintű biztonságot nyújtanak, mint a hagyományos járművek. A hatásvizsgálat bebizonyította, hogy a lehetséges uniós rendelet javaslattervezete tartalmazza a szükséges rendelkezéseket ahhoz, hogy kellő figyelmet szenteljen a hidrogénmeghajtással kapcsolatos biztonsági kérdésekre.

A típus-jóváhagyási keret hidrogénjárművekre történő kiterjesztése biztosítaná, hogy az Európai Unió az innovatív járművek bevezetése terén lépést tart a többi jelentős autógyártó régióval. Az ilyen megoldásokba való befektetés valószínűleg megnövekedne, ami elősegítené a hidrogéntechnológia mihamarabbi alkalmazását az Európai Unióban.
[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 3.12.2007

SEC(2007) 1631 végleges

NYILATKOZAT

Háromoldalú közös nyilatkozat a „tengerek európai napja” megrendezéséről

NYILATKOZAT

Háromoldalú közös nyilatkozata „tengerek európai napja” megrendezéséről

Emlékeztetve arra, hogy Európa a tengerekkel szorosan együtt élő földrész, amelynek partvonala csaknem 70 000 km hosszúságú,

Emlékeztetve arra, hogy az Európai Unió 27 tagállamából 22 parti vagy szigetállam,

Emlékeztetve arra, hogy a parti régiók az Európai Unió GDP-jének és lakosságának mintegy 40 %-át képviselik,

Emlékeztetve arra, hogy az Európai Unió határainak több mint kétharmada tengerpart, és a tagállamok fennhatósága alá tartozó tengerfelület nagyobb, mint szárazföldi területük,

Emlékeztetve az olyan különböző ágazatok, mint a hajóépítés és a hajózás, a kikötők és a halászat, a tengeri energiatermelés, a turizmus, a környezetvédelem és a tengeri örökség védelme gazdasági jelentőségére és kölcsönös egymásra hatására,

Emlékeztetve arra, hogy Európának erősítenie kell az olyan nagy kihívásokkal való szembenézésre vonatkozó képességét, mint a globalizáció, az éghajlatváltozás, az energiaellátás fenntarthatósága és a parti és a tengeri területek környezeti terhelése,

Emlékeztetve a parti régiók, a szigetek és a legkülső régiók jelentőségére, valamint a regionális és a helyi hatóságok szerepére a jövő európai tengerpolitikájának alakításában és végrehajtásában,

Emlékeztetve az egészséges tengeri környezet jelentőségére mind a tengeri gazdasági tevékenységek fenntarthatósága, mind a parti területek lakosságának életminősége szempontjából,

Az európaiak közös tengeri örökségének, valamint a tengerekkel és óceánokkal szembeni közös felelősségének tudatában,

Emlékeztetve a világ óceánjainak hatalmas kiterjedésére és arra a szerepre, amelyet az EU abban játszhat, hogy erőforrásként a jövőben is az emberiség rendelkezésére álljanak,

Hangsúlyozva annak szükségességét, hogy az emberek jobban megismerjék és fokozottabban érzékeljék az óceánok, az élénk tengeri gazdasági tevékenység, valamint az gazdag európai tengeri örökség – mint minden évben ünneplésre méltó jótétemények – jelentőségét,

Az Európai Bizottság, az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa

Jóváhagyja a „tengerek európai napja” évenként május 20-án történő megrendezését, amelynek kapcsán ismeretterjesztő és kapcsolatépítésre alkalmat adó tevékenységet kell szervezni.
[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 14.3.2008

SEC(2008) 345 végleges

2008/0801 (CNS)

A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE

Az EK-Szerződés 245. cikkének második albekezdése, valamint az Euratom-szerződés 160. cikkének második albekezdése értelmében a Bíróság által a Bíróság alapokmánya 64. cikkének megfelelően benyújtott, a felülvizsgálati eljárás során alkalmazandó nyelvhasználati szabályok vonatkozásában a Bíróság eljárási szabályzatának módosítása iránti kérelemről

2008/0801 (CNS)

A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE

Az EK-Szerződés 245. cikkének második albekezdése, valamint az Euratom-szerződés 160. cikkének második albekezdése értelmében a Bíróság által a Bíróság alapokmánya 64. cikkének megfelelően benyújtott, a felülvizsgálati eljárás során alkalmazandó nyelvhasználati szabályok vonatkozásában a Bíróság eljárási szabályzatának módosítása iránti kérelemről

A Bíróság által kért módosítás[1] célja a felülvizsgálati eljárás során alkalmazandó nyelvhasználati szabályok pontosítása.

E módosítás lényegében előírja, hogy az eljárási nyelv megegyezzen a felülvizsgálat tárgyát képező elsőfokú bírósági határozat nyelvével. E kizárólag technikai jellegű módosítással kapcsolatban a Bizottság semmilyen észrevételt nem kíván tenni.

A Bizottság tehát egyetért a Bíróság által javasolt szöveggel.

[1] 15712/06 JUR 446 COUR 57. számú dokumentum
HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 2008.5.19 
SEC(2008) 1903 végleges 
  
Javaslat: 
A TANÁCS HATÁROZATA 
az Energiaközösség Miniszteri Tanácsában  (Brüsszel, 2008. június 27.) képviselend ő 
európai közösségi álláspont kialakításáról 
 
(előterjesztő: a Bizottság) 
 
HU 2   HU INDOKOLÁS  
Az Energiaközösség Miniszteri Tanácsa 2008. j únius 27-én ül össze Brüsszelben. Az EK-
Szerződés 300. cikke szerint és az Energiaközössé get létrehozó szerz ődés Európai Közösség 
általi megkötésér ől szóló, 2006. május 29-i tanácsi hatá rozat rendelkezéseinek megfelel ően 
szükséges kialakítani az Európai Közösség álláspontját annak érdekében, hogy a vonatkozó 
döntések meghozatalában részt vehessen. 
 
HU 3   HU Javaslat: 
A TANÁCS HATÁROZATA 
az Energiaközösség Miniszteri Tanácsában  (Brüsszel, 2008. június 27.) képviselend ő 
európai közösségi álláspont kialakításáról 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Kö zösséget létrehozó szerz ődésre és különösen annak 300. cikke (2) 
bekezdésének második albekezdésére, 
tekintettel az Energiaköz össéget létrehozó szerz ődés Európai Közösség általi megkötésér ől 
szóló tanácsi határozatra (2006/500/EK – 2006. május 29.) és  különösen annak 4. és 5. 
cikkére, 
tekintettel a Bizottság javaslatára, A KÖVETKEZ ŐKÉPPEN HATÁROZOTT:  
Egyetlen cikk 
Az Energiaközösség Miniszteri Tanácsának 200 8. június 27-én Brüsszelben tartandó ülésére 
tekintettel a Szerz ődés 300. cikke (2) bekezdésének más odik albekezdése hatálya alá tartozó 
kérdésekkel kapcsolatos közösségi állás pontot e határozat melléklete tartalmazza. 
Kelt Brüsszelben,  
 a Tanács részér ől 
 az elnök   
 
HU 4   HU MELLÉKLET  
Az Európai Közösség álláspontja  
• Az Európai Közösség jóváhagyja az Energiaköz össég Titkársága igazgatójának pénzügyi 
mentesítését a 2007. évre vonatkozóan.  
• Az Európai Közösség jóváhagyja a villam os energia határokon keresztül történ ő 
kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekr ől szóló 1228/2003/EK 
rendelet mellékletét módosító 2006. november 9- i bizottsági határozat végrehajtásáról 
szóló határozat elfogadását. Az Európai Közösség e ponttal kapcsolatos álláspontja a 
következő elveken alapszik: 
– Az Energiaközösség Miniszteri Tan ácsa által jóváhagyandó határozat nem 
érintheti az 1228/2003/EK rendeletet, és különösen nem módosíthatja a 
mellékletének 3.2. pontjában megállapított hét régiót. 
– A határozatnak meg kell állapítania azt a régiót, amelyet a szerz ődő felek és azok 
az EU tagállamok alkotnak, amelyeket legalább egy szerz ődő féllel közvetlen 
rendszerösszeköt ő kapcsol össze.  
– A határozatnak tartalmaznia kell egy felü lvizsgálati záradékot, hogy az új hálózati 
és piaci fejleményeket – így például az új villamosenergia-hálózati rendszerösszeköt őket – figyelembe lehessen venni. 
• Az Európai Közösség jóváhagyja az Energiaközösséget létrehozó szerz ődés 
vitarendezésr ől szóló 90–93. cikkének végrehajtásával kapcsolatos eljárási szabályzat 
elfogadását.
HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 4.6.2008 
SEC(2008) 1977 
  
A BIZOTTSÁG SZOLGÁLATAINAK MUNKADOKUMENTUMA 
a halászati er őforrásoknak az Atlanti-óceánra és az  Északi-tengerre vonatkozó technikai 
intézkedések révén történ ő védelmér ől szóló tanácsi rendeletre irányuló bizottsági 
javaslat hatásvizsgálata 
Vezető főigazgatóság: Halászati F őigazgatóság 
Napirendi pont: 2006/FISH/004 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
a halászati er őforrások technikai inté zkedések révén történ ő védelmér ől szóló tanácsi 
rendeletjavaslatról 
 
{COM(2008) 324} 
{SEC(2008) 1978}  
HU    HU A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
a halászati er őforrások technikai inté zkedések révén történ ő védelmér ől szóló tanácsi 
rendeletjavaslatról 
A hatásvizsgálat tá rgya a halászati er őforrásoknak az Atlanti-óceánra és az Északi-tengerre 
vonatkozó technikai intézkedések révén történ ő védelmér ől szóló rendeletre irányuló 
javaslattervezet. 
Az Atlanti-óceánra és az Északi-tengerre  vonatkozó technikai védelmi intézkedésekr ől szóló 
új rendeletjavaslatot a közös  halászati politika egyszer űsítéséről szóló 2006–2008-as 
bizottsági cselekvési terv1 az egyszer űsítési törekvés egyik legf ontosabb próbatesztjeként 
azonosítja. A javaslat egyúttal ré sze a Bizottság folyamatban lév ő egyszer űsítési 
programjának. 
Felismerve, hogy az Atlanti-óceánra és az Északi- tengerre vonatkozó technikai intézkedéseket 
előíró jogszabályok túl ö sszetetté váltak, valamint nehezen értelmezhet őek és végrehajthatók, 
a Tanács felkérte a Bizottságot egy egyszer űsített javaslat benyú jtására. A környezetkímél őbb 
halászati módszerek el őmozdításáról szóló következtetéseiben a Tanács helyi szint ű 
megközelítést is ajánlott, amennyiben az in tézkedéseket adott esetben a regionális 
körülményekhez kell igazítani. 
Az egyszer űsítés tehát az új rendeletjavaslat alapvet ő célkitűzése volt. A konkrét operatív 
célkitűzések az alábbiak: 
• valamennyi felülvizsgált feltétel és módosítá s belefoglalása egy átfogó, valamint könnyen 
érthető, ellenőrizhető és végrehajtható technikai intézkedéscsomagba; 
• egyensúly kialakítása az általában valamenny i területre vonatkozó intézkedések és a 
regionális tanácsadó testületek  által a hatáskörükbe tartoz ó területekre meghatározott, 
kifejezetten regionális alapon al kalmazandó intézkedések között. 
A javaslat hatálya viszonylag sz űk, mivel a kapcsolódó jogszabályok lényegét nem módosítja, 
csupán a jogalkotási megközelítésen változtat, ezért a valószín ű környezeti, társadalmi és 
gazdasági hatások szerények lesznek. Ez egy arányos hatásvizsgálat, amelynek céljára nem 
hoztunk létre bizottsági szolgá latközi operatív csoportot. A ha tásvizsgálat során konzultáltunk 
a tudományos intézetek és az érdekelt felek bizottságaival. 
A konzultációs folyamat részleteit , valamint a választási lehet őségeket és a hatásokat 
megadtuk. 
                                                 
1 COM(2005) 647 végleges.