EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.12.7. 
SEC(2011) 1476 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
a harmadik országokkal folytatott együttm űködésre irányuló Partnerségi Eszköz 
létrehozásáról 
{COM(2011) 843 végleges} 
{SEC(2011) 1475 végleges}  
 
HU 2   HU 1. PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
A javasolt Partnerségi Eszköz által kezelt alapvet ő kihívás a globalizáció következménye: a 
világgazdaság szerkezete változásban van, az er őviszonyok eltolódnak, a jólét egyre jobban 
terjed; új szerepl ők alakítják egyre nagyobb mértékben a nemzetközi napirendet. A G20-
csoport e változás egyik jelképe: azé a felismerésé, hogy a ré gi hatalmi struktúrát lassan 
felváltó új nemzetközi rend nagyon is valóságos, még ha olykor a változás ütemét eltúlozzák 
is. 
Részletesebben *Az új hatalmak, úgymint India és Kína, vagy Dél-Afrika és Brazília felemelkedése 
megváltoztatta a nemzetközi rendet, mivel ezek az országok egyre fontosabb szerepet játszanak a nemzetközi gazdaságban és kere skedelemben, többoldalú fórumokon (ENSZ, 
G20-ak) és a globális kihívás ok kezelésében. Miközben a fejl ődés és a szegénységcsökkentés 
változatlanul jelent ős gondot okoz, ezek az országok fokozatosan hagyják maguk mögött a 
fejlődő ország státust. 
*Az EU széles kör ű, kötelez ő megállapodásokat kötött legf ontosabb partnereivel és a 
feltörekvő gazdaságokkal kétoldalú kérdések és globális ügyek kezelésére. Ahhoz, hogy az 
Unió világszerte képviselni tudja az érdekeit,  és ahol szükséges, foglalkozhasson globális 
kérdésekkel, e megállapodások végrehajtásához eszközkészlet, egy erre a célra létrehozott 
finanszírozási eszköz szükséges. 
*A jelenlegi, iparosodott országokkal való együttm űködés eszközének (ICI) földrajzi hatálya 
korlátozott, csupán 17 magas jövedelm ű országot és területet fed le, ugyanakkor a Fejlesztési 
Együttműködési Eszköz (DCI) olyan országokra terjed  ki, mint India, Kí na, Dél-Afrika és 
Brazília, de csakis a hivatalos fejleszt ési támogatás kiadásainak vonatkozásában. 
*Az EU és Oroszország között fennálló ka pcsolatok és gazdasági kötelékek jelent ős fejlődést 
mutatnak, ami aláhúzza, hogy Oroszország  mint stratégiai partner jelent ősége messze túlmutat 
a fejlesztési együttm űködésen. A pénzügyi támogatás iránti  igény csökkent. Oroszország az 
egyenlő felek közötti kapcsolatra törekszik, és ma ga is donor országgá vált. A javasolt 
Partnerségi Eszköz válna az Oroszországgal való együttm űködés fő eszközévé. 
2. S
ZUBSZIDIARITÁSELEMZÉS  
Az EU világszerte számos partnerországga l rendelkezik nemzetközi megállapodással, 
amelyeknek tagállami szinten nincs megfelel ője, ám valamennyiük számára befolyást biztosít a 
nemzetközi kapcsolatok szinte minden terüle tén. A közös politikákban és stratégiákban 
résztvevő 27 tagállam révén az EU kritikus tö meggel rendelkezik a globális kihívások 
kezeléséhez. Ezenkívül az EU abban a különleges helyzetben van, hogy a nemzetközi 
együttműködés révén er ősítheti és globális sz abályokká alakíthatja az  uniós normákat és 
szabványokat. 
 
HU 3   HU 3. AZ UNIÓS KEZDEMÉNYEZÉS CÉLKIT ŰZÉSEI  
Jelenleg az EU nem rendelkezik olyan eszközzel, amely lehet ővé tenné az együttm űködést a 
feltörekvő és a meger ősödött hatalmakkal az EU alapvet ő érdekét el őmozdító kérdések és a 
globális kihívások (mint például az éghajlatváltozás) tekintetében. 
Jelenleg ilyen együttm űködésre csak az iparosodott országokkal való együttm űködés eszköze 
(ICI) keretében van lehet őség, amely azonban 17 iparilag magasan fejlett vagy magas 
jövedelmű országra korlátozódik (mint az Egyesü lt Államok, Japán, Korea, a Perzsa-öböl 
menti országok). 
Olyan országokkal, mint Kína, Indi a és Brazília a Fejlesztési Együttm űködési Eszköz (DCI) 
keretében valósulhat meg az együttm űködés, ami azt jelenti, hogy a kedvezményezett 
országokban ez az együttm űködés közvetlenül a szegénység cs ökkentését/felszámolását célzó 
intézkedésekre korlátozódik. 
A javasolt Partnerségi Eszköz célja, hogy megs züntesse ezt a korlátot, amely akadályozza, 
hogy az EU nemzetközi téren a leghatékonyabb módon léphessen fel. Ez áthidalná a fent 
említett problémát és különösen azt tenné lehet ővé számunkra, hogy az új hatalmakkal a 
fejlesztési együttm űködésen túlmutató menetrendeket valósítsunk meg, ám azt is lehet ővé 
tenné, hogy szükség esetén globálisan, bármely partnerországgal megvédjük a f ő uniós 
menetrendet. 
A Partnerségi Eszköz a következ ő konkrét célkit űzéseket foglalja magába: 
a) az Európa 2020 stratégia nemzetköz i dimenziójának megvalósítása az 
EU bilaterális, regionális és interregionális együttm űködési partnerségi 
stratégiáinak támogatásával, a szakpolitikai párbeszéd el őmozdításával, 
és a globális kihívások közös megközelítésének és kezelésének kidolgozásával; 
b) a piacra jutás javítása az európai vállalkozások, els ősorban a kkv-k 
kereskedelemi, befektetési és üzleti lehet őségeinek javítása a gazdasági 
partnerségek és az üzleti és szabályozási együttm űködés révén; 
c) az EU és a világban betöltött szerepe széles kör ű megértésének és 
láthatóságának javítása a nyilvános diplomácián keresztül, oktatási/tudományos együttm űködés és tájékoztatási tevékenység az 
uniós értékek és érdekek el őmozdítása érdekében. 
4. S
ZAKPOLITIKAI OPCIÓK  
Elméletileg négy szakpolitikai opció áll rendelk ezésre: az ICI megszüntetése, a status quo 
fenntartása, a DCI olyan módosítása, hogy lehet ővé váljanak a nem hivatalos fejlesztési 
támogatási (ODA) kiadások, vagy egy új, az ICI/ICI+ra épül ő eszköz létrehozása. 
Gondos mérlegelés alapján sem az ICI megsz üntetése, sem a status quo fenntartása nem 
tekinthető politikailag életképes megoldásnak. Ha  kizárólag a szegénységcsökkentéshez 
kapcsolódó kiadásokra korlátoznán k magunkat, vagy ha a feltörekv ő hatalmakkal folytatott 
együttműködésben erre az egyetlen célra összpontos ítanánk, az mestersé gesen korlátozná az 
EU diplomáciai napirendjét, és fi gyelmen kívül hagyná az EU alapvet ő érdekeit. 
 
HU 4   HU A Fejlesztési Együttm űködési Eszköz olyan módosítá sának opciója, amely lehet ővé tenné a 
hivatalos fejlesztési támogatáshoz nem kapcsolódó kiadásokat, el őnyös lenne a földrajzi 
koherencia szempontjából (országonként egy eszköz), ugyanakkor súlyos hátrányt 
jelentenének azok a nehézségek, amelyek egy olyan eszköz kezelésével járnak, amely két 
teljesen eltér ő célkitűzést szolgál. 
5. A HATÁSOK ÉRTÉKELÉSE  
GAZDASÁGI HATÁSOK : 
Az új Partnerségi Eszköz bevezetése újabb lehet őséget nyitna meg az EU el őtt a vállalkozásai 
(különösen a kis-és középvállalkozások) és  termékei támogatására. Pénzügyi lehet őséget 
teremtene az EU üzleti tevékenységének támogatására harmadik országokban, oly módon ösztönözné az Unióban a versenyképességet és  az innovációt, hogy az kiegészítené a 
versenyképességi és kkv-program, valamint  a Horizont 2020 (kut atási és innovációs) 
keretprogram keretében finanszírozott in tézkedéseket, támogatná az EU nemzetközi 
kereskedelmét és befektetéseit, ami másr észt megkönnyítené az Európai Unióba irányuló 
külföldi befektetéseket. Számos területen megvalósulhatna az együttm űködés, beleértve az 
éghajlatváltozást, a környezetet, a m űszaki szabályozások és a szabványosítás közelítését, a 
vállalati társadalmi felel ősségvállalást, a szellemi tulajdonhoz f űződő jogokat, a személyes 
adatok védelmét, a legjobb gyakorlatokat a gazd aságban, a kereskedelemben és a pénzügyek 
terén. Ezáltal er ősödhet az EU gazdasági biztonsága, új munkahelyek teremthet őek, ami 
végső soron hozzájárulna a gazdasági fejl ődéshez. Az új eszköz támogatná az EU és a 
partnerországok közötti  gazdasági együttm űködés jól kialakult formáit. Ebben az 
összefüggésben lehet ővé tenné az EU számára, hogy a sza kpolitikai programok tervezése és 
megvalósítása során biztosíts a a környezet, a fenntarthat ó energia, a társadalmi, 
foglalkoztatási és egyéb jóléti értékek kell ő figyelembevételét. 
T
ÁRSADALMI HATÁSOK : 
Az új eszköz fontos hatá st gyakorolhatna a feltörekv ő országok társadalmi szövetére az EU és 
az uniós tagállamok pénzügyi eszközeinek összeh angolásával, valamint más bilaterális és 
multilaterális donorokkal megvalósuló közös tevékenységek támogatásával. Támogatná a jóléti rendszerek, a nemzeti foglalkoztatáspolitiká k, a nemzeti képzési és  készségfejlesztési 
politikák, az oktatási és kutatási program ok reformját, valamint a nemzeti „véd őhálók” 
erősítését. Jelent ősen hozzájárul nemzeti szinten a több „zöld” munkahely teremtéséhez, az 
egy főre eső jövedelem növeléséhez, a haté kony társadalmi kohéziós, és a 
szegénységcsökkentési stratégi ákhoz. E tekintetben hozzájá rulna az ENSZ Nemzetközi 
Munkaügyi Szervezete (ILO) és  a G8-ak/G20-ak által tám ogatott nemzetközi szociális 
menetrend sikeres megvalósításához. 
K
ÖRNYEZETI HATÁSOK : 
Az új eszközzel megvalósuló uniós partnerség célja a növekedés és a hosszú távú környezeti 
fenntarthatóság ösztönzése és támogatása . E tekintetben az új eszköz várhatóan 
kulcsfontosságú szerepet já tszik mind az uniós tagáll amok, mind a partnerországok 
környezetvédelemmel és éghajlatváltozással kapc solatos cselekvéseinek és szakpolitikai 
párbeszédeinek támogatásában. Az eszköz a magánszektornak nyújtott ösztönzés révén 
támogatná az alacsony szén-dioxid-kibocsátású üzleti modellt. Az Egyesült Nemzetek 
Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek 16. Cancúni Konferenciája sikereire építve 
 
HU 5   HU igénybe lehetne venni az eszközt az uniós vállalkozások támogatására, hogy hatékony és 
költségcsökkent ő politikákat alakítsanak ki a pa rtnerországokban a környezetbarát célok 
elérése érdekében. Támogatja a partnerors zágok gazdaságát is, hogy teljes mértékben 
kihasználhassák az innováció környezet i, ökológiai és energia-hatékonysági el őnyeit. Az 
eszköz olyan együttm űködést eredményezhetne, amely lehet ővé tenné a globális jelent őségű 
országokban a biológiai sokfél eség csökkenése, az ökoszisztéma állapotromlása miatt 
felmerülő gazdasági és társadalmi költségek megértését. 
6. AZ OPCIÓK ÖSSZEVETÉSE  
A kizárásos eljárással az a vélekedé s alakult ki, hogy a Fejlesztési Együttm űködési Eszköz 
alkalmazási körének kib ővítése oly módon, hogy az fed ezzen nem fejlesztési célú 
intézkedéseket, a különböz ő célkitűzések között feszültséget teremthet, és jelent ősen 
lassíthatja a döntéshozatalt és megvalósítást. El őnyben részesült az olyan külön, új és globális 
eszköz létrehozására vonatkozó javaslat, amely világosan megha tározandó tevékenységi 
körrel az EU alapvet ő érdekeinek védelmére és az globál is kihívások kezelésére összpontosít. 
Ezért ajánlásunk az ICI/ICI+-ra épül ő új eszköz létrehozás ára irányuló javaslat. 
7. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
Költségvetés: 1,0 milliárd EUR a 2014–2020 közötti id őszakra (amely a külkapcsolatok 
fejezet költségeire el őirányzott teljes pénzügyi keretössz eg körülbelül 1/70-ed része, vagy 
1,4 %-a). 
A Partnerségi Eszköz olyan felhatalmazó rendelet lesz, amely létrehozza az EU 
beavatkozásának alapvet ő elemeit és alapját. A tényleges tevékenységek meghatározására 
éves cselekvési programokban kerül sor, amelyek tartalmazzák az EU által végrehajtandó tevékenységek részleteit, beleértve az operatív célokat és az elvárt eredményeket is. Jelenleg a 
működési mutatók kerültek rögzítésre, figyelemb e véve a szóban forgó cselekvés jellemz őit. 
A három konkrét célkit űzéssel kapcsolatosan elért haladás (lásd fentebb, a 3. pont alatt) a 
következő fő hatásmutatókkal mérhet ő: 
(1) Az EU politikáinak hatása a szakpolitik a alakítására az ezen eszközzel lefedett 
legfontosabb stratégi ai partnerországokban. 
(2) Az EU részesedése a világkereskedelemb ől és az ezen eszköz keretében végrehajtott 
cselekvésekkel megcélzott országokkal folytatott kereskedelemb ől. 
(3) Az EU megítélése az ezen eszközzel  lefedett legfontosabb stratégiai 
partnerországokban. 
A Partnerségi Eszköz tevékenységeinek méré sére szolgáló tipikus mutatók a résztvev ő 
vállalkozások száma, a támogatási tevékenységek mértéke, jelent ősége és kidolgozottsága, az 
európai üzleti hálózaton belüli együttm űködés és munkamegosztás foka, a vállalkozói 
felhasználói elégedettség és a gazdasági cél ok elérése, azaz a munkahelyteremtésen, az 
árbevételen, az uniós vállalkozás ok közvetlen külföldi befektetés ein és a célpiacokra irányuló 
teljes uniós exportforgalmon mérhet ő hatás. Az e tevékenységek hatását mér ő mutatókat 
(mind a mennyiségi, mind a min őségi mutatókat) a tudáscsere  tendenciáihoz, a kölcsönös 
felsőoktatási csereprogramok számához, a program okban, ösztöndíjakban és közös kutatási és 
 
HU 6   HU felsőoktatási programokban résztvev ők számához viszonyítják. Az eredmények méréséhez 
alapul veszik a médiamegjelenések gyakoriságát és min őségét, az EU által támogatott 
tevékenységek iránti helyi igényeket és az uniós eseményeken való részvételt is.