[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2009.12.15.

COM(2009)680 végleges

BIZOTTSÁGI MUNKADOKUMENTUM

Jelentés az Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag (SBA) végrehajtásáról

BEVEZETÉS

A kkv-k boldogulása kulcsfontosságú az EU-ban a jövőbeni foglalkoztatás és prosperitás szempontjából. Ezért a Bizottság 2008 júniusában Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag (SBA) néven ambiciózus új politikai kezdeményezést indított útjára annak érdekében, hogy a kkv-k a döntéshozatal előterébe kerüljenek, munkahely teremtési lehetőségeik az EU-ban erősödjenek és versenyképességük mind az egységes piacon belül, mind a globális piacokon javuljon. Kulcsfontosságú elemként az SBA a „Gondolkozz előbb kicsiben” elv gyakorlati megvalósítását célozza a szakpolitikákban és a döntéshozatal valamennyi szintjén az EU-ban.

A pénzügyi és gazdasági válság tovább fokozta a messzire mutató, átfogó politikai intézkedések kkv-k érdekében történő meghozatalának szükségességét. Az SBA elfogadásakor a Versenyképességi Tanács 2008 decemberében megállapodott egy cselekvési terv intézkedéseinek elsőbbségi végrehajtásáról a kkv-k globális válsághelyzetben felmerülő szükségleteinek jobb kielégítése érdekében, a finanszírozáshoz jutásuk javítására, a piacra jutás elősegítésére és a szabályozási környezet javítására koncentrálva. Ezt az Európai Tanács 2008 decemberében elfogadta. Az Európai Parlament támogatta az SBA-t és felkérte a tagállamokat az SBA teljes körű végrehajtására. Végül, de nem utolsósorban a Régiók Bizottsága erőteljesen támogatja azt az igényt, hogy a kkv-k az SBA-n keresztül teljes körűen kihasználhassák lehetőségeiket.

Ez a jelentés a 2009-ben – az SBA végrehajtásának első teljes évében – elért eredményeket összegzi, főképpen az SBA cselekvési tervében és az európai gazdaságélénkítési tervben foglalt intézkedésekre összpontosítva.

A Bizottság és a tagállamok érdemi intézkedéseket hoztak a kkv-k finanszírozáshoz jutásának javítása érdekében, a piacra jutás megkönnyítésére az EU tagországokban és harmadik országokban, valamint keretfeltételeik javítása érdekében, elsősorban a szükségtelen adminisztratív terhek csökkentése révén.

AZ SBA VÉGREHAJTÁSA 2009-BEN

A Bizottság teljesítette az SBA-ban meghatározott főbb intézkedéseket. Elfogadta az SBA-hoz kapcsolódó mind az öt jogalkotási javaslatot . A 2008 júliusában elfogadott általános csoportmentességi rendelet (GBER) a bejelentési kötelezettség alól mentesített támogatási intézkedések révén megkönnyítette a kormányzatok számára a kkv-k támogatását. A csökkentett héa mértékekre vonatkozó javaslat 2009. június 1-jén lépett hatályba és széleskörű lehetőségeket kínál a tagállamok számára a gazdasági tevékenység fellendítésére, főleg a munkaerő-igényes szolgáltatások terén. A három másik jogalkotási javaslat még függőben van, és a Tanács és az Európai Parlament kulcsszerepet játszik a javaslatok gyors elfogadásának biztosításában, szem előtt tartva a kkv-knek nyújtandó további könnyítéseket és támogatást. A késedelmes fizetésekről szóló irányelv javasolt átdolgozása és az európai zártkörű társaság statútumára vonatkozó javaslat egyaránt létfontosságú a kkv-k versenyképessége szempontjából. A Bizottság által 2009 januárjában elfogadott, a héa számlázásra vonatkozó javaslat a papír-alapú és az elektronikus számlák azonos kezelésének biztosítását célozza és becslések szerint középtávon legfeljebb 18,4 milliárd euro csökkentési potenciál érhető el azzal, ha valamennyi vállalkozás az összes számláját elektronikus úton küldi meg.

A tagállamok ugyancsak erős politikai elkötelezettséget mutatnak az SBA végrehajtása iránt, de a megközelítés és az elért eredmények tekintetében változatos képet mutatnak. Több tagállam teljes egészében „átültette” az SBA-t saját nemzeti politikai programjaiba. Belgium 2008 októberében indította el „ Plan PME” programját, amely az SBA fő célkitűzéseit lefedő 40 intézkedést tartalmaz. Olaszországban a kormány az SBA végrehajtásának nyomon követésére munkacsoportot hozott létre, amely tíz területen javasolt intézkedéseket. Az ír kormány hasonló megközelítést alkalmazott.

A 2009. évi nemzeti előrehaladási jelentéseikben a lisszaboni növekedési és foglalkoztatási partnerség vonatkozásában Finnország, Franciaország, Hollandia, Románia és az Egyesült Királyság kifejezetten arról számolt be, hogy miként hajtják végre az SBA-t, Franciaország az SBA Cselekvési terv három prioritási területén tett intézkedéseket. Az Egyesült Királyság rendkívül részletes mellékletben mutatta be az SBA tíz elvének mindegyikével kapcsolatban tett intézkedéseit. Ezen túlmenően néhány régió – így Katalónia (Spanyolország) illetve Észak-Rajna-Vesztfália (Németország) – ugyancsak elfogadta az SBA-t. Ugyanakkor a tagállamok a legtöbb esetben konkrét intézkedéseket fogadtak el, amelyeket prioritásokként határoztak meg az SBA Cselekvési tervében.

A „Gondolkozz előbb kicsiben” elv megvalósítása

2009 januárjától a Bizottság módszeresen alkalmazta a „ kkv-tesztet” a főbb jogalkotási és szakpolitikai javaslatai kkv-kra gyakorolt hatásának felmérésére. Ez a teszt a Bizottság felülvizsgált hatásvizsgálati irányelveinek (Impact Assessment Guidelines) részét képezi és alkalmazását szigorúan nyomon követik. Egy kkv-teszt alapján a Bizottság 2009 februárjában javasolta, hogy a tagállamok kapjanak lehetőséget a mikrovállalkozások számviteli szabályok alóli mentesítésére . A tagállamok szabadon tervezzék meg a mikrovállalkozásokhoz legjobban illeszkedő számviteli rendszereiket. Ennek eredményeképpen 5,4 millió mikrovállalkozás tudna profitálni a szükségleteihez jobban igazodó rendszerekből, ami 6,3 milliárd euro potenciális megtakarítást jelentene az EU gazdasága számára. Számos tagállam – Belgium , Dánia , Finnország és Németország – szintén beépített „kkv-tesztet” a nemzeti döntéshozatali rendszerébe.

A Bizottság jelentős lépéseket tett az EU 2007 márciusában kitűzött – az adminisztratív terhek 25 %-os csökkentésére irányuló – céljának elérése érdekében, melynek előnyeit elsősorban a kkv-k élvezik. A jogalkotó által már elfogadott tehercsökkentési intézkedések várhatóan 7,6 milliárd eurós költségcsökkentéshez vezetnek. Ha a Tanács és a Parlament a függőben levő intézkedéseket elfogadja, úgy ez az összeg további 30,7 milliárd euróval egészülhet ki. Összességében a javasolt, illetve a Bizottság által jelenleg kidolgozás alatt álló adminisztratív teher csökkentés meghaladhatja a kezdeti célkitűzést és az összesen eredetileg 123,8 milliárd euróra becsült EU-eredetű terhek 33%-os csökkentését eredményezheti. Továbbá a Bizottság elkötelezett a szükségtelen adminisztratív terhelés csökkentés folytatása iránt, amint azt „Az adminisztratív terhek Európai Unión belüli csökkentésére irányuló program: Ágazati csökkentési terv és 2009. évi tevékenységek” (COM(2009) 544) című közleményében vázolta.

A kkv-k számára hasznos, további, potenciális intézkedések közé tartozik a nem-hivatásos gépjárművezetők munkaidő és pihenőidő alóli felmentésének bejelentése és ennek következtében a tachográf használata alóli felmentés 100 km távolságig, valamint az egészséget és biztonságot érintő kockázatok felmérésére vonatkozó jobb iránymutatás, amely elsősorban a kis cégek számára lenne előnyös.

A Bizottság üdvözli, hogy a tagállamok mostanra elfogadták az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló nemzeti célokat és folytatják a kkv-k adminisztratív környezetének egyszerűsítését. Például egy zártkörű társaság beindításához átlagosan szükséges idő (a 2008. évi 9 naphoz képest) mostanra 8 napra , költsége pedig (a 2008. évi 463 euróhoz képest) 417 euróra csökkent. 18 ország megvalósította az egyablakos ügyintézést, amely biztosítani tudja a zártkörű társaságok létrehozásával kapcsolatos szolgáltatást, és kidolgozott legalább egynéhány, előre meghatározott eljárást (cégbejegyzés, adószám nyilvántartás, stb.). Bulgária összevonta a 2008-ban elindított cégindítási eljárások ésszerűsítési folyamatait, amelynek keretében 9 cégindítási eljárást egyesített és egyszerűsített egyetlen eljárásban. Németország sikeresen módosította a zártkörű társaságokra vonatkozó jogszabályait, amely nemcsak leegyszerűsíti az eljárást, hanem további vállalkozások létrehozását segítheti elő. A folyamatok ésszerűsítése Magyarországon , Máltán és Szlovákiában szintén időmegtakarítást eredményezett. Szlovéniában az elektronikus egyablakos rendszer 3 nap vagy ennél rövidebb idő alatt nyilvántartásba tudja venni az összes cégformát és a szlovén kkv-k számára évi 10,2 millió eurós megtakarítást eredményezett.

Az SBA arra is felkérte a tagállamokat, hogy tegyék lehetővé, hogy nem csalárd csőd esetén a vállalkozás megszüntetésére irányuló valamennyi jogi eljárás egy éven belül (vagy annál rövidebb idő alatt) lezáruljon. Eddig 5 ország – Belgium, Finnország , Írország, Spanyolország és az Egyesült Királyság – tett eleget a felkérésnek.

Végezetül a Bizottság döntést hozott arról is, hogy 2 évre – a 2010–2011. évekre – meghosszabbítja az egységes hatályba léptetési időpontokra vonatkozó, eredetileg egy évre tervezett kísérleti intézkedés időtartamát. Az első éves nyilatkozatot – amely rögzített határidővel hatályba lépő jogszabályokat tartalmaz – 2010-ben kell közzétenni a jobb szabályozásra irányuló stratégiai felülvizsgálattal együtt. Az ebben résztvevő ágazatok közé tartozik a gépjárműipar, robbanóanyagokat, mosószereket- és a kábítószer-prekurzorokat gyártó ipar.

Finanszírozáshoz jutás

A Bizottság egyszerűsítette az állami támogatásra vonatkozó szabályokat és világosan rámutatott annak szükségességére, hogy a kkv-k szükségleteit a tagállamok szintjén jobban figyelembe kell venni. Az SBA részeként elfogadott új általános csoportmentességi rendelet (GBER) egységes szerkezetbe foglalja és harmonizálja a korábban öt külön megjelenő szabályozást, és kibővíti a mentességet élvező állami támogatás kategóriákat. A GBER új szabályokat vezetett be a kkv-knak nyújtott támogatás mértékére vonatkozóan (a kisvállalkozások számára 20%-kal, a középvállalkozások számára pedig 10%-kal magasabb támogatási arányt engedélyezett), valamint az induló vállalkozások létrehozását és a női vállalkozásokat támogató ösztönzőket illetően. A kkv-k részére nyújtott, csoportmentességet élvező állami támogatás mértéke 2,8 milliárd eurót tett ki 2008-ban, ami a 2007. évi támogatáshoz képest 0,3 milliárd eurós növekedést jelentett. A Bizottság elfogadta az Állami támogatási szabályok kézikönyvét , amely lényegi áttekintést ad a közösségi állami támogatási szabályok alapján a kkv-k részére nyújtható állami támogatási lehetőségekről.

Ezen túlmenően a Bizottság ideiglenes állami támogatási keretet fogadott el 2009/2010-re, amely a tagállamok részére több lehetőségeket biztosít a reálgazdaságra nehezedő hitelprés hatásainak leküzdésére. A tagállamok különösen támogatott hiteleket, csökkentett díjas hitelgaranciákat, kockázati tőkét és közvetlen állami támogatást tudnak nyújtani a kkv-k részére 500 000 euróig, az egyes esetekre vonatkozó bejelentés nélkül.

Az Európai Beruházási Bank (EIB) csoport 2009-ben döntő szerepet játszott a kkv-k finanszírozáshoz jutásának megkönnyítésében. A kkv-k számára előirányzott, 2008. évi 8,1 milliárd euróhoz képest jelentősen megnövelte hitelnyújtási tevékenységét 2009-ben 11,5 milliárd euro körüli összegre. Ezen kívül a Bizottság szoros partnerségben együttműködött az EIF-fel (Európai Beruházási Alappal) is. A versenyképességi és innovációs keretprogram alapján a kkv-k számára előirányzott pénzügyi eszközök mellett (1,13 milliárd euro van előirányozva 2007–2013-ra), az EIB 200 millió euro összeget különített el a 2009. évi mezzanine finanszírozásra .

2009 szeptemberében került sor az első (1,85 millió eurós) beruházásra a JASMINE program keretében, amelyet a Bizottság 2008-ban indított az európai mikro-finanszírozási intézmények fejlődésének támogatására. Az EIF arra számít, hogy még két beruházásra kerül sor 2009-ben, egyenként további 2–3 millió euro értékben. A Bizottság továbbá fokozta erőfeszítéseit, hogy a tagállamokat és más érdekelt feleket rendszeres felmérések útján tájékoztassa a kkv-k finanszírozáshoz jutási lehetőségeiről.

A JEREMIE kezdeményezés is jelentős előrehaladást mutat. A kohéziós politika 2007–2013 közötti időszakra szóló programja 85 operatív programot eredményezett nemzeti, illetve regionális szinten, amelyek lehetőséget biztosítanak az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERDF) számára a kkv-kat és új vállalkozások indítását támogató JEREMIE-típusú pénzügyi eszközök társfinanszírozására. 2009 októberéig a JEREMIE-t 13 tagállam valósította meg nemzeti vagy regionális szinten. Az ERDF összesen 3,069 milliárd eurót kötött le operatív programokra a JEREMIE holding alapjainál.

A pénzügyi és gazdasági válság kezelésére, és sok esetben az állami támogatás eléréséhez biztosított ideiglenes keretrendszert felhasználva a legtöbb tagállam ( Ausztria , Belgium , Cseh Köztársaság , Dánia , Észtország , Finnország, Franciaország , Németország , Görögország , Magyarország , Olaszország , Litvánia , Luxembourg , Hollandia , Spanyolország és az Egyesült Királyság) szakpolitikai intézkedéseket is hozott a kkv-k likviditását biztosító forrásokhoz – különösen banki hitelekhez – való hozzájutásának javítására, a hitel- és garancia rendszerek létrehozásával és bővítésével. A kkv hitelezésekre biztosított 30 milliárd eurós EIB csomag azt is lehetővé teszi néhány tagállam számára, hogy második szintű garanciarendszert alkalmazzon. Ezen kívül Belgium és Franciaország „hitelközvetítőt” hozott létre, amely kapcsolati pontként szolgál a banki problémákkal küzdő kkv-k és vállalkozók számára.

Több tagállam a késedelmes fizetésekről szóló irányelv tervezett átdolgozását figyelembe véve, esetenként annak hatókörét meghaladó lépéseket tett a késedelmes fizetések csökkentésére . Bulgáriában a pénzügyminiszter bejelentette, hogy megelőző intézkedésként 10, illetve 20 százalékponttal növelik a késedelmes fizetés esetén alkalmazott kötelező kamatot. Franciaországban a 2008 augusztusában elfogadott, a gazdaság modernizálásáról szóló törvény előírja, hogy az állami kifizetések határidejét legkésőbb 2010. július 1-jéig 30 napra kell csökkenteni. Németországban egy 2009. január 1-jétől hatályba lépett jogszabály javítja a hitelező helyzetét a B2C („business to consumer”) szerződések esetében (pl. előlegfizetések, szolgáltatás megtagadása garancia hiányában, kötelező biztosíték nyújtása útján). Portugáliában a késedelmes fizetések csökkentésére a kormányzat 30–40 napos hosszú távú célhatáridő meghatározásával jóváhagyta a „Pagar a Tempo e Horas” elnevezésű programot. Az Egyesült Királyságban a központi kormányzat kötelezettséget vállalt valamennyi számla 10 napon belüli kifizetésére. A fizetési határidők és a késedelmek lerövidítése különösen fontos a Görögországban, Olaszországban, Portugáliában és Spanyolországban működő kkv-k számára. E tagállamokban van a legnagyobb tere annak, hogy az állami kifizetések határidejét (amely átlagosan 150 nap körül van) csökkentsék

A Bizottság egyszerűsítette a kohéziós politika irányítási szabályait is, hogy elősegítse a 2007–2013 évekre tervezett, összesen 347 milliárd euro beruházást jelentő 455 kohéziós politikai program megvalósítását, és ezáltal felgyorsulhasson az elsősorban a kkv típusú projekt kezdeményezőket érintő beruházások üteme. Az energiahatékonysághoz kapcsolódó ágazatokban és a lakásépítésben a megújuló energiát alkalmazó beruházások szintén bátorítást kapnak, mivel jelentős növekedési és munkahely teremtési potenciált képviselnek.

A 7. kutatási és technológiai fejlesztési keretprogram (FP7) szintén jól halad, 2009 végéig pedig a Bizottság elfogad egy javaslatot, mely lehetővé teszi az EP7 projektben résztvevő, erősödő kkv számára, hogy akkor is tovább élvezze a kkv-elbánás előnyeit az adott projekt vonatkozásában, ha a projekt ideje alatt kinövi a kkv státust.

Végül a Bizottság a költségvetés végrehajtásának javítását célzó belső intézkedésekről döntött , amelyek segíthetik a gazdaság helyreállítását. Különösen a jelentések jóváhagyásának és a kifizetések teljesítésének célhatáridőit csökkentették azzal a szabállyal, amely szerint a kifizetéseket 30 napon belül teljesíteni kell (előfinanszírozás esetén 20 napon belül).

Piacra jutás

A határokon átnyúló üzleti tevékenységek egységes piaci ösztönzése érdekében a Bizottság és a tagállamok közösen úgy döntöttek, hogy 40%-kal tovább csökkentik az EU-ban alkalmazott védjegy díjakat és 2009. május 1-jétől egyszerűsítik a bejegyzési eljárást.

Annak fontosságát hangsúlyozva, hogy valamennyi gazdasági szereplő számára mozgásteret kell biztosítani a közbeszerzési eljárások hozzáféréséhez, a Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent a 2008 júniusában az SBA részeként elfogadott „Legjobb gyakorlatok európai kódexe” („ SME Kódex ”) értelmében azért, hogy megkönnyítsék a kkv-k számára a közbeszerzési szerződésekhez való hozzáférést.

A Kódex megjelentetését követően több tagállam tett további lépéseket. Franciaországban a törvényhozó az általános közbeszerzési törvényben („Code des Marchés Publics”) pontosította, hogy a pályázatokra vonatkozó minimális kapacitás- követelmények meghatározása opcionális. Magyarországon a közbeszerzési törvényt 2009 áprilisában módosították és a törvény néhány új elemet is tartalmaz, mint például a szerződés részekre bontását, ahol ez alkalmazható. Írországban a nemzeti hatóságok átfogó iránymutatást készítenek annak érdekében, hogy a hatóságok segítsék a pályázók pénzügyi teljesítő képességének meghatározását az adott pénzügyi követelmények ismeretében. Lengyelországban a hatóságok a kkv kódexet a webhelyen tették közzé, és eljuttatták azt a szerződéskötő hatóságok számára, amelynek képviselői oktatáson vettek részt. Svédországban a Jogi, Pénzügyi és Adminisztratív Szolgáltatási Ügynökség (Legal, Financial and Administrative Services Agency) 2009. január óta felelős országos szinten a beszerzők és pályázók részére gyakorlati segítségnyújtásért és tanácsadásért. Végezetül 2010-ben a Bizottság a kkv kódex használatának elősegítésére kampányt indít és tanulmányt készít a kkv-k közbeszerzési pályázatokhoz való hozzáférését bemutató számadatok frissítésére.

A kkv-k szabvány használatának elősegítésére és a Bizottság kérését követően a CENELEC webhelyén most ingyenesen közzéteszi az európai szabványok tárgyát, hogy a kkv-ket segítse a tevékenységüket érintő szabványok beazonosításában. A CEN 2010. évi stratégiájával összhangban növekvő számú CEN tag teszi közzé a szabványok tárgyát saját nemzeti jegyzékében. A Bizottság 2009-ben az EU-s pénzügyi támogatást 2,1 millió euróra növelte, hogy ezzel elősegítse a kkv-k részvételét és érdekvédelmét a szabványosítás folyamatában, valamint az európai szabványokkal és azok felhasználásával kapcsolatos tájékozottságukat javítsa.

A Bizottság kiemelte a szolgáltatásokról szóló irányelv teljes körű és időbeni átültetésének jelentőségét, amely jelentősen megkönnyíti a vállalkozás indítását és a határokon átnyúló szolgáltatások nyújtását. Ez elsősorban a tagállamok adminisztratív eljárásainak megkönnyítését eredményezi és lehetővé teszi a vállalkozások és egyének számára az egyablakos, elektronikus ügyintézést az összes szükséges hivatalos eljárás – így a meghatalmazás, értesítés, környezetvédelmi engedély megszerzése – vonatkozásában. A Bizottság a tagállamokkal együtt jelentős erőforrásokat fordított az irányelv végrehajtásának nyomon követésére és koordinációjára, ami 2009. december 28-án fejeződik be. A legfontosabb feladatok között szerepelt az egyablakos ügyintézés létrehozása valamint gyakorlati megoldások kidolgozása az elektronikus aláírások határokon átnyúló könnyebb alkalmazása érdekében. E tevékenység a jövőben is folytatódni fog, többek között egy nagyszabású kísérleti projekt (SPOCs) keretében, amely 2010. után is tovább szándékozik növelni az egyablakos ügyintézést.

A külpiacokat illetően 30 kulcsfontosságú export-piacon került sor piacra jutást elősegítő csoportok létrehozására. Következésképpen az EU delegációk, a tagállamok és az EU-s gazdasági szervezetek szorosan összehangolt erőfeszítéseket tesznek, hogy egymást tájékoztassák a kereskedelmi akadályokról, és azokat leküzdjék. Ezen felül Bizottság - annak érdekében, hogy a kkv-kat segítse az EU-n kívüli, gyorsan növekvő piacokra jutásban – egyes, kiválasztott piacokon üzlettámogató központokat hoz létre. Ezek a központok üzleti támogató szolgáltatásokkal segítik azokat az EU-s kkv-ket, amelyek ilyen országban akarnak üzleti tevékenységet kezdeni és folytatni, beleértve a piacra jutás segítését, a kereskedelmi partnerek felkutatását, logisztikai támogatást és tanácsadást olyan kérdésekben, mint pl. a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelme (IPR) és a szabványosítás.

Az Európai Üzlettámogató Központ (European Business Centre) tevékenysége Indiában 2008 novemberében kezdődött. Kínában 2010-ben nyílik meg a központ. A központok létrehozásának lehetőségét más országokban is vizsgálják. Ezen kívül számos ország ( Ausztria , a Cseh Köztársaság , Dánia , Németország , Olaszország , Luxemburg , Hollandia , Szlovénia és Spanyolország ) erősítette az export promóció és finanszírozás állami támogatását.

Végezetül az Enterprise Europe Hálózat vállalkozástámogató hálózatként működik 44 országban, 567 partnerszervezettel. A szolgáltatások nyújtását mintegy 3000 fős szakember gárda végzi, mintegy 3 millió kkv számára. Működése első 18 hónapjában a hálózat több, mint 10 000 rendezvényt szervezett, amelyen mintegy 400 000 kkv vett részt, és több, mint 1 400 üzleti és technológiai együttműködési szerződést kötött.

A vállalkozói készség fokozása

2009-ben két jelentősebb rendezvény – a 36 európai országban megrendezett Első európai kkv hét , és az SBA konferencia/Kisvállalkozások Európai Chartája konferencia – segítette a vállalkozói készség fokozását a nagyközönség körében, hangot adva a vállalkozóknak, akik bemutathatták szakmai pályafutásukat, és lehetőséget adtak a kapcsolatépítésre. Érdemes megjegyezni, hogy a tagjelölt országok és más európai szomszédos országok is egyre növekvő érdeklődést mutatnak a kkv-barát politikák kidolgozása és az egymástól való tanulás folyamatához történő csatlakozás iránt. A bevált gyakorlatok cseréje és az egymástól való tanulás folyamata jól működik az EU határain túl is. Például Norvégia cselekvési tervet készített a női vállalkozó készség fokozására, azt tűzve ki célul, hogy 2013-ig az összes vállalkozó között a nők részaránya elérje a 40%-ot. Összességében több, mint 600 bevált gyakorlatra tettek javaslatot a résztvevő országok az elmúlt 10 év során.

Az európai vállalkozás díjak a tagállamok hatóságait arra ösztönözték, hogy kkv-barát politikákat alakítsanak ki. 2009. őszén az Európai Régiók Bizottsága elindította az „Európai Vállalkozói Régió” („European Entrepreneurial Region”) elnevezésű új kezdeményezést.

A Női vállalkozók „nagyköveteinek” európai hálózata a svéd elnökséggel együttműködésben jött létre Stockholmban 2009 októberében a „nemek közötti szakadék áthidalása” és az Európában vállalkozást indító nők számának növelése céljából. A jelenleg tíz országra kiterjedő hálózatnak 100 nagykövete van.

A kisvállalkozások belső piaci részvételét ösztönző törekvés részeként a Bizottság elindítja az „ ERASMUS – ifjú vállalkozók ” programot arra bátorítva a fiatal vállalkozókat, hogy egy másik EU tagállam tapasztalt vállalkozójától tanuljanak, az adott országban tartózkodva bizonyos ideig. Az új vállalkozók és az őket fogadó vállalkozók közötti első 100 együttműködés jóváhagyásra került, és a programba 1200 új, illetve őket fogadó vállalkozót regisztráltak.

Végezetül számos ország (Spanyolország, Finnország, Írország, Ciprus, Lengyelország és az Egyesült Királyság) építette be a vállalkozói készségek oktatását iskolai tananyagaiba, vagy döntött annak jövőbeni bevezetéséről. A vállalkozói képzés jelenleg az új nemzeti stratégia, illetve cselekvési terv része Ausztriában, Dániában és Svédországban, illetve folyamatban levő vagy tervezett tananyagreform részét képezi a Cseh Köztársaságban, Észtországban, Németországban és Máltán . Fontos megjegyezni, hogy általános tendenciaként a nemzeti tananyagok a tartalomról a kompetenciák irányába tolódnak el, ami erősíti a vállalkozói készség mint kulcs-kompetencia megvalósulását. A kihívást az jelenti, hogy túl kell lépni a tárgyi tudás határain, a tananyag változásait ötvözve az innovatív tanulási módszerekkel. Végezetül, legtöbb tagállamban szükség van arra, hogy javítsák a különböző ágazatok közötti, illetve gazdasági szereplőkkel, így a kkv-közösséggel való együttműködést.

A KÖVETKEZő LÉPÉSEK

2009-ben sikerült jelentős előrehaladást elérni. Ugyanakkor továbbra is rendkívül fontos az SBA cselekvési terv határozott végrehajtásának folytatása minden szinten, és nem szabad szem elől téveszteni a hosszabb távú perspektívát, a kkv-k világszínvonalú környezetének megteremtését, ami az előttünk álló, EU 2020 stratégia megvalósításának fontos eleme.