EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2020.11.24. COM(2020) 758 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK Cselekvési terv az integrációról és a befogadásról a 2021–2027-es időszakra











{SWD(2020) 290 final}



Cselekvési terv az integrációról és a befogadásról a 2021–2027-es időszakra „(...) gondoskodni fogunk a maradásra jogosult személyek integrációjáról és arról, hogy érezzék: az Unió szívesen látja őket. A jövő ígéretes lehetőségeket tartogat számukra, amelyeket szakértelmük, energiájuk és tehetségük révén ki is aknázhatnak.” Von der Leyen elnök értékelő beszéde az Unió helyzetéről (2020) 1.A szociális kohézió előmozdítása és mindenki számára befogadó társadalmak építése Az európai életmódnak alapvető jellemzője a befogadás. Az integráció és a befogadás kulcsfontosságú az Európába érkező emberek, a helyi közösségek, valamint társadalmaink hosszú távú jóléte és gazdaságaink stabilitása szempontjából. Ha elő akarjuk segíteni, hogy társadalmaink és gazdaságaink prosperáljanak, mindenkit támogatnunk kell, aki a társadalom része, az integráció pedig mindenkinek joga és egyben kötelezettsége is kell, hogy legyen. Ez azt jelenti, hogy lehetővé tesszük a hátrányos helyzetűek számára, hogy változtatni tudjanak a helyzetükön, miközben gondoskodunk arról is, hogy közösségeink egységesek és összetartóak maradjanak. Azt jelenti, hogy hátterétől függetlenül egyenlő esélyeket biztosítunk mindenkinek, hogy érvényesíthesse a jogait és részt vehessen a közösségi és társadalmi életben, összhangban a szociális jogok európai pillérével. Azt is jelenti, hogy tiszteletben tartjuk a Szerződésekben és az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt közös európai értékeket, így a demokráciát, a jogállamiságot, a szólás- és vallásszabadságot, valamint az egyenlőséghez és a megkülönböztetésmentességhez való jogot. Ezek az alapvető értékek lényegi részét képezik az európai társadalomban élésnek és a benne való részvételnek. Ezen értékek védelmében jött létre „Az európai életmód előmozdítása” portfólió a Bizottságon belül – abból az egyszerű, de alapvető tételből kiindulva, hogy mindenki számít, senkit nem hagyhatunk hátra, és mindenki számára biztosítani kell a lehetőséget a jogai tényleges gyakorlására, valamint az esélyegyenlőséget és a biztonságot. Az integráció és a befogadás által jelentett kihívás különösen releváns a migránsok számára, és nem csupán az újonnan érkezők esetében, hanem azon harmadik országbeli állampolgárok esetében is, akik időközben honosítás révén uniós polgárrá váltak. Ezért ennek a cselekvési tervnek a hatálya a migránsok mellett a migráns hátterű uniós polgárokra is kiterjed, tehát tágabb, mint az integrációról szóló 2016-os bizottsági cselekvési terv hatálya, amely csak a harmadik országbeli állampolgárokra terjedt ki. A migránsok EU-beli eredményes integrációja és befogadása olyan társadalmi és gazdasági befektetés, amely növeli az európai társadalmak kohézióját, rezilienciáját és jólétét. Az integráció és a befogadás lehet mindkét fél számára – és az egész társadalom számára – előnyös folyamat, és annak is kell lennie. A sikeres integráció és befogadás viszont kétirányú folyamat: a migránsok és a migráns hátterű uniós polgárok segítséget kapnak az integrációhoz, de cserébe nekik is érdemi erőfeszítéseket kell tenniük az integrációért. Az integrációs folyamathoz szükség van egyfelől a befogadó társadalomra, amelynek meg kell teremtenie a lehetőséget a bevándorlók számára a gazdasági, társadalmi, kulturális és politikai életben való részvételhez. Másfelől pedig szükség van hozzá a migránsok alkalmazkodására is, akik mindegyikének jogai és kötelezettségei vannak az új tartózkodási helyük szerinti országban. Az EU jelenlegi lakosságából körülbelül 34 millióan születtek az EU-n kívül (az EU népességének 8 %-a), és az EU-ban született fiatalok (a 15 és 34 év közötti korosztály) 10 %-ának legalább az egyik szülője az EU-n kívül született. Bár az EU-n kívül születettek aránya az elmúlt években összességében nőtt, az egyes tagállamok között nagy eltérések vannak. Svédországban, Észtországban, Luxemburgban, Horvátországban, Lettországban, Ausztriában, Máltán és Németországban ez az arány kb. 10 %, míg Csehországban, Magyarországon, Romániában, Bulgáriában, Lengyelországban és Szlovákiában nem éri el a 3 %-ot. A migránsok több mint egynegyede magasan képzett. Értékes tudással bírnak, ambiciózusak és motiváltak, de sokszor nem képesek kamatoztatni a készségeiket. Közel 40 %-uk túlképzett az általa betöltött munkakörhöz. Nem engedhetjük meg magunknak, hogy kiaknázatlanul hagyjuk ezt a potenciált. Ugyanakkor a migránsok közel egyötöde csak alapfokú iskolai végzettséggel rendelkezik, és további támogatásra van szükségük. A migránsok és a migráns hátterű uniós polgárok kulcsszerepet töltenek be az európai gazdaságban és társadalomban, és a Covid19-válság csak még jobban rávilágított erre. Sokuk részt vett a válság elleni küzdelemben, létfontosságú munkakörben – orvosként, ápolóként – dolgozva. Egyúttal azonban a népesség azon részéhez tartoznak, amely jobban ki van téve a járványnak. Az EU-nak mindenki hozzájárulására szüksége lesz ahhoz, hogy a Covid19-válságot követően gazdaságaink helyreálljanak és reziliensek legyenek. Ezért nemcsak az EU alapvető értékeivel összhangban lévő morális kötelesség, hanem gazdasági szükségszerűség is, hogy az integráció és a befogadás előmozdítása érdekében határozottabban lépjünk fel. Közelmúltbeli kutatások szerint a migránsok teljes körű munkaerőpiaci integrációja hatalmas gazdasági előnyökkel járna többek között az adóbevételek, a nemzeti nyugdíjpénztárakba történő befizetések és általában véve a nemzeti jólét szempontjából. Ez a cselekvési terv része az új migrációs és menekültügyi paktumban meghatározott, a migrációval kapcsolatos kihívások kezelésére irányuló átfogó válasznak. A sikeres integrációs politikák nélkülözhetlenek a jól működő menekültügyi és migrációkezelési rendszerekhez. Alátámasztják és kiegészítik a tagállamok menekültügyi és migrációs politikáját, mert biztosítják, hogy minden olyan személy, aki jogosult az EU-ban tartózkodni, teljes mértékben részt vehessen a társadalmainkban. Ezenkívül előmozdíthatják a harmadik országokkal folytatott párbeszédet és az uniós migrációs és fejlesztési politikák külső dimenziója keretében működő programokat. A migránsok sokszor az uniós tagállamokban található diaszpórákon belül vesznek részt különféle szocializációs tevékenységekben. A diaszpórának óriási szerepe lehet a befogadó társadalom általi befogadás támogatásában, és előmozdíthatja a beruházásokat, az innovációt és a fejlesztést, megőrizve egyúttal a származási országokkal való kapcsolatot. Ez a cselekvési terv az integrációs folyamat összes szakaszát és fázisát lefedi: a kivándorlást előkészítő intézkedéseket, a befogadást és a korai integrációt, a hosszú távú integrációt, valamint a befogadó és összetartó társadalmak építését. Figyelembe veszi a tagállamokban élő migránscsoportok eltérő helyzetét, és támogatja a tagállamokat és a többi releváns érintett felet abban, hogy integrációs és befogadási politikáikban megtalálják a megfelelő válaszlépéseket. 2.Az integrációról szóló 2016-os cselekvési terv tanulságai, és az integrációval és befogadással kapcsolatos legfontosabb tények és adatok Ez a cselekvési terv többek között a harmadik országbeli állampolgárok integrációjára vonatkozó 2016. évi bizottsági cselekvési terv eredményeire épít. Ez utóbbi cselekvési terv elfogadását követően a Bizottság több mint 50 konkrét intézkedést hozott a tagállamok és más kulcsfontosságú érdekeltek támogatása érdekében számos szakpolitikai területen, úgymint: kivándorlást előkészítő/érkezést megelőző intézkedések, oktatás, foglalkoztatás és szakképzés, az alapszolgáltatásokhoz való hozzáférés, aktív részvétel és társadalmi befogadás. A Bizottság a koordinációs, finanszírozási és nyomonkövetési eszközeit is megerősítette. A cselekvési terv számos tagállamban elősegítette a nemzeti integrációs stratégiák kidolgozását vagy felülvizsgálatát, és információt biztosított az integrációs célú finanszírozás felhasználásával kapcsolatban. A nemzeti hatóságok több esetben is testreszabott technikai támogatást kaptak az integrációs politikájuk reformjának megtervezéséhez és végrehajtásához. A foglalkoztatás, az oktatás, az alapszolgáltatásokhoz való hozzáférés és a migránsok társadalmi befogadása terén továbbra is fennálló kihívások azonban azt jelzik, hogy további fellépésre van szükség, melyet az alábbiakban részletezünk. Az integrációval és a befogadással kapcsolatos legfontosabb adatok (EU-27, 2019) Amellett, hogy a migránsok lemaradással küzdenek olyan fontos területeken, mint az oktatás, a foglalkoztatás, a szegénység, a társadalmi kirekesztés és a lakhatás (lásd a fenti ábrákat), az alábbi területeken is kedvezőtlenül alakul a helyzetük: §Az EU-n kívül született fiatal migránsok (18–24 éves korosztály) közül sokkal több (21 %) a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatal, mint az EU-ban született fiatalok között (12,5 %), és ez az arány a migráns lányok és fiatal nők körében még magasabb (25,9 %). §A migránsok esetében valószínűbb, hogy egészségügyi problémáik megoldatlanul maradnak, aminek változatos okai lehetnek, mint például: az egészségbiztosítás hiánya vagy (egyes országokban) a tartózkodási engedéllyel rendelkező jogállás miatt korlátozott körű egészségbiztosítás, a szolgáltatások igénybevételének módjával kapcsolatos ismerethiány, pénzhiány, a migránsok hátrányos helyzetű területeken való koncentrációja, ahol kevésbé jellemző a színvonalas egészségügyi szolgáltatás, nyelvi akadályok, valamint az, hogy a nemzeti rendszerek nem veszik figyelembe a migránsok speciális igényeit. §Bár a vidéki területek lakosságán belül a migránsok aránya viszonylag alacsony (2,9 %), a legtöbb integrációs mutató tekintetében nemcsak a helyi lakossághoz, hanem a városban élő migránsokhoz képest is rosszabbak az eredményeik . Mivel számos vidéki területen általában hiányosak az alapszolgáltatások, könnyen előfordulhat, hogy a migránsoknak nem állnak rendelkezésre azok a konkrét segítő szolgáltatások, amelyekre szükségük lenne.

A 2016-os cselekvési terv végrehajtása során az is bebizonyosodott, hogy jóllehet a cselekvési terv által megcélzott területek továbbra is relevánsak, határozottabb fellépés szükséges annak érdekében, hogy előmozdítsuk a migráns nők integrációját és a migráns hátterű uniós polgárok befogadását, jobban bevonjuk a befogadó társadalmat az integrációs és befogadási politikákba és megerősítsük e politikák nyomon követését és értékelését. A Covid19-világjárványnak a migránsokra és a migráns hátterű uniós polgárokra gyakorolt hatása arra is felhívta a figyelmet, hogy hathatósabban kell fellépni az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférésük megkönnyítése érdekében. 3.Az integrációról és a befogadásról szóló cselekvési terv legfőbb elvei és értékei Az integrációval és befogadással kapcsolatos uniós tevékenységek közös elveken és értékeken alapulnak, amelyek a tagállamok számára is iránytűként kell, hogy szolgáljanak stratégiáik kidolgozása, végrehajtása vagy felülvizsgálata során. Ez igaz a szociális jogok európai pillére által meghatározott összes uniós befogadási politikára. Mindenkire kiterjedő befogadás A mindenkire kiterjedő befogadás azt jelenti, hogy az összes szakpolitka kiterjed mindenkire és mindenki érdekeit figyelembe veszi, beleértve a migránsokat és a migráns hátterű uniós polgárokat is. Ennek érdekében a szakpolitikákat úgy kell kiigazítani vagy átalakítani, hogy megfeleljenek a sokszínű társadalom igényeinek, figyelembe véve a különböző csoportok igényeit és az őket érintő kihívásokat. A migránsok integrációját elősegítő intézkedések nem mennek szükségszerűen az egyéb kiszolgáltatott vagy hátrányos helyzetű csoportokat támogató intézkedések rovására, és nem is szabad megengedni, hogy ez történjen. Ellenkezőleg: hozzájárulnak ahhoz, hogy a szakpolitikák általában véve befogadóbbá váljanak. Ez a cselekvési terv integrált megközelítést szorgalmaz a migránsok befogadásával kapcsolatban, és szoros szinergiát kíván teremteni az egyenlőséget és a társadalmi kohéziót célzó, már meglévő és jövőbeli uniós stratégiákkal, hogy mindenki teljes mértékben befogadásra leljen és részt vehessen az európai társadalmakban. A végrehajtása során különösen ügyelni fognak a szociális jogok európai pillérének végrehajtására vonatkozó, a közeljövőben elfogadásra kerülő cselekvési tervvel és a rasszizmus elleni uniós cselekvési tervvel való szoros összhangra. Ezenkívül biztosítani fogják a szinergiát a romák egyenlőségének, társadalmi befogadásának és részvételének előmozdítását célzó uniós stratégiai keretrendszerrel, az LMBTIQ-személyek egyenlőségéről szóló 2020–2025-ös stratégiával, az antiszemitizmus elleni küzdelemről szóló, közeljövőben elfogadandó stratégiával és az uniós polgárságról szóló jelentéssel. A cselekvési terv törekedni fog a különböző társadalmi csoportok közötti kapcsolatok és bizalom elmélyítésére, és az elszigetelődés és a szegregáció leküzdésére. Egy összetartóbb és mindenkit befogadó társadalom abban is segíthet, hogy megelőzzük a szélsőséges ideológiák valamennyi formájának terjedését, amelyek terrorizmushoz és erőszakos szélsőségességhez vezethetnek. A hatékonyabb megelőző intézkedések a társadalmi feszültségek és a szélsőséges ideológiák kezelésére is alkalmasak, és ezzel elősegítik az integrációt és a közösségek és az egyének békés egymás mellett élését. Az uniós radikalizálódástudatossági hálózat révén a Bizottság támogatja a radikalizálódás ellen a frontvonalban küzdő szakembereket egész Európában a bevált módszerek kialakításában, és biztosítja számukra azokat a készségeket, melyek az erőszakos szélsőségesség kezeléséhez, a reziliencia erősítésének és a szélsőségességtől való elfordulásnak a támogatásához, valamint a rehabilitációhoz és a társadalmi reintegrációhoz szükségesek. Az oktatás, a kultúra, az ifjúságpolitika és a sport is kínál lehetőséget a veszélyeztetett fiatalok befogadásának előmozdítására és kitörési esélyeinek javítására, hozzájárulva ezzel a radikalizáció megelőzéséhez és az Unión belüli kohézióhoz. Az e területeken dolgozó szakemberekkel és a helyi szereplőkkel való szoros együttműködés különösen eredményes lehet a radikalizálódás megelőzésében. A befogadás a tudattalan előítéletek kezelését és a mentalitás megváltoztatását is magában foglalja, valamint annak megváltoztatását is, hogy az embereknek milyen percepcióik vannak a másikkal kapcsolatban, és hogyan viszonyulnak az ismeretlenhez. Célzott támogatás szükség esetén Bár a szociálpolitikának általában véve inkluzívnak kell lennie mindenki számára, és figyelembe kell vennie a sokszínű társadalom szükségleteit, a befogadó országokban egyes csoportoknak és egyes területeknek célzott támogatásra van szükségük egyes sajátos kihívások leküzdéséhez. Az újonnan érkező migránsok gyakran számos kihívással szembesülnek az európai társadalmakba való integrációjuk során attól függően, hogy hogyan érkeztek, milyen készségszinttel és nyelvtudással rendelkeznek és milyen a hátterük. A szakpolitikai döntéshozóknak minden szakpolitikai területen célzott és testreszabott támogatási mechanizmusokat kell kialakítaniuk az újonnan érkezettek gyors beilleszkedésének elősegítésére. Ennek egyik eszközét jelenthetik például azok a kiegészítő tanfolyamok, melyek segítségével a magas szintű képzettséggel rendelkező migránsok a lehető legjobban kiaknázhatják készségeiket az új munkakörükben. A migrációs nyomással szembenéző tagállamok számára fokozott kihívást jelent ezen célzott intézkedések kialakítása vagy kiterjesztése, ezért őket kiemelten kell támogatni. A gyermekeknek fokozott védelemre és támogatásra van szükségük, és mindig szem előtt kell tartani a gyermek mindenek felett álló érdekét, különösen, ha kísérő nélküli gyermekekről van szó . A nemi esélyegyenlőséggel és a megkülönböztetés elleni küzdelemmel kapcsolatos prioritások általános érvényesítése A cselekvési terv figyelembe fogja venni az olyan egyéni jellemzők – pl. a nemi hovatartozás, a faji vagy etnikai származás, a vallási vagy világnézeti hovatartozás, a szexuális irányultság és a fogyatékosság – kombinációját, melyek sajátos kihívásokat jelentenek a migránsok számára. Építeni fog a 2020–2025-ös időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégiára, a 2020–2025-ös időszakra szóló rasszizmus elleni cselekvési tervre, a romák egyenlőségének, társadalmi befogadásának és részvételének előmozdítását célzó uniós stratégiai keretrendszerre, az LMBTIQ-személyek egyenlőségéről szóló stratégiára és a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló, a közeljövőben elfogadandó stratégiára, és kiegészíti ezeket. A migráns nők és lányok a migráns férfiakhoz és fiúkhoz képest több akadállyal szembesülnek, mivel gyakran kell strukturális akadályokat – például sztereotípiákat – leküzdeniük azzal kapcsolatban, hogy migránsok és egyben nők is. A nők esetében jellemzőbb, hogy egy családtagjuk után jönnek az EU-ba, és a háztartási feladataik megakadályozzák őket abban, hogy teljes mértékben részt vegyenek a munkaerőpiacon és az integrációs programokban, a készségfelmérésekben, az átképzésben és egyéb intézkedésekben, ha ezek nem nyújtanak segítséget az ilyen gondozási tevékenységekhez. A foglalkoztatásban lévő migráns nők esetében valószínűbb, hogy túlképzettek a munkakörükhöz képest, mint a helyi nők esetében. A migráns hátterű uniós polgárok továbbá gyakran szembesülnek nyílt vagy közvetett hátrányos megkülönböztetéssel és rasszizmussal lakás- vagy munkakeresés során, vagy a mindennapokban az iskolában, a közvetlen lakókörnyezetükben vagy a munkában. Ez a hátrányos megkülönböztetés egyes esetekben csak a migráns hátterük miatt éri őket, de súlyosbíthatja az etnikai vagy faji hovatartozásuk, valamint a vallási vagy világnézeti hovatartozásuk is. Az LMBTIQ -migránsok és a fogyatékossággal élő migránsok is többféle síkon szembesülhetnek hátrányos megkülönböztetéssel. Az integrációs folyamat támogatása minden szakaszban A migránsok sikeres integrációja egyaránt függ a korai cselekvéstől és a hosszú távú befektetéstől. Alapvető fontosságú, hogy a migránsok és az őket befogadó közösségek a migrációs folyamat során a lehető legkorábban támogatást kapjanak. Az integráció akár az EU-ba érkezésük előtt is megkezdődhet. A tagállamoknak ezért ahol csak lehetséges, kivándorlást előkészítő intézkedéseket (pl. képzést, orientációs tanfolyamokat) kell kidolgozniuk, vagy a meglévőket ki kell terjeszteniük, és hatékonyan össze kell azokat kapcsolni az érkezést követő intézkedésekkel az integrációs folyamat megkönnyítése és felgyorsítása érdekében, az áttelepítések és a magánszponzorálási programok kapcsán is. Az integráció azonban nem ér véget egy meghatározott időszakot követően. Ezért kulcsfontosságú, hogy a legfőbb szakpolitikák támogassák a folyamatban lévő befogadást és a tényleges részvételt. A 2021–2027-es időszakra javasolt többéves pénzügyi keret figyelembe veszi, hogy a teljes integrációs folyamat során szükség van befektetésekre, egy erre a célra szolgáló Menekültügyi és Migrációs Alap révén, továbbá hogy szükség van a foglalkoztatás, az oktatás, a szociális és az egészségügyi szolgáltatások, valamint a lakhatás terén nyújtott pénzügyi támogatásra a kohéziós politikai alapok – például az Európai Szociális Alap Plusz, az Európai Regionális Fejlesztési Alap – és egyéb alapok, például Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és az Erasmus+ révén. Az uniós hozzáadott érték maximalizálása több érdekelt felet tömörítő partnerségek révén Bár az integrációs és társadalmi politikák, például az oktatás, a foglalkoztatás, a lakhatás és az egészségügyi ellátás elsősorban a nemzeti kormányok felelősségi körébe tartoznak, az EU kulcsszerepet játszik ezek és az integráció összes többi szereplőjének támogatásában finanszírozás, gyakorlati eszközök kifejlesztése és koordinációs intézkedések, valamint releváns partnerségek létrehozása révén. Az integráció minden olyan faluban, városban és régióban zajlik, ahol migránsok élnek, dolgoznak és iskolába vagy sportegyesületbe járnak. A helyi szintnek kulcsfontosságú szerepe van az új hazájukba érkezők fogadásában és eligazításában. Emellett a civil társadalmi szervezetek, az oktatási intézmények, a munkaadók és a szociális-gazdasági partnerek, a szociális gazdasági szervezetek, az egyházak, a vallási és más világnézeti közösségek, az ifjúsági és diákszervezetek, a diaszpórák szervezetei és maguk a migránsok is nagyon fontos szerepet játszanak a valóban eredményes és átfogó integrációs politika megvalósításában. 4.Fellépések a főbb ágazati területeken

Ez a cselekvési terv meghatározza azokat az intézkedéseket, melyek segítségével határozottabban fellépünk és minden szinten összefogjuk a szereplőket az integráció és a befogadás mint közös cél elérése érdekében, hogy ezáltal összetartóbb és mindenki számára befogadó társadalmakat építsünk. Bár ez a cselekvési terv a harmadik országbeli állampolgárok integrációjára vonatkozó 2016. évi cselekvési terv eredményeire épít, új és szélesebb körű intézkedéseket javasol, melyek révén az EU és a tagállamok a legnagyobb hozzáadott értéket biztosíthatják és nagyobb hatást fejthetnek ki. Ezek az intézkedések kiegészítik a közelmúltban elfogadott esélyegyenlőségi stratégiákban foglalt intézkedéseket. A javasolt intézkedések széles körű konzultációkon alapulnak, amelyeket a Bizottság 2020 júniusa és októbere között folytatott le a szereplők széles körével. Ennek keretében sor került nyilvános konzultációra, valamint célzott konzultációkra a tagállamokkal, a helyi és regionális hatóságokkal, szociális és gazdasági partnerekkel, a munkáltatókkal, civil társadalmi szervezetekkel, alapítványokkal, nemzetközi szervezetekkel és migránsokkal, többek között menekültekkel is. I.Oktatás és képzés A kisgyermekkori neveléstől és gondozástól kezdve a felső- és felnőttoktatáson át az iskolarendszeren kívüli oktatásig az oktatás és a képzés az alapja a társadalomban való sikeres részvételnek, és az egyik leghatékonyabb eszköz arra, hogy befogadóbb társadalmakat építsünk. A Covid19-világjárvány még inkább rávilágított a befogadás és az oktatásbeli esélyegyenlőség fontosságára. A befogadás és a nemek közötti egyenlőség az európai oktatási térség hat dimenziójának egyike, melyeket 2025-re több konkrét kezdeményezés bevezetésével meg kell valósítani. Az oktatási rendszereink befogadóbbá tétele a digitális oktatási cselekvési tervnek is egyik alapvető célkitűzése. Az európai készségfejlesztési program előmozdítja az egész életen át tartó készségfejlesztést . Az iskolákban megvan a potenciál arra, hogy valóságos integrációs központtá váljanak a gyermekek és családjaik számára. A migráns és migráns hátterű gyermekek kisgyermekkori nevelésben és gondozásban való részvételének növelése – amennyiben e programok alkalmasak eltérő kulturális és nyelvi hátterű gyermekek nevelésére – nagyon kedvező hatással lehet a későbbi iskolai végzettségükre, többek között a befogadó ország nyelvének ismeretére, valamint szüleik és tágabb családjuk beilleszkedésére is. A közösségekkel, a segítő szolgálatokkal és a szülőkkel együttműködő iskolai környezet különösen jótékony hatású lehet a migráns hátterű gyermekek számára. Ennek megvalósítása érdekében a tanárokat fel kell vértezni az ahhoz szükséges készségekkel és erőforrásokkal, hogy képesek legyenek kulturálisan és nyelvileg sokszínű osztályokat tanítani, és a migráns hátterű gyermekeket az egész oktatásuk során támogatni. Az iskolai szegregáció elleni küzdelem, valamint a migráns és a helyi gyermekek közötti interakció ösztönzése is nélkülözhetetlen ahhoz, hogy oktatási rendszereink befogadóbbá váljanak. A demokrácia és az állampolgári ismeretek oktatásával és a kritikus gondolkodás képességének fejlesztésével az iskolák fontos szerepet játszanak annak megelőzésében, hogy a fiatalok erőszakos szélsőségességet valló ideológiákhoz, szervezetekhez és mozgalmakhoz csatlakozzanak. A fogyatékossággal élő migráns gyermekeknek még több támogatásra van szükségük ahhoz, hogy az oktatásban egyenlő esélyekkel vehessenek részt. A befogadás lesz a vezérmotívuma a gyermek jogairól szóló, a közeljövőben elfogadandó átfogó uniós stratégiának is, amely arra fog törekedni, hogy az összes gyermeket származására, képességeire, társadalmi-gazdasági hátterére, jogállására és tartózkodási státuszára való tekintet nélkül ugyanazon jogok és védelem illesse meg. Az ifjúsági ágazat, és különösen az ifjúsági munka segítheti a fiatal migránsokat abban, hogy nem formális tanulás révén készségeket és kompetenciákat sajátítsanak el. A felnőttkorba, illetve az iskolából a munkába történő átmenet különösen nagy kihívást jelenthet a nemrégiben érkezett migráns gyermekeknek, különösen a kísérő nélküli fiataloknak, nem utolsósorban azért, mert a támogató intézkedések sokszor csak addig érvényesek, amíg gyermek be nem tölti a 18 évet. Az átmenetre való előzetes felkészülés – például a tanulmányi teljesítményük támogatása, valamint a szakképzésbe és az ifjúsági garanciába való bevonásuk, továbbá coaching és mentorálás révén – különösen eredményes lehet. A harmadik országokban szerzett képesítések elismerésének megkönnyítése, a láthatóságuk előmozdítása és az európai/EU-s képesítésekkel való összehasonlíthatóságuk növelése – és ezzel egyidejűleg felzárkóztató kurzusok biztosítása a migránsoknak a külföldön végzett tanulmányaik kiegészítése céljából – alapfeltétele a migránsok gyorsabb és méltányosabb munkaerőpiaci befogadásának, és lehetővé teszi számukra a kompetenciáik és készségeik maradéktalan kiaknázását. Segíti továbbá a migránsokat abban, hogy tanulmányaikat folytatni tudják a befogadó országban, növelve ezzel a felsőoktatásban és az egész életen át tartó tanulásban való részvételüket. A befogadó ország nyelvének megtanulása nélkülözhetetlen a sikeres integrációhoz. A nyelvtanulás azonban nem fejeződhet be az érkezés után néhány hónappal. A nyelvoktatást a közép- és felsőfokú nyelvtanfolyamok esetében is támogatni kell, és a különböző csoportok igényeihez kell szabni. A nyelvi képzés más készségek fejlesztésével vagy munkatapasztalat-szerzéssel, valamint kísérő intézkedésekkel (pl. gyermekfelügyelet) történő párosítása különösen eredményesnek bizonyult a nyelvi képzéshez való hozzáférés és a képzési eredmények javításában. Végezetül a migránsoknak a befogadó társadalomban való teljes körű részvételéhez elengedhetetlen az is, hogy a lehető legkorábban megismerkedjenek a befogadó társadalom jogrendszerével, kultúrájával és értékeivel, például állampolgári ismereteket oktató tanfolyamok révén. Mit szeretnénk elérni ezen a területen? §Több migráns és migráns hátterű gyermek vegyen részt színvonalas és befogadó kisgyermekkori nevelésben és gondozásban. §A tanárok legyenek jobban felvértezve a szükséges készségekkel, és biztosítani kell számukra a megfelelő erőforrásokat és támogatást a kulturálisan és nyelvileg sokszínű osztályok sikeres kezeléséhez, amely mind a migráns, mind a helyi gyermekek javát szolgálná. §Jöjjenek létre az érdekelt feleket összefogó tanulóközösségek az iskolák, az egészségügyi és szociális szolgálatok és a szülők részvételével. §A nem uniós országokban szerzett képesítések elismerése legyen gyorsabb és könnyebb. §Több migráns vegyen részt átfogó, nyelvi képzésre és állampolgári ismeretek oktatására irányuló programokban, melyek az érkezésükkor kezdődnének és az integrációjuk teljes folyamata alatt tartanának. Mit fog tenni a Bizottság e célkitűzések támogatása érdekében? §Javítja az oktatásban való részvételt és a tanulmányi eredményeket az alábbiak révén: ⁃egy várhatóan 2021 elején megjelenő új eszköztár, amely gyakorlati iránymutatást nyújt a koragyermekkori nevelésbe és gondozásba való bevonáshoz; ⁃célzott támogatás a tanárok számára a kulturális, vallási és nyelvi sokszínűség osztályon belüli kezeléséhez szükséges kompetenciák fejlesztéséhez az Erasmus tanárképző akadémiák keretében; ⁃társaktól tanulás és társak közötti tanácsadás, hogy a tagállamok támogatást kapjanak az eredményes és inkluzív oktatáspolitikák kidolgozásához és végrehajtásához az európai oktatási térségben; ⁃célzott képzés biztosítása az ifjúságsegítőknek a kifejezetten a fiatal migránsok integrációjának támogatásához szükséges készségek elsajátításához. §Javítja a képesítések elismerését az alábbiak révén: ⁃az integrációért felelős nemzeti hatóságok és a képesítések elismeréséért felelős nemzeti központok (ENIC-NARIC hálózatok) közötti együttműködés előmozdítása; ⁃a menekültek képesítései átlátható elismerési gyakorlatainak támogatása az Erasmus program révén; ⁃a tagállamok közötti párbeszéd előmozdítása a migránsoknak szóló kiegészítő/felzárkóztató kurzusok biztosításával kapcsolatban; ⁃a migránsok tájékoztatása az elismerési gyakorlatokról, valamint a készségekről és képesítésekről az Europass portál kínálta lehetőségek teljes körű kiaknázásával; ⁃a képesítési rendszerek átláthatóságának előmozdítása, többek között az európai képesítési keretrendszer révén. §Együttműködik a tagállamokkal az átfogó és könnyen igénybe vehető nyelvtanulási programok finanszírozás és tapasztalatcsere révén történő további fejlesztése érdekében, a közép- és felsőfokú nyelvtanfolyamokat is beleértve. §Ösztönzi a párbeszédet a tagállamok között az állampolgári ismereteket oktató tanfolyamokkal kapcsolatos sikeres megközelítésekről. Ezen a területen a tagállamokat az alábbiakra ösztönözzük: §Növeljék a koragyermekkori nevelésben és gondozásban részesülő migráns és migráns hátterű gyermekek számát, biztosítva egyúttal, hogy a koragyermekkori nevelési és gondozási programok alkalmasak legyenek az eltérő kulturális és nyelvi hátterű gyermekek nevelésére. §Biztosítsák, hogy a külföldi képesítések elismerésére szolgáló eljárások gyorsak, méltányosak, átláthatóak és megfizethetőek legyenek. §A tanárképzésben kezeljék kiemelten fontos készségként a kulturálisan és nyelvileg sokszínű osztályok kezelését, valamint a tanulók egyéni nyelvi hátterének értékelését és mozgósítását, és biztosítsák a tanároknak az ehhez szükséges erőforrásokat. §Dolgozzanak ki kifejezetten az olyan, kísérő nélküli kiskorúaknak szóló támogatási programokat, akik már elérték a tankötelezettség felső korhatárát, és dolgozzanak ki a kísérő nélküli kiskorúaknak szóló programokat a felnőttkorba való átlépésről. §Biztosítsák, hogy az iskola utáni szabadidős tevékenységek és sportok hozzáférhetőek és megfizethetőek legyenek. §A kezdeti integrációs szakaszt követően is biztosítsanak támogatást a nyelvtanuláshoz a kezdő vagy középfokú szintet meghaladó nyelvtudás elérése érdekében. §Teljes mértékben aknázzák ki az uniós finanszírozási lehetőségeket – ideértve az Európai Szociális Alap Pluszt, a Menekültügyi és Migrációs Alapot és az Európai Regionális Fejlesztési Alapot – az oktatással, készségfejlesztéssel és nyelvi képzéssel kapcsolatos programok és intézkedések támogatására, a nemzeti és regionális szinten feltárt szükségleteknek megfelelően. II.Foglalkoztatás és készségek A migránsok az uniós munkaerő jelentős hányadát teszik ki. A Covid19-válság csak még jobban rávilágított arra, hogy milyen jelentős szerepet játszanak az európai országok gazdaságában és munkaerőpiacain. Sok migráns olyan készségekkel érkezik Európába, amelyek az itteni munkaerőpiacokon nagyon keresettek, sokszor mégsem sikerül elérniük, hogy a munkaerőpiacon kellőképpen értékeljék ezeket a készségeket, és így nem találnak a készségszintjüknek megfelelő munkát. A migráns nők esetében különösen nagy a veszélye annak, hogy olyan munkakörben helyezkednek el, amelyhez képest túlképzettek, ami a készségeik értékének csökkenéséhez vezethet. Általában nagyobb akadályokba ütköznek és kevésbé tudják igénybe venni a támogatásokat. Foglalkozni kell azokkal a kihívásokkal is, amelyekkel a fogyatékossággal élő migránsok szembesülnek, hogy ők is érvényesülhessenek a munkaerőpiacon. Az európai készségfejlesztési program mindenkit támogatni kíván, a migránsokat is beleértve, készségeik gyarapításában, fejlesztésében és kiaknázásában. Ezenkívül a közelmúltban több tagállamban is kifejlesztettek olyan innovatív eszközöket, melyek segítségével gyorsan felmérhetők a migránsok készségei. A kivándorlást megelőző szakaszban végzett készségfelmérések segíthetnek a migránsoknak a minél gyorsabb munkaerőpiaci integrációban, különösen az áttelepítési és kiegészítő lehetőségeket kínáló programok keretében. A migráns vállalkozók hozzájárulnak a gazdasági növekedéshez, munkahelyeket teremtenek és elősegíthetik a Covid19-válságot követő helyreállítást is. Azonban több kihívással is szembesülnek, mint például a kapcsolati hálók hiánya, hitelfelvételi nehézségek vagy a szabályozási és pénzügyi keretrendszer nem megfelelő ismerete. A pénzügyi információkhoz való hozzáférés és a nagyobb mértékű pénzügyi tájékozottság sokat segíthet e kihívások leküzdésében. A pénzügyi szolgáltatások rendelkezésre állása és elérhetősége alapvetően fontos minden migráns számára ahhoz, hogy maradéktalanul részt tudjon venni egy ország gazdaságában, vagy stabil életkörülményeket tudjon teremteni magának és a családjának, például hazautalások révén. A digitális pénzügyi szolgáltatások megkönnyítik a pénzügyi szolgáltatások igénybevételét. A migránsok és migráns hátterű uniós polgárok eredményes munkaerőpiaci befogadása számos szereplő aktív együttműködését igényli, ideértve a helyi, regionális, nemzeti és európai szintű hatóságokat, a civil társadalmi szervezeteket, a gazdasági és szociális partnereket és a munkáltatókat.

A migránsok munkaerőpiaci részvételét különösen hathatósan segítheti a színvonalas szakképzés, amely erőteljes munkaalapú tanulási dimenzióval is párosul. A szakképzésben való részvételük útjában azonban még mindig vannak akadályok. Mit szeretnénk elérni ezen a területen? §A legfontosabb munkaerőpiaci szereplők és maguk a migránsok között jöjjön létre szorosabb együttműködés uniós, nemzeti és helyi szinten. §A migráns vállalkozók, többek között a szociális vállalkozók kapjanak nagyobb támogatást azáltal, hogy megkönnyítik számukra a finanszírozás, a képzés és a tanácsadás igénybevételét. §Növekedjen a migráns nők munkaerőpiaci részvétele. §A migránsok készségeinek felmérése legyen eredményesebb és gyorsabb. A továbbképzéshez és az átképzéshez folyamatos támogatást kell adni, többek között a nem formális és informális tanulás eredményeit érvényesítő eljárások révén. §Több migráns vegyen részt színvonalas szakképzésben. Mit fog tenni a Bizottság e célkitűzések támogatása érdekében? §Együttműködik a szociális és gazdasági partnerekkel egy több érdekelt felet összefogó megközelítés előmozdítása érdekében az európai integrációs partnerség révén . §Támogatja a munkáltatókat csereprogramok és társaktól való tanulás formájában, a Munkáltatók együtt az integrációért kezdeményezésre építve. §Támogatást nyújt a befogadó vállalkozáshoz az InvestEU keretében nők és férfiak számára is, a migráns vállalkozókat is beleértve, valamint előmozdítja a befogadó mentorálási programokat. §Megkönnyíti a készségek felmérését és érvényesítését az alábbiak révén: ⁃A készségfelméréssel kapcsolatos tapasztalatok megosztása és széles körű elterjesztése az európai integrációs hálózaton, az állami foglalkoztatási szolgálatok európai hálózatán és a frissített Europass platformon keresztül. ⁃A harmadik országbeli állampolgárok készségprofil-készítő uniós eszközének továbbfejlesztése és használatának ösztönzése a hatóságok és más szervezetek körében, az érkezést megelőzően is, különösen áttelepítés és kiegészítő lehetőségek esetén. §Támogatja a migráns háttérrel rendelkezőket a közeljövőben elfogadásra kerülő Polgárok, egyenlőség, jogok és értékek program keretében. Ezen a területen a tagállamokat az alábbiakra ösztönözzük: §A harmadik országbeli állampolgárok készségprofil-készítő uniós eszközét már a korai szakaszban is alkalmazzák, különösen a menedékkérők, a menekültek és a migránsok esetében, és fejlesszék a nem formális tanulás érvényesítésére szolgáló eljárásokat. §Hívják fel a figyelmet a munkaerő-toborzási folyamat során és a munkahelyen tapasztalható hátrányos megkülönböztetésre, és fokozzák a hátrányos megkülönböztetés ellen irányuló intézkedéseiket. §Ösztönözzék a vállalkozásindítást a migránsok között testreszabott képzési és mentorálási programok révén, a vállalkozásokat támogató struktúrák migránsok előtti megnyitásával és a vállalkozásindításnak az integrációs programokba történő beillesztésével. §Teljes mértékben aknázzák ki az uniós finanszírozási lehetőségeket – ideértve az Európai Szociális Alap Pluszt és az Európai Regionális Fejlesztési Alapot – a munkaerőpiaci integrációval kapcsolatos programok és intézkedések támogatására, a nemzeti és regionális szinten megállapított szükségleteknek megfelelően. III.Egészségügy Az egészségügyi szolgáltatásokhoz való elégtelen hozzáférés jelentős akadálya lehet az integrációnak és a befogadásnak, mivel lényegében az élet összes területét érinti, a foglalkoztatást és az oktatást is beleértve. A migránsokat sajátos és nehezen kiküszöbölhető korlátok akadályozzák az egészségügyi szolgáltatások igénybevételében: adminisztratív akadályok, a tartózkodásuk bizonytalan időtartama miatti félelmek, hátrányos megkülönböztetés, információhiány, az egészségügyi rendszer nem megfelelő ismerete, valamint nyelvi és interkulturális akadályok. A migráns nőknek még több kihívással kell szembenézniük, mivel jellemzően kevésbé beszélik a befogadó ország nyelvét, szociális kapcsolatrendszerük fejletlenebb, és több feladat hárul rájuk a gyermeknevelés terén és a családban. A Covid19-világjárvány rávilágított arra, hogy az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés terén mélyen gyökerező egyenlőtlenségek állnak fenn. Arra is rávilágított, hogy ezek az egyenlőtlenségek a társadalom egészére nézve is kockázatot jelentenek. A migránsok esetében valószínűbb, hogy olyan munkakörben dolgoznak, amelyben szoros kontaktusba kerülnek másokkal, és ezért ők is és családjuk is jobban ki vannak téve a Covid19-fertőzés és más fertőző betegségek kockázatának. A mentális egészség kritikus fontosságú a migránsok integrációja szempontjából. Bár a migránsoknál, különösen a menekülteknél nagyobb a kockázata a mentális egészségi problémák kialakulásának a származási országukban elszenvedett trauma, a migrációs útjuk során tapasztalt nehézségek vagy az érkezést követő tapasztalatok, például a társadalmi elszigetelődés vagy a hátrányos megkülönböztetés miatt, mégis sokszor nehézséget jelent számukra a mentális egészségügyi ellátás igénybevétele. Mit szeretnénk elérni ezen a területen? §A migránsok és migráns hátterű uniós polgárok kapjanak tájékoztatást a jogaikról, és egyenlő feltételekkel vehessék igénybe a rendszeres egészségügyi – többek között mentális egészségügyi – ellátást, a nemzeti jogszabályok és gyakorlat szerinti feltételeknek megfelelően. §Az egészségügyi ellátás igénybevételének megkönnyítésekor teljes mértékben figyelembe kell venni azokat a sajátos kihívásokat, melyekkel a migráns nők szembesülnek, a terhesgondozást és az anyák szülést követő egészségügyi ellátását is beleértve. Mit fog tenni a Bizottság e célkitűzések támogatása érdekében? §Előmozdítja a migránsok egészségügyi ellátáshoz való hozzáférését az alábbiak révén: ⁃Kifejezetten e célból indított projektek finanszírozása a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap keretében, a migráns hátterű emberek vonatkozásában pedig befogadási intézkedések finanszírozása a közeljövőben elfogadásra kerülő Polgárok, egyenlőség, jogok és értékek program keretében; ⁃Együttműködik a tagállamokkal annak érdekében, hogy uniós alapok, mint például az Európai Szociális Alap Plusz és az Európai Regionális Fejlesztési Alap révén előmozdítsák a színvonalas és megfizethető egészségügyi ellátáshoz való egyenlő hozzáférést. §Támogatja és előmozdítja a tagállamok közötti eszmecserét az alábbiakkal kapcsolatban: ⁃Kifejezetten migránsokat célzó megelőzési és egészségfejlesztési programok, megfelelő felkeresési eszközökkel kísérve; ⁃Mentális egészségügyi és rehabilitációs ellátásokhoz való hozzáférés. Ezen a területen a tagállamokat az alábbiakra ösztönözzük: §Biztosítsanak képzést az egészségügyi dolgozóknak a sokszínűség kezelésével és a különféle migráns csoportok (traumát elszenvedett migránsok, az emberkereskedelem vagy a nemi alapú erőszak áldozatai, kísérő nélküli kiskorúak, idős korúak, fogyatékossággal élők stb.) szükségleteivel kapcsolatban, felhasználva az uniós egészségügyi programok keretében kidolgozott különféle projekteket és képzési anyagokat. §Könnyítsék meg a migránsok számára az általános egészségügyi – többek között mentális egészségügyi – ellátás igénybevételét a szükségleteikhez igazított ellátás biztosításával és a hátrányos megkülönböztetés visszaszorításával. §Teljes mértékben aknázzák ki az uniós finanszírozási lehetőségeket – ideértve az Európai Szociális Alap Pluszt, a Menekültügyi és Migrációs Alapot és az Európai Regionális Fejlesztési Alapot – az egészségügyi ellátáshoz való hozzáféréssel kapcsolatos programok és intézkedések támogatására, a nemzeti és regionális szinten feltárt szükségleteknek megfelelően. IV.Lakhatás A megfelelő és megfizethető lakhatás elérhetősége a sikeres integráció kulcsfontosságú tényezője. A lakhatási körülmények nagyban meghatározzák a foglalkoztatási és iskoláztatási lehetőségeket, valamint a migránsok és a befogadó közösségek közötti interakciót. A rossz lakhatási körülmények és a szegregáció növelheti a társadalmi csoportok közötti szakadékot, ami aláássa a társadalmi kohéziót. A növekvő lakhatási költségek, a megfizethető vagy szociális bérlakások alacsony száma és a lakáspiacon jelentkező hátrányos megkülönböztetés megnehezíti a migránsok számára, hogy megfelelő és hosszú távú lakhatási megoldást találjanak. Bár a lakáspolitika nemzeti hatáskörbe tartozik, a Bizottság fontos szerepet játszhat azáltal, hogy támogatja a tagállamokat és a helyi és regionális önkormányzatokat a kihívások leküzdésében és előmozdítja a befogadó lakhatási megoldásokat.

Az elmúlt években több uniós országban is számos innovatív lakhatási megoldást dolgoztak ki, többek között uniós finanszírozás segítségével. A partnerségi alapú megközelítések, a co-housing (közösségi lakóhelyek) és a lakhatás foglalkoztatással és szociális szolgáltatásokkal való párosítása különösen ígéretes modelleknek bizonyultak, melyek előmozdítják a befogadást és a közösségépítést. Amint azt az épületkorszerűsítési program keretében bejelentette, a Bizottság létre fogja hozni a megfizethető lakhatást szolgáló kezdeményezést a fentebb említett sikeres kezdeményezések további végrehajtásának és elterjesztésének érdekében. Azon menedékkérők önálló lakhatásának biztosítása, akik nagy valószínűséggel védelemben fognak részesülni, felgyorsíthatja az integrációs folyamatot, különösen ha az integrációs támogatás korai biztosításával párosul. Mit szeretnénk elérni ezen a területen? §A migránsok és a migráns hátterű uniós polgárok számára legyen elérhető a megfelelő és megfizethető lakhatás, többek között a szociális bérlakások. §A tagállamoknak, valamint a helyi és regionális önkormányzatoknak számos eszköz és bevált gyakorlat álljon rendelkezésére a lakáspiacon tapasztalható hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemhez. §A befogadást elősegítő és a szegregáció ellen ható innovatív lakhatási megoldások az egész EU-ban széles körben terjedjenek el. Mit fog tenni a Bizottság e célkitűzések támogatása érdekében? §Együttműködik a tagállamokkal a nem szegregált, megfelelő és megfizethető lakhatás, többek között a szociális lakhatás előmozdításában és a lakhatást kísérő integrációs szolgáltatások uniós alapok révén történő biztosításában, ideértve különösen az Európai Regionális Fejlesztési Alapot, az Európai Szociális Alap Pluszt, a Menekültügyi és Migrációs Alapot és az InvestEU-t. §Előmozdítja a tagállamok, városok, falvak és régiók között a kölcsönös tanulást a lakáspiacon tapasztalható hátrányos megkülönböztetés leküzdése és a lakóhelyi szegregáció csökkentése terén az európai integrációs hálózat, az integrációval foglalkozó városi akadémia és a Menekültügyi és Migrációs Alapból történő finanszírozás segítségével. §Előmozdítja a menedékkérők – különösen a családok – önálló lakhatását célzó modelleket (a közösségi lakhatás helyett), valamint terjeszti és megnöveli azokat a sikeres innovatív modelleket, amelyek a nemzetközi védelemben részesülők számára befogadó és megfizethető lakhatást biztosítanak. Ezen a területen a tagállamokat az alábbiakra ösztönözzük: §Biztosítsanak integrált megközelítést és hangolják össze a lakhatási politikákat a foglalkoztatáshoz, oktatáshoz, egészségügyi ellátáshoz és szociális szolgáltatásokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos politikákkal. §A menekültek és azon menedékkérők számára, akik nagy valószínűséggel nemzetközi védelemben fognak részesülni, biztosítsanak testreszabott és önálló lakhatási megoldásokat, és segítsék elő, hogy a menedékkérők zökkenőmentesen át tudjanak állni az önálló életvitelre azt követően, hogy nemzetközi védelemben részesültek. §Használják ki teljes körűen az uniós alapokat – például az Európai Regionális Fejlesztési Alapot, a Menekültügyi és Migrációs Alapot és az InvestEU-t – a megfelelő és megfizethető lakhatás, többek között a szociális lakhatás előmozdítására a nemzeti és regionális szinten azonosított igényeknek megfelelően, valamint használják ki az Európai Szociális Alap Pluszt is a lakáshoz jutás támogatására. 5.Az összes ágazati területen történő eredményes integrációt és befogadást elősegítő intézkedések I.Erős partnerségek kiépítése az eredményesebb integrációs folyamat érdekében Az integráció egy társadalmi folyamat, amelyben a felelősség nem egyetlen csoportra hárul, hanem számos szereplő között oszlik meg, ideértve a migránsokat, a befogadó közösségeket, a hatóságokat és a közintézményeket, a szociális és társadalmi partnereket, az egyházakat, a vallási és egyéb világnézeti közösségeket és a magánszektort. A tartós és sikeres integrációnak alapfeltétele, hogy a migránsok és a befogadó közösségek is aktívan bekapcsolódjanak az integrációs folyamatba. A Bizottság törekedni fog arra, hogy az összes szereplőt képessé tegye arra, hogy önállóan bekapcsolódhasson ebbe a folyamatba, azáltal, hogy a különböző kormányzati szinteken több érdekelt felet tömörítő erős és hosszú távú partnerségeket épít ki. Ennek során a Bizottság támaszkodni fog az együttműködés olyan sikeres példáira, mint a migránsok és menekültek befogadását célzó partnerség az uniós városfejlesztési menetrend keretében, az európai integrációs partnerség a szociális és gazdasági partnerekkel és a vidéki régiókkal kialakítandó partnerség, melyet a vidéki térségekre vonatkozó, a közeljövőben kialakítandó hosszú távú jövőkép keretében dolgoznak ki. Az intézkedések maximális hatékonysága érdekében azt is fontos biztosítani, hogy az összes kormányzati szint – az európai, nemzeti, makrorégiós, határokon átnyúló, regionális és helyi szint – teljes mértékben részt vegyen az integrációs stratégiák kialakításában és végrehajtásában. Mit szeretnénk elérni ezen a területen? §Az összes releváns érdekelt fél legyen képes hozzájárulni az integrációs folyamathoz. §Több érdekelt felet összefogó partnerségek jöjjenek létre uniós, nemzeti, regionális és helyi szinten. §Strukturált és nyitott párbeszéd jöjjön létre a Bizottság és az integráció legfontosabb érdekelt felei között. Mit fog tenni a Bizottság e célkitűzések támogatása érdekében? §Támogatja a tagállamokat az alábbiak révén: ⁃Megerősíti az európai integrációs hálózatot és felhasználja a tagállamok támogatására a nemzeti integrációs stratégiáik és cselekvési terveik kidolgozásában, aktualizálásában és végrehajtásában; ⁃Célzott finanszírozást és kapacitásépítést biztosít a tagállamoknak az integráció legfontosabb érdekelt felei közötti nemzeti, regionális vagy helyi szintű együttműködés előmozdításához; ⁃Európa-szerte átülteti és széles körben terjeszti a foglalkoztatás, készségfejlesztés és a társadalmi befogadás terén megjelenő innovatív megoldásokat az Európai Szociális Alap Plusz, valamint a transznacionális együttműködés és partnerség segítségével. §Támogatja a helyi és regionális hatóságokat az alábbiak révén: ⁃Partneri együttműködést kezd a Régiók Bizottságával egy politikai párbeszéd indítása érdekében, és előmozdítja az integrációval kapcsolatos tanulást és eszmecserét a helyi és regionális önkormányzatok számára; ⁃Kibővíti az integrációval foglalkozó városi akadémiát egy átfogó kapacitásépítési programmá az integráció területén működő helyi, regionális és nemzeti szintű politikai döntéshozók és gyakorlati szakemberek számára; ⁃Erősíti a vallások közötti párbeszédet a közösségek között, és támogatja a városokat a radikalizálódás megelőzésében a gyakorlati szakembereknek és a helyi szereplőknek nyújtott pénzügyi támogatás, iránymutatás és képzés révén, többek között az uniós radikalizálódástudatossági hálózat és az „Uniós városok a radikalizálódás ellen” kezdeményezés, valamint annak jövőbeli formái keretében; ⁃Feltárja a vidéki partnerségekben rejlő lehetőségeket a migránsok vidéki területeken való befogadásának és integrációjának biztosítása céljából. §Elősegíti a befogadó közösségek önálló cselekvését az alábbiak révén: -A helyi és regionális önkormányzatok kapacitásépítése, hogy a helyi közösségek részt vehessenek az integrációs intézkedések és programok kidolgozásában és végrehajtásában; -A migránsok és a befogadó közösségek által közösen kidolgozott önkéntes tevékenységeket előmozdító projektek finanszírozása; -Mentorálási programok ösztönzése a helyi közösségek és az újonnan érkezett migránsok között. §Támogatja a civil társadalmat az alábbiak révén: -Rendszeres konzultáció és párbeszéd a civil társadalmi szervezetekkel és a diaszpórák szervezeteivel, például az éves Európai Migrációs Fórum révén. §Támogatja a szociális és gazdasági partnereket és a munkáltatókat az alábbiak révén: -Az európai integrációs partnerség megvalósítása a szociális és gazdasági partnerekkel, és támogatás nyújtása a munkáltatóknak (lásd a Foglalkoztatás c. részben foglalt intézkedéseket). §Támogatja az alapítványokat és más szociális gazdasági szervezeteket az alábbiak révén: -Strukturális párbeszéd kialakítása a migránsok integrációjáról és azon lehetséges eszközök feltárása, melyek révén együtt lehet működni az alapítványokkal és az alapítványokkal együttműködő szervezetekkel. II.Nagyobb lehetőségek az uniós finanszírozás számára a 2021 és 2027 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretben A tagállamok integrációs és befogadási intézkedéseinek uniós finanszírozás révén történő támogatása továbbra is prioritást fog jelenteni a Bizottság számára. A finanszírozást közvetlenül a Bizottság fogja végezni, vagy megosztott irányítás keretében a tagállamok programjain keresztül fog történni. Mivel az integráció hosszú távú és számos területet érintő folyamat, a különböző területeken más és más uniós alapokból történik a finanszírozás.





Az integrációt és a befogadást finanszírozó legfontosabb uniós alapok a 2014–2020-as időszakban A 2021 és 2027 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret esetében a Bizottság javasolta, hogy a jövőbeli Menekültügyi és Migrációs Alap (MMA) elsősorban az integráció korai szakaszaiban végrehajtott, testreszabott intézkedéseket, valamint horizontális intézkedéseket támogasson. A migránsok munkaerőpiaci integrációját és társadalmi befogadását pedig az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) keretében lehetne finanszírozni. Az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) az infrastruktúra, felszerelések, valamint az oktatási, foglalkoztatási, lakhatási, szociális, egészségügyi és gyermekgondozási szolgáltatásokhoz való hozzáférés finanszírozása révén támogatja a befogadást. Az integráció szempontjából releváns területeken az ESZA+, az MMA és az ERFA keretében nyújtott támogatásoknak kiegészítő jellegűnek kell lenniük, és más uniós alapokkal és programokkal – különösen az Erasmus+-szal, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközzel, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alappal (EMVA) és az InvestEU-val – szinergiában kell működniük a társadalmi befogadás integrált módon történő támogatása érdekében. Ezenkívül kérésre a technikai támogatási eszköz keretében is nyújtható technikai támogatás a tagállamok számára az integrációs és befogadási politikáik kidolgozásához vagy továbbfejlesztéséhez. A migráns hátterű uniós polgárok befogadását célzó különleges intézkedések az elkövetkező időszakra szóló Polgárok, egyenlőség, jogok és értékek program keretében is kaphatnak finanszírozást. A helyi és regionális önkormányzatok kulcsfontosságú szerepet játszanak az integrációs folyamatban, de sokszor nincs elegendő erőforrásuk az integrációs intézkedések végrehajtásához, vagy nehézséget okoz számukra az uniós finanszírozáshoz való hozzáférés. A 2021 és 2027 közötti időszakra szóló új többéves pénzügyi kerettel összefüggésben a Bizottság javasolta, hogy az uniós finanszírozáshoz való hozzáférésük megkönnyítése érdekében jobb tájékoztatást kell biztosítani számukra, és jobban be kell őket vonni a megosztott irányítás alatt működő releváns nemzeti programok kidolgozásába, végrehajtásába és felülvizsgálatába. Mit szeretnénk elérni ezen a területen? §Az integráció finanszírozását a tagállamok tekintsék prioritásnak az integrációt elősegítő uniós alapok keretében, a nemzeti és regionális szinten meghatározott szükségleteknek megfelelően. §A tagállamok és az integrációban érintett legfontosabb érdekelt felek, így a helyi és regionális önkormányzatok számára váljon könnyebbé az integrációhoz és befogadáshoz nyújtott uniós támogatáshoz való hozzáférés §A potenciális kedvezményezetteknek jobban fel kell hívni a figyelmét az integrációval kapcsolatos uniós szintű finanszírozási lehetőségekre. §Az integráció szempontjából releváns uniós alapokat kezelő hatóságok hangolják össze az intézkedéseiket makroregionális, nemzeti, regionális és helyi szinten. §Az uniós források programozásában és felhasználásában meg kell erősíteni összes releváns érdekelt féllel, különösen a helyi és regionális önkormányzatokkal való partneri együttműködést. §Gyakrabban kell használni az integrációs tevékenységek finanszírozására szolgáló innovatív eszközöket. Mit fog tenni a Bizottság e célkitűzések támogatása érdekében? §Rendszeres eszmecseréket szervez a Menekültügyi és Migrációs Alap, az Európai Szociális Alap Plusz, az Európai Regionális Fejlesztési Alap és más uniós alapok, például az Erasmus+ és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap irányító hatóságaival. §Javaslatot tesz egy európai gyermekgaranciára az unió leghátrányosabb helyzetű gyermekeit, többek között a migráns hátterű gyermekeket sújtó szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem jegyében. §Webinárium-sorozatot dolgoz ki a hatóságok és civil társadalmi szervezetek számára, valamint kidolgoz egy útmutatót is az uniós alapok integrációs célú, a 2021–2027-es programozási időszakban való felhasználására vonatkozóan. §Ösztönzi a beruházásokat az InvestEU szociális beruházásokra és készségekre vonatkozó keretén belül az oktatás és a képzés, a társadalmi infrastruktúra (iskolák, egyetemek, kórházak, tartós gondozás, megfizethető és hozzáférhető lakhatás), a mikrofinanszírozás, a szociális vállalkozások és a szociális innováció terén, melyek a migránsok számára is előnyösek. §Köz-magán társulásokat hoz létre (pl. alapítványokkal és magánadományozókkal). Az integrációs célra szánt uniós források felhasználása tekintetében a tagállamokat az alábbiakra ösztönözzük: §Teljes mértékben használják ki az uniós forrásokat az integráció előmozdítására a nemzeti és regionális szinten megállapított igényeknek megfelelően. Ez magában foglalhat az oktatás, a foglalkoztatás, a lakhatás és az egészségügyi és szociális ellátások terén eszközölt beruházásokat, valamint kapacitásépítési intézkedéseket és a szegregáció és a hátrányos megkülönböztetés leküzdésére irányuló intézkedéseket. §Nemzeti, makroregionális, regionális és helyi szinten biztosítsanak összehangolt megközelítést az integrációt és a befogadást segítő uniós források programozásában és felhasználásában. §Növeljék a magánszférabeli érdekelt felek részvételét az integrációs intézkedésekben innovatív eszközök, partnerségek és ösztönzők révén. §Könnyítsék meg az uniós forrásokhoz való hozzáférést a helyi és a regionális önkormányzatok számára, kifejezetten nekik szóló pályázati felhívások révén. §Tegyenek megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy a potenciális kedvezményezettek tudomást szerezzenek az integrációt és a befogadást segítő uniós finanszírozási lehetőségekről. §Vonják be a helyi és regionális önkormányzatokat, a civil társadalmi szervezeteket – többek között a migránsokat és a diaszpórákat képviselő szervezeteket – és a szociális és gazdasági partnereket a 2021–2027-es időszakra szóló uniós alapok (MMA, ESZA+ és ERFA) programjainak kidolgozásába, felülvizsgálatába, végrehajtásába és nyomon követésébe. §Helyreállítási és rezilienciaépítési terveikben vegyék figyelembe a migránsok és gyermekeik (pl. egészségügyi, foglalkoztatási és oktatási) helyzetét. §Vegyék igénybe a technikai támogatási eszközt az integrációs és befogadási politikák különböző területeket érintő testreszabott reformjainak megtervezésében, kidolgozásában és bevezetésében. III.A részvétel és a befogadó társadalommal való kapcsolatok előmozdítása A nyitott, sokszínű és befogadó társadalmak megteremtése olyan folyamat, melyhez mind a migránsok, mind a befogadó társadalom részéről elköteleződésre van szükség. A migránsok és migráns hátterű uniós polgárok bevonása az egyeztetési és döntéshozatali folyamatokba, valamint az e folyamatokban való aktív részvételük elősegítheti az önálló fellépésüket, és biztosíthatja, hogy az integrációs és befogadási politikák eredményesebbek legyenek és jobban tükrözzék a valós igényeket. Ezért hozta létre a Bizottság a migránsok véleményével foglalkozó szakértői csoportot, amely migránsokból és az érdekeiket képviselő szervezetekből áll, és amellyel a Bizottság konzultálni fog a migráció, a menekültügy és az integráció terén a jövőben elfogadandó uniós politikák kidolgozása és végrehajtása során. Nagyon fontos, hogy a migránsok és a helyi közösségek közötti találkozásokhoz és interakciókhoz teret és lehetőséget biztosítsunk – legyen ez akár az iskolában, a munkahelyen, a sportegyesületekben vagy a közvetlen lakókörnyezetben –, mert ezzel elősegíthetjük a befogadást és az összetartóbb társadalmak létrejöttét. Alapvető fontosságú továbbá az interkulturális párbeszéd, a vallási közösségek közötti párbeszédet is beleértve. A migránsok befogadó társadalomban való részvételének és interakcióinak támogatásához arra is szükség van, hogy a helyi közösségeknek lehetőséget adjunk arra, hogy jobban megismerjék a közösségükbe érkező embereket és azok hátterét. A magánszponzorálási programok nemcsak abban segíthetik a tagállamokat, hogy növeljék a védelemre szoruló személyek (áttelepítés, humanitárius befogadás és egyéb kiegészítő lehetőségek révén történő) elhelyezéséhez szükséges férőhelyek számát, hanem abban is, hogy ezeket az embereket sikeresen integrálják az őket fogadó befogadó közösségekbe, amelyek tudatában vannak az érkezésüknek és fel vannak rá készülve. Az oktatás, a kultúra és a sport helyi szinten közelebb hozza egymáshoz az embereket. Segít leküzdeni az idegengyűlöletet, a kirekesztést, a radikalizálódást és a „mi kontra ők” narratívákat, miközben erősíti a kölcsönös tiszteletet és a migránsok helyi közösséghez tartozásának érzését. Az Európai Szolidaritási Testület és a hasonló ifjúsági programok keretében a fiatal önkéntesek olyan projekteken dolgozhatnak, melyek az identitás, a kultúra és a kulturális sokszínűség kérdésével foglalkoznak, segítenek az előítéletek és a konfliktusok kezelésében, és erősítik a kölcsönös tiszteletet és megértést. A tagállamok közötti eszmecsere előmozdítása és a migránsok bevonása a releváns uniós programok kidolgozásába és végrehajtásába hozzájárulhat a migránsoknak a társadalmainkban való aktívabb részvételéhez és a megértés elmélyítéséhez az olyan területeken, mint a nemek közötti egyenlőség és az LMBTIQ személyek egyenlősége, valamint a rasszizmus, az idegengyűlölet és az antiszemitizmus elleni küzdelem. A migrációval és az integrációval kapcsolatos tájékozottság az előítéletek és a társadalmi polarizáció leküzdését is elősegíti. Az európaiak többsége (61 %) azonban úgy érzi, hogy nem eléggé tájékozott vagy egyáltalán nem tájékozott a migráció és az integráció kérdésében . Kulcsfontosságú együttműködni a média képviselőivel, az oktatási intézményekkel és a civil társadalmi szervezetekkel annak érdekében, hogy az uniós polgárok jobban ismerjék a migrációval és az integrációval kapcsolatos valós tényeket. Mit szeretnénk elérni ezen a területen? §Több migráns és migráns hátterű uniós polgár vegyen részt a helyi, regionális, nemzeti és európai szintű konzultatív és döntéshozatali folyamatokban.

§Legyen több lehetőség a migránsok, a migráns hátterű uniós polgárok és a helyi közösségek közötti érintkezésre és párbeszédre, például a művészeten, a kultúrán, a sporton és általában véve a társadalmi életen keresztül. §A migráns nők egyenlő esélyekkel vehessenek részt a társadalomban. §Növelni kell az integráció és a migráció kérdésében tájékozott európaiak számát. Mit fog tenni a Bizottság e célkitűzések támogatása érdekében? §Finanszírozást nyújt azon projektekhez, melyek célja a nemzeti, regionális és helyi hatóságok azon képességének javítása, hogy a migránsokat és a migránsok szervezeteit bevonják a döntéshozatali folyamatokba. §Szorosan bevonja az újonnan létrehozott, a migránsok véleményével foglalkozó szakértői csoportot a migráció, a menekültügy és az integráció terén követett uniós politikák kidolgozásába és végrehajtásába. §Finanszírozás, a bevált módszerek cseréje és az összes érintett magán- és közszférabeli érdekelt közötti fokozott együttműködés révén támogatja a magánszponzorálási programok létrehozását a nemzetközi védelemben részesülő személyek számára az egész EU-ban. §Integrációs díjat hoz létre az iskolák, helyi közösségek, művészeti és kulturális szervezetek, valamint a sportegyesületek és ifjúsági klubok számára az integrációért és befogadásért tett erőfeszítéseik elismerésére. §Az UEFA-alapítvánnyal együttműködésben futballfesztiválokat szervez a fiatal migránsok számára a következő futball-Európa-bajnokságnak otthont adó városokban. §A befogadás és a részvétel előmozdítása céljából még kedvezőbb környezetet teremt a szociális gazdaság és a szociális innováció számára a befogadás és a szociális gazdaságra vonatkozó jövőbeli cselekvési terv keretében. §Finanszírozást nyújt azon projekteknek, melyek célja az integrációval és a migrációval kapcsolatos tények, adatok és főbb tendenciák megismertetése az újságírókkal és az újságíróiskolákban. Ezen a területen a tagállamokat az alábbiakra ösztönözzük: §Hangolják össze a nemzeti integrációs stratégiákat a rasszizmus és a faji megkülönböztetés elleni nemzeti cselekvési tervekkel. §Vonják be a migránsokat és a migránsszervezeteket az integrációs és befogadási politikák kidolgozásába, végrehajtásába és értékelésébe, az uniós finanszírozásúakéba is. §Mozdítsák elő az interakciót a befogadó társadalmakkal az önkéntességen, a sporton, a nem formális tanuláson, valamint az ifjúsági és kulturális tevékenységeken keresztül. IV.Az új technológiák és a digitális eszközök fokozott használata az integráció és a befogadás terén A technológiai innováció új lehetőségeket kínál az integrációs és egyéb szolgáltatásokhoz való hozzáférés modernizálására és megkönnyítésére. A minden szintre kiterjedő kormányzati digitalizáció megkönnyítheti a digitális közszolgáltatásokhoz való hozzáférést. Ha azonban nem inkluzív módon használják és nem hozzáférhető, akkor a szolgáltatások digitalizációja csak elmélyíti az egyenlőtlenségeket, ahelyett hogy csökkentené azokat. A Covid19-válság során kiderült, hogy mekkora lehetőség rejlik az olyan szolgáltatások digitalizációjában, mint az oktatás, a nyelvtanfolyamok és az integrációs tanfolyamok. A szociális érintkezést korlátozó intézkedések miatt számos tagállamnak át kellett alakítania az integrációs szolgáltatásait, így az integrációs és nyelvtanfolyamokat felköltöztették az internetre. E változás kapcsán azonban az is kiderült, hogy a migránsoknak és a migráns hátterű uniós polgároknak gyakran nehézséget okoz a digitális tanfolyamok és szolgáltatások elérése az infrastruktúra hiánya, a nyelvi akadályok, az elektronikus személyazonosítási eszközök és digitális bizalmi szolgáltatások (pl. az elektronikus aláírás) hiánya vagy az e szolgáltatások használatához szükséges digitális készségek hiánya miatt. Az online szolgáltatások különösen hatékonyak lehetnek az indulást megelőző szakaszban a migránsok számára a nyelvtanulásban és az olyan készségek elsajátításában, amelyek felgyorsíthatják az integrációjukat az érkezést követően, és kapcsolódási lehetőséget biztosítanak az őket befogadó közösségek felé. Mit szeretnénk elérni ezen a területen? §Az újonnan kifejlesztett digitális integrációs szolgáltatásokat értékeljék a hozzáférhetőség, az inkluzivitás és a minőség szempontjából, és a legsikeresebbeket foglalják bele az integrációs programokba. §A migránsok és a migráns hátterű uniós polgárok rendelkezzenek az online szolgáltatások teljes körű kiaknázásához szükséges digitális készségekkel. §A digitális közszolgáltatásokat a polgárokkal együtt tervezzék meg, a migránsokat is beleértve, hogy e szolgáltatások emberközpontúak és könnyen hozzáférhetők legyenek, és igazodjanak a sokszínű népesség igényeihez. Mit fog tenni a Bizottság e célkitűzések támogatása érdekében? §Támogatja a tagállamokat a digitális integrációs szolgáltatások felmérésében, többek között az indulást megelőző szakaszban, és abban, hogy az európai integrációs hálózaton belüli egymástól tanulási tevékenységek keretében azonosítsák és kicseréljék egymás között a bevált gyakorlatokat. §Támogatja és finanszírozza a migránsok és a migráns hátterű uniós polgárok digitális készségeinek javítására irányuló projekteket. §A digitális oktatási cselekvési terv részeként a Bizottság a lehető legjobban ki fogja használni az uniós támogatást az internet-hozzáférés biztosítására, a digitális eszközök és e-tanulási alkalmazások és platformok iskolák – és különösen a hátrányos helyzetű tanulók és a fogyatékossággal élő tanulók és tanárok számára történő beszerzésére. §Olyan inkluzív uniós e-kormányzási cselekvési terven dolgozik, amely előmozdítja egyrészt az emberközpontú digitális közszolgáltatások kialakítását a polgárok számára – a migránsokat is beleértve –, másrészt a migránsok bevonását a digitális közszolgáltatások kialakításába és megvalósításába. Ezen a területen a tagállamokat az alábbiakra ösztönözzük: §Dolgozzanak ki a digitális jártasságot fejlesztő tanfolyamokat a migránsok számára, és foglalják ezeket bele az integrációs programokba, többek között a rendelkezésre álló uniós források felhasználásával. §Gondoskodjanak arról, hogy a digitális közszolgáltatásokat úgy tervezzék meg, hogy azok inkluzívak és könnyen hozzáférhetőek legyenek, és igazodjanak a sokszínű népesség igényeihez, a migránsok véleményét pedig kérjék ki e közszolgáltatások kialakításához és továbbfejlesztéséhez. V.Az előrehaladás nyomon követése: a tényeken alapuló integrációs és befogadási politika kialakítása felé A hatékony integrációs politikákat az integráció eredményeire és az integrációs politikák hatására vonatkozó megbízható tényekre kell alapozni. A migránsok integrációjára vonatkozó uniós mutatók 2010-es elfogadása óta az Eurostat internetes oldalán elérhetőek az integrációs mutatókra vonatkozó statisztikák. A Bizottság az OECD-vel együttműködésben közzétett egy egyedülálló nemzetközi összehasonlítást a migránsok és gyermekeik integrációs eredményeiről, és dolgozott azon, hogy az integrációs adatokat helyi és regionális szinten hozzáférhetőbbé tegye. Ezenkívül megvizsgálták az integrációnak a „kétirányú folyamat” megközelítéshez kapcsolódó területeit, például a hátrányos megkülönböztetést, a részvételt és a befogadó ország magatartását. A politikák hosszú távú eredményességének nyomon követéséhez pontos és összehasonlítható adatokra van szükség a migránsok által elszenvedett hátrányos megkülönböztetés mértékéről és jellegéről. Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének központi szerepe lesz ebben a bevándorlókról és leszármazottaikról szóló 2022-es uniós felmérés révén. A nyomon követéshez etnikai vagy faji származás alapján lebontott adatokra is szükség van, amint azt a közelmúltban elfogadott, rasszizmus elleni uniós cselekvési terv is javasolta. Az adatokon túlmenően az innovatív kutatást a Horizont 2020 keretében indított, „Innovatív, inkluzív és reflektív társadalmak” program és a Közös Kutatóközponton belül létrehozott Migrációs és Demográfiai Tudásközpont is támogatta, amely számos területen segít a szakpolitikai döntéshozóknak jobban megérteni a migrációt. A Bizottság több kísérleti projektet is indított az új gyakorlatok tesztelésére, valamint azt is igyekszik feltérképezni, hogy az uniós tagállamok milyen integrációs politikát követnek bizonyos területeken, mint például a munkaerőpiaci integráció és a menekültek oktatása vagy integrációja. E jelentős erőfeszítések dacára jónéhány kérdésben továbbra is ismerethiánnyal küzdünk, ami megakadályozza a tényeken alapuló eredményes integrációs politikák kialakítását. Bár a legtöbb tagállam rendszeresen nyomon követi az integrációt, ritkán támaszkodnak uniós szinten elfogadott mutatókra, és nem használják ki a nemzetközi összehasonlításban rejlő potenciált. Ezenkívül a legtöbb régió és város továbbra is csak korlátozottan fér hozzá a rendelkezésre álló adatokhoz. Emellett az uniós tagállamok integrációs politikái között további összehasonlításra van szükség a kölcsönös tanulás megkönnyítése és az intézkedések hatásával kapcsolatos információk hiányának enyhítése érdekében. Mit szeretnénk elérni ezen a területen? §Jobban meg kell értenünk, hogy hosszabb távon és az Unió különböző területein hogyan alakulnak az integrációs politikák és az integráció eredményére gyakorolt hatásuk. §A nemzeti hatóságok és a többi érdekelt fél kapjanak támogatást az integrációs eredmények nyomon követéséhez. §Az integráció terén váljanak elterjedtebbé a tényalapú viták. §Uniós, nemzeti és szubnacionális szinten is váljanak elérhetőbbé az integrációval kapcsolatos adatok és ismeretek.