A stratégiai iránytűben meghatározott irányvonalat követve, valamint figyelembe véve a 2018. évi cselekvési tervben megfogalmazott irányadó elveket és a megváltozott stratégiai környezetet is, ez a cselekvési terv átfogó keretet biztosít a katonai mobilitás fokozásához. További intézkedéseket javasol a potenciálisan nagy létszámú fegyveres erők, többek között a katonai személyzet és felszereléseik gyors, hatékony és akadálytalan mozgásának lehetővé tétele érdekében, mind az EU közös biztonság- és védelempolitikájával, mind pedig a nemzeti és – különösen a NATO keretében folytatott – nemzetközi tevékenységekkel összefüggésben.

·A javaslat szabályozási és eljárási szempontokra is kitért: a határokon átnyúló katonai mozgások esetében egyszerűsödtek a vámalakiságok. A katonai veszélyes áruk szállítását harmonizálták. Egy új irányelv (az (EU) 2019/2235 irányelv) a közös biztonság- és védelempolitika keretében folytatott uniós tevékenység végrehajtása céljából végzett védelmi feladatokkal összefüggésben felhasznált vagy beszerzett termékek és szolgáltatások tekintetében héa- és jövedékiadó-mentességről rendelkezik. Huszonnégy uniós tagállam és Norvégia csatlakozott az Európai Védelmi Ügynökség „A határokon átnyúló mozgásokra vonatkozó engedélyekre irányadó eljárások optimalizálása Európában” elnevezésű programjához.

·A Bizottság a transzeurópai közlekedési hálózatról szóló, felülvizsgált rendeletre irányuló javaslatot terjesztett elő, amely először tükrözi a transzeurópai közlekedési hálózaton belüli katonai mobilitást is. Javult az uniós katonai hálózat és a TEN-T hálózatok közötti koherencia, és a Bizottság valamennyi közlekedési mód esetében a katonai mobilitást közvetlenül javító, új infrastrukturális szabványokat javasolt.

A cselekvési terv kitér arra, hogy a katonai mozgások súlyának, méretének és nagyságrendjének kezelése érdekében tovább kell javítani a közlekedési infrastruktúra kapacitását olyan új intézkedésekkel, amelyek előtérbe helyezik a munkánkat, és a katonai szállítások vonatkozásában az üzemanyag-ellátási láncra vonatkozó követelményeket is tartalmaznak. A cselekvési terv folytatja a bonyolult, terjedelmes és eltérő nemzeti szabályok és eljárások észszerűsítésére és harmonizálására irányuló törekvést, többek között az adminisztratív folyamatok további digitalizálását támogató új intézkedések bevezetésével. A felkészültségre és rezilienciára vonatkozó új pillért vezet be, amely magában foglalja a stratégiai szállítási képességeknek a koordinált éves védelmi szemléről szóló, 2020. novemberi jelentéssel összhangban történő fejlesztését. Intézkedéseket javasol a közlekedési ágazat kibertámadásokkal és más hibrid fenyegetésekkel szembeni védelmének fokozására, valamint az éghajlatváltozás hatásaival szembeni rezilienciájának és energiabiztonságának előmozdítására. A partnerségre vonatkozó új pillér a különböző külső partnerekkel kialakított párbeszéd, együttműködés és összekapcsoltság megerősítésére vonatkozó javaslatokat vázol fel.

A tagállamok Ukrajnával összefüggésben szerzett tapasztalatai azt mutatják, hogy az Unió előremutató lépéseket tett a katonai mobilitás terén. Az Európai Védelmi Ügynökség által kidolgozott releváns megállapodások például segítették a tagállamokat a határokon átnyúló mozgások időtartamának lerövidítésében. A rendkívüli körülményekre tekintettel a tagállamok gyakran készek voltak arra, hogy nemzeti korlátaik leküzdése érdekében eseti alapon, problémamegoldási céllal mentességet biztosítsanak. Itt az ideje, hogy az eseti megközelítés alkalmazásáról strukturális megoldásokra térjünk át. Ugyanakkor korlátokba is ütköztünk – például az Ukrajna és az uniós tagállamok közötti, valamint az Európai Unión belüli eltérő vasúti rendszerek akadályozták az optimális mobilitási megoldásokat. A szerződéses polgári közlekedési megoldásoktól való erős függés is nyilvánvalóvá vált.

A Bizottság 2021. december 14-én javaslatot tett a 2013. évi TEN-T rendelet felülvizsgálatára. Többek között a törzshálózati folyosóknak a nyugat-balkáni partnerekre történő kiterjesztését javasolta. A TEN-T rendelet felülvizsgálatakor a Bizottság a katonai hálózat és a TEN-T hálózat közötti hézagok csökkentése érdekében további közutakat és vasúti szakaszokat vett fel a meglévő földrajzi hálózatba. Ennek az volt a célja, hogy erősödjenek a szinergiák a meglévő közlekedési infrastruktúra polgári és katonai ágazat általi használata között. A Bizottság ezenfelül több, a TEN-T infrastruktúrára vonatkozó műszaki szabvány szigorítását javasolja. Ez közvetlen előnyökkel fog járni a katonai csapatok és hadianyagok mozgása szempontjából, és ezáltal mind az EU-n belül, mind azon kívül elő fogja segíteni a katonai mobilitást. A Bizottság 2022. július 27-én a TEN-T rendeletre irányuló módosított javaslatot fogadott el annak érdekében, hogy tükrözze az Oroszország Ukrajna ellen folytatott agressziós háborúja nyomán kialakult új geopolitikai helyzetet. Az Unió és a szomszédos partnerországok közötti összeköttetések javítása érdekében a Bizottság négy európai közlekedési folyosó Ukrajnára és a Moldovai Köztársaságra történő kiterjesztését javasolja. A bizottsági javaslat az Ukrajnában, Moldovában és egyes tagállamokban (a balti államokban, Finnországban, az Ibériai-félszigeten) használt különböző nyomtávolságok kérdésével is foglalkozik, ami akadályozza a vasút kölcsönös átjárhatóságát és ezáltal a hálózat rezilienciáját. A Bizottság a vasútvonalak európai szabványos nyomtávolságra történő fokozatos átállását célzó intézkedéseket javasolt .

A katonai mobilitás központi eleme, hogy a katonai mobilitási hálózat mentén korszerűsíteni kell a – logisztikai csomópontokkal összekapcsolt multimodális szállítási útvonalakat magában foglaló – kettős felhasználású közlekedési infrastruktúrát annak érdekében, hogy rövid időn belül képes legyen kezelni a potenciálisan nehéz és nagy volumenű katonai szállításokat. Az uniós tagállamok a polgári és a katonai mozgásokhoz és szállításhoz is többnyire ugyanazt a közlekedési infrastruktúrát használják. A transzeurópai közlekedési (TEN-T) hálózaton belül a kettős felhasználású közlekedési infrastruktúra megerősítése ezért a multimodális közlekedési folyosók és közlekedési csomópontok fejlesztésével jár. Ennek eredményeként a kettős felhasználású közlekedési infrastruktúrának az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) elnevezésű finanszírozási eszközből biztosított társfinanszírozással történő fejlesztése továbbra is e cselekvési terv alapvető pillére.

A katonai mobilitás koherens és összehangolt megközelítése a NATO-val közös érdek. A katonai mobilitás – az EU és a NATO irányadó elveivel összhangban – továbbra is a két szervezet közötti megerősített és intenzívebb együttműködés „zászlóshajója”, a két szervezet munkatársai közötti, jól bevált strukturált párbeszéd keretében folytatott hatékony interakció és információcsere mellett.

E megközelítéssel összhangban és a tagállamok alapvető szerepét tükrözve a cselekvési terv a tagállamok által kiegészítő jelleggel és koherens módon előmozdítandó, ajánlott intézkedéseket határoz meg, az uniós tagállamok nemzeti területe feletti szuverenitás és a katonai mozgásokkal kapcsolatos nemzeti döntéshozatali folyamatok maradéktalan tiszteletben tartása mellett. Ez magában foglalja a PESCO keretébe tartozó projektek megvalósításával végzett tagállami tevékenységeket is.

A fizikai közlekedési infrastruktúra tagállamokon belüli hiányosságainak és szűk keresztmetszeteinek azonosítása érdekében további erőfeszítésekre is szükség van. A Bizottság szolgálatai és az EKSZ (beleértve az Európai Unió Katonai Törzsét is) a TEN-T felülvizsgálata során erőfeszítéseket tettek a TEN-T hálózat és az uniós katonai hálózat közötti hézagok csökkentésére oly módon, hogy a CEF katonai mobilitási keretében forrásokat biztosítottak a kettős felhasználásra irányuló projektek támogatásához. Az erőfeszítéseknek most arra kell irányulniuk, hogy az infrastruktúra használata a lehető leghatékonyabb legyen, amikor fegyveres erőket kell kivezényelni. A cél az infrastruktúra kapacitásának növelése, valamint polgári és katonai célú használatának optimalizálása. Ehhez az infrastruktúra nagyfokú rezilienciájára, támogató technológiákra és az energiához való hozzáférésre van szükség, lehetővé téve a katonai erők számára, hogy rendkívül rövid időn belül jelentős kapacitást mozgassanak.

A transzeurópai közlekedési hálózatra és az EU katonai közlekedési hálózatára vonatkozó szabványok további összehangolásának lehetővé tétele érdekében ezért aktualizálni kell az EU-n belüli és kívüli katonai követelményeket. Az aktualizálás keretében a katonai követelmények hatályát indokolt kiterjeszteni az üzemanyag-ellátási lánc infrastruktúrájára is. Amikor válság idején nagy távolságon mozgatnak nagy létszámú fegyveres erőket, alapvető fontosságú, hogy az út mentén rendelkezésre álljon biztonságos üzemanyag-ellátás. Ezen túlmenően a tiszta energiára való átállás előrehaladtával geostratégiai érdek fűződik annak biztosításához, hogy a nagy létszámú fegyveres erők kevésbé függjenek a fosszilis tüzelőanyagoktól. A katonai követelményeknek továbbá a légtérhez való hatékony hozzáféréssel és a léginavigációs rendszerek használatát szolgáló infrastruktúrákkal és rendszerekkel is foglalkozniuk kell. A TEN-T hálózat kapacitásának további növelése szükségessé teszi annak vizsgálatát is, hogy milyen kapcsolódási pontok vannak a logisztikai csomópontok fejlesztésével.

Meg kell állapítani, hogy az EU katonai közlekedési hálózata milyen mértékben felel meg a katonai követelményeknek az infrastruktúra tekintetében. A polgári és a katonai követelmények közötti (először 2019-ben előterjesztett, majd 2020-ban aktualizált) hiányelemzés alapján értékelni kell, hogy a fizikai infrastruktúra milyen mértékben felel meg a katonai követelményeknek. Ennek értékelése – adott esetben a NATO-val folytatott egyeztetés keretében – lehetővé tenné annak megállapítását, hogy mely régiókban vannak hiányosságok, illetve milyen jellegű hiányosságok vannak. Ezt követően uniós szinten könnyebben előtérbe lehetne helyezni az infrastruktúrafejlesztést és -finanszírozást a kettős felhasználású infrastruktúra fejlesztésének felgyorsítása és a közlekedési hálózat rezilienciájának biztosítása érdekében. Ezek az intézkedések elő fogják segíteni a katonai logisztikai raktárak és a katonai infrastruktúra zökkenőmentes összekapcsolását az Unió egészére kiterjedő közlekedési hálózattal. A katonai erők gyors bevetését biztosító infrastruktúra a polgári célú felhasználás esetében is közvetlen előnyökkel jár majd, például az olyan új infrastruktúra-kapacitás, amelyet a tagállamok az erdőtüzek elleni küzdelemre irányuló sürgős beavatkozásokhoz használhatnának egymás kölcsönös segítésével.

A tagállami tevékenységek, többek között különösen a katonai mobilitással és a logisztikai csomópontokkal kapcsolatos különböző releváns PESCO-projektek keretében végzett tevékenységek, valamint a különféle témaköröket érintő, uniós szintű munkaterületek közötti koherencia és kapcsolatok elősegítése érdekében éves rendezvényt lehetne létrehozni, amelyen az uniós intézmények, az érintett PESCO-projektek és a partnerek (pl. NATO) különböző érdekelt felei találkozhatnának. Az első rendezvényre 2023 második felében kerülhet sor.

Uniós szintű kulcsintézkedések: ·Az EKSZ (az EU Katonai Törzsét is beleértve) a tagállamokkal, a Bizottság szolgálataival és az Európai Védelmi Ügynökséggel együttműködésben 2022 végéig aktualizálni fogja az EU-n belüli és kívüli katonai követelményeket. A katonai követelmények az üzemanyag-ellátási lánc infrastruktúrájára is ki fognak terjedni, és a légiforgalmi szolgáltatáshoz tartozó kommunikációs, navigációs és légtérellenőrző rendszerek és infrastruktúrák kettős használatát is tartalmazni fogják, lehetővé téve a légtérhez való hatékony hozzáférést és a léginavigációs szolgáltatások igénybevételét. A NATO-val való koherenciát adott esetben továbbra is biztosítani kell. ·Az Európai Védelmi Ügynökség és a Bizottság szolgálatai az egységes európai égbolt (SES) és a kapcsolódó légiforgalmi szolgáltatási kutatás (SESAR) keretében továbbra is együttműködnek a polgári és a katonai légi közlekedés légtérhez és léginavigációs szolgáltatásokhoz való hozzáférésének biztosítása terén. ·A Bizottság szolgálatai az EKSZ-szel együttműködésben 2023 közepéig tanulmányt készítenek annak megállapítása érdekében, hogy milyen lehetőségek vannak arra, hogy a rövid határidővel bejelentett, nagy létszámú mozgások esetében javuljon az üzemanyagokkal kapcsolatos reziliencia, a hosszú távú infrastruktúra-tervezés és az infrastruktúra optimális kihasználása. A tanulmányban szerepelni fog egy arra vonatkozó elemzés, hogy az EU fizikai katonai közlekedési hálózata milyen mértékben felel meg a katonai követelményekben meghatározott infrastrukturális követelményeknek. A nemzeti hatóságok észrevételei alapján a Bizottság szolgálatai és az EKSZ elemezni fogják a lehetséges hiányosságokat, és intézkedéseket javasolnak kezelésükre. ·Az EKSZ – a Bizottság szolgálataival és az Európai Védelmi Ügynökséggel folytatott konzultáció keretében – 2023 nyaráig kapcsolatot tart azzal tagállammal, amely hajlandó megszervezni a katonai mobilitással kapcsolatos első éves rendezvényt, amely összkormányzati megközelítést fog alkalmazni a megfelelő érdekelt felekkel. ·Amint az a védelmi beruházási hiányok elemzéséről és a következő lépésekről szóló közös közleményben is szerepel, a Bizottság – a kettős felhasználású infrastruktúrára irányuló projekteknek a többéves pénzügyi keret (MFF) korlátain belüli végrehajtása érdekében – az MFF félidős értékelése keretében a prioritások átfogó felülvizsgálatakor mérlegelni fogja a katonai mobilitás költségvetésének az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz igénybevételével történő megerősítését.

Felkérjük az uniós tagállamokat következőkre: ·tartsák fenn és fejlesszék a katonai mobilitással foglalkozó nemzeti kapcsolattartó pontok hálózatát; ·valamennyi közlekedési területen dolgozzanak ki és nyújtsanak be a kettős felhasználású infrastruktúrára vonatkozó projektjavaslatokat, amelyek – az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközzel és annak rögzített prioritásaival összhangban – javítják a katonai mobilitást, külön hangsúlyt fektetve az éghajlat-politikai fellépést is szolgáló közlekedési intézkedésekre, többek között az energiabiztonság javítását célzó projektekre; ·járuljanak hozzá az EU-n belüli és kívüli katonai mobilitásra vonatkozó katonai követelmények aktualizálásához, valamint nyújtsanak be új területekre vonatkozó javaslatokat; ·a fent említett tanulmányban való felhasználás céljából 2023 közepéig terjesszék a Bizottság szolgálatai és az EKSZ elé arra vonatkozó nemzeti értékelésüket, hogy a fizikai hálózatok képesek-e megfelelni a katonai követelményekben meghatározott infrastrukturális követelményeknek; ·keressenek energiahatékonysági vonatkozású szinergiákat nemzeti stratégiáikban annak érdekében, hogy 2023 vége előtt felkészítsék a fegyveres erőket az éghajlatváltozásra, ahogyan azt a stratégiai iránytű is szorgalmazza.

3.2. Támogató jellegű szabályozási intézkedések

A harmonizált eljárások alkalmazása és az eljárási akadályok felszámolása megkönnyíti a gyors katonai mozgásokat. Az adott intézkedéseknek tiszteletben kell tartaniuk az uniós tagállamok által a nemzeti területük és a nemzeti döntéshozatali eljárásaik felett gyakorolt szuverenitást. Az előttünk álló munkának a 2018 óta elindított különböző munkaterületek végrehajtására és kiegészítésére kell összpontosítania azzal a céllal, hogy segítse a tagállamokat a 2018. évi „katonai mobilitási vállalásaik” teljesítésében.

3.2.1. A határokon átnyúló mozgásokra vonatkozó engedélyek

A katonai személyzet és eszközök mozgásának támogatása érdekében az EU különböző közlekedési módok igénybevételével könnyítette meg a határátlépést. Az Európai Védelmi Ügynökségnek „A határokon átnyúló mozgásokra vonatkozó engedélyekre irányadó eljárások optimalizálása Európában” című programja azzal a céllal jött létre, hogy – szabályozási és eljárási kérdésekre egyaránt kitérve – harmonizálja és egyszerűsítse a határokon átnyúló mozgásokra vonatkozó eljárásokat. 2021 novemberében két technikai megállapodás aláírására került sor, az egyik a földi mozgásokra, a másik a légtérben történő mozgásokra vonatkozott. Ezek a megállapodások meghatározzák a válság idején történő mozgások, a válsághelyzetekre való felkészülés, a kiképzés és a napi szintű mozgások során követendő eljárásokat.

Bizonyos esetekben a tagállamoknak továbbra is be kell építeniük ezeket a megállapodásokat nemzeti folyamataikba. Az Európai Védelmi Ügynökség jelenleg elősegíti ezek végrehajtását, többek között a katonai mobilitásra vonatkozó PESCO-projekt keretében létrehozott nemzeti kapcsolattartó pontok hálózatának közreműködésével. Ezáltal lerövidülnek a mozgások engedélyezésére vonatkozó eljárások, és így a részt vevő tagállamok segítséget kapnak az öt munkanapon belüli válaszadásra vonatkozóan elfogadott cél teljesítéséhez. Az Európai Védelmi Ügynökség megkezdte a tengeri színtéren alkalmazott, határokon átnyúló mozgásokra vonatkozó harmadik engedélyezési rendszer kidolgozását is.