ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Q.

mivel a Parlament ismételten felszólított arra, hogy tekintettel a nemzetközi humanitárius és emberi jogi jogszabályok Jemenben elkövetett súlyos megsértésére, vezessenek be uniós szintű tilalmat a biztonsági berendezések bármely formájának a szaúdi vezetésű koalíció tagjai – köztük Szaúd-Arábia és az Egyesült Arab Emírségek – számára való exportjára, értékesítésére, frissítésére és karbantartására; mivel egyes tagállamok tilalmat vezettek be a Szaúd-Arábia vezette koalíció tagjai részére történő fegyverkivitelre, beleértve Németország Szaúd-Arábiába irányuló fegyverkiviteli tilalmát, valamint Olaszországnak a Szaúd-Arábiába és az Egyesült Arab Emírségekbe irányuló fegyverkiviteli tilalmát, és mivel mások ugyanezt fontolgatják; mivel egyes tagállamok továbbra is fegyvereket exportálnak Szaúd-Arábiába és az Egyesült Arab Emírségekbe, amelyeket esetlegesen Jemenben használnak majd, megsértve ezzel a fegyverkivitelről szóló, jogilag kötelező erejű 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontot (7);
29.

emlékeztet Mianmar többnemzetiségű mivoltára, és sürgeti a Tatmadaw-t, hogy teljes mértékben tartsa tiszteletben az egyes etnikumok elidegeníthetetlen jogait, és hangsúlyozza, hogy az Európai Unió továbbra is szorosan nyomon fogja követni a katonai vezetés fellépéseit a kisebbségekkel, különösen a rohindzsákkal szemben, akik már eddig is sok kegyetlenkedést szenvedtek el; e tekintetben háláját és tiszteletét fejezi ki a bangladesi kormány és nép felé, akik szívesen fogadták a Mianmarból érkező közel egymillió rohindzsa menekültet, és továbbra is menedéket nyújtanak számukra; nyomatékosan hangsúlyozza, hogy végső soron Mianmar viseli a felelősséget e menekültekért, és biztosítania kell a Mianmarba való biztonságos, humánus és rendezett hazaszállításukat és visszailleszkedésüket; szorgalmazza, hogy a humanitárius segítség hiánytalanul és akadálytalanul jusson el Mianmarba;
—

tekintettel az ENSZ főtitkárának „Situation of human rights in the Autonomous Republic of Crimea and the city of Sevastopol, Ukraine” (Az emberi jogok helyzete a Krím Autonóm Köztársaságban és az ukrajnai Szevasztopol városban) című, 2020. június 19-i jelentésére,
—

tekintettel az EKB kriptoeszközökkel foglalkozó munkacsoportjának „Stablecoins: Implications for monetary policy, financial stability, market infrastructure and payments, and banking supervision in the euro area” (Stabil kriptopénzek: a monetáris politikát, a pénzügyi stabilitást, a piaci infrastruktúrát és a pénzforgalmat, valamint az euróövezeti bankfelügyeletet érintő következmények) című, 2020. szeptemberben közzétett, 247. számú műhelytanulmányára,
15.

megjegyzi, hogy a legkárosabb harmadik országok és területek némelyikét, köztük a Kajmán-szigeteket és Bermudát is törölték a jegyzékből, amikor nagyon minimális tartalmi kritériumokat vezettek be, és gyenge végrehajtási intézkedéseket vezettek be; kiemeli, hogy az ilyen határozatok kérdéseket vethetnek fel az egyes tevékenységek hitelességével és a döntéshozatali folyamat pártatlanságával kapcsolatban, és alááshatják a közvélemény bizalmát; felszólít az átvilágítási kritériumok, többek között a képleten alapuló lényegességi követelmények, valamint az arányossági követelmények és azok nyomon követésének megerősítésére annak érdekében, hogy javuljon a jegyzék hatékonysága és a gazdaság digitalizációja jelentette új kihívásoknak való megfelelés képessége; felhívja a Tanácsot, hogy önálló kritériumként foglalja bele a 0 %-os társaságiadó-kulcsú vagy a vállalatok nyereségére kivetett adók nélküli harmadik országok és területek automatikus jegyzékbe vételét; aggodalommal állapítja meg, hogy a harmadik országok hatályon kívül helyezhetik az előírásoknak meg nem felelő adórendszereket, ám helyettük olyan új adórendszereket vezethetnek be, amelyek károsak lehetnek az Unióra nézve; emlékeztet arra, hogy a tartalomra vonatkozó követelmények nyomon követése érdekében fontos az országonkénti nyilvános jelentéstétel;
28.

mély aggodalommal jegyzi meg, hogy a romák körülményei továbbra is rendkívül aggasztóak: sokan közülük továbbra is gyakran élnek szegregált telepeken, amelyeket nem megfelelő életkörülmények jellemeznek; felhívja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a területi szegregáció megszüntetését, vonják be a roma kedvezményezetteket a lakhatási projektek megtervezésébe, végrehajtásába, nyomon követésébe és értékelésébe e projektek valamennyi fázisa során annak biztosítása érdekében, hogy a romák ténylegesen megkapják a meglévő források igénybevételéhez, valamint a kényszerkilakoltatások megakadályozását célzó, hátrányos megkülönböztetés elleni politikák és mechanizmusok kihasználásához szükséges tájékoztatást, továbbá elegendő és megfelelő táborhely álljon rendelkezésre a nomád életmódot folytató romák számára; hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van oktatási és nyilvános figyelemfelhívó kampányokra, valamint az ezzel kapcsolatos közberuházásokra, amelyek a Covid19-világjárvány veszélyei miatt még inkább szükségessé váltak; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a tervezett Méltányos Átállást Támogató Alapot a szándékoknak megfelelően használják fel a romák lakhatási, egészségügyi és foglalkoztatási helyzetének javítására, hogy senki se maradjon le, beleértve a romákat is;
—

tekintettel a ENSZ Közgyűlésének „On the Fast Track to Accelerating the Fight against HIV and to Ending the AIDS Epidemic by 2030” (A HIV elleni küzdelem előmozdításának és az AIDS-járvány 2030-ig történő felszámolásának gyorsított folyamata) címmel kiadott, HIV-ről/AIDS-ről szóló, 2016. június 8-án elfogadott politikai nyilatkozatára,
—

tekintettel az Eurofound „The right to disconnect in the 27 EU Member aStates” [A kijelentkezéshez való jog a 27 uniós tagállamban] című munkadokumentumára,
10.

úgy véli, hogy a KKBP célkitűzéseinek megvalósítása szempontjából még mindig komoly kiaknázatlan lehetőségek rejlenek az uniós külső fellépés valamennyi kemény és puha hatalmi dimenziójának egyesítésében és integrálásában; ezzel összefüggésben emlékeztet, hogy az Európai Parlament – saját különálló és egymást kiegészítő diplomáciai eszközökkel és csatornákkal támogatott – diplomáciai tevékenysége az uniós külpolitika egyik fontos pillére; úgy véli, hogy az Európai Parlamentet ebből adódóan a Bizottság és az EKSZ által támogatott „Európa együtt” megközelítés szerves részét képező szereplőként kell elismerni; rámutat, hogy a Parlament fontos szerepet tölt be a mediáció és a demokrácia támogatása terén, és hogy a parlamenti közgyűlések értékes hozzájárulást biztosítanak az Unió külső tevékenységéhez a biztonság és a védelem tekintetében is, valamint hogy támogatni kell tevékenységüket és szavatolni kell munkájuk megfelelő végzését; felhívja az alelnököt/főképviselőt, valamint a Bizottság és a Tanács elnökét, hogy folyamatosan tájékoztassák a Parlamentet és vonják be az EU külső fellépéseibe;
K.

mivel a Parlament már ösztönözte a tagállamokat, hogy nyilvánítsák bűncselekménnyé az úgynevezett „átnevelő terápiás” gyakorlatokat; mivel az ENSZ szexuális irányultságon és nemi identitáson alapuló erőszakkal és megkülönböztetéssel szembeni védelemmel foglalkozó független szakértőjének 2020. májusi jelentése felszólította a tagállamokat, hogy vezessenek be tilalmat az „átnevelő terápiás” gyakorlatokra vonatkozóan; mivel e gyakorlatot világszerte legalább 69 országban alkalmazzák, többek között az Európai Unióban is, ahol a jelentések szerint az uniós tagállamokban előfordul gyógyszeres kezelés, pszichoterápia és rituális megtisztítás is az átnevelő terápia során (10); mivel ezt a gyakorlatot csak az Európai Unió két tagállamában, nevezetesen Máltán és Németországban tiltották be;
(3)

E keretrendszer nyomán az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2011-ben jóváhagyta az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó irányelveket. Az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek bevezették a „kellő gondosságra” vonatkozó első globális standardot, és nem kötelező erejű keretet biztosítottak a vállalkozások számára, hogy átültessék a gyakorlatba az emberi jogok tiszteletben tartásáért vállalt felelősséget. Ebből adódóan az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó irányelvek alapján a többi nemzetközi szervezet kidolgozta a kellő gondosságra vonatkozó szabályokat. A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) multinacionális vállalatoknak szóló 2011. évi iránymutatásai széles körben utalnak a kellő gondosságra, és az OECD iránymutatást dolgozott ki, hogy segítsen a vállalkozásoknak bizonyos ágazatok és szállítói láncok átvilágításának elvégzésében. 2016-ban az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága a tagállamoknak címzett ajánlást fogadott el az emberi jogokról és a vállalkozásokról, amelyben felszólította a tagállamokat, hogy fogadjanak el jogalkotási és egyéb eszközöket annak biztosítása érdekében, hogy a valamely vállalkozás értékláncán belül elkövetett emberi jogi jogsértések az európai bíróságok előtt polgári jogi, közigazgatási jogi és büntetőjogi felelősséget vonjanak maguk után. 2018-ban az OECD elfogadta a felelősségteljes üzleti magatartás tekintetében követendő kellő gondosságra vonatkozó útmutatását. Hasonlóképpen a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 2017-ben elfogadta az ILO multinacionális vállalatokra és a szociális politikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozatát, amely átvilágítási mechanizmusok bevezetésére bátorítja a vállalkozásokat, amelyek keretében azonosítják és mérséklik a vállalkozások által a nemzetközileg elismert emberi jogok tekintetében okozott tényleges és potenciális káros hatásokat, és bejelentik, hogyan kezelik ezeket. Az ENSZ Globális Megállapodása, a „Save the Children” (Mentsük meg a gyermekeket) szervezet és az UNICEF által kidolgozott 2012. évi „Gyermekjogok és üzleti alapelvek” című dokumentum azonosítja a káros üzleti hatáshoz kapcsolódó legfőbb gyermekjogi megfontolásokat, és az UNICEF egy sor útmutatót is kidolgozott a vállalkozások gyermekekkel kapcsolatos kellő gondosságának támogatása céljából. Az ENSZ Gyermekjogi Bizottságának 2013. évi 16. sz. általános megjegyzése meghatározza az üzleti szektor gyermekjogi hatásaival kapcsolatos állami kötelezettségek széles körét, azokat az államokat is beleértve, amelyek a vállalkozások számára előírják, hogy a gyermekjogi átvilágítást végezzenek.
P.

mivel a konfliktus azzal járt, hogy a menekültek száma elérte a közel 7 millió főt, Szíriában több mint 13 millió személy függ a humanitárius segítségnyújtástól, köztük 6 millió nő és gyermek, 6,8 millióan váltak belső menekültté, és 3 millióan élnek nehezen megközelíthető, ostrom alatt álló területeken; mivel csak az elmúlt évben egyötödével nőtt a humanitárius szükségletek mértéke, és további 4,5 millió szíriai szenved az élelmiszer-ellátás bizonytalanságától, és a szíriaiak 90 %-a él a szegénységi küszöb alatt; mivel továbbra is létfontosságú, hogy a humanitárius segítség eljusson a lakosság valamennyi rászoruló részéhez, és mivel a szíriai lakosság 40 %-a olyan területeken él, amelyek nem a kormányzat ellenőrzése alatt állnak; mivel a Covid19-világjárvány rávilágított arra, hogy a lakosság általános egészségügyi ellátása mellett továbbra is milyen komoly jelentőséggel bír az, hogy Északnyugat- és Északkelet-Szíriába be lehessen jutni a határokon keresztül; mivel a tél és az azt követő áradások, amelyek mintegy 121 000 embert sújtottak a belső menekültek Északnyugat-Szíriában található 304 táborában, ami további szenvedést okozott a már amúgy is rendkívül kiszolgáltatott lakosságnak; mivel a szíriai kormány továbbra is szigorú korlátozásokat alkalmaz a humanitárius segélyek célba juttatásával kapcsolatban Szíria kormány által ellenőrzött területein és az ország más részein;
45.

elismeri az ombudsmanok európai hálózatának jelentős hozzájárulását a bevált gyakorlatok cseréjéhez, valamint a tagjai küldetésével és hatásköreivel és az európai jog megfelelő végrehajtásával kapcsolatos tájékoztatáshoz; javasolja, hogy ezt a hálózatot jobban vonják be az uniós alapok megfelelő felhasználásának felügyeletébe; javasolja, hogy e hálózat nyújtson támogatást azoknak a nemzeti vagy regionális ombudsmanoknak is, akikre kormányuk erőteljes nyomást gyakorol, különösen a Chartában rögzített jogok megsértésével összefüggésben; felhívja ezt a hálózatot, hogy értékelje, milyen szerepet játszhatnának a nemzeti és regionális ombudsmanok az európai polgárok uniós döntéshozatali folyamatokba való fokozottabb bevonásának előmozdítása terén; hangsúlyozza, hogy a hálózat hozzájárulhat a jó közigazgatási kultúra tagállami szintű kiépítéséhez is, oly módon, hogy fokozza a nemzeti ombudsmanok közötti együttműködést és felhívja a figyelmüket a polgárok jogai védelmének jelentőségére; rámutat arra, hogy meg kell erősíteni a hálózat számára elkülönített forrásokat; felkéri az európai ombudsmant, hogy saját székhelyén szervezzen rendszeres találkozót az Ombudsmanok Európai Hálózata számára, amelynek fő feladata az alapvető jogok tiszteletben tartásának biztosítása;
P9_TA(2021)0040

A körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv

Az Európai Parlament 2021. február 10-i állásfoglalása a körforgásos gazdaságról szóló új cselekvési tervről (2020/2077(INI))

(2021/C 465/03)

Az Európai Parlament,

tekintettel az „Evaluating scenarios toward zero plastic pollution” (A műanyagszennyezés-mentesség forgatókönyvének értékelése) című tudományos kiadványra (23) ,

kiemeli a tudományosan megalapozott mérés szükségességét is a körforgásos gazdaság és az éghajlatváltozás mérséklése közötti szinergiák megragadása érdekében, a szénlábnyom mérésén keresztül is;

11.

az életciklust és az anyagfelhasználást meghosszabbító intézkedések mellett kiemeli a termékek és szolgáltatások optimalizált felhasználásában rejlő lehetőségeket is; ebben az összefüggésben hangsúlyozza a körforgásos gazdaság megoldásai és a digitalizáció összekapcsolására kínálkozó lehetőségeket; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki olyan politikákat, amelyek támogatják az új, fenntartható üzleti modelleket, mint például a „termék mint szolgáltatás” megközelítést, amelyek a megfelelő fogyasztóvédelem mellett csökkenti az erőforrás-felhasználást és a környezeti hatásokat; felkéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az ilyen „termék mint szolgáltatás” megközelítéseket fenntartható termékekre vonatkozó új kezdeményezésben, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szüntessék meg az indokolatlan szabályozási és adózási akadályokat, és mozdítsák elő a körforgásos jelleget és a fenntartható digitális gazdaságot lehetővé tevő infrastruktúrák fejlesztését; emlékeztet arra, hogy a digitalizációnak jelentős éghajlati és környezeti hatásai is vannak, például növekvő energiaigénnyel, nyersanyag-kitermeléssel és elektronikai hulladék keletkezésével jár együtt; felkéri a Bizottságot, hogy értékelje és kezelje ezeket a kihívásokat, és e célból dolgozzon ki egy módszertant a digitális technológiák, struktúrák és szolgáltatások – beleértve az adatközpontokat is – környezeti hatásainak nyomon követésére és számszerűsítésére, valamint javasoljon intézkedéseket – adott esetben jogalkotási intézkedéseket is – a digitális megoldások környezeti fenntarthatóságának biztosítására, amelyek az energiahatékonyságot, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának és az erőforrások felhasználásának csökkentését, valamint a körforgásos gazdaság megteremtését helyezik a fenntartható digitális átállás középpontjába;
10.

megismétli, hogy a befogadási feltételekről szóló irányelvben előírtaknak megfelelően a tagállamok senkit sem tarthatnak őrizetben kizárólag azon az alapon, hogy kérelmező, és hogy a kérelmezők csak nagyon egyértelműen meghatározott kivételes körülmények között vehetők őrizetbe; emlékeztet a befogadási feltételekről szóló irányelv átdolgozásáról kialakított, a Tanáccsal közös ideiglenes megállapodására, amely megtiltja a tagállamok számára, hogy a kérelmezőket állampolgárságuk alapján őrizetbe vegyék; hangsúlyozza, hogy a befogadási feltételekről szóló irányelv kiköti, hogy az őrizet továbbra is legvégső eszközként alkalmazható, csak a lehető legrövidebb ideig, valamint addig tarthat, amíg a befogadási feltételekről szóló irányelv 8. cikkének (3) bekezdésében megállapított indokok fennállnak, és hogy az őrizetbe vett személyeknek meg kell adni a lehetőséget, hogy fellebbezést nyújtsanak be szabadságelvonásuk ellen; megismétli, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartájának 6. cikkében és az EJEE 5. cikkében meghatározott szabadsághoz való jog az Unió határain is érvényesül; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nemigen dolgoztak ki, valamint alkalmaznak a határon folytatott eljárásokban olyan megoldásokat, amelyek az őrizet alternatíváiként szolgálnak, és arra ösztönzi a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket, hogy rendelkezésre álljanak az őrizet alternatívái;
20.

felszólítja Kazahsztánt, hogy vezessen be megfelelő biztosítékokat a személyes adatokra vonatkozóan, erősítse meg az adatvédelmi jogszabályokat, korlátozza az invazív digitális megfigyelési technológiák használatát, és vezessen be olyan szabályozási keretet, amely egyértelműen tiltja az önkényes és jogellenes digitális megfigyelést, beleértve az arcfelismerést is, az emberi jogokkal összhangban;
—

tekintettel Ethan Ilzetzki (London School of Economics), Carmen M. Reinhart (Harvard Egyetem) és Kenneth S. Rogoff (Harvard Kennedy School) 2020. februári, „Why is the euro punching below its weight?” (Miért teljesít az euró súlyánál gyengébben?) című, 26760. számú NBER-munkadokumentumra (12),
H.

mivel az olyan új technológiák, mint például a robotika és a mesterséges intelligencia (MI) foglalkoztatási igényekre gyakorolt hatását teljeskörűen fel kell tárni; mivel már most is egyértelmű, hogy a digitális jártasság gyorsan mindenhol szükséges készséggé válik, olyan munkakörökhöz is, amelyek korábban alig vagy egyáltalán nem kapcsolódtak a digitális szférához, ideértve a kétkezi munkát is; mivel átképzésre és továbbképzésre van szükség ahhoz, hogy az emberek alkalmazkodni tudjanak az egyre inkább digitalizált munkaerőpiac változó igényeihez és realitásaihoz; mivel a Covid19 miatt bekövetkezett, távmunkára való átállás új digitális készségek iránti igényeket, kommunikációs és egyéb kihívásokat jelent; mivel a munkáltatóknak digitális képzéseket, valamint digitális felszereléseket kell biztosítaniuk az alkalmazottak számára, megfelelő figyelmet fordítva az egyedi szükségletekre, köztük az észszerű feltételek fogyatékossággal élő személyek számára történő biztosítására; mivel a szakoktatási és -képzési ágazat döntő szerepet játszik abban, hogy a jövőbeli munkavállalók rendelkezzenek azokkal a készségekkel és képesítésekkel, amelyekre szükségük van a változó munkaerőpiacon;
81.

üdvözli, hogy Koszovó is ki fogja használni az uniós digitális egységes piac előnyeit, és hangsúlyozza, hogy a polgároknak nyújtott szolgáltatások javítása, a digitális szakadék minimalizálása és az internethez való egyenlő hozzáférés biztosítása érdekében be kell ruházni a digitalizációba, többek között a legveszélyeztetettebb csoportok és a vidéki területek vonatkozásában is; megjegyzi, hogy a digitalizáció nagy lehetőségeket hordoz Koszovó gazdaságának fejlesztése számára;
J.

mivel Szerbia továbbra is elkötelezett a működőképes piacgazdaság megteremtése mellett, és teljesíti a stabilizációs és társulási megállapodásban foglalt kötelezettségeket, bár több megfelelési probléma továbbra is fennáll; mivel a korrupció továbbra is gátolja a gazdasági fejlődést;
56.

sürgeti a Bizottságot, hogy 2021 első félévében nyújtson be elemzést a turisztikai ágazatnak szóló állami támogatási programokra vonatkozóan kapott tagállami kérelmekről, valamint a Covid19 hatásainak leküzdéséhez felhasznált uniós finanszírozásról, többek között a SURE program alkalmazhatóságáról; felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokban jelentkező társadalmi-gazdasági nehézségekre tekintettel erősítse meg a SURE eszközt, és hosszabbítsa meg annak működését 2022 végéig;
32.

kiemeli, hogy a 2014–2020-as és a 2021–2027-es programozási időszak közötti funkcionális átmenet biztosítása érdekében az olyan kezdeményezések eredményeire kell építeni, mint a New Energy Solutions Optimised for Islands (szigetek számára optimalizált új energetikai megoldások, NESOI), az Intelligens szigetek kezdeményezés és a Tiszta energia az EU szigeteinek (CE4EUI), amely kiterjed a tengerentúli országok és területek (TOT-k) jogállásával rendelkező szigetekre is; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki felhasználóbarát iránymutatásokat annak érdekében, hogy a regionális és helyi önkormányzatok elismerhessék és hasznosíthassák az energetikai átállással és a gazdaságok szén-dioxid-mentesítésével kapcsolatos bevált gyakorlatokat; üdvözli a spliti memorandumot, amely elismeri a szigetközösségek vezető szerepét az energetikai átalakulásban; hangsúlyozza ebben a tekintetben, hogy fontos a bevált gyakorlatok cseréje és a kölcsönös tanulás előmozdítása;
T.

mivel a tengeri hulladék jelenléte súlyosan aláássa a tengeri ökoszisztémák, és különösen a legsérülékenyebb ökoszisztémák ellenálló képességét és termelékenységét, amelyek már most is számos, olyan halmozott terhelésnek vannak kitéve, mint például az éghajlatváltozás, a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat (IUU-halászat), a túlhalászás és az egyre intenzívebb tengeri közlekedés és turizmus;
9.

hangsúlyozza, hogy a tájékoztatáshoz való jog betartása megköveteli a vállalatoktól, hogy tömören, átláthatóan, érthetően és könnyen hozzáférhető módon szolgáltassanak információt, és az adatvédelmi közlemények megfogalmazásakor kerüljék a jogászkodó megközelítést; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy egyes vállalatok továbbra is megszegik az általános adatvédelmi rendelet 12. cikkének (1) bekezdéséből eredő kötelezettségeiket, és nem nyújtanak be minden, az Európai Adatvédelmi Testület által ajánlott releváns információt, többek között azon szervezetek neveinek felsorolását sem, amelyekkel adatokat osztanak meg; emlékeztet arra, hogy az egyszerű és hozzáférhető információk szolgáltatására vonatkozó kötelezettség különösen szigorú a gyermekek vonatkozásában; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy nincsenek megfelelően működő hozzáférési mechanizmusok az érintettek számára; rámutat, hogy a magánszemélyek gyakran nem tudják rákényszeríteni az internetes platformokat, hogy felfedjék magatartási profiljukat; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a vállalatok túlságosan gyakran hagyják figyelmen kívül azt a tényt, hogy a származtatott adatok egyben személyes adatok is, amelyekre érvényes az általános adatvédelmi rendeletben foglalt összes biztosíték;
112.

kéri, hogy megfelelő forrásokat biztosítsanak a 2015. évi, „Larger than Elephants: Inputs for an EU strategic approach to wildlife conservation in Africa” (Nagyobb mint az elefántok: Hozzászólások az EU afrikai vadvédelemmel kapcsolatos stratégiai megközelítéséhez) című és a 2019. évi, „Study on the interaction between security and wildlife conservation in Sub-Saharan Africa” (Tanulmány a biztonság és a vadvédelem közötti kölcsönhatásról Szubszaharai-Afrikában) című bizottsági tanulmányok ajánlásainak megvalósításához;
49.

hangsúlyozza, hogy az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervet is tartalmazó intézményközi megállapodás arra kötelezi a Tanácsot, a Parlamentet és a Bizottságot, hogy visszafordíthatatlanul törekedjenek egy olyan uniós digitális illeték bevezetésére, amely saját forrásként és hosszú távú stabil jövedelemforrásként teljes egészében bekerül a hosszú távú uniós költségvetésbe; hangsúlyozza, hogy függetlenül attól, hogy az alapszabályokat az OECD vagy az EU szintjén határozzák meg, a tagállamokban a digitális gazdaság adóztatásából származó bevételek saját forrássá válhatnak és azzá is kell válniuk; úgy véli, hogy ugyanezt a megközelítést kell követni minden egyéb, az OECD szintjén létrejött megállapodásból származó bevétel esetében is;