[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.5.21.

COM(2010)249 végleges

2010/0133 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

az ültetvényekre vonatkozó európai statisztikáról

INDOKOLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE |

A javaslat okai és céljai A mezőgazdasági ágazatnak Európa gazdasági, társadalmi és kulturális fejlődése szempontjából való fontossága általánosan elismert. Az Európai Unióban kulcsfontosságú mezőgazdasági tevékenység a gyümölcstermesztés és bortermelés. A legfontosabb ültetvényekre vonatkozó európai szintű statisztika információs rendszereinek létrehozásáról két jogszabály rendelkezik: a szőlőterületek statisztikai felméréseiről szóló 1979. február 5-i 357/79/EGK tanácsi rendelet[1] és az egyes gyümölcsfafajok ültetvényei termelési potenciáljának meghatározása céljából a tagállamok által végzendő statisztikai felmérésekről szóló 2001. december 19-i 2001/109/EK irányelv[2]. Ezek a jogi aktusok segítettek olyan nemzeti adatgyűjtő rendszereket létrehozni ezeknek a terményeknek a termelési potenciáljáról, amelyek egyrészt a vállalkozások nézőpontját, másrészt a termelési egységek szerkezeti jellemzőit tükrözik. Az ültetvényekről e jogszabályok nélkül az Európai Unióban jelenleg nem állhatna rendelkezésre statisztikai rendszer. Mindazonáltal az adatok felhasználói és előállítói egyaránt jelezték, hogy szükségét látják egy jövőbeni frissítésnek. Egyrészt a Közös Agrárpolitikának (KAP) és a termékek piaci helyzetének a meglévő jogszabályok hatálybalépése óta történt változásai új vagy más felhasználói igényeket teremtettek: más változókra és bontásokra, illetve időszerűbb adatokra van szükség. Másrészt még mindig van mit tenni a keretrendszer összehasonlíthatóságának javítására és hiányosságainak pótlására: még több erőfeszítéssel kell törekedni a változók és fogalmak harmonizálására, és arra, hogy a tagállamok több szabadságot kapjanak a statisztika előállításához szükséges adatok összegyűjtéséhez felhasznált módszerek és források – többek között közigazgatási források – kiválasztásában. |

Háttér-információk Ennek a javaslatnak a célja, hogy egyetlen jogi aktussal felváltsa a meglévő kettőt, és így naprakésszé tegye, egyszerűsítse és optimalizálja az európai ültetvénystatisztika jogszabályi keretét. A tagállamok, az érdekelt felek és a Bizottság szolgálatai az évek során jelezték, hogy változásokra lenne szükség az ültetvénystatisztika jogalapjában. A meglévő jogi aktusok hatálybalépése óta a termelési körülmények (KAP) és a piaci helyzet egyaránt jelentős változásokon ment keresztül. Összhangban azzal a követelménnyel, hogy a hivatalos statisztikának relevánsnak kell lennie – tehát jelenlegi és lehetséges felhasználói igényeket kell kielégítenie – a javaslat felülvizsgál néhány változót, nagyban egyszerűsíti a termelési és regionális bontásokat, és figyelembe veszi a borkategóriák nemrég bevezetett változásait. A kínálati oldal szempontjából a javaslat választ ad a felhasználói igények változásaira, például az olajfaültetvényekre vonatkozó adatok esetében. Ezenkívül frissíti az adattovábbítási határidőket is. A javaslat tovább egyszerűsíti a változókat és fogalmakat, az ültetvénystatisztikát pedig a tényleges felhasználói igényekhez igazítja: eltörli az ültetvények változásaira vonatkozó éves statisztikát és a bortermelés rendkívül részletes bontását. Megfelelően figyelembe veszi ezenkívül a szükséges egyensúlyt a felhasználói igények, illetve a válaszadókra és a nemzeti statisztikai intézetekre nehezedő teher között. Az új változókat és bontásokat ellensúlyozza, hogy a meglévő jogszabályok egyes követelményei megszűnnek. A további követelmények – különösen a vállalkozásoktól származó adatmennyiség – szintje a teljes terhet a tervek szerint csökkenteni fogja. Ami a válaszadóktól gyűjtendő adatokat illeti, a teher egy a gazdaságokra vonatkozó küszöb és egy területi küszöb bevezetésével fog csökkenni, ami a várakozások szerint kisebb mintákat fog eredményezni. A jogszabályi keret naprakésszé tételének elmulasztása azzal járhatna, hogy az európai ültetvénystatisztika veszítene a relevanciájából, a kapcsolódó politikaterületeken pedig veszélyeztethetné a megalapozott döntéshozatalt. |

Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen Mivel ez a javaslat arra készült, hogy a jelenlegi rendelkezéseket naprakésszé tegye és hozzáigazítsa az új igényekhez, a meglévő jogalapot – a 357/79/EGK tanácsi rendeletet és a 2001/109/EK irányelvet – hatályon kívül kell helyezni. |

Összhang az EU egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Az európai intézmények számos alkalommal hangsúlyozták a mezőgazdaság alapvető szerepét, amelyet az élelmezésbiztonságban, az egészséges élelmiszer termelésében és az Európai Unió vidéki térségeinek életerejéhez való hozzájárulásában játszik. A statisztikai rendszer kiigazítását szükségessé teszi a gyümölcsfogyasztás növekvő jelentősége, és ennek – társadalompolitikai és társadalmi összetartozási szempontból – a közegészségre, a vidéki gazdaságok erejére, a foglalkoztatásra, a fenntarthatóságra és a versenyképességre gyakorolt pozitív hatásai („állandóan elérhető és egészséges élelmiszert mindenkinek”). A vidéki térségekben elsősorban az ültetvények fontossága és az ehhez kapcsolódó jelentős munkaerőigény miatt van szükség pontosabb tudásra arról, milyen a termesztési struktúrája ezeknek a növényeknek. |

Konzultáció az érdekeltekkel; hatásvizsgálat |

Konzultáció az érdekeltekkel |

A konzultáció módja, a legfontosabb célterületek és a válaszadók köre 2007–2009 során az Európai Statisztikai Rendszer keretében a megfelelő munkacsoportokban intenzív technikai konzultációk folytak az adat-előállítókkal. A nemzeti adat-előállítók több alkalommal kaptak felkérést, hogy a megbeszélésekbe saját nemzeti érdekelt feleiket is vonják be. Konzultációk voltak továbbá a Bizottságon belül (részt vevő főigazgatóságok: ENTR, AGRI, REGIO, SANCO és ENV) és az ágazati érdekelt felekkel is. |

Az észrevételek és felhasználásuk rövid ismertetése A javaslat az összes érdekelt fél közötti alapos tárgyalások eredménye. Figyelembe veszi az újabb felhasználói igények prioritásait, és kiegyensúlyozza őket a gyűjtésből és az összeállításból fakadó új terhekkel szemben, amelyek az új igények nyomán létrejöhetnek. |

Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |

Érintett tudományterületek/szakterületek Az Eurostat Főigazgatóság terménystatisztikai munkacsoportjának nemzeti képviselői olyan szakértők, akik ismerik a meglévő jogszabályokat és az ültetvénystatisztika gyűjtésének és összeállításának nemzeti rendszereit. A Bizottság konzultációba bevont részlegein dolgoznak olyan szakértők, akik mezőgazdasági vagy ahhoz kapcsolódó szakpolitikai elemzésekkel foglalkoznak. |

Alkalmazott módszerek 2008 és 2009 között az Eurostat elképzeléseit és javaslatait számos munkacsoportülés és bizottság tárgyalta. Ezek résztvevői a nemzeti statisztikai intézetektől, a nemzeti mezőgazdasági hatóságok részlegeitől, más bizottsági részlegektől és külső érdekelt felektől érkeztek. Az elképzeléseket és javaslatokat ezután bemutatták a plenáris munkacsoportnak, amely a tagállamoktól kért írásos észrevételek alapján megvitatta őket. Ezen túlmenően az Eurostat kétoldalú konzultációkat is tartott a Bizottság azon részlegeivel, amelyekre nézve az ültetvénystatisztika releváns lehet. |

A konzultációba bevont főbb szervezetek/szakértők Nemzeti statisztikai intézetek, nemzeti mezőgazdasági hatóságok, bizottsági részlegek, ágazati érdekelt felek (pl. a COPA-COGECA és az OIV). |

A beérkezett és felhasznált vélemények összefoglalása Nem merült föl, hogy a javaslat visszafordíthatatlan káros következményekkel járhatna. A szakértők között általános az egyetértés, hogy az ültetvénystatisztika jogalapját frissíteni szükséges. |

A számos ülés és konzultációs forduló alatt a szakértőktől kapott vélemény kiegyensúlyozott javaslatot eredményezett, amely – például a KAP vagy a mezőgazdasági szociális dimenziója terén – kielégíti a felhasználói igényeket, miközben a válaszadói teher minimalizálása végett továbbra is figyelembe veszi az adatgyűjtés hatékonyságát. |

A szakértői vélemények nyilvánosságának biztosítása A munkacsoportok dokumentumai és jegyzőkönyvei elérhetők a CIRCA-n. A kétoldalú eszmecserék javarészt írott formában történtek. |

A hatások és következmények elemzése 1. opció (alapeset, vagyis nincs új európai uniós fellépés) – Ha az Európai Unió nem fogna új intézkedésbe, akkor Európa-szerte romlana az ültetvénystatisztika összehasonlíthatósága és harmonizációja, és nem lehetne teljesen kiaknázni a partnerországok által – közös fogalmak alapján és közös jelentésformátumokban – összeállított statisztika hatékony felhasználásából eredő lehetőségeket, mindezt ráadásul úgy, hogy az ültetvények részaránya az EU régióinak egy jelentős részében túlsúlyban van. Ahol a hivatalos forrásokból származó ültetvénystatisztika nincs harmonizálva, nem áll rendelkezésre vagy – az önkéntes adatszolgáltatás miatt – csak részben áll rendelkezésre, más forrásokat kellene igénybe venni (érdekelt felek szervezetei és kereskedői szervezetek). Mindezt az adatminőség sínylené meg, aminek hátrányos hatása lehetne a politikaalkotásra. 2. opció (a javaslat szerinti európai uniós fellépés) – Az európai statisztika javasolt kerete összehasonlíthatóbbá és így relevánsabbá teszi az adatokat az európai és nemzeti szintű felhasználóknak egyaránt. Ezen túlmenően a közös fogalmak és jelentésformátumok segíthetnek az ültetvénystatisztika gyűjtésének és felhasználásának eredményesebbé tételében. |

A javaslat jogi elemei |

A javaslat összefoglalása Ennek a rendeletnek az a célja, hogy naprakésszé tegye az ültetvénystatisztika szisztematikus előállításának közös keretét, amely a harmonizált európai ültetvénystatisztika tagállamok általi gyűjtését, összeállítását, feldolgozását és továbbítását szabályozza. |

Jogalap Az európai statisztika jogalapját az Európai Unió működéséről szóló szerződés 338. cikke jelenti: az „Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében intézkedéseket fogad el statisztikák készítésére vonatkozóan, amennyiben ez az Unió tevékenységeinek ellátásához szükséges”. Az említett cikk az európai statisztika előállítására vonatkozó követelményeket is megszabja, vagyis a statisztikának meg kell felelnie a pártatlanság, a megbízhatóság, a tárgyilagosság, a tudományos függetlenség, a költséghatékonyság és a statisztikai adatok bizalmas kezelésének normáinak. |

A szubszidiaritás elve Mivel a javaslat nem tartozik az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe, a szubszidiaritás elve érvényesül. |

A javaslat célkitűzéseit a tagállamok a következők miatt nem tudják kielégítően megvalósítani: |

A statisztikai adatok minőségénél központi kérdés az összehasonlíthatóság. Világos európai keret – vagyis a közös statisztikai fogalmakat, jelentésformátumokat és minőségi követelményeket meghatározó európai jogszabály – nélkül a tagállamok ezt nem tudják a szükséges mértékig megvalósítani. Ezért a gyümölcsfaültetvények esetében 1977-től, borszőlőültetvények esetében pedig 1979-től létezik európai jogszabály az ültetvénystatisztika területén. A felhasználók és a termelők mindazonáltal frissítést igényelnek. |

Ha kizárólag a tagállamok lépnének, az hátrányosan érintené az érdekeiket. Az ültetvénystatisztikának ugyanis – a belföldi összetevőn túl – a külkereskedelem szempontjából fontos nemzetközi dimenziója is van, a tagállami hatóságok pedig nemzetközileg is összehasonlítható statisztikai adatokat kívánnak látni. Ilyen – európai uniós szinten egy közös keret felhasználásával gyűjtött és összeállított – statisztika nélkül csökkenne a (nemzeti) mezőgazdaság-statisztikai rendszerek relevanciája és eredményessége. Ezenkívül a közös fogalmakat és jelentésformátumokat használó közös keret hiánya veszélyeztetné vagy teljesen lehetetlenné tenné a statisztikák cseréjének lehetőségét. |

A javaslat célkitűzéseinek eléréséhez az európai uniós szintű fellépés a következők miatt kívánatos. |

A javaslat célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítően elérni, ezért egy európai jogi aktus alapján európai uniós szinten jobban elérhetők, mert ezen a szinten csak a Bizottság tudja összehangolni a statisztikai adatok szükséges harmonizációját. Másrészt az ültetvényekre vonatkozó adatgyűjtést és az összehasonlítható statisztika összeállítását csak a tagállamok tudják megszervezni. Következésképpen a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban az Európai Unió hozhat intézkedést. |

A kvalitatív mutatók csupán európai szinten valósíthatók meg, hiszen a javaslat célját – vagyis a harmonizált európai ültetvénystatisztika előállítását – az Unió jobban tudja elérni. A javaslat összehasonlíthatóbb, és így relevánsabb adatokat fog eredményezni. |

A javaslat arra irányul, hogy a releváns, időszerű, összehasonlítható és koherens európai statisztika elérése érdekében harmonizálja a fogalmakat, a lefedett témákat és az előírt információk mutatóit, a lefedettséget, a minőségi kritériumokat és a jelentési határidőket. Az adatgyűjtés módjáról azonban a tagállamok dönthetnek, hiszen a nemzeti adatok összeállítói vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy a legmegfelelőebb módszertant és adatforrásokat megítéljék. Ezért az módszertani standardokról szóló európai uniós kezdeményezés – a tagállamokkal szoros együttműködésben – egy sor ajánlott iránymutatás létrehozására fog korlátozódni. |

A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. |

Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: |

A rendelet a céljának eléréséhez szükséges minimumra korlátozódik, és nem megy túl azon, ami ehhez szükséges. Nem határozza meg a tagállamok esetében az adatgyűjtési mechanizmust, hanem csupán az elküldendő adatokat definiálja a harmonizált struktúrák és időzítés biztosítása végett. További figyelemreméltó pont, hogy borszőlőültetvényekre vonatkozó adatok rendelkezésre állnak a szőlőkataszterben, amelyet minden jelentős termeléssel rendelkező tagállamnak létre kell hoznia és 2015-ig vezetnie kell. |

Egyes esetekben az adattovábbítás gyakorisága, valamint annak lehetősége, hogy más felméréseknél nagyobb mértékben használhatók fel más források (például közigazgatási források vagy megfelelő statisztikai becslési technikák) valószínűleg csökkenteni fogja a nemzeti, regionális vagy helyi hatóságokra, gazdasági szereplőkre és polgárokra nehezedő pénzügyi és adminisztrációs terhet. |

A jogi aktus típusának megválasztása |

Javasolt aktus: rendelet. |

Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt: A megfelelő eszköz kiválasztása a jogalkotási céltól függ. Az európai szintű információigény miatt az európai statisztika terén az a tendencia, hogy irányelv helyett rendelet az alapjogszabály. A rendelet azért kedvezőbb, mert szerte az Európai Unióban ugyanazt a jogszabályt állapítja meg, ami nem hagy lehetőséget a tagállamoknak arra, hogy hiányosan vagy szelektív módon alkalmazzák. A rendelet közvetlenül alkalmazandó, vagyis nem kell átültetni a nemzeti jogba. Ezzel ellentétben az irányelv a nemzeti jogszabályok harmonizálására irányul, és célkitűzéseit tekintve ugyan kötelező a tagállamokra nézve, ám a nemzeti hatóságoknak meghagyja a választás lehetőségét abban, milyen formát kívánnak alkalmazni e célkitűzések elérésére. Ráadásul át is kell ültetni őket a nemzeti jogba. A rendelet alkalmazása összhangban áll az 1979 óta elfogadott, szőlőültetvényekről szóló többi jogi aktussal is. |

Költségvetési vonzatok |

A javaslatnak nincsenek az Európai Unió költségvetését érintő vonzatai. |

Kiegészítő információk |

Egyszerűsítés |

A javasolt aktus eredményeképpen egyszerűsödnek az (uniós vagy nemzeti) hatóságokra és a magánszektorban tevékenykedő felekre vonatkozó igazgatási eljárások. |

Az EU és a nemzeti közigazgatások munkáját egyszerűsíteni fogja a kínálati oldali adatok régiók, fajták, állománysűrűség-kategóriák és életkor-kategóriák szerinti csökkentett bontásainak bevezetése, illetve a termelési osztályok megszüntetése, az alkalmazási kör csökkentésének lehetősége az ültetvényekkel foglalkozó gazdaságok méretének függvényében, illetve a borszőlőültetvények területi változásaira vonatkozó éves adatok továbbításának megszüntetése. |

Az ültetvények tekintetében az adatgyűjtési kör korlátozásának lehetősége csökkenteni fogja a válaszadók – különösen a mikrovállalkozások – terheit. Szintén a válaszadók – vállalkozások és háztartások – terheinek csökkentését szolgálja a tagállamok azon szabadsága, hogy a szükséges adatokat különböző források (felmérések, de akár közigazgatási adatok vagy becslési eljárások) kombinálásával is előállíthatják. |

Meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezése A javaslat elfogadása meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezését eredményezi. |

Európai Gazdasági Térség A javasolt aktus érinti az Európai Gazdasági Térséget, ezért arra is ki kell terjeszteni. |

2010/0133 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

az ültetvényekre vonatkozó európai statisztikáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a javaslat nemzeti parlamenteknek történő továbbítását követően,

a rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

1. A szőlőterületek statisztikai felméréseiről szóló 1979. február 5-i 357/79/EGK tanácsi rendelet[3] és az egyes gyümölcsfafajok ültetvényei termelési potenciáljának meghatározása céljából a tagállamok által végzendő statisztikai felmérésekről szóló 2001. december 19-i 2001/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[4] több ízben módosult. Mivel további módosításokra és egyszerűsítésekre van szükség, ezeket a jogi aktusokat – az egyértelműség kedvéért és az uniós jogszabályok egyszerűsítésére és a jobb szabályozásra irányuló megközelítéssel összhangban – célszerű egyetlen jogi aktussal felváltani.

2. Ahhoz, hogy teljesíteni tudja a Szerződés és a közös mezőgazdasági piacok szervezésére vonatkozó uniós jog által ráruházott feladatokat, a Bizottságnak pontos tájékoztatást kell kapnia az Unióban egyes ültetvényeken termesztett fajok ültetvényeinek termelési potenciáljáról. A közös agrárpolitika megfelelő igazgatásának biztosításához a Bizottságnak ötévente rendszeresen előállított adatokra van szüksége az ültetvényekről.

3. A termelési potenciál és a piaci helyzet figyelemmel kíséréséhez az ültetvényekről szerkezeti statisztikának is rendelkezésre kell állnia. Az egységes közös piacszervezés összefüggésében adott adatokon túl a regionális bontás is lényeges. A tagállamoknak ezért célszerű előírni, hogy gyűjtsék ezeket az adatokat, és bizonyos rögzített időpontokban küldjék el a Bizottságnak.

4. Uniós szinten a piacok irányításához elengedhetetlen az ültetvénystatisztika. Szinten alapvetőnek tekinthető, hogy – a jelenleg más uniós jogszabályokkal szabályozott éves területi és termelési statisztikán túlmenően – az ültetvényekre is vonatkozzék szerkezeti statisztika.

5. A gazdaságokra és közigazgatásokra nehezedő szükségtelen terhet elkerülendő célszerű az alapegységekre küszöbértékeket megállapítani, amelyek kizárják a nem releváns egységeket.

6. Az adatok harmonizációjának garantálása végett világosan meg kell állapítani a statisztika előállítása során alkalmazott legfontosabb definíciókat, a tárgyidőszakot és a pontossági követelményeket.

7. Annak szavatolására, hogy a statisztika a szükséges időkereten belül rendelkezésére álljon a felhasználóknak, az adatoknak a Bizottsághoz való továbbítására célszerű egy időrendet megállapítani.

8. A statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló 2003. május 26-i 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[5] megfelelően a NUTS-osztályozást kell használnia minden olyan területileg bontott tagállami statisztikának, amely a Bizottságnak továbbíttatik. Következésképpen a regionális statisztika összehasonlíthatósága végett a területi egységeket a NUTS-osztályozás szerint célszerű meghatározni. Ugyanakkor figyelembe véve, hogy a szőlő- és borágazat eredményes irányításához más területi bontásokra is szükség van, ezek esetében más területi egységről is lehet dönteni.

9. Az adatok minőségének felméréséhez és az eredmények elemzéséhez fontosak a módszertani és minőségjelentések, amelyeket célszerű rendszeresen elkészíteni.

10. Az európai statisztikákról szóló 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[6] referenciakeretet biztosít az európai ültetvénystatisztikához. Konkrétan megköveteli, hogy teljesülnie kell a szakmai függetlenség, a pártatlanság, a tárgyilagosság, a megbízhatóság, a statisztikai adatok bizalmas kezelése és a költséghatékonyság elveinek.

11. Mivel ennek a rendeletnek a célját – vagyis a tagállamokban lévő ültetvényekre vonatkozó európai statisztika szisztematikus gyűjtésére, összeállítására és továbbítására irányuló közös jogi keret létrehozását – tagállami szinten nem lehet megfelelően elérni, és ezért uniós szinten jobban meg lehet valósítani, az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban az EU intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.

12. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően a Bizottságot fel kell jogosítani olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására, amelyek célja a mellékletek módosítása.

13. Konzultációk folytak az Agrárstatisztikai Állandó Bizottsággal,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

1. Ez a rendelet közös keretet hoz létre az I. mellékletben felsorolt ültetvényekre vonatkozó európai statisztika szisztematikus előállításához.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

1. ültetvény: az állandó legelő kivételével az olyan, nem vetésforgóban termesztett kultúra, amely hosszú időre foglalja el a talajt, és több éven keresztül terem;

3. beültetett parcella: a 796/2004/EK bizottsági rendelet[7] 2. cikkének (1a) bekezdésében említett mezőgazdasági parcella, amely az I. mellékletben említett ültetvények valamelyikével van beültetve;

2. beültetett terület: a megfelelő ültetvénnyel homogén módon beültetett parcellák területe a legközelebbi árra (100 m2) kerekítve;

4. betakarítás éve: az a naptári év, amelyben a betakarítás megkezdődik;

5. állománysűrűség: a növények hektáronkénti száma;

6. rendes ültetési időszak: az évnek az az – ősz közepén kezdődő és a következő év tavasz közepén végződő – időszaka, amikor az ültetvénynövényeket rendesen elültetik;

7. ültetési év: az első év, amikor a növény a végleges termesztési helyére történő telepítését követő nap után vegetatív fejlődésen megy át;

8. kor: az első évnek tekintett ültetési év óta eltelt évek száma;

9. étkezési alma és étkezési körte: alma- és körteültetvények, kivéve a kifejezetten ipari feldolgozásra szántakat;

10. más célú szőlő: a 436/2009/EK bizottsági rendelet[8] I. címében létrehozott szőlőkataszterben szereplő összes szőlőterület;

11. kettős hasznosítású szőlő: „a tagállamok által az 1234/2007/EK rendelet[9] 120a. cikkének (2)–(6) bekezdése szerint elkészített szőlőfajta-osztályozásban – ugyanarra a közigazgatási egységre nézve – borszőlőfajtaként és esettől függően csemegeszőlő-fajtaként, mazsolaszőlő-fajtaként, illetve a borpárlat készítésére szolgáló fajtaként is szerepelő”[10] szőlőnövényről származó szőlő;

12. vegyes termesztés: egy parcellát azonos időben elfoglaló növénykultúrák kombinációja.

3. cikk

Lefedettség

1. Az I. melléklet 1–11. pontjában említett kultúrákról szolgáltatandó statisztika a teljes beültetett terület legalább 95 %-ára nézve reprezentatív azokban a gazdaságokban, amelyek minden tagállamban teljes egészében vagy részben az említett ültetvények piacára termelnek.

Kizárhatók a statisztikából azok a 0,1 hektárnál kisebb gazdaságok, amelyek minden tagállamban teljes egészében vagy részben az említett ültetvények piacára termelnek, ha halmozott területük kisebb, mint az adott kultúrával beültetett teljes terület 5 %-a.

2. A vegyes termesztésű területet a különféle kultúrák között az általuk elfoglalt földterület arányában kell elosztani.

3. Az e rendelet 4. cikkének (4) bekezdése szerint elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok sérelme nélkül az I. melléklet 12. pontjában említett kultúrákra vonatkozó statisztikát az 1234/2007/EK rendelet 185a. cikke szerint létrehozott szőlőkataszterben rendelkezésre álló adatok alapján kell biztosítani a kataszterben szereplő összes olyan gazdaság esetében, amelyeket a 436/2009/EK bizottsági rendelet[11] 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja határoz meg.

4. cikk

Adat-előállítás

1. A tagállamok 2012-ben és utána ötévenként előállítják az I. melléklet 1–11. pontjában említett ültetvényekkel beültetett területre vonatkozó, II. mellékletben említett adatokat.

2. A tagállamok 2015-ben és utána ötévenként előállítják az I. melléklet 12. pontjában említett ültetvényekkel beültetett területre vonatkozó, III. mellékletben említett adatokat.

3. Minden tagállam előállítja a II. és III. mellékletben felsorolt szerkezeti statisztikát az I. mellékletben említett olyan ültetvényekkel beültetett területekre vonatkozóan, amelyekből az adott tagállam területén külön-külön legalább 500 hektár található.

4. Az I. mellékletben található felsorolás és a II. és III. mellékletben meghatározott statisztika módosításának céljából a Bizottság a 10. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el.

5. cikk

Tárgyév

1. Az I. melléklet 1–11. pontjában említett ültetvények tekintetében a II. mellékletben említett adatokra vonatkozóan az első tárgyév 2012.

2. Az I. melléklet 12. pontjában említett ültetvények tekintetében a III. mellékletben említett adatokra vonatkozóan az első tárgyév 2015.

3. A megadott statisztika a rendes ültetési időszakot követően beültetett területre vonatkozik.

6. cikk

Pontossági követelmények

1. Az említett statisztika előállítása végett mintavételes felmérést végző tagállamok megteszik a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy az adatok megfeleljenek az alábbi pontossági követelményeknek: az adatok relatív szórása nem haladhatja meg országosan a 3 %-ot az I. melléklet 1–11. pontjában említett egyes kultúrákkal beültetett területek esetében, illetve az 1 %-ot az I. melléklet 12. pontjában említett kultúra esetében.

2. Az a tagállam, amely úgy dönt, hogy a felmérésektől eltérő statisztikai adatforrásokat alkalmaz, biztosítja, hogy az ilyen forrásokból származó adatok minősége legalább ugyanolyan legyen, mint a statisztikai felmérésekből származó adatoké.

3. Az a tagállam, amely úgy dönt, hogy közigazgatási forrást használ, erről előzetesen tájékoztatja a Bizottságot, és részletes információkat közöl a használni kívánt módszerről és a közigazgatási forrásból származó adatok minőségéről.

7. cikk

Regionális statisztika

1. A II. és III. mellékletben meghatározott regionális bontást kell használni.

2. A mellékletben említett NUTS-szinteket az 1059/2003/EK rendelet melléklete határozza meg.

8. cikk

Adattovábbítás a Bizottsághoz

1. A tagállamok legkésőbb a tárgyidőszakot követő év július 31-éig továbbítják a Bizottságnak (Eurostat) a II. és III. mellékletben meghatározott adatokat.

2. Az II. és III. mellékletben meghatározott adattovábbítási táblázatok kiigazításának céljából a Bizottság a 10. cikk szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el.

9. cikk

Módszertani és minőségjelentés

1. E rendelet alkalmazásában a továbbítandó adatokra a 223/2009/EK rendelet[12] 12. cikkének (1) bekezdésében említett minőségkritériumokat kell alkalmazni.

2. 2013. július 31-ig és utána ötévenként a tagállamok benyújtanak egy jelentést a Bizottságnak (Eurostat) a továbbított adatok minőségéről és az alkalmazott módszerekről.

3. Az (1) bekezdésben említett minőségkritériumokat tartalmazó jelentések leírják a következőket:

a) az e rendelet hatálya alá tartozó felmérések megszervezése és az alkalmazott módszertan;

b) az ebben a rendeletben említett mintavételes felméréseknél elért pontosság szintje és lefedettség; valamint

c) a felmérésektől eltérő felhasznált források minősége.

4. A tagállamok – legkésőbb a változás hatályba lépése előtt három hónappal – tájékoztatják a Bizottságot minden olyan módszertani, vagy egyéb változásról, amelynek lényeges hatása lehet a statisztikára.

5. Figyelembe kell venni azt az elvet is, miszerint a járulékos költségeknek és terheknek ésszerű kereteken belül kell maradniuk.

10. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

1. A Bizottság meghatározatlan időszakra hatáskört kap a 4. cikk (4) bekezdésében és a 8. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

2. Amint a Bizottság elfogad egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust, erről egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot

3. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit a 11. és a 12. cikk határozza meg.

11. cikk

A felhatalmazás visszavonása

1. A 4. cikk (4) bekezdésében és a 8. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazást az Európai Parlament vagy a Tanács visszavonhatja.

2. Ha egy intézmény belső eljárást indít annak eldöntése érdekében, hogy visszavonja-e a felhatalmazást, arról legkésőbb a végső határozat meghozatala előtt egy hónappal tájékoztatja a másik jogalkotót és a Bizottságot, megjelölve a visszavonni kívánt felhatalmazást, valamint a visszavonás indokait.

3. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. Ez a határozat azonnal vagy a benne meghatározott későbbi időpontban lép hatályba. Nem érinti a már hatályos, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában .

12. cikk

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal szembeni kifogások

1. Az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítés dátumát követő két hónapon belül kifogást emelhet egy felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak egy hónappal meghosszabbodik.

2. Amennyiben ezen időszak lejártáig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, vagy amennyiben a határidőt megelőzően az Európai Parlament és a Tanács értesítette a Bizottságot arról a döntéséről, hogy nem emel kifogást, a felhatalmazáson alapuló jogi aktus a benne szereplő rendelkezésekben megjelölt időpontban hatályba lép.

3. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel egy felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, a szóban forgó jogi aktus nem lép hatályba. Az érintett intézmény megindokolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogását.

13. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 357/79/EGK rendelet és a 2001/109/EK irányelv 2012. január 1-jével hatályát veszti.

A hatályát vesztett rendeletre és irányelvre való hivatkozásokat erre a rendeletre történő hivatkozásnak kell tekinteni.

13. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

2012. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt …-ban/ben,

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

I. melléklet

Ültetvények

14. étkezési alma

15. ipari feldolgozásra szánt alma (választható)

16. étkezési körte

17. ipari feldolgozásra szánt körte (választható)

18. sárgabarack

19. őszibarack

20. narancs

21. kis gyümölcsű citrus

22. citrom

23. olajfa

24. csemegeszőlőnek szánt szőlőültetvény

25. nem csemegeszőlőnek szánt szőlőültetvény

II. melléklet

A gyümölcs- és olajfaültetvényekre vonatkozó statisztikai adatok

1. Fajok és régiók szerinti bontás

Faj | A regionális adatoknál használandó regionális szint |

Étkezési alma | NUTS 1 |

Ipari feldolgozásra szánt alma |

Étkezési körte |

Ipari feldolgozásra szánt körte (választható) |

Sárgabarack |

Őszibarack |

Narancs |

Kis gyümölcsű citrus |

Citrom |

Olajfa |

Csemegeszőlő |

2. Fajok bontása „csoportok" szerint

Faj | Bontás |

Alma | Boskoop Rouge csoport |

Braeburn csoport |

Cox Orange csoport |

Cripps Pink csoport |

Elstar csoport |

Fuji csoport |

Gala csoport |

Golden Delicious csoport |

Granny Smith csoport |

Idared csoport |

Jonagold csoport |

Jonagored csoport |

Morgenduft csoport |

Red Delicious csoport |

Reinette Blanche du Canada csoport |

Shampion csoport |

Lobo csoport |

más |

Körte | Conference csoport |

William csoport |

Abate csoport |

Rocha csoport |

Coscia-ercolini csoport |

Guyot csoport |

Blanquilla csoport |

Decana csoport |

Kaiser csoport |

Doyenné du Comice csoport |

más |

Őszibarack | Őszibarack (a nektarin kivételével) és feldolgozásra szánt őszibarack | Sárga húsú | Nagyon korai: betakarítás június 15-ig |

Korai: betakarítás június 16. és július 15. között |

Középérésű: betakarítás július 16. és augusztus 15. között |

Kései: betakarítás augusztus 15. után |

Fehér húsú | Nagyon korai: betakarítás június 15-ig |

Korai: betakarítás június 16. és július 15. között |

Középérésű: betakarítás július 16. és augusztus 15. között |

Kései: betakarítás augusztus 15. után |

Kínai laposbarack |

Nektarin | Sárga húsú | Nagyon korai: betakarítás június 15-ig |

Korai: betakarítás június 16. és július 15. között |

Középérésű: betakarítás július 16. és augusztus 15. között |

Kései: betakarítás augusztus 15. után |

Fehér húsú | Nagyon korai: betakarítás június 15-ig |

Korai: betakarítás június 16. és július 15. között |

Középérésű: betakarítás július 16. és augusztus 15. között |

Kései: betakarítás augusztus 15. után |

Feldolgozásra szánt őszibarack (ideértve a Pavie csoportot is) |

Sárgabarack | Nagyon korai: betakarítás május 31-ig |

Korai: betakarítás június 1. és 30. között |

Középérésű: betakarítás július 1. és 31. között |

Kései: betakarítás augusztus 1. után |

Narancs | Navel | Korai: betakarítás október és január között |

Középérésű: betakarítás december és március között |

Kései: betakarítás január és május között |

Blancas | Korai: betakarítás december és március között |

Kései: betakarítás március és május között |

Sanguine |

más |

Kis gyümölcsű citrus | Satsuma | Rendkívül korai satsuma: betakarítás szeptember és november között |

Más satsuma: betakarítás október és december között |

Klementin | Korai klementin: betakarítás szeptember és december között |

Középérésű klementin: betakarítás november és január között |

Kései klementin: betakarítás január és március között |

Más kis citrus, ideértve a hibrideket is |

Citrom | Téli fajták: betakarítás október és április között |

Nyári fajták: betakarítás február és szeptember között |

Olajfa | Közvetlen fogyasztásra szánt olívabogyó |

Olajnak szánt olívabogyó |

Kettős felhasználású olívabogyó |

Csemegeszőlő | Fehér | Mag nélküli |

Rendes |

Vörös | Mag nélküli |

Rendes |

3. Állománysűrűség-kategóriák

Állománysűrűség-kategóriák | Alma és körte | Őszibarack, nektarin és sárgabarack | Narancs, kis citrus és citrom | Olajfa | Csemegeszőlő |

Állománysűrűség (fa/hektár) | 1 | <400 | <600 | <250 | <140 | <1000 |

2 | 400–1599 | 600–1199 | 250–499 | 140–399 | 1000–1499 |

3 | 1600–3199 | ≥1200 | 500–749 | ≥400 | ≥1500 |

Kor (az ültetéstől számított évek száma) | 1 | 0–4 | 0–4 | 0–4 | 0–4 | 0–3 |

2 | 5–9 | 5–14 | 5–9 | 5–11 | 3–9 |

3 | 10–14 | 15 vagy több | 10–14 | 12–49 | 9–19 |

Régió: |

Faj: |

Csoport : |

1. életkor-kategória | 2. életkor-kategória | 3. életkor-kategória | 4. életkor-kategória | 5. életkor-kategória |

vörös | fehér |

Szőlő területe, összesen (termő / még nem termő) | összesen |

Termő szőlőterület a következővel beültetve: | borszőlőfajták | (b) | (b) |

- közülük OEM borok készítésére alkalmas | (b) | (b) |

- közülük OFJ borok készítésére alkalmas | (b) | (b) |

- közülük OEM vagy OFJ borok készítésére nem alkalmas | (b) | (b) |

- közülük „kettős célú szőlő” | (b) | (b) |

mazsolaszőlő | (b) | (b) |

összesen | (b) | (b) |

(a) Érintett tagállamok: BG, CZ, DE, IT, EL, ES, FR, HU, AT, PT, RO, SI és SK.

(b) Választható

1.2. táblázat: szőlőtermesztő gazdaságok a termelés típusa szerint, NUTS 2 szinten (a)

Változók / mutatók | Gazd. száma | Parc. száma | Terület (ha) | Termelés (hl vagy 100 kg)13 |

vörös | fehér |

Szőlő területe, összesen (termő / még nem termő) | összesen |

Termő szőlőterület a következővel beültetve: | borszőlőfajták | (b) | (b) |

- közülük OEM borok készítésére alkalmas | (b) | (b) |

- közülük OFJ borok készítésére alkalmas | (b) | (b) |

- közülük OEM vagy OFJ borok készítésére nem alkalmas | (b) | (b) |

- közülük „kettős célú szőlő” | (b) | (b) |

mazsolaszőlő | (b) | (b) |

összesen | (b) | (b) |

Még nem termő szőlőterület a következővel beültetve: | borszőlő (ideértve a „kettős célú szőlőt” is) | - | - |

- közülük OEM borok készítésére alkalmas | - | - |

- közülük OFJ borok készítésére alkalmas | - | - |

- közülük OEM vagy OFJ borok készítésére nem alkalmas | - | - |

- közülük „kettős célú szőlő” | - | - |

mazsolaszőlő | - | - |

összesen | - | - |

(Termő / még nem termő) szőlő a következő termelésére: | szőlő vegetatív szaporítóanyagának termesztésére | - | - |

máshová nem sorolt szőlő | - | - |

(a) Érintett tagállamok: BG, CZ, DE, IT, EL, ES, FR, HU, AT, PT, RO, SI és SK.

(b) Választható

1.3. táblázat: adatok a termelés típusa szerint termelési régiónként (OEM (a), OFJ (a), más területek) (b)

Változók / mutatók | Gazd. száma | Parc. száma | Terület (ha) | Termelés (hl vagy 100 kg)13 |

vörös | fehér |

Szőlő területe, összesen (termő / még nem termő) | összesen |

Termő szőlőterület a következővel beültetve: | borszőlőfajták | (c) | (c) |

- közülük OEM borok készítésére alkalmas | (c) | (c) |

- közülük OFJ borok készítésére alkalmas | (c) | (c) |

- közülük OEM vagy OFJ borok készítésére nem alkalmas | (c) | (c) |

- közülük „kettős célú szőlő” | (c) | (c) |

mazsolaszőlő | (c) | (c) |

összesen | (c) | (c) |

Nem termő szőlőterület a következővel beültetve: | borszőlő (ideértve a „kettős célú szőlőt” is) | - | - |

- közülük OEM borok készítésére alkalmas | - | - |

- közülük OFJ borok készítésére alkalmas | - | - |

- közülük OEM vagy OFJ borok készítésére nem alkalmas | - | - |

- közülük „kettős célú szőlő” | - | - |

mazsolaszőlő | - | - |

összesen | - | - |

(Termő / még nem termő) szőlő a következő termelésére: | szőlő vegetatív szaporítóanyagának termesztésére | - | - |

máshová nem sorolt szőlő | - | - |

(a) A termelési régiók szerinti adatokat elő kell állítani az 1234/2007/EK rendelet II. rész, II. cím, I. fejezet, Ia. szakaszának I. alszakaszában említett minden egyes „eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés” esetében.

(b) Érintett tagállamok: BG, CZ, DE, IT, EL, ES, FR, HU, AT, PT, RO, SI és SK.

(c) Választható

2. táblázat: Szőlőtermesztő gazdaságok méretosztályok szerint, tagállamonként

2.1. táblázat: szőlőtermesztő gazdaságok méretosztályok szerint a szőlővel beültetett teljes területen, összes szőlőültetvény

Méretosztály (ha) | Gazd. száma | Parc. száma | Terület (ha) | Termelés (hl vagy 100 kg) |

< 0,10 * |

0,10 – < 0,50 |

0,50 – < 1 |

1 – < 3 |

3 – < 5 |

5 – < 10 |

> 10 |

* Csak az érintett országokra

2.2. táblázat: szőlőtermesztő gazdaságok méretosztályok szerint a szőlővel beültetett teljes területen, borszőlőültetvények – összesen

Adatok a 2.1. táblázattal megegyező bontásban.

2.2.1. táblázat: szőlőtermesztő gazdaságok méretosztályok szerint a szőlővel beültetett teljes területen, borszőlőültetvények – OEM-borok készítésére alkalmas szőlő

Adatok a 2.1. táblázattal megegyező bontásban.

2.2.2. táblázat: szőlőtermesztő gazdaságok méretosztályok szerint a szőlővel beültetett teljes területen, borszőlőültetvények – OFJ-borok készítésére alkalmas szőlő

Adatok a 2.1. táblázattal megegyező bontásban.

2.2.3. táblázat: szőlőtermesztő gazdaságok méretosztályok szerint a szőlővel beültetett teljes területen, borszőlőültetvények – „kettős célú szőlő”

Adatok a 2.1. táblázattal megegyező bontásban.

2.2.4. táblázat: szőlőtermesztő gazdaságok méretosztályok szerint a szőlővel beültetett teljes területen, borszőlőültetvények – nem OEM- és/vagy OFJ-borok készítésére szánt szőlő

Adatok a 2.1. táblázattal megegyező bontásban.

2.3. táblázat: szőlőtermesztő gazdaságok méretosztályok szerint a szőlővel beültetett teljes területen, mazsolaszőlő-ültetvények

Adatok a 2.1. táblázattal megegyező bontásban.

2.4. táblázat: szőlőtermesztő gazdaságok méretosztályok szerint a szőlővel beültetett teljes területen, máshová nem sorolt szőlőültetvények

Adatok a 2.1. táblázattal megegyező bontásban.

3. táblázat: szőlőtermesztő gazdaságok a specializálódás foka és méretosztályok szerint

Méretosztályok (oszlopban): lásd a 2. táblázat sorait (<0,10 ha / 0,10 – < 0,50 ha / stb.)

3.1. táblázat: szőlőtermesztő gazdaságok a specializálódás foka és méretosztályok szerint NUTS 1 / NUTS 2 szinten (a tagállam határozza meg)

A specializálódás foka | < 0,10 ha4 | … |

Gazd. száma | Terület (ha) | Termelés (hl vagy 100 kg) | Gazd. száma | Terület (ha) | Termelés (hl vagy 100 kg) |

Szőlővel rendelkező gazdaságok |

Kizárólag bortermelésre szánt szőlővel rendelkező gazdaságok |

(közülük kizárólag OEM- és/vagy OFJ-borok készítésére szánt szőlővel rendelkező gazdaságok |

- közülük csak OEM |

- közülük csak OFJ |

- közülük OEM és OFJ |

(közülük kizárólag nem OEM- és/vagy OFJ-borok készítésére szánt szőlővel rendelkező gazdaságok |

(közülük több borfajta készítésére szánt szőlővel rendelkező gazdaságok |

Kizárólag mazsolaszőlő termelésére szánt szőlővel rendelkező gazdaságok |

Más szőlővel rendelkező gazdaságok |

Több termeléstípusra szánt szőlővel rendelkező gazdaságok |

3.2. táblázat: szőlőtermesztő gazdaságok a specializálódás foka és méretosztályok szerint termelési régiónként (OEM, OFJ, más területek; a tagállam határozza meg)

A specializálódás foka | < 0,10 ha 4 | … |

Gazd. száma | Terület (ha) | Termelés (hl vagy 100 kg) | Gazd. száma | Terület (ha) | Termelés (hl vagy 100 kg) |

Mint a 3.1. táblázatban |

4. táblázat: főbb szőlőfajták

A táblázatokban meghatározandó fajták megegyeznek az 555/2008/EK rendelet[14] (XIII. melléklet, 16. táblázat) szerint közölt jegyzékben szereplő főbb fajtákkal és a megfelelő területekkel.

Alkalmazandó életkor-kategóriák:

< 3 év

3–9 év

10–29 év

> 30 év

4.1. táblázat: főbb borszőlőfajták életkor-kategóriák szerint, NUTS 2 szinten

4.1.01. táblázat: főbb borszőlőfajták életkor-kategóriák szerint, „NUTS X*” szinten

Szőlőfajta | < 3 év | … |

Gazd. száma | Terület (ha) | Gazd. száma | Terület (ha) |

Szőlővel rendelkező gazdaságok |

1. közülük vörös fajták, összesen |

1.1. közülük fajta 1 |

1.2. közülük fajta 2 |

1.3. közülük fajta … |

… |

1.N. közülük más kevert vörös fajták |

2. közülük fehér fajták, összesen |

2.1. közülük fajta 1 |

2.2. közülük fajta 2 |

2.3. közülük fajta … |

… |

2.N. közülük más kevert fehér fajták |

3. közülük más színű fajták, összesen |

3.1. közülük fajta 1 |

3.2. közülük fajta 2 |

3.3. közülük fajta … |

… |

3.N. közülük más kevert színű más kevert fajta |

4. közülük meghatározott szín nélküli fajta |

* az X arra vonatkozik, hogy az országban található NUTS 2 régiók közül melyben van küszöbérték feletti szőlőterület (4.1.01., 4.1.02. stb. táblázat)

4.2. táblázat: főbb borszőlőfajták termelési régiók szerint (OEM)

4.2.01. táblázat: főbb borszőlőfajták „OEM X*” szerint

Szőlőfajta | < 3 év | … |

Gazd. száma | Terület (ha) | Gazd. száma | Terület (ha) |

Mint a 4.1. táblázatban |

* az X arra vonatkozik, hogy az országban található OEM-ek közül melynek van küszöbérték feletti szőlőterülete (4.2.01., 4.2.02. stb. táblázat)

4.3. táblázat: főbb borszőlőfajták termelési régiók szerint (OFJ)

4.3.01. táblázat: főbb borszőlőfajták „OFJ X*” szerint

Szőlőfajta | < 3 év | … |

Gazd. száma | Terület (ha) | Gazd. száma | Terület (ha) |

Mint a 4.1. táblázatban |

* az X arra vonatkozik, hogy az országban található OFJ-k közül melynek van küszöbérték feletti szőlőterülete (4.3.01., 4.3.02. stb. táblázat)

4.4. táblázat: főbb borszőlőfajták termelési régiók szerint (más területek)

4.4.01. táblázat: főbb borszőlőfajták „más terület X*” szerint

Szőlőfajta | < 3 év | … |

Gazd. száma | Terület (ha) | Gazd. száma | Terület (ha) |

Mint a 4.1. táblázatban |

* az X arra vonatkozik, hogy az országban található más területek közül melynek van küszöbérték feletti szőlőterülete (4.4.01., 4.4.02. stb. táblázat)

Küszöbértékek

Az adatok bontását csak akkor kell biztosítani, ha a rubrikában szereplő teljes terület vagy a rubrikában található adathoz kapcsolódó szőlőültetvény területe legalább 500 hektár.

[1] HL L 54., 1979.3.5., 124. o.

[2] HL L 13., 2002.1.16., 21. o.

[3] HL L 54., 1979.3.5., 124. o.

[4] HL L 13., 2002.1.16., 21. o.

[5] HL L 154., 2003.6.21., 1. o.

[6] HL L 87., 2009.3.31., 164. o.

[7] A Bizottság 2004. április 21-i 796/2004/EK rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet által előírt kölcsönös megfeleltetés, moduláció, valamint integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 141., 2004.4.30., 18. o.).

[8] HL L 128., 2009.5.27., 15. o.

[9] A mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet), HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

[10] A 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a szőlőkataszter, a kötelező bejelentések, a piaci felügyelethez szükséges információgyűjtés, a borászati termékek fuvarozásához szükséges kísérőokmányok, valamint a borágazatban vezetendő nyilvántartás tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. május 26-i 436/2009/EK bizottsági rendelet (HL L 128., 2009.5.27., 15. o.).

[11] HL L 128., 2009.5.27., 15. o.

[12] HL L 87., 2009.3.31., 164. o.

[13] „Olimpiai átlag” (a legutóbbi 5 mezőgazdasági évből a két szélsőérték mellőzésével 3 év átlaga).

[14] HL L 170., 2008.6.30., 1. o.