VII. A fontosabb ellenőrzési témák azok, amelyek szakmai megítélésünk szerint a tárgyidőszak konszolidált beszámolójának ellenőrzésében a legjelentősebbek voltak. Ezekkel a témákkal foglalkoztunk a konszolidált beszámolók egésze ellenőrzésének összefüggésében és a róluk szóló vélemény kialakításakor, de azokról külön nem adunk véleményt. Megvizsgáltunk egy, a beszámolóban szereplő, nyugdíjakra képzett céltartalékot, illetve más munkavállalói juttatásokat VIII. Az Unió mérlegében 2016 végén 67,2 milliárd euró összegű nyugdíj és más munkavállalói juttatás szerepelt. Ez az egyik legjelentősebb összegű kötelezettségvállalás a mérlegben: a 2016-os év összesen 234,8 milliárd euró összegű kötelezettségvállalásainak közel a harmadát teszi ki. IX. A nyugdíjakra képzett céltartalék és az egyéb munkavállalói juttatások legnagyobb része (58,7 milliárd euró) az Európai Unió tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira vonatkozó nyugdíjrendszerhez (PSEO) kapcsolódik. A nyugdíjfizetési kötelezettség az Európai Közösségek tisztviselői személyzeti szabályzatának (a „személyzeti szabályzat”) 83. cikke és az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 4. cikkének (3) bekezdése által biztosított „meghatározott juttatást” fedezi. A beszámolóban szereplő kötelezettség annak az összegnek felel meg, amelyet a meglévő öregséginyugdíj-fizetési kötelezettségek teljesítésére szolgáló nyugdíjalapba kellett volna befizetni, amennyiben létrehoztak volna ilyen alapot (5). Ez az összeg az öregségi nyugdíjakon kívül az uniós tisztviselők rokkantsági, özvegyi és árvasági nyugdíjait is fedezi. A személyzeti szabályzat 83. cikke értelmében a nyugdíjjárulékokat az Unió költségvetésére terhelik, továbbá a tagállamok együttesen garantálják a járulékok kifizetését, és a járulékok finanszírozásával kapcsolatos költségekhez egyharmad arányban a tisztviselők is hozzájárulnak. X. A PSEO az Európai Unió köztisztviselőinek kötelező foglalkoztatói nyugdíjrendszere, amelynek keretében a jövőbeni nyugdíjakat az alkalmazottaktól és az őket foglalkoztató intézményektől és szervektől származó hozzájárulásból finanszírozzák. A rendszer úgy lett kialakítva, hogy a hozzájárulás mértékének és a nyugdíjkorhatárnak a kiigazításai révén alapértelmezett legyen a biztosításmatematikai mérleg. Az Eurostat által éves rendszerességgel elvégzett számítás biztosításmatematikai jellegének alapja a nyugdíjköltségek hosszú távú előrejelzésének kiszámításához használt paraméterek száma és sokfélesége. XI. Ellenőrzésünk keretében megvizsgáltuk a biztosításmatematikai feltevéseket és a nyugdíjakra képzett céltartalék annak alapján végzett értékelését. Ellenőriztük a számszerű adatokat, a biztosításmatematikai paramétereket, a céltartalék kiszámítását, valamint azoknak a konszolidált mérlegben való bemutatását és a konszolidált pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzéseket. A céltartalék valós értékére irányuló ellenőrzésünk során hiányosságokat és pontatlanságokat állapítottunk meg a mögöttes elsődleges adatbázisban, ez azonban nincs lényeges hatással az Unió konszolidált beszámolójára. A Bizottság a konszolidált pénzügyi kimutatásokhoz fűzött 2.9. megjegyzés tanúsága szerint további lépéseket tesz majd a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek kiszámításához használt folyamatok megbízhatóbbá tétele érdekében, amit mi is figyelemmel fogunk kísérni. Értékeltük a beszámolóban bemutatott elhatárolt kiadásokat XII. 2016. év végén a kedvezményezetteknek járó, felmerült, de a Bizottsághoz még be nem jelentett támogatható kiadások összege a Bizottság becslése szerint 102 milliárd euró volt (2015. év végén: 106 milliárd euró). A Bizottság ezeket elhatárolt költségként szerepeltette. XIII. Megvizsgáltuk a főbb főigazgatóságok által az év végi becslésekhez alkalmazott módszertanokat és kontrollrendszereket. Mintákat vettünk számlákból és előfinanszírozásokból, és megvizsgáltuk ezeket az elemeket, hogy értékeljük annak kockázatát, hogy az elhatárolt kiadásokat hibásan állapították meg. További magyarázatokat kértünk a Bizottság számviteli szolgálataitól az általánosan alkalmazott módszerekről, és különösen a 2014–2020-as programozási időszakra nézve a kohézió területén alkalmazott új módszerről. XIV. Elvégzett munkánk alapján megállapíthatjuk, hogy a főbb főigazgatóságok esetében az elhatárolt kiadások konszolidált mérlegben szereplő teljes becsült összege valós. Néhány kisebb főigazgatóság esetében azonban rendszerszintű hiányosságokat állapítottunk meg az év végi könyvelési tételekkel kapcsolatban. E tekintetben a Bizottság cselekvési tervet dolgozott ki. Igyekeztünk további információkat szerezni a Bizottságtól a megosztott irányítású pénzügyi eszközök értékelésének alátámasztására XV. A tagállami hatóságok a Bizottságtól előlegként kapott finanszírozás egy részét kölcsönöket, tőkebefektetéseket vagy garanciákat nyújtó pénzügyi eszközökbe utalják át. XVI. A 2007–2013-as többéves pénzügyi keretben (TPK) az uniós jog nem írta elő ezeknek a hatóságoknak, hogy a beszámoló elkészítéséhez rendszeresen számoljanak be az ezen eszközökben tartott összegekről. A Bizottság ezért a legfrissebb rendelkezésre álló (ebben az esetben a 2015. év végi) jelentés alapján becslést készített ezeknek az előlegeknek a felhasználásáról, feltételezve, hogy a forrásokat teljes mértékben és a működési időszak során (eredetileg 2015. december 31-ig, majd ezt 2017. március 31-ig meghosszabbítva) egyenletesen használják fel. Megjegyezzük, hogy noha véleményünk szerint 2016-ban a pénzügyi eszközök felhasználása kívül esik a támogathatósági időszakon (lásd: jelentésünk 6. fejezetének 6.20. és 6.21. bekezdése), a Bizottság nem törekszik ezen összegek visszafizettetésére. A mérlegben szereplő adatok és a konszolidált pénzügyi kimutatásokhoz fűzött 2.5. megjegyzés szintén a Bizottság ezen álláspontját tükrözik. XVII. A 2014–2020-as TPK esetében a hatóságoknak minden költségnyilatkozatban meg kell adniuk a pénzügyi eszközökbe fizetett előlegekre, majd ezekből a végső kedvezményezetteknek folyósított összegekre vonatkozó adatokat. Ezen adatok alapján számítják ki a becsült összeget, amelyet a legutóbbi beérkezett költségnyilatkozat és az év vége közötti időszakra szerepeltetnek a beszámolóban. XVIII. A vonatkozó előfinanszírozás szerepeltetésére vonatkozó eljárás vizsgálata után úgy véljük, hogy a mérlegben szereplő összeg valós.