EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.12.7. 
SEC(2011) 1473 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
A TANÁCS RENDELETE 
a Nukleáris Biztonsági Együttm űködési Eszköz létrehozásáról 
 
{COM(2011) 841 végleges} 
{SEC(2011) 1472 végleges}  
 
HU 2   HU Az 1986-os csernobili, majd a 2011-es Fukushima-D aiichi katasztrófa rá világított a nukleáris 
biztonság világméret ű jelentőségére. Az Euratom-Szerz ődés azon célkit űzéseinek 
megvalósítása érdekében, amely a lakosság életét és egészségét fenyeget ő veszélyek 
kiküszöböléséhez szükséges biztonsági feltét elek megteremtésére irányul, az Európai 
Atomenergia-közösségnek (a továbbiakban: a Közösség) képesnek kell lennie harmadik 
országok nukleáris biztonságának támogatására. 
A Közösség számára különösen szükséges – az Európai Unión belüli, saját biztosítéki 
tevékenységéb ől származó tapasztalatokra építve – a harmadik országokbeli, a nukleáris 
anyagokra vonatkozó hatékony biztosítéki intézkedések alkalmazását támogató er őfeszítések 
folytatása. 
A fenti célkit űzések megvalósítását korábban a TACI S és a PHARE nukleáris biztonsági 
programjai támogatták, 2007 óta pedig – a ha rmadik országok esetében – a nukleáris 
biztonság célját szolgáló együttm űködési eszköz (INSC) és – az Európai Unióhoz való 
csatlakozási folyamatban résztvev ő országok esetében – az el őcsatlakozási támogatási eszköz 
(IPA) támogatja.  
1. PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
A legmagasabb szint ű nukleáris biztonság és sugárvédel em Unión belüli támogatása és 
betartása nem lenne elegend ő a lakosság és a környezet megfelel ő védelméhez. A közelmúlt 
eseményei egyértelm űen megerősítették, hogy egy nukleáris bale setnek a közegészségügyre, a 
társadalmi életre, a környezetre és a gazdaságra gyakorolt hatása jócskán túlmutathat a nemzeti határokon, és esetleg világméret űvé is válhat. A harmadik országokkal, különösen az 
EU szomszédjaival végrehajtásra kerül ő közös fellépéseket te hát azzal az átfogó célkit űzéssel 
kell megtervezni, hogy azok világszer te támogassák a legmagasabb szint ű nukleáris 
biztonságot és sugárvédelmet. Ezzel párhuz amosan fellépésre van szükség a harmadik 
országokbeli hatékony nukleáris biztonság kialakításának el ősegítésére. 
A tanulságok és a nemzetközi helyzet alakulásának áttekintése
 
A legnagyobb nukleáris balesetek f ő okozói közé tartozik a nukl eáris biztonsági kultúra, a 
tervezési biztonság (az er őmű tervezése biztonsági szempontjai) és az üzemeltetési biztonság 
hiánya. Az EU nukleáris bi ztonsággal foglalkozó együttm űködési programjai olyan 
segítséget/együttm űködést biztosítottak, amelyet a terepen tapasztalt helyzet javítása 
érdekében a nukleáris létesítmények üzemeltet őivel, illetve a nukleáris szabályozó 
hatóságokkal kell folytatni annak érdekébe n, hogy azok rendelk ezzenek a megfelel ő nukleáris 
biztonsági szabványok betartásához el őírt műszaki alkalmassággal és függetlenséggel. A 
nukleáris szabályozó ható ságokkal folytatott együttm űködés továbbra is a nukleáris biztonsági 
együttműködés központi eleme marad. Különleges he lyzetekben a nukleáris létesítmények 
üzemeltet őivel folytatott együttm űködés lehet őségét fenn kell tartani a Fukushima-Daiichi 
balesetet követ ően az EU-ban kifejlesztett átfogó és  átlátható kockázat- és biztonsági 
értékelések (úgynevezett ellenálló-képességi pr óbák) elvégzése és eredményei érdekében.  
A kiégett f űtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelés e és végleges elhelyezése, valamint a 
korábbi nukleáris telephelyek környezetvédelmi szempontból biztonságos állapotba történ ő 
visszaállítása terén zajló együttm űködés – amelyhez nemzetközi közrem űködés szükséges – 
 
HU 3   HU ezidáig fontos részét kép ezte a programnak, és a jöv őben is az eszköz pr ioritásai közé kell 
tartoznia. 
A nemzetközi együttm űködés el őmozdítása– különösen a Nemzetközi Atomenergia-
ügynökségen (NAÜ) keresztül – továbbra is nélkülözhetetlen a különféle szerepl ők 
tevékenysége összehangolásának és a források legmegfelel őbb felhasználásának biztosítása 
érdekében. 
2. SZUBSZIDIARITÁSELEMZÉS  
A közös szakpolitikák és stratégiák terén 27 tagállammal fellép ő EU rendelkezik egyedül a 
globális kihívások kezeléséhez szükséges súllyal, miközben a tagállamok fellépései 
korlátozottak és széttagolta k lehetnek, a projektek gyakr an túl kicsik ahhoz, hogy a 
szakterületen fenntartható változást hozzan ak. E kritikus tömeg az EU-t megfelel őbb 
helyzetbe hozza ahhoz is, hogy a partnerkormá nyokkal politikai párbeszédet folytasson. Ezt 
tükrözi például szilárd pozíciója a G8- cal és a nemzetközi donorok nevében jelent ős nukleáris 
biztonsági alapokat kezel ő Európai Újjáépítési és Fejleszté si Bankkal folytatott párbeszédek 
és tárgyalások során. Ezen felül az EU értelemszer űen koordinációs szerepet tölt be, és a 
nemzetközi kapcsolatok szinte valamennyi terü letét befolyásolni t udja, amit a tagállamok 
egymagukban nem tehetnének meg.  
3. AZ UNIÓS KEZDEMÉNYEZÉS CÉLKIT ŰZÉSEI  
A nukleáris biztonság célját szolgáló együttm űködés jelenlegi eszköze rendelkezik a magas 
szintű nukleáris biztonság és sugárvédelem el őmozdításáról, valamint a hatékony nukleáris 
biztosítékok alkalmazásáról a harmadik országokban.  
A javaslat szerint az új eszköz általános célkit űzése és hatálya azonos marad a nukleáris 
biztonság célját szolgáló együttm űködés jelenlegi eszközének általános célkit űzéseivel és 
hatályával: a Közösség finanszírozást nyújt a harmadik országokbeli magas szint ű nukleáris 
biztonság és a sugárvédelem el őmozdítását, valamint a nuk leáris anyagokra vonatkozó 
eredményes és hatékony biztosítéki intézked ések alkalmazását tám ogató intézkedésekhez . Erre 
a következ ő konkrét célkit űzések megvalósítása révén kerül sor: 
• A harmadik országok nukleáris létesítménye iben és radiológiai  eljárásai során a 
legmagasabb szint ű nukleáris biztonság és sugárvédelem el őmozdításának és 
megvalósításának támogatása. 
• A kiégett üzemanyag ártalmatlanítása, a hulla dékkezelés, a létesítmények leszerelése és a 
korábbi nukleáris tele phelyek helyreállítása tekintetében felel ősségteljes stratégiák 
kialakításának és végreh ajtásának támogatása.  
• A nukleáris biztosítékok világszint ű javítását célzó haté kony keretrendszerek és 
módszertanok el őmozdításának és végrehajtásának támogatása. 
Az uniós fellépések prioritásait és kritériuma it azonban az új eszköz keretében részletesebben 
kell kifejteni. 
 
HU 4   HU 4. SZAKPOLITIKAI OPCIÓK  
A hatásvizsgálat négy opciót vizsgált meg: i) az Európai Unió nem tesz további lépéseket 
(nincs nukleáris biztonsá g célját szolgáló együttm űködési eszköz); ii) nincs változás (a 
harmadik országokkal folytatott együttm űködés a nukleáris biztonság célját szolgáló 
együttműködési eszköz létrehozásáról szóló jelenleg i rendelet alapján zajli k tovább); iii) a 
nukleáris biztonság célját szolgáló együttm űködési eszköz létrehoz ásáról szóló rendelet 
módosítása és iv) egy új eszköz létrehozása,  amely magában foglalja a jelenlegi eszköz 
hatályát, továbbá a Stabilitási Eszköz hatályának egy részét. 
A rendelet módosításának opcióját vizsgálták ré szletesen. A módosítás rendelkezhet arról, 
hogy vegyék figyelembe a nukleáris biztonsággal kapcsolatos nemzetközi helyzet alakulását 
és a megszerzett tapasztalatokat, valamint lehet ővé teszi az együttm űködés feltételeinek és a 
prioritások egyértelm űbbé tételét. A földrajzi hatály módosítható annak érdekében, hogy 
valamennyi olyan harmadik országra (nem uniós  tagállamra) kiterjedjen, amely megfelel az 
együttműködés kritériumainak, ideértve az el őcsatlakozási támogatási eszköz hatálya alá 
tartozó és az iparosodott/magas bevétel ű országokat is.  
A nukleáris biztonság célját szolgáló együttm űködés jelenlegi eszközének jogalapját az 
Euratom-Szerz ődés képezi. Az uniós szint ű nukleáris biztonság jogi keretének figyelembe 
vételével a jöv őbeli rendelet jogala pját is e szerz ődésnek kell képeznie, kivéve, ha a kib ővített 
hatály többszörös jogalapot kíván. 
5. A HATÁSOK ÉRTÉKELÉSE  
Ahogy azt az 1986-os csernobili és a 2011-es fukusimai bale set is mutatta, a nukleáris 
balesetek a közegészség, a társadalom, a körny ezet és a gazdaság vonatkozásában súlyos 
következményekkel járhatnak. Mindkét baleset esetében  nagy volt a fert őzött terület, magas 
volt a halálos áldozatok és az otthonaikat elhagyni kényszerül ők/áttelepítettek száma, továbbá 
mindkét esetben szükség volt a rendkívül költséges atomer őművek 
leszerelésére/ártalmatlanítására és a kies ő energiatermel ő kapacitás helyettesítésére. Az ilyen 
jellegű balesetek befolyásolhatják egyes országokban az  energiaforrások megválasztását (az 
atomenergia használatának megszüntetése, ille tve moratórium alá helyezése), ami esetleg 
környezeti hatásokkal is já rhat, mivel a helyettesít ő erőművek például fosszilis 
tüzelőanyagokat vagy vízenergiát használnak fel.  
Az EU által javasolt fellépések  célja a nukleáris balesetek megel őzése, illetve a bekövetkez ő 
balesetek hatásainak minimalizálása (a vészhelyzetre vonatkozó készenléti intézkedések révén), illetve mérsékelése. A fontol óra vett opciók mindegyike ezen célkit űzéseket 
valósítaná meg. Az az opció azonban, hogy az Európai Unió nem tesz további lépéseket 
(nincs nukleáris biztonság célját szolgáló együttm űködési eszköz) valószín űleg megszakítaná 
a nukleáris biztonság  terén zajló küls ő uniós fellépéseket. 
6. A
Z OPCIÓK ÖSSZEVETÉSE  
A rendelet módosításának lehet ősége lehet ővé tenné a jelenleg fennálló bizonytalanságok és 
következetlenségek megoldását, és  alkalmat biztosítana arra, hogy a nukleáris biztonság és 
biztosítékok terén zajló uniós együttm űködés fókuszát egyértelm űen megállapítsuk. A 
földrajzi és tematikus célkit űzések és prioritások egyértelm űbb meghatározása a rendeletben 
 
HU 5   HU már magában el ősegítené az eszköz végrehajtásána k eredményességét. Így várhatóan 
hatékonyabb és id őben történ ő projektciklus-menedzsment lenne megvalósítható. 
A „nincs változás” és az „új eszköz” opciójával összehasonlítva e lehet őség révén 
folytatódhat egy kipróbált rendszer alkalmazása és a bel őle származó tapasztalatok 
felhasználása, miközben az azonosított problémá k megoldásra kerülnek. Ez és az egyetlen 
jogalap felhasználása (összevetve az „új eszköz” opciójával) miatt egyszer űbb maradhat a 
megközelítés és a párbeszédek folytatása. E lehet őség messzemen ően ellensúlyozza a 
nukleáris biztonságra, védelemre és biztosítékokra kiterjed ő új eszköz által elérhet ő nagyobb 
koherenciát.  
A nukleáris biztonság cé lját szolgáló együttm űködési eszköz módosítása  keretében a földrajzi 
hatály, valamint az együttm űködés kritériumainak és prioritá sainak újra meghatározása 
lehetővé tenné a beavatkozás korlátainak jobb megértését. 
7. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A nukleáris biztonság cél ját szolgáló együttm űködési eszköz egy felhatalmazó rendelet, 
amely az uniós beavatkozás legfontosabb elemeit és  alapját állapítja meg. Az éves cselekvési 
programok részletesen meghatá rozzák az EU által teend ő lépéseket, köztük a vonatkozó 
fellépések által megvalósítandó célkit űzéseket és a várt eredménye ket is. A konkrét mutatókat 
a végrehajtás el őtt határozzák meg, szem el őtt tartva az egyes fellé pések sajátosságait.  
A fellépések végrehajtása teljesítményalapú irán yítás szerint történik, amely az alábbi célokat 
szolgálja: 
– a korlátozott er őforrások lehet ő legjobb kiaknázása; 
– a döntéshozatali folyamatok és határozatok javítása; 
– az átláthatóság és elszámo ltathatóság megvalósítása. 
Az Európai Bizottság nyomonkövetési és értéke lési rendszerei egyre inkább az eredményekre 
összpontosítanak (eredményorientált monitoring). Bels ő személyzetet és küls ő szakértőket 
egyaránt alkalmaznak. A küldöttségek en és a központban dolgozó témafelel ősök számos 
módszerrel folyamatosan nyomon követik a proj ektek és programok végrehajtását, többek 
között – ahol csak lehetséges – helyszíni látogatások révén. A küls ő, független szakért őket 
arra szerz ődtetik, hogy három különböz ő rendszeren keresztül értékeljék a küls ő uniós 
fellépések megvalósítását. Ezen értékelések hozzájárulnak az elszám oltathatósághoz és 
javítják a folyamatban lév ő fellépések min őségét; emellett a levont tapasztalatok révén 
segítséget nyújtanak a jöv őbeli szakpolitikákhoz és fellé pésekhez. Valamennyi eszköz a 
nemzetközileg elfogadott OECD–DAC értéke lési kritériumokat alkalmazza, köztük a 
(lehetséges) hatásokra vonatkozókat. 
A Bizottság stratégiai értékelést  is végez szakpolitikái (a prog ramozástól a stratégián keresztül 
az egyes konkrét ágazatokbeli b eavatkozások végrehajtásáig) te kintetében. Ezen értékelések 
fontos információkat szolgáltatnak a szakpoli tikák kialakításához, valamint az eszközök és 
projektek értékeléséhez. Valamennyi értékelést  közzé teszik a Bizottság honlapján, a Tanács 
és az Európai Parlament számára készített éves jelentés pedig tartalmazza a megállapítások összefoglalóját.