HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 265/7

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2015/C 265/06)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„ ” (MRECH KAMPOT)/„POIVRE DE KAMPOT”

EK-szám: KH-PGI-0005-01264 – 6.10.2014

OFJ ( X ) OEM ( )

1. Elnevezés(ek)

„ ” (Mrech Kampot)/„Poivre de Kampot”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Kambodzsa

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

1.8. osztály: A Szerződés I. mellékletében felsorolt egyéb termékek (fűszerek stb.)

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „ ” (a származási régió nyelvén, khmer nyelven)/„Poivre de Kampot” (franciául) kifejezetten a Piper nigrum L. faj 4. pontban meghatározott területen termesztett két fajtájának – a Kamchay és a Lampong (vagy Belantoeung), a helybeliek által „kislevelűként” és „nagylevelűként” ismert fajták – fűszerbogyóira utal.

A „ ”/„Poivre de Kampot” borsnak a szüretelés időpontjától és az azt követő feldolgozásától függően négy különböző típusa van:

— Zöld bors: a borsnövény éretlen termése, amelyet akkor szüretelnek le, amikor még zsenge állapotban található a növényen. Forgalomba hozható és fogyasztható frissen (fürtökben kiszerelve), sós lében vagy ecetben (egész fűszerbogyóként vagy fürtökben kiszerelve).

— Fekete bors: szüretelése akkor történik, amikor a fűszerbogyók színe zöldből sárgába kezd hajlani, ezt követően megszárítják. Egész fűszerbogyóként vagy őrölt borsként szerelhető ki.

— Piros bors: teljesen érett fűszerbogyókból nyert szárított termék. Egész fűszerbogyóként szerelik ki.

— Fehér bors: piros vagy érett fűszerbogyókból, későbbi áztatással nyert termék. Egész fűszerbogyóként szerelik ki.

A termék sajátossága erős (de nem „égető”), nem agresszív, hanem ízleléskor fokozatosan kibontakozó csípősségében rejlik. Fűszeres jellege mellett az aromaintenzitása kölcsönzi a „ ”/„Poivre de Kampot” borsnak a különleges minőségét.

A borsszemek méretüket és fajsúlyukat tekintve ideális fizikai állapotúak.

A termék fizikai és érzékszervi jellemzői a következők:

Típus Alak Méret és fajsúly Szín Illat Egyéb Fekete bors Szárított fűszerbogyó ∅ ≥ 4 mm Fajsúly ≥ 570 g/l Sötétfekete, fekete, barnásfekete vagy szürkésfekete. — A szemek illata közepesen szúrós. — Az őrlést követően a porított bors illata nagyon szúrós és hosszan tartó. Tűréshatár (2): A fűszerbogyók méretének 5 %-os eltérése és a fűszerbogyók színének 2 %-os eltérése megengedett. Nem megengedett hibák: — Növényi hulladék — Por — Gomba — 5 % magbuga (3). Őrölt bors Por, apró fűszerbogyó-darabokkal Sötétszürke, fekete pontokkal Piros bors Szárított fűszerbogyó ∅ ≥4 mm Fajsúly ≥ 570 g/l Barnáspiros vagy sötétpiros Nem megengedett hibák: — Növényi hulladék — Por — Gomba — 1 % magbuga Fehér bors Szárított fűszerbogyó ∅ ≥3 mm Fajsúly ≥ 600 g/l Szürkésfehér, apró sárga vagy világos pettyekkel. Természetes színnek kell lennie. Színmódosító anyag nem adható hozzá. Nem megengedett hibák: — Növényi hulladék — Por — Gomba Zöld bors Egész fürt vagy friss fűszerbogyók Legalább 10 szemből álló fürtök. Minden szem ∅ ≥ 3 mm. Sötétzöld. — Gyógynö-vényekre emlékeztető zöldbors-aroma. — A borsszemnek nincs szúrós illata. — Őrölt állapotában az illata határozottan szúrós, de könnyen elillan. Nem megengedett hibák: — Növényi hulladék — Por — Gomba Sós lében vagy ecetben tartósított fűszerbogyók vagy egész fürtök. Legalább 10 szemből álló fürtök. Minden szem ∅ ≥ 3 mm. Még zöld. Színe nem változhat barnára.

Ami a „ ”/„Poivre de Kampot” bors különböző típusainak sajátosságait illeti:

— a zöldbors-fajta friss citrusfélék ízére emlékeztet, és a szárított fajtáknál kevésbé fűszeres,

— a fekete bors elmélyültebb, erőteljesebb és enyhén virágízű, virágokra, eukaliptuszra és mentára emlékeztető ízjegyekkel. Íze enyhén édestől rendkívül fűszeresig változhat,

— a piros bors a fekete fajtánál édesebb és kevésbé fűszeres, íze azonban teltebb. Markáns gyümölcsös aromával rendelkezik,

— a fehér bors esetében az áztatás után eltávolítják a termés külső héját, ettől más ízű lesz a termék, friss fűre és zöldcitromra emlékeztető ízjegyekkel.

A terméket (különböző anyagú és méretű), a 3.6. pontban meghatározott jelölésekkel ellátott, lezárt csomagolásban hozzák forgalomba.

3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

—

3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállítás valamennyi műveletének a földrajzi területen kell történnie, e műveletek többek között a következők:

— a növénytermesztési műveletek,

— a fűszerbogyók szüretelése,

— a szárítási folyamat (a fekete, a piros és a fehér bors esetében),

— az áztatás (csak a fehér bors esetében),

— a fűszerbogyók szortírozása,

— konzerválás (csak a sós lében vagy ecetben tartósított zöld bors esetében).

Ezért a friss zöld „ ”/„Poivre de Kampot” borsot a földrajzi területen kell előállítani.

A fekete, a piros, a fehér és a konzervált zöld „ ”/„Poivre de Kampot” borsot pedig a földrajzi területen kell áztatással vagy konzerválással előállítani és feldolgozni.

3.5. A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

—

3.6. A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A terméket tartalmazó csomagokon és tárolóedényeken fel kell tüntetni a „ ” vagy a „Poivre de Kampot” elnevezést. Az elnevezés mellett feltüntethető a termék forgalmazási helye szerinti terület hivatalos nyelvén szereplő fordítása (pl. az angolszász országokban a „Kampot Pepper”) a csomagoláson lévő legnagyobb méretű egyéb betűkével legalább megegyező betűmérettel. A „Protected Geographical Indication” (oltalom alatt álló földrajzi jelzés) kifejezést a „ ” vagy a „Poivre de Kampot” elnevezés közelében kell feltüntetni, amelynek a fordítása is szerepelhet.

A csomagolást (a termék nyomonkövethetőségének biztosítása érdekében) egyedi tételszámmal kell megjelölni.

A címkén jól láthatóan fel kell tüntetni az alábbi jelöléseket is:

— a megfelelő nyelvű kollektív logó, vagy

— a kambodzsai oltalom alatt álló földrajzi jelzések (alább ábrázolt) nemzeti logója.

A címkén feltüntethető azon országok vagy régiók oltalom alatt álló földrajzi jelzésének (vagy hasonló jelzésének) logója is, ahol a „ ”/„Poivre de Kampot” bors ilyen elismerésben részesül.

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület az alábbi dél-kambodzsai körzetekből áll:

— Kâmpóng Trach, Dan Tong, Toeuk Chhou, Chhouk és Kâmpôt városa, amelyek mindegyike Kâmpôt tartományban található,

— a Kep tartománybeli Kep városa és Damnak Chang Aeur.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

A konkrét termék hírneve és minősége, valamint a földrajzi származása között ok-okozati kapcsolat áll fenn.

Hírnév:

A kambodzsai borstermesztésről már olyan régi dokumentumok is említést tesznek, mint a 13. századi kínai felfedező, Csou Ta-kuan útijelentései.

Kâmpôt tartományban azonban a 19. század végén valóságos „borsláz” alakult ki a francia gyarmatosítók érkezésével. A következő évszázad elején Kâmpôt tartományban fokozódott e fűszer termelése, és elérte az évi 8 000 tonnát. A 20. század közepén évi 3 000 tonna körüli termésmennyiségnél stabilizálódott „ ”/„Poivre de Kampot” bors rendkívüli minőségű volt. Ekkorra a Kampot név szorosan összekapcsolódott a borssal, és a terméket jól ismerték különösen Franciaországban és Európa többi részén. A „ ”/„Poivre de Kampot” borsot különösen a franciaországi és az európai séfek értékelték nagyra a minőségéért.

A „ ”/„Poivre de Kampot” bors történetét és ismertségét jól dokumentálja és illusztrálja Luc Mogenet „Kampot, miroir du Cambodge. Promenade historique, touristique et littéraire” (Editions YOU-FENG, Párizs, 2003) című könyve, amely a borstermesztésről úgy számol be, hogy Kâmpôt tartomány számára a 19. század vége körül hozta meg a jólétet; az 1920-as években a Franciaországban fogyasztott bors a szerző szerint szinte teljes egészében Indokína e régiójából származott.

A „ ”/„Poivre de Kampot” bors 19–20. századi történetére utaló hivatkozások számos akkori kiadványban megtalálhatók, például a következőkben: „Paris-match” (1967. évi 969–977. szám), „Connaissance des arts” (Société Française de Promotion Artistique, 1967. évi 189. szám), a „Bulletin du comité des travaux historiques et scientifiques” és a „Bulletin de la Section de géographie” (Imprimerie nationale, 1915), az „Un hiver au Cambodge: chasses au tigre, à l'éléphant et au buffle sauvage” (Edgar Boulangier, Mame 1887) című könyv, a „Bulletin économique de l'Indochine” (1903, 6. kötet) stb.

A „ ”/„Poivre de Kampot” bors termesztésének a vörös khmer rezsim és az országban a 20. század végén dúló polgárháború miatti drasztikus leállítását követően az 1998-as választások utáni viszonylagos nyugalom helyreállásával újraindult ennek a fűszernek a termelése az adott területen, és a termék gyorsan visszaszerezte korábbi dicsőségét.

A Kampot és a Kep tartománybeli termelők családjai visszatértek őseik földjére. Több generációnyi borstermelő leszármazottaiként természetesen megtisztították az elhagyott földterületeket és az őseiktől örökölt módszerekkel ismét hozzáfogtak a borstermesztéshez.

Kambodzsában 2010 áprilisában földrajzi jelzésként bejegyezték a „ ”/„Poivre de Kampot” borsot, így az első helyi termék lett, amely ilyen státuszt szerzett.

A „ ”/„Poivre de Kampot” bors termelésének ezen új időszak alatti újraindulása az országos és a nemzetközi média figyelmét egyaránt felhívta.

Több, a termék minőségét dicsérő és a sajátosságait bemutató, az egész világon sugárzott dokumentumfilm készült; például a BBC „Rick Stein's Far Eastern Odyssey” című (az 1-es csatornán sugárzott) televíziós showműsora, a francia M6 televíziócsatornán a „Zone interdite” című műsorban sugárzott „Nouveaux produits, nouvelles habitudes: révélations sur nos assiettes” című dokumentumfilm, továbbá a TÉLÉRAME „Les petits plats du Grand Mékong” című adásának egyik műsora kifejezetten a Kâmpôt tartománybeli borsról szólt stb.

Napjainkban a „ ”/„Poivre de Kampot” borsot ezenkívül számos idegenforgalmi és gasztronómiai útikönyv a legkiválóbb minőségű borsként említi és írja le, például a „Lonely Planet Cambodia” (Lonely Planet, Nick Ray, Greg Bloom, 2014), a „Consumed: Food for a Finite Planet” (Sarah Elton, 2013), a „Gordon's Great Escape Southeast Asia: 100 of my favourite Southeast Asian recipes” (Gordon Ramsay, 2011), a „The Rough Guide to Cambodia” (Beverley Palmer, 2013) stb.

Mindez azt bizonyítja, hogy a „ ”/„Poivre de Kampot” bors a földrajzi származásának tulajdonítható hírnévnek örvend.

A termék földrajzi származásának tulajdonítható minősége:

Egyfelől a termék erős (de nem égető) csípősségében és aromaintenzitásában rejlő sajátossága a terület sajátos feltételeivel és a helyi termelési módszerekkel függ össze.

A jó vízelvezető képességű talaj és a magas átlagos csapadékmennyiség a kiváló minőségű bors termesztésének szükséges feltétele. Kampot és Kep tartomány éghajlatát heves és rendszeres esőzések jellemzik; a csapadékos évszak hosszabb ideig tart, mint a száraz évszak. Ezért nemcsak az átlagos csapadékmennyiség magas a meghatározott területen (éves szinten meghaladja a 2 000 mm-t), hanem jól eloszlik az év során, ami közvetlenül befolyásolja a termék minőségét, kifejezetten az aromáját és kiegyensúlyozott csípősségét. Másfelől a terület domborzata lehetővé teszi, hogy az ültetvények a dombokon (magasföldön) vagy a hegyek lábánál helyezkedjenek el, ezzel fokozva a talaj vízelvezető képességét.

Ami az emberi tényezőket illeti, két sajátos borstermesztési eljárás nevezhető meg, amelyet a meghatározott terület mezőgazdasági termelői alkalmaznak:

— a talaj feltöltése a borsültetvény megemelése érdekében, valamint öntözőcsatorna ásása az ültetvény körül a jó vízelvezetés biztosítása érdekében,

— a rendszeres időközönkénti talajfrissítés.

A talaj jó vízelvezető képességének biztosítását célzó fenti eljárások szintén hozzájárulnak az intenzív aromájú és kiegyensúlyozott csípősségű bors termesztéséhez.

Másfelől a rendszeres időközönkénti talajfrissítés, valamint az egyéb intézkedések (pl. a karók közötti nagy tér, a palánták leárnyékolása) hozzájárulnak a megfelelő fajsúlyú és méretű bors termesztéséhez.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

http://cambodiaip.gov.kh/TemplateTwo.aspx?parentId=34&menuid=74&childMasterMenuId=74&lang=en

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(2) A méretre és a színre vonatkozó kritériumoknak nem megfelelő fűszerbogyók százalékos aránya.

(3) A magbuga a borsszem anatómiai része; a virág és a fűszerbogyó közepén növő kis hajtás. A magbuga egyfajta hulladék, amelyet a szüretelési idényben eltávolítanak, hogy tiszta fűszerbogyókat nyerjenek.