A konzultációs stratégia célja az volt, hogy különös figyelmet fordítson a vidéki területeken élőkre, valamint a helyi és regionális hatóságokra, amint azt Dubravka Šuica, a demokráciáért és a demográfiáért felelős alelnök megbízólevele is körvonalazta. A konzultációs folyamat csúcsát a 2021. március 22. és 26. között online megszervezett jelentette.

Ez a jelentés a „Hosszú távú jövőkép az EU vidéki területei számára – Az erősebb, összekapcsolt, reziliens és virágzó vidéki területek 2040-ig történő megvalósítása felé” című közlemény támogatása érdekében folytatott különböző konzultációs ágak eredményeit mutatja be. A vidéki térségek hosszú távú jövőképének kialakítása iránti igény von der Leyen elnök asszony politikai iránymutatásában, valamint Šuica alelnök (demokrácia és demográfia), Wojciechowski biztos (mezőgazdaság) és Ferreira biztos (kohézió és reformok) megbízólevelében is kiemelt fontossággal szerepel.

2. MÓDSZERTAN ÉS ESZKÖZÖK

A Bizottság online kérdőívek útján gyűjtött visszajelzéseket mind az ütemtervről, mind a nyilvános online konzultációról. Az ütemtervre vonatkozó visszajelzéseket mennyiségi és minőségi szempontból elemezték a kihívások, a lehetőségek és a cselekvési prioritások azonosítása érdekében. A nyilvános online konzultáció feleletválasztós kérdések (ahol a válaszadók előre megadott válaszok közül választottak) és kifejtendő kérdések (ahol a válaszadók válaszonként legfeljebb ezer karakter terjedelemben bármit felelhettek) keverékéből állt. A nyilvános online konzultáció kérdőíve három fő szempontra összpontosított: i. a vidéki térségek ma, ii. a vidéki térségek a jövőben és iii. a vidéki térségek irányítása.

Az Eurobarometer 504. sz. tematikus felmérése a vidéki térségek helyzetével, a 2009 és 2020 közötti változásokkal, valamint a vidékfejlesztés célkitűzéseivel foglalkozott a közös agrárpolitika (KAP) második pillérében. A felmérést 2020. augusztus 3. és szeptember 15. között végezték az EU 27 tagállamában. Összesen 27 237, különböző társadalmi és demográfiai kategóriába tartozó uniós polgárt kérdeztek meg, legtöbbször az anyanyelvükön folytatott személyes beszélgetés keretében. Tekintettel a Covid19 hatására és az abból következő egészségügyi és biztonsági intézkedésekre, egyes országokban nem vagy csak korlátozottan lehetett személyes beszélgetést folytatni, és azt online interjúk váltották fel. Az EU 27 tagállamában 2021. április 9. és 18. között az Eurobarometer külön erre a célra létrehozott 491. sz. gyorsfelmérését is elvégezték, amelyben a vidéki térségek hosszú távú jövője szempontjából legfontosabb területeket keresték. Ennek során összesen 25 841 uniós polgárt kérdeztek meg telefonon. A felmérés a következő témákra terjedt ki: 1. Uniós beruházások a vidéki térségekben, 2. közlekedés és a vidéki térségek összeköttetései, 3. a Covid19-világjárvány következményei, 4. a vidéki térségek környezetvédelmi problémái, 5. a vidéki lakosok részvétele.

A hosszú távú jövőképre irányuló kezdeményezést Unió-szerte számos rendezvényen is bemutatták, hogy megismerjék a vidéki érdekelt felek, valamint a regionális és helyi hatóságok véleményét. A Bizottság képviselői minden egyes rendezvény esetében azonosították a kiemelt főbb kérdéseket. Célzott konzultációkra is sor került a vidékfejlesztést végző nemzeti hatóságokkal a vidékfejlesztési irányítóbizottságon keresztül, illetve a vidékfejlesztési érdekelt felekkel a vidékfejlesztési civil párbeszéd csoporton keresztül, valamint az uniós vidéki hálózatok irányítási ülésein. A jövőkép kialakítását célzó, a Közös Kutatóközpont által vezetett, részvételen alapuló előrejelzési gyakorlatot az Európai Vidékfejlesztési Hálózat (EVH) keretében létrehozott, hosszú távú vidéki jövőképpel foglalkozó tematikus csoport ülésein végezték.

Emellett a Bizottság az EVH támogatásával elkészítette a 22 uniós nyelven és online elérhető „Welcome to our rural” műhelytalálkozó-csomagot, ahonnan a nemzeti vidékfejlesztési hálózatok és más vidéki érdekelt felek anyagokat tölthetnek le, hogy olyan részvételen alapuló helyi rendezvényeket szervezzenek, amelyek a saját helyi térségükre, valamint annak 2040-ig várható és kívánatos fejlesztéseire összpontosítanak. A műhelytalálkozó-megbeszélések eredményeiről összegző „lapokon számoltak be a Bizottságnak. A nemzeti vidékfejlesztési hálózatok saját helyi viszonyaikhoz és a rendelkezésükre álló időhöz és erőforrásokhoz igazították az anyagot. Egyes csoportok szorosan követték a sablonokat; mások lazábban alkalmazták azokat; ismét mások pedig további kreatív módokon gyűjtöttek véleményeket a 2040. évi vidéki Európával kapcsolatos elképzelésekről. A Covid19-világjárvány miatt csaknem valamennyi műhelytalálkozó virtuálisan és nem személyesen zajlott. Az eredmények további részletei az EVH jelentésben találhatók, lásd: „A vidék hangjai: a vidéki térségek hosszú távú jövőképével foglalkozó érdekelt fél műhelytalálkozók eredményeinek minőségi elemzése”.

Végezetül az EVH által a Bizottsággal szoros együttműködésben szervezett, „Vidéki Jövőkép Hét: elképzelések az európai vidéki térségek jövőjéről” címmel 2021. március 22. és 26. között zajlott nagyszabású, részvételen alapuló online konferencia keretében megtörtént a különböző konzultációs ágak eredményeinek ismertetése, érdekelt felekkel való megvitatása és továbbfejlesztése. A kiemelt témákról célirányos műhelytalálkozókat is szerveztek (köztük 8 részvételen alapuló műhelytalálkozót, plenáris üléseket, 11 kísérő rendezvényt, az EVH Rural Inspiration Awards ünnepséget és egy olyan piacteret, ahol különböző érdekelt felek és hálózatok ismertették a jövőképhez kapcsolódó tevékenységeiket és kezdeményezéseiket). A cél az volt, hogy maximális lehetőséget biztosítsanak a résztvevők közötti eszmecserére és közös álláspontot alakítsanak ki az érdekelt feleknek a vidék jövőjére vonatkozó elképzeléseiről. A rendezvény összes előadása és egyéb információja elérhető az EVH honlapján.

3. KONZULTÁCIÓS TEVÉKENYSÉGEK

a. Konzultáció a Bizottság ütemtervéről

A jövőképre vonatkozó ütemterv konzultáció 2020. július 22. és szeptember 9. között volt elérhető. Összesen 198 érdekelt fél válaszolt, köztük regionális érdekképviseletek, tematikus hálózatok, nemzetközi szervezetek, állami (nemzeti, regionális és helyi) hatóságok, polgári szervezetek, tudományos körök és magánszemélyek.

A benyújtott állásfoglalások döntő többsége a kezdeményezés tartalmára, nem pedig magára az ütemtervre vonatkozott (amely a folyamatra fókuszált). Mindenesetre az érdekelt felek e feladattal kapcsolatos hozzászólásait is figyelembe vették a nyilvános online konzultáció eredményeinek elemzése során.

b. Nyilvános online konzultáció

A 2020. szeptember 7. és november 30. között elérhető nyilvános online konzultációra a 27 tagállamból összesen 2 326 válasz, a különböző érdekelt felektől pedig 87 állásfoglalás érkezett.

A válaszadó érdekelt felek kategóriái a következők voltak: 62% polgár (közülük 52% vallotta magát vidéki és 9% városi térségben élőnek), 9% vállalkozás és egyesület, 5% tudományos és kutatási intézmény, 9% közigazgatási szerv, 7% nem kormányzati szervezet, 5% vidékfejlesztési hálózat és 2% egyéb.

2021 áprilisában Eurobarométer gyorsfelmérést végeztek, hogy a nyilvános online konzultáció eredményeit az uniós népesség reprezentatív mintájával egészítsék ki.

A nyilvános online konzultáció eredményeit „A vidéki térségek hosszú távú jövőképéről szóló nyilvános konzultáció tényszerű összegzése” és „A vidéki térségek hosszú távú jövőképéről szóló nyilvános online konzultáció összefoglalása” tartalmazza.

c. Eurobarométerek

Az Eurobarométer 504. sz. tematikus felmérésének csaknem összes válaszadója (95% + 3 százalékpont 2017 óta) úgy véli, hogy a mezőgazdaság és a vidéki térségek fontosak a jövő szempontjából. A hosszabb távú trendek vizsgálata szerint az arány öt százalékponttal nőtt 2009 óta.

A válaszadóktól azt kérdezték, hogy az elmúlt tíz év során javultak, romlottak vagy változatlanok maradtak országuk vidéki térségeiben a körülmények. A válaszadók nagyobb része úgy véli, hogy a nagy sebességű internet elérhetősége és a városokkal összekötő közlekedési infrastruktúra terén javultak a körülmények. Ezzel szemben a relatív többség azt válaszolta, hogy a munkalehetőségek és az egészségügyi szolgáltatások terén romlottak a körülmények (3. ábra).