[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2011.3.8.

COM(2011) 102 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

a munkaerőköltség-indexről szóló 450/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról

1. Bevezetés

A rövid- és középtávú gazdasági fejlődés elemzésénél a ledolgozott munkaórára vetített munkaerőköltség fontos tényező. A Bizottság és az Európai Központi Bank egy ledolgozott munkaórára vetített munkaerőköltség-indexre támaszkodik, hogy értékelje a munkaerőpiac fejleményeinek betudható esetleges inflációs nyomást. Az indexet azonnal ki kell számolni minden egyes tagállamra, a teljes Európai Unióra és az euróövezetre vonatkozóan. A munkaerőköltség-index fontos továbbá a szociális partnerek számára a bértárgyalások során, valamint a Bizottság számára is a munkaerőköltség rövid távú fejlődésének figyelemmel kísérésére. A munkaerőköltség-index (Labour Cost Index, LCI) egyike az európai gazdasági főmutatóknak is (Principal European Economic Indicators, PEEI)[1].

A munkaerőköltség-indexről szóló, 2003. február 27-i 450/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[2] (a továbbiakban: LCI rendelet) közös keretet határoz meg az Unión belül összehasonlítható munkaerőköltség-indexek kidolgozására és továbbítására. A Bizottság (Eurostat) negyedévenként sajtóközleményt tesz közzé a munkaórára vetített munkaerőköltség-indexről[3].

A Bizottság 2003 júliusában elfogadott 1216/2003/EK rendelete[4] részletesebben meghatározza az index továbbítására vonatkozó eljárásokat, az elvégzendő egyedi (szezonális) kiigazításokat, valamint a minőségről szóló nemzeti beszámolók tartalmát. 2007 márciusában azután a Bizottság elfogadta a 224/2007/EK rendeletet[5]. E rendelet módosítja az 1216/2003/EK rendeletet és kiterjeszti a munkaerőköltség-index hatályát a NACE Rev.1. L, M, N és O nemzetgazdasági ágában meghatározott gazdasági tevékenységekre is. E kiterjesztés értelmében a munkaerőköltség-index a nem piaci szolgáltatásokat is lefedi, amelyek e nemzetgazdasági ágak jelentős részét képezik, és amelyek a piaci szolgáltatásoktól eltérő dinamikával rendelkeznek. 2007 augusztusában a Bizottság elfogadta a 973/2007/EK rendeletet[6], amely módosít bizonyos, meghatározott statisztikai területekre, köztük a munkaerőköltség-indexre vonatkozó rendeleteket, a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének végrehajtása érdekében.

A 450/2003/EK rendelet 13. cikke előírja, hogy a Bizottságnak kétévente jelentést kell benyújtania az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. A jelentésnek különös figyelmet kell fordítania a közölt adatok minőségére. Az LCI rendelet 8. cikkének (2) bekezdése pedig előírja, hogy a tagállamok évente minőségről szóló beszámolót nyújtsanak be. Az 1216/2003/EK rendelet I. mellékletében, a munkaerőköltség-index minőségét a következő dimenziók szerint határozták meg: relevancia, precizitás, időszerűség és pontosság, hozzáférhetőség és egyértelműség, összehasonlíthatóság , koherencia és teljesség.

Az összehasonlíthatóság és a teljesség jelentős mértékben javult, ezért ez a jelentés a pontosságra, időszerűségre és koherenciára összpontosít. Az adatközlés során előforduló késedelmekkel kapcsolatos kisebb szabálytalanságokat nem említjük, mivel azok csupán ideiglenesen merültek fel.

2. Általános haladás a legutóbbi jelentés óta

A legutóbbi 2008-as jelentés[7] elfogadása óta jelentős előrelépés történt. Az új NACE Rev.2 osztályozási rendszert a 2009 júniusi első adatközlés során a követelmények szerint végrehajtották. A NACE Rev.2 rendszer bevezetése számos forrást igényelt a tagállamokban. Több esetben az adatgyűjtési módszerek azonnali mélyreható felülvizsgálatát igényelte, ez olyan változásokhoz vezetett, amelyek célja a munkaerőköltség-index minőségének javítása volt. Ugyanakkor lejárt a nem piaci szolgáltatásokra vonatkozó eltérés és 2009 folyamán az összes tagállam közölte a számadatokat.

Az időszerűség jelentős mértékben javult és csak két tagállam (Belgium és Írország) néz még mindig szembe nehézségekkel az adatközlési határidők betartását illetően. Nagyobb felülvizsgálatokat végeztek a régebbi adatokra vonatkozóan, azonban ez elkerülhetetlen volt az új NACE Rev.2 osztályozás bevezetése, valamint bizonyos tagállamokban az adatgyűjtési rendszerben bevezetett változások miatt. A felhasználók támogatása és a felülvizsgálatok kiterjedésére vonatkozó nyíltság érdekében, 2009 júniusa óta az Eurostat weboldala megjelenít az Európai Unióra és az euróövezetre vonatkozó minden közzétett számadatot.

Javult a munkaerőköltség-index (LCI) elérhetősége és minősége. Számos tagállam változásokat vezetett be az adatgyűjtési rendszerében, hogy megszüntesse a 450/2003/EK rendeletben meghatározott minőségi előírások és fogalmak terén fennmaradt különbségeket. Írország és Svédország például most belefoglalja a szabálytalan kifizetéseket és Finnország pedig az összes típusú foglalkoztatottat, nem csak a teljes időben foglalkoztatottakat. Jelentős javulás történt a metaadatok tagállamok általi szolgáltatása terén is. Közülük többen időben megküldték nemzeti minőségi jelentésüket és most szinte mindegyik negyedévenként közli metaadatait, amelyben megmagyarázzák az adatokban bekövetkezett változásokat. Az index volatilitása csökkent, főleg a ledolgozott munkaórákra vonatkozó sorozatban bekövetkezett javulásnak köszönhetően, amelyeket most szorosabban nyomon követnek, mint a múltban.

Azáltal, hogy minden tagállam megküldi munkaerőköltség-indexét, az Eurostat összeállíthatja az európai uniós aggregátumokat, és a tagállamok munkaórára vetített munkaerőköltségének alakulása megfelelő pontossággal összehasonlíthatóvá válik. Számos kérdés terén azonban egyes tagállamoknak további erőfeszítéseket kell tenniük a harmonizációs folyamat befejezése érdekében. Ezeket a kérdéseket az alábbiakban tárgyaljuk.

Míg a tagállamok megteremtették a munkaerőköltség-index elkészítéséhez szükséges infrastruktúrákat, a Bizottság (Eurostat) karbantartotta és továbbfejlesztette a munkaerőköltség-index adatainak kellő időben történő fogadását, ellenőrzését, kezelését, tárolását és terjesztését szolgáló előállítási rendszerét. Ezeket a folyamatokat, amelyek 2005-ben váltak teljesen működőképessé, folyamatosan felülvizsgálják és aktualizálják.

3. A megfelelés értékelése (2010 szeptemberéig)

3.1 Áttekintés

Több tagállam, amelyet a 2008-as jelentésben úgy említettek, hogy nem felelt meg a jogszabályoknak teljes mértékben, megtette a szükséges intézkedéseket a jogszabályoknak való megfelelés érdekében. Hollandia megfelel az LCI rendeletben meghatározott időszerűségi követelményeknek. Svédország, Finnország és Írország megtette a szükséges változtatásokat adatgyűjtési rendszerükben, hogy megfeleljenek a munkaerőköltség-index meghatározásainak. Ausztria felülvizsgálta becslési módszereit és javította az adatszolgáltatás időszerűségét. A NACE Rev.2 osztályozási rendszer G-S nemzetgazdasági ágai az első becsléseikre vonatkozóan meglehetősen nagymértékű felülvizsgálatról tanúskodnak, amelyek további vizsgálatot igényelnek. Görögország sok szempontból javított, azonban a munkaerőköltség-indexre vonatkozó számadatok továbbra is nagyon ingadozóak.

Most, hogy valamennyi tagállam jelentést tesz a munkaerőköltség-index LCI rendeletben meghatározott „core” (lényegi) változóiról, a megfelelőségi gyakorlat nagyobb mértékben összpontosíthat az LCI rendeletben meghatározott egyéb követelményekre. A szezonális kiigazítási eljárások minőségét például mélyrehatóbban értékelik majd a jövőben azzal az elképzeléssel, hogy a szezonálisan kiigazított munkaerőköltség-index lesz a fő referencia az Eurostat sajtóközleményeiben, ahogyan az minden egyéb évközi makrogazdasági statisztika esetében történik. Csupán Svédország és Finnország az a két tagállam, amely nem küld szezonálisan kiigazított számadatokat az Eurostatnak. Finnország esetében ezt az új (2007 óta) adatgyűjtési rendszerük rövid idősorai igazolják. Az 1216/2003/EK rendelet előírta több tagállamnak, hogy végezzenek megvalósíthatósági tanulmányokat annak értékelésére, hogy miként lehet megállapítani a prémiumok nélküli összes munkaerőköltséget becslő indexet. Több esetben a megvalósíthatósági tanulmányok eredményei negatívak voltak és az elmúlt évek során lényeges előrelépés nem történt. Jelenleg Ausztria, Bulgária, Málta, Németország, Olaszország, Franciaország és Írország nem végez becsléseket a prémiumok nélküli összes munkaerőköltségre vonatkozóan. Bulgária, Németország és Írország a közeljövőben el fogja végezni ezeket a becsléseket. Ausztria és Olaszország végezhet becsléseket a prémiumok nélküli összes munkaerőköltségre vonatkozóan, azonban csak nagyon részleges lefedettséggel a NACE nemzetgazdasági ágak vagy az egység méretére vonatkozóan. Franciaország és Málta nem gondolja megvalósíthatónak a prémiumok nélküli összes munkaerőköltségre vonatkozó becsléseket.

3.2 A minőségbeli hiányosságok részletei

3.2.1 Pontosság

A pontossággal kapcsolatos aggodalmak is felmerülnek a munkaerőköltség-index különféle szempontjaiból. Ezek a nehézségek általában a forrásadatok hiányosságára vezethetők vissza, amelyek miatt a munkaerőköltség-index adatsorai nagy mértékben ingadozhatnak. Ezenkívül a pontatlan adatok valószínűleg a többi tagállam adataival sem teljes mértékben összehasonlíthatók, és így a munkaerőköltség-index és a hasonló szempontokat (például az alkalmazottak órabérének a nemzeti számlák által mért alakulását) mérő adatforrások közötti ellentmondásokhoz vezethetnek. Általában a pontossággal kapcsolatos ismert problémákat az érintett tagállamok megvitatják a minőségről szóló éves jelentésben, a Bizottság (Eurostat) pedig figyelemmel kíséri a jobb adatforrások bevezetése terén elért vagy tervezett haladást.

Jelenleg a pontossággal kapcsolatos problémák három tagállamot érintenek. Németország és Magyarország jelenleg nem használ olyan forrásadatokat, amelyeket felhasználva teljes mértékben meg tudnának felelni a rendeletnek. A görög munkaerőköltségindex-adatok gyakran megmagyarázhatatlan, a munkaerőpiac fejleményeivel nehezen összeegyeztethető növekedési rátákat mutatnak.

Németország: 2010 első negyedévében Németország elkezdte alkalmazni az új negyedéves kereseti felmérést (Quarterly Earnings Survey), mint fő forrást a munkaerőköltség-indexre vonatkozó becslésekhez. Azelőtt a nemzeti számlák adatait használták forrásként. Egy specifikus forráshoz való áttérést javulásnak kellene tekinteni, azonban az azt is jelentette, hogy kisebb volt a kisvállalkozások lefedettsége bizonyos gazdasági ágazatokban. Jelenleg olyan módszereket alkalmaznak, amelyek csökkentik a lefedettség problémáit. A kisvállalkozások alkalmazottait figyelembe veszik a munkaerőköltség-index számításához használt súlyokban a NACE Rev.2 rendszer B-S nemzetgazdasági ágainak összesítéséhez.

Görögország: A munkaerőköltség-index adataira nagyfokú ingadozás és kiterjedt felülvizsgálatok jellemzők. A 2009-ben beadott minőségi jelentés túlságosan szűkszavú ahhoz, hogy következtetni engedjen a pontossággal kapcsolatos problémák okaira.

Magyarország: A forrásadatok nem fedik le a nagyon kicsi vállalkozásokat, amelyek 5-nél kevesebb alkalmazottal működnek és esetükben nincs lehetőség imputálásra.

3.2.2 Határidők

A legutóbbi, 2008. évi jelentés óta az időszerűség folyamatosan javul. Egyes tagállamok azonban – több oknál fogva – néhány negyedév vonatkozásában képtelenek voltak időben (a referencia-negyedév után 70 nappal) benyújtani a munkaerőköltség-index adataikat. Az időszerűség rendkívüli fontos, mivel a késedelmes adatszolgáltatás azt jelenti, hogy az EU-ra és az euróövezetre vonatkozó aggregátumokhoz becsléseket kell használni, ami szükségtelen, kiterjedt felülvizsgálatokat vonhat maga után. Az alábbiakban azokat a tagállamokat soroljuk fel, amelyek olyan későn (> t+75) nyújtották be adataikat, hogy azokat nem lehetett figyelembe venni a Bizottság által negyedévente kiadott sajtóközleményekben. Az Eurostatnak az érintett országok munkaerőköltség-indexe értékeinek extrapolációját kellett használnia az adott negyedévre közzétett, az EU-ra és az euróövezetre vonatkozó aggregátumokhoz.

Belgium az elmúlt négy negyedévben három ízben nem időben nyújtotta be az adatokat. Az adatátadásban felmerült késedelmek jelentősen csökkentek az előző évekhez viszonyítva. Belgium további erőfeszítéseket tesz az adminisztratív nyilvántartásokkal kapcsolatos munkára és az eljárások egyszerűsítésére vonatkozóan. Belgium vállalta, hogy 2011-től kezdődően eléri, hogy teljes mértékben megfelel a szabályoknak.

Írországnak 2009 két utolsó negyedévében nem sikerült időben az adatszolgáltatás és még nem szolgáltatott adatot 2010 két negyedévére vonatkozóan. Ennek okai az új NACE Rev.2 osztályozás végrehajtásával kapcsolatos problémák és az új adatgyűjtési rendszer bevezetése. A helyzet előreláthatólag javul majd 2011-ben.

A Bizottság felkérte az országokat, hogy tegyék meg a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy a jövőben betartsák az adatok benyújtására kitűzött határidőket.

3.2.3 Koherencia

A minőségről szóló éves jelentésben a tagállamok azt a kérést kapták, hogy hasonlítsák össze a munkaerőköltség-index növekedési rátáit az alkalmazottak nemzeti számlák szerinti órabérének növekedési rátáival (az ESA95 meghatározása). Mindkét adatgyűjtés a meghatározásokban található eltérésekkel, a források teljességével és a növekedési ráta kiszámolásához szükséges módszertannal kapcsolatos azonos jelenségeket méri. Teljes koherencia nem várható, azonban a kettő közötti koherencia szintje mutatóként szolgálhat a munkaerőköltség-index minőségéhez. Mivel az alkalmazottak órabéréről nem állít elő minden tagállam negyedéves adatokat (nemzeti számlák adatai), a koherencia teljes áttekintése nem lehetséges. Az alábbi áttekintés a minőségről tett 2008. évi jelentéseken alapul. Továbbá, mivel a nemzeti számlák továbbra is NACE Rev.1 osztályozást alkalmazzák, miközben a munkaerőköltség-index a NACE Rev.2-t használja, az összehasonlítás nagyon kis számú aggregált NACE nemzetgazdasági ágra korlátozódik.

Ciprus és Málta: Mivel a nemzeti számlák a munkaerőköltség-index forrásai (Málta) vagy a munkaerőköltség-index a nemzeti számlák forrása (Ciprus), a koherencia magától értetődő.

Csehország, Németország, Görögország, Spanyolország, Olaszország, Hollandia, Ausztria, Szlovénia: kellő fokú koherencia. A növekedési ráták irányvonalai általában megegyeznek, és mértékük is hasonlít.

Dánia, Franciaország, Észtország, Litvánia, Románia és Szlovákia: kis koherencia; nagy eltérések a két forrás növekedési rátáiban.

Belgium, Bulgária, Írország, Lettország, Luxemburg, Magyarország, Lengyelország, Portugália, Finnország, Svédország és az Egyesült Királyság: Nincsenek negyedéves nemzeti számlák, vagy nem tettek említést róluk a minőségről szóló jelentésben.

Az Eurostat részletesen elemzi a munkaerőköltség-index koherenciáját a nemzeti számla adatokkal és a munkaerő-költség felméréssel és ezt továbbra is folytatni fogja. Az elemzés eredményeit gyakran megvitatják a tagállamokkal azzal a szándékkal, hogy javítsák a koherenciát a különböző statisztikai területeken.

4. Következtetések

A rendeletnek való megfelelés foka összességében továbbra is javult a legutolsó, 2008. évi jelentés óta. A legtöbb tagállam most már megfelel a jogszabályoknak. Az összehasonlíthatóbb és időszerűbb indexsorok érdekében a tagállamok folytatták a végrehajtó intézkedések finanszírozását. Ez nyilvánvalóan fokozta a minőség általános színvonalát és az adatok használhatóságát is.

Az adatszolgáltatás időszerűségében javulás mutatkozott, és csökkent azoknak a tagállamoknak a száma is, amelyeknek problémáik voltak az adatok pontosságával kapcsolatban.

Az elmúlt években a Bizottság (Eurostat) a tagállamokat rendszeresen fokozott erőfeszítésekre szólítja fel. A Bizottság a továbbított adatokon és más nemzeti dokumentáción keresztül rendszeresen ellenőrizni fogja a meg nem feleléssel és minőséggel kapcsolatos fennmaradó kérdéseket. Ha a kívánt vagy tervbe vett javító intézkedések nem a megfelelő mértékben haladnak előre, a Bizottság felveszi a kapcsolatot az egyes nemzeti hatóságokkal, és meghozza a kellő intézkedést a megfelelés érdekében.

[1] COM (2002) 661, A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az eurozóna statisztikáiról.

[2] HL L 69., 2003.3.13., 1. o.

[3] A negyedévenkénti sajtóközleményeket a kibocsátási jegyzékben meghatározott időpontokban teszik közzé; mind a kettő megtalálható az Eurostat honlapján (http://ec.europa.eu/eurostat).

[4] A Bizottság 2003. július 7-i 1216/2003/EK bizottsági rendelete a munkaerőköltség-indexről szóló 450/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 169., 2003.7.8., 37. o.).

[5] A Bizottság 224/2007/EK rendelete (2007. március 1.) az 1216/2003/EK rendeletnek a munkaerőköltség-index által lefedett gazdasági tevékenységek tekintetében történő módosításáról (HL L 64., 2007.3.2., 23.o.)

[6] A Bizottság 2007. augusztus 20-i 973/2007/EK rendelete a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozásának NACE Rev. 2. rendszerét végrehajtó egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 216., 2007.8.21., 10. o.).

[7] COM(2009) 33.