INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

Az elmúlt években a Moldovai Köztársaság számos nehézséggel szembesült, többek között gazdasági és politikai téren. 2020-ban a Covid19-világjárvány, valamint a nyári aszály jelentős negatív hatást gyakorolt a növekedésre: a GDP 7 %-kal csökkent, ami a globális pénzügyi válság óta a legsúlyosabb recesszió. A gazdasági visszaesést súlyosbította a 2020. novemberi elnökválasztást követő elhúzódó politikai válság, amely végül a 2021. júliusi parlamenti választások következtében megszűnt. Augusztus óta, amikor az új, reformorientált kormány hivatalba lépett, valamennyi moldovai politikai erő (beleértve az elnököt, a kormányt és a parlamentet is) összehangoltan működik, támogatva a közös ambiciózus reformprogramot, amely olyan kulcsfontosságú szakpolitikai területekre összpontosít, mint az igazságügyi ágazat reformja, a jó kormányzás és a korrupció elleni küzdelem.

Ugyanakkor a megújult politikai lendület és a reformok végrehajtása iránti erős elkötelezettség ellenére Moldova továbbra is jelentős kihívásokkal néz szembe, ideértve a kormányzást, a korrupciót, a korlátozott közigazgatási kapacitást és a közelmúltbeli energiaválságot, amely tovább gyengítette Moldova gazdasági stabilitását, és kihívásokkal teli tárgyalási folyamatra kényszerítette az országot a Gazprommal (október 29-én új gázellátási megállapodást írtak alá).

Ebben az összefüggésben és tekintettel Moldova továbbra is jelentős finanszírozási igényeire – a külső finanszírozási hiány a becslések szerint 2022-ben a GDP 1,2 %-át teszi ki –a moldovai kormány 2021. november 19-én új makroszintű pénzügyi támogatást kért az Európai Uniótól, miután a Nemzetközi Valutaalappal (a továbbiakban: IMF) egy (2021. október 21-én bejelentett) hároméves kibővített hiteleszközről/kibővített finanszírozási eszközről szóló, 564 millió USD összegű szakértői szintű megállapodást kötött.

A megújult politikai stabilitás fényében és a moldovai politikai és gazdasági helyzet mélyreható értékelését követően a Bizottság javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak egy 150 millió EUR összegű, a Moldovai Köztársaság javára nyújtandó új makroszintű pénzügyi támogatásról, amelyből 120 millió EUR hitel, 30 millió EUR pedig vissza nem térítendő támogatás formájában valósulna meg.

A javasolt makroszintű pénzügyi támogatás segítené Moldovát abban, hogy a 2021–2025 közötti időszakra vonatkozó új IMF-program keretében fedezze a fennmaradó külső finanszírozási igényeinek egy részét, amelyek összege a becslések szerint 480 millió USD.

A folyósításra három részletben kerülne sor. Az egyes részletek – beleértve az elsőt is – felszabadítása szigorúan az IMF-program, valamint a Bizottság és a hatóságok által elfogadandó, az egyetértési megállapodásban felsorolt számos további szakpolitikai intézkedés végrehajtásával elért jó eredményekhez kapcsolódna. Az egyetértési megállapodás várhatóan a 2014-es banki csaláshoz kapcsolódó vagyonvisszaszerzést célzó szakpolitikai reformokra, a további államháztartási gazdálkodási reformokra, az igazságügyi ágazat reformjára, az energiaágazatra, valamint általában véve az üzleti környezetre fog összpontosítani. A javasolt művelet végrehajtása várhatóan párhuzamosan fog történni a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (NDICI) által finanszírozott költségvetési műveletek keretében nyújtott támogatással.

Az e javaslatot kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumban részletesebben kifejtetteknek megfelelően a Bizottság – figyelembe véve az Európai Külügyi Szolgálat által a politikai helyzetre vonatkozóan készített értékelést is – úgy véli, hogy a javasolt makroszintű pénzügyi támogatási művelet politikai és gazdasági előfeltételei teljesülnek.

•Háttér-információk

A 2020-as súlyos recessziót követő jelentős fellendülés ellenére Moldova makrogazdasági kilátásai továbbra is sérülékenyek. Ez részben a világjárvány okozta, jelenleg is fennálló nehéz helyzetnek (és ehhez kapcsolódóan a Covid19-esetszám emelkedésének és a 2021. december elejére elért viszonylag alacsony, 30 % alatti átoltottsági rátának), valamint a közelmúltbeli gázválságnak tudható be, ami további pénzügyi terheket rótt Moldovára. Ez hozzáadódik a jelentős strukturális hiányosságokhoz, nevezetesen a korlátozott adminisztratív kapacitáshoz, az irányítás további javításának szükségességéhez, valamint a korrupció elleni folyamatos küzdelemhez.

A világjárvány okozta 2020. évi meredek visszaesést követően a gazdaság 2021 első felében jelentős fellendülést mutatott: a GDP 11,5 %-kal nőtt, azonban nagyrészt az alacsony kiinduló érték miatt. Az előrejelzések szerint a növekedés az év második felében lassul, magasabb lesz az infláció és gyengülni fog a háztartások fogyasztása. Ennek fényében az IMF és a Világbank ebben az évben összességében mintegy 7 %-os fellendülést, jövőre pedig 4,5 %-os GDP-csökkenést feltételez.

A tavalyi jelentős dezinflációt követően a fogyasztói árindexszel mért infláció 2021-ben erőteljesen, októberben 8,8 %-ra emelkedett, jelentősen meghaladva a Moldovai Nemzeti Bank (NBM) által meghatározott 5 % +/- 1,5 százalékpontos célértéket. Ennek nagy része az élelmiszerárak emelkedésével és a magasabb energiaárakkal magyarázható. A magas inflációs nyomásra válaszul a központi bank idén több alkalommal emelte a jegybanki alapkamatot, amely októberben 5,5 %-on állt. Az NBM 2022 első felére kétszámjegyű, akár 15 %-os inflációt jelez előre, amelynek egy része a feltételezések szerint átmeneti jellegű lesz, azonban további monetáris szigorításhoz is vezethet.

A javuló növekedési kilátásoknak és a magasabb adóbevételeknek köszönhetően a kormány szeptemberben módosította az állami költségvetésről szóló törvényt, és az eredetileg feltételezettnél alacsonyabb, a GDP 5,1 %-át kitevő hiányt prognosztizált, szemben a 2021. év eleji 6,7 %-kal. Tekintettel azonban a jelenlegi energiaválságra, valamint arra, hogy a hatóságok a legkiszolgáltatottabb fogyasztók védelme érdekében új kompenzációs intézkedések bevezetését tervezik, Moldova költségvetési helyzete az előrejelzések szerint jövőre romlani fog. A november 25-én a parlament elé terjesztett 2022. évi állami költségvetés szerint a költségvetési hiány jövő évben a GDP 6 %-ára nő, amely Moldova korábbi átlagaihoz képest – 2015–2019-ben a GDP 2 %-a alatt maradt – magas. A kiadások az előrejelzések szerint 7,6 milliárd moldován lejjel növekednek, szemben a bevételek 4,2 milliárd moldován lejjel történő növekedésével, amelyet a magasabb héabevételek is támogatnak.

Tekintettel a megnövekedett kiadásokra és annak ellenére, hogy nemzetközi partnerei további segítséget nyújtanak az energiaár-emelkedés hatásainak enyhítéséhez, Moldova államadóssága az előrejelzések szerint jelentősen nő, középtávon meghaladja a GDP 40 %-át, szemben a 2019. évi mintegy 28 %-kal, a világjárvány okozta recessziót és a gázválságot megelőzően.

A folyó fizetési mérleg hiánya, miután 2020-ban a GDP 6,6 %-ára csökkent, 2021 első felében az előző évhez képest a GDP 14 %-ára nőtt, ismét nyomást gyakorolva Moldova fizetési mérlegére. Az IMF előrejelzései szerint a folyó fizetési mérleg hiánya ez év végére eléri az 1,5 milliárd USD-t (a GDP mintegy 11 %-a), ami majdnem kétszeres növekedést jelent a tavalyi évhez képest. Ennek nagy része az import és az export 2021. évi jelentős növekedésével magyarázható. Január és szeptember között az export 21,1 %-kal nőtt 2020 azonos időszakához képest, de ezt meghaladta az import 31,7 %-os növekedése.

Moldova devizatartalékai a világjárvány során 2020-ban stabilnak bizonyultak, majd 2021-ben nőttek, és továbbra is magasak maradtak a korábbi értékekhez képest. E devizatartalékok összege szeptember végén 4 milliárd USD volt. Ez 8 havi import fedezetet jelent, és nagyrészt azt tükrözi, hogy az IMF augusztusban 236 millió USD összegű különleges lehívási jogot (SDR) osztott ki, ami az IMF Covid19-válságra adott globális válaszlépésének része volt.

•Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel