P9_TA(2022)0139

A nők gazdasági függetlenségének megvalósítása vállalkozás és önfoglalkoztatás révén

Az Európai Parlament 2022. május 3-i állásfoglalása a nők gazdasági függetlenségének vállalkozás és önfoglalkoztatás révén történő megvalósításáról (2021/2080(INI))

(2022/C 465/05)

Az Európai Parlament,

— tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére és 3. cikkének (3) bekezdésére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 8. cikkére,

— tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartája 21. cikke (1) bekezdésére, valamint 23. cikkére és 33. cikkének (2) bekezdésére,

— tekintettel „Az egyenlőségközpontú Unió: a 2020–2025 közötti időszakra szóló nemi esélyegyenlőségi stratégia” című, 2020. március 5-i bizottsági közleményre (COM(2020)0152),

— tekintettel a „Kkv-stratégia a fenntartható és digitális Európáért” című, 2020. március 10-i bizottsági közleményre (COM(2020)0103),

— tekintettel „A fenntartható versenyképességre, a társadalmi méltányosságra és a rezilienciára vonatkozó európai készségfejlesztési program” című, 2020. július 1-jei bizottsági közleményre (COM(2020)0274),

— tekintettel a Bizottság „Egyenlőségközpontú Unió: Stratégia a fogyatékossággal élő személyek jogainak érvényre juttatásáért (2021–2030)” című, 2021. március 3-i közleményére (COM(2021)0101),

— tekintettel a Bizottság Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatóságának „Nők a digitális korban” című, 2020. évi tanulmányára,

— tekintettel az Európában a nők vállalkozási tevékenységét akadályozó külső tényezőkről szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (1),

— tekintettel a nemek közötti egyenlőségről és a digitális korban a nők jogainak erősítéséről szóló, 2016. április 28-i állásfoglalására (2),

— tekintettel a nők uniós magán- és közszférán belüli gazdasági szerepvállalásának erősítéséről szóló, 2017. október 3-i állásfoglalására (3),

— tekintettel a nők és lányok szerepvállalásának a digitális ágazaton keresztül történő erősítéséről szóló, 2018. április 17-i állásfoglalására (4),

— tekintettel „A nemek közötti digitális szakadék megszüntetése: a nők részvétele a digitális gazdaságban” című, 2021. január 21-i állásfoglalására, (5),

— tekintettel a Covid19 okozta válság és a válságot követő időszak nemi dimenziójáról szóló, 2021. január 21-i állásfoglalására (6),

— tekintettel az uniós nemi esélyegyenlőségi stratégiáról szóló, 2021. január 21-i állásfoglalására (7),

— tekintettel a nemek közötti egyenlőségnek a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (TTMM) oktatása és a kapcsolódó szakmák terén való előmozdításáról szóló, 2021. június 10-i állásfoglalására (8),

— tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatóságának Állampolgári Jogi és Alkotmányügyi Tematikus Főosztálya által 2019 májusában közzétett, „Az EU vidéki térségeiben élő nők foglalkozási viszonya” című tanulmányra,

— tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) Foglalkoztatási, Munkaügyi és Szociális Igazgatósága által 2014-ben közzétett, „Enhancing Women’s Economic Empowerment through Entrepreneurship and Business Leadership in OECD Countries” (A nők gazdasági szerepvállalásának erősítése vállalkozói tevékenységen és vállalkozásvezetésen keresztül az OECD-országokban) című tanulmányra,

— tekintettel az OECD által 2020-ban közzétett, „International Survey of Adult Financial Literacy” (A felnőttek pénzügyi tudására vonatkozó nemzetközi felmérés) című tanulmányra,

— tekintettel az OECD által 2019. decemberében közzétett, „The Missing Entrepreneurs 2019: Policies for Inclusive Entrepreneurship” (Hiányzó vállalkozók 2019: az inkluzív vállalkozásokra irányuló politikák) című tanulmány 2. fejezetére,

— tekintettel a nemek közötti egyenlőség mutatójára, amelyet a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE) tett közzé,

— tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 6. cikkére,

— tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődési céljaira,

— tekintettel a nők digitális szerepével kapcsolatos eredménytáblára,

— tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatóságának Állampolgári Jogi és Alkotmányügyi Tematikus Főosztálya által 2020 májusában közzétett, „A nők vállalkozói készsége és önfoglalkoztatása, beleértve a nemi alapú vállalati társadalmi felelősségvállalás szempontjait” című tanulmányra,

— tekintettel az Európai Beruházási Bank Innovációfinanszírozási Tanácsa által 2020 júniusában közzétett, „A női vállalkozók finanszírozása – Hogyan támogassuk a növekedést” című tanulmányra,

— tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

— tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A9-0096/2022),

A. mivel a nemek közötti egyenlőség alapvető érték és kulcsfontosságú célkitűzés az Unió számára, valamint alapvető előfeltétele annak, hogy a nők és a lányok emberi jogaikat teljes körűen gyakorolhassák, továbbá alapvetően fontos társadalmi szerepük megerősítéséhez, lehetőségeik teljes körű kiaknázásához és a fenntartható és inkluzív társadalom megvalósításához; mivel a sztereotípiákon és egyenlőtlenségeken alapuló nemi alapú megkülönböztetés, és az ehhez járuló, többek között a biológiai nemük, faji, etnikai vagy társadalmi származásuk vagy fogyatékosságuk, szexuális irányultságuk, nemi identitásuk vagy nemi önkifejezésük miatti interszekcionális megkülönböztetés negatív társadalmi és gazdasági következményekkel jár, és hatással van arra, hogy a nők milyen kihívásokkal szembesülnek, többek között a vállalkozói készség fejlesztése és az önálló vállalkozóvá válás terén;

B. mivel a női vállalkozások megerősítik a nők emancipációját és szerepvállalását; mivel a 2014–2018 közötti időszakban a teljes munkaidőben dolgozó vállalkozók éves mediánjövedelme egyenlő volt a férfiak és a nők esetében (9); mivel a nők gazdasági függetlensége és társadalmi szerepvállalása központi szerepet játszik a nők jogainak és a nemek közötti egyenlőségnek a megvalósításában, és magában foglalja a munkaerőpiacon való egyenlő részvétel képességét, a termelő erőforrásokhoz való hozzáférést és azok ellenőrzését, a saját idejük, életük és testük feletti rendelkezést, az önmegvalósítást és a gazdasági döntéshozatalban való érdemi részvételt minden szinten; mivel a gazdasági függetlenség előmozdításához szükség van a nők vállalkozói készségének és önálló vállalkozói tevékenységének fellendítésére, és azt megfelelő intézkedésekkel kell kiegészíteni a nők egyenlő munkaerőpiaci részvételének, az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazásnak, a tisztességes munkához való hozzáférésnek, valamint a háztartási és gondozási feladatok megosztásának és elismerésének biztosítása érdekében;

C. mivel a nők a vállalkozói és vezetői potenciál legértékesebb és legnagyobb kiaknázatlan forrását képezik Európában; mivel 2014 és 2018 között az OECD-országokban a nők kétszer akkora valószínűséggel kezdtek saját vállalkozásba, mint az EU-ban (10); mivel a női vállalkozók és az önálló vállalkozó nők a fenntartható gazdasági növekedés, a munkahelyteremtés és az innovációs potenciál kihasználatlan forrásait jelentik, mivel e növekedési forrás előmozdítása fontos eszköz a nők gazdasági szerepvállalásának és függetlenségének előmozdításához; mivel a nők gazdasági szerepvállalása növeli a termelékenységet, továbbá növeli a gazdasági diverzifikációt és a jövedelmi egyenlőséget; mivel az önálló vállalkozói tevékenységet olyan munkaformaként kell elismerni, amely hozzájárul a munkahelyteremtéshez és a munkanélküliség csökkentéséhez; mivel tanulmányok bizonyítják, hogy a nők gyakran más vezetői és irányítási stílussal rendelkeznek, mint a férfiak, és hogy a csapatok nemi sokszínűsége előnyös a társadalom és a gazdaság számára (11); mivel a női vállalkozók és az önálló vállalkozó nők támogatása az EU versenyképességét is megerősítené, és ezért az EU-nak és tagállamainak elő kell mozdítaniuk minden olyan vállalkozói tevékenységet, amely munkahelyeket és jövedelmet teremt, és ezáltal hozzáadott értéket teremt a vállalkozások és a társadalom számára;

D. mivel a vidéki és hátrányos helyzetű régiókban élő nők nagyobb valószínűséggel vállalkoznak, illetve lesznek önálló vállalkozók, mint a városi és gazdaságilag virágzó régiókban élők (12); mivel az Unióban a vidéki térségekben élő nők foglalkoztatási lehetőségei rosszabbak, mint a vidéki térségekben élő férfiak és a városi térségekben élő nők foglalkoztatási lehetőségei; mivel az önálló vállalkozói tevékenységet folytató nők aránya a vidéki térségekben valamivel magasabb, mint az a többi területen együttvéve; mivel az Unióban a gazdaságok 30 %-át nők üzemeltetik önálló vállalkozóként (13);

E. mivel a női vállalkozók viszonylag alacsony aránya az innováció és a fejlesztés kiaknázatlan forrásának tekintendő, különösen Európa zöld és digitális átalakulásával és a Covid19-válságot követő gazdasági fellendülésével összefüggésben; mivel a Covid19-válság aránytalan mértékben érintette a nőket, különösen a bizonytalan foglalkoztatásban, az elnőiesedett ágazatokban és az informális gazdaságban dolgozókat, akiket gazdasági és foglalkoztatási szempontból súlyosan érintett a gondozási és háztartási feladatok növekedése, a szexuális és reproduktív egészséghez és jogokhoz való korlátozott hozzáférés, valamint a nemi alapú erőszak és zaklatás; mivel az európai gazdaság 16 milliárd EUR összegű GDP-növekedést érhetne el azáltal, hogy több nőt ösztönöz a digitális munkaerőpiacra való belépésre; mivel a nemek közötti egyenlőség javítása és a női vállalkozói készségek megerősítése kulcsfontosságú Európa helyreállításának felgyorsításához és megerősítéséhez;

F. mivel az Európai Unió elmarad az Egyesült Államoktól és Kínától a technológiák, például a mesterséges intelligencia és a blokklánc-technológiák fejlesztése terén; mivel 2021 áprilisában a világ legértékesebb induló vállalkozásai főként kínai és egyesült államokbeli vállalatok voltak; mivel az Európai Uniónak el kell ismernie és támogatnia kell az európai nők technológiafejlesztési innovációs képességeit;

G. mivel az EU-ban a nők az önálló vállalkozók csupán 34,4 %-át és az induló vállalkozók mindössze 30 %-át teszik ki, ami megerősíti, hogy a vállalkozói tevékenység terén a nemek közötti legnagyobb szakadék Európában és Észak-Amerikában áll fenn (14); mivel az EU-ban a vezetői pozíciók csupán 34 %-át töltik be nők (15); mivel a vezetői pozíciókban szerzett korábbi tapasztalat biztosítja az egyének számára a szükséges készségeket és bizalmat ahhoz, hogy maguk is saját vállalkozásba kezdjenek (16); mivel a szociális védelem, például a fizetett betegszabadság, a szülési szabadság, az apasági szabadság és a szülői szabadság hiánya számos tagállamban problémát jelenthet az önálló vállalkozó nők számára; mivel az önálló vállalkozó nők nagyobb valószínűséggel szegényednek el;

H. mivel a vállalkozás indítása és működtetése összetett feladat az EU-ban az eltérő bürokratikus és adminisztratív követelmények és eljárások miatt, ami akadályozza, hogy több nőt ösztönözzenek a vállalkozói létre; mivel a nők a férfiakétól eltérő – különösen gazdasági, jogi és szociális jellegű – akadályokba ütköznek a vállalkozói tevékenység folytatása terén; mivel ezek az akadályok a nemi sztereotípiák köré épülnek, amelyek hozzájárulnak a nemi alapú szegregációhoz az oktatásban, a speciális képzés hiányához, a vállalkozói önbizalom alacsonyabb szintjéhez, illetve ahhoz, hogy a nőknek korlátozottabb a hozzáférésük az információhoz, a pénzügyi és kormányzati támogatáshoz, kevesebb eszközzel rendelkeznek a szociális és üzleti hálók kiépítéséhez, továbbá e sztereotípiák erősítik a nemi alapú elfogultságot és nehezebbé teszik a munka és a családi élet összeegyeztetését a gondozási infrastruktúra, különösen a gyermekgondozás hiánya, valamint azon elvárás miatt, hogy a nőknek kell a gondozási és háztartási munkát nagy részét végezni; mivel a nők a férfiakhoz képest nagyobb valószínűséggel említik a rugalmas munkaidőt a vállalkozói, illetve az önálló vállalkozói tevékenység indítékaként (17); mivel a nők vállalkozói, illetve önálló vállalkozói tevékenysége értékes eszközként szolgálhat a munka és a magánélet összeegyeztetésében is; mivel 2014 és 2018 között az EU-ban a nők csupán 34,5 %-a, az OECD-ben pedig a nők 37,7 %-a érezte úgy, hogy rendelkezik a saját vállalkozás indításához szükséges készségekkel és ismeretekkel; mivel a nők közel 10 %-kal nagyobb valószínűséggel említik a kudarctól való félelmet, mint a férfiak (18); mivel a pénzügyi tudás terén jelentős különbség van a férfiak és nők között; mivel ez a szakadék akadályozza a nőket a finanszírozáshoz való hozzáférésben, és általában akadályozza őket abban, hogy magabiztosan részt vegyenek a gazdasági és pénzügyi tevékenységekben (19);

I. mivel a káros struktúrák és sztereotípiák állandósítják az egyenlőtlenséget; mivel a hagyományos nemi szerepek továbbra is hatással vannak a nők és férfiak közötti feladatmegosztásra otthon, az oktatásban a munkahelyen és a társadalomban; mivel a fizetés nélkül végzett gondozási és háztartási munkát főként nők végzik, ami kihat a foglalkoztatásra és a szakmai előmenetelre, és hozzájárul a nemek közötti bér- és nyugdíjszakadékhoz; mivel a tagállamoknak sürgősen és megfelelően át kell ültetniük a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtését célzó intézkedéseket, például a munka és a magánélet közötti egyensúlyról szóló irányelvet, és azokat további intézkedésekkel kell kiegészíteni annak érdekében, hogy több férfit vonjanak be a nem fizetett munkába;

J. mivel a hálózatokhoz és a mentoráláshoz való hozzáférés, illetve a női vállalkozók példaképként való bemutatása fontos szerepet játszik a nők vállalkozói karrierre ösztönzésében és a nők gazdasági szerepvállalásának erősítésében; mivel a példaképek sokfélesége vonzó lehet a különböző hátterű nők számára;

K. mivel egyes magánvállalkozások vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó stratégiáik részeként olyan intézkedéseket is hoztak, mint például a mentorálás, a hálózatépítés és a nők finanszírozáshoz és technológiához való hozzáférésének javítását célzó támogatás a nők vállalkozói tevékenységének támogatása érdekében;

L. mivel a statisztikák azt mutatják, hogy a női vállalkozóknak a férfiakhoz képest több nehézséget okoz a finanszírozás és a tőke előteremtése; mivel a nők által vezetett vállalatok még mindig a beruházások kedvezményezettjeinek nagyon kis hányadát teszik ki; mivel 2018-ban kizárólag férfiakból álló csapatok kapták az európai technológiai vállalkozásokba fektetett összes tőke 93 %-át (20); mivel a kockázatitőke-finanszírozásnak csupán 32 %-át juttatták olyan vállalatokhoz, amelyek legalább egy női vezető tisztségviselővel rendelkeznek (21); mivel a nők innovációit ritkábban azonosítják és ismerik el innovációként és ígéretes ötletként; mivel annak ellenére, hogy a közép- és kelet-európai régióban alacsonyabb pénzügyi támogatásban részesülnek a nők által vezetett vállalkozások, a tőke produktivitása terén 96 %-kal felülmúlják a férfiak által alapított vállalatokat (22);

M. mivel az adatok azt mutatják, hogy a női vállalkozók magasabb bevételt termelnek annak ellenére, hogy alacsonyabb pénzügyi támogatásban részesülnek;

N. mivel Európában az üzleti angyaloknak csupán 10 %-a nő (23), és a nők különösen alulreprezentáltak a magántőke-befektetők körében a digitalizációban; mivel világszerte a magántőke- és kockázatitőke-cégek vezetői pozícióinak (24) csupán 10 %-át töltik be nők; mivel több tanulmány is azt mutatja, hogy a befektetéskezelők jellemzően a magukhoz hasonlóaknak biztosítanak tőkét, illetve magukhoz hasonlókat vesznek fel, így a nőket, különösen a különböző hátterű és interszekcionális megkülönböztetéssel szembesülő nőket – többek között faji, etnikai vagy társadalmi-gazdasági hátterük miatt – egyértelműen hátrányos helyzetbe hozzák; mivel a női partnerekkel rendelkező kockázatitőke-társaságok két-háromszor nagyobb valószínűséggel fektetnek be nők által vezetett vállalkozásokba (25); mivel a nők hiánya a kockázatitőke-társaságokban a döntéshozatali szerepekben az egyik elsődleges forrása a nők által irányított vállalkozások állandó finanszírozási hiányának az EU-ban (26); mivel az EU-ban a nők által irányított vállalkozások tartós finanszírozási hiányának másik fő oka az, hogy a nők a férfiakhoz képest kisebb valószínűséggel folyamodnak külső finanszírozáshoz, például bankhitelhez, kockázati tőkéhez vagy állami programokból származó finanszírozáshoz, és ehelyett saját finanszírozáshoz folyamodnak személyes megtakarítások vagy családtagok általi finanszírozás révén (27); mivel a nők méltányos képviseletének elérését és a nemek szempontjából kiegyensúlyozott pénzügyi ökoszisztéma kialakítását célzó intézkedések végrehajtása, a kedvezőbb uniós szintű környezet megteremtése és a elégséges költségvetési forrás biztosítása alapvető fontosságú mind a szükséges finanszírozási feltételek, mind pedig a nők által vezetett vállalatok virágzásához szükséges női befektetői hálózat megteremtéséhez;

O. mivel hat tagállam 11 magánalapot hozott létre a női vállalkozók finanszírozásában mutatkozó hiány pótlására, és ezek az alapok beruházási kritériumaikban nemi szempontokat alkalmaznak; mivel ezen alapok némelyike nemzeti vagy uniós támogatásban részesült, ami jól mutatja, hogy a közpolitikák fontos szerepet játszanak a vállalkozói készség előmozdításában (28);

P. mivel nehézségekbe ütközik az EU-n belüli vállalkozói készség hatékony mérése;

Q. mivel a vezető vállalatok vezérigazgatóinak kevesebb mint 8 %-a nő;

R. mivel 2018-ban az EU-ban a tudósok és mérnökök 59 %-a férfi volt, és csak 41 %-uk volt nő, ami 18 %-os különbséget jelent (29); mivel a nemi szegregáció két fő mozgatórugója a felsőoktatásban és a munkaerőpiacon a társadalmi normák, sztereotípiák, a nem támogató kultúra és a karrierválasztással kapcsolatos nemi alapú elvárások, amelyeket gyakran megerősítenek a tantervek és az oktatási tartalom;

S. mivel a tartalom és a termékek diverzifikációjának biztosítása érdekében alapvető fontosságú, hogy Európa egyenlő számú vállalkozóval rendelkezzen a nők és a férfiak körében; mivel 2014 és 2018 között az EU-ban a nők által vezetett induló vállalkozások ugyanolyan valószínűséggel kínáltak új termékeket és szolgáltatásokat, mint a férfiak által vezetett vállalkozások (30), ami azt mutatja, hogy a nőket és a férfiakat ugyanolyan jól teljesítőnek kell tekinteni az innováció terén; mivel annak ösztönzése, hogy több nő váljon vállalkozóvá, javíthatja az innovációk, termékek és szolgáltatások minőségét és sokféleségét;

T. mivel a női vállalkozók nagyköveteinek európai hálózata eddig több mint 650 nemzeti találkozót szervezett, és több mint 61 000 leendő női vállalkozót ért el; mivel nagykövetei több mint 250 új, nők által vezetett vállalkozás létrehozását, valamint a nők számára több hálózatépítő és üzleti támogató klub létrehozását támogatták (31);

U. mivel 2020-ban többen ismertek olyat, aki felhagyott egy vállalkozással, mint olyat, aki elkezdett egy vállalkozást (32), ami emlékeztet annak fontosságára, hogy minden vállalkozás számára termékeny talajt kell biztosítani, és hogy továbbra is kapcsolatban kell maradni más gazdaságokkal annak érdekében, hogy továbbra is felkészülten fogadjuk az új lehetőségeket, és megőrizzük a jövő munkahelyeit;

V. mivel a nemek közötti bérszakadék az EU-ban 14,1 %, és az elmúlt évtizedben csak minimális mértékben változott; mivel a nemek közötti bérszakadék 24 %-a a nők viszonylag alacsonyan fizető ágazatokban – például a gondozásban, az egészségügyben és az oktatásban – való felülreprezentáltságával függ össze;

W. mivel a vállalkozáshoz tudásra és készségekre van szükség; mivel a nők és lányok iskolázottsági szintjének növelése hozzájárul gazdasági szerepvállalásukhoz és az inkluzívabb gazdasági növekedéshez; mivel az egész életen át tartó oktatás, továbbképzés és átképzés – különösen a gyors technológiai és digitális átalakulással való lépéstartás érdekében – növeli szakmai lehetőségeiket, és fontos a nők és lányok egészsége, jólléte és életminősége szempontjából;

X. mivel a vállalkozói készségnek minden nő számára hozzáférhetőnek kell lennie, beleértve a fogyatékossággal élő nőket, az idősebb nőket és a kisebbségi, faji vagy etnikai háttérrel rendelkezőket is; mivel a fogyatékossággal élő nők nehezebbnek találhatják saját vállalkozás indítását; mivel az idősebb nők körében nem mozdítják elő a vállalkozói készséget, holott értékes és kihasználatlan gazdasági növekedési potenciált hordoznak; mivel a vállalkozói készség előmozdítása a migráns nők körében nagy lehetőségeket kínálhat munkaerő-piaci integrációjukra, valamint előmozdíthatja gazdasági függetlenségüket és szerepvállalásuk növelését;

Vállalkozói programok, oktatás és kompetenciaépítés

1. hangsúlyozza, hogy a nők vállalkozói készsége hozzájárul a nők gazdasági függetlenségének és társadalmi szerepvállalásának növeléséhez, ami a nemek közötti egyenlőségen alapuló társadalmak megvalósításának alapvető előfeltétele, és azt Unió-szerte ösztönözni kell és elő kell mozdítani; megjegyzi, hogy a nők gazdasági függetlensége megerősíti egyenlő munkaerő-piaci részvételüket, biztosítja a termelő erőforrások feletti ellenőrzést és a gazdasági döntéshozatalban való fokozott részvételt minden szinten, valamint a gazdasági szerepvállalást és az önrendelkezést, ami elengedhetetlen a nők jogainak és a nemek közötti egyenlőségnek a megvalósításához; kiemeli, hogy minden olyan nőt, aki vállalkozói tevékenységet kíván folytatni, ösztönözni kell e lépés megtételére, mivel a vállalkozás működtetése munkahelyeket és jövedelmet teremt, és ezáltal hozzáadott értéket teremt a vállalkozások és az egész társadalom számára; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen intenzívebb erőfeszítéseket az európai nők foglalkoztatási arányának növelése és munkaerőpiaci hozzáférésük megkönnyítése érdekében, többek közt azáltal, hogy több ösztönzőt biztosít a nők vállalkozói kedvének előmozdítására; üdvözli a bérek átláthatóságáról szóló irányelvre irányuló bizottsági javaslatot;

2. sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nők nem ugyanolyan mértékben indítanak és működtetnek vállalkozásokat, mint a férfiak; sürgeti a tagállamokat, hogy vezessenek be vállalkozásbarát reformokat az egyenlőség előmozdítása és a női vállalkozói szellem fokozása érdekében; kéri, hogy uniós szinten alaposan vizsgálják meg a nők szükségleteit és munkaerő-piaci részvételét, valamint a horizontális és vertikális munkaerő-piaci szegregációt;

3. üdvözli az olyan bizottsági kezdeményezéseket, mint például a „Women TechEU” és az Európai Innovációs Tanács „Women Leadership” programja, valamint a női vállalkozók számára létrehozott különféle európai hálózatok; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy aktívabban mozdítsák elő ezeket a kezdeményezéseket azáltal, hogy az EU fenntartható növekedési potenciáljára összpontosítanak, és támogatják a női vállalkozók által elért eredményeket teljes sokszínűségükben; ösztönzi a Bizottságot, hogy az innováció, valamint a nemzeti, uniós és nemzetközi hálózatok közötti együttműködés fellendítése érdekében európai szinten erősítse meg a nők vállalkozói készségére összpontosító hálózatokat; megjegyzi, hogy a női vállalkozók közötti további, határokon átnyúló együttműködés megerősítheti az Európai Unió belső piacát;

4. felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kezdeményezéseikbe építsék be a köz- és magánszféra közötti partnerségeket, mivel a magánvállalatok értékes tanácsadói szerepet tölthetnek be, és releváns és speciális készségeket adhatnak át a női vállalkozóknak; sürgeti a Bizottságot, hogy könnyítse meg a női vállalkozók páneurópai hálózatba szervezését és támogassa együttműködésüket; felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre olyan programokat, amelyek előmozdítják a kreativitást az innováció terén, hogy biztosítsa a vállalkozói szellemet a munkaerőpiacon, valamint azt, hogy a nők hozzáadott értéket tudjanak teremteni a társadalom számára;

5. kiemeli, hogy a tapasztalt és a kezdő vállalkozók közötti mentorálási-kapcsolatok mindkét fél számára előnyösek lehetnek, és segíthetnek a vállalkozói készséggel kapcsolatos tudatosság növelésében, a vállalkozói ágazatba való belépéssel kapcsolatos kétségek leküzdésében, valamint a női vállalkozók közötti információcsere és tanácsadás előmozdításában;

6. hangsúlyozza a női vállalkozók és befektetők mint példaképek és mentorok elismerésének és előmozdításának szükségességét és fontosságát, valamint annak szükségességét, hogy ezek a példaképek a nőket teljes sokszínűségükben képviseljék; e tekintetben tudomásul veszi a Női Innovátorok 2021. évi Európai Uniós Díját és a női vállalkozók nagyköveteinek európai hálózatát, amely arra ösztönzi a nőket, hogy vegyék fontolóra a vállalkozást mint karrierlehetőséget; felhívja a Bizottságot, hogy példaképként emelje ki a prominens női vállalkozókat és befektetőket azáltal, hogy egész Európára kiterjedő kampányt indít, amely felhívja a figyelmet a vállalkozásokban rejlő lehetőségekre, elsősorban a nőket célozva, és készítsen esettanulmányokat női vállalkozókról;

7. felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt dolgozzon ki stratégiát a különböző hátterű nők döntéshozói szerepekben való érdemi képviseletének biztosítására, amely egyben a gazdasági szerepvállalásuk előmozdítását célzó konkrét intézkedéseket és szakpolitikákat is tartalmaz; kéri annak biztosítását, hogy a nők vállalkozói tevékenységét célzó valamennyi intézkedés tartalmazzon interszekcionális perpektívát annak biztosítása érdekében, hogy minden nő megkapja a megfelelő segítséget és támogatást, és hogy egyetlen nő se maradjon le;

8. üdvözli a nők állami és magánvállalkozási programjait a tagállamokban, amelyek magukban foglalják a hálózatépítés, a mentorálás, a képzés, a coaching és tanácsadási szolgáltatások, valamint a jogi és adóügyi szaktanácsadás szempontjait a női vállalkozók támogatása és a számukra nyújtott tanácsadás, valamint gazdasági függetlenségük előmozdítása érdekében; megjegyzi, hogy hét tagállamban nyilvánosan hozzáférhető jelentések és személyes beszámolók e programok pozitív hatásáról tanúskodnak; sürgeti a Bizottságot és az EIGE-t, hogy gyűjtsenek adatokat valamennyi tagállamtól, és elemezzék a női vállalkozók támogatását célzó programok hatását; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy osszák meg a bevált gyakorlatokat annak érdekében, hogy megerősítsék és növeljék a női vállalkozók és önfoglalkoztatók arányát az EU-ban; felhívja a tagállamokat, hogy mozdítsanak elő egy jól kidolgozott képzési stratégiát a képzés különböző szintjeinek biztosítása érdekében, a figyelemfelkeltéstől és tájékoztatástól a speciális és haladó képzésig, és ismerjék el a sajátos üzleti környezetek különböző lehetőségeit és korlátait, valamint a női vállalkozók jellemzőinek és szükségleteinek széles skáláját, különös figyelmet fordítva a munka és a magánélet közötti egyensúlyra; hangsúlyozza, hogy egyablakos ügyintézésre van szükség, amely számos területen – például a számvitel és marketing területén – kínálna például tanfolyamokat és képzéseket a kevés tapasztalattal vagy képzettséggel nem rendelkező vállalkozók számára; megjegyzi, hogy ez a kezdeményezés több nőt ösztönözhet arra, hogy vállalkozóvá váljon;

9. felszólítja a Bizottságot és az EIGE-t, hogy bocsásson rendelkezésre naprakész és összehasonlítható statisztikákat a vállalkozók és az önfoglalkoztatók gazdasági jelentőségének, valamint a vállalkozáson belüli, az ipar és a nemek szerinti különböző kategóriák elemzése céljából, a női vállalkozók és önfoglalkoztatók arányának meghatározása érdekében; ismételten felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javítsák a nemek szerint lebontott adatok, statisztikák, kutatás és elemzés gyűjtését, különös tekintettel a nők munkaerő-piaci részvételére, valamint olyan területekre, mint az informális foglalkoztatás, a vállalkozói készség, a finanszírozáshoz és az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés, a fizetetlen munka, a szegénység és a szociális védelmi rendszerek hatása; emlékeztet az EIGE e tekintetben betöltött szerepére, és felhívja a Bizottságot, hogy használja fel ezeket az adatokat saját, valamint más uniós ügynökségek és intézmények politikái és programjai nemi szempontú hatásvizsgálatának hatékony végrehajtására;

10. szorgalmazza különösen a TTMM-tárgyak, a digitális oktatás és a pénzügyi műveltség nőkre összpontosító népszerűsítését és tudatosítását az oktatás, a képzés, az iskolai tantervek és a pályaorientáció terén uralkodó sztereotípiák leküzdése érdekében; felszólít annak biztosítására, hogy több nő lépjen be ebbe az ágazatba, ami változatosabb igazgatási és vezetői stílusokat tenne lehetővé, amelyek hozzáadott értéket teremtenének ezen ágazatok számára, és elősegítenék fejlődésüket; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy kiszélesítsék a női vállalkozói készség horizontját, hogy az a TTMM-en és az informatikán kívül több ágazatot is magában foglaljon, és hogy előmozdítsák a vállalkozói szellem különböző formáit; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hajtsanak végre intézkedéseket a vállalkozói szellem diverzifikációjának javítása, valamint a női vállalkozói tevékenység szociális és kollektív formáinak előmozdítása érdekében; üdvözli a vállalkozásokkal kapcsolatos speciális képzéseket, kutatásokat és tanulmányokat; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy népszerűsítsék az oktatást és a pénzügyi pályát a nők körében a női befektetők megbízható hálózata kialakításának támogatása érdekében, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy lehetővé kell tenni a nők számára, hogy gazdaságilag függetlenek legyenek és vállalkozóként boldoguljanak;

11. sajnálattal állapítja meg, hogy a nők alulreprezentáltak a vezetői tisztségekben, és kiemeli, hogy az üzleti szférában és az igazgatásban minden döntéshozatali szinten elő kell mozdítani a nők és férfiak közötti egyenlőséget; felszólít a nők vezetőtestületi tagságáról szóló irányelvvel kapcsolatos gyors tárgyalási folyamatra; hangsúlyozza, hogy több és jobb tájékoztatást kell nyújtani a vállalkozói pályáról mint vonzó karrierlehetőségről mind az iskolában tanuló fiatal nők, mind a munkaerőpiacon kívüli nők számára, akik munkába kívánnak állni vagy vissza kívánnak térni a munkába; felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az időseknek szóló vállalkozástámogatási programokat, és megjegyzi, hogy ez elérheti a munkaerőpiacról kimaradó nőket; hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a gyorsan növekvő vállalkozásokat, valamint a közép- és nagyobb vállalkozások növekedését és fejlődését ösztönző politikákat annak biztosítása érdekében, hogy több nő váljon vállalkozóvá és támogassa a fenntartható növekedést; felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy még jobban tudatosítsák a női vállalkozók körében a támogatási politikákat, és csökkentsék a vállalkozói szellem előmozdítását célzó programokhoz való hozzáférés bürokratikus és adminisztratív akadályait; üdvözli a szakértők és tanácsadók általi támogatás előmozdítására irányuló erőfeszítéseket, akik mentorként erősíthetik a női vállalkozók bizalmát és irányíthatják őket a vállalkozói folyamat valamennyi szakaszában, figyelembe véve az összes szempontot, beleértve a jogalkotással, az adózással, a közigazgatással, a gazdasággal és a számvitellel kapcsolatos kérdéseket, valamint a jogi, formális, munkaügyi és munkaerő-felvételi kérdéseket;

12. kéri, hogy ismerjék el a nők vállalkozói potenciálját valamennyi ágazatban és oktatási területen, beleértve a nők által uralt területeket is, például az egészségügyben és az oktatásban; hangsúlyozza, hogy további képzési és átképzési lehetőségeket kell biztosítani a munkavállalók és a foglalkoztatásból az önfoglalkoztatásba átlépők számára; felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az egész életen át tartó tanulást mindenki számára; kiemeli, hogy a vállalkozói dimenziót valamennyi európai szintű ifjúsági programban is el kell ismerni; ösztönzi a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy fektessenek be az önfoglalkoztató nőkre és a női vállalkozókra irányuló átképzési és továbbképzési programokba, különös tekintettel a pénzügyi műveltségre irányuló átképzésére;

Tőkéhez való hozzáférés

13. hangsúlyozza, hogy a nők vállalkozói tevékenységét és az önfoglalkoztatást nyereséges beruházási esetekként, valamint a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés forrásaiként kell elismerni;

14. felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fokozzák a tudatosságot és könnyítsék meg a női vállalkozók és önfoglalkoztatók finanszírozáshoz való könnyebb hozzáférését, ideértve az alternatív finanszírozási formákat is, biztosítva, hogy a finanszírozás rendelkezésükre álljon és eljusson hozzájuk; megjegyzi, hogy a női vállalkozók nagyobb valószínűséggel használnak olyan alternatív forrásokat, mint a hitelalapú közösségi finanszírozás és a finanszírozási platformok; megjegyzi, hogy bizonyos esetekben a mikrohitelek sikeresnek bizonyultak abban, hogy több nőt ösztönözzenek saját vállalkozás indítására; elismerte a finanszírozási politikák hatását és a nők tekintetében gyakorolt pozitív hatását; ösztönzi a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy használják fel a jelenlegi európai strukturális alapokat a női vállalkozók és az önálló vállalkozó nők megcélzása és támogatása érdekében; sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon létre egy nemi szempontból tudatos befektetőkből álló európai hálózatot; úgy véli, hogy egy ilyen hálózat a nők által vezetett vállalatoknak megfelelő kapcsolatokat, hálózatokat és finanszírozási lehetőségeket tud majd biztosítani; hangsúlyozza, hogy figyelemfelkeltő és tájékoztató kampányokra van szükség a női vállalkozók jelenlegi és jövőbeli uniós finanszírozási lehetőségeiről annak érdekében, hogy testre szabott támogatást nyújtsanak a női cégtulajdonosoknak és női vállalkozóknak, és növeljék a női vezetők láthatóságát annak érdekében, hogy erősebb szerepmodelleket kínálhassanak és megtörhessék a jelenlegi sztereotípiákat; sürgeti a Bizottságot, hogy az új, nők számára adódó üzleti lehetőségek fellendítése érdekében az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag részeként dolgozzon ki egy női vállalkozói cselekvési tervet, és ennek részeként hozzon létre egy páneurópai vállalkozói, innovációs és beruházási rendezvényt, amelyen tudósok, vállalkozók, induló vállalkozások és mindenekelőtt magántőke-befektetők vesznek részt;

15. üdvözli azon célzott magánbefektetési alapok által tett erőfeszítéseket, amelyek befektetéseik értékelésekor nemi szempontokat is figyelembe vesznek a nők által vezetett vállalkozások alulfinanszírozottságának megoldására törekedve; kéri a Bizottságot, hogy támogasson kockázati tőkealapokkal és üzleti angyalokkal közös, olyan társfinanszírozási programokat, amelyek a nőkre és a női vállalkozóknak szóló mentori programokra összpontosítanak; úgy véli, hogy ez hatékony módon, a gyökereknél segítené a megfelelő ökoszisztéma kialakulását;

16. üdvözli a nemek közötti egyenlőséggel, sokszínűséggel és a befogadással kapcsolatos politikákat végrehajtó állami és magán alapokat; e tekintetben tudomásul veszi a sokszínűséggel kapcsolatos kötelezettségvállalási kezdeményezést, amely a világon az első olyan kezdeményezés, amelyben a magán alapok kötelezettséget vállaltak a nemek képviseletének mérésére és nyomon követésére, valamint arra, hogy évente és nyilvánosan jelentést tesznek megállapításaikról;

17. kiemeli a mikrohitelek fontos szerepét a nők pénzügyi integrációjának javításában a pénzügyi piacok piaci és társadalmi akadályainak leküzdése révén; megjegyzi, hogy a mikrofinanszírozás előnye, hogy erős ösztönzést jelent a női vállalkozók számára egy fenntartható vállalkozás létrehozására, mivel vissza kell fizetniük a hitelt, és ezt az eszközt kifejezetten azon személyek szükségleteire alakították ki, akik nehézségekkel szembesülnek a hagyományos hitelekhez való hozzáférés tekintetében;

18. felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az uniós és nemzeti finanszírozási programokra vonatkozó jó minőségű adatok biztosítása érdekében szisztematikusan kísérjék figyelemmel és kövessék nyomon a nemek szerint lebontott adatokat az egész Unióban; emlékeztet továbbá az egyenlőséggel kapcsolatos adatok gyűjtésének fontosságára az interszekcionális megkülönböztetéssel kapcsolatos tapasztalatokra vonatkozó információk megszerzése érdekében, és kiemeli, hogy ez alapul szolgálhat a jövőbeli megalapozottabb politikai döntésekhez és a nők gazdasági függetlenségének növeléséhez; megjegyzi, hogy a vállalkozásokkal és a kkv-kkal kapcsolatos politikák kialakítása során el kell ismerni a női vállalkozói dimenziót egy olyan megfelelő szakpolitikai keret biztosítása érdekében, amely a sokféleségen keresztül támogatja a nők vállalkozói kedvének növekedését és az innovációt;

Jobb keret kialakítása a női vállalkozók számára

19. felhívja a tagállamokat, hogy hajtsák végre a szociális védelmi rendszerekhez és jogosultságokhoz – többek között a nyugdíjhoz és a szabadságokhoz – való tényleges hozzáférés valamennyi önálló vállalkozó számára történő biztosításáról szóló 2019. évi tanácsi ajánlást, és a megkülönböztetésmentesség biztosítása és a nemek közötti egyenlőség előmozdítása érdekében hajtsák végre a szociális jogok európai pillérében meghatározott valamennyi elvet;

20. felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a női vállalkozókat célzó támogatási intézkedések tervezési folyamatának minden szakaszában vezessék be a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését, és konzultáljanak a potenciális és jelenlegi női vállalkozók különböző csoportjával annak biztosítása érdekében, hogy e támogatási intézkedések összhangban legyenek egymással és megfeleljenek elvárásaiknak és szükségleteiknek;

21. hangsúlyozza, hogy fel kell számolni a vállalkozásindítás előtt álló adminisztratív akadályokat annak érdekében, hogy a vállalkozás vagy önfoglalkoztatás vonzóbbá váljon a nők, többek közt a bevándorló nők számára; felszólítja a tagállamokat, hogy fontolják meg a vállalkozás indításának korai szakaszában követendő szabványosított adminisztratív csomagok kidolgozását a vállalkozók számára; úgy véli, hogy ez mérsékelni fogja az adminisztratív terheket a helyi hatóságokkal, például az adóhatóságokkal, az önkormányzatokkal stb. való kapcsolattartás során;

22. hangsúlyozza, hogy fejleszteni kell az európai innovációs ökoszisztémát annak érdekében, hogy több nő váljon képessé fenntartható és jövedelmező vállalkozások létrehozására, valamint az uniós versenyképesség, a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés erősítését célzó innovációra;

23. felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul hajtsa végre a minőségi jogalkotásról szóló közleményében és a kkv-stratégiában meghatározott intézkedéseket.

24. Hangsúlyozza, hogy iránymutatásra és egyszerűsített formanyomtatványokra, eljárásokra és folyamatokra van szükség annak érdekében, hogy az önálló vállalkozó női vállalkozók eligazodhassanak a szabályozási környezetben, például export céljából; megjegyzi, hogy a mikrovállalkozások és különösen a kkv-k már most is erőforráshiánnyal küzdenek a tagállamok közötti megfelelési kötelezettségekben való eligazodás és azok kezelése tekintetében; ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy értékeljék és szükség esetén javítsák az iránymutatást és az igazgatást;

25. üdvözli a Bizottság minőségi jogalkotási programját; úgy véli, hogy a Bizottság azon szándéka, hogy végrehajtsa az „egy be, egy ki” elvet, fontos lépés a vállalkozások – köztük az induló innovatív vállalkozások és a kkv-k – adminisztratív terheinek minimálisra csökkentése felé, vonzóbbá téve a nők számára a vállalkozóvá vagy önfoglalkoztatóvá válást;

26. felhívja a tagállamokat, hogy a vállalkozói és önfoglalkoztatási keretfeltételek javítása érdekében fontolják meg a fokozott adóösztönzőket vagy a rugalmas adózási struktúrákat; példaként rámutat a vállalkozók korai szakaszban történő megadóztatására, amikor a tőke biztosítása érdekében csak a bevételek megadóztatása vagy az adófizetések késleltetése vonzóbbá teheti a nők számára, hogy vállalkozóvá vagy önálló vállalkozóvá váljanak;

27. hangsúlyozza, hogy a munka és a magánélet közötti egyensúly, valamint a jó minőségű, megfizethető szociális szolgáltatások előfeltételt jelentenek a női vállalkozók és önfoglalkoztatók számára; elismeri, hogy a női vállalkozás és önfoglalkoztatás rugalmasságot biztosít a munka és a magánélet közötti jobb egyensúly eléréséhez; elismeri annak fontosságát, hogy lehetővé tegyék a háztartási és gondozási feladatok egyenlő megosztását a munka és a magánélet egyensúlyának megteremtése érdekében, amely szükséges ahhoz, hogy a nők vállalkozói tevékenységet folytathassanak és önfoglalkoztatóként dolgozhassanak; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak jobb egyensúlyt a munka és a magánélet között a jobb anyasági, apasági, szülői és gondozói szabadság, a rugalmas munkaidő és a helyszíni gyermekgondozási létesítmények, valamint a távmunka előmozdítása révén; kiemeli, hogy a vidéki területeken a munkaidő és a munkaidő-beosztás jelentősen eltér a városi területekétől, és hogy olyan gyermekgondozási szolgáltatásokat kell nyújtani, amelyek igazodnak a különböző területeken élő nők sajátos igényeihez; felhívja a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy támogassanak szociális kereteket, így például az eltartott idősek számára, és biztosítsanak rugalmasabb gyermekgondozási szolgáltatásokat és lehetőségeket a szülői szabadság vonatkozásában, mivel ezek elengedhetetlenek ahhoz, hogy több nőt ösztönözzenek vállalkozásra, illetve hogy ez lehetővé váljon számukra; felhívja a tagállamokat, hogy hajtsák végre a barcelonai célkitűzéseket, biztosítva e szükségletek kielégítését hozzáférhető és megfizethető, magas színvonalú gondozási szolgáltatásokba való beruházások révén, és korszerűsítsék azokat annak érdekében, hogy a nőknek ne kelljen választaniuk a család és a munkaerő-piaci részvétel között; hangsúlyozza, hogy a nők vállalkozóvá válási lehetőségeinek további elősegítése és javítása létfontosságú szerepet játszhat a nemek közötti bérszakadék felszámolásában a tagállamokban; üdvözli az egyes tagállamok által e téren már hozott intézkedéseket, és sürgeti őket, hogy biztosítsák a minőségi gyermekgondozási és tartós ápolási-gondozási szolgáltatásokhoz való hozzáférést, mozdítsák elő az önfoglalkoztatók hozzáférését, és gyorsan és teljes körűen ültessék át és hajtsák végre a munka és a magánélet közötti egyensúlyról szóló irányelvet, és felhívja a Bizottságot, hogy hatékonyan kövesse nyomon azt; elismeri a szociálpolitika terén fennálló nemzeti különbségeket és a szubszidiaritás tiszteletben tartásának fontosságát; hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak érdekében áll a családbarát munkamodellek előmozdítása;

28. aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Számvevőszék a nemek közötti egyenlőségnek az uniós költségvetésben való általános érvényesítéséről szóló 10/21. sz. különjelentésében megállapította, hogy a Bizottság nem hajtotta végre megfelelően a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését, és nem használta fel kellőképpen a nemek szerint lebontott adatokat és mutatókat; felhívja a Bizottságot, hogy hajtson végre a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezést annak biztosítása érdekében, hogy a nők és a férfiak egyenlő mértékben részesüljenek a közkiadásokból, többek között a NextGenerationEU és a gazdasági helyreállítást célzó valamennyi intézkedés keretében;

o

o o

29. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

(1) HL C 11., 2018.1.12., 35. o.

(2) HL C 66., 2018.2.21., 44. o.

(3) HL C 346., 2018.9.27., 6. o.

(4) HL C 390., 2019.11.18., 28. o.

(5) HL C 456., 2021.11.10., 232. o.

(6) HL C 456., 2021.11.10., 191. o.

(7) HL C 456., 2021.11.10., 208. o.

(8) HL C 67., 2022.2.8., 137. o.

(9) OECD: „The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship”, OECD Publishing, Párizs, 2019.

(10) OECD: „The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship”, OECD Publishing, Párizs, 2019.

(11) Bajcar, B. és Babiak, J.: „Gender Differences in Leadership Styles: Who Leads more Destructively?”, az IBIMA 34. konferenciája, Madrid, 2019. november. https://www.researchgate.net/publication/337534934_Gender_Differences_in_Leadership_Styles_Who_Leads_more_Destructively

(12) Az Európai Parlament Állampolgári Jogi és Alkotmányügyi Tematikus Főosztálya: „The professional status of rural women in the EU” (A vidéki nők szakmai státusza az EU-ban), Brüsszel, 2019. május, https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608868/IPOL_STU(2019)608868_EN.pdf.

(13) Ugyanott.

(14) Global Entrepreneurship Monitor: „Women’s Entrepreneurship 2020/21: Thriving Through Crisis” (A nők vállalkozói tevékenysége 2020/21-ben: Virágzás a válságban), London, 2021.

https://gemconsortium.org/report/gem-202021-womens-entrepreneurship-report-thriving-through-crisis

(15) Eurostat: „Women in Management” (Nők a vezetésben), az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxemburg, 2020.

(16) Foss, L., Henry, C., Ahl, H. és Mikalsen, G.: „Women’s entrepreneurship policy research: a 30-year review of the evidence” (A női vállalkozói tevékenység szakpolitikai kutatása: 30 év eredményeinek áttekintése), Small Business Economics, 53(2), 409–429. o.

(17) OECD: „The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship”, OECD Publishing, Párizs, 2019.

(18) Ugyanott.

(19) OECD, OECD/INFE: „2020 International Survey of Adult Financial Literacy” (Nemzetközi felmérés a felnőttek pénzügyi tudásáról), OECD Publishing, Párizs, 2020.

(20) Skonieczna, A. and Castellano, L.: „Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe” (Nemi szempontú intelligens finanszírozás. A nőkre irányuló és velük megvalósuló befektetések: lehetőségek Európa számára), European Economy Discussion Papers, 129. szám, Az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg, 2020. július.

(21) Európai Bizottság és Európai Beruházási Bank: „Funding women entrepreneurs: How to empower growth” (A női vállalkozók finanszírozása: Hogyan erősíthető a növekedés), 2018.

(22) „Women in VC, Experior Venture Fund and Unconventional Funding in CEE Region in the Lens of Gender diversity and Positive Impact” (A nők a kockázatitőke-ágazatban, a kockázati alap és a nem konvencionális finanszírozás a közép- és kelet-európai régióban a nemek közötti egyenlőség és a pozitív hatások tükrében), 2021.

(23) EBAN: Statistics Compendium – European Early Stage Market Statistics, EBAN, Brüsszel, 2019.

(24) International Finance Corporation, Moving Towards Gender Balance in Private Equity and Venture Capital, International Finance Corporation, Washington DC, 2019.

(25) Women in VC, Experior Venture Fund and Unconventional Ventures, Funding in the CEE Region Through the Lens of Gender Diversity and Positive Impact, online.

(26) Európai Bizottság: „Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe”, az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxemburg, 2020.

(27) OECD: „The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship”, OECD Publishing, Párizs, 2021.

(28) Eurofound: „Female entrepreneurship: Public and private funding” (Női vállalkozások: állami és magánfinanszírozás), az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg, 2019.

(29) Eurostat: „Women in science and technology” (Nők a tudományban és a technológiában), Products Eurostat News, 2020. október 2.

(30) OECD: „The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship”, OECD Publishing, Párizs, 2019.

(31) https://ec.europa.eu/growth/smes/supporting-entrepreneurship/women-entrepreneurs/support-tools-and-networks-women_en

(32) Global Entrepreneurship Monitor, 2021/2022 Global Report – Opportunity Amid Disruption, GEM, London, 2022. https://www.gemconsortium.org/reports/latest-global-report