A hatékony és valódi biztonsági unió megvalósításáról szóló negyedik havi jelentés két fő pillér mentén vizsgálja az eddigi fejleményeket: a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, illetve az azokat támogató eszközök felszámolása; valamint az e fenyegetéssel szembeni védelmünk megerősítése és ellenállóképességünk kiépítése. Ez a jelentés négy fő területre fókuszál; az információs rendszerekre és az interoperabilitásra, a puha célpontok védelmére, a kiberfenyegetésre és a nyomozások keretén belüli adatvédelemre.

A berlini karácsonyi vásár elleni decemberi támadás ismét rávilágított információs rendszereink súlyos gyengeségeire, amelyeket mindenekelőtt uniós szinten sürgősen kezelni kell annak elősegítése érdekében, hogy a nemzeti határvédelmi és bűnüldöző hatóságok a helyszínen hatékonyabban végezzék nehéz munkájukat. Sürgősen orvosolandó gyakorlati végrehajtási gyengeséget jelent, hogy a különböző információs rendszereket nem kapcsolták össze – lehetővé téve, hogy a támadók több személyazonosságot használva észrevétlenül mozogjanak akkor is, amikor átkelnek a határokon – továbbá, hogy a tagállamok ezt az információt nem töltik fel rutinszerűen az érintett uniós adatbázisokba. Ezenfelül további munkára van szükség a határokon foganatosított bűnüldözési intézkedések, valamint azon személyek visszatérése tekintetében, akiknek a menedékjog iránti kérelmét elutasították.

Ami a puha célpontok védelmét illeti, a Bizottság fel fogja gyorsítani arra irányuló tevékenységét, hogy összefogja a tagállami szakértőket a bevált gyakorlatok megosztása és az egységes iránymutatások közös kidolgozása érdekében.

Az EU-t érő kiberfenyegetést jelentős médiafigyelem övezi, és ez a jelentés az e területen már folyamatban lévő különféle munkafolyamatokat tekinti át. Mindez kiterjed a megelőzés oldalára – az iparággal folytatott együttműködés keretében, amelynek célja a beépített biztonság előmozdítása és a hálózati és információs rendszerek biztonságáról szóló irányelv végrehajtása –, valamint a tagállamok, a nemzetközi szervezetek és a kibertámadások ellen azok bekövetkezésekor küzdő partnerek közötti együttműködés előmozdítása. Az elkövetkező hónapok folyamán a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője azonosítani fogja az ahhoz szükséges fellépéseket, hogy a 2013. évi uniós kiberbiztonsági stratégiára építve hatékony, uniós léptékű választ adjunk a szóban forgó fenyegetésekre.

A magánélet és a személyes adatok védelem lényeges alapvető jog, és így a valódi biztonsági unióra irányuló valamennyi intézkedés sarokkövét képezi. A 2016 áprilisában elfogadott, a rendőrségi és büntető igazságszolgáltatási területre vonatkozó adatvédelmi irányelv magas szintű közös adatvédelmi normát garantál, és ennélfogva elősegíti az érintett adatok zavartalan cseréjét a tagállamok bűnüldöző hatóságai között. A Bizottság adatvédelmi csomagja keretében az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv felülvizsgálatát is elindította, hogy kiterjessze az irányelv hatályát valamennyi elektronikus hírközlési szolgáltatóra, és összhangba hozza annak rendelkezéseit az általános adatvédelmi rendelettel. A javaslat célja az adatvédelem biztosítása az elektronikus hírközlési terén, azon indokok, így nemzetbiztonsági vagy nyomozási okok meghatározása mellett, amelyek alapján előirányozható az elektronikus hírközlési adatvédelmi rendelet hatályának korlátozása.

II. AZ INFORMÁCIÓS RENDSZEREK ÉS AZ INTEROPERABILITÁS ERŐSÍTÉSE

Juncker elnök 2016. szeptemberi értékelő beszéde az Unió helyzetéről, valamint az Európai Tanács 2016. decemberi következtetései egyaránt rámutatnak, hogy milyen nagy jelentőséggel bír az információkezelés terén jelenleg fennálló hiányosságok orvoslása, illetve a meglévő információs rendszerek interoperabilitásának és összekapcsoltságának javítása. A közelmúltbeli események ismét rávilágítottak arra, hogy sürgősen össze kell kapcsolni a meglévő uniós adatbázisokat, nem utolsó sorban azért, hogy a helyszínen dolgozó határőrizeti és bűnüldöző szerveket ellássák a személyazonossággal való visszaélés felderítéséhez szükséges eszközökkel. A 2016. decemberi berlini terrortámadás elkövetője például legalább 14 különböző személyazonosságot használt, és képes volt észrevétlenül mozogni a tagállamok között. Ahhoz, hogy lezárjuk ezt a lehetőséget a terroristák és a bűnözők előtt, elengedhetetlen, hogy a meglévő és a jövőbeni információs rendszerek lehetővé tegyék a biometrikus azonosítók alapján végzett, egyidejű lekérdezést.

A Bizottság 2016 áprilisában megindította az erre vonatkozó munkát „A határigazgatás és a biztonság erősítését szolgáló, szilárd és intelligens információs rendszerek” című javaslatával, amely azonosította a meglévő rendszerek működésében és az EU adatgazdálkodási struktúrájában észlelhető hiányosságokat, valamint az abból adódó problémákat, hogy a meglévő rendszereket egyedileg tervezték meg, ahelyett hogy egymáshoz illesztették volna őket, aminek következtében eltérően szabályozott információs rendszerek összetett együttese és általános széttagoltság alakult ki. A Bizottság e folyamat keretében az uniós ügynökségekkel, a tagállamokkal és az érdekelt felekkel együttműködve létrehozta az információs rendszerekkel és az interoperabilitással foglalkozó magas szintű szakértői csoportot. Az elnök jelentése 2016. december 21-én ismertette a csoport időközi megállapításait, amelyek között kiemelt javaslatként szerepel egy egységes keresőportál létrehozása, amely a bűnüldöző hatóságok és a határigazgatási szervek számára lehetővé tenné a meglévő uniós adatbázisok és információs rendszerek egyidejű lekérdezését. Az időközi jelentés hangsúlyozza továbbá az adatminőség fontosságát – ugyanis az információs rendszerek csupán annyira hatékonyak, amennyire a beléjük táplált adatok minősége és formátuma azt lehetővé teszi –, valamint ajánlásokat fogalmaz meg arra nézve, hogy automatizált adatminőség-ellenőrzés révén javítsák az uniós rendszerekben szereplő adatok minőségét.

A Bizottság gyorsan nyomon fogja követni az egységes keresőportál létrehozására vonatkozó javaslatot, és a nagyméretű IT-rendszerek operatív irányítását végző uniós ügynökséggel, az eu-LISA-val együtt megkezdi az érintett meglévő uniós rendszerek egyidejű lekérdezését lehetővé tévő portállal kapcsolatos munkát. Célszerű, hogy júniusig elkészüljön egy erre vonatkozó tanulmány, amely alapul szolgál ahhoz, hogy az év vége előtt megtervezzék és teszteljék a portál prototípusát. A Bizottság úgy véli, hogy az Europolnak ezzel egyidejűleg folytatnia kell a munkáját egy olyan rendszerinterfészre vonatkozóan, amely lehetővé teszi a tagállamok határokon tevékenykedő tisztviselőinek, hogy a saját nemzeti rendszereik lekérdezésekor egyidejűleg automatikusan az Europol adatbázisokban is keressenek.

Az információs rendszerek interoperabilitására irányuló munka célja, hogy megszüntesse a határellenőrzés és -biztonság uniós adatgazdálkodási struktúrájának jelenlegi széttagoltságát és az ebből adódó hiányosságokat. Amennyiben az adatbázisok a személyazonossági adatok közös nyilvántartását használnák – amint azt a javasolt uniós határregisztrációs rendszer és a javasolt Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) esetében előirányozták –, egy személy csupán egyetlen személyazonossággal szerepelhetne a különböző adatbázisokban, ami megakadályozná különféle hamis személyazonosságok alkalmazását. A Bizottság első lépésként – a magas szintű szakértői munkacsoport időközi megállapításaiban javasoltaknak megfelelően – felkérte az eu-LISA-t, hogy elemezze a megosztott biometrikus megfeleltetési szolgáltatás megvalósításának technikai és operatív vonatkozásait. E szolgáltatás lehetővé tenné a biometrikus adatokat tartalmazó különböző adatbázisok lekérdezését, amely során napvilágra kerülhetnének a kérdéses személy által egy másik rendszerben használt hamis személyazonosságok. Ezen túlmenően a magas szintű szakértői munkacsoportnak most azt is meg kell vizsgálnia, hogy szükséges, műszakilag megvalósítható és arányos volna-e, ha más rendszerekre is kiterjesztenék a határregisztrációs rendszer és az ETIAS esetében előirányzott közös személyazonosság-nyilvántartást. A közös személyazonosság-nyilvántartás a biometrikus megfeleltetési szolgáltatásban tárolt biometrikus adatokon túl alfanumerikus személyazonossági adatokat is tartalmazhatna. A csoportnak 2017. április végéig kell előterjesztenie az erre vonatkozó megállapításait a zárójelentésében.

A közelmúltbeli biztonság események nyomatékosították annak szükségességét, hogy ismét megvizsgálják a tagállamok közötti kötelező információmegosztás kérdését. A Schengeni Információs Rendszer megerősítésére irányuló, 2016. decemberi bizottsági javaslat első alkalommal írja elő a tagállamok számára azt a kötelezettséget, hogy a terrorista bűncselekményekkel összefüggésben személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéseket kell kiadniuk. Fontos, hogy a társjogalkotók mostantól a javasolt intézkedések gyors elfogadásán dolgoznak. A Bizottság készen áll annak vizsgálatára, hogy más uniós adatbázisok esetében is célszerű volna-e bevezetni a kötelező információmegosztási kötelezettséget.

III. A PUHA CÉLPONTOK VÉDELME A TERRORTÁMADÁSOKKAL SZEMBEN

Az Unión belüli legutóbbi merénylet, a berlini terrortámadás úgynevezett puha célpontok ellen irányult, amelyek általában olyan civilek által látogatott helyszínek, ahol sok ember gyűlik össze (pl. közterületek, kórházak, iskolák., stadionok, kulturális központok, kávéházak és vendéglők, bevásárlóközpontok és közlekedési csomópontok). E helyszínek jellegüknél fogva sebezhetőek és nehezen védhetőek, jellemző továbbá, hogy az ellenük intézett támadás nagy valószínűséggel tömeges pusztítást idéz elő. A fenti okokból e helyszínek a terroristák kedvelt célpontjai. A puha célpontok, így a közlekedés elleni jövőbeni támadások veszélye továbbra is magas, amit a rendelkezésre álló elemzések, köztük az Europolnak a Dáis működésének változásáról szóló jelentése is megerősített.

A 2015. évi európai biztonsági stratégia és a biztonsági unióról szóló 2016. évi közlemény kiemelte, hogy fokozni kell a biztonság erősítésére, valamint a puha célpontok védelmében mozgósítható innovatív felderítési eszközök és technológia alkalmazására irányuló munkát. A Bizottság azon dolgozik, hogy támogassa és ösztönözze a bevált gyakorlat tagállamok közötti megosztását a puha célpontok elleni támadások megelőzését és az azokra való reagálást szolgáló megfelelőbb eszközök kifejlesztése terén. E munka műveleti kézikönyvekben és útmutatókban öltött testet. A Bizottság jelenleg – a tagállami szakértőkkel szorosan együttműködve – fejleszti a különböző puha célpontokra (pl. bevásárlóközpontok, kórházak, sport és kulturális események) vonatkozó biztonsági eljárások és minták átfogó kézikönyvét. Az a cél, hogy a Bizottság 2017 elején a bevált tagállami módszerekre épülő, a puha célpontok védelmére vonatkozó iránymutatást adjon a tagállamoknak.