HU    HU  
 EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2012.7.3.  
SWD(2012) 188 final 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
Javaslat  
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
a befektetési termékekkel kapcsolatos kiemelt információkat tartalmazó 
dokumentumokról 
{COM(2012) 352 final} 
{SWD(2012) 187 final}  
HU 2   HU BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
Javaslat  
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
a befektetési termékekkel kapcsolato s kiemelt információkat tartalmazó 
dokumentumokról 
HU 3   HU  
1. B EVEZETÉS  
Ez a hatásvizsgálat a lakossági befektetések piacán alkalmazott terméktájékoztatókkal 
foglalkozik.  
Ezen a piacon meghatározók az ún. „lakossági befektetési csomagtermékek”, amelyeket a 
pénzügyi termékek el őállítói a lakossági befektet ők és a pénzügyi piacok közé iktatnak, olyan 
különleges befektetési cél ok megvalósítását lehet ővé tevő termékeket létrehozva, amelyeket 
általában közvetlenül vagy közvetít őkön keresztül lakossági befektet ők részére kívánnak 
értékesíteni. Jellemz ő példái a lakossági befektetési csom agtermékeknek a befektetési alapok, 
mint például az átruházható értékpapírokkal f oglalkozó kollektív befektetési vállalkozások 
(ÁÉKBV), a lakossági strukturá lt termékek és a befektetési egységhez kötött (unit-linked) 
biztosítások, de létezn ek más termékek is.  
A befektet ők védelmének biztosítása céljából a lakossági befektet őknek nyújtandó, 
meghatározott tájékoztatást el őíró ágazati intézkedések születtek. Az így kapott információkat 
a befektet ők a befektetési döntések meghozatala el őtt hasznosítják, jóllehet a tájékoztatást 
bizonyos esetekben nem csak erre a célra szánták. A hatályos intézkedések bizonyos 
esetekben nem bizonyultak elég  hatékonynak: a követelmények a termékek jogi formájának 
függvényében – és nem a gazdasági jellemz őik vagy a kockázatok függvényében – változnak, 
ami miatt az egyes termékek összehasonlítása, illetve a termékek jellemz őinek megértése 
nehezebbé válik. A gyakorlatban a terméktájékoztatók jellemz ően nagyobb hangsúlyt 
helyeznek a kibocsátó jogi kockázataina k lefedésére, ahelyett, hogy hatékony és 
kiegyensúlyozott tájékoztatást nyújtanának az ügyfeleknek.  
A lakossági befektetési csomagtermékekr ől szóló 2009. áprilisi közleményében a Bizottság 
arra a következtetésre jutott, hogy az említett hiányosságok – többek között – az ilyen tájékoztatókra vonatkozó, európai szinten kö zös jogi keret és megközelítés hiányára 
vezethetők vissza, amit kizárólag európai szint ű jogszabály-módosítással lehet kezelni. (A 
közlemény két területet jelölt meg, ahol t ovábbi munkára van szükség: a termékek 
forgalmazására vonatkozó szabályok, illetve a terméktájékoztatókra vonatkozó szabályok 
terén. Ez a hatásvizsgálat csak ez utóbbi terüle tre koncentrál.) 
Az átláthatóság és a különböz ő termékekkel kapcsolatos információk kisbefektet ők általi 
összehasonlíthatóságnak fonto sságát a pénzügyi válság is el őtérbe helyezte. A lakossági 
befektetők olyan befektetéseken veszítettek pénzt,  amelyekre vonatkozóan a kockázatok nem 
voltak világosak vagy azokat az érintett befektet ők nem értették meg. A befektet ői bizalom – 
talán nem is alaptalanul – összeomlott: az európai uniós fogyasztók széles körében végzett 
közelmúltbeli felmérés szerint a fogyasztók minden más gazdasági ágazatnál kevésbé bíznak a pénzügyi szolgáltatásokban.  
Az átláthatóság javítása nélkül özhetetlen a szilárd alapokra épül ő bizalom helyreállításához. 
A „kiemelt befektet ői információk” rendszerének létrehoz ásával az ÁÉKBV vonatkozásában 
az EU már tett innovatív lépéseket e téren. Miközben az ÁÉKBV-kkel kapcsolatos 
tájékoztatási kötelezettségeket modernizálták, a többi befektetési csomagtermék esetében erre 
nem került sor. A feladat ezúttal az ezen egyéb termékek tekintetében felmerül ő lehetőségek 
feltérképezése. 
HU 4   HU 2. A  PROBLÉMAKÖR BEHATÁROLÁSA  
A lakossági befektet őknek nem minden esetben áll re ndelkezésükre az általuk könnyen 
értelmezhet ő és összehasonlítható informáci ó. Ez a hatásvizsgálat három f ő problémaforrást 
jelöl meg, és megkísérel megoldást találn i a második és a harmadik problémára: 
2.1.1. 1. problémaforrás: Számtalan term éktípus egyazon befektetési céllal 
A különböz ő jogi formákat gyakran hasonló mögö ttes befektetési ajánlatokkal kombináló 
befektetési termékeknek adott esetben zavarbaejt ően széles választékát kínálják a lakossági 
befektetőknek. Több tényez ő is hozzájárulhat a befektetési termékek ilyen burjánzásához. 
Általánosságban azonban e termékek  mindegyike egy viszonylag egyszer ű befektet ői 
szükséglet kielégítésére törekszik: t őkefelhalmozásra (vagy másképp fogalmazva: kockázatot 
vállalni abból a célból, hogy a kockázatmentesen elérhet ő hozamnál nagyobb hozam legyen 
elérhető.)  
2.1.2. 2. problémaforrás: Nem egységes szabályozás 
A terméktájékoztatók többségére már van eur ópai és nemzeti szabályozás érvényben. Az 
uniós jog azonban alapvet ően ágazati alapon, eltér ő sebességgel és más-más célkit űzésekkel 
került kidolgozásra. Ez a fajta szabályoz ási kavalkád megnövelheti az adminisztratív 
költségeket és adott esetben ösztönözheti a szabályozási arbi trázst, ami a kevésbé terhes 
követelmények el őnyeit kihasználó termékstr uktúrákat eredményezhet.  
A szabályozás széttagoltsága két további, a kizárólag a befektet ővédelemmel összefügg ő 
problémáktól elkülönül ő veszélyt rejt magában: egyrészt az ÁÉKBV-k meglév ő belső piaca a 
terméktájékoztatók tekintetében ki van téve a kevésbé szigorúan szabályozott vagy egyáltalán 
nem szabályozott termékek közvetlen versenyének. Másrészr ől a tájékoztatási kötelezettségek 
tekintetében mutatkozó kül önbségeket mind a befektet ők, mind az ágazati szerepl ők olyan, a 
piacot az országhatárok mentén szegmentáló tényez őnek találhatják, ami egyáltalán nem 
segíti a piaci integr áció irányába történ ő jövőbeli előrelépést. Az ÁÉKBV-n kívüli lakossági 
befektetési csomagtermékekre vonatkozóan nemzeti szinten jelenleg hozott intézkedések 
szükségszer űen koordinálatlanok, és európai szint ű koordináció nélkül ezek a 
kezdeményezések még tovább fokozhatják a ta gállamok által követett megközelítések közötti 
különbségeket. 
2.1.3. 3. problémaforrás: A lakossági befektet ők és az ágazati szerepl ők aszimmetrikus 
tájékozottságának hatékony kezelés ével kapcsolatos hiányosságok 
A pénzügyi szolgáltatásokat – részben a jelleg űkből fakadó összetettségük miatt – még a piac 
profi szerepl őinek is nehéz átlátni uk. A lakossági befektet ők esetében a pénzügyi 
tájékozottság és a hozzáértés hiánya kétség telenül megnehezítik az eligazodást. Számos 
kisbefektet őnek ráadásul kevés lehet őség áll rendelkezésre arra, hogy tapasztalato t szerezzen 
a lakossági befektetések piacán: az ügyfelek ál talában nem rendszeres jelleggel folytatnak 
befektetési tevékenységet, hane m azt életük egy-egy nagyobb jelent őségű eseményéhez 
kötődően teszik (például pénz öröklésekor, vagy meghatározott jöv őbeli kötelezettséghez 
vagy célhoz, például ingatlanvásárláshoz, ny ugdíjbavonuláshoz vagy családalapításhoz 
kapcsolódóan).  
A befektet ővédelem meglév ő standardjai azonban nem elég hatékonyak és nem 
következetesek, az új termékek és piaci innovációk elburjánzás a pedig olyan termékformák 
megjelenéséhez vezetett, amelyekkel nem számo ltak a hatályos tájékoztatási kötelezettségek 
kidolgozásakor. A hatásvizsgálat részletesen feltárja azokat a nehézségeket, amelyekkel a 
HU 5   HU kisbefektet ők szembesülnek a befektetési termékeknek a mostani tájékoztatók alapján történ ő 
megértése  és összehasonlítása  kapcsán. A hatásvizsgálat meghatározza a tájékoztatónak az 
időben történ ő rendelkezésre bocsátásával  kapcsolatban felmerül ő problémákat is abból a 
célból, hogy valóban a lakossági befektet ők jussanak hozzá els őként a tájékoztatóhoz.  
2.2. A probléma nagyságrendje és a cselek vés elmulasztásának következményei 
Ezek a tényez ők a „megtéveszt ő értékesítéseken” keresztül a befektet ők megkárosításához, az 
ágazat egyes szegmensei közötti egyenl őtlen versenyfeltételek kial akulásához, illetve a bels ő 
piac további fejl ődését akadályozó gátak emeléséhez vezettek. 
• Ami az ügyfeleket illeti, egy közelmúltbeli tanulmány az összes uniós piacra kiterjed ő 
próbavásárlási gyakorlat alapjá n arra a következtetésre juto tt, hogy az értékesítések 60%-a 
„nem megfelel őnek” tekinthet ő. Jóllehet több tényez ő is hozzájárul a nem megfelel ő 
értékesítésekhez, a probléma nagyságrendje már önmagában is jól jelzi a beavatkozás 
szükségességét. Az összesített hatás nagys ágrendjének érzékeltetése végett elegend ő csak 
abba belegondolni, hogy ha a lakossági befekt etési piacnak csak 10% -áról is feltételezhet ő, 
hogy „nem megfelel ő” befektetéseket takar, ez – a piac nagyságából kifolyólag – akkor is 
közel 1 billió EUR potenciálisan rosszul keze lt terméket jelent. Ha a terméktájékoztatók a 
rossz értékesítéseknek csak 1%-ához is  járultak hozzá, ez akkor is mintegy 
10 milliárd EUR-t jelent.  
• A cégek szempontjából az egyenl őtlen feltételek torzítják a versenyt. A szabályozási 
arbitrázs azon termékek és ágazatok fejl ődését ösztönözheti, amelyek a legkevésbé 
szabályozottak, ami alá is ássa a szabál yozás hatékonyságát, il letve potenciálisan 
visszafogja az árversenyt, ezáltal pedig a maga sabb költségeken keresztül kárt okoz a 
befektetőknek. A szabályozás hiányosságainak egyéb, még közvetlenebb hatásaival 
ugyancsak foglalkozni kell. A megtéveszt ően értékesített termékeknek súlyos hatásai 
lehetnek a cégekre nézve is : szaporodnak a kártérítési ig ények és panaszok, illetve 
emelkedik ezek kezelésének költsége, egyú ttal kárt szenved a cégek jóhíre is.  
• A lakossági befektetési csomagtermékekr ől szóló 2009-es közleményt kísér ő 
hatásvizsgálat következtetése ihez hasonlóan ez a hatásvizsgálat is megállapítja, hogy a 
terméktájékoztatókra vonatkozó európa i szabályok következetlenségeinek és 
hiányosságainak orvoslására irányuló európai szint ű fellépés nélkül a döntéshozók 
elszalasztják a lehet őséget, hogy fellépjenek a fe lvázolt problémákkal szemben, 
hozzájárulva ezzel a befektet ők megkárosításának és a piac torzulásainak 
fennmaradásához, aláásva egyúttal az egységes piac m űködését is. 
3. S ZUBSZIDIARITÁS  
Az uniós szint ű fellépésre azért van szükség, mert az uniós szint ű szabályozás 
következetlenségei és hiányosságai súlyosbítják a feltárt problémákat. Az elkülönülten fellép ő 
tagállamok nem foglalkozná nak a szabályozás határon átnyúló vetületeit érint ő 
következetlenségekkel, és nem tudnánk  megoldani az uniós szabályozás 
következetlenségeib ől fakadó problémákat. Másr észt az uniós szint ű fellépés garantálja a 
legnagyobb hatékonyságot a tájékoztatók standardizálása és összehasonlíthatóságuk javítása terén. 
HU 6   HU 4. C ÉLKITŰZÉSEK  
A kezdeményezés céljai a befektet ői döntéshozatal min őségének és az EU t őkepiacai 
működésének javítása, a lakossági befektet ői piacok iránti megrendült bizalom helyreállítása. 
Következetesebb és hatékonyabb s zabályozási standardok megteremtésére irányuló konkrét 
operatív célok vezethet ők le a problémaelemzésb ől: a termékek megismerhet őségének  és 
összehasonlíthatóságának  javítása; a tájékoztatók id őben történ ő rendelkezésre 
bocsátása  az értékesítési folyamat során; és mindezen keresztül a szabályozás 
következetességének javítása . 
5. O PCIÓK  
A tájékoztatókra vonatkozó európai uniós s zabályok fejlesztését célzó szakpolitikai 
lehetőségek az ÁÉKBV-alapokra vonatkozó tájékoztat ók javítása kapcsán folytatott hosszas 
egyeztetésekre és a felhalmozott tapasztalatokra épülnek. A lehet őségek egy els ő és második 
szintű intézkedéseket tartalmazó lehetséges  új eszközzel összefüggésben kerülnek 
bemutatásra. Jelen szakaszban az elemzés  az átfogó megközelítést meghatározó els ő szintű 
intézkedésekre fókuszál. A második szint ű intézkedések egy kés őbbi szakaszban 
következnének, a rájuk vonatkozó hatásvizsgál atok függvényében. A legfontosabb területek 
és a kínálkozó legcélszer űbb opciók összefoglalója következik: 
(1) A kezdeményezés hatálya . A kezdeményezés által lefedend ő termékek köre kihat az 
összes operatív célkit űzésre. Az alternatívák között szerepelt a beavatkozás nélküli 
forgatókönyv, a kizárólag a csomagtermékeket magában foglaló sz űkített hatály és 
egy, a szóba jöhet ő összes kínálható befektetés i terméket – ideértve a nem 
„csomagolt” termékeket is – tartalmazó tágabb hatály. Az előnyben részesített 
választási lehet őség a csomagtermékekre összpontosít, mivel ezek a termékek sajátos 
fogyasztóvédelmi kihívásokat támasztanak, és  ezek teszik ki a lakossági befektetési 
piac túlnyomó részét. Ugyanakkor ezt a megoldást is jöv őbeli felülvizsgálat tárgyává 
kell tenni. 
(2) A terméktájékoztatók standardizálásának foka és jellege.  A standardizálás mind a 
lakossági befektet őknek nyújtott tájékoztatók tartalma és formája tekintetében a 
cégekkel szemben támasztott el őírások fokára, mind a termékekre és a pénzügyi 
ágazatokra vonatkozó követelmények közötti konzisztencia fokára vonatkozik. Az 
opciók között a tájékoztatók nyelvezetének egyértelm űségére, a tájékoztatók 
terjedelmére és összehasonlíthatóságára vonatkozó el őírások és a standardizálás 
fokának különböz ő lehetőségei szerepeltek. A hatásvizsgálat a „célzott 
standardizálást” részesíti el őnyben, amely rugalmasságot biztosít a különböz ő 
termékek kezelése tekintetében, de egyben a lehet ő legmagasabb fokú standardizálást 
jelenti a kockázatokra, a költségekre és a hozamra vonat kozó legfontosabb 
információk esetében. A standar dizálás részleteit és az eg yes terméktípusokra való 
alkalmazását második szint ű intézkedések határozzák meg.  
(3) A tájékoztatók készítésével kapcsolatban viselt felel ősség.  Az érdekelt felek és a 
konzultációk válaszadói széles körben hangoztatták azt, hogy a tájékoztatók 
közérthetősége fontosabb kérdés, mint az, hogy ki a felel ős a tájékoztatók készítéséért 
és frissítéséért. A hatásvizsgálat ki tért annak a lehet őségnek a vizsgálatára, hogy nem 
írnák elő, ki készítse a dokumentumot, de azt az általános szabályt találta célszer űnek, 
hogy a termékek el őállítói legyenek a felel ősek a terméktájékoztatókért, ugyanakkor 
egyes esetekben ett ől a szabálytól el lehet térni. 
HU 7   HU (4) A tájékoztató id őben történ ő rendelkezésre bocsátása.  Elemi fontosságú annak 
biztosítása, hogy a lakossági befektet ők még azt megel őzően hozzáférhessenek a 
terméktájékoztatókhoz, hogy befektetési döntéseiket meghoznák. A hatásvizsgálat 
szigorú követelményeket java sol a tájékoztatás nyújtására vonatkozóan, de egyes 
esetekben kivételekre lehet szükség. 
(5) Polgári jogi felel ősség és szankciók . A fenti opciók mellett a szankciók és a polgári 
jogi felel ősség kérdései is felmerülnek. A választási lehet őségek között szerepel a 
beavatkozás nélküli forg atókönyv, az általános  alapelvek meghatározása vagy 
részletes szabályok kidolgozása. A hatásvizsgálat a felel ősség fogalmának tisztázását 
helyezi el őtérbe az arra vonatkozó aggályok eloszlatása céljából, hogy a lakossági 
befektetési csomagtermékek terméktájékoztatói t tájékoztatási célú dokumentum helyett 
jogi eszközként fogják használni. A hatásvizsgálat az illetékes hatóságok 
rendelkezésére álló szankcionálási eszk özök továbbfejlesztését is célsz űrnek találta.  
6. A  JAVASOLT MEGKÖZELÍTÉS HATÁSAI  
A megtartott lehet őségek a lakossági befektetési csom agtermékekkel kapcsolatos 
tájékoztatási kötelezettségek újraszabályo zását javasolják a nemrégiben kidolgozott 
ÁÉKBV-szabályozás mintájára, kiegészítv e néhány testreszabott második szint ű 
követelménnyel a különböz ő termékek közötti eltérés ek kezelése céljából.  
Előnyök 
A közvetít őknek az értékesítési pontnál betöltött szerepén és felel ősségén felül a fogyasztók 
szempontjából alapvet ő jelentősége van az átlagos befektet ő által ténylegesen megérthet ő és 
összehasonlítás céljábó l felhasználható term éktájékoztatóknak. Másfel ől a standardizálás és 
az összehasonlíthatóság el őnyeire egy közelmúltbeli bizottsági tanulmány is rámutatott. A 
tanulmány megállapította, hogy e módszereknek a befektet ői döntéshozatal tekintetében 
történő alkalmazásával valószín űsíthető, hogy sikerül a gyakorlatban  változtatni a befektet ői 
magatartáson, hozzájárulva ezzel a jobb döntések megszületéséhez. Tekintettel a fent leírt 
megtéveszt ő értékesítések lehetséges mé retére, a kis változásoknak is óriási hatása lehet: ha a 
terméktájékoztatók csak 1%-kal is hozzájár ulnak a változásokhoz, ez akkor is mintegy 
10 milliárd EUR-val csökkentené a nem megfelel ő termékekbe befektete tt állományt (illetve 
4 milliárd EUR-val, ha kivonjuk a már a kiemelt befektet ői információkra vonatkozó 
követelmények hatálya alá tartozó ÁÉKBV-ket). 
A következetesebb követelmények kiegyenlített ebb feltételeket bizt osítanának a különböz ő 
ágazatokban tevékenyked ő vállalkozások között és csökkentenék a bels ő piacon több 
tagállamban is tevékenyked ő vállalkozások el őtti akadályokat. A befektet ők 
megkárosításának kezelése az ágazat számára is el őnyös lenne: növekedne a bizalom és 
csökkennének a problémák fe lmerülésekor jelentkez ő költségek. 
Költségek 
A hatásvizsgálat durva  becslés  alapján 171 millió EUR-ra teszi az egyszeri költségeket és évi 
14 millió EUR-ra az állandó költségeket.  (Tekintettel a harmadik feleknek adott 
tájékoztatásra vonatkozó követelményekkel kapcsolatban el őrevetített változtatások jellegére, 
az említett számok egyúttal a változtatásokkal járó adminisztratív költségek tekintetében is 
jelzésérték űek.) Nem áll rendelkezésre egyértelm ű bizonyíték arra vonatkozóan, hogy a 
kisebb, illetve nagyobb termékkibocsátók aránytal anul nagy költségekkel szembesülnének-e, 
HU 8   HU és várhatóan nem lesz jelent ős a foglalkoztatási hatás sem. A forgalmazókat 
valószínűsíthetően érinteni fogják a változtatások, bár ennek jelent ősége vélhet ően nem lesz 
nagy, mivel a kezdeményezés nem rájuk, hanem a termékek el őállítóira ö sszpontosít. 
A teljes költség a második szinten kiválasztott intézkedésekt ől függ , ami miatt ebben a 
szakaszban csak korlátozott pontossággal lehet bármilyen értékelést is készíteni. Ennek 
következtében a második szint ű intézkedésekr ől – az arányos megoldások alátámasztása 
érdekében – teljes hatásvizsgálatot kell ma jd készíteni a javasl atok pontos hatásának 
felméréséhez. Ezzel a relatív hatások (pl. a kkv-k, forgalm azók tekintetében) is jobban 
számszerűsíthetővé válnak.  
Monitoring és értékelés 
Tekintettel a szabályoz ási arbitrázs lehet őségére és a lakossági befektetések piacán zajló 
folyamatos innovációra, létfontosságú lesz a fejlemények nyomon követése, ideértve a 
szabályozás jöv őbeli hatályának megalapozott elemzését is. Emellett az 
összehasonlíthatóságot – különösen a kock ázatok és a költségek tekintetében vett 
összehasonlíthatóságot – javító intézkedések hatása körültekint ő monitoringot fog igényelni, 
az intézkedések hatékonysága pedig további értéke lés és finomhangolás tárgyát fogja képezni. 
7. K ÖVETKEZTETÉS  
Javítani kell a terméktájékoztatókon. Az ÁÉKBV-kre vonatkozóan e kérdések kezelése 
érdekében már bevezettek új követelményeket: ez a hatásvizsgálat megvizsgálta hasonló 
változtatásoknak mindazon befektetési csomag termékekre való alkalmazását, amelyeket 
jelenleg a lakossági befektet ők számára kínálnak.  
A legfontosabbnak t űnő eszköz az információk standardizálása, amellyel javítható az 
összehasonlíthatóság, jóllehet a termékek sokfélesége miatt némi rugalmasságra lesz szükség. A hatásvizsgálatban ez „ célzott standardizálásként ” jelenik meg. A hatásvizsgálat arra a 
megállapításra jut, hogy ez a megközelítés  kínálja a legjobb es élyt az egyértelm űbb és 
összehasonlíthatóbb terméktájékoztatók megterem tésére, egyúttal megfel el az összetett és 
sokféle termék szabta lehet őségeknek. 
A lakossági befektetések piacán a fogyasztóvé delmet persze mindig átfogóan kell értelmezni: 
fontosak a különféle, egymást er ősítő szabályozási eszközök, mint például a pénzügyi 
tájékozottság a lakossági befektet ők körében vagy a forgalmazók és az értékesítési 
folyamatok szabályozásának ja vítására irányuló lépések.  
Mindazonáltal, ha nem állnak  rendelkezésre egyértelm ű és összehasonlítható információk, 
nem lehet jól megalapozott döntést hozni. Nem szabad alábecsülni azt, hogy milyen jelentőséggel bír a lakossági befektet ői piacok szabályozása szempontjából, ha továbbra sem 
sikerül lehet ővé tenni a jobb, megalapozottabb dönt éshozatalt. Éppen ezért a hatékony 
tájékoztatási követelmények kidolgozásához szükséges er őfeszítés és gondosság, illetve a 
végrehajtásuk kapcsán felmerül ő költségek és munka csekély árnak tekinthet ők a lakossági 
befektetési piacok biztonsá gosabbá tételéért cserébe.