HU ECB -PUBLIC 
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE  
(2012. április 5.)  
a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény módosításairól  
(CON/2012/ 26) 
 
Bevezetés és jogalap  
2012. március 7- én a magyar Nemzetgazdasági Minisztérium felkérte az Európai Központi Bankot 
(EKB), hogy alkosson véleményt a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. törvény 
módosításáról szóló törvényjavaslatról (a továbbiakban: törvényjavaslat).  
Az EKB -nak a vé lemény meghozatalára szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 
127. cikkének (4) bekezdésén és a 282. cikkének (5) bekezdésén, valamint a nemzeti hatóságoknak az 
Európai Központi Bankkal a jogszabálytervezetekről folytatott konzultáció járól szóló, 1998. június 29- i 
98/415/EK tanácsi határozat1 2. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésén alapul, mivel a 
törvénytervezet a Magyar Nemzeti Bankkal („MNB”) kapcsolatos rendelkezéseket tartalmaz.  Az Európai 
Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.  
 
1.  A törvényjavaslat célja  
A törvényjavaslat hatályon kívül fogja helyezni a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII. 
törvény (a továbbiakban: az MNB -törvény) egyes rendelkezéseit.   
A törvényjavaslat szerint hatályon kívül helyezésre kerül az MNB -törvény 34. szakasza, mely az MNB 
azon kötelezettségéről rendelkezik, hogy a Monetáris Tanács üléseinek napirendjét be kell nyújtania 
kormánynak, valamint a kor mány képviselőjének azon jogáról, hogy részt vehet a Monetáris Tanács 
ülésein.  
A törvényjavaslat hatályon kívül helyezi az MNB -törvény 46. szakaszának (10) bekezdését, ezzel 
hatályon kívül helyezi a felmentés két esetének szabályozását.  
Ezen túlmenően a tö rvényjavaslat hatályon kívül helyezi az MNB -törvény 46. cikkének (17) bekezdését, 
mely a Monetáris Tanácsnak Magyarország euroövezethez való csatlakozásakor történő megszüntetéséről 
rendelkezik.  
                                                 
1 HL L 189., 1998.7.3., 42. o.  
ECB -PUBLIC  
2 A törvényjavaslat egyben hatályon kívül helyezi Magyarország Alaptörvénye Átmeneti Rendelkezéseinek 
30. cikkét, ezzel eltörölve az MNB és a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (PSZÁF) 
összevonásának lehetőségére vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket.  
 
2.  Általános észrevételek  
Az EKB jegybanki függetlenséggel k apcsolatos korábbi, a CON/2011/106 véleményben szereplő 
észrevételei közül néhányat figyelembe vesz Magyarország Alaptörvénye Átmeneti Rendelkezései 
30. cikkének eltörlése, mely lehetővé tette volna az MNB PSZÁF -fel való összevonását.   
 
3.  A Monetáris Tan ács tagjainak száma és a döntéshozatal  
Az EKB megismétli a CON/2011/104 és a CON/2011/106 véleményben az MNB döntéshozó szerveinek 
összetételére vonatkozóan tett észrevételeit, az MNB intézményi kerete gyakori változásának káros 
hatásaira vonatkozó észrevételekkel együtt.  Az MNB döntéshozó testületei összetételének állandó 
változtatására figyelemmel a Monetáris Tanács tagjai számának – az MNB -val való konzultáció nélkül és 
szükségleteinek megfelelő figyelembe vétele nélkül, illetve az MNB álláspontja ellenére történő bővítés ésszerű indokolása mellőzésével történő – növelése az alelnökök száma növelésének lehetőségével együtt 
súlyos aggályokat kelt a bban a tekintetben, hogy ez felhasználható lehet a döntéshozatal központi banki 
függetlenség kárára történő befolyásolásához.   
 
4. A Monetáris Tanács tagjai felmentésének okai   
Amint az az EKB konvergenciajelentésében is szerepel
2, a nemzeti központi bank („NKB”) 
alapokmányának bi ztosítania kell, hogy az elnök felmentésére a Központi Bankok Európai Rendszere 
Alapokmányának (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 14.2 cikkében említettektől eltérő okokból ne 
kerülhessen sor.  E követelmény célja, hogy az elnökök kinevezésében érintett h atóságok – különösen a 
kormány vagy a z Országgyűlés  – ne menthessenek fel tetszés szerint egy elnököt a hivatalából.  Az NKB -
k alapokmányában vagy az Alapokmány 14.2. cikkével összhangban levő felmentési okoknak kell 
szerepelniük vagy pedig – a 14.2 cikk kö zvetlen hatályára tekintettel – mellőzniük kell a felmentési okok 
megemlítését.  Ezen túlmenően és a Szerződés 130. cikkére, illetve a KBER Alapokmány 14.2 cikkére 
figyelemmel a személyi függetlenség csorbulna, ha az elnökre vonatkozó felmentési okok nem lennének irányadóak az NKB -k döntéshozó testületeinek a KBER -vonatkozású feladatok ellátásában részt vevő 
többi tagjára
3. Ez különösen érvényes akkor, ha az elnök primus inter pares az egyenlő szavazati joggal 
rendelkező testületi tagok körében, vagy ha az i lyen többi tagnak esetleg helyettesítenie kell az elnököt.  
                                                 
2  Különösen a 2010. évi konvergenciajelentés 20. oldalán. Az EKB val amennyi véleménye és jelentése közzétételre kerül 
az EKB honlapján a www.ecb.europa.eu címen.  
3  Lásd a CON/2004/35 vélemény 8. pontját; a CON/2005/26 vélemény 8. pontját; a CON/2006/44 vélemény 3.3. pontját; a 
CON/2006/32 vélemény 2.6. pontját; valamint a  CON/2007/6 vélemény 2.3. és 2.4. pontját.  
ECB -PUBLIC  
3 A törvényjavaslat indítványozza  az MNB -törvény 46. szakasz  (10) bekezdésének törlését . Az MNB -
törvény 46. szakaszának (10) bekezdése szerint a Monetáris Tanács  tagja i, így az MNB elnök e, mint  a 
Monetáris Tanács elnö ke és az alelnökök  kizárólag akkor menthetők  fel, ha nem felel nek meg a feladatai k 
ellátásához szükséges feltételeknek, illetve súlyos kötelezettségszegést követ nek el. A 46. szakasz (10) 
bekezdése szerint az MNB elnökét, mint a Monetáris Tanács elnökét és az alelnököket Magyarország 
köztár sasági elnöke, míg a Monetáris Tanács többi tagját az Országgyűlés a fenti okokból felmentheti.  Az 
MNB -törvény 47. szakaszának (3) bekezdése szerint a 46.  szakasz (10) bekezdését az MNB elnökére is 
alkalmazni kell , ami feltehetőleg abban az esetben  vonatk ozik az elnökre, amikor nem mint a Monetáris 
Tanács elnöke jár el . Az MNB -törvény egyéb paragrafusaiban is hivatkozik a 46. szakasz (10) 
bekezdésére.  A törvényjavaslat anélkül törli az MNB -törvény  46. szakasz (10) bekezdését , hogy elhagyná 
a 47. szakasz rá  hivatkozó (3) bekezdését , vagy a törvény rá hivatkozó egyéb részeit . Jogbiztonsági 
okokból az EKB határozottan javasolja az MNB -törvény  46. szakasz (10) bekezdés  elhagyásának 
mellőzését. A 46. szakasz (10) bekezdése megfelel4 a  KBER Alapokmánya 14.2 cikke szerinti felmentési 
okoknak és a Monetáris Tanács összes tagjának vonatkozásában alkalmazandó .. További ok a 46. szakasz 
(10) bekezdés hatály ban tartására, hogy  annak törlése esetén sem az Alaptörvény, sem pedig az MNB -
törvény nem határozná meg, hogy a z Országgyűlés  vagy Magyarország köztársasági elnökének 
hatáskörébe tartozik -e a Monetáris Tanács tagjainak felmentése.    
 
5. Az MNB -törvénnyel kapcsolatban fennmar adó egyéb aggályok  
5.1 Fizetések  
Az EKB 2008. és 2010. évi konvergenciajelentése és több, a személyzeti kérdésekben való 
függetlenségről szóló EKB -vélemény5 is hangsúlyozta, hogy a tagállamok nem csorbíthatják az 
NKB -nak a Szerződéssel, a KBER Alapokmányával és a tagállami jogszabályokkal ráruházott 
feladatai független ellátásához szükséges, képesített személyzet alkalmazására és megtartására fennálló képességét.  Az NKB továbbá nem hozható olyan helyzetbe, amelyben semmilyen vagy 
csak korlátozott befolyással bír döntéshozói fölött, vagy amelyben az adott tagállam kormányzatának módjában áll az NKB munkavállalói kérdésekkel kapcsolatos politikájának 
befolyásolása.   
Az MNB javadalmazási kérdésekben fennálló autonómiájának a Szerződés 130. cikke szerinti 
központi banki függetlenség elvével összhangban történő védelme érdekében a magyar 
hatóságoknak kötelességük annak biztosítása, hogy az MNB döntéshozóinak javadalmazására 
vonatkozó jogszabályok bármely módosításáról az MNB -vel szoros együttműködésben döntsenek, 
kellően figyelembe véve az MNB -nek az  e jogszabály i módosítások feladatai ellátására való 
folyamatos képességére gyakorolt hatására vonatkozó véleményét
6. Továbbra is fennáll az az 
                                                 
4  A törvényjavaslat céljaként –  az indokolás szerint –  pontosan az MNB -törvény Szerződéssel és a KBER Alapokmányával 
való összhangjának megteremtését nyilvánítja ki  
5  Lásd a CON/2008/9, a CON/2009/45, a CON/2009 /47, CON/2010/42, a CON/2010/51 és a CON/2010/56 véleményt.   
6  Lásd például a CON/2010/42 EKB -vélemény 4.3. pontját és a CON/2010/56 véleményt.  
ECB -PUBLIC  
4 aggály, hogy az MNB döntéshozó testületeinek fizetésére vonatkozó jogszabályok 2010 
szeptembere óta történt, ismételt módosításait anélkül hajtották végre, hogy figyelembe vették 
volna az MNB pénzügyi függetlenségének a korábbi vélemény ekben ismételten hangsúlyozott fenti 
vonatkozásait7. A közelmúltban elfogadott valamennyi módosítás az elfogadás pillanatától 
kezdődően vonatkozott valamennyi érintettre. Ennélfogva a CON/2011/56, CON/2011/104 és 
CON/2011/106 véleményben tett észrevételek továbbra is érvényesek.  A hivatalban lévő elnök és 
alelnökök fizetése jelentősen csökkent a hi vatali idejük kezdetekor fizetett javadalmazáshoz képest . 
A központi bank döntéshozó szervei tagjainak javadalmazásában történt változtatások módja és gyakorisága a nemzeti hatóságok által rájuk gyakorolt nyomást jelzi.  Az MNB -törvény 
51. s zakaszának csak a jövőben kinevezettekre szabad vonatkoznia, az MNB álláspontjának 
megfelelő figyelembe vétele mellett.   
5.2 Az elnök helyettesítése  
Az EKB megismétli a CON/2010/91 véleményben az MNB elnökének helyettesítése vonatkozásában tett észrevételeit.  A törvény 47 . szakaszának (8) bekezdése szerint az MNB elnökét 
távollétében a Monetáris Tanács elnökhelyettese helyettesíti.  A törvénynek – a külső eseti befolyás 
megelőzése, és egyidejűleg a Monetáris Tanács zavartalan és folyamatos működésének biztosítása 
érdekében – egyértelműen rendelkeznie kell az MNB elnöke megbízatásának a hivatali idő lejárata, 
lemondás, felmentés vagy halál esetében történő megszűnése esetére az új elnök kinevezésének eljárásáról
8.  
5.3 Eskü  
Az MNB -törvény 46. szakaszának (7) bekezdése a 47. szakasz (3) bekezdésével és a 48. szakasz 
(2) bekezdésével együttesen előírja, hogy az MNB elnökének és elnökhelyetteseinek esküt kell tenniük Magyarország köztársasági elnöke, míg a Monetáris Tanács többi tagjának a z 
Országgyűlés előtt.  A 2008. évi XXVII. törvény határozza meg a z Országgyűlés  által kinevezett 
közjogi tisztségviselők esküjének szövegét
9. Ennélfogva nem egyértelmű, hogy az MNB elnökének 
és alelnökeinek a Monetáris Tanács többi tagjával megegyező esküt kell -e letenniük.  Az MNB 
elnöke kettős mi nőségben jár el: az MNB Monetáris Tanácsának és az EKB döntéshozó szerveinek 
tagjaként.  Az eskü szövegének figyelembe kell vennie és tükröznie kell az MNB elnökének az 
EKB döntéshozó szerveinek tagjaként meglévő jogállását és feladatait.   
Ezen túlmenően a Monetáris Tanács többi tagja is részt vesz KBER -vonatkozású feladatok 
ellátásában.  Az eskü nem befolyásolhatja az MNB elnökének, az alelnököknek és a Monetáris 
Tanács tagjainak személyi függetlenségét, és ennélfogva nem hátráltathatja őket a KBER -
vonatkozá sú feladatok ellátásában.  E tekintetben módosítást igényel az MNB -törvény 46. 
                                                 
7  Lásd a CON/2010/56 , valamint a CON/2010/91 véleményt.   
8  Lásd a CON/2010/91 véleményt.  
9  Az egyes közjogi tisztségviselők esküjéről és fogadalmáról szóló 2008. évi XXVII. törvény a következő szöveget írja elő:  
„Én, (az eskütevő neve) fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek, jogszabályait megtartom 
és másokkal is megtartatom; (a tisztség megnevezése) tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom..  (Az eskütevő 
meggyőződése szerint)  Isten engem úgy segéljen!)”  
ECB -PUBLIC  
5 szakaszának (7) bekezdése, 47. szakaszának (3) bekezdése és 48. szakaszának (2) bekezdése, 
valamint a 2008. évi XXVII. törvény.  
5.4  Az Európai Unió Bíróságának hatásköre  
Az MNB -törvény 46. szakaszának (12) és (13) bekezdése szerint a Monetáris Tanács tagjának 
felmentésére vonatkozó javaslat ellen a Munka Törvénykönyve szerint a munkaügyi bírósághoz lehet fordulni. Az MNB elnökét illetően hasonló rendelkezések szerepelnek a 47. sz akasz (5) és (6) 
bekezdésében, valamint az alelnökök vonatkozásában a 48. szakasz (2) bekezdésében.  Az MNB - 
törvény 47. szakaszának (5) bekezdése és a 46. szakasz (12) bekezdése konkrétan hivatkozik a  
KBER Alapokmány 14.2 cikké ben szereplő , Európai Unió Bí róságához való fordul ás/fellebbezés  
jogára . Az MNB -törvény 46. szakasz (12) bekezdését  és 47. szakasz (5) bekezdését 2013. január 1-
jével módosító 77. szakasza a zonban nem hivatkozik a KBER Alapokmányának 14.2 cikkére és  az 
Európai Unió Bíróság ánál történ ő jogorvoslat jogára. Az MNB -törvény módosított 47. szakaszának 
(5) bekezdése csak arról rendelkezi k, hogy a miniszterelnök a 47. szakasz (4) bekezdése szerint 
megküldi az MNB elnök ének a felmentésére vonatkozó javaslatot, aki a Munka Törvénykönyve 
szerint  a munkaügyi bírósághoz fordulhat. Az MNB -törvény 47. szakasz (6) és (7) bekezdése 
szerint az elnök felmentésére vonatkozó döntést a bírósághoz való fordulási határidő lejártát, vagy a bíróság döntésének jogerőre emelkedését követően a miniszterelnök ellen jegyzése esetén a 
köztársasági elnök hozza meg. Annak ellenére, hogy az MNB -törvény 77. s zakasza nem 
rendelkezik az Európai Unió Bíróságának hatásköré ről, a KBER Alapokmány 14.2 cikk e 
közvetlenül és továbbra is alkalmazandó marad . 
5.5 Az MNB eurorendszerbe történő jogi integrációja   
Az EKB megismétli a CON/2011/104 és a CON/2011/106 véleményben tett észrevételeit, melyek 
szerint Magyarország derogációval rendelkező tagállam, és ennélfogva alkalmazkodni köteles a 
Szerződés 109. cikke minden illeszkedési követelményéhez.  A korábbi EKB -vélemények már 
rámutattak, hogy az MNB -törvény átdolgozása lehetőséget kínált a  magyar hatóságok számára az 
annak biztosításához szükséges módosítások végrehajtásához, hogy az MNB az euro bevezetésekor 
teljes mértékben integrálód jon az eurorendszerbe.   
 
 
Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján.   
  
Kelt F rankfurt am Mainban, 2012. április 5- én 
[aláírás]   
az EKB al elnöke  
Vítor CONSTÂNCIO