HU    HU HU 
HU 1   HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 2.7.2008 
SEC(2008) 2167 
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumot kíséri:  
 
az Európai Üzemi Tanács létreh ozásáról vagy a közösségi szint ű vállalkozások és 
vállalkozáscsoportok munkavállaló inak tájékoztatását és a ve lük folytatott konzultációt 
szolgáló eljárás kialakításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló 
bizottsági javaslat  
 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
  
{COM(2008) 419 végleges} 
{SEC(2008) 2166}  
HU 2   HU BEVEZETÉS  
A 2007 októbere és 2008 júniusa között elvégzett hatásvizsgálat a 94/45/EK irányelv (európai 
üzemi tanácsi irányelv) felülvizsgálatára vonatk ozik. E célból szolgálatk özi irányítóbizottság 
létrehozására került sor,  amelyben 11 szolgálat m űködött közre. A meglév ő Európai Üzemi 
Tanácsok 10 %-ának részvételével készített felmérésb ől álló küls ő vizsgálat elkészítését 
kezdeményezték. Az európai szociális partne rekkel folytatott konzultáció, ami a folyamat 
második szakasza volt, 2008 februárjában kezd ődött. Noha a Bizottság örömmel üdvözölte 
volna a szociális partnerek között kialakuló tárg yalásokat (szerinte e me goldásnak lett volna a 
legnagyobb hatása), az Európai Szakszerv ezetek Szövetsége úgy vélte, hogy a szociális 
párbeszéd nem vezetne gyakorlati me goldáshoz. A hatásvizsgálat küls ő adatokat használt fel 
és figyelembe vette az tudományos kutatások ered ményeit, illetve a szoc iális partnereknek és 
egyéb érdekelt feleknek a konzu ltáció során tett észrevételeit.  A hatásvizsgálatot kétszer 
felülvizsgálták annak érdekében, hogy integrál ja a hatásvizsgálati bizottság véleményeit. 
A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
Az irányelv létrehozza a munka vállalók transznacionális tájékozt atásához és a velük folytatott 
konzultációhoz való jogot, az 1 000 f őnél több munkavállalót foglal koztató transznacionális 
nagyvállalatok tevékenységeiben bekövetkez ő változások és egyéb jelent ős módosítások 
kapcsán. Az irányelv 2007-ben 2 257 vállalko zást érintett, amelyek összesen 24 millió 
munkavállalót foglalkoztattak. 816 vállalkozás ban (ahol mintegy 14,5 millió munkavállaló 
dolgozik) m űködtek Európai Üzemi Tanácsok, amelyeke t vagy az irányelv hatálybalépése 
előtt hoztak létre (és így nem érvényesek rá az irányelv rendelkezés ei), vagy pedig a 
munkavállalói képviseleti szer v és a központi irányítás között  létrejött megállapodással 
hoztak létre.  
Tizennégy évvel az irányelv elfogadása után három probl émás terület indokolhatja az 
átdolgozást:  
• A transznacionális tájékoztatáshoz és konzu ltációhoz való jog haté kony érvényesítése nem 
mindig biztosított, különösen mivel a meglév ő Európai Üzemi Tanácsokat az 
átszervezések mintegy felébe n nem tájékoztatják megfelel ően és nem konzultálnak velük 
megfelelően; emellett viszonylag kevés Európai Ü zemi Tanács alakul és ez a szám az 
elmúlt években sem emelkedett.  
• A jogi bizonytalanság az irányelv végreha jtásában hiányosságokat eredményez, valamint 
többletköltséget és késedelmet  okoz, különösen egyesülés és fe lvásárlás esetén, valamint a 
nemzeti és az európai szint ű tájékoztatás és konzultáció közötti kapcsolat tekintetében.  
• A tájékoztatásnak és a konzultációnak az 19 94-es európai üzemi tanácsi irányelvben 
szereplő meghatározása különbözik a munkavállalói tá jékoztatásról és ko nzultációról szóló 
legfrissebb irányelvekben foglalt meghatá rozásoktól, és nem léteznek egyértelm ű 
szabályok ezen irányelvek e gymás közötti viszonyára. 
E problémák jelent ős mértékben érintik a munkavállalókat,  a vállalkozásokat és az érintett 
területeket, miközben az Európai Üzemi Tanácsoknak a változások el őrejelzésére és 
kezelésére rendelkezésre álló kapacitása  nagyrészt kihasználatlan marad. A növekv ő 
globalizációban a problémák uniós fellépés hiá nyában súlyosabbá válh atnak. A fellépésre a 
HU 3   HU belső piac kiteljesíté sének, a fenntartható versenyképessé gnek és a szociális kohéziónak a 
támogatása miatt is szükség van.  Az Európai Üzemi Tanácsok transznacionális jellegéb ől 
adódóan a tagállamok nem hozhatnak hatékony int ézkedéseket. Az uniós fellépés jogalapja az 
EK-Szerz ődés 137. cikke (1) bekezdésének e) pontja. 
CÉLKITŰZÉSEK  
E kezdeményezés legf őbb célja, hogy lehet ővé tegye az Európai Üzemi Tanácsok számára, 
hogy teljes mértékben betölthessék sz erepüket a vállalkozásokban bekövetkez ő 
fejleményekkel, a változások el őrejelzésével és szociális szempontból felel ősségteljes 
kezelésével, valamint egy valódi transzna cionális szociális párbeszéd kialakításával 
kapcsolatban. A konkrét célkit űzések a következ ők: 
• A munkavállalók transznacionális tájékoztatás ához és a velük folytatott konzultációhoz 
való jog hatékonyságának biztosítása a meglév ő Európai Üzemi Tanácsokon belül. 
• Az üzemi tanácsok arányának növelése (a lé trehozott Európai Üzemi Tanácsok arányának 
növelése az irányelv hatálya alá tart ozó vállalkozások számához képest). 
• A jogbiztonság növelése az Európai Üzemi Tanácsok létrehozása és m űködése során. 
• A munkavállalói tájékoztatássa l és konzultációval kapcsolatos közösségi jogi eszközök 
közötti koherencia és kapcsolat javítása. 
SZAKPOLITIKÁKRA VONATKOZÓ OPCIÓK ÉS VIZSGÁLAT  
E célkitűzések elérése érdekében három opciót ha tároztak meg, és mind a három opció 
esetleges hatásait megvizsgálták: 
• Az első opció ( nincs  új uniós fellépés ) nem teszi lehet ővé a konkrét célkit űzések elérését. 
• A második opció ( nem szabályozási megközelítés – a bevált gyakorlatok további 
előmozdítása ) a kommunikációs intézkedések számának  növelését jelentené, amelyet adott 
esetben a bevált gyakorlatokat ösztönz ő pénzügyi támogatás növelésé t célzó javaslat és az 
Európai Üzemi Tanácsok létrehozására és m űködésére vonatkozó ajánlás követne. Ez 
lehetőséget teremtene a bevált gyakorlatok el őmozdításának javítására és az Európai 
Üzemi Tanácsok hatékonyabb m űködésére való ösztönzésére anélkül, hogy 
többletköltségeket jelenten e a vállalkozások számára.  Mindazonáltal jellegéb ől fakadóan 
csupán korlátozott mértékben képes teljesít eni a jogbiztonságra és a közösségi 
jogszabályok koherenciájára vonatkozó célkit űzéseket, és ezért jogi fellépéssel kell 
kombinálni (harmadik opció). Figyelembe  kell venni azt is, hogy már léteznek nem 
szabályozási intézkedések, és hogy ebb ől kifolyólag bármely új intézkedésnek csak 
kiegészítő hatása lehet.  
• A harmadik opció ( a meglévő jogszabály fe lülvizsgálata ) a 94/45/EK irányelv módosítását 
jelenti, els ősorban a „tájékoztatás” és a „konzultá ció” fogalmak jobb meghatározása, a 
transznacionális hatáskör fogalmának bevezetése, a nemzeti és európai szint ű tájékoztatás 
és konzultáció közötti kapcsolat létrehozása, a tárgyalási referenciaként alkalmazott 
másodlagos követelmények kiigazítása, a képz éshez való jog létrehozása, a vállalkozás 
szerkezetében bekövetkez ő jelentős változás esetén alkalmazandó kiigazítási záradék 
HU 4   HU bevezetése és a szakszervezete k szerepének elismerése érdekében. Valamennyi al-opció 
vonatkozásában megvizsgálták a költség/h aszon arányt és mérlegelték a különböz ő felek 
érdekeit. Két al-opciót (az Európai Üzemi Tanácsok létrehozásával kapcsolatos létszámküszöb csökkentését és a megállapodások nyilvántartásba vételé t) elutasítottak, 
mivel kevésbé költséghatékonyak. A többi al-o pció ígéretesebb és költséghatékonyabbnak 
tűnik a konkrét célkit űzések elérése szempontjából. Ezen al-opciókat együtt kell 
végrehajtani, mivel egyedül egyik sem tudná a kívánt eredményt elérni. A harmadik opció 
tartalmát bizonyos mértékben kiigazítottá k annak érdekében, hogy figyelembe vegye a 
konzultáció és a vizsgálat eredményeit, illetve a különböz ő érintett felek érdekeit, 
tekintettel különösen a másodlagos követelmé nyek tartalmára. Egy ilyen opció ugyanakkor 
nincs hatással a tudatosság növelésére és a bevált gyakorlatok elte rjesztésére, ezért a 
második opció tudatosságnövel ő tevékenységeivel kell ötvözni.  
KÖVETKEZTETÉS 
Figyelembe véve a meghatározott célkit űzésekre gyakorolt hatást és  a költséghatékonyságot, a 
harmadik opciót ( a meglévő jogszabályok felülvizsgálatát ) választották, amelyet a második 
opció ( nem szabályozási megközelítés – a bevált gyakorlatok további el őmozdítása ) 
tudatosságnövel ő tevékenységeivel, kez dve a kommunikációs int ézkedésekkel ötvöznek. E 
fellépés általános hatásaként a vá llalatokon belül folyó párbeszéd min ősége javulna és 
valamennyi szerepl ő jobban felkészülne a változásra és kezelné azt, míg a vállalatok számára 
ez bizonyos többletköltséggel járna. E többletköltségek ugyanakkor nem jelent ősek azon 
vállalatok számára, amelyek már megfelelnek a meglév ő irányelv követelményeinek és 
céljainak. E fellépés hozzájárulhat a tájékozta tással és konzultációval kapcsolatos meglév ő 
közösségi eszközök közötti nagyobb mérték ű koherencia megteremtéséhez is (a 
meghatározások egységesítése, a nemzeti és a tr ansznacionális szabál yok közötti kapcsolat 
kialakítása).