[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 29.9.2008

COM(2008) 583 végleges

2008/0185 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközökről (ISA)

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE |

1100 | A javaslat indokai és célkitűzései Napjaink Európájában a polgárok szabadon dolgozhatnak és költözhetnek az Unión belül, a vállalkozások pedig szabadon kereskedhetnek és folytathatnak üzleti tevékenységet szerte az Unióban. E tevékenységek során gyakran kapcsolatba kell lépniük a tagállamok közigazgatásaival, amit mindinkább elektronikus úton tesznek. A polgárokkal és vállalkozásokkal való elektronikus együttműködés megkönnyítése érdekében a tagállamok fokozatosan átalakították közigazgatásaikat, fejlesztették eljárásaikat és a polgárokkal és vállalkozásokkal való együttműködésük módját, jelentősen csökkentve ezáltal az adminisztratív terheket és költségeket, növelve ugyanakkor a közszolgáltatások hatékonyságát és eredményességét. Nagy a veszélye azonban annak, hogy ez a változás elektronikus korlátokat (a továbbiakban: e-korlátok) eredményez, a nemzeti dimenziónak és az európai szintű átjárhatóság hiányának köszönhetően ugyanis a polgárok és vállalkozások a sajátjukon kívüli nemzeti közigazgatásokkal elektronikus úton nem tudnak ugyanolyan könnyedén kapcsolatba lépni, mint a helyi polgárok és vállalkozások. Ez gátolhatja a belső piac és a szabad mozgáshoz fűződő kapcsolódó jogok megfelelő működését, kedvezőtlen hatást gyakorolhat a piacok nyitottságára és versenyképességére, továbbá a határon átnyúló mobilitásra, és érintheti egyes általános érdekű, a polgárokat és vállalkozásokat célzó, gazdasági vagy nem gazdasági jellegű szolgáltatások nyújtását. Ugyanakkor az Európa előtt álló kihívások ma mindinkább közös szakpolitikai válaszokat követelnek meg, következésképpen szükségessé teszik, hogy a tagállamok az ilyen szakpolitikai válaszok végrehajtását illetően egyesítsék erőiket. A jogalkotási aktusok egy széles körét illetően a végrehajtás valójában a tagállamok és az Európai Bizottság megosztott felelőssége, amely határokon és ágazatokon átnyúló együttműködést követel meg az információs és kommunikációs technológiák (a továbbiakban: IKT) segítségével, amelyek ma a legtöbb jogalkotási aktusnak szerves részét képezik, a közigazgatások közötti együttműködésben pedig alapvető eszköznek minősülnek. A tagállamoknak és a Bizottságnak fokozniuk kell erőfeszítéseiket a nemzeti és a közösségi IKT-megoldások közötti átjárhatóság elérése, a közösen elfogadott megoldások előmozdítása és az útvonaltól való függés elkerülése érdekében, abból a célból, hogy biztosítsák az európai közigazgatások közötti hatékony és eredményes együttműködést az elektronikus közszolgáltatások nyújtásának és a közösségi szakpolitikák és tevékenységek végrehajtásának támogatása terén. |

120 | Általános háttér A páneurópai e-kormányzati szolgáltatások közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások és polgárok részére történő interoperábilis nyújtásáról szóló program[1] (a továbbiakban: IDABC-program) elődjéhez, a közigazgatási rendszerek közötti adatcseréről szóló programhoz[2] (a továbbiakban: IDA-program) hasonlóan hozzájárult a Bizottság és a tagállami közigazgatások közötti együttműködés folyamatos fejlődésének megvalósításához. Az IDA- és az IDABC-program fórumot biztosított az ötletek és a tapasztalatok megosztásához, és támogatást nyújtott a közösségi politikák olyan ágazati projekteken keresztül történő végrehajtásához, amelyek egyes hagyományos szakpolitikák, így a mezőgazdaság, a halászat, a foglalkoztatás, valamint bizonyos újabb szakpolitikai területek, így a bel- és igazságügy, a fertőző betegségek, az egészség- és fogyasztóvédelem terén az operatív transzeurópai hálózatok és szolgáltatások széles körű portfóliójának kialakulásához vezettek. Végezetül az IDA- és az IDABC-program infrastrukturális szolgáltatásokat, azaz keretrendszereket, közös szolgáltatásokat és általános eszközöket, így a sTESTA néven ismert, magas szintű biztonsággal és elérhetőséggel jellemzett kommunikációs platformot és a belső ügyintézés igazgatási rendszerei és eljárásai közötti, valamint a belső ügyintézés és az ügyfélszolgálat szolgáltatásai közötti átjárhatóság megvalósítására irányuló számos kiegészítő eszközt nyújtott a közigazgatási ágazatok és a tagállamok számára. Ennek során az IDA- és az IDABC-program bizonyította, hogy képes további értéket hozzáadni a közigazgatási ágazatok közötti információcseréhez ahhoz képest, ami egy elkülönült és nem összehangolt projektmegközelítés alkalmazásával lett volna elérhető. A programok a meglévő kezdeményezésekkel kapcsolatban a tagállamokban elért eredményekre is építve igazolták, hogy az összehangolt megközelítés hozzájárulhat az eredmények gyorsabb, magasabb színvonalú és a vállalkozások szükségleteinek megfelelő nyújtásához, mindenekelőtt keretrendszerek, általános szolgáltatások és közös eszközök révén, amelyeket a tagállamokkal együttműködve dolgoztak ki infrastrukturális szolgáltatásként. Az IDABC-program 2009. december 31-én befejeződik. A Bizottság most egy újabb programot javasol az európai közigazgatások közötti átjárhatósági megoldásokról (a továbbiakban: ISA-program), amely a belső ügyintézési eljárásokra összpontosít, támogatva az európai közigazgatások közötti együttműködést és a közösségi szakpolitikák és tevékenységek végrehajtását. Az ISA-program hozzájárul majd a kihívásoknak való megfeleléshez és a folyamatosság biztosításához, egyúttal pedig fórumot biztosít az ötletek és tapasztalatok megosztásához. |

130 | Hatályos rendelkezések a javaslat által szabályozott területen Az IDABC-program és – a versenyképességi és innovációs keretprogramon belül – az IKT-politika támogatásának programja[3] (a továbbiakban: IKT-PTP-program) jelenleg számos tevékenység tekintetében kiegészíti egymást, többek között azzal, hogy az IKT-PTP-program keretében kísérleti fellépésekre kerül sor, az IDABC-program pedig támogatást biztosít kísérleti fellépésekhez. Ezzel megegyező módon az ISA-program szűkebb alkalmazási körével az IKT-PTP-programot pótolja majd egyes területeken, hozzájárulást, valamint keretrendszert biztosítva a IKT PSP kísérleti fellépéseivel elért eredmények felhasználására és működtetésére. Ez a kiegészítő jelleg lehetővé teszi, hogy a két program között szinergiák alakuljanak ki. Az IKT-PTP-program főként azért támogat kísérleti fellépéseket, hogy bizonyítsa és igazolja az IKT-megoldások fontosságát valós helyzetekben, mind az innovatív megoldások és a bevált gyakorlatok alkalmazására irányuló kísérleti fellépések, mind a tagállamok folyamatban lévő kezdeményezéseire épülő kísérleti fellépések esetében. Az IKT-PTP-program nem támogat olyan megoldásokat, amelyek esetében európai uniós szint lehet szükséges. Ezt a szintet az ISA-program támogathatja, amely olyan közös operatív és újból hasznosítható IKT-megoldások létrehozására törekszik, amelyek választ jelentenek a közigazgatási ágazatok és a tagállamok által megfogalmazott általános szükségletekre. Ezenkívül az ISA és az IKT-PTP-program különböző, eltérő ütemezésű célkitűzésekhez járul hozzá, és különböző finanszírozási mechanizmusokat alkalmaz. Míg az IKT-PTP ajánlati felhívásokon alapuló társfinanszírozási mechanizmusokat használ a közös előírásokkal való kísérletezéshez és azok fejlesztéséhez, addig az ISA-program teljes finanszírozású mechanizmust használ ajánlati felhívásokon keresztül, a végleges végrehajtást szolgáló teljes körű, hiánytalan előírások alapján. Következésképpen az ISA-program alapvetően olyan végleges termékeket szerez be, amelyek műszaki jellemzői a kezdetektől ismertek, míg az IKT-PTP-program lehetséges eredményekhez jut olyan projektek útján, amelyek maguk határozzák meg a jellemzőket. Az ISA-program célja tulajdonképpen a megoldások végrehajtásának támogatása, míg az IKT-PTP-program a lehetséges megoldások meghatározására irányul. Az ISA-program – szakértői csoportok támogatására támaszkodva – meg fogja tartani a az IDABC-program szervezetirányításra és a szolgáltatások interaktív létrehozására irányuló erőteljes hangsúlyát, annak érdekében, hogy szoros összehangolást, együttműködést és párbeszédet biztosítson a tagállamokkal és az ágazatokkal a munkaprogram fellépéseit illetően. Adott esetben programközi szakértői csoportokat hoznak létre az eszmecsere fóruma gyanánt és a két program közötti kiegészítő jelleg biztosítására. |

140 | Összhang az Unió többi szakpolitikájával és célkitűzésével Az ISA-program a közös és megosztott szolgáltatások, illetve eszközök nyújtása, valamint az átjárhatóság előmozdítása révén megkönnyíti az európai közigazgatások közötti együttműködést, és a belső piac megfelelő működését gátló e-korlátok kialakulásának megakadályozásával hozzájárul a belső piac megerősítéséhez. Ugyanezekkel az eszközökkel az ISA-program általánosan hozzájárul a közösségi szakpolitikák és kezdeményezések zökkenőmentes végrehajtásához, ami a legtöbb esetben IKT-támogatást és gyakran határokon és/vagy ágazatokon átnyúló információcserét foglal magában. Az ISA-program ahhoz hasonlóan, ahogy az IDABC-program hozzájárul az i2010 kezdeményezés és a kapcsolódó i2010 cselekvési terv végrehajtásához, hozzájárul majd a további kezdeményezések végrehajtásához. Következésképpen az ISA-program nemcsak összhangban áll a meglévő szakpolitikákkal, hanem azok végrehajtása szempontjából is igen jelentős, miután az ágazatokon és határokon átnyúló koordináció révén figyelemre méltó szinergiákat valósít meg. |

2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |

Konzultáció az érdekelt felekkel |

211 | Az alkalmazott konzultációs módszerek, a megcélzott főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatása Egy, a Bizottság által egy nyomon követési programról szóló, az IDABC-irányítóbizottságban képviselt tagállamokkal folytatandó második eszmecserére vonatkozóan készített vitairat alapján a Bizottság elkészített egy dokumentumot, amelyet a 2008. február 12–13-án Szlovéniában megtartott félidős konferencián nyújtott be az IDABC-nak, és amelyet 2008 márciusában vitatott meg az IDABC-irányítóbizottsággal. Az ezen alkalmak során kapott további visszajelzéseket megfelelően figyelembe véve a Bizottság előzetes értékelést kezdett, amely másodlagos elemzésből, kísérleti interjúkból, a tagállamok felméréséből és munkaértekezletekből/munkaülésekből állt, egyúttal pedig hivatalos konzultációt kezdeményezett az érintett felekkel annak biztosítása céljából, hogy a program célkitűzései és tevékenységei megfelelően figyelembe vegyék a megfogalmazott szükségleteket. Mivel az ISA-program az európai közigazgatások közötti együttműködésre összpontosít, a hivatalos konzultáció az egyes tagállamokra korlátozódott, amelyeket arra kértek, hogy a kérdőívre csak egy-egy választ küldjenek vissza. A konzultációra az interneten került sor 2008. április 30. és június 20. között, amelynek során 26 tagállam válaszolt. A konzultáció eredménye, valamint az előzetes értékelésről szóló beszámoló elérhető a következő internetes címen: http://ec.europa.eu/idabc/en/document/7706. |

212 | A kapott válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja 25 tagállam úgy látja, hogy jelentős vagy egyértelmű szükség mutatkozik egy közös keretrendszer létrehozására és fejlesztésér. Egy tagállam úgy látja, hogy erre nincs szükség. 25 tagállam úgy látja, hogy jelentős vagy egyértelmű szükség mutatkozik a javasolt vagy elfogadott közösségi jogszabályokban fellelhető IKT-dimenziók értékelésének támogatására és előmozdítására, valamint IKT-rendszerek végrehajtásának a tervezésére. Egy tagállam szerint erre csak kismértékben van szükség. 22 tagállam úgy látja, hogy jelentős vagy egyértelmű szükség mutatkozik az IDA- és IDABC-program és a hasonló kezdeményezések keretében létrehozott meglévő közös szolgáltatások működtetésének és fejlesztésének támogatására és előmozdítására, valamint az új szükségleteknek és követelményeknek megfelelő új közös szolgáltatások létrehozására, alkalmazására, működtetésére és fejlesztésére. Három tagállam úgy látja, hogy erre csak kismértékben van szükség, egy tagállam pedig úgy látja, hogy egyáltalán nincs. 22 tagállam úgy látja, hogy jelentős vagy egyértelmű szükség mutatkozik az IDA- és IDABC-program és a hasonló kezdeményezések keretében kidolgozott meglévő általános eszközök fejlesztésének támogatása és előmozdítása, valamint az új szükségleteknek és követelményeknek megfelelő új általános eszközök létrehozása, biztosítása és fejlesztése iránt. Két tagállam úgy látja, hogy erre csak kismértékben van szükség, egy tagállam pedig úgy látja, hogy egyáltalán nincs. 25 tagállam úgy látja, hogy jelentős vagy egyértelmű szükség mutatkozik olyan kísérő intézkedések iránt, amelyek szükség esetén más tevékenységek támogatására szolgálnak. Egy tagállam úgy látja, hogy nincs szükség erre. 23 tagállam egyetért vagy nagyrészt egyetért abban, hogy a fentiekben (és a javasolt határozat 3. cikkében és 5. cikkének (4) bekezdésében) meghatározott tevékenységek magukban foglalják a tagállamok által megfogalmazott szükségleteket. Három tagállam nem alkotott véleményt. 25 tagállam egyetért vagy nagyrészt egyetért abban, hogy a javasolt határozat 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott célkitűzések kiterjedjenek a fentiekben (és a javasolt határozat 3. cikkében és 5. cikkének (4) bekezdésében) meghatározott valamennyi tevékenységre. Egy tagállam nem ért egyet. 25 tagállam egyetért vagy nagyrészt egyetért abban, hogy szükség van egy IDABC nyomon követési programra, amely az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott célkitűzésekkel rendelkezik, és a 3. cikkben és az 5. cikk (4) bekezdésében meghatározott tevékenységeket fogja át. Egy tagállam nem ért egyet. Következésképpen a tagállamok által megfogalmazott szükségleteket sikeresen valósították meg olyan tevékenységek formájában, amelyek egy szükségessé vált nyomon követési program átfogó célkitűzésének körébe tartoznak. |

Szakvélemények összegyűjtése és alkalmazása |

229 | Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |

230 | Hatásvizsgálat Ha a Közösség nem indította volna el az ISA-programot, nem működnének tovább az európai közigazgatások közötti hatékony és eredményes együttműködés támogatása terén létező megoldások, ideértve az olyan megoldásokat is, mint amilyen az Európai Interoperabilitási Keretrendszer és a sTESTA, amelyek nélkül veszélybe kerülne például a Schengeni Megállapodás, a vízuminformációs rendszer és a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben folyó más tevékenységek zökkenőmentes működése. Továbbá az összeegyeztethetetlen megoldások teljesen ellenőrizetlenül terjednének, ami e-korlátok létrejöttét eredményezheti, és ez akadályozhatja a belső piac és a szabad mozgáshoz fűződő kapcsolódó jogok zökkenőmentes működését. Hasonlóképpen az új megoldások – közös keretrendszerek, általános eszközök vagy közös szolgáltatások – létrehozása és működtetése a továbbiakban nem biztosítana hatékony és eredményes adatcserét az európai közigazgatások között. Új program nélkül jóval kevesebb közösségi kezdeményezésre kerülne sor az átjárhatóság európai szintű támogatása terén. E megfontolások, valamint a szükségletek és kihívások számbavétele alapján elvetették a cselekvés mellőzésének választási lehetőségét, és az ISA-programról szóló javaslat benyújtását jelentő választási lehetőség mellett döntöttek. Az ISA-program elindításával a Közösség számottevően hozzá kíván járulni az európai közigazgatások közötti zökkenőmentes együttműködés biztosításához, ami közvetlenül a tagállamok és a Közösség, közvetve pedig az üzleti vállalkozások és a polgárok mint végső kedvezményezettek javát szolgálja. Egy ügynökség létrehozásának a választási lehetőségeit elvetették, mivel a program volumene nem érné el azt a kritikus szintet, amely indokolná ennek költségeit, és mivel az ügynökségről való megállapodáshoz és az annak létrehozásához szükséges idő folytán nem lehetne biztosítani a fellépések folyamatosságát. A programnak a CIP IKT-PTP-be történő integrálására irányuló lehetőségét elvetették a célkitűzések, a hangsúly, a fellépések fejlesztési/megvalósítási láncban való helyzete, az időkeretek és a finanszírozási mechanizmusok terén mutatkozó különbségek miatt. A program pénzügyileg hozzáadott értéket teremt a közösségi fellépés számára, mivel olyan közös és újból hasznosítható megoldásokat hoz létre, amelyek lehetővé teszik a tagállamok és az ágazatok számára, hogy elkerüljék az erőfeszítések ismétlését. Továbbá az újból hasznosítható megoldások a méretgazdaságosságból eredő megtakarításokat tesznek lehetővé. A program gazdasági értéket teremt azáltal, hogy támogatja a belső piac megfelelő működését, amelyet a közös és megosztott megoldások, valamint az átjárhatóság hiányában az egyes tagállamok és ágazatok által választott nem összeegyeztethető megoldások folytán létrejött e-korlátok megjelenése gátolhatna. Társadalmi érték is keletkezik, amennyiben a program tevékenységei közvetve támogatni fogják az állampolgárokat és üzleti vállalkozásokat mint a határokon átnyúló közszolgáltatások felhasználóit, akik ezeket a közös és megosztott megoldásokat igénybe veszik. |

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI |

305 | A javasolt fellépés összefoglalása Az ISA-program célja az, hogy elősegítse a határokon és ágazatokon átnyúló hatékony és eredményes elektronikus együttműködést az európai közigazgatások között, ami lehetővé teszi az elektronikus közszolgáltatások nyújtását, támogatva a közösségi szakpolitikák és tevékenységek végrehajtását a közös keretrendszerek, közös szolgáltatások és általános eszközök rendelkezésre állásának biztosításával és az IKT-val kapcsolatos szempontok közösségi jogszabályokban való figyelembevételének fokozásával. |

310 | Jogalap Az EK-Szerződés 156. cikke, akárcsak az IDA- és IDABC-program esetében. |

320 | A szubszidiaritás elve A szubszidiaritás elvét annyiban kell alkalmazni, amennyiben a javaslat nem tartozik a Közösség kizárólagos hatáskörébe. |

A javaslat célkitűzéseit a tagállamok nem valósíthatják meg megfelelően, mivel az egymástól függetlenül eljáró tagállamok nem lennének képesek megvalósítani a határokon és ágazatokon átnyúló elektronikus közszolgáltatásokhoz szükséges átjárhatóságot, és nem hozhatnának létre közös és megosztott megoldásokat az európai közigazgatások közötti együttműködés támogatása terén. |

A közösségi fellépés jobban megvalósítja a javaslat célkitűzéseit, mivel a program az átjárhatóság támogatása terén közös szolgáltatásokat, általános eszközöket és közös keretrendszereket hoz létre és működtet abból a célból, hogy elősegítse a közigazgatások között a határokon és ágazatokon átnyúló, zökkenőmentes együttműködést, ami lehetővé teszi elektronikus közszolgáltatások nyújtását, támogatva ezáltal a közösségi szakpolitikák és tevékenységek megvalósítását. A program tehát természeténél fogva egyértelmű uniós dimenzióval rendelkezik. |

A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. |

Az arányosság elve |

331 | A program támogatja a közös és megosztott megoldások, azaz az olyan közös keretrendszerek, általános eszközök és közös szolgáltatások biztosítását, amelyeket adott esetben az európai közigazgatások alkalmaznak a határokon és ágazatokon átnyúló információcsere céljából. Eltérő rendelkezés hiányában az ilyen eszközök alkalmazása alapvetően a tagállamok döntésétől függ. |

332 | A közös keretrendszerek és általános eszközök létrehozásának és fejlesztésének finanszírozása a programon keresztül történik, míg e keretrendszerek és eszközök használatát a felhasználónak kell finanszíroznia minden igazgatási szinten. A közös szolgáltatások létrehozásának, alkalmazásának – azaz a megoldásoknak a működési szempontból megfelelően felkészült államokba történő bevezetésének – és fejlesztésének finanszírozása a programon keresztül történik, míg e szolgáltatások működtetésének finanszírozása csak annyiban történik a programon keresztül, amennyiben használatuk közösségi érdekeket szolgál. Egyéb esetekben a szolgáltatások használatát – ideértve decentralizált alapon történő működtetésüket is – a felhasználók finanszírozzák. A program keretében létrehozott megoldások alapvetően csökkenteni fogják az egymással együttműködő európai közigazgatásokra háruló pénzügyi és igazgatási terhet. |

A javaslat ezért megfelel az arányosság elvének. |

Az eszközök megválasztása |

342 | Az IDABC-program esetéhez hasonlóan a javasolt jogi aktus is az Európai Parlament és a Tanács határozata, mivel a rendelet vagy az irányelv nem alkalmas egy közösségi program végrehajtására. |

4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |

401 | Az ISA-program 2010. január 1. és 2015. december 31. közötti végrehajtására szolgáló pénzügyi keretet 164,1 millió EUR összegben határozták meg, amelyből 103,5 millió a 2013. december 31-ig tartó időszakra szól, a 2007–2013 közötti pénzügyi programozásban foglaltaknak megfelelően. A javaslathoz csatolt pénzügyi kimutatás további részleteket tartalmaz. |

5. KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK |

560 | Európai Gazdasági Térség A javasolt jogi aktus EGT-vonatkozású kérdést érint, ezért alkalmazását ki kell terjeszteni az Európai Gazdasági Térségre. |

Tagjelölt országok A javasolt jogi aktus nyitva áll a tagjelölt országok részvétele előtt. |

2008/0185 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközökről (ISA)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 156. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára [4],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [5],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére [6],

a Szerződés 251. cikkében előírt eljárásnak megfelelően,

mivel:

(1) A Szerződés 154. cikkével összhangban a 14. és a 158. cikkben említett célkitűzések elérése, valamint annak lehetővé tétele érdekében, hogy az uniós polgárok, a gazdasági szereplők, valamint a regionális és helyi közösségek a belső határok nélküli térség kialakításának előnyeit teljes mértékben élvezhessék, a Közösség hozzájárul a transzeurópai hálózatok létrehozatalához és fejlesztéséhez, vállalva, hogy fellépéseivel előmozdítja az összekapcsolhatóságot, az átjárhatóságot és a hozzáférhetőséget.

(2) A Tanács hangsúlyozta az „i2010 – Európai információs társadalom a növekedésért és a foglalkoztatásért” című bizottsági közleményről szóló, 2005. december 1-jei következtetésében, hogy az információs és kommunikációs technológiák (a továbbiakban: IKT) terén mind európai, mind nemzeti szinten hangsúlyosabb, hatékonyabb és integráltabb politikákra van szükség a gazdasági növekedés és termelékenység céljainak eléréséhez. Felkérték a Bizottságot, hogy ösztönözze az IKT hatékony használatát a közszolgáltatásokban a tapasztalatok cseréjével, és dolgozzon ki közös megközelítéseket az olyan kulcsfontosságú területeken, mint amilyen az átjárhatóság és a nyílt szabványok hatékony használata.

(3) A 2005. november 24-i manchesteri miniszteri nyilatkozatban az IKT-politikákért felelős miniszterek megállapodtak többek között abban, hogy együttműködnek egymással és a Bizottsággal a meglévő eszközök, közös előírások, szabványok és megoldások hatékonyabb megosztása, valamint – ahol szükséges – a megoldások közös kidolgozásának ösztönzése érdekében.

(4) A 2007. szeptember 19-i lisszaboni miniszteri nyilatkozatban a miniszterek felkérték a Bizottságot, hogy többek között mozdítsa elő a tagállamok és a Bizottság közötti együttműködést a határokon és ágazatokon átnyúló átjárhatóság meghatározása, kidolgozása, végrehajtása és felügyelete érdekében, valamint kijelentették, hogy a jövőbeli közösségi jogszabályokban meg kell vizsgálni és értékelni kell a jogszabályok hatásait az IKT-infrastruktúrákra és a szolgáltatások átalakulására.

(5) Az IKT gyors ütemű fejlődésével fennáll a veszélye annak, hogy a tagállamok eltérő vagy nem összeegyeztethető megoldások mellett döntenek, és új e-korlátok bukkanhatnak fel, amelyek gátolhatják a belső piac és a szabad mozgáshoz fűződő kapcsolódó jogok megfelelő működését. Ennek kedvezőtlen hatásai lehetnek a piacok nyitottságára és versenyképességére, valamint ez érintheti egyes általános érdekű, a polgárokat és vállalkozásokat célzó, gazdasági vagy nem gazdasági jellegű szolgáltatások nyújtását. A tagállamoknak és a Bizottságnak fokozniuk kell erőfeszítéseiket a piac széttagolódásának elkerülése, az átjárhatóság megvalósítása és a közösen elfogadott IKT-megoldások előmozdítása érdekében, a megfelelő irányítás biztosítása mellett.

(6) A közös, újból hasznosítható és átjárható megoldások, valamint a belső ügyintézés átjárható igazgatási eljárásainak hozzáférhetősége elengedhetetlen a közszolgáltatások határokon és ágazatokon átnyúló hatékony és eredményes nyújtásához az üzleti vállalkozások és a polgárok számára.

(7) Folyamatos erőfeszítésekre van szükség a határokon és ágazatokon átnyúló átjárhatóság, a tapasztalatcsere, a közös és megosztott megközelítések, előírások, szabványok és megoldások létrehozásához és fenntartásának biztosításához, valamint a közösségi jogszabályok IKT-vonatkozásainak értékeléséhez, a határokon átnyúló hatékony és eredményes együttműködésnek többek között a közösségi jogszabályok végrehajtásában való támogatása céljából, csökkentve egyúttal az igazgatási terheket és költségeket.

(8) Az e kihívásoknak való megfelelés érdekében ezen erőfeszítésekre a Bizottság és a tagállamok közötti szoros együttműködés, koordináció és párbeszéd keretében kell, hogy sor kerüljön, szoros együttműködésben a közösségi szakpolitikák végrehajtásáért felelős ágazatokkal és – adott esetben – más érdekeltekkel, továbbá megfelelően figyelembe véve a Közösség prioritásait és nyelvi sokszínűségét.

(9) A páneurópai e-kormányzati szolgáltatásoknak közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások és polgárok részére történő interoperábilis nyújtásáról (IDABC) szóló, 2004. április 21-i 2004/387/EK határozattal[7] összhangban – amely előírja a Bizottság számára, hogy határozzon meg az infrastrukturális szolgáltatások pénzügyi és működési fenntarthatóságát biztosító mechanizmusokat – az infrastrukturális szolgáltatásokat fenntartható módon kell kezelni és működtetni. Ilyen infrastrukturális szolgáltatásokat fogadtak el a tagállamok a közigazgatási rendszerek közötti elektronikus adatcserét (IDA) lehetővé tevő transzeurópai hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról, köztük közös érdekű projektek meghatározásáról szóló, 1999. július 12-i 1719/1999/EK határozat[8] és a közigazgatási rendszerek közötti elektronikus adatcserét lehetővé tevő transzeurópai hálózatok együttműködési képességét és az e hálózatokhoz való hozzáférést biztosító cselekvés- és intézkedéssorozatok elfogadásáról szóló, 1999. július 12-i 1720/1999/EK határozat[9] végrehajtása, valamint az IDABC és egyéb vonatkozó programok végrehajtása során.

(10) Az IDABC-program 2009. december 31-én véget ér, és a kihívásoknak megfelelően az európai közigazgatások közötti átjárhatósági megoldásokról szóló közösségi programnak (ISA-program) kell a helyébe lépnie.

(11) Az ISA-programnak az IDA- és IDABC-program tapasztalatain kell alapulnia, amelyek igazolták, hogy összehangolt megközelítés révén, a tagállamokkal együttműködésben létrehozott és működtetett közös és megosztott megoldások segítségével gyorsabban, jobb minőségben és az üzleti követelményeknek megfelelő módon érhetők el az eredmények. Ezek a tevékenységek az európai közigazgatások közötti elektronikus információcsere támogatásával már eddig is jelentősen hozzájárultak az átjárhatóság biztosításához, és ez a továbbiakban is így lesz.

(12) A szétdarabolódás elkerülése és egy holisztikus megközelítés biztosítása érdekében az ISA-program prioritásainak meghatározásakor megfelelően figyelembe kell venni az Európai Interoperabilitási Stratégiát és az Európai Interoperabilitási Keretrendszert.

(13) Az ISA-program keretében létrehozott és működtetett megoldásoknak a kereslethez kell igazodniuk, és a lehetőségekhez mérten a szolgáltatások konzisztens ökorendszerének a részét kell képezniük, elősegítve az európai közigazgatások közötti együttműködést, és biztosítva, megkönnyítve vagy lehetővé téve a határokon és ágazatokon átnyúló átjárhatóságot.

(14) Az ISA-programnak biztosítania kell a közös keretrendszerek, közös szolgáltatások és általános eszközök hozzáférhetőségét az európai közigazgatások közötti, a határokon és ágazatokon átnyúló együttműködés támogatása terén, valamint támogatnia kell az ágazatokat a közösségi jogszabályok IKT vonatkozásainak felmérése terén, továbbá a vonatkozó megoldások végrehajtásának megtervezésében.

(15) A közös keretrendszereknek többek között közös előírásokat, iránymutatásokat és módszertanokat, valamint közös stratégiákat kell magukban foglalniuk.

(16) Az ISA-programnak – miközben biztosítja az IDA- és IDABC-program keretében létrehozott meglévő közös szolgáltatások, valamint hasonló kezdeményezések működését és fejlesztését – támogatnia kell új közös szolgáltatások létrehozását, alkalmazását, működtetését és fejlesztését is, az új szükségleteknek és követelményeknek megfelelően.

(17) Az ISA-programnak – miközben biztosítja az IDA- és IDABC-program keretében létrehozott, meglévő újból hasznosítható általános eszközök, valamint hasonló kezdeményezések fejlesztését – támogatnia kell új újból hasznosítható általános eszközök létrehozását, biztosítását és fejlesztését is, azon új szükségleteknek és követelményeknek megfelelően, amelyek többek között a közösségi jogszabályok IKT vonatkozásai felmérésének eredményeként keletkeztek.

(18) A közös megoldások létrehozása, fejlesztése és működtetése terén az ISA-programnak adott esetben a tapasztalatok és megoldások megosztására, valamint a bevált gyakorlatok cseréjére és előmozdítására kell épülnie vagy együtt kell járnia ezekkel.

(19) Az ISA-program keretében létrehozott vagy működtetett megoldásoknak a technológiai semlegesség és az alkalmazhatóság elvén kell alapulniuk, annak biztosítása céljából, hogy a polgárok, vállalkozások és közigazgatások szabadon választhassák meg a felhasználandó technológiát.

(20) A biztonság, a magánélet és a személyes adatok védelme elvét figyelembe kell venni az ISA-program hatálya alá tartozó valamennyi tevékenységgel kapcsolatban.

(21) Azzal együtt, hogy ösztönözni kell valamennyi tagállam részvételét az ISA-program keretében folyó fellépésekben, több tagállamot felölelő fellépéseket lehet kezdeményezni. Az ilyen fellépésekben részt nem vevő tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy egy későbbi szakaszban csatlakozzanak.

(22) Az ISA-programnak hozzá kell járulnia az i2010-re épülő kezdeményezések végrehajtásához, miközben az erőfeszítések ismétlésének elkerülése érdekében – a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló, 2006. október 24-i 1639/2006/EK határozat[10] rendelkezéseinek megfelelően – figyelembe veszi az IKT-területtel kapcsolatos többi közösségi programot, így a versenyképességi és innovációs keretprogram keretében működő „az IKT-politika támogatásának programja” elnevezésű programot is.

(23) Szinergiákra kell törekedni a magánszektorral és egyéb szervezetekkel annak érdekében, hogy adott esetben a piacon elérhető és a piac által fenntartott eszközök kapjanak prioritást.

(24) Az ISA-programot a közbeszerzés szabályaival összhangban kell végrehajtani.

(25) Mivel az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedések a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat[11] 2. cikke értelmében vett irányítási intézkedések, azokat az említett határozat 4. cikke szerinti irányítóbizottsági eljárás útján kell elfogadni.

(26) Az ISA-programot rendszeresen figyelemmel kell kísérni, és értékelni kell a kiigazítások lehetővé tétele érdekében.

(27) Ösztönözni kell a nemzetközi együttműködést, és ebben a tekintetben az ISA-programnak nyitva kell állnia az Európai Gazdasági Térség országai és a tagjelölt országok részvétele előtt. Ösztönözni kell továbbá a más harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel és szervekkel való együttműködést, nevezetesen az euro–mediterrán partnerség keretében és a szomszédos országokkal, különösen a Nyugat-Balkán országaival.

(28) A Közösség pénzügyi erőforrásaival való hatékony és eredményes gazdálkodás érdekében, valamint a felszerelések szükségtelen felhalmozásának, a vizsgálatok ismétlésének és az eltérő megközelítések használatának elkerülése érdekében lehetővé kell tenni, hogy az ISA-program által létrehozott vagy működtetett megoldásokat Közösségen kívüli kezdeményezések is alkalmazzák, amennyiben ez nem terheli a közösségi költségvetést, és a megoldás fő közösségi célkitűzése nem kerül veszélybe.

(29) A költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 37. pontja értelmében vett elsődleges hivatkozási alapot képező pénzügyi keretet kell létrehozni a program teljes időtartamára. Ennek a keretnek fedeznie kell a program irányításához és a célkitűzései eléréséhez közvetlenül szükséges előkészítő, felügyeleti, ellenőrzési, pénzügyi ellenőrzési és értékelési intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokat is, és különösen a vizsgálatokat, szakértői üléseket, tájékoztatási és közzétételi intézkedéseket, az információcserét és -feldolgozást szolgáló informatikai rendszerekhez és hálózatokhoz kapcsolódó kiadásokat, minden egyéb olyan technikai és igazgatási segítségnyújtással kapcsolatos kiadással együtt, amelyet a Bizottságnak viselnie kell a program irányítása kapcsán.

(30) Mivel az európai közigazgatások közötti határokon és ágazatokon átnyúló, az elektronikus közszolgáltatások nyújtását lehetővé tevő, a közösségi politikák és tevékenységek végrehajtását támogató hatékony és eredményes elektronikus együttműködés elősegítése érdekében megteendő fellépés céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és azok a nagyságrend és hatás miatt közösségi szinten jobban megvalósíthatóak, a Közösség a szubszidiaritásnak a Szerződés 5. cikkében meghatározott elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez a határozat nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk Tárgy és cél

(1) Ez a határozat a 2010–2015 közötti időszakra egy, az európai közigazgatások – ideértve a közösségi intézményeket és szerveket – közötti átjárhatósági megoldásokról szóló programot hoz létre, amely az átjárhatóságot megkönnyítő közös és megosztott megoldásokat nyújt (a továbbiakban: ISA-program).

(2) Az ISA-program célja az európai közigazgatások közötti együttműködés támogatása az ilyen közigazgatások közötti, határokon és ágazatokon átnyúló, hatékony és eredményes elektronikus együttműködés megkönnyítésével, lehetővé téve a közösségi politikák és tevékenységek végrehajtását támogató elektronikus közszolgáltatások nyújtását.

2. cikk Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

a) „átjárhatóság”: az eltérő és különböző szervezetek együttműködési képessége a kölcsönösen hasznos és kölcsönösen megállapított közös célok érdekében, ideértve az információk és ismeretek megosztását a szervezetek között az általuk támogatott munkafolyamatok útján, a saját IKT-rendszereik közötti adatcsere segítségével;

b) „megoldások”: közös keretrendszerek, közös szolgáltatások és általános eszközök;

c) „közös keretrendszerek”: stratégiák, előírások, módszertanok, iránymutatások és hasonló megközelítések és dokumentumok;

d) „közös szolgáltatások”: általános jellegű működési alkalmazások és infrastruktúrák, amelyek szakpolitikai területeken átnyúló közös felhasználói követelményeket elégítenek ki;

e) „általános eszközök”: hivatkozási platformok, megosztott és együttműködési platformok, közös alkotóelemek és hasonló építőelemek, amelyek szakpolitikai területeken átnyúló közös felhasználói követelményeket elégítenek ki;

f) „fellépések”: vizsgálatok, projektek és kísérőintézkedések;

g) „kísérőintézkedések”: stratégiai és ismeretterjesztő intézkedések, az ISA-program irányítását támogató intézkedések és a tapasztalatok megosztásával, valamint a jó gyakorlatok kicserélésével és előmozdításával kapcsolatos intézkedések.

3. cikk Tevékenységek

Az ISA-program támogatja és előmozdítja a következőket:

a) közös keretrendszerek létrehozása és fejlesztése a határokon és ágazatokon átnyúló átjárhatóság támogatása terén;

b) a javasolt vagy elfogadott közösségi jogszabályok IKT vonatkozásainak értékelése, valamint az IKT-rendszerek végrehajtásának megtervezése e jogszabályok végrehajtásának támogatása terén;

c) a meglévő közös szolgáltatások működtetése és fejlesztése, valamint új közös szolgáltatások létrehozása, alkalmazása, működtetése és fejlesztése;

d) a meglévő újból hasznosítható általános eszközök fejlesztése, valamint új újból hasznosítható általános eszközök létrehozása, biztosítása és fejlesztése.

4. cikk Általános elvek

Az ISA-program keretében elindított vagy folytatott fellépések adott esetben a következő elveken alapulnak:

a) a technológiai semlegesség és az alkalmazhatóság elve;

b) a magánélet és a személyes adatok védelmének elve;

c) a biztonság elve.

5. cikk Fellépések

(1) A Közösség a tagállamokkal együttműködésben vállalja 9. cikkben említett folyamatos munkaprogramban meghatározott fellépéseket, a 8. cikkben meghatározott végrehajtási szabályoknak megfelelően. Ezeket a fellépéseket a Bizottság hajtja végre.

(2) Egy vizsgálat egy szakaszból áll, és zárójelentéssel végződik.

(3) Egy projekt adott esetben három szakaszból áll:

a) a kezdőszakaszból, amely a projekt alapszabályának megállapításához vezet,

b) a végrehajtási szakaszból, amelynek végét a végrehajtási beszámoló jelzi, és

c) az operatív szakaszból, amely akkor indul, amikor a megoldás rendelkezésre áll a felhasználás számára.

A vonatkozó projektszakaszokat akkor kell meghatározni, amikor a fellépést beveszik a folyamatos munkaprogramba.

(4) Az ISA-program végrehajtását kísérőintézkedések támogatják.

6. cikk A projekt alapszabálya és a végrehajtási beszámoló

(1) A projekt alapszabálya a következők leírásából áll:

a) hatály, célkitűzések és probléma vagy lehetőség, beleértve a várható kedvezményezetteket és előnyöket, valamint az ezen előnyök mérésére szolgáló mennyiségi és minőségi mutatókat;

b) a megközelítés, ideértve a szervezeti szempontokat, így a szakaszokat, az eredményeket és mérföldköveket, és adott esetben a többnyelvű kommunikációt megkönnyítő intézkedések;

c) érintettek és felhasználók, valamint a kapcsolódó kormányzati struktúrák;

d) a megoldás részletei, beleértve a más megoldásokkal való koherenciát és függőséget, a várt költségek lebontását, az ütemezést és a követelményeket, valamint a tulajdon összköltségének becslését, beleértve a működtetés éves költségeit, ha vannak ilyenek;

e) jellemzők;

f) korlátozások, beleértve a biztonsági és adatvédelmi követelményeket.

(2) A végrehajtási beszámoló a következők leírásából áll:

a) hatály, célkitűzések és probléma vagy lehetőség, a projekt alapszabályához mérten;

b) a projekt hatékonysága, beleértve az eredmények mérését, a keletkezett költségeket, a tényleges ütemezést és követelményeket a projekt alapszabályával összehasonlítva, a befektetés várt megtérülésének elemzését, valamint a tulajdon összköltségét, ideértve a működtetés éves költségeit is;

c) szervezeti szempontok, beleértve az alkalmazott irányítási struktúra alkalmasságát és adott esetben a végrehajtást követő irányítási struktúrára vonatkozó ajánlásokat;

d) adott esetben a megoldás operatív szakaszba helyezésére javasolt terv, valamint a szolgáltatási szint mutatói;

e) a rendelkezésre álló végfelhasználói és műszaki segédanyag.

7. cikk Megoldások

(1) Vizsgálatok segítségével közös keretrendszereket kell létrehozni és fenntartani .

A vizsgálatok a javasolt vagy elfogadott közösségi jogszabályok IKT vonatkozásainak értékelését, valamint e jogszabályok végrehajtását támogató megoldások alkalmazásának tervezését segítő eszközként szolgálnak.

(2) Projektek segítségével általános eszközöket kell létrehozni és fenntartani. A projektek egyúttal a közös szolgáltatások létrehozásának, alkalmazásának, működtetésének és fenntartásának is eszközei.

8. cikk Végrehajtási szabályok

(1) Az ISA-program végrehajtása során megfelelően figyelembe kell venni az Európai Interoperabilitási Stratégiát és az Európai Interoperabilitási Keretrendszert.

(2) Ösztönözni kell a lehető legtöbb tagállam részvételét a vizsgálatokban és projektekben.

(3) A megoldások létrehozásának vagy fejlesztésének adott esetben a tapasztalatok megosztására, valamint a jó gyakorlatok cseréjére és előmozdítására kell épülnie, vagy együtt kell járnia ezekkel.

(4) Az ismétlések elkerülése és a megoldások létrehozásának meggyorsítása érdekében a más vonatkozó közösségi vagy tagállami kezdeményezések által elért eredményeket adott esetben figyelembe kell venni.

A szinergiák lehető legnagyobb mértékű fokozása és az egymást kiegészítő és összehangolt erőfeszítések biztosítása érdekében a fellépéseket adott esetben össze kell hangolni egyéb, vonatkozó közösségi kezdeményezésekkel.

(5) A fellépések megkezdését, szakaszaik meghatározását és a projektek alapszabályainak és a végrehajtási beszámolóinak létrehozását a Bizottság hajtja végre és felügyeli, a 9. cikkel összhangban létrehozott folyamatos munkaprogram végrehajtásának részeként.

9. cikk A folyamatos munkaprogram

(1) A Bizottság folyamatos munkaprogramot hoz létre e határozat teljes időtartamára, a fellépések végrehajtása céljából.

(2) A Bizottság jóváhagyja a folyamatos munkaprogramot, és évente legalább egyszer annak módosításait.

(3) A 10. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül a 12. cikk (2) bekezdésében említett eljárást kell alkalmazni a folyamatos munkaprogram és módosításai bizottsági jóváhagyása tekintetében.

(4) A folyamatos munkaprogram minden egyes fellépés vonatkozásában adott esetben a következőket tartalmazza:

a) a hatály, a célkitűzések, a probléma vagy a lehetőség, a várható kedvezményezettek és előnyök, valamint a szervezeti és műszaki megközelítés leírása;

b) a várható költségek lebontása, és szükség esetén az elérendő mérföldkövek.

(5) Egy projektet a folyamatos munkaprogramba bármely szakaszban fel lehet venni.

10. cikk Költségvetési rendelkezések

(1) A pénzeszközöket a következő meghatározott mérföldkövek elérése alapján kell felszabadítani:

a) egy vizsgálat megkezdése, egy kísérőintézkedés vagy egy projekt kezdőszakasza esetén a mérföldkövet a projektnek a folyamatos munkaprogramba való felvétele jelenti;

b) egy projekt végrehajtási szakaszának megkezdése esetén a mérföldkövet a projekt alapszabálya jelenti;

c) a projekt ezt követő operatív szakaszának megkezdése esetén a mérföldkövet a végrehajtási beszámoló jelenti.

(2) A végrehajtási, valamint az operatív szakaszban, ha vannak ilyenek, az elérendő mérföldköveket a folyamatos munkaprogramban meg kell határozni.

(3) Ha egy projektet annak végrehajtási vagy operatív szakaszában bevesznek a folyamatos munkaprogramba, a pénzeszközöket a folyamatos munkaprogramba való felvételkor szabadítják fel.

(4) A folyamatos munkaprogram azon módosításait, amelyek a fellépésenkénti 400 000 EUR-t meghaladó költségvetési előirányzatokat érintenek, a 12. cikk (2) bekezdése szerinti eljárással összhangban kell elfogadni.

(5) Az ISA-programot a közbeszerzés szabályai alapján kell végrehajtani.

11. cikk A Közösség pénzügyi hozzájárulása

(1) A közös keretrendszerek és általános eszközök létrehozását és fejlesztését teljes mértékben az ISA-program finanszírozza. E keretrendszerek és eszközök használatát a felhasználó finanszírozza.

(2) A közös szolgáltatások létrehozását, alkalmazását és fejlesztését teljes mértékben az ISA-program finanszírozza. E szolgáltatások működtetését teljes mértékben az ISA-program finanszírozza, amennyiben használatuk közösségi érdekeket szolgál. Egyéb esetekben a szolgáltatások használatát, beleértve decentralizált alapon történő működtetésüket is, a felhasználó finanszírozza.

(3) A kísérőintézkedéseket teljes mértékben az ISA-program finanszírozza.

12. cikk A bizottság

(1) A Bizottság munkáját a „határokon átnyúló átjárhatóság” elnevezésű bizottság (a továbbiakban: HÁÁ-bizottság) segíti, amely a tagállamok képviselőiből áll, és amelynek a Bizottság képviselője az elnöke.

(2) Amennyiben erre a bekezdésre történik hivatkozás, a legutóbb a 2006. július 17-i 2006/512/EK tanácsi határozattal módosított 1999/468/EK tanácsi határozat 4. cikkében meghatározott irányítóbizottsági eljárást kell alkalmazni, az említett határozat 7. cikkének (3) bekezdésével és 8. cikkével összhangban.

(3) Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott időszak három hónap.

(4) A HÁÁ-bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

13. cikk Felügyelet és értékelés

(1) A Bizottság rendszeresen felügyeli az ISA-program végrehajtását. A Bizottság szinergiákat keres kiegészítő közösségi programokkal.

A Bizottság évente beszámol a HÁÁ-bizottságnak az ISA-program végrehajtásáról.

(2) A megoldásokat kétévente felül kell vizsgálni.

(3) Az ISA-program tekintetében időközi, illetve záró értékelést kell végezni, amelyek eredményeiről 2012. december 31-ig, illetve 2015. december 31-ig tájékoztatni kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

Az értékelések során többek között a következő témákat kell vizsgálni: az ISA-fellépések jelentősége, eredményessége, hatékonysága, hasznossága, fenntarthatósága, koherenciája, és értékelni kell a teljesítményt az ISA-program és a folyamatos munkaprogram célkitűzései tükrében. A záró értékelés során ezen kívül vizsgálni kell, hogy az ISA-program milyen mértékben valósította meg célkitűzéseit.

Az értékelések során vizsgálni kell a fellépésekkel a Közösség számára a közös szakpolitikák előremozdítása terén elért előnyöket, meg kell határozni a lehetséges fejlesztési területeket, és ellenőrizni kell a más közösségi kezdeményezésekkel fennálló szinergiákat a határokon és ágazatokon átnyúló átjárhatóság területén.

14. cikk Nemzetközi együttműködés

(1) A Közösséggel kötött megfelelő megállapodásaik keretében az ISA-program nyitva áll az Európai Gazdasági Térség országai és a tagjelölt országok részvétele előtt.

(2) Ösztönözni kell a más harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel, illetve szervekkel való együttműködést, nevezetesen az euro-mediterrán partnerség keretében és a szomszédos országokkal, különösen a Nyugat-Balkán országaival. Az ezzel kapcsolatos költségeket az ISA-program nem fedezi.

15. cikk Közösségen kívüli kezdeményezések

Az egyéb közösségi szakpolitikák sérelme nélkül az ISA-program keretében létrehozott vagy működtetett megoldásokat Közösségen kívüli kezdeményezések is használhatják, amennyiben ez nem okoz további költségeket a közösségi költségvetés számára, és a megoldás fő közösségi célkitűzése nem kerül veszélybe.

16. cikk Pénzügyi rendelkezések

(1) Az e határozat szerinti közösségi fellépés 2010. január 1. és 2015. december 31. közötti végrehajtására vonatkozó pénzügyi keretet 164,1 millió EUR-ban határozzák meg, amelyből 103,5 millió EUR a 2010. január 1-jétől 2013. december 31-ig tartó időszakra szól.

A 2013. december 31-et követő időszakra az összeget jóváhagyottnak kell tekinteni, ha az e szakasz vonatkozásában konzisztens a 2014-ben kezdődő időszakra érvényes pénzügyi kerettel.

(2) Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóságnak jóvá kell hagynia a pénzügyi keret határain belül.

17. cikk Hatálybalépés

E határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

E határozatot 2010. január 1-jétől 2015. december 31-ig kell alkalmazni.

Kelt Strasbourgban, ….

az Európai Parlament részérő a Tanács részéről

az elnök az elnök

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME:

Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács határozata az európai közigazgatások közötti átjárhatósági megoldásokról (ISA).

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Az érintett szakpolitikai terület(ek) és a kapcsolódó tevékenység(ek):

Információs és kommunikációs technológiák – Operatív program az Igazgatás című 26. cím alapján

Tevékenység: 26 03 Interoperábilis páneurópai elektronikus kormányzati szolgáltatások közigazgatási rendszerek, gazdasági szervezetek és állampolgárok részére

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (korábban: BA-tételek)), illetve megnevezések:

26 03 01 01 Az európai közigazgatások közötti átjárhatósági megoldások (ISA)[12]

26 01 04 01 Átjárhatósági megoldások az európai közigazgatások részére (ISA) — Igazgatási kiadások

3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:

Alkalmazási időszak: 2010. január 1. –2015. december 31.

2015. december 31. után az alkalmazási időszak során vállalt összegeket lehet kifizetni a közösségi költségvetésből.

3.3. Költségvetési jellemzők:

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Csatlakozni kívánó országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |

26030101 | Nem kötelező | Diff.[13] | IGEN | IGEN | IGEN | 1A |

26010401 | Nem kötelező | Nem diff.[14] | NEM | IGEN | IGEN | 1A |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (három tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 és később | Összesen |

Működési kiadások [15] |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | A | 23,00 | 25,20 | 26,00 | 26,10 | 28,50 | 30,50 | 159,3 |

Kifizetési előirányzatok | B | 5,75 | 23,55 | 25,40 | 26,00 | 26,73 | 51,87 | 159,3 |

A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások [16] |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDA) | 8.2.4. | C | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | A+c | 23,80 | 26,00 | 26,80 | 26,90 | 29,30 | 31,30 | 164,1 |

Kifizetési előirányzatok | B+c | 6,55 | 24,35 | 26,20 | 26,80 | 27,53 | 52,67 | 164,1 |

A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások [17] |

Személyi és kapcsolódó kiadások (NDA) | 8.2.5. | D | 2,141 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 13,097 |

A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások, a személyi és kapcsolódó költségek kivételével (NDA) | 8.2.6. | E | 0,046 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,291 |

A fellépés indikatív összköltsége |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 25,986 | 28,240 | 29,040 | 29,140 | 31,540 | 33,540 | 177,488 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 8,736 | 26,590 | 28,440 | 29,040 | 29,765 | 54,915 | 177,488 |

Az évek folyamán növekvő költségvetés a közös szolgáltatások és általános eszközök bővülő portfóliójának működési költségeit tükrözi, amelyeket a Bizottság szolgálatai és a tagállamok rendelkezésére bocsátottak a határokon átnyúló átjárható információs rendszerek végrehajtása céljából.

A társfinanszírozás részletezése

Nem alkalmazandó.

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

( A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással. A 2013. december 31-ét követő időszakra az összeget jóváhagyottnak kell tekinteni, ha az e szakasz vonatkozásában konzisztens a 2014-ben kezdődő időszakra hatályos pénzügyi kerettel.

( A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[18] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására).

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

( A javaslatnak nincs kihatása a bevételre

4.2. Teljes munkaidős egyenértékben kifejezett személyi állomány (beleértve a tisztviselőket, az ideiglenes és a külső személyi állományt) – a részleteket lásd a 8.2.1. pontnál

Éves szükséglet | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |

A személyi állomány teljes létszáma | 20 | 21 | 21 | 21 | 21 | 21 |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célkitűzések

Az ISA-programnak meg kell felelnie a közös keretrendszerekkel, illetve a közösségi jogszabályok IKT vonatkozásainak ismeretével, a közös szolgáltatásokkal és az újból hasznosítható általános eszközökkel kapcsolatos szükségleteknek.

Ezeket az igényeket az ágazatok és tagállamok képviselőivel folytatott eszmecserék, az előzetes értékelés, valamint a hivatalos konzultációk során határozták meg, ahogy azt az indokolás leírja.

A program keretében elindított tevékenységek fő kedvezményezettjei az európai közigazgatások. Az üzleti vállalkozások és polgárok főként közvetve részesülnek az előnyökből.

5.2. A közösségi részvételből adódó többletérték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

Az ISA-program hatálya alá tartozó valamennyi tevékenység a tagállamok és a Közösség megosztott felelősségébe tartozik. Ezért az ISA-program csak ott fog beavatkozni, ahol bizonyíthatóan európai hozzáadott érték van jelen, az indokolásban leírtak szerint. Az ISA-program irányítóbizottsága biztosítani fogja a tagállami szintű tevékenységekkel való koherenciát és a kiegészítő jelleget. Közösségi szinten a szolgálatok közötti összehangolás biztosítani fogja az ágazati tevékenységek összehangolását a versenyképességi és innovációs keretprogramnak (CIP) az „IKT-politika támogatásának programja” elnevezésű programjával annak érdekében, hogy a lehető legmagasabb szintű a koherenciát és szinergiát érjék el. A tagállamokkal és ágazatokkal való szoros együttműködés és összehangolás segíteni fogja a programot abban, hogy folyamatosan értékelje a tényleges szükségleteket, a tevékenységek arányosságát, valamint hogy tiszteletben tartsa a szubszidiaritást.

Ahogy azt az indokolás leírja, az ISA-program elsődlegesen pénzügyi és gazdasági hozzáadott értéket teremt a közösségi fellépés számára, és – az ágazatokon és határokon átnyúló koordináció révén jelentős szinergiák létrehozásával – hozzá fog járulni a közösségi politikák és jogszabályok megerősítéséhez, illetve végrehajtásához.

Az indokolásban foglaltak szerint a versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP) IKT-politika támogatására vonatkozó programjával való koherencia és kiegészítő jelleg biztosított és várhatóan szinergiákhoz vezet.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, valamint a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

Az ISA-program átfogó célkitűzése az, hogy megkönnyítse az európai közigazgatások közötti, határokon és ágazatokon átnyúló, hatékony és eredményes elektronikus együttműködést, lehetővé téve a közösségi szakpolitikák és tevékenységek végrehajtását támogató elektronikus közszolgáltatások nyújtását. Ez a célkitűzése alapvetően kapcsolódik a Közösség szakpolitikáihoz, és hozzájárul végrehajtásukhoz. Különösen támogatja az egységes piacot azzal, hogy hozzájárul az e-korlátok létrejöttének megakadályozásához, támogatva egyúttal a lisszaboni stratégiát megalapozó elveket és szükségleteket.

A várható eredményekkel és mutatókkal kapcsolatos részleteket illetően az előzetes értékelés összefoglalója nyújt tájékoztatást.

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

( Centralizált irányítás

( közvetlenül a Bizottság által

( közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

( végrehajtó ügynökségek

( a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek

( tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek

( Megosztott vagy decentralizált irányítás

( a tagállamokkal

( harmadik országokkal

( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)

Megjegyzések:

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

A javaslat rendelkezik a program végrehajtásának rendszeres felügyeletéről összhangban a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével és a Bizottság igazgatási eljárásaival. A felügyelet magában foglalja az irányítóbizottság számára a támogatott tevékenységek végrehajtása terén elért haladásról benyújtott éves beszámolót.

Az egyedi projektek felügyelete érdekében követelmény a projekt részletes alapszabályának és a végrehajtási beszámolónak a benyújtása, amelyek alapján az eredményeket értékelni fogják. A pénzeszközöket e mérföldkövek elérése esetén szabadítják fel.

Ezenkívül a megoldásokat kétévente felülvizsgálják.

Az előzetes értékelés összefoglalójában meghatározott programmutatók révén a célkitűzések és eredmények összevetésével rendszeres időközönként mérik a program megvalósulását.

6.2 Értékelés

6.2.1. Előzetes értékelés

Az előzetes értékeléssel hivatalosan ellenőrizték, hogy a fellépés olyan koherens stratégián alapul-e, amely azokhoz a szükségletekhez, problémákhoz és témákhoz igazodik, amelyeknek meg kell felelnie. Az előzetes értékelés segített annak biztosításában is, hogy a fellépés más fellépésekhez képest kiegészítő jellegű és koherens legyen, és hogy a szükséges felügyeleti és értékelési rendszer jelen legyen a program végrehajtásában, megkönnyítve így az időközi és záró értékelést. Az előzetes értékelés indokolja, hogy a Bizottság miért döntött a javaslatban meghatározott jellegű program mellett, és ismerteti a várt hozzáadott értéket és hatásokat. Végül az előzetes értékelés megbecsüli a szükséges pénzügyi és személyi erőforrásokat, és alapvető keretfeljegyzést nyújt, amely többek között tartalmazza az eredményeket és a mutatókat.

Az előzetes értékelés eredményeit – a konzultáció eredményeivel összhangban –teljes mértékben beillesztették a javaslatba.

A teljes beszámoló elérhető a http://ec.europa.eu/idabc/en/document/7706 internetcímen, és a pénzügyi kimutatáshoz összefoglalót csatoltak.

6.2.2. Időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)

Az IDABC-program végrehajtásának értékeléséről szóló, az Európai Parlamentnek és Tanácsnak megküldött bizottsági közlemény[19] arra a következtetésre jut, hogy az időközi értékelés nagyrészt pozitív következtetéseket von le, miközben néhány hibát is kiemel, amelyeket megfontolásra ajánl az IDABC-program végrehajtása során. A javaslat figyelembe vesz minden, az ISA-program szempontjából jelentősnek tekinthető ajánlást.

Az IDABC időközi értékeléséről szóló teljes beszámoló a következő internetes címen érhető el: http://ec.europa.eu/idabc/en/document/5707/3.

6.2.3. A későbbi értékelések feltételei és gyakorisága

Az ISA-program tekintetében időközi és záró értékelést kell végezni, amelyek eredményeiről 2012. december 31-ig, illetve 2015. december 31-ig tájékoztatni kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

Az időközi és a záró értékelést, valamint a szükséges költségvetési előirányzatokat be lesznek építve az ISA-munkaprogramba.

7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

Számos pénzügyi és igazgatási ellenőrző mechanizmusról rendelkeztek. A programot közbeszerzés útján, a költségvetési rendeletben meghatározott szabályokkal és eljárásokkal összhangban hajtják végre. Ezek az egész eljárás során alkalmazandók, és a következőket foglalják magukban:

- a munkaprogram létrehozása, figyelemmel az irányítóbizottság véleményére, a pénzügyi források felszabadításakor az eredmények és a költségek ellenőrizhetőségét biztosító mérföldkövekkel;

- az előírt eredmények megvalósulásának és a felmerült költségeknek az ellenőrizhetőségét biztosító dokumentációk megfelelő kidolgozása;

- a tenderek minőségi és pénzügyi elemzése;

- a Bizottság más szervezeti egységeinek bevonása az eljárás során;

- az eredmények ellenőrzése és a számlák több szinten történő vizsgálata még a kifizetés előtt;

- belső ellenőrzés.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei [20]

Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)

1. fellépés | Közös keretrendszerek létrehozása és fejlesztése |

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[23] (XX 01 01) | A*/AD | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 |

B*, C*/AST | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[24] | 3 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 |

A(z) XX 01 04/05 jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[25] |

ÖSSZESEN | 20 | 21 | 21 | 21 | 21 | 21 |

A humán- és igazgatási erőforrások iránti szükségletet az irányítást végző főigazgatóságnak az éves elosztási eljárás keretében odaítélt összegből kell fedeznie.

Az álláshelyek 2014–2015 közötti időszakra történő elosztása során figyelembe kell venni az álláshelyeknek a szolgálatok között a következő pénzügyi keret alapján történő lehetséges újraelosztását.

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

- Az AD álláshelyek lefedik a program tényleges irányítását: a munkaprogram részletes kidolgozása, a költségvetési gazdálkodás, a program végrehajtásához kapcsolódó nyilvános ajánlati felhívások kezelése, a program végrehajtásához kapcsolódó szerződés kezelése, a projektek és vizsgálatok nyomon követése, kapcsolat a Bizottság szolgálataival és a tagállami szakértőkkel, szakértői ülések, munkaértekezletek és konferenciák szervezése. Szintén ide tartozik a csoportvezető, a program jogi tanácsadója és a irányítóbizottság titkársága.

- Az AST álláshelyek a következő területeken nyújtanak támogatást:

- titkársági feladatok, kiküldetések szervezése (két fő)

- költségvetési gazdálkodás, ajánlati felhívás, szerződések és a számlák kifizetése (két fő)

- információk terjesztése és kommunikáció (két fő)

- logisztika: ülések és munkaértekezletek szervezése, szakértők meghívása, szakértők költségtérítése, dokumentumkezelés (egy fő)

- Az END álláshelyek a program tényleges irányítását támogatják, kiegészítve az AD álláshelyeket főleg a tagállamokkal való koordináció, a projektek és a vizsgálatok nyomon követése és a szakértői ülések, munkaértekezletek és konferenciák szervezése terén.

8.2.3. A személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyi állomány eredete

( A felváltandó vagy meghosszabbítandó, a program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek (húsz, ideértve három END álláshelyet, amelyeknél a jelenlegi szerződés 2009 végéig szól)

( Az n. évre vonatkozó éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek

( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyek

( Az érintett szolgálat állományán belül átcsoportosítandó álláshelyek (belső átcsoportosítás)

( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem előirányozott álláshelyek

Megjegyzés : Az IDABC/ISA részleg és az Információstársadalmi Főigazgatóság szolgálatai/fejlesztési részlegei közötti szinergiáknak köszönhetően a becslések szerint 4–6 álláshelyre nem lesz szükség az előzetes értékelésben a szolgáltatások létrehozására/működtetésére, illetve az eszközök létrehozására vonatkozóan jelzettek közül.

8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05 – Igazgatási kiadások)

millió EUR (három tizedesjegyig)

Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | ÖSSZESEN |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |

- belső (szolgáltatási szerződések)[27] | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 2,4 |

- külső |

2 Szakértői csoportok ülései, információ és kommunikáció | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 2,4 |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás összesen | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |

8.2.5. A referenciaösszegbe bele nem tartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány típusa | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | 1,989 | 1,989 | 1,989 | 1,989 | 1,989 | 1,989 |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) | 0,152 | 0,202 | 0,202 | 0,202 | 0,202 | 0,202 |

Személyi és kapcsolódó - a referenciaösszegbe bele NEM tartozó - költségek összesen | 2,141 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 2,191 |

Számítás - Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak |

A 8.2.1. pont szerinti álláshelyszám, álláshelyenként megszorozva 117 000 euróval |

Számítás – A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány. |

A 8.2.1. pont szerinti álláshelyszám, END álláshelyenként megszorozva 50 578 euróval |

8.2.6. A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások

millió EUR (három tizedesjegyig)

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01 – Kiküldetések | 0,046 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,291 |

XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák |

XX 01 02 11 03 – Bizottságok[28] |

XX 01 02 11 04 – Vizsgálatok és konzultációk |

XX 01 02 11 05 - Információs rendszerek |

2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11) | 0,046 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,291 |

3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |

A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli – a referenciaösszegbe bele NEM tartozó – igazgatási kiadások összesen | 0,046 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,291 |

Számítás - A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások |

700 euro kiküldetésenként, 5 kiküldetés évente az AD/END alkalmazottaknak (a tagállamokban tett látogatások, az eredmények terjesztése munkaértekezleteken és konferenciákon) |

Az előzetes értékelés összefoglalása

(A teljes beszámoló a következő címen érhető el: http://ec.europa.eu/idabc/en/document/7706 )

1. MÓDSZERTAN

Az előzetes értékelés olyan eljárás, amely az új vagy meghosszabbított közösségi fellépésre vonatkozó javaslatok előkészítését támogatja. Információgyűjtéssel és elemzések elvégzésével segít a célkitűzések meghatározásában, hogy biztosítsa e célkitűzések teljesülését, a használt eszközök költséghatékonyságát, valamint azt, hogy lehetőség legyen későbbi megbízható értékelés elvégzésére.

Az előzetes értékelés a költségvetési rendelet[29] 27. cikkében foglalt követelményeknek tesz eleget, a költségvetési rendelet végrehajtásáról szóló bizottsági rendelet[30] 21. cikkében meghatározottak szerint.

Az előzetes értékelés, amelyet külső szakértők végeztek el, belső szakértői kutatásokon, interjúkon és a tagállamok és az IDABC személyzetével készült két minifelmérésen, valamint munkaértekezleteken/munkaüléseken alapult.

2. A PROBLÉMÁK ELEMZÉSE ÉS A SZÜKSÉGLETEK FELMÉRÉSE

A e-kormányzat páneurópai dimenziója és az átjárhatóság koncepciója

A tagállamok egyre növekvő mértékben használják az IKT-t a közszolgáltatások nyújtásában, a hatékonyság és eredményesség érdekében. Habár tagállami szinten nő az e-kormányzati szolgáltatások fogyasztása, páneurópai szinten alacsony marad a fogyasztás. Mindazonáltal a tagállamok e szolgáltatások támogatása vagy az uniós jogszabályok végrehajtásának támogatása terén folytatott, határokon átnyúló együttműködésének az átjárhatóság az előfeltétele.

Az új állami fellépést megalapozó általános politikai alapelvek

Az európai stratégiák és szakpolitikák már meghatározták és beágyazták a nagyobb átjárhatóság és a közszolgáltatások hatékonyabb és eredményesebb nyújtása iránti igényt. Egy közösségi fellépésnek olyan alapelveken (azaz az egységes piac és a lisszaboni stratégia fejlesztésén) kell alapulnia, amelyek a jelenlegi szakpolitikák és stratégiák alapját képezik.

A határokon és ágazatokon átnyúló átjárhatóságot gátló tényezők az e-kormányzat terén

Az e-kormányzat páneurópai dimenzióját különböző tényezők gátolják, melyek egy része intézményi, kulturális, jogi és politikai eltérésekre, más része pedig a közös témák páneurópai megközelítésének hiányára vonatkozik.

A célcsoportok és kulcsszereplők meghatározása

A nyomon követési fellépésnek az elsődleges kedvezményezettekre, azaz az európai közigazgatásokra kell összpontosítania, amelyek az átjárhatóság segítségével növelni akarják hatékonyságukat és eredményességüket a más közigazgatásokkal, azaz más tagállamokkal és közösségi ágazatokkal való jobb együttműködés révén, páneurópai témákban. Az üzleti vállalkozások és a polgárok közvetett módon részesülnek az előnyökből.

A szükségletek felmérése egy közösségi fellépéshez

A szükségetek egy részét már kielégítették a múltbeli és jelenlegi közösségi programok, beleértve az IDA- és IDABC-programot, amelyek közös iránymutatások és keretrendszerek, valamint eszközök, szolgáltatások és infrastruktúrák biztosításához vezettek. Az új fellépésnek ezekre az erőfeszítésekre kell épülnie. A megújított közösségi fellépésekre két szempontból van szükség:

- a kidolgozott megoldások folytonossága és fenntarthatósága, és

- a tagállamok és/vagy az ágazatok által adott válasz a változó vagy a kialakuló új szükségletekre

A jelenlegi szükségletek a következőkre irányulnak:

- a koordinációs funkció biztosítása

- a tudatosság fokozása

- az ipar érdekelt szereplőivel való párbeszéd bővítése

- a meglévő eszközök, szolgáltatások és infrastruktúrák megerősítése és újrahasznosítása

- a közösségi jogszabályok IKT vonatkozásainak meghatározása

- adat- és információcsere biztosítása, és biztonságos rendszerek

- közös keretrendszerek, iránymutatások és előírások létrehozása.

3. A KÖZÖSSÉGI RÉSZVÉTEL RÉVÉN HOZZÁADOTT ÉRTÉK

Habár jogilag a tagállamok rendelkeznek azzal hatáskörrel, hogy az állampolgárok és az üzleti vállalkozások számára nemzeti szinten közszolgáltatásokat nyújtsanak, az IDABC-irányítóbizottság tagjai részére megküldött felmérésre adott válaszok szerint egyetértés van a közösségi fellépés hozzáadott értékével kapcsolatban.

A közösségi fellépés iránti szükség elemzése során hipotetikus érveket alkalmazva az értékelés többek között a következő következtetésekre jutott:

- A páneurópai szervezeti átjárhatóságot nehéz lenne megvalósítani az Európai Közösség fellépése nélkül.

- A múltbeli és jelenlegi programok által létrehozott műszaki infrastrukturális szolgáltatások megszűnnének a közösségi fellépés nélkül, és ez esetben a tagállamoknak és az ágazatoknak egyéni megoldásokat kellene találniuk.

- Közösségi fellépés nélkül nem jönnének létre olyan közös megoldásokat, amelyeket a különböző tagállamok közigazgatásai közösen használhatnának.

- Az európai szintű koordinációs funkciót a tagállamok csak nehezen és költségesen tudnák tagállami szinten kiépíteni.

4. A KÖZÖSSÉG CÉLKITűZÉSE ÉS A VÁRT EREDMÉNYEK

A Bizottság és a tagállamok által a kezdeti megbeszélések során már meghatározott célkitűzések felhasználásával hat célkitűzést dolgoztak ki a közösségi fellépés számára, amelyek közül egy stratégiai, öt pedig operatív:

- európai interoperabilitási politika kidolgozása;

- az IKT-dimenziók fokozott figyelembevétele az EU jogszabályaiban;

- közös keretrendszerek használatának előmozdítása;

- közös szolgáltatások használatának fokozása;

- újból hasznosítható általános eszközök használatának fokozása;

- kísérőintézkedések biztosítása az átfogó fellépések támogatására.

Az előzetes értékelés mind a hat általános célkitűzés esetében tartalmazza a konkrét célkitűzéseket, a várt eredményeket és a kapcsolódó mutatókat. Ennek eredménye tömören a következőképpen mutatható be:

Célkitűzések (tevékenységek) | Várt eredmények | Mutatók[31] |

Közös keretrendszerek létrehozása és fejlesztése | Olyan hátteret létrehozó keretrendszerek koherens sorozata, amelyben a tagállamok és az ágazatok megbeszélhetik a határokon és ágazatokon átnyúló átjárhatóságot A páneurópai e-kormányzati szolgáltatások zökkenőmentes végrehajtása | A közös előírások, iránymutatások, módszertanok, stratégiák stb. száma Felmérések (tagállami és ágazati): teljesség jelentőség használat Nemzeti és nemzetközi dimenzió |

A közösségi jogszabályok IKT vonatkozásainak felmérése | A közösségi jogszabályok zökkenőmentes végrehajtása az IKT-dimenziók figyelembevételével a tervezési szakaszban A jogszabályok megfelelő időben történő végrehajtását támogató szolgáltatások és eszközök iránti szükségletek meghatározása Az uniós szakpolitikák IKT-dimenzióinak megértése A páneurópai e-kormányzati szolgáltatások zökkenőmentes végrehajtása | A meghatározott vonatkozó jogi aktusok száma Az ágazatok és a program közötti sikeres kapcsolatfelvételek száma A meghatározott új, kötelező megoldások száma Megvalósított megoldások száma Felmérések (tagállami és ágazati): ismertség teljesség jelentőség használat időszerűség |

Közös szolgáltatások létrehozása, fejlesztése és működtetése | Az ágazatok és tagállamok szükségleteinek megfelelő közös szolgáltatások sorozatának elérhetősége Koherens szolgáltatási portfólió szakszerű nyújtása A páneurópai e-kormányzati szolgáltatások zökkenőmentes végrehajtása | A közös szolgáltatások minőségének referenciamutatója A közös szolgáltatások ismert felhasználóinak száma Felmérések (tagállami és ágazati): teljesség jelentőség használat megfelelőség Projektspecifikus mutatók (meghatározandó) |

Újrahasznosítható általános eszközök létrehozása és fejlesztése | Az ágazatok és tagállamok szükségleteinek megfelelő eszközök sorozatának elérhetősége Koherens eszközportfólió szakszerű nyújtása A páneurópai e-kormányzati szolgáltatások zökkenőmentes végrehajtása | Az általános eszközök minőségének referenciamutatója Az általános eszközök ismert felhasználóinak száma Felmérések (tagállami és ágazati): teljesség jelentőség használat megfelelőség Projektspecifikus mutatók (meghatározandó) |

Kísérőintézkedések végrehajtása |

Az információcserének és a bevált gyakorlatok megosztásának a megszervezése | A bevált gyakorlatok fokozottabb mértékű ismerete A bevált gyakorlatok újbóli hasznosítása | A platformok felhasználóinak száma A közösségek száma és mérete Tényleges újrahasznosítás, megosztás és együttműködés (sikeres esetek) Felmérések (tagállami és ágazati): A platform hasznossága a következő területeken: információk megtalálása tapasztalatok megosztása együttműködés megkezdése |

A koordinációs funkció fejlesztése | Több szinergia és a tevékenységek kevesebb megkettőzése Összehangoltabb és koherensebb megközelítések Közös megértés az érintettek körében Több ágazatokon és határokon átnyúló együttműködés a rendszerek megtervezésekor | Sikeres esetek Felmérések (tagállami és ágazati): Hatékony koordinációt és együttműködést kínál a program a tagállamok és ágazatok között? |

A közös szolgáltatások és újból hasznosítható általános eszközök láthatóságának növelése | A közös szolgáltatások növekvő ismertsége a lehetséges felhasználók közében (tagállamok és ágazatok) a páneurópai e-kormányzati szolgáltatások tervezésekor A közös szolgáltatások és eszközök mérlegelése | A főigazgatóságok által kezdeményezett, a programhoz kötődő kapcsolatok száma Közös szolgáltatásokat és eszközöket használó páneurópai e-kormányzati szolgáltatások száma |

Stratégiai és támogatási tevékenységek | A program fejlesztése | Beszámolók az értékelésről |

5. KÖZVETÍTÉSI MECHANIZMUSOK, ESZKÖZÖK A FELLÉPÉS VÉGREHAJTÁSÁRA

A fent említett célkitűzések megvalósítása érdekében a fellépésnek számos típusú közvetítési mechanizmust, eszközt és tevékenységet kell felhasználnia. Az eszközök lehetőleg nem térnek el az IDABC eszközeitől.

6. RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ POLITIKAI LEHETőSÉGEK, A FELLÉPÉS KOHERENCIÁJA

Az előzetes értékelésben három lehetőséget értékeltek. Az egyik opció azt feltételezte, hogy a tevékenységek átkerülnek egy szabályozó hatósághoz. Mivel ez a lehetőség túl magas általános költségeket foglalna magában, és nem lehetne kellő időben végrehajtani ahhoz, hogy 2009 végére működővé váljon, ezt a lehetőséget nem lehetett ajánlani.

Egy másik lehetőség az lenne, hogy vigyék át a programot a CIP IKT-PTP-be, ami lehetővé tenne bizonyos mértékű koherenciát és esetleg szinergiát a tevékenységekben. Mindazonáltal a közös vonások ellenére lényeges célkitűzésbeli, hangsúlybeli, elhelyezkedésbeli különbségek vannak a fejlesztési/megvalósítási láncban, az ütemezésben és a finanszírozási mechanizmusokban. Az e lehetőség révén szerzett előnyök határozottan kiegyenlítenék a hátrányokat.

E megfontolásból az előzetes értékelés arra a következtetésre jut, hogy a két programot nem szabad összevonni, és az alapvető lehetőség, a független program megtartását ajánlja.

Mindazonáltal erőteljes együttműködésre lenne szükség operatív szinten az ismeretek és a koordináció biztosítása érdekében, valamint stratégiai szinten a munkaprogramok tervezésekor, mindenekelőtt a nyomon követési program és a CIP IKT-PTP-program között, amelynek szintén együtt kell működnie munkacsoportok létrehozásakor.

7. AZ ELőIRÁNYZATOK MÉRTÉKE

A nyomon követési programra vonatkozóan két javaslatot tettek. Az „alacsony költségű” lehetőségnél 159 millió EUR összegű költségvetés, míg a „magas költségű” lehetőségnél 220 millió EUR összegű költségvetés lenne szükséges, célkitűzések szerint lebontva:

Célkitűzések | millió EUR alacsony költségű lehetőség | millió EUR magas költségű lehetőség |

1. Európai interoperabilitási politika kidolgozása | 3 | 6 |

2. Az IKT-dimenziók fokozott figyelembevétele az EU jogszabályaiban | 6 | 12 |

3. A közös keretrendszerek használatának előmozdítása | 9 | 12 |

4. A közös szolgáltatások használatának fokozása | 99 | 124 |

5. Az újból hasznosítható általános eszközök használatának fokozása | 18 | 30 |

6. Kísérőintézkedések | 24 | 36 |

Összesen | 159 | 220 |

A nyomon követési programhoz szükséges minimális személyzet létszáma 25 teljes munkaidős főre becsülhető, míg a magas költségű lehetőség 32 fő lenne.

8. KÖVETKEZTETÉS

Habár az előző programok már nagymértékben hozzájárultak az egységes piac bővítéséhez, elmélyítéséhez és jobb működéséhez az informatikai megoldások hozzáférhetővé tételével, valamint szintén nagymértékben hozzájárultak az európai közigazgatások közötti hatékony és eredményes együttműködéshez, a közösségi fellépésre továbbra is szükség lenne a már létrehozott fellépések folyamatosságának és fenntarthatóságának biztosítása és a tagállamok és az ágazatok által megfogalmazott, kialakulóban lévő vagy új szükségletekre való reagálás érdekében.

A célkitűzések a következőkre irányulnak:

- európai interoperabilitási politika kidolgozása

- az IKT-dimenziók fokozott figyelembevétele az EU jogszabályaiban

- a közös keretrendszerek használatának előmozdítása

- közös szolgáltatások használatának fokozása

- újból hasznosítható általános eszközök használatának fokozása

A célkitűzések eléréséhez szükséges tevékenységeket és közvetítő mechanizmusokat figyelembe véve a legmegfelelőbb politikai lehetőség összhangban van az alapvető választási lehetőséggel, azaz a nyomon követési programmal.

Az alacsony költségvetésű lehetőség 159 millió EUR összegű költségvetést tenne szükségessé a magas költségvetésű lehetőség pedig 220 millió EUR-t. A lehetőségek végrehajtásához szükséges személyzet létszáma 25, illetve 32 fő lenne.

[1] HL L 144., 2004.4.30., helyesbítve: HL L 181., 2004.5.18., 25. o.

[2] HL L 203., 1999.8.3., 1. o. A legutóbb a 885/2004/EK tanácsi rendelettel (HL L 168., 2004.5.1., 1. o.) módosított határozat. HL L 203., 1999.8.3., 9. o. A legutóbb a 885/2004/EK tanácsi rendelettel módosított határozat.

[3] HL L 310., 2006.11.9., 15. o.

[4]

[5]

[6]

[7] HL L 144., 2004.4.30., helyesbítve: HL L 181., 2004.5.18., 25. o.

[8] HL L 203., 1999.8.3., 1. o. A legutóbb a 885/2004/EK tanácsi rendelettel (HL L 168, 1.5.2004, p. 1) módosított határozat.

[9] HL L 203., 1999.8.3., 9. o. A legutóbb a 885/2004/EK tanácsi rendelettel módosított határozat.

[10] HL L 310., 2006.11.9., 15. o.

[11] HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A legutóbb a 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 1. o.) módosított határozat.

[12] Ez az új költségvetési tétel fel fogja váltani a jelenlegi 26 03 01 01 „Páneurópai szintű elektronikus e-kormányzati szolgáltatások az államigazgatások, vállalkozások és állampolgárok részére (IDABC program)” költségvetési tételt. Az IDABC-fellépés befejezésére a 26 03 01 02 „Korábbi IDA programok lezárása” tétel vonatkozik.

[13] Differenciált előirányzatok.

[14] Nem differenciált előirányzatok, a továbbiakban: NDE.

[15] Olyan kiadás, amely nem esik az érintett xx cím xx 01 fejezetébe.

[16] A(z) xx. cím xx 01 04 jogcímcsoportba tartozó kiadás.

[17] A(z) xx 01 fejezetbe tartozó, de a(z) xx 01 04 vagy xx 01 05 jogcímcsoporton kívüli kiadás.

[18] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[19] COM(2006) 610 végleges, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2006:0611:FIN:EN:HTML

[20] Az előzetes értékelésben az „alacsony költségvetésű” és a „magas költségvetésű” opcióval összehasonlítva ez a lebontás a „magas költségvetésű” lehetőséget veszi figyelembe azon tevékenységek esetében, amelyeket a tagállamok a leghasznosabbnak tekintenek, és az „alacsony költségvetésű” lehetőséget a többi tevékenységnél (amelyeket a tagállamok még mindig hasznosnak tekintenek).

[21] Az 5.3. szakaszban leírtak szerint.

[22] A költségvetés 2014-től történő növekedése azon új szolgáltatások működtetésének a megkezdéséből ered, amelyeket a program első éveiben kell kidolgozni.

[23] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[24] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[25] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.

[26] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó ügynökség(ek)re vonatkozó pénzügyi kimutatásra.

[27] Belső műszaki segítségnyújtás (nagyon speciális műszaki készségek), segítségnyújtás a Bizottság személyzetének a szerződéses partnerek által nyújtott szolgáltatások minőségének ellenőrzésében és/vagy segítségnyújtás a Bizottság személyzetének a komplex műszaki dokumentumok kidolgozása során.

[28] A 8.2.4.1. két bizottsági ülést tartalmaz évente (2*15 000 euro).

[29] HL L 248., 2002.9.16., 1. o., módosított

[30] HL L 357., 2002.12.21., 1. o., módosított

[31] Egyes tevékenységek – azaz a koordinációs és együttműködési tevékenységek – mutatói kényszerűségből inkább „puhák”. Ez annak a ténynek köszönhető, hogy közvetlen hatásaik vagy teljesítményeik nehezen mérhetők, mert a) gyakran a közvetlen fellépéseknél hatásosabb jellegűek, b) ezért nehezen különíthetők el a környező tényezőktől, és ezért nehéz a közvetlen ok-okozati kapcsolatokat meghatározni, c) a végső kedvezményezettekre gyakorolt hatások rendszerint a megoldások tagállamok és ágazatok általi későbbi végrehajtásától függnek.