[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.6.22.

COM(2010)322 végleges

2010/0173 (NLE)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Jordán Hásimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás kereskedelmi rendelkezéseinek hatálya alá tartozó viták vitarendezési mechanizmusának létrehozásáról szóló, az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság között jegyzőkönyv formájában létrejött megállapodás megkötéséről

INDOKOLÁS

1. Az euromediterrán megállapodások tartalmaznak az árukereskedelem liberalizálására vonatkozó rendelkezéseket, de az ezen rendelkezésekre alkalmazandó vitarendezési szabályok többnyire a diplomáciai megközelítésre hagyatkoznak, alkalmazásukat a bepanaszolt fél könnyedén akadályozhatja.

2. Az euromediterrán kereskedelmi kapcsolatok bővítésének és fejlesztésének keretében időszerű volt kialakítani egy ésszerű és hatékony eljárásokon alapuló, szigorú időkorlátokat alkalmazó vitarendezési mechanizmust, amelyhez mintaként az Európai Unió által legújabban kötött megállapodásokban foglalt vitarendezési mechanizmusok és a WTO vitarendezésről szóló egyetértési megállapodása szolgált. Egy ilyen mechanizmus növeli a kétoldalú kereskedelmi kapcsolatok biztonságát és kiszámíthatóságát. Az európai szomszédságpolitika keretében zajló EU-Jordánia cselekvési tervben részt vevő felek ezért megállapodtak abban, hogy vitarendezési eljárási szabályzatot dolgoznak ki.

3. A Tanács 2006. február 24-én felhatalmazta a Bizottságot a mediterrán térségbeli partnerországokkal folytatandó, a kereskedelmi rendelkezésekre vonatkozó vitarendezési mechanizmus létrehozására irányuló tárgyalások megkezdésére (6489/06 MED 4 WTO 37 sz. dokumentum).

4. A Bizottság számos mediterrán partnerországgal folytatott regionális és kétoldalú tárgyalásokat. E tárgyalások a Szerződés 207. cikke alapján létrehozott bizottsággal konzultálva, és a Tanács által közzétett tárgyalási irányelvek keretén belül folytak.

5. A Jordániával folytatott tárgyalások jól haladtak, és ennek eredményeképp elkészült egy megállapodástervezet, amelyet a 2009. december 9-i brüsszeli euromediterrán kereskedelmi miniszteri konferencián parafáltak. A megállapodás a szabadkereskedelmi megállapodásokra vonatkozó, jelenleg folyó tárgyalások vitarendezési fejezetének mintáját követi a kétoldalú kapcsolatokhoz igazítva, alapjául pedig a WTO vitarendezésről szóló egyetértési megállapodása szolgált. A vitarendezési mechanizmus hatálya – a dömpingellenes fellépésre vonatkozó cikk szokásos kivételével – magában foglalja az EU-Jordánia társulási megállapodás II. címét. Ezen túlmenően pedig a 2009 december 14-én parafált mezőgazdasági termékek liberalizációjáról szóló megállapodásra is kiterjed. E megállapodás szövege ésszerű és hatékony eljárásokról rendelkezik (beleértve a választottbírói testület összetételét és a megfelelőségi eljárásokat), és világos határidőket rendel ezekhez. Lehetőséget biztosít arra is, hogy a vitákat még a választottbírói testület létrehozása előtt konzultáció és közvetítés útján rendezzék. Végezetül a szöveg a nyitottságra és az átláthatóságra vonatkozó szabályokat is tartalmaz (nyilvános meghallgatások, önzetlen tanácsadói (amicus curiae) beadványok, a választottbírói testület jelentésének közzététele), egyik cikke pedig a WTO vitarendezésről szóló egyetértési megállapodásával való kapcsolatról rendelkezik.

6. A Tanács felkéri a Bizottságot, hogy fogadja el az ezen megállapodás megkötéséről szóló, mellékelt tanácsi határozatjavaslatot.

7. Ezzel egyidejűleg a megállapodás aláírására irányuló külön javaslatot is benyújt a Bizottsághoz. Azt követően, hogy az Unió és a jordán hatóságok megkötik e megállapodást, e jegyzőkönyv a társulási megállapodás mellékletét fogja képezni.

2010/0173 (NLE)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Jordán Hásimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás kereskedelmi rendelkezéseinek hatálya alá tartozó viták vitarendezési mechanizmusának létrehozásáról szóló, az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság között jegyzőkönyv formájában létrejött megállapodás megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére[1],

mivel:

(1) A Tanács 2006. február 24-én felhatalmazta a Bizottságot a mediterrán térségbeli partnerországokkal folytatandó, a kereskedelmi rendelkezésekre vonatkozó vitarendezési mechanizmus létrehozására irányuló tárgyalások megkezdésére.

(2) A Bizottság a Szerződés 207. cikke alapján létrehozott bizottsággal konzultálva, és a Tanács által közzétett tárgyalási irányelvek keretén belül tárgyalásokat folytatott.

(3) E tárgyalások lezárultak és 2009. december 9-én parafálták az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Jordán Hásimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás kereskedelmi rendelkezéseinek hatálya alá tartozó viták vitarendezési mechanizmusának létrehozásáról szóló, az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság között jegyzőkönyv formájában létrejött megállapodást (a továbbiakban: megállapodás).

(4) A megállapodást az Unió nevében […]-án/-én írták alá egy későbbi időpontban történő megkötésére figyelemmel, a […] tanácsi határozatnak megfelelően.

(5) Ezt a megállapodást jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Jordán Hásimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás kereskedelmi rendelkezéseinek hatálya alá tartozó viták vitarendezési mechanizmusának létrehozásáról szóló, az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság között jegyzőkönyv formájában létrejött megállapodást a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.

A megállapodás szövegét e határozat melléklete tartalmazza.

2. cikk

Ezt a határozatot közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában .

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, …-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

AZ EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK ÉS TAGÁLLAMAIK, MÁSRÉSZRŐL A JORDÁN HÁSIMITA KIRÁLYSÁG KÖZÖTTI TÁRSULÁS LÉTREHOZÁSÁRÓL SZÓLÓ EUROMEDITERRÁN MEGÁLLAPODÁS KERESKEDELMI RENDELKEZÉSEINEK HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ VITÁK VITARENDEZÉSI MECHANIZMUSÁNAK LÉTREHOZÁSÁRÓL SZÓLÓ, AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS A JORDÁN HÁSIMITA KIRÁLYSÁG KÖZÖTT JEGYZŐKÖNYV FORMÁJÁBAN LÉTREJÖTT MEGÁLLAPODÁS

Egyrészről az Európai Unió,

másrészről a Jordán Hásimita Királyság

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

I. FEJEZET

CÉLKITŰZÉS ÉS HATÁLY

1. cikk

Célkitűzés

E jegyzőkönyv célja a felek közötti kereskedelmi viták elkerülése és rendezése azzal a céllal, hogy amennyiben lehetséges, kölcsönösen elfogadott megállapodást érjenek el.

2. cikk

A jegyzőkönyv alkalmazása

1. Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Jordán Hásimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás (a továbbiakban: társulási megállapodás) II. címe alatti rendelkezések (a 23. cikk kivételével) értelmezése és alkalmazása tekintetében felmerülő különbségek esetén – eltérő kifejezett rendelkezés hiányában – e jegyzőkönyv rendelkezései alkalmazandók[2]. A társulási megállapodás egyéb rendelkezéseinek alkalmazását és értelmezését érintő vitákkal kapcsolatban a társulási megállapodás 97. cikke alkalmazandó.

2. E jegyzőkönyv eljárásai alkalmazandók, ha a társulási megállapodás 97. cikke szerint a társulási tanácshoz utalt vitát a társulási tanács 60 napon belül nem tudta rendezni.

3. A (2) bekezdés alkalmazásában a vita lezártnak tekintendő, ha a társulási tanács a társulási megállapodás 97. cikke (2) bekezdése alapján határozatot hozott, vagy megállapította, hogy már nem folyik vita.

II. FEJEZET

KONZULTÁCIÓK ÉS KÖZVETÍTÉS

3. cikk

Konzultációk

1. A felek a 2. cikkben említett rendelkezések értelmezése és alkalmazása tekintetében felmerülő nézeteltérések rendezésére törekszenek, azáltal hogy gyors, igazságos és kölcsönösen elfogadott megoldás elérése érdekében jóhiszeműen konzultációt kezdeményeznek.

2. Az egyik fél a másik félhez intézett írásos kérelem formájában kezdeményez konzultációt, amelynek másolatát megküldi az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságnak, megjelölve az intézkedéseket és a társulási megállapodás alkalmazandónak vélt rendelkezéseit.

3. A konzultációkra a kérelem kézhezvételét követő 40 napon belül sort kell keríteni, és a felek eltérő megállapodása hiányában a konzultációkat a bepanaszolt fél területén kell lefolytatni. A konzultációk a kérelem beérkezésének napjától számított 60 napon belül lezártnak tekintendők, kivéve, ha a felek a folytatásukról döntenek. A konzultációk bizalmasak, különösen a felek által közölt információk és az általuk képviselt álláspontok tekintetében, és nem sértik a felek jogait a további eljárásokban.

4. Sürgős ügyben folytatott – beleértve a romlandó vagy szezonális termékekkel kapcsolatos eseteket is – konzultációra a kérelem beérkezésének napjától számított 15 napon belül kerül sor, a konzultáció a kérelem beérkezésének napjától számított 30 napon belül pedig lezártnak tekintendő.

5. Amennyiben a kérelem címzettje a kézhezvételt követő 10 munkanapon belül nem válaszol a konzultáció kezdeményezésére irányuló kérelemre, vagy amennyiben a konzultációkra nem kerül sor a (3) illetve a (4) bekezdésben megadott időkereteken belül, vagy amennyiben a konzultációkat kölcsönösen elfogadott megoldás elérése nélkül zárták le, a panaszos fél az 5. cikknek megfelelően választottbírói testület létrehozását kérheti.

4. cikk

Közvetítés

1. Amennyiben a konzultáció nem vezet kölcsönösen elfogadott megoldáshoz, a felek kölcsönös megállapodás alapján közvetítőt vehetnek igénybe. A közvetítő útján folytatott egyeztetést írásban kell kérelmezni az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságnál; a kérelemben fel kell tüntetni a konzultációk tárgyát képező intézkedést, valamint az egyeztetés kölcsönösen megállapított tárgyi hatályát. A felek a közvetítésre irányuló kérelmeket jóhiszeműen bírálják el.

2. Amennyiben a felek a közvetítésre irányuló kérelem kézhezvételétől számított öt munkanapon belül nem állapodnak meg a közvetítő személyében, az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság elnöke vagy annak küldötte sorshúzással egy közvetítőt jelöl ki azon személyek közül, akik szerepelnek a 19. cikkben említett névjegyzéken, és nem állampolgárai egyik félnek sem. A közvetítőt a közvetítésre irányuló kérelem kézhezvételét követő 10 munkanapon belül ki kell választani. A közvetítő legkésőbb a kiválasztását követő 30. napon ülést hív össze a felekkel. A közvetítőnek legkésőbb az ülést megelőző 15. napon meg kell kapnia a felek beadványait, és amennyiben szükségesnek ítéli, további információkat kérhet a felektől, illetve szakértőktől vagy technikai tanácsadóktól. Az ily módon kapott információkat ismertetik a felekkel, és észrevételezés céljából eljuttatják hozzájuk. A közvetítő legkésőbb a kiválasztását követő 45. napon ismerteti a véleményét.

3. Véleményében a közvetítő ajánlást fogalmazhat meg arról, hogy a 2. cikk rendelkezéseivel összhangban miképpen rendezhető a vita. A közvetítő véleménye nem kötelező erejű.

4. A felek megállapodhatnak a (2) bekezdésben említett határidők módosításáról. A közvetítő is dönthet úgy, hogy valamelyik fél kérelmére módosítja ezeket a határidőket az érintett fél által tapasztalt különleges nehézségek vagy az ügy összetettsége miatt.

5. A közvetítő bevonásával zajló eljárások bizalmasak, különösen a közvetítő véleménye, a felek által közölt információk és az általuk képviselt álláspontok tekintetében, és nem sértik a felek jogait a további eljárásokban.

6. A felek egyetértésével a közvetítési eljárás folytatódhat a választottbírósági eljárással egyidejűleg.

7. A közvetítő leváltására csak az eljárási szabályzat 18–21. szabályaiban leírt okokból, az ott leírtak szerint kerülhet sor.

III. FEJEZET

VITARENDEZÉSI ELJÁRÁSOK

I. SZAKASZ – VÁLASZTOTTBÍRÓSÁGI ELJÁRÁS

5. cikk

Választottbírósági eljárás kezdeményezése

1. Amennyiben a feleknek a 3. cikkben előírt konzultáció vagy a 4. cikkben előírt közvetítés igénybevételével sem sikerült rendezniük a vitát, a panaszos fél választottbírói testület létrehozását kérheti.

2. A választottbírói testület létrehozására irányuló kérelmet írásban kell benyújtani a bepanaszolt félhez, valamint az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottsághoz. A panaszos fél kérelmében megjelöli a kérdéses intézkedést, és kifejti, hogy az miképpen sérti a 2. cikkben említett rendelkezéseket. A választottbírói testület létrehozását legkésőbb a konzultációra irányuló kérelem kézhezvételét követő 18. hónap utolsó napján kell kezdeményezni, és ez nem sérti a panaszos fél azon jogát, hogy a későbbiek folyamán ugyanebben a kérdésben újabb konzultációkat kezdeményezzen.

6. cikk

A választottbírói testület létrehozása

1. A választottbírói testület három választottbíróból áll.

2. A választottbírói testület létrehozása iránti kérelemnek a bepanaszolt fél általi kézhezvételtől számított 10 napon belül a felek egyeztetést folytatnak a választottbírói testület összetételéről való megállapodás érdekében.

3. Amennyiben a felek a (2) bekezdésben meghatározott időkereten belül nem tudnak megállapodni a testület összetételéről, bármelyik fél felkérheti az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság elnökeit vagy azok megbízottját hogy sorshúzással válassza ki a 19. cikk szerinti névjegyzékből mindhárom tagot, egyet a panaszos fél által javasolt személyek köréből, egyet a bepanaszolt fél által javasolt személyek köréből, egyet pedig azon személyek köréből, akiket a felek választottak ki azzal a céllal, hogy elnökként járjanak el. Amennyiben a felek a választottbírói testület egy vagy több tagjáról megállapodnak, akkor a fennmaradó tagokat ugyanezen eljárás szerint kell megválasztani.

4. A (3) bekezdésben említett kérelem bármelyik fél általi benyújtásától számított öt munkanapon belül az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság elnökei vagy megbízottjuk kiválasztják a választottbírókat.

5. A választottbírói testület létrehozásának időpontja az az időpont, amikor a három választottbírót kiválasztották.

6. A választottbírók leváltására csak az eljárási szabályzat 18–21. szabályaiban leírt okokból, az ott leírtak szerint kerülhet sor.

7. cikk

A testület időközi jelentése

A választottbírói testület legkésőbb a létrehozását követő 120. nappal bezárólag időközi jelentést készít a felek részére, amelyben tájékoztatást nyújt a tényállásról, a vonatkozó rendelkezések alkalmazhatóságáról, valamint a megállapításait és ajánlásait alátámasztó alapvető indokokról. Az időközi jelentés közlésétől számított 15 napon belül a felek bármelyike írásban kérheti a választottbírói testületet, hogy vizsgálja felül a jelentés konkrétan meghatározott szempontjait. A testület végleges döntésének megállapításai között szerepel az időközi felülvizsgálat szakaszában megfogalmazott érvek kifejtése is.

8. cikk

A választottbírói testület döntése

1. A választottbírói testület a létrehozásától számított 150 napon belül értesíti döntéséről a feleket és az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot. Amennyiben a testület megítélése szerint ez a határidő nem teljesíthető, elnöke írásban értesíti a feleket és az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot, megadva a késedelem okát és azt a napot, amikorra a választottbírói testület munkája befejezését tervezi. A döntésről szóló értesítésre semmilyen körülmények között sem kerülhet sor a választottbírói testület létrehozásától számított 180. napnál később.

2. Sürgős – beleértve a romlandó vagy szezonális termékekkel kapcsolatos – ügyekben a választottbírói testület minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy a létrehozásától számított 75 napon belül közölje döntését. Ez semmilyen körülmények között sem tarthat tovább a létrehozásától számított 90 napnál. A választottbírói testület a létrehozásától számított 10 napon belül előzetes döntést hoz arról, hogy sürgősnek tekinti-e az ügyet.

3. A választottbírói testület mindkét fél kérésére a felek által megállapított, 12 hónapot meg nem haladó időtartamra bármikor felfüggeszti munkáját. A testület a megállapított időtartam lejártakor a panaszos fél kérésére folytatja munkáját. Amennyiben a panaszos fél a megállapított felfüggesztési időtartam lejárta előtt nem kérelmezi a választottbírói testület munkájának folytatását, az eljárás lezárul. A választottbírói testület munkájának felfüggesztése vagy lezárása nem sérti a felek jogait az ugyanezen témáról folyó más eljárásokban.

II. SZAKASZ – A DÖNTÉSNEK VALÓ MEGFELELÉS

9. cikk

A választottbírói testület döntésének való megfelelés

A felek megtesznek minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy megfeleljenek a választottbírói testület döntésének, és arra törekednek, hogy megegyezzenek a döntésnek való megfeleléshez szükséges határidőről.

10. cikk

A döntésnek való megfeleléshez szükséges ésszerű határidő

1. Legkésőbb a választottbírói testület döntésének a felekkel történő közlését követő 30. napon a bepanaszolt fél értesíti a panaszos felet és az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot arról, hogy, amennyiben az azonnali megfelelés nem lehetséges, mennyi időre lesz szüksége a döntésnek való megfeleléshez (ésszerű határidő).

2. Amennyiben a felek nem egyeznek meg a választottbírói testület döntésének való megfeleléshez szükséges ésszerű határidőről, a panaszos fél az (1) bekezdés szerinti értesítésnek a bepanaszolt fél általi kézhezvételétől számított 20 napon belül írásban felkéri a választottbírói testületet az ésszerű határidő meghatározására. A kérelemről egyidejűleg tájékoztatni kell a másik felet, valamint az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot. A választott bírói testület a kérelem benyújtásától számított 30 napon belül értesíti döntéséről a feleket és az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot.

3. Az ésszerű határidő a felek kölcsönös megállapodása alapján meghosszabbítható.

11. cikk

A választottbírói testület döntésének való megfelelés érdekében tett intézkedések felülvizsgálata

1. Az ésszerű határidő lejárta előtt a bepanaszolt fél értesíti a másik felet és az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot azokról az intézkedésekről, amelyeket a választottbírói testület döntésének való megfelelés érdekében hozott.

2. Abban az esetben, ha a felek között nézeteltérés támad az (1) bekezdés szerint bejelentett valamelyik intézkedés hatályosságával vagy következetességével, illetve a 2. cikkben említett rendelkezéseknek való megfelelőségével kapcsolatban, a panaszos fél írásban kikérheti a választottbírói testület döntését a kérdésben. A kérelemben meg kell jelölni a kérdéses intézkedéseket, és ki kell fejteni, hogy ezek az intézkedések mennyiben nem felelnek meg a 2. cikk rendelkezéseinek. A választottbírói testület a kérelem benyújtásának időpontjától számított 90 napon belül közli döntését. Sürgős esetekben – beleértve a romlandó vagy szezonális termékekkel kapcsolatos eseteket is – a választottbírói testület a kérelem benyújtásának időpontjától számított 45 napon belül közli döntését.

12. cikk

Ideiglenes jogorvoslat a döntésnek való nem megfelelés esetén

1. Ha a bepanaszolt fél az ésszerű határidő lejárta előtt nem jelenti be azokat az intézkedéseket, amelyeket a választottbírói testület döntésének való megfelelés céljából tett, illetve ha a választottbírói testület úgy határoz, hogy a 11. cikk (1) bekezdése szerint bejelentett intézkedés nem felel meg az adott fél 2. cikk szerinti kötelezettségeinek, akkor a bepanaszolt fél a panaszos fél felszólítására köteles ideiglenes kártalanításra irányuló ajánlatot tenni. A panaszos fél az ésszerű határidő lejárta előtt is kérhet ilyen ajánlatot.

2. Amennyiben az ésszerű határidő lejártát vagy a választottbírói testület 11. cikk szerinti azon döntését követő 30 napon belül nem sikerült megállapodni a kártalanításról, amelynek értelmében a meghozott intézkedés nem felel meg a 2. cikkben említett rendelkezéseknek, a panaszos fél a másik fél és az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság értesítését követően felfüggesztheti a 2. cikkben említett rendelkezésekből fakadó kötelezettségeket olyan mértékben, amely megfelel az előnyök jogsértés okozta hatálytalanítása vagy gyengítése szintjének. Ilyen intézkedések elfogadásakor a panaszos félnek figyelembe kell vennie az intézkedéseknek a bepanaszolt fél gazdaságára kifejtett hatását. A panaszos fél az értesítésnek a bepanaszolt fél általi kézhezvételétől számított 10 munkanap elteltével kezdheti meg a felfüggesztés alkalmazását, kivéve, ha a bepanaszolt fél a (3) bekezdés szerint választottbírósági eljárást kérelmezett.

3. Amennyiben a bepanaszolt fél úgy ítéli meg, hogy a felfüggesztés szintje nem egyenlő az előnynek a jogsértés által okozott hatálytalanításával vagy gyengítésével, írásban kikérheti a választottbírói testület döntését. A kérelemről a (2) bekezdésben említett 10 munkanapos határidő lejárta előtt tájékoztatni kell a másik felet, valamint az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot. A választottbírói testület – indokolt esetben szakértők véleményének kikérést követően – a kérelem benyújtását követő 30 napon belül közli a felekkel és a kereskedelmi ügyekért felelős intézményi szervvel a kötelezettségek felfüggesztésének szintjére vonatkozó döntését. A választottbírói testület döntésének közléséig a kötelezettségek nem függeszthetők fel, és a felfüggesztésnek meg kell felelnie a választottbírói testület döntésének.

4. A kötelezettségek felfüggesztése ideiglenes, és csak addig alkalmazandó, amíg azokat az intézkedéseket, amelyekről megállapították, hogy nem felelnek meg a 2. cikkben említett rendelkezéseknek, a 13. cikk szerint vissza nem vonják vagy nem módosítják úgy, hogy azok összeegyeztethetők legyenek ezekkel a rendelkezésekkel, vagy amíg a felek meg nem állapodnak a vita rendezéséről.

13. cikk

A döntésnek való megfelelés érdekében tett intézkedések felülvizsgálata a kötelezettségek felfüggesztése után

1. A bepanaszolt fél értesíti a másik felet és az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot bármely olyan intézkedésről, amelyet a választottbírói testület döntésének való megfelelés céljából tett, illetve a panaszos fél által alkalmazott kötelezettségek felfüggesztésének megszüntetése iránti kérelméről.

2. Amennyiben a felek az értesítés kézhezvételétől számított 30 napon belül nem állapodnak meg a bejelentett intézkedéseknek és a 2. cikkben említett rendelkezések összeegyeztethetőségéről, a panaszos fél írásban felkéri a választottbírói testületet, hogy hozzon döntést az ügyben. A kérelemről egyidejűleg tájékoztatni kell a másik felet, valamint az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot. A választottbírói testület a kérelem benyújtásától számított 45 napon belül értesíti döntéséről a feleket és az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot. Amennyiben a választottbírói testület úgy határoz, hogy a megfelelés érdekében tett intézkedések valamelyike megfelel a 2. cikkben említett rendelkezéseknek, a kötelezettségek felfüggesztése megszűnik.

III. SZAKASZ – KÖZÖS RENDELKEZÉSEK

14. cikk

Kölcsönösen elfogadott megoldás

A felek bármikor kölcsönösen elfogadott megoldásra juthatnak ezen jegyzőkönyv hatálya alá tartozó vitájukban. A felek minden ilyen megoldásról értesítik az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságot. A kölcsönösen elfogadott megoldásról való értesítést követően a testület befejezi munkáját, és az eljárás lezárul.

15. cikk

Eljárási szabályzat

1. Az e jegyzőkönyv III. fejezete szerinti vitarendezési eljárásokra a jegyzőkönyvhöz csatolt eljárási szabályzat az irányadó.

2. A felek eltérő megállapodása hiányában a választottbírói testület ülései az eljárási szabályzatban megállapítottak szerint nyilvánosak.

16. cikk

Információk és technikai tanácsadás

1. A választottbírói testület saját kezdeményezésére vagy az egyik fél felkérésére az eljárás szempontjából megfelelőnek ítélt információkat szerezhet be. A választottbírói testület jogosult megfelelő szakértői véleményt kérni. A szakértők kiválasztása előtt a választottbírói testület konzultál a felekkel. Az ily módon kapott információkat ismertetik a felekkel, és észrevételezés céljából eljuttatják hozzájuk.

2. A felek területén nyilvántartott személyek az eljárási szabályokkal összhangban önzetlen tanácsadói (amicus curiae) beadványokat küldhetnek a választottbírói testületeknek.

17. cikk

Értelmezési szabályok

A választottbírói testület a 2. cikkben említett rendelkezéseket a nemzetközi közjog szokásos szabályai szerint értelmezi, a szerződések jogáról szóló bécsi egyezmény rendelkezéseit is beleértve. A választottbírói testület döntései nem bővíthetik, illetve nem korlátozhatják a 2. cikkben említett rendelkezésekben előírt jogokat és kötelezettségeket.

18. cikk

A választottbírói testület határozatai és döntései

1. A választottbírói testület minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy konszenzussal döntsön. Mindazonáltal amennyiben egy döntés nem hozható meg konszenzussal, az ügyet többségi szavazással kell eldönteni. A választottbírók eltérő véleményeit ugyanakkor semmiképpen sem teszik közzé.

2. A választottbírói testület minden döntése kötelező a felekre nézve, és a döntésből eredően semmilyen természetes vagy jogi személyre vonatkozó jog vagy kötelezettség nem keletkezhet. A döntés rögzíti a megállapított tényállást, e társulási megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazhatóságát, valamint a testület megállapításait és következtetéseit alátámasztó alapvető indokokat. Az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottságnak a döntést teljes egészében nyilvánosan elérhetővé kell tennie, kivéve ha üzleti titok bizalmasságának megőrzése érdekében másképp nem dönt.

IV. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

19. cikk

A választottbírók névjegyzékei

1. Az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság legkésőbb e jegyzőkönyv hatályba lépésétől számított hatodik hónap utolsó napjával bezárólag összeállít egy legalább 15 nevet tartalmazó jegyzéket olyan személyekről, akik készek és alkalmasak arra, hogy választottbíróként tevékenykedjenek. A felek mindegyike legalább öt személyt javasol választott bírónak. A két fél kiválaszt öt olyan személyt is, aki nem állampolgára egyik félnek sem, és aki a választottbírói testület elnökeként jár el. Az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság gondoskodik róla, hogy a névjegyzék folyamatosan naprakész legyen.

2. A választottbírók speciális jogi és nemzetközi kereskedelmi ismeretekkel vagy tapasztalatokkal rendelkeznek. A választottbírók függetlenek, egyéni minőségükben járnak el, és nem fogadnak el utasításokat semmilyen szervezettől vagy kormánytól, illetve nem állnak kapcsolatban egyik fél kormányával sem, továbbá megfelelnek a jegyzőkönyv mellékletét képező magatartási kódexnek.

3. Az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság készíthet egy legalább 15 nevet tartalmazó másik jegyzéket is olyan személyekről, akik a társulási megállapodásban szabályozott egyes ügyekben ágazati szakértelemmel rendelkeznek. Amennyiben a 6. cikk (2) bekezdésének kiválasztási eljárását alkalmazzák, az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság elnökei mindkét fél egyetértése esetén használhatják ezt az ágazati névjegyzéket.

20. cikk

Kapcsolat a WTO-kötelezettségekkel

1. E jegyzőkönyv vitarendezési rendelkezéseinek alkalmazása nem sérti a WTO keretében tett intézkedéseket, beleértve a vitarendezési intézkedéseket is.

2. Ugyanakkor ha egy fél egy bizonyos intézkedéssel kapcsolatosan e jegyzőkönyv vagy a WTO-egyezmény szerint jogvita rendezésére irányuló eljárást kezdeményezett, e fél ugyanazzal az üggyel kapcsolatosan a másik fórumon nem kezdeményezhet eljárást mindaddig, amíg az első eljárás le nem zárult. A felek továbbá nem fordulhatnak mind a két fórumon jogorvoslatért egy olyan kötelezettség megszegésével kapcsolatban, amely a társulási megállapodás és a WTO-egyezmény szerint azonos megítélés alá esik. Ilyen esetben a vitarendezési eljárás kezdeményezését követően a fél a másik megállapodás szerinti ugyanazon kötelezettség megszegésével kapcsolatban nem kérhet jogorvoslatot a másik fórumon, kivéve, ha a kiválasztott fórum eljárási vagy jogszolgáltatási okokból nem tud a kötelezettséggel kapcsolatos jogorvoslati kérelemről állást foglalni.

3. A (2) bekezdés alkalmazásában

- egy vita rendezésére irányuló, a WTO-egyezmény szerinti eljárást abban az időpontban kell kezdeményezettnek tekinteni, amikor az egyik fél a WTO-egyezményben foglalt, a vitarendezés szabályairól és eljárásairól szóló egyetértési megállapodás 6. cikke alapján választottbírói testület létrehozását kérelmezte, és akkor kell lezártnak tekinteni, amikor a vitarendezési testület elfogadja a választottbírói testület és adott esetben a fellebbviteli testület jelentését a vitarendezésről szóló egyetértési megállapodás 16. cikke és 17. cikkének (14) bekezdése szerint;

- egy vita rendezésre irányuló, e jegyzőkönyv szerinti eljárást abban az időpontban kell kezdeményezettnek tekinteni, amikor az egyik fél az 5. cikk (1) bekezdése alapján választottbírói testület létrehozását kérelmezte, és akkor kell lezártnak tekinteni, amikor a választottbírói testület közli döntését a felekkel, valamint az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottsággal a 8. cikk szerint.

4. E jegyzőkönyv nem akadályozza meg a feleket abban, hogy a kötelezettségeknek a WTO vitarendezési testülete által jóváhagyott felfüggesztését végrehajtsa. Nem lehet a WTO-megállapodásra hivatkozni annak érdekében, hogy valamelyik felet megakadályozzák a kötelezettségek e jegyzőkönyv szerinti felfüggesztésében.

21. cikk

Határidők

1. Eltérő rendelkezés hiányában az e jegyzőkönyvben meghatározott valamennyi határidőt – köztük a választottbírósági testületek döntéseinek közlésére meghatározott határidőket is – naptári napban kell számolni, az azon intézkedés vagy tény napját követő naptól kezdve, amelyre vonatkoznak.

2. Az e jegyzőkönyvben említett valamennyi határidő a felek kölcsönös egyetértésével módosítható. A felek a határidők hosszabbítására irányuló, a jegyzőkönyv eljárásainak való megfelelés vonatkozásában felmerült nehézségekre való hivatkozással indokolt kérelmeket jóhiszeműen bírálják el. Valamely fél kérésére, a felek eltérő fejlettségi szintjére való tekintettel a választottbírói testület módosíthatja az eljárásban alkalmazandó határidőket.

22. cikk

A jegyzőkönyv felülvizsgálata és módosítása

1. A jegyzőkönyv és mellékleteinek hatálybalépését követően a társulási tanács bármikor felülvizsgálhatja ezek végrehajtását, és dönthet folytatásukról, módosításukról vagy lezárásukról.

2. A felülvizsgálatkor a társulási tanács megvizsgálja egy fellebbviteli testület létrehozásának lehetőségét, amely számos euromediterrán megállapodás része.

3. A társulási tanács dönthet e jegyzőkönyv és mellékleteinek módosításáról.

23. cikk

Hatálybalépés

Ezt a jegyzőkönyvet a felek saját eljárásaik szerint jóváhagyják. Ez a jegyzőkönyv az attól a naptól számított második hónap első napján lép hatályba, amely napon a felek értesítést küldenek egymásnak arról, hogy az ebben a cikkben említett eljárásokat befejezték.

Kelt ….. -ban/-ben, a 2010. év ….. havának ….. napján, angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, illetve arab nyelven, amelyek mindegyike egyaránt hiteles.

az Európai Unió részéről a Jordán Hásimita Királyság részéről

[…] […]

MELLÉKLETEK

I. MELLÉKLET: ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT A VÁLASZTOTTBÍRÓSÁGI ELJÁRÁSHOZ

II. MELLÉKLET: MAGATARTÁSI KÓDEX A VÁLASZTOTTBÍRÓI TESTÜLET TAGJAI ÉS A KÖZVETÍTŐK RÉSZÉRE

I. MELLÉKLET

ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT

A VÁLASZTOTTBÍRÓSÁGI ELJÁRÁSHOZ

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. A jegyzőkönyvben és e szabályok alkalmazásában:

„tanácsadó”: az a személy, aki valamelyik fél felkérésére tanácsot ad, vagy e felet segíti a választottbírósági eljárással kapcsolatban;

„panaszos fél”: bármelyik fél, amely a jegyzőkönyv 5. cikke szerint választottbírói testület létrehozását kéri;

„bepanaszolt fél”: az a fél, amelyre vonatkozóan a jegyzőkönyv 2. cikkében említett rendelkezések megsértését állítják;

„választottbírói testület”: e jegyzőkönyv 6. cikke szerint létrehozott testület;

„fél képviselője”: a felek valamelyikének kormányzati szerve, ügynöksége vagy egyéb állami szervezeti egysége által kinevezett alkalmazott vagy más személy;

„nap”: eltérő rendelkezés hiányában naptári napot kell érteni alatta.

2. Eltérő megállapodás hiányában a bepanaszolt fél köteles gondoskodni a vitarendezési eljárás logisztikai lebonyolításáról, különösen pedig a meghallgatások megszervezéséről. Az Európai Unió viseli viszont a konzultációkkal, a közvetítéssel és a választottbírósági eljárással kapcsolatban felmerülő összes szervezési költséget, kivéve a közvetítők és a választott bírók javadalmazását és költségeit, mely tételeket a felek közösen viselik.

ÉRTESÍTÉSEK

3. A felek és a választottbírói testület minden kérelmet, értesítést, írásos beadványt vagy egyéb dokumentumot e-mailben továbbítanak, emellett pedig másolatban ugyanazon a napon telefaxon, ajánlott levélben, futárral, tértivevényesen vagy egyéb olyan távközlési eszközzel is továbbítják a dokumentumokat, amely rögzíti az elküldés tényét. Az ellenkező bizonyításáig az e-mail az elküldésének napján kézbesítettnek tekintendő.

4. Írásbeli beadványaikról a felek elektronikus másolatot küldenek a másik fél, továbbá valamennyi választottbíró számára. A dokumentumról papírmásolatot is biztosítani kell.

5. Minden értesítést a Jordán Külügyminisztériumhoz, illetőleg az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságához kell címezni.

6. A választottbírósági eljáráshoz kapcsolódó bármilyen kérelem, értesítés, írásbeli beadvány vagy egyéb dokumentum kisebb, elírásból származó hibái egy új, a módosításokat világosan feltüntető dokumentummal orvosolhatók.

7. Amennyiben valamely dokumentum kézbesítési határidejének utolsó napja Jordánia vagy az Unió valamely hivatalos munkaszüneti napjára vagy pihenőnapra esik, a dokumentum a következő munkanapon is kézbesíthető. A felek minden év decemberének első hétfőjén listát adnak át a másik félnek, amely a következő év hivatalos munkaszüneti napjait és pihenőnapjait tartalmazza. Semmilyen dokumentum, értesítés vagy kérelem nem tekinthető kézbesítettnek hivatalos munkaszüneti napon vagy pihenőnapon.

8. A vitatott rendelkezés tárgyától függően az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottsághoz címzett, e jegyzőkönyvvel összhangban eljuttatott kérelmeket és értesítéseket másolatban el kell juttatni a társulási megállapodás alapján létrehozott többi érintett albizottsághoz is.

A VÁLASZTOTTBÍRÓSÁGI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA

9. a) Amennyiben a jegyzőkönyv 6. cikke vagy ezen eljárási szabályzat 19., 20. vagy 49. szabálya alapján a választottbírói testület tagjait sorshúzással választják ki, mindkét fél képviselőjének jelen kell lennie a sorshúzásnál.b) A felek eltérő megállapodása hiányában a felek a testület létrehozását követő hét munkanapon belül találkoznak a választottbírói testülettel, hogy döntsenek a felek vagy a választottbírói testület által szükségesnek talált kérdésekben, beleértve a választottbíróknak fizetendő javadalmazást és egyéb költségeket is, amelyek a WTO normái szerint alakulnak. A választottbírói testület tagjai és a felek képviselői ezen az ülésen telefonon vagy videokonferencián keresztül is bekapcsolódhatnak a megbeszélésekbe.

10. a) Amennyiben a felek a választottbírók kiválasztását követő öt munkanapon belül nem jutnak ettől eltérő megállapodásra, akkor a választottbírói testület hatásköre a következőkre terjed ki:

„a társulási megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek figyelembevételével megvizsgálja a választottbírói testület létrehozására irányuló kérelemben említett ügyet, döntést hoz a kérdéses intézkedésnek a jegyzőkönyv 2. cikkében említett rendelkezésekkel való összeegyeztethetőségéről, és a vitarendezésről szóló jegyzőkönyv 8. cikkével összhangban döntést hoz.”

b) A felek a megállapodásukat követő három munkanapon belül értesítik a választottbírói testületet az elfogadott feladatmeghatározásról.

AZ ELJÁRÁST MEGINDÍTÓ BEADVÁNYOK

11. A panaszos fél legkésőbb a választottbírói testület létrehozását követő 20. napon benyújtja az eljárást megindító keresetét. A bepanaszolt fél legkésőbb a megindító kereset kézhezvételét követő 20. napon írásban előterjeszti viszontkeresetét.

A VÁLASZTOTTBÍRÓI TESTÜLETEK MŰKÖDÉSE

12. Az üléseket a választottbírói testület elnöke vezeti. A választottbírói testület felhatalmazhatja az elnököt arra, hogy igazgatási vagy eljárási döntéseket hozzon.

13. Amennyiben a jegyzőkönyv másként nem rendelkezik, a választottbírói testület tevékenységét bármilyen eszközön keresztül folytathatja, beleértve a telefont, telefaxot vagy számítógépes kapcsolatot is.

14. A választottbírói testület döntéshozatalában kizárólag választottbírók vehetnek részt, a választottbírói testület azonban engedélyezheti a választottbírók asszisztenseinek jelenlétét a döntéshozatalnál.

15. Valamennyi döntés megfogalmazása a választottbírói testület kizárólagos hatásköre, amely nem ruházható át.

16. A jegyzőkönyv és mellékleteinek rendelkezései által nem szabályozott eljárási kérdés felmerülése esetén a választottbírói testület a felekkel folytatott konzultációt követően megfelelő, az említett rendelkezésekkel összeegyeztethető eljárást fogadhat el.

17. Amennyiben a választottbírói testület megítélése szerint az eljárásban alkalmazandó valamely határidő módosítása, illetve bármely más eljárási vagy adminisztratív kiigazítás szükséges, írásban értesíti a feleket a módosítás vagy kiigazítás okairól és a szükséges határidőről vagy kiigazításról. A választottbírói testület ilyen módosításról vagy kiigazításról a felekkel folytatott konzultációt követően dönthet. A jegyzőkönyv 8. cikkének (2) bekezdésében megállapított határidők nem módosíthatók.

HELYETTESÍTÉS

18. Amennyiben egy választottbíró az eljárásban nem tud részt venni, visszalép vagy leváltották, a 6. cikk (3) bekezdésével összhangban új választottbírót kell választani a helyébe.

19. Ha valamely fél úgy ítéli meg, hogy egy választottbíró nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, és emiatt le kell váltani, a magatartási kódexnek a választott bíró általi lényegi megsértését vélelmező fél a vélelmet alátámasztó körülmények megismerésétől számított 15 napon belül értesíti a másik felet.

Ha a felek valamelyike úgy ítéli meg, hogy valamely, nem az elnöki tisztséget betöltő választottbíró nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, akkor a felek konzultálnak, és amennyiben sikerül megállapodniuk, a kérdéses választottbíró helyébe a jegyzőkönyv 6. cikkének (3) bekezdésében leírt eljárásnak megfelelően kiválasztott választottbíró lép.

Ha a felek a választottbíró leváltásának szükségességében nem tudnak megállapodni, a felek bármelyike kérheti az ügynek a választottbírói testület elnöke elé való terjesztését, akinek a döntése végleges.

Ha az elnök megállapítja egy választottbíróról, hogy nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, az elnök sorshúzással új választottbírót választ a jegyzőkönyv 19. cikkének (1) bekezdésében említett személyek csoportjából, amelynek az eredetileg kiválasztott választottbíró is tagja volt. Ha az eredeti választottbírót a felek a jegyzőkönyv 6. cikkének (2) bekezdése szerint választották ki, a helyébe lépő választottbírót sorshúzással választják ki azon személyek közül, akiket a panaszos fél és a bepanaszolt fél a jegyzőkönyv 19. cikkének (1) bekezdése szerint javasolt. Az új választottbírót a kérelemnek az elnökhöz a választottbírói testület általi benyújtását követő öt munkanapon belül választják ki.

20. Ha a felek valamelyike úgy ítéli meg, hogy a választottbírói testület elnöke nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, akkor a felek konzultálnak, és amennyiben sikerül megállapodniuk, az elnök helyébe a jegyzőkönyv 6. cikkének (3) bekezdésében leírt eljárásnak megfelelően kiválasztott elnök lép.

Ha a felek az elnök leváltásának szükségességében nem tudnak megállapodni, a felek bármelyike kérheti az ügynek a jegyzőkönyv 19. cikkének (1) bekezdése alapján az elnöki tisztség betöltésére kiválasztott személyek csoportjának valamely tagja elé terjesztését. Nevét az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság elnökei sorshúzással választják ki. E személynek az elnök leváltásának szükségességéről hozott döntése végleges.

Ha e személy megállapítja az eredetileg megválasztott elnökről, hogy nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, sorshúzással új választottbírót választ a jegyzőkönyv 19. cikkének (1) bekezdésében említett személyek csoportjából, amely az elnöki tisztség betöltésére kiválasztott személyeket tartalmazza. Az új elnököt az e bekezdésben említett kérelem benyújtását követő öt munkanapon belül választják ki.

21. A választottbírói testület eljárásait fel kell függeszteni a 18–20. szabályban leírt eljárások végrehajtásának időtartamára.

Ha valamely fél úgy ítéli meg, hogy egy választottbíró nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, és emiatt le kell váltani, a magatartási kódexnek a választott bíró általi lényegi megsértését vélelmező fél a vélelmet alátámasztó körülmények megismerésétől számított 15 napon belül értesíti a másik felet.

MEGHALLGATÁSOK

22. Az elnök – a felekkel és a választottbírói testülettel egyeztetve – kitűzi a meghallgatás napját és időpontját, és azt írásban megerősíti a felek részére. Ezt az információt, amennyiben a meghallgatás nyilvános, az eljárás logisztikai szervezéséért felelős fél nyilvánosan közzéteszi. Amennyiben a felek nem tiltakoznak, a választottbírói testület dönthet a meghallgatás mellőzéséről is.

23. A felek eltérő megállapodása hiányában a meghallgatást Brüsszelben tartják, ha Jordánia a panaszos fél, és Ammánban, ha az Unió a panaszos fél.

24. A választottbírói testület csak kivételes körülmények között hívhat össze még egy további meghallgatást. Nem hívható össze további tárgyalás a jegyzőkönyv 10. cikkének (2) bekezdése, 11. cikkének (2) bekezdése, 12. cikkének (3) bekezdése és 13 cikkének (2) bekezdése szerinti eljárásokban.

25. A választottbírók mindegyikének az összes meghallgatáson végig jelen kell lennie.

26. A következő személyek jelen lehetnek a tárgyaláson, függetlenül attól, hogy az eljárás nyilvános-e:

a) a felek képviselői;

b) a felek tanácsadói;

c) adminisztratív személyzet, tolmácsok, fordítók és bírósági jelentéstevők; valamint

d) a választottbírók asszisztensei.

A választottbírói testülethez történő felszólalás joga kizárólag a felek képviselőit és tanácsadóit illeti meg.

27. A meghallgatás időpontja előtti ötödik munkanappal bezárólag valamennyi fél köteles benyújtani a választottbírói testülethez azon személyek névsorát, akik a meghallgatáson az érintett fél nevében szóban fogják előterjeszteni és kifejteni álláspontjukat, valamint akik egyéb képviselőként vagy tanácsadóként a meghallgatáson jelen lesznek.

28. A felek eltérő megállapodása hiányában a választottbírói testület tárgyalása nyilvános. Ha a felek döntése alapján a meghallgatás nem nyilvános, a tárgyalás egy része akkor is lehet nyilvános, feltéve, hogy a választottbírói testület a felek kérelme alapján így dönt. A választottbírói testület azonban köteles zárt meghallgatást tartani, ha a felek beadványai és az érvelések bizalmas üzleti információt tartalmaznak.

29. A választottbírói testület az alábbi rend szerint vezeti le a meghallgatást:

Előterjesztés

a) a panaszos fél előterjesztése;

b) a bepanaszolt fél előterjesztése

Viszontválasz

a) a panaszos fél előterjesztése;

b) a bepanaszolt fél viszontválasza.

30. A választottbírói testület a meghallgatás során bármikor kérdéseket intézhet bármelyik félhez.

31. A választottbírói testület gondoskodik arról, hogy valamennyi meghallgatásról jegyzőkönyv készüljön, és azokat a lehető leghamarabb kézbesítsék a felek számára.

32. A meghallgatást követő 10 munkanapon belül bármely fél kiegészítő írásos beadványt tehet bármilyen olyan kérdéssel kapcsolatban, amely a meghallgatás során felmerült.

ÍRÁSBELI KÉRDÉSEK

33. A választottbírói testület az eljárás során írásban bármikor kérdést intézhet bármelyik vagy mindkét félhez. A választottbírói testület által feltett valamennyi kérdésről mindkét fél másolatot kap.

34. A felek kötelesek a választottbírói testület által feltett kérdésre adott írásbeli válaszát másolatban a másik fél számára is megküldeni. Mindkét fél számára biztosítani kell a lehetőséget, hogy a másik fél válaszának kézbesítésétől számított öt napon belül írásbeli észrevételeket tehessen azzal kapcsolatban.

TITOKTARTÁS

35. A felek fenntartják a választottbírói testület előtt zajló meghallgatások titkosságát, amikor azokra a 28. szabállyal összhangban zárt ülés keretében kerül sor. Mindkét fél köteles titokban tartani azokat az információkat, amelyeket a másik fél a választottbírói testület elé terjeszt, és bizalmas információként jelölt meg. Ha valamelyik fél írásbeli beadványának bizalmas változatát terjeszti be a választottbírói testület elé, a másik fél kérésére köteles legkésőbb a bizalmas beadvány benyújtásától vagy a másik fél kérelmétől (amelyik később történt) számított legfeljebb 15. napon a beadványban foglalt információknak egy olyan nem bizalmas összefoglalását is benyújtani, amelyet nyilvánosságra lehet hozni. E szabályzat semmilyen formában sem gátolja a feleket abban, hogy saját álláspontjaikra vonatkozó nyilatkozataikat nyilvánosságra hozzák.

EX PARTE KAPCSOLATFELVÉTEL

36. A választottbírói testület nem ülésezhet vagy léphet kapcsolatba egyik féllel sem a másik fél távollétében.

37. A választottbírói testület egyik tagja sem vitathatja meg az eljárás tárgyának valamely részletét a felek egyikével vagy mindkettővel a többi választottbíró távollétében.

AMICUS CURIAE ELŐTERJESZTÉSEK

38. Amennyiben a felek a választottbírói testület létrehozásától számított öt napon belül másként nem állapodnak meg, a választottbírói testület részére, önálló kezdeményezésre, kívülállók is adhatnak be beadványokat, amennyiben azt a választottbírói tanács megalakítását követő 10 napon belül teszik, és megfogalmazásuk tömör, valamennyi mellékletükkel együtt sem haladják meg a 15 gépelt oldalt, valamint közvetlenül kapcsolódnak a választottbírói testület által tárgyalt ténybeli kérdéshez.

39. A beadvány tartalmazza az azt benyújtó természetes vagy jogi személy leírását, amely többek között tartalmazza tevékenységét, finanszírozásának forrását, és meghatározza a választottbírósági eljáráshoz fűződő érdekének jellegét. A beadványt a felek által ezen eljárási szabályzat 42. és 43. szabályával összhangban kiválasztott nyelven kell megírni.

40. A választottbírói testület döntésében felsorolja a hozzá beérkezett összes olyan beadványt, amely megfelel a fenti szabályoknak. A választottbírói testület döntésében nem köteles kitérni az ilyen beadványokban foglalt érvelésekre. A választottbírói testület a hozzá e szabályok szerint benyújtott valamennyi beadványt észrevételezés végett megküldi a felek részére.

SÜRGŐS ESETEK

41. Az e jegyzőkönyvben említett sürgősség fennállása esetén a felekkel folytatott konzultációt követően a választottbírói testület az e szabályzatban említett határidőket szükségszerűen kiigazítja, és erről a feleket értesíti.

FORDÍTÁS ÉS TOLMÁCSOLÁS

42. A jegyzőkönyv 6. cikkének (2) bekezdésében említett konzultációk folyamán és legkésőbb ezen eljárási szabályzat 9. szabályának b) pontjában említett ülésig a felek megegyeznek a választottbírói testület előtt folyó eljárás közös munkanyelvében.

43. Ha a felek nem jutnak megállapodásra a közös munkanyelvet illetően, a felek gondoskodnak írásbeli beadványainak a másik fél által megjelölt nyelvre történő lefordításáról, továbbá viselik e fordítás költségeit.

44. A bepanaszolt fél intézkedik szóbeli beadványának a felek által kiválasztott nyelvekre történő tolmácsolásáról.

45. A választottbírói testület döntését a felek által választott nyelven vagy nyelveken hozza meg.

46. Bármelyik fél tehet észrevételeket az ezen szabályzattal összhangban készült dokumentumok fordításával kapcsolatban.

A HATÁRIDŐK SZÁMÍTÁSA

47. Amennyiben ezen eljárási szabályzat 7. szabályának alkalmazása folytán valamelyik félhez egy dokumentum más napon érkezik meg, mint a másik félhez, az e dokumentum kézhezvételétől számított minden határidő a hivatkozott dokumentum legkésőbbi kézhezvételének napjától számítandó.

EGYÉB ELJÁRÁSOK

48. Ezen eljárási szabályzat alkalmazandó a jegyzőkönyv 10. cikkének (2) bekezdése, 11. cikkének (2) bekezdése, 12. cikkének (3) bekezdése és 13. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárásokban is. Ugyanakkor az eljárási szabályzatban megállapított határidőket az említett egyéb eljárásokra vonatkozóan ki kell igazítani a választottbírói testület döntésének meghozatalára vonatkozó különleges határidőknek megfelelően.

49. Ha az eredetileg létrehozott választottbírói testület vagy egyes tagjai nem tudnak újból összeülni a jegyzőkönyv 10. cikkének (2) bekezdése, 11. cikkének (2) bekezdése, 12. cikkének (3) bekezdése vagy 13. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárások lefolytatásához, a jegyzőkönyv 6. cikkében leírt eljárást kell alkalmazni. A döntés kihirdetésének határideje 15 nappal meghosszabbodik.

II. MELLÉKLET

MAGATARTÁSI KÓDEX A VÁLASZTOTTBÍRÓI TESTÜLET TAGJAI ÉS A KÖZVETÍTŐK RÉSZÉRE

Fogalommeghatározások

1. E magatartási kódex alkalmazásában:

a) „tag” vagy „választottbíró”: a megállapodás 6. cikke szerint joghatályosan létrehozott választottbírói testület tagja;

b) „közvetítő”: a megállapodás 4. cikkének megfelelően közvetítést folytató személy;

c) „jelölt”: olyan természetes személy, akinek neve a jegyzőkönyv 19. cikkében említett választottbírói névjegyzéken szerepel, és akinek a jegyzőkönyv 6. cikke szerinti választottbírói testület tagjává történő kinevezése megfontolás alatt van;

d) „asszisztens”: olyan személy, aki valamely tag kinevezésének feltételei szerint a tag részére eljár, kutat vagy segítséget nyújt;

e) „eljárás”: eltérő meghatározás hiányában a választottbírói testület által e jegyzőkönyv szerint lefolytatott eljárás;

f) „személyzet”: egy tag tekintetében azok a személyek, akik az asszisztensen kívül a tag irányítása és ellenőrzése alá tartoznak.

Az eljáró személyek felelőssége

2. Valamennyi jelölt és tag elkerül minden szabálytalanságot és a szabálytalanság látszatát, független és pártatlan, elkerüli a közvetlen és közvetett összeférhetetlenséget, és példamutató magatartási normákat követ, hogy a vitarendezési mechanizmus egységessége és pártatlansága ne sérüljön. A korábbi tagok kötelesek eleget tenni az e magatartási kódex 15., 16., 17., és 18. bekezdésében leírt kötelezettségeknek.

Tájékoztatási kötelezettség

3. A jegyzőkönyv szerinti választottbírói testület tagjává történő megválasztásának megerősítése előtt a jelölt köteles felfedni minden érdeket, kapcsolatot vagy egyéb kérdést, amely befolyásolhatja függetlenségét vagy pártatlanságát, vagy amely ésszerű indokok alapján szabálytalanság vagy elfogultság látszatát keltheti az eljárásban. E célból a jelölt köteles minden ésszerűen elvárható erőfeszítést megtenni azért, hogy az ilyen érdekeket, kapcsolatokat és kérdéseket megismerje.

4. A jelölt vagy tag csak az e magatartási kódex tényleges vagy potenciális megsértésével kapcsolatos információt köteles az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság számára bejelenteni a felek által történő megítélés végett.

5. A tag megválasztását követően is köteles minden ésszerűen elvárható erőfeszítést megtenni azért, hogy megismerjen e magatartási kódex 3. bekezdésben említett minden érdeket, kapcsolatot vagy kérdést, és azokat felfedje. A tájékoztatási kötelezettség folyamatosan fennáll, és kötelezi a tagot arra, hogy az eljárás bármelyik szakaszában felfedjen minden ilyen érdeket, kapcsolatot vagy kérdést. A tag a hivatkozott érdekeket, kapcsolatokat vagy kérdéseket az ipari, kereskedelmi, szolgáltatási és beruházásfejlesztési ügyekért felelős albizottság írásos tájékoztatásával fedi fel, lehetővé téve ezzel, hogy a felek megítélhessék az adott kérdést.

A tagok kötelezettségei

6. Megválasztását követően a tag köteles feladatát alaposan és eredményesen, tisztességgel és gondossággal ellátni az eljárás egésze folyamán.

7. A tag csak az eljárás folyamán felmerült, a döntéshozatalhoz szükséges kérdéseket vizsgálja, és e feladattal harmadik személyt nem bízhat meg.

8. A tag köteles megtenni minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy asszisztense és személyzete e magatartási kódex 2., 3., 4., 5., 16., 17. és 18. bekezdésében foglalt szabályokat ismerje, és azokat betartsa.

9. A tag az eljárást illetően nem léphet ex parte kapcsolatba.

A tagok függetlensége és pártatlansága

10. A tag független és pártatlan, elkerüli a szabálytalanság vagy elfogultság látszatát, önérdek, külső nyomás, politikai megfontolások, társadalmi nyomás, valamely félhez való lojalitás vagy a kritikától való félelem által nem befolyásolt.

11. A tag közvetlenül vagy közvetve sem vállal olyan kötelezettséget vagy fogad el olyan előnyt, amely hatással lehet kötelezettségeinek megfelelő ellátására, vagy ilyen hatás látszatát keltheti.

12. A tag nem használhatja fel a választottbírói testületben betöltött pozícióját semmilyen személyes vagy magánérdek előmozdítására, és elkerüli mindazokat a cselekményeket, amelyek olyan látszatot kelthetnek, miszerint mások olyan különleges helyzetben vannak, hogy befolyásolhatják őt.

13. A tag nem hagyja, hogy pénzügyi, üzleti, hivatásbeli, családi vagy társadalmi kapcsolatok vagy kötelezettségek befolyásolják magatartását vagy döntését.

14. A tag elkerüli minden olyan kapcsolat vagy pénzügyi érdek létesítését, amely hatással lehet pártatlanságára, vagy amely ésszerű megfontolások alapján szabálytalanság vagy elfogultság látszatát keltheti.

A korábbi tagok kötelezettségei

15. Valamennyi korábbi tag elkerül minden olyan cselekményt, amely azt a látszatot keltheti, hogy kötelezettségeinek ellátása során elfogult volt, vagy a választottbírói testület döntéséből előnye származott.

Bizalmas kezelés

16. Egyetlen tag vagy korábbi tag sem fedhet fel vagy használhat fel semmilyen, az eljárással kapcsolatos, vagy az eljárás során szerzett nem nyilvános információt, kivéve, ha az az érintett eljárás céljaiból történik, és semmilyen esetben sem fedhet fel vagy használhat fel ilyen információt arra, hogy saját maga vagy mások számára előnyre tegyen szert, vagy mások érdekeit hátrányosan befolyásolja.

17. A választottbírói testület döntését a jegyzőkönyv szerinti közzétételt megelőzően a tag nem adhatja ki.

18. Egy tag vagy korábbi tag soha nem hozhatja nyilvánosságra a választottbírói testület tanácskozásain elhangzott információkat vagy bármely tag véleményét.

Költségek

19. A tag nyilvántartást vezet és kimutatást készít az eljárásra fordított idejéről és felmerült költségeiről.

Közvetítők

20. A tagok és a korábbi tagok részére ezen magatartási kódexben előírt szabályok értelemszerűen alkalmazandók a közvetítőkre is.

* *

*

[1] HL L […], […], […] o.

[2] E jegyzőkönyv rendelkezései nem sértik a jegyzőkönyvnek a „származó termékek” fogalmának meghatározására vonatkozó 34. cikkét és az adminisztratív együttműködés formáit.