[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2005.11.23.

COM(2005) 588 végleges

2005/0238(COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS …/…/EK IRÁNYELVE

[…]

a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéséről

(Átdolgozott változat)

(Bizottsági előterjesztés){SEC(2005) 1499}

INDOKOLÁS

1) A JAVASLAT HÁTTERE 110

- A javaslat indokai és célkitűzései

1) A hajók kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéséről szóló 95/21/EK irányelv átdolgozása.

Ez a szöveg több alkalommal módosult, ami különösen bonyolulttá tette. Az átdolgozás lehetővé teszi az irányelv rendelkezéseinek egyértelműbbé és olvashatóbbá tételét a Bizottság által támogatott „jobb jogalkotási” politika irányvonalában.

2) A kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzési rendszer hatékonyságának növelése és javítása.

Ez utóbbi célkitűzés a Bizottság számos kötelezettségvállalásának és a többi intézmény által megfogalmazott kéréseknek a következménye, különösen a Prestige 2002. novemberi balesetét követően. 2002. december 3-án a Bizottság a Prestige olajszállító tartályhajó hajótörését követően a tengeri közlekedés biztonságának megerősítéséről szóló közleményt (COM (2002) 681 végleges 2002.12.3-i) fogadott el; ezt 2002. december 6-án a tengerjáró hajók biztonságáról és a szennyezés megelőzéséről szóló tanácsi következtetések követték, amelyekben a Tanács „felkéri a Bizottságot arra, hogy haladéktalanul terjesszen elő javaslatot a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzési eljárások szigorítására vonatkozóan”. Végül hangsúlyozni kell, hogy 2004. április 27-én elfogadott határozatában a tengeri biztonság megerősítésével foglalkozó ideiglenes bizottság (MARE bizottság) munkáját követően az Európai Parlament is amellett foglalt állást, hogy az Európai Unió kikötőiben a hajók ellenőrzését javítani és fokozni kell.

- Általános háttér

A hatályos rendelkezések a 95/21/EK irányelvben és annak későbbi módosításaiban szerepelnek. A javasolt intézkedés egyik célja pontosan az, hogy ezeket a részeket egységes szerkezetbe foglalt szöveggé dolgozza át.

Ezenkívül a javaslat a következőkre irányul:

- egyes rendelkezések módosítása, akár egyszerűsítés, akár egyértelműsítés végett (például a kiterjesztett ellenőrzések rendszere esetében), vagy szigorítás céljával (különösen a révkalauzoknak a hiányosságok feltárásában betöltött szerepével kapcsolatos rendelkezések, továbbá a követelményeket nem kielégítő hajók kitiltására vonatkozó szabályok esetében).

- számos új rendelkezés hozzáadása olyan területeken, amelyekre a kikötő szerint illetékes állam ellenőrzése nem terjedt ki – mint a tengeri biztonság területe – a nemzetközi és a közösségi jog közelmúltban bekövetkezett változásainak figyelembevétele érdekében.

- A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések

A 95/21/EK irányelv.

- Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel

A hajók ellenőrzésének szigorítása közvetlenül kihat a környezetre, csökkentve a balesetek, és következésképp az e balesetek által esetlegesen okozott szennyezés kockázatát.

Az intézkedésnek ezen túlmenően pozitív gazdasági hatásai lesznek a baleseti és szennyezési kockázatok csökkentéséből adódóan. E módosítások célja továbbá a tengeri közlekedési ágazat szereplőinek igazságosabb versenykörnyezetbe helyezése, csökkentve a tisztességtelen versenyt azátlal, hogy a követelményeket nem kielégítő hajók a jövőben szigorúbb szankciók alá esnek, ugyanakkor enyhített ellenőrzésekkel jutalmazzák a minőségi hajók üzemeltetőit.

Az intézkedés végezetül hozzájárul az Európai Unió szociálpolitikájához a fedélzeti élet- és munkakörülmények ellenőrzésén keresztül, továbbá a tengerészek panaszainak figyelembevétele és nyomonkövetése területén szigorúbb szabályok bevezetése révén.

2) KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT

- Konzultáció az érdekelt felekkel

211 A konzultáció módszerei, a legfontosabb célterületek, valamint a válaszadók általános jellemzése

A Bizottság 2004 májusában, majd 2005 februárjában két konzultációs értekezletsorozatot tartott a tagállamok és a hajózási ágazat képviselőivel a bizottsági szolgálatok azon munkadokumentumai alapján, amelyek a tervezett módosításokra vonatkozó kérdések részletes felsorolását tartalmazták.

212 A kapott válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja

A konzultációk és a hatásvizsgálatok a következőket erősítették meg:

- az egyértelműsítésre és a szabályozás egyszerűsítésére vonatkozó igényekre való reagálás érdekében a meglévő szöveg teljes átdolgozása hozzáadott értéket képvisel;

- szükséges a legnagyobb kockázatokat jelentő hajókra vonatkozó intézkedések szigorítása, nevezetesen a kitiltás gyakoribb alkalmazásán keresztül;

- indokolt egy új ellenőrzési rendszer alapjainak megteremtése, amely biztosítja, hogy egyetlen hajó se maradjon ki az ellenőrzésekből, és hogy az ellenőrzések ütemezése kedvezzen a minőségi hajóknak, annak érdekében, hogy versenyképességüket ne akadályozzák indokolatlan korlátozások .

- Szakvélemények összegyűjtése és felhasználása

221 Az érintett tudományos/szakterületek

A tengeri közlekedés biztonsága, az emberi élet védelme, környezetvédelem.

Alkalmazott módszerek

A Bizottság részvétele a párizsi memorandum szakértői csoportjainak munkájában, egyes témákkal kapcsolatban az Európai Tengerbiztonsági Ügynökségre bízott felmérések (például: az irányelv hatálybalépése óta a kikötőkbe való behajózás megtagadására irányuló intézkedés alkalmazásának mérlege, az új ellenőrzési rendszer lehetséges hatásainak vizsgálata), a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló párizsi memorandum adatbázisából szerzett információk összegyűjtése és elemzése.

223 A legfontosabb olyan szervezetek/szakértők, amelyekkel/akikkel konzultáció történt

A Prestige olajszállító tartályhajó 2002-ben bekövetkezett elsüllyedését követően felállított, a tengeri biztonság megerősítésével foglalkozó európai parlamenti ideiglenes bizottság (MARE bizottság következtetései).

Az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA) és a párizsi memorandum szakértői.

2244 A kapott és felhasznált vélemények összefoglalása

A potenciálisan súlyos és a visszafordíthatatlan következményekkel járó kockázatok fennállása említésre került. Az ilyen kockázatok fennállásával kapcsolatban egyetértés volt.

A párizsi memorandum szakértői véleményei lehetővé tették a problémák körének behatárolását és az esetleges gyakorlati nehézségek megállapítását olyan témák esetében, mint a révekben horgonyzó hajók ellenőrzése. A szakértői csoportnak az új ellenőrzési rendszer bevezetéséhez kapcsolódó munkái, amelyekben a Bizottság az ügynökség segítségével vett részt, lehetővé tették a jövőbeli ellenőrzési rendszer elemeinek meghatározását.

Az EMSA felmérései lehetővé tették különösen a kitiltó intézkedésekről szóló jelenlegi jogszabályok hiányosságainak kiemelését, az e területen hatályos rendszer szigorítására irányuló javaslatot eredményezve. A ro-ro személyhajókon (a 99/35/EK irányelv alkalmazásában) végzett szemlék adatbázisának kezelése során az EMSA által összegyűjtött tapasztalatok módot adtak a két irányelv hasonló rendelkezéseinek egyszerűsítésére és harmonizálására irányuló javaslat készítésére.

226 A szakértői vizsgálat eredményeinek nyilvánosságra hozatalához használt eszközök

A szakértői vélemény egyes részeinek leírása a hatásvizsgálatban található. Továbbá a párizsi memorandum (http://www.parismou.org/) és az EMSA (http://www.emsa.eu.int/) internetes oldalai tartalmaznak információkat a kikötő szerinti állam ellenőrzési rendszerének alkalmazására vonatkozóan (a kitiltott hajók fekete listái, azoknak a lobogóknak a fekete listája, amelyeknek a hajóit a leggyakrabban visszatartják).

- Hatásvizsgálat

Az összegyűjtött adatok és az alábbiakban összefoglalt hatásvizsgálat részletes következtetései a mellékelt SEC ../.. dokumentumban találhatók.

1. lehetőség: változatlan helyzet

A jelenlegi rendszer fennmarad. A fennálló helyzet azonban nem felel meg az Európai Parlament és a Tanács kéréseinek és a Bizottság által a Prestige balesetét követően vállalt kötelezettségeknek sem. Arra kötelezi a tagállamokat, hogy a nemzetközi jog fejlődésének és az Európai Unión belüli helyzet alakulásának fényében idejétmúlt rendelkezéseket alkalmazzanak. Környezeti és társadalmi téren a mérleg tehát negatív. Gazdasági téren, ha a hatóságok számára nem is keletkeznek további igazgatási költségek, a követelményeket nem kielégítő hajók által a minőségi hajók tulajdonosaira kényszerített tisztességtelen verseny fennmarad.

2. lehetőség: a tagállamok közötti fokozott együttműködés révén történő problémamegoldás.

A tagállamok közötti – közvetlen vagy a párizsi memorandumon keresztüli – együttműködés jogilag csak az irányelv által már érintett területeken képzelhető el. Fennállna azonban annak a veszélye, hogy ez a közösségi szabályok és a nemzetközi megállapodások keretében alkalmazott eljárások között olyan eltérést eredményez, amely különösen káros a kikötő szerinti állam általi ellenőrzés hatékony és harmonizált alkalmazására. A társadalmi, környezeti és gazdasági hatások következésképpen negatívak lennének – tekintve, hogy egyes tagállamok nem szerződő felei a párizsi memorandumnak.

3. lehetőség: A meglévő jogszabályok egyszerűsítése és javítása

Az irányelv „technikai” kiigazításával való megelégedésnek az az előnye, hogy fennmarad a meglévő keret, és csak a meghatározott szükségleteknek megfelelő, célzott módosításokra kell javaslatot tenni. A környezeti, társadalmi és gazdasági költségek tehát alacsonyak lennének. Előnyei viszont mérsékeltebbek, mint a 4. lehetőségben leírt ambiciózusabb megközelítés esetében, különösen gazdasági téren, mivel ha meg is szigorítja a követelményeket nem kielégítő hajókra vonatkozó szankciókat a hajók kitiltásának megkönnyítése révén, ez a lehetőség nem felel meg teljesen a minőségi tengeri közlekedés előmozdítására irányuló célkitűzésnek.

4. lehetőség: a meglévő rendszer módosítása

A mennyiségi megközelítésen alapuló jelenlegi rendszert (a hajók 25%-a esik át tagállami ellenőrzésen) egy fokozottabban a minőségre összpontosító, és uniós szinten átfogóbb megközelítés váltja fel. Az új ellenőrzési rendszer az ellenőrzési erőforrásoknak a veszélyeztetett hajókra történő összpontosításával és a minőségi hajókra vonatkozó felügyelet enyhítésével nagyobb költséghatékonyság elérését tenné lehetővé,, amihez környezeti, társadalmi és gazdasági előnyök is társulnak, hátrányok nélkül.

A hatásvizsgálat szerepel a Bizottság jogalkotási és munkaprogramjában, amelyről a jelentés a Bizottság internetes oldalán található:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/impact/index_en.htm .

3) A JAVASLAT JOGI ELEMEI

- A javasolt intézkedések összefoglalása

A javaslat a következőkre irányul:

- a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló 95/21/EK irányelvnek és későbbi módosításainak egyetlen szövegbe történő átdolgozása,

- számos módosítás bevezetése az irányelv naprakésszé tétele, kiegészítése és szigorítása céljából a tengerek biztonságának és védelmének, a tengerészek és a környezet védelmének fokozása érdekében.

- Jogalap

A Szerződés 80. cikkének (2) bekezdése.

- A szubszidiaritás elve

A szubszidiaritás elve annyiban érvényesül, amennyiben a javaslat nem érint a Közösség kizárólagos határkörébe tartozó területet.

A javaslat célkitűzései a tagállamok fellépésével a következő okok miatt nem valósíthatók meg kielégítő módon:

A tagállamok elszigetelt fellépése természetéből adódóan összeegyeztethetetlen a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzés célkitűzéseivel, amely a fedélzeti ellenőrzések elvégzése érdekében – ugyanabban a földrajzi régióban – összehangolt fellépés biztosítására irányul.

Ezen túlmenően a regionális szintű fellépés egyik célkitűzése a költségek csökkentése és a hajók hatékony ellenőrzéséhez szükséges erőforrások optimalizálása összehangolt fellépés révén. Ha egy tagállamban a kikötő szerint illetékes állam kevésbé szigorú ellenőrzést alkalmaz, az a biztonságra nézve fokozott kockázatokat jelent és elnézőbb kikötők kialakulásának kockázatát eredményezi, elfogadhatatlan versenytorzulást idézve elő a Közösségen belül.

A javaslat célkitűzései a következő okok miatt valósíthatók meg hatékonyabban közösségi fellépéssel:

A javaslat egy már létező irányelv rendelkezéseit erősíti meg.

A közösségi fellépés az ellenőrzési eljárások összehangolt alkalmazását az ellenőrök képesítésére és képzési programjaira vonatkozó előírások bevezetésével biztosítja, valamint a tagállamok közötti információ-megosztással egy közös információs rendszeren és a tagállamonkénti intézkedések nyomon követésén keresztül (például a kitiltással kapcsolatban).

A meglévő irányelv alkalmazási köre nem módosul.

A javaslat tehát megfelel a szubszidiaritás elvének.

- Az arányosság elve

A javaslat a következő okok miatt felel meg az arányosság elvének.

A javaslatban foglalt intézkedések pontossága és részletessége elengedhetetlen az egységes uniós ellenőrzési szabályok bevezetéséhez.

A javaslat a követelményeket nem kielégítő hajók eltávolításában a nagyobb hatékonyságot a meglévő erőforrások jobb kihasználásával ötvözi, a lehető legkisebb mértékben szankcionálva a minőségi szereplőket.

- Az eszközök megválasztása

Javasolt eszköz(ök): irányelv.

Más eszközök a következő okok miatt nem lettek volna megfelelőek.

Elsősorban egy meglévő irányelv átdolgozásáról van szó. Az önszabályozás nem lehetséges, mivel a hatóságok számára a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzés célja a kötelező biztonsági előírások betartását ellenőrizni, illetve ennek elmulasztását egységesen és arányosan szankcionálni. Az ajánlást ki kell zárni, mert az nem tenné lehetővé a kötelező célkitűzések meghatározását és nem volna kötelező érvényű a tagállamokra nézve.

4) KÖLTSÉGVETÉSI KIHATÁS

409A javaslatnak nincs hatása a Közösség költségvetésére.

5) KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK

- Szimuláció, kísérleti szakasz és átmeneti időszak

A javaslatra átmeneti időszakot kellett, illetve kell majd alkalmazni.

- Egyszerűsítés

A javaslat egyszerűsíti a jogi keretet, valamint a (nemzeti vagy európai) hatóságokra vonatkozó igazgatási eljárásokat.

Az Európai Unió jobb jogalkotási politikájának célkitűzéseivel összhangban a szöveg megjelenésének számos javítására kerül sor: az ismétlődő hivatkozások vagy a szöveg más rendelkezéseire történő kereszthivatkozások a minimálisra korlátozódnak. Ezenkívül a szöveg érthetőségének javítása céljából az ellenőrzési eljárásokra vagy az ellenőrzés technikai szabályaira vonatkozó rendelkezések mellékletbe kerültek át annak érdekében, hogy a jogalkotási eszközben csak az alapvető elvek, célkitűzések és elemek maradjanak.

Az egyértelműség érdekében és az átdolgozás során hozott különböző jelentőségű számos módosításra tekintettel a főbb javasolt módosítások tematikusan és célkitűzések szerint az alábbiakban kerülnek bemutatásra.

Az egyszerűsítés egyes elavultnak ítélt kötelezettségek eltörléséből fakad (például az ISM-bizonyítványok hiányában alkalmazandó eljárások), továbbá más irányelveknek megfelelően létrehozott eljárásokkal és eszközökkel való összehangolás eredménye (a ro-ro személyhajók esetében a szemlék harmonizálása a 95/21/EK irányelvben meghatározott kiterjesztett ellenőrzésekkel).

A javaslat szerepel a közösségi vívmányok aktualizálására és egyszerűsítésére irányuló bizottsági programban is.

- Felülvizsgálati/módosító/megszüntetési záradék

A javaslat felülvizsgálati záradékot tartalmaz.

- Jogszabály-átdolgozás

A javaslat a hatályos jogszabályi rendelkezések átdolgozására irányul.

Európai Gazdasági Térség

Ez a jogszabálytervezet az EGT-megállapodás hatálya alá tartozó területet érint, következésképp ki kell terjeszteni az Európai Gazdasági Térségre.

- A javaslat részletes magyarázata, cikkenként

(1) Az Európai Unió kikötőiben és réveiben az ellenőrzési rendszer hatékonyabb alkalmazásának biztosítása (10. és 13. cikk).

Ami a kikötőket illeti, leginkább arról van szó, hogy biztosítani kell, hogy a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéseket az Európai Unió valamennyi kikötőjében egységesen végezzék. A kitiltási rendszer így a minden tagállamban alkalmazott visszatartásokon fog alapulni, és nem csak a párizsi memorandum szerinti kikötőkben, ahogyan azt a jelenlegi irányelv meghatározza. A javaslat meghatározza a révekben alkalmazandó ellenőrzési szabályokat is.

(2) A révkalauzokra vonatkozó értesítési kötelezettségek pontosítása (17. cikk)

Az irányelv már tartalmaz a révkalauzok számára a rendellenességek közlésére irányuló kötelezettséget. A Prestige balesete nyilvánvalóvá tette, hogy – egyértelmű jogalap hiányában – a balti-térségben szolgáló nyílt tengeri révkalauzok nem továbbítottak az információkat. A meglévő rendelkezések tehát módosulnak annak érdekében, hogy ez a kötelezettség kiterjedjen a nyílt tengeri révkalauzokra, beleértve a tranzitforgalmat bonyolító hajókon tartózkodókat is. Ezenkívül a javaslatban szerepel az irányelv rendelkezéseinek módosítása annak érdekében, hogy a tagállamok hatékonyabban nyomon követhessék a révkalauzok és a kikötői hatóságok jelentéseit.

(3) A kitiltási rendszer kiterjesztése és egyszerűsítése (10. cikk)

A kitiltás nagyon hatékony elrettentő eszköz a követelményeket nem kielégítő hajók elleni küzdelemben. A jelenlegi szabályok

- valamennyi hajóra ki fognak terjedni: a statisztikák azt mutatják, hogy az Európai Unióban általában az ömlesztettáru-szállító hajókat és a teherhajókat tartják vissza a leggyakrabban;

- egyszerűsödni fognak: a jelenlegi kritériumok kis mértékben tükrözik a valóságot és végrehajtásuk bonyolult. Az irányelv egyértelmű üzenetet közvetít, hiszen a javaslat ezentúl két egyszerű kritériumra támaszkodik: egyrészt ha az üzemeltető nem megfelelően kezeli a hajót, azt több alkalommal visszatartják, de a hajó állapota észrevehetően nem javul, másrészt ha a lobogó szerinti állam hiányosan biztosítja a nyomon követést, az tükröződik a párizsi memorandum fekete és szürke listáján való jelenlétében.

- szigorúbbá válnak: a kitiltás tekintetében minimális időtartam megállapítására kerül sor az irányelv végrehajtása során már észlelt visszaélések elleni küzdelem érdekében, különösen a hajó állapotának mélyreható ellenőrzése nélkül elhamarkodottan feloldott kitiltások tekintetében. Az ismétlődő szabálytalanságok szigorúbb szankcionálására kerül majd sor, amelynek eredményeképpen a hajót végleg kitiltják az Európai Unió kikötőiből.

(4) Az ellenőrzésekért felelős hatóságokra és az ellenőrök szakértelmére vonatkozó követelmények szigorítása (4. és 16. cikk)

A nemzetközi jognak megfelelően a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzést egy állam csak akkor végezheti el, ha teljes mértékben megfelel azoknak a szabályoknak, amelyeknek a betartását előírja a kikötőiben tartózkodó külföldi hajók számára. Az irányelv hangsúlyozza ezt az Európai Unió tagállamaiban kötelező minimumkövetelményt.

Ezen túlmenően az illetékes hatóságoknak el kell tudniuk végezni a kötelező ellenőrzéseket az érintett hajók kikötőben tartózkodása során – beleértve szükség esetén a hétvégéket és az ünnepnapokat – annak érdekében, hogy elkerülhető legyen, hogy az érintett hajók kimaradjanak minden ellenőrzésből.

Végül a javaslat előirányozza az ellenőrök szakmai profiljára vonatkozó követelmények szigorítását, megkövetelve a tagállamoktól, hogy rendszeresen ellenőrizzék hozzáértésüket, nevezetesen az irányelv vagy a nemzetközi egyezmények módosításaiból következő új szabályok terén. A Bizottság az EMSA közreműködésével harmonizált képesítési és képzési rendszert vezet be az ellenőrök számára annak érdekében, hogy a kibővített Európai Unióban biztosítható legyen az ellenőrök magas színvonalú szaktudása.

(5) Az ellenőrzések tervezésének, előkészítésének és lefolytatásának javítása (7. és 18. cikk)

A hatóságok közötti együttműködésre vonatkozó rendelkezések szigorítása keretében a kikötőkhöz és más szervekhez eljuttatott előzetes értesítéseket haladéktalanul továbbítani kell az ellenőröknek, lehetővé téve számukra az ellenőrzések tervezésének és előkészítésének javítását.

Végül a javaslat előirányozza, hogy az ellenőrzések lefolytatása során az ellenőrnek meg kell vizsgálnia, hogy egy korábbi kikötőben észlelt, de ott ki nem javított rendellenességeket időközben megszüntették-e.

(6) A kiterjesztett ellenőrzések rendszerének javítása (8. cikk)

A kiterjesztett ellenőrzések rendszerének gyakorlati javítása: a kiterjesztett ellenőrzésre esedékes hajók előzetes tájékoztatást kapnak az ellenőrtől arra vonatkozóan, hogy kikötőbe érkezésükkor alá lesznek-e vetve kiterjesztett ellenőrzésnek, és a maguk részéről meg kell hozniuk a megfelelő intézkedéseket az ilyen ellenőrzésvégzésének megkönnyítésére.

Továbbá gyakorlati egyszerűsítés végett a kiterjesztett ellenőrzések rendszere az érintett hajókategóriák esetében egységesen egy minimális kortól (12 év) alkalmazandó.

(7) Az emberi tényezőre vonatkozó rendelkezések szigorítása (12. cikk)

A párizsi memorandum statisztikái a képesítéssel, illetve a fedélzeti élet- és munkakörülményekkel kapcsolatban sok rendellenességet jeleznek. Rendelkezések szigorítják az ezekkel kapcsolatos ellenőrzéseket azért, hogy reagáljanak többek között a csalással szerzett bizonyítványok növekvő száma jelentette aggasztó jelenségre. Ezenkívül a legénység biztonságával és egészségével, az életkörülményekkel és általában a hajó biztonságával, továbbá a szennyezések megelőzésével kapcsolatban a tengerészektől érkező panaszok rendszerezettebb kezelésére kerül sor, és a tengerészek a fellépésük eredményéről tájékoztatást kapnak.

(8) A védelemre irányuló ellenőrzések (7. cikk)

A tengeri közlekedést különösen érzékenyen érinti a terrorista cselekmények vagy más bűncselekmények kockázata. A hajók és kikötőlétesítmények védelmének fokozásáról szóló 725/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazásának elősegítése érdekében a párizsi memorandumban megállapított ellenőrzési eljárások bekerültek az irányelvbe.

(9) A hajókra és az üzemeltetőkre vonatkozó információk jobb átláthatósága és gyakoribb közzététele (20. cikk)

Az irányelv értelmében szankciók alá eső hajók üzemeltetőinek elrettentése érdekében a Bizottság az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség közreműködésével a több alkalommal visszatartási vagy kitiltási intézkedésekkel szankcionált hajótulajdonosok fekete listájának közzétételét tervezi. Az irányelv rendelkezései értelében kitiltott hajók fekete listája is ugyanígy közzétételre kerül és folyamatosan frissül.

(10) Az irányelv tagállamok általi végrehajtása nyomon követésének megkönnyítése a Bizottság számára (23. cikk)

Azok a meglévő rendelkezések, amelyek nem teszik lehetővé a Bizottság számára a tagállami szintű végrehajtás kielégítő ellenőrzését, kiigazításra kerülnek annak érdekében, hogy a Bizottság nevében eljáró Európai Tengerbiztonsági Ügynökség elektronikus formában megkaphassa a hajók mozgására vonatkozó pontos adatokat. Ezen az alapon a tagállamok kikötőiben a rendszer működésére vonatkozóan részletes elemzések hajthatók végre, ami lehetővé fogja tenni például az ellenőrzési erőforrásoknak a forgalom függvényében történő optimalizálását, vagy az esetleges „elnézőbb kikötők” megjelenése jelentette kockázat elkerülését.

(11) Új ellenőrzési rendszer bevezetése (5. cikk)

A kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzési rendszer alapja jelenleg tagállamonként a hajók 25%-ának ellenőrzésére vonatkozó tisztán mennyiségi küszöb betartása, aminek nemcsak az a következménye, hogy számos hajó kicsúszik az ellenőrzés alól, hanem az is, hogy a hatóságok néha arra kényszerülnek, hogy indokolatlan ellenőrzéseket hajtsanak végre kizárólag azért, hogy ezt a küszöböt elérjék. A javasolt megközelítés olyan közös célkitűzést állít fel, amely az Unió kikötőibe befutó valamennyi hajó ellenőrzésére irányul, méghozzá oly módon, hogy a magas kockázatot képviselő hajók gyakrabban essenek ellenőrzés alá, mint a minőségi hajók.

Az új ellenőrzési rendszer a minőségi hajók ellenőrzési terhének csökkenéséhez vezet egyrészt magához a hajóhoz és másrészt a lobogójához kapcsolódó kritériumok függvényében (különösen abban az esetben, ha a lobogó szerinti állam az IMO önkéntes ellenőrzési rendszerét alkalmazza). Azonban hangsúlyozni kell, hogy ennek az új rendszernek nem kellene a jelenlegi rendszer gyengüléséhez vezetnie, ami a biztonság hiányának fokozódásában nyilvánulna meg. Az új rendszernek nem a kikötő szerinti állam ellenőrzéséhez a tagállamok által alkalmazott erőforrások csökkentését kellene megcéloznia, hanem azok hatékonyabb kihasználását.

Az elv egyszerű, de végrehajtása összetett: egy ilyen renszer ugyanis – az elnézőbb kikötők kialakulásának elkerülése érdekében – egy olyan objektív mechanizmus megtalálását feltételezi, amely az ellenőrzések számának egyenlő és ellenőrizhető elosztását biztosítja a tagállamok között.

Egy ilyen mechanizmus feltételeinek elemzése folyamatban van a párizsi memorandum keretében – amely egy külön munkacsoportot hozott létre – és az Európai Tengerbiztonsági Ügynökségen belül.

Következésképp ebben a szakaszban javasolt ennek az új ellenőrzési rendszernek az alapelveit és főbb elemeit belefoglalni az irányelvbe: a hajókra alkalmazandó kockázati profil meghatározása, az kisebb kockázati profilú hajók számára ösztönző intézkedések, továbbá az ellenőrzésekkel és az ellenőrzések nyomon követésekkel kapcsolatos meglévő eljárások kiigazítása.

Az irányelv szükségessé vált későbbi módosításai a „komitológiai” eljárás során kerülnek bevezetésre, miután meghatározták az új ellenőrzési rendszer valamennyi elemét és alkalmazásának gyakorlati feltételeit.

Azonban a technikai feltételek közösségi szintű elfogadásáig és hatálybalépésig továbbra is a meglévő rendszer alkalmazandó, és különösen az egyedi hajókra vonatkozó tagállamonkénti 25%-os küszöb.

2005/0238 (COD)

ê 95/21/EK

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS …/…/EK IRÁNYELVE

[…]

ê 2001/106/EK 1. cikk 1.pont (kiigazított szöveg) (kiigazított szöveg)

a hajók kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéséről

ê 95/21/EK (kiigazított szöveg)

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak Ö 80. Õ cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[2],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[3],

a Szerződés Ö 251. Õ cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően[4],

mivel

ò új szöveg

(1) A hajók kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéséről szóló, 1995. június 19-i 95/21/EK tanácsi irányelvet[5] többször módosították jelentősen. Mivel további módosításokra van szükség, az irányelvet az egyértelműség érdekében át kell dolgozni.

ê 95/21/EK 1. preambulumbekezdés

(2) A Közösség komoly aggodalmát fejezi ki a hajózási balesetekkel és a tagállamok tengereinek és tengerpartjainak a szennyezésével kapcsolatban.

ê 95/21/EK 2. preambulumbekezdés

(3) A Közösség ugyanilyen mértékben aggodalmát fejezi ki a hajókon szolgálatot teljesítők élet- és munkakörülményeivel kapcsolatban.

ê 95/21/EK 3. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

A Tanács 1993. január 25-i ülésének következtetései felhívják a Közösséget és a tagállamokat a tengerek biztonsága és a környezetvédelem megfelelő nemzetközi követelményeinek alkalmazására, kikényszerítésére és az újonnan elfogadott előírások bevezetésére;

ê 95/21/EK 4. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

A Tanács a tengerek biztonságára vonatkozó közös politikáról szóló, 1993. június 8-i állásfoglalásában[6] szorgalmazta, hogy a Bizottság a lehető legrövidebb időn belül terjessze a Tanács elé a hajók ellenőrzésével kapcsolatos kritériumokról szóló meghatározott intézkedésekre vonatkozó ajánlásait és hivatalos javaslatait, beleértve a hajók visszatartására vonatkozó szabályok harmonizációját, továbbá az ellenőrzési eredmények nyilvánosságra hozatalának lehetővé tételét és a hajók fogadásának elutasítását a közösségi kikötőkben;

ê 95/21/EK 5. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(4) A hajók biztonsága, a hajók általi szennyezés megelőzése és a hajókon szolgálatot teljesítők élet- és munkakörülményei hatékonyan növelhetők a követelményeket nem kielégítő hajók számának drasztikus csökkentésével, Ö ami a közösségi vizeken a nemzetközi egyezmények, szabályzatok és állásfoglalások szigorú alkalmazásával valósítható meg. Õ

ê 95/21/EK 6. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(5) A hajók biztonságának, a hajók általi szennyezés megelőzésének és a hajókon szolgálatot teljesítők élet- és munkakörülményeinek ellenőrzése elsődlegesen - ahogy korábban is - a lobogó szerinti állam feladata. Ugyanakkor a lobogó szerinti államok növekvő számban súlyos mulasztásokat követnek Ö követtek Õ el a nemzetközi követelmények bevezetése és kikényszerítése terén. Ezért a hajók biztonságára, a környezetszennyezés megelőzésére és a hajókon szolgálatot teljesítők élet- és munkakörülményeire vonatkozó nemzetközi követelmények betartását a kikötő szerinti államnak is Ö helyénvaló Õ ellenőrizniekell.

ê 95/21/EK 7. preambulumbekezdés

(6) A tagállamok felségvizein hajózó és a tagállamok kikötőit használó hajók vonatkozásában alkalmazandó nemzetközi követelmények hatékony kikényszerítésében összehangolt megközelítéssel elkerülhető a verseny torzulása.

ò új szöveg

(7) A hajózás is ki van téve a terrorizmus fenyegetésének. A közlekedés biztonságát szavatoló intézkedéseket hatékony végre kell hajtani, és a tagállamok feladata biztonsági ellenőrzések segítségével szoros figyelemmel kísérni a biztonsági szabályok betartását.

ê 95/21/EK 8. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

A Közösség a felügyeleti eljárások összehangolásával kapcsolatos jogszabályainak keretei alapvető fontosságúak annak biztosításához, hogy a Közösség közlekedési és környezetvédelmi alapelveinek központi kérdését képező hajózás biztonsági és környezetszennyezés megelőzési elveinek alkalmazása egységes legyen;

ê 95/21/EK 10. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

A kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzés jogi kereteinek, valamint az egységes szabályoknak és kritériumoknak az elfogadásához a megfelelő eljárás egy tanácsi irányelv;

ê 95/21/EK 11. preambulumbekezdés

(8) A kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzések tárgyában 1982. január 26-án Párizsban aláírt Párizsi memorandum alkalmazásából nyert tapasztalatokat fel kell használni.

ò új szöveg

(9) Az Európai Parlament és a Tanács 1406/2002/EK rendelete[7] által létrehozott Európai Tengerbiztonsági Ügynökség feladata megfelelő támogatást nyújtani a kikötő szerinti állam általi ellenőrzések egységes és hatékony végrehajtása biztosításához. Az Ügynökségnek különösen hozzá kell járulnia a kikötő szerinti állam ellenőreinek tanúsításához és képzéséhez.

ê 95/21/EK 12. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(10) A kikötőiket felkereső külföldi hajók 25 %-ának Ö legalább egy negyedének Õ a tagállamok általi ellenőrzése egy adott év folyamán olyan gyakorlat, amellyel biztosítható, hogy a Közösség vizein közlekedő hajók nagy számban ellenőrzésen essenek át.

ò új szöveg

(11) Egy hatékony kikötő szerinti állam általi ellenőrzési rendszer azonban az Európai Unión belüli kikötőket felkereső valamennyi hajó rendszeres ellenőrzését biztosítja, nem korlátozódik a jelenlegi, a befutó hajók egy negyedét lefedő célra. Az ellenőrzés során nagyobb figyelmet kell fordítani az előírásoktól eltérő hajókra; ugyanakkor a minőségi hajókat – vagyis azokat, amelyek jó ellenőrzési eredményekkel rendelkeznek vagy egy hitelesítéssel rendelkező IMO tagállam lobogója alatt közelednek – ritkább ellenőrzésekkel kell jutalmazni. A kikötő szerinti állam általi ellenőrzések közösségi rendszerét ki kell egészíteni ilyen értelmű új ellenőrzési megoldásokkal, amint annak különböző jellemzőit meghatározzák; és ehhez olyan olyan közös ellenőrzési tervet kell alapul venni, amelynek értelmében minden tagállam igazságosan hozzájárul az átfogó ellenőrzési rendszer létrehozásának közösségi célkitűzéséhez.

ê 95/21/EK 13. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

mivel hatékonyabb rendszert kell kidolgozni az ellenőrizendő hajók kiválasztására vonatkozóan

ê 95/21/EK 14. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(12) A kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekkel kapcsolatos szabályokat és eljárásokat, beleértve a hajók visszatartásának kritériumait is, Ö célszerű Õ egységesíteni kell annak biztosítása érdekében, hogy azok alkalmazása az összes kikötőben következetes legyen, amely szintén drasztikusan csökkenti a megfelelő ellenőrzési hálózat elkerülése céljából bizonyos kikötők kiválasztásának lehetőségét.

ò új szöveg

(13) Egyes hajókategóriák bizonyos élettartam elérése után komoly balesetveszélyt vagy környezeti veszélyt jelentenek, az ilyen hajókat ezért kiterjesztett ellenőrzésnek kell alávetni. Meg kell határozni az ilyen kiterjesztett ellenőrzések végzésének módját.

ê 95/21/EK 15.preambulumbekezdés (új szöveg)

A Bizottság «A tengerek biztonságára vonatkozó közös politikáról» című kiadványában és a Párizsi memorandum éves jelentésében közölt baleseti, hajó visszatartási és hiányossági statisztikák rámutatnak, hogy bizonyos hajókategóriákat kiterjesztett ellenőrzésnek kell alávetni;

ê 2001/106/EK 4. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(14) Egyes hajók a hajózás biztonságára és a tengeri környezetre nézve kifejezetten veszélyt jelentenek rossz állapotuk, lobogójuk és előtörténetük miatt; ez különösen azokra vonatkozik, amelyek a Párizsi memorandum éves jelentésében közzétett feketelistán „nagyon nagy kockázatú” vagy „nagy kockázatú” minősítéssel rendelkező államok lobogói alatt hajóznak. Meg kell akadályozni, hogy az említett hajók befussanak a Közösség kikötőibe, kivéve, ha bizonyítható, hogy biztonságosan hajóznak a Közösség vizein. Ö Célszerű Õ iránymutatásokat kell megállapítani, amelyek meghatározzák az ilyen befutási tilalom elrendelése és feloldása esetén alkalmazandó eljárásokat. Az átláthatóság érdekében közzé kell tenni a Közösség kikötőiből kitiltott hajók jegyzékét.

ò új szöveg

(15) A közigazgatás és egyes vállalatok számára az ellenőrzések ismétlődéséből fakadó terhek csökkentése érdekében a menetrend szerint közlekedő ro-ro komphajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett kötelező szemlék rendszeréről szóló, 1999. április 29-i 1999/35/EK tanácsi irányelv[8] értelmében egy ro-ro komphajón vagy gyorsjáratú személyszállító vízi járművön elvégzett, és a fogadó állam megelégedésére szolgáló szemlét kiterjesztett ellenőrzésnek kell tekinteni a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzések rendszerében.

ê 95/21/EK 16. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(16) A vonatkozó egyezmények rendelkezéseinek be nem tartásából eredő hiányosságokat orvosolni kell. megszüntetésére kötelezett Olyan esetekben, amikor a Ö az észlelt Õ hiányosságok egyértelműen biztonsági, egészségügyi vagy környezeti kockázatot idéznek elő, Ö a hajókon kiigazító intézkedéseket kell tenni és a hajókat Õ vissza kell tartani mindaddig, amíg a hiányosságokat meg nem szüntetik

ê 95/21/EK 17. preambulumbekezdés

(17) Az illetékes hatóságok által hozott, visszatartásra vonatkozó döntések ellen fellebbezési jogosultságot kell biztosítani annak érdekében, hogy az indokolatlan visszatartást és késedelmet előidéző, megfelelően alá nem támasztott döntések megakadályozhatók legyenek.

ê 95/21/EK 18. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

Az ellenőrzést végrehajtó kikötő felszereltsége alkalmas lehet arra, hogy az illetékes hatóság engedélyezze a hajó megfelelő hajójavító üzembe történő áthajózását, feltéve hogy az útra vonatkozóan előírt feltételeket a hajó betartja. Az előírásoknak nem megfelelő hajók veszélyt jelentenek a biztonságra, az egészségre vagy a környezetre és annak köszönhetően, hogy az egyezmények vonatkozó rendelkezései szerint a javításokat nem hajtják végre, gazdasági előnyre tesznek szert, és ezért számukra meg kell tagadni a Közösség kikötőibe való belépés lehetőségét.

ê 95/21/EK 19. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

Előfordulhatnak olyan körülmények, amikor meg kell adni az engedélyt kikötő felkeresésére egy olyan hajó számára, amelynek a Közösség kikötőinek felkeresését egyébként elutasították. Ilyen körülmények előfordulásakor a hajó belépését csak egy meghatározott kikötőbe lehet engedélyezni és a biztonságos belépés biztosításához meg kell tenni minden óvintézkedést.

ê 95/21/EK 20. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

A hajók szerkezetével, felszerelésével és személyzetével kapcsolatos egyezményekben szereplő előírások összetettsége, az ellenőrök által meghozott döntések súlyos következményei, valamint az ellenőrzést végrehajtók részéről a teljes pártatlanság biztosításának szükségessége miatt az ellenőrzéseket hivatalos meghatalmazással, magas szintű ismeretekkel és tapasztalatokkal rendelkező közalkalmazottak vagy más szabályosan meghatalmazott személyek hajtják végre.

ò új szöveg

(18) A kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzési tevékenységekben részt vevő hatóságok és ellenőrök esetében nem állhat fenn összeférhetetlenség, sem az ellenőrzést végző kikötő, sem az ellenőrzött hajók és egyéb érdekeltségek tekintetében. Az ellenőröket megfelelően kell képesíteni és képzésben kell részesíteni annak érdekében, hogy vizsgálataikat mindig megfelelő vagy magasabb szintű hozzáértéssel végezzék. A tagállamoknak együtt kell működniük az ellenőrök képesítésére és képzésére vonatkozó harmonizált közösségi rendszer kidolgozásában és elterjesztésében.

ê 95/21/EK 21. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(19) A révkalauzok és kikötőhatóságok Ö számára lehetővé kell tenni, hogy Õ hasznos információkat Ö szolgáltassanak a hajók hibáiról. Õ a hajók és azok személyzetének hiányosságaival kapcsolatban

ò új szöveg

(20) A fedélzeti élet- és munkakörülményekre vonatkozó panaszokat ki kell vizsgálni. A panaszost értesíteni kell a panasz nyomán született intézkedésekről.

ê 95/21/EK 22. preambulumbekezdés

(21) A tagállamok illetékes hatóságai és egyéb hatóságok vagy szervezetek közötti együttműködés szükséges annak biztosításához, hogy azok a hiányossággal rendelkező hajók, amelyek továbbhaladását engedélyezték, nyomon követhetők legyenek, és a kikötőben tartózkodó hajókkal kapcsolatos információcsere biztosítható legyen.

ê 95/21/EK 23. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

(22) A Párizsi memorandum hatálya alatti Sirenac E elnevezésű információs rendszer az ezen irányelvben előírt rendelkezések alkalmazásához szükséges további információt bocsát rendelkezésre.ð Mivel az ellenőrzési adatbázis a kikötő szerinti állam ellenőrzéseinek alapvető része, a tagállamoknak gondoskodniuk kell az adatbázis frissítéséről a közösségi követelmények szerint.ï

ê 95/21/EK 24. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(23) A nemzetközi biztonsági, egészségügyi és tengeri környezetvédelmi követelményeknek nem megfelelő hajókkal Ö , azok üzemeltetőivel vagy társaságaival Õ kapcsolatos információk nyilvánosságra hozatala hatékony elrettentést jelenthet, amelynek következtében a szállítmányozók tartózkodnak ilyen hajók igénybevételétől, és ösztönzőleg hathat a hajótulajdonosokra a szükséges intézkedések meghozatala vonatkozásában. anélkül, hogy arra őket kényszeríteni kellene

ê 95/21/EK 25. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(24) A visszatartott hajók ellenőrzésének Ö és a kitiltó határozat visszavonásának Õ teljes költségét a hajótulajdonosnak vagy a hajó üzemeltetőjének kell viselnie.

ê 95/21/EK 26. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

Ezen irányelv keretében célszerű a közösség kikötőibe érkező vagy onnan induló, veszélyes vagy szennyező árut szállító hajókra vonatkozó minimumkövetelményekről szóló, 1993. szeptember 13-i 93/75/EGK tanácsi irányelv[9] 12. cikkének rendelkezései szerint felállított bizottságot felkérni, hogy nyújtson támogatást a Bizottság számára a Párizsi memorandummal kapcsolatos fejlemények figyelembevételével és a megszerzett tapasztalatok alapján a tagállamok ellenőrzési kötelezettségeinek módosításához és az egyezmények, jegyzőkönyvek, szabályzatok és állásfoglalások, valamint a Párizsi memorandum módosításainak tükrében ezen irányelv mellékleteinek kiigazításához,

ê 2001/106/EK 18. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(25) A 95/21/EK Ö Az ezen Õ irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[10] összhangban kell elfogadni.

ò új szöveg

(26) Mivel a javasolt fellépés célja - nevezetesen a közösségi felségvizeken a követelményeket nem kielégítő hajók számának csökkentése a tengerjáró hajókra vonatkozó közösségi ellenőrző rendszer javítása révén - nem érhető el tagállami szinten, illetve a fellépés nagyságrendje és hatása miatt jobban elérhető közösségi szinten, a Közösség intézkedéseket fogadhat el a Szerződés 5. cikkében megfogalmazott szubszidiaritási elvvel összhangban. Az említett cikkben megfogalmazott arányosság elvével összhangban ez az irányelv nem mutat túl azon, mint amire szükség van e célkitűzések megvalósításához.

(27) Az irányelvnek a nemzeti jogba való átültetésére vonatkozó kötelesség csak azokra a rendelkezésekre vonatkozik, amelyek a korábbi irányelvhez képest jelentős változást képviselnek. A változatlan rendelkezések átültetésének kötelessége a korábbi irányelvből fakad.

(28) Ez az irányelv nem érinti a tagállamoknak a XVII. melléklet B. részében megállapított irányelvek nemzeti jogba való átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos kötelességeit,

ê 95/21/EK (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Az irányelv célja

Ezen irányelv célja az, hogy segítse a tagállamok felségvizein tartózkodó, a követelményeket nem kielégítő hajók számának drasztikus csökkentését a következő intézkedések végrehajtásával:

(a) a tengerek biztonságával, ð a tengerhajózás védelmével, ï a környezetvédelemmel és a fedélzeti élet- és munkakörülményekkel kapcsolatos nemzetközi és vonatkozó közösségi jogszabályok betartatása bármely ország lobogóját viselő hajók által;

(b) a kikötő szerinti állam hatósága által végzett hajóellenőrzések céljaira közös követelményrendszer kidolgozása, és a hajók ellenőrzésével és visszatartásával kapcsolatos eljárások egységesítése, tekintetbe véve a tagállamok tengerészeti hatóságai által a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi memorandum hatálya alatt vállalt kötelezettségeket.

2. cikk

Fogalommeghatározások

ê 95/21/EK (kiigazított szöveg)

Ezen irányelvnek és mellékleteinek alkalmazásában:

ê 2001/106/EK 1. cikk 2. pont (kiigazított szöveg)

1. „Egyezmények”: Ö az alábbi egyezmények, ezek jegyzőkönyvei és módosításai, és kötelező jellegű kapcsolódó szabályzatainak naprakész változata: Õ

ê 2001/106/EK 1. cikk 2. pont

(a) a merülésvonalakra vonatkozó 1966. évi nemzetközi egyezmény (LL 66),;

(b) az életbiztonság a tengeren tárgyú 1974. évi nemzetközi egyezmény (SOLAS 74),;

(c) a hajók által okozott környezetszennyezés megelőzéséről szóló, 1973. évi nemzetközi egyezmény és az ahhoz csatolt 1978. évi jegyzőkönyv (Marpol 73/78),;

(d) a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló 1978. évi nemzetközi egyezmény (SCTW 78),;

(e) a tengeren való összeütközések megelőzésére vonatkozó nemzetközi szabályzatról szóló 1972. évi egyezmény (Colreg 72),;

(f) a hajók köbözéséről szóló 1969. évi nemzetközi egyezmény (ITC 69),;

(g) a kereskedelmi hajók minimumkövetelményeiről szóló 1976. évi egyezmény (ILO 147.),;

(h) az olajszennyezésért való polgári kártérítési felelősségről szóló 1992. évi nemzetközi egyezmény (CLC 92).

ê 2001/106/EK 1. cikk 2. pont (kiigazított szöveg)

együttesen ezen egyezmények jegyzőkönyveivel, módosításaival és kötelező jellegű kapcsolódó szabályzataival mindenkor hatályos változatban

ê 2001/106/EK 1. cikk 2. pont

è1 2002/84/EK 4. cikk 1. (b) pont

2. „ Párizsi memorandum ”: a kikötő szerint illetékes tagállam által végzett ellenőrzésről szóló, 1982. január 26-án Párizsban aláírt memorandum è1 naprakész változata ç .

ê 95/21/EK

3. „Hajó” : minden olyan tengerjáró hajó, amelyre egy vagy több egyezmény alkalmazandó, és amely nem a kikötő szerinti állam lobogóját viseli.

4. „Tengeri létesítmény” : olyan tengerfenékhez rögzített vagy úszó platform, amely egy tagállam kontinentális talapzatára vagy a fölé van telepítve.

ò új szöveg

5. „Rév”: a kikötőben vagy a kikötő joghatósága alá tartozó más területen található olyan hely, amely alkalmas arra, hogy a hajók ott lehorgonyozzanak.

ê 95/21/EK

6. „Ellenőr” : olyan közalkalmazott vagy egyéb személy, a hatóság szolgálatában álló vagy más olyan személy, akit a tagállam hatósága felhatalmazott az ellenőrzések végrehajtására és az illetékes hatóság előtt felelősséggel tartozik az ellenőrzések végrehajtásáért.

ò új szöveg

7. „Illetékes hatóság” : a kikötő szerinti állam által ezzel az irányelvvel összhangban végzett ellenőrzésért felelős tengeri hatóság

8. „A tengerhajózás védelmében illetékes hatóság” : az Európai Parlament és a Tanács 725/2004/EK rendeletének[11] 2. cikke 7. pontjában meghatározott illetékes hatóság.

ê 95/21/EK (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

9. „Ellenőrzés” : egy hajó felkeresése ð az ellenőr által annak megvizsgálására, hogy a hajó megfelel-e a vonatkozó egyezményeknek, rendeleteknek, és tartalmazza legalább a 7. cikk (1) bekezdésében említett ellenőrzéseket. ï a vonatkozó bizonyítványok és egyéb dokumentumok érvényességének, valamint a hajó, annak felszerelése és személyzete állapotának, továbbá a hajón szolgálatot teljesítők élet- és munkakörülményeinek ellenőrzése céljából

10. „Részletesebb ellenőrzés” : olyan ellenőrzés, ahol a hajót, annak felszerelését és személyzetét egészben vagy részben, a Ö 7. Õ cikk Ö (4) Õ (3) bekezdésében meghatározott körülmények között, a hajó szerkezetére, felszerelésére, személyzetére, az élet és munkakörülményekre, valamint a fedélzeti munkavégzéssel kapcsolatos eljárásokra vonatkozóan ellenőrzi Ö vizsgálják Õ.

11. „Kiterjesztett ellenőrzés” : ð olyan ellenőrzés, amely kiterjed legalább a VIII. melléklet C. részében felsorolt elemekre. A kiterjesztett ellenőrzés magába foglalhat részletesebb ellenőrzést, amennyiben az a 7. cikk (4) bekezdése szerint egyértelműen indokolt. ïa 7. cikkben meghatározott ellenőrzés

ò új szöveg

12. „Panasz” : információ vagy jelentés, amelyet a hajóparancsnok, a személyzet bármely tagja, egy szakmai szervezet, szövetség, szakszervezet vagy, általában a hajó biztonságában, a személyzet biztonságában vagy egészségének veszélyeztetése megelőzésében, a fedélzeti élet-és munkakörülményekben és a környezetszennyezés megelőzésében érdekelt bármely személy nyújt be.

ê 95/21/EK

13. „Hajó visszatartása” : a hajó tengerre kifutásának kifejezett tilalma az ellenőrzések során megállapított hiányosságok miatt, amelyek külön-külön vagy együttesen a hajót tengeri hajózásra alkalmatlanná teszik.

ò új szöveg

14. „Kitiltó határozat” : a hajóparancsnok és a hajóért felelős társaság számára kiállított értesítő irat arról, hogy a hajónak a Közösség kikötőibe való belépését a kikötőhatóságok nem fogják engedélyezni.

ê 95/21/EK

15. „Üzemeltetés leállítása” : a hajó további üzemeltetésének kifejezett tilalma az ellenőrzések során megállapított olyan hiányosságok miatt, amelyek külön-külön vagy együttesen a hajó további üzemeltetését kockázatossá teszik.

ò új szöveg

16. „Társaság” : a hajó tulajdonosa vagy bármely más szervezet vagy személy, mint pl. az igazgató vagy a hajó személyzet nélkül bérlése esetén a bérlő, aki a hajó tulajdonosától átvállalta a hajó üzemeltetésének felelősségét, és aki e felelősség átvállalásával az ISM (nemzetközi biztonságos üzemeltetési szabályzat) rendelkezései szerint irányadó valamennyi kötelezettséget és felelősséget felvállalja.

17. „Elismert szervezet” : hajóosztályozó társaság vagy más magánszerv, amely a lobogó szerinti állam hatóságai nevében hatósági feladatokat végez.

18. „Hatósági bizonyítvány” : a nemzetközi egyezményeknek megfelelően a lobogó szerinti állam által vagy annak nevében kiállított bizonyítvány.

19. „Osztályozási bizonyítvány” : elismert szervezet által kiállított bizonyítvány arról, hogy a hajó bizonyos célra vagy bizonyos szolgáltatás nyújtására alkalmas az elismert szervezet által lefektetett és közzétett szabályokkal és rendelkezésekkel összhangban.

20. „Ellenőrzési adatbázis” : központi információs rendszer a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzések eredményeiről.

ê 95/21/EK

ð új szöveg

3 .cikk

Az irányelv hatálya

1.Ezen irányelv hatálya az olyan hajóra és annak személyzetére terjed ki ð , amely egy tagállam kikötőjébe vagy révébe fut be. ï

(a) amely egy tagállam kikötőjébe vagy tengeri létesítményéhez érkezik, vagy

(b) ilyen kikötőben vagy ilyen tengeri létesítménynél horgonyoz.

ð Ezen irányelv értelmezésében a nemzetközi joggal összhangban egy tagállam ellenőrzési és visszatartási hatáskörrel élhet olyan hajóval szemben is, amely a joghatósága alatt álló vizeken tartózkodik, joghatósága alatti tengeri létesítményben vagy a felségvizein lévő bármely más létesítményben horgonyoz. ï

E cikk rendelkezései nem befolyásolják a tagállamoknak a vonatkozó nemzetközi egyezményekben biztosított beavatkozási jogosultságait.

2. Az 500 tonna bruttó űrtartalom alatti hajók esetében a tagállamok a hatályos vonatkozó egyezményben rögzített előírásokat alkalmazzák valamint, ha egy egyezmény rendelkezései nem alkalmazandók, megtesznek minden szükséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy az érintett hajók ne jelentsenek nyilvánvaló veszélyt a biztonságra, az egészségre vagy a környezetre nézve. E bekezdés alkalmazásakor a tagállamok a párizsi memorandum 1. mellékletében előírt rendelkezéseket tekintik irányadónak.

3. Az olyan állam lobogóját viselő hajó ellenőrzésekor, amely egy egyezményben nem aláíró fél, a tagállamok gondoskodnak arról, hogy az ilyen hajóval és annak személyzetével szemben tanúsított bánásmód ne legyen kedvezőbb, mint az említett egyezményt aláíró államok valamelyikének lobogóját viselő hajóval szemben tanúsított bánásmód.

4. Ezen irányelv hatálya nem terjed ki halászhajókra, hadihajókra, haditengerészeti segédhajókra, kezdetleges építésű fahajókra, nem kereskedelmi célra használt, állami hajókra és kedvtelési célú hajókra.

ê 2001/106/EK 1. cikk 3. pont (kiigazított szöveg)

4. cikk

Ö A tagállamok kötelezettségei Õ

Ellenőrző szervezet

ò új szöveg

1.A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy – a nemzetközi joggal összhangban – jogukban álljon külföldi hajók fedélzetén végrehajtani az ebben az irányelvben említett ellenőrzéseket.

ê 2001/106/EK 1. cikk 3. pont (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

2.A tagállamok kellő számú személyzettel, különösen képzett ellenőrökkel rendelkező, megfelelő nemzeti tengerészeti hatóságokat tartanak fenn (a továbbiakban: «illetékes hatóságok») Ö illetékes hatóságokat tartanak fent Õ a hajók ellenőrzésére, és minden olyan Ö szükséges intézkedést megtesznek, Õ amelyek célja annak biztosítása, hogy az illetékes hatóságok az ezen irányelvben megállapítottak szerint lássák el feladataikat.ð Ezen belül különösen: gondoskodnak kellő számú személyzet felvételéről és foglalkoztatásáról, beleértve a minősített ellenőröket, figyelembe véve az egyes kikötők hajóforgalmát és a forgalom jellegét. ï

ð A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 8. cikkben és az I. melléklet A. részének 1. pontjában előírt kiterjesztett és kötelező ellenőrzések elvégzésére mindig rendelkezésre álljon elegendő ellenőr. ï

ê 95/21/EK

5 .cikk

Ellenőrzési kötelezettségvállalások

ò új szöveg

1. A tagállamok egyéni ellenőrzések végzésével járulnak hozzá a más tagállamok és a párizsi memorandum aláíró országai által végzett ellenőrzésekhez, melyek együttvéve biztosítják, hogy az Európai Unió kikötőibe vagy réveibe befutó valamennyi hajó átessen ellenőrzésen. Ez szavatolja, hogy a fokozottabb veszélyt jelentő hajókat alaposabban és gyakrabban ellenőrizzék.

Az első albekezdésben említett cél elérése érdekében létrehozott ellenőrzési rendszernek tartalmaznia kell a II. mellékletben említett elemeket.

2. Az (1) bekezdésben említett ellenőrzés szabályait a Bizottság állapítja meg a 25. cikkben említett eljárással összhangban.

ê 2001/106/EK 1. cikk 4. pont (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

Ö 3. Õ 1. A hajókon a 7. cikk (2) bekezdésében meghatározott ð Amíg a (2) bekezdésben előirányzott intézkedések életbe nem lépnek, ï az egyes tagállamok illetékes hatóságai által évente elvégzendő ellenőrzések teljes száma legalább a kikötőikbe befutó hajók átlagos éves számának 25 %-a, amelyet a három legutóbbi olyan naptári év alapján számítanak ki, ð amelyre vonatkozóan statisztikai adatok állnak rendelkezésre. Ezt az éves számot a három legutóbbi olyan naptári év alapján számítják ki, amelyre vonatkozóan rendelkezésre állnak statisztikai adatok. A számításhoz használt időszak vége nem előzheti meg több mint egy évvel az ellenőrzési év kezdetét. ï

ò új szöveg

4. A hajók ellenőrzésre való kiválasztásakor az illetékes hatóság az I. mellékletben meghatározott szabályok szerint jár el.

ê 2001/106/EK 1.cikk 4. pont

2. (a) (2) a) Az illetékes hatóság - a 7a. cikk rendelkezéseire is tekintettel -biztosítja, hogy bármely olyan hajón elvégezzék a 6. cikk szerinti ellenőrzést, amely a Sirenac információs rendszerben 50-nél nagyobb kiválasztási tényezővel rendelkezik, és amelyen a kiterjesztett ellenőrzést nem végezték el, amennyiben legalább egy hónap eltelt a Párizsi memorandum hatálya alá tartozó régió valamely kikötőjében elvégzett ellenőrzése óta.

(b) Más hajók ellenőrzésre való kiválasztásakor az illetékes hatóságok az alábbiak szerint határozzák meg a fontossági sorrendet:

- elsőként az ellenőrzésre az I. melléklet I. részében felsorolt hajókat választják ki, a kiválasztási tényezőjüktől függetlenül,

- az I. melléklet II. részében felsorolt hajókat - a Sirenac információs rendszer szerinti kiválasztásitényező-értékük függvényében - csökkenő sorrendben választják ki.

3. A tagállamok tartózkodnak attól, hogy megvizsgáljanak olyan hajókat, amelyeket bármely tagállam az előző hat hónap során már vizsgált, amennyiben:

- a hajó nem szerepel az I. mellékletben lévő jegyzéken,

- az előző ellenőrzés eredményeként nem jelentettek hiányosságot,

- az ellenőrzés elvégzésének nincs nyomós oka,

- a hajóra nem vonatkozik a (2) bekezdés a) pontja.

ê 95/21/EK

4. A (3) bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók az egyezményekben egyértelműen előírt üzemeltetési ellenőrzésekre.

5. A tagállamok és a Bizottság együttműködnek olyan prioritások és eljárások kidolgozásában, amelyek segítségével a valószínűsíthetően hiányosságokkal rendelkező hajók hatékonyabb módon választhatók ki ellenőrzésre.

E cikk rendelkezéseinek minden későbbi módosítást, az (1) bekezdésben említett 25 %-os számadat kivételével, a 19. cikk rendelkezéseiben előírtak szerint kell végrehajtani.

ò új szöveg

6. cikk

A hajók érkezéséről szóló értesítés

Egy tagállam kikötőjét vagy révét felkereső hajó üzemeltetője, ügynöke vagy a hajó parancsnoka a III. melléklettel összhangban értesíti a hajó érkezéséről a tagállamot.

ê 95/21/EK (kiigazított szöveg) (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

Ö 7. Õ 6 cikk

Ellenőrzési eljárás

1. Az illetékes hatóság gondoskodik arról, hogy az ellenőr legalább:

(a) ellenőrizze különösen a Ö IV. Õ mellékletben felsorolt ð , a nemzetközi egyezmények és a Közösség tengerbiztonsági jogszabályai követelményeinek megfelelően a fedélzeten tartott ï bizonyítványokat és dokumentumokata megfelelő mértékben

ð (b) adott esetben meggyőződjön arról, hogy az előző ellenőrzés során egy tagállam vagy a párizsi memorandumot aláíró állam által feltárt kirívó hiányosságo(ka)t megszüntették; ï

Ö (c) Õ (b) győződjön meg a hajó általános állapotáról, Ö beleértve a higiéniát, Õ a hajó gépterét Ö és Õ a lakótereket és a higiéniai körülményeketis.

ò új szöveg

2. Amennyiben egy hajót azzal a feltétellel engednek ki egy kikötőből, hogy a következő kikötőben megszüntetik a hiányosságokat, az ellenőrzés a következő kikötőben csak arra terjed ki, hogy a hiányosságok megszüntetése megtörtént-e.

Az ellenőrnek azonban jogában áll szaktudása alapján úgy dönteni, hogy az ellenőrzést ki kell terjeszteni más tényezőkre is.

ê 95/21/EK (kiigazított szöveg)

Ö 3. Õ 2. Az ellenőr jogosult a Ö IV. Õ II. mellékletben felsoroltakon kívül ellenőrizni minden olyan bizonyítványt és dokumentumot, amelyet az egyezmények rendelkezéseinek hatálya alatt a hajó fedélzetén kell tartani.

Ö 4. Õ 3. Minden olyan esetben, amikor az 1, 2 Ö és Õ 3 bekezdésben említett ellenőrzések végrehajtását követően egyértelmű bizonyítékok alapján feltételezhető, hogy a hajó, annak felszerelése vagy személyzete lényegileg nem elégíti ki egy egyezmény vonatkozó előírásait, részletesebb ellenőrzést kell végezni, beleértve az üzemeltetéssel kapcsolatos követelmények betartásának további ellenőrzését is.

«Egyértelmű bizonyítékok» abban az esetben állnak fenn, amikor az ellenőr olyan jelenségeket talál, amelyek saját szakmai megítélése szerint a hajó, annak felszerelése vagy személyzete vonatkozásában részletesebb ellenőrzés végrehajtását igényli.

Az egyértelmű bizonyítékokra példák azz III. Ö V. mellékletben és a VII. melléklet C. részében Õ találhatók.

Ö 5. Õ 4. A IV.Ö VI. Õ mellékletben a hajók ellenőrzésével kapcsolatosan előírt, vonatkozó eljárásokat és irányelveket szintén tekintetbe kell venni.

ò új szöveg

Azonban abban az esetben, ha a VI. melléklet 4. pontjában említett eljárások és irányelvek eltérnek a hatályos közösségi jogtól, a tagállamok nem fogadhatnak el olyan nemzeti jogi rendelkezést vagy közigazgatási intézkedést, amely a közösségi joggal ellentétes eljárások vagy ellenőrzési gyakorlat bevezetését idézné elő. A tagállamoknak kötelességük gondoskodni illetékes hatóságaik tájékoztatásáról a közösségi jogszabályokkal összhangban alkalmazandó vonatkozó irányelvek és eljárások tekintetében, és meg kell bizonyosodniuk ezek megfelelő végrehajtásáról.

6. A fedélzeti ellenőrzések végzése során az ellenőr a VII. mellékletben előírt eljárásokat követi.

ê 2001/106/EK 1.cikk 5.pont (kiigazított szöveg)

Ö 8. Õ 7 cikk

Bizonyos hajók kötelező jellegű kiterjesztett ellenőrzése

ê 2001/106/EK 1.cikk 5.pont (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

1. A kiterjesztett ellenőrzés vonatkozik az V. melléklet A. Ö a VIII. melléklet B. Õ pontjában meghatározott kategóriák egyikébe tartozó hajókra, a Párizsi Ö memorandumot aláírt állam Õ ð vagy egy tagállam ï kikötőjében elvégzett legutóbbi kiterjesztett ellenőrzéstől számított 12 hónap letelte után.

2. Ha valamely ilyen hajót a II. melléklet A. részének 2. bekezdésével 5. cikk (2) bekezdésének b) pontjával összhangban ellenőrzésre választottak ki, kiterjesztett ellenőrzést végeznek. A 6. Ö 7. Õ cikkel összhangban elvégzett ellenőrzés azonban elvégezhető a két kiterjesztett ellenőrzés közötti időben is.

3. (a) Az (1) bekezdés hatálya alá tartozó hajó üzemeltetője vagy parancsnoka közli az V. melléklet B. pontjában megnevezett összes információt minden olyan tagállam illetékes hatóságával, amelynek a kikötőjébe a legutóbbi kiterjesztett ellenőrzést követő 12 hónap elteltével befut. Ezt az információt legalább három nappal a hajónak a kikötőbe való várható befutása, vagy ha az út várhatóan három napnál rövidebb, az előző kikötőből való kifutás előtt adják meg.

b) ð Az (1) bekezdésben említett ï, a 6. cikk értesítési követelményeinek a) pontnak meg nem felelő bármely hajót kiterjesztett ellenőrzésnek vetnek alá a rendeltetési hely ð vagy a horgonyzás ï szerinti kikötőben

Ö 3. Õ 4. A tagállamok, a 7a. Ö 9. Õ cikk rendelkezéseire is tekintettel, gondoskodnak arról, hogy a legutóbbi kiterjesztett ellenőrzéstől számított 12 hónap letelte után az első kikötőben kiterjesztett ellenőrzést végezzenek az olyan hajókon, amelyekre vonatkozik Ö az (1) Õ a (3) bekezdés, és amelyek Ö az I. melléklet szerint Õ legalább 7-es kiválasztási tényezővel rendelkeznek.

ê 2001/106/EK 1.cikk 5.pont (kiigazított szöveg)

Olyan esetekben, amikor a tagállamok képtelenek időben növelni kapacitásukat ahhoz, hogy elvégezzenek minden szükséges kiegészítő ellenőrzést, különösen azellenőrök munkábaállításával és képzésével kapcsolatos problémák miatt, engedélyt kapnak arra, hogy 2003. január 1-jéig fokozatosan építsék ki ellenőrző szolgálatukat. Rotterdam kikötője esetében ez az időszak hat hónappal meghosszabbítható. A Bizottság értesíti a tagállamokat és az Európai Parlamentet minden ilyen hosszabbításról.

Ö 4. Õ 5. Kiterjesztett ellenőrzéseket az V. Ö VIII. Õ melléklet C. pontjában megállapított eljárással összhangban végeznek.

6. Amennyiben fennáll annak a lehetősége, hogy a Párizsi memorandum valamely módosítása vagy tervezett módosítása meggyengítheti a jelen cikk szerinti kiterjesztett ellenőrzésre vonatkozó kötelezettség terjedelmét, a Bizottság haladéktalanul intézkedésekre vonatkozó tervezetet terjeszt be a 18. cikkel létrehozott bizottsághoz azzal a céllal, hogy olyan kiválasztásitényező-értékeket vezessen be, amelyek megfelelnek ezen irányelv céljainak.

ê 2001/106/EK 1.cikk 6. pont (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

cikkÖ 9 Õ 7a

Eljárás, amelyet azokban az esetekben kell alkalmazni, amikor egyes hajókat nem lehet megvizsgálni

1. Amennyiben üzemeltetési okokból valamely tagállam nem képes elvégezni egy 50-esnél nagyobb kiválasztási tényezővel rendelkező hajó ellenőrzését az 5. cikk (2) bekezdésének a) pontjának Ö az I. mellékletnek Õ megfelelően, vagy a 8. cikk (3) 7. cikk (4) bekezdésének megfelelően egy kötelező kiterjesztett ellenőrzést, a tagállamnak haladéktalanul értesítenie kell ð a következő kikötő illetékes hatóságát - amennyiben tagállami kikötőről vagy a párizsi memorandumot aláíró állam kikötőjéről van szó - ï Sirenac-rendszert az ellenőrzés elmaradásáról.

2. Az ilyen esetekről hathónapos időközönként értesíteni kell a Bizottságot, közölve az ellenőrzés elmaradásának okát is. ð Ezenfelül a tagállamnak meg kell adnia a 8. cikk (2) bekezdésében és az I. melléklet A. részének 1. pontjában említett, a hat hónap során elvégzett ellenőrzések számát. ï

ð Az ilyen tájékoztatást a tárgyidőszak végét követő négy hónapon belül meg kell adni. ï

3. Bármely ð három egymást követő ï naptári évben az ð (1) bekezdésben említett elmaradt ï ellenőrzések ð száma ï ilyen elmaradása nem haladhatja meg az (1) bekezdésben meghatározott, ellenőrzésre kötelezett és a tagállamok kikötőibe ð ez időszak alatt ï befutó hajók éves számának 5 %-át, amelyet a három legutóbbi olyan naptári év alapján számítanak ki, amelyre vonatkozóan statisztikai adatok állnak rendelkezésre.

ê 2001/106/EK 1.cikk 6.pont (kiigazított szöveg)

4. Az (1) bekezdésben meghatározott hajókon a Közösség következő kikötőjében végzik el Ö a II. melléklet A részének 1. pontjában Õ az 5. cikk (2) bekezdés a) pontjában meghatározott Ö kötelező Õ ellenőrzést vagy a 8. cikk (3)7. cikk (4) bekezdésben meghatározott kötelező kiterjesztett ellenőrzést.

5. 2008. július 22-ig a Ö 25. Õ 19. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően módosítják a (3) bekezdésben említettmeghatározott 5%-os értéket, ha az indokolt a Bizottság megítélése szerint.

ê 2001/106/EK 1.cikk 7.pont (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

Ö 10. Õ 7b cikk

Az egyes hajókat érintő kitiltó intézkedések

1. A tagállamok biztosítják, hogy a ð IX. ï XI. melléklet A. pontjában megállapított ð feltételeknek megfelelő ï kategóriák valamelyikébe tartozó hajók ne futhassanak be a kikötőikbe ð és réveikbe ï a ð 15. cikk (6) ï 11. cikk (6) bekezdésében megállapított esetek kivételével. amennyiben

vagy

– a hajó a Párizsi memorandum éves jelentésében közzétett feketelistán szereplő állam lobogója alatt hajózik, és

– a hajót az előző 24 hónap során kettőnél többször tartották vissza a Párizsi memorandum valamely aláíró államának kikötőjében,

vagy

– a hajó a Párizsi memorandum éves jelentésében közzétett feketelistán «nagyon nagy kockázatú» vagy «nagy kockázatú» minősítéssel rendelkező állam lobogója alatt hajózik, és

– a hajót az előző 36 hónap során egynél többször tartották vissza a Párizsi memorandum valamely aláíró államának kikötőjében.

ê 2001/106/EK 1. cikk 7.pont (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

A kitiltást Ö akkortól kell alkalmazni Õ, azonnal amint a hajó elhagyta azt a kikötőt vagy révetengedélyt kapott annak a kikötőnek az elhagyására, ahol másodszor, illetve harmadszor tartották vissza ð , és ahol a kitiltó határozatot kiadták. ï

2. Az (1) bekezdést a tagállamok a IX.XI. melléklet B. pontjában megállapított eljárásoknak megfelelően alkalmazzák.

3. A Bizottság félévente közzéteszi a Közösség kikötőiből az e cikk alkalmazásával kitiltott hajókkal kapcsolatos információkat.

ê 2001/106/EK 1.cikk 8.pont (kiigazított szöveg)

Ö 11. Õ 8 cikk

Az ellenőrzés jelentése a hajóparancsnoknak

Valamely ellenőrzés, részletesebb ellenőrzés vagy kiterjesztett ellenőrzés végeztével az ellenőr jelentést készít a Ö X. Õ IX. melléklettel összhangban. A vizsgálati jelentés egy példányát a hajóparancsnok rendelkezésére bocsátják.

ò új szöveg

12. cikk

Panaszok

A fedélzeti élet- és mukakörülményekre vonatkozó minden panaszt ki kell vizsgálni.

Amennyiben az illetékes hatóság az előterjesztett panaszt bizonyítottan megalapozatlannak ítéli, döntéséről és annak indokairól tájékoztatja a panaszost.

A panaszt benyújtó személy nevét nem szabad az érintett hajó parancsnoka vagy tulajdonosa előtt felfedni. Az ellenőr biztosítja a hajó személyzetével zajló interjúk bizalmasságát.

A nem bizonyítottan megalapozatlan panaszokról és az ezek nyomában született intézkedésekről a tagállamok kötelesek tájékoztatni a lobogó szerinti állam hatóságait, valamint indokolt esetben a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetet (ILO-t).

ê 95/21/EK (kiigazított szöveg)

Ö 13. Õ 9 cikk

Hiányosságok orvoslása és a hajó visszatartása

ê 2001/106/EK 1.cikk 9(a) pont (kiigazított szöveg)

1. Az illetékes hatóság meggyőződik róla, hogy az egyezményekkel összhangban kijavítanak-e az 5. cikk (2) bekezdésében vagy a 7. cikkben meghatározott ellenőrzések által megerősített vagy feltárt minden hiányosságot.

ê 95/21/EK

2. A biztonságra, az egészségre vagy a környezetre nézve egyértelműen veszélyt jelentő hiányosságok esetében annak a kikötő szerinti államnak az illetékes hatósága, amelyben a hajó ellenőrzését végrehajtják, gondoskodik arról, hogy a hajót visszatartsák vagy azt az üzemmódot, amelynél a hiányosságokat feltárták, leállítsák. A hajó visszatartását elrendelő határozat vagy az üzemeltetés leállítása mindaddig nem oldható fel, amíg a veszély kockázatát meg nem szüntetik, vagy amíg az érintett hatóság meg nem állapítja, hogy a hajó a szükséges feltételek teljesülése esetén kifuthat a tengerre, vagy a hajó üzemeltetése folytatható az utasok vagy a személyzet biztonságának és egészségének kockázata, más hajók veszélyeztetése, vagy a tengeri környezet feltételezhető veszélyeztetése nélkül.

ò új szöveg

3. A 725/2004/EK rendelettel összhangban biztonsági alapon elrendelt korlátozások sérelme nélkül az illetékes hatóság által kiadott visszatartási utasításban:

(a) rendelkezni lehet arról, hogy a hajó adott helyen állomásozzon vagy egy adott révbe vagy horgonyzóhelyre áthajózzon; és

(b) meg lehet jelölni azokat a körülményeket, amelyek mellett a hajóparancsnok más helyre kormányozhatja a hajót biztonsági okok miatt vagy a környezet szennyezésének megelőzése érdekében.

ê 2001/106/EK 1.cikk 9(b) pont (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

Ö 4. Õ 3. Az ellenőr szakmai véleményének kialakításakor azzal kapcsolatosan, hogy egy hajót vissza kell-e tartani vagy sem a Ö XI. Õ VI. mellékletben szereplő kritériumokat alkalmazza.

Ebben a vonatkozásban ð ha az ellenőrzés felfedi, hogy ï a hajót visszatartják, ha nem szerelték fel üzemképes úti adatrögzítőð vel ï rendszerrel, ð amennyiben annak használata kötelező a 2002/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[12] ï XII. melléklet értelmében, Ö az illetékes hatóság biztosítja, hogy a hajót visszatartsák Õ.

Ha ez a ð visszatartást indokoló ï hiányosság nem pótolható azonnal a visszatartás szerinti kikötőben, az illetékes hatóság engedélyezheti, hogy a hajó folytassa útját ð a visszatartó kikötőhöz ï legközelebbi ð hajójavító üzembeï olyan megfelelő kikötőbe, ahol ez azonnal pótolható, vagy előírhatja, hogy a ð hiányosságokat ï hiányosságot legfeljebb 30 napon belül pótolják ð , a párizsi memorandum által kialakított iránymutatásoknak megfelelően. ï Ebből a célból a Ö 15. Õ 11. cikkben megállapított eljárásokat alkalmazzák.

ê 95/21/EK (kiigazított szöveg)

Ö 5. Õ 4. Kivételes esetben, amikor egy hajó általános állapota nyilvánvalóan nem elégíti ki a követelményeket, az illetékes hatóság felfüggesztheti az ellenőrzést az ilyen hajón mindaddig, amíg a felelősök meg nem teszik a szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy a hajó az egyezmények vonatkozó előírásait kielégítse.

ê 2001/106/EK 1.cikk 9(c) pont (kiigazított szöveg)

Ö 6. Õ 5. Amennyiben az 5. cikk (2) bekezdésében vagy a 7. cikkben meghatározott ellenőrzések alapján visszatartást rendelnek el, az illetékes hatóságok írásban a vizsgálati jelentés csatolásával haladéktalanul tájékoztatják Ö a lobogó szerinti állam hatóságát Õ annak az államnak a nemzeti hatóságát, amelynek lobogója alatt a hajó hajózásra jogosult (a továbbiakban: lobogó szerinti nemzeti hatóság), vagy ha ez nem lehetséges, az adott állam konzulját vagy ennek hiányában a legközelebbi diplomáciai képviseletét minden olyan körülményről, amely miatt a visszatartás szükségessé vált. Emellett, ahol indokolt, értesítik az osztályozási bizonyítványok, illetve a lobogó szerinti állam nevében a nemzetközi egyezményekkel összhangban kiadott bizonyítványok kibocsátásáért felelős, kinevezett ellenőröket vagy elismert szervezeteket is.

ê 95/21/EK (kiigazított szöveg)

Ö 7. Õ 6. Ezen irányelv rendelkezései nem érintik az egyezményeknek a kikötő szerint illetékes állam hatósága általi ellenőrzésekkel kapcsolatos értesítésekre és jelentési eljárásokra vonatkozó külön előírásait.

Ö 8. Õ 7. Amikor egy kikötő szerint illetékes állam hatósága ezen irányelv hatálya alatt ellenőrzési jogosultságát gyakorolja, minden lehetséges módon arra törekszik, hogy elkerülje a hajó indokolatlan visszatartását vagy késleltetését. Ha egy hajót indokolatlanul tartanak vissza vagy késleltetnek, a hajó tulajdonosa vagy üzemeltetője jogosult az elszenvedett károk vagy veszteségek megtérítésének követelésére. Minden feltételezetten indokolatlan visszatartás vagy késedelem esetén a bizonyítás a hajó tulajdonosát vagy üzemeltetőjét terheli.

ò új szöveg

9.. A kikötők túlzsúfoltságát elkerülendő az illetékes hatóság engedélyt adhat arra, hogy egy visszatartott hajót a kikötő másik részébe kormányozzanak, ha ez biztonságosan végrehajtható. A kikötők zsúfoltsága azonban nem lehet szempont a hajók visszatartásáról vagy a visszatartó rendelkezés feloldásáról szóló döntés meghozatalkor.

A visszatartott hajók elhelyezésének megkönnyítése érdekében a kikötőhatóságoknak együtt kell működniük az illetékes hatóságokkal.

ê 98/25/EK 1. cikk 2. pont

9a. cikk

ISM bizonyítványok hiánya esetén alkalmazandó eljárások

1. Ha az ellenőrzés során kiderül, hogy a megfelelési bizonyítvány vagy a hajók biztonságos üzemeltetésére és a szennyezés megelőzésére vonatkozó nemzetközi igazgatási szabályzatnak (ISM szabályzat) megfelelően kiállított biztonságos igazgatási bizonyítvány nem található meg olyan hajón, amelyre vonatkozóan a Közösségen belül az ellenőrzés időpontjában az ISM szabályzat rendelkezései alkalmazandók, az illetékes hatóság gondoskodik az ilyen hajó visszatartásáról.

2. Az (1) bekezdésben említett okmányok hiánya ellenére, ha az ellenőrzés során a hajó visszatartását indokolttá tevő egyéb hiányosságot nem tárnak fel, az illetékes hatóság a kikötő zsúfoltságának elkerülése céljából a visszatartás elrendelését feloldhatja. Minden ilyen intézkedés meghozatalát követően a feloldást elrendelő illetékes hatóság a feloldásról azonnal tájékoztatja a többi tagállam illetékes hatóságait.

3. A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy egy tagállam kikötőjét a (2) bekezdés rendelkezései szerinti módon elhagyó hajó fogadását a Közösségen belüli minden más kikötő utasítsa el a 11. cikk (6) bekezdésében említett körülmények kivételével mindaddig, amíg a hajó a visszatartását elrendelő tagállam illetékes hatóságának kielégítő módon nem igazolja, hogy a hajó rendelkezik az ISM szabályzat hatálya alatt kibocsátott érvényes bizonyítványokkal. Olyan esetekben, amikor az ellenőrzések során a 9. cikk (2) bekezdésében említett hiányosságokat tárnak fel, és azok nem orvosolhatók a visszatartást elrendelő kikötőben, a 11. cikk vonatkozó rendelkezései is alkalmazandók.

ê 95/21/EK (kiigazított szöveg)

Ö 14. Õ 10 cikk

Fellebbezési jogosultság

ê 2001/106/EK 1.cikk 10. pont

1. A hajótulajdonos vagy üzemeltető, illetve azoknak a tagállamban lévő képviselője jogosult fellebbezni az illetékes hatóság visszatartásra vagy kitiltásra irányuló döntése ellen. A fellebbezésnek nincs felfüggesztő hatálya.

ê 95/21/EK

2. A tagállamok e célra nemzeti jogszabályaiknak megfelelő eljárásokat dolgoznak ki és tartanak fenn.

3. Az illetékes hatóság az (1) bekezdésben említett hajó parancsnokát a fellebbezési jogosultságáról megfelelően tájékoztatja.

ò új szöveg

4. Amennyiben hajó tulajdonosának vagy üzemeltetőjének vagy annak képviselőjének fellebbezése vagy kérvénye eredményeképpen a visszatartó vagy a kitiltó határozatot visszavonják vagy módosítják:

(a) a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az ellenőrzési adatbázis haladéktalanul módosuljon ennek megfelelően,

(b) az a tagállam, amelynek területén a visszatartó vagy kitiltó határozatot kiadták, a döntést követő 24 órán belül helyesbíti a 19. cikkel összhangban kiadott információt.

ê 95/21/EK (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

Ö 15. Õ 11 cikk

Az ellenőrzések és a visszatartások nyomon követése

1. Ha a Ö 13. Õ 9. cikk (2) bekezdésében említett hiányosságok nem orvosolhatók abban a kikötőben, ahol az ellenőrzést végrehajtották, az érintett tagállam illetékes hatósága engedélyezheti az érintett hajó számára, hogy a ð visszatartó kikötőhöz ï legközelebbi hajójavító üzembe hajózzon, ð ahol sor kerülhet intézkedésre, ï és amelyet a hajó parancsnoka és az érintett hatóságok választanak ki, amennyiben a lobogó szerinti állam illetékes hatósága által meghatározott és az érintett tagállam által elfogadott feltételek teljesülnek. E feltételek biztosítják, hogy a hajó az utasok vagy a személyzet biztonságának és egészségének, továbbá más hajók veszélyeztetése nélkül, vagy a tengeri környezet feltételezhető veszélyeztetése nélkül teszi meg az utat.

ò új szöveg

2. Amennyiben a hajót azért küldik a hajójavító üzembe, mert nem felel meg a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) A 744(18) határozatának, akár a hajók dokumentációja, akár a hajók szerkezeti hibái és hiányosságai tekintetében, az illetékes hatóság megkövetelheti a szükséges vastagságmérések elvégzését, mielőtt a hajó számára engedélyezi a kikötő elhagyását.

ê 95/21/EK (kiigazított szöveg)

Ö 3. Õ 2. Az (1) bekezdésben említett esetben annak a tagállamnak az illetékes hatósága, amelynek kikötőjében az ellenőrzést végrehajtották, tájékoztatja annak a tagállamnak az illetékes hatóságát, amelyben a hajójavító üzem található, valamint a 13. cikk (6)9. cikk (5) bekezdésében említett feleket és - az esetnek megfelelően - a feltételek teljesítéséért felelős minden más hatóságot is a hajó útjáról.

3. A (2) bekezdésben említett feleket a Párizsi memorandum 2. mellékletének rendelkezései szerint kell tájékoztatni.

Az ilyen tájékoztatásban részesülő tagállam illetékes hatósága értesítést küld a tájékoztatást nyújtó hatóság számára a meghozott intézkedésekről.

4. A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy Ö a közösségben található valamennyi kikötő megtagadja a belépést Õ az (1) bekezdésben említett, a tengerre kifutó azon hajó esetén :

Ö(a) Õ (i) amely nem elégíti ki annak a tagállamnak az illetékes hatósága által meghatározott feltételeket, amelynek a kikötőjében az ellenőrzést végrehajtották; vagy

Ö (b) Õ (ii) amely azáltal, hogy nem keresi fel a kijelölt hajójavító üzemet, megtagadja az egyezmények vonatkozó előírásainak kielégítését.;

meg kell tagadni a Közösségen belül minden kikötő érintésének a lehetőségét Ö A kitiltó határozat mindaddig érvényben marad, Õ amíg a hajótulajdonos vagy a hajóüzemeltető annak a tagállamnak az illetékes hatósága számára, amelynek kikötőjében a hajón hiányosságot észleltek, kielégítő módon nem szolgáltat bizonyítékokat arról, hogy a hajó teljes mértékben eleget tesz az egyezmények vonatkozó előírásainak

5. A (4) bekezdés Ö (a) Õ i. pontjában említett esetben annak a tagállamnak az illetékes hatósága, amelyben a hajón hiányosságot észleltek, haladéktalanul értesíti a többi tagállam illetékes hatóságait.

A (4) bekezdés Ö (b) Õ ii. pontjában említett esetben annak a tagállamnak az illetékes hatósága, amelyben a hajójavító üzem található, haladéktalanul értesíti a többi tagállam illetékes hatóságait.

A kikötőbe történő befutás elutasítását megelőzően a tagállam kérheti az érintett hajó lobogó szerinti hatóságával a konzultációk felvételét.

ê 95/21/EK (kiigazított szöveg)

6. A (4) bekezdés rendelkezései ellenére Ö rendelkezéseitől eltérve Õ a kikötő szerinti állam illetékes hatósága engedélyezheti a hajó meghatározott kikötőbe történő befutását vis maior jellegű, vagy a biztonsági megfontolásokat hatálytalanító események bekövetkezése esetén, vagy a szennyezés kockázatának csökkentése vagy lehető legkisebb szinten tartása céljából, vagy a hiányosságok orvoslásának megtörténte miatt, feltéve hogy a hajótulajdonos, a hajó üzemeltetője vagy a hajóparancsnok a hajó biztonságos kikötőbe érkezése biztosításához a tagállam illetékes hatóságát kielégítő módon megtette a szükséges intézkedéseket.

ê 95/21/EK (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

Ö 16 Õ cikk 12

Az ellenőrökre vonatkozó képzési követelmények

1. Ellenőrzések végrehajtására csak a Ö XII. Õ VII. mellékletben előírt képesítési követelményeket teljesítő ð , és az illetékes hatóság által a kikötő szerinti állam ellenőrzéseinek végzésére felhatalmazott ï személyek jogosultak.

2. Ha a kikötő szerinti állam illetékes hatósága nem tud az ellenőrzés céljaira a kívánt szakismeretekkel rendelkező személyt biztosítani, az illetékes hatóság ellenőre számára bármely olyan személy segítséget nyújthat, aki rendelkezik a szükséges szakismeretekkel.

3. ð Az illetékes hatóság ï, a kikötő szerinti illetékes állam ellenőrzését végző személyek és a számukra segítséget nyújtó személyek gazdaságilag nem lehetnek érdekeltek sem abban a kikötőben, ahol az ellenőrzést végrehajtják, sem pedig az ellenőrzött hajóban, továbbá az ellenőrző személyek nem állhatnak olyan nem állami szervezetek szolgálatában, amelyek törvényben előírt okmányokat és osztályozási bizonyítványokat bocsátanak ki, vagy akik e bizonyítványok vagy osztályozási bizonyítványok kibocsátásához szükséges felügyeleti szemléket végeznek, és nem vállalhatják ilyen szervezetek nevében munkák elvégzését.

4. Minden ellenőr magánál tartja a ð 96/40/EK bizottsági irányelvvel[13] ïnemzeti jogszabályokkal összhangban az illetékes hatóság által, az ellenőr nevére kiállított igazolványt, amely igazolványban fel kell tüntetni, hogy az okmány tulajdonosa jogosult ellenőrzések végrehajtására.

ê 95/21/EK

Az ilyen igazolvány közös modelljét a 19. cikk rendelkezéseiben előírt eljárások szerint kell elkészíteni.

ò új szöveg

5. A tagállamoknak kötelességük meggyőződni az ellenőrök szakértelméről, és a XII. mellékletnek megfelelő ismeretekből az ellenőröknek vizsgát kell tenniük, mielőtt felhatalmazást kapnak az ellenőrzések végzésére. A vizsgát öt évenként meg kell ismételni.

6. A tagállamoknak az ebben az irányelvben vagy az egyezmények mellékleteiben előírt, a kikötő szerinti állam általi ellenőrzések rendszerében bekövetkezett változásokkal kapcsolatban biztosítaniuk kell az ellenőrök megfelelő képzését.

7. A Bizottság a tagállamokkal együttműködve ki fog dolgozni egy összehangolt közösségi rendszert az ellenőrök képesítésére és képzésére.

ê 95/21/EK (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

Ö 17. Õ cikk 13

Révkalauzok és kikötőhatóságok jelentései

1. A hajók kikötőhelyhez történő irányításában vagy onnan történő kivezetésében, illetve egy tagállam egyik kikötője felé tartó hajó irányításában részt vevő révkalauzokð A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy a hajók kikötőhelyhez történő irányításában vagy onnan történő kivezetésében, illetve egy tagállam egyik kikötője felé tartó vagy ott tartózkodó hajó irányításában részt vevő révkalauzok, ï ha szokásos feladataik teljesítése közben bármiféle olyan Ö hiba Õ hiányosság tudomásukra jut, amely veszélyezteti a hajó biztonságos útját, vagy amely a tengeri környezet veszélyeztetésével fenyeget, haladéktalanul tájékoztatják a kikötő szerinti állam vagy a parti állam illetékes hatóságait.

2. Ha a kikötőhatóság szokásos feladatainak teljesítése közben tudomást szerez arról, hogy a felügyelete alá tartozó kikötőben tartózkodó hajón olyan Ö hibák Õ hiányosságok tapasztalhatók, amelyek veszélyeztethetik a hajó biztonságát vagy a tengeri környezet veszélyeztetésével fenyegetnek, a kikötőhatóság haladéktalanul tájékoztatja a kikötő szerinti állam illetékes hatóságát.

ò új szöveg

3. A tagállamok megkövetelik, hogy a révkalauzok és a kikötőhatóságok a XIII. mellékletben foglalt jelentési mintát vagy azzal egyenértékű jelentést használjanak, és amikor csak lehet, elektronikus formátumban.

A tagállamok biztosítják, hogy a révkalauzok és kikötőhatóságok által jelentett hibák nyomán megfelelő intézkedés történjen.

A tagállamok minden évben jelentést nyújtanak be a Bizottsághoz az (1) és a (2) bekezdés végrehajtásáról, részletesen kitérve a révkalauzok és kikötőhatóságok által jelentett hibák nyomán tett intézkedésekre.

ê 95/21/EK (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

18. cikk 14

Együttműködés

1. Minden tagállam ð gondoskodik arról, hogy kikötőhatóságai és más illetékes hatóságok vagy szervek ellássák a kikötő szerinti állam általi ellenőrzést végző illetékes hatóságát a birtokukbn lévő, következő információval ï:gondoskodik saját illetékes hatóságai, kikötőhatóságai és egyéb vonatkozó hatóságok vagy a kereskedelmi szervezetek közötti együttműködés fenntartásáról annak biztosítása céljából, hogy az illetékes hatóság megszerezhesse a tagállam kikötőibe érkező hajókkal kapcsolatos valamennyi szükséges információt

ð - a III. melléklettel összhangban bejelentett információ; ï

ð - azon hajókról szóló információ, amelyek nem tettek eleget az ebben az irányelvben előírt értesítési kötelezettségnek, valamint az Európai Parlament és a Tanács 2000/59/EK[14] és 2002/59/EK[15] irányelvének, és adott esetben a 725/2004/EK rendeletnek; ï

ð - azon hajókról szóló információ, amelyek úgy hajóztak ki, hogy a 2000/59/EK irányelv 7. vagy 10. cikkének nem tettek eleget; ï

ð - azon hajókról szóló információ, amelyek számára megtagadták a belépést, vagy melyeket kiutasítottak egy kikötőből biztonsági okok miatt. ï

ê2001/106/EK 1. cikk. 11. pont (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

2. A tagállamok gondoskodnak saját illetékes hatóságuk és az összes többi tagállam illetékes hatóságai közötti információcseréről és együttműködésről, és fenntartják a saját illetékes hatóságuk, a Bizottság, adott esetben az ellenőrzési adatbázis és a franciaországi St. Maloban létrehozott Sirenac információs rendszer között az operatív kapcsolatot.

ð A tagállamok minden megfelelő intézkedést megtesznek annak biztosítására, hogy az ellenőrzési adatbázist az ebből az irányelvből fakadó követelmények szerint frissítsék. ï

Az 5. cikk (2) bekezdésében vagy a 7. cikkben meghatározott ellenőrzések elvégzése céljából az ellenőrök felhasználják a hajó ellenőrzésével kapcsolatban az Equasis információs rendszeren keresztül elérhető nyilvános és magánjellegű adatbázisokat.

ê 95/21/EK (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

3.ð A tagállamok minden megfelelő intézkedést megtesznek annak biztosítására, hogy az ellenőrzésekről szóló adatok késedelem nélkül bekerüljenek az ellenőrzési adatbázisba. ï

A (2)Ö Az ebben a Õ bekezdésben említett információknak meg kell felelniük ð a X. és XIV. mellékletben meghatározott információknak, és az 5. cikk (4) bekezdésével összhangban a hajó kiválasztása szempontjából lényeges összes információnak. ï

ê 1999/97/EK 1. cikk 2. pont (kiigazított szöveg)

Ö 19. Õ cikk 15

Ö Az információ közzététele Õ

ê 1999/97/EK (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

1. Minden tagállam illetékes hatósága meghozza a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy ð az ellenőrzésekkel, visszatartásokkal és kitiltásokkal kapcsolatos információkat a XIV. melléklettel összhangban közzétegyék. ïa VIII. melléklet I. részében felsorolt, az adott tagállam kikötőjében az előző hónap folyamán visszatartott vagy onnan kitiltott hajókra vonatkozó információkat legalább havonta közzétegyék.

ê 2001/106/EK 1. cikk 12. pont

2. A Sirenac-rendszerben elérhetőnek kell lennie a VIII. melléklet I. és II. részében felsorolt információknak, valamint a 94/57/EK irányelv 15. cikkének (3) bekezdése alapján a hajóosztályok megváltoztatásával, felfüggesztésével vagy visszavonásával kapcsolatos minden információnak. Ezeket az Equasis információs rendszerben teszik közzé, amilyen hamar csak lehetséges az ellenőrzés befejezése vagy a visszatartás feloldása után.

ê 1999/97/EK 1. cikk 2. pont

3. A tagállamok és a Bizottság együttműködnek a (2) bekezdésben említett megfelelő technikai rendszerek létrehozásában.

4. Amennyiben indokolt, a fenti előírások teljesítése érdekében a Sirenac információs rendszert módosítani kell.

ê 2001/106/EK 1. cikk 13. pont (kiigazított szöveg)

Ö 2. Õ 5. E cikk rendelkezései nem érintik a felelősségre vonatkozó nemzeti jogszabályokat.

ò új szöveg

20. cikk

A hajóüzemeltetők és hajótársaságok feketelistája

A Bizottság a XV. mellékletben előírt eljárásokkal és követelményekkel összhangban minden évben összeállít és közzétesz egy feketelistát a hajóüzemeltetők és hajótársaságok teljesítményéről.

ê 95/21/EK (kiigazított szöveg)

Ö 21. Õ cikk 16

Költségek megtérítése

1. Ha a Ö 7. és 8. Õ 6. és 7. cikkben említett ellenőrzések egy egyezmény hatálya alatti előírásokkal kapcsolatosan Ö olyan Õ hiányosságok meglétét tárják fel vagy állapítják meg, amelyek egy hajó visszatartását teszik szükségessé, bármely szokásos elszámolási időszak folyamán az ilyen ellenőrzésekkel kapcsolatosan felmerülő összes költséget a hajótulajdonosnak, a hajóüzemeltetőnek vagy a kikötő szerinti országban jelenlévő képviselőnek kell megtérítenie.

2. Egy tagállam illetékes hatósága által a Ö 15. cikk (4) és 10 cikk Õ 11. cikk (4) bekezdésének rendelkezései szerint végrehajtott ellenőrzésekkel kapcsolatos összes költséget a hajótulajdonos vagy a hajó üzemeltetője viseli.

ê 2001/106/EK 1. cikk 14. pont (kiigazított szöveg)

Ö 3. Õ 2a. Amennyiben Ö egy hajót visszatartanak Õ a hajót hiányosságok vagy a 9. cikkben és a VI. mellékletben meghatározott érvényes bizonyítványok hiánya miatt tartanak vissza, a hajótulajdonos vagy üzemeltető viseli a kikötői visszatartással kapcsolatos összes költséget.

ê 95/21/EK (kiigazított szöveg)

Ö 4. Õ 3. A hajó visszatartását mindaddig nem szabad feloldani, amíg a költségek teljes összegének befizetése meg nem történt, vagy kielégítő biztosítékot nem nyújtottak a költségek megtérítésére.

ê 2001/106/EK 1. cikk 15. pont (kiigazított szöveg)

Ö 22. Õ cikk 17

A végrehajtás nyomon követéséhez szükséges adatok

ê 2001/106/EK 1. cikk 15. pont (kiigazított szöveg)

A tagállamok a Ö XIV Õ X. mellékletben megállapított időközönként közlik a Bizottsággal az abban a mellékletben felsorolt információkat

ò új szöveg

A tagállamok megtesznek minden intézkedést annak biztosítására, hogy a Bizottság teljes körűen és korlátlanul hozzáférhessen a 18. cikk (2) bekezdésében említett információs rendszerben kezelt minden adathoz.

23. cikk

A tagállamok teljesítményének és az irányelvnek való megfelelésének ellenőrzése

Ezen irányelv hatékony végrehajtása biztosítása céljából és az 1406/2002/EK rendelet 2. cikkének (b) bekezdése i) pontjával összhangban a Közösségnek a kikötő szerinti állam általi ellenőrzési rendszere általános működtetését ellenőrizendő, a Bizottság összegyűjti a szükséges információkat és tagállami látogatásokat végez.

ê 2001/106/EK 1. cikk 15. pont (kiigazított szöveg)

Ö 24. Õ cikk 18

Szabályzó bizottság

ê 2002/84/EK 4. cikk 2. pont (kiigazított szöveg)

1. A Bizottságot aa tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) létrehozásáról szóló, 2002. november 5-i [16] 2099/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikke által létrehozott, a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) segíti.

ê 2001/106/EK 1. cikk 15. pont

2. Amennyiben hivatkoznak erre a bekezdésre, az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel annak 8. cikke rendelkezéseire.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időszak három hónap.

3. A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

ê 95/21/EK (kiigazított szöveg)

Ö 25. Õ cikk19

Módosítási eljárás

ê 2001/106/EK 1. cikk 16. pont (kiigazított szöveg)

Ezen irányelv az alkalmazási területének kiszélesítése nélkül módosítható a Ö 24. cikk (2) Õ 18. cikk (2) bekezdésben Ö említett Õ megállapított eljárásnak megfelelően annak érdekében, hogy:

ê 2001/106/EK 1. cikk 16. pont (új szöveg)

(a) kiigazítsák az 5., az 5–17. és 19–22. cikkben- az 5. cikk (1) bekezdésében említett 25 %-os számadat kivételével - a 6., 7., 7a., 7b., 8., 15. és 17. cikkben, valamint az e cikkekben említett mellékletekben meghatározott kötelezettségeket, az ezen irányelv végrehajtásából nyert tapasztalatok alapján és a párizsi memorandum továbbfejlesztésének figyelembevételével;

ê 95/21/EK

ð új szöveg

(b) kiigazítsák a mellékleteket, hogy azok figyelembe vegyék ð a tengeri biztonságról és védelemről szóló közösségi jogszabályok, valamint ï az egyezmények, jegyzőkönyvek, szabályzatok és az illetékes nemzetközi szervezetek határozatainak módosításait, továbbá a párizsi memorandum már hatályba lépett módosításait.

ê 2002/84/EK 4. cikk 3. (a) pont (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

(c) a 2. cikk(1) bekezdésében az ezen irányelv alkalmazására vonatkozó nemzetközi egyezmények ð jegyzékét frissítsék, az azokban szereplő meghatározásokat módosítsák. ï

ê 2002/84/EK 4. cikk 3. (b) pont

A 2. cikkben említett nemzetközi okmányok módosításai a 2099/2002/EK rendelet 5. cikke szerint kizárhatók ennek az irányelvnek a hatálya alól.

ò új szöveg

26. cikk

Az új ellenőrzési rendszer beépítése a közösségi jogba

A 24. cikkben említett eljárással összhangban további intézkedéseket lehet elfogadni az alábbi célokkal:

- a lobogó szerinti állam teljesítményére, a hajóosztályozó társaságokkal kapcsolatos elemekre és a társaságok teljesítményére nagyobb hangsúlyt kell fektetni, mint más kritériumokra

- az egyes hajókockázati profiloknak megfelelő kockázati paraméterek kombinációjának meghatározása;

- az ellenőrzések típusára és hatályára vonatkozó követelmények és eljárások kidolgozása;

- a tagállamok ellenőrzési kötelezettségeivel kapcsolatos elvek és módozatok kidolgozása.

A Bizottság évente felülvizsgálja a hajókockázati paraméterek alkalmazását, és szükség szerint a 24. cikk (2) bekezdésben leírt eljárással összhangban módosításokat javasol annak érdekében, hogy a tapasztalatok fényében vagy a szakpolitikai célkitűzések elérése érdekében kiigazítsák ezeket az értékeket.

ê 2001/106/EK 1. cikk 17. pont (kiigazított szöveg)

Ö 27. Õ cikk 19a

Szankciók

A tagállamok szankciók rendszerét alakítják ki arra az esetre, ha megsértik az ezen irányelv értelmében elfogadott nemzeti jogszabályaikat, és meghoznak minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy e szankciókat alkalmazzák. Az ilyen módon előírt szankciónak hatékonynak, arányosnak és visszatartó hatásúnak kell lennie.

ê 2001/106/EK 3. cikk (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

Ö 28. cikk Õ

Ö Felülvizsgálat Õ

A Bizottság legkésőbb 2006. július 22-én ð ezen irányelv átültetésének határidejétől számított 18 hónapon belül ï felülvizsgálja ezen irányelv végrehajtását. A felülvizsgálat során többek között ellenőrzik az egyes tagállamokban a kikötő szerinti állam általi ellenőrzést végző ellenőrök, illetve az elvégzett ellenőrzések számát, a kötelező jellegű kiterjesztett ellenőrzéseket is beleértve.

A Bizottság közli a felülvizsgálat eredményeit az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal, és a felülvizsgálat alapján meghatározza, hogy szükséges-e módosító irányelv vagy további jogszabályok beterjesztése ezen a területen.

ê

29. cikk

Végrehajtás és tájékoztatás

1. A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljenek ezen irányelv […] cikkeinek és a […] melléklet […] pontjainak, [annak cikkeinek vagy szakaszainak, valamint azoknak a mellékleteknek, amelyek a korábbi irányelvhez képest lényegileg módosultak,] a 31. cikkben szereplő időponttól számított 18 hónapon belül. Haladéktalanul közlik a Bizottsággal azon rendelkezések szövegét, valamint a Bizottság számára megküldenek egy táblázatot az ezen irányelv és az elfogadott rendelkezések közötti megfelelésről.

2. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkoznak erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A rendelkezéseknek tartalmazniuk kell olyan értelmű nyilatkozatot, hogy a hatályos törvényekben, rendeletekben és közigazgatási rendelkezésekben az ezzel az irányelvvel hatályon kívül helyezett irányelvekre tett hivatkozásokat erre az irányelvre való hivatkozásként kell értelmezni. A hivatkozás módját és szövegét a tagállamok határozzák meg.

3. A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azon főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadtak el.

4. Ezen túl a Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az irányelv tagállamokon belüli végrehajtásának előrehaladásáról.

30. cikk

Hatályon kívül helyezés

A XVII. melléklet A. részében felsorolt irányelvekkel módosított 95/21/EK irányelv [az átdolgozott irányelv hatálybalépésének időpontjában] hatályát veszti a XVII. melléklet B. részében felsorolt irányelvek nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvre vonatkozó hivatkozásokat erre az irányelvre történő hivatkozásnak kell tekinteni, és a XVIII. mellékletben található korrelációs táblázat szerint kell értelmezni.

1. cikk

Hatály

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A […] cikkek és a […] mellékletek, [azok cikkei és szakaszai, valamint a mellékletek olyan pontjai, amelyek az előző irányelvhez képest nem módosultak lényegileg,] [az átdolgozott irányelv hatályba lépésének napján] lépnek hatályba.

32. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

Az Európai Parlament részéről A Tanács részéről

az elnök az elnök

[…] […]

ê 98/42/EK 1. cikk 2. pont és melléklet 1. pont (kiigazított szöveg)

I. MELLÉKLET

ELSŐDLEGESEN Ö AZ Õ ELLENŐRIZENDŐ HAJÓK Ö KIVÁLASZTÁSA Õ

(az 5. cikk (5)(2) bekezdésének értelmében)

ð új szöveg

A. Ellenőrzési kötelezettségek

ð 1. Az illetékes hatóság gondoskodik arról, hogy a kiterjesztett ellenőrzésre kiválasztott hajók kivételével a kikötőben vagy révben tartózkodó minden olyan hajó átessen ellenőrzésen, amely 50-esnél nagyobb kiválasztási tényezővel bír az ellenőrzési adatbázis szerint, amennyiben legalább egy hónap eltelt a legutolsó, egy tagállam által végzett vagy a párizsi memorandumot aláíró állam által végzett ellenőrzés óta. ï

2. Más hajók ellenőrzésre való kiválasztásakor az illetékes hatóságok az alábbiak szerint határozzák meg a fontossági sorrendet:

(a) a hajók ellenőrzés céljára történő kiválasztásakor elsőbbséget kell biztosítani az e melléklet B.I. részében említett hajók számára, kiválasztási tényezőjüktől függetlenül;

(b) a B.II. részben felsorolt hajókat az ellenőrzési adatbázisban szereplő kiválasztási tényezőjük értéke szerint csökkenő sorrendben kell kiválasztani, amennyiben legalább egy hónap eltelt az Európai Unió tagállama vagy a párizsi memorandumot aláíró állam kikötőjében vagy révében végzett legutolsó ellenőrzés óta.

3 A tagállamok eltekintenek azon hajók ellenőrzésétől, amelyeket bármelyik más európai uniós tagállam vagy a párizsi memorandumot aláíró állam az előző hat hónapban ellenőrzött, feltéve hogy:

(a) a hajó nem esedékes kiterjesztett ellenőrzésre, és kiválasztási tényezője kevesebb mint 7,

(b) a hajó nem szerepel a B.I. részben felsorolt elsődlegesen ellenőrizendő hajók között,

(c) az előző ellenőrzést követően nem jelentettek hiányosságot,

(d) az ellenőrzés elvégzésére nem áll fenn nyomós ok,

(e) a hajóra nem vonatkozik a (2) bekezdés a) pontja.

4 A ro-ro komphajókon és a nagysebességű utasszállító vízi járműveken a fogadó állam által elvégzett szemlét az 1999/35/EK irányelv[17] 6. és 8. cikkével összhangban értelemszerűen részletesebb vagy kiterjesztett ellenőrzésnek kell tekinteni, és ilyenként kell bejegyezni az ellenőrzési adatbázisba. Olyan hiányosságok esetében, amelyek egyértelműen veszélyeztetik a biztonságot, az egészséget vagy a környezetet, a hajót a 13. cikkel összhangban vissza kell tartani.

B. ELSőDLEGESEN ELLENőRIZENDő HAJÓK

ê 98/42/EK 1. cikk 2. pont és melléklet 1. pont (kiigazított szöveg)

Ö B. Õ I. ELSőDLEGES SZEMPONTOK

Az alábbi hajókat elsődleges prioritással ellenőrizendőnek kell tekinteni, függetlenül a kiválasztási tényezőtől.

1. Azok a hajók, amelyekről révkalauzok vagy kikötőhatóságok olyan Ö hibák Õ hiányosságok meglétét jelentették, amelyek veszélyeztethetik azok biztonságos hajózását Ö vagy ezen irányelv 17. cikkével összhangban veszélyt jelentenek a környezetre nézve. Õ (a Tanács 1993. szeptember 13-i 93/75/EGK irányelve[18] és ezen irányelv 13. cikke szerint)

2. Azok a hajók, amelyek nem teljesítik vonatkozó, ezen irányelv 6. cikkében, a 2000/59/EK irányelvben, a 2002/59/EK irányelvben és adott esetben a 725/2004/EK rendeletben említett értesítési kötelezettségek3/75/EGK tanácsi irányelvben előírt kötelezettségeket

3. Olyan hajók, amelyekről egy másik tagállam részéről bejelentés vagy értesítés érkezett.

ò új szöveg

4. Olyan hajók, amelyekről egy tagállam bejelentette, hogy nem tesznek eleget a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) MSC.138(76) határozatának mellékletében a Balti-tengerre való behajózási útvonalakra vonatkozó ajánlásnak.

ê 98/42/EK 1. cikk 2. pont és melléklet 1. pont (kiigazított szöveg)

è1 1999/97/EK 1. cikk 3. pont és melléklet 1. (a) pont

ð új szöveg

5. 4. Olyan hajók, melyekről bejelentés vagy panasz érkezett a parancsnok, a személyzet tagja vagy bármely olyan személy részéről, akinek jogos érdeke fűződik a hajó biztonságos működéséhez, a fedélzeti élet- és munkakörülményekhez, illetve a szennyezés megelőzéséhez, kivéve, ha az érintett tagállam úgy ítéli, hogy a bejelentés vagy panasz nyilvánvalóan megalapozatlan; a bejelentést vagy panaszt tevő személy kilétét nem szabad felfedni az érintett hajó parancsnoka, illetve a hajótulajdonos előtt.

6. 5. Olyan hajók, amelyek:

(a) a kikötő felé haladva összeütköztek, zátonyra futottak vagy megfeneklettek,;

(b) feltehetően megsértették a káros a