Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a pénzügyi eszközök piacairól és a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (átdolgozás) /* COM/2011/0656 végleges - 2011/0298 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A javaslat háttere A pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelv (MiFID), amely 2007 novembere óta van hatályban, alapvető pillér az EU pénzügyi piacainak integrációjában. A „Lámfalussy-folyamatnak” megfelelően elfogadva[1], egy keretirányelvből (2004/39/EK irányelv)[2], egy végrehajtási irányelvből (2006/73/EK irányelv)[3] és egy végrehajtási rendeletből áll (1287/2006/EK rendelet)[4]. A MiFID meghatározza a pénzügyi eszközök kapcsán bankok és befektetési vállalkozások által nyújtott befektetési szolgáltatások (mint például közvetítői munka, tanácsadás, forgalmazás, portfóliókezelés, jegyzés stb.) és a piacműködtetők által működtetett szabályozott piacok szabályozási keretét. Ezenfelül megállapítja a nemzeti illetékes hatóságok e tevékenységekkel kapcsolatos hatásköreit és feladatait. A legfőbb célkitűzés az integráció, a versenyképesség és a hatékonyság előmozdítása az EU pénzügyi piacain. Konkrétan: a MiFID megszüntette a tagállamoknak azt a lehetőségét, hogy megköveteljék a pénzügyi eszközök minden kereskedésének hagyományos tőzsdéken történő lebonyolítását, és lehetővé tette az Európa-szintű versenyt az említett tőzsdék és az alternatív helyszínek között. Egyben a bankok és befektetési vállalkozások számára megerősített „útlevelet” biztosított arra, hogy az EU egész területén nyújtsanak befektetési szolgáltatásokat, amennyiben megfelelnek mind a szervezeti és beszámolási követelményeknek, mind a befektetők védelmének biztosítására kialakított átfogó szabályoknak. A hatálybalépés óta eltelt 3,5 év eredménye az, hogy nagyobb a verseny a pénzügyi eszközök kereskedésében a helyszínek között, és a befektetők számára szélesebb a választék a szolgáltatók és a rendelkezésre álló pénzügyi eszközök tekintetében, amely haladást fokozták a műszaki előrelépések. Összességében az ügyleti költségek csökkentek és az integráció nőtt[5]. Néhány probléma azonban felszínre került. Először is, az erősebb versenykörnyezet új kihívásokat teremtett. A megnövekedett versenyből származó előnyök nem egyenlően oszlottak meg az összes piaci résztvevő között, és nem mindig jutottak el a végső, lakossági vagy nagybani befektetőkhöz. A piaci töredezettsége, amely a versenyből következik, összetettebbé tette a kereskedési környezetet is, különösen a kereskedési adatok gyűjtése szempontjából. Másodszor, a piaci és technológiai fejlemények elavulttá tették a MiFID különféle rendelkezéseit. Fennáll a veszély, hogy ez aláássa a kereskedési helyszínek és a befektetési vállalkozások átlátható, egyenlő versenyfeltételeiben való közös érdekeltséget. Harmadszor, a válság rámutatott a – többnyire szakmai befektetők között forgalmazott – részvényektől különböző eszközök szabályozásának gyengeségeire. Többé nem tarthatók azok a korábbi feltételezések, amelyek szerint az ilyen kereskedéssel kapcsolatos minimális átláthatóság, felügyelet és befektetővédelem jobban előmozdítja a piaci hatékonyságot. Végül, a pénzügyi eszközök gyors ütemű innovációja és növekvő összetettsége is rávilágít a korszerű, magas szintű befektetővédelem fontosságára. Bár a pénzügyi válság tapasztalatai alátámasztották a MiFID átfogó szabályainak létjogosultságát, azok mégis célirányos, de ambíciózus javításokra szorulnak. A MiFID felülvizsgálata ezért szerves részét képezi a biztonságosabb, józanabb, átláthatóbb és felelősségteljesebb, a gazdaság és a társadalom egészét szolgáló pénzügyi rendszer létrehozását célzó reformoknak a pénzügyi válságot követően, valamint gondoskodik arról, hogy az uniós pénzügyi piac integráltabb, hatékonyabb és versenyképesebb legyen[6]. Ez egyben lényeges eszköz a G20-ak[7] vállalásának teljesítéséhez is, amely szerint foglalkozni kell a pénzügyi rendszer kevésbé szabályozott és homályosabb részeivel, és javítani kell a különféle piaci szegmensek szervezését, átláthatóságát és felügyeletét, különösen azoknál az eszközöknél, amelyekkel főként tőzsdén kívül (OTC-piacon) kereskednek[8], kiegészítve a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló jogalkotási javaslatot[9]. Célirányos javításokra van továbbá szükség az árualapú származtatott ügyletek felügyeletének és átláthatóságának a fedezeti ügyletek és az árfolyamképzés kapcsán való javítása érdekében, valamint a piaci struktúrákra és a technológiai fejleményekre való figyelemmel is, biztosítva a tisztességes versenyt és a hatékony piacokat. Továbbá, konkrét változtatások szükségesek a befektetővédelem keretelveiben, figyelembe véve a kialakult gyakorlatot és támogatva a befektetői bizalmat. Végül, a de Larosière-csoporttól kapott javaslatoknak és az ECOFIN Tanács megállapításainak megfelelően[10], az EU vállalta, hogy szükség szerint minimalizálja a tagállamok mérlegelési jogkörét az EU pénzügyi szolgáltatási irányelveit illetően. Ez közös szál a MiFID felülvizsgálata által érintett összes területen, és hozzá fog járulni egy egységes szabálykönyv létrehozásához az EU pénzügyi piacai számára, segíti az egyenlő versenyfeltételek továbbfejlesztését a tagállamok és a piaci szereplők számára, javítja a felügyeletet és a végrehajtást, csökkenti a piaci szereplők költségeit és javítja a hozzáférés feltételeit, valamint fokozza az EU pénzügyi ágazatainak globális versenyképességét. Ennek eredményeként a MiFID módosítására irányuló javaslat ketté van bontva. Rendelet rögzíti a követelményeket a kereskedési átláthatósági adatok nyilvánosságra hozatalával és a tranzakciós adatok illetékes hatóságok számára történő közzétételével kapcsolatban, eltávolítva az akadályokat az elszámolási lehetőségekhez való diszkriminációmentes hozzáférés útjából, kötelezővé teszi a szervezett helyszíneket a származtatott termékek kereskedésében, konkrét felügyeleti cselekvéseket ír elő a pénzügyi eszközökkel és származtatott termékekben felvett pozíciókkal, valamint harmadik országok fiókteleppel nem rendelkező vállalkozásai által nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatban. Irányelv módosítja a befektetési szolgáltatások nyújtására vonatkozó konkrét követelményeket, a jelenlegi irányelv hatálya alóli kivételek terjedelmét, a befektetési vállalkozásokkal szembeni szervezeti és üzletviteli követelményeket, a kereskedési helyszínekkel szembeni szervezeti követelményeket, az adatszolgáltatók engedélyezését és azok folyamatos kötelezettségeit, az illetékes hatóságok rendelkezésére álló hatásköröket, a szankciókat és a harmadik országbeli, fióktelepen keresztül működő vállalkozásokra alkalmazandó szabályokat. 2. Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk eredményei és a hatásvizsgálatok A kezdeményezés a főbb érdekeltekkel, köztük értékpapír-piaci szabályozókkal, piaci szereplőkkel – ezen belül a kibocsátók és lakossági befektetők összes típusaival – folytatott széles körű és folyamatos párbeszéd és konzultáció eredménye. Figyelembe veszi a 2010. december 8. és 2011. február 2. között lefolytatott nyilvános egyeztetésben kifejtett nézeteket[11], a széles körű és jó látogatottságú nyilvános meghallgatást, amelyet két napon keresztül, 2010. szeptember 20-21-én tartottak[12], és a 2009 decembere óta az érdekelt csoportok széles körét érintő, kiterjedt találkozók révén érkezett inputot. Végül, a javaslat figyelembe veszi az Európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága (CESR), a jelenlegi Európai Értékpapír-piaci Hatóság (EÉPH) által közzétett dokumentumokban és szakmai tanácsadásban szereplő észrevételeket és elemzést[13]. Továbbá két tanulmány[14] készült külső tanácsadóknak adott megbízás alapján a MiFID felülvizsgálatához. Ezek közül az első, amelyet a PriceWaterhouseCooperstől 2010. február 10-én rendeltünk meg és 2010. július 13-án kaptunk meg, a piaci tevékenységekkel kapcsolatos adatok gyűjtésére és más, a MiFID irányelvvel kapcsolatos kérdésekre összpontosított. A második, amelyre a Europe Economics 2010. július 21-én kapott megbízást, és amely 2011. május 23-án érkezett be, a MiFID felülvizsgálatával összefüggésben mérlegelendő különféle szakpolitikai lehetőségek költség/haszon-elemzésére összpontosított. A Bizottság szabályozás javításának politikájával összhangban elvégezte a lehetséges szakpolitikai alternatívák hatásvizsgálatát. A szakpolitikai lehetőségeket olyan különböző kritériumokkal összevetve értékelték, mint a piaci műveletek átláthatósága a szabályozók és a piaci szereplők számára, befektetővédelem és bizalom, egyenlő versenyfeltételek a piaci helyszínek és kereskedési rendszerek számára az EU-ban, valamint költséghatékonyság, azaz annak mértéke, ahogy ezek a választási lehetőségek a kívánt célkitűzéseket megvalósítják és az értékpapír-piacok működését eredményes és hatékony módon megkönnyítik. Összességében a MiFID felülvizsgálata a becslések szerint 512 millió € és 732 millió € közötti mértékű egyszeri megfelelőségi költségeket, és 312 millió € és 586 millió € közötti folyamatos költségeket keletkeztet. Eszerint az egyszeri és a folyamatos költségek az EU bankszektorának teljes működési kiadásaihoz viszonyítva 0,10% és 0,15% közötti, illetve 0,06% és 0,12% közötti költséghatást jelentenének. Ez jóval kevesebb, mint a MiFID bevezetésekor kivetett költségek. A MiFID bevezetésének egyszeri költséghatását a teljes működési kiadások 0,56%-ára (lakossági és takarékbankok) és 0,68%-ára (befektetési bankok) becsülték, míg a folyamatos megfelelési költségeket a teljes működési felhasználás 0,11%-ára (lakossági és takarékbankok) és 0,17%-ára (befektetési bankok) becsülték. 3. A javaslat jogi elemei 3.1. Jogalap A javaslat az EUMSZ 53. cikkének (1) bekezdésén alapul. Ez az irányelv a befektetési szolgáltatások és a befektetési vállalkozások által végzett befektetési tevékenységek engedélyezését, a befolyásoló részesedések szerzését, a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságának gyakorlását, a székhely szerinti és fogadó tagállamok felügyeleti hatóságainak hatásköreit e tekintetben szabályozó nemzeti rendelkezések összehangolása, valamint a szabályozott piacok és a piaci adatszolgáltatók engedélyezését és működési feltételeit szabályozó rendelkezések tekintetében a 2004/39/EK irányelv helyébe lép. E javaslat fő célja és tárgya a befektetési vállalkozások, szabályozott piacok és adatszolgáltatók tevékenységéhez való hozzáférésre vonatkozó nemzeti rendelkezések harmonizálása, irányításuk részletes szabályainak és felügyeleti keretüknek a megállapítása. A javaslat ezért az EUMSZ 53. cikkének (1) bekezdésén alapul. Ez a javaslat kiegészíti a [MiFIR] rendelet tervezetét, egységes és közvetlenül alkalmazható előírásokat teremtve, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a pénzügyi eszközök piaca zökkenőmentesen működjön például a kereskedési adatok közzététele, az illetékes hatóságoknak megküldött ügyletjelentések, valamint az illetékes hatóságok és az EÉPH konkrét jogköreinek területén. 3.2. Szubszidiaritás és arányosság A szubszidiaritás elve (az EUMSZ 5. cikkének (3) bekezdése) alapján az EU szintjén lépéseket csak akkor kell tenni, ha a javasolt intézkedések céljait a tagállamok egyedül nem tudják a megfelelő szinten megvalósítani és ezért, figyelembe véve a tervezett intézkedések nagyságrendjét és hatásait, azokat az EU szintjén lehet jobb hatékonysággal teljesíteni. A felülvizsgálat által érintett kérdések többségével már a MiFID jelenlegi jogi keretrendszere is foglalkozik. Ezenfelül, a pénzügyi piacok eredendően határokon átnyúló jellegűek, és egyre inkább ilyenekké válnak. A vállalkozások és működtetők határokon átnyúló versenyfeltételeinek – akár a kereskedés előtti és utáni átláthatóságról, akár a befektetővédelemről vagy a piaci résztvevők kockázatainak felméréséről és kezeléséről van szó – azonosaknak kell lenniük; e feltételek jelenleg a MiFID törzsét képezik. Európai szintű cselekvésre van most szükség, a MiFID által lefektetett szabályozási keretrendszer frissítése és módosítása érdekében, valamint a végrehajtása óta a pénzügyi piacokon bekövetkezett fejlemények figyelembe vétele érdekében. Azok a javítások, amelyekkel az irányelv már hozzájárult a pénzügyi piacok és a szolgáltatások integrációjához és hatékonyságához Európában, ily módon – megfelelő módosításokkal – megerősítést kapnak, hogy ezáltal megvalósuljanak az egységes piac szilárd szabályozási keretrendszerének célkitűzései. Az integráció miatt az elszigetelt nemzeti beavatkozás jóval kevésbé lenne hatékony, és a piacok töredezettségéhez vezetne, ami szabályozási arbitrázst és a verseny torzulását eredményezné. Például a piaci átláthatóság vagy a befektetővédelem eltérő szintje a tagállamokban feldarabolná a piacokat, veszélyeztetné a likviditást és a hatékonyságot, és káros szabályozási arbitrázshoz vezetne. Az Európai Értékpapír-piaci Hatóságnak (EÉPH) is kulcsfontosságú szerepet kell játszania az új uniós keret megvalósításában. Az EÉPH számára konkrét hatásköröket kell biztosítani, ami segítené, hogy javuljon az értékpapírok egységes piacának működése. A javaslat teljes mértékben figyelembe veszi az arányosság elvét, vagyis, hogy az uniós fellépésnek megfelelőnek kell lennie a célkitűzések elérésére és nem mehet túl azon, ami ennek biztosításához szükséges. Összeegyeztethető ezzel az elvvel, figyelembe veszi a kockán forgó közérdek és az intézkedés költséghatékonysága közötti helyes egyensúlyt. A különböző felek számára előírt követelményeket gondosan méretezték. Különösen a befektetővédelem, a piacok hatékonysága és az ágazat költségei közötti egyensúly megtalálása volt központi elem ezen előírások lefektetésében. 3.3. Az EUMSZ 290. és 291. cikkének való megfelelés A Bizottság 2009. szeptember 23-án az EBH, az EBFH és az EÉPH létrehozásáról szóló rendeletjavaslatokat fogadott el. Ezzel kapcsolatban a Bizottság emlékeztetni kíván az európai felügyeleti hatóságokat létrehozó rendeletek elfogadásakor az EUMSZ 290. és 291. cikkével összefüggésben tett nyilatkozatokra, amelyek szerint: „A szabályozási standardok elfogadására vonatkozó eljárások tekintetében a Bizottság hangsúlyozza a pénzügyi szolgáltatási ágazatnak a Lámfalussy-rendszerből eredő egyedi jellegét, amelyet az EUMSZ-hez csatolt 39. nyilatkozat is kifejezetten elismer. A Bizottság azonban súlyos kétségeinek ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és a végrehajtási intézkedések elfogadásakor betöltött szerepének korlátozása összhangban van-e az EUMSz 290. és 291. cikkével.” 3.4. A javaslat részletes magyarázata 3.4.1. Általános – egyenlő versenyfeltételek A javaslat központi célja annak biztosítása, hogy minden szervezett kereskedés szabályozott kereskedési helyszíneken történjen: szabályozott piacokon, multilaterális kereskedési rendszereken (MTF-ek) és szervezett kereskedési rendszereken (OTF-ek). Mindezekre a helyszínekre azonos kereskedés előtti és utáni átláthatósági előírások fognak érvényesülni. Hasonlóképpen, az alkalmazandó szervezeti és a piacfelügyeleti előírások csaknem azonosak mindhárom helyszín számára. Ez egyenlő versenyfeltételeket biztosít, amikor funkcionális szempontból hasonló tevékenységek hozzák össze harmadik felek kereskedési szándékait. Fontos azonban, hogy az átláthatósági előírások az eszközök különböző fajtáira lesznek méretezve, nevezetesen a részvényekre, a kötvényekre és a származtatott termékekre, valamint a kereskedés bizonyos fajtáira, nevezetesen az ajánlati könyves és a jegyzésvezérelt rendszerekre. Mindhárom helyszínen a platform működtetője semleges. A szabályozott piacokra és a multilaterális kereskedési rendszerekre az ügyletek nem-diszkrecionális végrehajtása a jellemző. Ez azt jelenti, hogy az ügyleteket az előre meghatározott szabályok szerint fogják végrehajtani. Bizonyos átlátható kritériumok teljesülése esetén versenytársaknak is tekinthetők abból a szempontból, hogy széles körből álló tagságnak kínálnak hozzáférést. Ezzel szemben egy OTF működtetőjének van bizonyos fokú mérlegelési lehetősége arra, hogy egy ügyletet hogyan hajtson végre. Következésképpen a működtetőre érvényesek a befektetővédelem, az üzletvitel és a legjobb végrehajtás előírásai a platformot használó ügyfelek tekintetében. Ily módon, miközben egy OTF-nél mind a hozzáférés, mind a végrehajtás módszertanának átláthatónak és világosnak kell lennie, a működtetőnek megengedik, hogy olyan szolgáltatást nyújtson az ügyfeleknek, amely minőségi, de akár funkcionális szempontból is, különbözik a szabályozott piacok és az MTF-ek által a tagjaiknak és résztvevőiknek biztosított szolgáltatásoktól. Mégis, ahhoz, hogy biztosítva legyen az OTF működtetőjének semlegessége bármely lebonyolított ügylettel kapcsolatban, valamint az ily módon összehozott ügyfelekkel szembeni kötelességeket ne befolyásolja hátrányosan az a lehetőség, hogy költségükre haszonra tegyen szert, az OTF működtetőjének meg kell tiltani, hogy saját tőkéjének bevonásával kereskedjen. Végül, a szervezett kereskedésre sor kerülhet rendszeres internalizálás révén is. A rendszeres internalizáló (SI) végrehajthatja az ügyfél ügyleteit saját tőkéjének bevonásával. Egy SI azonban nem hozhatja össze harmadik felek vételi és eladási szándékait funkcionálisan ugyanolyan módon, mint egy szabályozott piac, MTF vagy OTF, és ezért nem kereskedési helyszín. A legjobb végrehajtásra vonatkozó és más üzletviteli szabályokat alkalmazni kell, és az ügyfélnek egyértelműen tudnia kell, hogy mikor kereskedik a befektetési vállalkozással és mikor kereskedik harmadik felekkel. Bizonyos, a kereskedés előtti átláthatóságra és hozzáférésre vonatkozó szabályok az SI-kre is alkalmazandók. Itt is, az átláthatósági előírások az eszközök különböző fajtáira lesznek méretezve, nevezetesen a részvényekre, a kötvényekre és a származtatott termékekre, és bizonyos küszöbértékek alatt kell ezeket alkalmazni. Ily módon bármiféle saját számlás kereskedés a befektetési vállalkozások és az ügyfelek között, ideértve más befektetési vállalkozásokat is, tőzsdén kívüli forgalomnak minősül (OTC). Az olyan OTC kereskedési tevékenység, amely nem felel meg az SI tevékenység fogalommeghatározásának – amelyet a végrehajtó jogszabály módosításain keresztül befogadóbbá kell tenni – szükségképpen nem rendszeres és rendszertelen lesz. 3.4.2. A MiFID szabályainak kiterjesztése a hasonló termékekre és szolgáltatásokra (1., 3., 4. cikk) A csomagolt lakossági befektetési termékekkel (PRIP-ekkel) kapcsolatos munka során[15] a Bizottság elkötelezte magát annak biztosítása mellett, hogy következetes szabályozási megközelítést alkalmazzon, a MiFID rendelkezései alapján, amelyek szerint a lakossági befektetők számára olyan, különféle pénzügyi termékeket kell forgalmazni, amelyek a hasonló befektetői igényeket kielégítik és összehasonlítható befektetővédelmi kihívásokat támasztanak. Másodszor, aggályok merültek fel a MiFID alkalmazhatóságával kapcsolatban, amikor befektetési vállalkozások és hitelintézetek bocsátanak ki és értékesítenek saját értékpapírokat. Míg a MiFID alkalmazása egyértelmű, amikor befektetési tanácsot az eladás részeként nyújtanak, nagyobb egyértelműség szükséges a tanácsadással nem párosuló szolgáltatások esetében, amikor úgy tekinthető, hogy a befektetési vállalkozás vagy bank nem MiFID szerinti szolgáltatást biztosít. Végül, a pénzügyi válság tanulságaira, a pénzügyi piacok és termékek összetettségére és a befektetők azon igényére való tekintettel, hogy hasonló szintű védelemre számíthassanak, a helyszíntől és a szolgáltatók jellegétől függetlenül, nem tartható tovább a helyileg aktív, a MiFID alól mentesített, a befektetési szolgáltatások korlátozott választékát kínáló egységekre vonatkozó tagállami szabályok egyenlőtlensége. A javaslatok ezért kiterjesztik a MiFID előírásait, különösen az üzletviteli és összeférhetetlenségi szabályokat, a hitelintézetek strukturált betéteinek tanácsadással párosuló és a tanácsadással nem párosuló értékesítésére, kimondva, hogy a MiFID akkor is vonatkozik a saját értékpapírjaikat értékesítő befektetési vállalkozásokra és hitelintézetekre, amikor tanácsadást nem biztosítanak, és előírják a tagállamok számára, hogy a MiFID-del analóg engedélyezési és üzletviteli előírásokat alkalmazzanak a nemzeti jogszabályokban a helyi jelentőségű egységekre. 3.4.3. A MiFID alóli felmentések felülvizsgálata (2. cikk) A MiFID a saját számlára történt kötéseket a pénzügyi eszközökben az engedélyköteles befektetési szolgáltatások és tevékenységek közé sorolja. Ugyanakkor három kulcsfontosságú felmentést vezettek be, hogy kizárják azokat a személyeket, akik vagy amelyek kizárólagos tevékenységként, egy másik nem pénzügyi vállalati tevékenység kiegészítő részeként vagy egy nem pénzügyi árualapú kereskedési tevékenység részeként kereskednek saját számlára. A G20 vállalásaival összhangban az ügyfeleiknek befektetési szolgáltatásokat nyújtó és szakmai alapon befektetési tevékenységeket végző vállalkozásoknál biztosítani kell a MiFID szerinti rendelkezések megfelelő lefedettségét. A javaslatok ezért a felmentéseket egyértelműbben azokra a tevékenységekre korlátozzák, amelyek a MiFID számára kevésbé foglalnak el központi helyet, és elsődlegesen a tulajdonosokat illető vagy kereskedelmi jelleggel bírnak, vagy amelyek esetében nincs nagyfrekvenciájú kereskedés. 3.4.4. Fejlesztések a piaci szerkezet keretéhez (18., 19., 20., 32., 33., 34., 53., 54. cikk) A piaci fejlemények a MiFID óta részben kihívást jelentettek a jelenlegi, a különféle típusú végrehajtási helyszínekre alkalmazandó szabályozási kerettel szemben, amelynek célja a tisztességes verseny, az egyenlő versenyfeltételek, valamint az átlátható és hatékony piacok alátámasztása. Javítani kell a – funkciójában és kialakításában főként a tőkeinstrumentumok kereskedésére épülő – nem-tőkeinstrumentumok piacainak átláthatóságát és rugalmasságát, és tény, hogy a szervezett kereskedés nem minden, az elmúlt években kialakult módozata felel meg kellő mértékben a MiFID-ben előirányzott háromágú felosztásnak – szabályozott piacok, multilaterális kereskedési rendszerek, rendszeres internalizálók –, mindez azt jelzi, hogy a jelenlegi keretet finomítani kell. A javaslatok egy új kategóriát teremtenek az olyan szervezett kereskedési rendszerek számára, amelyek a jelenlegi kategóriák egyikének se felelnek meg, amit alá kell támasztani erőteljes szervezeti követelményekkel és ugyanolyan átláthatósági szabályokkal, valamint növelni kell a főbb követelményeket az összes helyszínen, hogy nagyobb legyen a verseny és a határokon átnyúló kereskedés, amit a műszaki előrelépések és a MiFID együttesen hoznak létre. 3.4.5. A vállalatirányítás javítása (9., 48. cikk) A MiFID előírja, hogy a befektetési vállalkozást tényleges irányító személyeknek jó hírnévvel és megfelelő szakmai tapasztalattal kell rendelkezniük a befektetési vállalkozás józan és körültekintő irányítása érdekében. A Bizottság által a pénzügyi szektor vállalatirányítása terén végzett munkának megfelelően[16] javasolt ezeknek a rendelkezéseknek az erősítése mind az ügyvezető, mind a nem ügyvezető igazgatók feladatköre, szerepe, felelősségei, valamint a vezető testületek összetételének egyensúlya tekintetében. Különösen annak biztosítására törekednek a javaslatok, hogy a vezető testület tagjainak tudása és képességei elegendőek legyenek, és értsék a vállalkozás tevékenységéhez társuló kockázatokat annak biztosítása érdekében, hogy a vállalkozást józan és körültekintő módon, a befektetők érdekeinek és a piac integritásának megfelelően vezessék. 3.4.6. A szervezeti követelmények szigorítása a piacok hatékony működésének és integritásának megőrzésére (16., 51. cikk) A pénzügyi eszközök kereskedésében bekövetkező technológiai fejlesztések egyfelől lehetőségeket, másfelől kihívásokat jelentenek. Miközben a hatásokat általában pozitívnak érzékelik a piac likviditása számára és a piacok hatékonyságának növelése során, megállapítást nyert, hogy bizonyos szabályozási és felügyeleti intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy a piacok szabályos működéséhez az algoritmikus és a nagyfrekvenciájú kereskedésből keletkező potenciális veszélyeket megfelelően kezelni lehessen. Ezen belül a javaslatok azt célozzák, hogy minden olyan egységet, amely részt vesz az nagyfrekvenciájú kereskedésben (HFT), átvigyenek a MiFID hatálya alá, ami megfelelő szervezeti ellenőrzéseket követel meg e vállalkozások részéről, valamint a más HFT-kereskedőkhöz hozzáférést kínáló vállalkozásoktól, a helyszínektől pedig megköveteli, hogy megfelelő kockázatellenőrzést vezessenek be a szabálytalan kereskedés csökkentésére és gondoskodjanak platformjaik rugalmasságáról. Azt is célozzák, hogy segítsék az ilyen tevékenységek felügyeletét és figyelemmel kísérését az illetékes hatóságok részéről. 3.4.7. A befektetővédelmi keret erősítése (13., 24., 25., 27., 29. cikk, I. melléklet – A. szakasz) Általánosan elismert, hogy a MiFID javította mind a lakossági, mind a szakmai befektetők védelmét. Mindazonáltal a tapasztalat azt mutatja, hogy számos területen a módosítások elősegítenék azoknak az eseteknek a csökkentését, amikor a legnagyobbak a lehetőségek arra, hogy a befektetők hátrányt szenvedhetnek. A javaslat elsősorban a befektetési tanácsadás és a portfóliókezelés szabályozási keretét erősíti meg, és csökkenti a befektetési vállalkozások lehetőségét arra, hogy harmadik felektől ösztönzőt (vásárlási ösztönzőket) fogadjanak el, valamint tisztázza azokat a feltételeket és megállapodásokat, amelyek szerint a befektetők szabadon köthetnek ügyleteket a piacon bizonyos nem összetett eszközök esetében, minimális díjak vagy védelem mellett befektetési vállalkozásuk részéről. Továbbá bevezet egy keretszabályt az önkötések módszereire, annak biztosítására, hogy a befektetők megfelelő tájékoztatást kapjanak és hogy ezek a módszerek ne legyenek hátrányosak a számukra. A javaslat szigorítja az ügyfelek tulajdonában lévő pénzeszközöknek vagy eszközöknek a befektetési vállalkozások és megbízottaik által történő kezelésére vonatkozó előírásokat, és a pénzügyi eszközöknek az ügyfelek nevében való megóvását befektetési szolgáltatásnak minősíti. A javaslat segít az ügyfelek tájékoztatásának javításában a számukra végzett szolgáltatásokkal és megbízásaik végrehajtásával kapcsolatban. 3.4.8. Fokozott védelem a nem lakossági ügyfeleknek biztosított befektetési szolgáltatásoknál (30. cikk, II. melléklet) A MiFID ügyfélbesorolása lakossági, szakmai és jogosult szerződő felek szerint megfelelő és kielégítő mértékű rugalmasságot biztosít, és ezért nagyjából változatlannak kell maradnia. Mindazonáltal számos példa bizonyította a helyhatóságok és önkormányzatok összetett eszközeivel végzett tranzakciókkal kapcsolatban, hogy besorolásuk a MiFID keretében nem megfelelően tükröződik. Másodszor, miközben sok olyan részletes üzletviteli előírás van, amelyeknek nincs jelentőségük jogosult szerződő felek közötti kapcsolatokban többszörös napi kötéseik során, annak az átfogó magas szintű elvnek, amely szerint becsületesen, tisztességesen és szakszerűen kell eljárni és tisztességesen, egyértelműen és nem megtévesztően kell viselkedni, mindig érvényesülnie kell, függetlenül az ügyfelek kategóriákba sorolásától. Végül javasolt, hogy a jogosult szerződő felek kapjanak jobb tájékoztatást és dokumentációt a szolgáltatásokról. 3.4.9. Új követelmények a kereskedési helyszínekkel szemben (27., 59., 60. cikk) A legjobb végrehajtás MiFID szerinti értékelése ma a kereskedés előtti és utáni átláthatósági adatok hozzáférhetőségén múlik. Mindazonáltal egyéb információk is fontosak lehetnek, mint például az, hogy a végrehajtás előtt hány megbízást töröltek, vagy milyen volt a végrehajtás gyorsasága. A javaslat ezért bevezet egy olyan előírást a kereskedési helyszínek számára, hogy tegyék közzé az éves adatokat a végrehajtás minőségéről. Másodszor, a kereskedési helyszíneken kereskedett árualapú származtatott szerződések gyakran vonzzák a felhasználók és befektetők igen széleskörű részvételét, és gyakran szolgálhatnak a referencia-árfolyam felderítésére szolgáló helyszínként, például a lakossági energia- és élelmiszerárakba történő betáplálásra. Ezért javasolt, hogy minden olyan kereskedési helyszín, ahol árualapú származtatott szerződésekkel kereskednek, megfelelő limiteket vagy alternatív mechanizmusokat fogadjon el a piac és az elszámolási feltételek szabályos működésének biztosítására a fizikai teljesítésű árucikkeknél, és rendszeres, sokrétű és szabványosított tájékoztatást biztosítson a különböző típusú pénzügyi és kereskedelmi kereskedők által felvett pozíciókról a szabályozók számára (ideértve a végső ügyfél kategóriáját és identitását) és a piaci szereplők számára (ahol csak összesített pozíciók vannak a végső ügyfelek kategóriái szerint). Az ilyen helyszínek által elfogadott limitek a Bizottság által, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokon keresztül összehangolhatók, és sem ezek, sem az esetleges alternatív mechanizmusok nem érintik az illetékes hatóságok és az EÉPH arra való képességét, hogy ezen irányelv és a MiFID alapján szükség esetén kiegészítő intézkedéseket vezessenek be. 3.4.10. Javított rendszer a kkv-piacok számára (35. cikk) A különféle nemrég létrehozott, a kkv-k támogatását célzó uniós ösztönzők kiegészítésére javasolt egy új alkategória megteremtése a piacok számára, a gyorsan növekvő kkv-k piacai megnevezéssel. Egy ilyen (rendszerint MTF-ként működtetett) piac működtetője kérelmezhetné, hogy az MTF-et a gyorsan növekvő kkv-k piacaként is bejegyezzék, amennyiben bizonyos feltételeknek megfelel. Ezeknek a piacoknak a nyilvántartásba vétele növelné láthatóságukat és ismertségüket, és segítene abban, hogy az ilyen piacok számára közös páneurópai szabályozási standardokat vezessenek be, amelyeket úgy alakítottak ki, hogy figyelembe vegyék e piacok kibocsátóinak és befektetőinek igényeit, miközben fenntartják a befektetővédelem jelenlegi magas szintjét. 3.4.11. Harmadik országokat érintő szabályozás (41–50. cikk) A javaslat összehangolt keretrendszert teremt a harmadik országokban székhellyel rendelkező vállalkozások és piacműködtetők számára az uniós piacokhoz való hozzáféréshez, a harmadik országokra vonatkozó nemzeti rendszerek jelenlegi szétaprózottságának meghaladása és a pénzügyi szolgáltatások összes szereplői számára egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében az EU területén. A javaslat bevezet egy olyan rendszert, amely szerint a harmadik országok jogrendszereiről a Bizottság előzetes egyenértékűség-értékelést készít. A harmadik országbeli vállalkozások, ha olyan harmadik országhoz tartoznak, amelyre egyenértékűségi határozatot hoztak, kérelmezhetik, hogy az Unióban szolgáltathassanak. A lakossági ügyfeleknek nyújtott szolgáltatások megkövetelnék egy fióktelep létrehozását; a harmadik országbeli vállalkozásnak engedélyt kell kapnia attól a tagállamtól, ahol a fióktelep létrejön, és a fióktelepre az uniós előírások vonatkoznának egyes területeken (szervezeti előírások, üzletviteli szabályok, összeférhetetlenség, átláthatóság és egyebek). Jogosult szerződő feleknek nyújtott szolgáltatások nem követelnék meg fióktelep létesítését; a harmadik országbeli vállalkozások az EÉPH bejegyzéstől függően biztosíthatják ezeket. Felügyeletük saját országukban történik. Megfelelő együttműködési megállapodásra lesz szükség a harmadik országok felügyeletei és az illetékes nemzeti hatóságok, valamint az EÉPH között. 3.4.12. Fokozott és hatékonyabb adatgyűjtés (61–68. cikk) A piaci adatok minősége, formátuma, költsége és konszolidálhatósága szempontjából kulcsfontosságú tényező a MiFID legfőbb, átláthatósággal, versennyel és befektetővédelemmel kapcsolatos elvei tekintetében. Ezen a területen a rendeletben és az irányelvben javasolt rendelkezések számos alapvető változást hoznak magukkal. A rendelkezések javítani fogják az adatok minőségét és összetételét, mivel minden vállalkozástól megkövetelik, hogy a jóváhagyott közzétételi mechanizmuson keresztül (APA) hozza nyilvánosságra kereskedési jelentéseit. A rendelkezések az illetékes hatóságok számára eljárásokat írnak elő az APA-k engedélyezésére és szervezeti követelményeket állapítanak meg az APA-k számára. A javasolt rendelkezések foglalkoznak az egyik fő kritikai tétellel, amely a MiFID végrehajtásának hatásaival kapcsolatban felmerült: az adatok töredezettségével. Amellett, hogy a piaci adatoknak megbízhatóknak, időszerűeknek és ésszerű költség mellett elérhetőnek kell lenniük, a befektetők számára döntő fontosságú, hogy a piaci adatok összehozhatók legyenek olyan módon, ami lehetővé teszi a helyszínek árainak és a kötéseinek hatékony összehasonlítását. A piaci helyszínek számának szaporodása, továbbá a MiFID végrehajtása ezt a feladatot nehezebbé tette. A javasolt rendelkezések megteremtik a feltételeket az összevont adattárolási szolgáltatók kialakulásához. A javaslat meghatározza azokat a szervezeti követelményeket, amelyeket az ilyen szolgáltatóknak teljesíteniük kell ahhoz, hogy egy ilyen rendszert működtethessenek. 3.4.13. Fokozott hatáskörök a származtatott pozíciók tekintetében az illetékes hatóságok számára (61., 72., 83. cikk) A származtatott piacok méretében az elmúlt években tapasztalt jelentős növekedés okán a javaslatok úrrá lennének a szabályozók ellenőrzési és felügyeleti hatásköreiben jelenleg fennálló töredezettségen. A piacok szabályos működése vagy a piac integritása érdekében a szabályozók kifejezett hatáskört kapnának arra, hogy bármely személytől tájékoztatást kérjenek az érintett származtatott eszközben, valamint kibocsátási egységekben fennálló pozícióikról. A felügyeleti hatóságok egy származtatott szerződés élettartamának bármely szakaszában beavatkozhatnának, és lépéseket tehetnének a pozíció csökkentése érdekében. Ezt a fokozott pozíciókezelést kiegészítené a pozíciók korlátozásának, előzetes megkülönböztetéstől mentes lehetősége. Az ilyen lépésekről értesíteni kell az EÉPH-t. 3.4.14. Hatásos szankciók (73–78. cikk) A tagállamoknak rendelkezniük kell arról, hogy a MiFID megsértése esetén megfelelő közigazgatási szankciókat és intézkedéseket lehessen alkalmazni. E célból az irányelv előírja számukra, hogy feleljenek meg a következő minimumszabályoknak. Először, a közigazgatási szankciókat és intézkedéseket a jogsértésért felelős természetes vagy jogi személyre, illetve befektetési vállalkozásokra kell alkalmazni. Másodszor, ezen irányelv és a rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén az illetékes hatóságok rendelkezésére kell állnia a közigazgatási szankciók és intézkedések egy minimális körének. Ebbe beletartozik az engedély visszavonása, a nyilvános nyilatkozat, a vezetőség elbocsátása, a közigazgatási pénzbírság. Harmadszor, a közigazgatási pénzbírság nemzeti jogban meghatározott maximális szintjének meg kell haladnia a jogsértésből származó hasznot, ha az meghatározható, és semmiképp sem lehet alacsonyabb az irányelvben előírt szintnél. Negyedszer, az illetékes hatóságok által egy adott esetben alkalmazandó szankció típusának és szintjének meghatározásakor figyelembe veendő kritériumoknak magukban kell foglalniuk legalább az irányelvben meghatározott kritériumokat (a jogsértésből származó haszon vagy harmadik félnek okozott veszteség, a felelős személy együttműködő magatartása stb.). Ötödször, az alkalmazott szankciókat és intézkedéseket az ebben az irányelvben előírtaknak megfelelően közzé kell tenni. Végül, a befektetési vállalkozásokon belüli jogsértésről való jelentéstétel ösztönzésére megfelelő mechanizmusokat kell létrehozni. Ez a javaslat nem foglalkozik büntetőjogi szankciókkal. 3.4.15. Kibocsátási egységek (I. melléklet, C szakasz, 1. cikk) A származtatott termékek kereskedésétől eltérően, az uniós kibocsátási egységek (EUA-k) azonnali másodlagos piacai nagyrészt szabályozatlanok. Az azonnali piacokon egy sor csalárd tevékenység fordult elő, amelyek alááshatják a bizalmat a kibocsátási egységek kereskedelmi rendszere (ETS) iránt, amelyet az EU ETS irányelve hozott létre[17]. Az uniós ETS-irányelvben foglalt, az EUA nyilvántartási rendszer és az EUA-kkal való kereskedéshez szükséges számlanyitási feltételek erősítését szolgáló intézkedésekkel párhuzamosan, a javaslat a teljes EUA piacot a pénzügyi piaci szabályozás hatálya alá helyezné. Mind az azonnali, mind a származtatott piacok egyetlen felügyelet alá tartoznának. A MiFID és a piaci visszaélésről szóló 2003/6/EK irányelv vonatkozna rájuk, ezáltal átfogóan javulna a piac biztonsága, anélkül, hogy annak rendeltetésére hatással lenne, ami a kibocsátások csökkentése marad. Emellett ez gondoskodna az EUA származtatott termékekre már alkalmazott szabályokkal való összhangjáról, és nagyobb biztonságot jelentene, mivel a bankok és befektetési vállalkozások, a csalások, visszaélések és pénzmosás szempontjából a kereskedési tevékenységet figyelni köteles egységek nagyobb szerepet kapnának a leendő azonnali piaci kereskedők elbírálásában. 4. Költségvetési vonzat A javaslat konkrét költségvetési vonzatai az EÉPH-hoz rendelt feladatokkal kapcsolatosak, a javaslathoz csatolt jogalkotási pénzügyi kimutatás szerint. A javaslathoz csatolt pénzügyi kimutatás a Bizottságot érintő konkrét költségvetési vonzatokat is értékeli. A javaslatnak a Közösség költségvetését érintő vonzatai vannak. ê2004/39/EK ð új szöveg 2011/0298 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a pénzügyi eszközök piacairól és a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (átdolgozás) (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó, ð az Európai Unió működéséről szóló ï szerződésre és különösen annak 53. cikke (1) bekezdésére 47. cikkének (2) bekezdésére, tekintettel a Bizottság javaslatára[18], ða megfelelő jogalkotási aktus nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, ï tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[19], tekintettel az Európai Központi Bank véleményére[20], ðaz európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően, ï ð rendes jogalkotási eljárás keretében ï a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[21], mivel: ò új szöveg (1) A pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, valamint a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, és a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[22] több alkalommal jelentősen módosult. Mivel most további módosításokra kerül sor, az irányelvet az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni. ê 2004/39/EK 1. preambulumbekezdés (2) Az értékpapír-befektetési szolgáltatásokról szóló, 1993. május 10-i 93/22/EGK tanácsi irányelv[23] célja azon feltételek létrehozása volt, amelyek mellett az engedéllyel rendelkező befektetési vállalkozások és bankok meghatározott szolgáltatásokat nyújthatnak, vagy fióktelepeket hozhatnak létre más tagállamokban a székhely szerinti tagállam engedélyezése és felügyelete alapján. Ezért az irányelv célja a befektetési vállalkozásokra vonatkozó induló engedélyi és működési követelmények összehangolása volt, beleértve az üzletviteli szabályokat is. Rendelkezett a szabályozott piacok működésére irányadó egyes feltételek összehangolásáról is. ê 2004/39/EK 2. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (3) Az elmúlt években egyre több befektető vált aktívvá a pénzügyi piacokon, akiknek egyre összetettebb és szélesebb körű szolgáltatásokat és eszközöket kínálnak. E fejleményekre tekintettel a közösségi Ö uniós Õ jogi kereteknek le kell fedniük a befektető-központú tevékenységek teljes körét. E célból rendelkezni kell a befektetők magas szintű védelméhez szükséges összehangolás mértékéről, amely egyben lehetővé teszi a befektetési vállalkozásoknak, hogy az Közösség Ö Unió Õ egységes piacot képező teljes területén szolgáltatást nyújtsanak a székhely szerinti tagállam felügyelete alapján. Az előzőkre tekintettel a 93/22/EGK irányelvet új a 2004/39/EK irányelvnek kell felváltania váltotta fel. ò új szöveg (4) A pénzügyi válság rámutatott a pénzügyi piacok működésének és átláthatóságának gyengeségeire. A pénzügyi piacok fejlődése felhívta a figyelmet a pénzügyi eszközök piacainak szabályozását szolgáló keret megerősítésének szükségességére, annak érdekében, hogy megnövekedjen az átláthatóság, a befektetők jobb védelmet kapjanak, erősödjön a bizalom, csökkenjenek a nem szabályozott területek, biztosított legyen, hogy a felügyelők megfelelő hatásköröket kapnak feladataik teljesítéséhez. ò új szöveg (5) Egyetértés van a szabályozó testületek között nemzetközi szinten abban, hogy számos pénzügyi intézményben a vállalatirányítás gyengeségei, ezen belül a fékek és ellensúlyok hiánya a pénzügyi válsághoz hozzájáruló tényező volt. A túlzott és felelőtlen kockázatvállalás egyes pénzügyi intézmények csődjéhez, valamint tagállami és globális rendszerszintű problémákhoz vezethet. Az ügyfelek számára szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások helytelen viselkedése a befektetők számára hátrányokhoz és a befektetők bizalmának elvesztéséhez vezethet. Annak érdekében, hogy foglalkozhassunk ezeknek a vállalatirányítási mechanizmusokban fennálló gyengeségeknek a potenciális hátrányos hatásaival, ezt az irányelvet részletesebb elvekkel és minimumszabályokkal kell kiegészíteni. Ezeket az elveket és standardokat a befektetési vállalkozások tevékenységének természetét, méretét és összetettségét figyelembe véve kell alkalmazni. ò új szöveg (6) Az európai uniós pénzügyi felügyelettel foglalkozó magas szintű csoport felkérte az Uniót, hogy dolgozzon ki összehangoltabb pénzügyi szabályozást. A jövőbeli európai felügyeleti struktúrára való tekintettel az Európai Tanács 2009. június 18–19-én szintén hangsúlyozta egy európai egységes szabálykönyv kialakításának szükségességét, amely valamennyi pénzügyi intézményre alkalmazandó lenne az egységes piacon. ò új szöveg (7) A fentiekre is figyelemmel, a 2004/39/EK irányelv most részben átdolgozásra kerül ebben az új irányelvben és részben felváltja a(z) …/…/EU (MiFIR) rendelet. A kettő együtt adja meg a jogi keretet a befektetési vállalkozásokra, a szabályozott piacokra és az adatjelentési szolgáltatókra, valamint az Unióban befektetési szolgáltatásokat végző harmadik országbeli vállalkozásokra vonatkozó előírásokhoz. Ezt az irányelvet ezért a rendelettel együtt kell értelmezni. Ez az irányelv tartalmazza az üzleti tevékenység engedélyezését, a befolyásoló részesedés szerzését, a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságának gyakorlását, a befektetési vállalkozások a befektetővédelem biztosításához szükséges működési feltételeit, a székhely szerinti és fogadó tagállamok felügyeleti hatóságainak hatásköreit e tekintetben szabályozó rendelkezéseket, a szankcionálás rendjét. Mivel a javaslat fő célkitűzése és tárgya az említett területekkel kapcsolatos nemzeti rendelkezések harmonizálása, a javaslatnak az EUMSZ 53. cikkének (1) bekezdésén kell alapulnia. Az irányelv, mint forma, megfelelő ahhoz, hogy az irányelv által lefedett területeken a végrehajtási intézkedéseket szükség szerint kiigazítsák az adott piac és jogrendszer meglévő sajátosságai szerint minden egyes tagállamban. ê 2004/39/EK 3. preambulumbekezdés (3) Tekintettel arra, hogy a befektetők egyre inkább támaszkodnak a személyre szóló javaslatokra, helyénvaló az engedélyköteles befektetési szolgáltatások közé felvenni a befektetési tanácsadást. ê 2004/39/EK 4. preambulumbekezdés (8)(4) A pénzügyi eszközök listájára célszerű felvenni egyes árualapú származtatott ügyleteket és más olyan eszközöket, amelyek megalkotásának és kereskedésének módja a hagyományos pénzügyi eszközökhöz hasonló szabályozási kérdéseket vet fel. ò új szöveg (9) Az azonnali másodlagos piacokon egy sor csalárd tevékenység fordult elő a kibocsátási egységek (EUA) vonatkozásában, ami alááshatja a bizalmat a kibocsátási egységek kereskedelmi rendszerei iránt, amelyeket a 2003/87/EK irányelv hozott létre; jelenleg intézkedések történnek az EUA nyilvántartások rendszerének és az EUA-kereskedéshez szükséges számlák megnyitási feltételeinek szigorítására. A piacok integritásának erősítése és hatékony működésük megőrzése érdekében – ideértve a kereskedési tevékenység átfogó felügyeletét – helyénvaló kiegészíteni a 2003/87/EK irányelvben hozott intézkedéseket, a kibocsátási egységek teljes mértékben ezen irányelv és a bennfentes kereskedelemről és a ----/--/ rendelet (piaci manipulációról szóló rendelet) hatókörébe utalásával, a pénzügyi eszközként való besorolásuk révén. ê 2004/39/EK 7. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (10)(7) Ezen irányelv célja, hogy lefedje azon vállalkozásokat, amelyek szokásos üzleti tevékenysége befektetési szolgáltatások szakmai alapon történő nyújtása és/vagy befektetési tevékenységek végzése. Ezért az irányelv hatálya nem terjedhet ki olyan személyekre, akik más szakmai tevékenységet végeznek. ê 2004/39/EK 5. preambulumbekezdés (11) Átfogó szabályozási rendszert kell létrehozni a pénzügyi eszközökkel folytatott ügyletek végrehajtására, függetlenül az ezen ügyletek végrehajtásánál alkalmazott kereskedési módszerektől, annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a befektetői ügyletek végrehajtásának kiváló minőségét, és a pénzügyi rendszer egységét és általános hatékonyságát. Rendelkezni kell az európai pénzpiacokon jelenleg aktív megbízásteljesítési megállapodások fő fajtáinak koherens és kockázatérzékeny szabályozási keretéről. El kell ismerni a szabályozott piacok mellett a szervezett kereskedési rendszerek új generációjának megjelenését, amelyeket olyan kötelezettségeknek kell alávetni, amelyek célja a pénzpiacok hatékony és rendezett működése. Az arányos szabályozási keret létrehozása érdekében rendelkezni kell az MTF működéséhez kapcsolódóan egy új befektetési szolgáltatás bevonásáról. ê 2004/39/EK 6. preambulumbekezdés (12)(6) Be kell vezetni a szabályozott piac és az MTF egymással szorosan összefüggő meghatározását azon tény tükrözésére, hogy ezek azonos szervezett kereskedési funkcionalitást képviselnek. A meghatározásoknak ki kell zárniuk azon bilaterális rendszereket, amelyeknél a befektetési vállalkozás minden ügyletet saját számlájára köt meg, nem pedig a vevő és az eladó között közvetítő kockázatot nem vállaló másik félként. A „rendszer” kifejezés magában foglalja a szabályrendszerekből és egy kereskedési platformból álló összes piacot, valamint azokat is, amelyek csak valamely szabályrendszer alapján működnek. A szabályozott piacok és az MTF-ek nem kötelesek „technikai” rendszert működtetni a megbízások egyeztetésére. Ezen irányelv értelmében szabályozott piac vagy MTF azon piac, amely a tagsághoz, az eszközök kereskedésre történő bevezetéséhez, a tagok közötti kereskedéshez, a beszámoláshoz és adott estben az átláthatóságra vonatkozó kötelezettségekhez kapcsolódó szempontokra vonatkozó szabályrendszerekből áll, és az ilyen szabályok alapján megkötött ügyleteket úgy kell tekinteni, mint amelyeket valamely szabályozott piac vagy MTF rendszereiben kötöttek meg. Az „érdekeltségek vétele és eladása” kifejezést tág értelemben kell értelmezni, amely magában foglalja a megbízásokat, jegyzéseket és az érdeklődés jelzését. Azon követelmény, miszerint az érdekeket a rendszerben a rendszer működtetője által megállapított megkülönböztetésmentes szabályok révén kell egyeztetni, azt jelenti, hogy az érdekek egyeztetésének a rendszerszabályok alapján vagy a rendszer protokolljai vagy belső működési eljárásai révén (beleértve a számítógépes szoftverben megtestesülő eljárásokat) kell történnie. A „megkülönböztetésmentes szabályok” kifejezés annyit jelent, hogy e szabályok kizárják azt, hogy az MTF-et működtető befektetési vállalkozás beavatkozhasson abba, hogy az érdekeltségek hogyan lépnek egymással kölcsönhatásba. A meghatározások megkövetelik, hogy az érdekek egyeztetése olyan módon történjen, hogy azok szerződést eredményezzenek, ami annyit jelent, hogy a teljesítés a rendszer szabályai alapján vagy a rendszer protokolljain vagy belső működési eljárásain keresztül történik. ò új szöveg (12) Az összes kereskedési helyszínnek, nevezetesen a szabályozott piacoknak, az MTF-eknek és az OTF-eknek átlátható szabályokat kell rögzíteniük a rendszerhez való hozzáférésre. Miközben azonban a szabályozott piacoknak és az MTF-eknek továbbra is hasonló előírások alá kellene tartozniuk a tekintetben, hogy kiket fogadnak el tagokként vagy résztvevőkként, az OTF-eknek maguknak kellene meghatározniuk és korlátozniuk a hozzáférést, többek között működtetőik ügyfelekkel kapcsolatos szerepe és kötelezettségeiei alapján. ò új szöveg (13) Az ügyfélmegbízásokat saját tőkéjének felhasználásával végrehajtó befektetési vállalkozást rendszeres internalizálónak kell tekinteni, kivéve, ha az ügyleteket alkalmi, ad hoc és rendszertelen alapon bonyolítják le a szabályozott piacokon, MTF-eken és OTF-eken kívül. A rendszeres internalizálókat olyan befektetési vállalkozásként kell meghatározni, amely ügyfélmegbízásait szervezett, gyakori és rendszeres alapon, saját számlára kereskedve hajtja végre a szabályozott piacokon, MTF-eken vagy OTF-eken kívül. E fogalommeghatározás objektív és eredményes alkalmazásának biztosítására a befektetési vállalkozások tekintetében, az ügyfelekkel lebonyolított bármely kétoldalú kereskedésnek relevánsnak kell lennie és mennyiségi kritériumokkal kell kiegészíteni azokat a minőségi kritériumokat, amelyeket a befektetési vállalkozások rendszeres internalizálóként történő bejegyzéséhez szükséges azonosításához használnak, ahogyan azokat a 2004/39/EK irányelv végrehajtásáról szóló 1287/2006 bizottsági rendelet 21. cikke rögzíti. Míg az OTF bármely rendszer vagy létesítmény lehet, ahol több harmadik fél részéről vételi és eladási szándékok hatnak egymásra a rendszerben, a rendszeres internalizálónak nem szabad megengedni, hogy harmadik felek vételi és eladási szándékait összehozza. ê 2004/39/EK 8. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) ð új szöveg (14)(8) Ezen irányelv hatálya alól ki kell zárni azon személyeket, akik saját eszközeiket és vállalkozásaikat kezelik, akik nem nyújtanak befektetési szolgáltatásokat és/vagy nem végeznek befektetési tevékenységeket sajátszámlás kereskedésen kívül, kivéve, ha árjegyzők, ð szabályozott piac vagy MTF tagjai vagy résztvevői, illetve sajátszámlás kereskedés révén ügyfélmegbízásokat hajtanak végre ï . saját számlára a szabályozott piacon vagy MTF-en kívül kereskednek szervezett, gyakori és rendszeres alapon olyan módon, hogy harmadik felek számára is hozzáférhető rendszert biztosítanak a velük folytatott kereskedés lehetővé tételére.. ð Kivételképpen azok a személyek, akik vagy amelyek a pénzügyi eszközökkel saját számlára, egy szabályozott piac vagy MTF tagjaként vagy résztvevőjeként kereskednek – ezen belül árjegyzőként az árualapú származtatott termékek, kibocsátási egységek vagy azok származtatott termékei vonatkozásában –, főtevékenységüket kiegészítő tevékenységként, ami csoportszinten sem nem befektetési szolgáltatások nyújtása ezen irányelv értelmében, sem nem banki szolgáltatás a 2006/48/EK irányelv értelmében, nem tartoznának ennek az irányelvnek a hatókörébe. Annak technikai ismérveit, hogy egy tevékenység mikor kiegészítő a főtevékenységhez képest, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban kellene tisztázni. Az ügyfélmegbízások végrehajtásával végzett sajátszámlás kereskedésben szerepelnie kell azoknak a vállalkozásoknak, amelyek különböző ügyfelek megbízásait azok párosításával, egyeztetett alapon teljesítik (back-to-back trading), amit úgy kell tekinteni, hogy saját nevükben járnak el és vonatkoznia kell rájuk ezen – mind az ügyfelek megbízásainak végrehajtására, mind a saját számlás kereskedésre vonatkozó – irányelv rendelkezéseinek. A pénzügyi eszközökre vonatkozó megbízások végrehajtása, amikor az két olyan személy közötti kiegészítő tevékenység, ahol a főtevékenység csoportszinten sem nem befektetési szolgáltatások nyújtása ezen irányelv értelmében, sem nem banki szolgáltatás a 2006/48/EK irányelv értelmében, nem tekinthető ügyfélmegbízások végrehajtásával történő sajátszámlás kereskedésnek. ï ê 2004/39/EK 9. preambulumbekezdés (15)(9) A szövegben a személyekre történő hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok magukban foglalják mind a természetes, mind a jogi személyeket. ê 2004/39/EK 10. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (16)(10) Az irányelv hatálya alól ki kell zárni azokat a biztosító- vagy életbiztosító intézeteket, amelyek tevékenységét az illetékes prudenciális felügyeleti hatóságok megfelelően figyelemmel kísérik, és amelyek a viszontbiztosítás és a visszaengedményezés területén a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó korlátozások megszüntetéséről szóló, 1964. február 25-i 64/225/EGK tanácsi irányelv[24], az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenység megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1973. július 24-i 73/239/EGK első tanácsi irányelv[25], valamint az életbiztosításról szóló, 2002. november 5-i 2002/83/EK tanácsi irányelv[26] Ö a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) szóló, 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[27] Õ hatálya alá tartoznak. ê 2004/39/EK 11. preambulumbekezdés (17)(11) Ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól azokat a személyeket, akik harmadik felek számára nem nyújtanak szolgáltatásokat, de akiknek a tevékenysége kizárólag anyavállalataik, leányvállalataik vagy anyavállalataik más leányvállalatai számára biztosított befektetési szolgáltatásokból áll. ê 2004/39/EK 12. preambulumbekezdés (18)(12) Szintén ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól azokat a személyeket, akik kizárólag eseti alapon, szakmai tevékenységük ellátása során nyújtanak befektetési szolgáltatásokat, feltéve, hogy a tevékenység szabályozott, és a vonatkozó szabályok nem tiltják a befektetési szolgáltatások eseti alapon történő nyújtását. ê 2004/39/EK 13. preambulumbekezdés (19)(13) Ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól azon személyeket, akik kizárólag a munkavállalói részesedési programok kezeléséből álló befektetési szolgáltatásokat nyújtanak, és emiatt harmadik feleknek nem nyújtanak befektetési szolgáltatásokat. ê 2004/39/EK 14. preambulumbekezdés (20)(14) Ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól a központi bankokat és más, hasonló feladatokat ellátó szerveket, valamint az államadósság kezeléséért – amely fogalom magában foglalja annak befektetését is – felelős vagy abban közreműködő állami szerveket, azon szervek kivételével, amelyek részben vagy egészben állami tulajdonban vannak, és amelyek szerepe kereskedelmi jellegű vagy eszközök megszerzéséhez kapcsolódik. ò új szöveg (21) A Központi Bankok Európai Rendszerének, más, hasonló funkciókat ellátó nemzeti szerveknek és az államadósság kezelésében részt vevő szerveknek adott felmentések rendszerének tisztázására helyénvaló az ilyen felmentéseket korlátozni azokra a szervekre és intézményekre, amelyek feladataikat egy tagállam jogának megfelelően vagy az Unió jogszabályaiknak megfelelően látják el, valamint azokra a nemzetközi szervekre, amelyeknek egy vagy több tagállam a tagja. ê 2004/39/EK 15. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (22)(15) Ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól a kollektív befektetési vállalkozásokat és nyugdíjalapokat attól függetlenül, hogy közösségi Ö uniós Õ szinten koordináltak-e, valamint az ilyen vállalkozások letétkezelőit vagy alapkezelőit, mivel ezekre a tevékenységeikhez közvetlenül hozzáigazított külön szabályok vonatkoznak. ê 2004/39/EK 16. preambulumbekezdés (23)(16) Az érintett személynek az ezen irányelv alóli mentesüléshez folyamatosan meg kell felelnie az ilyen mentességre megállapított feltételeknek. Különösen, ha valamely befektetési szolgáltatásokat nyújtó vagy befektetési tevékenységeket végző személy azért mentesül ezen irányelv hatálya alól, mert az ilyen szolgáltatásai vagy tevékenységei – csoportalapon figyelembe véve – a főtevékenységhez képest kiegészítő jellegűek, az érintett személyre már nem vonatkozhat a kiegészítő szolgáltatásokhoz kapcsolódó mentesség, amennyiben az ilyen szolgáltatások nyújtásának vagy az ilyen tevékenységeknek a főtevékenységhez képest kiegészítő jellege megszűnik. ê 2004/39/EK 17. preambulumbekezdés (24)(17) A befektetők védelme és a pénzügyi rendszer stabilitása érdekében az ezen irányelv által szabályozott befektetési szolgáltatásokat nyújtó és/vagy befektetési tevékenységeket végző személyeknek rendelkezniük kell a székhely szerinti tagállam engedélyével. ê 2004/39/EK 18. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (25)(18) A hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2000. március 20-i 2000/12/EK Ö 2006. június 14-i 2006/48/EK Õ európai parlamenti és tanácsi irányelv Ö (átdolgozás) Õ Ö [28] Õ alapján engedélyezett hitelintézeteknek nincs szükségük további engedélyre ezen irányelv alapján ahhoz, hogy befektetési szolgáltatásokat nyújthassanak vagy befektetési tevékenységeket végezhessenek. Amennyiben valamely hitelintézet úgy dönt, hogy befektetési szolgáltatásokat nyújt vagy befektetési tevékenységeket végez, az illetékes hatóságnak az engedély kiadása előtt meg kell győződnie arról, hogy a hitelintézet megfelel ezen irányelv vonatkozó rendelkezéseinek. ò új szöveg (26) A strukturált betétek befektetési termék formájában alakultak ki, de egyetlen jogrendszer szerint sem vonatkozik rájuk az uniós szintű befektetővédelem, miközben más strukturált befektetésekre vonatkoznak az ilyen jogszabályok. Ezért helyénvaló erősíteni a befektetők bizalmát és egységesebbé tenni a különböző lakossági befektetési csomagtermék forgalmazását érintő szabályozási bánásmódot annak érdekében, hogy a befektetők védelme megfelelő szintű legyen mindenütt az Unióban. Ezért ennek az irányelvnek a hatókörébe helyénvaló belevenni a strukturált betéteket. E tekintetben tisztázni kell, hogy a strukturált betétek befektetési termékek, így nem tartalmazzák a kizárólag kamatlábakhoz, mint például az Euriborhoz vagy Liborhoz kötődő betéteket, függetlenül attól, hogy e kamatlábak előre meghatározottak, rögzítettek vagy változóak. ò új szöveg (27) A befektetők Unión belüli védelmének erősítése érdekében helyénvaló korlátozni azokat a feltételeket, amelyek mellett a tagállamok kizárhatják ennek az irányelvnek az alkalmazását az ügyfeleik számára befektetési szolgáltatásokat nyújtó személyeknél, amely ügyfelek így nem részesülnek az irányelv szerinti védelemben. Különösen fontos megkövetelni, hogy a tagállamok legalább az ezen irányelvben lefektetettekkel analóg követelményeket támasszanak azokkal a személyekkel szemben – nevezetesen az engedélyezés fázisában, hírnevük és tapasztaltságuk, valamint a tulajdonosok alkalmasságának megítélése során, az eredeti engedély feltételeinek felülvizsgálatakor és a folyamatos felügyelet során –, valamint üzleti kötelezettségeikkel kapcsolatos magatartásukkal szemben. ê 2004/39/EK 19. preambulumbekezdés (28)(19) Olyan esetekben, ha valamely befektetési vállalkozás nem rendszeres alapon nyújt egy vagy több olyan befektetési szolgáltatást, vagy egy vagy több olyan befektetési tevékenységet végez, amelyre engedélye nem terjed ki, ezen irányelv alapján nincs szükség további engedélyre. ê 2004/39/EK 20. preambulumbekezdés (29)(20) Ezen irányelv alkalmazásában a megbízások fogadásával és továbbításával kapcsolatos üzleti tevékenység körébe kell tartoznia két vagy több befektető összehozásának, és ezzel e befektetők között ügyletek létrehozásának. ò új szöveg (30) A saját maguk által kibocsátott pénzügyi eszközöket forgalmazó befektetési vállalkozásoknak és hitelintézeteknek ezen irányelv rendelkezéseinek hatálya alá kell tartozniuk, amikor ügyfeleiknek befektetési tanácsot biztosítanak. A bizonytalanság kiküszöbölése és a befektetővédelem megerősítése érdekében helyénvaló előírni ezen irányelv alkalmazását, akkor is, amikor az elsődleges piacon a befektetési vállalkozások és a hitelintézetek saját maguk által kibocsátott pénzügyi eszközöket forgalmaznak, tanácsadás biztosítása nélkül. E célból a megbízások ügyfelek nevében történő végrehajtásának szolgáltatására adott fogalommeghatározást ki kell terjeszteni. ê 2004/39/EK 21. preambulumbekezdés (21) A Basel II. egyezmény tőkemegfelelési keretrendszerének várható felülvizsgálatával összefüggésben a tagállamok elismerik azon kérdés ismételt megvizsgálásának szükségességét, hogy az ügyfélmegbízásokat egyeztetett alapon teljesítő befektetési vállalkozásokat úgy kell-e tekinteni, mint akik megbízóként járnak el, és ezért további szabályozási tőkekövetelményeket kell-e számukra előírni. ê 2004/39/EK 22. preambulumbekezdés (31)(22) A kölcsönös elismerés és a székhely szerinti tagállam általi felügyelet elve megköveteli, hogy a tagállamok illetékes hatóságai ne adják meg az engedélyt, vagy azt vonják vissza, amennyiben a működési tervek tartalma, a földrajzi elhelyezkedés vagy a ténylegesen végrehajtott tevékenységek világosan jelzik, hogy a befektetési vállalkozás azért választotta az egyik tagállam jogrendszerét, hogy elkerülje azon másik tagállam területén hatályos szigorúbb előírásokat, ahol a tevékenységének nagyobb részét végezni szándékozik vagy ténylegesen végzi. A jogi személy befektetési vállalkozásokat abban a tagállamban kell engedélyezni, amelyben a létesítő okirat szerinti székhelyük van. A nem jogi személy befektetési vállalkozásokat abban a tagállamban kell engedélyezni, ahol azok központi irodája van. A tagállamoknak ezenfelül meg kell követelniük, hogy a befektetési vállalkozás központi irodája mindig a székhely szerinti tagállamban legyen, és hogy az ténylegesen ott is működjön. ò új szöveg (32) A 92/49/EGK tanácsi irányelvnek és a 2002/83/EK, a 2004/39/EK, a 2005/68/EK és a 2006/48/EK irányelvnek a pénzügyi szektorbeli részesedésszerzések és részesedésnövelések prudenciális értékelésének eljárási szabályai és az értékelés kritériumai tekintetében történő módosításáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[29] részletes kritériumokat adott meg a befektetési vállalkozásban javasolt befolyásszerzés prudenciális értékelésére és alkalmazásuk eljárására. Az értékelési folyamat jogbiztonságának, egyértelműségének és előreláthatóságának biztosítása – tekintettel az értékelési folyamatra – valamint annak eredménye érdekében erősíteni kell a 2007/44/EK irányelvben rögzített prudenciális értékelés folyamatát. Ezen belül az illetékes hatóságoknak minősíteniük kell a javasolt szerző fél alkalmasságát és a javasolt részesedésszerzés pénzügyi megbízhatóságát, a következő kritériumok mindegyike szerint: a javasolt szerző fél jó hírneve; a befektetési vállalkozás üzleti tevékenységét a jövőben irányító bármely személy jó hírneve és tapasztalata; a javasolt részesedést szerző fél pénzügyi megbízhatósága; az, hogy a befektetési vállalkozás képes lesz-e megfelelni az ezen irányelven és más irányelveken, nevezetesen a 2002/87/EK irányelven[30], valamint a 2006/49/EK irányelven alapuló prudenciális követelményeknek[31], léteznek-e ésszerű okok annak feltételezésére, hogy a 2005/60/EK irányelv[32] 1. cikke értelmében vett pénzmosást vagy terrorizmus finanszírozását követnek vagy követtek el, illetve kísérelnek vagy kíséreltek meg, vagy hogy a tervezett részesedésszerzés növelheti annak kockázatát. ê 2004/39/EK 23. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (33)(23) A székhely szerinti tagállamban engedélyezett befektetési vállalkozásnak az Ö Unió Õ Közösség egész területén jogosultnak kell lennie befektetési szolgáltatások nyújtására, illetve befektetési tevékenységek végzésére anélkül, hogy külön engedélyt kelljen kérnie azon tagállam illetékes hatóságától, ahol ilyen szolgáltatásokat nyújtani, illetve ilyen tevékenységeket végezni kíván. ê 2004/39/EK 24. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (34)(24) Mivel egyes befektetési vállalkozások mentesek a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 2006. június 14-i 2006/49/EK 1993. március 15-i 93/6/EGK tanácsi európai parlamenti és tanácsi irányelv Ö (átdolgozás) Õ Ö [33] Õ által megállapított egyes kötelezettségek alól, ezeket kötelezni kell arra, hogy rendelkezzenek vagy meghatározott legkisebb összegű tőkével, vagy szakmai felelősségbiztosítással, vagy e kettő kombinációjával. Az ilyen biztosítás összege kiigazításainak figyelembe kell vennie a biztosítási közvetítésről szóló, 2002. december 9-i 2002/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[34] keretében végzett kiigazításokat. A tőkemegfelelési célból alkalmazott ilyen különleges elbánás nem sérthet semmiféle, a tőkemegfelelésről szóló közösségi Ö uniós Õ jogszabályok jövőbeni változásai alapján az ilyen vállalkozások megfelelő kezelésére vonatkozó határozatot. ê 2004/39/EK 25. preambulumbekezdés (35)(25) Mivel a prudenciális szabályozás hatókörét azon jogalanyokra kell korlátozni, amelyek kereskedési könyv szakmai alapon történő vezetése révén a piac többi résztvevője felé partnerkockázat forrását képezik, ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól azon szervezeteket, amelyek pénzügyi eszközökkel saját számlára kereskednek, beleértve az irányelv által szabályozott árualapú származtatott ügyleteket is, valamint amelyek főtevékenységük ügyfeleinek – csoportalapon figyelembe véve – a főtevékenységükhöz képest kiegészítő alapon nyújtanak árualapú származtatott ügyletek tekintetében befektetési szolgáltatásokat, feltéve, hogy ez a főtevékenység ezen irányelv értelmében nem befektetési szolgáltatások nyújtása. ê 2004/39/EK 26. preambulumbekezdés (36)(26) A befektetők védelme érdekében a befektető értékpapírokra vonatkozó tulajdonjogát és más hasonló jogait, valamint a valamely vállalkozásra bízott pénzeszközeivel kapcsolatos jogait el kell különíteni a vállalkozás jogaitól. Ez az alapelv ugyanakkor a vállalkozást nem gátolhatja meg abban, hogy a saját nevében, de a befektető érdekében üzleti tevékenységet végezzen, ha ezt az ügylet jellege megköveteli, és a befektető ezzel egyetért, például értékpapír-kölcsönzés esetén. ê 2004/39/EK 27. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) ð új szöveg (37)(27) Amennyiben a közösségi jogszabályokkal és különösen a pénzügyi biztosítékokról szóló megállapodásokról szóló, 2002. június 6-i 2002/47/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel[35]összhangban az ügyfél pénzügyi eszközeinek vagy pénzeszközeinek korlátozásmentes tulajdonjogát átruházza valamely befektetési vállalkozásra abból a célból, hogy biztosítsa vagy más módon fedezze jelenlegi vagy jövőbeni tényleges vagy feltételes, illetve várható kötelezettségeit, az ilyen pénzügyi eszközöket vagy pénzeszközöket már nem lehet az ügyfél tulajdonában állónak tekinteni.ð Az ügyfelek eszközeinek védelmét érintő előírások döntő fontosságú eszközt jelentenek az ügyfelek védelmére a szolgáltatásnyújtás és a tevékenységek során. Ezek az előírások kizárhatók, amikor pénzeszközök és pénzügyi eszközök teljes körű tulajdonjoga átkerül egy befektetési vállalkozáshoz, hogy bármely jelenlegi vagy jövőbeli, tényleges vagy függő vagy várható kötelezettségekre fedezetet adjanak. Ez a tág lehetőség bizonytalanságot teremthet és veszélyeztetheti az ügyfelek eszközeinek védelmére vonatkozó előírások hathatósságát. Ily módon legalább akkor, amikor lakossági ügyfelek eszközei érintettek, helyénvaló korlátozni a befektetési vállalkozásoknak azt a lehetőségét, hogy tulajdonjog-átruházásos pénzügyi biztosítékokról szóló megállapodásokat kössenek a 2002. június 6-i 2002/47/EK, a pénzügyi biztosítékokra vonatkozó megállapodásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján[36], kötelezettségeik teljesítésének biztosítása vagy más módon történő fedezete céljából. ï ê 2004/39/EK 28. preambulumbekezdés (28) A jövőben is alkalmazni kell a harmadik országokban engedélyezett befektetési vállalkozások fióktelepeinek Közösségen belüli engedélyezésére vonatkozó eljárásokat az ilyen vállalkozásokra. E fióktelepek nem élvezhetik a Szerződés 49. cikkének második bekezdése alapján a szolgáltatásnyújtás szabadságát vagy a letelepedés helyétől eltérő tagállamban való szabad letelepedés jogát. Azon esetekre figyelemmel, amelyeknél a Közösséget nem kötik két- vagy többoldalú kötelezettségek, szükséges olyan eljárásról rendelkezni, amelynek célja annak biztosítása, hogy a közösségi befektetési vállalkozások egyenlő bánásmódban részesüljenek az érintett harmadik országokban. ò új szöveg (38) A befektetési vállalkozásoknál erősíteni kell a vezető testületek szerepét, a vállalkozások józan és körültekintő vezetésének biztosítása, a piac integritásának előmozdítása és a befektetők érdekeinek védelme érdekében. A befektetési vállalkozás teljes vezető testületének mindenkor elegendő időt kell fordítania feladataira és megfelelő ismeret, készség és tapasztalat birtokában kell lennie, hogy képes legyen a befektetési vállalkozás tevékenységének és fő kockázati kitettségeinek megértésére. A csordaszellem elkerülése és a kritikus gondolkodás elősegítése érdekében a befektetési vállalkozások vezető testületeinek kellően változatosnak kell lenniük az életkor, nem, földrajzi eredet, képzettségi és szakmai háttér tekintetében, hogy sokféle nézetet és tapasztalatot képviseljenek. A nemek közötti egyensúly különösen fontos a demográfiai valóság megfelelő képviseletének biztosítása érdekében. ò új szöveg (39) A befektetési vállalkozások tevékenységei felett gyakorolt felügyelet és ellenőrzés érdekében a vezető testület felelős és elszámoltatható a befektetési vállalkozás átfogó stratégiájáért, figyelembe véve a befektetési vállalkozás üzleti és kockázati profilját. A vezető testületnek egyértelmű felelősségeket kell viselnie a befektetési vállalkozás teljes üzleti ciklusa során a vállalkozás stratégiai célkitűzéseinek beazonosítása és meghatározása, belső szervezetének jóváhagyása területén – ideértve a munkavállalók kiválasztásának és képzésének kritériumait –, a szolgáltatásnyújtást és a tevékenységet irányító átfogó szabályozások meghatározásában – ideértve a kereskedelmi személyzet díjazását –, és az ügyfelek számára forgalmazható új termékek jóváhagyásában. A befektetési vállalkozások időszakonkénti ellenőrzése, valamint stratégiai célkitűzéseik, belső szervezetük és a szolgáltatásnyújtással és a tevékenységekkel kapcsolatos szabályozásaik értékelése biztosíthatja, hogy folyamatosan józan és körültekintő vezetést tudjanak biztosítani a piacok integritása és a befektetők védelme érdekében. ê 2004/39/EK 29. preambulumbekezdés (40)(29) A sok befektetési vállalkozás által egyidejűleg végzett tevékenységek bővülő köre megnövelte az összeférhetetlenség lehetőségét az ilyen tevékenységek és ügyfeleik érdekei között. Szükséges ezért szabályokat előírni annak biztosítására, hogy az ilyen összeférhetetlenség ne érintse hátrányosan az ügyfelek érdekeit. ò új szöveg (41) A tagállamoknak biztosítaniuk kell a személyes adatok védelméhez való jog tiszteletben tartását, a személyes adatok kezelése vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben, valamint az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben meghatározott szabályoknak megfelelően[37], amelyek teljes mértékben alkalmazandók a személyes adatok ezen irányelv alkalmazásában történő feldolgozására. Az EÉPH-nál a személyes adatok ezen irányelv alkalmazásában történő feldolgozása a 2000. december 18-i, a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozik[38]. ò új szöveg (42) A 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a befektetési vállalkozások szervezeti követelményei és működési feltételei, valamint az irányelv alkalmazásában meghatározott kifejezések tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. augusztus 10-i 2006/73/EK bizottsági irányelv[39] megengedi a tagállamoknak, hogy előírják a befektetési vállalkozásokkal szembeni szervezeti követelményekkel összefüggésben az ügyfélmegbízásokkal kapcsolatos telefonbeszélgetések vagy elektronikus kommunikáció rögzítését. Az ügyfélmegbízásokat érintő telefonbeszélgetések és az elektronikus kommunikáció rögzítése összhangban van az Európai Unió Alapjogi Chartájával és indokolt a befektetővédelem megerősítése, a piacfelügyelet javítása és a jogbiztonság növelése érdekében, a befektetési vállalkozások és ügyfelek érdekeinek megfelelően. Az ilyen nyilvántartások fontosságát az Európai Bizottságnak készült, az Európai Értékpapír-piaci Szabályozók Bizottsága által 2010. július 29-én kiadott technikai tanácsadás is említi. Ezekből az okokból következően helyénvaló ebben az irányelvben előírni azokat az elveket, amelyek az ügyfélmegbízásokat érintő telefonbeszélgetések vagy elektronikus kommunikáció rögzítésére vonatkoznak. ò új szöveg (43) A tagállamoknak biztosítaniuk kell a személyes adatok védelméhez való jog tiszteletben tartását, a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 1995. október 24-i 95/46/EK irányelvnek és a 2002/58/EK irányelvnek megfelelően. Ennek a védelemnek ugyanis a 13. cikk szerint ki kell terjednie a telefonos és elektronikus felvételek készítésére. ò új szöveg (44) A kereskedési technológia alkalmazása az elmúlt évtizedben jelentősen fejlődött, és jelenleg a piaci szereplők kiterjedten használják. Sok piaci szereplő alkalmazza mostanában az algoritmikus kereskedést, amikor egy számítógépes algoritmus automatikusan meghatározza egy megbízást vonatkozásait, minimális emberi beavatkozással, vagy anélkül. Az algoritmikus kereskedés egy sajátos részét képezi a nagyfrekvenciájú kereskedés, amikor a kereskedési rendszer nagy sebességgel elemzi az adatokat vagy a piactól kapott jelzéseket, és aztán arra az elemzésre reagálva nagy számban küld vagy frissít megbízásokat, nagyon rövid időn belül. A nagyfrekvenciájú kereskedést jellemzően olyan kereskedők végzik, akik saját tőkéjükkel kereskednek, és ahelyett, hogy önmagában stratégiát jelentene, a kifinomult technológiát rendszerint arra használják, hogy hagyományosabb kereskedési stratégiákat valósítsanak meg vele, amilyen az árjegyzés vagy az arbitrázs. ò új szöveg (45) A Tanácsnak az Unió pénzügyi felügyeletének megerősítéséről szóló 2009. júniusi megállapításaival összhangban és az Unió pénzügyi piacai számára kialakítandó egységes szabálykönyvhöz való hozzájárulás, a tagállamok és a piaci szereplők számára az egyenlő versenyfeltételek további fejlesztése, a befektetők védelmének fokozása, valamint a felügyelet és az érvényesítés javítása érdekében az Unió kötelezettséget vállalt a tagállamok rendelkezésére álló mérlegelési jogkörök minimalizálására az Unió pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó jogszabályaiban. Amellett, hogy ez az irányelv közös rendszert vezet be az ügyfélmegbízásokat érintő telefonbeszélgetések vagy elektronikus kommunikáció rögzítésére, helyénvaló csökkenteni az illetékes hatóságok lehetőségét a felügyeleti feladatok kiadására bizonyos esetekben, valamint korlátozni a mérlegelési jogköröket a meghatalmazottakra és a fióktelepek beszámolására vonatkozó követelményekben. ò új szöveg (46) A kereskedési technológia használata megnövelte a befektetők kereskedésének gyorsaságát, teljesítőképességét és összetettségét. A piaci szereplők számára lehetővé tette azt is, hogy megkönnyítsék ügyfeleik közvetlen hozzáférését a piacokhoz, az ő kereskedési rendszereiken keresztül, közvetlen elektronikus hozzáféréssel, vagy szponzorált és közvetlen piaci hozzáféréssel. A kereskedési technológia hozott hasznokat a piac számára, és általában a piaci szereplők számára, amilyen például a szélesebb körű részvétel a piacokon, a megnövekedett likviditás, a szűkebb kamatláb-különbözetek, csökkenő rövid távú volatilitás, és az, hogy jobb a megbízások végrehajtása az ügyfél számára. Mégis, ez a kereskedési technológia számos potenciális kockázat kialakulását is eredményezi, amilyen például a kereskedési helyszínek rendszereinek túlterhelési kockázata a megbízások nagy száma miatt, az algoritmikus kereskedés kockázatai, amelyek párhuzamos vagy téves megbízásokat generálhatnak, vagy más működési zavar révén rendellenes piacot teremthetnek. Ezenkívül fennáll az a kockázat, hogy az algoritmikus kereskedési rendszerek túlreagálhatnak más piaci eseményeket, ami egy már fennálló piaci probléma esetén kiélezheti a volatilitást. Végül, az algoritmikus kereskedés vagy a nagy frekvencia, ha rosszul használják, a visszaélések bizonyos formáiba is beépülhet. ò új szöveg (47) Ezek a potenciális kockázatok, amelyek a technológia megnövekedett használatából következnek, a legjobban az algoritmikus vagy nagyfrekvenciájú kereskedésben részt vevő vállalkozásokra irányuló konkrét kockázatellenőrzés és az ilyen vállalkozások által használt kereskedési helyszínek működtetőire irányuló más intézkedések kombinációjával csökkenthetők. Kívánatos, hogy minden, nagfrekvenciájú kereskedést folytató vállalkozásnak engedélyt kelljen kapnia, amennyiben egy kereskedési helyszínen közvetlen tag. Ez biztosíthatná, hogy az irányelv szerinti szervezeti követelmények vonatkozzanak rájuk, és megfelelő felügyeletük legyen. ò új szöveg (48) Mind a vállalkozásoknak, mind a kereskedési helyszíneknek gondoskodniuk kell olyan erőteljes intézkedésekről, amelyek biztosítják, hogy az automatizált kereskedés nem teremt rendellenes piacot és nem használható fel visszaélések céljára. A kereskedési helyszíneknek arról is gondoskodniuk kell, hogy kereskedési rendszereik rugalmasak és megfelelően teszteltek legyenek, hogy kezelni tudják a megnövekedett számú megbízást vagy a piaci stresszeket, és rendelkezzenek megszakítókkal a kereskedés ideiglenes leállításához, ha hirtelen, váratlan ármozgások jelentkeznek. ò új szöveg (49) Az algoritmikus és a nagyfrekvenciájú kereskedéssel kapcsolatos intézkedéseken kívül helyénvaló olyan ellenőrzéseket beépíteni, amelyek az ügyfelek számára a piacokhoz való közvetlen elektronikus hozzáférést biztosító befektetési vállalkozásokkal kapcsolatosak – mivel elektronikus kereskedést egy elektronikus piaci hozzáférést biztosító vállalkozáson keresztül lehet folytatni –, és számos hasonló kockázattal összefüggésben. A közvetlen elektronikus hozzáférést biztosító vállalkozásoknak gondoskodniuk kellene arról is, hogy az ilyen szolgáltatást használó személyeknek megfelelő képzettségük legyen, és a szolgáltatás használata felett legyen kockázatellenőrzés. Helyénvaló, hogy a kereskedés ezen új formáinak részletes szervezeti követelményeit felhatalmazáson alapuló jogi aktusok írják le részletesebben. Ez biztosíthatná, hogy szükség esetén a követelmények módosíthatóak legyenek, a területen végbemenő további innováció és fejlemények kezelésére. ò új szöveg (50) Jelenleg tömegével működnek az EU-ban kereskedési helyszínek, amelyek között számos olyan van, amelyek azonos eszközökkel kereskednek. A befektetők érdekeit érintő potenciális kockázatok kezeléséhez szükséges a más kereskedési helyszínek kereskedésére kiható következmények folyamatainak formalizálása és további összehangolása, amennyiben a kereskedési helyszínek egyike úgy dönt, hogy egy pénzügyi eszköz kereskedését felfüggeszti vagy megszünteti. A jogbiztonság érdekében és az összeférhetetlenség megfelelő kezelése végett gondoskodni kell arról, hogy amikor az eszközök kereskedését felfüggesztik vagy megszüntetik, amennyiben egy szabályozott piac vagy MTF a kereskedést azért állítja le, mert a kibocsátóról vagy a pénzügyi eszközről egy információt nem tettek közzé, akkor a többiek kövessék ezt a döntést, kivéve, ha a kereskedés folytatása kivételes körülmények miatt indokolt lehet. Ezenkívül szükség van az információcsere és a kereskedési helyszínek közötti együttműködés formalizálására és javítására, amikor egy bizonyos, különféle helyszíneken kereskedett eszközzel kapcsolatban kivételes feltételek állnak fenn. ò új szöveg (51) Több befektető aktivizálódott a pénzügyi piacokon és összetettebb, szélesebb körű szolgáltatás- és termékcsomagok szerepelnek a kínálatban, valamint – ezekre a fejleményekre való tekintettel – bizonyos fokú összehangolásra van szükség, hogy a befektetők számára magasabb szintű védelmet lehessen kínálni az Unióban mindenütt. Amikor a 2004/39/EK irányelvet elfogadták, a befektetők növekvő függése a személyre szóló ajánlásoktól megkövetelte, hogy belevegyenek egy rendelkezést a befektetési tanácsadásról, mint engedélyköteles és konkrét üzletviteli kötelezettségekkel járó befektetési szolgáltatásról. Az ügyfeleknek megfogalmazott, személyre szóló ajánlások folytatólagos jelentősége, valamint a szolgáltatások és eszközök egyre növekvő összetettsége megköveteli az üzletviteli kötelezettségek növelését, a befektetők védelmének erősítése érdekében. ò új szöveg (52) Annak érdekében, hogy a befektetők minden fontos információt megkapjanak, helyénvaló a befektetési tanácsadást nyújtó befektetési vállalkozásoktól megkövetelni, hogy tisztázzák, mi az alapja az általuk adott tanácsnak, nevezetesen a termékek milyen választékát veszik figyelembe, amikor az ügyfeleknek személyre szóló ajánlásokat fogalmaznak meg, a befektetési tanácsadást független alapon biztosítják-e vagy biztosítják-e az ügyfelek számára a nekik ajánlott pénzügyi eszközök alkalmasságának folyamatos értékelését. Helyénvaló annak megkövetelése is, hogy a befektetési vállalkozások magyarázzák el ügyfeleiknek a nekik adott tanács okait. A befektetési tanácsadásra vonatkozó szabályozási keret pontosabb meghatározása érdekében – miközben ugyanakkor választási lehetőséget kell hagyni a befektetési vállalkozások és az ügyfelek számára – helyénvaló az ilyen szolgáltatás végzésére vonatkozó feltételek megállapítása, amikor a vállalkozások az ügyfeleket úgy tájékoztatják, hogy a szolgáltatást független alapon biztosítják. A befektetők védelmének megerősítése és az egyértelműség növelése érdekében az ügyfelek számára az általuk igénybe vett szolgáltatást illetően, helyénvaló tovább korlátozni annak lehetőségét, hogy a vállalkozások vásárlási ösztönzőket fogadjanak el vagy kapjanak harmadik felektől, és különösen kibocsátóktól vagy termékszolgáltatóktól, amikor a befektetési tanácsadás szolgáltatását független alapon végzik, és portfóliókezelési szolgáltatást nyújtanak. Az ilyen esetekben csak korlátozott, nem pénzbeli juttatások engedhetők meg, amilyen a termék jellemzőiről szóló képzés, azzal a feltétellel, hogy ez nem csökkenti a befektetési vállalkozások arra való képességét, hogy ügyfeleik legjobb érdekeinek megfelelően járjanak el, amit a 2006/73/EK irányelv tovább egyértelműsít. ò új szöveg (53) A befektetési vállalkozások megtehetik, hogy olyan befektetési szolgáltatásokat nyújtanak, amelyek csak az ügyfél megbízásainak végrehajtásából és/vagy átvételéből és továbbításából állnak, anélkül, hogy szükség lenne információkat beszerezniük az ügyfél tudásáról és tapasztalatáról, hogy felmérhessék, melyik az ügyfél számára a megfelelő szolgáltatás vagy eszköz. Mivel ezek a szolgáltatások az ügyfelek védelmének lényeges csökkenését vonják maguk után, az ilyen szolgáltatás feltételeit javítani kell. Különösen helyénvaló annak a lehetőségnek a kizárása, hogy ezeket a szolgáltatásokat olyan kiegészítő szolgáltatással összekapcsolva biztosítsák, amely hitelek vagy kölcsönök adását jelentik a befektetők számára, hogy egy olyan ügyletet végrehajtsanak, amelyben a befektetési vállalkozás részt vesz, mivel ez megnöveli az ügylet összetettségét és megnehezíti a benne foglalt kockázat megértését. Helyénvaló az is, hogy jobban meg kell határozni a kritériumokat azoknak a pénzügyi eszközöknek a kiválasztásához, amelyekre ezek a szolgáltatások vonatkoznának, hogy ki lehessen zárni azokat a pénzügyi eszközöket, ezen belül az átruházható értékpapírokba történő kollektív befektetéseket (ÁÉKBV), amelyek beágyaznak egy származtatott terméket vagy olyan struktúrát tartalmaznak, amely az ügyfél számára megnehezíti a fennálló kockázat megértését. ò új szöveg (54) A keresztértékesítés gyakorlata közös stratégiája a lakossági pénzügyi szolgáltatóknak mindenütt az Unióban. Ez hasznokkal járhat a lakossági ügyfelek számára, de olyan gyakorlatot is jelenthetnek, amikor az ügyfél érdekét nem veszik megfelelően figyelembe. A keresztértékesítési gyakorlat egyes formái például, éspedig az árukapcsolásos megoldások – amikor két vagy több pénzügyi szolgáltatást együtt, csomagban értékesítenek, és a szolgáltatások közül legalább egy elkülönítve nem hozzáférhető – torzíthatják a versenyt és negatív hatást gyakorolhatnak az ügyfelek mobilitására és arra való képességükre, hogy tájékozott döntéseket hozzanak. Az árukapcsolási gyakorlat egyik példája, amikor folyószámlát kell nyitni, amennyiben a lakossági ügyfél számára befektetési szolgáltatást biztosítanak. Míg az olyan összekapcsolás, amikor két vagy több pénzügyi szolgáltatást együtt, csomagban értékesítenek, de a szolgáltatások mindegyike elkülönítetten és megvásárolható, szintén torzíthatja a versenyt és negatív hatást gyakorolhat az ügyfelek mobilitására és az ügyfelek arra való képességére, hogy tájékozott döntéseket hozzanak, ilyenkor a választást legalább az ügyfélre bízzák, és ezért kisebb kockázatot jelentenek a befektetési vállalkozások megfelelőségére, ezen irányelv szerinti kötelezettségeik figyelembevételével. Az ilyen módszerek felhasználását figyelmesen értékelni kell, a verseny és az ügyfelek választási lehetőségeinek előmozdítása érdekében. ê 2004/39/EK 30. preambulumbekezdés (55)(30) A szolgáltatást az ügyfél kezdeményezésére nyújtottnak kell tekinteni, kivéve, ha az ügyfél azt válaszként kéri az adott vállalkozástól származó vagy annak nevében az adott ügyfélnek küldött, felhívást tartalmazó vagy az ügyfelet egy adott pénzügyi eszköz vagy ügylet tekintetében befolyásolni szándékozó, személyre szóló értesítésre. A szolgáltatást az ügyfél kezdeményezésére nyújtottnak lehet tekinteni annak ellenére, hogy az ügyfél azt valamely reklámot vagy pénzügyi eszközökre vonatkozó ajánlatot tartalmazó, bármely eszközzel eljuttatott olyan értesítés alapján igényli, amely jellegénél fogva általános, és a lakosságnak vagy valamely nagyobb csoportnak vagy ügyfelek, illetve potenciális ügyfelek valamely kategóriájának szól. ê 2004/39/EK 31. preambulumbekezdés ð új szöveg (56)(31) Ezen irányelv céljainak egyike a befektetők védelme. A befektetővédelmi intézkedéseket a befektetők egyes kategóriáinak (lakossági, szakmai és partner) sajátosságaihoz kell igazítani. ð Ugyanakkor a szolgáltatásnyújtásra vonatkozó szabályozási keret bővítése érdekében az adott ügyfél-kategóriától függetlenül helyénvaló egyértelműsíteni, hogy a becsületes, tisztességes és szakszerű eljárás elve, valamint a tisztességes, egyenes és nem megtévesztő viselkedés kötelezettsége az összes ügyféllel való minden kapcsolatra vonatkozik. ï ê 2004/39/EK 32. preambulumbekezdés (57)(32) A fióktelepek működése tekintetében a székhely szerinti tagállam általi engedélyezés, felügyelet és kötelezettségérvényesítés elvétől eltérve szükséges, hogy a fogadó tagállam illetékes hatósága vállalja a felelősséget az ezen irányelvben meghatározott, valamely fióktelepen keresztül a fióktelep helye szerinti területen végzett tevékenységgel kapcsolatos egyes kötelezettségek érvényesítéséért, mivel a fióktelephez ez a hatóság van a legközelebb, és ezért helyzete kedvezőbb a fióktelep működésére irányadó szabályok megsértésének észleléséhez és a beavatkozáshoz. ê 2004/39/EK preambulumbekezdés 33 (58)(33) Hatékony „legjobb teljesítési” kötelezettséget kell előírni annak biztosítására, hogy a befektetési vállalkozások ügyfélmegbízásaikat az ügyfél számára legkedvezőbb feltételek mellett hajtsák végre. E kötelezettségnek arra a vállalkozásra kell vonatkoznia, amelynek szerződéses vagy ügynöki kötelezettségei vannak az ügyféllel szemben. ò új szöveg (59) Azoknak a feltételeknek a kiemelése érdekében, amelyek szerint ezen irányelvvel összhangban, a befektetési vállalkozások teljesítik a megbízások ügyfeleik számára legkedvezőbb feltételek szerinti végrehajtására vonatkozó kötelezettségüket, helyénvaló előírni, hogy a végrehajtási helyszínek tegyék nyilvánosan hozzáférhetővé az ügyletek végrehajtásának minőségével kapcsolatos adatokat, minden helyszínre. ò új szöveg (60) A befektetési vállalkozások által a megbízások végrehajtásának szabályozásáról az ügyfeleknek adott tájékoztatás gyakran általános és standard, és az ügyfelek számára nem teszi lehetővé annak megértését, hogy egy megbízást hogyan fognak teljesíteni, és nem tudják ellenőrizni, hogy a vállalkozás betartja-e azt a kötelezettségét, hogy a megbízásokat az ügyfelei számára legkedvezőbb módon hajtsa végre. A befektetők védelmének fokozása érdekében helyénvaló meghatározni azokat az elveket, amelyek alapján a befektetési vállalkozások tájékoztatást adnak ügyfeleiknek a megbízások végrehajtásával kapcsolatos szabályozásaikról, és előírni, hogy éves alapon hozzák nyilvánosságra, a pénzügyi eszközök minden osztályára, azt az öt legfontosabb végrehajtási helyszínt, ahol az előző évben az ügyfelek megbízásait végrehajtották. ê 2004/39/EK 34. preambulumbekezdés (34) A tisztességes verseny megköveteli, hogy a piaci résztvevők és a befektetők összehasonlíthassák az árakat, amelyek közzétételére a kereskedési helyek (azaz szabályozott piacok, MTF-ek és közvetítők) kötelesek. E célból ajánlott, hogy a tagállamok szüntessenek meg minden akadályt, amely a releváns információk európai szintű konszolidálását és közzétételét akadályozza. ê 2004/39/EK 35. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (61)(35) A befektetési vállalkozás az ügyféllel való üzleti kapcsolat létrehozásakor kérheti az ügyfelet vagy potenciális ügyfelet, hogy egyidejűleg adja hozzájárulását a teljesítési politikájához, valamint annak lehetőségéhez, hogy megbízásainak végrehajtása a szabályozott piacon, vagy valamely az MTF-en Ö , az OTF-en vagy a rendszeres internalizálón Õ kívül történjen. ê 2004/39/EK 36. preambulumbekezdés (62)(36) Azon személyeket, akik egynél több befektetési vállalkozás nevében nyújtanak befektetési szolgáltatásokat, nem meghatalmazottnak, hanem befektetési vállalkozásnak kell tekinteni, amennyiben az ezen irányelvben foglalt meghatározás körébe tartoznak, azon meghatározott személyek kivételével, akik az alól mentesülhetnek. ê 2004/39/EK 37. preambulumbekezdés (63)(37) Ez az irányelv nem sértheti a meghatalmazottak jogát arra, hogy más irányelvek által szabályozott tevékenységeket, illetve kapcsolódó tevékenységet végezzenek olyan pénzügyi szolgáltatások vagy termékek tekintetében, amelyeket ez az irányelv nem szabályoz, beleértve az azonos pénzügyi csoport részei nevében végzett tevékenységeket is. ê 2004/39/EK 38. preambulumbekezdés (64)(38) Ezen irányelv hatálya nem terjedhet ki a befektetési vállalkozás telephelyén kívül történő tevékenységek végzésének feltételeire (házaló értékesítés). ê 2004/39/EK 39. preambulumbekezdés (65)(39) A tagállamok illetékes hatóságai nem végezhetik el a nyilvántartásba vételt, vagy azt vissza kell vonniuk olyan esetekben, amikor a ténylegesen végzett tevékenységek nyilvánvalóan jelzik, hogy a meghatalmazott valamely tagállam jogrendszerét azért választotta, hogy megkerülje az azon másik tagállamban hatályos szigorúbb normákat, amelynek a területén tevékenységei nagyobb részét végezni szándékozik vagy ténylegesen végzi. ê 2004/39/EK 40. preambulumbekezdés (66)(40) Ezen irányelv alkalmazásában az elfogadható partnereket úgy kell tekinteni, mint akik ügyfélként járnak el. ê 2004/39/EK 41. preambulumbekezdés (41) Annak biztosítása céljából, hogy az üzletviteli szabályok (beleértve az ügyfélmegbízások legjobb teljesítésére, illetve kezelésére vonatkozó szabályokat) érvényesüljenek azon befektetők tekintetében, akiknek e védelemre a legnagyobb szükségük van, valamint hogy azok tükrözzék a jól megalapozott piaci gyakorlatot a Közösség egész területén, szükséges tisztázni, hogy az üzletviteli szabályoktól el lehet tekinteni az elfogadható partnerek között megkötött vagy létrehozni kívánt ügyletek esetében. ò új szöveg (67) A pénzügyi válság megmutatta a nem lakossági ügyfelek képességeinek korlátait befektetéseik kockázatának megítélésével kapcsolatban. Miközben meg kell erősíteni, hogy az üzletviteli szabályokat fejleszteni kell azoknak a befektetőknek a vonatkozásában, amelyek a védelmet a leginkább igénylik, helyénvaló az ügyfelek különböző kategóriáira alkalmazandó előírások jobb méretezése. Ehhez bizonyos tájékoztatási és beszámolási előírásokat ki kell terjeszteni a jogosult szerződő felekkel fennálló kapcsolatokra. Ezen belül, a vonatkozó előírásoknak az ügyfelek pénzügyi eszközeinek és pénzének megőrzésével, valamint az összetettebb pénzügyi eszközökre és tranzakciókra vonatkozó tájékoztatási és beszámolási előírásokkal kell foglalkozniuk. Az önkormányzatok és a helyi hatóságok jobb besorolása érdekében egyértelműen ki kell zárni azokat a jogosult szerződő felek és az olyan ügyfelek jegyzékéből, akiket szakembereknek tartanak, de lehetővé kell tenni, hogy ezeket az ügyfeleket, kérésükre, mégis szakmai ügyfelekként kezeljék. ê 2004/39/EK 42. preambulumbekezdés (68)(42) Az elfogadható partnerek között végrehajtott ügyletek tekintetében a limitáras ügyfélmegbízások közzétételére vonatkozó kötelezettséget csak akkor kell alkalmazni, amennyiben a másik fél a megbízás végrehajtására kifejezetten limitáras megbízást küld valamely befektetési vállalkozásnak. ê 2004/39/EK 43. preambulumbekezdés (69)(43) A tagállamok a személyes adatok feldolgozása tekintetében védik a természetes személyeknek a magánélet tiszteletben tartásához való jogát a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel[40] összhangban. ê 2004/39/EK 44. preambulumbekezdés (44) A befektetők védelmének és az értékpapírpiacok zavartalan működése biztosításának kettős célja miatt biztosítani kell, hogy az ügyletek átláthatósága megvalósuljon, és az e célból megállapított szabályok vonatkozzanak piacon működésük során a befektetési vállalkozásokra. Annak érdekében, hogy a befektetők vagy a piaci résztvevők bármikor képesek legyenek a tervezett részvényügylet feltételeit felmérni, illetve a végrehajtás feltételeit utólag ellenőrizni, közös szabályokat kell megállapítani a befejezett részvényügyletek részleteire, illetve a részvénykereskedelem aktuális lehetőségeire vonatkozó adatok közzétételére. E szabályokra azért van szükség, hogy biztosítsák a tagállamok részvénypiacainak hatékony integrálását, hogy előmozdítsák a részvények általános áralakulási folyamatának hatékonyságát, valamint támogassák a „legjobb teljesítésre” vonatkozó kötelezettségek hatékony betartását. E megfontolások átfogó átláthatósági rendszert igényelnek, amelyet minden részvényügyletre alkalmazni kell, függetlenül attól, hogy azokat valamely befektetési vállalkozás bilaterális alapon vagy szabályozott piacokon vagy MTF-eken keresztül hajtja végre. Az ezen irányelv alapján a befektetési vállalkozásokra háruló azon kötelezettség, hogy vételi és eladási árfolyamot jegyezzenek, és a megbízást a jegyzett árfolyamon hajtsák végre, nem mentesíti a befektetési vállalkozásokat azon kötelezettség alól, hogy a megbízást egy másik végrehajtási helyre irányítsák, amikor az ilyen internalizálás megakadályozhatná a vállalkozást a „legjobb teljesítésre” vonatkozó kötelezettségei betartásában. ê 2004/39/EK 45. preambulumbekezdés (45) A tagállamoknak képesnek kell lenniük az irányelv által az ügyletek bejelentésére vonatkozó kötelezettségek alkalmazására azon pénzügyi eszközök vonatkozásában is, amelyeket szabályozott piacra nem vezettek be. ê 2004/39/EK 46. preambulumbekezdés (46) A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az ebben az irányelvben megállapított kereskedés előtti és kereskedés utáni átláthatósági követelményeket a nem részvény pénzügyi eszközökre is alkalmazzák. Ez esetben az említett követelményeket minden olyan befektetési vállalkozásra alkalmazni kell, amelyek számára az érintett tagállam a székhely szerinti tagállam a területén végrehajtott műveleteik, valamint azon tevékenységeik vonatkozásában, amelyeket a szolgáltatásnyújtás szabadsága alapján határokon átnyúlóan végeznek. E követelményeket alkalmazni kell a más tagállamban engedélyezett befektetési vállalkozások adott tagállam területén letelepedett fióktelepei által e tagállam területén végzett műveletekre. ê 2004/39/EK 47. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (70)(47) Minden befektetési vállalkozásnak azonos lehetőségekkel kell rendelkeznie az Ö Unióban Õ Közösségben a szabályozott piacokhoz való kapcsolódás vagy hozzáférés tekintetében. Függetlenül attól a módtól, ahogyan jelenleg a tagállamokban az ügyleteket szervezik, fontos megszüntetni a szabályozott piacokhoz való hozzáférés technikai és jogi korlátozásait. ê 2004/39/EK 48. preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) (71)(48) A határokon átnyúló ügyletek véglegesítésének elősegítése érdekében szükséges rendelkezni a befektetési vállalkozások elszámolási és teljesítési rendszerekhez való hozzáféréséről az Ö Unió Õ Közösség egész területén, függetlenül attól, hogy az ügyleteket az érintett tagállam szabályozott piacain keresztül hajtották-e végre. Azon befektetési vállalkozásoknak, amelyek közvetlenül kívánnak részt venni más tagállamok elszámolási rendszereiben, meg kell felelniük a tagságra vonatkozó működési és üzleti követelményeknek, valamint a pénzpiacok zavartalan és rendezett működésének fenntartására irányuló prudenciális intézkedéseknek. ò új szöveg (72) Harmadik országbeli vállalkozások szolgáltatásnyújtása az Unióban a nemzeti rendszerek és előírások hatálya alá tartozik. Ezek a rendszerek rendkívül sokfélék, és az azok alapján engedélyezett vállalkozások nem részesülnek abban a jogosultságban, hogy más tagállamban is nyújtsanak szolgáltatásokat és ott letelepedjenek, mint abban a tagállamban, ahol a székhelyük van. Helyénvaló egy közös szabályozási keret bevezetése, uniós szinten. A rendszernek összhangban kell lennie a meglévő, szétaprózott kerettel, biztosítania kell a bizonyosságot és a harmadik országok az Unióban hozzáféréssel rendelkező vállalkozásainak egyenértékűségét, gondoskodnia kell arról, hogy az egyenértékűség értékelését a Bizottság a harmadik országok szabályozási és felügyeleti kerete tekintetében végezze el, és biztosítania kell, hogy az EU-ban a harmadik országbeli vállalkozásoktól kapott szolgáltatások során a befektetők védelme összehasonlítható szinten legyen. ò új szöveg (73) A lakossági ügyfeleknek nyújtott szolgáltatásoknál mindig meg kell követelni fióktelep létesítését az Unióban. A fióktelep létrehozása az Unió engedélyének és felügyeletének hatálya alá tartozik. Megfelelő együttműködési megállapodásoknak kell lenniük az érintett illetékes hatóság és a harmadik ország illetékes hatósága között. Elegendő indulótőkének kell a fióktelep szabad rendelkezésére állnia. Amint az engedélyt megkapta, a fióktelep annak a tagállamnak a felügyelete alá tartozik, amelyben a fióktelepet létesítették; a harmadik országbeli vállalkozás végezhet szolgáltatásokat bármely másik tagállamban, engedélyezett és felügyelt fióktelepén keresztül, az értesítési eljárásnak megfelelően. A fióktelepek nélkül nyújtott szolgáltatásoknak a jogosult szerződő felekre kell korlátozódniuk. A szolgáltatások feltétele az EÉPH által történt nyilvántartásba vétel és a harmadik országbeli felügyelet. Megfelelő együttműködési megállapodásoknak kell lenniük az EÉPH és a harmadik ország illetékes hatóságai között. ò új szöveg (74) Ezen irányelvnek azon rendelkezése, amely a harmadik országbeli vállalkozások által az Unióban biztosított szolgáltatásokat szabályozza, nem lehet hatással annak lehetőségére, hogy az Unióban lakóhellyel vagy székhellyel rendelkező személyek egy harmadik országbeli vállalkozás befektetési szolgáltatásait kizárólag saját kezdeményezésükre vegyék igénybe. Amikor egy harmadik o