Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a károsítókkal szembeni védelmi intézkedésekről /* COM/2013/0267 final - 2013/0141 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A növény-egészségügy kulcsfontosságú tényező a mezőgazdaság, kertészet és erdészet fenntarthatósága és versenyképessége szempontjából. A jövedelmező növényi kultúrákhoz, valamint a foglalkoztatáshoz, a növénynemesítéshez és az élelmezésbiztonsághoz egészséges vetőmagok és szaporítóanyagok kellenek. A fák és cserjék esetében a növények egészségének védelme alapvető fontosságú az Unió erdőinek, tájainak, valamint a köz- és magántulajdonban lévő zöldfelületeknek a megőrzése érdekében. A növény-egészségügy a biológiai sokféleség védelme és az ökoszisztéma-szolgáltatások szempontjából is fontos. A más kontinensekről származó károsítók különösen veszélyesek. Az európai növények és fák általában nem elég rezisztensek genetikailag az idegen károsítókkal szemben, amelyeknek ráadásul itt gyakran természetes ellenségük sincs. Az Európába bekerülő idegen károsítók komoly gazdasági károkat okoznak. Megfertőzhetnek korábban érintetlen fajokat, egész országokban gyorsan elterjedhetnek, és maradandó hozamcsökkenést okozhatnak, valamint tartósan megnövelhetik a termelési és ellenőrzési költségeket. A gyakran súlyos gazdasági veszteségek aláássák a mezőgazdaság és erdészet nyereségességét és versenyképességét. Az új károsítók betelepülése következtében a harmadik országok kereskedelmi tilalmat rendelhetnek el, ami káros az uniós exportra nézve. Nem minden károsító ellen lehet növényvédő szerekkel védekezni, és még ahol lehetséges is, ott sem mindenhol kívánatos a növényvédő szerek használata. Szabályozási keret A hatályos uniós növény-egészségügyi szabályozási keret célja, hogy az idegen károsítók bejutását és elterjedését megakadályozva óvja az európai mezőgazdaságot és erdőgazdálkodást. Ennek fő eszköze a 2000/29/EK tanácsi irányelv[1], amely egyben az ezen a területen meglévő nemzetközi kereskedelmi megállapodásokat is tükrözi. Az EU növény-egészségügyi rendszere egyedi abban a tekintetben, hogy ez egy nyílt rendszer: a növények és növényi termékek Unióba irányuló és Unión belüli mozgása engedélyezett, amennyiben bizonyos korlátozások és követelmények teljesülnek (pl. károsítómentes területről való származás vagy megfelelő kezelés). A más kontinensekről érkező nagy volumenű behozatal azonban nagyon valószínűvé teszi, hogy a jövőben járványok törnek ki az idegen károsítók miatt. A rendszer elengedhetetlen az uniós növénytermesztési ágazat egészségének, gazdaságának és versenyképességének védelméhez, valamint az Unió nyitott kereskedelempolitikájának fenntartásához. Mindazonáltal a meglévő szabályozási keretnek felróják, hogy nem képes megállítani a veszélyes új károsítóknak a kereskedelem globalizálódása miatt fokozott beáramlását. Ráadásul az éghajlatváltozás miatt e károsítók most már életben tudnak maradni Európában, míg a múltban erre nem voltak képesek, valamint a növények és az ökoszisztémák új károsítókkal szembeni ellenálló képessége is gyengül. Az elmúlt évtizedben az erdészetet sújtó, a behozatallal összefüggő veszélyes károsítók okozta jelentős járványkitörések a társadalom és a politikaformálók figyelmét egyaránt ráirányították a nem kielégítő védelem költségére és hatásaira. Problémaelemzés A rendszer 2010-ben elvégzett értékelése[2] rávilágított arra, hogy a megnövekedett kockázatok problémájának teljes körű megoldásához módosítani kell az alapvető jogszabályokat. Az azonosított fő problémák a következőkhöz kapcsolódnak: a nagy kockázattal járó áruk megnövekedett behozatalához képest nem kap kellő figyelmet a megelőzés, mind a 27 tagállamra vonatkozóan uniós szinten rangsorolni kell a károsítókat, hatékonyabb eszközökre van szükség a károsítók jelenlétének és természetes elterjedésének visszaszorítására, amennyiben mégis bejutnának az Unió területére, korszerűsíteni és fejleszteni kell az Európai Unión belüli mozgásokra vonatkozó eszközöket (növényútlevél és védett övezetek) és további forrásokat kell előirányozni. Felmerült továbbá, hogy „zöldebbé” kell tenni a rendszert, és fontosabbá váltak a természeti környezettel kapcsolatos célkitűzések. Emiatt módosítani kell a mezőgazdaságban a magántulajdonban lévő árukra vonatkozó szabályozási rendszerből a mezőgazdaságra, az erdészetre, a természeti környezetre és a tájra egyaránt alkalmazandó, köz- és magántulajdonban lévő árukra egyaránt vonatkozó, vegyes szabályozási rendszerré váló rendszer beavatkozási logikáját, többek között a finanszírozás vonatkozásában. Meg kell erősíteni a rendszer tudományos hátterét (kutatás, laboratóriumok). Az egyetemeken egyre alacsonyabb szinten oktatják a hagyományos növénykórtant és a károsítók taxonómiáját, ami veszélyezteti az új károsítók kockázatfelméréséhez és ezen károsítók megfelelő laboratóriumi diagnosztizálásához nyújtott tudományos támogatást. Az Európai és Földközi-tenger melléki Növényvédelmi Szervezet e tekintetben szükségállapotot hirdetett. Végül pedig új egyensúlyt kell teremteni a költségek és a felelősség megosztása tekintetében (partnerség kialakítása), továbbá növelni kell a hatékonyságot, és csökkenteni kell a szükségtelen költségeket és adminisztratív terheket. Ezenkívül korszerűsíteni kell a rendszert a szabályoknak való megfelelés ösztönzése szempontjából. A javaslat célja A jelen felülvizsgálat célja e problémák orvoslása, valamint olyan megalapozott, átlátható és fenntartható szabályozási keret létrehozása, amely „a célnak megfelel”. A javasolt rendelet hatályon kívül helyezi és felváltja a 2000/29/EK irányelvet. Kapcsolat a csomaghoz tartozó egyéb javaslatokkal A javaslat a növények egészségével, a növényi szaporítóanyagok minőségével, az állatok egészségével, a növényekre, állatokra, élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó hatósági ellenőrzésekkel, valamint az ezen politikákra fordított uniós kiadásokkal összefüggő felülvizsgálat-csomag részét képezi. A javaslat megerősíti a növényi szaporítóanyagokra vonatkozó szabályozással fennálló szinergiákat, ugyanakkor megszünteti a felesleges átfedéseket és az ilyen átfedésekből fakadó szükségtelen terheket. Ezt úgy éri el, hogy a jelenleg a vetőmagok és növényi szaporítóanyagok forgalmazásáról szóló irányelvek által szabályozott károsítókat a javasolt növény-egészségügyi rendelet hatálya alá helyezi. Ez az áthelyezés biztosítja a rugalmasságot ahhoz, hogy a vállalkozók és a tagállamok kérésének megfelelően a széles körben elterjedt zárlati károsító besorolást a minőséget hátrányosan befolyásoló károsító besorolásra változtassák annak érdekében, hogy a növény-egészségügyi hatóságok rendelkezésére álló forrásokat az Unió valódi prioritásaira lehessen fordítani. Ugyanakkor a javaslat biztosítja, hogy a tagállamokban a növényi szaporítóanyagoknak a minőséget hátrányosan befolyásoló károsítók tekintetében való tanúsítására vonatkozó gyakorlati rendelkezések érvényben maradhassanak. Az uniós növény-egészségügyi szabályozási rendszer és a növényi szaporítóanyagokra vonatkozó szabályozási rendszer közötti átsorolások összességében növelik e két rendszer összhangját (a közös tanúsítási rendszerek, címkék és nyilvántartások révén), és ezáltal csökkentik a vállalkozók terheit. A javasolt új rendelkezések azonban fokozott koordinációt igényelnek majd a tagállamoknak a növényegészségügy és a növényi szaporítóanyagok tekintetében illetékes hatóságai között. A javaslat a 2000/29/EK irányelvtől eltérően nem tartalmaz rendelkezéseket az illetékes hatóságok által arra vonatkozóan végzendő hatósági ellenőrzésekről, hogy a vállalkozók betartják-e az uniós növény-egészségügyi jogszabályokat. Ilyen ellenőrzésekről kizárólag a hatósági ellenőrzésekre vonatkozó javaslat rendelkezik (amely a 882/2004/EK rendeletet[3] váltja fel). Ez az új vámkódexszel is nagyobb összhangot teremt, és a behozatali eljárásokat is egyszerűbbé teszi. A javaslat a 2000/29/EK irányelvtől eltérően nem tartalmaz rendelkezéseket az uniós pénzügyi hozzájárulással támogatható kiadásokról. A hatásvizsgálatban előnyben részesített lehetőségnek megfelelően kidolgozott érintett rendelkezések szerepelnek az élelmiszerrel és takarmánnyal kapcsolatos kiadásokról szóló rendeletre irányuló, csatolt jogalkotási javaslatban, amely az élelmiszerlánccal, állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a növényegészségüggyel és növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos uniós kiadások kezeléséről szól. A javaslat kiegészíti az EU biodiverzitási stratégiája keretében az idegenhonos özönfajokra vonatkozóan tervezett javaslatot. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI A konzultációs folyamat A Tanács 2008. november 21-én felkérte a Bizottságot, hogy készítse el az EU növény-egészségügyi szabályozásának értékelését, valamint vizsgálja meg a meglévő jogi keret esetleges módosításait és az ilyen módosítások hatását[4]. A Bizottság megkezdte a rendszer átfogó értékelését a belső piac bevezetésétől (1993) kezdődően[5], és a szükséges tanulmány elkészítésével külső szakértőt bízott meg[6]. Az értékelési munkát irányító szolgálatközi operatív csoportban a tagállamok szakértői vettek részt. 2010. február 23–24-én konferenciára került sor, amelyen tájékoztatták az érdekelteket és a tagállamokat az értékelés előrehaladásáról, és kikérték a véleményüket a tanácsadó által a jövőre vonatkozóan kidolgozott ideiglenes alternatívákról. A kapott észrevételek alapján kialakultak a végleges lehetőségek és ajánlások. Az értékelésről[7] szóló jelentés bemutatására a 2010. szeptember 28-án az érdekeltek, a nyilvánosság, valamint a tagállamok és harmadik országok képviselőinek részvételével megtartott második konferencián került sor. A konferenciához nyilvános konzultáció kapcsolódott az értékeléssel összefüggő ajánlásokról és az azt követő hatásvizsgálat terjedelméről. A hatásvizsgálat előkészítése során a külső tanácsadó által ajánlott lehetőségeket számos tárgyalási fordulóban megvitatták a tagállamokkal a növény-egészségügyi szolgálatok vezetőinek részvételével tartott Tanács keretében és a növényi szaporítóanyagokra vonatkozó szabályozási rendszerrel való összhang érdekében a vonatkozó szolgálatok vezetőivel és az érintett munkacsoporttal. A változások fő területeinek további megvitatására öt munkacsoport alakult a tagállamok és a Bizottság szakértőiből. Az érdekelt felek (ágazati szövetségek és nem kormányzati szervezetek képviselői) véleményét a felülvizsgálati folyamat legelejétől fogva, az értékelés megindítása előtt, az értékelési vizsgálat alatt és a hatásvizsgálat elkészítése során is kikérték. Az élelmiszerlánc, valamint az állat- és növényegészségügy kérdéseivel foglalkozó konzultatív csoport keretében létrejött egy ad hoc növény-egészségügyi munkacsoport. Az előrehaladást bemutatták és megvitatták a fent említett konzultatív csoport több ülésén, továbbá más konzultatív csoportok[8] ülésein és meghívásra a COPA-COGECA, a EUROPATAT, az ESA és a UNION FLEURS ülésein. Az érdekeltekkel folytatott konzultáció kulcsfontosságú elemét képezte az értékelő tanulmánynak és az azt kiegészítő gazdasági tanulmánynak, amelyek elkészítésével külső szakértőt bíztak meg. A konzultáció magának az uniós növény-egészségügyi szabályozási rendszernek a változásaira vonatkozott, valamint arra, hogy a rendszer mely elemeit kell áthelyezni a növényi szaporítóanyagokra vonatkozó szabályozási rendszerbe vagy az élelmiszerekre és takarmányra vonatkozó, állat-egészségügyi, állatjóléti, növény-egészségügyi és növényi szaporítóanyagokra vonatkozó hatósági ellenőrzések uniós rendszerébe, vagy onnan átvenni. A felülvizsgálati folyamat során szervezett konferenciák biztosították, hogy az érdekeltek szóban, a konferenciákon és az azokhoz kapcsolódó nyilvános konzultáció során egyaránt kifejthessék észrevételeiket és véleményüket az ajánlásokra és a hatásvizsgálat terjedelmére vonatkozóan. A technikai változásra vonatkozó javaslatokról folytatott konzultáció a növény-egészségügyi munkacsoport 2011. február 18-án megtartott üléséhez kapcsolódott, és arra irányult, hogy a változásoknak mi az előnyben részesítendő, egyben a legnagyobb hatással járó iránya. Az Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Főigazgatóság további konzultációkat is indított a kifejezetten ennek a témának szentelt internetes oldalán[9]. A stratégiai lehetőségekről szóló végső konzultáció 2011. május 13-án indult. Adatgyűjtés Az adatgyűjtés azzal kezdődött, hogy a külső tanácsadó 2009–2010-ben átfogó értékelést készített a rendszerről. Az értékelés magában foglalta a rendszer 1993 és 2008 közötti időszakra vonatkozó utólagos elemzését, az illetékes hatóságok és az érdekelt felek számára a rendszerből adódóan felmerülő költségekre és igazgatási terhekre vonatkozó gazdasági adatok összegyűjtését, a fejlesztését, valamint a jövőre vonatkozó lehetőségek és ajánlások előzetes kidolgozását. Az értékelő jelentést 2010 májusában nyújtották be. A hatásvizsgálat kidolgozását célzó belső folyamat támogatására egy második szerződést is kötöttek a tanácsadóval. Ez a szerződés a rendszer módosításából eredő költségek és haszon számszerűsítését célzó tanulmányra vonatkozott, amely kiegészítette az értékelés során összegyűjtött adatokat. A tanulmány a szabályozás felülvizsgálatára vonatkozóan létező konkrét technikai alternatívák gazdasági hatásának előzetes felmérését tartalmazó modulokból állt. A kezelendő kérdések köre tekintetében konzultációra került sor az érdekelt felekkel. A modulokat olyan módon alakították ki, hogy a szóba jöhető szakpolitikai lehetőségeket összesíteni lehessen. A tanácsadó 2011 júliusában nyújtotta be a tanulmányra vonatkozó végleges jelentést. Szükség esetén a szakirodalomból, vizsgálati jelentésekből és kérdések révén gyűjtöttek további információkat a szakpolitikai változás legfontosabb hatásainak felmérése érdekében. Ezen túlmenően a Bizottság szolgálatai a szakpolitikai lehetőségek társadalmi és környezeti hatásait is értékelték. Hatásvizsgálat A rendszer javítására négy lehetőséget dolgoztak ki: 1. lehetőség: Csak a rendszer jogi formájának és átláthatóságának javítása. A jogszabályt irányelv helyett rendeletté alakítanák, valamint egyszerűsítenék és egyértelműbbé tennék. A lényeget tekintve a jelenleg helyzet létezne tovább. 2. lehetőség: A prioritások meghatározása, korszerűsítés és a megelőzés fokozása. Az 1. lehetőségnél említetteken túlmenően a prioritások meghatározása azzal javulna, hogy a szabályozott károsítókat az uniós prioritásuktól függetlenül a technikai jellemzők szerint felsoroló jelenlegi I. és II. mellékletet a beavatkozás logikáján és prioritásán alapuló jegyzékekké alakítanák át. A növényútlevelet és a védett övezetek rendszerét korszerűsítenék (felelősség megosztása a vállalkozókkal) és továbbfejlesztenék (a növényútlevél alkalmazási köre, formátuma, a kötelező költségtérítésen alapuló növényútlevéldíjak kötelezően fedeznék a költségeket, mint az a behozatali ellenőrzések esetében már létező dolog, a védett övezetekben végzendő felügyeletre és felszámolásra vonatkozó szabályok). A hatékonyság növelése és a vállalkozók költségeinek csökkentése érdekében növelnék a növény-egészségügyi rendszer és a növényi szaporítóanyagokra vonatkozó rendszer közötti összhangot. A megelőzést erősítené egyrészt egy új rendelkezés bevezetése, amely az olyan, nagy kockázattal járó növényi szaporítóanyagokra (ültetésre szánt növényekre) vonatkozna, amelyek Unióba való behozatala nem engedélyezett, vagy amelyeken a kockázatelemzés befejezéséig különleges, fokozott fizikai ellenőrzést kell végezni, másrészt az utasok poggyászaira vonatkozó mentességek megszüntetése (a költségekre vonatkozó hatások minimális mértékűre csökkentése érdekében csak ritkán ellenőriznék őket). 3. lehetőség: A prioritások meghatározása, korszerűsítés és a megelőzés fokozása, valamint a kitörések elleni fellépések megerősítése. A 2. lehetőségnél említett intézkedéseken túlmenően további kötelezettségeket vezetne be a felügyeletre és a vészhelyzeti tervezésre vonatkozóan. Az állat-egészségügyi rendszer rendelkezéseihez hasonlóan felügyeletre és – bizonyos esetekben – a vállalkozók közvetlen veszteségeinek megtérítésére is rendelkezésre állna uniós társfinanszírozás. A mentesítés és visszaszorítás jogi eszközeit továbbfejlesztenék. A természetes terjedéshez kapcsolódó intézkedések kizárását megszüntetnék. 4. lehetőség: A prioritások meghatározása, korszerűsítés, a megelőzés fokozása, a kitörések elleni fellépések megerősítése, valamint a rendszer alkalmazási körének kiterjesztése az invazív növények körére. A 3. lehetőségnél említett intézkedéseken túlmenően a rendszer az intézkedésekre vonatkozó jogi rendelkezések és az uniós társfinanszírozás tekintetében az invazív növényekre is kiterjedne. Az 1., a 2. és a 3. lehetőség nem vonatkozna az invazív növényekre (kivéve az élősködő növényeket). A négy lehetőség hatásainak értékelése kimutatta, hogy a 3. lehetőség jelenti az előrelépés legjobb módját a célkitűzések legjobb költség-haszon szinten, valamint a tagállamok, a vállalkozók és az Unió közreműködésének optimális egyensúlya mellett való eléréséhez. A 3. lehetőség jelentős pozitív hatást gyakorolna az érintett ágazatok jövedelmezőségére és gazdasági növekedésére; továbbá ez tükrözte a legjobban az érdekelt felekkel és a tagállamokkal folytatott konzultáció eredményeit. A 3. lehetőség végrehajtásához szükséges uniós költségvetésre fedezetet biztosít a Bizottság által a 2014–2020 közötti időszakra javasolt többéves pénzügyi keret. A vonatkozó jogi rendelkezések az élelmiszerlánccal, állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a növényegészségüggyel és a növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások kezelésére vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló rendeletre irányuló jogalkotási javaslatban szerepelnek. Kis- és középvállalkozások és mikrovállalkozások A növény-egészségügyi rendszer jellege nem teszi lehetővé, hogy a kis- és középvállalkozások (kkv-k) mentességet kapjanak az e rendeletben foglalt kötelezettségek alól. A rendszer által érintett vállalatok többsége kkv, ezért alapvetően veszélyeztetné a rendszer célkitűzéseinek megvalósítását, ha az ilyen vállalatok eleve mentességet kapnának. Mindazonáltal a javaslat mentességet ad a növényeket és növényi termékeket kizárólag helyi piacra értékesítő vállalkozásoknak a növényútlevelek kiadásának kötelezettsége alól, ami a továbbiakban egyébként sem lesz előírás a nem szakmai végső fogyasztóknak való értékesítés esetén. A mikrovállalkozások tekintetében az állami támogatási szabályok keretében a növény-egészségügyi ellenőrzések díjainak lehetséges visszatérítésére vonatkozó különleges szabályok válnak lehetővé a hatósági ellenőrzésekről szóló új rendelet értelmében. Alapvető jogok Ez a rendelet tiszteletben tartja azokat az alapvető jogokat és megfelel azoknak az alapelveknek, amelyeket különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája állapít meg. Ezt a rendeletet a tagállamoknak a nemzeti jogszabályaikba megfelelően bevezetve ezekkel a jogokkal és alapelvekkel összhangban kell alkalmazniuk. E rendelet egyes rendelkezései korlátoznak ugyan bizonyos, a Chartában biztosított jogokat, azonban csak olyan mértékben, amely feltétlenül szükséges az Unió e rendelet által érintett általános érdekeinek védelméhez, és megőrzik a szóban forgó jogok lényegét. Az idegen károsítókat csak akkor lehet sikeresen felszámolni, ha az összes fertőzési forrást megszüntetik. A zárlati károsítók a vállalkozók telephelyén kívül a köz- vagy magántulajdonban lévő zöldterületeken is elterjedhetnek. Ilyen esetben a felszámolási intézkedések sikere érdekében azokat a köz- és magántulajdonban lévő zöldterületek fertőzött és potenciálisan fertőzött növényeire is ki kell terjeszteni (minden olyan növény, amely fertőzött marad, új fertőzési forrást fog jelenteni). Ez azt jelenti, hogy bizonyos esetekben, a hatósági ellenőrzések céljából engedélyezni kell a tagállamok illetékes hatóságainak a magánterületre való belépést, majd adott esetben kezelést vagy felszámolási intézkedéseket vagy a növények felhasználására vonatkozó bizonyos korlátozásokat vagy tilalmakat kell előírni. Ez az Alapjogi Chartának a magán- és a családi élet tiszteletben tartásáról szóló 7. cikkének és a tulajdonhoz való jogról szóló 17. cikkének korlátozását jelenti. Erre a korlátozásra szükség van az Unióban a növények egészségének védelme mint közérdekű célkitűzés eléréséhez. A korlátozás arányos, mivel a közérdekű célkitűzés nem teljesíthető annak biztosítása nélkül, hogy a növény-egészségügyi intézkedéseket mindenki egyaránt betartsa (ha a magánkertekben nem semmisítik meg a fertőzött növényeket, az semmissé teszi a vállalkozókra kényszerített és a köztulajdonban lévő zöldterületeken elvégzett felszámolási intézkedések hasznát). A tagállamok felelőssége, hogy időben tisztességes kártérítést nyújtsanak az érintett polgároknak az elszenvedett veszteségért. Így lényegében nem sérül a tulajdonhoz való jog. Aki zárlati károsító jelenlétéről szerez tudomást, köteles tájékoztatni az illetékes hatóságokat a zárlati károsító jelenlétéről, továbbá az érintett anyag származási helyéről és jellegéről. Ugyanez vonatkozik azokra a laboratóriumokra és kutatóintézetekre is, amelyek károsítókat találnak a nekik benyújtott mintákban. Ez egyes esetekben a Chartának a személyes adatok védelméhez való jogról szóló 8. cikkének korlátozását jelenti. Erre a korlátozásra szükség van az uniós növényegészségügy közérdekű célkitűzésének eléréséhez, mivel a betegségek azonnali felszámolásának biztosítása érdekében tájékoztatni kell az illetékes hatóságokat a zárlati károsítók észleléséről. A korlátozás arányos, mivel a személyes adatokra a rendelkezés csak annyiban vonatkozik, amennyiben azok elengedhetetlenek az illetékes hatóságok számára a betegség kitörésének lokalizálásához és a szükséges lépések megtételéhez. Így lényegében nem sérül a személyes adatok védelméhez való jog. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI I. fejezet: Tárgy, hatály és fogalommeghatározások A rendszer területi hatálya nem terjed ki a tagállamok Európán kívüli legkülsőbb régióira, mivel azok a régiók a világ más bioföldrajzi régióihoz tartoznak, ahol éppen azok a károsítók fordulnak elő, amelyek ellen a tagállamok európai területeit védeni kell. A rendszer területi hatálya kiterjed a makaronéziai szigetcsoport egy részére (Madeirára és az Azori-szigetekre), amely a természetes vegetáció tekintetében a mediterrán régióval, különösen az Ibériai-félszigettel közös bioföldrajzi régiót alkot. Ezért helyénvaló felvenni a szigetcsoportot a rendszer területi hatályába. Az I. melléklet felsorolja a tagállamok azon területeit, amelyek az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálya alá tartoznak, de e rendelet alkalmazásában harmadik országoknak számítanak. A hatásvizsgálat eredményével összhangban az invazív növények – az élősködő növényeket kivéve (amelyek ténylegesen a gazdanövényekből táplálkoznak) – nem tartoznak bele a hatályba. A szöveg szükség szerint tartalmazza a fogalommeghatározásokat. II. fejezet: Zárlati károsítók A 2000/29/EK irányelv megfelelő mellékletei tartalmazzák a károsítók felsorolását. A javaslat ellenben meghatározza a zárlati károsítók fogalmát, és uniós zárlati károsítóként vagy védett övezeti zárlati károsítóként besorolva sorolja fel őket végrehajtási aktusokban. Az uniós zárlati károsítók miatt a felszámolási intézkedéseket az Unió egész területén végre kell hajtani, a védett övezeti zárlati károsítók esetében viszont csak a meghatározott védett övezetekben, ahol bizonyos károsítók nincsenek jelen, míg az Unió területének többi részén ezek a károsítók ismertek. A javaslat felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy bizonyos zárlati károsítókat – a jegyzékbe foglalt uniós zárlati károsítók legfeljebb 10 %-áig – kiemelt uniós zárlati károsítóként vegyen jegyzékbe. Az ilyen károsítókra a készültség és a felszámolás tekintetében fokozott kötelezettségek fognak vonatkozni, melyeket az Unió által a szükséges intézkedésekhez nyújtott fokozott pénzügyi támogatás egészít ki. A rendelet II. melléklete tartalmazza azokat a kritériumokat, amelyek alapján eldönthető, hogy egy károsító zárlati károsítónak, uniós vagy védett övezeti zárlati károsítónak vagy kiemelt zárlati károsítónak minősül-e. A tervek szerint a jelenleg a 2000/29/EK irányelv I. és II. mellékletben felsorolt károsítók átkerülnek a jövőbeni végrehajtási aktusok megfelelő jegyzékeibe. A továbbiakban nem kell különbséget tenni a jelenleg a 2000/29/EK irányelv I. és II. mellékletben felsorolt károsítók között. Ez a fejezet ezenkívül részletes szabályokat állapít meg a zárlati károsítók jelenlétének bejelentésére, az említett károsítók felszámolásának érdekében végrehajtandó intézkedésekre, beleértve a felszámolási intézkedések hatálya alá tartozó területeken bevezetendő korlátozásokat, a károsítók jelenlétének igazolása érdekében végrehajtandó felmérésekre, valamint a kiemelt zárlati károsítók okozta betegségek kitörésére vonatkozó vészhelyzeti tervek és felszámolási tervek kidolgozására. Az ebben a fejezetben foglalt rendelkezések felhatalmazzák a Bizottságot arra, hogy végrehajtási aktusokat fogadjon el az Unió területén megtelepedett zárlati károsítók kezelésére irányuló állandó intézkedésekről. A Bizottság szükség esetén ilyen aktusokat a jegyzékben nem szereplő zárlati károsítók esetében ideiglenesen is elfogadhat a Lisszaboni Szerződés szerint megállapított sürgősségi eljárással. Az e fejezetben kifejtett eszközök már léteznek a 2000/29/EK irányelv értelmében, azonban a javaslat kifejezetten továbbfejleszti őket. A fejezet tartalmaz egy olyan rendelkezést, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy az uniós jogszabályban előírtnál szigorúbb intézkedéseket hozzanak a károsítók ellen, feltéve, hogy ezek az intézkedések semmilyen módon nem korlátozzák a növények, növényi termékek és egyéb szabályozott cikkek szabad mozgását a belső piacon. A fejezet kitér továbbá a védett övezetekre vonatkozó rendelkezésekre, amelyek a meglévő rendszert tartják fenn, azonban kifejezetten megerősítve, annak érdekében, hogy a védett övezetek kijelölése technikailag indokolt legyen, és a védett övezeti zárlati károsítók minden kitörését megfelelően és időben felszámolják. Ellenkező esetben a védett övezeti besorolást visszavonják. Ezekkel a módosításokkal az Unió védett övezeti rendszere a rendszerben érdekelt felek és a harmadik országok kérésének megfelelően összhangba kerül a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény szerinti károsítómentes területek rendszerével. III. fejezet: A minőséget hátrányosan befolyásoló károsítók Azokat a károsítókat, amelyek káros hatással vannak az ültetésre szánt növények tervezett felhasználására, de amelyeket nem kell felszámolni, jelenleg a vetőmagok és növényi szaporítóanyagok forgalmazásáról szóló irányelvek és részben a 2000/29/EK irányelv II. melléklete szabályozza. A javaslat ezeket a károsítókat a minőséget hátrányosan befolyásoló uniós károsítók kategóriájába sorolja. A javaslat meghatározza az ilyen károsítók fogalmát, és végrehajtási aktusokban sorolja fel őket. A II. melléklet tartalmazza azokat a kritériumokat, amelyek alapján eldönthető, hogy egy károsító a minőséget hátrányosan befolyásoló uniós károsítónak minősül-e. A növényi szaporítóanyagokról szóló jogalkotási javaslat a minőséget hátrányosan befolyásoló károsítókat nem, csak adott esetben a tanúsítási rendszerekbe való beillesztésüket fogja szabályozni. A javaslatban szereplő különféle károsítótípusok, a besorolásukra vonatkozó döntési folyamat és az ellenük szükséges intézkedések vázlatos ábrázolása. IV. fejezet: A növényekre, növényi termékekre és egyéb árukra vonatkozó intézkedések A 2000/29/EK irányelv mellékletei tartalmazzák az egyes növényekre, növényi termékekre és egyéb árukra vonatkozó tilalmak (III. melléklet), valamint az Unió területére való behozatalra és az Unión belüli mozgásra vonatkozó egyedi követelmények (IV. melléklet) jegyzékét. A javaslat felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy végrehajtási aktusokkal ilyen jegyzékeket fogadjon el. A IV. fejezet rendelkezései ezenkívül a harmadik országok intézkedéseinek az uniós intézkedésekkel egyenértékűként való elismerésére vonatkozó szabályokra, valamint a tilalmaktól való eltérésekre vonatkoznak. A fejezetben a növények, növényi termékek és egyéb áruk védett övezetekbe történő behozatalára és azokon belüli mozgására vonatkozó szabályok is szerepelnek. Az uniós növény-egészségügyi szabályozási rendszerben újdonságnak számít az a cikk, amely felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy végrehajtási aktusokat fogadjon el a bizonyos harmadik országokból származó, ültetésre szánt növényekkel összefüggésben felmerülő, megelőző intézkedéseket igénylő kockázatok kezelésére. A jegyzékben szereplő növényi anyagokat fokozottabb mértékű szemrevételezésnek és vizsgálatnak kell alávetni, vagy karanténba kell helyezni, vagy ideiglenesen meg kell tiltani az Unióba való behozatalukat. Ezen intézkedések alkalmazási ideje két év, amely egyszer meghosszabbítható. Ezen időszak alatt el kell végezni az érintett anyag teljes kockázatértékelését, azt követően pedig tartósan szabályozni kell azt, vagy meg kell szüntetni az átmeneti intézkedéseket. Szintén újnak számít az a cikk, amely meghatározza a karanténállomásokra vonatkozó alapvető szabályokat arra az esetre, ha a rendelet vagy a rendeleten alapuló másodlagos jogi aktus előírja az ilyen állomások létét. A szabályozott növényeknek az Unióba az utasok poggyászában való behozatala a továbbiakban nem élvez mentességet a megfelelő követelmények és tilalmak alól. Ez azért szükséges, mert megállapítást nyert: az utasok poggyászaiban talált növények egyre nagyobb kockázatot jelentenek az Unió növény-egészségügyi állapota szempontjából, és veszélyeztetik a rendszer sikerét. Végül szintén új egy olyan cikk, amely előírja, hogy a növények, növényi termékek és egyéb áruk harmadik országokba történő kivitelének vagy az uniós szabályok szerint, vagy, ha a harmadik ország szabályai ezt lehetővé teszik, vagy a harmadik ország kétoldalú megállapodások révén vagy más módon kifejezetten beleegyezik, az említett harmadik ország szabályai szerint kell történnie. V. fejezet: A vállalkozók nyilvántartásba vétele és a nyomonkövethetőség A javaslat előírja, hogy a megfelelő vállalkozókat nyilvántartásba kell venni, amely a növényi szaporítóanyagokról szóló rendeletjavaslat értelmében nyilvántartásba veendő vállalkozókat is magában foglalja majd. Ez csökkenteni fogja a vállalkozók terheit. A nyilvántartásba vett vállalkozóknak meg kell felelniük bizonyos, az ellenőrzésük alatt álló növényi anyagok nyomonkövethetőségére vonatkozó követelményeknek. VI. fejezet: A növények, növényi termékek és egyéb áruk tanúsítása A 2000/29/EK irányelv egyik melléklete (V. melléklet) tartalmazza az Unióba behozott vagy azon belül mozgatott növények, növényi termékek és egyéb áruk tanúsítására vonatkozó követelmények jegyzékét. A javaslat felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal ilyen jegyzékeket fogadjon el. A fejezetben a védett övezetekbe behozott vagy azokon belül mozgatott növények, növényi termékek és egyéb áruk tanúsítására vonatkozó szabályok is szerepelnek. A javaslat előirányozza, hogy bizonyos vetőmagok kivételével minden ültetésre szánt növénynek az Unióba való behozatalhoz növény-egészségügyi bizonyítvánnyal, az Unión belüli mozgáshoz pedig növényútlevéllel kell rendelkeznie. A vállalkozók közötti minden mozgáshoz szükséges növényútlevél, a nem üzleti végfelhasználóknak való értékesítéshez azonban nem. A növényútlevelet egyszerűsíteni és harmonizálni kell. A növényútlevél a tételszám helyett chip, vonalkód vagy hologram segítségével is megteremtheti a kapcsolatot a vállalkozók nyomonkövethetőséget biztosító belső rendszerével. A növényútlevelet igénylő növényeken, növényi termékeken és egyéb árukon végzett vizsgálatok szükségessé tehetik a tanúsítási rendszerek alkalmazását bizonyos zárlati károsítók és/vagy a minőséget hátrányosan befolyásoló károsítók tekintetében, amennyiben a vegetációs időszak során nélkülözhetetlen vizsgálatokat végezni a földeken. A minőséget hátrányosan befolyásoló károsítóknak a növény-egészségügyi rendelet hatályába való felvételével ezt a lehetőséget meg lehet teremteni. Olyan esetekben, amikor a növény-egészségügyi rendelet tanúsítási rendszerek alkalmazását írja elő, a növényi szaporítóanyagokra vonatkozóan javasolt rendelet értelmében létrehozott tanúsítási rendszereket kell alkalmazni. Ez eleve kizárja annak a lehetőségét, hogy párhuzamos rendszerek jöjjenek létre, ami megduplázná a költségeket a vállalkozók számára. Növényútleveleket az illetékes hatóságok által erre felhatalmazott, nyilvántartásba vett vállalkozók fognak kiadni, vagy – kérésükre – az illetékes hatóságok. Amennyiben egy növényi anyagra a növény-egészségügyi rendelet értelmében növényútlevelet kell kiállítani, a növényi szaporítóanyagokról szóló rendeletjavaslat pedig tanúsító címkét ír elő, a növényútlevelet és a tanúsító címkét egységes dokumentumba kell foglalni. Ez eleve kizárja, hogy a költségek duplán merüljenek fel a vállalkozók számára, amennyiben a dokumentumot az illetékes hatóságok állítják ki. Szabályok lesznek érvényben a növényútleveleket kiadó vállalkozók engedélyezésére és felügyeletére, valamint az érintett növényi anyag vizsgálatára vonatkozóan, annak érdekében, hogy az anyag a rendelet valamennyi rendelkezésének megfeleljen. Ugyancsak lesznek szabályok a fa csomagolóanyagot előállító gyártók engedélyezésére és felügyeletére, akik a növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó, Regulation of wood packaging material in international trade (Fa csomagolóanyagokra vonatkozó szabályozás a nemzetközi kereskedelemben) címet viselő 15. számú nemzetközi szabvány szerinti kezelés után egy bizonyos jelöléssel látják el az anyagot. Kiviteli célokra a javaslat előzetes exportbizonyítvány bevezetését írja elő azokra az esetekre, amikor a növényi anyagot a származási tagállamtól eltérő tagállamból exportálják. Az előzetes exportbizonyítvány váltja majd fel a jelenleg használatos, a tagállamok által elfogadott informális útmutatót. VII. fejezet: A rendelet végrehajtását támogató intézkedések A javaslat elektronikus bejelentési rendszer kialakítását írja elő a bejelentések és jelentések céljára. VIII. fejezet: Záró rendelkezések A javaslat szerint a Bizottság munkáját egy új állandó bizottság fogja segíteni, amely az élelmiszerlánccal, az állat- és növényegészségüggyel, valamint a növényi szaporítóanyagokkal foglalkozó meglévő bizottságokból fog állni (a jelenlegi Növényegészségügyi Állandó Bizottság helyett). A javaslat módosításokat tartalmaz a tervek szerint a jelen jogalkotási javaslat előtt elfogadásra kerülő, az élelmiszerlánccal, állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a növényegészségüggyel és a növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások kezelésére vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló rendelethez. Ezek a módosítások lehetőséget teremtenek arra, hogy az Unió társfinanszírozást biztosítson a kiemelt zárlati károsítókra (a károsítók e javaslat által létrehozott kategóriájára) vonatkozó intézkedésekhez, és kártérítést nyújtson a vállalkozóknak a kiemelt zárlati károsítók felszámolására irányuló intézkedések részeként megsemmisített növényi anyag értékéért. A javaslat hatályon kívül helyez hat, az Unióban tudvalevőleg jelen lévő zárlati károsító (Synchytrium endobioticum, azaz a burgonyarákot okozó gomba, a burgonya cisztaképző fonálféreg, a baktériumos barnarothadás, a baktériumos hervadás, a szegfű-sodrómoly és a kaliforniai pajzstetű) visszaszorítására irányuló úgynevezett ellenőrzési irányelvet. A jövőben az ilyen jellegű jogi aktusokat a javasolt rendelet alapján másodlagos jogi aktusként és nem az együttdöntési eljárás körébe tartozó jogi aktusként kell elfogadni. A burgonya károsítóiról szóló irányelvek helyébe a most javasolt rendelet alapján elfogadott, a lényegüket nem módosító másodlagos jogi aktusok lépnek. A szegfű-sodrómolyról és a kaliforniai pajzstetűről szóló irányelvek helyébe nem lép más jogszabály. 4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK A rendelet 2020. december 31-ig való végrehajtására vonatkozó pénzügyi rendelkezéseket és előirányzatokat az élelmiszerlánccal, állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a növényegészségüggyel és a növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások kezeléséről szóló rendeletre irányuló, készülő jogalkotási javaslat fogja előterjeszteni. Ez a javaslat nem von maga után olyan kiadást, amely nem fog szerepelni az említett rendeletre irányuló jogalkotási javaslathoz tartozó pénzügyi kimutatásban, és nem igényel pótlólagos emberi erőforrást. 2013/0141 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a károsítókkal szembeni védelmi intézkedésekről AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[10], tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[11], rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) A növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelv[12] megállapította a növény-egészségügyi szabályozást. (2) A Tanács 2008. november 21-én felkérte a Bizottságot, hogy készítsen értékelést az említett növény-egészségügyi szabályozásról[13]. (3) Az említett értékelés eredményének és a 2000/29/EK irányelv alkalmazása során nyert tapasztalat fényében az említett irányelv helyébe új jogszabálynak kell lépnie. Az új szabályok egységes alkalmazása érdekében az említett irányelvet rendelettel kell felváltani. (4) A növényegészségügy nagyon fontos az unióbeli növénytermesztés, köz- és magántulajdonban lévő zöldterületek, természeti ökoszisztémák, ökoszisztéma-szolgáltatások és biológiai sokféleség szempontjából. A növényegészségügyet veszélyeztetik a növényekre és növényi termékekre káros fajok (a továbbiakban: károsítók). Az e fenyegetés elleni küzdelem érdekében intézkedéseket kell elfogadni az említett károsítók jelentette növény-egészségügyi kockázatok meghatározása és e kockázatok elfogadható szintre való csökkentése céljából. (5) Az ilyen intézkedések szükségességét már régen felismerték. Számos nemzetközi megállapodás és egyezmény foglalkozott már velük, köztük az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) keretében 1951. december 6-án kötött Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény és ez utóbbinak az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet Konferenciájának 29. ülésén 1997 novemberében elfogadott felülvizsgált szövege. Az Unió a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezményben részes fél. (6) Megállapítást nyert, hogy e rendelet hatályának meghatározásához fontos figyelembe venni a bioföldrajzi tényezőket annak elkerülése érdekében, hogy az Unió európai területén nem jelenlévő károsítók elterjedjenek ezen a területen. Következésképpen a tagállamoknak az EUMSZ 355. cikkének (1) bekezdésében említett, Európán kívüli területeit (a legkülső régiókat) ki kell zárni e rendelet területi hatályából. Ezeket a területeket jegyzékbe kell foglalni. Amennyiben egy ilyen terület vagy egy, az EUMSZ 355. cikkének (2) bekezdésében említett terület jogállása az EUMSZ 355. cikkének (6) bekezdése szerint módosul, az említett jegyzéket módosítani kell annak érdekében, hogy e rendelet területi hatálya továbbra is az Unió európai területére korlátozódjon. A harmadik országokra történő hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok az említett jegyzékben szereplő területekre is vonatkoznak. (7) A 2000/29/EK irányelv meghatározza az illetékes hatóságok által a növényekre vagy növényi termékekre ártalmas szervezetek Közösségbe történő bevitele és a Közösségen belüli elterjedése elleni védelmi intézkedések tekintetében végrehajtott hatósági ellenőrzésekre vonatkozó szabályokat. Ezeket a szabályokat jelenleg az élelmiszer- és takarmányjog, az állat-egészségügyi és állatjóléti, a növény-egészségügyi, a növényi szaporítóanyagokra és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, valamint a 999/2001/EK, az 1829/2005/EK, az 1831/2003/EK, az 1/2005/EK, a 396/2005/EK, a 834/2007/EK, az 1099/2009/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU és a(z) […]/2013/EU rendelet [Office of Publications, please insert number of Regulation laying down provisions for the management of expenditure relating to the food chain, animal health and animal welfare, and relating to plant health and plant reproductive material] és a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK, a 2008/120/EK és a 2009/128/EK irányelv módosításáról szóló …/…/EU rendelet (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet)[14] [Office of Publications, please insert number of Regulation on Official Controls and, in the footnote, the reference to the Official Journal] határozza meg, ezért ezek nem alkotják e rendelet részét. (8) Kritériumokat kell megállapítani annak érdekében, hogy a károsítókat azonosítani lehessen, amihez az Unió egész területére vonatkozó ellenőrzési intézkedéseket kell elfogadni. Az ilyen károsítók a továbbiakban uniós zárlati károsítók. Az olyan károsítók azonosításához is meg kell határozni a kritériumokat, amelyek esetében csupán az említett terület egy vagy több részére vonatkozóan kell ellenőrzési intézkedéseket elfogadni. Az ilyen károsítók a továbbiakban védett övezeti zárlati károsítók. (9) Annak érdekében, hogy az uniós zárlati károsítók visszaszorítására tett erőfeszítéseket azokra a károsítókra lehessen összpontosítani, amelyek a legsúlyosabb gazdasági, környezeti és társadalmi hatást gyakorolják az Unió egészének területén, meg kell állapítani az ilyen károsítók (a továbbiakban: kiemelt zárlati károsítók) szűkített jegyzékét. (10) Indokolt rendelkezni az uniós zárlati károsítók Unió területére való behozatalának és az Unión belüli mozgásának tilalma alól tudományos tevékenység, kísérletek, fajtaszelekció, tenyésztés és kiállítások céljára adott mentességről. (11) Az uniós zárlati károsító jelenléte esetén való hatékony és kellő időben történő fellépés érdekében az állami és a vállalkozókat, valamint a tagállamokat bejelentési kötelezettség kell, hogy terhelje. (12) Amennyiben ez az értesítési kötelezettség azt jelenti, hogy természetes vagy jogi személyek személyes adatait az illetékes hatóságok tudomására kell hozni, ez az Alapjogi Charta 8. cikke (A személyes adatok védelme) korlátozásának minősülhet. Ez a korlátozás azonban szükséges e rendelet közérdekű céljának eléréséhez, és azzal arányos. (13) Amennyiben egy vállalkozó tudomására jut, hogy uniós zárlati károsító van jelen egy olyan növényben, növényi termékben vagy egyéb áruban, amely az ellenőrzése alatt áll vagy állt, köteles kell, hogy legyen megtenni minden szükséges intézkedést a károsító felszámolása, az érintett növények, növényi termékek és egyéb áruk kivonása vagy visszahívása, valamint az illetékes hatóság, a kereskedelmi lánc egyéb szereplői és a nyilvánosság tájékoztatása érdekében. (14) A tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell tenniük a területükön felfedezett uniós zárlati károsítók felszámolása érdekében. Helyénvaló megállapítani egyrészt olyan intézkedéseket, amelyeket a tagállamok ilyen esetben meghozhatnak, másrészt azokat az elveket, amelyek alapján eldönthetik, hogy mely intézkedéseket kell meghozni. Az intézkedések közé kell, hogy tartozzon a korlátozás alatt álló körzetek kijelölése, amelyek a fertőzött körzetből és a pufferzónából állnak. (15) Egyes esetekben a tagállamoknak magánterületen is elő kell írniuk a növényeken előforduló zárlati károsítók felszámolására irányuló intézkedéseket, mivel a károsítók felszámolása csak akkor lehet sikeres, ha az összes fertőzési forrást felszámolják. E célból a tagállamok illetékes hatóságai számára biztosítani kell a jogot, hogy belépjenek ezekre a területekre. Ez az Alapjogi Charta 7. cikkének (A magán- és a családi élet tiszteletben tartása) és 17. cikkének (A tulajdonhoz való jog) korlátozását jelentheti. Ez a korlátozás szükséges a rendszer közérdekű céljának eléréséhez, és arányos is azzal, amennyiben a tagállamok megfelelő időben méltányos kárpótlást nyújtanak a magántulajdonban bekövetkezett veszteségért. (16) A károsítók jelenlétének korai felismerése rendkívül fontos a gyors és eredményes felszámolás szempontjából. A tagállamoknak ezért azokon a területeken is fel kell mérniük az uniós zárlati károsítók jelenlétét, ahol ezen károsítók jelenléte nem volt ismeretes. Az uniós zárlati károsítók számára, valamint a felmérések elvégzéséhez szükséges idő és erőforrások mennyiségére tekintettel a tagállamoknak többéves felmérési programokat kell kidolgozniuk. (17) A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy meghatározott uniós zárlati károsítók feltételezett vagy megállapított jelenléte esetén intézkedéseket fogadjon el különösen a károsítóktól való mentesítés és azok visszaszorítása, valamint a károsítókkal összefüggésben korlátozás alatt álló területek, felmérések, vészhelyzeti tervek, szimulációs gyakorlatok és felszámolási tervek kialakítása céljából. (18) Az olyan károsítók elleni gyors és hatékony fellépés érdekében, amelyek nem minősülnek uniós zárlati károsítónak, de amelyek a tagállamok szerint teljesíthetik az uniós zárlati károsítók jegyzékébe való felvétel feltételeit, rendelkezni kell arról, hogy a tagállamok milyen intézkedéseket hozzanak, amennyiben ilyen károsító jelenlétéről szereznek tudomást. Hasonló rendelkezéseket kell megállapítani a Bizottság számára. (19) Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy bizonyos feltételek mellett az uniós jogszabályok által előírtaknál szigorúbb felszámolási intézkedéseket hozzanak. (20) Különleges rendelkezéseknek kell vonatkozniuk a kiemelt zárlati károsítókra, különösen a nyilvánosság tájékoztatása, a felmérések, a vészhelyzeti tervek, a felszámolási tervek és az uniós társfinanszírozás tekintetében. (21) Azokat az Unió területén jelen lévő, de a terület meghatározott, „védett övezetnek” nevezett részeiről hiányzó zárlati károsítókat, amelyeknek a jelenléte elfogadhatatlan gazdasági, társadalmi vagy környezeti hatásokkal járna kizárólag ezekre a védett területekre nézve, külön meg kell határozni, és mint „védett övezeti zárlati károsítókat” kell jegyzékbe foglalni. A védett övezeti zárlati károsítóknak a vonatkozó védett övezetekbe történő behozatalát, azokon belüli mozgását, és azokba történő kibocsátását meg kell tiltani. (22) Szabályokat kell megállapítani a védett övezetek elismerésére, az elismerés módosítására vagy visszavonására, a védett övezetekre vonatkozó felmérési kötelezettségekre, valamint az abban az esetben meghozandó intézkedésekre vonatkozóan, ha egy adott védett övezetben védett övezeti zárlati károsítót találnak. Abban az esetben, ha egy adott védett övezetben védett övezeti zárlati károsítót találnak, szigorú szabályokat kell alkalmazni az érintett védett területek elismerésének módosítására és visszavonására. (23) Uniós zárlati károsítónak nem minősülő károsítót abban az esetben lehet a minőséget hátrányosan befolyásoló uniós károsítónak nevezni, ha a károsítót elsősorban meghatározott, ültetésre szánt növények terjesztik, jelenléte az adott, ültetésre szánt növényeken elfogadhatatlan gazdasági hatást gyakorol az adott növények tervezett felhasználására, és szerepel a minőséget hátrányosan befolyásoló uniós károsítók jegyzékében. Az ilyen károsítók jelenlétének korlátozása érdekében az érintett, ültetésre szánt növények Unió területére való behozatalát és az Unión belüli mozgásukat meg kell tiltani, hacsak a jegyzékben másként nem szerepel. (24) Egyes növények, növényi termékek és egyéb áruk elfogadhatatlan növény-egészségügyi kockázatot jelentenek amiatt, hogy valószínűleg uniós zárlati gazdaszervezetei. Közülük néhány esetében rendelkezésre állnak a kockázat mérséklésére irányuló elfogadható intézkedések, míg mások esetében nem. Attól függően, hogy rendelkezésre állnak-e a kockázat mérséklésére irányuló elfogadható intézkedések, az Unió területére való behozatalukat és az Unión belüli mozgásukat meg kell tiltani, vagy különleges követelményeket kell rájuk előírni. Az említett növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat jegyzékben kell felsorolni. (25) Rendelkezni kell a növények, növényi termékek és egyéb áruk Unió területére való behozatalára vonatkozó tilalmaktól vagy különleges követelményektől való eltérésekről. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy harmadik országok bizonyos intézkedéseit az érintett növények, növényi termékek és egyéb áruk Unió területén belüli mozgására vonatkozó követelményekkel egyenértékűként ismerje el. (26) E tilalmaknak és követelményeknek nem kell vonatkozniuk sem a kis mennyiségű, az ültetésre szánt növényektől eltérő, nem kereskedelmi és nem is szakmai célú növényekre, növényi termékekre és egyéb árukra, sem a növények, növényi termékek és egyéb áruk határövezetekbe való behozatalára és azokon belüli mozgására. Nem kell továbbá vonatkozniuk a növényeknek, növényi termékeknek és egyéb áruknak az Unió területére tudományos tevékenység, kísérletek, fajtaszelekció, tenyésztés és kiállítások céljából való behozatalára és az Unión belüli mozgására. Megfelelő védintézkedéseket kell hozni, és tájékoztatni kell az érintetteket. (27) A továbbított növények, növényi termékek és egyéb áruk tekintetében rendelkezni kell az Unió területére való behozatalra és az Unión belüli mozgásra vonatkozó szabályoktól való eltérésről. (28) Az olyan, ültetésre szánt növényekkel való nemzetközi kereskedelem, amelyekkel kapcsolatban eddig korlátozottak a növény-egészségügyi tapasztalatok, komoly kockázatot jelenthet az olyan zárlati károsítók betelepedése szempontjából, amelyekre vonatkozóan nem fogadtak el intézkedéseket e rendelet alapján. Annak érdekében, hogy biztosított legyen a gyors és hatékony fellépés az olyan, ültetésre szánt növényekhez kapcsolódó, újonnan azonosított kockázatok ellen, amelyekre nem vonatkoznak állandó követelmények vagy tilalmak, de amelyek ilyen állandó intézkedéseket igényelhetnek, a Bizottságnak rendelkeznie kell annak lehetőségével, hogy az elővigyázatosság elvével összhangban átmeneti intézkedéseket fogadjon el. (29) Az Unió területére vonatkozóakhoz hasonló tilalmakat és különleges követelményeket kell meghatározni az olyan növények, növényi termékek és egyéb áruk védett övezetekbe való behozatalára és azokon belüli mozgására vonatkozóan, amelyek elfogadhatatlan mértékű növény-egészségügyi kockázatot jelentenek amiatt, hogy valószínűleg védett övezeti zárlati károsító gazdaszervezetei. (30) Általános követelményeket kell elfogadni a növények, növényi termékek és egyéb áruk szállítóeszközeire és csomagolóanyagaira vonatkozóan, annak érdekében, hogy azok mentesek legyenek a zárlati károsítóktól. (31) A tagállamoknak karanténállomásokat kell kijelölniük. A karanténállomások kijelölésére, működésére és felügyeletére, valamint a növényeknek, növényi termékeknek és más áruknak az ilyen karanténállomásokról való szabad forgalomba bocsátására vonatkozó követelményeket meg kell határozni. Ha az említett követelmények közé tartozik, hogy listát kell vezetni a karanténállomásokra belépő személyzetről és látogatókról, ez az Alapjogi Charta 8. cikke (A személyes adatok védelme) korlátozásának minősülhet. Ez a korlátozás azonban szükséges e rendelet közérdekű céljának eléréséhez, és azzal arányos. (32) Amennyiben egy, az Unió által harmadik országgal megkötött kétoldalú megállapodás vagy egy harmadik ország jogszabályai előírják, az Unió területéről az érintett harmadik országba beszállított növényeknek, növényi termékeknek és egyéb áruknak meg kell felelniük az adott szabályoknak. (33) Amennyiben az Unió területéről harmadik országokba beszállított egyes növények, növényi termékek és egyéb áruk tekintetében nincs olyan, az Unió által harmadik országgal megkötött kétoldalú növény-egészségügyi megállapodás, vagy a harmadik országnak nincs olyan növény-egészségügyi jogszabálya, amelyet alkalmazni kellene, a harmadik országok számára védelmet kell biztosítani az uniós zárlati károsítók ellen azok közismerten káros természete miatt, kivéve, ha hivatalosan elismert tény, hogy az uniós zárlati károsító jelen van az érintett harmadik országban, de nem áll hivatalos ellenőrzés alatt, vagy ha okkal feltételezhető, hogy a szóban forgó uniós zárlati károsító nem felel meg azoknak a kritériumoknak, amelyek alapján zárlati károsítónak minősülne az érintett harmadik országban. (34) Annak érdekében, hogy e rendelet hatékony végrehajtása biztosított legyen, azokat a vállalkozókat, akikre e rendelet értelmében kötelezettségek hárulnak, regisztrálni kell a tagállamokban létrehozott nyilvántartásokban. Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében az említett nyilvántartásokban a …-ról/-ről szóló …/…/EU rendelet[15] [Office of Publications to insert number, title and, in a footnote, the OJ reference for the Regulation on plant reproductive material] hatálya alá tartozó vállalkozókat is regisztrálni kell. (35) A több telephelyen működő vállalkozóknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy minden egyes telephelyet külön vetessenek nyílvántartásba. (36) Annak érdekében, hogy könnyebben felismerhető legyen a zárlati károsító általi fertőzés forrása, helyénvaló előírni a vállalkozók számára, hogy nyilvántartást vezessenek a vállalkozók által nekik és az általuk vállalkozóknak szállított növényekről, növényi termékekről és egyéb árukról. Egyes zárlati károsítók lappangási idejére és a fertőzés forrásának felismeréséhez szükséges időre tekintettel a nyilvántartásokat három évig meg kell őrizni. (37) A vállalkozóknak olyan rendszerekkel és eljárásokkal is rendelkezniük kell, amelyek lehetővé teszik a növényeik, növényi termékeik és egyéb áruik saját telephelyeiken belüli mozgásának azonosítását. (38) Egyes növényeknek, növényi termékeknek és egyéb áruknak harmadik országokból az Unió területére és védett övezetekbe való beviteléhez növény-egészségügyi bizonyítvány meglétét kell előírni. Az egyértelműség kedvéért az említett növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat jegyzékben kell felsorolni. (39) Az említett növény-egészségügyi bizonyítványoknak meg kell felelniük a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény követelményeinek, és az e rendelet értelmében megállapított követelményeknek és intézkedéseknek való megfelelést kell tanúsítaniuk. A növény-egészségügyi bizonyítványok hitelességének biztosítása érdekében szabályokat kell megállapítani az érvényességük és a visszavonásuk feltételeire vonatkozóan. (40) egyes növényeknek, növényi termékeknek és egyéb áruknak az Unió területén belüli, védett övezetekbe irányuló és azokon belüli mozgását csak akkor szabad engedélyezni, ha növényútlevelet mellékelnek hozzájuk, amely tanúsítja, hogy megfelelnek az e rendelet rendelkezéseinek megfelelően megállapított követelményeknek és intézkedéseknek. Az egyértelműség kedvéért az említett növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat jegyzékben kell felsorolni. (41) A végfelhasználóknak szánt növények, növényi termékek és egyéb áruk esetében nem kell előírni növényútlevelet. (42) A növényútlevelek hitelességének biztosítása érdekében szabályokat kell megállapítani a tartalmukra vonatkozóan. (43) Indokolt úgy rendelkezni, hogy a növényútlevelek kiállítása általában a vállalkozók feladata legyen. Amennyiben a vállalkozók nem rendelkeznek a növényútlevelek kiadásához szükséges erőforrásokkal, meg kell lennie a lehetőségnek arra, hogy kérésükre az illetékes hatóságok bocsássák ki a növényútleveleket. (44) Szabályokat kell megállapítani a növényútlevelek kibocsátására, a kibocsátáshoz előírt vizsgálatokra, a növényútleveleket kiadó vállalkozók engedélyezésére és felügyeletére, az engedéllyel rendelkező vállalkozók kötelezettségeire és az engedély visszavonására vonatkozóan. (45) Az engedéllyel rendelkező vállalkozók terheinek csökkentése érdekében a növényútlevél kiadásához szükséges vizsgálatokat adott esetben össze kell vonni a(z) …/…/EU rendelet [Office of Publications to insert number of Regulation on plant reproductive material law] értelmében előírt vizsgálatokkal. (46) Az engedéllyel rendelkező vállalkozóknak rendelkezniük kell a károsítókra vonatkozó szükséges ismeretekkel. (47) Elképzelhető, hogy egyes vállalkozók növény-egészségügyi kockázatkezelési tervet kívánnak létrehozni, amellyel biztosítják, illetve bizonyítják a szakmai tevékenységük kritikus pontjaihoz kapcsolódó növény-egészségügyi kockázatokkal összefüggő magas szintű szakértelmet és tudatosságot, és igazolják az illetékes hatóságokkal kötött különleges ellenőrzési megállapodások jogosságát. Uniós szabályokat kell megállapítani az ilyen tervek tartalmára vonatkozóan. (48) Helyénvaló rendelkezni a növényútlevelek és a növény-egészségügyi bizonyítványok cseréjéről. (49) Az uniós szabályoknak való meg nem felelés esetén a növényútleveleket be kell vonni, érvényteleníteni kell, és a nyomonkövethetőség érdekében meg kell őrizni. (50) A FAO növény-egészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványa megköveteli, hogy a fa csomagolóanyagokat a jogszerűen felhatalmazott és felügyelt vállalkozók egyedi jelöléssel lássák el. E rendeletben meg kell határozni az említett jel mintáját és tartalmát, valamint az Unió területén a jelet alkalmazó vállalkozók engedélyezését és felügyeletét. (51) Ha ezt a harmadik ország előírja, az érintett növények, növényi termékek vagy egyéb áruk az Unió területéről csak kivitelre vagy újrakivitelre vonatkozó növény-egészségügyi bizonyítvánnyal vihetők be az adott harmadik ország területére. A Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény vonatkozó rendelkezéseit illetően az említett bizonyítványokat az illetékes hatóságoknak a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezményben meghatározott kiviteli és újrakiviteli mintabizonyítványok tartalmának megfelelően kell kiállítaniuk. (52) Amennyiben egy növény, növényi termék vagy egyéb áru a harmadik országba való kivitele előtt több tagállamon is áthalad, fontos, hogy az a tagállam, amely előállította vagy feldolgozta a növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat, információkat cseréljen a növény-egészségügyi bizonyítványt kiadó tagállammal. Ez az információcsere lényeges ahhoz, hogy igazolni lehessen a harmadik ország követelményeinek való megfelelést. Ezért ki kell alakítani egy egységesített „előzetes exportbizonyítványt” annak érdekében, hogy az információcsere egységes módon történjen. (53) A Bizottságnak létre kell hoznia egy elektronikus rendszert az e rendeletnek megfelelően előírt értesítésekhez. (54) Annak érdekében, hogy a tudományos tevékenység, kísérletek, fajtaszelekció, tenyésztés vagy kiállítások céljára használt uniós zárlati károsítókra vonatkozó kivételeket olyan módon valósítsák meg, amely nem okoz növény-egészségügyi kockázatot az Unió területén vagy egyes részein, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a tagállamok és a Bizottság közötti, az érintett károsítóknak az Unió területére való behozatalával és az Unión belüli mozgásával, a megfelelő értékelésekkel és engedélyezéssel, a megfelelés ellenőrzésével, a meg nem felelés esetén követendő eljárással és annak bejelentésével kapcsolatos információcserére vonatkozó szabályokat illetően. (55) A bejelentési rendszer hatékony működésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el adott uniós zárlati károsítók feltételezett és hatóságilag még nem megállapított jelenlétével kapcsolatos bejelentési kötelezettségekre vonatkozó szabályokat illetően. (56) A károsítók jelenlétére vonatkozó felmérésekkel összefüggő műszaki és tudományos fejlődés figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a többéves felmérési programok elemeit módosító vagy kiegészítő szabályokra vonatkozóan. (57) A szimulációs gyakorlatok hatékony működésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a szimulációs gyakorlatok gyakoriságát, tartalmát, formáját és a szimulációs gyakorlatokra vonatkozó egyéb rendelkezéseket meghatározó szabályokra vonatkozóan. (58) A védett övezetek megbízható módon történő kijelölése és működése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a védett övezetek elismerése céljából végrehajtandó felmérésekre, valamint arra vonatkozó szabályok tekintetében, hogy a védett övezetek megfelelnek-e a vonatkozó követelményeknek. (59) A növények, növényi termékek vagy egyéb áruk határövezetekbe való behozatalára és azokon belüli mozgására vonatkozó mentességek arányos és korlátozott alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a harmadik országok határövezeteinek és a tagállamok határövezeteinek legnagyobb szélességére, az érintett növények, növényi termékek és egyéb áruk által a harmadik országok határövezeteiben és a tagállamok határövezeteiben megtehető legnagyobb távolságra, valamint a növények, növényi termékek és egyéb áruk tagállamok határövezeteibe való behozatalának és azokon belüli mozgásának engedélyezésére irányuló eljárásokra vonatkozó szabályok tekintetében. (60) A növények, növényi termékek és egyéb áruk átszállítása során felmerülő növény-egészségügyi kockázatok elkerülése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a növényeknek, növényi termékeknek és egyéb áruknak az Unió területén keresztül harmadik országba történő szállítására vonatkozó nyilatkozat tartalmát meghatározó szabályok tekintetében. (61) Annak biztosítása érdekében, hogy a vállalkozók nyilvántartása arányos legyen a növény-egészségügyi kockázatok ellenőrzésének céljával, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az arra vonatkozó szabályok tekintetében, hogy a vállalkozók mely kategóriái mentesülhetnek a nyilvántartásba történő bejegyzés kötelezettsége alól, és ennek mik a feltételei. (62) Az Nemzetközi Növényvédelmi Egyezményben nem részes harmadik országok növény-egészségügyi bizonyítványai hitelességének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az említett harmadik országok növény-egészségügyi bizonyítványainak elfogadására vonatkozó feltételeket kiegészítő szabályok tekintetében. (63) A növényeknek, növényi termékeknek és egyéb áruknak az Unió területén való mozgásával összefüggésben felmerülő növény-egészségügyi kockázatok minimálisra csökkentése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az adott növények, növényi termékek és egyéb áruk esetében még a növényútlevél kiállításának kötelezettsége alól mentesülő kis mennyiségnek számító legnagyobb darabszámot meghatározó szabályok tekintetében. (64) A növényeken, növényi termékeken és egyéb árukon növényútlevél kibocsátása céljából elvégzett vizsgálatok megbízhatóságának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a szemrevételezésre, mintavételre és vizsgálatra, valamint a tanúsítási rendszerek alkalmazására vonatkozó szabályok tekintetében. (65) A növényútlevelek hitelességének fokozása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a vállalkozók által a növényútlevelek kiállítására szóló engedély megszerzéséhez teljesítendő képesítési követelményeket meghatározó szabályok tekintetében. (66) A növény-egészségügyi kockázatkezelési terv hatályának és hasznosságának javítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a terv elemeit kiegészítő vagy módosító szabályokra vonatkozóan. (67) A nemzetközi szabványok kidolgozásának figyelembevétele érdekében, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a fa csomagolóanyagtól eltérő, olyan sajátos jellegű árukra kiállított igazolásokra vonatkozó szabályok tekintetében, amelyek az e rendelet szabályainak való megfelelés sajátos igazolását igénylik. (68) A hivatalos igazolások és előzetes exportbizonyítványok hasznosságának és megbízhatóságának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a hivatalos igazolások tartalmát, az igazolásokat kiadó vállalkozók engedélyezését és felügyeletét, valamint az előzetes exportbizonyítvány tartalmát meghatározó szabályokra vonatkozóan. (69) A műszaki és a tudományos fejlődéshez való alkalmazkodás és az Európai Tanács által az EUMSZ 355. cikkének (6) bekezdése értelmében hozott határozathoz való alkalmazkodás érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e rendelet mellékleteit módosító szabályokra vonatkozóan. (70) Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítania kell a megfelelő dokumentumokat az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. (71) A Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni annak érdekében, hogy e rendelet végrehajtására egységes feltételek mellett kerüljön sor a következők tekintetében: az uniós zárlati károsítók jegyzékének megállapítása, a kiemelt zárlati károsítók jegyzékének megállapítása, adott uniós zárlati károsítók elleni intézkedések megállapítása, korlátozott időbeli hatályú intézkedések elfogadása az ideiglenesen uniós zárlati károsítónak minősülő károsítók jelentette növény-egészségügyi kockázatok tekintetében, a 2000/29/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdése h) pontjának első albekezdése szerint elismert védett övezetek elismerése és a vonatkozó védett övezeti zárlati károsítók jegyzékének megállapítása, a védett övezeti besorolás módosítása vagy visszavonása, a védett övezetek jegyzékének módosítása, a minőséget hátrányosan befolyásoló uniós károsítók és az érintett, ültetésre szánt növények jegyzékének megállapítása, azon növények, növényi termékek és egyéb áruk jegyzékének megállapítása, amelyeknek az Unió területére való behozatalát és az Unión belüli mozgását meg kell tiltani, valamint az érintett harmadik országok jegyzékének megállapítása, azon növények, növényi termékek és egyéb áruk jegyzékének megállapítása, amelyeknek az Unió területére való behozatalára és az Unión belüli mozgására különleges követelmények vonatkoznak, valamint e követelmények jegyzékének megállapítása, harmadik országoknak a növények, növényi termékek és egyéb áruk Unió területén belüli mozgására vonatkozó követelményekkel egyenértékű követelményeinek a meghatározása, meghatározott növényeknek, növényi termékeknek és egyéb áruknak a tagállamok határövezeteibe való behozatalára vonatkozó különleges feltételek vagy intézkedések meghatározása, harmadik országokból származó, ültetésre szánt növényeknek az Unió területére való behozatalára és az Unión belüli mozgására vonatkozó ideiglenes intézkedések elfogadása, azon növények, növényi termékek és egyéb áruk jegyzékének megállapítása, amelyeknek egyes védett övezetekbe való behozatalát és azokon belüli mozgását meg kell tiltani, a növények, növényi termékek és egyéb áruk egyes védett övezetekbe való behozatalára és azokon belüli mozgására vonatkozó követelmények jegyzékének megállapítása, azon növények, növényi termékek és egyéb áruk, valamint a származási vagy feladási országnak minősülő megfelelő harmadik országok jegyzékének megállapítása, amelyek esetében az Unió területére való behozatalhoz előírás a növény-egészségügyi bizonyítvány, azon növények, növényi termékek és egyéb áruk, valamint a származási vagy feladási országnak minősülő megfelelő harmadik országok jegyzékének megállapítása, amelyek esetében az adott harmadik országokból az egyes védett övezetekbe való behozatalhoz előírás a növény-egészségügyi bizonyítvány, azon növények, növényi termékek és egyéb áruk jegyzékének megállapítása, amelyek esetében az Unión belüli mozgáshoz előírás a növényútlevél, azon növények, növényi termékek és egyéb áruk jegyzékének megállapítása, amelyek esetében az egyes védett övezetekbe való behozatalhoz előírás a növényútlevél, továbbá a növényútlevél formátumának meghatározása. Az említett hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[16] megfelelően kell gyakorolni. (72) Tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni az uniós zárlati károsítók első jegyzékének elfogadására, tekintettel arra, hogy az első jegyzéknek módosítás nélkül csupán a 2000/29/EK irányelv I. mellékletének A. részében és II. melléklete A. részének I. szakaszában felsorolt károsítókat kell tartalmaznia, egy károsító tudományos nevének módosítására, amennyiben a módosítást a tudományos ismeretek fejlődése indokolja, a védett övezetek és a védett övezeti zárlati károsítók első jegyzékének elfogadására, tekintettel arra, hogy az első jegyzéknek módosítás nélkül csupán a 2000/29/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdése h) pontjának első albekezdése szerint elismert védett övezeteket és a 2000/29/EK irányelv I. mellékletének B. részében és II. mellékletének B. részében felsorolt védett övezeti zárlati károsítókat kell tartalmaznia, a védett övezetek besorolásának módosítására és visszavonására, a minőséget hátrányosan befolyásoló uniós károsítók első jegyzékének elfogadására, tekintettel arra, hogy az első jegyzéknek módosítás nélkül csupán a vetőmagok és növényi szaporítóanyagok előállításáról és forgalmazásáról szóló egyes irányelvekben jegyzékbe foglalt károsítókat kell tartalmaznia, azon növények, növényi termékek és egyéb áruk első jegyzékének elfogadására, amelyeknek az Unió területére való behozatalát és az Unión belüli mozgását meg kell tiltani, tekintettel arra, hogy az első jegyzéknek módosítás nélkül csupán a növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat, valamint a tilalmakat és az érintett harmadik országokat kell tartalmaznia a 2000/29/EK irányelv III. mellékletének A. részében szereplő meghatározás szerint, a Kombinált Nómenklatúra szerinti (KN-) kódokkal együtt, azon növények, növényi termékek és egyéb áruk első jegyzékének elfogadására, amelyeknek az Unió területére való behozatalára és az Unión belüli mozgására különleges követelmények vonatkoznak, tekintettel arra, hogy az első jegyzéknek módosítás nélkül csupán a növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat, valamint a követelményeket és az érintett harmadik országokat kell tartalmaznia a 2000/29/EK irányelv IV. mellékletének A. részében szereplő meghatározás szerint, a Kombinált Nómenklatúra szerinti (KN-) kódokkal együtt, azon növények, növényi termékek és egyéb áruk első jegyzékének elfogadására, amelyeknek egyes védett övezetekbe való behozatalát meg kell tiltani, tekintettel arra, hogy az első jegyzéknek módosítás nélkül csupán a növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat, valamint a tilalmakat és az érintett harmadik országokat kell tartalmaznia a 2000/29/EK irányelv III. mellékletének B. részében szereplő meghatározás szerint, a Kombinált Nómenklatúra szerinti (KN-) kódokkal együtt, azon növények, növényi termékek és egyéb áruk első jegyzékének elfogadására, amelyeknek egyes védett övezetekbe való behozatalára és azokon belüli mozgására különleges követelmények vonatkoznak, tekintettel arra, hogy az első jegyzéknek módosítás nélkül csupán a növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat, valamint a követelményeket kell tartalmaznia a 2000/29/EK irányelv IV. mellékletének B. részében szereplő meghatározás szerint, a Kombinált Nómenklatúra szerinti (KN-) kódokkal együtt, azon növények, növényi termékek és egyéb áruk, valamint a megfelelő származási vagy feladási országnak minősülő harmadik országok első jegyzékének elfogadására, amelyek esetében az Unió területére való behozatalhoz előírás a növény-egészségügyi bizonyítvány, tekintettel arra, hogy az első jegyzéknek módosítás nélkül csupán a 2000/29/EK irányelv V. melléklete B. részének I. pontjában felsorolt növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat kell tartalmaznia, azon növények, növényi termékek és egyéb áruk, valamint a megfelelő származási vagy feladási országnak minősülő harmadik országok első jegyzékének elfogadására, amelyek esetében az egyes védett övezetekbe való behozatalhoz előírás a növény-egészségügyi bizonyítvány, tekintettel arra, hogy az első jegyzéknek módosítás nélkül csupán a 2000/29/EK irányelv V. melléklete B. részének II. pontjában felsorolt növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat kell tartalmaznia, azon növények, növényi termékek és egyéb áruk első jegyzékének elfogadására, amelyek esetében az Unión belüli mozgáshoz előírás a növényútlevél, tekintettel arra, hogy az első jegyzéknek módosítás nélkül csupán a 2000/29/EK irányelv V. melléklete A. részének I. pontjában felsorolt növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat kell tartalmaznia, továbbá azon növények, növényi termékek és egyéb áruk első jegyzékének elfogadására, amelyek esetében az egyes védett övezetekbe való behozatalhoz előírás a növényútlevél, tekintettel arra, hogy az első jegyzéknek módosítás nélkül csupán a 2000/29/EK irányelv V. melléklete A. részének II. pontjában felsorolt növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat kell tartalmaznia. (73) A szegfű-sodrómoly elleni védekezésről szóló, 1974. december 9-i 74/647/EGK tanácsi irányelv[17] és a kaliforniai pajzstetű elleni védekezésről szóló, 1969. december 8-i 69/466/EGK tanácsi irányelv[18] a vonatkozó károsítók elleni védekezésre vonatkozó intézkedéseket határoz meg. Az említett irányelvek hatályba lépését követően az érintett kártevők általánosan elterjedtek az Unió területén, így a visszaszorításuk már nem lehetséges. Az említett irányelveket ezért hatályon kívül kell helyezni. (74) A burgonyarák elleni védekezésről szóló, 1969. december 8-i 69/464/EGK tanácsi irányelvet[19], a burgonya gyűrűs rothadása elleni védekezésről szóló, 1993. október 4-i 93/85/EGK tanácsi irányelvet[20], a Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. elleni védekezésről szóló, 1998. július 20-i 98/57/EK tanácsi irányelvet[21] és a burgonya-fonálféreg elleni védekezésről és a 69/465/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. június 11-i 2007/33/EK tanácsi irányelvet[22] hatályon kívül kell helyezni, mivel az érintett károsítókra vonatkozóan új intézkedéseket kell elfogadni e rendelet rendelkezései szerint. Az új intézkedések elfogadásának idő- és erőforrás-szükségletére tekintettek ezeket a jogi aktusokat 2021-ig kell hatályon kívül helyezni. (75) A(z) ……-ról/-ről szóló …/2013/EU rendelet[23] [Office of Publications, please insert number and title of Regulation laying down provisions for the management of expenditure relating to the food chain, animal health and animal welfare, and relating to plant health and plant reproductive materialand, in the footnote, the reference to the Official Journal] előírja, hogy a károsítók elleni intézkedésekhez nyújtott támogatásokat a 2000/29/EK irányelv mellékleteiben felsorolt egyes károsítókkal, továbbá az említett mellékletekben nem szereplő, de rájuk vonatkozóan elfogadott ideiglenes uniós intézkedések tárgyát képező egyes károsítókkal összefüggésben kell biztosítani. Ez a rendelet megállapítja a kiemelt zárlati károsítók kategóriáját. Helyénvaló, hogy a tagállamok által kiemelt zárlati károsítók ellen hozott bizonyos intézkedésekre uniós támogatást lehessen odaítélni, többek között az e rendeletben meghatározott felszámolási intézkedések nyomán megsemmisített növények, növényi termékek és egyéb áruk értéke után a vállalkozóknak folyósított kártérítésre. Ezért a(z) XXX/2013/EU rendeletet módosítani kell. (76) Mivel e rendelet célkitűzését, nevezetesen a károsítókkal szembeni védelmi intézkedésekkel kapcsolatos összehangolt megközelítés alkalmazását a tagállamok nem képesek kielégítően megvalósítani, és ezért – a hatása, összetettsége, határokon átnyúló, valamint nemzetközi jellege miatt – uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az arányosságnak az említett cikkben kimondott elvével összhangban ez a rendelet nem haladja meg a cél eléréséhez szükséges mértéket. (77) Ez a rendelet nem ró aránytalan adminisztratív terhet vagy gazdasági hatást a kis- és középvállalkozásokra. Az érdekeltekkel folytatott konzultáció alapján ez a rendelet ahol csak lehetséges, figyelembe veszi a kis- és középvállalkozások különleges helyzetét. A vállalatok többségét kitevő mikrovállalkozásokra vonatkozó esetleges egyetemes mentesség lehetőségét a növények egészségének védelme mint szakpolitikai célkitűzés miatt nem lehet fontolóra venni. (78) Ez a rendelet megfelel a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezménynek, az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló megállapodásnak (SPS-megállapodásnak), valamint az ezek értelmében meghatározott iránymutatásoknak. (79) Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és figyelembe veszi különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket, nevezetesen a magán- és a családi élet tiszteletben tartását, a tulajdonhoz való jogot, a személyes adatok védelmét, a vállalkozás szabadságát, valamint a művészet és a tudomány szabadságát. E rendeletet a tagállamoknak e jogokkal és elvekkel összhangban kell alkalmazniuk, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: I. fejezet Tárgy, hatály és fogalommeghatározások 1. cikk Tárgy és hatály (1) Ez a rendelet szabályokat állapít meg a növényekre vagy növényi termékekre ártalmas kórokozók, állatok vagy élősködő növények (a továbbiakban: károsítók) fajai, törzsei és biotípusai okozta növény-egészségügyi kockázatok meghatározására, valamint intézkedéseket ír elő e kockázatok elfogadható szintre való csökkentése érdekében. (2) E rendelet alkalmazásában a harmadik országokra történő hivatkozásokat harmadik országokra és az I. mellékletben felsorolt területekre történő hivatkozásként kell értelmezni. E rendelet alkalmazásában az Unió területére történő hivatkozásokat az Uniónak az I. mellékletben felsorolt területek nélkül vett területeként kell értelmezni. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I. melléklet módosítására vonatkozóan, annak érdekében, hogy e rendelet hatálya az Unió európai területére korlátozódjon. Az említett módosítás a következők valamelyike lesz: a) az I. melléklet kiegészítése a Szerződés 355. cikkének (1) bekezdésében említett egy vagy több területtel; b) a Szerződés 355. cikkének (2) bekezdésében említett egy vagy több terület törlése az I. mellékletből. 2. cikk Fogalommeghatározások E rendelet alkalmazásában: 1. „növények”: az élő növények és a következő élő növényi részek: a) a botanikai értelemben vett mag, a nem elvetésre szántak kivételével; b) a botanikai értelemben vett termések; c) zöldségek; d) gumók, hagymagumók, hagymák, rizómák, gyökerek, gyökértörzsek, gyökerező fekvőhajtások; e) hajtások, szárak, indák; f) vágott virágok; g) leveles ágak; h) a leveleiket megtartó kivágott fák; i) levelek, lombozat; j) növényi szövettenyészetek, beleértve a sejttenyészeteket, a csíraplazmát, a merisztémákat, a kiméra klónokat, a mikroszaporítással előállított anyagokat; k) élő pollen; l) rügyek, oltóágak, dugványok, oltóvesszők, oltószemek; 2. „növényi termékek”: feldolgozatlan vagy csak egyszerű előkészítésen átesett növényi eredetű termékek, a növények kivételével. Eltérő rendelkezés hiányában a fa csak akkor tekinthető „növényi terméknek”, ha nem végeztek rajta feldolgozást a növény-egészségügyi kockázatok kiküszöbölése céljából, és a következő pontok közül egynek vagy többnek is megfelel: a) teljes mértékben vagy részben megtartotta természetes gömbfa formáját, fakéreggel vagy anélkül; b) fűrészelés, vágás vagy hasítás miatt nem tartotta meg természetes gömbfa formáját; c) faforgács, apró darabok, fűrészpor, fahulladék, faforgács vagy más törmelék formáját ölti, és nem dolgozták fel ragasztó, hő, nyomás segítségével vagy ezek kombinációjával pelletté, briketté, rétegelt lemezzé vagy faforgácslemezzé; d) csomagolóanyagként vagy alátétfaként használják, vagy annak szánják, függetlenül attól, hogy ténylegesen áruszállítás céljára használják-e; 3. „ültetésre szánt növények”: egész növény előállítására alkalmas és arra szánt növények, amelyeket el szándékoznak ültetni, át szándékoznak ültetni vagy továbbra is elültetett állapotban szándékoznak tartani; 4. „egyéb áru”: olyan anyag vagy tárgy, a növények és növényi termékek kivételével, amely képes a károsítók befogadására és terjesztésére, ideértve a talajt és a termesztőközeget; 5. „illetékes hatóság”: a(z) …/…/EU rendelet [Office of Publications, please insert number of Regulation on Official Controls] 2. cikke (5) bekezdésének meghatározása szerinti illetékes hatóság; 6. „tétel”: növény-egészségügyi célból egységes összetétele és eredete alapján azonosítható és egy adott szállítmány részét képező árucikk több egysége; 7. „vállalkozó”: a közjog vagy a magánjog hatálya alá tartozó olyan személy, aki hivatásszerűen végez a növényekkel, növényi termékekkel és egyéb árukkal összefüggő következő tevékenységek közül egyet vagy többet: a) ültetés; b) termesztés; c) termelés; d) az Unió területére való behozatal, az azon belüli szállítás, valamint az onnan való kiszállítás; e) forgalmazás; 8. „végfelhasználó”: olyan, a saját szakmája, üzleti tevékenysége vagy foglalkozása körén kívül eső célból eljáró személy, aki saját használatra szerez be növényeket vagy növényi termékeket; 9. „vizsgálat”: a szemrevételezéstől eltérő hatósági vizsgálat, amelynek célja annak megállapítása, hogy jelen vannak-e károsítók, vagy a károsítók azonosítása; 10. „kezelés”: a károsítók megölésére, inaktiválására vagy eltávolítására, vagy e károsítók terméketlenné vagy életképtelenné tételére szolgáló eljárás. II. fejezet Zárlati károsítók 1. szakasz Zárlati károsítók 3. cikk A zárlati károsítók meghatározása Egy károsító a továbbiakban zárlati károsítónak minősül egy meghatározott terület vonatkozásában, amennyiben megfelel valamennyi következő feltételnek: a) azonosságát a II. melléklet 1. szakasza 1. pontjának értelmében megállapítják; b) a II. melléklet 1. szakasza 2. pontja a) alpontjának értelmében nincs jelen az említett területen, vagy ha jelen van, a II. melléklet 1. szakasza 2. pontja b) és c) alpontjának értelmében csak korlátozott mértékben van elterjedve az említet területen; c) a II. melléklet 1. szakasza 3. pontjának értelmében képes bejutni az említett területre, a bejutása után a közeljövőben fenntartani a jelenlétét az említett területen (a továbbiakban: megtelepedni) és elterjedni az említett területen, vagy ha ott jelen van, annak olyan részein, amelyeken csak korlátozott mértékben terjedt el; d) a II. melléklet 1. szakaszának 4. pontja szerinti bejutása, megtelepedése és elterjedése elfogadhatatlan gazdasági, társadalmi vagy környezeti hatást gyakorolna az adott területre, vagy ha ott jelen van, annak olyan részeire, amelyeken csak korlátozott mértékben terjedt el; és e) megvalósítható és eredményes intézkedések állnak rendelkezésre annak megelőzésére, hogy az említett károsító bejusson az említett területre, ott megtelepedjen és elterjedjen, valamint a növény-egészségügyi kockázatok és hatások enyhítésére. 2. szakasz Uniós zárlati károsítók 4. cikk Az uniós zárlati károsítók meghatározása Egy zárlati károsító a továbbiakban uniós zárlati károsítónak minősül, amennyiben a 3. cikk bevezető mondatában említett meghatározott terület az Unió területe, és a károsító szerepel az 5. cikk (2) bekezdésében említett jegyzékben. 5. cikk Az uniós zárlati károsító behozatalának és mozgásának tilalma (1) Uniós zárlati károsító nem vihető be az Unió területére, és ott nem mozgatható. Szándékosan nem tehető olyan intézkedés, amely hozzájárulhat ahhoz, hogy egy uniós zárlati károsító bejusson az Unió területére, ott megtelepedjen és elterjedjen. (2) A Bizottság végrehajtási aktus révén megállapítja a 3. cikk b), c) és d) pontjában említett feltételeknek az Unió területe tekintetében megfelelő károsítók jegyzékét (a továbbiakban: uniós zárlati károsítók jegyzéke). Az említett jegyzéknek a 2000/29/EK irányelv I. mellékletének A. részében és II. melléklete A. részének I. szakaszában felsorolt károsítókat kell tartalmaznia. Az Unió területének bármely részén akár természetesen, akár az Unió területén kívülről való behurcolás következtében honos károsítókat a jegyzékben az Unió területén közismerten előforduló károsítóként kell megjelölni. Az Unió területének semelyik részén nem honos károsítókat a jegyzékben olyan károsítóként kell megjelölni, amelyről nem ismert, hogy az Unió területén előfordulna. Az említett végrehajtási aktust a 99. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni. (3) A Bizottság módosítja a (2) bekezdésben említett végrehajtási aktust, amennyiben egy értékelés azt mutatja, hogy valamely, az említett aktusban nem szereplő károsító megfelel a 3. cikk b), c) és d) pontjában említett feltételeknek az Unió területe tekintetében, vagy valamely, az említett aktusban szereplő károsító már nem felel meg egy vagy több feltételnek. Az első esetben felveszi az érintett károsítót a (2) bekezdésben említett jegyzékbe, a második esetben törli az érintett károsítót az említett jegyzékből. A Bizottság az említett értékelést a tagállamok rendelkezésére bocsátja. A (2) bekezdésben említett végrehajtási aktust módosító végrehajtási aktusok elfogadása a 99. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás szerint történik. Ugyanez az eljárás vonatkozik a (2) bekezdésben említett végrehajtási aktus hatályon kívül helyezésére vagy felváltására is. (4) A Bizottság a károsító tudományos nevének módosítása érdekében módosítja a (2) bekezdésben említett végrehajtási aktust, amennyiben a módosítást a tudományos ismeretek fejlődése indokolja. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 99. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében kell elfogadni. 6. cikk Kiemelt zárlati károsítók (5) Egy uniós zárlati károsító a továbbiakban kiemelt zárlati károsítónak minősül, amennyiben megfelel valamennyi következő feltételnek: a) az Unió területe tekintetében megfelel a II. melléklet 1. szakasza 2. pontjának a) vagy b) alpontjában meghatározott feltételnek; b) lehetséges gazdasági, környezeti vagy társadalmi hatása az Unió területére nézve rendkívül súlyos a II. melléklet 2. szakaszában leírtaknak megfelelően; c) A (2) bekezdésnek megfelelően szerepel a vonatkozó jegyzékben. (6) A Bizottság végrehajtási aktus útján állapítja meg és módosítja a kiemelt zárlati károsítók jegyzékét (a továbbiakban: kiemelt zárlati károsítók jegyzéke). Amennyiben egy értékelés eredménye azt mutatja, hogy valamely uniós zárlati károsító megfelel az (1) bekezdésben említett feltételeknek, vagy valamely károsító már nem felel meg egy vagy több feltételnek, a Bizottság az érintett károsítót a jegyzékbe felvéve vagy onnan törölve módosítja az első albekezdésben említett végrehajtási aktust. A Bizottság az említett értékelést a tagállamok rendelkezésére bocsátja. A kiemelt zárlati károsítók száma nem haladhatja meg az 5. cikk (2) és (3) bekezdése szerint a jegyzékbe felvett uniós zárlati károsítók számának 10 %-át. Amennyiben a kiemelt zárlati károsítók száma meghaladja az 5. cikk (2) és (3) bekezdése szerint a jegyzékbe felvett uniós zárlati károsítók számának 10 %-át, a Bizottság a jegyzékben szereplő károsítók számát a II. melléklet 2. szakaszában leírtak szerinti lehetséges gazdasági, környezeti vagy társadalmi hatásuk alapján módosítva megfelelően módosítja az első albekezdésben említett végrehajtási aktust. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 99. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. Súlyos növény-egészségügyi kockázattal kapcsolatos, kellően indokolt, rendkívül sürgős esetekben a Bizottság a 99. cikk (4) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat fogad el uniós zárlati károsítók kiemelt zárlati károsítóként való besorolásáról. 7. cikk A II. melléklet 1. szakaszának és 2. szakaszának módosítása (1) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a tudományos és műszaki ismeretek fejlődését figyelembe véve a II. mellékletnek a zárlati károsítónak minősülő károsítók meghatározására vonatkozó kritériumokról szóló 1. szakaszának a károsító azonosításának, jelenlétének, a bejutásra, a megtelepedésre és az elterjedésre vonatkozó képességének, valamint lehetséges gazdasági, társadalmi és környezeti hatásainak tekintetében történő módosításáról. (2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a tudományos és műszaki ismeretek fejlődését figyelembe véve a II. mellékletnek a kiemelt zárlati károsítónak minősülő uniós zárlati károsítók meghatározására vonatkozó kritériumokról szóló 2. szakaszának a károsítók lehetséges gazdasági, társadalmi és környezeti hatásai tekintetében történő módosításáról. 8. cikk A tudományos tevékenység, kísérletek, fajtaszelekció, tenyésztés vagy kiállítások céljára használt uniós zárlati károsítók (1) Az 5. cikk (1) bekezdésétől eltérve a tagállamok – kérelem alapján – engedélyezhetik a tudományos tevékenység, kísérletek, fajtaszelekció, tenyésztés vagy kiállítások céljára használt uniós zárlati károsítóknak a területükre való behozatalát és a területükön belüli szállítását, amennyiben valamennyi következő követelmény teljesül: a) az érintett károsító nem telepedik meg vagy terjed el az Unió területén az érintett károsító behozatalának, szállításának és felhasználásának eredményeként, amennyiben megfelelő korlátozásokat vezetnek be; b) a szóban forgó károsítót megfelelő tárolólétesítményekben tárolják, és az 56. cikkben említett megfelelő karanténállomásokon használják fel; c) a károsítót érintő tevékenységet megfelelő tudományos és műszaki képesítéssel rendelkező személyzet végzi. (2) Az illetékes hatóság értékeli az érintett károsító megtelepedésének és elterjedésének az (1) bekezdés a) pontjában említett kockázatát, figyelembe véve a károsító azonosítását, biológiai jellemzőit és terjedési módjait, a tervezett tevékenységet, a környezettel való kölcsönhatást és az adott károsító jelentette kockázattal kapcsolatos egyéb releváns tényezőket. Értékeli a tárolólétesítményeket, amelyekben a szóban forgó károsítót az (1) bekezdés b) pontjának megfelelően tárolni fogják, valamint a károsítót érintő tevékenységet az (1) bekezdés c) pontjának megfelelően végző személyzet tudományos és műszaki képesítését. Ezen értékelések alapján az illetékes hatóság engedélyezi a károsítónak az Unió területére való behozatalát és az Unión belüli mozgását, ha teljesülnek az (1) bekezdésben foglalt követelmények. (3) Amennyiben az illetékes hatóság megadja az engedélyt, az tartalmazza valamennyi következő feltételt: a) a károsítót az illetékes hatóságok által megfelelőnek tekintett és az engedélyben említett tárolólétesítményekben tárolják; b) a károsítót érintő tevékenységet az illetékes hatóságok által az 56. cikknek megfelelően kijelölt és az engedélyben említett karanténállomásokon végzik; c) a károsítót érintő tevékenységet az illetékes hatóságok által megfelelőnek minősített és az engedélyben említett tudományos és műszaki képesítéssel rendelkező személyzet végzi; d) az Unió területére behozott vagy azon belül szállított károsítót engedély kíséri. (4) Az engedély a szóban forgó tevékenységhez megfelelő mennyiségre korlátozódik, és nem haladhatja meg a kijelölt karanténállomás kapacitását. Magában foglalja az érintett uniós zárlati károsító megtelepedése és elterjedése kockázatának megfelelő mérsékléséhez szükséges korlátozásokat. (5) Az illetékes hatóság ellenőrzi a (3) bekezdésben említett feltételeknek, valamint a (4) bekezdésben említett mennyiségi korlátozásnak és korlátozásoknak való megfelelést, és megteszi a szükséges intézkedéseket, amennyiben ezeket a feltételeket, mennyiségi korlátozást vagy korlátozásokat nem tartják be. Ez az intézkedés adott esetben az (1) bekezdésben említett engedély visszavonása. (6) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek részletes szabályokat határoznak meg a következők tekintetében: a) a tagállamok és a Bizottság között az érintett károsítónak az Unió területére való behozatalára és azon belüli szállítására vonatkozó információcsere; b) a (2) bekezdésben említett értékelések és engedély; és c) a megfelelés ellenőrzése, a meg nem felelés esetén követett eljárás és annak bejelentése, az (5) bekezdésében említettek szerint. 9. cikk Az illetékes hatóságok értesítése az uniós zárlati károsítókról (1) Amennyiben valaki uniós zárlati károsító jelenlétéről szerez tudomást, vagy okkal feltételezi annak jelenlétét, 10 naptári napon belül írásban értesíti az illetékes hatóságot. (2) Az (1) bekezdésben említett személy az illetékes hatóság kérésére annak rendelkezésére bocsátja a birtokában lévő információt. 10. cikk Intézkedések uniós zárlati károsítók jelenlétének gyanúja esetén Amennyiben egy illetékes hatóság azt feltételezi, hogy egy uniós zárlati károsító jelen van a megfelelő tagállam területének egy olyan részén, ahol a jelenléte korábban nem volt ismert, haladéktalanul megteszi a szükséges intézkedéseket, hogy hatóságilag megállapítsa, hogy a károsító jelen van-e vagy sem. 11. cikk A Bizottság és a többi tagállam értesítése az uniós zárlati károsítókról (1) A tagállamok a 97. cikkben említett elektronikus értesítési rendszer segítségével értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot, amennyiben teljesül a következő pontok egyike: a) illetékes hatóságuk megkapta a(z) …/…/EU rendelet [Office of Publications, please insert the number of the Regulation on Official Controls] 36. cikke szerinti hivatalos laboratórium eredményét, amely megállapítja, hogy az uniós zárlati károsító, amelynek jelenléte nem volt ismert az adott tagállamban, jelen van annak területén (a továbbiakban: hatósági megállapítás); b) illetékes hatóságuk hatóságilag megállapította egy uniós zárlati károsító jelenlétét a tagállam területén, amennyiben az adott károsító jelenléte a területének egy olyan részében nyert megállapítást, ahol korábban nem volt jelen; c) illetékes hatóságuk hatóságilag megállapította egy uniós zárlati károsító jelenlétét a tagállam területén egy növényekből, növényi termékekből vagy egyéb árukból álló olyan szállítmányban, amelyet behoztak az Unió területére, oda be kívánnak hozni, vagy ott szállítani kívánnak. (2) Az (1) bekezdésben említett értesítéseket három munkanapon belül el kell küldeni azt követően, hogy az illetékes hatóság hatóságilag megállapította a vonatkozó uniós zárlati károsító jelenlétét. (3) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 98. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek megállapítják, hogy az (1) bekezdésben említett értesítési kötelezettségek meghatározott uniós zárlati károsítók feltételezett, hatóságilag még nem megállapított jelenlétére is vonatkoznak. Ezen felhatalmazáson alapuló jogi aktusok azt a határidőt is előírhatják, amelyen belül az értesítéseket el kell küldeni. 12. cikk Az illetékes hatóságok által vállalkozóknak biztosított tájékoztatás az uniós zárlati károsítókról Amennyiben a 11. cikk (1) bekezdésének valamelyik pontjában meghatározott feltételek teljesülnek, az érintett illetékes hatóság biztosítja, hogy azonnal tájékoztatást kapjanak az érintett uniós zárlati károsító jelenlétéről azok a vállalkozók, akiknek a növényeit, növényi termékeit vagy egyéb áruit az érintheti. 13. cikk Az illetékes hatóságok által a nagyközönségnek biztosított tájékoztatás a kiemelt zárlati károsítókról Amennyiben a 11. cikk (1) bekezdése a) vagy b) pontjában foglalt feltételek egy kiemelt zárlati károsító tekintetében teljesülnek, az illetékes hatóság tájékoztatja a nyilvánosságot az illetékes hatóság által meghozott és meghozandó, és adott esetben meghatározott vállalkozók vagy más személyek által meghozandó intézkedésekről. 14. cikk Értesítés fenyegető veszélyről (1) Amennyiben egy tagállam bizonyítékkal rendelkezik arra, hogy közvetlenül fenyeget annak veszélye, hogy egy uniós zárlati károsító bejut az Unió területére vagy e terület egy olyan részére, ahol még nincs jelen, az érintett tagállam írásban haladéktalanul értesíti a Bizottságot és a többi tagállamot e bizonyítékról. (2) A vállalkozók haladéktalanul értesítik az illetékes hatóságokat minden olyan bizonyítékról, amellyel uniós zárlati károsítókkal összefüggő, az (1) bekezdésben említett fenyegető veszélyre vonatkozóan rendelkeznek. 15. cikk A vállalkozók által haladéktalanul meghozandó intézkedések (1) Amennyiben egy vállalkozó tudomására jut, hogy egy uniós zárlati károsító jelen van az ellenőrzése alatt álló növényekben, növényi termékekben vagy egyéb árukban, az érintett illetékes hatóság tájékoztatását és a vele való konzultációt követően azonnal meghozza az ahhoz szükséges növény-egészségügyi intézkedéseket, hogy a károsítót eltávolítsa az érintett növényekből, növényi termékekből és egyéb árukból, valamint adott esetben a telephelyéről, és megelőzze a szóban forgó károsító elterjedését. A szóban forgó vállalkozó az érintett illetékes hatóság tájékoztatását és a vele való konzultációt követően azonnal tájékoztatja a kereskedelmi lánc azon szereplőit, akiktől beszerezte az adott növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat. Az illetékes hatóság adott esetben gondoskodik arról, hogy az érintett vállalkozó kivonja a forgalomból azokat a növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat, amelyekben az érintett károsító jelen lehet. (2) Amennyiben az (1) bekezdésben említett növények, növényi termékek és egyéb áruk már kikerültek az érintett vállalkozó ellenőrzése alól, a szóban forgó vállalkozó az érintett illetékes hatóság tájékoztatását és a vele való konzultációt követően azonnal tájékoztatja a kereskedelmi lánc azon szereplőit, akiktől beszerezte az adott növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat, és azokat a szereplőket, akiknek az adott növényeket, növényi termékeket vagy egyéb árukat szállította, a károsító jelenlétéről. (3) Az illetékes hatóság adott esetben gondoskodik arról, hogy az érintett vállalkozó visszahívja a forgalomból azokat a növényeket, növényi termékeket és egyéb árukat, amelyekben az érintett károsító jelen lehet, és amennyiben a növények, növényi termékek és egyéb áruk már esetleg eljutottak a végfelhasználóhoz, visszahívja azokat a végfelhasználótól. (4) Amennyiben az (1) vagy a (2) bekezdés alkalmazandó, az érintett vállalkozó megad min