HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 21.9.2005 
COM(2005) 438 végleges 
2005/0182 (COD)   
Javaslat 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVE 
a nyilvános elektronikus hí rközlési szolgáltatások nyújtása keretében feldolgozott 
adatok meg őrzéséről és a 2002/58/EK irányelv módosításáról 
(előterjesztő: a Bizottság) 
  
{SEC(2005) 1131} 
 
HU 2   HU INDOKOLÁS  
1. A  JAVASLAT HÁTTERE  
• A javaslat alapja és céljai 
A polgárok mindennapi tevékenységeik és  ügyleteik lebonyolításához egyre inkább 
igénybe veszik az el ektronikus hírközl ő hálózatokat és szolgá ltatásokat. E közlések 
eredményeként „forgalmi adatok” vagy „h elymeghatározó adatok” keletkeznek, 
melyek például a hívó fél elhelyezkedé sére, a hívott számra, valamint a hívás 
időpontjára és id őtartamára vonatkoznak. Fontos, hogy az ilyen forgalmi adatok – 
amennyiben együtt járnak a szolgáltatást el őfizető vagy felhasználó azonosítására 
alkalmas adatokkal – rendelkezésre álljanak a b űnüldözéssel és a biztonsággal 
kapcsolatos célok, úgymint a súlyos b űncselekmények – például a terrorizmus és 
szervezett b űnözés – megel őzése, kivizsgálása, felderíté se és üldözése érdekében.  
Az üzleti stratégiákban és a kí nált szolgáltatásokban bekövetkez ő változások – 
úgymint az átalánydíjas, valamint az el őfizetéses és ingyenes elektronikus hírközlési 
szolgáltatások terjedése – eredményeképpen azonban el őfordul, hogy az üzemeltet ők 
az általuk nyújtott sz olgáltatásoktól függ ően a forgalmi adatokat nem mindig 
ugyanolyan terjedelemben tárolják, mint  az elmúlt években. E tendenciát er ősítik az 
olyan új szolgáltatások, mint a intern eten keresztül fol yó beszélgetést (IP-
beszélgetést) biztosító hír közlési szolgáltatások vagy a helyhez kötött telefonos 
beszélgetésekre vonatkozó átalányszolgálta tások. Ilyen szolgáltatások esetén az 
üzemeltet őknek már nincs szükségük arra, hogy a forgalmi adatokat számlázás 
céljából tárolják. Amennyiben a forgalmi ad atokat nem tárolják számlázási vagy más 
üzleti célból, azok a hatóságok számára nem lesznek elérhet ők olyan esetekben, 
amikor az adatokhoz való ho zzáféréshez jogos érdek f űződik. Vagyis e fejl ődést 
hozó változások nagymértékben megne hezítik a hatóságok a szervezett b űnözés és a 
terrorizmus megel őzésével, valamint az ezekkel szembeni küzdelemmel kapcsolatos 
feladatát, továbbá megkönnyítik az elkövet ők számára az egymással való 
kommunikációt anélkül, hogy attól kellene tartaniuk, hogy a közléseikre vonatkozó 
adatok alapján a b űnüldöző hatóságok megtalálhatják őket. 
Sürgőssé vált tehát EU-szint ű harmonizált rendelkezések elfogadása e területen. 
Néhány tagállam olyan nemzeti intézkedés eket fogadott el, illetve szándékozik 
elfogadni, melyek néhány, esete nként pedig az összes üzemeltet őt kötelezik bizonyos 
adatok meg őrzésére annak érdekében, hogy azok sz ükség esetén a fent említett 
célokra felhasználhatók legyenek. A ta gállamokban a forgalmi adatok meg őrzésére 
vonatkozó jogi, igazgatási és technikai re ndelkezések közötti különbségek akadályt 
jelentenek az elektronikus hírközlés bels ő piaca számára, mivel a szolgáltatókra 
eltérő követelmények vonatkoznak a meg őrzendő adatok típusait, valamint a 
megőrzés feltételeit illet ően. Ennélfogva e rendelkezések harmonizációját az 
EK-Szerz ődés 14. cikkével összhangban folytatni kell. 120 
• Általános összefüggések 
Az Európai Tanács a terro rizmus elleni küzdelemr ől szóló, 2004. március 25-i 
nyilatkozatában meger ősítette, hogy szükség van olyan EU-szint ű szabályokra, 
melyek terrorizmus elleni célokra mind a 25 tagállam számára biztosítják a forgalmi 
 
HU 3   HU adatok elérhet őségét. A madridi terrorcselekményeket követ ően az Európai Tanács 
felkérte a Tanácsot, hogy vizsgálja meg a tervek szerint 2005 során elfogadásra 
kerülő „azon szabályok bevezetésére irányuló  javaslatokat, melyek a hírközlési 
forgalmi adatok szolgáltatók általi meg őrzésére vonatkoznak”. E területen megfelel ő 
jogi eszköz elfogadásának szükségességét legutóbb a június 16-án  és 17-én ülésezett 
Európai Tanács következtetéseiben, valami nt az IB Tanács 2005. július 13-i ülésén 
hangsúlyozták a londoni terrortámadásokat követ ően.  
• A javaslat által érintett területet sz abályozó hatályos rendelkezések 
A magánélet védelmér ől és az elektronikus hírközlésr ől szóló 2002/58/EK irányelv 
6. és 9. cikke harmonizálja a személye s adatok védelmére vonatkozó szabályokat, 
melyeket az elektronikus hírközlési szol gáltatások használata során keletkezett 
forgalmi és helymeghatározó adatok fe ldolgozása során kell alkalmazni. Ezen 
adatokat – ha a továbbításhoz már nem szükségesek – törölni kell vagy anonimmá 
kell tenni, kivéve a számlázáshoz vagy az összekapcsolási díjak megállapításához szükséges adatokat; amennyiben az érin tett személy hozzájárul, bizonyos adatok 
üzletszerzési célból és értéknövelt sz olgáltatások nyújtása keretében is 
feldolgozhatók. A 15. cikk (1) bek ezdése kimondja, hogy a tagállamok 
korlátozhatják (többek között) az 5., 6. és  9. cikk hatályát, ha az ilyen jelleg ű 
korlátozás egy demokratikus tá rsadalomban szükséges, megfelel ő és arányos 
intézkedésnek min ősül a nemzetbiztonság, a nemzetvédelem és a közbiztonság 
védelme érdekében, valamint a b űncselekmények megel őzésének, kivizsgálásának, 
felderítésének és üldözésének biztosítása érdekében.
 
• Összhang az Unió egyéb politikáival és célkit űzéseivel 
A javaslat összhangban van a közösségi jogga l és az Alapjogi Chartával. Egyértelm ű, 
hogy a javasolt irányelv hatással lesz a Charta 7. cikkében a polgárok számára biztosított, a magánélet tiszteletben tartásá hoz való jogra, valamint a Charta 8. 
cikkében foglalt, a személyes adatok véde lméhez való jogra, az e jogokba való 
beavatkozás azonban indokolt a Charta 52. cikkével össz hangban. Ez azt jelenti, 
hogy e jogok javaslat általi korlátozása i arányosak, valamint szükségesek a b űnözés 
és terrorizmus megel őzésének általánosan elismert célkit űzései eléréséhez. 
Továbbá a javaslat korlátozza a polgár ok magánéletére gyakorolt hatásait: el őször is 
azáltal, hogy világosan meghatározza, hogy a meg őrzött adatok milyen célra 
használhatók fel, másodszo r azáltal, hogy korlátozza a meg őrzendő adatkategóriákat, 
harmadszor pedig, hogy korlátozza a meg őrzési időszakot. További fontos biztosíték, 
hogy ezen irányelv nem alkalmazandó a közlések tartalmára – ez ugyanis a közlések lehallgatását jelentené, amely kívül es ik e jogi eszköz alkalmazási körén.  
A szolgáltatás nyújtói és a hálózat szolgáltatói által meg őrzött személyes adatok ezen 
irányelv rendelkezései szer inti feldolgozása a 95/46/EK  és a 2002/58/EK irányelv 
általános és különös adatvé delmi rendelkezéseinek hatá lya alá tartozik – ami 
konkrétan azt jelenti, hogy az általános adatvédelmi el vek és az adatbiztonság 
vonatkozásában nincs szükség további különleg es rendelkezésekre. Ez azt is jelenti, 
hogy az ilyen adatok feldolgozása a valamennyi  tagállamban létrehozott adatvédelmi 
hatóságok teljes felügyele ti hatáskörébe tartozik. 
 
HU 4   HU 2. K ONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT  
• Konzultáció az érdekelt felekkel 
A konzultáció módszerei, a megcélzott f őbb ágazatok és a válaszadók általános 
bemutatása  
A számítógépes b űnözéssel foglalkozó fórum 2001-es ülései óta a forgalmi adatok 
megőrzésének kérdése a b űnüldözési hatóságok és a elek tronikus hírközlési ipar 
képviselőivel, valamint az adatvédelmi szakért őkkel folytatott konzultáció tárgyát 
képezi.  
2004. június 14-én sor került egy, a szervezett b űnözés megel őzésével foglalkozó 
fórum által szervezett ad hoc kerekaszta l-tárgyalásra, melyen részt vettek a 
bűnüldözési hatóságok, az ágazat és az adatvédelmi szervezetek képvisel ői. 2004. 
július 30-án az Információstársadalmi F őigazgatóság és az Igazságügyek, Szabadság 
és Biztonság F őigazgatósága benyújtott egy, a forgalmi adatok meg őrzésére 
vonatkozó közös konzultációs dokumentumot a 2004. szeptember 21-én e témában tartott nyilvános workshop el őkészítése keretében. Számos  oldalról – különösen az 
ágazat és a polgári j ogi szervezetek részér ől – érkezett hozzájárulás és észrevétel a 
közös konzultációs dokumentummal kapcso latban. A szeptember 21-i nyilvános 
workshop további anyagokat szolgáltatott a Bizottság számára.  
A javaslat elkészítése során a Bizottság figyelembe vette az e témával kapcsolatos 
széles kör ű nyilvános vitát, ideértve az Európai Pa rlamentben folytatott vitákat is.  
A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja
 
A konzultációs eljárás meger ősítette, hogy a hírközlési forgalmi adatok meg őrzése a 
bűnüldözési hatóságok számára lényeges eszközt jelent a b űnözés és a terrorizmus 
megelőzésében, valamint az azok elleni küzdelemben. A b űnüldözési hatóságok 
rámutattak arra, hogy célkit űzéseik elérése érdekében a meg őrzési időszaknak 
megfelelően hosszúnak kell lennie, és a meg őrzésnek valamennyi szükséges adatra ki 
kell terjednie. Különösen a súlyos b űncselekmények átfogó kivizsgálása során, mely 
több évet is igénybe vehet, rendszeresen megkérnek régebbi forgalmi adatokat is. 
Számos olyan eset is bemutatásra került, melyekben az ilyen adatok a b űnügyi 
kivizsgálás során lényegi jelent őségűnek bizonyultak, els ősorban olyan 
bűncselekmények esetén, mint a bombatámadás vagy az emberölés.  
A távközlési és internetágazat európa i képviseleti szervezeteinek képvisel ői, 
valamint egyes elektronikus hírközlési  társaságok úgy érveltek, hogy készen állnak 
ugyan arra, hogy együttm űködjenek a b űnüldözéssel, ahogyan eddig is, azonban a 
hosszú meg őrzési időszakok jelent ős költségekkel járnának, ezért úgy gondolják, 
elegendő lenne csupán az adatbiztosítás. Mindenesetre kérték, hogy a meg őrzési 
időszakok ne legyenek hosszabbak hat hónapnál, mivel a b űnüldözési hatóságok által 
megkért adatok nagy része nem régebbi hat hónapnál, továbbá a felmerült további 
költségekre vonatkozó kompenzációs mechanizmusokat is igényeltek.  
Az adatvédelmi hatóságok és a po lgári jogi szer vezetek képvisel ői úgy érveltek, 
hogy az adatmeg őrzés a polgárok magánéletébe va ló beavatkozást jelent, így a 
megőrzési időszakoknak a lehet ő legrövidebbnek kell lenniü k. Általában kételkedtek 
 
HU 5   HU abban, hogy a hat hó napnál hosszabb meg őrzési időszakokat arányosnak lehet 
tekinteni. Hangot adtak a meg őrzés céljaival kapcso latos aggodalmaiknak is, 
melyeket világosan meg kellene határozni. 
Jelen javaslat kiegyensúlyozott megközelítés t jelent, és a csatolt hatásvizsgálaton 
alapul. A mobil és a helyhez kötött telef onos forgalmi adatok 1 éves, valamint az 
internethasználattal kapcsolato s forgalmi adatok hathónapos meg őrzési időszaka 
megfelel majd a b űnüldözési hatóságok f ő igényeinek, miközben korlátozza az 
ágazat járulékos költségeit és a polgár ok magánéletébe való beavatkozást. A 
valamennyi adatra vonatkozó hathónapos meg őrzési időszak túl rövid lett volna, 
mivel – noha a b űnüldözési hatóságok kérelmeinek nagy része hat hónapnál nem 
régebbi adatokra vonatkozik – általában hat hónapnál régebbi adatokat kérnek a 
legsúlyosabb b űncselekmények, úgymint a terrorizmus, szervezett b űnözés vagy 
emberölés esetén. 
• Szakvélemények összegy űjtése és felhasználása 
Nem volt szükség küls ő szakértők felkérésére.  
• Hatásvizsgálat 
Figyelembe vettek különböz ő lehetőségeket. 2002-ben a Tanács kifejezetten 
szorgalmazta egy nemzeti és uniós szint ű párbeszéd létrejöttét annak érdekében, 
hogy a forgalmi adatok meg őrzésének kérdésében olyan megoldásokat találjanak, 
melyek hatékony eszközöket biztosítanak mind a b űncselekmények megel őzése, 
kivizsgálása, felderítése és üldözése, mi nd pedig a természetes személyek alapvet ő 
jogainak és szabadságainak – különösen a magánélet tiszteletben tartásához, az 
adatvédelemhez és a levéltitok tisztele tben tartásához való jog – védelme 
vonatkozásában. Noha az e kérdésben folytato tt nyilvános konzultáci ó és vita széles 
körű volt, és kiterjedt a Parlament el őtti vitára is, nem születtek közös megoldások. 
Amennyiben az adatmeg őrzés kérdésében nem kerülne sor kezdeményezésre, 
megrekedne az adatok meg őrzésére vonatkozó rendelkezések folyamatban lév ő 
kidolgozása. A nem kötelez ő jellegű szabályozás ( soft law ) lehetőségét elvetették, 
mivel az nem nyújtana megfelel ő szintű jogbiztonságot. Az adatmeg őrzési 
kötelezettségekre vonatkozó harmadik pill éres kezdeményezést szintén elvetették, 
mivel az összeegyeztethetetlen lett volna a hatályos közösségi joggal. A terrorizmus 
elleni küzdelemr ől szóló nyilatkozatában az Európa i Tanács is sürgette a jogi 
szabályozást.  
Az irányelvre vonatkozó javaslat melletti döntés biztosítja a bels ő piacon a szükséges 
szintű harmonizációt. A rendelettel ellentétben az irányelv ezen az érzékeny területen 
hagy bizonyos mozgásteret a tagállamok számára a végreh ajtás során. A rendelet túl 
szigorú lett volna, különösen a különböz ő országok eltér ő szolgáltatói által használt 
különböző technikai berendezések szempontjából. Az irányelv elegend ő mozgásteret 
hagy majd a tagállamok számára a nemzeti el őírások kiigazítása so rán. Mindenesetre 
a jelenlegi helyzet már nem tartható fenn a szolgáltatásnyújtás szabadságát e 
területen akadályozó különböz ő nemzeti rendelkezések miatt. Az, hogy erre a jogi 
eszközre, továbbá az EK-Szerz ődés 95. cikkére mint különl eges jogalapra esett a 
választás, a 2005. március 22-i bizottság i munkadokumentumban (SEC (2005) 420) 
 
HU 6   HU foglalt jogi értékelésb ől is következik. A Bizottság által elvégzett hatásvizsgálatról 
szóló jelentés a: 
http://europa.eu.int/comm/dgs/justice_hom e/evaluation/dg_coordination_evaluation_
annexe_en.htm található. 
3. A  JAVASLAT JOGI ELEMEI  
• A javasolt fellépés összegzése 
A javasolt irányelv célja, hogy ha rmonizálja a nyilvánosan elérhet ő elektronikus 
hírközlési szolgáltatá sok nyújtóinak vagy a nyilvános hírközl ő hálózatok 
szolgáltatóinak bizonyos forgalmi adatok meg őrzése vonatkozó kö telezettségeit 
annak érdekében, hogy ezen adatokat súlyos b űncselekmények – úgymint 
terrorizmus és szervezett b űnözés – megel őzése, kivizsgálása, felderítése és üldözése 
céljából a tagállamok illetékes hatóságain ak rendelkezésére lehessen bocsátani. 310 
• Jogalap 
Az EK-Szerz ődés 95. cikke 
• A szubszidiaritás elve 
Érvényesül a szubszidiaritás elve, mivel a javaslat nem esik a Közösség kizárólagos 
hatáskörébe.  
A javaslat célkit űzéseit a tagállamok nem tudják kielégít ő mértékben megvalósítani a 
következő ok(ok) miatt. 
A forgalmi adatok meg őrzési időszakainak harmonizálását a tagállamok egyedül nem 
tudják megvalósítani. Az Európai Tanács által sürgetett uniós szint ű fellépés 
biztosítja, hogy a forgalmi adat okat az egész Európai Unióban meg őrizzék, és a 
bűnüldözési hatóságok számára elérhet ővé tegyék.  
Mivel a b űnüldözési vizsgálatok hatékonysága nagymértékben függ a nemzetközi 
együttműködéstől, továbbá a különböz ő nemzeti megközelítések negatív hatásokkal 
járnak az elektronikus hírközlés piacára, a forgalmi adatok meg őrzésére vonatkozó 
szabályozások európai szint ű harmonizálása jelenti a legmegfelel őbb politikai 
megoldást. A költségtérítés elve azonos feltételeket biztosít a bels ő piacon az 
elektronikus hírközlési szol gáltatások nyújtói számára. 
A javaslat célkit űzéseit közösségi fellépéssel haté konyabban lehet megvalósítani a 
következő ok(ok) miatt. 
Uniós fellépéssel a javaslat célkit űzéseit hatékonyabban lehet megvalósítani, mivel 
ez biztosítja, hogy a forgalmi adatokat az egész Európai Unióban meg őrizzék, és a 
bűnüldözési hatóságok számára ugya nolyan feltételek mellett elérhet ővé tegyék. 
Előnyös továbbá az elektronikus hírközlési ágazat számára, különösen azon 
társaságok esetén, melyek szolgáltatás aikat több tagállamban nyújtják, ugyanis 
egységesíthetik technológiájukat. 325 
 
HU 7   HU Azt, hogy a célkit űzést az Unió hatékonyabban t udja megvalósítani, a b űnüldözési 
hatóságok által a b űnözés és a terrorizmus megel őzése, valamint az azok elleni 
küzdelem területén, különösen a gyakr an határokon átnyúló szervezett b űnözés és 
terrorizmus esetén tanúsíto tt hatékonyság mint min őségi mutató bizonyítja. 327 
A javaslat – azáltal, hogy az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtói vagy a 
nyilvános hírközl ő hálózatok szolgáltatói adatmeg őrzésre vonatkozó 
kötelezettségeinek meghatározására korlátozódik – csak azokat a célkit űzéseket 
tartalmazza, amelyeket maguk a tagállamok nem, hanem csak az Unió tud kielégítően megvalósítani. A javaslat a tagá llamokra bízza annak meghatározását, 
hogy a meg őrzött adatokhoz mely hatóságok és milyen feltételek mellett férhetnek 
hozzá. Az információkhoz való hozzáférés, valamint az érintett b űnüldözési 
hatóságok közötti információcsere kérdése nem tartozik az EK-Szerz ődés hatálya 
alá.  
Ezen összefüggésben meg kell említeni, hogy a Bizottság jelenleg az Európai 
Unióról szóló szerz ődés alapján jogalkotási javasl atokat dolgoz ki az információkhoz 
bűnüldözési célok érdekében történ ő hozzáférés, valamint a harmadik pillér 
adatvédelmi elveinek megállapításával kapcsolatban. Meg kell továbbá jegyezni, hogy ezen irányelv a meg őrzött adatokhoz való hozzáférést nem biztosítja 
bűnüldözési céloktól eltér ő más célokra, vagyis az el ektronikus hírközlési 
szolgáltatások nyújtói ne m férhetnek hozzá azokhoz. 
A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. 
• Az arányosság elve 
A javaslat megfelel az arányosság elvéne k, mivel a polgárokra és az ágazatra való 
hatását a lehet ő legkisebb mérték űre korlátozták. Emlékezt etni kell arra, hogy ezen 
jogi eszköz csak azon forgalmi adatokr a vonatkozik, melyeket az elektronikus 
hírközlési szolgáltatások nyújtói feldolgoz nak. Az elektronikus közlések tartalma ki 
van zárva ezen irányelv alkalmazási köréb ől.  
Az alapvet ő jogok és szabadságok, különösen az élethez való jog tiszteletben tartása, 
valamint a magánéletbe való beavatkozás  szigorú korlátozása jelentette a két 
kulcsfontosságú szempontot valamennyi – szociális, gazdasági, biztonsági és 
magánéleti – érdek közötti legmegfelel őbb egyensúly megtalálása során.
 
Így tehát ezen irányelvjavaslat figyelemb e vette az arányosság kérdését, különösen a 
javasolt meg őrzési időszakok vonatkozásában, továbbá a telefonos és internetes 
adatok közötti megkülönböztetés, a meg őrzendő adatkategóriák korlátozása, 
valamint a költségtérítési szabályozás ké rdését. Így például a javaslat szigorúan 
korlátozza azon céloka t, melyekre a meg őrzött adatok a b űnüldöző hatóságok 
rendelkezésére bocsáthatók. Az adatvédelmi jogszabályokat teljes kör űen alkalmazni 
kell a meg őrzött adatokra vonatkozóan, noha az egyének és a gazdasági szerepl ők 
jogaira gyakorolt kihatást korlátozza a meg őrzendő forgalmi adatok korlátozott köre. 
Továbbá – ellentétben a „hagyományos” mob il és helyhez kötött telefon használata 
során keletkezett forgalmi adatokkal – az inte rnethasználat során keletkezett forgalmi 
adatok rövidebb meg őrzési időszaka figyelembe veszi a jele nlegi üzleti gyakorlatokat 
azáltal, hogy lényegesen csökkenti a meg őrzendő adatok mennyiségét. 
 
HU 8   HU A nemzeti kormányokra, gazdasági szerepl őkre és polgárokra háruló igazgatási és 
pénzügyi terhet több módon is minimalizálták. El őször is az irányelv harmonizációt 
ír elő, így az elektronikus hírköz lési szolgáltatások nyújtói vagy a nyilvános hírközl ő 
hálózatok szolgáltatói számára az irá nyelvnek való megfelelés alacsonyabb 
költségekkel jár. Másodszor, a költségeket a meg őrzési időszakok és a meg őrzendő 
adatok szigorú korlátozásával a minimumr a csökkentették. Tekint ettel arra, hogy az 
intézkedésnek a b űnözés és a terrorizmus megel őzésében, valamint az azokkal 
szembeni küzdelemben való jelent őségére, a költségtérítésire vonatkozó rendelkezés 
által a tagállamoknál felmerül ő járulékos költségeket ará nyosnak kell tekinteni (lásd 
a hatásvizsgálatot).  
Ki kell emelni azt is, hogy az irányelv nem érinti  a tagállamok azon lehet őségét, 
hogy különleges adatmeg őrzési intézkedéseket kérjenek, például amikor már 
azonosították a gyanúsítottat vagy a b űnszervezetet, valamint rendkívüli esetekben, 
például terrortámadás esetén.  
• Az eszközök megválasztása 
A javasolt eszköz: irányelv. 
Egyéb eszközök a következ ő ok(ok) miatt nem lennének megfelel őek. 
A forgalmi adatok meg őrzésére irányuló javaslat megfelel ő jogalapjának kérdését a 
közelmúltban egy bizottsági munkadokumen tumban vizsgálták meg. Az abban 
megfogalmazott álláspont röviden az, hogy a forgalmi adatok meg őrzésének 
kérdésével az els ő pillérbeli jogalap on nyugvó korábbi jogi eszközök – úgymint a 
2002/58/EK és a 95/46/EK irányelv – már foglalkoztak. Az elemzés megállapítja 
továbbá, hogy a 2002/58/EK irányelv azért nem harmonizálja átfogóbban e kérdést, mert nem született politikai megállapodás a meg őrzési időszak hosszáról, és arra 
következtet, hogy így a forgalmi adatok meg őrzésére vonatkozó további jogi 
eszközöknek is (ellentétben a b űnüldöző hatóságok közötti adat cserét, valamint az 
ilyen adatokhoz való hozzáférést s zabályozó rendelkezésekkel) az els ő pillérbeli 
jogalapon kell nyugodniuk. Ez a következtetés összhangban áll az Európai Unióról 
szóló szerz ődés 47. cikkével, mely az Európai Unióról szóló szerz ődés és az 
EK-Szerz ődés közötti kapcsolatot szabályozza, és kimondja, hogy az Európai 
Unióról szóló szerz ődés alapján elfogadott jogi eszközök nem érintik az 
EK-Szerz ődés alapján elfogadott jogi keretet. 
4. K
ÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK  
A javaslatnak nincsenek a köz össégi költségvetést illet ő vonatkozásai. 
5. T OVÁBBI INFORMÁCIÓK  
• Felülvizsgálati/módosító/megszüntetési záradék 
A javaslat felülvizsgálati záradékot tartalm az. A Bizottságot a felülvizsgálat során az 
adatmegőrzéssel foglalkozó platform segíti. E csoport tagjai lehetnek elektronikus 
hírközléssel foglalkozó m űszaki szakemberek, valamint a b űnüldözési és 
adatvédelmi hatóságok képvisel ői.  
 
HU 9   HU • Megfelelési táblázat 
A tagállamok az irányelvet átültet ő nemzeti rendelkezések szövegét, valamint e 
rendelkezések és az irányelv közötti megfelelési táblázatot  eljuttatják a Bizottsághoz. 
 
HU 10   HU 2005/0182 (COD) 
Javaslat 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVE 
a nyilvános elektronikus hí rközlési szolgáltatások nyújtása keretében feldolgozott 
adatok meg őrzéséről és a 2002/58/EK irányelv módosításáról 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerz ődésre, és különösen annak 95. cikkére, 
tekintettel a Bizottság javaslatára1, 
tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére2, 
tekintettel a Régiók Bi zottságának véleményére3, 
a Szerződés 251. cikkében megállapíto tt eljárással összhangban, 
mivel: (1) A személyes adatok feldolgozása v onatkozásában az egyének védelmér ől és az ilyen 
adatok szabad áramlásáról szóló 95/46/EK  európai parlamenti és tanácsi irányelv
4 
előírja a tagállamok számára, hogy biztosít sák a természetes személyek jogait és 
szabadságait – és különösen a magánélet tiszteletben tartásá hoz való jogukat – a 
személyes adatok feldolgozása tekintetéb en, a személyes adatok Közösségen belüli 
szabad áramlásának biztosítása érdekében; 
(2) Az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a 
magánélet védelmér ől szóló 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv5 a 
95/46/EK irányelvben megállapított elveke t az elektronikus hírközlési ágazatra 
vonatkozó különös szabályok formájában jeleníti meg; 
(3) A 2002/58/EK irányelv 5., 6. és 9. cikke meghatározza az elektronikus hírközlési 
szolgáltatások felhasználása során keletkezet t forgalmi és helymeghatározó adatoknak 
a hálózatszolgáltatók és szolgáltatásnyújtók által történ ő feldolgozására alkalmazandó 
elveket. Ezen adatokat – ha a közlés tová bbításához már nem szükségesek – törölni 
kell vagy anonimmá kell tenni, kivéve a számlázáshoz vagy az összekapcsolási díjak megállapításához szükséges adatokat; hozzájárulás esetén bizonyos adatok 
                                                
 
1 HL C […], [ …]., […]. o. 
2 HL C […], [ …]., […]. o. 
3 HL C […], [ …]., […]. o. 
4 HL L 281., 1995.11.23., p. 31. 
5 HL L 201, 2002.7.30., p. 37. 
 
HU 11   HU üzletszerzési célból és értéknövelt sz olgáltatások nyújtása keretében is 
feldolgozhatóak; 
(4) A 2002/58/EK irányelv 15. cikkének (1) bekezdése meghatározza, hogy a tagállamok 
mely feltételek mellett korlátozhatják az ir ányelv 5. és 6. cikkében, 8. cikkének (1), 
(2), (3) és (4) bekezdésében, valamint 9. cikkében el őírt jogok és kötelezettségek 
hatályát; az ilyen eltéréseknek egy de mokratikus társadalomban szükségesnek, 
megfelelőnek és arányosnak kell lenniük a közrend fenntartása, úgymint a 
nemzetbiztonság (vagyis az állam biztonság a), a nemzetvédelem és a közbiztonság 
védelme érdekében, valamint a b űncselekmények, illetve az elektronikus hírközlési 
rendszer jogosulatlan használata megel őzésének, kivizsgálásána k, felderítésének és 
üldözésének biztos ítása érdekében; 
(5) Számos tagállam elfogadott olyan jogszabályokat, melyek a b űncselekmények 
megelőzése, kivizsgálása, felderítése és ül dözése érdekében a szolgáltatásnyújtók 
számára el őírják bizonyos adatok meg őrzését; a különböz ő nemzeti jogszabályok 
rendelkezései jelent ősen eltérnek; 
(6) A b űncselekmények megel őzése, kivizsgálása, felderít ése és üldözése érdekében az 
adatok meg őrzését előíró nemzeti rendelkezések közötti jogi és technikai különbségek 
akadályokat jelentenek az elektronikus hírközlés bels ő piaca számára; a szolgáltatások 
nyújtóira eltér ő követelmények vonatkoznak a meg őrzendő forgalmi adatok típusait, 
valamint a meg őrzés feltételeit és idejét illet ően; 
(7) Az Bel- és Igazságügyi Tanács 2001. szeptember 20-i következtetései szerint 
biztosítani kell, hogy a b űnüldözési hatóságok képesek legyenek elektronikus 
hírközlési eszközök használatával elkövetett b űncselekmények kivizsgálására, 
valamint e b űncselekmények elkövet őivel szemben jogi intézkedések megtételére, 
miközben törekedni kell a személyes adatok védelme, valamint a b űnüldözési 
hatóságok azon igénye közöt ti egyensúlyra, hogy b űncselekmények kivizsgálása 
céljából bizonyos adatokhoz hozzáférhessenek; 
(8) Az Bel- és Igazságügyi Tanács a 2002. december 19-i következtetéseiben 
hangsúlyozta, hogy az elektroni kus hírközlési lehet őségek jelent ős növekedése miatt 
az elektronikus hírközlési eszközök ha sználatával kapcsolatos adatok különös 
jelentőséggel bírnak, és így értéke s eszközt jelentenek a b űncselekmények – különösen 
a szervezett b űnözés – megel őzése, kivizsgálása, felderítése és üldözése során; 
(9) Az Európai Tanács által 2004. március 25-én elfogadott, a terrorizmus elleni 
küzdelemr ől szóló nyilatkozat felszólította a Ta nácsot, hogy vizsgálja meg a hírközlési 
forgalmi adatok szolgáltatásnyújtók által történ ő megőrzésére vonatkozó szabályok 
kidolgozásának lehet őségét; 
(10) A Tanács a 2005. július 13-án egy re ndkívüli ülésen elfogadott nyilatkozatában 
megerősíti, hogy minél hamarabb meg kell hozni az elektronikus hírközlési forgalmi 
adatok meg őrzésére vonatkozó intézkedéseket; 
(11) Figyelemmel a forgalmi ad atok fontosságára a súlyos b űncselekmények – úgymint a 
terrorizmus és szervezett b űnözés – megel őzése, nyomozása, felderítése és elbírálása 
során – ahogyan számos tagállam kutatásai és gyakorlati tapasztalatai is mutatják –, 
biztosítani kell, hogy a nyilvánosan elérhet ő elektronikus hírközlési szolgáltatások 
 
HU 12   HU nyújtása vagy nyilvános hírközl ő hálózatok szolgáltatása  során az elektronikus 
hírközlési szolgáltatás ok nyújtói által feldolgozot t adatokat bizonyos ideig 
megőrizzék; 
(12) A meg őrzendő információk kategóriái tükrözik a megfelel ő egyensúlyt a súlyos 
bűncselekmények megel őzése, nyomozása, felderítése és  elbírálása v onatkozásában 
nyerhető előnyök, valamint a magánéletbe való beavatkozás mértéke között; az 
alkalmazandó egyéves – illetve kizáróla g az internetprotokoll használatával 
megvalósuló elektronikus közlésekre vona tkozó adatok esetén hathónapos – meg őrzési 
időszak szintén ésszer ű egyensúlyt biztosít az érin tett valamennyi érdek között; 
(13) Mivel az adatmeg őrzés az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtóinak jelent ős 
többletköltségeket jelent, miköz ben a közbiztonságban jelentkez ő előnyök a 
társadalom egészére kihatnak, helyénvaló el őírni, hogy a tagállam ok megtérítik a 
szolgáltatások nyújtóinak azon igazolt több letköltségeit, melyek az ezen irányelvb ől 
fakadó kötelezettségeik teljesítése során felmerültek. 
(14) Az elektronikus hírközlés technológiái  gyorsan változnak, és ez maga után vonja az 
illetékes hatóságok adatmeg őrzésre vonatkozó jogos igényeit; a Bizottság egy olyan 
platform létrehozását tervezi, mely a b űnüldözési hatóságok, az elektronikus hírközlési 
ágazat és az adatvédelmi hatóságok képvisel őiből áll, és a Bizottságot e kérdésekben 
tanácsokkal segíti; 
(15) Emlékeztetni kell arra, hogy a 95/46/EK irányelv és a 2002/58/ EK irányelv teljes 
egészében alkalmazandó az ezen irányelvvel összhangban meg őrzött adatokra; A 
95/46/EK irányelv 30. cikke (1 ) bekezdésének c) pontja el őírja a „29. cikk szerinti 
munkacsoporttal” való konzultációt; 
(16) A tagállamoknak megfelel ő jogszabályi intézkedéseket kell hozniuk annak 
biztosítására, hogy az ezen irányelv alapján meg őrzött adatokhoz cs ak az illetékes 
nemzeti hatóságok férhessenek hozzá a nemzeti jogszabályokkal összhangban, 
valamint az érintett személyek alapvet ő jogainak teljes tiszteletben tartásával; az ilyen 
intézkedések mindenekel őtt megfelel ő feltételeket, korlátokat és biztosítékokat 
foglalnak magukban annak biztos ítása érdekében, hogy a meg őrzött adatokra 
vonatkozó rendelkezések összhangban legyenek az alapvet ő jogokkal, ahogyan azokat 
különösen az emberi jogok és alapvet ő szabadságok védelmér ől szóló európai 
egyezmény biztosítja; 
(17) Az ezen irányelv végrehajtásához szükség es intézkedéseket a Bizottságra ruházott 
végrehajtási hatáskörök gyakorlására vona tkozó eljárások megá llapításáról szóló, 
1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal6 összhangban kell elfogadni; 
(18) A meghozandó intézkedés célkit űzéseit, nevezetesen a szol gáltatók bizonyos adatok 
megőrzésére vonatkozó kötelezettségeinek harmonizálását, valamint annak 
biztosítását, hogy ezen adatok súlyos b űncselekmények – úgymint a terrorizmus és 
szervezett b űnözés – megel őzése, nyomozása, felderítése és elbírálása céljából 
rendelkezésre álljanak, a tagá llamok nem tudják kielégít ően megvalósítani, és azok a 
fellépés terjedelme és hatásai miatt közö sségi szinten jobban megvalósíthatók. Így a 
                                                 
6 HL L 184, 1999.7.17., p. 23. 
 
HU 13   HU Közösség intézkedéseket hozhat a Szerz ődés 5. cikkében meghatározott 
szubszidiaritás elvével összhangban. Az ugyanazon cikkben foglalt arányosság 
elvének megfelel ően ezen irányelv nem lépi túl az említett célkit űzések eléréséhez 
szükséges mértéket; 
(19) Az irányelv tiszteletben tartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által 
elismert alapvet ő jogokat és elveket; így különös en ezen irányelv a 2002/58/EK 
irányelvvel együtt teljes mértékben biztosíta ni kívánja a polgár oknak a magánélet és 
kapcsolattartás tiszteletben tartásához, va lamint a személyes adatok védelméhez való 
alapvető jogát (a Charta 7. és 8. cikke), 
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 
1. cikk 
Tárgy és hatály 
(1) Ezen irányelv célja azon tagállami  rendelkezések harmonizálása, melyek a 
nyilvánosan elérhet ő elektronikus hírközlési sz olgáltatások nyújtóinak vagy 
nyilvános hírközl ő hálózatok szolgáltatóinak biz onyos adatok feldolgozására és 
megőrzésére vonatkozó kötelezettségeit szabál yozzák, annak biztosítása érdekében, 
hogy ezen adatok súlyos b űncselekmények – úgymint a te rrorizmus és szervezett 
bűnözés – megel őzése, kivizsgálása, felderítése és üldözése céljából rendelkezésre 
álljanak. 
(2) Az irányelv alkalmazandó mind a természetes személyek, mind a jogi személyek 
forgalmi és helymeghatározó adataira, valamint az el őfizető vagy nyilvántartott 
felhasználó azonosításához szükséges ka pcsolódó adatokra. Az irányelv nem 
alkalmazandó az elektronikus közlés tartalmá ra, ideértve a valamely elektronikus 
hírközlő hálózat használata során lehívott információkat. 
2. cikk 
Fogalommeghatározások 
(1) Ezen irányelv alkalmazásában a 95/46/EK irányelv, a 2002/21/EK irányelv7, 
valamint a 2002/58/EK irányelv f ogalommeghatározásai alkalmazandók. 
(2) Ezen irányelv alkalmazásában: 
a) „adatok”: a forgalmi és helyme ghatározó adatok, valamint az el őfizető vagy 
felhasználó azonosításához szükséges kapcsolódó adatok; 
b) „felhasználó”: nyilvánosan elérhet ő elektronikus hírköz lési szolgáltatást 
magáncéllal vagy üzleti céllal használó minden természetes vagy jogi személy, aki 
nem feltétlenül el őfizetője az adott szolgáltatásnak. 
                                                 
7 HL L 108., 2002.4.24., 33. o. 
 
HU 14   HU 3. cikk 
Adatmeg őrzési kötelezettség 
(1) A 2002/58/EK irányelv 5., 6. és 9. cikkét ől eltérve a tagállamok intézkedéseket 
fogadnak el annak biztosítása érde kében, hogy a nyilvánosan elérhet ő elektronikus 
hírközlési szolgáltatások nyú jtói vagy nyilvános hírközl ő hálózatok szolgáltatói által 
– a hírközlési szolgáltatások nyújtása sorá n feladatkörükön belül – létrehozott vagy 
feldolgozott adatokat ezen irányelv rendelkezéseivel összhangban meg őrizzék.  
(2) A tagállamok intézkedéseket fogadnak el annak biztosítása érdekében, hogy az ezen 
irányelvvel összhangban meg őrzött adatokat csak meghatározott esetekben és a 
nemzeti jogszabályoknak megfelel ően csak az illetékes nemzeti hatóságok számára 
továbbítsák súlyos b űncselekmények – úgymint a terrorizmus és szervezett b űnözés 
– megelőzése, kivizsgálása, felderíté se és üldözése céljából.  
4. cikk 
A megőrzendő adatok kategóriái 
A tagállamok biztosítják ezen irányelv alapján a következ ő adatkategóriák meg őrzését: 
a) a közlés forrásának megtalálásához és azonosításához szükséges adatok; 
b) a közlés címzettjének megtalálásához  és azonosításához szükséges adatok; 
c) a közlés napjának, id őpontjának és id őtartamának megállapításához szükséges 
adatok; 
d) a közlés típusának megállapításához szükséges adatok; e) a (feltételezett) kommunikációs es zköz azonosításához szükséges adatok; 
f) mobil kommunikációs eszköz helyén ek megállapításához szükséges adatok. 
A fent említett adatkategóriák szerint meg őrzendő adatok típusait részletesen a melléklet 
tartalmazza.  
5. cikk 
A melléklet felülvizsgálata 
A mellékletet a 6. cikk (2) bekezdésében hi vatkozott eljárással összhangban rendszeresen 
felülvizsgálják.  
6. cikk 
Bizottság 
(1) A Bizottság munkáját a tagállamok képvisel őiből álló bizottság segíti, amelynek 
elnöke a Bizottság képvisel ője. 
(2) Az e bekezdésre történ ő hivatkozás esetén az 1999/468/EK  határozat 5. és 7. cikkét 
kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire. 
 
HU 15   HU (3) Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének  (6) bekezdésében megállapított id őszak 
három hónap.  
7. cikk 
Megőrzési időszakok 
A tagállamok biztosítják, hogy a 4. cikkben említett adatkategóriákat a közlés id őpontjától 
számított egy évig meg őrizzék; ez alól kivételt jelent enek azon adatok, melyek teljes 
mértékben vagy f őleg az internetprotokoll használa tával megvalósuló elektronikus 
közlésekkel kapcsolatosak. Utóbbiakat 6 hónapig kell meg őrizni. 
8. cikk 
A megőrzött adatok tárolására vonatkozó követelmények 
A tagállamok biztosítják, hogy az adatokat  ezen irányelvve l összhangban úgy őrzik meg, 
hogy a meg őrzött adatokat és a hozzájuk kapcso lódó egyéb szükséges információkat 
kérelemre az illetékes hatóságok számára haladéktalanul továbbítani lehessen.  
9. cikk 
Statisztika 
A tagállamok biztosítják, hogy a nyilvános el ektronikus hírközlési  szolgáltatásokkal 
kapcsolatban feldolgozott adatok meg őrzésére vonatkozó statisztikát  évente eljuttassák az 
Európai Bizottság számára. E statisztika a következ őket tartalmazza: 
– azon esetek, melyekben az alkalmazandó ne mzeti joggal összhangban az illetékes 
hatóságok számára információkat nyújtottak; 
– az adat meg őrzésének id őpontja és azon id őpont között eltelt id ő, amikor az illetékes 
hatóság az adatok továbbítását kérte; 
– azon esetek, melyekben az adatok iránti ké relmeket nem tudták teljesíteni. 
E statisztika nem tartalm azhat személyes adatokat. 
10. cikk 
Költségek 
A tagállamok biztosítják, hogy megt érítsék a nyilvánosan elérhet ő elektronikus hírközlési 
szolgáltatások nyújtóinak vagy a nyilvános hírközl ő hálózatok szolgáltatóinak azon igazolt 
többletköltségeit, melyek az ezen irányelvb ől fakadó kötelezettségei k teljesítése során 
felmerültek.  
11. cikk 
A 2002/58/EK irányelv módosítása 
A 2002/58/EK irányelv 15. cikke a következ ő (1a) bekezdéssel egészül ki: 
 
HU 16   HU „(1a) Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a 2005/../ EK irányelv által s zabályozott, a súlyos 
bűncselekmények – úgymint a terrorizmus és szervezett b űnözés – megel őzését, kivizsgálását, 
felderítését és üldözés ét szolgáló adatmeg őrzéssel kapcsolatos kötele zettségekre. * * HL L …, 
…, …”. 
12. cikk 
Értékelés 
(1) A 13. cikk (1) bekezdésében említett id őponttól számított három éven belül a 
Bizottság – figyelembe véve a 9. cikk alapján számára megküldött statisztikai 
adatokat – értékelést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé ezen irányelv 
alkalmazásáról, valamint a gazdasági szerepl őkre és fogyasztókra gyakorolt hatásáról 
annak megállapítása érdekében, hogy szükség es-e az irányelv rendelkezéseinek 
módosítása, különös tekintettel a 7. cikkben megállapított meg őrzési időszakra. 
(2) E célból a Bizottság megvizsgálja a ta gállamok által vagy a 95/46/EK irányelv 
29. cikke szerint létrejött, a személye sadat-kezelés vonatkozásában az egyének 
védelmével foglalkozó munkacsoport á ltal tett valamennyi észrevételt. 
13. cikk 
Átültetés 
(1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási 
rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek [legkés őbb 
az elfogadásától számított 15 hónapon be lül] megfeleljenek. E rendelkezések 
szövegét, valamint a rendelkezések és ezen  irányelv közötti megfelelési táblázatot 
haladéktalanul közlik a Bizottsággal.   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell 
erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást 
kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. 
(2) A tagállamok közlik a Bizott sággal nemzeti joguk azon f őbb rendelkezéseit, 
melyeket az ezen irányelv hatálya alá tartozó területen fogadnak el. 
14. cikk 
Hatálybalépés 
Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában  való kihirdetését követ ő huszadik napon 
lép hatályba. 
15. cikk 
Címzettek 
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. 
 
HU 17   HU Kelt Brüsszelben, 
az Európai Parlament részér ől a Tanács részér ől 
az elnök az elnök 
 
HU 18   HU MELLÉKLET  
Ezen irányelv 4. cikkében megha tározott kategóriák szerint meg őrzendő adatok típusai: 
a) A közlés forrásának megtalálásához és azonosításához szükséges adatok: 
(1) Helyhez kötött hálózatos telefónia esetén: 
(a) a hívó telefonszám; 
(b) az előfizető vagy nyilvántartott felhasználó neve és címe; 
(2) Mobil telefónia esetén: 
(a) a hívó telefonszám; 
(b) az előfizető vagy nyilvántartott felhasználó neve és címe; 
(3) Internethozzáférés, internetes e-mail és internetes telefónia esetén: 
(a) az internetszolgáltató által a közlés hez rendelt dinami kus vagy statikus 
internetprotokoll-cím; 
(b) a közlés forrásának felhasználói azonosítója; 
(c) nyilvános telefonhálózaton keresz tüli közléshez adot t csatlakozási 
jelszó vagy telefonszám; 
(d) azon előfizető vagy nyilvántartott felhasználó neve és címe, akinek a 
közlés id őpontjában az IP-címet, a csatlakozási jelszót vagy a 
felhasználói azonosítót adták. 
b) A közlés címzettjének megtalálásához és azonosításához szükséges adatok: 
(1) Helyhez kötött hálózatos telefónia esetén: 
(a) a hívott telefonszám(ok); 
(b) az előfizető(k) vagy nyilvántartott felhasználó(k) neve és címe; 
(2) Mobil telefónia esetén: 
(a) a hívott telefonszám(ok); 
(b) az előfizető(k) vagy nyilvántartott felhasználó(k) neve és címe; 
(3) Internethozzáférés, internetes e-mail és internetes telefónia esetén: 
(a) a közlés szándékolt címzettjének/címzettjeinek csatlakozási jelszava 
vagy felhasználói azonosítója; 
(b) azon előfizető(k) vagy nyilvántartott felh asználó(k) neve és címe, 
aki(k) a közlés szándékolt címzettje(i).  
 
HU 19   HU c) A közlés napjának, id őpontjának és id őtartamának megállapításához szükséges 
adatok: 
(1) Helyhez kötött hálózatos telefóni a és mobil telefónia esetén: 
(a) a közlés megkezdésének és befejezésének napja és id őpontja. 
(2) Internethozzáférés, internetes e-mail és internetes telefónia esetén: 
(a) az internetre való belépés és az onnan való kilépés napja és id őpontja 
egy meghatározott id őzóna alapján. 
d) A közlés típusának megállapításához szükséges adatok: 
(1) Helyhez kötött hálózatos telefónia esetén: 
(a) az igénybe vett telefonszolgáltatás, például beszédalapú telefónia, 
konferenciahívás, fax és üzenettovábbítási szolgáltatások. 
(2) Mobil telefónia esetén: 
(a) az igénybe vett telefonszolgáltatás, például beszédalapú telefónia, 
konferenciahívás, SMS, EMS vagy MMS. 
e) A (feltételezett) kommunikációs es zköz azonosításához szükséges adatok: 
(1) Mobil telefónia esetén: 
(a) a hívó és a hívott fél nemzetközi mobilel őfizetői azonosítója (IMSI); 
(b) a hívó és a hívott fél nemzetközi mobilberendezési azonosítója 
(IMEI). 
(2) Internethozzáférés, internetes e-mail és internetes telefónia esetén: 
(a) a telefonvonalon keresztül történ ő csatlakozáshoz használt hívószám; 
(b) a közlés kezdeményez őjének DSL-csatlakozása vagy más 
végpontazonosítója; 
(c) a közlés kezdeményez őjének MAC-címe (Media Access Control) 
vagy más eszközazonosítója. 
f) Mobil kommunikációs eszköz helyén ek megállapításához szükséges adatok: 
(1) a helymeghatározó azonosító (cellaazonosító – Cell ID) a közlés 
megkezdésekor és befejezésekor; 
(2) a cellaazonosítók földrajzi helyének feltérképezése a közlés megkezdésekor 
és befejezésekor.