[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2011.2.2.

COM(2011) 34 végleges

2011/0014 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) tőkeemeléséről hozott döntés nyomán kibocsátott további részvényeknek az Európai Unió általi lejegyzéséről

INDOKOLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE

Az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankot (EBRD) 1990-ben azzal a céllal hozták létre, hogy a kommunista rendszerek összeomlását követően Közép-Európától Közép-Ázsiáig segítse a piacgazdaságok kialakulását. Az Európai Unió az Európai Beruházási Bankkal (EBB) és 40 országgal (köztük az EU összes akkori tagállamával) együtt az alapítók között volt. Az EBRD jelenleg 61 ország, az EU és az EBB tulajdonában van. Az EBRD 29 országban támogat olyan projekteket, elsősorban a magánszektorban, amelyeket nem lehet teljes egészében piaci alapon finanszírozni. A Bank ösztönzi a vállalkozói készséget, és elősegíti a nyitott és demokratikus piacgazdaságokká való átalakulást.

A javasolt határozattal az EBRD Kormányzótanácsa által 2010. május 14-15-én elhatározott tőkeemelés keretében az Európai Unió további lehívható részvényeket jegyezhet az EBRD-ből. A határozat továbbá felhatalmazza az EBRD Kormányzótanácsában az Európai Uniót képviselő kormányzót, hogy letétbe helyezze a tőkejegyzésről szóló, előírt okiratot.

Az Európai Unió[1] az EBRD létrehozásáról szóló megállapodás elfogadásáról szóló, 1990. november 19-i 90/674/EGK tanácsi határozat elfogadását követően vált az EBRD tagjává. Az EBRD induló tőkéjét 10 milliárd ECU-ben határozták meg, amelynek 3 %-át jegyezte le az EU.

Az EBRD kormányzói 1996-ban az EBRD engedélyezett tőkéjének kétszeresére emeléséről döntöttek, amelynek kapcsán az EU további 30 000 részvényt jegyzett darabonként 10 000 EUR-ért, 600 millió EUR-ra emelve ezzel az EU által jegyzett részt[2]. Az EU részesedése az EBRD teljes engedélyezett tőkéjére vetítve nem változott. Az EU további részvényjegyzése az 1997. február 17-én elfogadott „az Európai Közösség további, az EBRD tőkéjének megduplázásáról szóló határozat eredményeképpen szükséges részvényjegyzéséről” szóló, 97/135/EK tanácsi határozatot követte.

Az EBRD kormányzóinak 2010. május 14-15-i éves ülésén a Kormányzótanács két határozatot fogadott el a Bank engedélyezett tőkéjének 50 %-os, azaz 20 milliárd EUR-ról 30 milliárd EUR-ra történő emeléséről. A Bank tőkéjének megemelésére vonatkozó döntés a pénzügyi válságra adott válaszlépésként, illetve a részvényeseknek abból a felismeréséből született, hogy a fellendülés ösztönzése és támogatása érdekében a régióban szükség van a Bank tevékenységének fokozására. A tőkeemelés 1 milliárd EUR befizetett tőkéből és 9 milliárd EUR lehívható tőkéből áll.

A 126. kormányzótanácsi határozat értelmében a befizetett tőke rész a szabad tartalékokból került jóváírásra a részvényeseknek a Bank jegyzett tőkéjében meglévő akkori részesedésük arányában. Az EBRD első tőkeemelését követően az engedélyezett 20 milliárd EUR helyett csak 19,794 milliárd EUR-t jegyeztek le. Az EU részesedése az EBRD jegyzett tőkéjében így 3,031 %-ot tesz ki. Ezáltal az EU befizetett tőkéje így 30,31 millió EUR-val nőtt. A befizetett tőke megemelése 2010. május 14-től, a 126. kormányzótanácsi határozat elfogadásától hatályos. A befizetett tőkére jutó új részvények kibocsátásával kapcsolatban a tulajdonosok részéről így nincs szükség további lépésekre.

A 9 milliárd EUR-t kitevő lehívható részvények jegyzése akkortól válik hatályossá, amikor az egyes részvényesek lezárták saját belső eljárásukat, és letétbe helyezték a tőkejegyzésről szóló okirataikat, mint tették ezt az 1996-os tőkeemeléskor. A Bank azzal számol, hogy a lehívható tőke emelése 2011. áprilisának végére, de legkésőbb 2011. december 31-ig hatályossá válik. A 128. kormányzótanácsi határozat (e határozathoz csatolva) a Bank tagjai számára lehetővé teszi azt, hogy bizonyos (lefelé kerekített) számú további részvényt jegyezzenek az adott tag által a tőkeemelés hatálybalépésének időpontját megelőzően birtokolt részvények számának 42,857 %-át meg nem haladó mértékig. Tekintettel az EU-nak a jegyzett tőkében meglévő 3,031 %-os részesedésére, az EU esetében ez azt jelenti, hogy az EU legfeljebb további 27 013 db lehívható részvényt jegyezhet 270,13 millió EUR értékben.

Az alábbi táblázat bemutatja, miként alakul az EU részesedése a mostani tőkeemelést követően. A táblázat tartalmazza a meglévő befizetett tőkére jutó részesedést a 2010-es tőkeemelést megelőzően, a tartalékok tőkésítését, a lehívható tőkére jutó javasolt tőkeemelést és az összes jegyzett tőkét a tőkeemelés után.

Az EU meglévő és a javaslat szerinti részesedése a jegyzett tőkéből (millió EUR)

Befizetett tőkére jutó részesedés | Lehívható tőkére jutó részesedés | Összes jegyzett tőke a tőkeemelés után |

Meglévő (2010. május előtt) | A tartalékok 2010-es tőkésítése | Összesen | Meglévő (2010. május előtt) | Javasolt tőkeemelés | Összesen |

157,50 | 30,31 | 187,81 | 442,50 | 270,13 | 712,63 | 900,44 |

A 128. határozat egy felülvizsgálati mechanizmusról is rendelkezik, ami alapján a lehívható tőkére jutó tőkeemelés fel nem használt része a 2010–2015-ös időszakot követően 2015-ben meghatározandó különleges feltételek szerint részben vagy egészében visszatörleszthető lesz a részvényesek számára. Ebben az esetben a fel nem használt lehívható tőke a részvényesek számára 2016-ban már nem jelentene feltételes kötelezettségvállalást.

2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT

Az EBRD tőkeforrásainak a 2011-15-ös időszakra vonatkozó, az előző évben elvégzett negyedik felülvizsgálata (CRR4) rámutatott arra, hogy a Banknak érdemben kell reagálnia a válságra, és középtávú stratégiája új irányvonalainak meghatározásakor figyelembe kell vennie azt, hogy a válság jelentős hatást fejt ki a Bank tevékenysége által lefedett régióban. Az EBRD részvényesei (ideértve az EU valamennyi tagállamát, az EBB-t, illetve az EU-t képviselő Bizottságot) aktívan részt vettek a folyamatban.

Ezzel összefüggésben, az előírt tőkeáttételi mutató és a gazdasági tőkekövetelmények, továbbá a Bank AAA hitelminősítése, valamint a részvényesek tőkéjének hatékony és hatásos felhasználására vonatkozó követelmény alapján az EBRD elvégezte a különböző tőkeemelési lehetőségek elemzését. Az EBRD tőkeemeléséről hozott mostani döntés a Bank részvényesei közötti kompromisszumot tükrözi.

A válság hatásainak mérséklése érdekében a tevékenysége által lefedett valamennyi országra kiterjedően az EBRD által tett intézkedések a javasolt tőkeemelésen keresztül lehetővé fogják tenni a Bank számára, hogy megőrizze magas fokú aktivitását, és az EBB-vel, valamint egyéb nemzetközi pénzügyi intézményekkel együtt hozzájáruljon a gazdaság élénkítéséhez a régióban. A várakozások szerint a tőkeemelés révén az EBRD éves forgalma 2011-ben és 2012-ben 9 milliárd EUR körül, majd 2015-ig mintegy 8,5 milliárd EUR lehet. Az EU külső gazdasági kapcsolatai területén meglévő célkitűzéseinek előmozdítása és az EBRD-n belüli jelenlegi szavazati hányadának megőrzése érdekében indokolt tehát, hogy az EU lejegyezze a tőkeemelésből ráeső részt.

Jellegéből adódóan ez a tőkejegyzés nem igényel tényleges kifizetést az EU költségvetéséből, kivéve, ha nagyon súlyos és előre nem látható veszteségek miatt a befizetett hányadot meghaladóan válna szükségessé a Bank tőkéjének lehívása.

Fentiekre való tekintettel, továbbá az arányosság elvével, valamint a múltban követett gyakorlattal összhangban a Bizottság javaslata szerint nincs szükség hivatalos hatásvizsgálat készítésére.

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI

Az 1996-os tőkeemeléskor az EU részvételéről az Európai Közösség további, az EBRD tőkéjének megduplázásáról szóló határozat eredményeképpen szükséges részvényjegyzéséről szóló 97/135/EK tanácsi határozattal[3] döntöttek. A 97/135/EK tanácsi határozatot a Szerződés 235. cikke alapján fogadták el.

Az EBRD tevékenysége közép- és kelet-európai[4], illetve közép-ázsiai országokat fed le, a tevékenység túlnyomó része EU-n kívüli országokban bonyolódik. A CRR4 által lefedett időszak alatt az EBRD tevékenységének meghatározó része várhatóan az EU tagjelölt és potenciális tagjelölt országokban, illetve egyéb közepes jövedelmű országokban, például Oroszországban bonyolódik majd. Hatálybalépése óta az Európai Unió működéséről szóló szerződés 212. cikke adja az EU harmadik országokkal való gazdasági, pénzügyi és műszaki együttműködés – különösen a pénzügyi támogatások – terén tett intézkedéseinek jogalapját, és ez szerepel jogalapként e jogalkotási javaslatban is.

A javaslat megfelel az arányosság elvének, hiszen az EU részvétele az EBRD-ben hatékony eszköznek bizonyult ahhoz, hogy hozzájáruljon az uniós célkitűzések megvalósulásának elősegítéséhez, és segíteni fog a válság hatásának mérséklésében, illetve az EBRD aktivitásának magas szinten történő fenntartásában az EBRD műveleti országaiban.

4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

A tőkeemelésben való részvétel nem jár részvényesi befizetéssel.

Tekintettel arra, hogy az EU 3,031 %-kal részesedik az EBRD jegyzett tőkéjéből, így az általa jegyzett tőkét 300,44 millió EUR-val növelné meg, amelyből 270,13 millió EUR-t tesz ki a lejegyzett lehívható tőke, 30,31 millió EUR pedig befizetett tőkére jutó részesedésként az EBRD szabad tartalékainak terhére kerül jóváírásra. Az EBRD Kormányzótanácsának 2015-ben meghozandó döntése függvényében a lehívható tőke egy része visszaváltható lehet a részvényesek számára.

A tőkeemelés lehívható részének költségvetési hatását a 01 03 01 02 „Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank – A jegyzett tőke lehívható része” költségvetési sor kezeli. A 2011-es költségvetésben létrehozott sor az EBRD tőkéjében a lehívható részre jutó részesedésből származó uniós kötelezettséget képezi le. A költségvetési sort „p.m.” megjelöléssel kell ellátni, utalva ezzel a lehívás feltételes jellegére, a sorhoz fűzött megjegyzésben pedig meg kell határozni a feltételes kötelezettségvállalás nagyságát. Jóllehet egy esetleges lehívás meglehetősen valószínűtlen, a költségvetési sor és a hozzá fűzött megjegyzés tükrözni fogja azt a finanszírozási szükségletet, ami akkor merül fel, ha az EBRD kezdeményezi az EU által a lehívható tőkéből jegyzett rész utáni kifizetést.

5. OPCIONÁLIS ELEMEK

A javaslat részletes magyarázata

1. cikk

A lehívható tőke jegyzése formájában történő tőkeemelésről szóló 128. kormányzótanácsi határozatban rögzített feltételek értelmében a Bank engedélyezett alaptőkéjét 900 000 db, egyenként 10 000 EUR névértékű, a fenti kormányzótanácsi határozat szerint visszaváltható részvénnyel emelik meg. Az EU 27 013 lehívható részvény jegyzésére jogosult.

Az 1. cikk engedélyezi az EU számára, hogy a számára elérhető részvények jegyzésén keresztül részt vegyen az EBRD tőkeemelésének a lehívható tőkére jutó részében.

2. cikk

A 128. kormányzótanácsi határozat értelmében az EBRD minden tagjának jegyzési okiratot kell letétbe helyeznie a Banknál, amely által a tag lejegyzi az okiratban meghatározott számú lehívható részvényt. A tagnak ezen felül letétbe kell helyeznie a felhatalmazást is, ami alapján igazolja, hogy minden szükséges jogi és egyéb belső intézkedést teljesített ahhoz, hogy a tőkejegyzésben részt vehessen.

2011/0014 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) tőkeemeléséről hozott döntés nyomán kibocsátott további részvényeknek az Európai Unió általi lejegyzéséről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 212. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

a rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

1. Az EBRD fogadóországaiban a tevékenység ésszerű szinten tartásához középtávon szükséges tőkeellátottság előírt szintjének megőrzése érdekében, az EBRD-t létrehozó megállapodás 4. cikke 3. bekezdése alapján az EBRD Kormányzótanácsa 2010. május 14-15-én Zágrábban megtartott éves ülésén a 126. és 128. határozataiban az EBRD engedélyezett alaptőkéjének 10 milliárd EUR-val történő megemeléséről döntött.

2. E határozatokat megelőzően az EBRD tőkéje 20 milliárd EUR-ban volt rögzítve, amelyből az Európai Unió 60 000 darab, egyenként 10 000 EUR névértékű részvényt jegyzett le.

3. Az engedélyezett alaptőke megemeléséről, a befizetett részvények kibocsátásáról és a nettó jövedelem átcsoportosításán keresztül történő befizetéséről szóló 126. kormányzótanácsi határozat alapján az EBRD alaptőkéjét 100 000 darab befizetett tőkére jutó részvénnyel emelik meg, amelyből a tagok számára lefelé kerekített egész számú részvényt állítanak ki a meglévő részesedésük arányában. A befizetett tőkére jutó tőkeemelés a szabad általános tartalék egy részének a tőkébe való bevonásaként kerül befizetésre. A meglévő részesedésük arányának megfelelő számú befizetett részvényt automatikusan jóváírják az EBRD tagjai számára, a részvényeseknek maguknak semmilyen további eljárási lépést nem kell tenniük. Ennek megfelelően az EU számára 3 031 darab, egyenként 10 000 EUR névértékű részvényt állítanak ki, amivel az EU befizetett részvényeinek száma 63 031-re nő.

4. Az engedélyezett alaptőke megemeléséről, lehívható részvények kibocsátásáról, jegyzéséről és visszaváltásáról szóló 128. kormányzótanácsi határozatban rögzített feltételek értelmében a Bank engedélyezett alaptőkéjét 900 000 db, egyenként 10 000 EUR névértékű, a fenti kormányzótanácsi határozat szerint visszaváltható részvénnyel emelik meg. A tagok legfeljebb a tőkeemelés hatálybalépését közvetlenül megelőzően általuk birtokolt számú részvény 42,857%-ának megfelelő, egész számú lehívható részvényt jegyezhetnek, névértéken. Az EU így 27 013 darab lehívható részvény jegyzésére jogosult. A tőkeemelés 2011. április 30-ig, vagy az Igazgatótanács által meghatározott ennél későbbi időpontban, de legkésőbb 2011. december 31-én hatályba lép.

5. Az engedélyezett alaptőke megemeléséről, lehívható részvények kibocsátásáról, jegyzéséről és visszaváltásáról szóló 128. kormányzótanácsi határozatban rögzített feltételek értelmében az EBRD Kormányzótanácsa 2015-ben dönthet úgy, hogy 2015-ben megállapítandó különös feltételek alapján a fel nem használt lehívható részvények egy része visszaváltható. A 128. határozatában az EBRD Kormányzótanácsa úgy rendelkezett, hogy a lehívható részvények ilyen formában történő visszaváltása automatikus lesz, és az EBRD minden olyan tagja tekintetében alkalmazandó, akik a kormányzótanácsi határozat alapján engedélyezett lehívható részvényeket lejegyezték. Ebben az esetben a Bizottság tudomásul veszi és végrehajtja az EBRD Kormányzótanácsának döntését.

6. Az Európai Unió külső gazdasági kapcsolatai területén meglévő célkitűzéseinek elérése és az EBRD-n belüli relatív szavazati súlyának megőrzése érdekében indokolt, hogy az EU lejegyezze a tőkeemelésből ráeső részt,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A határozat mellékletét képező 128. kormányzótanácsi határozatban rögzített feltételek alapján az Európai Unió 27 013 darab, egyenként 10 000 EUR névértékű további lehívható részvényt jegyez az EBRD-ben.

2. cikk

Az Európai Unió tőkejegyzéséről szóló, előírt okiratot az EBRD Kormányzótanácsában az Európai Uniót képviselő kormányzó letétbe helyezi.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben,

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

MELLÉKLET

128. KORMÁNYZÓTANÁCSI HATÁROZAT

AZ ENGEDÉLYEZETT ALAPTŐKE MEGEMELÉSÉRŐL,LEHÍVHATÓ RÉSZVÉNYEK KIBOCSÁTÁSÁRÓL, JEGYZÉSÉRŐLÉS VISSZAVÁLTÁSÁRÓL

A KORMÁNYZÓTANÁCS

Megkapta az Igazgatótanácstól a tőkeforrások 2011–15-ös időszakot lefedő (a továbbiakban: CRR4 időszak) negyedik, a Bankot létrehozó Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás) 5. cikkének 3. bekezdése alapján elvégzett felülvizsgálatáról készített jelentést;

Megvitatta a jelentést, és az abban foglalt – a stratégiai, továbbá a 2011-re és 2012-re 9 milliárd EUR, a CRR4 időszak további részére 8,5 milliárd EUR üzleti forgalmat előirányozó célkitűzésekre, valamint a tőkekövetelmények elemzésére is kiterjedő – megállapításokat és ajánlásokat teljes mértékben támogatta;

Megállapította azt, hogy kívánatos és helyénvaló az engedélyezett alaptőkének 9 milliárd EUR lehívható részvénnyel való megemelése, és ezen részvények kiállítása mindazon tagok számára, akik meglévő részesedésük arányában jegyezni kívánnak e részvényekből, olyan feltételekkel, amelyek lehetővé teszik a részvények visszaváltását és a visszaváltott részvények törlését;

Egyetértve a jelentés azon észrevételével, hogy – tekintettel a következő öt évre tervezett operatív tevékenység támogatását szolgáló elegendő tőke megőrzésének szükségességére – az időszak bármely évében képződő összes jövedelem többletként kerüljön elszámolásra, kivéve az EBRD részvényesi különleges alap (EBRD Shareholder Special Fund) feltöltésére elkülönített esetleges összegeket; valamint

Élve a megállapodás 24. cikke 1. bekezdése alapján ráruházott hatáskörrel, a szükséges mértékig ideértve azt a hatáskörét is, hogy jogosult eljárni bármely olyan ügyben, amelyet a megállapodás 24. cikkének 2. bekezdése alapján az Igazgatótanácsra ruháztak vagy arra bíztak;

AZ ALÁBBIAK SZERINT HATÁROZ:

A Bank engedélyezett alaptőkéjét meg kell emelni, a megemelt alaptőke részvényeinek jegyzését az alábbi feltételek szerint kell biztosítani:

7. Az engedélyezett alaptőke megemelése

(a) A Bank engedélyezett alaptőkéjét – a hatálybalépésnek e határozat 4. bekezdése (a) pontjában meghatározott napján – 900 000 darab, egyenként 10 000 EUR névértékű, a 3. bekezdés szerint visszaváltható részvénnyel megemelik.

(b) Az e határozattal engedélyezett részvényekből az egyes tagok által a hatálybalépést közvetlenül megelőzően jegyzett részvények legfeljebb 42,857 %-ának[5] megfelelő, lefelé kerekített egész számú lehívható részvényt jegyzésre bocsátanak a tagok részére e határozat 2. bekezdésének megfelelően.

(c) Az e határozattal engedélyezett, annak 2. bekezdése szerint nem lejegyzett lehívható részvényeket az új tagok kezdeti jegyzésére és az egyes tagok jegyzésének különleges emelésére kell elkülöníteni a Kormányzótanács által a Bank létrehozásáról szóló Megállapodás 5. cikkének 2. és 4. bekezdése alapján adott esetben hozott döntésnek megfelelően.

8. Részvényjegyzés

(a) A tagok legfeljebb a tőkeemelés hatálybalépését közvetlenül megelőzően általuk birtokolt számú részvény 42,857 %-ának megfelelő, egész számú lehívható részvényt jegyezhetnek, névértéken. Az ilyen részvényjegyzésre az e határozatban megállapított feltételek szerint kerül sor.

(b) Az e határozat alapján a részvényjegyzésben részt venni kívánó tagok 2011. április 30-ig, vagy adott esetben az Igazgatótanács által 2011. április 30-ig meghatározott ennél későbbi időpontban, de legkésőbb 2011. december 31-ig a Bank által elfogadhatónak tekintett formában a Banknál letétbe helyezik az alábbi dokumentumokat:

(i) a tőkejegyzésről szóló okiratot, ami alapján a tag lejegyzi az okiratban meghatározott számú lehívható részvényt;

(ii) felhatalmazást, ami alapján a tag igazolja, hogy minden szükséges jogi és egyéb belső eljárást teljesített ahhoz, hogy a tőkejegyzésben részt vehessen; valamint

(iii) kötelezettségvállalást arra vonatkozóan, hogy a tag a fenti intézkedésekről a Bank kérésének megfelelő értesítést ad.

(c) A tőkejegyzésről szóló okiratok a hatálybalépés napján válnak hatályossá, és ezáltal a tőkejegyzés ekkortól, vagy – amennyiben ez a későbbi – attól az időponttól tekinthető teljesítettnek, amikor a Bank értesíti a tőkejegyzésben részt vevő tagot, hogy az adott tag által e határozat 2. bekezdésének (b) pontja szerint letétbe helyezett dokumentumokat a Bank kielégítőnek találta.

(d) Amennyiben a Bank számára kielégítő dokumentumokat a hatálybalépés napjáig az e határozat 4. bekezdésének a) pontjában meghatározott összmennyiség jegyzésére vonatkozóan nem helyezték letétbe, akkor az Igazgatótanács – e határozat egyéb rendelkezéseitől eltérve – a tagok által már letétbe helyezett tőkejegyzési okiratokat és a bennük foglalt jegyzéseket azonnal hatályosnak nyilváníthatja, feltéve, hogy az Igazgatótanács megítélése szerint ez az intézkedés szolgálja a legjobban a Bank működési érdekeit, továbbá ha a már letétbe helyezett, illetve a belátható jövőben – az Igazgatótanács megítélése szerint – várhatóan letétbe kerülő okiratok által lefedett tőkejegyzés együttes összege kellőképpen közel van az említett 4. bekezdés a) pontjában meghatározott részvény összmennyiségéhez.

9. Visszaváltás

(a) Az e határozat által engedélyezett részvényeket a CRR4 időszak leteltével, a 3. bekezdés alábbi rendelkezéseinek függvényében és azoknak megfelelően a Bank költségmentesen visszaváltja az alábbiak szerint.

(b) A 3. bekezdés további rendelkezéseinek figyelembevételével a lehívató részvényeket vagy azok egy részét a 2016-os éves ülést közvetlenül követő napon visszaváltják. A visszaváltásra kerülő részvények számát a CRR4 időszak végén rendelkezésre álló fel nem használt lehívható tőke alapján – ha van ilyen – elfogadott képlet (a továbbiakban: elfogadott képlet) alkalmazásával kell kiszámítani, a CRR4 időszak végére előírt 87 %-os tőkefelhasználási mutatóhoz viszonyítva. A számításnál a fel nem használt lehívható tőke – ha van ilyen – a 9 000 000 0000 EUR és az ((„A” 87%-a) – „B”) különbség közül a kisebbik összeg, ahol:

(i) „A” a Banknak a CRR4 időszak végén rendelkezésre álló tehermentes jegyzett tőkéjének, tartalékainak és többleteinek az együttes összege. és

(ii) „B” a Banknak a CRR4 időszak végén meglévő forgóeszközeinek együttes összege.

Az elfogadott képlet alapján visszaváltandó részvények – ha vannak ilyenek – számának megállapításához a fenti összeget el kell osztani a részvények névértékével (10 000 EUR)[6].

(c) A részvényeknek e határozat alapján történő visszaváltása azzal a feltétellel történik, hogy a visszaváltást követően a Megállapodás vonatkozó rendelkezéseit (pl. a 12. cikkben előírt arányokat) továbbra is betartják; a Bank kötelezettségeinek teljesítésére nem hívtak le a lehívható részvényekből (a Megállapodás 6. cikkének 4. bekezdése és 17. cikke); és nem döntöttek a Bank műveleteinek esetleges beszüntetéséről (a Megállapodás 41. cikke és 42. cikkének 2. bekezdése).

(d) A 2015-ös éves ülést közvetlenül megelőző időszakban:

(i) a 2011–14-es adatok, illetve a 2015-re vonatkozó megalapozott előrejelzések alapján a Bank menedzsmentje értékelést készít a Bank pénzügyi helyzetéről és a CRR4 időszak végéig várhatóan meghatározó gazdasági körülményekről – ideértve különösen a gazdasági teljesítmény, a beruházások, a bankrendszerek és a nemzetközi tőkepiacok fejleményeit –, majd megfelelő konzultációkat folytat az Igazgatótanáccsal;

(ii) az alább leírt két határozat tervezetével együtt az Elnök jelentéstervezetet nyújt be a Kormányzótanácsnak;

(iii) az első határozatban megállapítják az alábbiak szerint visszaváltandó részvények számát: (x) amennyiben nincs fel nem használt lehívható tőke, amire az elfogadott képletet alkalmazni lehet, akkor az elfogadandó határozat megállapítja, hogy az elfogadott képlet alkalmazása alapján nem kerül sor részvényvisszaváltásra; (y) amennyiben van fel nem használt lehívható tőke, amire az elfogadott képletet alkalmazni lehet, továbbá a Bank pénzügyi helyzete és a meghatározó gazdasági körülmények lehetővé teszik, hogy az elfogadott képletet kiigazítás nélkül lehessen alkalmazni, akkor az elfogadandó határozat megállapítja, hogy egy meghatározott számú – az elfogadott képlet alkalmazásával adódó maximális számú – részvényt váltanak vissza; vagy (z) amennyiben van fel nem használt lehívható tőke, amire az elfogadott képletet alkalmazni lehet, a Bank pénzügyi helyzete és a meghatározó gazdasági körülmények értékelése alapján viszont az elfogadott képletet nem lehet alkalmazni, az elfogadandó határozat megállapítja, hogy egy bizonyos számú – az elfogadott képlet alkalmazásával adódó maximális számú részvénynél kevesebb – részvényt váltanak vissza, ami akár azt is jelentheti, hogy egyetlen részvényt sem váltanak vissza;

(iv) a 3. bekezdés (e) vagy (f) pontjával összhangban a második határozat azon lehívható részvények visszaváltásának folyamatáról rendelkezik, amelyeket a CRR4 időszak végét követően nem váltottak vissza;

(v) a Kormányzótanács eljárási szabályzatától eltérve, és a Kormányzótanácsnak a Megállapodás 24. cikke szerinti hatáskörei sérelme nélkül, a lehívható részvények visszaváltásának kérdését felveszik a Kormányzótanács 2015-ös éves ülésének napirendjére, a jelentést tanulmányozás, a határozatokat elfogadás céljából a Kormányzótanács elé terjesztik;

(e) a 2015-ös éves ülésén a Kormányzótanács a szavazáson részt vevő tagok szavazati hányadának többségével dönt az első határozatról. Amennyiben ez a többség nem fogadja el az első határozatot, a visszaváltandó részvények száma – ha van ilyen – az elfogadott képlet alkalmazása alapján adódó maximális számú részvénynek fog megfelelni, minden esetben figyelemmel a 3. bekezdés (f) pontjában foglalt alábbi rendelkezésekre is:

(f) amennyiben a Bank aktuális pénzügyi helyzete és a CRR4 időszak végén meghatározó gazdasági körülmények lényegesen eltérnek a menedzsment által 2015-ben az Igazgatótanács számára adott előrejelzésektől, hasonló eljárásban sürgősen új határozatot kell a Kormányzótanács elé terjeszteni, hogy ugyanilyen többség által a 2016-os ülésen vagy azt megelőzően elfogadja azt.

(g) egy meghatározott számú lehívható részvény visszaváltásáról a 3. bekezdés fenti (e) vagy (f) pontjával összhangban hozott határozat hatályba lépését követően, az e határozat alapján lehívható részvényeket jegyző tagok e részvényeiket vagy azok egy részét az ilyen részvényekből meglévő részesedésük arányának megfelelően átadják a Banknak, a visszaváltott lehívható részvényeket a visszaváltás napján automatikusan törlik, ami által a Bank engedélyezett tőkéje – a Kormányzótanács további határozatának szükségessége nélkül – lecsökken.

(h) a 2015-ös éves ülésén a Kormányzótanács a szavazáson részt vevő tagok szavazati hányadának többségével dönt a második határozatról.

10. Hatálybalépés és egyéb rendelkezések

(a) E határozat alkalmazásában a hatálybalépés napja azt a legkésőbb 2011. április 30-i, vagy az Igazgatótanács által meghatározott ennél későbbi, de legkésőbb 2011. december 31-i időpontot jelöli, amikor a Bank számára elfogadható, összesen legalább 450 000[7] lehívható részvény jegyzéséről rendelkező dokumentumokat e határozat 2. bekezdése (b) pontjának megfelelően letétbe helyezték.

(b) E határozat rendelkezéseinek figyelembevételével, a Megállapodás rendelkezései mutatis mutandis alkalmazandók az e határozat által engedélyezett lehívható részvényekre és az e határozat által teljesített jegyzésekre, mintha ezek a részvények a Bank kezdeti alaptőkéjének részei lennének, illetve mintha ezek a jegyzések a kezdeti alaptőke jegyzései, a fizetések pedig a kezdeti alaptőke jegyzései utáni fizetések lennének.

(2010. május 14-én elfogadva)

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ

A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

A javaslat/kezdeményezés címe

Az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) tőkeemeléséről hozott döntés nyomán kibocsátott további részvényeknek az Európai Unió általi lejegyzéséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra vonatkozó javaslat.

A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai területek[8]

01. cím – Gazdasági és pénzügyek

A javaslat/kezdeményezés típusa

( A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul

( A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet / előkészítő fellépést követő új intézkedésre irányul[9]

( A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul

( A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul

Célkitűzések

A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések

„Jólét elősegítése az Európai Unión kívül” célkitűzés

Meghatározott célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

…sz. meghatározott célkitűzés

2. „Az EU megítélésének, külső képviseletének az EBB-vel, az EBRD-vel és egyéb nemzetközi pénzügyi intézményekkel, valamint az érintett gazdasági fórumokkal való kapcsolatának javítása stratégiáik, műveleteik és az EU külső prioritásainak közelítése céljából” célkitűzés

A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

01 03. alcím – Nemzetközi gazdasági és pénzügyek

Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre / az érintett célcsoportokra.

Az EBRD tőkejegyzésében való európai uniós részvétel legfőbb célja az EU érdekeinek hatékony képviselete az EBRD irányító testületeiben, továbbá hogy az EU külső prioritásai és az EBRD stratégiái és műveletei közötti konvergencia, valamint az egyéb uniós igazgatók és az érintett uniós szervek közötti megfelelő koordináció biztosítva legyen, amikor fontos vagy politikailag érzékeny projektek vagy szakpolitikai viták zajlanak. A mostani tőkeemelésben való részvétel biztosítani fogja azt is, hogy az EU részesedése az EBRD tőkéjében legalább változatlan marad, és nem gyengül.

Az eredmények és hatások mutatói

Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat.

A célkitűzések elérését az EBRD finanszírozási műveleteinek térségenkénti és ágazatonkénti volumenén, valamint az EBRD más nemzetközi intézményekkel, és/vagy bizottsági programokkal társfinanszírozott finanszírozási műveletei volumenén, valamint az EBRD finanszírozási műveleteinek előzetes és utólagos értékelésével kapott más mutatókon keresztül fogják mérni.

A javaslat/kezdeményezés indokolása

Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek)

Az EBRD létrehozásáról szóló Megállapodás 5. cikkének 3. bekezdése értelmében a Kormányzótanács legalább ötéves időközönként felülvizsgálja az EBRD alaptőkéjét. Az EBRD tőkeforrásainak a 2011-15-ös időszakra vonatkozó negyedik felülvizsgálata (CRR4) rámutatott arra, hogy az EBRD-nek – az előírt kereteken belül – érdemben kell reagálnia a válságra, és a középtávú stratégiája új irányvonalainak meghatározásakor figyelembe kell vennie azt, hogy a válság jelentős hatást fejt ki a Bank tevékenysége által lefedett régióban. A tevékenység ésszerű szinten tartásához középtávon szükséges tőkeellátottság megőrzése érdekében 2010-es éves ülésén a Kormányzótanács az EBRD engedélyezett alaptőkéjének 10 milliárd EUR-val történő megemeléséről döntött.

Az Európai Uniónak az EBRD tőkeemelésében való részvétele nem jár kifizetéssel:

A 126. kormányzótanácsi határozat elfogadása nyomán a tőkeemelés befizetett részét (1 milliárd EUR) az EBRD szabad általános tartalékból vonták az alaptőkébe. A meglévő részesedésük arányának megfelelő számú befizetett részvényt (az EU esetében 30,31 millió EUR) automatikusan jóváírják az EBRD tagjai számára, a részvényeseknek maguknak semmilyen további eljárási lépést nem kell tenniük ennek érdekében.

E javaslat célja az EU által jegyzett tőke lehívható részének megemelésére irányul. A 128. kormányzótanácsi határozat elfogadása nyomán az EU által jegyzett lehívható tőke 270,13 millió EUR-val nő (27 013 darab, egyenként 10 000 EUR névértékű részvény).

Az EU tőkejegyzése az EU-nak az EBRD-ben meglévő szavazati hányadának megőrzésére irányul.

A tagoknak 2011. április 30-ig, vagy adott esetben az Igazgatótanács által 2011. április 30-ig meghatározott ennél későbbi időpontban, de legkésőbb 2011. december 31-ig letétbe kell helyezniük a tőkejegyzésről szóló okiratokat.

Az uniós részvételből adódó többletérték

Az EBRD-nek a demokratikus átalakulás támogatására szóló mandátuma egyedülálló a nemzetközi pénzügyi intézmények között abból a szempontból, hogy fejlesztési célkitűzések helyett, rendszerszintű változások támogatását irányozza elő a bank számára. Ez a célkitűzés azon a meggyőződésen alapul, hogy leginkább egy demokratikus, többpárti berendezkedésű, piacgazdaságra épülő társadalmi modell képes elérni az emberek által fontosnak tartott célokat: értelmes munkahelyeket, a szegénység visszaszorítását, magasabb jövedelmeket, jó minőségű szolgáltatásokat, fenntartható környezetet és a nemek közötti egyenlőséget. A húsz év alatt lezajlott gazdasági és politikai átmenet lenyűgöző eredményeket produkált az EBRD tevékenysége által érintett számos országban, de az átmenet még közel sem ért véget, és eredményei törékenyebbé váltak. A tapasztalatok azt mutatják, hogy a jól működő piacokká való átmenet nem lineáris folyamatként játszódik le, a válság pedig árnyaltabb képet rajzolt az átmenet eddigi eredményeinek tartósságáról és fenntarthatóságáról.

Az EBRD tevékenysége által érintett régió 2008 utolsó negyedéve és 2009 második negyedéve között az átmenet korai évei óta mért legnagyobb gazdasági visszaesésen ment keresztül. A 2008 végén és 2009 első felében jelentkező gazdasági szűkülés mögött a kivitelt, az nyersanyagárakat és a régióba irányuló tőkeáramlást érő erőteljes egy időben fellépő sokkhatások álltak. A sokkokat súlyosbították a régió számos országának jól ismert gyengeségei, így a magánszektor nagyarányú külső eladósodottsága, a külső finanszírozású hitelektől való túlzott mértékű függés, és – egyes esetekben – a háztartások és a vállalati szektor külföldi devizában történő eladósodása.

Az EBRD gyorsan és határozottan reagált a fogadóországok és ügyfelei igényeire a válság idején. Más nemzetközi pénzügyi intézményekkel együttműködve, az EBRD képes volt rendkívül kedvezőtlen körülmények között teljes mértékben betölteni anticiklikus szerepét, és mind mennyiségileg, mind minőségileg rugalmas és érzékelhető válaszlépésekkel fellépni a válsággal szemben. A tőkefinanszírozáson vagy egyéb innovatív kockázatmegosztó eszközökön keresztül felerősített hatású, főként a magánszektornak nyújtott finanszírozásnak köszönhetően az EBRD különösen fontos volt a régióban kibontakozó élénkülés fenntartása és megerősítése szempontjából. Az EBRD meghatározó szerepet játszott a pénzügyi szektor és a kkv-k, valamint az energiahatékonyság és energiabiztonság, a nukleáris biztonság, továbbá a környezetvédelem és az önkormányzati infrastruktúra támogatásában is. A tőkeemelés révén a Banknak elegendő tőke fog rendelkezésre állni ahhoz, hogy tevékenységét középtávon ésszerű szinten tartsa.

Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

Az EBRD részvényesei (ideértve az EU valamennyi tagállamát, az EBB-t, illetve az EU-t képviselő Bizottságot) aktívan részt vettek a CRR4 folyamatban. A tőkekövetelmények elemzése és a részvényesekkel folytatott konzultáció alapján az alábbi szempontokat mérlegelve született döntés a tőkeemelésről:

– Az EBRD-nek rendelkeznie kell az ahhoz szükséges műveleti kapacitással, hogy a globális pénzügyi válságot követő időszakban a üzleti forgalom volumenére vonatkozóan javasolt éves pályának megfelelő mértékben támogatni tudja a tevékenysége által lefedett régiót;

– Egy esetleges tőkeemelés formáját úgy kell megválasztani, hogy az a lehető legkisebb hatással legyen a részvényesek költségvetésére;

– A tőkeemelés szerkezetének tükröznie kell a válság során, illetve a válságot követően az EBRD-nél jelentkező kereslet átmeneti jellegét. Ennek megfelelően a CRR4 időszak végét követően a lehívható tőke fel nem használt részét visszaváltják, és a részvényesek számára „visszatérítik”. A visszaváltási hányadot az elfogadott képlet (tőkekihasználtsági teszt) alapján számítják ki, de tekintetbe veszik a Bank pénzügyi helyzetét és a CRR4 időszak végén meghatározó gazdasági feltételeket is;

– Mandátumának hatékony végrehajtása érdekében az EBRD-nek meg kell őriznie AAA minősítését; valamint

– Az általános tartalék egy részének tőkésítésével megvalósuló alaptőke-emelést a kötvénytulajdonosok a részvényesi támogatás további megerősítéseként fogják értékelni.

Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel

A Bizottság hagyományosan támogatja az EBRD-vel, az EBB-vel és más nemzetközi pénzügyi intézményekkel való szoros együttműködést és a közös kezdeményezéseket, hiszen a szűkös pénzügyi környezetben a törékeny gazdasági fellendülés megőrzése érdekében egyre nagyobb szükség van a donorok/nemzetközi pénzügyi intézmények összehangolt fellépésére. Az EBRD-vel való szoros együttműködés segít egyúttal elérni az EU célkitűzéseit a külső gazdasági kapcsolatok területén.

A nemzetközi pénzügyi intézményekkel folytatott együttműködés erősítése szerepel a Bizottság prioritásai között, és megjelenik többek között az átfogó politikai keretet meghatározó, a fejlesztési politikáról 2005-ben elfogadott európai konszenzusban is, amely a segélykoordináció javításának szükségességét hangsúlyozza. Az EU-nak ezen felül foglalkoznia kell az éghajlatváltozás és a fejlesztésfinanszírozás új és sürgető meglévő kihívásaival is. Az előbbiről az ENSZ koppenhágai éghajlatváltozási konferenciáján (2009) döntöttek, ahol nyomatékosították, hogy megoldásokat kell találni a fejlődő országokban az éghajlatváltozás ellen folytatott küzdelem finanszírozására. Az utóbbi kötelezettség pedig a Lisszaboni Szerződésből fakad, amely a szegénység visszaszorítását és felszámolását tette az Unió fejlesztési együttműködési politikájának elsőszámú célkitűzésévé.

Fentiekre való tekintettel az EBB-vel és az EBRD-vel való együttműködését a Bizottság többek között háromoldalú (EB-EBB-EBRD) szándéknyilatkozatok, továbbá támogatásokat és kölcsönöket vegyítő mechanizmusok keretében ösztönzi, mint például a Nyugat-balkáni Beruházási Keret (Western Balkans Investment Framework) vagy a Szomszédsági Beruházási Eszköz (Neighbourhood Investment Facility).

Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

( A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik

- ( A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ [HH/NN]-tól/-től ÉÉÉÉ [HH/NN]-ig

- ( Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig

( A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik

- Beindítási időszak: 2011 áprilisától 2011 decemberéig tart.

Tervezett irányítási módszer(ek) [10]

( Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által

( Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

- ( végrehajtó ügynökségek

- ( a Közösségek által létrehozott szervek[11]

- ( tagállami közigazgatási / közfeladatot ellátó szervek

- ( az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek

( Megosztott irányítás a tagállamokkal

( Decentralizált irányítás harmadik országokkal

( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg!)

Egynél több irányítási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban.

Megjegyzések

Nincs adat

IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

Ismertesse a rendelkezések gyakoriságát és feltételeit.

Az EBRD finanszírozási műveleteit az EBRD saját szabályainak és eljárásainak megfelelően irányítja, ideértve a megfelelő könyvvizsgálati, ellenőrzési és monitoring intézkedéseket. Az EBRD-t létrehozó Megállapodásban foglaltaknak megfelelően az EBRD Ellenőrző Bizottsága – külső ellenőrök bevonásával – segíti az EBRD Igazgatótanácsát és felelős az EBRD műveleteinek és beszámolóinak szabályszerűségéért. Az Igazgatótanács, amelyben a Bizottság által képviselt EU egy igazgatóval rendelkezik, a Kormányzótanács éves ülésére jóváhagyás végett benyújtja beszámolóját az egyes pénzügyi évekről, valamint jóváhagyja az EBRD költségvetését. A könyvvizsgálói jelentés áttekintését követően a Kormányzótanács jóváhagyja az EBRD általános mérlegét és eredménykimutatását.

Az Igazgatótanács a Kormányzótanács általános iránymutatásaival összhangban meghatározza a politikát, és döntéseket hoz az EBRD kölcsönei, garanciái, tőkebefektetései, kölcsönfelvételei, a technikai segítségnyújtás és az EBRD egyéb műveletei tárgyában.

Végezetül, munkájának segítésére az Igazgatótanács három igazgatói testületet hozott létre: a fent említett ellenőrző bizottságot, a költségvetési és igazgatási ügyekkel foglalkozó bizottságot, valamint a pénzügyi és bankműveleti bizottságot. Az EU által delegált igazgató (vagy helyettese) részt vesz a fenti testületek ülésein.

Irányító és ellenőrző rendszer

Felismert kockázat(ok)

A CRR4 keretében az előírt tőkeáttételi mutató és a „gazdasági tőkepolitika” alkalmazásával adódó gazdasági tőkekövetelmény, továbbá a Bank AAA hitelminősítése, valamint a részvényesek tőkéjének hatékony és hatásos felhasználására vonatkozó követelmény alapján megvizsgálták az EBRD tőkeemelésének különböző lehetőségeit.

A tőke egy részének lehívható jellege kockázatot jelent az EU költségvetésére. Az EBRD-t létrehozó Megállapodás értelmében az EBRD – amennyiben kötelezettségei teljesítéséhez erre szükség van – az EU által jegyzett lehívható részvényekhez vagy azok egy részéhez kapcsolódóan fizetésre szólíthatja fel az EU-t. Ennek bekövetkezési valószínűsége meglehetősen alacsony.

Tervezett ellenőrzési mód(ok)

Az EBRD létrehozásáról szóló Megállapodás 5. cikkének 3. bekezdése értelmében a Kormányzótanács legalább ötéves időközönként felülvizsgálja az EBRD alaptőkéjét. A tőkeforrások 2016–2020-as időszakra vonatkozó, ötödik felülvizsgálatára (CRR5) a CRR4 időszak végén sor kerül.

A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.

Az EBRD-ben független egységként megfelelés-ellenőrzési iroda működik (Office of the Chief Compliance Officer, OCCO), amelynek élén a megfelelés-ellenőrzési vezető (Chief Compliance Officer, CCO) áll, aki közvetlenül jelent az Elnöknek és évente – vagy szükség szerint – az Ellenőrző Bizottságnak. A megfelelés-ellenőrzési iroda feladata a jó kormányzás elősegítése, és annak biztosítása, hogy a legjobb nemzetközi gyakorlatoknak megfelelően az EBRD valamennyi tevékenységére a legmagasabb szintű standardok érvényesülnek. A megfelelés-ellenőrzési iroda foglalkozik többek között a feddhetetlenség, a kellő gondosság, a titoktartás, az összeférhetetlenség, a felelős vállatirányítás, az elszámolási kötelezettség, az etikai alapelvek, a pénzmosás elleni küzdelem, a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem, valamint a csalás és a korrupciós tevékenységek megelőzése kérdéseivel. A megfelelés-ellenőrzési iroda felelős az állítólagos csalás, korrupció vagy mulasztás eseteinek kivizsgálásáért. Ezen felül az iroda szükség szerint képzést és tanácsot nyújt az EBRD azon tisztviselőinek, akiket olyan vállalatok igazgatótanácsába neveznek ki, amelyekben az EBRD tőkerészesedéssel rendelkezik. A pénzügyi kérdések és a feddhetetlenség tekintetében elvárt gondosság részét képezi az új szerződések elbírálására, illetve a meglévő ügyletek nyomon követésére a Banknál kidolgozott rendes ügymenetnek. A megfelelés-ellenőrzési iroda korrupcióellenes intézkedésekkel foglalkozó jelentését az EBRD közzé teszi a honlapján.

A megfelelés-ellenőrzési iroda különleges felelősségi körébe tartozik az EBRD elszámoltatási mechanizmusának működtetése is. A rendszer az EBRD által finanszírozott projektekkel kapcsolatban felmerülő panaszokat vizsgálja és értékeli ki, és – indokolt esetben – megállapítja, hogy az adott projekt elbírálásakor az EBRD a vonatkozó politikájával összhangban járt-e el. A jelenlegi Independent Recourse Mechanism elnevezésű rendszert rövidesen a Project Complaint Mechanism váltja fel.

A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?

- Jelenlegi költségvetési kiadási tételek

A többéves pénzügyi keret fejezetei, ezen belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében .

A többéves pénzügyi keret fejezete | Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Részvétel |

Szám [Megnevezés…] | diff./nem diff. előirányzat[12] | EFTA-országokból[13] | tagjelölt országokból[14] | harmadik országokból | a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében |

4 | 01 03 01 02. Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank – A jegyzett tőke lehívható része | diff. előirányzat | NEM | NEM | NEM | NEM |

A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

Az Európai Uniónak az EBRD tőkeemelésében való részvétele nem jár operatív kiadással.

A többéves pénzügyi keret fejezete: | 5 | „Igazgatási kiadások” |

millió EUR (három tizedesjegyig)

-

Becsült humánerőforrás-szükségletek

- ( A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után humánerőforrások felhasználását.

- ( A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrások felhasználását vonja maga után:

A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb egy tizedesjeggyel) kell kifejezni

2010. év | 2011. év | 2012. év | 2013. év | A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető |

( A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) |

XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) | 1.0 | 0.5 | 0 | 0 |

XX 01 01 02 (küldöttségeknél) |

XX 01 05 01 (közvetett kutatás) |

10 01 05 01 (közvetlen kutatás) |

( Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve)[16] |

XX 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) |

XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) |

10 01 05 02 (AC, END, INT közvetlen kutatásban) |

Egyéb költségvetési tétel (nevezze meg!) |

ÖSSZESEN | 1,0 | 0,5 | 0 | 0 |

XX az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím

A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni.

Az elvégzendő feladatok leírása:

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak | Az EBRD tőkeemeléséből fakadó legfőbb feladatok: - Jogalkotási javaslat készítése; - A jogalkotási eljárás nyomon követése; - Az éves költségvetési eljárás lefolytatása; - Éves jelentés elkészítése; - Kapcsolattartás a Parlamenttel és a Tanáccsal; - Kapcsolattartás és kommunikáció az EBRD menedzsmentjével. |

Külső személyzet |

A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

- ( A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel.

- A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással. Az EBRD-t létrehozó Megállapodás értelmében az EBRD – amennyiben kötelezettségei teljesítéséhez erre szükség van – az EU által jegyzett lehívható részvényekhez vagy azok egy részéhez kapcsolódóan fizetésre szólíthatja fel az EU-t. Ennek bekövetkezési valószínűsége meglehetősen alacsony.

Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

- ( A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást.

A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás

- ( A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a bevételre.

[1] Az 1990. november 19-i 90/674/EGK tanácsi határozat értelmében az EBRD-ben a Bizottság képviseli az EU-t.

[2] Az EU által az EBRD-ből jegyzett tőkén belül 157,5 millió EUR volt a befizetett tőke és 442,5 millió EUR a lehívható tőke.

[3] HL L 52., 1997. 2. 22., 15. o.

[4] Az Európai Unióhoz 2004-ben, illetve 2007-ben történt csatlakozásuk óta az EBRD műveleti országai között néhány EU-tagállam is szerepel: Lengyelország, Románia, Bulgária, Szlovákia, Észtország, Szlovénia, Magyarország, Lettország és Litvánia. Jóllehet az EBRD meglehetősen aktív szerepet játszott az átalakulási folyamatban, az elmúlt években szerepe kevésbé jelentőssé vált, és a következő években még tovább csökken. 2015-ig pedig várhatóan egy sor ország kikerül a fogadó országok közül.

[5] A befizetett tőke megemelését követően a Bank engedélyezett alaptőkéje 21 milliárd EUR lesz. A 9 milliárd EUR-s tőkeemelés 42,857 %-kal emeli meg az engedélyezett alaptőkét; azaz a tagok a tőkeemelés jóváhagyásának pillanatában meglévő részesedésük 42,857 %-ának megfelelő mennyiségű részvény jegyzésére lesznek jogosultak, változatlanul hagyva így a részesedési összetételt.

[6] Az elfogadott képlet alapján, ha a Bank forgóeszközei elérik legalább a tehermentes jegyzett tőke, a tartalékok és többletek összegének 87 %-át, akkor a fel nem használt lehívható tőke összege nulla.

[7] Az újonnan engedélyezett lehívható részvények 50%-a.

[8] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting).

[9] A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.

[10] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[11] A költségvetési rendelet 185. cikkében említett szervek.

[12] Differenciált/nem differenciált előirányzatok.

[13] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.

[14] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok.

[15] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy fellépések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.

[16] AC = szerződéses alkalmazott; INT = átmeneti alkalmazott; JED = küldöttségi pályakezdő szakértő; AL = helyi alkalmazott; END = nemzeti szakértő.

[17] Az operatív előirányzatoknál a külső személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban: „BA” sorok).

[18] Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében.