A történelem során az emberek mindig vándoroltak. Az érkezők különböző okokból és eltérő útvonalakon kísérlik meg elérni az európai partokat. Jogszerű utakat keresnek, de az életüket is kockáztatják, hogy elmeneküljenek a politikai elnyomás, a háború és a szegénység elől, egyesítsék a családjukat, vállalkozzanak, ismereteket szerezzenek és oktatásban részesüljenek. Minden migránsnak megvan a saját története. A félrevezető és sablonos értelmezések gyakran csak az áramlatok egyes típusaira összpontosítanak, és elsiklanak a társadalmat sokféleképpen érintő jelenség eredendő összetettsége felett, amely sokrétű választ tesz szükségessé. E stratégia összefoglalja, milyen különféle lépéseket kell tennie az Európai Uniónak most és az elkövetkező években ahhoz, hogy koherens és átfogó megközelítést alakítson ki a migrációból származó előnyök kiaknázása és az abból adódó nehézségek kezelése érdekében.

A már uniós területen lévő személyek áthelyezése mellett az EU-nak az is feladata, hogy kivegye a részét az egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló, lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek megsegítéséből. Ez a nemzetközi közösség közös felelőssége az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosának közreműködésével, ugyanis a feladat azoknak a helyzeteknek az azonosítása, amikor az emberek nem tartózkodhatnak biztonságosan a saját hazájukban. Nem hagyhatjuk, hogy ezek a kiszolgáltatott személyek az embercsempészek és emberkereskedők bűnszövetkezeteinek prédájává váljanak. Biztonságos és jogszerű módot kell biztosítani számukra ahhoz, hogy az EU területére lépjenek. Az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala támogatta azt a célkitűzést, hogy 2020-ig évente 20 000 személy számára biztosítanak letelepedést az EU-n belül . Egyes tagállamok már eddig is jelentős mértékben hozzájárultak az általános letelepítési erőfeszítésekhez. Mások azonban semmit sem kínálnak – és sok esetben alternatív hozzájárulást sem nyújtanak menedékjog iránti kérelmek átvétele vagy elfogadása, illetve a többiek erőfeszítéseit szolgáló finanszírozás segítése tekintetében.

Az EU-nak továbbra is párbeszédet kell folytatnia a határain túl, és erősítenie kell az együttműködést globális partnereivel, kezelnie kell a kiváltó okokat, továbbá elő kell segítenie a jogszerű migráció olyan módozatait, amelyek előmozdítják a körkörös növekedést és a fejlődést a származási és a célországokban. A főképviselő/alelnök által a globális környezetben bekövetkezett változások kezelése érdekében kezdeményezett stratégiai felülvizsgálat és az európai szomszédságpolitika soron következő felülvizsgálata keretében szélesebb körben foglalkoznak majd ennek mérlegelésével, ami arra is irányul, hogy szomszédainkkal szoros partnerségben javaslatokat dolgozzunk ki a közös érdekeltségű ügyekben (így a migráció tekintetében) folytatandó célzottabb együttműködés érdekében.

III.3. Európa kötelezettsége a védelem nyújtására: erős közös menekültügyi politika

Az Uniónak hatékony rendszerre van szüksége a menedékkérők EU-n belüli befogadásához. 2014-ben minden eddiginél több, 600 000 ember nyújtott be menedékjog iránti kérelmet az Unióban. Minden menedékjog iránti kérelmet fel kell dolgozni és védelmet kell nyújtani az arra jogosultaknak. A jelenlegi politika egyik jól látható gyengéje, hogy a menekültügyi rendszer folyamatos szétforgácsolódásának eredményeként hiányzik a tagállamok közötti kölcsönös bizalom. Mindennek közvetlen hatása van a menedékkérőkre: több tagállamban nyújtanak be menedékkérelmet; egyúttal azonban az uniós közvéleményre is: azt az érzetet erősíti, hogy a jelenlegi rendszer alapvetően igazságtalan. Az EU-ban azonban vannak olyan közös szabályok, amelyek alapul szolgálnak a kölcsönös bizalomhoz – e szabályok továbbfejlesztése lehetővé teszi az újrakezdést.

A közös európai menekültügyi rendszer koherens végrehajtása

A közös európai menekültügyi rendszer maradéktalan és koherens végrehajtása prioritás. Ezt új, rendszeres monitoringfolyamatok segítik elő, amelyek a menekültügyi szabályok végrehajtását és alkalmazását vizsgálják és tovább erősítik a kölcsönös bizalmat. A Bizottság ezenkívül – a tagállamokkal és az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatallal (EASO) együttműködve – további iránymutatással fog szolgálni a befogadási feltételekre és a menekültügyi eljárásokra vonatkozó szabályok fejlesztése érdekében, hogy pontosan meghatározott és egyszerű minőségmutatók álljanak a tagállamok rendelkezésére, és hogy megszilárdítsa a menedékkérők alapvető jogainak védelemét, külön figyelmet szentelve a kiszolgáltatott csoportok, például a gyermekek szükségleteinek. A kötelezettségszegési eljárások megindításának mérlegelése során a Bizottság kiemelten kezeli majd a közelmúltban elfogadott menekültügyi jogszabályok átültetését és gyakorlati végrehajtását is.

Az EASO egyidejűleg erősíteni kívánja a gyakorlati együttműködést, hogy erősítse a nemzeti származási országokra vonatkozó információk – vagyis a menekültügyi határozatok alapját jelentő ténybeli adatok – tekintetében információs központként betöltött szerepét. Mindez ösztönzi az egységesebb határozathozatalt. További kulcsfontosságú intézkedések a képzések és a befogadási hatóságok egy új hálózata, amely le tudja fektetni az alapokat befogadási helyszínek vészhelyzet esetén történő összevonásához.

A közös európai menekültügyi rendszer erősítése a visszaélésekkel szembeni hatékonyabb fellépést is magában foglalja. Túl sok a megalapozatlan kérelem: 2014-ben a menedékjog iránti kérelmek 55 %-a esetében született elutasító határozat, és egyes országok állampolgárai esetében szinte minden kérelem elutasításra került, ami leköti a tagállamok kapacitását és akadályozza őket abban, hogy gyors védelmet biztosítsanak az arra rászorulóknak. A jogi szabályozás különös rendelkezéseket tartalmaz a visszaélések elleni küzdelemre vonatkozóan, így például engedélyezi a megalapozatlan menedékjog iránti kérelmek gyors feldolgozását. Ezt megerősítendő, a Bizottság az EASO-val és a tagállamokkal együttműködve iránymutatásokat dolgoz ki, hogy maximalizálja ezen lehetőségeket.

További probléma jelentkezik azon harmadik országbeli állampolgárok menedékkérelme tekintetében, akik vízummentesen léphetnek be az EU-ba. Ezen ügyek vizsgálatára a vízumliberalizációt követő ellenőrzési rendszerek részeként kerülhet sor. Ezt megerősítendő, a Bizottság javaslatot fog tenni a menekültügyi eljárásról szóló irányelven belül a biztonságos származási országra vonatkozó rendelkezések megerősítésére annak érdekében, hogy elősegítse a biztonságos országokból származó menedékkérelmek gyors feldologozását.

Dublini rendszer – nagyobb felelősségvállalás a tagállamok részéről

Bár a jogi szabályozás legutóbbi javítására 2014-ben került sor, a felelősség elosztásának mechanizmusa a menedékjog iráni kérelmek megvizsgálása tekintetében („a dublini rendszer”) nem működik megfelelően. 2014-ben öt tagállam kezelte az Unióban benyújtott összes menedékjog iránti kérelem 72 %-át. Az Unió további segítséget nyújthat, de a szabályokat teljes mértékben alkalmazni kell.

A tagállamok felelősek a dublini rendszer alkalmazásáért. A tagállamoknak mindenekelőtt úgy kell elosztaniuk a szükséges erőforrásokat, hogy növeljék az áthelyezések számát és csökkentsék a késéseket, proaktív módon és következetesen alkalmazzák a családegyesítéshez kapcsolódó rendelkezéseket, és lehetővé tegyék a mérlegelési záradékok szélesebb körű és rendszeresebb alkalmazását, lehetővé téve számukra, hogy ők is vizsgálhassanak menedékkérelmet és csökkentsék a leginkább érintett tagállamokra nehezedő nyomást. Uniós szinten az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) egy a témának szentelt hálózat, a nemzeti Dublini Intézmények hálózatának létrehozásával fogja támogatni a tagállamokat.

A tagállamok ugyancsak kötelesek maradéktalanul végrehajtani a migránsok határokon történő ujjnyomatvételére vonatkozó szabályokat. A különösen nagy migrációs nyomás alá került tagállamok számára hasznos lesz a helyszíni operációs támogatást biztosító Hotspot rendszer (lásd fent). A Bizottság május végégig iránymutatással fog szolgálni az alapvető jogokat teljes mértékben tiszteletben tartó szisztematikus ujjnyomatvétel megkönnyítéséhez, amit a gyakorlati együttműködés és a bevált gyakorlatok cseréje segít. A Bizottság meg fogja vizsgálni, hogyan lehetne több biometrikus azonosítót használni az Eurodac rendszeren keresztül (például arcfelismerő technikák alkalmazása digitális fotókon).

A dublini rendszer kialakításakor Európa még a menekültügyi együttműködés egy másik szakaszában volt. A menekültek beáramlásának természete és nagyságrendje sem volt összehasonlítható a mai helyzettel. Amikor a Bizottság 2016-ban elvégzi a dublini rendszer értékelését, az áthelyezési és letelepítési mechanizmusok tanulságaira is tud támaszkodni. Ez elősegíti majd annak eldöntését, hogy a menedékkérők méltányosabb európai elosztásának megvalósításához felül kell-e vizsgálni a dublini rendszer jogi paramétereit.

Fő intézkedések A közös európai menekültügyi rendszer új monitoring- és értékelési rendszerének létrehozása és iránymutatás a befogadási feltételek és a menekültügyi eljárásokra vonatkozó szabályok fejlesztése érdekében. Iránymutatás a menekültügyi rendszerrel való visszaélések elleni fellépéshez. A biztonságosnak nyilvánított országokból származó menedékkérők kérelmeinek gyorsabb elbírálását elősegítendő, a menekültügyi eljárásról szóló irányelven belül a biztonságos származási országra vonatkozó rendelkezések megerősítése. Intézkedések a szisztematikus azonosítás és ujjnyomatvétel elősegítésére. További biometrikus azonosítók Eurodac általi bevezetése. A Dublini Rendelet értékelése és esetleges felülvizsgálata 2016-ban.

III.4. A jogszerű migrációval kapcsolatos új szakpolitika

Európa versenyben áll más gazdaságokkal abban, hogy magához vonzza a számára szükséges készségekkel rendelkező munkaerőt. Tekintettel azon változásokra, amelyeket az EU a munkaerő készségek szerinti összetételét illetően 2012 és 2025 között megkövetel, várhatóan ugrásszerűen (23 %-kal) növekedni fog a felsőfokú végzettséggel rendelkező munkaerőt foglalkoztató munkahelyek részaránya. Egyes kulcsfontosságú ágazatokban – például a tudomány, a technológia, a műszaki tudományok és az egészségügyi ellátás területén – már most is munkaerőhiány tapasztalható. Európának ki kell építenie saját készségbázisát, és fel kell vérteznie lakosságát a jelen munkaerőpiacára való bekerüléshez szükséges készségekkel. A Bizottság 2015-ben új munkavállalói mobilitási csomagot és a készségekre vonatkozó új kezdeményezést terjeszt elő, de nagy valószínűséggel még a leghatározottabb közép- és hosszú távú erőfeszítések árán sem leszünk képesek teljes mértékben kielégíteni a szükségleteket.

Az EU-nak emellett számos hosszú távú gazdasági és demográfiai kihívással is meg kell küzdenie. A lakossága idősödik, miközben a gazdasága egyre inkább függ a magas képzettséget igénylő munkahelyektől. Ezenfelül, migráció nélkül az EU munkaképes korú népessége a következő évtizedben 17,5 millió fővel csökken majd. A migráció egyre fontosabb eszköznek számít majd a szociális védőhálónk fenntarthatóságának javítását és az uniós gazdaság fenntartható növekedésének biztosítását illetően.

Ezért – még akkor is, ha a jogszerű migráció mindig is kényes kérdésnek számít majd a magas munkanélküliségi ráták és a társadalmi változások idején – fontos, hogy olyan egyértelmű és szigorú közös rendszerrel rendelkezzünk, amely tükrözi az uniós érdekeket, többek között azáltal is, hogy továbbra is vonzó célponttá teszi Európát a migránsok számára.

Megfelelően kezelt szabályos migráció és vízumpolitika