Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságában az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról /* COM/2015/0159 final - 2015/0081 (NLE) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzés uniós rendszerét a (módosított) 2009/16/EK irányelv[1] határozza meg, amely átdolgozta és megerősítette az e téren 1995 óta érvényben lévő korábbi uniós szabályozást. Az uniós rendszer a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum korábban már meglévő, 1982 óta létező rendszerére épült. A (módosított) 2009/16/EK irányelv a Párizsi Memorandum eljárásait és eszközeit foglalja magába. A Párizsi Memorandumnak részes fele valamennyi tengerparttal rendelkező uniós tagállam, valamint Kanada, Oroszország, Izland és Norvégia is. Az Európai Unió nem részes fele. 2011. január 1. óta mint az uniós, mind a Párizsi Memorandum szerinti keretben új ellenőrzési rendszer van érvényben a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésre vonatkozóan. Ahhoz, hogy az új ellenőrzési rendszer működjön, minden évben meg kell hozni bizonyos döntéseket a Párizsi Memorandum összefüggésében. Ezeket a döntéseket konszenzus alapján hozzák meg a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottság minden év májusában tartott éves ülésén. A 2009/16/EK irányelv alapján a Párizsi Memorandum megfelelő illetékes szerve által hozott döntések kötelezővé válnak az EU tagállamaira nézve. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (9) bekezdése értelmében az Unió által a Párizsi Memorandumhoz hasonló nemzetközi szervezetekben képviselendő álláspontot, amennyiben az ilyen szervezetnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, a Bizottság javaslata alapján meghozott tanácsi határozattal kell elfogadni. A javaslat szerint a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságban képviselendő uniós álláspont kétlépcsős megközelítés alapján kerül meghatározásra. Az uniós álláspont alapelveit és irányvonalait több évre szólóan rögzíti egy tanácsi határozat. Ezt az álláspontot a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottság egyes éves üléseire informális bizottsági dokumentumok révén aktualizálják, amelyeket a tanácsi tengeri szállítási munkacsoportban vitatnak meg. E javaslat célja a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságában képviselendő uniós álláspont 2015–2018-as időszakra való meghatározása. Célja az is, hogy a tengerbiztonság fokozása, a szennyezés hatékonyabb megelőzése és a fedélzeti élet- és munkakörülmények javítása érdekében beépítse az uniós szakpolitika elveit és irányvonalait. Az Unió álláspontja figyelembe veszi a Lisszaboni Szerződés rendelkezéseit is. A Bizottság a Párizsi Memorandum keretében való döntéshozatal eljárásának sajátosságai miatt javasolja ezt a megközelítést. A Párizsi Memorandum belső szabályai szerint a tagoknak és az iránymutatások és utasítások fejlesztésével megbízott munkacsoportoknak legkésőbb hat héttel a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottság ülése előtt be kell nyújtaniuk minden dokumentumot. Csak ekkor áll rendelkezésre valamennyi benyújtott irat, és a Bizottság csak ekkor kezdheti meg az elemzést annak érdekében, hogy az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerint elkészítse az összehangolt uniós álláspontra vonatkozó javaslatot, amelyet azután a Tanácsnak el kell fogadnia. Mivel az elemzésre, a bizottsági javaslat elkészítésére és a javaslat Tanács általi elfogadására csak rövid idő áll rendelkezésre, a II. melléklet meghatározza az Unió álláspontjának évről évre történő meghatározására vonatkozó eljárást. Az alábbi határozat a 2015 és 2018 közötti időszakra vonatkozik. 2. A JAVASLAT JOGI ELEMEI Az alábbi határozat az Európai Unió működéséről szóló szerződésen, különösen annak 100. cikke (2) bekezdésén alapul, összefüggésben a 218. cikke (9) bekezdésével, amely úgy rendelkezik, hogy amennyiben a megállapodásokkal létrehozott szervekben joghatással bíró jogi aktust kell elfogadni, az Unió által képviselendő álláspontot a Tanács a Bizottság javaslata alapján meghozott határozattal fogadja el. Ezt a rendelkezést kell alkalmazni a Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságában a tagállamok által az Unió nevében képviselendő álláspontra is. A kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló, 2009. április 23-i 2009/16/EK (módosított) európai parlamenti és tanácsi irányelv a jogalap, amely meghatározza azokat az elveket, amelyekhez a tagállamoknak a Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságában igazodniuk kell. 2015/0081 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságában az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: (1) A tengerbiztonság, a szennyezés megelőzése és a fedélzeti élet- és munkakörülmények hatékonyan javíthatók a követelményeket nem kielégítő hajók számának az európai uniós vizeken történő drasztikus csökkentése révén, az egyezmények, nemzetközi szabályzatok és állásfoglalások szigorú alkalmazásával. (2) Bár elsődlegesen a lobogó szerinti állam feladata annak ellenőrzése, hogy a hajók megfelelnek-e a biztonságra, a szennyezés megelőzésére és a fedélzeti élet- és munkakörülményekre vonatkozó nemzetközi követelményeknek, a szemléket követően a hajónak és felszerelésének az egyezmények adott hajóra vonatkozó követelményeinek megfelelő állapotban tartása a hajótársaság felelősségi körébe tartozik. Több lobogó szerinti állam azonban súlyos mulasztásokat követett el a nemzetközi követelmények bevezetése és betartatása terén. (3) Ezért – a követelményeket nem kielégítő hajókkal szembeni második védelmi vonalként – a biztonságra, a szennyezés megelőzésére és a fedélzeti élet- és munkakörülményekre vonatkozó nemzetközi követelmények betartását a kikötő szerinti államnak is ellenőriznie kell, elismerve ugyanakkor, hogy a kikötő szerinti állam általi ellenőrzés nem szemle, és a kapcsolódó ellenőrzési formanyomtatványok nem tengerállósági bizonyítványok. A tengerparttal rendelkező uniós tagállamok felségvizein hajózó és azok kikötőit használó hajók vonatkozásában alkalmazandó nemzetközi követelmények hatékony betartatása terén összehangolt megközelítéssel elkerülhető a verseny torzulása. (4) A (módosított) 2009/16/EK irányelv[2] meghatározza a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzés uniós rendszerét, és átfogalmazza és megerősíti az e téren 1995 óta érvényben lévő korábbi uniós szabályozást. Az uniós rendszer a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum, egy 1982 óta létező nemzetközi szervezet már meglévő rendszerére épül. (5) Az uniós tagállamokat illetően a 2009/16/EK irányelv hatékonyan bevonja az uniós jog hatálya alá a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum eljárásait, eszközeit és munkáját. A 2009/16/EK irányelv alapján a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum megfelelő illetékes szerve által hozott döntések kötelezővé válnak az EU tagállamaira nézve. (6) A kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottsága minden évben összeül, és tanácskozása során dönt több olyan napirendi pontról, amely szükséges a 2009/16/EK irányelv működéséhez. (7) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (9) bekezdése értelmében az Unió által a nemzetközi szervezetekben képviselendő álláspontot, amennyiben az ilyen szervezetnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, a Bizottság javaslata alapján meghozott tanácsi határozattal kell elfogadni. (8) A Párizsi Memorandum belső szabályai szerint a tagoknak és az iránymutatások és utasítások fejlesztésével megbízott munkacsoportoknak legkésőbb hat héttel a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottság ülése előtt be kell nyújtaniuk minden dokumentumot. Csak ekkor áll rendelkezésre valamennyi benyújtott irat, és a Bizottság csak ekkor kezdheti meg az elemzést annak érdekében, hogy az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerint elkészítse az összehangolt uniós álláspontra vonatkozó javaslatot. Mivel az elemzésre és a javaslat elfogadására csak rövid idő áll rendelkezésre, több évre szólóan kell rögzíteni az uniós álláspont alapelveit és irányvonalait, és meg kell határozni az Unió álláspontjának évről évre történő meghatározására vonatkozó keretet. (9) Ez a határozat a 2015 és 2018 közötti időszakra vonatkozik, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk E határozat I. melléklete tartalmazza az Európai Unió által a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságának éves ülésén abban az esetben képviselendő álláspontot, ha az említett szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia. 2. cikk Az Unió által a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságának éves ülésén képviselendő álláspont évről évre történő meghatározása e határozat II. mellékletének megfelelően történik. 3. cikk Az e határozat I. mellékletében szereplő uniós álláspontot a Tanács legkésőbb a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságának 2018. évi éves ülésére értékeli és szükség esetén a Bizottság javaslata alapján felülvizsgálja. 4. cikk Ez a határozat …………………….-án/-én lép hatályba. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] Az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i 2009/16/EK irányelve a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről (HL L 131., 2009.28.5., 57. o.). [2] HL L 131., 2009.5.28., 57. o. MELLÉKLET A kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum keretében képviselendő uniós álláspont a következőhöz: Javaslat A Tanács határozata a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságában az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról Alapelvek A kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum keretében az Unió: a) az Unió által követett céloknak – elsősorban annak a célnak, hogy a követelményeket nem kielégítő hajók számának a nemzetközi egyezmények és szabályzatok szigorú alkalmazása révén történő drasztikus csökkentése révén javuljon a tengerbiztonság, a szennyezés megelőzése és a fedélzeti élet- és munkakörülmények – megfelelően jár el; b) előmozdítja azt, hogy a Párizsi Memorandum részes felei összehangolt megközelítést alkalmazzanak a nemzetközi követelményeknek a felségvizeiken hajózó és kikötőiket használó hajók vonatkozásában történő hatékony betartatása kapcsán; c) együttműködik a Párizsi Memorandum keretében annak érdekében, hogy átfogó ellenőrzési rendszer jöjjön létre, és hogy az ellenőrzési teher igazságosan oszoljon el, elsősorban annak révén, hogy elfogadásra kerülnek a Párizsi Memorandum 11. mellékletében foglalt módszertannak megfelelően meghatározott ellenőrzési kötelezettségvállalások; d) a Párizsi Memorandum keretében annak előmozdításán munkálkodik, hogy a Párizsi Memorandum részes felei – az egyes kikötők hajóforgalmát és a forgalom jellegét figyelembe véve – gondoskodjanak a kellő számú személyzet felvételéről, foglalkoztatásáról és képzéséről, beleértve a minősített ellenőröket is; e) biztosítja, hogy a Párizsi Memorandum keretében elfogadott intézkedések összhangban álljanak a nemzetközi joggal és különösen a tengerbiztonságra, a szennyezés megelőzésére és a fedélzeti élet- és munkakörülményekre vonatkozó nemzetközi egyezményekkel és szabályzatokkal; f) előmozdítja a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzést végző más szervekkel közös megközelítések fejlesztését; g) biztosítja az egyéb uniós szakpolitikákkal való összhangot, elsősorban a külkapcsolatok, a biztonság, a környezetvédelem terén, valamint egyéb területeken. Irányvonalak Az Unió törekszik annak támogatására, hogy a Párizsi Memorandum keretében elfogadásra kerüljenek a következő intézkedések: 1. Annak érdekében, hogy a 2009/16/EK irányelvnek megfelelően biztosított legyen a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzések uniós rendszerének évről évre történő zökkenőmentes működése: a) a hajók ellenőrzésre való kiválasztására szolgáló kockázati profil következő elemei: (1) a lobogóknak a Párizsi Memorandum keretében kidolgozott és a 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikke (3) bekezdésének a lobogó szerinti állammal kapcsolatos kritériumok tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2010. szeptember 13-i 801/2010/EU bizottsági rendelet[1] mellékletében meghatározott képlet szerinti fehér, szürke és fekete listája; (2) az elismert szervezetek teljesítménylistája a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottság által annak 37. ülésén, 2004 májusában elfogadott (4.5.2. napirendi pont) módszertannak megfelelően; (3) a társaság teljesítményére vonatkozó képlethez szükséges átlagos hiányossági és visszatartási arány a 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikke (3) bekezdésének és 27. cikkének a társaság teljesítménye tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2010. szeptember 13-i 802/2010/EU módosított bizottsági rendelet[2] melléklete alapján. b) Biztosítja, hogy a Párizsi Memorandum eljárásait és iránymutatásait érintő valamennyi módosítás vagy frissítés összhangban álljon az Unió által elérni kívánt célokkal, elsősorban a tengerbiztonságnak, a szennyezés megelőzésének és a fedélzeti élet- és munkakörülmények javításának a céljával. 2. Középtávon egy alternatív módszer kidolgozása a lobogó szerinti államok fehér, szürke és fekete listájának összeállítására annak érdekében, hogy a lista igazságosabb legyen, különösen azon lobogó szerinti államok esetében, amelyek kisebb flottával rendelkeznek. [1] HL L 241., 2010.9.14., 1. o. [2] HL L 241., 2010.9.14., 4. o. MELLÉKLET Az Unió által a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságában képviselendő álláspont évről évre történő meghatározása a következőhöz: Javaslat A Tanács határozata a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságában az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról A kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságának minden éves ülése előtt meg kell tenni a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy az Unió nevében kifejtendő álláspont figyelembe vegye az Európai Bizottságnak továbbított valamennyi vonatkozó információt, valamint azokat a megvitatandó dokumentumokat, amelyek az I. mellékletben meghatározott alapelveknek és irányvonalaknak megfelelően az EU hatáskörébe tartoznak. Ebből a célból, a fenti információk alapján a Bizottság szolgálatai – elegendő idővel a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottság adott ülése előtt – megküldik az Unió tervezett álláspontjának konkrét részleteit rögzítő előkészítő dokumentumot a Tanácsnak vagy a Tanács előkészítő szerveinek vizsgálatra és jóváhagyásra. Az előkészítő dokumentumban megfogalmazott uniós álláspontot elfogadottnak kell tekinteni, kivéve, ha az ellen a tagállamok blokkoló kisebbséget kitevő számban kifogást emelnek a Tanács előkészítő szervének valamely ülésén vagy – amennyiben ez hamarabb következik be – az előkészítő dokumentum kézhezvételétől számított húsz napon belül. Kifogás esetén az ügyet a Tanács elé kell terjeszteni.