Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok jog szerinti könyvvizsgálatára vonatkozó egyedi követelményekről /* COM/2011/0779 végleges - 2011/0359 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A pénzügyi válság közvetlen folyományaként Európában és másutt is olyan eszközöket vetettek be, amelyek legfőbb célja a pénzügyi rendszer mielőbbi stabilizálása volt. A bankok, fedezeti alapok, hitelminősítő intézetek, felügyeletek és központi bankok szerepét sok esetben megkérdőjelezték és alapos vizsgálatnak vetették alá, ugyanakkor nem, vagy csak kevés figyelmet kapott az a szerep, amelyet a könyvvizsgálók a válságban játszottak – vagy inkább, amelyet játszaniuk kellett volna. Annak ismeretében, hogy 2007 és 2009 között számos bank mutatott ki jelentős veszteségeket mérlegen belüli és kívüli pozíciói kapcsán, sok uniós polgár és befektető számára nehezen érthető, hogy a könyvvizsgálók ügyfeleik (különösen a bankok) részére miként adhattak ki „tiszta” jelentéseket ezekről az időszakokról. Fontos megjegyezni, hogy egy olyan válságban, amelynek során 2008 októbere és 2009 októbere között az adófizetők pénzéből 4 588,9 milliárd EUR-t fordítottak a bankok támogatására, amely az EU-27 2009. évi bruttó hazai termékének 39 %-át tette ki[1], a pénzügyi rendszer valamennyi eleme javításra szorul. A megbízható könyvvizsgálat kulcsfontosságú az általános és a piaci bizalom helyreállításához. Hozzájárul a befektetők védelméhez azáltal, hogy a könnyen hozzáférhető, költséghatékony és megbízható információkat szolgáltat a társaságok pénzügyi kimutatásairól. Emellett csökkentheti a vizsgált társaságok tőkeköltségeit a pénzügyi kimutatások átláthatóságának és megbízhatóságának javításával. Ki kell emelni azt is, hogy a könyvvizsgálókat a jog hatalmazza fel arra, hogy kötelező könyvvizsgálatot végezzenek azoknak a társaságoknak a pénzügyi kimutatásaira vonatkozóan, amelyek korlátozott felelősséggel bírnak, és/vagy szolgáltatást nyújthatnak a pénzügyi szektorban. A felhatalmazás társadalmi feladatot ró a könyvvizsgálóra, akinek véleményt kell mondania arról, hogy az ilyen társaságok pénzügyi kimutatásai megfelelnek-e a valóságnak. A könyvvizsgálókra vonatkozó jóváhagyási eljárásokat harmonizáló 84/253/EGK irányelv 1984. évi elfogadása óta az Unió részlegesen szabályozta a jog szerinti könyvvizsgálatot. Az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról, a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 84/253/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. május 17-i 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv jelentősen kibővítette a korábbi irányelv alkalmazási körét. A pénzügyi válság a jog szerinti könyvvizsgálat gyengeségeit különösen a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok tekintetében hangsúlyozta ki, amelyek tevékenységükből, méretükből vagy alkalmazottaik számából adódóan jelentős közérdeket képviselnek, vagy amelyeknek társasági formájuk miatt érdekeltjeik köre széles. Emiatt ez a javaslat a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok pénzügyi kimutatásainak jog szerinti könyvvizsgálatára vonatkozó feltételeket rögzíti. 2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ EREDMÉNYEI, HATÁSVIZSGÁLATOK A Bizottság 2010. október 13. és december 8. között konzultációt folytatott[2]. Összesen mintegy 700 különböző érdekelt nyilvánított véleményt: a szakma képviselői, felügyeletek, befektetők, tudományos szakértők, gazdasági társaságok, kormányzati szervek, szakmai testületek és magánszemélyek. A konzultáció a változás iránti igényt és az azzal szembeni ellenállást egyaránt kimutatta. Különösen a jelenleg kedvező helyzetben lévő érdekeltek ellenzik a változtatást. Ugyanakkor főként a könyvvizsgáló kkv-k és befektetők következtettek arra, hogy a legutóbbi pénzügyi válság komoly hiányosságokra mutatott rá. A nyilvános vélemények összefoglalója az alábbi dokumentumban található: http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2010/audit/summary_responses_en.pdf Ezenkívül a Bizottság 2011. február 10-én a könyvvizsgálat témájában rendezett magas szintű konferenciája[3] további eszmecserére adott alkalmat. A Bizottság zöld könyvére reagálva az Európai Parlament 2011. szeptember 13-án saját kezdeményezésű jelentést fogadott el a témában, amelyben szorgalmazza, hogy a Bizottság gondoskodjon nagyobb átláthatóságról és jobb versenyfeltételekről a könyvvizsgálati piacon[4]. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. június 16-án hasonló jelentést fogadott el[5]. A fenti kérdésekre a Pénzügyi Szolgáltatásokkal Foglalkozó Bizottság 2011. május 16-i ülésén, valamint a Könyvvizsgálati Szabályozó Bizottság 2011. június 24-i ülésén is felhívták a tagállamok figyelmét. A jobb szabályozás elvével összhangban a hatásvizsgálat meghatározza azokat a problémás területeket, amelyek esetében szabályozási intézkedésre lehet szükség: · Az érdekeltek túlzott várakozásokat támasztanak a könyvvizsgálattal szemben ahhoz képest, amit a könyvvizsgálók ténylegesen tesznek. · A függetlenség nem biztosított és nem bizonyítható egy olyan paradigmában, amelyben a könyvvizsgálat gyakorlatilag csak egy a számos kereskedelmi szolgáltatás közül. A könyvvizsgálói szolgáltatások rendszeres pályáztatásának és a könyvvizsgáló cégek időszakos rotációjának hiánya a könyvvizsgálatot alapvető szellemiségétől: a szakmai szkepticizmustól fosztotta meg. · Piaci koncentráció és a választási lehetőség hiánya: A piac olyan mértékben koncentrálódott, hogy ritka az, ha egy közérdeklődésre számot tartó jogalany könyvvizsgálója nem a négy nagy könyvvizsgáló cég egyike. A tagállamok többségében a nagy jegyzett társaságok több mint 85 %-ának könyvvizsgálatát a négy nagy cég végzi. A hatásvizsgálat az alábbi előnyben részesített szakpolitikai lehetőségeket eredményezte: · Tisztázni kell a jog szerinti könyvvizsgálat hatókörét, továbbá javítani kell azt a tájékoztatást, amelyet a könyvvizsgáló a felhasználók, a vizsgált jogalanyok, az audit bizottságok, valamint a felügyeletek részére nyújt. · Annak tilalma, hogy a könyvvizsgáló a vizsgált jogalany részére nem könyvvizsgálói szolgáltatásokat nyújtson, vagy akár annak általános tilalma, hogy a könyvvizsgáló nem könyvvizsgálói szolgáltatásokat nyújtson, hatékonyan kezelné a függetlenség és a szakmai szkepticizmus erősítése iránti igényt. Ezenfelül szigorúbb szabályok alkalmazása a könyvvizsgálók kijelölési folyamatában, valamint a könyvvizsgáló cégek kötelező rotációjának bevezetése hozzájárulna a könyvvizsgálatok jobb minőségéhez. · A könyvvizsgálói szolgáltatást nyújtó pártatlan megválasztásának elősegítése érdekében tiltani kell az olyan szerződéses feltételeket, amelyek korlátozzák a könyvvizsgáló cégek közötti választást, átláthatóbbá kell tenni a könyvvizsgálat minőségét és a könyvvizsgáló cégeket, továbbá könyvvizsgálati minőségi tanúsítást kell bevezetni. · A könyvvizsgálói szolgáltatást nyújtók közötti nagyobb választási lehetőség érdekében meg kell szüntetni a tulajdonosi korlátozásokat. · Meg kell erősíteni a tagállami felügyeleti hatóságokat, továbbá az Unió egészére kiterjedően meg kell szervezni az Európai Értékpapír-piaci Hatóságon (EÉPH) belüli együttműködést. Az e javaslathoz kapcsolódó hatásvizsgálati jelentés az alábbi címen található: http://ec.europa.eu/internal_market/auditing/index_en.htm 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI 3.1. Jogalap A hatályos 2006/43/EK irányelv az EUMSZ 50. cikkére épül. A kapcsolódó követelmények (pl. a könyvvizsgálók jóváhagyására és nyilvántartásba vételére vonatkozó követelmények) megállapítása és módosítása továbbra is az irányelv hatálya alá tartozik[6]. A közérdeklődésre számot tartó jogalanyok jog szerinti könyvvizsgálatára vonatkozó további sajátos követelményeket az EUMSZ 114. cikke alapján ez a rendelet rögzíti. 3.2. Szubszidiaritás és arányosság Az uniós szabályok az eddigiekben nagyfokú mérlegelési lehetőséget biztosítottak a tagállamok számára, amelyek viszont nagymértékben építettek a szakma önszabályozására. A válság megmutatta, hogy az önszabályozás nem előremutató megoldás. Ezenfelül a hatásvizsgálatban kiemelt problémák nem oldhatók meg tagállami szinten, mert ez lényeges eltérésekhez vezetne a szabályozási keretekben, ami viszont súlyosan veszélyeztetné az egységes piacot. Az értékpapírpiacok és a pénzügyi szereplők összekapcsolódására tekintettel a könyvvizsgálatokat az Unióban mindenütt egységes keretrendszerben kell elvégezni. Mivel a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok Európában gyakran folytatnak több országra kiterjedő tevékenységet, rendkívül fontos a könyvvizsgálók és a piaci szerkezet szerepének és függetlenségének uniós szintű kezelése. Érdemes megjegyezni, hogy a befektetők védelmére és a pénzügyi intézményekre vonatkozó jogszabályokat jelenleg is az Unió szintjén fogadják el. Ezenfelül az uniós szintű, összehangolt, nemzetközi támogatással kiegészített megközelítés a szabályozási arbitrázs kockázatát is csökkentené. A javaslat tiszteletben tartja az arányosság elvét: rendelkezései nem lépik túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. 3.3. A javaslat részletes magyarázata A 2006/43/EK irányelv 39–43. cikke már megfogalmaz a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok jog szerinti könyvvizsgálatára vonatkozó egyes követelményeket. Ezeket a követelményeket az irányelv a továbbiakban nem tartalmazza, azok részletesebben kidolgozott változatban átkerülnek ebbe a rendeletbe. A rendelet megfelelő és arányos jogi eszköz, amellyel biztosítható a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok kiváló minőségű könyvvizsgálata. A rendelet közvetlen alkalmazhatósága nagyobb jogbiztonságot nyújt. Emellett a jogszabály az Unió egészében azonos napon lép hatályba, így elkerülhetők az azzal összefüggő problémák, hogy az egyes tagállamok a jogszabályt késve ültetik át[7]. Rendelettel biztosítható továbbá a legnagyobb fokú harmonizáció: a rendelet alapján a jog szerinti könyvvizsgálatokra valamennyi tagállamban lényegében azonos szabályok szerint kerülne sor. 3.3.1. I. cím (Tárgy, hatály és fogalommeghatározások) A rendelet a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok jog szerinti könyvvizsgálatát végző könyvvizsgálókra, valamint a vizsgált jogalanyokra vonatkozik. Rögzíti például a közérdeklődésre számot tartó jogalanynál kötelezően létrehozandó audit bizottsággal kapcsolatos szabályokat. A módosított 2006/43/EK irányelv fogalommeghatározásait ebben a rendeletben is alkalmazni kell. A pénzügyi szektor fejlődésével új típusú pénzügyi intézmények jönnek létre az uniós jog szerint, így indokolt a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok meghatározásának kiterjesztése a befektetési vállalkozásokra, a pénzforgalmi intézményekre, az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV), az elektronikuspénz-kibocsátó intézményekre, valamint az alternatív befektetési alapokra. 3.3.2. II. cím (A közérdeklődésre számot tartó jogalanyok jog szerinti könyvvizsgálatára vonatkozó feltételek) I. fejezet (Függetlenség és az összeférhetetlenség elkerülése) A könyvvizsgálónak megfelelő szabályzatokkal és eljárásokkal kell biztosítania a függetlenséggel, a belső minőség-ellenőrzési rendszerekkel, valamint az alkalmazottak felügyeletével kapcsolatban a rendelet alapján fennálló kötelezettségek teljesítését. A könyvvizsgálói megbízás megszűnését követő két éven belül a korábbi könyvvizsgálók és fő könyvvizsgáló partnerek, illetve alkalmazottaik nem tölthetnek be kulcsfontosságú vezető tisztséget a vizsgált jogalanynál, nem lehetnek a vizsgált jogalany audit bizottságának tagjai vagy az ügyviteli szervének nem ügyvezető tagjai, továbbá nem lehetnek a vizsgált jogalany felügyelő bizottságának tagjai. A vizsgált jogalany részére nyújtott kapcsolódó pénzügyi ellenőrzési szolgáltatások díja legfeljebb az adott jogalany által fizetett könyvvizsgálói díjak 10 %-a lehet. Megfelelő óvintézkedéseket kell alkalmazni továbbá akkor, ha a könyvvizsgáló egy adott közérdeklődésre számot tartó jogalany részére nyújtott könyvvizsgálói és kapcsolódó pénzügyi ellenőrzési szolgáltatásokból származó díjbevétele a könyvvizsgáló éves díjbevételének jelentős hányadát teszi ki. Jog szerinti könyvvizsgáló, könyvvizsgáló cég vagy a könyvvizsgáló cég hálózatának tagja a vizsgált jogalany részére egy esetben sem nyújthat egyes olyan, nem könyvvizsgálói szolgáltatásokat, amelyek alapvetően nem egyeztethetőek össze a könyvvizsgálat független közérdekű funkciójával, míg más – a könyvvizsgálat független közérdekű funkciójával alapvetően összeegyeztethető – nem könyvvizsgálói szolgáltatások esetében az audit bizottság vagy az illetékes hatóság felhatalmazást kap annak – a konkrét körülményektől függő – értékelésére, hogy azok nyújthatók-e a vizsgált jogalany részére. Kapcsolódó pénzügyi ellenőrzési szolgáltatás azonban nyújtható. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a VI. címben foglalt feltételekkel kiigazítsa az engedélyezett és tiltott szolgáltatások jegyzékét. Ezenkívül a jelentős méretű könyvvizsgáló cégeknek szakmai tevékenységüket a jog szerinti könyvvizsgálatra kell összpontosítaniuk, és tiltani kell számukra a nem könyvvizsgálói szolgáltatások nyújtását. Egy megbízás elfogadása vagy folytatása előtt a könyvvizsgálónak fel kell mérnie a függetlenségét esetlegesen fenyegető veszélyeket, és függetlenségéről biztosítania kell az audit bizottságot. II. fejezet (Bizalmasság és szakmai titoktartás) A könyvvizsgálók a bizalmassági és szakmai titoktartási szabályokra hivatkozva nem gátolhatják e javaslat rendelkezéseinek alkalmazását. A 13. cikk lehetővé teszi a szükséges információk cseréjét a könyvvizsgálat során. Ugyanakkor az említett szabályok a tervezet szerint nem tennék lehetővé a könyvvizsgáló számára azt, hogy harmadik országok hatóságaival a 2006/43/EK irányelv XI. fejezetében előírt együttműködési csatornákon kívül működjön együtt. III. Fejezet (a jog szerinti könyvvizsgálat elvégzése) A rendelet rögzíti, hogy a könyvvizsgálónak meg kell tennie a szükséges lépéseket az arra vonatkozó vélemény kialakítása érdekében, hogy a pénzügyi kimutatások megbízható és valós képet adnak-e, és a vonatkozó pénzügyi beszámolási szabályrendszerrel összhangban készültek-e. Ez nem terjed ki sem a vizsgált jogalany életképességére, sem annak hatékonyságára és eredményességére, ahogyan a vezetés vagy az ügyviteli szerv a jogalany ügyeit a múltban igazgatta vagy a jövőben igazgatja majd. A fentiek kizárása azonban nem akadályozhatja sem a könyvvizsgálat megfelelő elvégzéséhez szükséges könyvvizsgálói feladatok, sem a beszámolási követelmények teljesítését. A javaslat megerősíti a szakmai szkepticizmus szerepét. A könyvvizsgálónak mindig számítania kell arra, hogy a jogalanynál szerzett korábbi tapasztalataitól függetlenül tévedés vagy csalás következtében előforduló lényeges hibás állítással találkozik. A javaslat rögzíti a jog szerinti könyvvizsgálat elvégzésére vonatkozó alapvető követelményeket. A könyvvizsgáló cégnek legalább a fő könyvvizsgáló partnert ki kell jelölnie, akinek tevékenyen részt kell vennie a jog szerinti könyvvizsgálat elvégzésében. Megfelelő erőforrásokat is biztosítani kell. Ügyfélnyilvántartást kell vezetni, emellett könyvvizsgálati dossziét kell nyitni. Ezenfelül a könyvvizsgálónak gondoskodnia kell valamennyi szervezeti követelmény megfelelő alkalmazásáról. Olyan esemény előfordulásakor, amely a jog szerinti könyvvizsgálati tevékenység feddhetetlensége szempontjából súlyos következményekkel jár vagy járhat, a könyvvizsgálónak megfelelő intézkedéseket kell hoznia az esemény következményeinek kezelésére, valamint az esemény ismételt előfordulásának megelőzésére. A konszolidált pénzügyi kimutatások könyvvizsgálata esetében, ha a csoportkönyvvizsgálónak nincs módja a harmadik országbeli könyvvizsgáló(k) által végzett könyvvizsgálati munka dokumentálására, akkor megfelelő intézkedések – például kiegészítő könyvvizsgálati munka – mellett értesítenie kell az illetékes hatóságot. A könyvvizsgáló, illetve a könyvvizsgáló cég a könyvvizsgálói jelentést csak belső minőség-ellenőrzést követően nyújthatja be. Az ellenőrzés olyan könyvvizsgáló feladata, aki nem vesz részt abban a jog szerinti könyvvizsgálatban, amelyre a belső minőség-ellenőrzés vonatkozik. IV. fejezet (Könyvvizsgálói jelentés) A közzétett könyvvizsgálói jelentés tartalma kibővül: ismerteti az alkalmazott módszertant, különösen azt, hogy a mérleg mekkora részét ellenőrizték közvetlenül, illetve az ellenőrzés milyen mértékben alapult rendszer- és megfelelőségi teszten; a könyvvizsgálat elvégzése során alkalmazott lényegességi szinteket; a pénzügyi kimutatásokban előforduló lényeges hibás állítás kockázatának fő területeit; azt, hogy a jog szerinti könyvvizsgálat célja csalás felderítése volt-e, valamint korlátozott vagy elutasító záradék, illetve a véleménynyilvánítás elutasítása esetén a döntés indokolását. Ismertetnie kell továbbá a részletes vizsgálat és a megfelelőségi teszt súlyozásának változását az előző évhez képest. Ezenfelül a könyvvizsgálónak hosszabb és részletesebb jelentést is kell készítenie az audit bizottság számára. A javaslat szerint ez a jelentés részletesebben ismerteti az elvégzett könyvvizsgálatot, a vállalkozás helyzetét (pl. a tevékenység folyamatosságát), a könyvvizsgálat megállapításait, valamint a szükséges magyarázatokat. Ez a kiegészítő jelentés mutatja be és indokolja továbbá az audit bizottságnak az elvégzett könyvvizsgálati munkát. A tervezet szerint a kiegészítő jelentést az audit bizottság és a vizsgált jogalany vezetése részére kell benyújtani, de azt a nyilvánosság nem ismerheti meg, mivel üzleti titkot, valamint esetlegesen árérzékeny információkat tartalmaz. Ugyanakkor kérésre a könyvvizsgáló köteles a jelentést az illetékes hatóság rendelkezésére bocsátani. A pénzügyi szolgáltatási irányelvek többsége jelenleg is előírja a könyvvizsgáló számára, hogy a közérdeklődésre számot tartó jogalanyt felügyelő illetékes hatóságokat tájékoztassa a közérdeklődésre számot tartó jogalannyal kapcsolatos tényekről és döntésekről. Ez a kötelezettség a javaslat szerint valamennyi közérdeklődésre számot tartó jogalanyra kiterjed. Ezenfelül a hitelintézeteket és biztosítóintézeteket felügyelő illetékes hatóságoknak rendszeres párbeszédet kell folytatniuk a könyvvizsgálókkal. V. fejezet (A jog szerinti könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek által készített átláthatósági jelentés, nyilvántartás) A könyvvizsgálóknak pénzügyi információkat kell közzétenniük, amelyekben kimutatják különösen teljes forgalmuk megoszlását a közérdeklődésre számot tartó jogalanyoktól kapott könyvvizsgálói díjak, az egyéb jogalanyoktól kapott könyvvizsgálói díjak, valamint az egyéb szolgáltatásokból származó díjbevételek között. Közzé kell tenniük továbbá annak a hálózatnak a pénzügyi információit is, amelyhez tartoznak. A közérdeklődésre számot tartó jogalanyok könyvvizsgálói által kiadott átláthatósági jelentéseket a cégek saját vállalatirányítására vonatkozó nyilatkozatnak kell kiegészítenie. A könyvvizsgálói díjakkal kapcsolatban további kiegészítő információkat kell az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátani felügyeleti feladataik ellátásának elősegítésére. A könyvvizsgáló bizonyos dokumentumokat és információkat öt évig köteles megőrizni. 3.3.3. III. cím (A jog szerinti könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek kijelölése a közérdeklődésre számot tartó jogalanyoknál) Nagyobb függetlensége és kapacitása érdekében az audit bizottságnak nem ügyvezető tagokból kell állnia, akik közül legalább egy tagnak a könyvvizsgálat terén, egy másik tagnak pedig a számvitel és/vagy a könyvvizsgálat terén kell tapasztalattal és ismeretekkel rendelkeznie. A részvényesek közgyűlése részére a könyvvizsgáló kijelölésére vonatkozóan tett javaslatnak az audit bizottság ajánlásán kell alapulnia. Az ajánlásnak minden esetben tartalmaznia kell a javasolt döntés indokolását. Ezenkívül az ajánlásnak, amennyiben nem a könyvvizsgálói megbízás megújítására vonatkozik, legalább két választási lehetőséget kell tartalmaznia (a meglévő könyvvizsgáló kizárásával), amelyek közül az egyiket az audit bizottság kellő megalapozottsággal támogatja. Az audit bizottság az ajánlását előírásszerű pályáztatási folyamatot követően teheti meg. Hitelintézetek és biztosítóintézetek esetében az audit bizottságnak az ajánlást be kell nyújtania a pénzügyi felügyeleti hatóság részére, amelynek a javasolt választás tekintetében vétójoggal kell rendelkeznie. Tiltani kell a harmadik felekkel megállapított olyan szerződéses feltételeket, amelyek korlátozzák a vizsgált jogalanyt a könyvvizsgáló kiválasztásában. Az abból adódó bizalmi viszony veszélyének kezelésére, hogy a vizsgált vállalkozás gyakran évtizedekig sorozatosan ugyanazt a könyvvizsgáló céget jelöli ki, a rendelet bevezeti a könyvvizsgáló cégek legfeljebb hatéves időszakot követő kötelező rotációját, amely időszak egyes kivételes körülmények között 8 évre meghosszabbítható. Amennyiben a közérdeklődésre számot tartó jogalany kettő vagy több jog szerinti könyvvizsgálót vagy könyvvizsgáló céget bízott meg, a megbízás maximális időtartama 9 év, kivételes esetben ez az időtartam 12 évre hosszabbítható. Ezenkívül a rendelet várakozási időt is előír, amelynek leteltét követően a könyvvizsgáló cég ismét jogosult ugyanannál a jogalanynál jog szerinti könyvvizsgálatot végezni. A zavartalan átmenet érdekében a korábbi könyvvizsgálónak a lényeges információkat tartalmazó átadási aktát kell átadnia a belépő könyvvizsgáló részére. Az audit bizottság, egy vagy több részvényes, az illetékes hatóságok és a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok felügyeletében illetékes hatóságok felhatalmazást kapnak arra, hogy indokolt esetben valamely tagállami bíróságon a könyvvizsgáló felmentése iránti keresetet nyújtsanak be. 3.3.4. IV. cím (A közérdeklődésre számot tartó jogalanyok jog szerinti könyvvizsgálatát végző könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek tevékenységének felügyelete) I. fejezet (Illetékes hatóságok) Az egyes tagállamoknak illetékes hatóságot kell kijelölniük, amely a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok könyvvizsgálatát végző könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek felügyeletéért felelős. Az ilyen hatóságoknak megfelelő személyi állományt kell fenntartaniuk, és függetleneknek kell lenniük a könyvvizsgálóktól. Az illetékes hatóságok alkalmazottaira szakmai titoktartási kötelezettség vonatkozik. Az illetékes hatóságoknak rendelkezniük kell azokkal a felügyeleti és vizsgálati hatáskörökkel, amelyek feladataik ellátásához szükségesek, a könyvvizsgálói jelentés tartalmát azonban nem befolyásolhatják. Az illetékes hatóságoknak tagállami szinten együtt kell működniük a jog szerinti könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek jóváhagyásáért és nyilvántartásba vételéért felelős hatósággal (2006/43/EK irányelv), valamint a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok egyéb felügyeleteivel, pl. a bank- vagy biztosítási felügyelettel. II. fejezet (Minőségbiztosítás, vizsgálat, piacfelügyelet, készenléti tervezés és átláthatóság az illetékes hatóságoknál) Az illetékes hatóságok feladatai közé tartoznak az alábbiak: · a végzett jog szerinti könyvvizsgálatok minőségbiztosítási ellenőrzése. Az ellenőrzésnek arányosnak kell lennie az ellenőrzött könyvvizsgáló tevékenységének terjedelmével; · a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok nem megfelelő jog szerinti könyvvizsgálatának felderítésére, helyesbítésére és megelőzésére irányuló vizsgálat; · a fejlemények figyelemmel kísérése a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok részére nyújtott jog szerinti könyvvizsgálati szolgáltatások piacán; · a nagy könyvvizsgáló cégek folyamatos működését fenyegető veszélyek figyelemmel kísérése, ideértve a nagyfokú koncentrációból eredő kockázatokat, valamint annak előírása a nagy könyvvizsgáló cégek számára, hogy készenléti tervet dolgozzanak ki az ilyen veszélyek kezelésére; · átlátható tevékenység, ideértve az egyes minőségbiztosítási ellenőrzésekről szóló jelentések közzétételét. III. fejezet (Az illetékes hatóságok közötti együttműködés, kapcsolat az Európai felügyeleti hatóságokkal) A rendelet előírja, hogy az illetékes hatóságok az Unió egészére kiterjedő együttműködése az EÉPH keretében történjen, amely így felváltja az Európai Bizottság elnökletével működő szakértői csoport, a Könyvvizsgálók Felügyeleti Testületei Európai Csoportja (EGAOB) égisze alatti, az Unió egészére kiterjedő együttműködési mechanizmust. Az EÉPH a közérdeklődésre számot tartó jogalanyokkal összefüggésben jelenleg is folytat tevékenységet a könyvvizsgálat (és a számvitel) területén. A jogi keretrendszer előírja továbbá, hogy a könyvvizsgálat területén az EÉPH, az Európai Bankhatóság (EBH), valamint az Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EBFH) vegyesbizottság keretében működjön együtt. Az EÉPH állandó belső bizottságot hoz létre, amelynek legalább a tagállami illetékes hatóságok a tagjai. Az EÉPH több kérdést illetően ad útmutatást, pl. a könyvvizsgálói jelentés és az audit bizottsághoz címzett kiegészítő jelentés tartalmi és formai követelményeire, az audit bizottság felügyeleti tevékenységére, valamint a minőségbiztosítási ellenőrzésre vonatkozóan. A javaslat önkéntes páneurópai könyvvizsgálati minőségi tanúsítást vezet be, amelynek célja, hogy javítsa valamennyi olyan könyvvizsgáló cég láthatóságát, elismertségét és hírnevét, amely kapacitással bír a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok kiváló minőségű könyvvizsgálatára. Az EÉPH közzéteszi a tanúsítvány megszerzésének követelményeit, valamint adminisztrációs és díjvonzatait. A tagállami illetékes hatóságoknak részt kell venniük a tanúsítvány megszerzése iránti kérelmek elbírálásában. A vizsgálattal és helyszíni ellenőrzéssel kapcsolatban az illetékes hatóságok értesítik a másik tagállam illetékes hatóságát, ha arra a következtetésre jutnak, hogy e rendelet rendelkezéseivel ellentétes tevékenységre kerül vagy került sor. Ezenfelül az egyik tagállam illetékes hatósága kérheti, hogy egy másik tagállam illetékes hatósága ez utóbbinak a területén vizsgálatot folytasson le. Az EÉPH egy vagy több illetékes hatóság kérésére létrehozhat továbbá az illetékes hatóságokból álló kollégiumokat, hogy elősegítse bizonyos feladatok ellátását. IV. fejezet (Együttműködés harmadik országbeli könyvvizsgálókkal, valamint nemzetközi szervezetekkel és szervekkel) Az illetékes hatóságok és az EÉPH az információk cseréjéről harmadik országbeli illetékes hatóságokkal csak abban az esetben köthetnek együttműködési megállapodást, ha a közölt információk tekintetében szakmai titoktartási garanciák vannak érvényben, és tiszteletben tartják az adatvédelmi szabályokat. 3.3.5. V. fejezet (Felügyeleti intézkedések és szankciók) Az e rendeletben foglalt követelményeknek való jobb megfelelés érdekében, és „A szankciórendszerek erősítése a pénzügyi szektorban” című, 2010. december 9-i bizottsági közlemény nyomán[8] kibővül a felügyeleti intézkedések elfogadására vonatkozó hatáskör, valamint az illetékes hatóságok szankcionálási hatásköre. A tervezet a jogsértés meghatározott eseteiben a könyvvizsgálókkal és a közérdeklődésre számot tartó jogalanyokkal szemben közigazgatási pénzbírságot ír elő. A hatóságoknak a szankciókat és intézkedéseket átlátható módon kell alkalmazniuk. 3.3.6. VI. cím (Beszámolás, átmeneti és záró rendelkezések) A javaslat átmeneti szabályokat vezet be a könyvvizsgáló cégek rotációjára vonatkozó kötelezettség hatálybalépésével, a könyvvizsgáló cég kiválasztási eljárásának kötelező megszervezésével, valamint a kizárólag könyvvizsgálói szolgáltatásokat nyújtó könyvvizsgáló cégek létrehozásával kapcsolatban. 3.3.7. Szabályozástechnikai standardok és az EUMSZ 290. cikkének való megfelelés A könyvvizsgálat és a könyvvizsgálati piac fejlődésének figyelembevétele érdekében az EÉPH-nak szabályozástechnikai standardokat kell benyújtania a Bizottság részére, amelyek technikai követelményeket határoznak meg a belépő könyvvizsgálónak átadandó átadási akta tartalmára, valamint a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok jog szerinti könyvvizsgálatát végző könyvvizsgálók számára előírt európai minőségi tanúsítvány bevezetésére vonatkozóan. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy ezeket a technikai standardokat felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján fogadja el. A Bizottság 2009. szeptember 23-án az Európai Bankhatóság (EBH), az Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EBFH), valamint az EÉPH (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról szóló rendeletjavaslatokat fogadott el[9]. Ezzel kapcsolatban a Bizottság emlékeztetni kíván az európai felügyeleti hatóságokat létrehozó rendeletek elfogadásakor az EUMSZ 290. és 291. cikkével összefüggésben tett nyilatkozataira, amelyek szerint: „A szabályozási standardok elfogadására vonatkozó eljárások tekintetében a Bizottság hangsúlyozza a pénzügyi szolgáltatási ágazatnak a Lámfalussy-rendszerből eredő egyedi jellegét, amelyet az EUMSZ-hez csatolt 39. nyilatkozat is kifejezetten elismer. A Bizottság azonban súlyos kétségeinek ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és a végrehajtási intézkedések elfogadásakor betöltött szerepének a korlátozása összhangban van-e az EUMSZ 290. és 291. cikkével.” 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A Bizottság javaslatának nincs sem közvetlen, sem közvetett hatása az Európai Unió költségvetésére. Így különösen azok a feladatok, amelyeket a javaslat szerint az EU felügyeleti szervei látnának el, nem igényelnek további uniós forrásokat. 2011/0359 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok jog szerinti könyvvizsgálatára vonatkozó egyedi követelményekről (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[10], az európai adatvédelmi biztossal folytatott egyeztetést követően[11], rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) A jog szerinti könyvvizsgálókat és könyvvizsgáló cégeket a jog hatalmazza fel arra, hogy a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok jog szerinti könyvvizsgálatát elvégezzék az ilyen jogalanyok éves és konszolidált pénzügyi kimutatásai iránti közbizalom erősítése érdekében. A jog szerinti könyvvizsgálat közérdekű szerepe azt jelzi, hogy emberek és intézmények széles köre bízik meg a jog szerinti könyvvizsgálók munkájának minőségében. A kiváló minőségű könyvvizsgálat javítja a pénzügyi kimutatások feddhetetlenségét és hatékonyságát, és ezzel hozzájárul a piacok rendezett működéséhez. Ezáltal a könyvvizsgálók különösen fontos társadalmi szerepet töltenek be. (2) Az uniós jogszabályok előírják, hogy a hitelintézetek, a biztosítóintézetek, a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátói, a pénzforgalmi intézmények, az ÁÉKBV-k, az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények, valamint az alternatív befektetési alapok pénzügyi kimutatásainak (mind az éves beszámolóknak, mind a konszolidált beszámolóknak) a könyvvizsgálatát egy vagy több olyan személy végezze el, akit az ilyen könyvvizsgálat végzésére az uniós jog hatalmaz fel, nevezetesen a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló, 1986. december 8-i 86/635/EGK tanácsi irányelv[12] 1. cikkének (1) bekezdése, a biztosítóintézetek éves és összevont (konszolidált) éves beszámolóiról szóló, 1991. december 19-i 91/674/EGK tanácsi irányelv[13] 1. cikkének (1) bekezdése, a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról szóló, 2004. december 15-i 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[14] 4. cikkének (4) bekezdése, a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 97/7/EK, a 2002/65/EK, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról és a 97/5/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. november 13-i 2007/64/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[15] 15. cikkének (2) bekezdése, az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 2009. július 13-i 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[16] 73. cikke, az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról, valamint a 2000/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/110/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[17] 3. cikkének (1) bekezdése, és az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. június 8-i 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv[18] 22. cikkének (3) bekezdése. Ezenfelül a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[19] 4. cikkének (1) bekezdése előírja a befektetési vállalkozások éves pénzügyi kimutatásainak könyvvizsgálatát akkor, ha a negyedik, a bizonyos jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló, 1978. július 25-i 78/660/EGK tanácsi irányelv[20], vagy a hetedik, a konszolidált beszámolóról szóló, 1983. június 13-i 83/349/EGK tanácsi irányelv[21] nem alkalmazandó. (3) A jog szerinti könyvvizsgálat elvégzéséért felelős személyek jóváhagyásának feltételeit, valamint a jog szerinti könyvvizsgálat elvégzésére vonatkozó minimumkövetelményeket az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról, a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 84/253/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. május 17-i 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv rögzíti[22]. (4) A mostani pénzügyi válság során, 2007 és 2009 között számos bank mutatott ki jelentős veszteségeket mérlegen belüli és kívüli pozíciói kapcsán. Ez nemcsak azt a kérdést vetette fel, hogy a könyvvizsgálók miként adhattak ügyfeleiknek korlátozás nélküli könyvvizsgálói jelentést ezen időszakokról, hanem a jelenlegi jogszabályi keretek alkalmasságát és megfelelőségét is megkérdőjelezte. A Bizottság 2010. október 13-án zöld könyvet adott ki „Könyvvizsgálati politika: a válság tanulságai” címmel[23], amely széles körű társadalmi konzultációt indított el a pénzügyi piacok szabályozási reformja általános összefüggésében a könyvvizsgálat szerepéről és hatóköréről, valamint arról, hogy a könyvvizsgálat tökéletesítése miként járulhatna hozzá a pénzügyi stabilitás fokozásához. A nyilvános konzultáció alapján megállapítható, hogy a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok éves és konszolidált beszámolóinak jog szerinti könyvvizsgálatára vonatkozóan a 2006/43/EK irányelvben rögzített szabályok jelentős javításra szorulnak. 2011. szeptember 13-án az Európai Parlament saját kezdeményezésű jelentést adott ki a zöld könyvről. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. június 16-án szintén jelentést fogadott el a zöld könyvről. (5) Részletes szabályok megállapítására van szükség annak érdekében, hogy a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok jog szerinti könyvvizsgálata megfelelő minőségű legyen, és azt a jog szerinti könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek szigorú követelmények alapján végezzék. A közös szemléletű szabályozásnak javítania kell a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok jog szerinti könyvvizsgálatát végző jog szerinti könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek feddhetetlenségét, függetlenségét, pártatlanságát, felelősségét, átláthatóságát és megbízhatóságát, ami hozzájárul az Unión belüli jog szerinti könyvvizsgálat minőségéhez és ezáltal a belső piac zavartalan működéséhez, egyúttal biztosítja a fogyasztók és a befektetők nagyfokú védelmét. A közérdeklődésre számot tartó jogalanyokra vonatkozó külön jogi aktus kidolgozása biztosítja továbbá a következetes harmonizációt és az egységes alkalmazást, így hozzájárul a belső piac hatékonyabb működéséhez. (6) A pénzügyi szektor fejlődésével az uniós jog új típusú pénzügyi intézményeket hoz létre. Egyre fontosabbak a szokásos bankrendszeren kívüli új jogalanyok és tevékenységek, és egyre nagyobb hatást gyakorolnak a pénzügyi stabilitásra. Emiatt indokolt a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok meghatározásának kiterjesztése további pénzügyi intézményekre és egyéb jogalanyokra, például a befektetési vállalkozásokra, a pénzforgalmi intézményekre, az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV), az elektronikuspénz-kibocsátó intézményekre, valamint az alternatív befektetési alapokra. (7) Az éves és konszolidált pénzügyi kimutatások könyvvizsgálatának célja, hogy jogi biztosítékot nyújtson az olyan befektetőknek, hitelezőknek és üzletfeleknek, amelyeknek részesedésük van a közérdeklődésre számot tartó jogalanyokban, vagy azokhoz üzleti érdekük fűződik. Ennélfogva a jog szerinti könyvvizsgálóknak és könyvvizsgáló cégeknek az ilyen jogalanyok jog szerinti könyvvizsgálata során teljes mértékben függetlennek kell lenniük, és kerülniük kell az összeférhetetlenséget. A könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek függetlenségének megállapítása érdekében figyelembe kell venni a könyvvizsgálót és könyvvizsgáló céget magában foglaló hálózat fogalmát. (8) A jog szerinti könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek megfelelő belső szervezete hozzájárul a függetlenségüket fenyegető veszélyek kiküszöböléséhez. Így a könyvvizsgáló cég tulajdonosai vagy részvényesei, valamint az ilyen cég vezetői nem avatkozhatnak a jog szerinti könyvvizsgálat végrehajtásába olyan módon, hogy az veszélyeztesse annak a jog szerinti könyvvizsgálónak a függetlenségét és pártatlanságát, aki a jog szerinti könyvvizsgálatot a könyvvizsgáló cég nevében végzi. Emellett jogszabályi kötelezettségeik teljesítése érdekében a jog szerinti könyvvizsgálóknak és könyvvizsgáló cégeknek megfelelő belső szabályzatokat és eljárásokat kell bevezetniük a szervezetükön belül folytatott jog szerinti könyvvizsgálati tevékenységben részt vevő alkalmazottakra és egyéb személyekre vonatkozóan. Ezeknek a szabályzatoknak és eljárásoknak különösen arra kell törekedniük, hogy a függetlenséget fenyegető veszélyeket kiküszöböljék, illetve kezeljék, továbbá biztosítsák a jog szerinti könyvvizsgálat minőségét, feddhetetlenségét és alaposságát. A szabályzatoknak és eljárásoknak arányosaknak kell lenniük a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég tevékenysége terjedelmével és összetettségével. (9) A könyvvizsgálóknak, könyvvizsgáló cégeknek és alkalmazottaiknak különösen tartózkodniuk kell az olyan jogalany jog szerinti könyvvizsgálatától, amelyhez üzleti vagy pénzügyi érdekük fűződik, továbbá tartózkodniuk kell a vizsgált jogalany által kibocsátott, garantált vagy egyéb módon támogatott pénzügyi eszközzel való kereskedéstől, a diverzifikált kollektív befektetési formákban való részesedések kivételével. A jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég nem vehet részt a vizsgált jogalany belső döntéshozatali folyamataiban. Meg kell akadályozni, hogy a jog szerinti könyvvizsgálók vagy alkalmazottaik a vizsgált jogalanynál vezetői vagy igazgatósági tisztséget töltsenek be a könyvvizsgálói megbízás befejezését követő megfelelő idő letelte előtt. (10) Az egy vizsgált jogalanytól kapott díjak mértéke, valamint a díjstruktúra szintén veszélyeztetheti a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég függetlenségét. Így biztosítani kell azt, hogy a könyvvizsgálói díjak ne függjenek semmilyen feltételtől, továbbá azt, hogy ha az egy ügyféltől kapott könyvvizsgálói díjak mértéke jelentős, akkor speciális eljárást vezessenek be a könyvvizsgálat minőségének fenntartására. Ha az egy ügyféltől való függés túlzott mértékű, akkor a jog szerinti könyvvizsgálónak vagy könyvvizsgáló cégnek tartózkodnia kell az adott jog szerinti könyvvizsgálat elvállalásától. (11) Ha a jog szerinti könyvvizsgálók, könyvvizsgáló cégek vagy hálózatuk tagjai a vizsgált jogalany részére a jog szerinti könyvvizsgálaton kívüli szolgáltatást nyújtanak, az veszélyeztetheti függetlenségüket. Emiatt indokolt annak tiltása, hogy a jog szerinti könyvvizsgálók, könyvvizsgáló cégek vagy hálózatuk tagjai a vizsgált jogalanyok részére nem könyvvizsgálói szolgáltatásokat nyújtsanak. A valamely társaság részére nem könyvvizsgálói szolgáltatásokat nyújtó könyvvizsgáló cég az adott társaság jog szerinti könyvvizsgálatát nem végezheti, ami szűkíti a jog szerinti könyvvizsgálat elvégzésére rendelkezésre álló könyvvizsgáló cégek körét, különösen a nagyméretű, közérdeklődésre számot tartó jogalanyok könyvvizsgálata esetében, amelynek a piaca koncentrált. Következésképpen annak érdekében, hogy legyen minimális számú könyvvizsgáló cég, amely a nagyméretű, közérdeklődésre számot tartó jogalanyok részére könyvvizsgálói szolgáltatásokat nyújthat, indokolt annak előírása, hogy a jelentős méretű könyvvizsgáló cégek szakmai tevékenységüket a jog szerinti könyvvizsgálat végzésére összpontosítsák, és ne nyújthassanak a jog szerinti könyvvizsgálati feladataikhoz nem kapcsolódó egyéb, például tanácsadási szolgáltatást. (12) Az összeférhetetlenség elkerülése érdekében fontos, hogy a közérdeklődésre számot tartó jogalany jog szerinti könyvvizsgálatára szóló megbízás elfogadása vagy folytatása előtt a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég értékelje a függetlenségre vonatkozó követelmények teljesülését, különösen azt, hogy az adott jogalannyal fennálló kapcsolatából eredően veszélybe kerül-e a függetlensége. Függetlenségük megőrzése érdekében fontos továbbá, hogy nyilvántartást vezessenek a saját, valamint alkalmazottaik és a jog szerinti könyvvizsgálat folyamatában részt vevő egyéb személyek függetlenségét fenyegető valamennyi veszélyről, valamint az ilyen veszélyek csökkentése érdekében alkalmazott óvintézkedésekről. Ezenfelül akkor, ha a függetlenségüket fenyegető veszélyek az azok mérséklését célzó óvintézkedéseket követően is jelentősek, vissza kell lépniük vagy tartózkodniuk kell a könyvvizsgálat elvégzésétől. A jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég évente írásban igazolja függetlenségét a vizsgált jogalany audit bizottságának, továbbá a bizottsággal egyeztet a függetlenségét fenyegető veszélyekről, valamint az azok mérséklésére alkalmazott óvintézkedésekről. (13) A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[24] szabályozza a személyes adatok feldolgozását, amely a tagállamokban a tagállamok illetékes hatóságai, különösen a tagállamok által kijelölt független hatóságok felügyelete alatt e rendelettel összefüggésben folyik. A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[25] szabályozza a személyes adatok e rendelet szerinti feldolgozását, amelyet az EÉPH az európai adatvédelmi biztos felügyelete alatt végez. Az illetékes hatóságok általi információcserének vagy információtovábbításnak meg kell felelnie a személyes adatok továbbítására vonatkozóan a 95/46/EK irányelvben rögzített szabályoknak, továbbá az EÉPH általi információcserének vagy információtovábbításnak meg kell felelnie a személyes adatok továbbítására vonatkozóan a 45/2001/EK rendeletben rögzített szabályoknak. (14) Fontos, hogy a jog szerinti könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek tiszteletben tartsák ügyfeleik magánélethez és az adatok védelméhez való jogát. Ezért rájuk szigorú titoktartási és szakmai titoktartási szabályoknak kell vonatkozniuk, amelyek azonban nem csorbíthatják ezen rendelet megfelelő végrehajtását vagy – ha az anyavállalat harmadik országban található – a csoportkönyvvizsgálóval a konszolidált pénzügyi kimutatások könyvvizsgálata során való együttműködést, és be kell tartani a 95/46/EK irányelv rendelkezéseit. Ugyanakkor az említett szabályok nem teszik lehetővé a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég számára azt, hogy harmadik országok hatóságaival a 2006/43/EK irányelv XI. fejezetében előírt együttműködési csatornákon kívül működjön együtt. Ezek a titoktartási szabályok emellett vonatkoznak minden olyan jog szerinti könyvvizsgálóra vagy könyvvizsgáló cégre is, amelyek egy adott könyvvizsgálói feladatot már nem végeznek. (15) A jog szerinti könyvvizsgálat eredménye az arra vonatkozó vélemény, hogy a vizsgált jogalanyok pénzügyi kimutatásai megfelelnek-e a valóságnak. Előfordulhat azonban, hogy az érdekeltek előtt nem világosak az adott könyvvizsgálat korlátai (a lényegesség elve, a mintavételi módszerek, a könyvvizsgálónak a csalások feltárásával kapcsolatos feladatai és a vezető tisztségviselők felelőssége), ezért túlzott várakozásokat táplálhatnak azzal szemben. A túlzott várakozások mérséklése érdekében fontos egyértelműbben meghatározni a jog szerinti könyvvizsgálat hatókörét. (16) Noha a pénzügyi információk rendelkezésre bocsátásának elsődleges felelőssége a vizsgált jogalanyok vezetését terheli, a könyvvizsgálók is szerepet vállalnak ebben azzal, hogy a vezetést felhasználói szempontból tevékenyen ösztönzik. A könyvvizsgálat jobb minősége érdekében ezért fontos, hogy a könyvvizsgálók a vizsgált jogalannyal szemben erősebb szakmai szkepticizmussal éljenek. A könyvvizsgálóknak fel kell ismerniük annak lehetőségét, hogy csalásból vagy tévedésből eredő lényeges hibás állítások a könyvvizsgálónak a vizsgált jogalany vezetésének becsületességével és feddhetetlenségével kapcsolatos korábbi tapasztalata ellenére is előfordulhatnak. A könyvvizsgálati munka megszervezésében és a szükséges erőforrások feladatokhoz való rendelésében a fő szempont a könyvvizsgálat minőségének biztosítása kell, hogy legyen. A jog szerinti könyvvizsgálók, könyvvizsgáló cégek és személyi állományuk feddhetetlensége alapvető fontosságú a jog szerinti könyvvizsgálatok és a pénzügyi piacok iránti közbizalom megteremtésében. Ezért megfelelően kell kezelni minden olyan eseményt, amely a jog szerinti könyvvizsgálati tevékenység feddhetetlensége szempontjából súlyos következményekkel járhat. A jog szerinti könyvvizsgálónak vagy könyvvizsgáló cégnek megfelelően dokumentálnia kell a könyvvizsgálati munkát. (17) A konszolidált pénzügyi kimutatások esetében fontos világosan meghatározni a csoport különböző jogalanyainak vizsgálatát végző jog szerinti könyvvizsgálók felelősségi körét. Ennek érdekében a csoportkönyvvizsgálónak teljes felelősséget kell vállalnia a könyvvizsgálói jelentésért. (18) Az egyes jog szerinti könyvvizsgálói megbízások keretében végzett munka megbízható belső minőség-ellenőrzése a könyvvizsgálat kiváló minőségét szolgálja. Ezért a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég a könyvvizsgálói jelentését csak a belső minőség-ellenőrzés befejezése után adhatja ki. (19) A jog szerinti könyvvizsgálat eredményeit az érdekeltek számára a könyvvizsgálói jelentésben kell bemutatni. Az érdekelteknek a vizsgált jogalany pénzügyi kimutatásai iránti nagyobb bizalma érdekében különösen fontos, hogy a könyvvizsgálói jelentés megalapozott és kellően alátámasztott legyen, továbbá tartalmazzon a végzett könyvvizsgálatra vonatkozó további információkat. A könyvvizsgálói jelentésnek elégséges mértékben ismertetnie kell a könyvvizsgálat során alkalmazott módszertant, különösen azt, hogy a mérleg mekkora részét ellenőrizték közvetlenül, illetve az ellenőrzés milyen mértékben alapult rendszer- és megfelelőségi teszten; a könyvvizsgálat elvégzése során alkalmazott lényegességi szinteket; az éves és konszolidált pénzügyi kimutatásokban előforduló lényeges hibás állítás kockázatának fő területeit; azt, hogy a jog szerinti könyvvizsgálat célja csalás felderítése volt-e, valamint korlátozott vagy elutasító záradék, illetve a véleménynyilvánítás elutasítása esetén a döntés indokolását. (20) A jog szerinti könyvvizsgálat értékét a vizsgált jogalany számára különösen növelné a kommunikáció erősítése a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég, valamint az audit bizottság között. A jog szerinti könyvvizsgálat során folytatott rendszeres párbeszéden túl fontos, hogy a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég a jog szerinti könyvvizsgálat eredményeit tartalmazó részletesebb kiegészítő jelentést nyújtson be az audit bizottságnak. Lehetővé kell tenni, hogy a részletes kiegészítő jelentést a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok felügyeletei megismerhessék, azonban az nyilvánosságra nem hozható. (21) A jog szerinti könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló cégek jelenleg is adnak információt a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok felügyeleteinek olyan tényekről vagy döntésekről, amelyek a vizsgált jogalany tevékenységére vonatkozó szabályok megsértését, vagy a vizsgált jogalany folyamatos működésének megzavarását jelenthetik. A felügyeleti feladatok ellátását segítené továbbá, ha a hitelintézetek és pénzügyi intézmények felügyeletei számára kötelező lenne a rendszeres párbeszéd kialakítása az ilyen intézményeket vizsgáló jog szerinti könyvvizsgálókkal és könyvvizsgáló cégekkel. (22) A közérdeklődésre számot tartó jogalanyok jog szerinti könyvvizsgálatát végző jog szerinti könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek iránti bizalom erősítése, valamint az említettek nagyobb felelőssége érdekében fontos, hogy a jog szerinti könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek fokozzák átláthatósági jelentési tevékenységüket. Emiatt a jog szerinti könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek számára elő kell írni, hogy auditált pénzügyi információkat tegyenek közzé, amelyekben kimutatják különösen teljes forgalmuk megoszlását a közérdeklődésre számot tartó jogalanyoktól kapott könyvvizsgálói díjak, az egyéb jogalanyoktól kapott könyvvizsgálói díjak, valamint az egyéb szolgáltatásokból származó díjbevétel között. Közzé kell tenniük továbbá annak a hálózatnak a pénzügyi információit is, amelyhez tartoznak. A könyvvizsgáló cégek átláthatósági jelentéseit a vállalatirányításra vonatkozó nyilatkozattal kell kiegészíteni, amely bemutatja, hogy a könyvvizsgáló cég fenntart-e intézkedéseket a megbízható vállalatirányítás érdekében. A könyvvizsgálói díjakkal kapcsolatban további kiegészítő információkat kell az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátani felügyeleti feladataik ellátásának elősegítésére. (23) Az audit bizottság vagy a vizsgált jogalanynál annak megfelelő feladatot ellátó szerv döntő szerepet játszik a kiváló minőségű jog szerinti könyvvizsgálat elősegítésében. Az audit bizottság nagyobb függetlensége és szakmai felkészültsége érdekében különösen fontos annak előírása, hogy tagjainak többsége független legyen, és a bizottság legalább egy tagja a könyvvizsgálat, egy másik tagja pedig a könyvvizsgálat és/vagy a számvitel területén szaktudással rendelkezzen. A jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói, illetve felügyelő bizottsági tagjai szerepéről és az igazgatóság (felügyelő bizottság) által létrehozott bizottságokról szóló, 2005. február 15-i bizottsági ajánlás[26] meghatározza, hogyan kell létrehozni az audit bizottságokat, és azoknak hogyan kell működniük. Figyelemmel azonban az igazgatótanács és a felügyelő bizottság méretére a kis piaci tőkeértékű társaságoknál, valamint a kis- és közepes méretű, közérdeklődésre számot tartó jogalanyoknál, indokolt az, hogy az ilyen jogalanyoknál az audit bizottsághoz vagy a vizsgált jogalanynál annak megfelelő feladatkört ellátó szervhez rendelt feladatokat az ügyviteli vagy felügyelő szerv is elláthassa. Az audit bizottság felállítására vonatkozó kötelezettség alól mentesíteni kell továbbá azokat a közérdeklődésre számot tartó jogalanyokat, amelyek ÁÉKBV-k vagy alternatív befektetési alapok. A mentesítés figyelembe veszi, hogy nem indokolt audit bizottság felállítása akkor, amikor az alap csupán a vagyonkoncentrációt szolgálja. Az ÁÉKBV-k és az alternatív befektetési alapok, valamint az ezeket kezelő társaságok szigorúan meghatározott szabályozási környezetben működnek, és olyan konkrét irányítási mechanizmusok alá tartoznak, mint a letéteményesük által gyakorolt ellenőrzések. (24) Fontos továbbá, hogy az audit bizottság nagyobb szerepet kapjon az új jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég kiválasztásakor annak érdekében, hogy a vizsgált jogalany részvényeseinek vagy tagjainak közgyűlése megalapozottabb döntést hozhasson. A közgyűlésnek szóló javaslattételkor ezért az igazgatótanácsnak ismertetnie kell, hogy az audit bizottság ajánlása alapján jár-e el, és ha nem, ennek indokait. Annak érdekében, hogy a közgyűlés érdemben dönthessen, az audit bizottság ajánlásának legalább két választási lehetőséget kell tartalmaznia a könyvvizsgálói megbízásra vonatkozóan, ezek egyikének kellően megalapozott támogatásával. Ajánlásának tisztességes és megfelelő alátámasztására az audit bizottságnak saját felelősségi körében fel kell használnia a vizsgált jogalany által szervezett kötelező kiválasztási eljárás eredményeit. A kiválasztási eljárás során a vizsgált jogalanynak jog szerinti könyvvizsgálókat és könyvvizsgáló cégeket, köztük kisebbeket is, a könyvvizsgálói megbízásra vonatkozó ajánlattételre kell felhívniuk. A pályázati dokumentációnak átlátható és megkülönböztetéstől mentes kiválasztási feltételeket kell tartalmaznia az ajánlatok értékeléséhez. Tekintettel azonban arra, hogy a kiválasztási eljárás méretüknél fogva aránytalan költségekkel járhat a kis piaci tőkeértékű társaságok, valamint a kis- és közepes méretű, közérdeklődésre számot tartó jogalanyok számára, indokolt az ilyen jogalanyok felmentése e kötelezettség alól. (25) A vizsgált jogalany részvényeseinek vagy tagjainak közgyűlése számára biztosított jog a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég kiválasztására értéktelen akkor, ha a vizsgált jogalany harmadik féllel olyan szerződést köt, amely a választást korlátozza. Ezért semmis a vizsgált jogalany és egy harmadik fél között kikötött olyan szerződéses feltétel, amely egy adott jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég kiválasztására vonatkozik, vagy azt korlátozza. (26) Az egynél több jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég közérdeklődésre számot tartó jogalany általi kijelölése megerősíti a szakmai szkepticizmust és hozzájárul a könyvvizsgálat jobb minőségéhez. Emellett ez az intézkedés a kisebb könyvvizsgáló cégek jelenlétével együtt elősegíti az ilyen cégek kapacitásának fejlesztését, javítva ezzel a nagyméretű, közérdeklődésre számot tartó jogalanyok választási lehetőségét a jog szerinti könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek között. Ezért a közérdeklődésre számot tartó jogalanyokat bátorítani és ösztönözni kell arra, hogy a jog szerinti könyvvizsgálat elvégzésére egynél több jog szerinti könyvvizsgálót vagy könyvvizsgáló céget jelöljenek ki. (27) A bizalmi viszony veszélyének kezelése és ezáltal a könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek függetlenségének erősítése érdekében fontos meghatározni a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég egy adott vizsgált jogalanynál teljesített könyvvizsgálói megbízásának maximális időtartamát. Emellett megfelelő, fokozatos rotációs mechanizmust kell kialakítani a jog szerinti könyvvizsgálatban részt vevő legmagasabb beosztású munkatársakra vonatkozóan, amely kiterjed a jog szerinti könyvvizsgálatot a könyvvizsgáló cég megbízásából végző fő könyvvizsgáló partnerekre is. Fontos egy olyan megfelelő időszak előírása is, amelyben a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég nem végezhet jog szerinti könyvvizsgálatot ugyanannál a jogalanynál. A zavartalan átmenet érdekében a korábbi könyvvizsgáló a lényeges információkat tartalmazó átadási aktát ad át a belépő könyvvizsgáló részére. (28) A könyvvizsgáló függetlenségének védelme érdekében fontos, hogy felmentésére csak megfelelő indokok alapján kerülhessen sor, és akkor, ha ezeket az indokokat közlik a felügyeletért felelős hatósággal vagy hatóságokkal. Ha megfelelő indokok állnak fenn és a vizsgált jogalany nem jár el, akkor az audit bizottságot, a részvényeseket, a könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek, valamint a közérdeklődésre számot tartó jogalany felügyeletében illetékes hatóságokat fel kell hatalmazni arra, hogy valamely tagállami bíróságon a könyvvizsgáló felmentése iránti keresetet nyújtsanak be. (29) A belső piac iránti nagyfokú befektetői és fogyasztói bizalom érdekében, amely az összeférhetetlenség elkerülésével teremthető meg, a jog szerinti könyvvizsgálókat és könyvvizsgáló cégeket olyan illetékes hatóságoknak kell felügyelniük, amelyek a könyvvizsgálói szakmától függetlenek, valamint kapacitásuk, szaktudásuk és erőforrásaik megfelelőek. A tagállami illetékes hatóságoknak megfelelő hatáskörrel kell rendelkezniük felügyeleti feladataik ellátásához, ideértve annak lehetőségét, hogy dokumentumokba betekintsenek, bármely személytől tájékoztatást kérjenek, és vizsgálatot folytassanak. A pénzügyi piacok, a pénzügyi beszámolással kapcsolatos kötelezettségek teljesítése, vagy a jog szerinti könyvvizsgálat felügyeletére kell szakosodniuk. Lehetővé kell tenni azonban, hogy a közérdeklődésre számot tartó jogalanyokat terhelő kötelezettségek teljesítését az ilyen jogalanyok felügyeletéért felelős illetékes hatóságok felügyeljék. Az illetékes hatóságok finanszírozásának mentesnek kell lennie a jog szerinti könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló cégek nemkívánatos befolyásától. (30) A felügyelet minősége javul, ha hatékony együttműködés jön létre a tagállami szinten különféle feladatokkal megbízott hatóságok között. Emiatt a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok jog szerinti könyvvizsgálatával kapcsolatos kötelezettségek felügyeletében illetékes hatóságoknak együtt kell működniük a jog szerinti könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek jóváhagyásáért és nyilvántartásba vételéért felelős hatóságokkal, a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok felügyeleti hatóságaival, valamint a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2006. október 26-i 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben említett pénzügyi hírszerző egységekkel[27]. (31) A könyvvizsgálat magas színvonalának biztosítása szempontjából alapvető jelentőséggel bír a jog szerinti könyvvizsgálat külső minőségbiztosítása. Növeli a közzétett pénzügyi információk hitelességét, és nagyobb védelmet biztosít a részvényesek, a befektetők, a hitelezők és a többi érintett fél számára. A jog szerinti könyvvizsgálókat és könyvvizsgáló cégeket ezért az illetékes hatóságok felelősségi körébe tartozó minőségbiztosítási rendszerben kell vizsgálni, amely biztosítja a tárgyilagosságot és a könyvvizsgálói szakmától való függetlenséget. A minőségbiztosítási ellenőrzéseket úgy kell megszervezni, hogy a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok könyvvizsgálatát végző valamennyi jog szerinti könyvvizsgáló és könyvvizsgáló cég minőségbiztosítási ellenőrzésére legalább háromévenként sor kerüljön. A közérdeklődésre számot tartó jogalanyokat könyvvizsgáló jog szerinti könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek külső minőségbiztosításáról szóló 2008. május 6-i bizottsági javaslat[28] tájékoztatást ad az ellenőrzés lefolytatásának módjáról. A minőségbiztosítási ellenőrzéseknek arányosaknak kell lenniük az ellenőrzött jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég által végzett tevékenység terjedelmével és összetettségével. (32) A vizsgálatok segítségével felderíthető, megelőzhető és helyesbíthető a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok nem megfelelően végzett jog szerinti könyvvizsgálata. Az illetékes hatóságokat ezért fel kell hatalmazni a jog szerinti könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek vizsgálatára. (33) A közérdeklődésre számot tartó jogalanyok részére nyújtott jog szerinti könyvvizsgálati szolgáltatások piaca idővel fejlődik. Emiatt az illetékes hatóságoknak figyelemmel kell kísérniük a piac fejlődését, különös tekintettel a könyvvizsgáló választásának esetleges korlátozására, valamint a nagyfokú piaci koncentrációból eredő kockázatokra. (34) A fontos könyvvizsgáló cégek bukása esetén zavarok következhetnek be a könyvvizsgálói szolgáltatások nyújtásában, és a piaci kockázatok strukturális okokból tovább halmozódhatnak. Az illetékes hatóságoknak ezért megelőző intézkedésként elő kell írniuk az egyes tagállamok legnagyobb könyvvizsgáló cégei számára, hogy készenléti tervet dolgozzanak ki az adott cég folyamatos működését veszélyeztető események kezelésére. Az ilyen terv intézkedéseket határozhat meg az érintett cég rendezett csődjének előkészítésére. (35) Az illetékes hatóságok tevékenységének átláthatósága hozzájárul a befektetők és fogyasztók belső piac iránti nagyobb bizalmához. Ezért elő kell írni az illetékes hatóságok számára, hogy tevékenységükről rendszeresen számoljanak be, és az egyes ellenőrzésekről jelentést tegyenek közzé. (36) A tagállamok illetékes hatóságai közötti együttműködés nagyban hozzájárulhat a jog szerinti könyvvizsgálat egységesen kiváló minőségének biztosításához az Unión belül. A tagállamok illetékes hatóságainak ezért együtt kell működniük egymással, ha az a jog szerinti könyvvizsgálatokkal kapcsolatos felügyeleti feladataik ellátásához szükséges. Tiszteletben kell tartaniuk a honos ország szabályozásának elvét, és az azon tagállam általi felügyeletet, ahol a jog szerinti könyvvizsgálót vagy könyvvizsgáló céget jóváhagyják és a vizsgált jogalany székhelye van. Az illetékes hatóságok közötti együttműködés fokozható különösen akkor, ha azt az európai felügyeleti hatóságok vegyes bizottsága keretében, az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Értékpapír-piaci Hatóság (EÉPH) vezetésével szervezik meg[29]. Az EÉPH az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság)[30] , valamint az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EBFH)[31] támogatásával az együttműködéshez a tagállami illetékes hatóságok részére nyújtott tanácsadással és iránymutatással járul hozzá. (37) A tagállamok illetékes hatóságai közötti együttműködésnek ki kell terjednie az információcserére, a minőség-ellenőrzéssel kapcsolatos együttműködésre, a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok jog szerinti könyvvizsgálatának végzésével kapcsolatos vizsgálatokhoz nyújtott segítségre, ideértve azokat az eseteket is, amikor a vizsgált magatartás nem jár az érintett tagállamok hatályos törvényi vagy rendeleti rendelkezéseinek megszegésével; továbbá a készenléti tervezésre. A tagállamok illetékes hatóságai közötti együttműködés keretében az illetékes hatóságok kollégiumokat hozhatnak létre, és egymás között átruházhatják a feladatokat. Az együttműködés során figyelembe kell venni a könyvvizsgálót és könyvvizsgáló céget magában foglaló hálózat fogalmát. Az illetékes hatóságoknak és az európai felügyeleti hatóságoknak tiszteletben kell tartaniuk a bizalmas adatkezelésre és a szakmai titoktartásra vonatkozó szabályokat. (38) A jog szerinti könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok jog szerinti könyvvizsgálatának elvégzésére való alkalmasságának elismerése elősegíti a könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek számára, hogy új ügyfeleket szerezzenek. Ezért rendelkezni kell az EÉPH által kidolgozandó, európai léptékű minőségi tanúsítványról. A tagállami illetékes hatóságoknak részt kell venniük a tanúsítvány megszerzése iránti kérelmek elbírálásában. (39) A tőkepiacok egymással való kapcsolata miatt fel kell hatalmazni a tagállamok illetékes hatóságait és az európai felügyeleti hatóságokat arra, hogy az információcsere vagy minőségbiztosítási ellenőrzés kapcsán együttműködjenek harmadik országbeli felügyeleti hatóságokkal és szervekkel. A 2006/43/EK irányelvben rögzített eljárásokat kell alkalmazni azonban akkor, ha a harmadik országbeli hatóságokkal való együttműködés a jog szerinti könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló cégek birtokában lévő könyvvizsgálati munkaanyagokkal vagy egyéb dokumentumokkal függ össze. (40) A tőkepiacok zavartalan működéséhez fenntartható könyvvizsgálói kapacitásra és a jog szerinti könyvvizsgálati szolgáltatások versenyképes piacára van szükség, ahol biztosított a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok jog szerinti könyvvizsgálatának elvégzésére képes könyvvizsgáló cégek megfelelő választéka. Az EÉPH-nak jelentést kell készítenie a könyvvizsgálati piac szerkezetében e rendelet hatására bekövetkező változásokról. A vizsgálat során az EÉPH-nak figyelembe kell vennie, hogy milyen hatást gyakorolnak a könyvvizsgálati piac szerkezetére a jog szerinti könyvvizsgálókra vonatkozó nemzeti polgári jogi felelősségi előírások. E jelentés és más megfelelő bizonyítékok alapján a Bizottságnak jelentést kell előterjesztenie a jog szerinti könyvvizsgálókra vonatkozó nemzeti polgári jogi felelősségi előírások által a könyvvizsgálati piac szerkezetére gyakorolt hatásról, és megállapításai nyomán meg kell tennie az általa szükségesnek ítélt intézkedéseket. (41) Az e rendeletben foglalt követelményeknek való jobb megfelelés érdekében, és „A szankciórendszerek erősítése a pénzügyi szektorban” című, 2010. december 9-i bizottsági közlemény[32] nyomán ki kell bővíteni a felügyeleti intézkedések elfogadására vonatkozó hatáskört, valamint az illetékes hatóságok szankcionálási hatáskörét. Elő kell írni a meghatározott jogsértésekért a jog szerinti könyvvizsgálókkal, a könyvvizsgáló cégekkel és a közérdeklődésre számot tartó jogalanyokkal szembeni közigazgatási pénzbírság alkalmazását. Az illetékes hatóságoknak a szankciókat és intézkedéseket átlátható módon kell alkalmazniuk. A szankciók alkalmazása és közzététele során tiszteletben kell tartani az Európai Unió alapjogi chartájában rögzített alapvető jogokat, különösen a magán- és családi élethez való jogot (7. cikk), a személyes adatok védelméhez való jogot (8. cikk), valamint a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogot (47. cikk). (42) A visszaélések bejelentői az illetékes hatóságok számára olyan új információkat szolgáltathatnak, amelyek segítik a hatóságokat a szabálytalanságok, ezen belül a csalás felderítésében és szankcionálásában. A bejelentőket azonban visszatarthatja a megtorlástól való félelem vagy az ösztönzők hiánya. A tagállamoknak ezért megfelelő rendszert kell biztosítaniuk, amely ösztönzi a visszaélések bejelentőit arra, hogy a tagállamok figyelmét felhívják a rendelet esetleges megszegésére, ugyanakkor megvédi őket a megtorlástól. A bejelentést a tagállamok ösztönözhetik, a bejelentők azonban csak akkor lehetnek jogosultak ezen ösztönzőkre, ha olyan új információt tárnak fel, amelyet nem jogszabályi kötelezettségük alapján szolgáltatnak, és a feltárt információ az e rendelet megszegéséért alkalmazott szankciót eredményez. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról is, hogy a bejelentőkre vonatkozóan bevezetett rendszereik tartalmazzanak a bejelentett személy számára megfelelő védelmet biztosító mechanizmusokat is, különös tekintettel az ilyen személynek a személyes adatok védelméhez való jogára, továbbá olyan eljárásokat, amelyek biztosítják a bejelentett személy védelemhez és meghallgatáshoz való jogát az őt érintő döntések meghozatala előtt, valamint azt a jogát, hogy az őt érintő döntések ellen bíróság előtt hatékony jogorvoslattal éljen. (43) A könyvvizsgálat és a könyvvizsgálati piac fejlődésének figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy technikai követelményeket határozzon meg a belépő könyvvizsgálónak átadandó átadási akta tartalmára, valamint a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok jog szerinti könyvvizsgálatát végző könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek számára előírt európai minőségi tanúsítvány bevezetésére vonatkozóan. (44) A pénzügyi piacok, a könyvvizsgálat és a könyvvizsgálói szakma technikai fejlődésének figyelembevétele, továbbá az ezen rendeletben rögzített követelmények pontos meghatározása érdekében a Bizottságot az EUMSZ 290. cikkének megfelelően fel kell hatalmazni jogi aktusok elfogadására. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazása különösen fontos a kapcsolódó könyvvizsgálói szolgáltatások és a nem könyvvizsgálói szolgáltatások jegyzékének alkalmazásához, valamint azon díj mértékének megállapításához, amelyet az EÉPH az európai minőségi tanúsítvány kiállításáért a jog szerinti könyvvizsgálóknak és könyvvizsgáló cégeknek felszámíthat. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkálatok során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítania kell a megfelelő dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. (45) A jogbiztonság, valamint az e rendelettel bevezetett szabályokra való zavartalan áttérés érdekében átmeneti szabályokat kell bevezetni a könyvvizsgáló cégek rotációjára vonatkozó kötelezettség hatálybalépésével, a könyvvizsgáló cég kiválasztási eljárásának kötelező megszervezésével, valamint a könyvvizsgáló cégek kizárólag könyvvizsgálói szolgáltatásokat nyújtó céggé való átalakulásával kapcsolatban. (46) E rendelet célkitűzéseit, nevezetesen a jog szerinti könyvvizsgálat szerepének tisztázását és pontosabb meghatározását a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok vonatkozásában; a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég által a vizsgált jogalanynak, a befektetőknek és egyéb érdekelteknek nyújtott tájékoztatás javítását; a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok könyvvizsgálói és felügyeletei közötti kommunikációs csatornák javítását; a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok részére nem könyvvizsgálói szolgáltatások nyújtásából adódó összeférhetetlenség megelőzését; a könyvvizsgáló vizsgált jogalany általi kiválasztásának és díjazásának jelenlegi gyakorlatából vagy a bizalmi viszonyból eredő esetleges összeférhetetlenség kockázatának csökkentését; a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég váltásának, valamint a könyvvizsgálói szolgáltatást nyújtó kiválasztásának megkönnyítését a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok számára, a könyvvizsgálói szolgáltatást nyújtók közötti nagyobb választási lehetőséget a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok számára; valamint a közérdeklődésre számot tartó jogalanyoknál jog szerinti könyvvizsgálatot végző jog szerinti könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek szabályozása és felügyelete, ezen belül az uniós szintű együttműködés terén a hatékonyság, a függetlenség és a következetesség javítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a célkitűzések terjedelme miatt azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió az EUMSZ 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban ez a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. (47) Ez a rendelet tiszteletben tartja különösen az Európai Unió alapjogi chartájában elismert alapvető jogokat és elveket, nevezetesen a magán- és családi élethez való jogot (7. cikk), a személyes adatok védelméhez való jogot (8. cikk), a vállalkozás szabadságát (16. cikk), a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogot (47. cikk), az ártatlanság vélelmét és a védelemhez való jogot (48. cikk), a bűncselekmények és büntetések törvényességének és arányosságának elveit (49. cikk), valamint a kétszeres eljárás alá vonás és a kétszeres büntetés tilalmát (50. cikk), és azokkal összhangban alkalmazandó, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: I. cím Tárgy, hatály és fogalommeghatározások 1. cikk Tárgy Ez a rendelet megállapítja a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok éves és konszolidált pénzügyi kimutatásainak jog szerinti könyvvizsgálatára vonatkozó követelményeket, a jog szerinti könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek szervezetére, valamint a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok általi kiválasztására vonatkozó, a függetlenséget és az összeférhetetlenség elkerülését elősegítő szabályokat, valamint a jog szerinti könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek fenti követelményeknek való megfelelése felügyeletére vonatkozó szabályokat. 2. cikk Hatály (1) Ez a rendelet az alábbiakra vonatkozik: a) a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok jog szerinti könyvvizsgálatát végző könyvvizsgálókra és könyvvizsgáló cégekre; b) a közérdeklődésre számot tartó jogalanyokra. (2) Ezt a rendeletet a 2006/43/EK irányelv sérelme nélkül kell alkalmazni. 3. cikk Fogalommeghatározások E rendelet alkalmazásában a 2006/43/EK irányelv 2. cikkében rögzített fogalommeghatározásokat kell alkalmazni, a „könyvvizsgálói jelentés” és az „illetékes hatóság” meghatározása kivételével. 4. cikk Nagyméretű, közérdeklődésre számot tartó jogalanyok E rendelet alkalmazásában a „nagyméretű, közérdeklődésre számot tartó jogalany” fogalma az alábbiakat foglalja magában: a) a 2006/43/EK irányelv 2. cikke 13. pontjának a) alpontjában meghatározott jogalanyokra vonatkozóan az egyes tagállamokban az év végi jegyzések alapján a tíz legnagyobb piaci tőkeértékű részvénykibocsátót, valamint minden olyan részvénykibocsátót, amely az év végi jegyzések alapján a megelőző három naptári évben 1 000 000 000 EUR-t meghaladó átlagos piaci tőkeértékkel rendelkezett; b) a 2006/43/EK irányelv 2. cikke 13. pontjának b)–f) alpontjában meghatározott jogalanyokra vonatkozóan minden olyan jogalanyt, amelynek mérlegfőösszege a mérleg fordulónapján meghaladta az 1 000 000 000 EUR-t; c) a 2006/43/EK irányelv 2. cikke 13. pontjának g) és h) alpontjában meghatározott jogalanyokra vonatkozóan minden olyan jogalanyt, amely a mérleg fordulónapján 1 000 000 000 EUR-t meghaladó értékű eszközt kezelt. II. cím A közérdeklődésre számot tartó jogalanyok jog szerinti könyvvizsgálatára vonatkozó feltételek I. FEJEZET FÜGGETLENSÉG ÉS AZ ÖSSZEFÉRHETETLENSÉG ELKERÜLÉSE 5. cikk Függetlenség és pártatlanság A jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég minden szükséges lépést megtesz annak érdekében, hogy a közérdeklődésre számot tartó jogalany jog szerinti könyvvizsgálatának elvégzését ne befolyásolja olyan fennálló vagy lehetséges összeférhetetlenség, illetve üzleti vagy egyéb kapcsolat, amelyben érintett a jog szerinti könyvvizsgálatot végző jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég, vagy adott esetben annak hálózata, vezető tisztségviselői, könyvvizsgálói, alkalmazottai, vagy olyan egyéb természetes személy, akinek a szolgáltatásai a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég rendelkezésére vagy ellenőrzése alatt állnak, vagy a jog szerinti könyvvizsgálóhoz vagy könyvvizsgáló céghez irányítás útján közvetlenül vagy közvetetten kapcsolódó személy. 6. cikk A jog szerinti könyvvizsgálók és könyvvizsgáló cégek belső szervezete (1) A jog szerinti könyvvizsgálóra és könyvvizsgáló cégre az alábbi szervezeti követelmények vonatkoznak: a) a könyvvizsgáló cég megfelelő szabályzatokkal és eljárásokkal biztosítja, hogy tulajdonosai vagy részvényesei, valamint a cég vagy annak kapcsolt vállalkozása ügyviteli, ügyvezető és felügyelő szervei ne avatkozzanak a jog szerinti könyvvizsgálat végrehajtásába olyan módon, hogy az veszélyeztesse annak a jog szerinti könyvvizsgálónak a függetlenségét és pártatlanságát, aki a jog szerinti könyvvizsgálatot a könyvvizsgáló cég nevében végzi; b) a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég megbízható ügyviteli és számviteli folyamatokat, belső ellenőrzési mechanizmusokat, hatékony kockázatelemzési eljárásokat, valamint az információfeldolgozási rendszerekre vonatkozóan hatékony ellenőrzési és óvintézkedéseket alkalmaz. A belső ellenőrzési mechanizmusokat úgy kell megtervezni, hogy a könyvvizsgáló cég, illetve a jog szerinti könyvvizsgáló munkavégzési struktúrája valamennyi szintjén biztosítsa a döntéseknek és az eljárásoknak való megfelelést. A jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég döntéshozatali eljárásokat és szervezeti struktúrákat vezet be és tart fenn, amelyek egyértelműen és dokumentáltan meghatározzák a beszámolási útvonalakat, továbbá kijelölik a feladat- és felelősségi köröket; c) a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég megfelelő szabályzatokkal és eljárásokkal biztosítja, hogy alkalmazottai, valamint minden olyan természetes személy, akinek a szolgáltatásai a rendelkezésére vagy ellenőrzése alatt állnak, és aki közvetlenül részt vesz a jog szerinti könyvvizsgálati tevékenységben, megfelelő tudással és tapasztalattal rendelkezzenek a kijelölt feladatok elvégzéséhez; d) a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég megfelelő szabályzatokkal és eljárásokkal biztosítja, hogy a fontos könyvvizsgálati feladatok kiszervezésének módja ne rontsa a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég belső ellenőrzésének minőségét, valamint az illetékes hatóságok képességét annak felügyeletére, hogy a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég teljesíti-e az e rendeletben rögzített kötelezettségeit; e) a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég megfelelő és hatékony szervezeti és ügyviteli intézkedéseket hoz a függetlenséget fenyegető, a 11. cikk (2) bekezdésében említett veszélyek megelőzésére, azonosítására, megszüntetésére, illetve kezelésére és közzétételére; f) a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég megfelelő eljárásokat és standardokat vezet be a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok jog szerinti könyvvizsgálatának elvégzésére, az alkalmazottak betanítására, valamint tevékenységük felügyeletére és ellenőrzésére, továbbá a 15. cikk (5) bekezdésében említett könyvvizsgálati dosszié felépítésére vonatkozóan; g) a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég belső minőség-ellenőrzési rendszer útján biztosítja a közérdeklődésre számot tartó jogalanyok jog szerinti könyvvizsgálatának minőségét. A minőség-ellenőrzési rendszer legalább az f) pontban említett eljárásokat és standardokat foglalja magában. Könyvvizsgáló cég esetében a belső minőség-ellenőrzési rendszerért olyan személy felelős, aki jog szerinti könyvvizsgálónak minősül; h) a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég megfelelő rendszerekkel, erőforrásokkal és eljárásokkal biztosítja az általa végzett jog szerinti könyvvizsgálati tevékenység folyamatosságát és szabályosságát; i) a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég szabályzat útján zárja ki azt, hogy saját maga vagy bármely alkalmazottja a munkavégzés során bűncselekményben vagy jogsértésben vegyen részt. A jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég emellett megfelelő és hatékony szervezeti és ügyviteli intézkedéseket hoz az olyan események kezelésére és nyilvántartására, amelyek jog szerinti könyvvizsgálati tevékenysége feddhetetlenségére nézve súlyos következményekkel járnak vagy járhatnak; j) a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég megfelelő javadalmazási politikákat alkalmaz, amelyek elegendő teljesítményösztönzőt nyújtanak a könyvvizsgálat minőségének biztosításához. Mindenekelőtt az alkalmazottak javadalmazása és teljesítményértékelése nem függhet annak a bevételnek a mértékétől, amelyre a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég a vizsgált jogalanytól szert tesz; k) a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég figyelemmel kíséri és értékeli az e rendelettel összhangban bevezetett rendszerei, valamint belső ellenőrzési és belső minőség-ellenőrzési mechanizmusai és intézkedései megfelelőségét és hatékonyságát, és megfelelő intézkedéseket hoz a hiányosságok kezelésére. Így a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég évente értékeli mindenekelőtt a g) pontban említett belső minőség-ellenőrzési rendszert. A jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég nyilvántartást vezet az értékelés megállapításairól, valamint a belső minőség-ellenőrzési rendszer módosítására javasolt intézkedésekről. Az első albekezdésben említett szabályzatokat és eljárásokat dokumentálni kell, továbbá azokat közölni kell a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég alkalmazottaival. A könyvvizsgálati feladatok d) pontban említett kiszervezése nem érinti a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég felelősségét a vizsgált jogalannyal szemben. (2) A jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég az e cikk (1) bekezdésében megállapított követelményeket saját mérete, valamint tevékenységének összetettsége figyelembevételével teljesíti. A jog szerinti könyvvizsgálónak vagy könyvvizsgáló cégnek igazolnia kell a 35. cikk (1) bekezdésében említett illetékes hatóság felé, hogy a követelmények teljesítése arányos a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég méretével, valamint tevékenységének összetettségével. 7. cikk Függetlenség a vizsgált jogalanytól (1) A jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég, valamint a könyvvizsgáló cégben szavazati joggal rendelkező személy független a vizsgált jogalanytól, és a vizsgált jogalany döntéshozatalában nem vesz részt. (2) A jog szerinti könyvvizsgálók, a könyvvizsgáló cégek, ezek fő könyvvizsgáló partnerei, alkalmazottai, valamint az olyan természetes személyek, akiknek a szolgáltatásai a könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég rendelkezésére vagy ellenőrzése alatt állnak, és akik közvetlenül részt vesznek a jog szerinti könyvvizsgálati tevékenységben, valamint a 2004/72/EK bizottsági irányelv 1. cikkének (2) bekezdése szerint a velük szoros kapcsolatban lévő személyek[33] nem vásárolhatnak vagy adhatnak el a jog szerinti könyvvizsgálati tevékenységük körében vizsgált jogalany által kibocsátott, garantált vagy egyéb módon támogatott pénzügyi eszközt, továbbá nem vehetnek részt az ilyen eszközzel végrehajtott egyéb ügyletekben, a diverzifikált kollektív befektetési formákban való és a kezelt alapokban – mint például nyugdíjalapokban és életbiztosításban – való részesedések kivételével. (3) A (2) bekezdésben említett személy vagy társaság egy adott vizsgált jogalany jog szerinti könyvvizsgálatában nem vehet részt vagy annak meghatározását egyéb módon nem befolyásolhatja, ha a személy vagy társaság: a) a vizsgált jogalany valamely pénzügyi eszközének birtokosa, a diverzifikált kollektív befektetési formákban való részesedések kivételével; b) a vizsgált jogalannyal kapcsolatban álló szervezet valamely pénzügyi eszközének birtokosa, amelynek birtoklása összeférhetetlenséget okozhat vagy általában összeférhetetlenséget okozónak tekinthető, a diverzifikált kollektív befektetési formákban való részesedések kivételével; c) nemrég a vizsgált jogalanynál állt alkalmazásban vagy azzal üzleti, vagy bármely egyéb olyan kapcsolatban állt, amely összeférhetetlenséget okozhat vagy általában összeférhetetlenséget okozónak tekinthető. (4) A (2) bekezdésben említett személyek vagy társaságok nem kérhetnek vagy nem fogadhatnak el pénzt, ajándékot vagy szívességet olyan személytől, akivel a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég szerződéses kapcsolatban áll. (5) Nem alkalmazhatók a szakmai etikára vonatkozóan a 2006/43/EK irányelv 21. cikkének (1) bekezdése alapján bevezetett olyan tagállami intézkedések, amelyek nem egyeztethetők össze a (2), (3) és (4) bekezdéssel. 8. cikk Korábbi jog szerinti könyvvizsgálók, illetve a jog szerinti könyvvizsgálók vagy könyvvizsgáló cégek alkalmazottainak foglalkoztatása a közérdeklődésre számot tartó jogalanyoknál (1) A közérdeklődésre számot tartó jogalany jog szerinti könyvvizsgálatát a könyvvizsgáló cég nevében elvégző jog szerinti könyvvizsgáló, illetve fő könyvvizsgáló partner a könyvvizsgálói megbízástól jog szerinti könyvvizsgálóként vagy fő könyvvizsgáló partnerként történő visszalépését követően legalább két évig: a) nem tölthet be kulcsfontosságú vezető tisztséget a vizsgált jogalanynál; b) nem lehet a vizsgált jogalany audit bizottságának tagja, vagy ilyen bizottság hiányában az audit bizottságnak megfelelő feladatkört ellátó szerv tagja; c) nem lehet a vizsgált jogalany ügyviteli szervének nem ügyvezető tagja, vagy a vizsgált jogalany felügyelő szervének tagja. (2) A közérdeklődésre számot tartó jogalany jog szerinti könyvvizsgálatát végző jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég alkalmazottai, valamint az olyan egyéb természetes személyek, akiknek a szolgáltatásai az ilyen könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég rendelkezésére vagy ellenőrzése alatt állnak, akkor, ha az ilyen alkalmazottakat vagy egyéb természetes személyeket jog szerinti könyvvizsgálóként jóváhagyták, a jog szerinti könyvvizsgálati tevékenységben való közvetlen részvételüket követően legalább egy évig nem tölthetik be az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett tisztségeket. 9. cikk Könyvvizsgálói díjak (1) A közérdeklődésre számot tartó jogalanyoknál végzett jog szerinti könyvvizsgálat díja nem feltételektől függő díj. Az első albekezdés alkalmazásában a feltételektől függő díj a könyvvizsgálói megbízásért járó olyan díj, amelyet előzetesen meghatározott alapon egy ügylet vagy végrehajtott munka kimenetelének vagy eredményének függvényében számítanak ki. A bíróság vagy illetékes hatóság által megállapított díj nem tekintendő feltételektől függő díjnak. (2) Ha a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég a vizsgált jogalany részére a 10. cikk (2) bekezdésében említett kapcsolódó pénzügyi ellenőrzési szolgáltatásokat nyújt, az ilyen szolgáltatások díja legfeljebb a vizsgált jogalany által a jog szerinti könyvvizsgálatért fizetett díjak 10 %-a lehet. (3) Ha egy jog szerinti könyvvizsgálat alá vont, közérdeklődésre számot tartó jogalanytól kapott díjak összege meghaladja a jog szerinti könyvvizsgálatot végző jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég teljes éves díjbevételének 20 %-át, vagy két egymást követő évben 15 %-át, akkor a könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég közli az audit bizottsággal, hogy a kapott díjak összege meghaladja teljes díjbevételének 20 %-át, illetve 15 %-át, és a 11. cikk (4) bekezdésének d) pontja szerinti egyeztetést le kell folytatni. Az audit bizottság mérlegeli, hogy a könyvvizsgálói jelentés kiadása előtt elvégezteti-e a könyvvizsgálói megbízás minőség-ellenőrzését más jog szerinti könyvvizsgálóval vagy könyvvizsgáló céggel. Ha egy jog szerinti könyvvizsgálat alá vont, közérdeklődésre számot tartó jogalanytól kapott díjak összege két egymást követő évben eléri vagy meghaladja a jog szerinti könyvvizsgálatot végző jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég teljes éves díjbevételének 15 %-át, akkor a könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég tájékoztatja a 35. cikk (1) bekezdésében említett illetékes hatóságot erről a helyzetről. A 35. cikk (1) bekezdésében említett illetékes hatóság a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég által adott objektív indokok alapján dönt arról, hogy e jogalany jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cége folytathatja-e a jog szerinti könyvvizsgálatot egy további időszakban, amely semmi esetre sem haladhatja meg a két évet. Ha a vizsgált jogalany mentesül az audit bizottság felállításának kötelezettsége alól, akkor a vizsgált jogalany eldönti, hogy melyik szerve álljon kapcsolatban a jog szerinti könyvvizsgálóval vagy könyvvizsgáló céggel az e bekezdésben rögzített kötelezettségek teljesítése céljából. 10. cikk A nem könyvvizsgálói szolgáltatások nyújtásának tilalma (1) A közérdeklődésre számot tartó jogalany jog szerinti könyvvizsgálatát végző jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég a vizsgált jogalany, annak anyavállalata és ellenőrzött vállalkozásai részére jog szerinti könyvvizsgálati szolgáltatásokat és kapcsolódó pénzügyi ellenőrzési szolgáltatásokat nyújthat. Ha a jog szerinti könyvvizsgáló egy hálózat tagja, akkor a hálózat tagja a vizsgált jogalany, annak anyavállalata és Unión belüli ellenőrzött vállalkozásai részére jog szerinti könyvvizsgálati szolgáltatásokat vagy kapcsolódó pénzügyi ellenőrzési szolgáltatásokat nyújthat. (2) E cikk alkalmazásában kapcsolódó pénzügyi ellenőrzési szolgáltatások az alábbiak: a) az évközi pénzügyi kimutatások könyvvizsgálata vagy ellenőrzése; b) bizonyosság nyújtása a vállalatirányítási nyilatkozatokkal kapcsolatban; c) bizonyosság nyújtása a társadalmi szerepvállalás kérdéseivel kapcsolatban; d) a jog szerinti könyvvizsgálat hatókörén kívül a szabályozói feladatellátás segítése érdekében bizonyosság nyújtása vagy igazolás a pénzügyi intézmények szabályozói részére történő adatszolgáltatásról, például a tőkekövetelményekre vagy szolvenciamutatókra vonatkozóan, amelyek alapján megállapítható annak valószínűsége, hogy a vállalkozás továbbra is teljesíti hitelkötelezettségeit; e) az adójogszabályok betartásának igazolása, amennyiben a nemzeti jog ilyen igazolást ír elő; f) a könyvvizsgálati munkával kapcsolatos egyéb jog szerinti feladat, amelyet a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég számára uniós jogszabály ír elő. (3) A közérdeklődésre számot tartó jogalany jog szerinti könyvvizsgálatát végző jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég sem közvetlenül, sem közvetve nem nyújthat a vizsgált jogalany, annak anyavállalata és ellenőrzött vállalkozásai részére nem könyvvizsgálói szolgáltatásokat. Ha a jog szerinti könyvvizsgáló egy hálózat tagja, akkor a hálózat egyetlen tagja sem nyújthat a vizsgált jogalany, annak anyavállalata és Unión belüli ellenőrzött vállalkozásai részére nem könyvvizsgálói szolgáltatásokat. E cikk alkalmazásában nem könyvvizsgálói szolgáltatások az alábbiak: a) minden esetben összeférhetetlenséget eredményező szolgáltatások: i. a könyvvizsgálathoz nem kapcsolódó szakértői szolgáltatások, adótanácsadás, általános vezetési és egyéb tanácsadási szolgáltatások; ii. könyvvitel, valamint számviteli nyilvántartások és pénzügyi kimutatások készítése; iii. belső ellenőrzési vagy kockázatkezelési eljárás kialakítása és végrehajtása a pénzügyi kimutatásokban szerepeltetett pénzügyi információk előkészítésére és/vagy ellenőrzésére vonatkozóan, valamint kockázattal kapcsolatos tanácsadás; iv. értékelési szolgáltatások, méltányossági állásfoglalások, természetbeni hozzájárulásról szóló jelentések készítése; v. aktuáriusi és jogi szolgáltatások, ideértve a peres ügyek megoldását is; vi. pénzügyi informatikai rendszerek kialakítása és végrehajtása a 2006/43/EK irányelv 2. cikke (13) pontja b)–j) alpontjában említett közérdeklődésre számot tartó jogalanyok számára; vii. részvétel a könyvvizsgálati ügyfél belső ellenőrzésében, valamint a belső könyvvizsgálati feladatkörrel összefüggő szolgáltatások nyújtása; viii. közvetítői vagy kereskedési, befektetési tanácsadási vagy befektetési banki szolgáltatások; b) esetleg összeférhetetlenséget eredményező szolgáltatások: i. humánerőforrás-szolgáltatások, ideértve a felső vezetők felvételét is; ii. támogatói nyilatkozat kiadása befektetők részére egy vállalkozás értékpapírjainak kibocsátásával összefüggésben; iii. pénzügyi informatikai rendszerek kialakítása és végrehajtása a 2006/43/EK irányelv 2. cikke (13) pontja a) alpontjában említett közérdeklődésre számot tartó jogalanyok számára; iv. az eladói vagy vevői oldalon nyújtott átvilágítási szolgáltatások lehetséges egyesülés vagy felvásárlás esetén és a vizsgált jogalannyal kapcsolatos bizonyosság nyújtása más érdekeltek részére pénzügyi vagy társasági ügylet során; Az első és a második albekezdéstől eltérve a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég nyújthat a b) pont iii. és iv. alpontjában említett szolgáltatásokat a 35. cikk (1) bekezdésében említett illetékes hatóság előzetes jóváhagyása alapján. Az első és a második albekezdéstől eltérve a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég nyújthat a b) pont i. és ii. alpontjában említett szolgáltatásokat az e rendelet 31. cikkében említett audit bizottság előzetes jóváhagyása alapján. (4) Ha annak a hálózatnak a tagja, amelyhez a közérdeklődésre számot tartó jogalany jog szerinti könyvvizsgálatát végző jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég tartozik, a vizsgált közérdeklődésre számot tartó jogalany ellenőrzése alatt álló, harmadik országban bejegyzett vállalkozás részére nem könyvvizsgálói szolgáltatásokat nyújt, akkor az érintett jog szerinti könyvvizsgálónak vagy könyvvizsgáló cégnek fel kell mérnie, hogy függetlenségét veszélyeztetik-e a hálózat tagja által nyújtott szolgáltatások. Ha az így nyújtott szolgáltatások érintik a függetlenségét, akkor a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég óvintézkedések útján mérsékli a harmadik országban nyújtott szolgáltatásokból eredő veszélyeket. A jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég a közérdeklődésre számot tartó jogalany jog szerinti könyvvizsgálatát csak akkor folytathatja, ha a 11. cikkel összhangban igazolni tudja, hogy a szolgáltatások nyújtása nem befolyásolja szakmai megítélését és a könyvvizsgálói jelentést. A vizsgált jogalany döntéshozatalában való részvételt, valamint a (3) bekezdés a) pontjának ii. és iii.alpontjában említett szolgáltatások nyújtását úgy kell tekinteni, hogy az minden esetben érinti a könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég függetlenségét. A (3) bekezdés a) pontjának i., valamint iv–viii. alpontjában említett szolgáltatásnyújtásról feltételezni kell, hogy érinti a függetlenséget. A jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég kikérheti az illetékes hatóság ezzel kapcsolatos véleményét. (5) Ha egy könyvvizsgáló cég éves könyvvizsgálati bevételének több mint egyharmada nagyméretű, közérdeklődésre számot tartó jogalanyoktól származik, és a könyvvizsgáló cég olyan hálózathoz tartozik, amelyben a tagok összesített éves könyvvizsgálati bevétele az Unión belül meghaladja az 1 500 millió EUR-t, akkor teljesítenie kell az alábbi feltételeket: a) közérdeklődésre számot tartó jogalany részére sem közvetlenül, sem közvetetten nem nyújthat nem könyvvizsgálói szolgáltatásokat; b) nem lehet olyan hálózat tagja, amely az Unión belül nem könyvvizsgálói szolgáltatásokat nyújt; c) a (3) bekezdésben felsorolt szolgáltatásokat nyújtó jogalany sem közvetlenül, sem közvetetten nem birtokolhatja a könyvvizsgáló cég tőkéjének vagy szavazati jogainak 5 %-ot meghaladó részét; d) a (3) bekezdésben felsorolt szolgáltatásokat nyújtó jogalanyok sem közvetlenül, sem közvetetten nem birtokolhatják együttesen a könyvvizsgáló cég tőkéjének vagy szavazati jogainak 10 %-ot meghaladó részét; e) a könyvvizsgáló cég sem közvetlenül, sem közvetetten nem birtokolhatja a (3) bekezdésben felsorolt szolgáltatásokat nyújtó jogalany tőkéjének vagy szavazati jogainak 5 %-ot meghaladó részét. (6) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 68. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az e cikk (2) bekezdésében említett kapcsolódó pénzügyi ellenőrzési szolgáltatások, valamint az e cikk (3) bekezdésében említett nem könyvvizsgálói szolgáltatások jegyzékének alkalmazása céljából. E hatáskörében a Bizottság figyelembe veszi a könyvvizsgálat és a könyvvizsgálói szakma fejlődését. 11. cikk A jog szerinti könyvvizsgálat előkészítése és a függetlenséget fenyegető veszélyek felmérése (1) A közérdeklődésre számot tartó jogalany jog szerinti könyvvizsgálatára szóló megbízás elfogadása vagy folytatása előtt a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég értékeli és dokumentálja a következőket: – azt, hogy teljesíti-e a belső szervezetre vonatkozóan a 6. cikkben rögzített követelményeket; – azt, hogy teljesíti-e a 7., 9. és 10. cikkben rögzített követelményeket; – azt, hogy rendelkezik-e a könyvvizsgálat megfelelő elvégzéséhez szükséges szakképzett alkalmazottakkal, idővel és erőforrásokkal; – könyvvizsgáló cég esetében azt, hogy a fő könyvvizsgáló partnert jóváhagyták-e jog szerinti könyvvizsgálóként a jog szerinti könyvvizsgálatot előíró tagállamban; – a 33. cikkben rögzített feltételek teljesülését; – a 2005/60/EK irányelv sérelme nélkül a közérdeklődésre számot tartó jogalany feddhetetlenségét. (2) A jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég felméri továbbá, hogy fennállnak-e a függetlenségét fenyegető veszélyek. A jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég nem végezheti el a jog szerinti könyvvizsgálatot, ha a jog szerinti könyvvizsgáló, a könyvvizsgáló cég vagy a hálózat, valamint a vizsgált jogalany között olyan közvetett vagy közvetlen pénzügyi, üzleti, munkáltatói vagy más kapcsolat áll fenn, amely alapján pártatlan, ésszerű és tájékozott harmadik fél arra a következtetésre juthatna, hogy az csorbítja a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég függetlenségét. Ha a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég függetlensége önellenőrzés vagy önérdek miatt veszélybe kerül, a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég nem végezheti el a jog szerinti könyvvizsgálatot. Ha a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég függetlensége érdekképviselet, bizalmi viszony vagy fenyegetés miatt veszélybe kerül, a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég köteles óvintézkedéseket alkalmazni az ilyen veszélyek csökkentése érdekében. Ha a veszély az alkalmazott óvintézkedésekhez képest olyan mértékű, hogy az a függetlenséget sérti, a jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég nem végezheti el a jog szerinti könyvvizsgálatot. (3) A jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég nyilvántartást vezet az (1) és (2) bekezdésben említett értékelésekről, továbbá a könyvvizsgálati munkaanyagokban dokumentálja a függetlenségét fenyegető összes jelentős veszélyt, valamint az e veszélyek csökkentésére alkalmazott óvintézkedéseket. (4) A jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég: a) évente írásban igazolja az audit bizottságnak, hogy független a vizsgált jogalanytól; b) évente írásban megerősíti az audit bizottságnak a könyvvizsgáló partnerek, valamint a jog szerinti könyvvizsgálatot végző szűkebb csoport felső vezetője vagy vezetője nevét, továbbá tanúsítja, hogy nem áll fenn összeférhetetlenség; c) engedélyt kér az audit bizottságtól arra, hogy a 10. cikk (3) bekezdése b) pontjának i. és ii. alpontja szerinti nem könyvvizsgálói szolgáltatásokat nyújthasson a vizsgált jogalany részére; d) engedélyt kér a 35. cikk (1) bekezdésében említett illetékes hatóságtól arra, hogy a 10. cikk (3) bekezdése b) pontjának iii. és iv. alpontja szerinti nem könyvvizsgálói szolgáltatásokat nyújthasson a vizsgált jogalany részére; e) évente megvitatja az audit bizottsággal a függetlenségét fenyegető veszélyeket, valamint az általa a (3) bekezdés szerint dokumentált veszélyek csökkentésére alkalmazott óvintézkedéseket. Ha a vizsgált jogalany mentesül az audit bizottság felállításának kötelezettsége alól, akkor a vizsgált jogalany eldönti, hogy melyik szerve lássa el az e bekezdésben az audit bizottság részére kijelölt feladatkört. II. FEJEZET BIZALMASSÁG ÉS SZAKMAI TITOKTARTÁS 12. cikk Bizalmasság és szakmai titoktartás A jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég, ideértve azt is, aki vagy amely befejezte részvételét egy adott könyvvizsgálói megbízásban, valamint a korábbi jog szerinti könyvvizsgáló és könyvvizsgáló cég nem hivatkozhat a bizalmasságra és a szakmai titoktartásra vonatkozóan a 2006/43/EK irányelv 23. cikkének (1) bekezdésében rögzített szabályokra annak érdekében, hogy e rendelet alkalmazását megakadályozza. 13. cikk Információk közlése harmadik országbeli könyvvizsgálókkal és hatóságokkal (1) Ha egy jog szerinti könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég olyan közérdeklődésre számot tartó jogalanynál végez jog szerinti könyvvizsgálatot, amely egy harmadik országban található anyavállalattal rendelkező vállalkozáscsoport tagja, akkor a 2006/43/EK irányelv 23. cikkének (1) bekezdésében a bizalmasságra és a szakmai titoktartásra vonatkozóan rögzített szabályok n