A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK - A Bizottság jelentése a 2002. évi mentesítésekről

PREAMBULUM

Az EK-Szerződés 276. cikke és az Euratom-szerződés 180b cikke szerint a ,Bizottságnak meg kell tennie minden helyénvaló lépést, hogy a határozatokban foglalt észrevételeknek megfelelően járjon el a mentesítés megadásakor és az Európai Parlament más, a kiadások végrehajtására vonatkozó észrevételeit, valamint a Tanácsnak mentesítéssel kapcsolatban elfogadott ajánlásokhoz társuló megjegyzéseit illetően. Az Európai Parlament vagy a Tanács kérésére, a Bizottságnak jelentést kell tennie az ezekre az észrevételekre és megjegyzésekre figyelemmel hozott intézkedésekről, és különösen azokról az utasításokról, amelyeket a költségvetés végrehajtásáért felelős főosztályoknak adtak. Ezeket a jelentéseket továbbítani kell a Számvevőszéknek is" [1]

[1] Vö. a költségvetési rendelet 147. cikke is

A Bizottság - a Tanács és a Parlament kérésére eljárva - ennek megfelelően elkészíti ezt az ellenőrző jelentést, amely a Tanács 2004. március 9-i ajánlásához és az Európai Parlament által 2004. április 21-én megszavazott resolutions-hoz kapcsolódik. Ez az ellenőrző jelentés a 2002-es pénzügyi évre megadott mentesítésekre [2], valamint az ,OLAF-értékelés", a ,Harc a csalás ellen és a Közösségek pénzügyi érdekeinek védelme" (Bösch-jelentések) és a 2004. április 22-i Eurostat-resolution kapcsán hozott EP-resolutions-ra vonatkozik

[2] 2002 Általános költségvetési mentesítés, 2002 EFA mentesítése, 2002 Ügynökségek mentesítése, 2002 ESZAK mentesítése

Az ellenőrző jelentést az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek kerül beterjesztésre. Összefoglalót ad minden szektorról, illetve az Európai Parlament és a Tanács által felvetett témáról, a Bizottság által tervezett vagy ténylegesen meghozott intézkedésekről, valamint azokról az ajánlásokról is, amelyeknek ellenőrzését a Bizottság nem kívánja vagy nem tudja elvégezni.

Ez a szintetizált ellenőrző jelentés kiegészül egy bizottsági munkaanyaggal, amely részletezi a válaszokat mind a Tanács, mind a Parlament konkrét ajánlásaira.

I. Az Európai Parlament határozata az általános költségvetésről

a) A Bizottság reformja

A Bizottság reformját 2000-ben kezdeményezték, azzal a céllal, hogy a Bizottság szolgáltatási színvonalát javítsák, a Bizottság politikai prioritásait világosabban meghatározzák, modern humánerőforrás-politikát intézményesítsenek és a Bizottság pénzgazdálkodási és ellenőrzési rendszerét megújítsák.

A reformfolyamat két kulcsfontosságú elemét az új költségvetési rendelet és a korszerűsített személyzeti szabályzat alkotják, amelyek 2003. január 1-jén, illetve 2004. május 1-jén léptek hatályba. A reform valamennyi fő eszköze most a Bizottság napi működésének részét képezi, és hozzájárul a Bizottság irányításának javításához, valamint a beszámoltathatóság és az átláthatóság növeléséhez.

A Bizottság egyetért az Európai Parlamenttel abban, hogy a reform szakadatlan folyamat, amely nem ér véget a jogalkotási szövegek elfogadásával. Ezért nagy figyelmet fordított a 2002. évi mentesítésre vonatkozó állásfoglalásban szereplő ajánlásokra, és nagyon nagy mértékben egyetért a felvetett gondolatokkal. Mindazonáltal, a Bizottság nem ért egyet az Európai Parlamenttel abban, hogy már most helyénvaló változtatásokat javasolni az újrafogalmazott költségvetési rendeletben bevezetett pénzügyi reform kulcsfontosságú elemeiben. A Bizottság vállalta, hogy 2006. január 1-ig jelentést készít az új KR rendelkezéseinek alkalmazásáról, illetve - amennyiben szükséges - megfelelő javaslatokat tesz majd a jogalkotó hatóságnak a 184. cikk által előirányzott hároméves felülvizsgálat keretében.

Az Európai Parlament is javasolt változtatásokat a Bizottság belső szervezetében, a belső ellenőrzési szolgálatnak a bizottság elnökségéhez történő integrációjával. A Bizottság nagy figyelmet fordított ezekre a javaslatokra, de úgy véli, hogy a hivatalba lépő Bizottságnak kell döntenie.

Az Európai Parlament által felvetett fő kérdések közül a Bizottság a következőket kívánja kiemelni:

(i) Számviteli reformok

A számviteli rendszer korszerűsítése sínen van. A Bizottság továbbra is rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet az elért haladásról. Jelen pillanatban a Bizottságnak nem okoz gondot a megfelelő személyzet felvétele.

(ii) Belső ellenőrzések

Jelentős előrelépés történt a belső ellenőrzés szabványainak megvalósításában. 2004 elején értékelés készült arról, hogy mennyire állnak készen a DG-k a 24 szabvány alapkövetelményeinek betartására, ami azt mutatta, hogy - az összes DG-re - a szabványok 91 százaléka valósult meg teljes mértékben 2003 végére és 8 százalékukat hajtották végre részben, egyes esetekben igen előrehaladott mértékben mi a hatékonyságot illeti, még el kell végezni némi munkát. A jövőben nagyobb odafigyelést kapnak a mögöttes rendszerek, annak ellenőrzésére, hogy a rendszerek a gyakorlatban jól működnek-e, illetve, hogy a megfelelő biztosítékokat megadták-e.

(iii) Az éves tevékenységi jelentések

A Bizottság tisztában van azzal, hogy a főigazgatóknak, amikor nyilatkozatot tesznek, egyensúlyt kell teremteniük, hogy az egyrészt valóban tükrözze a belső ellenőrzés képét, különösen a megosztott irányítású területeken, másrészt nem fosztja meg a nyilatkozatot az értelmétől. A 2003-ra szóló éves tevékenységi jelentésekben a DG-k és a szolgálatok igényléseiket a minimális követelmények szabványos készletének felhasználásával adták meg, annak érdekében, hogy nagyobb legyen az igénylések összehasonlíthatóság. A Bizottság másodszor is elvégeztette a szakértői értékelést, vagyis az éves tevékenységi jelentések véglegesítése előtt az igénylések tervezetét szakértők nézik át. Mindkét kezdeményezés nagyobb következetességet eredményezett a megközelítésekben.

b) Az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF)

A Bizottság figyelembe vette az Európai Parlament megjegyzéseit az 1073/1999 (EK) rendeletet módosító bizottsági javaslattal kapcsolatban (COM (2004) 103). Ezekkel a kérdésekkel a jogalkotó hatóság tanácskozásai során foglalkoznak majd.

Ami a "Blue Dragon" sajátos esetét illeti, a Bizottság emlékeztet arra, hogy az ombudsman készített egy ajánlástervezetet, 2004. február 16-i dátummal. Ezt az ajánlástervezetet megküldték az OLAF-nak, amelyet felkértek arra, hogy adjon részletes véleményt 2004. május 31-ig. Az OLAF válaszát az ombudsmannak 2004. március 18-án küldte meg. Az ombudsman az ügyben 2004. július 22-én hozta meg döntését. Arra a következtetésre jutott, hogy az OLAF elfogadta ajánlását, mivel megvizsgálta az aktát és mérlegelte, hogy az megfelelő-e a vizsgálat újraindítására, illetve egy új vizsgálat megindítására. Úgy ítélte meg, hogy az OLAF döntése, miszerint a vizsgálatot nem indítják újra vagy nem indítanak új vizsgálatot, ésszerű, így lezárta az ügyet.

Végül, a Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy valamennyi, az UCLAF-tól megörökölt ügyet lezárt. Az OLAF az ügyről az OLAF Felügyelő Bizottságának jelentést nyújt be.

c) Korrupció

A Bizottság egyetért az Európai Parlamenttel abban, hogy a csatlakozó országok, a jelölt országok és a tagállamok korrupcióellenes stratégiáit támogatni kell. Az új tagállamokat illetően különféle intézkedéseket kezdeményeztek már az előcsatlakozási fázisban.

Ezen túlmenően - az Európai Parlament kérésére - egy új, 3 millió EUR-t kitevő költségvetési sort hoztak létre a 2004-es költségvetésben az NGO-k különleges támogatására az új tagállamokban, hogy azok a civil társadalom éber őreiként tevékenykedjenek és felfedjék a korrupció gyakorlását a közigazgatásban.

Az Európai Parlament ajánlása az volt, hogy az NGO-knak meg kell felelniük bizonyos szabványoknak a számvitel és a könyvvizsgálat, valamint az átláthatóság tekintetében. A Bizottság ezzel egyetért, de emlékeztetnie kell arra, hogy nincs joga az NGO-k belső vezetésének figyelésére vagy az abba való beavatkozásra. Az NGO-knak azonban - mint az Európai Unió általános költségvetéséből származó pénzeszközök minden kedvezményezettjének - teljesíteniük kell a költségvetési rendelet követelményeit. Ez magában foglalja többek között a záró beszámolók és kimutatások kötelezettségét, valamint azok feddhetetlenségének és - szükség szerint - jogi képviselőik feddhetetlenségének bizonyítását, a támogatások vagy szerződések megítélése előtt.

d) Megosztott vezetés

A Bizottság egyetért az Európai Parlamenttel abban, hogy a megosztott vezetés olyan kérdés, amely kiemelt prioritást érdemel - és kap már ma is. Viszont a részt vevő igazgatási szintek nagy száma, a tagállamok igazgatási struktúráiban meglévő különbségekkel összefüggésben, bonyolulttá teszi a józan pénzgazdálkodás elveinek betartására vonatkozó feladatot. A Bizottság hálás az Európai Parlamentnek azért, hogy rámutatott: "a tagállamoknak kötelességük az, hogy kivegyék részüket a munkából, az Unió által elfogadott irányelveknek megfelelően..." [3]

[3] Az Európai Parlament határozatának 6. pontja in the European Parliament resolution accompanying the decision concerning discharge in respect of the implementation of the general budget of the European Union for the 2002 financial year.

A Bizottság törekszik arra, hogy a Szerződésben és a költségvetési rendeletben meghatározott alapelvek - különösen a józan pénzgazdálkodás elve (az EK 274. cikke) - beépüljenek az új ágazati jogszabályokra vonatkozó javaslatokba, illetve a meglévők módosításaiba. Természetesen csak a jogalkotó hatóság biztosíthatja azt, hogy az elvek a végleges jogszabályokban is megmaradnak.

Az Európai Parlament hangsúlyozta annak szükségességét, hogy a Bizottság közös szabványokat határozzon meg, és adjon a tagállamoknak megfelelő útmutatást. A Bizottság stratégiája a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elérésére már azt a megközelítési módot követi, hogy közös alapvető szabványokat állapít meg a tagállamokon belüli pénzgazdálkodás számára, felügyeli ezek alkalmazását, és iránymutatást ad, kézikönyvek és gyakorlati megjegyzések formájában. A megtanult leckék figyelembevételre kerülnek az új időszakra szóló jogalkotásban.

A Bizottság hálás az Európai Parlamentnek a megszüntetési záradékok és a pénzügyi korrekciók tekintetében nyújtott segítségéért. Az időkorlátok, mint a kötelezettségvállalásnak az n +2 évben történő megszüntetésére vonatkozó szabály, hatékony eszközöknek bizonyultak a végrehajtás színvonalának javítására, és ezért a Bizottság javasolni fogja, hogy ezeket a záradékokat tartsák fenn és erősítsék meg a jövőben. A pénzügyi korrekciók és a fizetések felfüggesztése szintén hatékony lehet abban, hogy a tagállamok kijavítsák a pénzgazdálkodás gyengeségeit, és ezért szintén megmaradnak.

A Bizottság nem ért azonban egyet az Európai Parlamenttel abban, hogy egy tagállam elveszítse a jogát az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalaptól kapható mezőgazdasági támogatásokra, ha az IIER-t nem valósítja meg [4]. Tény, hogy egyetlen tagállam sem mulasztotta el teljes mértékben az IIER megvalósítását, de egyes összetevők esetleg nem jöttek (teljes mértékben) létre. Erre figyelemmel, a Bizottság az utólagos pénzügyi korrekciók megkövetelésének stratégiája mellett döntött. Ezeknek a korrekcióknak az összege a tagállam által megvalósított IIER gyengeségeiből származó szabálytalan fizetések által képviselt kockázat szintjéhez kapcsolódik.

[4] Point 13 in the European Parliament resolution accompanying the decision concerning discharge in respect of the implementation of the general budget of the European Union for the 2002 financial year.

Végül, a Bizottság üdvözli az Európai Parlament támogatását az egyszintű ellenőrzés alkalmazását illetően, ami segíthet a Bizottság és a tagállamok által végzett ellenőrzés egészére vonatkozóan a hatékonyság maximalizálásában.

e) Eurostat

Az Európai Parlament több aggályt vetett fel a mentesítési eljárás keretében az Eurostat ügyében. A Bizottság, különböző alkalmakkor - és különösen a 2004. áprilisi plenáris ülésen - már rámutatott arra, hogy a szükséges intézkedéseket megtette, vagy már hozzálátott ahhoz, hogy ezeket megtegye. A Bizottság arra is rá kíván mutatni, hogy rendszeresen tájékoztatta a Parlamentet, a Költségvetési Ellenőrzési Bizottságon keresztül, a mentesítés megadásához vezető eljárás különböző lépései folyamán.

Ez különösen igaz arra az esetre, amikor az Európai Parlament kérte, hogy a Bizottság állapítson meg biztosítékokat a lényegbevágó információk eltitkolása ellen, vagy amikor kérte, hogy tekintse át a különböző szereplők és az egyes biztosok közötti, valamint magához a Testülethez fűződő kapcsolatokat a beszámoltatási lánc működésében.

A Bizottság megerősíti azt az értékelését, amelyet az Európai Parlamentnek két alkalommal nyújtott be, 2003 szeptemberében és novemberében, amely alkalmakkor a Bizottság elnöke rámutatott, hogy az ellenőrzési jelentésben és a vizsgálatok során megállapított összes fő tény a jelenlegi Bizottság mandátuma előtt és az általa végrehajtott reformot megelőzően merült fel.

Továbbmenve, elismerte a politikai szint tájékoztatásának a problémáját, megnevezve ennek a helyzetnek az okait, és kötelezettséget vállalt, hogy a Bizottság megoldást talál rá, annak a cselekvési tervnek az összefüggéseiben, amelyet a Bizottság 2004. február 10-én fogadott el. Ez a cselekvési terv és az elfogadott intézkedések azt célozzák, hogy világosabbá váljanak a meglévő szabályok a kényes információk közlését illetően és az aktív tájékoztatást sürgetik.

Ami azt a kérést illeti, hogy készüljön egy teljes és maradéktalan értékelés 2004. július 31-re az Eurostat-ügy körülményeiről, beleértve az összes OLAF-jelentést, a Bizottság úgy véli, hogy a Bizottságon belüli hiányos információáramlás újbóli értékelése nem szükséges és nem hozna új elemeket. Az új, meglévő mechanizmusok megvalósulásának biztosítására van szükség.

Ami azokat a Bizottsághoz intézett követeléseket illeti, miszerint biztosítania kell a Fehér Könyv konkrét akcióinak teljes és alapos megvalósítását, a kiszivárogtatók rehabilitálását vagy a főigazgatók éves tevékenységi jelentéseinek elkészítését, amely tükrözi felelősségüket engedélyezésre jogosult tisztviselői minőségükben, a Bizottság azokat már megvalósította.

Néhány esetben azonban a Bizottság nem tehetett eleget az Európai Parlament kéréseinek, például az IAS- és az IAC-jelentések közzétételét, vagy az egyes főosztályokon működő ellenőrzési rendszerek központi vezetői felügyeletét illetően.

Ami a költségvetési rendelet módosítását illeti, a Bizottság nem állapított meg semmiféle olyan gyengeséget az új költségvetési rendeletben, ami a közösségi költségvetést csalás kockázatának tehetné ki. Mindenesetre a Bizottság gondosan értékelni fogja a pénzügyi szabályok csalásbiztosságát a költségvetési rendelet első felülvizsgálatakor, amelynek elvégzésére 2005-ben kerül sor a vonatkozó rendelet 184. cikke szerint, amely háromévenkénti felülvizsgálatot rendel el.

f) Saját források

A Bizottság kész arra, hogy az Európai Parlament legtöbb kérését teljesítse. Így a Bizottság jelentést tett közzé az adófizetők és az EU-költségvetés közötti közvetlenebb kapcsolat megteremtésének lehetőségeiről. A Közösség adattovábbítási rendszerét illetően a Bizottság 2004 júniusában felmérést terjesztett be, amely bemutatja az első ideiglenes vizsgálóbizottság által 1997-ben tett 38 ajánlás végrehajtását. Ezen túlmenően a Bizottság folytatja az új számítógépesített adattovábbítási rendszer (New Computerized Transit System, NCTS) 3.2 fázisára való áttérés szorgalmazását, amelynek valamennyi tagállamban meg kell történnie 2005. december 31-ig. Az NCTS használata folyamatosan növekedett, ahogyan azt a továbbított számok mutatják.

A Bizottság úgy véli azonban, hogy a Vámkódex módosítása nem lenne helyénvaló annak az igénynek a vonatkozásában, hogy véget kell vetni annak a gyakorlatnak, amely a helytelenül vagy hamisan bejelentett termékeket úgy tekinti, mintha azok nem vennének részt a továbbítási folyamatban. Ellenkező esetben az árutovábbítási műveletek kezese olyan vám megfizetésének kötelezettjévé válna, amely már a továbbítási műveletet megelőzően felmerült, és amely veszélyeztetné az érvényben lévő jogszabályok egyensúlyát.

A tagállamok vámigazgatási szerveinél a tényleges kötelességek elvégzéséhez szükséges létszámot illetően - a jelenlegi jogi keretek szerint - a nemzeti kormányok feladata a szükséges struktúra kialakítása és a megfelelő személyzet biztosítása igazgatási szerveik számára.

g) Mezőgazdaság

A parlamenti állásfoglalás főbb kérdéseivel kapcsolatban a Bizottság már meghozta a tervezett korrekciós intézkedéseket. Az exporttámogatási arányok meghatározását illetően, ez a Bizottság átfogó cselekvési tervének megvalósításán belül történt. A Bizottság nem képes azonban arra, hogy a kiválasztott információra vonatkozóan dokumentációt nyújtson be az exporttámogatási arányok megállapításakor, mivel ez az információ kereskedelmi szempontból túlságosan érzékeny ahhoz, hogy nyilvánosságra kerüljön.

Az export-visszatérítések előfinanszírozását illetően a Bizottság áttekintést készített a rendszerről, és úgy döntött, hogy megtartja az előfinanszírozást, de korlátozza annak alkalmazási körét. Ezeknek az új szabályoknak a hatékonyságáról értékelés készül, mielőtt újabb döntések születnének.

Kiértékelésre került a kevésbé támogatott területek rendszere a 2003 júliusában véglegesített 950/97 (EK) rendelet utólagos ellenőrzése során. Az ezzel a vizsgálattal kapcsolatos végleges jelentés a Bizottság weboldalán [5] közzé lett téve. Jelenleg a Bizottság konkrét kiértékelést készít a kevésbé támogatott területek rendszeréről a vidékfejlesztési rendeletnek megfelelően. Ennek a vizsgálatnak az eredményei 2005 végén válnak hozzáférhetőkké. Az irányítási, ellenőrzési és szankcionálási rendszerek hatékony megvalósítása a tagállamok részéről a Bizottság szolgálatai által végzett ellenőrzések során kerül kiértékelésre. A Bizottság visszatér erre a kérdésre, amikor ezt helyénvalónak ítéli meg.

[5] See page: http://europa.eu.int/comm/agriculture/eval/reports/950/index_en.htm

h) Strukturális Alapok

A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a mentesítési hatóságot azokról az intézkedésekről, amelyeket a költségvetés jobb végrehajtása érdekében tesz. A Strukturális Alapokra vonatkozó következő jogszabályok elkészítése során beépülnek majd a megtanult leckék, illetve az olyan, a végrehajtást meggyorsító intézkedések, mint az n + 2 szabály, megmaradnak, az igényelt jobbításokkal, amikor ez szükséges.

A Bizottság úgy véli, hogy a tagállamokkal szembeni szankcionálási mechanizmusok a rossz költségvetési előrejelzésekért, a SAPARD megjegyzéseinek biztosítása a csatlakozó országok valamennyi nyelvén és az n + 2 szabály alkalmazásával kapcsolatos helyzet negyedévenkénti bontása nem helyénvalóak. Már most tájékoztatja a Parlamentet minden évben az n + 2 szabály tényleges alkalmazásáról, amint a végleges számok ismertté válnak.

Végül, a Bizottság terjeszti azokat a helyes gyakorlatokat, amelyek a megfigyelés és a kiértékelés eredményein alapulnak, de a tapasztalatok azt mutatják, hogy a Strukturális Alapok vezetésének sikeressége a tényezők széles körétől függ.

i) Belső politikák és kutatás

A belső ellenőrzést illetően a Bizottság rendszeresen áttekinti belső ellenőrzési keretét, annak érdekében, hogy a belső ellenőrzés szabványait hatékonyabbá tegye. Ilyen szempontból a kutatási főigazgatóságok hozzájárulnak az önértékelési akciókhoz, amelyek azoknak a területeknek a beazonosítására irányulnak, ahol a megvalósítási erőfeszítéseket intenzívebbekké kell tenni.

A megalapozatlanul kifizetett összegek beszedési folyamatának megerősítését szolgáló intézkedések már kialakítás alatt vannak: a Bizottság felmérte a beszedések területére vonatkozóan a 2003. november 3-i COCOBU-ülésen elhatározott javításokat. A beszedések területén bevezetett javítások háromfélék: az új eljárásokra, az új IT-eszközökre és szervezeti struktúrákra vonatkoznak.

A helyszíni ellenőrzések irányítása és koordinációja egyeztetett módon megy végbe valamennyi kutatási DG-nél. Havi értekezletekre kerül sor az öt kutatási DG ellenőrzési részlegei között, hogy megvitassák az ellenőrzési módszereket, az ellenőrzés eredményeinek és az ellenőrzési stratégiáknak a megvalósítását, valamint, hogy kicseréljék ellenőrzési tapasztalataikat.

A Bizottság valóban készít jelentést az Ötödik kutatási keretprogrammal kapcsolatban végzett ellenőrzésekről, amikor az érintett tevékenységek befekeződnek. Az utólagos ellenőrzésekkel kapcsolatos információk nagy része már elérhető az éves tevékenységi jelentésekben.

j) Kibővítés

A Bizottság támogatja az Európai Parlamentnek azt a nézetét, hogy a Bizottság által a mentesítési hatóságnak és a nagyközönségnek adott tájékoztatásnak amennyire csak lehet, hozzáférhetőnek és érthetőnek kell lennie - tehát a kibővítés után is. A Bizottság úgy véli, hogy már ma teljesíti az Európai Parlament által felsorolt ajánlások többségét. Vannak olyanok, amelyek még hátra vannak, pl. a költségvetési és pénzgazdálkodási éves jelentés struktúrája csak annyira változik meg, hogy tükrözze a szabályozási területeket a 2004. évtől kezdődően, amely az első olyan év, amikor a költségvetés ABB-formátumban (tevékenység-alapú költségvetésként) készült.

Ezen túlmenően az Európai Parlament jogosan hangsúlyozta annak fontosságát, hogy a megosztott vezetést a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel összhangban kell megvalósítani. Ahogyan azt az Európai Parlament megállapítja, bonyolult feladatról van szó, amely sok igazgatási szervet von be mindegyik tagállamban. A megfelelő szabványok azonban már megvannak, és ezeket folyamatosan fejleszteni és javítani fogják, ahogyan a szükség kívánja.

A Bizottság szeretné kiemelni az ikerintézmények együttműködését is. Az ikerintézményi együttműködési projektek számára a felülvizsgált kézikönyv 2004. május 1-jén lépett életbe, és tartalmazza többek között az ésszerűsített kifizetési eljárásokat, valamint új követelményeket a célkitűzések és az eredmények meghatározása számára. Az 1998 és 2001 között jóváhagyott projektekről átfogó jelentés készült, amely hozzáférhető on http://europa.eu.int/comm/enlargement/phare_evaluation_pdf/interim_s_zz_eur_01006_fv.pdf címen.

k) Külpolitikák

A Bizottság kellőképpen figyelembe vette az Európai Parlament ajánlásait a külső intézkedések feletti ellenőrzést illetően. 2002-ben a Bizottság (EuropeAid) egy nagy kezdeményezést indított el, azzal a céllal, hogy javítsa mind a külső ellenőrök által végzett ellenőrzések alkalmazási területét, mind azok minőségét. Kidolgozta többek között az éves ellenőrzési terveket 2003-ra és 2004-re, és megszigorította az ellenőrök kiválasztására és a nemzetközi szabványoknak való megfelelésükre - különösen az ellenőrök függetlenségére - vonatkozó követelményeket.

Ezen túlmenően a Bizottság megteszi vagy megtette az ajánlott intézkedéseket a Szomszédság és a PHARE programok tekintetében, valamint az oktatásra és az egészségügyre fordított támogatásban. Módszeresen felülvizsgálja a fennálló kintlévőségeket, annak érdekében, hogy csökkenjen a régi vagy alvó követelések összege. A humanitárius segítségnyújtás megvalósítására a Bizottság már több mint 160 humanitárius partnerszervezetet választott ki az új partnerségi keretmegállapodás keretében, amely 2004. január 1-jén lépett hatályba.

II. Az Európai Parlament állásfoglalása az Európai Fejlesztési Alapról (EFA)

A Bizottság elfogadja a Parlament ajánlásait és a szükséges lépéseket már megtette, vagy most teszi meg. Ezen túlmenően, a Bizottság üdvözli a Parlamenttől az EFÁ-nak a költségvetésbe való beépítésével kapcsolatos javaslathoz kapott támogatást, vagyis ahhoz, hogy az EFA integrálódjon bele az Európai Unió általános költségvetésébe. A javaslat jelenleg megvitatás alatt van a Tanácsban.

Az Európai Parlament által megfogalmazott ajánlások közül a Bizottság a következőket kívánja kiemelni:

(i) Költségvetési támogatás

A Bizottság egyetért azzal, hogy a költségvetési támogatási alapok, miután kiadásra kerültek egy AKCs-országnak, amint a finanszírozási megállapodásban foglalt feltételek teljesültek, a kedvezményezett állam költségvetésének a részévé válnak, és ezért kezelésük és elköltésük a nemzeti (nem pedig az EFA-beli) pénzgazdálkodási eljárások szerint történik. A Bizottság megváltoztatta felügyeleti és ellenőrzési rendszerét annak érdekében, hogy a költségvetési támogatás eszközének megnövekedett felhasználásából eredő sajátos kihívásokat figyelembe vegye. Többek között a költségvetési támogatásban részesülő AKCs-országokban működő küldöttségek azt az utasítást kapták, hogy hathavonta tegyenek jelentést a közpénzek kezelésének minőségéről, a Bizottság vezérkara által kidolgozott szabványok felhasználásával. Ez kiegészíti az államháztartás irányításának elemzését és felülvizsgálatait, amelyeket rendszeresen elvégeznek a Bizottsággal együttműködésben dolgozó más adományozók.

(ii) Ellenőrzési és kiértékelési stratégia

Az Európai Parlament hangsúlyozta annak szükségességét, hogy a Bizottság gondoskodjon a küldöttségek és a vezérkar közötti koordinációról és együttműködésről. A Bizottság támogatja ezt a célkitűzést, és többek között megtette a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a külső ellenőrök által végzett ellenőrzések hatóköre és minősége javuljon. Emellett új iránymutatások léptek hatályba 2003 júliusában az értékeléseket illetően. Az ellenőrzési és értékelési stratégia a kockázatfelméréshez kapcsolódik, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Számvevőszék 2004. március 12-én megkapott.

(iii) Pénzgazdálkodási jelentés

Az Európai Parlament kérte, hogy több új téma is kerüljön be a pénzgazdálkodási jelentésbe. A Bizottság mindezeket az ajánlásokat magáévá tette a 6., 7., 8. és 9. Európai Fejlesztési Alapokról szóló 2003. évi pénzgazdálkodási jelentésben, amelyet az Európai Parlament 2004. június 22-én kapott meg.

III. Az Európai Parlament állásfoglalása az ESZAK-ról

A Bizottság tudomásul vette az Európai Parlament által az ESZAK-kal kapcsolatban megfogalmazott ajánlásokat, és kellő időben megteszi a szükséges lépéseket. Ezen belül, nekilátott, hogy készítsen egy tanulmányt az ESZAK által, tevékenysége ötven éve alatt végzett munkáról, azzal a szándékkal, hogy a nagyközönség számára alkalmas áttekintést készítsen, amely 2004 végén jelenik me.

IV. Az Európai Parlament állásfoglalása az ügynökségekről

Az Európai Parlamentnek az ügynökségeket illető mentesítési határozatait az egyes ügynökségek igazgatóinak továbbítják. Ezen kívül a mentesítésre vonatkozó döntést kísérő határozatok tartalmaznak bizonyos számú horizontális ajánlást, mind az ügynökségekre, mind a Bizottságra vonatkozóan. Ily módon az ügynökségek és a Bizottság közötti intézményes kapcsolatokat jelentősen erősítették az új költségvetési rendeletek, többet között a számvitel és a belső ellenőrzés vonatkozásában.

Általában a Bizottság rendszeres megbeszéléseket tart az ügynökségekkel a számviteli ügyek megbeszélésére, különösen annak érdekében, hogy tájékoztatást adjon a modernizációs projekt előrehaladásáról. A számviteli ügyeket illetően a Bizottságnak van egy kijelölt kapcsolattartója az ügynökségek számára, hogy megválaszolja azokat a kérdéseket, amelyek felmerülhetnek náluk.

Az új költségvetési rendelet 185. cikkével összhangban a Bizottság belső (IAS) könyvvizsgálója ugyanolyan jogosítványokkal rendelkezik azoknál az ügynökségeknél, amelyek pénzügyi támogatást kapnak a Közösségtől, mint amilyenekkel a Közösségen belül rendelkezik. Az induló létszámszinteket figyelembe véve az IAS először a belső ellenőrzés struktúráinak elemzésére és kiértékelésére összpontosított, annak érdekében, hogy meghatározza a későbbi auditálási munka prioritásait és kezdeti tanácsadási indítást adjon.

Ezen felül, a Bizottság felvállalja az ajánlott tevékenységeket, többek között, az összehangolt működési keretet az ügynökségek számára, a személyzeti politikát és egyéb támogatást az egyes ügynökségek számára. Másfelől, a Bizottság úgy véli, hogy az ügynökségek tevékenységének, valamint igazgatási kiadásaiknak további általános tanulmányozása nem helyénvaló. Továbbá emlékeztet arra, hogy azok a pénzügyi hozzájárulások, amelyeket az ügynökségnek otthont adó tagállamtól származnak, teljes mértékben önkéntesek.

V. A Tanács ajánlásai az általános költségvetésről

A Bizottság kellő figyelmet fordított a Tanács ajánlásaihoz mellékelt megjegyzésekre, amelyekben az Európai Parlament javasolja a Bizottságnak a mentesítést megadni az Európai Közösségeknek a 2002. pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtásáról.

A Bizottság csatlakozik a Tanácshoz azokat a reményeit illetően, hogy a Bizottság által eszközölt javítások eredményeit az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét illetően szeretné mielőbb a gyakorlatban megvalósulva látni, hogy pozitív DAS (megbízhatósági igazoló nyilatkozat) születhessen. Ezért a Bizottság folytatja erőfeszítéseit annak érdekében, hogy felügyeleti rendszerei indokolt mértékű megbízhatóságot teremtsenek az alapul szolgáló ügyletek tévedési kockázatainak kezelésére.

A Bizottság egyetért a Tanáccsal abban is, hogy a nemzeti ellenőrzési hatóságokkal folytatott együttműködés fontos eszköze a megosztott irányítás javításának. Ezért lépéseket tesz az ilyen együttműködés erősítésére. A Strukturális Alapokban a Bizottság arra törekszik, hogy az ,egyszintű auditálás" megközelítési módja felé haladjon, amely a fokozott információcserén és az auditálási munka koordinációján alapul.

Ezen kívül a Bizottság megteszi a szükséges lépéseket ahhoz, hogy utánanézzen a Tanácsnak a számvevőszéki éves jelentés egyes fejezeteivel kapcsolatos megjegyzéseinek.