1.

a következő ajánlásokat fogalmazza meg a Tanács, illetve a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője felé: a) tájékoztassák a Parlamentet, illetve konzultáljanak a Parlamenttel a PESCO felülvizsgálatáról, és biztosítsák, hogy a Parlament véleményét megfelelően figyelembe vegyék az EUSZ 36. cikkével összhangban, különösen a PESCO 2020-ban lezáródó első szakaszának jelenlegi stratégiai felülvizsgálata keretében annak érdekében, hogy biztosítsák a fokozott elszámoltathatóságot, átláthatóságot és ellenőrizhetőséget; b) hangsúlyozza a konfliktusrendezés prioritásként való kezelésének fontosságát; c) hajtsák végre az Unió stratégiai jövőképét és határozzák meg a közös fenyegetéseket, többek között a „stratégiai iránytű” Bizottsággal együttműködésben elvégzendő, folyamatban lévő munkája révén végrehajtva az EU 2016. évi globális stratégiájában meghatározott magas szintű ambíciókat, emellett erősítsék meg a PESCO operatív dimenzióját; d) a stratégiai iránytűről folytatott megbeszélések eredményei alapján mihamarabb készítsék elő a teljes körű uniós biztonsági és védelmi fehér könyvet; vegyék tudomásul, hogy a stratégiai iránytű első eredményei 2022 első felére várhatók; e) biztosítsák a különböző uniós védelmi kezdeményezések és műveletek közötti szinergiahatásokat és összhangot; f) ösztönözzék a részt vevő tagállamokat, hogy célirányos javaslatok és megfelelő közlemények útján lépjenek előre a szigorúan nemzeti védelmi fókuszról egy erőteljesebben európai jellegűre, és tegyenek strukturált erőfeszítéseket annak érdekében, hogy prioritásként fokozzák az európai együttműködésen alapuló megközelítés alkalmazását, mivel egyedül egyetlen részt vevő tagállam sem képes arra, hogy kezelje az azonosított kapacitáshiányokat; ösztönözzék a részt vevő tagállamokat és általában a tagállamokat, hogy a következő években ne csökkentsék védelmi kiadásaikat és különösen az európai együttműködési projektekhez való pénzügyi hozzájárulásaikat; g) fokozzák az EU-nak a védelmi képességek megerősítésére irányuló költségvetési törekvéseit, különösen a jövőbeli EDF és a Katonai Mobilitás megfelelő finanszírozásán keresztül a következő többéves pénzügyi keretben; h) biztosítsák, hogy a PESCO-t hatékonyan használják fel a fenntartható és hatékony uniós védelmi együttműködés eszközeként, közös célként javítva a részt vevő tagállamok védelmi képességeit és az interoperabilitást, különösen a haderők rendelkezésre állása, interoperabilitása, rugalmassága és bevethetősége tekintetében az EU stratégiai autonómiájának növelésére irányuló törekvéssel összhangban, az erre kész részt vevő tagállamok közötti szoros együttműködés fenntartása mellett, az EU- és NATO-tagok tekintetében az EU és a NATO közötti együttműködés fokozása, valamint a többi nemzetközi partnerrel való szoros együttműködés fenntartása mellett; i) biztosítsák, hogy a PESCO-projektekből eredő kapacitások EDF általi finanszírozása kulcsfontosságú stratégiai projektekre összpontosuljon, összhangban a képességfejlesztési terv prioritásaival, a maximális hatás elérése érdekében; biztosítsák, hogy a PESCO-projektek kiválasztása a képességfejlesztési terv jelentős hatással bíró kapacitásfejlesztési céljaival összhangban történjen; j) ismerjék el, hogy a Parlament a Tanáccsal közösen látja el a jogalkotási és költségvetési feladatokat, valamint a Szerződésekben meghatározott feltételek szerint a politikai ellenőrzési és konzultációs feladatokat; k) építsék be a PESCO-projektciklusba közvetlenül a PESCO és az európai védelmi ipari fejlesztési program (EDIDP) és az EDF közötti kapcsolatot azzal a céllal, hogy hatékonyabban hozzájáruljon az uniós biztonsági és védelmi törekvések eléréséhez; a költségvetési oldalon történő kiválasztás előtt minden egyes projekthez írjanak elő dokumentációt; l) összpontosítsák a PESCO erőfeszítéseit a katonai KBVP módszeres megerősítését célzó projektekre, amelyek i. hozzájárulnak a jelentős képességbeli hiányosságok orvoslásához úgy, hogy nagyobb mértékben a műveletekre irányulnak, lehetővé téve ezáltal az európai fegyveres erők műveleti cselekvési igényeire adott közvetlen választ, ii. stratégiai és integrációs dimenzióval rendelkeznek – például az EUFOR CROC-ra, a Katonai Mobilitásra, a Logisztikai Csomópontok Hálózatára vagy a kiberbiztonsági eseményekkel foglalkozó gyorsreagálású csoportokra, vagy iii. adott esetben további szinergiákhoz és méretgazdaságossághoz vezetnek; m) a PESCO-t összpontosítsák olyan konstruktív projektekre, amelyek valódi európai stratégiai dimenzióval bírnak, ezáltal megerősítve Európa védelmének ipari és technológiai alapját; n) emeljék ki néhány stratégiai projekt, különösen a stratégiai támogató eszközök (irányítás és ellenőrzés, közlekedés, hírszerzés) jelentőségét, amelyeket prioritásként kell kezelni, mivel ezek teremtik meg az integráltabb európai védelem alapjait; o) vegyék tudomásul, hogy a Lisszaboni Szerződés keretében a PESCO létrehozását úgy tekintették, mint egyfajta „előőrs” megalakítását azon tagállamok részvételével, amelyek készen álltak egyesíteni forrásaikat és képességeiket a biztonság és a védelem terén kitűzött nagyratörő közös célok elérése érdekében; fontolják meg annak szükségességét, hogy az Unió a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője irányítása alatt fokozatosan kidolgozzon egy közös keretet, amelyben a tagállamok felülvizsgálják saját nemzeti védelmi politikájukat, megosztják egymással az eredményeket és közös tudásbázist alakítanak ki, megalapozva ezáltal egy valódi európai védelem létrejöttét; p) ismerjék el e tekintetben a Bizottság védelempolitikára vonatkozó politikai iránymutatásainak értékét, különös tekintettel a valódi európai védelmi unió felé tett határozott lépések, valamint az EU biztonságára vonatkozó integrált és átfogó megközelítés szükségességére; gondolják át, hogy a Bizottság új Védelmi és Űripari Főigazgatóságának létrehozása az EU minden tagállamában katalizátorként fog szolgálni a védelmi képességek kialakítása során a koherencia javításához, a méltányos együttműködéshez és az integrált koordinációhoz, valamint az EU katonai infrastruktúrájának erősítéséhez, illetve az uniós ipar és a belső piac hatékonyságának fokozásához; q) ismerjék el, hogy a Parlamentnek kiemelt szerepet kell játszania a KBVP végrehajtásának és értékelésének ellenőrzésében és felügyeletében; teljeskörűen tájékoztassák a Parlamentet és konzultáljanak vele a PESCO első szakaszának jelenlegi stratégiai felülvizsgálata keretében, amely 2020-ban ér véget; gondolják át, hogy a tagállamok közötti uniós szintű védelmi együttműködés elmélyítésének együtt kell járnia a Parlament ellenőrzési hatáskörének megerősítésével; r) törekedjenek annak biztosítására, hogy a tagállamok fegyveres erőinek alapvető képességei, mint például jövőbeli kulcsfontosságú szárazföldi, tengeri, légi, kiber- és egyéb platformjai bekerüljenek a PESCO hatálya alá, vagy legalábbis adott esetben szorosan kapcsolódjanak ahhoz, annak érdekében, hogy i. növeljék a katonai KBVP operatív készenlétét, és ii. biztosítsák, hogy a PESCO erőfeszítései kiegészítsék a meglévő képességeket, illetve azokat úgy vegyék igénybe, hogy kiküszöbölik a meglévő hiányosságokat és kiegyenlítik az általános költségeket; s) dolgozzanak ki innovatív ösztönzőket a KBVP-missziók és -műveletek interoperabilitásának és beindításának javítása érdekében; t) fokozzák a katonai mobilitás tervezésével összeegyeztethető polgári közlekedési infrastruktúra összekapcsolásába irányuló beruházásokat; u) az uniós harccsoport-rendszer reformjának részeként tanulmányozzák, hogy azt a PESCO hatálya alá vonják-e operatív kapacitásának, modularitásának és agilitásának növelése érdekében, az EUSZ 43. cikkének (1) bekezdésében meghatározott katonai feladatok teljesítésére és az EU válságkezelési műveletek végrehajtására való képességének javítására kijelölt állandó multinacionális egységek létrehozása révén, ideértve a legmegerőltetőbb műveleteket, például a béketeremtést is, továbbá, hogy általános stratégiai erőként használják azt; v) adott esetben támogassák és mozdítsák elő a PESCO-projektek képességi klaszterekbe való csoportosítását, és értékeljék stratégiai jelentőségüket, szem előtt tartva azt a célkitűzést, hogy létrehozzanak egy teljes körű haderőcsomagot, valamint erőfeszítéseit azokra a projektekre összpontosítsák, amelyekben a legnagyobb lehetőség rejlik az európai stratégiai autonómia elérésére; vizsgálják felül a jelenlegi, 47 projektet magában foglaló listát, és vagy gyűjtsék össze, vagy töröljék azokat a projekteket, amelyek a részt vevő tagállamok megítélése alapján nem érnek el kellő előrehaladást vagy nem szolgálnak elegendő kölcsönös előnnyel az Európai Unió számára; w) mozdítsák elő a PESCO-val kapcsolatos 20 kötelezettségvállalás teljesítését a megfelelési referenciaértékek egyértelmű és egyszerű meghatározásával, valamint annak biztosításával, hogy a jövőbeli projektjavaslatok konkrét uniós képességfejlesztési prioritásokkal foglalkozzanak; biztosítsák, hogy a projektek előrehaladásának felülvizsgálata egyértelmű és átlátható kritériumokon alapuljon, többek között az EDIDP/a jövőbeli EDF keretében nyújtott társfinanszírozás során; biztosítsák, hogy ezek a kritériumok mutatóként szolgáljanak a PESCO-projektekben részt vevő valamennyi tagállam számára; biztosítsák, hogy a részt vevő tagállamok tovább javítsák a nemzeti végrehajtási tervekben szolgáltatott információk minőségét és részletességét, amelyekben vázolják, hogy miként kívánnak eleget tenni a PESCO-val kapcsolatos 20 kötelezettségvállalásnak; x) fokozzák az uniós védelmi tervezési és fejlesztési eszközök és kezdeményezések közötti koherenciát; használják fel a PESCO projektciklusa és más védelmi képességi folyamatok – például az uniós „átfogó cél” folyamata, a képességfejlesztési terv és a koordinált éves védelmi szemle – közötti szinergiákat a kiforrottabb és jól dokumentált projektek benyújtásának lehetővé tétele érdekében; biztosítsák, hogy a benyújtási ciklus lehetővé tegye több európai kezdeményezés, többek között az EDF összehangolt végrehajtását; y) ösztönözzék a részt vevő tagállamokat, hogy a képességfejlesztési tervet ágyazzák be nemzeti védelmi tervezési folyamataikba azzal a céllal, hogy annak segítségével kiküszöbölhessék a képességbeli hiányosságokat; z) erősítsék meg a PESCO titkárságának az összes projekt egyedüli kapcsolattartó pontjaként betöltött központi szerepét, és kérjék fel a titkárságot, hogy a projektkoordinációért felelős tagállam(ok)tól összegyűjtött információkon keresztül az Európai Parlament számára, valamint valamennyi érdekelt fél érdekében rendszeresen készítsen helyzetjelentést a projektek előrehaladásáról; ösztönözzék a részt vevő tagállamokat, hogy továbbra is vegyenek részt a PESCO titkárságával a nemzeti végrehajtási tervük felülvizsgálata és aktualizálása tekintetében folytatott hatékonyabb párbeszédben; aa) kérjék fel a részt vevő tagállamokat, hogy kézzelfogható előrehaladást biztosítsanak a jelenlegi PESCO-projektek megvalósítása terén; ab) pontosítsák a Politikai és Biztonsági Bizottság szerepét a PESCO-folyamatban, amelyről az EUSZ nem rendelkezik, és ezzel összefüggésben biztosítsák az Európai Unió Katonai Bizottságának (EUKB) fontos szerepét a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének nyújtott ad hoc katonai tanácsadásban; ac) vonják be az EUKB-t a teljes spektrumú haderőcsomag kialakításának munkájába; ad) vizsgálják meg egy uniós védelmi tanács létrehozásának lehetőségét a jelenlegi Külügyi Tanács alapján a védelmi miniszterek alkotta formációban, amely egyben az EDA miniszteri irányítóbizottsága és az uniós védelmi miniszterek PESCO-formációja is, az erőforrások rangsorolása, valamint adott esetben a tagállamok közötti hatékony együttműködés és integráció biztosítása érdekében; ae) pontosítsák vagy határozzák meg a PESCO és az EDF irányítása közötti kapcsolatot, és tájékoztassák a Parlamentet az utólagos ellenőrzési folyamat keretében a PESCO-projektek EDF általi finanszírozása tekintetében; af) néhány részt vevő tagállam kérésének megfelelően mérlegeljék a PESCO-projektek benyújtási ciklusának megváltoztatását abból a célból, hogy az ilyen projektek nagyobb hangsúlyt kapjanak, érettebbek és strukturáltabbak legyenek; ag) pontosítsák a harmadik feleknek a PESCO-ban való részvételére vonatkozó szabályokat, figyelembe véve az uniós döntéshozatali autonómia és a teljes viszonosság fontosságát, és tudomásul véve, hogy az EU számára az eseti megközelítés a legelőnyösebb, figyelembe véve, hogy i. ki kell dolgozni és el kell fogadni egy olyan átfogó alapdokumentumot, amely a PESCO-projektekben részt vevő harmadik felekkel folytatott jövőbeli együttműködést szabályozza; ii. az egyes PESCO-projektek szintjén kell biztosítani a harmadik felek bevonásával kapcsolatos döntéshozatali eljárást; ah) ösztönözzék, hogy a „jövőbeli fenyegetések” szolgáljanak a jövőbeli PESCO-projektekre vonatkozó javaslatok alapjául, erősítsék meg a NATO-val, az ENSZ-szel, az Afrikai Unióval fennálló és azon kívüli partnerségeket; gondoskodjanak arról, hogy a PESCO-projektek minden lényeges eleme tekintetében biztosítva legyen a kkv-k részvétele és bevonása; ai) biztosítsák, hogy a PESCO-projektek továbbfejlesszék és fokozzák a részt vevő tagállamok ipari kapacitását a nanotechnológiák, a szuperszámítógépek, a mesterséges intelligencia, a dróntechnológia, a robotika terén, illetve más területeken, ezáltal biztosítva e területeken Európa önállóságát és külföldi importőröktől való függetlenségét, valamint elősegítve új munkahelyek teremtését; aj) vegyék tudomásul, hogy a Covid19-világjárvány megmutatta, hogy az Unió nem rendelkezik elegendő hatáskörrel az egészségügy terén; ismerjék el, hogy ezzel párhuzamosan közös uniós védelmi stratégiát kell létrehozni arra az esetre, ha támadás érné az EU határait és területeit, és a PESCO az e cél eléréséhez vezető út egyik pozitív állomása; ak) ismerjék el az európai fegyveres erők döntő fontosságú, határokon is átnyúló és a szolidaritást is erősítő szerepét a Covid19-világjárvány által okozott kihívások leküzdésében mind az egészségügyi vészhelyzet kezelése, mind pedig a polgári missziók és műveletek támogatása során; lássák be az új, nagyratörő PESCO-projektek által az európai közös kapacitások e téren történő fejlesztése tekintetében kínált esetleges előnyöket, építve egyúttal a korábbi projektekre, nevezetesen a telepíthető katonai katasztrófaelhárítási képességcsomagra és az Európai Egészségügyi Parancsnokságra is; al) hívják fel a Tanácsot és a részt vevő tagállamokat, hogy figyelmüket összpontosítsák a kiberrezilienciára, és PESCO-projektek keretében készítsenek elő kollektív stratégiát és eljárásokat a kiberbiztonsági eseményekre való reagálás érdekében, ellenállóbb környezetet teremtve a tagállamokban; am) vegyék tudomásul a Parlamentnek az Európa jövőjéről szóló konferenciával kapcsolatos, 2020. január 15-i állásfoglalásában (8) kifejtett álláspontját, amely szerint a biztonságot és az EU világban betöltött szerepét előre meghatározott, de nem kizárólagos politikai prioritások részeként kell meghatározni, és ismerjék el, hogy ez lehetőséget nyújtana arra, hogy a polgárokat bevonják a PESCO megerősítéséről szóló vitába, amely az Unió önálló, közös biztonság- és védelempolitikájának irányába való előrelépés egyik módja.