[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.10.28.

COM(2010) 611 végleges

2010/0303 (COD)

xxxxx

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS …/…/EU RENDELETE

az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA) létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendelet módosításáról

SEC(2010) 1263 SEC(2010) 1264

INDOKOLÁS

1. HÁTTÉR

A Bizottság az Erika nevű olajszállító tartályhajó balesetét és az abból eredő jelentős olajszennyezést követően 2000 végén javaslatot nyújtott be az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA) létrehozásáról szóló rendeletre, hogy az ügynökség műszaki testületként a tengeri biztonságnak, illetve a hajók által okozott szennyezés megelőzésének magas, egységes és hatékony szintjét biztosíthassa az Európai Unióban. Az Európai Parlament és a Tanács 2002. június 27-én elfogadta az 1406/2002/EK rendeletet. A rendelet az említett év augusztusában lépett hatályba, az EMSA pedig 2003 márciusában kezdte meg a működését.

Az EMSA-rendelet korábbi módosításai

Az 1406/2002/EK rendeletet 2002 óta három alkalommal módosították, elsősorban az Európai Unió tengerészeti jogszabályainak az alakulásából kifolyólag.

Az EMSA-t létrehozó rendelet első módosítása[1] horizontális jellegű volt, és a pénzügyi és a költségvetési eljárásokkal, valamint az átláthatósággal foglalkozott.

A Prestige nevű hajó 2002. évi balesetének hatására elfogadott második módosítás[2] 2004 májusában lépett hatályba, és jelentős új feladatokkal látta el az ügynökséget, különösen a szennyezés elhárítását célzó készültség és a szennyezés elleni fellépés terén. Ez a második felülvizsgálat figyelembe vette a tengeri védelem terén kialakult uniós hatáskört is, és azt kérte az ügynökségtől, hogy nyújtson technikai segítséget a bizottsági ellenőrzésekhez a hajók és kikötőlétesítmények védelmének fokozásáról szóló 725/2004/EK rendelet[3] keretében. Az EMSA-t továbbá a tengerészek képzésével kapcsolatban arra kérték, hogy nyújtson segítséget a Bizottságnak a képesítési bizonyítványok kiállítási eljárásainak és a képzési intézményeknek az értékelésében a tagállamokban és a nem uniós országokban egyaránt, a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnek a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló nemzetközi egyezményével (STCW-egyezmény) összhangban.

A harmadik módosítás[4] a 2007–2013-as időszakra 154 millió EUR összegű többéves pénzügyi keretet biztosított az EMSA-nak a szennyezés bekövetkezése esetén végrehajtandó intézkedések fedezésére.

Ezek a módosítások azonban nem bizonyultak elegendőnek az EMSA előtt álló új kihívások megoldásához, mivel e kihívások többsége vagy az EMSA-n, vagy pedig az EMSA-n és az Európai Unión kívül található.

Az EMSA jelenlegi helyzete

Az EMSA jelenleg technikai és tudományos segítséget nyújt a tagállamoknak és a Bizottságnak annak érdekében, hogy támogassa a tagállamokat a tengeri biztonsággal, a tengeri védelemmel és a hajók okozta szennyezés megelőzésével kapcsolatos közösségi jogszabályok megfelelő alkalmazásában, e jogszabály végrehajtásának ellenőrzésében, a már hatályos intézkedések hatékonyságának értékelésében és az új intézkedések kidolgozásának előmozdításában. Néhány kulcsfontosságú 2009. évi számadat szemlélteti az EMSA különböző tevékenységeit:

114 vizsgálat a tengeri biztonság, a tengeri védelem és a hajók által okozott szennyezés megelőzése terén |

88 rendezvény több mint 2 250 résztvevővel, ideértve 34 képzés 694 résztvevőjét is. |

65 átfogó technikai jelentés |

13 szerződés az Európai Unió különböző regionális tengereiből olajszennyezés eltávolítására képes 18 hajóról (ebből 16 készenléti, 2 pedig előkészítő fázisban van), részvétel 47 gyakorlaton |

Több mint 3 millió üzenetváltásra kerül sor havonta a 2 000 felhasználóval rendelkező uniós forgalommegfigyelési rendszeren, a SafeSeaNeten keresztül. |

CleanSeaNet: 2107 potenciális olajfoltot észleltek, 751 olajfoltot ellenőriztek a tagállamok, és 194 olajfolt bizonyult valósnak. |

Nagy hatókörű hajóazonosító és nyomon követő rendszer (Long-Range Identification and Tracking, LRIT): az Unió lobogója alatt közlekedő több mint 6000 hajóra kiterjedő LRIT-adatközpont létrehozása és vezetése. |

Az EMSA-val kapcsolatban további részletes információk a kísérő hatásvizsgálati jelentésben és az EMSA honlapján találhatók[5].

2. A javasolt intézkedés célkitűzései és indok OLÁSA

A javasolt intézkedés célkitűzése az 1406/2002/EK rendelet módosítása azáltal, hogy pontosítja az EMSA meglévő feladatait és szerepét, valamint kiterjeszti az EMSA feladatkörét a kidolgozás alatt álló, nemzetközi és/vagy uniós szintű új területekre.

A Bizottság a harmadik tengerbiztonsági intézkedéscsomagot bevezető, 2005 végén kiadott közleményében jelezte, hogy „a csomagban szereplő intézkedések végrehajtásába szükség szerint az Európai Parlament és a Tanács 1406/2002/EK rendeletével létrehozott Európai Tengerbiztonsági Ügynökség is bekapcsolódik. Az intézkedések egy részét egyébként már előírja a jelenlegi rendelet. Más intézkedések pedig az ügynökség létrehozásáról szóló rendelet módosításában fognak szerepelni, amelyet a Bizottság a következő hónapok során fog előterjeszteni” [6] .

A „Javaslatok és stratégiai célkitűzések az Európai Unió tengeri szállítási politikájának vonatkozásában a 2018-ig terjedő időszakra” című közleményében[7]a Bizottság megállapította, hogy szándékában áll „ módosítani az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség mandátumát és működésének gyakorlatát, annak érdekében, hogy még hathatósabb technikai és tudományos támogatást tudjon nyújtani a Bizottságnak és a tagállamoknak ”.

A Tanács 2009. március 30-i következtetéseiben arra kérte a Bizottságot, hogy dolgozzon ki intézkedéseket „ a jövőbeli kihívásokra tekintettel, az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség munkájának fokozása a tagállamoknak és a Bizottságnak nyújtott technikai és tudományos támogatás tekintetében ”[8].

Az Európai Parlament és a Tanács kérésére[9] a Bizottság szolgálatai megvalósíthatósági tanulmányt készítenek egy európai parti őrség felállításáról. A Bizottság szolgálatai arra a következtetésre jutottak, hogy az EMSA intézkedéseivel meg lehetne erősíteni az egyes partvédelmi tevékenységekre irányuló, uniós szintű szinergiákat. Ezt támogatná továbbá az EMSA feladatkörének a kiválasztott területeken való kiterjesztése, különösen a tengeri forgalom és a hajózási útvonalak ellenőrzése, valamint a lehetséges környezetszennyezők nyomon követéséhez a tagállamoknak nyújtott segítség esetén.

2.1. Az EMSA külső értékelése

Az EMSA igazgatási tanácsa az 1406/2002/EK rendelet 22. cikkének megfelelően 2007 végén független külső értékelést készíttetett a rendelet végrehajtásáról. A COWI elnevezésű tanácsadó cég által végrehajtott vizsgálat értékelte az EMSA-t létrehozó rendeletnek, az ügynökségnek és az ügynökség munkamódszereinek a hatását. Az igazgatási tanács 2008 márciusában kapta meg a zárójelentést[10]. A külső értékelés kiválónak találta az ügynökség tevékenységét, ahogy azt a következő idézet is összefoglalja:

„ Az értékelés végkövetkeztetése szerint az EMSA létrehozása orvosolta az Európai Unió hiányosságait a tengerbiztonság terén . Az ügynökség feladatait és fontosságát tekintve hamar az egyik legjelentősebb szereplővé nőtte ki magát a tengerbiztonság terén. Az ügynökség értékesnek bizonyult az ágazat egésze és különösen a két legfontosabb érintett, a tagállamok és a Bizottság számára.” [11]

A jelentés azonban hangsúlyozza a további fejlesztés és pontosítás lehetőségét is.

2.2. Az EMSA igazgatási tanácsának ajánlásai

Az igazgatási tanács közzétette külső értékelésen alapuló ajánlásait[12], amelyek a következőképpen foglalhatók össze:

I. Az 1406/2002/EK rendeleten végrehajtott változtatások:

- az EMSA-t létrehozó rendelet 22. cikkének módosítása az EMSA-rendelet végrehajtásával kapcsolatos rendszeres (ötévente végzett) értékelésről történő rendelkezés érdekében

II. Az ügynökséggel és munkamódszereivel kapcsolatos ajánlások:

- további összpontosítás az érintettek számára értékes tevékenységekre;

- öt évre szóló stratégiai terv kidolgozása;

- a tevékenységalapú költségkalkulációra és költségvetésre való törekvés;

- az éves munkaprogram olyan módon történő összeállítása, hogy az az adott évben operatív cselekvési tervként funkcionáljon;

- az éves jelentés olyan módon történő kidolgozása, hogy az az elért eredményeknek a célkitűzésekkel való összehasonlítását is magában foglalja;

- projektirányítási kapacitás kialakítása.

III. Egyéb/általános ajánlások:

- az EMSA hatékonyságának hivatalos, rendszeres felülvizsgálata.

2.3. Az EMSA többéves stratégiája

Az EMSA igazgatási tanácsa 2010 márciusában jóváhagyta a 2010–2014-es időszakra vonatkozó többéves stratégiát, amelyben 14 új témakört jelölt ki az EMSA számára. A Bizottság a szükséges költségvetési források rendelkezésre állásától függően támogatja a stratégiát. Noha úgy ítélte meg, hogy a 14 témakör közül sok nem igényli az uniós jogszabályok, különösen az EMSA-rendelet módosítását, a következő témaköröket figyelembe vette javaslatában:

1. témakör, a balesetek kivizsgálása: a 2. cikk (4) bekezdése b) pontjának új szövegezése tükrözi a többéves stratégiát.

4. témakör, ellenőrzések: a 3. cikk (3) bekezdése az ellenőrzési jelentések horizontális elemzésével kapcsolatos elképzelést tükrözi. A tengeri védelemre való tekintettel a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontja azt javasolja, hogy az EMSA nyújtson technikai segítséget a 725/2004/EK rendelet (hajók és kikötői létesítmények) értelmében végzett ellenőrzésekhez. A biztonsági szervezetek elismerésének kérdésével szükség esetén külön uniós jogszabály foglalkozik majd.

6. témakör, tengerfelügyelet: a 2. cikk (4) bekezdésének a) pontja az EMSA-nak a tengerfelügyeletben vállalt szerepére való utalással egészült ki.

7. témakör, a tengerrel kapcsolatos műholdas információgyűjtés összehangolása (GMES): a 2. cikk (2) bekezdésének d) pontja az EMSA-nak az uniós programok (például a GMES) végrehajtásában vállalt szerepére való utalással egészült ki.

9. témakör, regionális központ: a Bizottság a stratégiának megfelelően javasolja a hajóforgalom megfigyelésére jelenleg érvényben lévő korlátozás megszüntetését, mivel a technikai tanácsadás más formái, különösen a képzés és az operatív szolgálatok elérése is fontosak a Földközi- és a Fekete-tenger térségében (lásd az 5. cikk (3) bekezdésének módosítását).

10. témakör, kutatás: a 2. cikk (2) bekezdésének e) pontja kiemeli az EMSA megnövekedett szerepét az uniós kutatásban.

11. témakör, szomszédos országok: a 2. cikk (5) bekezdése az EMSA-nak a szomszédos országok vonatkozásában betöltött új szerepét tükrözi.

Noha a 13. témakör (az emberi tényező) és a 14. témakör (e-tengerészet) egyelőre nem teszi szükségessé az EMSA-rendelet módosítását, a Bizottság további emberi erőforrásokat irányoz elő az ehhez a javaslathoz csatolt pénzügyi kimutatásban.

2.4. Az EMSA feladatai

A Bizottság e javaslat elkészítéséhez a külső értékelést, az ajánlásokat és a többéves stratégiát használta fel. Figyelembe vette továbbá azokat a nemzetközi és uniós fejleményeket, amelyek szükségessé teszik az EMSA-rendelet módosítását (lásd a kísérő hatásvizsgálatot).

A Bizottság az EMSA jelenlegi céljainak és feladatainak megtartását javasolja. Néhány fogalmat azonban pontosítani kell, és pontosabban meg kell határozni, milyen segítséget nyújt az EMSA a Bizottságnak, a tagállamoknak és egyéb feleknek.

Az EMSA új feladatai a harmadik tengerbiztonsági intézkedéscsomag végrehajtásából fakadnak. A közösségi jogalkotó 2008 decemberében elfogadta ezt az ambiciózus és átfogó jogalkotási csomagot, amely kiterjed a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésre, a hajóosztályozó társaságokra, a hajóforgalom megfigyelésére, a balesetek kivizsgálására, az utasok kártérítésére, a lobogó szerinti állam által támasztott követelményekre és a hajótulajdonos felelősségére. A nyolc jogalkotási aktus hivatalos elfogadása 2009 áprilisában történt, az egyes intézkedések végrehajtására pedig a következő években kerül sor[13].

Az EMSA-nak a kutatást illetően nagyobb szerepet kell vállalnia az uniós tengeri kutatásban, és a kutatási projektek elemzése által meg kell határoznia a szabályozási szempontból lehetséges további lépéseket. Az EMSA továbbá átfogó szakmai tapasztalatából adódóan segítséget nyújthat a Bizottságnak a kutatási tevékenységek azonosításában. Az EMSA azonban nem irányíthat kutatási projekteket, és nem ismételheti meg a meglévő uniós kutatási struktúrákban folyó munkát.

A módosítások célja annak pontosítása, hogy milyen segítséget nyújt az EMSA a Bizottságnak és a tagállamoknak a különböző nemzetközi és regionális szervezetek keretében, biztosítandó, hogy a Bizottság és a tagállamok a lehető legjobb technikai tanácsadásban részesüljenek. Ez olyan szervezeteket érint, mint az IMO, az ILO, a kikötő szerint illetékes állam hatóságáról szóló párizsi szándéknyilatkozat és egyéb regionális szervek (például a Barcelonai Egyezmény, a bonni együttműködési megállapodás, a Bukaresti Egyezmény, a Helsinki Egyezmény, a Lisszaboni Megállapodás és az Északi-sarkvidéki Tanács).

Az EMSA által működtetett értékes operatív szolgálatok (SafeSeaNet, CleanSeaNet, LRIT, a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzés) nagyban előmozdíthatnak más uniós szakpolitikákat, például az Európai Unió integrált tengerpolitikája keretében végzett tengerfelügyelet integrált megközelítését. A cél a meglévő, fejlesztés alatt álló vagy tervezett felügyeleti rendszerek összehangolása és közöttük az átjárhatóság biztosítása[14]. A GMES program (globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés) a másik olyan szakpolitikai terület, amelyhez az EMSA a műholdas adatok feldolgozásban szerzett szaktudásával jelentősen hozzájárulhat. Emellett az EMSA szaktudása, rendszerei, alkalmazásai és adatai segítenek értékelni és elemezni a hajózást kísérő terheléseknek, például a ballasztvíznek, a tengeri hulladéknak és a víz alatti zajnak a tengeri környezetre gyakorolt hatását, szem előtt tartva a jó környezeti állapottal kapcsolatos célkitűzést, amelyet a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv[15] szerint el kell érni.

Figyelembe kell venni továbbá a tengeri olajkitermelésnek a tengeri szállításra és a tengeri környezetre jelentett, az utóbbi időben felmerült kockázatát. Ez a felülvizsgálat egyértelművé teszi, hogy az EMSA beavatkozási lehetőségeit a hajóktól eltérő forrásból, különösen a fúrótornyokból származó tengeri szennyezés esetén is fel lehet használni. Az uniós polgári védelmi mechanizmus keretében az EMSA és számos tagállam speciális felszerelést és szennyezés esetén bevethető hajókat ajánlott fel az Egyesült Államok hatóságainak, ezzel segítve a Mexikói-öbölben található olajfolt felszámolását. A Bizottság tovább mérlegeli, milyen mértékben járulhat hozzá az EMSA a tengeri olaj- és gázkitermelő létesítmények biztonságához a jövőben, szem előtt tartva, hogy ezek a tevékenységek kívül esnek a tengeri közlekedési ágazat keretein, és hogy a Bizottság jelenleg az érintettekkel együttműködve értékeli az uniós előírások bevezetésének szükségességét.

A jelenlegi EMSA-rendelet rendkívül megnehezíti a szomszédos országokkal folytatott technikai együttműködést. Eddig csak Norvégia és Izland tudott részt venni az EMSA-ban a 17. cikk rendelkezései alapján. Az Európai Unióval közös regionális tengerrel (Balti-tenger, Fekete-tenger, Földközi-tenger és az Atlanti-óceán) rendelkező egyéb harmadik országok is érdeklődnek az EMSA-val különböző területeken (műholdfelvételek használata a potenciális környezetszennyezők nyomon követéséhez, tengeri forgalmi adatok cseréje, képzések, technikai szaktudás, szennyezés esetén bevethető hajók) folytatott technikai együttműködés iránt. Az ügynökség által kezdeményezett együttműködési tevékenységek eddig rendkívül szűk körűek voltak a korlátozó jogi alap miatt.

A Bizottság meglátása szerint az EMSA által a tengeri védelem terén nyújtott segítség nem lépheti túl a 725/2004/EK rendeletben[16] meghatározott keretet. Ezért az EMSA-t nem lehet bevonni a kikötővédelem fokozásáról szóló 2005/65/EK irányelv[17] végrehajtásába. Azonban javasolt megszüntetni az EMSA által a 725/2004/EK rendelet keretében végrehajtott bizottsági ellenőrzésekhez nyújtott segítségre vonatkozó jelenlegi korlátozásokat[18] a nagyobb hatékonyság és rugalmasság jegyében. A rendelkezések szerint az ellenőrzést végző csoport vezetője osztja ki a feladatokat a szakértőknek attól függően, hogy azok milyen területeken szereztek tapasztalatokat. Ez a módosítás nem irányoz elő további erőforrásokat az EMSA számára.

2.5. Irányítási szempontok

Több mint hét év tapasztalatából kiindulva az EMSA irányítási struktúrája szilárdnak bizonyult. Ésszerű tehát megőrizni intézményi berendezkedését, hogy az EMSA nagyfokú önállósággal rendelkező, úgynevezett „szabályozó” közösségi ügynökség lehessen. A tapasztalat azonban azt mutatja, hogy néhány területen fejlesztésekre és pontosításra van szükség.

Ez különösen az ügynökség által a Bizottság nevében szervezett ellenőrzésekre vonatkozik. Ezen a téren pontosítani kell az ügynökség, a Bizottság, az igazgatási tanács és a tagállamok szerepét: előfordulhat, hogy az igazgatási tanácsban a tagállamokat képviselő megbízottak esetében összeférhetetlenség merülhet fel, mivel egyrészt ők hozzák az EMSA tevékenységeivel és erőforrásaival, különösen a felkeresési politikával[19] kapcsolatos döntéseket, másrészt ők képviselik a nemzeti kormányokat, amelyek az EMSA által a Bizottság nevében végzett, a nemzeti előírásoknak és gyakorlatoknak az alkalmazandó uniós jogszabályokkal való összhangját vizsgáló ellenőrzéseknek az alanyai. Az összeférhetetlenség lehetőségét megvitatták az igazgatási tanács ülésein, különösen az EMSA „felkeresési politikájának” az elfogadása idején.

Bár a fő problémákat egyelőre sikerült elkerülni, az alapul szolgáló rendelkezések problematikus jellegét orvosolni kell az egyes szereplők feladatainak pontosításával. A Bizottság azt javasolja a hozzájárulás és a felelősségvállalás lehetőségének a tagállamok, az ügynökség és a Bizottság számára történő biztosítása érdekében, hogy a Bizottság komitológiai eljárás keretében fogadja el az ügynökség ellenőrzési munkamódszereit, ahogy azt az EASA esetében is tette. Az igazgatási tanács továbbra is ellátja teendőit, többek között dönt az ügynökség munkaprogramjáról és a költségvetésről is.

- Egyéb irányítási kérdések az ügynökség vezetésével kapcsolatban merültek fel. Ahogy azt az EMSA igazgatási tanácsa is javasolta, az ügynökség külső értékelését rendszeres időközönként meg kell ismételni, és ezért módosítani kell a 22. cikket. A második ajánlás szerint az EMSA számára olyan többéves stratégiát kell kidolgozni, amely lehetővé teszi a jobb stratégiai jövőkép kialakítását, mivel a jelenlegi tervezés elsősorban az éves költségvetési ciklustól függ (lásd a 10. és a 15. cikk módosításait). Emellett az EMSA megnövekedett méretéből kifolyólag a rendeletben meg kell határozni az osztályvezetők feladatkörét.

- Az uniós intézmények az uniós ügynökségeket érintő horizontális irányítási szempontok tekintetében vitát indítottak a Bizottság 2008. évi közleményét[20] követően. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy nem javasol horizontális változtatásokat. A Bizottság azonban fel szeretné hívni a figyelmet arra, hogy a legutóbbi bővítésekből kifolyólag jelentősen megváltozott az igazgatási tanácsbeli szavazati jogoknak a Bizottság és a tagállamok közötti egyensúlya. Míg a Bizottság birtokolta a szavazatok 21 %-át (a szavazásra jogosult 19 képviselőből 4 képviselő) 2002-ben az EMSA igazgatási tanácsának első ülésein, addig ez a részarány megközelítőleg 13 %-ra csökkent az Európai Uniónak a 27 tagállamra való kibővítése miatt, és a jövőbeli bővítések következtében tovább fog csökkenni. Az igazgatási tanács a határozatát az összes, szavazásra jogosult tag kétharmados többségével hozza meg (lásd 14. cikk), míg az ügyvezető igazgató kinevezéséhez négyötödös többség kell (lásd 16.cikk). A Bizottság szerint az európai jogalkotónak az EMSA igazgatási tanácsának intézményi egyensúlyával kapcsolatos eredeti szándékát középtávon helyre kell állítani az igazgatási tanács taglétszámának további növelése nélkül (jelenleg 31 tag jogosult szavazásra, 6 tag pedig nem[21]).

2.6. Hatásvizsgálat

A hatásvizsgálati jelentést és az összefoglalást csatolták a javaslathoz. A hatásvizsgálati testület 2008. június 22-én közzétett véleményében számos javaslatot tett a jelentéstervezet javításával kapcsolatban, és ezek bekerültek a végleges változatba.

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI

3.1 Jogalap

A javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdése, amely az 1406/2002/EK rendelet jogalapjául is szolgált.

3.2. A szubszidiaritás és az arányosság elve

A szubszidiaritás és az arányosság elvét teljes mértékben tiszteletben tartják. A független külső értékelés (lásd 2.1. pont) alátámasztotta az uniós beavatkozás szükségességét annak elősegítése érdekében, hogy a tagállamok és a Bizottság elérjék a tengeri biztonságnak, a tengeri védelemnek és a tengeri környezet védelmének az elvárt szintjét. Továbbá elismerte az ügynökség tevékenységének hatékonyságát. A javasolt intézkedések arányosak, mivel a meglévő rendeletnek kizárólag azokat a részeit módosítják, amelyek pontosításra vagy változtatásra szorulnak.

3.3 A jogi aktus típusának megválasztása

A jelenlegi rendelet módosítására a legmegfelelőbb jogi eszköz a rendelet.

4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

A javaslatnak mérsékelt költségvetési vonzatai vannak, amennyiben az ügynökség korlátozott számban kap új vagy kibővült feladatokat, és ezek ellátásához az EMSA-nak 18 álláshelyre lesz szüksége a hatékony és eredményes működés biztosítása érdekében. A Bizottság azonban a jelenlegi költségvetési helyzet fényében jelentős átszervezésről állapodott meg az ügynökséggel, amelynek eredményeképpen az EMSA az említett álláshelyek közül 6-ot belső átszervezés útján biztosít majd. Ez azt jelenti, hogy a költségvetési hatóságnak a közelgő éves költségvetési eljárások során mindössze 12 további álláshelyet kell beillesztenie az ügynökség létszámtervébe 2012 és 2014 között (5 álláshelyet 2012-ben, 4-et 2013-ban és 3-at 2014-ben). Ez teljes mértékben megfelel az ügynökség 2011–2013-ra vonatkozó többéves személyzeti politikai tervének, amelyet az EMSA igazgatási tanácsa 2010 márciusában elfogadott, és a 2011-es költségvetési eljárás dokumentációjának részeként továbbított a költségvetési hatóságnak. Ennek a javaslatnak a költségvetésre gyakorolt hatása ezért csak megközelítőleg 3,9 millió EUR a 2012–2015-ös időszakban (a további részleteket lásd a csatolt pénzügyi kimutatásban és hatásvizsgálatban).

A Bizottság álláspontja szerint az EMSA emberi erőforrásainak a 2005–2008 időszakban végrehajtott jelentős növelése (e négy év során 126 új álláshely jött létre az EMSA-ban) után az ügynökségnél jelenleg konszolidáció folyik, ahogy azt a 2009–2011-re vonatkozó létszámterv is mutatja, amely csak minimális növelést irányoz elő annak ellenére, hogy az EMSA tevékenységei és feladatai rohamosan szaporodnak. Mielőtt a Bizottság a többleterőforrásokat igénylő feladatok további bővítését javasolná, az ügynökség segítségével folytatja az EMSA tevékenységeinek és erőforrásainak átvilágítását annak érdekében, hogy a jövőben is biztosítsa az Ügynökségen belüli összes átszervezési lehetőség kiaknázását.

5. A javaslat tartalma

A javaslat 2 cikket tartalmaz. Az első cikk meghatározza az 1406/2002/EK rendelet módosításait, a második cikk pedig a rendelet hatálybalépésével foglalkozik. Az alábbi táblázat áttekintést nyújt az 1406/2002/EK rendelet módosításairól, a részleteket pedig a rákövetkező részek tartalmazzák.

Cikk | Tárgy | Változások |

1. | Célok | Új változat |

2. | Feladatok | Új változat |

3. | Vizsgálatok | Új változat |

4. | Átláthatóság | Nincs változás |

5. | Jogállás | Kisebb módosítások a (3) és a (4) bekezdésben |

6. | Személyzet | Nincs változás |

7. | Jogosultságok | Nincs változás |

8. | Felelősség | Nincs változás |

9. | Nyelvek | Nincs változás |

10. | Igazgatási tanács | Kisebb módosítások a (2) bekezdésben: a c) pont módosítása, a ca) és a cb) alpont beillesztése, a g) pont törlése, az i) pont módosítása és az l) pont egyszerűsítése |

11. | Összetétel | Nincs változás |

12. | Elnök | Nincs változás |

13. | Ülések | Nincs változás |

14. | Szavazás | Nincs változás |

15. | Ügyvezető igazgató | Módosítások a (2) bekezdésben (az a) pont módosítása, az aa) és ab) alpontok beillesztése, a b) és a d) pont módosítása, a g) pont törlése és a (3) bekezdés törlése). |

16. | Kinevezés | Új változat |

17. | Harmadik országok | Nincs változás |

18. | Költségvetés | Kisebb módosítás az (1) bekezdésben |

19. | Ellenőrzés | Nincs változás |

20. | Csalás | Nincs változás |

21. | Pénzügyi rendelkezések | Nincs változás |

22. | Értékelés | Kisebb módosítás az (1) bekezdésben |

23. | Elindítás | Új változat |

24. | Hatálybalépés | Nincs változás |

5.1.1. Az 1. cikk (Célok) módosításai

A fent említetteknek megfelelően a rendelet célkitűzései nem változnak. A Bizottság ezért csak kisebb változtatásokat javasol az 1. cikk esetén.

5.1.2. A 2. cikk (Feladatok) módosításai

Mivel a cikk jelenlegi formájában nehezen értelmezhető, a Bizottság új változatot javasolt az előző struktúrájának a megtartása mellett. A cél az EMSA feladatainak átláthatóvá tétele, felhasználóbarát formában. A javasolt cikk 5 bekezdésből áll. A bevezető bekezdés meghatározza az ügynökség tevékenységi területeit, és tükrözi az 1. cikkben is alkalmazott pontosítást. A (4) preambulumbekezdés emlékeztet arra, hogy az uniós vívmányok végrehajtásával kapcsolatos felelősséget végső soron a Bizottság viseli. A (2)–(5) bekezdés meghatározza az EMSA-nak a különböző címzettekkel kapcsolatos feladatait.

5.1.3. A 3. cikk (Ellenőrzések) módosításai

A Bizottság a 3. cikk átfogalmazását javasolja, hogy az megfelelően tükrözze az EMSA-nak az uniós jogszabályok végrehajtásában játszott intézményi szerepét. Az igazgatási tanács által meghatározott politikára való hivatkozást elhagyták. A nemzeti kormányokat érintő „felkeresési politikával” kapcsolatos döntések a tagállamok képviselői esetében összeférhetetlenséget okozhatnak. A Bizottság ehelyett az ügynökség e területre vonatkozó munkamódszereinek kialakítására során az európai repülésbiztonsági hatóság példájának követését javasolja.[22]. Ez biztosítja minden érintett fél (az ügynökség, a tagállamok és a Bizottság) részvételét, az intézményi szerepek és felelősségek tiszteletben tartása mellett.

5.1.4. Az 5. cikk (Jogállás, igazgatási intézkedések, regionális központok) módosításai

A Bizottság a (3) bekezdés javasolt módosításával kívánja megszüntetni a 2002/59/EGK irányelv értelmében kizárólag a hajóforgalom megfigyelésével kapcsolatos kérdésekre összpontosító regionális központok jelenlegi korlátozását. A javasolt módosítás nem jelenti azt, hogy a Bizottság az EMSA igazgatási tanácsától regionális központ létesítését kéri. Ilyen regionális központ megvalósíthatóságát először egyértelműen bizonyítani kell.

A (4) bekezdés javasolt módosítása az EMSA növekvő szerepvállalását tükrözi a tengeri közlekedéssel kapcsolatos regionális és nemzetközi kérdésekben, például az LRIT segítségével és az uniós tengerfelügyelet kialakításával. Az ügynökségnek ezért igazgatási együttműködésre kell lépnie más szervekkel. Az ügynökséget az ügyvezető igazgató képviseli, aki az ügynökség nevében nemzetközi szerződésnek nem minősülő igazgatási megállapodásokat köthet. Megfelelő információkkal kell szolgálni az igazgatási tanácsnak az átláthatóság érdekében.

5.1.5. A 10. cikk (Igazgatási tanács) módosításai

A Bizottság a következő módosításokat javasolja a 10. cikk (2) bekezdése esetén:

- a c) pontban a 2. cikkre való hivatkozást ki kell igazítani;

- az új ca) és cb) pontok az EMSA-nak az igazgatási tanács által elfogadott többéves stratégiájára és többéves személyzeti politikai tervére vonatkoznak;

- a 3. cikk módosítása miatt a g) pontot el kell hagyni;

- az i) pontban szerepeltetni kell az új osztályvezetői álláshelyeket;

- az l) pontot a 15. cikk (2) bekezdésének g) pontjához (a szennyezés ellen hozott intézkedésekkel szóló külön jelentések) hasonlóan egyszerűsíteni lehet.

5.1.6. A 15. cikk (Ügyvezető igazgató ) módosításai

A Bizottság módosításokat javasol a 15. cikk (2) bekezdése (ügyvezető igazgató) esetén. Több ezek közül a többi cikkel kapcsolatos változtatásokból eredő szerkesztési módosítás. Végül a (3) bekezdést el lehet hagyni, mivel tartalma átkerült a 16. cikkbe.

5.1.7. A 16. cikk (Az ügyvezető igazgató és az osztályvezetők kinevezése ) módosításai

Az ügynökség megnövekedett létszáma (2010-b megközelítőleg 242 alkalmazott en) miatt az ügyvezető igazgatónak a vezetés szintjén támogatásra van szüksége. Az EMSA szervezeti felépítése 2008 júniusa óta három osztályvezetőről rendelkezik a középvezetés szintjén, ami megfelel a többi hasonló méretű uniós ügynökség gyakorlatának. Az új megfogalmazás ezért nem teszi szükségessé új álláshelyek beillesztését az EMSA létszámtervébe. A cikk címe megváltozik, az ügyvezető igazgató és az osztályvezetők kinevezése pedig az igazgatási tanács támogató véleménye alapján történik.

5.1.8. A 18. cikk (Költségvetés) módosításai

Az EMSA az LRIT-hálózat globális jellegének köszönhetően tengerészeti adatokat fog cserélni más adatközpontokkal, ideértve a részletes számlázási rendszereket is. Mivel a meglévő EMSA-rendelet szerint a különböző szolgáltatásokért felszámolt költségek jelentik az ügynökség egyik bevételi forrását (lásd a 18. cikk (1) bekezdésének c) pontját), a „díjak” szót is szerepeltetni kell. Más uniós ügynökségektől eltérően nem várható el, és nem is cél, hogy az EMSA bevételének számottevő része ilyen forrásokból származzon. Az EMSA finanszírozása továbbra is elsősorban uniós hozzájárulással történik.

5.1.9. A 22. cikk (Értékelés) módosításai

Ahogy azt az EMSA igazgatási tanácsa is javasolta, az ügynökség külső értékelésével kapcsolatos rendelkezéseket nem egyszeri alkalommal, hanem rendszeres időközönként megismételve kell teljesíteni.

5.1.10. A 23. cikk módosításai

Ennek a cikknek az EMSA tevékenységének megkezdésére vonatkozó rendelkezései már nem aktuálisak, ezért azokat el lehet hagyni. Ez a cikk így szokásos bizottsági cikké válhat. A 2099/2002/EK rendelet a tengeri biztonság terén 2002-ben létrehozta a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottságot (COSS), amely a Bizottságot e rendeletre tekintetében is segíti. Nem szabad elfelejteni, hogy az ügynökségnek az ellenőrzések során alkalmazott operatív munkamódszereire (3. cikk) komitológiai eljárások vonatkoznak.

2010/0303 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS …/…/EU RENDELETE

az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA) létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a javaslat nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[23],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[24],

a rendes jogalkotási eljárás keretében[25],

mivel:

1. A 2002. június 27-i 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[26] a tengeri biztonság magas, egységes és hatékony szintjének biztosítása és a hajók által okozott szennyezés megelőzése céljából létrehozta az Európai Tengerbiztonsági Ügynökséget (a továbbiakban: az ügynökség).

2. Az ügynökség igazgatási tanácsa az 1406/2002/EK rendelet 22. cikkének megfelelően 2007-ben független külső értékelést készíttetett a rendelet végrehajtásáról. Az értékelés alapján 2008 júniusában ajánlásokat tett az 1406/2002/EK rendeletnek, az ügynökségnek és az ügynökség munkamódszereinek a módosításával kapcsolatban.

3. Az 1406/2002/EK rendelet bizonyos rendelkezéseit a külső értékelés megállapításai, az igazgatási tanács ajánlásai és a többéves stratégia alapján pontosítani és frissíteni kell. Az ügynökségnek emellett számos olyan új feladatot kell kapnia, amely tükrözi az uniós és a nemzetközi tengerbiztonsági politika fejlődését. Jelentős átvilágításokra és átszervezésekre van szükség a költség- és költségvetési hatékonyság biztosítása érdekében. Ez lehetővé teszi, hogy az ügynökség az új feladatok személyzeti szükségletének egyharmadát belső átszervezéssel fedezze.

4. Az ügynökség konkrét irányításával kapcsolatos rendelkezések némelyike pontosításra szorul. A Bizottságnak a Szerződés által meghatározott uniós szakpolitikák végrehajtásával kapcsolatos külön felelősségét figyelembe véve szakpolitikai útmutatást kell nyújtania az ügynökségnek annak feladatai teljesítése során, teljes mértékben tiszteletben tartva az ügynökség jogállását és az ügynökség ügyvezető igazgatójának függetlenségét az 1406/2002/EK rendelet szerint.

5. Az ügynökségnek az Európai Unió érdekét kell szolgálnia. Ide tartoznak azok az esetek is, amikor az ügynökség az Unió területén kívül jár el egy hatáskörébe tartozó ügyben.

6. Az ügynökségnek a hatáskörét érintő kutatási tevékenységek esetében fokozott segítséget kell nyújtania a Bizottságnak. A meglévő uniós kutatási keretben folyó munkával való párhuzamos tevékenységeket azonban kerülni kell. Az ügynökség különösen nem irányíthat kutatási projekteket.

7. Miután a 2000. december 20-i 2850/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozat által a véletlen és a szándékos tengerszennyezés területén történő együttműködés érdekében létrehozott uniós keret hatályát veszti[27], az ügynökségnek folytatnia kell az elévült keretben folytatott egyes tevékenységeket, elsősorban a tengeri szennyezés elhárítását célzó készültséggel és a szennyezés elleni fellépéssel foglalkozó szaktanácsadó csoport szaktudására támaszkodva.

8. A közelmúlt eseményei rávilágítottak a tengeri olaj- és gázkitermelésnek a tengeri közlekedésre és a tengeri környezetre jelentett kockázataira. Az ügynökség beavatkozási lehetőségeinek felhasználását kifejezetten ki kell terjeszteni az említett tevékenységekből származó szennyezések bekövetkezése esetén tett intézkedésekre. Az ügynökségnek továbbá a tengeri biztonság, a tengeri védelem, a hajók által okozott szennyezés megelőzése és a tengeri szennyezés elleni fellépés terén szerzett szaktudásával segítenie kell a Bizottságot az olaj- és gázkitermelő mobil tengeri létesítmények biztonságának a lehetséges hiányosságok azonosítása érdekében folytatott vizsgálatában.

9. Az Európai Unió 2018-ig terjedő, átfogó tengeri közlekedési stratégiát dolgozott ki, amelynek részét képezi az „e-tengerészet” koncepciója is. Emellett pedig uniós tengerfelügyeleti hálózat kiépítésén dolgozik. Az ügynökség olyan tengeri rendszerekkel és alkalmazásokkal rendelkezik, amelyek e szakpolitikák végrehajtása szempontjából fontosak. Az ügynökségnek ezért ezeket a rendszereket és adatokat elérhetővé kell tennie az érdekelt felek számára.

10. Uniós szinten az ügynökség mértékadó forrása lett a tengeri forgalmi adatoknak, amelyek más uniós tevékenységek esetén is fontosak és szerepet játszanak. Az ügynökségnek közre kell működnie a meghatározott partvédelmi tevékenységekre irányuló, uniós szintű szinergiák megerősítésében, különösen a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzéssel, a tengeri forgalom és a hajózási útvonalak ellenőrzésével, valamint a lehetséges környezetszennyezők nyomon követéséhez nyújtott segítséggel és hasonló tevékenységeivel. Emellett az ügynökség által végzett adatfigyelés és -gyűjtés keretében alapvető információkat kell szerezni arról, hogy a tengeri olaj- és gázkitermelés a tengeri közlekedésre és a tengeri környezetre nézve milyen potenciális veszélyeket hordoz magában.

11. Az ügynökség emellett rendszereivel, alkalmazásaival, szaktudásával és adataival jelentősen hozzájárulhat a tengervizek jó környezeti állapotának elérésére irányuló célkitűzés megvalósításához a 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek[28], különösen annak a hajózással kapcsolatos, például a ballasztvízzel, a tengeri hulladékkal és a víz alatti zajjal kapcsolatos elemeinek megfelelően.

12. Az ügynökség ellenőrzésekkel segíti a Bizottságot az uniós jogszabályok végrehajtásának eredményességét értékelő munkájában. Az ügynökség, a Bizottság, az igazgatási tanács és a tagállamok szerepét világosan meg kell határozni.

13. A Bizottságnak és az ügynökségnek szorosan együtt kell működnie az ügynökség ellenőrzésekkel kapcsolatos operatív munkamódszereinek kidolgozásában. Az említett munkamódszerekkel kapcsolatos jogszabályok hatálybalépéséig az ügynökségnek a meglévő gyakorlatot kell követnie az ellenőrzések elvégzése során.

14. Az ügynökségnek az ellenőrzések során alkalmazott operatív munkamódszereivel kapcsolatos követelményeket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak megfelelően kell elfogadni.[29].

15. Az 1406/2002/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1406/2002/EK rendelet módosításai

Az 1406/2002/EK rendelet a következőképpen módosul:

(1) Az 1–3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Célok

(1) E rendelet létrehozza az Európai Tengerbiztonsági Ügynökséget (a továbbiakban: az ügynökség). Az ügynökség az Európai Unió érdekében jár el.

(2) Az ügynökség a szükséges technikai és tudományos támogatással és magas szintű szakértelemmel segíti a tagállamokat és a Bizottságot az uniós jogszabályok megfelelő alkalmazásában a tengeri biztonság, a tengeri védelem és a hajók okozta szennyezés megelőzése terén, a jogszabályok végrehajtásának ellenőrzésében és a már hatályos intézkedések eredményességének értékelésében.

(3) Az ügynökség biztosítja a szükséges technikai és tudományos segítséget a tagállamok és a Bizottság számára a véletlenül vagy szándékosan okozott tengeri szennyezésekkel összefüggésben, és kérésre költséghatékony módon további eszközökkel támogatja a tagállamok által szennyezések esetén alkalmazott mechanizmusokat, a parti államoknak a szennyezések esetén történő beavatkozáshoz szükséges mechanizmusok biztosításával kapcsolatos kötelezettségeinek sérelme nélkül, a tagállamok között e téren már meglévő együttműködést tiszteletben tartva. Támogatja a 2007/779/EK, Euratom tanácsi határozattal létrehozott uniós Polgári Védelmi Mechanizmust[30].

2. cikk

Az Ügynökség feladatai

(1) Az 1. cikkben meghatározott célok megfelelő módon történő elérésének biztosítására az ügynökség a (2) bekezdésben felsorolt feladatokat látja el a tengeri biztonság, a tengeri védelem, a hajók okozta szennyezés megelőzése és a tengeri szennyezés elleni fellépés terén.

(2) Az ügynökség támogatja a Bizottságot:

a) az alkalmazandó uniós jogszabályok korszerűsítésére és továbbfejlesztésére irányuló előkészítő munkában, különösen az erre a területre vonatkozó nemzetközi jogszabályok fejlődésével összefüggésben;

b) az alkalmazandó uniós jogszabályok eredményes végrehajtásában, különösen az ellenőrzéseknek az e rendelet 3. cikkében foglaltak szerint történő elvégzésével, valamint a Bizottságra a 2004/725/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikkének (4) bekezdésében ruházott ellenőrzési feladatok elvégzésében nyújtott technikai segítséggel[31]; az alkalmazandó uniós jogszabályok esetleges továbbfejlesztésével kapcsolatban javaslatokat tehet a Bizottságnak;

c) olyan technikai segítség nyújtásában, amely az IMO, az ILO, a kikötő szerinti államok által végzett ellenőrzésről szóló párizsi szándéknyilatkozat és más kapcsolódó nemzetközi vagy regionális szervezet műszaki testületeinek a munkájában való részvételhez szükséges;

d) uniós szakpolitikák kidolgozásában és végrehajtásában az ügynökség feladatkörébe tartozó olyan területeken, mint amilyenek a tengeri gyorsforgalmi utak, a korlátok nélküli európai tengeri szállítási térség, az e-tengerészet, a belföldi vízi utak, a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv, az éghajlatváltozás és az olaj- és gázkitermelő mobil tengeri létesítmények biztonságának a vizsgálata;

e) uniós programok végrehajtásában az ügynökség feladatkörébe tartozó olyan területeken, mint amilyen a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES) és a szomszédos európai országokkal folytatott együttműködési programok;

f) az ügynökség tevékenységi területei szempontjából fontos, folyamatban lévő és befejezett kutatási projektek vizsgálatában; ide tartozik az egyes kutatási projektekből eredő lehetséges szabályozási intézkedéseknek és a további uniós szintű kutatások központi témájának és prioritásainak az azonosítása is;

g) azon feladatok végrehajtásában, amelyet a jelenlegi és a jövőbeli uniós jogszabályok az érintett területen ráruháznak.

(3) Az ügynökség együttműködik a tagállamokkal:

a) adott esetben a kikötő szerinti állam, a lobogó szerinti állam és a parti állam feladatkörébe tartozó képzési programok megszervezésében;

b) technikai megoldásoknak, többek között a szolgáltatásnyújtás módjának a kidolgozásában és az uniós jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos technikai segítségnyújtásban;

c) abban, hogy a véletlen vagy szándékos tengeri szennyezés elhárítására irányuló tevékenységeket – a 2007/779/EK, Euratom határozattal létrehozott Polgári Védelmi Mechanizmus révén – költséghatékony módon további eszközökkel támogassa, ha erre felkérik; ebben az összefüggésben az ügynökség segítséget nyújt az érintett tagállamnak, amelynek a felügyelete alatt a tisztítási műveletek zajlanak.

(4) Az ügynökség segítséget nyújt a tagállamoknak és a Bizottságnak:

a) a forgalommegfigyelés terén, valamint előmozdítja különösen a 2002/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[32] hatálya alá tartozó hajózási területeken található parti államok közötti együttműködést és az említett irányelv célkitűzéseinek megvalósításához szükséges információs rendszerek kifejlesztését és működtetését. Továbbá közreműködik az Európai Unió tengeri területeire kiterjedő közös információmegosztási környezet kialakításában;

b) a tengeri baleseteknek a 2009/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[33] szerinti kivizsgálásában; az ügynökség támogatja a tagállamokat a súlyos tengeri balesetek kivizsgálásában, és elemzi a baleseti jelentéseket az uniós hozzáadott értéknek a levonható tanulságok alapján történő megállapítása érdekében;

c) objektív, megbízható és összehasonlítható statisztikák, információk és adatok szolgáltatásában, valamint lehetővé teszi, hogy a Bizottság és a tagállamok megtegyék a tevékenységeik javításához és a meglévő intézkedések hatékonyságának értékeléséhez szükséges lépéseket. Ezek a feladatok magukban foglalják a műszaki adatok összegyűjtését, rögzítését és értékelését, a meglévő adatbázisok szisztematikus kihasználását, ideértve a szóban forgó adatbázisok kölcsönös gyarapítását is, és adott esetben további adatbázisok létrehozását. Az ügynökség az összegyűjtött adatok alapján segítséget nyújt a Bizottságnak a hajókkal kapcsolatos információk közzétételében a 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[34] értelmében. Az ügynökség továbbá a 2005/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[35] összefüggésében segíti a Bizottságot és a tagállamokat a jogellenes kirakodásokat végző hajók azonosításának és felkutatásának javítására irányuló tevékenységükben.

(5) Az ügynökség a Bizottság kérésére az alkalmazandó uniós jogszabályok végrehajtáshoz technikai segítséget nyújt az Európai Unióhoz csatlakozni kívánó országoknak, a szomszédos európai partnerországoknak és a kikötő szerinti államok által végzett ellenőrzésről szóló párizsi szándéknyilatkozat részes országainak.

Az ügynökség a Bizottság kérésére emellett az említett tagállamokat érintő véletlen vagy szándékos tengeri szennyezés esetén segítséget nyújt a 2007/779/EK, Euratom tanácsi határozattal létrehozott Polgári Védelmi Mechanizmuson keresztül, az e cikk (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott, a tagállamokra vonatkozó feltételeknek megfelelően.

Ezeket a feladatokat össze kell hangolni a meglévő regionális együttműködési programokkal, és ezeknek adott esetben vonatkozó képzési tevékenységek szervezését is magukban kell foglalniuk.

3. cikk

Ellenőrzések

(1) Az ügynökség a tagállamokban ellenőrzéseket végez feladatai teljesítése céljából és annak érdekében, hogy segítse a Bizottságot kötelezettségeinek teljesítésében, különösen annak értékelésében, hogy az uniós jogszabályok végrehajtása eredményes-e.

A tagállamok nemzeti hatóságai segítik az ügynökség munkatársainak munkáját.

Az ügynökség továbbá a Bizottság nevében elvégzi harmadik országokban az uniós jogszabályok által előírt ellenőrzéseket, különösen az Unió által a 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[36] megfelelően elismert szervezetek tekintetében, valamint a tengerészek képzését és képesítését illetően a 2009/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek[37] megfelelően.

(2) Az ügynökség által az (1) bekezdés szerinti ellenőrzések végzése során alkalmazott operatív munkamódszereknek meg kell felelniük a 23. cikk (2) bekezdésében szereplő eljárással összhangban elfogadott követelményeknek.

(3) Adott esetben, és amennyiben az ellenőrzési ciklus lezárult, az ügynökség elemzést készít a ciklusban készült jelentésekről, hogy a meglévő intézkedések eredményességével kapcsolatban horizontális megállapításokat tegyen, és levonja az általános következtetéseket. Az ügynökség ezt az elemzést átadja a Bizottságnak, amely azt megvitatja a tagállamokkal.”

(2) Az 5. cikk (3) és (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3) A Bizottság kérésére az igazgatási tanács az érintett tagállamok hozzájárulásával határozhat az ügynökség feladatainak leghatékonyabb és legeredményesebb végrehajtásához szükséges regionális központok létrehozásáról.

(4) Az ügynökséget az ügyvezető igazgató képviseli. Az igazgatási tanács tájékoztatása után az ügyvezető igazgató az ügynökség nevében az ügynökség tevékenységi területén működő más szervekkel igazgatási megállapodásokat köthet.”

(3) A 10. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:

a) a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c) a munkaprogram előkészítése keretében megvizsgálja a tagállamoknak a 2. cikk (3) bekezdésében említett technikai segítségnyújtás iránti kérelmeit;

ca) a Bizottság véleményének figyelembevételével elfogadja az ügynökségnek a következő öt évre vonatkozó többéves stratégiáját;

cb) elfogadja az ügynökség többéves személyzeti politikai tervét;”

b) a g) pontot el kell hagyni;

c) az i) pont helyébe a következő szöveg lép:

„i) fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezető igazgató és a 16. cikkben említett osztályvezetők felett;”

d) az l) pont helyébe a következő szöveg lép:

„felülvizsgálja a k) pontban említett részletes terv pénzügyi végrehajtását, valamint a 2038/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben[38] előírt költségvetési kötelezettségvállalásokat.”

(4) A 15. cikk a következőképpen módosul:

a) a (2) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a) elkészíti az ügynökség többéves stratégiáját, és azt a Bizottsággal folytatott konzultáció után benyújtja az igazgatási tanácsnak, legalább 8 héttel annak ülése előtt;

aa) elkészíti az ügynökség többéves személyzeti politikai tervét, és azt a Bizottsággal folytatott konzultáció után benyújtja az igazgatási tanácsnak;

ab) elkészíti az éves munkaprogramot és az ügynökség szennyezés elhárítását célzó készültségre és szennyezés elleni fellépésre vonatkozó részletes tervét, és azokat a Bizottsággal folytatott konzultáció után benyújtja az igazgatási tanácsnak, legalább 8 héttel annak ülése előtt. Megteszi a végrehajtásukhoz szükséges intézkedéseket. A 10. cikk (2) bekezdése c) pontjának megfelelően reagál a tagállamok segítségnyújtás iránti kérelmére;

b) a Bizottsággal folytatott konzultáció után határoz a 3. cikkben előírt ellenőrzések végrehajtásáról a 3. cikkben említett követelményeknek megfelelően. Szorosan együttműködik a Bizottsággal a 3. cikk (2) bekezdésében szereplő intézkedések előkészítésében.”

b) a (2) bekezdés d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„d) hatékony ellenőrzési rendszert hoz létre abból a célból, hogy az ügynökség eredményeit össze lehessen hasonlítani működési céljaival és az e rendeletben meghatározott feladataival. Biztosítja, hogy az ügynökség szervezeti struktúráját rendszeresen kiigazítsák a változó igények szerint, a rendelkezésre álló pénzügyi és emberi erőforrások figyelembevételével. Ezek alapján az ügyvezető igazgató évente általános jelentéstervezetet készít, és azt benyújtja az igazgatási tanácsnak. A jelentés külön részben foglalkozik az ügynökségnek a szennyezés elhárítását célzó készültségre és szennyezés elleni fellépésre vonatkozó részletes tervének pénzügyi végrehajtásával, és aktuális információkkal szolgál a terv keretében finanszírozott tevékenységek helyzetével kapcsolatban. Megállapítja az elismert szakmai színvonalnak megfelelő rendszeres értékelési eljárásokat.”

c) a (2) bekezdés g) pontját el kell hagyni;

d) a (3) bekezdést el kell hagyni.

(5) A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„ 16. cikk

Az ügyvezető igazgató és az osztályvezetők kinevezése

(1) Az ügyvezető igazgatót az igazgatási tanács nevezi ki és menti fel. Kinevezése öt évre szól, és a kinevezés a Bizottság által javasolt jelöltek közül, az érdemek és a dokumentált irányítási és vezetői képességek figyelembevételével, valamint a tengeri biztonság, a tengeri védelem, a hajók okozta szennyezés megelőzése és a tengeri szennyezés elleni fellépés terén gyűjtött szakértelem és tapasztalatok alapján történik. Kinevezése előtt az igazgatási tanács által kiválasztott jelölt felkérhető, hogy tegyen nyilatkozatot az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt, és válaszoljon az annak tagjai által feltett kérdésekre. Az igazgatási tanács határozatát az összes szavazásra jogosult tag négyötödös többségével hozza meg.

(2) Az igazgatási tanács a Bizottság javaslata alapján, az értékelő jelentés figyelembevételével legfeljebb három évvel meghosszabbíthatja az ügyvezető igazgató kinevezését. Az igazgatási tanács határozatát az összes szavazásra jogosult tag négyötödös többségével hozza meg. Ha az igazgatási tanácsnak szándékában áll megújítani az ügyvezető igazgató megbízatását, erről tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet. Legfeljebb egy hónappal megbízatásának megújítása előtt az ügyvezető igazgató felkérhető, hogy tegyen nyilatkozatot az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt, és annak tagjai jelenlétében válaszoljon a feltett kérdésekre. Ha megbízatását nem újították meg, az ügyvezető igazgató mindaddig hivatalban marad, amíg utódját ki nem nevezik.

(3) Az ügyvezető igazgatót egy vagy több osztályvezető segítheti munkájában. Az ügyvezető igazgatót távolléte vagy akadályoztatása esetén az osztályvezetők egyike helyettesíti.

(4) Az osztályvezetők kinevezése az érdemeik és dokumentált irányítási és vezetői képességeik figyelembevételével, valamint a tengeri biztonság, a tengeri védelem, a hajók okozta szennyezés és a tengeri szennyezés elleni fellépés terén gyűjtött szakértelmük és tapasztalataik alapján történik. Az osztályvezetőket az ügyvezető igazgató nevezi ki és menti fel, miután a döntését az igazgatási tanács jóváhagyta.”

(6) A 18. cikk (1) bekezdésének c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c) kiadványok díjaiból és költségeiből, képzésből és/vagy az ügynökség által biztosított egyéb szolgáltatásokból.”

(7) A 22. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1) Az igazgatási tanács rendszeresen és legalább ötévente független külső értékelést készíttet e rendelet végrehajtásáról. A Bizottság az ügynökség számára hozzáférhetővé tesz minden olyan információt, amelyet e vizsgálat szempontjából fontosnak tekint.”

(8) A 23. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„23. cikk

Bizottság

(1) A Bizottságot a 2099/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[39] 3. cikke által létrehozott, a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) segíti.

(2) Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezésekre is figyelemmel.”

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó minden tagállamban a Szerződéseknek megfelelően.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök […] […]

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ

A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

A javaslat/kezdeményezés címe

Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendelet módosításáról

Érintett szakpolitikai terület(ek) a tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretében[40]

06: Energiaügy és közlekedés

0602: Belvízi, légi és tengeri közlekedési politika

060202: Európai Tengerbiztonsági Ügynökség

A tengeri biztonsággal, a tengeri védelemmel, a szennyezés megelőzésével és a szennyezés bekövetkezése esetén tett intézkedésekkel kapcsolatos rendelkezések végrehajtása

A javaslat/kezdeményezés típusa

( A javaslat/kezdeményezés új fellépésre irányul

( A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő fellépést követő új fellépésre irányul[41]

( A javaslat/kezdeményezés jelenlegi fellépés meghosszabbítására irányul

( A javaslat/kezdeményezés új fellépésnek megfelelően módosított fellépésre irányul

Célkitűzések

A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések

Az Európa 2020 stratégiával összhangban lévő célkitűzések/uniós hozzáadott érték

Az ügynökség hozzájárul az uniós gazdaság és az uniós polgárok számára nyújtott biztonságos és fenntartható tengeri közlekedéshez. Ez teljes összhangban van az Európa 2020 stratégia három prioritásával:

– Intelligens növekedés: tudáson és innováción alapuló gazdaság kialakítása. Az ügynökség közreműködik a hajókra vonatkozó lehető legnívósabb műszaki szabványok kidolgozásában, ezzel támogatva a tudást és az innovációt.

– Fenntartható növekedés: erőforrás-hatékonyabb, környezetbarátabb és versenyképesebb gazdaság. Az ügynökség közreműködik a hajók által okozott szennyezés megelőzésében és a tengeri szennyezés elleni fellépésben különféle területeken. A hajózási ágazat közreműködik a „20/20/20” éghajlat-változási/energiaügyi célkitűzések és az „Erőforrás-hatékony Európa” elnevezésű kiemelt kezdeményezés végrehajtásában. Az ügynökség is szerepet játszik az ágazati végrehajtásban.

– Inkluzív növekedés: magas foglalkoztatás, valamint társadalmi és területi kohézió jellemezte gazdaság kialakításának ösztönzése. A tengeri közlekedés a szigetek és a legkülső régiók szempontjából alapvető fontossággal bír a területi kohézió és az Európai Unióba való integrálás biztosításában. Az ügynökség közreműködik a tengeri közlekedésnek az Unió számára való biztonságossá és fenntarthatóvá tételében.

A Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság hozzájárulása a 2010. évi szakpolitikai stratégiához:

Az ügynökségek (ideértve az EMSA-t is) létrehozása, irányítása és koordinálása a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság fő tevékenységi körének a részét képezi.

A harmadik tengerbiztonsági intézkedéscsomagnak az EMSA közreműködésével történő megvalósítása szintén a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság fő tevékenységi körébe tartozik.

A Bizottság „Javaslatok és stratégiai célkitűzések az Európai Unió tengeri szállítási politikájának vonatkozásában a 2018-ig terjedő időszakra” című közleményében kinyilvánította, hogy szándékában áll „ módosítani az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség mandátumát és működésének gyakorlatát, annak érdekében, hogy még hathatósabb technikai és tudományos támogatást tudjon nyújtani a Bizottságnak és a tagállamoknak ” (COM(2009) 8, 2009.1.21., 7.o.).

Meghatározott célkitűzés(ek) és érintett tevékenység(ek) a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretében

Költségvetési terület: 0602; 3. meghatározott célkitűzés: A közlekedés biztonságának javítása

Érintett tevékenység(ek) a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretében: 060202 Európai Hajózásbiztonsági Ügynökség

Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolna a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/az érintett népességre.

Az EMSA által a tagállamoknak és a Bizottságnak nyújtott technikai segítség javulása.

Az EMSA által a szomszédos országoknak nyújtott segítség az uniós tengerbiztonsági politika támogatása céljából.

Az eredmények és hatások mutatói

Tüntesse fel a javaslat megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat.

Az EMSA éves munkaprogramjában teljesítménymutatókat határoz meg Ezeket az igazgatási tanács folyamatosan ellenőrzi. Az ellenőrzés fő eszköze az éves jelentés.

A javaslat/kezdeményezés indoklása

Rövid vagy hosszú távú szükséglet(ek)

Az EMSA mandátumának új feladatokra való, korlátozott kiterjesztése.

Az uniós részvételből adódó többletérték

Az EMSA-t uniós ügynökségként hozták létre, hogy segítséget nyújtson az Európai Unió tengerbiztonsági politikájának a végrehajtásában.

Hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága

Az EMSA 2008-as értékelése, valamint az uniós ügynökségek 2009-es általános értékelése is igazolta, hogy az ügynökség hozzáadott értéket nyújt mind a Bizottság, mind a tagállamok számára.

A javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

A javaslat összhangban van az uniós tengerbiztonsági politikával és jogszabályokkal, emellett pedig a harmadik tengerbiztonsági intézkedéscsomag 2009-es elfogadásából következik.

A fellépés és a pénzügyi hatás időtartama

( A javaslat/kezdeményezés korlátozott időtartamra vonatkozik

- ( A javaslat/kezdeményezés ÉÉÉÉ [HH/NN]-tól/-től ÉÉÉÉ [HH/NN]-ig hatályos.

- ( A pénzügyi hatás ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig tart.

( A javaslat/kezdeményezés korlátlan időtartamra vonatkozik

- A beindítási időszak 2012-től 2014-ig tart,

- majd a végrehajtás rendes ütemben folytatódik tovább.

Tervezett irányítási módszer(ek) [42]

( Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által

( Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

- ( végrehajtó ügynökségek

- ( a Közösségek által létrehozott szervek[43]

- ( tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek

- ( az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek

( Megosztott irányítás a tagállamokkal

( Decentralizált irányítás harmadik országokkal

( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)

IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

Ismertesse a rendelkezések gyakoriságát és feltételeit.

Minden uniós ügynökség tevékenységeit szigorú ellenőrzési rendszer felügyeli, amelynek részét képezik a belső ellenőrzési lehetőségek, a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata, az igazgatási tanács, a Bizottság, a Számvevőszék és a költségvetési hatóság. Ez a rendszer tovább fog működni.

Irányító és ellenőrző rendszer

Felismert kockázat(ok)

Nincs

Tervezett ellenőrzési eszköz(ök)

Tárgytalan.

A csalások és a szabálytalanságok megelőzésre vonatkozó intézkedések

Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.

A csalás elleni intézkedések e rendelet 20. cikke értelmében továbbra is érvényben maradnak.

A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?

- Jelenlegi költségvetési kiadási tételek

A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében .

A többéves pénzügyi keret fejezete | Költségvetési tétel | Az infrastruktúra kiadás | Részvétel |

Szám [Megnevezés………………………………] | diff/nem diff. előirányzat ([44]) | EFTA-[45] országokból | tagjelölt országokból[46] | harmadik országokból | a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében |

1a | 06.02.02.01 [Hozzájárulás az I. és a II. EMSA-címhez] | diff. előirányzat | IGEN | NEM | NEM | NEM |

1a | 06.02.02.02 [Hozzájárulás a III. EMSA-címhez] | diff. előirányzat | IGEN | NEM | NEM | NEM |

A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

millió EUR (három tizedesjegyig)

A többéves pénzügyi keret fejezete: | 1a | Növekedés és versenyképesség |

millió EUR (három tizedesjegyig)

-

Becsült humánerőforrás-szükségletek

- ( A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után humánerőforrások felhasználását.

- ( A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrások felhasználását vonja maga után:

A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb egy tizedesjeggyel) kell kifejezni)

2012. | 2013. | 2014. | 2015. | A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (lásd. 1.6. pont) további évekkel bővíthető |

( A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) |

XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) | 1 | 1 | 1 | 1 |

XX 01 01 02 (küldöttségeknél) |

XX 01 05 01 (közvetett kutatás) |

10 01 05 01 (közvetett kutatás) |

( Külső személyi állomány teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve:[55] |

XX 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) |

XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) |

10 01 05 02 (AC, END, INT közvetlen kutatásban) |

Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) |

ÖSSZESEN | 1 | 1 | 1 | 1 |

XX az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.

A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, a fellépés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.

Az elvégzendő feladatok leírása:

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak | A Bizottság és az ügynökség közötti kapcsolat koordinálása, az ügynökség tevékenységeinek ellenőrzése, az ügynökség munkájához való bizottsági hozzájárulás előkészítése |

A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

- ( A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel.

- ( A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

Fejtse ki, miként kell átdolgozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.

[…]

- ( A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[58].

Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.

[…]

Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

- A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást.

- A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő:

előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig)

2012. | 2013. | 2014. | 2015. | A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető | Összesen |

Norvégia és Izland EFTA-hozzájárulásának kiszámítása: a kiegészítő költségvetésnek a 2 %-a |0,012 |0,020 |0,027 |0,028 | | | |0,087 | |Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN |0,012 |0,020 |0,027 |0,028 | | | |0,087 | |

A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás

- ( A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a bevételre.

- ( A javaslatnak van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

- ( a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást

- ( a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást

[1] Első módosítás: az Európai Parlament és a Tanács 2003. július 22-i 1644/2003/EK rendelete, HL L 245., 2003.9.29., 10. o.

[2] Második módosítás: az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 724/2004/EK rendelete, HL L 129., 2004.4.29., 1. o.

[3] Az Európai Parlament és a Tanács 2004/725/EK rendelete (2004. március 31.) a hajók és kikötőlétesítmények védelmének fokozásáról, HL L 129., 2004.4.29., 6. o.

[4] Harmadik módosítás: az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 18-i 2038/2006/EK rendelete (HL L 394., 2006.12.30., 1. o), helyesbítését lásd: HL L 30., 2007.2.3., 12. o.

[5] http://www.emsa.europa.eu/

[6] Lásd: COM(2005) 585, 2005.11.23., 5. o.

[7] Lásd: COM(2009) 8, 2009.1.21., 7. o.

[8] Lásd a Tanács sajtóközleményét, 8176/09 számú dokumentum, 28. o.

[9] Lásd a hajók által okozott szennyezésről és a jogsértésekre alkalmazandó szankciók bevezetéséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/35/EK irányelv 11. cikkét, HL L 255., 2005.9.30., 11. o.

[10] Lásd az EMSA honlapján: http://www.emsa.europa.eu/end179d003d002.html. A COWI jelentésének összefoglalója emellett megtalálható a kísérő hatásvizsgálat II. mellékletében.

[11] Lásd COWI-vizsgálat, 6. o.

[12] Lásd az EMSA honlapján: http://www.emsa.europa.eu/end179d003d002.html. Az ajánlások emellett megtalálhatók a kísérő hatásvizsgálat I. mellékletében.

[13] HL L 131., 2009.5.28., 11–135. o.

[14] Lásd az „Úton a tengerfelügyelet integrációja felé: Az EU tengeri területeire kiterjedő közös információmegosztási környezet” című közleményt, COM(2009)538 végleges.

[15] Az Európai Parlament és a Tanács 2008/56/EK irányelve (2008. június 17.) a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv), HL L 164., 2008.6.25., 19. o.

[16] Az Európai Parlament és a Tanács 2004/725/EK rendelete (2004. március 31.) a hajók és kikötőlétesítmények védelmének fokozásáról, HL L 129., 2004.4.29., 6. o.

[17] Az Európai Parlament és a Tanács 2005/65/EK irányelve (2005. október 26.) a kikötővédelem fokozásáról, HL L 310., 2005.11.25., 28. o.

[18] Az 1406/2002/EK rendelet 2. cikke b) pontjának iv. alpontja jelenleg a következőkről rendelkezik: „ az ügynökség által e tekintetben a Bizottság számára nyújtott támogatás csak a hajók és az érintett társaságok, valamint a meghatározott védelmi tevékenységekkel megbízott elismert védelmi szervezetek ellenőrzésére korlátozódhat ”.

[19] Lásd a 3. cikk (1) bekezdését: „ a rábízott feladatok teljesítése céljából az ügynökség az igazgatási tanács által meghatározott eljárásmódnak megfelelően felkeresheti a tagállamokat ”. A dokumentum elérhető a http://www.emsa.europa.eu/end179d003d001.html címen, az igazgatási tanács 2004. június 25-i ülésén hozott határozatok között.

[20] Lásd az „Európai ügynökségek – A további teendők” című közleményt, COM(2008)135.

[21] Az uniós tagállamok 27, a Bizottság 4 képviselője jogosult szavazásra, a leginkább érintett ágazatok 4 szakértője, valamint Norvégia és Izland 2 képviselője pedig nem szavazhat

[22] Lásd a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK rendeletet (HL L 79., 2008.3.19., 1. o.) és az ezt végrehajtó, az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség szabványosítási vizsgálatok elvégzésével kapcsolatos munkamódszereiről szóló, 2006. május 16-i 736/2006/EK bizottsági rendeletet (HL L 129., 2006.5.17. 10. o.).

[23] HL C[...]., [...], [...]. o.

[24] HL C[...]., [...], [...]. o.

[25] HL C[...]., [...], [...]. o.

[26] HL L 208., 2002.8.5., 1. o.

[27] HL L 332., 2000.12.28., 1. o.

[28] Az Európai Parlament és a Tanács 2008/56/EK irányelve (2008. június 17.) a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv), HL L 164., 2008.6.25., 19. o.

[29] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

[30] HL L 314., 2007.12.1., 9. o.

[31] HL L 129., 2004.4.29., 6. o.

[32] HL L 208., 2002.8.5., 10. o.

[33] HL L 131., 2009.5.28., 114. o.

[34] HL L 131., 2009.5.28., 57. o.

[35] HL L 255., 2005.9.30., 11. o.

[36] HL L 131., 2009.5.28., 11. o.

[37] HL L 323., 2008.12.3., 33. o.

[38] HL L 394., 2006.12.30., 1. o.

[39] HL L 324., 2002.11.29., 1. o..

[40] Tevékenységalapú irányítás: ABM ( Activity Based Management ), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB ( Activity Based Budgeting ).

[41] A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.

[42] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[43] A költségvetési rendelet 185. cikkében előírt szervek.

[44] Differenciált/nem differenciált előirányzatok.

[45] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.

[46] Tagjelölt országok és adott esetben a potenciális nyugat-balkáni tagjelölt országok.

[47] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy fellépések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.

[48] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.).

[49] Az 1.4.2. szakaszban leírtak szerint. „Konkrét célkitűzés(ek)…”

[50] A teljesítés különböző formái leginkább a Bizottságnak és a tagállamok számára biztosított segítségnyújtásként (SNY) írhatók le.

[51] Az egy EMSA-alkalmazottra eső átlagköltség megközelítőleg 98 050 EUR (az EMSA számításai szerint 2011-ben az egy alkalmazottra eső éves költség 91 550 EUR lesz, ez az összeg 2012-ben 5 % általános, infrastruktúrával kapcsolatos és utazási költséggel, valamint 2 % inflációval növekszik). Az összeg 2013-tól 2 %-kal emelkedik (=n+1).

[52] A „teljesítések száma” a szükséges új posztok száma szerint kerül kiszámításra. Az EMSA-nak e teljesítéshez megközelítőleg 15 főből álló, teljes munkaidős egyenértékben kifejezett személyi állományra van szüksége, amelyből 6-ot belső átszervezéssel biztosít a tevékenységeinek és a forrásainak a belső vizsgálatát követően. A 9 új poszt a következő szakaszokban lesz bevezetve: 4 új poszt 2012-ben, 3 2013-ban és 2 2014-ben.

[53] Ez a teljesítés a szomszédos országoknak nyújtott technikai segítséget foglalja magában.

[54] A „teljesítések száma” a szükséges új posztok száma szerint kerül kiszámításra. Az EMSA-nak e teljesítéshez megközelítőleg 3 főből álló, teljes munkaidős egyenértékben kifejezett személyi állományra van szüksége (évente 1 poszt bevezetése három év alatt).

[55] AC= szerződéses alkalmazott; AL= helyi alkalmazott; END= nemzeti szakértő; INT=átmeneti alkalmazott; JED=küldetésen lévő fiatal szakértő;

[56] Az operatív előirányzatoknál a külső személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban: „BA” sorok).

[57] Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében.

[58] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.