Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló 1927/2006/EK rendelet módosításáról /* COM/2011/0336 végleges - COD 2011/0147 */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE · A javaslat okai és céljai Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (EGAA) az 1927/2006/EK rendelet[1] hozta létre 2006-ban azzal az elsődleges céllal, hogy az Unió szolidaritást vállaljon a világkereskedelem változásainak következtében elbocsátott munkavállalókkal, és támogatást nyújtson nekik. Az aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásával az Alap célja az, hogy megkönnyítse a komoly gazdasági zavarok által sújtott területek, ágazatok, körzetek vagy munkaerő-piaci térségek munkavállalóinak a munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedését. Az EGAA-támogatásra való jogosultság előfeltétele legalább 1 000 munkavállaló elbocsátása egy négyhónapos időszak alatt egy vállalaton és annak a beszállítói vagy felhasználói termelői körén belül vagy egy kilenchónapos időszak alatt egy NACE Rev. 2-es ágazatként definiált ágazatban egy régióban vagy két egymással határos régióban NUTS II szinten. Az EGAA-ból kapható pénzügyi hozzájárulás maximumát az aktív munkaerő-piaci intézkedések összköltségének 50 %-ában állapították meg, az EGAA-ból támogatott intézkedések végrehajtási időszaka pedig nem haladhatja meg a kérelem dátumától számított 12 hónapot. A 2008. évi pénzügyi és gazdasági válság kialakulásának mértékére és gyorsaságára tekintettel a Bizottság európai gazdaságélénkítési tervében[2] az 1927/2006/EK rendelet felülvizsgálatát vette tervbe. Az 546/2009/EK rendelet[3] által előírt felülvizsgálat célja az volt, hogy Európa válságkezelési intézkedéseinek részeként kiterjessze az EGAA hatályát, ami ezáltal – a szolidaritás és a társadalmi biztonság alapelveivel összhangban – a korai és hatékonyabb beavatkozás eszközévé váljon. A módosítások tartós változásokat hoztak az 1927/2006/EK rendeletbe, például 1 000-ről 500-ra csökkentették az EGAA-támogatásra vonatkozó kérelem benyújtásához szükséges elbocsátások számát, és 12 hónapról 24 hónapra hosszabbították meg az EGAA-ból támogatott intézkedések végrehajtásának időtartamát. Átmeneti eltérés bevezetésére került sor annak érdekében, hogy (1) az EGAA hatálya kibővüljön az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat (az 1927/2006/EK rendelet 1. cikkének (1a) bekezdése), és (2) az EGAA-társfinanszírozás mértéke 50 %-ról 65 %-ra emelkedjen (az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése. Az átmeneti eltérés 2011. december 30-án lejár, az 1927/2006/EK rendelet 20. cikkének második bekezdése azonban lehetővé teszi felülvizsgálatát. 2007. január 1. és 2009. április 30. között (azaz az eltérés válság miatt való engedélyezése előtt) a Bizottsághoz 15 kérelem érkezett, amelyek 18 430 munkavállaló számára igényeltek EGAA-támogatást; a kért EGAA-hozzájárulás összege 78 776 367 EUR volt. Az 1927/2006/EK rendelet felülvizsgálatáról szóló 546/2009/EK rendelet 2009. május 1-jei hatályba lépése óta – mint az alábbiakban is látható – jelentősen megnőtt a kérelmek száma. A válság miatti átmeneti eltérés alapján EGAA-támogatás iránt benyújtott kérelmek Év || Kérelmek száma || A támogatandó munkavállalók száma || Az igényelt EGAA-hozzájárulás összege (EUR) 2009 || 22 || 19 381 || 99 396 898 2010 || 24 || 25 083 || 115 353 865 Összesen || 46 || 44 464 || 214 750 763 A kereskedelemmel kapcsolatos kritérium alapján EGAA-támogatás iránt benyújtott kérelmek Év || Kérelmek száma || A támogatandó munkavállalók száma || Az igényelt EGAA-hozzájárulás összege (EUR) 2009 || 4 || 6 569 || 25 990 290 2010 || 6 || 3 074 || 17 126 749 Összesen || 10 || 9 643 || 43 117 039 A Bizottság által indított konzultációt követően a tagállamok rámutattak arra, hogy az átmeneti eltérés nélkül a válsággal összefüggő kérelmek többségét nem lehetett volna benyújtani, így körülbelül 45 000 olyan munkavállaló, akit a gazdasági és pénzügy válság következményei sújtottak, EGAA-támogatás nélkül maradt volna. Emellett a társfinanszírozás arányának 65 %-ra történő emelése a 2009. május 1. és 2010. december 31. között benyújtott összes kérelem[4] tekintetében összesen hozzávetőleg 60 millió EUR-val csökkentette az EGAA-ból támogatott intézkedések pénzügyi terhét a kérelmező tagállamok számára. A válság miatti átmeneti eltérés lejáratára vonatkozó határozatot 2009-ben hozták meg. Akkoriban a Bizottság rendelkezésre álló legfrissebb, az Európai Unió (EU) egészére vonatkozó gazdasági előrejelzése[5] (2008. ősz) 2009 közepétől fokozatos fellendülést jelzett, 2009-ben 0,2 %-os, 2010-ben pedig 1,1 %-os várható GDP-növekedéssel. Az előrejelzés szerint 2009-ben a foglalkoztatás 0,5 %-os csökkenése, 2010-ben pedig 0,1 %-os emelkedése volt várható. Az előrejelzés szerint 2009-ben és 2010-ben a munkanélküliségi ráta a munkaerő 7,8 %-ának, illetve 8,1 %-ának felelt volna meg. Ezen előrejelzésekhez képest 2009-ben a helyzet lényegesen rosszabbul alakult. Az EU GDP-je 4,2 %-kal, a foglalkoztatás pedig 1,9 %-kal csökkent, míg a munkanélküliségi ráta 8,9 %-os értéket ért el. Noha az előrejelzések szerint a GDP növekedésének 1,8 % körüli értéke 2010-ben a vártnál magasabb lesz, a foglalkoztatás további 0,6 %-kal csökkent, míg a munkanélküliségi ráta 9,6 %-os rekordmagasságot ért el. Ráadásul a Bizottság legfrissebb gazdasági előrejelzése (2011. tavasz) azt mutatja, hogy a gazdasági és különösen a munkaerő-piaci fellendülés 2011-es és 2012-es kilátásai sokkal rosszabbak a 2008. őszi várakozásoknál. Ez különösen az új munkahelyek teremtésére és a munkanélküliségi rátára igaz. A tavaszi előrejelzés 2011-re a foglalkoztatás kismértékű – 0,4 %-os – emelkedését jelzi, valamint azt, hogy a munkanélküliségi ráta stabilan 9,5 %-os szinten marad. Ugyanezen előrejelzés szerint 2012-ben a foglalkoztatás növekedése továbbra is lanyha – 0,7 %-os – marad, a munkanélküliségi ráta pedig még mindig 9,1 % lesz. Ez azt tükrözi, hogy a foglalkoztatás élénkülése általában elmarad a GDP-től. A bruttó hazai termék (GDP) növekedési kilátásainak fokozatos javulása ellenére aránylag gyenge munkaerő-piaci körülmények[6] azt jelzik, hogy a válságra válaszul, annak a munkanélküliségre gyakorolt hatásának enyhítése érdekében hozott szakpolitikai intézkedések hatása mellett a válságból eredően továbbra is szerkezeti változások folynak az ágazatok és a vállalatok körében, és ennek következtében egy bizonyos ideig még továbbra is várható, hogy a vállalatok bezárása miatt további munkahelyek szűnnek meg. Emiatt a foglalkoztatási helyzet lényegesebb javulása csak 2013-tól kezdve várható. A Bizottság „Éves növekedési jelentés: az EU válságra adott átfogó válaszlépéseinek előmozdítása”[7] című jelentése megerősíti, hogy a fellendülés várhatóan nem jár együtt számottevő munkahelyteremtéssel. A munkanélküliség leküzdése és a munkaerőpiacról való tartós kiszorulás megelőzése egyaránt lényeges azon kockázat elkerülése szempontjából, hogy a növekedés kellően dinamikus munkahelyteremtés nélkül áll helyre. A növekedés fő ösztönzőinek helyreállításához a munkaerő és a tőke ágazatok és vállalatok közötti átcsoportosítására és jobb pénzügyi ösztönzőkre lenne szükség, hogy a munkanélküliségből a foglalkoztatás felé lehessen elmozdulni. Miként a Bizottság kifejtette, a válság a gazdasági tevékenység jelentős visszaesését, a munkanélküliség nagymértékű növekedését, a termelékenység meredek zuhanását és az államháztartás számottevő gyengülését eredményezte. A tagállamoknak ilyen különösen nehéz körülmények között kell testre szabott támogatást nyújtaniuk a válság következtében egyidejűleg elbocsátott nagyszámú munkavállalónak. A 65 %-ra növelt arányú EGAA-társfinanszírozás kiterjesztése bizonyos mértékben könnyíthet a tagállamok államháztartási terhein. A válság által a vállalatok megszűnésére gyakorolt, várhatóan folyamatos hatás és a tagállamokban szükséges költségvetési konszolidáció miatt indokolt meghosszabbítani az 1927/2006/EK rendelettől a válsággal összefüggésben engedélyezett eltérést. A Bizottság ezért javasolja a válsággal összefüggő, 2011. december 30-án lejáró átmeneti eltérés meghosszabbítását 2013. december 31-ig, azaz az 1927/2006/EK rendelet végrehajtási időszakának végéig. Ezáltal a tagállamok továbbra is benyújthatnak kérelmeket EGAA-támogatásra olyan munkavállalók érdekében, akik a pénzügyi és gazdasági válság miatt veszítették el állásukat, és élhetnek a 65 %-os mértékű EGAA-társfinanszírozás lehetőségével. · Háttér-információk A válsággal összefüggő átmeneti eltérés bevezetése óta meredeken emelkedik az EGAA-támogatás iránti kérelmek száma és nő az EGAA-támogatást igénylő tagállamok száma. Ez azt mutatja, hogy a válság idején az EGAA által a pénzügyi és gazdasági válság miatt bekövetkező nagyarányú elbocsátások esetén intervenciós eszközként betöltött szerepet valóban elfogadták. Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap finanszírozásáról és működéséről szóló, 2010. szeptember 7-i állásfoglalásában[8] az Európai Parlament a válsággal összefüggő eltérés kiterjesztését javasolta. Az Európai Parlament úgy vélte, hogy „szükség van a gazdasági és pénzügyi válság miatt munkahelyüket elvesztő munkavállalók támogatása érdekében 2009-ben bevezetett eltérésnek a jelenlegi többéves pénzügyi keret végéig történő meghosszabbítására és ezért a társfinanszírozás mértékének 65 %-on való tartására, mivel az ezek jóváhagyását indokoló körülmények korántsem szűntek meg”. · Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen Az Európai Szociális Alapot[9] (a továbbiakban: ESZA) azzal a céllal hozták létre, hogy a gazdasági és társadalmi kohézió erősítése vonatkozásában hozzájáruljon a Közösség prioritásaihoz a foglalkoztatás és a munkalehetőségek javítása, valamint a magas szintű foglalkoztatás, illetve több és jobb munkahely teremtésének ösztönzése révén. Az ESZA támogatja az európai foglalkoztatási stratégiát, valamint a tagállamok azon szakpolitikáit, amelyek a teljes foglalkoztatás elérésére, a termelékenység és a munka minőségének javítására, a társadalmi befogadás előmozdítására, – beleértve a hátrányos helyzetű személyek munkavállaláshoz való hozzáférését –, valamint a foglalkoztatás nemzeti, regionális és helyi szintű egyenlőtlenségeinek csökkentésére irányulnak. Összehasonlítva az EGAA-val a két alap közötti fő különbség abban nyilvánul meg, hogy az ESZA a stratégiai és olyan hosszú távú célokat támogató többéves programokból áll, mint például a szerkezeti változásokra való felkészülés és azok kezelése, egyebek között az egész életen át tartó tanulás ösztönzésével. Az EGAA ezzel szemben olyan egyszeri, korlátozott időre szóló egyedi támogatási intézkedéseket finanszíroz, melyek célja közvetlenül a kereskedelem globalizációja vagy a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítése. Az elbocsátott munkavállalók eredményes támogatásának ösztönzése érdekében az EGAA támogatási intézkedéseinek időtartama és a választott eszköz annak értékelésén alapul, hogy az elbocsátásokat a vonatkozó vállalatok és szállítók vagy gazdasági ágazat tevékenységének esetleg időleges visszaesése vagy tartós strukturális tényezők okozzák. · Az EU egyéb szakpolitikáival és céljaival fennálló összhang Az EGAA hozzájárul az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez, amely lehetővé teszi, hogy az Unió megerősödve kerüljön ki a válságból, és gazdaságát elindítsa az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés útján, amelyet magas szintű foglalkoztatottság, termelékenység és társadalmi kohézió jellemez. A Bizottság „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleménye[10] szerint az EGAA egyértelmű szerepe az „Iparpolitika a globalizáció korában” című kiemelt kezdeményezés keretébe tartozik, különös abból a célból, hogy a készségeket gyorsan átcsoportosítsák a gyorsan növekvő ágazatokba és piacokra. A globalizáció vagy a gazdasági és pénzügyi válság következtében elbocsátott munkavállalók munkába való gyors visszailleszkedését célul kitűzve az EGAA a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó következő iránymutatásokat[11] támogatja: – 7. iránymutatás: a munkaerő-piaci részvétel növelése és a strukturális munkanélküliség csökkentése, valamint a munkahelyek minőségének javítása; – 8. iránymutatás: a munkaerő-piaci igényeknek megfelelő, képzett munkaerő és az egész életen át tartó tanulás ösztönzése; – 10. iránymutatás: a társadalmi befogadás előmozdítása és a szegénység elleni küzdelem. Végül „Új munkahelyekhez szükséges új készségek – A munkaerő-piaci és a képzettségi igények előrejelzése és összehangolása” című közleményében[12] a Bizottság rávilágított arra, hogy a fellendülés előkészítéséhez az EU-nak a képzettség javításával meg kell erősítenie humán tőkéjét és a foglalkoztathatóságot, valamint biztosítania kell, hogy a képzettségek kínálata és a munkaerő-piaci kereslet megfeleljen egymásnak. Az aktiválási, átképzési és a készségek korszerűsítésére irányuló intézkedéseket határozták meg mint a foglalkoztatás és a munkaerőpiacra való visszatérés ösztönzésének eszközét. A készségek korszerűsítésére irányuló tevékenységek társfinanszírozása az EGAA fő célkitűzései közé tartozik. · Az alapvető jogokra gyakorolt hatás A javaslatnak nincs az alapvető emberi jogokra gyakorolt hatása. 2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI · Konzultáció az érdekeltekkel A konzultáció módja, a legfontosabb célterületek és a válaszadók köre A Bizottság kétszer konzultált a tagállamokkal: először 2010. augusztus 26-án egy kérdőív révén, másodszor pedig egy 2010. szeptember 29–30-án Portóban tartott megbeszélésen. E konzultációk fő célja az volt, hogy összegyűjtsék a véleményeket az 1927/2006/EK rendeletbe 2009-ben az 1.1a. cikkel és a 10. cikk (1) bekezdésével a válsággal kapcsolatban bevezetett és 2011. december 30-án lejáró módosítások eredményességéről, valamint arról, hogy szükséges-e ezeket 2013. december 31-ig meghosszabbítani. A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja Ami a közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság következtében történt elbocsátásokra vonatkozó kérelmek benyújtásának lehetőségét illeti (az 1927/2006/EK rendelet 1.1a. cikke), a konzultáció azt mutatta, hogy ennek révén a tagállamok valóban támogatást tudtak kérni az EGAA-ból azon munkavállalóik számára, akiket a válság következtében bocsátottak el, és EGAA-támogatást nyújthattak a munkába való visszailleszkedésükhöz. A tagállamok nagy többsége rámutatott arra, hogy ezek a munkavállalók a kereskedelem globalizációjával kapcsolatos kritériumok alapján nem részesülhettek volna EGAA-támogatásban. A konzultáció arra is rávilágított, hogy általában könnyebbnek tűnt bizonyítékot gyűjteni az elbocsátások és a pénzügyi és gazdasági válság, mint az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett változások között kimutatható kapcsolatra, és igazolni azt. A válsággal összefüggő eltérés 2013 végéig történő meghosszabbításának szükségességével kapcsolatban a válaszadó tagállamok nagy többsége azt kívánta, hogy továbbra is lehessen kérelmeket benyújtani a pénzügyi és gazdasági világválságból következő elbocsátások miatt. A meghosszabbítás mellett szólnak többek között azok a hozzászólások, amelyek azt fejezték ki, milyen pozitív tapasztalatot jelentett a hatás, amelyet az EGAA-támogatás gyakorolt a munkavállalók azon képességére, hogy visszailleszkedjenek a munkaerőpiacra, egy olyan helyzetben, amelyben a gazdasági válság hatásai 2011 után is érezhetők lesznek; a válság a különböző tagállamokat különböző időpontokban sújtotta, és továbbra is erős hatást gyakorol a foglalkoztatásra. Ezenkívül arra is rámutattak, hogy egy két éves hosszabbítás még nem határozza meg a 2013 vége utáni időszakot. Ami azt a lehetőséget illeti, hogy a kérelmezők 65 %-os társfinanszírozási rátában részesüljenek (az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése), a konzultáció azt mutatta, hogy a megnövelt társfinanszírozási ráta több okból is megkönnyítette az EGAA-támogatás kérelmezésére vonatkozó döntést. A plusz 15 % lehetővé tette, hogy az érintett munkavállalók ugyanilyen mértékű plusz segítséget kapjanak. Az ESZA és az EGAA társfinanszírozásának aránya közötti különbség lecsökkent a tagállamok számára, amelyek az ESZA-ból magasabb társfinanszírozási arányban részesültek, és e csökkentés nélkül az EGAA-támogatásra nem nyújtottak volna be kérelmet. A nemzeti társfinanszírozás továbbra is problémát jelent, de az 50 % helyett 35 %-os arány mellett ez a probléma már kevésbé égető. A tagállamok nagy többsége megfelelőnek találta, hogy a válság ideje alatt a társfinanszírozás aránya 65 %, és támogatta ennek a magasabb beavatkozási aránynak a 2013 végéig történő meghosszabbítását. A konzultációk eredményei tükröződnek az 1927/2006/EK rendelet javasolt módosításaiban. · Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása Külső szakértők bevonására nem volt szükség. · Hatásvizsgálat E javaslat esetében hatásvizsgálatra nem volt szükség. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI · A javaslat összefoglalása A pénzügyi és gazdasági világválság következtében elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló átmeneti eltérés meghosszabbítása érdekében az 1927/2006/EK rendelet 1. cikkének (1a) bekezdésében megállapított időpont helyébe a 2013. december 31. lép. Ez a módosítás a 65 %-ra emelt társfinanszírozási rátát is automatikusan meghosszabbítja eddig az időpontig az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése szerint. · Jogalap Az Európai Unió működéséről szóló szerződés és különösen a 175. cikkének harmadik bekezdése. · A szubszidiaritás elve Mivel a javaslat nem tartozik az EU kizárólagos hatáskörébe, a szubszidiaritás elve érvényesül. A tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani a javaslat célkitűzéseit. Azok csak az 1927/2006/EK rendelet módosításával érhetők el. A javaslatban szereplő, szolidaritással kapcsolatos célkitűzések a következő okok miatt uniós szintű fellépéssel jobban megvalósíthatók: Az EU szintjén rendelkezésre bocsátott pénzügyi eszköznek, az EGAA-nak a jelenlegi gazdasági és pénzügyi helyzet által támasztott igényekhez történő hozzáigazítása csak az EU szintjén hozott jogalkotási kezdeményezéssel valósítható meg. A javaslat elkészítése során a Bizottság a tagállamok gazdasági és pénzügyi helyzetének jelenlegi értékeléséből és a 2012–13-as időszakra vonatkozó gazdasági előrejelzésekből eredő igényekből indult ki. Ezek jelentős mértékben eltérnek a 2008 végén és 2009 elején rendelkezésre álló értékeléstől és előrejelzésektől, amikor az 1927/2006/EK rendelet válsággal összefüggő átmeneti módosításait bevezették. Ez a javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. · Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: Az arányosság elvének megfelelően az 1927/2006/EK rendelet javasolt módosításai nem haladják meg azt a mértéket, ami ahhoz szükséges, hogy az EGAA működését hozzáigazítsák a gazdasági és pénzügyi válságra, valamint a válság foglalkoztatásra és a tagállamok deficitjére gyakorolt hatására vonatkozó jelenlegi előrejelzésekhez azáltal, hogy (1) fenntartják a jelenleg is érvényesülő pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók számára az EGAA-támogatás kérelmezésének lehetőségét, és (2) 50 % helyett 65 %-os társfinanszírozási rátát biztosítanak. A válsággal összefüggő eltérés lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy EGAA-támogatást kérelmezzenek a válság következtében elbocsátott munkavállalók számára olyan esetekben, amikor egyértelmű, kimutatható kapcsolatot lehet megállapítani az elbocsátások és a válság között. Magától értetődő, hogy amennyiben ilyen eset nem fordul elő, a lehetőséget nem fogják igénybe venni. Az 1927/2006/EK rendelet jelenlegi rendelkezései által előírt követelményekkel összehasonlítva a javaslat nem okoz járulékos adminisztratív terheket a tagállamok számára. · A jogi aktus típusának megválasztása Javasolt aktus: rendelet. Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt: A jelenlegi rendelet módosítására a megfelelő jogi eszköz a rendelet. 4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK A költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi megállapodás[13] úgy rendelkezik, hogy az EGAA éves költségvetése nem haladhatja az 500 millió EUR-t. Az EGAA-támogatásra a múltban benyújtott kérelmek[14] alapján az 1927/2006/EK rendeletben említett, válsággal összefüggő eltérés javasolt meghosszabbítása várhatóan nem okozza a maximális éves összeg túllépését. A kérelmek összege 2007-ben 51,8 millió EUR, 2008-ben pedig 20,6 millió EUR volt. 2009-ben a kért EGAA-támogatások összege 131,7 millió EUR volt, melynek 75 %-a a válsággal összefüggő kérelmekből, 25 %-a pedig a kereskedelemmel összefüggő kérelmekből fakadt. 2010-ben a kért EGAA-támogatások összege 132,5 millió EUR volt, melynek 87 %-a a válsággal összefüggő kérelmekből, 13 %-a pedig a kereskedelemmel összefüggő kérelmekből eredt. 2011/0147 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló 1927/2006/EK rendelet módosításáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 175. cikke harmadik bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[15], tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[16], rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) A 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[17] létrehozta az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (a továbbiakban: EGAA) annak érdekében, hogy lehetővé tegye az Unió számára, hogy támogatást nyújtson és szolidaritást mutasson a világkereskedelemben a globalizáció miatt bekövetkezett változások következtében elbocsátott munkavállalókkal. (2) A pénzügyi és gazdasági válságra adott válasz részeként a 2009. június 18-i 546/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[18] úgy módosította az 1927/2006/EK rendeletet, hogy átmeneti eltérést írt elő azzal a céllal, hogy hatályát kiterjessze a válsággal összefüggő elbocsátásokra, valamint átmenetileg megnövelte az EGAA-társfinanszírozás arányát. (3) Az Unióban kialakult jelenlegi gazdasági és pénzügyi helyzetre tekintettel az említett eltérés hatályát helyénvaló a 2011. december 30-i lejárata előtt meghosszabbítani. (4) Az 1927/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET: 1. cikk Az 1927/2006/EK rendelet 1. cikkének (1a) bekezdésében a második albekezdés helyébe a következő szöveg lép: „Ez az eltérés valamennyi, legkésőbb 2013. december 31-én benyújtott kérelemre alkalmazandó.” 2. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő huszadik napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Az Európai Parlament részéről a Tanács részéről Az elnök az elnök PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe 1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek) 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa 1.4. Célkitűzés(ek) 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek) 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések 2.2. Irányító és ellenőrző rendszer 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésre vonatkozó intézkedések 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik? 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló 1927/2006/EK rendelet módosításáról 1.2. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés[19] keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek) Tevékenység a tevékenységalapú költségvetésben: Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA), miként a DG EMPL 2010-es irányítási tervében szerepel 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő fellépést[20] követő új intézkedésre irányul X A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzések 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések A javaslat a Bizottság „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” részét képező „Iparpolitika a globalizáció korában” című kiemelt kezdeményezés keretébe tartozik. 1.4.2. Meghatározott célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 1. sz. meghatározott célkitűzés: Fenntartani a világkereskedelemben bekövetkező szerkezeti változások és a gazdasági és pénzügyi válság miatt elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci részvételét. 2. sz. meghatározott célkitűzés: Felhívni a nagyközönség figyelmét az EGAA-ra mint a szolidaritás kifejeződésére. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek): Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) 1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok) Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/az érintett célcsoportokra. A javaslat lehetővé teszi az Európai Unió számára, hogy 65 %-os társfinanszírozással továbbra is támogatást nyújtson az EGAA-ból a pénzügyi és gazdasági világválság következtében elbocsátott munkavállalókat támogató aktív munkaerő-piaci intézkedésekhez. Emellett a kereskedelem globalizálódása miatt elbocsátott munkavállalók is részesülnek ebben a társfinanszírozási rátában. 1.4.4. Az eredmények és hatások mutatói Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat. - A beérkezett, EGAA-támogatás iránti kérelmek száma - Az EGAA-támogatásban részesítendő elbocsátott munkavállalók száma - Az EGAA által támogatott intézkedéseket követően ismételten munkába állt elbocsátott munkavállalók száma 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) Az 1927/2006/EK rendeletet 2009-ben a gazdasági és pénzügyi válságra tekintettel módosították, a módosítás a válsággal összefüggésben határozott időre szóló eltérésről rendelkezett. Ez az eltérési lehetőség 2011. december 30-én hatályát veszti. A közelmúltban készült gazdasági előrejelzések azonban azt jósolják, hogy a válság hatásai, különösen a fellendülés ütemére, a munkahelyteremtésre és a munkanélküliség alakulására gyakorolt negatív hatása legalább 2012 végéig fog érvényesülni. A javaslat lehetővé teszi az EGAA számára, hogy 2013. december 31-ig 65 %-os beavatkozási rátával támogatást nyújtson a pénzügyi és gazdasági világválság következtében elbocsátott munkavállalóknak. 1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletérték Az EU EGAA-n keresztül történő részvételével ki lehet egészíteni a kereskedelem globalizálódása vagy a gazdasági és pénzügyi világválság következtében elbocsátott munkavállalók visszailleszkedéséhez rendelkezésre álló tagállami eszközöket. Az EGAA-val összefüggésben eddig gyűjtött tapasztalatok arra utalnak, hogy az EU részvételével hosszabb ideig lehet fokozottan testre szabott támogatást nyújtani, gyakran olyan intézkedések formájában, amelyekre az EU részvétele nélkül nem került volna sor. 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága Lásd az Indokolásban ismertetett, az 1927/2006/EK rendelet felülvizsgálata óta szerzett tapasztalatokat. 1.5.4. Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel Az EGAA összhangban áll az Európai Szociális Alappal, és szinergiát kínál vele. 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama – X A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik – X A javaslat/kezdeményezés időtartama: 2011. december 31-től 2013. december 31-ig – ¨ Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig ¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik – Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig – azt követően: rendes ütem. 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)[21] ¨ Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által ¨ Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással: – ¨ végrehajtó ügynökségek – ¨ a Közösségek által létrehozott szervek[22] – ¨ tagállami közigazgatási / közfeladatot ellátó szervek – ¨ az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek X Megosztott irányítás a tagállamokkal ¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal ¨ Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg) Egynél több irányítási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban. Megjegyzések 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések Ismertesse a rendelkezések gyakoriságát és feltételeit. Az 1927/2006/EK rendelet 16. cikke kötelezi a Bizottságot arra, hogy minden évben mennyiségi és minőségi szempontokra egyaránt kitérő jelentést terjesszen az Európai Parlament és a Tanács elé az említett rendelet alapján az előző évben végzett tevékenységekről. Ez a jelentés egyebek mellett tartalmazza a Bizottság észrevételeit a vizsgált évben végzett felügyeleti tevékenységeire vonatkozóan. Az 1927/2006/EK rendelet 17. cikke alapján a Bizottságnak 2011 végéig, a tagállamokkal szoros együttműködésben, félidős értékelést kell készítenie az EGAA keretében elért eredmények hatékonyságáról és fenntarthatóságáról. 2014. december 31-ig a Bizottságnak külső szakértők közreműködésével utólagos értékelést kell végeznie az EGAA hatásának és hozzáadott értékének felmérése érdekében. 2.2. Irányító és ellenőrző rendszer 2.2.1. Felismert kockázat(ok) A kockázatok a közösségi pénzeszközök megosztott kezeléséhez kapcsolódnak. 2.2.2. Tervezett ellenőrzési mód(ok) A kezelésre és a pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó követelményeket az 1927/2006/EK rendelet 18. cikke állapítja meg. 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésre vonatkozó intézkedések Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket. A szabálytalanságok megelőzésére, feltárására és kiigazítására szolgáló intézkedéseket az 1927/2006/EK rendelet 18. cikke (1) bekezdésének d) pontja és 18. cikkének (2) bekezdése állapítja meg. 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik? · Jelenlegi költségvetési kiadási tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel Szám [Megnevezés………………………...……….] || DE/NDE([23]) || EFTA-országokból[24] || tagjelölt országokból[25] || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében 1.1 || 04.0501 Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap 04.010414 Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap – Igazgatási kiadások 40.0243 Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap számára képzett tartalék || NDE || NEM || NEM || NEM || NEM · Létrehozandó új költségvetési tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel Szám [Fejezet……………………………………..] || DE/NDE || EFTA-országokból || tagjelölt országokból || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében n.a. || n.a. || […] || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése millió EUR (három tizedesjegyig) A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám || DG: EMPL || || || 2012. év[26] || 2013. év || ÖSSZESEN  Operatív előirányzatok – még nincs adat || || || Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || || || Kifizetési előirányzatok || (2) || || || Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || || || Kifizetési előirányzatok || (2a) || || || Bizonyos egyedi programok[27] keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok || || || Költségvetési tétel száma || || (3) || || || Az EMPL Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || || || Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || || ||  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || || || Kifizetési előirányzatok || (5) || || ||  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || A többéves pénzügyi keret FOGLALKOZTATÁS (EMPL) FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || || || Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || || || Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is érint:  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || || || Kifizetési előirányzatok || (5) || || ||  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (Referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || || || Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || || || A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások” millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2012. év || 2013. év || ÖSSZESEN DG: EMPL ||  Humánerőforrás || Nem jár hatással || Nem jár hatással ||  Egyéb igazgatási kiadások || || || FOGLALKOZTATÁSI Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat || || || millió EUR (három tizedesjegyig) || || || N. év[28] || N+1. év || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || || || Kifizetési előirányzatok || || || 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás – X A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását. – ¨ A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || || 2012. év || 2013. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN || || Teljesítések típusa[29] || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma öszesen || Összköltség || 1. SZ. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[30]: || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || 1. sz. konkrét célkitűzés részösszege || || || || || || || || || || || || || 2. SZ. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || 2. sz. konkrét célkitűzés részösszege || || || || || || || || || || || || || ÖSSZKÖLTSÉG || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3.1. Összegzés – X A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását. – ¨ A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után: millió EUR (három tizedesjegyig) || 2012. év[31] || 2013. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || || || || Humánerőforrás || || || || Egyéb igazgatási kiadások || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[32] bele nem tartozó előirányzatok || || || || Humánerőforrás || || || Egyéb igazgatási kiadások || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege || || || ÖSSZESEN || || || || || || 3.2.3.2. Becsült humánerőforrás-szükségletek – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után humánerőforrások felhasználását. – X A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrások felhasználását vonja maga után: A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb egy tizedesjeggyel) kell kifejezni || 2012. év || 2013. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || || || XX 01 01 02 (küldöttségeknél) || || XX 01 05 01 (közvetett kutatás) || || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) || || XX 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) || || XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) || || XX 01 04 yy[33] || - a központban[34] || || - küldöttségeknél || || XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban) || || 10 01 05 02 (AC, END, INT közvetlen kutatásban) || || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) || || ÖSSZESEN || || || || || XX az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. Az elvégzendő feladatok leírása: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Külső személyzet || 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség – X A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel. – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges. Fejtse ki, miként kell átdolgozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. N/A – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[35]. Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. N/A 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban – X A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást. – A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő: előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig) || 2012. év || 2013. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet || || || || || || Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN || || || || || || 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás – X A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre. – ¨ A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő: – ¨ a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást – ¨ a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást millió EUR (három tizedesjegyig) Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || || 2012. év || 2013. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || … jogcímcsoport || || || || || || || Az egyéb célhoz kötött bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t. N/A Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét. N/A [1] HL L 48., 2008.2.22., 82. o. [2] COM(2008) 800, 2008.11.26. [3] HL L 167., 2009.6.29., 26. o. [4] A visszavont és az elutasított kérelmek nélkül. [5] http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/forecasts_en.htm [6] Uo. [7] COM(2011) 11, 2011.1.12. [8] Az Európai Parlament állásfoglalása (2010/2072/INI). [9] 1081/2006/EK rendelet (HL L 210., 2006.7.31., 12. o). [10] COM(2010) 2020, 2010.3.3. [11] A Tanács határozata (2010. október 21.) a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról (HL L 308., 2010.11.24., 46. o.). [12] COM(2008) 868, 2008.12.16. [13] HL C 139., 2006.6.14., 1. o. [14] A visszavont és az elutasított kérelmek nélkül. [15] HL C […], […], […] o. [16] HL C […], […], […] o. [17] HL L 48., 2008.2.22., 82. o. [18] HL L 167., 2009.6.29., 26. o. [19] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting). [20] A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint. [21] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [22] A költségvetési rendelet 185. cikkében említett szervek. [23] DE: differenciált előirányzatok/NDE: nem differenciált előirányzatok. [24] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás. [25] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok. [26] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [27] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [28] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [29] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.). [30] Az 1.4.2. szakaszban („Meghatározott célkitűzések...”) feltüntetett célkitűzés. [31] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [32] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [33] Az operatív előirányzatoknál a külső személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban: „BA” sorok). [34] Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében. [35] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.