A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a Covid19-világjárvány hatásáról és a sportágazat talpra állásáról

(2020/C 214 I/01)

A TANÁCS ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

EMLÉKEZTETVE ARRA, HOGY:

1. a Covid19-világjárvány kitörése világszerte óriási hatással van a népegészségügyre, a gazdasági tevékenységekre, a foglalkoztatásra és a társadalmi életre;

2. a Covid19-világjárvány elleni küzdelemben az elsődleges és legfontosabb prioritás az életmentés és a polgáraink egészségének védelme;

3. a tagállamok a járvány stádiumától és más egyedi körülményektől függően különböző intézkedéseket hoztak a Covid19 terjedésének megakadályozására. A sportágazat a hatóságokkal együttműködve láthatóan és azonnal reagált. A sportágazat az összes érintett felet, köztük a sportszervezeteket, klubokat, a sportolókat, az edzőket, a sport területén dolgozókat és az önkénteseket, valamint a nézőket és a polgárokat is célzó különböző intézkedésekkel és ajánlásokkal hozzájárult a vírus terjedésének megelőzéséhez a járvány kitörésének korai szakaszában;

4. a sportágazatot ugyanakkor – gazdaságilag is – súlyosan érintette a világjárvány (1). A Covid19-világjárvány minden szinten pusztító hatással van az egész ágazatra, különösen a sportszervezetekre és -klubokra, -szövetségekre, fitneszközpontokra, a sportolókra, az edzőkre, a sport területén dolgozókra, a sportban tevékenykedő önkéntesekre és a sporthoz kapcsolódó vállalkozásokra (2), köztük a sportrendezvény-szervezőkre és a sportmédiára;

5. az egészségügyi hatóságok egészségügyi intézkedéseinek és a közösségi távolságtartásra vonatkozó ajánlásainak következményeként a doppinghatóságok számára akadályokba ütközik a doppingellenőrzések lefolytatása. Ez kihatással lehet azokra a lehetőségekre, amelyek a sport integritásának védelmét szolgálják;

6. a vírus világszintű terjedésével kapcsolatos növekvő aggodalmak miatt világszerte a sportesemények és -versenyek törléséről vagy elhalasztásáról kellett hivatalos döntéseket hozni (3). A bármilyen szinten végzett sporttevékenységet, valamint a sportszervezetek és -klubok rendes működését korlátozták, megszakították vagy beszüntették;

7. a járvány a polgárok mindennapi életét is átformálta. Az otthonmaradás és az otthonról történő munkavégzés, a közösségi távolságtartás és a rendszeres testmozgásra nyíló korlátozott lehetőségek nagyon károsak lehetnek a polgárok általános jóllétére nézve. A teljes és a részleges korlátozások rávilágítottak arra, hogy a testi és a mentális egészség szempontjából fontos a jelenlegi példa nélküli körülmények között, amikor az otthonmaradás és az otthonról történő munkavégzés a jellemző, sportolási lehetőségeket biztosítani és folytatni a testmozgást; (4)

8. további helyi, nemzeti, regionális és uniós szintű erőfeszítésekre lehet szükség a sportágazat védelme és támogatása érdekében, valamint azért, hogy a sport továbbra is hozzájáruljon polgáraink testi és mentális egészségéhez (5), és társadalmunk fejlődjön mind a jelenlegi világjárvány alatt, mind pedig a korlátozások megszüntetésére és a világjárvány utáni újrakezdésre vonatkozó stratégiák keretében is;

KIEMELIK, HOGY:

9. az egészségügyi válság idején a szolidaritásra és a kölcsönös megértésre minden szinten – a polgárok, a sportmozgalom, a magánszektor, a tagállamok, az EU és az egyes ágazatok nemzetközi szervezetei között is – szükség van az aktív és egészséges közösségek fenntartásához;

10. el kell ismerni és elő kell mozdítani a sport társadalmi szerepét, és azt a képességét, hogy a Covid19-válság során hozzájárulhat a polgárok jóllétéhez, különösen a sportszervezetek és a sportolók pozitív példaképként történő különféle szerepvállalásai révén (6), valamint az innovatív eszközöket, platformokat, valamint új és rugalmas edzésmódszereket alkalmazó edzők áldozatos munkájának köszönhetően.

11. a közösségi távolságtartásra vonatkozó követelmények miatt különösen fontos testmozgási lehetőséget biztosítani az olyan polgároknak, akik rendszerint beltéri, fizikai kontaktust igénylő és csapatsportokat űznek. Mivel a Covid19-világjárvány alatt a hangsúly az otthoni vagy egyéni sportolásra helyeződik, fontos lenne a sportmozgalommal közösen felmérni, hogy milyen lehetséges hatásai vannak a válságnak a polgárok testmozgására és a sportklubokban folytatott sporttevékenységekre, valamint az önkéntesek szerepvállalására.

12. a sport területén az uniós tagállamok a nemzeti körülményeiktől függően és a Covid19-világjárvány hatása miatt különböző intézkedéseket hoztak a sportágazat támogatására és hogy motiválják a polgárokat a testmozgás folytatására;

13. a bizonytalan és változó körülmények közepette és a hasonló kihívások kapcsán az uniós tagállamok felismerték, mennyire fontos együttműködniük és információt cserélniük nemzeti helyzetükről, ideértve a Covid19-világjárvány negatív hatásainak enyhítésére hozott intézkedéseket, a sportolók edzési lehetőségeit és a polgárok testmozgását is. A korlátozások megszüntetésére és az újrakezdésre vonatkozó lehetséges stratégiákról és a sportágazat sikeres újraindításához szükséges lépésekről való eszmecsere példa arra, hogy a közös munka milyen hozzáadott értéket jelenthet;

14. a Covid19-világjárvány miatt a sportágazatban felmerült kihívások további kezelése érdekében széleskörű ágazatközi együttműködésre (7) van szükség. E tekintetben minden szinten ösztönözni kell az együttműködést az érintett felek között, így a sportmozgalommal is;

15. a sportágazatban a tevékenységeket minden részt vevő fél számára biztonságos és védett körülmények között kell újrakezdeni. A sportágazatban a Covid19-világjárvány megfékezésére bevezetett egyedi szabályokat óvatosan és fokozatosan kell lazítani, és meg kell vizsgálni a potenciális kockázatokat, hogy elkerülhető legyen a korlátozó intézkedések túl korai feloldása;

16. mivel a sport és a testmozgás fontos szerepet tölt be a Covid19-válság alatt és bizonyára még fontosabb lesz a világjárványt követően a társadalom számára, a nemzeti és európai helyreállítási programok fontosak a sportágazat jövője szempontjából.

17. szem előtt tartva, hogy a sport képes hozzájárulni az európaiak közötti kölcsönös megértéshez, a tagállamok járványügyi helyzetétől függően, biztonságos és lehetőleg koordinált módon helyre kell állítani a sportolóink, edzőink és szurkolóink szabad mozgását és mobilitását, figyelembe véve ugyanakkor a sport sajátos jellegét;

18. az érintett uniós intézmények – saját hatáskörükön belül – kiegészíthetnék a tagállamok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy biztosítsák a szükséges támogatást a Covid19-világjárvány által a sportágazatra gyakorolt hatás enyhítéséhez;

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT, HOGY:

19. biztosítsák a megfelelő iránymutatást, segítsék elő a helyreállítást, és ösztönözzék a sportágazat további fenntartható fejlesztését;

20. mozdítsák elő a sportágazatnak a rendelkezésre álló és igénybe vehető uniós programok és alapok – többek közt az Erasmus+ program, az Európai Szolidaritási Testület, a kohéziós politikai alapok és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap – segítségével nyújtható támogatások lehetőségét;

21. vizsgálják meg a releváns horizontális intézkedések és kezdeményezések – például a koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés (CRII), a koronavírusra való reagálást célzó, kiterjesztett beruházási kezdeményezés (CRII+), a szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE) és az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes keret, valamint a helyreállítást célzó más uniós kezdeményezések – nyújtotta lehetőségeket a nemzeti prioritásokkal összhangban és az érintett szervekkel együttműködve; különböző módokon, például az egymástól való tanulásra irányuló tevékenységek vagy az érdekelt tagállamok találkozói révén meg kell szervezni a sportágazatnak nyújtandó támogatással kapcsolatos tapasztalatok és legjobb gyakorlatok cseréjét;

22. ösztönözzék azt, hogy folytatódjanak a nemzeti vagy helyi szinten már meglévő rendszeres sportfinanszírozási programok és kezdeményezések, különösen a tömegsportszervezetek tekintetében;

23. mozdítsák elő a sport és a testmozgás szerepét és értékét, tekintettel arra, hogy ezek hozzájárulnak a polgárok testi és mentális egészségéhez, különösen a Covid19-világjárványhoz hasonló válságidőszakokban és azt követően;

24. a sportmozgalommal együttműködve erősítsék meg a szinergiákat a gazdasággal és a vállalkozásokkal, az innovatív és az oktatási ágazattal, valamint az ifjúsági munka ágazataival, hogy új lehetőségeket nyújtsanak a sportolóknak és minden polgárnak a testmozgásra, többek között a digitális eszközök felhasználásával;

25. mozdítsák elő az ágazatközi együttműködést és konzultációkat a sport szempontjából releváns területeken minden szinten, többek között a sportmozgalommal, a sporthoz kapcsolódó üzleti ágazattal és más érdekelt felekkel annak érdekében, hogy hatékonyan lehessen kezelni azokat a kihívásokat, amelyekkel a sportágazat a Covid19-világjárvány miatt szembesül, és erősítsék meg a sportnak a társadalomban elfoglalt helyét;

26. mozdítsák elő a sportszövetségek, -klubok, -szervezetek és sportolók közötti szolidaritást, hogy ezáltal hozzájáruljanak a sportágazat fenntartható fellendüléséhez és további fejlődéséhez, és ismerjék el az európai sportmodellt (8) mint a szolidaritási rendszeren alapuló példát;

27. mozdítsák elő a sportnak és a testmozgásnak mint az egészségesebb és aktívabb közösségeket célzó gazdasági és társadalmi fejlődés eszközének a szerepét (9). Ezzel összefüggésben tegyék ismertebbé a legjobb gyakorlatokat; hangsúlyozzák a sportban és a testmozgásban rejlő teljes potenciál jelentőségét a területfejlesztés szempontjából; valamint megfelelően használják fel a finanszírozási forrásokat – például a kohéziós politikához tartozó alapokat – a sportágazat jövőbeli rezilienciájának erősítésére;

28. folytassák az információk, ötletek és tapasztalatok rendszeres cseréjét annak érdekében, hogy meghatározzák és alkalmazzák a bevált gyakorlatokat, lehetővé tegyék a Covid19 megszűnésével és a világjárványt követő újrakezdési stratégiákkal kapcsolatos közös munkát, valamint megelőzzék a jövőbeli válságokat és felkészüljenek rájuk, ezáltal biztosítva az uniós sportágazat fenntartható fejlődését és rezilienciáját;

FELKÉRIK AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY:

29. továbbra is rendszeresen nyújtson tájékoztatást az Erasmus+ sportprojekteknek a Covid19-válság keretei között történő végrehajtásával kapcsolatos rugalmas megoldási lehetőségekről, figyelembe véve a különböző nemzeti körülményeket, emellett a jövőbeli éves programokban és pályázati felhívásokban biztosítson lehetőségeket a sportágazat fellendülésének támogatására;

30. mérlegelje, hogy miképpen lehetne és mennyire lenne releváns több rugalmassági mechanizmust bevezetni a sport területére vonatkozó jövőbeli finanszírozási programokba, ezáltal lehetővé téve, hogy az EU időben reagáljon a Covid19-válság következményeire és a kihívásokkal járó esetleges jövőbeli helyzetekre;

31. nyújtson a tagállamoknak bővebb és rendszeresen aktualizált tájékoztatást a sportágazat támogatásának lehetőségeiről a Covid19-világjárvány következményeinek enyhítése érdekében, többek között olyan horizontális intézkedések révén, mint a koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés (CRII) és a koronavírusra való reagálást célzó, kiterjesztett beruházási kezdeményezés (CRII+) és egyéb uniós helyreállítási kezdeményezések, valamint más megfelelő finanszírozási mechanizmusok, továbbá segítse elő a sportágazat rendelkezésére álló mechanizmusok végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatcserét;

32. terjessze az egészségjavító testmozgásra vonatkozó információkat, adott esetben az érintett szervezetekkel, például az Egészségügyi Világszervezettel (WHO) együttműködve, és népszerűsítsen olyan kampányokat, mint a #BeActive (10), hogy arra ösztönözze a polgárokat, hogy fizikailag aktívak maradjanak;

33. a tagállamokkal együttműködve végezzen kutatást és elemzést a Covid19-válság hatásairól, és tegye azokat elérhetővé a következő sportra vonatkozó uniós munkaterv elkészítése céljából;

34. támogassa a sportban való részvételre és a Covid19 hatására vonatkozó adatok és információk gyűjtését és elemzését, adott esetben az Eurobarométer és az Eurostat révén;

35. támogassa a sportágazat és más érintett ágazatok (11) közötti ágazatközi együttműködést, különösen az innovatív és digitális eszközök használata terén annak érdekében, hogy a sport reziliensebbé váljon a jövőbeli potenciális válságokkal szemben;

36. indítson párbeszédet a tagállamokkal és a sportmozgalommal a sportot és az egészséget összekapcsoló jövőbeli tevékenységekről az európai sporthét, az egészséges életmódra vonatkozó tartui felhívást követő intézkedések, valamint egyéb releváns sportesemények és -tevékenységek keretében;

37. indítson párbeszédet az európai és a nemzetközi sportszövetségekkel és a tagállamokkal annak érdekében, hogy megvitassák a főbb nemzetközi sportesemények biztonságos folytatásának lehetőségeit;

FELKÉRIK A SPORTMOZGALMAT, HOGY:

38. tartsa be a WHO-nak, az ECDC-nek (12) és a nemzeti egészségügyi hatóságoknak a Covid19-vírus megelőzéséről és terjedéséről, valamint a sport újrakezdésére vonatkozó protokollokról szóló iránymutatásait;

39. ösztönözze a sportolókat és a polgárokat arra, hogy példátlan vagy rendkívüli körülmények között is sportoljanak és maradjanak biztonságos módon fizikailag aktívak;

40. ösztönözze a polgárokat arra, hogy továbbra is támogassák a sportágazatot, mérlegelve annak lehetőségét, hogy fenntartják tagságukat és az esetleg elhalasztandó sporteseményekre szóló jegyeiket megtartják;

41. tárjon fel lehetséges megoldásokat a nemzeti sportnaptárak aktualizálására, figyelembe véve az európai és nemzetközi sportnaptárakat is.

(1) A sport gazdasági hatásáról a sportágazati szatellitszámlák segítségével készített 2018. évi tanulmány szerint a sport az uniós GDP 2,12 %-át adja, a sporthoz köthető munkahelyeken pedig 5,67 millió főt (az uniós munkavállalók 2,72 %-át) foglalkoztatnak.

(2) E következtetésekben „a sporthoz kapcsolódó vállalkozások” kifejezés a sportcikkekkel, -szolgáltatásokkal, -eseményekkel, a sporthoz kötődő személyekkel, létesítményekkel, helyekkel, illetve ötletekkel kapcsolatos, nyereségszerzési célú tevékenységet jelenti.

(3) A 2020. évi tokiói olimpiai játékokat és a 2020. évi UEFA labdarúgó-Európa-bajnokságot például 2021-re halasztották.

(4) Egészségügyi Világszervezet, https://www.who.int/news-room/campaigns/connecting-the-world-to-combat-coronavirus/healthyathome/healthyathome---physical-activity

(5) A Tanács ajánlása az egészségvédő testmozgás ágazatközi előmozdításáról (HL C 354., 2013.12.4., 1. o.).

(6) Például: „Athletes at the forefront of the COVID-19 response” (Sportolók a Covid19-re adott válaszintézkedések élvonalában) https://www.olympic.org/news/athletes-at-the-forefront-of-the-covid-19-response; „Pass the message to kick out Coronavirus” (Add át az üzenetet, hogy véget vessünk koronavírusnak) https://www.who.int/news-room/detail/23-03-2020-pass-the-message-five-steps-to-kicking-out-coronavirus

(7) Többek között az egészségügy, a foglalkoztatás, az oktatás, az ifjúságpolitika, a digitalizáció, az innováció, a mobilitás és a közlekedés, a várostervezés, a turizmus és a környezetvédelem területén.

(8) Bár az európai sport szerveződésének sokfélesége miatt nem létezik közös meghatározás az európai sportmodellre, néhány alapvető jellemzője felismerhetővé teszi. E jellemzők közé tartozik a piramisszerkezet, a bejutás és kiesés nyílt rendszere, az alulról építkező megközelítés és a szolidaritás, a nemzeti identitásban betöltött szerepe, az önkéntes tevékenységen alapuló struktúrák, valamint a társadalomban és az oktatásban betöltött szerepe.

(9) Például a SHARE – SportHub: Alliance for Regional development in Europe (Sportközpont: európai regionális fejlődési szövetség) – kezdeményezés keretében.

(10) Vagy példátlan és rendkívüli körülmények között, #BeActiveAtHome.

(11) Ideértve az oktatást, az ifjúságpolitikát, a turizmust, a gazdaságot és a vállalkozásokat.

(12) Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ.