A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a közös agrárpolitikára vonatkozó tájékoztatási tevékenységekről szóló 814/2000/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról /* COM/2013/0645 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a közös agrárpolitikára vonatkozó tájékoztatási tevékenységekről szóló 814/2000/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról I. Bevezetés Ez a jelentés a 814/2000/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: rendelet) 2011. és 2012. évi végrehajtásával foglalkozik. A rendeletben meghatározott tájékoztatási tevékenységek a következők: – a közös agrárpolitikáról (KAP) adott felvilágosítás, valamint e politika végrehajtásának és továbbfejlesztésének elősegítése, – az európai mezőgazdasági modell támogatása és annak elősegítése, hogy a lakosság megértse azt, – a gazdák és más, a vidéki térségekben élők tájékoztatása, – a közös agrárpolitika kérdéseinek és céljainak megismertetése a közvéleménnyel. A tevékenységek két fő kategóriába sorolhatók: – a harmadik félnek minősülő szervezetek által EMGA-társfinanszírozásra benyújtott tevékenységek (támogatások), – a Bizottság által kezdeményezett és az EMGA keretében 100 %-ban finanszírozott tevékenységek (közvetlen tevékenységek). A Tanács úgy határozott (a 814/2000/EK tanácsi rendelet 8. cikke értelmében), hogy a rendelet végrehajtásáról kétévente jelentést kell benyújtani az Európai Parlament és a Tanács számára. Ez az ötödik ilyen jelentés[1]. A szövegben említett mellékletek a jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumban találhatók. II. KÖLTSÉGVETÉS A 05 08 06 költségvetési tétel alá tartozó tájékoztatási intézkedésekre rendelkezésre bocsátott költségvetés 2011-ben és 2012-ben egyaránt 8 millió EUR volt. A Bizottság kezdeményezésére megvalósítandó tevékenységek és a társfinanszírozandó tevékenységek (támogatások) ideiglenes megoszlása az alábbiak szerint alakult: 2011: közvetlen tevékenységek (4,5 millió EUR) (56 %) – támogatások (3,5 millió EUR) (44 %) 2012: közvetlen tevékenységek (5,8 millió EUR) (72 %) – támogatások (2,2 millió EUR) (28 %) A költségvetés végrehajtásának mértéke a kötelezettségvállalások tekintetében 2011-ben elérte a 100 %-ot, 2012-ben pedig a 99 %‑ot, a kifizetések tekintetében pedig 2011-ben 80 % volt. A 2012. évi kifizetések tekintetében a végrehajtásra vonatkozó végleges számadatok még nem tüntethetők fel a jelentésben, mivel a 2012. évi költségvetésre vonatkozó kifizetéseket 2013. december 31-ig kell teljesíteni. III. A FINANSZÍROZOTT TEVÉKENYSÉGEK MEGOSZLÁSA A közös agrárpolitika reformja 2013 után várható. Széles körű nyilvános vitát követően a Bizottság 2010. november 18-án előterjesztette „A KAP jövője 2020-ig” című közleményt, amely a jövőbeni KAP-ra vonatkozó lehetőségeket körvonalazza, valamint megkezdte a vitát a többi intézménnyel és az érdekelt felekkel. 2011. október 12-én a Bizottság olyan jogalkotási javaslatokat terjesztett elő, amelyek célja, hogy a közös agrárpolitikát a versenyképesebb és fenntarthatóbb mezőgazdaság, illetve dinamikus vidéki térségek kialakítása érdekében hatékonyabb szakpolitikává tegye. A jelentéstételi időszakban ezért kiemelt szerepet kaptak azok a tájékoztatási tevékenységek, amelyek a közös agrárpolitika megreformálására irányuló bizottsági javaslatok közvéleménnyel való megismertetését célozták, valamint az, hogy e tevékenységek hogyan járulnak hozzá az „Európa 2020” című bizottsági stratégiában meghatározott kihívások kezeléséhez. Ez volt a Bizottság által a rendelet értelmében meghatározott, éves cselekvési tervek útján végrehajtott kommunikációs stratégia fő eleme. Ez a prioritás tükrözi az elmúlt években a mezőgazdasággal és a közös agrárpolitikával kapcsolatban végzett számos Eurobarométer felmérés megállapításait: a közös agrárpolitika (KAP) vezérelveit és céljait az emberek többsége támogatja, de sokan nincsenek tisztában magával a szakpolitikával. A kommunikációs stratégia célja ezért az, hogy felhívja a figyelmet a KAP-ra és rávilágítson, hogy foglalkozik a polgárok aggályaival. Ezen túlmenően a 2012. évi közvetlen és közvetett tevékenységekben is kiemelt hangsúllyal jelent meg a közös agrárpolitika hatálybalépésének ötvenedik évfordulója és az európai integráció pilléreként betöltött szerepe. Ezt az évforduló olyan lehetőségnek tűnt, amely révén a közvélemény megismerheti a közös agrárpolitikát: egyrészt az eredményeit, másrészt a javasolt reformon keresztül jövőbeni fejlesztésének lehetőségeit. A tájékoztatási intézkedések megtervezésének középpontjában a konkrét célcsoportok szükségleteinek kielégítése, a megfelelő üzenetek helyesebb meghatározása, a rendelettel összhangban lévő terjesztési stratégiák, valamint az értékelés és a visszajelzés állt. Fokozottabb erőfeszítések történtek a mezőgazdasággal kapcsolatos tájékoztatás területén tevékenykedő különböző szereplőkkel – többek között az érdekelt felekkel – és a nemzeti hatóságokkal kialakított szinergiák továbbfejlesztésére. Elmélyült az együttműködés a többi uniós intézménnyel és például olyan hálózatokkal, mint az Europe Direct információs központok és az Európai Vidékfejlesztési Hálózat. 1. Támogatások (a harmadik félnek minősülő szervezetek által kezdeményezett kommunikációs tevékenységek) A rendelet két, támogatásokból finanszírozandó intézkedéstípust – egyedi tájékoztatási intézkedéseket és éves munkaprogramokat – irányoz elő. Az egyedi tájékoztatási intézkedés időben és térben korlátozott, egyetlen költségvetésből finanszírozott tájékoztatási esemény. Az éves munkaprogram 2–5 egyedi tájékoztatási intézkedésből áll. 2011-re és 2012-re vonatkozóan (az előző három évhez hasonlóan) az a döntés született, hogy – a támogatási rendszer egyszerűsítése céljából és a különböző kommunikációs tevékenységek közötti összhang biztosítása érdekében – csak az egyedi tájékoztatási intézkedések kerülnek társfinanszírozásra. Fokozott erőfeszítések történtek a támogatások kedvezményezettjeivel folytatott párbeszéd elmélyítésére, annak érdekében, hogy még hatékonyabbak legyenek a harmadik felek által végrehajtott társfinanszírozott intézkedések és a Bizottság kezdeményezésére végrehajtott intézkedések (közvetlen tevékenységek), és tovább javuljon a közöttük kialakult szinergia. Konkrétabban: 2011-ben és 2012-ben a társfinanszírozott tevékenységekre kiírt ajánlattételi felhívások ösztönzőleg hatottak azokra a tájékoztatási intézkedésekre, amelyek célja a KAP-reformra irányuló bizottsági javaslatok közvéleménnyel való megismertetése volt[2]. A fent említett intézkedések támogatható költségeinek legfeljebb 50 %-a finanszírozható. A végrehajtási rendeletben[3] részletezett és az ajánlattételi felhívásban meghatározott kivételes esetekben azonban ez az arány 75 %-ig emelkedhet. 2011-re vonatkozóan az a döntés született, hogy a társfinanszírozott intézkedések legfeljebb 50 %-ban legyenek finanszírozhatók. 2012-re vonatkozóan az ajánlattételi felhívások a rendkívüli jelentőségű tájékoztatási intézkedések esetében legfeljebb 75 %-ról rendelkeztek. Mivel azonban egyetlen ajánlat sem felelt meg az ilyen rendkívüli intézkedésekre megállapított kritériumoknak, 2012-re egyetlen tevékenység sem nyert el 75 %-os finanszírozást. A 2011. évi ajánlattételi felhívás keretében 44 egyedi tevékenység társfinanszírozására került sor (a Bizottság két további tevékenységet is kiválasztott, amelyeket azonban a támogatások kedvezményezettjei a végrehajtási szakaszban abbahagytak). A Bizottságtól kérelmezendő támogatások összege 20 000 és 300 000 EUR között volt. A 2012. évi ajánlattételi felhívás keretében 11 egyedi tevékenység társfinanszírozására került sor (még egy tevékenység kiválasztására került sor, de azt az év folyamán abbahagyták). Megjegyzendő, hogy a 2012. évi ajánlattételi felhívás kialakítása során azok az innovatív és kreatív intézkedések részesültek előnyben, amelyek valószínűsíthetően több országban jelentős hatást gyakorolnak. Így a pályázóknak 2012-re 100 000 és 500 000 EUR közötti támogatások igénylésére nyújtottak lehetőséget; ennek következtében az adott év vonatkozásában kevesebb számban nagyobb tevékenységeket finanszíroztak. A jelentéstételi időszakban tehát összesen 55 tevékenység társfinanszírozására került sor. Támogatásokat elsősorban tájékoztatási kampányokra, audiovizuális produkciókra, konferenciákra, szemináriumokra, valamint számos olyan projektre ítéltek oda, amelyek iskolás gyermekek közös agrárpolitikával kapcsolatos tájékoztatására irányultak. A jelentéstételi időszakban folytatott jelentős számú tájékoztatási kampány azt tükrözte, hogy az ajánlattételi felhívásokban folyamatosan a társfinanszírozott tevékenységek ösztönzése állt a középpontban, amelyekhez különféle kommunikációs eszközöket használtak fel azzal a céllal, hogy a lehető legnagyobb hatást érjék el és a lehető legszélesebb közönséget szólítsák meg. Ahogyan már említésre került, a KAP ötvenedik évfordulójának kiemelése az ajánlattételi felhívásokban arra szolgált, hogy a polgárokat tájékoztassák arról, hogy a szakpolitika hogyan járul hozzá az európai integrációhoz, illetve milyen szerepet játszik a további kihívások kezelésében. A támogatások kedvezményezettjei elsősorban a következő típusokat képviselték: mezőgazdasági szakmai szervezetek, egyéb nem kormányzati szervezetek/egyesületek, közigazgatási szervek (helyi, regionális és nemzeti hatóságok, valamint médiaszervezetek. Az elmúlt évekhez hasonlóan a kedvezményezettek listáján kiemelkedő helyet foglaltak el a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés területén működő nemzeti szintű társadalmi-szakmai szervezetek (amelyek gyakran tagjai uniós szintű testületeknek). Ezen túlmenően többek között – különösen az audiovizuális ágazatban tevékenykedő – médiaszervezetek részvétele fokozódott. Több társfinanszírozási tevékenység keretében a kedvezményezettek éltek azzal a lehetőséggel, hogy további szervezeteket vonjanak be partnerként a projektek végrehajtásába, például a médiaszervezetek által végrehajtott tevékenységekben gyakran mezőgazdasági szervezetek vagy más típusú egyesületek, illetve nem kormányzati szervezetek voltak a partnerek vagy társszervezők. Az 1. melléklet áttekintést ad a jelentéstételi időszakban nyújtott támogatásokról. Az egyes támogatásokkal kapcsolatos részletes információk megtalálhatók az Európa-honlapon: http://ec.europa.eu/agriculture/grants-for-information-measures/index_en.htm. A pályázatokat az ajánlattételi felhívásban megállapított szigorú támogathatósági, kizárási, kiválasztási és odaítélési kritériumok alapján értékelték. Ez összhangban volt a rendelettel, és tükrözte a Bizottság azon célját, hogy biztosítsa az egyenlő bánásmódot és a pályázók közötti tisztességes versenyt. A jelentéstételi időszakban az EU-12 tagállamaiból beérkezett sikeres támogatási pályázatok száma tovább emelkedett; 2011-ben és 2012-ben az összes támogatás 37,3 %-át ítélték oda az e tagállamokban működő szervezeteknek. Az elmúlt évekhez hasonlóan továbbra is magas szintű érdeklődés mutatkozott az EU déli részén. Az alábbi oszlopdiagram a jelentéstételi időszakban beérkezett és sikeres pályázatok számát adja meg tagállamonként. I. táblázat Fontos hangsúlyozni, hogy – az elmúlt évekhez hasonlóan – a szakmai sajtó és az audiovizuális média multiplikátorhatásának, valamint az internet és a közösségi hálózatok terjesztési eszközként való fokozottabb használatának köszönhetően a társfinanszírozott tevékenységek jelentős részéről a közvetlen résztvevők körénél jóval szélesebb közönség is tudomást szerzett. 2. A Bizottság által kezdeményezett kommunikációs tevékenységek A jelentéstételi időszakban – a korábbi évekhez hasonlóan – jelentős volt a Bizottság kezdeményezésére végzett kommunikációs tevékenységek száma. Ezeket gyakran külső technikai segítség bevonásával valósították meg. Ezekre az intézkedésekre a 2011–2012-es időszakban a költségvetésnek mintegy 64 %-át fordították. A II. melléklet részletesen ismerteti a szóban forgó időszakban indított bizottsági kezdeményezéseket, ideértve azok költségeit is. Vásárokon való részvétel A Bizottság helyi szempontokat és sajátosságokat hangsúlyozó, valamint a közvéleménynek a közös agrárpolitikával és általánosságban az EU-val kapcsolatos tájékozottságának javítását célzó törekvése központi szerepet játszott abban, hogy 2011-ben és 2012-ben a Bizottság vásárokon állított fel standokat. A vásárokon folytatott tevékenység továbbra is a nagyközönséget és az érdekelt feleket célozta, az ötvenedik évforduló alkalmából szervezett kampányt pedig többek között arra használták fel, hogy közöljék a nagyközönséggel, hogy a KAP és a vidékfejlesztés a társadalom egésze számára jelentőséggel bír. A vásárokon való részvétel továbbra is fórumot biztosított a gazdákkal, más érdekelt felekkel és a nagyközönséggel folytatott, szakpolitikai kérdésekről szóló párbeszédhez. Az intézkedések a sikeres vidékfejlesztési projekteket, az EU minőségügyi politikáját, valamint a fiatalok és a nagyközönség érdeklődésére számot tartó tájékoztatási és oktatási tevékenységeket emelték ki. Konferenciák Ebben az időszakban a konferenciák fontos fórumot biztosítottak az érdekelt felekkel a közös agrárpolitika reformjának különböző vonatkozásairól folytatott párbeszédhez és konzultációhoz. A 2012 júliusában „A KAP jövője 2020-ig – számvetés a civil társadalommal együtt” címmel megrendezett konferencia például az európai mezőgazdaság kihívásaival kapcsolatban 2010‑ben indított széles körű konzultáció folytatásaként került megrendezésre; lehetőséget biztosított a nem kormányzati szféra, a tagállamok és az uniós intézmények képviselői számára, hogy megvitassák és megtárgyalják a Bizottság által 2011. október 12-én a 2013 utáni időszakra elfogadott, KAP-reformra vonatkozó jogalkotási javaslatokat. Számos rendezvény irányult annak hangsúlyozására is, hogy az európai mezőgazdaságon belül előnyt élvez az innováció és a kutatási eredmények ösztönzése. Ezek közé tartozott például az EU elnökségével és az Európai Parlamenttel együttműködésben 2011 decemberében megrendezett vitakonferencia, majd 2012 márciusában egy újabb magas szintű konferencia. Egy másik konferencián, 2012. április 20-án mintegy négyszáz érdekelt fél vizsgálta, hogy milyen módon és milyen eszközökkel mozgósítható és fejleszthető a helyi mezőgazdaság, illetve a rövid ellátási láncok munkahely-teremtési és növekedési potenciálja a vidéki térségekben. Ezek a rendezvények – a rendelettel összhangban – hozzájárultak az agrárpolitika megismertetésének, végrehajtásának és fejlesztésnek folyamatához. Az online közvetítés (web streaming) lehetőséget nyújtott a konferencia üléseinek szélesebb körben történő terjesztéséhez. Kiadványok A jelentéstételi időszakban a kiadványok továbbra is a jogalkotási programról szóltak. Többek között a KAP-reformra irányuló javaslatokra és a minőségpolitikára vonatkozó szövegek jelentek meg. A KAP 50. évfordulója alkalmából szervezett kampánnyal egyidejűleg 2012-ben számos tetszetős pedagógiai kiadvány készült az iskolás gyermekek és a nagyközönség érdeklődésének felkeltésére. E kiadványokat a tagállamokban széles körben terjesztették, és ily módon az évforduló alkalmából szervezett kampány hozzájárult a közös agrárpolitika és a vidékfejlesztés megismertetéséhez. Honlap A „Mezőgazdaság és vidékfejlesztés” honlap fejlesztése a jelentéstételi időszakban folytatódott, különösen abban a tekintetben, hogy a KAP-ról és a vidékfejlesztésről szóló szakmai információk fontos forrásaként szolgálhasson. A honlap fontos szerepet töltött be az agárpolitika jövőbeni irányáról az érdekelt felek és a nagyközönség bevonásával folyó konzultációs folyamatban is. Két online konzultációra került sor (az egyik az uniós mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos tájékoztatásra és promócióra, a másik az uniós gyümölcs- és zöldségágazat felülvizsgálatára vonatkozott). A kifejtett véleményeket figyelembe vették, illetve jelenleg is figyelembe veszik az adott szakpolitika kialakítása során. A „Monitoring Agri-trade Policy (MAP)” hírlevélre és rövidhírekre feliratkozottak száma 5150-re emelkedett, a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek árának alakulását mutató „Agricultural commodity price dashboard” legfrissebb adatait tartalmazó jelentésre feliratkozottak száma jelenleg 1320, az „Agricultural Policy Perspectives” rövidhírekre pedig 1180-an iratkoztak fel. A honlap teljesen új változatára való áttérés (új szervezeti arculat, internetes tartalomkezelési technológia, egyszerűsített és frissített tartalom az internetes tartalmak ésszerűsítésére és optimalizálására irányuló bizottsági kezdeményezéssel összhangban) majdnem teljesen befejeződött. Közvélemény-kutatások 2011 májusában a KAP-reformra irányuló jogalkotási javaslatok kidolgozásával összefüggésben néhány kérdéssel kapcsolatban egy speciális Eurobarométer felmérés készült, többek között a KAP-kifizetések kedvezményezettjeit érintő átláthatóság kérdéséről. 2012 márciusában újabb felmérésre került sor azzal kapcsolatban, hogy a polgárok hogyan viszonyulnak az élelmezésbiztonsághoz és az élelmiszerek minőségéhez, illetve miként vélekednek a mezőgazdaság, illetve a természet- és a tájvédelem közötti kapcsolatról. Látogatások A 2011–2012-es időszakban főként mezőgazdasági termelőkből és képviselőikből, diákokból, regionális és helyi képviselőkből, újságírókból és tudományos szakemberekből álló látogatói csoportok fogadására került sor. A látogatások célja az volt, hogy a látogatók megismerjék és jobban megértsék a közös agrárpolitikát – beleértve a vidékfejlesztést –, valamint a közös agrárpolitika reformjának okát. Médiaintézkedések A jelentéstételi időszakban kiemelt figyelem irányult a médiával kialakított kapcsolatok továbbfejlesztésére és elmélyítésére, mivel a média a tájékoztatás területén fontos multiplikátor. A 2011 szeptemberében létrehozott elektronikus platform („Ag-press.eu”) napi kapcsolatot biztosít a Bizottság szolgálatai és az Unióban a mezőgazdaság iránt érdeklődő újságírók között. Az agrárújságírók számára létrehozott európai Ag-Press hálózat jelenleg mintegy 800 újságírótaggal rendelkezik. A naponta frissített elektronikus platform – egyéb intézmények mellett – főleg az Európai Bizottság mezőgazdasági ügyekkel kapcsolatos híreihez és információihoz való hozzáférést segíti elő. Lehetővé teszi továbbá az újságírók egymás közötti tapasztalatcseréjét. A média képviselői például újságíróknak szánt helyszíni szemlék és farmlátogatások, brüsszeli és tagállami szemináriumok és tanulmányutak formájában szervezett tevékenységek keretében tájékozódnak a KAP-ról és az uniós mezőgazdaság sokféleségéről. A szóban forgó időszakban ezenkívül fokozódott a közösségi médiában a mezőgazdaságra és a vidékfejlesztésre vonatkozó tevékenység. IV. A KIEMELKEDŐEN FONTOS KÉRDÉSEKKEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSI KAMPÁNYOK A korábbi jelentések már utaltak az EU mezőgazdasági politikájának jövőjével kapcsolatos széles körű nyilvános vitára, valamint az azt követő kommunikációs tevékenységekre, amelyek célja olyan nyílt párbeszéd kialakítása, amelynek keretében a KAP értelmezésére és a nagyközönséggel, érdekelt felekkel és másokkal való megvitatására kerül sor. A vizsgált időszakban egyedi tájékoztatási kampányok révén további erőfeszítések történtek annak érdekében, hogy a nagyközönség jobban megértse a közös agrárpolitikát és a vidékfejlesztést. Például azzal párhuzamosan, hogy a Bizottság 2011 októberében elfogadta a KAP-reformra irányuló jogalkotási javaslatokat, a sajtó és az érdekeltek számára az EU mind a 27 tagállamában tájékoztatókat tartottak. Ezeken a tájékoztatókon a média (szakmédia és regionális média, állami televízió és rádió), valamint az érdekelt felek (civil társadalmi szervezetek, regionális és nemzeti közigazgatási szervek) több mint 2500 képviselője vett részt. A tájékoztatók jelentős médiavisszhangot váltottak ki (ideértve a rendezvényt követő 24 órában megjelenő több mint 500 sajtócikket). Ezek a tájékoztatók a valamennyi érdekelt féllel – köztük a nagyközönséggel – helyi szinten folytatott kommunikáció terén jelentős tevékenységének számítottak. További fontos tevékenység volt a 2011. évi Escherichia coli járvány okozta válságot követően szervezett médiakampány, amelynek célja annak bemutatása volt, hogy a Bizottság támogatja a termelők arra irányuló erőfeszítéseit, hogy visszaállítsák a fogyasztók bizalmát és azok újra fogyasszanak gyümölcsöt és zöldséget. Az Unió egész területén folytatott sajtó- és televíziós kampánnyal, amelynek keretében mindegyik tagállamban egy adott kiadványban sajtóhirdetések jelentek meg és a televízióban képes hírösszefoglalót mutattak be, becslések szerint mintegy 37 ezer ember sikerült elérni. A fent említettek szerint a közös agrárpolitika hatályba lépése ötvenedik évfordulójának témája kiemelten szerepelt a 2012-ben folytatott tájékoztatási tevékenységekben. A jelentéstételi időszakban a „CAP@50” elnevezésű tájékoztatási kampány előkészítése és végrehajtása terén jelentős együttműködés folyt a Bizottság, más uniós intézmények, a tagállamok és az érdekelt felek között. Ez a kampány az Unió egészében folytatott KAP-tárgyú tájékoztatási tevékenységek jelentős katalizátora volt; az év folyamán nemzeti és regionális hatóságok, valamint civil társadalmi szervezetek a tagállamokban mintegy 150 kapcsolódó eseményt rendeztek meg a külön erre a célra létrehozott honlapnak és interaktív platformnak köszönhetően, ahol többek között audiovizuális és archív anyagokat, valamint kiadványokat és promóciós anyagokat lehetett találni arról, hogy a KAP a története során hogyan járult hozzá az európai integrációhoz, továbbá arról, hogy milyen szerepet tölt be a jelenlegi és jövőbeli kihívások kezelésében. Az évforduló alkalmából tartott események fontos mozzanata volt a nagyközönséget célzó, fokozottan interaktív, A KAP múltja, jelene és jövője címmel az egész Unióban bemutatott utazó kiállítás, amely 2012 áprilisa és decembere között mintegy 20 tagállamba, továbbá más uniós intézményekbe is eljutott, és 24 helyszínen több mint 60 000 látogatót vonzott. A „CAP@50” elnevezésű kampány egyéb kapcsolódó tevékenységei között olyan népszerű eseményeken való részvétel is szerepelt, mint például a 2012 szeptemberében Brüsszelben megrendezett „A farm in the City” (Farm a nagyvárosban) című rendezvény. A Bizottság pavilonját 5000-en keresték fel és (médiapromóció révén) 20 000 emberhez jutott el az esemény legfontosabb üzenete. A KAP népszerűsítésével kapcsolatos bevált gyakorlatokért járó KAP Kommunikációs Díjak kiosztására első alkalommal 2012-ben került sor; a cél a különösen hatékony tájékoztatási intézkedések meghatározása, valamint a bevált gyakorlatok cseréjének ösztönzése volt a különböző multiplikátorok és hálózati partnerek körében. V. A KIADÁSOK (KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK ÉS KIFIZETÉSEK) MEGOSZLÁSA A HARMADIK FELEK KEZDEMÉNYEZÉSÉRE TÁRSFINANSZÍROZOTT TEVÉKENYSÉGEK (TÁMOGATÁSOK) ÉS A BIZOTTSÁG KEZDEMÉNYEZÉSÉRE INDÍTOTT TÁJÉKOZTATÁSI TEVÉKENYSÉGEK KÖZÖTT || || || 2011 || 2012 || Támogatások || Közvetlen tevékenységek || Összesen || Támogatások || Közvetlen tevékenységek || Összesen A költségvetés ideiglenes felosztása || 3 500 000 || 4 500 000 || 8 000 000 || 2 200 000 || 5 800 000 || 8 000 000 Kötelezettségvállalások (EUR) || 3 507 228 || 4 480 063 || 7 987 291 || 2 197 904 || 5 707 754 || 7 905 658 Kötelezettségvállalások %-os aránya || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 98 % || 99 % Kifizetések (**) (EUR) || 2 440 123 || 3 939 636 || 6 379 759 || (*) || (*) || (*) A kifizetések %-os aránya a kötelezettségvállalásokhoz képest || 70 % || 88 % || 80 % || (*) || (*) || (*) (*) A számadatok még nem állnak rendelkezésre – a tevékenységek többségét még nem fizették ki. (**) A táblázatban szereplő kifizetések nem kizárólag az N. évben végrehajtott, hanem az N. és az N+1. évben az N. évre vonatkozóan vállalt kötelezettségekre vonatkozó kifizetések összevont értékét jelöli. Megjegyzendő, hogy az előző jelentéstételi időszakhoz képest javult a kötelezettségvállalási és a kifizetési arány; az előző jelentéstételi időszak három éve alatt az átlagos kötelezettségvállalási arány a támogatások esetében elérte a 85 %-ot, a közvetlen tevékenységek esetében pedig a 96 %-ot, míg az átlagos kifizetési arány a támogatások esetében 65 %, a közvetlen tevékenységek esetében pedig 86 % volt. A kifizetések mindig alacsonyabbak az eredetileg kötelezettségként vállalt összegeknél. A támogatások esetében ez azzal magyarázható, hogy először is sok esetben a tevékenységek végső költségei alacsonyabbak a kedvezményezett által eredetileg előirányzottaknál, másodszor pedig azzal, hogy nem minden, a kedvezményezettek által bejelentett kiadás tekinthető támogathatónak. A Bizottság által kezdeményezett tevékenységek esetében az eltérések kisebbek, és ezek azoknak a kötelezettségvállalásoknak tulajdoníthatók, amelyek figyelembe vesznek minden lehetséges előirányozható kiadást, és amelyek néha végül alacsonyabbak az eredetileg előirányzottaknál, mivel a projekt végrehajtása során megtakarítás valósul meg és a leginkább költséghatékony intézkedésekre kerül sor. VI. KÖVETKEZTETÉS A jelentéstételi időszakban a KAP-ra vonatkozó kommunikációs tevékenységek arra irányultak, hogy a nagyközönség és az érdekelt felek tájékoztatást kapjanak a közös agrárpolitikának a korszerű, fenntartható és hatékony európai agrárágazat kialakítása terén elért eredményeiről, illetve megismerjék ezeket; e tevékenységek arra is rávilágítottak, hogy a KAP-reform fontos szerepet tölt be egy tisztességesebb és környezettudatosabb, az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósításához aktívan hozzájárulni képes agrárpolitika biztosítását célzó folyamatban. E tájékoztatási tevékenységek végrehajtása során fokozottabb erőfeszítések történtek annak elősegítésére, hogy erősebb szinergiák alakuljanak ki a Bizottság, más uniós intézmények, a civil társadalom és a tagállamok kommunikációs tevékenységei között. [1] COM(2003) 235 végleges, 2003.5.8.; COM(2007) 324 végleges, 2007.6.13.; COM(2009) 237 végleges, 2009.5.20.; COM(2011) 294 végleges, 2011.5.25. [2] HL C 231., 2010.8.27., 8. .; HL C 212., 2011.7.19., 22. o. [3] A Bizottság 2208/2002/EK rendelete (2002. december 12.) a közös agrárpolitikára vonatkozó tájékoztatási tevékenységekről szóló 814/2000/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról, HL L 337., 2002.12.13., 21. o.