[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 12.5.2005

COM(2005) 187 végleges

2005/0092 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

az Európai Gazdasági Közösség és a Comore-i Iszlám Szövetségi Köztársaság között a Comore-szigetek partjainál folytatott tonhalhalászatról szóló megállapodásban előírt halászati lehetőségeknek és pénzügyi ellenszolgáltatásnak a 2005. január 1-jétől 2010. december 31-ig tartó időszakra történő meghatározásáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

Az EK és a Comore-i Iszlám Szövetségi Köztársaság közötti halászati megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv 2004. 12. 31-én hatályát veszti. 2004. november 24-én a két fél között új jegyzőkönyvet parafáltak az EK hajói Comore-szigetek partjainál folytatott halászati tevékenysége műszaki és pénzügyi feltételeinek a 2005. január 1-jétől 2010. december 31-ig tartó időszakra (6 év) történő megállapítása céljából.

Az új jegyzőkönyv 40 erszényes kerítőhálós tonhalhalászó hajó és 17 felszíni hosszú horogsoros halászhajó számára nyújt új halászati lehetőségeket.

A pénzügyi ellenszolgáltatást évi 390.000 euróban állapítják meg, amely a Comore-szigeteki vizeken évi 6.000 tonna tömegű tonhalfogást fedez. Ezen összeg nagy részét (60%-át, vagyis évente 234.000 eurót) a Tanácsnak a 2004. júliusi halászati megállapodásokra vonatkozó iránymutatásaival meghatározott új partneri megközelítés keretében egy felelős halászat létrehozása céljából a Comore-szigeteknél folytatott halászat ágazati politikájának kialakítására és végrehajtására szánják.

Ez az új jegyzőkönyv, teljesen beleilleszkedve a Közösség által egyes Indiai-óceáni országokkal kötött tonhal-megállapodások sorába, megerősíti a felelős és tartós halászat végzésének koncepcióját, és lehetővé teszi a halászat terén a Comore-szigetek nemzeti politikájának jogszabályi és szabályzati rendelkezéseire összpontosító partneri kapcsolat fejlesztését.

Ennek értelmében új rendelkezéseket vezettek be: i) kizárólagossági záradék, amely megtiltja a közösségi halászati megállapodással párhuzamos magánengedélyeket vagy más magán-megállapodásokat, ii) a VMS-ről szóló rendelkezések, amelyek megerősítik a Comore-szigeteki vizeken üzemeltetett hajók ellenőrzését, iii) a közösségi hajókon foglalkoztatott tengerészekre alkalmazandó szociális záradék, iv) a hajóra felvett megfigyelőkről szóló rendelkezések.

Ezenkívül a Tanács 2004. júliusi iránymutatásainak megfelelően az új jegyzőkönyv elvégezte a Közösség és a hajótulajdonosok közötti megállapodások költségeinek kiigazítását. A tonhaldíj a hajótulajdonosok részére tehát 25 euróról 35 euro/tonnára változott, míg ezzel párhuzamosan a Közösség által fizetendő díj 75 euróról 65 euro/tonnára csökkent. Ezt az új felosztást, amelyet már alkalmaznak a Csendes-óceáni tonhal-megállapodásokban, fokozatosan fogják alkalmazni a Közösség valamennyi tonhal-megállapodására.

A Bizottság ez alapján javasolja, hogy a Tanács rendelettel fogadja el az EK és a Comore-szigetek között létrejött, a 2005. január 1. és 2010 december 31. közötti időszakra vonatkozó halászati lehetőségeket és az ezekhez kapcsolódó műszaki és pénzügyi feltételeket meghatározó jegyzőkönyvet.

Az új jegyzőkönyv végleges hatálybalépéséig annak átmeneti alkalmazásáról szóló javaslat a tanácsi határozatra egy külön eljárás tárgyát képezi.

2005/0092 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

az Európai Gazdasági Közösség és a Comore-i Iszlám Szövetségi Köztársaság között a Comore-szigetek partjainál folytatott tonhalhalászatról szóló megállapodásban előírt halászati lehetőségeknek és pénzügyi ellenszolgáltatásnak a 2005. január 1-jétől 2010. december 31-ig tartó időszakra történő meghatározásáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 37. cikkére összefüggésben a 300. cikkének (2) bekezdésével és a (3) bekezdés első albekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],

mivel:

(1) Az Európai Gazdasági Közösség és a Comore-i Iszlám Szövetségi Köztársaság között a Comore-szigetek partjainál folytatott halászatról szóló megállapodásnak megfelelően[3], a két fél tárgyalásokat folytatott annak érdekében, hogy meghatározzák azokat a módosításokat és kiegészítéseket, amelyeket bevezetnek e megállapodásba a hozzá csatolt jegyzőkönyv alkalmazási időszaka végén;

(2) E tárgyalásokat követően 2004. november 24-én új, a fent említett megállapodásban a 2005. január 1. és 2010 december 31. közötti időszakra előírt halászati lehetőségek és a pénzügyi ellenszolgáltatás meghatározásáról szóló jegyzőkönyvet parafáltak;

(3) A Közösség érdeke e jegyzőkönyv elfogadása;

(4) Meg kell határozni a halászati lehetőség tagállamok közötti elosztásának kulcsát a halászati megállapodás keretében folyó hagyományos halászati lehetőségek elosztása alapján;

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az Európai Gazdasági Közösség és a Comore-i Iszlám Szövetségi Köztársaság között a Comore-szigetek partjainál folytatott h alászatról szóló megállapodásban előírt tonhalhalászati lehetőségeknek és pénzügyi ellenszolgáltatásnak a 2005. január 1-jétől 2010. december 31-ig tartó időszakra történő meghatározásáról szóló jegyzőkönyvet a Közösség nevében jóváhagyják.

A jegyzőkönyv szövege e rendelethez csatolva megtalálható.

2. cikk

A jegyzőkönyvvel rögzített halászati lehetőségek a tagállamok között a következő kulcs szerint lettek elosztva:

a) erszényes kerítőhálós tonhalhalászó hajó:

Spanyolország: 21 hajó

Franciaország: 18 hajó

Olaszország: 1 hajó

b) felszíni hosszú horogsoros halászhajó:

Spanyolország: 12 hajó

Portugália: 5 hajó

Ha e tagállamok engedélykérelmei nem merítik ki a jegyzőkönyvvel rögzített halászati lehetőségeket, a Bizottság mérlegelheti más tagállam kérelmét.

3. cikk

Azok a tagállamok, amelyek hajói e jegyzőkönyv keretében halásznak, a 2001. március 14-i 500/2001 bizottsági határozatnak megfelelően kötelesek a Bizottságot értesíteni a Comore-szigeteki halászati övezetben kifogott valamennyi halmennyiségről [4].

4. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a Közösséget jogilag elkötelező jegyzőkönyv aláírására jogosult személyeket.

5. cikk

Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követõ napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, …-án/én

a Tanács részéről

az elnök

Jegyzőkönyv

az Európai Gazdasági Közösség és a Comore-i Iszlám Szövetségi Köztársaság között a Comore-szigetek partjainál folytatott halászatról szóló megállapodással előírt halászati lehetőségeknek és pénzügyi ellenszolgáltatásnak a 2005. január 1-jétől 2010. december 31-ig tartó időszakra történő meghatározásáról

1. cikk Alkalmazási időszak és halászati lehetőségek

1. A 2005. január 1-jével kezdődő 6 éves időszakra vonatkozóan a 2. cikk alapján engedélyezett halászati lehetőségek a következőképpen lettek megállapítva:

- erszényes kerítőhálós tonhalhalászó hajó: 40 hajó

- felszíni hosszú horogsoros halászhajó: 17 hajó.

2. Az első bekezdést e jegyzőkönyv 4. és 5. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel kell alkalmazni.

3. Az Európai Közösség valamely tagállamának lobogója alatt hajózó hajók csak akkor végezhetnek halászati tevékenységet a Comore-szigeteki vizeken, ha rendelkeznek az e jegyzőkönyv keretében és az e jegyzőkönyv mellékletében leírt szabályok szerint kiállított halászati engedéllyel.

2. cikk Pénzügyi ellenszolgáltatás – Fizetési szabályok

1. Az e jegyzőkönyv 6. cikkében említett pénzügyi ellenszolgáltatást az 1. cikkben említett időszakra vonatkozóan 2.340.000 euróban állapították meg.

2. Az (1) bekezdést e jegyzőkönyv 4., 5. és 7. cikkére is figyelemmel kell alkalmazni.

3. Az (1) bekezdésben említett pénzügyi ellenszolgáltatást a Közösség évente 390.000 euro erejéig fizeti e jegyzőkönyv alkalmazási ideje alatt.

4. Ha a közösségi hajók által a Comore-szigeteki vizeken végzett fogások összmennyisége meghaladja az évi 6.000 tonnát, az éves pénzügyi ellenszolgáltatás teljes összegét minden kifogott további tonnáért 65 euróval fogják megemelni. Ugyanakkor a Közösség által kifizetett teljes éves összeg nem haladhatja meg a 3. cikkben jelzett összeg kétszeresét (780.000 euro). Ha a közösségi hajók által kifogott mennyiség meghaladja a teljes éves összeg kétszeresének megfelelő mennyiséget, az e határértéket meghaladó mennyiségért járó összeget a következő évben fizetik ki.

5. A fizetés az első évre vonatkozóan legkésőbb 2005. szeptember 30-án és a következő évekre vonatkozóan legkésőbb a jegyzőkönyv megszületésének napján történik.

6. A 6. cikk rendelkezéseire is figyelemmel ezen ellenszolgáltatás felhasználása a Comore-szigeteki hatóságok kizárólagos hatáskörébe tartozik.

7. A pénzügyi ellenszolgáltatás e jegyzőkönyv 7. cikkének (1) bekezdésében megjelölt részét egy, a Comore-szigeteki Halászati Minisztérium által a Comore-szigeteki Központi Banknál nyitott számlára kell fizetni. A pénzügyi ellenszolgáltatás fennmaradó részét egy, a Kincstár a Comore-szigeteki Központi Banknál nyitott számlájára kell fizetni.

3. cikk Együttműködés az illetékes halászattal – Tudományos ülés

1. A megállapodás 5. cikkének megfelelően a felek az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTB) keretében elfogadott ajánlások és állásfoglalások, valamint a rendelkezésre álló legjobb tudományos vélemények fényében konzultálnak a megállapodás 7. cikkében előírt vegyes bizottság keretében annak érdekében, hogy adott esetben egy tudományos ülést és közös megállapodást követően a közösségi hajók tevékenységét érintő, a halászati erőforrásokkal való tartós gazdálkodásra vonatkozó intézkedéseket fogadjanak el.

4. cikk A halászati lehetőségek önkéntes felülvizsgálata

1. Az 1. cikkben említett halászati lehetőségek körét közös megállapodással bővíteni lehet, ha – a tudományos ülés 3. cikkben említett következtetései nyomán – ez a bővítés nem sérti a Comore-szigeteki halászati erőforrásokkal való tartós gazdálkodást. Ebben az esetben a 2. cikk (1) bekezdésében említett pénzügyi ellenszolgáltatás összegét arányosan és időarányosan kell emelni. Ugyanakkor az Európai Közösség által kifizetett pénzügyi ellenszolgáltatás teljes éves összege nem haladhatja meg az így elfogadott összeg kétszeresét.

2. Ha a közösségi hajók által kifogott mennyiség meghaladja a felülvizsgált teljes éves összegnek megfelelő mennyiség kétszeresét, az e határértéket meghaladó mennyiségért járó összeget a következő évben kell kifizetni.

3. Ha a felek a 3. cikkben említett, az 1. cikkben szereplő halászati lehetőségek csökkenését eredményező intézkedések elfogadásáról állapodnak meg, a pénzügyi ellenszolgáltatás összegét arányosan és időarányosan csökkenteni kell.

4. A halászati lehetőségek különböző kategóriák közötti elosztását szintén felül lehet vizsgálni a felek közös megállapodása alapján és a tudományos ülés esetleges valamennyi ajánlásának a betartásával azoknak a mennyiségeknek a kezelését illetően, amelyeket ez az újraelosztás érinthet. A felek megállapodnak a pénzügyi ellenszolgáltatás megfelelő kiigazításáról, ha a halászati erőforrások újraelosztása azt indokolja.

5. cikk Új halászati lehetőségek

Ha a közösségi hajók az 1. cikkben nem jelzett halászati tevékenységekben érdekeltek, a felek konzultálnak az engedélyek Comore-szigeteki hatóságok részéről történő esetleges átengedése előtt. Adott esetben a feleknek meg kell állapodniuk az ezen új halászati lehetőségekre alkalmazandó feltételekről, és ha szükséges, módosításokat végeznek e jegyzőkönyvben és annak mellékletében.

6. cikk A pénzügyi ellenszolgáltatás kifizetésének felfüggesztéséről és felülvizsgálatáról vis major esetén

1. A halászati tevékenység Comore-szigeteki vizeken történő végzését akadályozó súlyos körülmények esetén – a természeti események kivételével – a 2. cikk (1) bekezdésében említett pénzügyi ellenszolgáltatás kifizetését az Európai Közösség, ha lehetséges, akkor a felek közötti konzultációt követően és azzal a feltétellel felfüggesztheti, hogy az Európai Közösség a felfüggesztés pillanatában esedékes valamennyi követelésnek eleget tett.

2. A pénzügyi ellenszolgáltatás fizetése folytatódik, amint a felek – konzultációkat követő közös megállapodással – megállapítják, hogy a halászati tevékenység leállítását kényszerítő körülmények megszűntek, és a körülmények alkalmasak arra, hogy lehetővé tegyék a halászati tevékenység folytatását.

3. A közösségi hajók számára a 4. cikk értelmében megadott engedélyek érvényességét a halászati tevékenység felfüggesztésének időtartamával azonos időtartammal meg lehet hosszabbítani.

7. cikk A Comore-szigeteki vizeken folytatandó felelős halászat létrehozásának támogatása

1. Az e jegyzőkönyv 2. cikkének (1) bekezdésében említett pénzügyi ellenszolgáltatás összege 60%-ának erejéig hozzájárul a Comore-szigeteki halászat ágazati politikájának fejlesztéséhez és végrehajtásához a vizeiken folyó felelős halászat megvalósítása céljából. E hozzájárulás kezelése a megvalósítandó céloknak és az azokra vonatkozó éves és több évre szóló programozásnak a felek általi, közös megállapodással történő meghatározásán alapul.

2. A fenti 1. cikk rendelkezéseinek végrehajtása céljából a felek a megállapodás 7. cikkében előírt vegyes bizottság keretében a jegyzőkönyv hatálybalépésekor, de legkésőbb az e jegyzőkönyv hatálybalépését követő három hónappal megállapodnak egy több évre szóló ágazati programról és annak alkalmazási szabályairól, ideértve különösen a következőket:

a) egy és több évre szóló iránymutatások, amelyek követésével a fenti (1) bekezdésben említett pénzügyi ellenszolgáltatást fel fogják használni;

b) egy és többéves terv alapján elérendő célok ahhoz, hogy a kitűzött időpontra tartós és felelős halászatot hozzanak létre, figyelembe véve a nemzeti halászati politika vagy más olyan politika keretében a Comore-szigetek által kifejezett prioritásokat, amelyek kapcsolatban állnak a felelős és tartós halászat létrehozásával, vagy hatással vannak arra;

c) éves megközelítéssel az elért eredmények értékeléséhez használatos kritériumok és eljárások.

3. A több évre szóló ágazati program valamennyi javasolt módosítását a feleknek jóvá kell hagyniuk a vegyes bizottság keretében.

4. A Comore-szigetek évente dönt a pénzügyi hozzájárulás (1) bekezdésben említett részének a több évre szóló ágazati program végrehajtása céljából történő felhasználásáról. A jegyzőkönyv érvényességének első évét illetően erről a felhasználásról tájékoztatni kell a Közösséget a több évre szóló ágazati program vegyes bizottságon belüli elfogadásakor. Az elkövetkező valamennyi évre vonatkozóan erről a felhasználásról a Comore-szigeteknek a Közösséget a megelőző év november 30. napjáig kell tájékoztatnia.

5. Ha a több évre szóló ágazati program végrehajtása eredményeinek éves értékelése indokolja, a felek konzultálnak annak érdekében, hogy meghatározzák az e jegyzőkönyv 2. cikkének (4) bekezdésében említett pénzügyi ellenszolgáltatás újrafelhasználásának szabályait a program végrehajtásához rendelt pénzalapok tényleges összegének ezen eredményhez történő igazítása céljából.

8. cikk Viták – e jegyzőkönyv alkalmazásának felfüggesztése

1. A felek között az e jegyzőkönyv rendelkezéseinek értelmezésében és az abból eredő végrehajtásban keletkező vitákról a feleknek a megállapodás 7. cikkében előírt vegyes bizottság keretében kell konzultálniuk, amelyet, ha szükséges, rendkívüli ülésként kell összehívni.

2. A 9. cikk sérelme nélkül a felek kezdeményezésére fel lehet függeszteni e jegyzőkönyv végrehajtását, ha a feleket szembeállító vitát súlyosnak ítélik, és az (1) bekezdésnek megfelelően a vegyes bizottság keretében folytatott konzultációk nem tették lehetővé annak megegyezéssel történő rendezését.

3. A jegyzőkönyv alkalmazásának felfüggesztésére vonatkozó szándékát az érdekelt félnek írásban és legkorábban az azon időpontot megelőző három hónappal kell bejelentenie, amikor e felfüggesztés hatályba lépne.

4. Felfüggesztés esetén a feleknek az egymást szembeállító vita megegyezéses megoldásának keresése céljából folytatniuk kell konzultációjukat. Amennyiben megoldást találnak, folytatódik a jegyzőkönyv alkalmazása, és a pénzügyi ellenszolgáltatás összegét a jegyzőkönyv alkalmazása felfüggesztésének időtartama függvényében arányosan és időarányosan csökkenteni kell.

9. cikk A jegyzőkönyv végrehajtásának a fizetés elmaradása miatti felfüggesztése

A 3. cikk rendelkezéseire is figyelemmel, ha a Közösség nem teljesíti a 2. cikkben előírt fizetést, e jegyzőkönyv alkalmazását a következő körülmények között fel lehet függeszteni:

a) a Comore-szigeteki hatóságok értesítést küldenek az Európai Bizottságnak, amelyben jelzik a fizetés elmaradását. Az Európai Bizottság elvégzi a megfelelő ellenőrzést, és ha szükséges, legkésőbb az értesítés kézhezvételétől számított 30 napon belül teljesíti a kifizetést.

b) A fizetés hiányában vagy a fizetés elmaradása e jegyzőkönyv 2. cikkének (5) bekezdésében előírt határidőn belüli megfelelő igazolása hiányában az illetékes Comore-szigeteki hatóságok jogosultak e jegyzőkönyv végrehajtásának felfüggesztésére. Erről haladéktalanul tájékoztatniuk kell az Európai Bizottságot.

c) A jegyzőkönyv alkalmazása a kérdéses fizetés teljesítésekor folytatódik.

10. cikk A nemzeti jog alkalmazandó rendelkezései

A Comore-szigeteki vizeken működő közösségi halászhajók tevékenységét a Comore-szigeteken alkalmazandó jogszabályok szabályozzák, kivéve, ha a megállapodás, e jegyzőkönyv a mellékletével és a függelékeivel másképp rendelkezik.

11. cikk Felülvizsgálati záradék

E jegyzőkönyv, annak melléklete és függelékei alkalmazásának harmadik éve során a felek felülvizsgálhatják e jegyzőkönyv, a melléklet és a függelékek rendelkezéseit, és szükség esetén módosíthatják azokat. E módosítások magukban foglalhatják a referencia-űrtartalmat és a hajótulajdonosok által fizetett átalányelőlegeket.

12. cikk Hatályon kívül helyezés

Az Európai Közösség és a Comore-i Iszlám Szövetségi Köztársaság közötti, a Comore-szigeteki vizeken folytatott halászatról szóló mellékletet hatályon kívül helyezik, és helyébe e jegyzőkönyv melléklete lép.

13. cikk Hatálybalépés

1. Ez a jegyzőkönyv, melléklete és függelékei azon a napon lépnek hatályba, amikor a felek az ahhoz szükséges eljárások befejezéséről értesítést küldenek.

2. A jegyzőkönyvet, mellékletét és függelékeit 2005. január 1-jétől kell alkalmazni.

MELLÉKLET

A COMORE-SZIGETEKI VIZEKEN A KÖZÖSSÉGI HAJÓK ÁLTAL FOLYTATOTT HALÁSZATI TEVÉKENYSÉG FELTÉTELEI

I. FEJEZET – AZ ENGEDÉLYKÉRELMEKRE ÉS AZ ENGEDÉLYEK KIADÁSÁRA ALKALMAZANDÓ SZABÁLYOK

1. szakasz Az engedélyek kiadása

1. Csak az arra feljogosított közösségi hajók kaphatnak a Comore-szigeteki vizeken folytatott halászatra vonatkozó engedélyt.

2. Ahhoz, hogy egy hajó feljogosított legyen, az szükséges, hogy a hajó tulajdonosa, a kapitány és maga a hajó ne legyen eltiltva a Comore-szigetek partjainál folytatott halászati tevékenységtől. Helyzetüknek rendezettnek kell lennie a Comore-szigeteki közigazgatással szemben, ebben az értelemben mentesnek kell lenniük minden olyan korábbi kötelezettségtől, amely a Közösséggel kötött megállapodás keretében a Comore-szigetek partjainál végzett halászati tevékenységükből eredt.

3. Minden olyan hajót, amely halászati engedélyt kér, a hajótulajdonos Comore-szigeteken letelepedett ügynökének kell képviselnie. E képviselő nevét és címét fel kell tüntetni az engedélykérelemben.

4. A Közösség illetékes hatóságai az engedély kérelmezett érvényességi időpontját megelőző legalább 20 nappal korábban a Comore-szigeteki illetékes hatóságok elé terjesztik minden olyan hajó kérelmét, amely a megállapodás értelmében halászni óhajt.

5. A kérelmeket a Comore-szigeteki illetékes hatóságokhoz az I. függelékben szereplő mintának megfelelő nyomtatványon kell benyújtani.

6. Minden engedélykérelemhez a következő iratokat kell csatolni:

- az érvényességi időszakra esedékes díj befizetéséről szóló igazolás,

- minden olyan egyéb irat vagy igazolás, amelyet e jegyzőkönyv értelmében a hajó típusa szerint alkalmazandó egyedi rendelkezések alapján megkövetelnek.

7. A díj befizetését a Comore-szigeteki hatóságok által megjelölt számlára kell teljesíteni.

8. A díjak magukban foglalnak minden nemzeti és helyi adót a kikötői illeték és a szolgáltatás költségei kivételével.

9. Az engedélyt minden hajó számára a Comore-szigeteki illetékes hatóságok állítják ki, a fenti 6. pontban említett iratok átvételét követő 15 napon belül a hajótulajdonosok vagy azok képviselői részére az Európai Közösségek Bizottságának Mauritiusi Képviseletén keresztül.

10. Abban az esetben, ha az engedély aláírásának pillanatában az Európai Bizottság képviseletének irodái zárva tartanak, az engedélyt közvetlenül a hajótulajdonos ügynökének kell átadni egy, a Képviseletnek küldött másolattal.

11. Az engedélyt egy meghatározott hajó nevére állítják ki, és az nem ruházható át.

12. Azonban az Európai Közösség kérésére és igazolt vis major esetén a hajó engedélye pótolható egy másik, a pótolandó hajóéval megegyező tulajdonságokkal rendelkező hajó nevére kiállított új engedéllyel anélkül, hogy újabb díjat kellene fizetni.

13. A pótolt hajó tulajdonosának vagy képviselőjének az Európai Bizottság képviseletén keresztül a Comore-szigeteki illetékes hatóságok részére vissza kell adnia az érvénytelenített engedélyt.

14. Az új engedély azon a napon lép hatályba, amikor az érvénytelenített engedéllyel rendelkező hajótulajdonos azt visszaadja a Comore-szigeteki hatóságoknak. Az Európai Bizottság Mauritiusi Képviseletét tájékoztatni kell az engedély átengedéséről.

15. Az engedélyt a fedélzeten kell tartani az e melléklet VII. fejezetének (2) bekezdésében előírtak sérelme nélkül.

2. szakasz Az engedély feltételei – díjak és előlegek

1. Az engedélyek érvényességi ideje egy év. Az engedélyek megújíthatók.

2. A díjat a Comore-szigeteki partoknál kifogott tonnánkénti 35 euróban határozták meg.

3. Az engedélyeket a következő átalánydíj-összegek illetékes nemzeti hatóságoknál történő befizetését követően állítják ki:

- erszényes kerítőhálós tonhalhalászó hajónként évente 3.375 euro, amely egyenértékű az évente kifogott 96 tonna tonhalért járó díjjal;

- felszíni hosszúhorgos halászhajónként évente 2.065 euro, amely egyenértékű az évente kifogott 59 tonna tonhalért járó díjjal;

4. A friss tengeri halszállítmány címén járó díjak végső elszámolását a Európai Közösségek Bizottsága fogadja el legkésőbb a következő év július 31. napjáig a valamennyi hajótulajdonos által elkészített és a tagállamok fogási adatainak ellenőrzésére illetékes tudományos intézetek – mint például az IRD (Institut de Recherche pour le Développement), az IEO (Instituto Español de Oceanografia) és az IPIMAR (Instituto de Investigação das Pescas e do Mar) – által megerősített fogási nyilatkozatok alapján.

5. Ezt az elszámolást egyidejűleg kell közölni a Comore-szigeteki illetékes hatósággal és a hajótulajdonosokkal.

6. Minden esetleges további fizetést a hajótulajdonosoknak az illetékes Comore-szigeteki hatóságok részére legkésőbb a következő év augusztus 31. napjáig kell teljesíteni az e fejezet 1. szakaszának (7) bekezdésében említett számlára.

7. Ugyanakkor, ha a végső elszámolás kevesebb az e szakasz 3. pontjában említett előleg összegénél, a megfelelő fennmaradó összeget a hajótulajdonos nem követelheti vissza.

II. FEJEZET – HALÁSZATI ÖVEZETEK

Annak érdekében, hogy a közösségi hajók ne ártsanak a Comore-szigeteki vizeken folyó hagyományos halászatnak, nem halászhatnak az egyes szigetek körüli 10 tengeri mérföldön belül, sem pedig a halak csoportosulásának mesterséges előidézésére kialakított azon búvóhelyek körüli 3 tengeri mérföld sugarú körben, amelyeket a Comore-szigeteki Halászati Minisztérium hozott létre, és amelyek elhelyezkedését közölték az Európai Bizottság mauritiusi képviselőjével.

E rendelkezéseket a megállapodás 7. cikkében említett vegyes bizottság felülvizsgálhatja.

III. FEJEZET – A FOGÁSI NYILATKOZATOK RENDSZERE

1. Egy közösségi hajó által végzett halászat időtartama e melléklet alkalmazásában a következők szerint lett megállapítva:

- vagy az az időszak, amely a Comore-szigeteki vizekre történő kihajózás és az onnan való visszatérés között telik el;

- vagy az az időszak, amely a Comore-szigeteki vizekre történő kihajózás és egy átrakodás között telik el;

- vagy az az időszak, amely a Comore-szigeteki vizekre történő kihajózás és egy Comore-szigeteken történő kikötés között telik el.

2. Minden olyan hajó, amelynek engedélyezték e megállapodás keretében a Comore-szigeteki vizeken folytatott halászatot, a következő szabályok szerint köteles a fogásait közölni a Comore-szigeteki Halászati Minisztériummal:

2.1 A nyilatkozatoknak tartalmazniuk kell a hajó által a minden egyes halászat alkalmával elvégzett fogásokat. E nyilatkozatokat elektronikus úton kell közölni a Comore-szigeteki Halászati Minisztériummal az Európai Bizottságnak küldött másolattal minden egyes halászat végén és mindenesetre még azelőtt, hogy a hajó elhagyja a Comore-szigeteki vizeket. Az elektronikus átvételi elismervényeket mindkét címzettnek kölcsönös másolattal haladéktalanul el kell küldenie a hajó számára.

2.2 Az e megállapodás I. fejezete 3. szakaszának (2) bekezdése szerinti engedély egyéves érvényességi időszaka alatt elektronikus úton továbbított nyilatkozatok adathordozó eszközön lévő eredeti példányát az említett időszak alatt végzett utolsó fogás végét követő 45 napon belül kell megküldeni a Comore-szigeteki Halászati Minisztérium részére. Az adathordozó eszközön lévő másolatokat egyidejűleg meg kell küldeni az Európai Bizottságnak.

2.3 A hajóknak a fogásaikat a 2. függelékben szereplő hajónapló mintájának megfelelő formanyomtatványon kell bejelenteniük. Azokra az időszakokra vonatkozóan, amikor a hajó nem a Comore-szigeteki vizeken tartózkodik, a hajónaplót a „Comore-szigeteki kizárólagos gazdasági övezeten kívül” megjegyzéssel kell kitölteni..

2.4 A nyomtatványokat olvashatóan kell kitölteni, és a hajó kapitányának alá kell írnia azokat.

3. E fejezet rendelkezéseinek be nem tartása esetére a Comore-szigeteki kormány fenntartja magának annak jogát, hogy felfüggessze az adott hajó engedélyét mindaddig, amíg nem teljesítik a formaságokat, és hogy a Comore-szigeteken hatályos szabályozással előírt büntetést alkalmazza a hajó tulajdonosára vonatkozóan. Az Európai Bizottságot tájékoztatni kell erről.

IV. FEJEZET – TENGERÉSZEK FELVÉTELE

1. Minden közösségi hajó saját költségére legalább 1 helyi tengerészt vesz fel a Comore-szigeteki vizeken folytatott halászata időtartamára.

2. A hajótulajdonosok további helyi tengerészek felvételének lehetővé tételére törekszenek.

3. A hajótulajdonosok szabadon választják ki a hajójukra általuk fölveendő tengerészeket a Comore-szigeteki illetékes hatóságok egy listán kijelöltek közül.

4. A hajótulajdonos vagy képviselője közli a Comore-szigeteki illetékes hatósággal azon tengerészek nevét, akiket fölvett az adott hajó fedélzetére, annak megjelölésével, hogy szerepelnek a személyzeti jegyzékben.

5. A Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a munkára vonatkozó alapelvekről és alapvető jogokról szóló nyilatkozatát teljes egészében alkalmazni kell az EU hajóira fölvett tengerészekre. Különösen a következőkről van szó: az egyesülési szabadság és a munkavállalók kollektív tárgyalásokhoz való jogának tényleges elismerése, továbbá a foglalkoztatás és a szakma terén történő megkülönböztetés felszámolása.

6. A helyi tengerészek munkaszerződését – amelynek egy-egy példányát az aláírók megkapják – a hajótulajdonosok képviselője (képviselői) és a tengerészek és/vagy a Comore-szigeteki illetékes hatóságokkal kapcsolatban álló szakszervezeteik vagy azok képviselői között kell megkötni. E szerződések biztosítják a tengerészek számára, hogy részesei legyenek a rájuk alkalmazandó társadalombiztosítási rendszernek, amely magában foglal halál, betegség és baleset esetére szóló biztosítást.

7. A helyi tengerészek fizetését a hajótulajdonosoknak kell állniuk. A fizetés összegét a hajótulajdonosok vagy képviselőik és a Comore-szigeteki hatóságok közötti közös megállapodással kell megállapítani az engedélyek kiadása előtt. Ugyanakkor a helyi tengerészek javadalmazási feltételei nem lehetnek kedvezőtlenebbek, mint a Comore-szigeteki legénységekre alkalmazandók, és semmi esetre sem lehetnek kedvezőtlenebbek az OIT szabályainál.

8. Minden, közösségi hajón alkalmazott tengerésznek meg kell jelennie a kijelölt hajó kapitányánál a felvételére javasolt időpontot megelőző napon. Ha a tengerész nem jelenik meg a felvételére előírt napon és időpontban, a hajótulajdonos automatikusan mentesül a tengerész felvételének kötelezettsége alól.

9. Ha az előző pontban említettől eltérő okok miatt nem vesznek fel helyi tengerészeket, az érintett közösségi hajók tulajdonosai napi 20 $-os összegben megállapított átalánydíjat kötelesek fizetni a Comore-szigeteki vizeken folytatott halászat valamennyi napjára. Ezt az összeget legkésőbb az e melléklet I.2.6. pontjában meghatározott időpontig kell kifizetni.

10. Ezt az összeget a helyi tengerészek–halászok képzésére fordítják, és azt a Comore-szigeteki hatóságok által megjelölt számlára kell befizetni.

V. FEJEZET – MűSZAKI INTÉZKEDÉSEK

1. A közösségi halászhajóknak be kell tartaniuk az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTB) által a halászfelszereléseket, az azok műszaki leírásait és a halászati tevékenységükre alkalmazandó valamennyi műszaki intézkedést illetően elfogadott intézkedéseket és ajánlásokat.

VI. FEJEZET – MEGFIGYELőK

1. A megállapodás keretében a Comore-szigeteki vizeken folytatott halászatra feljogosított hajóknak a halászattal foglalkozó Comore-szigeteki hatóságok által kijelölt megfigyelőket kell felvenniük az alább meghatározott feltételek szerint.

1.1 A Comore-szigeteki Halászati Minisztérium kérésére a tonhalhalászó hajóknak egy, az említett minisztérium által kijelölt megfigyelőt kell felvenniük a fedélzetükre, akinek az a feladata, hogy a Comore-szigeteki vizeken végzett fogásokat ellenőrizze.

1.2 A Comore-szigeteki illetékes hatóság elkészíti azoknak a hajóknak a listáját, amelyeknek megfigyelőt kell fölvenniük, valamint azoknak a megfigyelőknek a listáját, akiket hajóra történő felvételre jelöltek ki. Ezeket a listákat naprakészen kell tartani. E listákat elkészítésükkor, az azt követő esetleges naprakésszé tételüket pedig háromhavonta közölni kell az Európai Bizottsággal.

1.3 A Comore-szigeteki illetékes hatóság az engedély kiadása pillanatában vagy legkésőbb a megfigyelő felvételére kijelölt időpont előtt 15 nappal közli a hajótulajdonossal vagy annak képviselőjével a hajó fedélzetére történő felvételre kijelölt megfigyelő nevét.

2. A megfigyelő egy halászat időtartama alatt van jelen a fedélzeten. Ugyanakkor a Comore-szigeteki illetékes hatóságok kifejezett kérésére e felvételt az egy meghatározott hajó számára előírt halászatok átlagos időtartamának függvényében több halászatra is ki lehet terjeszteni. A Comore-szigeteki illetékes hatóságok akkor fogalmazhatják meg ezt a kérésüket, amikor az adott hajóra történő felvételre kijelölt megfigyelő nevét közlik.

3. A megfigyelő felvételének feltételeit a hajótulajdonos vagy annak képviselője és a Comore-szigeteki hatóságok közötti közös megállapodással határozzák meg.

4. A megfigyelőt a hajótulajdonos által kiválasztott kikötőben veszik fel, s ez a kijelölt hajók listájának bejelentését követően a Comore-szigeteki vizeken folytatott első halászat elején történik.

5. Az érintett hajótulajdonosok kéthetes határidővel és tíznapos felmondási idővel közlik a megfigyelők felvételére előírt időpontokat és a Comore-szigeteki kikötőket.

6. Abban az esetben, ha a megfigyelőt külföldön veszik föl, a megfigyelő utazási költsége a hajó tulajdonosát terheli. Ha egy olyan hajó, amelynek a fedélzetén Comore-szigeteki megfigyelő tartózkodik, elhagyja a Comore-szigeteki vizeket, minden intézkedést meg kell tenni a hajótulajdonos költségére, hogy a megfigyelőt a lehető leghamarabb hazaszállítsák.

7. Ha a megfigyelő nincs a megbeszélt helyen vagy időben és az azt követő tizenkét órán belül, a hajótulajdonos automatikusan mentesül azon kötelezettség alól, hogy a megfigyelőt fedélzetére felvegye.

8. A megfigyelőt a fedélzeten úgy kell kezelni, mintha tiszt lenne. A megfigyelő a következő feladatokat látja el:

8.1 a hajó halászati tevékenységének megfigyelése;

8.2 a halászati műveleteket végző hajó helyzetének ellenőrzése;

8.3 tudományos programok keretében biológiai mintavételek végzése;

8.4 kimutatás készítése a használt halászfelszerelésről;

8.5 a hajónaplóban szereplő, Comore-szigeteki vizeken végzett fogások adatainak ellenőrzése;

8.6 a kapcsolódó fogások százalékos arányának ellenőrzése és becslés készítése a visszadobott, forgalomba hozható halak, rákfélék és fejlábúak mennyiségéről;

8.7 a halászati adatok rádión történő közlése, beleértve az elsődleges és kapcsolódó fogások fedélzeti mennyiségét is.

9. A kapitány meghoz a felelősségi körébe tartozó valamennyi rendelkezést annak érdekében, hogy a feladatai végzése közben biztosítsa a megfigyelő fizikai és lelki biztonságát.

10. A megfigyelőnek rendelkeznie kell a feladatai ellátásához szükséges valamennyi eszközzel. A kapitány hozzáférést biztosít számára a feladatai ellátásához szükséges kommunikációs eszközökhöz, a hajó halászati tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó iratokhoz, beleértve különösen a hajónaplót és a navigációs könyvet, valamint a hajó azon részeihez, amelyek a feladatai teljesítésének megkönnyítéséhez szükségesek.

11. A megfigyelő a hajón való tartózkodása alatt:

11.1 meghoz minden megfelelő rendelkezést annak érdekében, hogy a hajóra való felvételének körülményei, valamint a hajó fedélzetén való tartózkodása ne szakítsa meg és ne zavarja a halászati műveleteket,

11.2 tiszteletben tartja a hajó fedélzetén található javakat és felszereléseket, továbbá az említett hajóhoz tartozó valamennyi irat bizalmasságát.

12. A megfigyelési időszak végén, de még a hajó elhagyása előtt a megfigyelő tevékenységi jelentést készít, amelyet az Európai Bizottságnak szóló másolattal a Comore-szigeteki illetékes hatóságokhoz továbbít. E jelentést a kapitány jelenlétében írja alá, aki azt kiegészítheti vagy kiegészíttetheti minden olyan észrevétellel, amelyet hasznosnak tart, és amelyeket szintén aláír. A jelentés egy másolatát át kell adni a kapitánynak a tudományos megfigyelő kiszállásakor.

13. A hajótulajdonos saját költségére biztosítja a megfigyelőknek a tisztek részére járó feltételek szerinti elszállásolását és étkeztetését, a hajó lehetőségeire figyelemmel.

14. A megfigyelő fizetését és szociális terheit az illetékes Comore-szigeteki hatóságok fizetik.

15. A hajótulajdonosok hajónként napi 20 $ erejéig járulnak hozzá a tudományos megfigyelési költségekhez. Ezt a hozzájárulást a díjakkal egy időben és azokon felül kell megfizetni.

VII. FEJEZET - ELLENőRZÉS

1. Az Európai Közösség naprakészen tartja azon hajók listáját, amelyek e jegyzőkönyv rendelkezéseinek megfelelően halászati engedélyben részesültek. Ezt a listát az elkészítésekor, majd minden egyes naprakésszé tételekor közlik a halászat ellenőrzésével foglalkozó Comore-szigeteki hatóságokkal.

2. A közösségi hajók akkor iratkozhatnak fel az előző pontban említett listára, amikor megkapják az e melléklet I. fejezete 2. szakaszának 3. pontjában említett előleg befizetéséről szóló értesítést. Ebben az esetben e lista hiteles másolatát megkaphatja a hajótulajdonos, és azt a halászati engedély helyett és helyén tarthatja a fedélzeten addig, amíg ez utóbbit ki nem állítják.

3. Az övezetbe való belépés és az onnan való kilépés:

3.1 A közösségi hajók legkevesebb 3 órával előbb bejelentik a halászat ellenőrzését végző Comore-szigeteki hatóságoknak a Comore-szigeteki vizekre való belépésükre vagy az onnan való távozásukra vonatkozó szándékukat.

3.2 Távozása bejelentésekor valamennyi hajó közli a helyzetét, valamint a fedélzeten tartott fogások mennyiségét és fajtáit. Ezt a bejelentést elsősorban faxon és annak hiányában, a faxszal nem felszerelt hajók esetében rádión keresztül kell megtenni.

3.3 Ha egy hajót az illetékes Comore-szigeteki hatóságok értesítése nélküli halászati tevékenységen érnek tetten, e hajót úgy kell tekinteni, mint amely nem rendelkezik engedéllyel.

3.4 A fax- és telefonszámot, valamint az e-mail címet a halászati engedély kiadásának pillanatában kell közölni.

4. Ellenőrzési eljárás

4.1 A Comore-szigeteki vizeken halászati tevékenységet végző közösségi hajók kapitányai lehetővé teszik és megkönnyítik minden olyan Comore-szigeteki tisztviselő fedélzetre történő felszállását és munkájának végzését, akiknek a halászati tevékenység vizsgálata és ellenőrzése a feladata.

4.2. E tisztviselők fedélzeten való jelenléte nem haladhatja meg a feladataik ellátásához szükséges időtartamot.

4.3. Minden egyes vizsgálat és ellenőrzés végén igazolást kell kiállítani a kapitány részére.

5. Műholdas ellenőrzés

Az e megállapodás keretében halászó valamennyi közösségi hajó tárgyát képezi egy, a 3. függelékben megismételt rendelkezések szerinti műholdas nyomon követésnek. Ezek a rendelkezések a Comore-szigeteki Halászati Felügyeleti Központ tevékenysége megkezdésének a Comore-szigeteki hatóságok által az EK Mauritiusi Képviseletének történő bejelentését követő tizedik napon lépnek hatályba.

6. A hajó átvizsgálása

6.1 Az illetékes Comore-szigeteki hatóságok legfeljebb 48 órán belül tájékoztatják az Európai Bizottságot és a lobogó szerinti államot a közösségi hajónak a Comore-szigeteki vizeken történő átvizsgálásáról és az arra vonatkozóan alkalmazott valamennyi szankcióról.

6.2 Az Európai Bizottságnak egyidejűleg rövid és tömör jelentést kell kapnia azokról a körülményekről és indokokról, amelyek ezen átvizsgáláshoz vezettek.

7. Átvizsgálási jegyzőkönyv

7.1 A kapitánynak a Comore-szigeteki hatóság által felvett jegyzőkönyvben szereplő hatósági ténymegállapítás után alá kell írnia az iratot.

7.2 Ez az aláírás nem sérti a védelem azon jogait és eszközeit, amelyeket a kapitány a számára felrótt jogsértéssel szemben érvényesíthet.

7.3 A kapitánynak a Comore-szigeteki hatóságok által kijelölt kikötőbe kell vezetnie a hajóját. Kisebb súlyú jogsértés esetén a Comore-szigeteki illetékes hatóság engedélyezheti az átvizsgált hajónak a halászati tevékenység folytatását.

8. Egyeztető értekezlet átvizsgálás esetén

8.1 Mielőtt esetleges intézkedéseket hoznának a kapitánnyal vagy a legénységével szemben, illetve bármilyen fellépést terveznének a rakomány vagy a hajó felszerelése terhére – kivéve azokat, amelyek a feltételezett jogsértésre vonatkozó bizonyítékok megőrzésére szolgálnak –, az említett információkról való tudomásszerzést követő egy munkanapon belül egyeztető értekezletet kell tartani az Európai Bizottság és a Comore-szigeteki illetékes hatóságok között az érintett tagállam képviselőjének esetleges részvételével.

8.2 Ezen értekezlet során a felek kicserélnek egymás között minden olyan iratot vagy információt, amely segít tisztázni a megállapított tények körülményeit. A hajó tulajdonosát vagy annak képviselőjét tájékoztatni kell ezen egyeztetés eredményéről és mindazokról az intézkedésekről, amelyek az egyeztetésből következhetnek.

9. Az átvizsgálásra vonatkozó szabályzat

9.1 Minden jogi eljárást megelőzően meg kell próbálni megegyezéses eljárással rendezni a feltételezett jogsértést. Ezt az eljárást legkésőbb az átvizsgálást követő három munkanapon belül be kell fejezni.

9.2 Megegyezéses eljárás esetén az alkalmazandó pénzbírság összegét a Comore-szigeteki szabályozásnak megfelelően kell megállapítani.

9.3 Abban az esetben, ha az ügyet nem lehet megegyezéses eljárással rendezni, és az egy illetékes igazságszolgáltatási szerv előtt folytatódik, egy – az átvizsgálás okozta költségeknek, valamint a jogsértésért felelősökre kiszabható pénzbírságnak és a rájuk terhelhető helyreállítási költségeknek a figyelembe vételével megállapított – banki kauciót kell letennie a hajó tulajdonosának egy, a Comore-szigeteki hatóságok által kijelölt banknál.

9.4 A banki kaució nem követelhető vissza a jogi eljárás befejezése előtt. Azt felszabadítják, amint az eljárás ítélete megszületik. Amennyiben az elítélés a letett kauciónál kisebb összegű bírsághoz vezet, a fennmaradó összeget a Comore-szigeteki illetékes hatóságok felszabadítják.

9.5 A hajót akkor adják ki, és a legénysége akkor hagyhatja el a kikötőt, amikor:

- vagy teljesítették a megegyezéses eljárásból eredő kötelezettségeket;

- vagy az eljárás befejezését várva letették a 9.3. pontban említett banki kauciót, és azt a Comore-szigeteki illetékes hatóságok elfogadták.

10. Átrakodás

10.1 Minden közösségi hajónak, amely a Comore-szigeteki vizekről származó fogásait át kívánja rakodni, e műveletet Comore-szigeteki kikötőben kell elvégeznie.

10.2 A hajók tulajdonosainak legalább 24 órával korábban jelenteniük kell a Comore-szigeteki illetékes hatóságoknak a következő adatokat:

- az átrakodó halászhajó neve;

- a szállítóhajó neve;

- az átrakodni szándékozott mennyiség fajonként;

- az átrakodás napja.

10.3 Az átrakodást a Comore-szigeteki vizek elhagyásának kell tekinteni. A hajónak tehát át kell adnia a Comore-szigeteki illetékes hatóságok részére a fogási nyilatkozatokat, és jelentenie kell vagy a halászat folytatására, vagy a Comore-szigeteki vizek elhagyására vonatkozó szándékát.

10.4 A fogások valamennyi, a fenti pontokban nem említett átrakási művelete tilos a Comore-szigeteki vizeken. E rendelkezés jogsértői a hatályos Comore-szigeteki szabályozással előírt szankciókkal sújthatók.

11. Azon közösségi hajó kaptányának, amely Comore-szigeteki kikötőben kikötési vagy átrakási műveletet végez, lehetővé kell tennie és meg kell könnyítenie a Comore-szigeteki ellenőrök részére e műveletek ellenőrzését. A kikötőben végzett valamennyi vizsgálat és ellenőrzés végén igazolást kell kiállítani a hajó kapitánya részére.

FÜGGELÉKEK

1. Az engedélykérelem formanyomtatványa

2. IOTB hajónapló

3. A műholdas ellenőrzésre alkalmazandó rendelkezések

1. függelék

ENGEDÉLYKÉRELEM KÜLFÖLDI HALÁSZHAJÓ RÉSZÉRE

A kérelmező neve:

………………………………………………………………………………………….

A kérelmező címe:

………………………………………………………………………………………….

A hajó bérlőjének neve és címe, ha nem a korábban jelzett személyről van szó:

………………………………………………………………………………………….

A Comore-szigeteken lévő képviselő (ügynök) neve és címe:

………………………………………………………………………………………….

A hajó neve:

………………………………………………………………………………………….

A hajó típusa:

………………………………………………………………………………………….

Lajstromozási ország:

…………………………………………………………………………………………..

Lajstromozási kikötő és szám:

…………………………………………………………………………………………..

A hajó külső azonosítása:

…………………………………………………………………………………………..

Rádiós hívójel és frekvencia:

…………………………………………………………………………………………..

A hajó hossza:

…………………………………………………………………………………………..

A hajó szélessége:

…………………………………………………………………………………………..

A motor típusa és teljesítménye:

…………………………………………………………………………………………..

A hajó bruttó űrtartalma:

…………………………………………………………………………………………..

A hajó nettó űrtartalma:

…………………………………………………………………………………………..

A legénység minimális létszáma:

…………………………………………………………………………………………..

A folytatott halászat típusa:

…………………………………………………………………………………………..

A tervezett fajok:

…………………………………………………………………………………………..

A kért érvényességi időszak:

…………………………………………………………………………………………..

Alulírott igazolom, hogy a fentiekben megadott adatok helyesek.

Dátum Aláírás

2. függelék

AZ IOTC TONHALHALÁSZATRA VONATKOZÓ FEDÉLZETI NAPLÓJA |

Horogsor Élő csali Erszényes kerítőháló Vonóháló Outros (Egyéb) |

Lobogó szerinti ország: ……………………………………………………………………........................... | Kapacitás – (TM): ……………………………………………........ |

Lajstromozási szám: ………………………………………………………………................................... | Kapitány: ……………………………………………………….... |

Hajótulajdonos: ………………………………………………………….......................... | Legénység létszáma: ….…………………………………………………........................ |

Cím: ………………………………………………………………………….... | Jelentés dátuma: ………………………………………………...... |

(Jelentés készítője): ………………………………………………................................. | Tengeren töltött napok száma: | Halászattal töltött napok száma: Elvégzett hálókivetések száma: | Halászati kihajózás száma: |

Dátum | Terület (Szektor) | A víz felszíni hőmérséklete (ºC) | Halászati erőkifejtés Felhasznált horgok száma | Capturas (Fogások) | Isco usado na pesca (Felhasznált csalétek) |

1 – Havonta egy lapot használjon és naponta egy sort töltsön ki. | 3 – A „nap” arra a napra vonatkozik, amikor a horogsort kivetik. | 5 – Az utolsó sort (Kirakodott mennyiség) csak a halászati kihajózás végén kell kitölteni. A kirakodáskor mért tényleges tömeget kell feljegyezni. |

2 – Minden út végén továbbítsa a napló egy másolatát kapcsolattartójának vagy az ICCAT-nak. | 4 – A halászati terület (szektor) a hajó helyzetét jelzi. Kerekítse a perceket, és jegyezze fel a szélességi és hosszúsági fokot. Szíveskedjék jelezni, hogy É/D és K/NY. | 6 – Az itt feljegyzett valamennyi információt szigorúan bizalmasan kezelik. |

3. függelék

AZ EK/COMORE-SZIGETEK HALÁSZATI MEGÁLLAPODÁS KERETÉBEN HALÁSZÓ KÖZÖSSÉGI HAJÓK HELYZETÉNEK MŰHOLDAS ELLENŐRZÉSÉRE VONATKOZÓ ADATOK TOVÁBBÍTÁSÁNAK MÓDSZERÉT MEGÁLLAPÍTÓ RENDELKEZÉSEK

Arra a tényre figyelemmel, hogy a Comore-szigeteki Unió egy, a nemzeti flottájára alkalmazandó műholdas nyomon követési rendszert (VMS) kíván bevezetni, és azt megkülönböztetéstől mentesen szándékozik kiterjeszteni a halászati övezetében (HÖ) halászó valamennyi hajóra, és mivel a lobogó szerinti államok és a Comore-szigeteki Unió 2000. január 1-je óta már tárgyát képezik egy, a közösségi jogszabályok szerinti műholdas nyomon követésnek, bárhol is működjenek, a lobogó szerinti államoknak és a Comore-szigeteki Unió nemzeti hatóságainak el kellene végezniük azon hajók műholdas nyomon követését, amelyek az Európai Gazdasági Közösség és a Comore-i Iszlám Szövetségi Köztársaság között a Comore-szigetek partjainál folytatott halászatról szóló megállapodás keretében halásznak, a következő feltételek szerint:

1. A műholdas nyomon követés céljából a Comore-szigeteki hatóságok a mellékelt modell (I. táblázat) alapján e rendelkezések hatálybalépése előtt közlik a közösségi féllel a Comore-szigeteki halászati övezet (HÖ) adatait (földrajzi szélesség és hosszúság).

A Comore-szigeteki hatóságok informatikai formátumban továbbítják ezeket az adatokat, a WGS-84 datum rendszerben tizedfokokban kifejezve.

2. A felek kicserélik az X.25 címekre vonatkozó adatokat, valamint a 4. és 6. pontban meghatározott feltételeknek megfelelően az ellenőrzési központjaik közötti elektronikus kommunikáció keretében alkalmazott előírásokat. Ezek az adatok a lehető legnagyobb mértékben magukban foglalják azokat a neveket, telefon-, telex- és faxszámokat, valamint elektronikus címeket (Internet vagy X.400), amelyeket az ellenőrzési központok közötti általános kommunikációhoz használhatnak.

3. A hajók helyzetét 500 m-nél kisebb hibahatárral és 99%-os megbízhatósági intervallummal kell meghatározni.

4. Ha egy, az EK/Comore megállapodás keretében halászó és a közösségi jogszabályok szerinti nyomon követés tárgyát képező hajó belép a Comore-i Unió halászati övezetébe, a belépését követő helyzetjelentéseket azonnal közölni kell a lobogó szerinti államnak a Comore-szigeteki Halászati Felügyeleti Központban lévő ellenőrző központjával, az egyes jelentések között legfeljebb 2 óra telhet el. Ezeket az üzeneteket helyzetjelentésként azonosítják.

5. A 4. pontban említett üzeneteket X.25-ös formátumban elektronikus úton kell továbbítani, minden kiegészítő jegyzőkönyv nélkül. Ezeket az üzeneteket valós időben kell közölni a II. táblázatban szereplő formátumnak megfelelően.

6. A halászhajó fedélzetén lévő műholdas nyomon követő berendezés műszaki hibája vagy elromlása esetén e hajó kapitányának kellő időben továbbítja a 4. pontban szereplő adatokat a lobogó szerinti állam ellenőrző központjának. Ilyen körülmények között minden 12 órában szükséges helyzetjelentést küldeni mindaddig, amíg a hajó a Comore-szigeteki Unió egyik halászati övezetében található. A lobogó szerinti állam ellenőrző központja vagy a halászhajó azonnal megküldi ezeket az üzeneteket a Comore-szigeteki Halászati Felügyeleti Központnak. A meghibásodott berendezést a hajó halászati kihajózásának befejezésekor, de legfeljebb 1 hónapos határidőn belül meg kell javítani vagy ki kell cserélni. E határidő elteltével a kérdéses hajó nem futhat ki újból halászati céllal azelőtt, hogy a berendezést megjavítanák vagy kicserélnék.

7. A lobogó szerinti állam ellenőrző központjai 2 órás rendszerességgel követik nyomon a hajóik mozgását a Comore-szigeteki vizeken. Abban az esetben, ha a hajók nyomon követése nem az előírt körülmények között valósul meg, a Comore-szigeteki Halászati Felügyeleti Központot erről azonnal értesítik, és a 6. pontban előírt eljárást kell alkalmazni.

8. Ha a Comore-szigeteki Halászati Felügyeleti Központ azt állapítja meg, hogy a lobogó szerinti állam nem közli a 4. pontban előírt adatokat, azonnal értesíti erről a másik felet.

9. E rendelkezéseknek megfelelően a másik féllel közölt nyomon követési adatok kizárólag arra szolgálnak, hogy azokat az EK/Comore-szigetek halászati megállapodás keretében halászó közösségi flotta Comore-szigeteki hatóságok általi ellenőrzéséhez és nyomon követéséhez használják. Ezeket az adatokat semmilyen esetben sem lehet közölni másokkal.

10. A felek megegyeznek abban, hogy minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy amint lehet, de legkésőbb 6 hónappal e rendelkezések hatálybalépését követően eleget tegyenek a 4. és 6. pontban előírt üzenetekre vonatkozó követelményeknek.

11. A felek megegyeznek abban, hogy kérésre kicserélnek a műholdas nyomon követéshez használt berendezésre vonatkozó valamennyi adatot annak igazolása érdekében, hogy e rendelkezések alkalmazásában minden berendezés teljesen megfelel a másik fél követelményeinek.

12. A felek között az e jegyzőkönyv rendelkezéseinek értelmezésében és az abból eredő végrehajtásban keletkező vitákról a feleknek az Európai Gazdasági Közösség és a Comore-i Iszlám Szövetségi Köztársaság között létrejött, a Comore-szigetek partjainál folytatott halászatról szóló megállapodás 7. cikkében előírt vegyes bizottság keretében kell konzultálniuk.

13. E rendelkezések a Comore-szigeteki Halászati Felügyeleti Központ működése megkezdésének az EK Mauritiusi Képviseleténél történő, a Comore-szigeteki hatóságok általi bejelentését követő tizedik napon lépnek hatályba.

I. táblázat

A Comore-szigeteki halászati övezet (HÖ) adatai (földrajzi hosszúság és szélesség)

Koordináták tizedfokos pontossággal | Koordináták fok/perc/másodperc-ben |

Ref | X | Y | X | Y |

A |

B |

C |

D |

E |

F |

G |

H |

I |

J |

K |

L |

M |

N |

O |

P |

Q |

R |

S |

T |

U |

V |

II. táblázat

VMS ÜZENETEKNEK A COMORE-SZIGETEKKEL VALÓ KÖZLÉSE

HELYZETJELENTÉS

Adat | Kód | Kötelező/ Fakultatív | Megjegyzések |

A felvétel kezdete | SR | K | A rendszerre vonatkozó adatok – a felvétel kezdetét jelzi |

Címzett | AD | K | Az üzenetre vonatkozó adat – címzett. Az ország ISO Alpha 3 kódja |

Feladó | FS | K | Az üzenetre vonatkozó adat – feladó. Az ország ISO Alpha 3 kódja |

Üzenettípus | TM | K | Az üzenetre vonatkozó adat – «POS» üzenettípus |

Rádióhívójel | RC | K | A hajóra vonatkozó adat – a hajó rádióhívójelének nemzetközi jelzése |

A szerződő fél belső referenciaszáma | IR | F | A hajóra vonatkozó adat – a szerződő fél egyedi száma (a lobogó szerinti állam ISO-3 kódja, amelyet egy szám követ) |

Külső lajstromszám | XR | F | A hajóra vonatkozó adat – a hajó oldalán lévő szám |

Lobogó szerinti állam | FS | F | A lobogó államára vonatkozó adat |

Földrajzi hosszúság | LA | K | A hajó helyzetére vonatkozó adat – helyzet fokban és percben É/D FFPP (WGS -84) |

Földrajzi szélesség | LO | K | A hajó helyzetére vonatkozó adat – helyzet fokban és percben K/NY FFFPP (WGS-84) |

Dátum | DA | K | A hajó helyzetére vonatkozó adat – a helyzet rögzítésének UTC dátuma (ÉÉÉÉHHNN) |

Óra | TI | K | A hajó helyzetére vonatkozó adat – a helyzet rögzítésének UTC időpontja (ÓÓPP) |

A felvétel vége | ER | K | A rendszerre vonatkozó adat – a felvétel végét jelzi |

Karakterkészlet: ISO 8859.1

Az adatátvitelt a következőképpen kell strukturálni:

- kettős per jel (//) és egy kód jelzi az adás elejét,

- egyes per jel (/) jelzi a kód és az adat közötti elválasztást.

A fakultatív adatokat a felvétel eleje és vége közé kell illeszteni.

FICHE FINANCIERE LEGISLATIVE

1. DÉNOMINATION DE LA PROPOSITION :

Proposition de règlement du Conseil relatif à la conclusion du protocole fixant les possibilités de pêche et la contrepartie financière prévues dans l’accord entre la Communauté économique européenne et la République fédérale islamique des Comores concernant la pêche au large des Comores, pour la période allant du 1er janvier 2005 au 31 décembre 2010

2. CADRE ABM / EBA (GESTION/ÉTABLISSEMENT DU BUDGET PAR ACTIVITÉS)

11. Pêche

1103. Accords Internationaux de Pêche

3. LIGNES BUDGÉTAIRES

3.1 Lignes budgétaires:

110301: “Accords internationaux de pêche”

11010404: “Accords internationaux de pêche, dépenses administratives”.

3.2 Durée de l'action et de l'incidence financière :

Le nouveau Protocole, qui contient les dispositions sur les possibilités de pêche et la contrepartie financière, a été conclu pour une période de 6 (six) ans. Il est applicable à partir du 1er janvier 2005 au 31 décembre 2010.

3.3 Caractéristiques budgétaires (ajouter des lignes le cas échéant) :

Ligne budgétaire | Nature de la dépense | Nouvelle | Participation AELE | Participation pays candidats | Rubrique PF |

11.0301 | DO | CD[5] | NON | NON | NON | N° 4 |

11.010404 | DO | CND[6] | NON | NON | NON | N° 4 |

4. RÉCAPITULATIF DES RESSOURCES

4.1 Ressources financières

4.1.1 Récapitulatif des crédits d'engagement (CE) et des crédits de paiement (CP)

millions d'euros (à la 3ème décimale)

…………………… | f |

TOTAL CE avec cofinancement | a+c+d+e+f |

4.1.2 Compatibilité avec la programmation financière

X Proposition compatible avec la programmation financière existante.

( Cette proposition nécessite une reprogrammation de la rubrique concernée des perspectives financières.

( Cette proposition peut nécessiter un recours aux dispositions de l’accord interinstitutionnel[11] (relatives à l’instrument de flexibilité ou à la révision des perspectives financières).

4.1.3 Incidence financière sur les recettes

X Proposition sans incidence financière sur les recettes

( Incidence financière – L’effet sur les recettes est le suivant :

Note : toutes les précisions et observations relatives à la méthode de calcul de l’effet sur les recettes doivent figurer dans une annexe séparée.

Millions d’euros (à la 1ère décimale)

Avant action [Année n-1] | Situation après l’action |

Total des effectifs de ressources humaines |

5. CARACTÉRISTIQUES ET OBJECTIFS

Des précisions relatives au contexte de la proposition sont exigées dans l’exposé des motifs. La présente section de la fiche financière législative doit contenir les éléments d’information complémentaires ci-après :

5.1 Réalisation nécessaire à court ou à long terme

La flotte communautaire bénéficie de l’accord avec les Iles Comores depuis 1987 quand le premier accord de pêche entre la CE et ce pays est entré en vigueur.

La pêche communautaire dans les eaux comoriennes s’inscrit dans le cadre global de la pêche au thon dans l’océan indien centre occidental. L’accord avec les Iles Comores est en effet un élément composant le réseau des accords thoniers de l’océan indien, ensemble avec les accords Seychelles, Madagascar, Maurice et Mozambique.

Ce protocole, couvrant la période du 1er janvier 2005 au 31 décembre 2010, répond au besoin de sécuriser l’accès de la flotte thonière communautaire, composées de thoniers senneurs et palangriers de surface, à la zone de pêche sous souveraineté comorienne.

L’accès des navires communautaires aux zones de pêche de l’océan indien centre occidental, qui se fait dans le respect des dispositions pour la conservation des stocks thoniers établies par l’organisation régionale compétente (la « Commission de thons de l’océan indien » CTOI), est un élément essentiel pour la conservation à long terme de la position dominante de l’industrie communautaire de la pêche au thon au niveau mondial.

La contrepartie financière payée par la Communauté, conjointement avec les redevances payées par les armateurs, constitue aussi une importante source de financement pour le gouvernement comorien.

L’accord a en outre la capacité de générer un impact économique positif pour le secteur des pêches aux Comores, en particulier à travers la mise en œuvre de l’approche de partenariat et, plus en général, sur le développement économique du pays.

5.2 Valeur ajoutée de l’implication communautaire, compatibilité de la proposition avec d’autres instruments financiers et synergie éventuelle

La Communauté a commencé à conclure des accords de pêche au cours des années 70s, suite aux modifications apportées au droit de la mer. A cette époque, les Etats membre ont décidé de transférer leur compétence dans ce domaine à la Communauté (Résolution du Conseil du 3 novembre 1976) et, depuis lors, les accords de pêche font parties des compétences exclusives de la Communauté.

Comme la Commission l’a affirmé dans sa Communication sur la reforme de la politique commune de la pêche[13] et dans sa communication sur les accords de partenariat de décembre 2002, il est essentiel qu’une nouvelle politique sur les accords de pêche soit établie ensemble avec tous les partenaires, publics et privés, au sein de la Communauté. Cette détermination est une étape importante pour confirmer l’engagement de la Communauté à contribuer au développement soutenable des activités de pêche au niveau international.

Cette position a été soutenue par le Parlement européen en 2003 et, en juillet 2004, par le Conseil des Ministres.

La Communauté propose donc d’établir un nouveau type d’accords de pêche (accords de partenariat dans le domaine des pêches) afin de renforcer la coopération et assurer la mise en œuvre d’une politique de la pêche soutenable et une exploitation responsable et rationnelle des ressources dans l’intérêt réciproque des parties concernées. Afin de permettre à la flotte communautaire de pêche lointaine de consolider sa propre position, il est essentiel de pouvoir assurer, sur le plan global, une exploitation durable des stocks halieutiques.

En ce qui concerne le nouveau protocole à l’accord e pêche CE/Comores, la Commission considère que cette accord fournit des éléments clé pour :

( Promouvoir des activités de pêche durable et fournir un cadre contraignant pour toutes les parties concernées (la Communauté, les Etats membres, les opérateurs communautaires et le pays tiers) pour atteindre cet objectif ;

( Protéger et développer les activités de la pêche communautaire dans les eaux du pays tiers et améliorer leurs impact politique et socio-économique tant en Europe que, dans le cas d’espèce, aux Iles Comores.

En outre, afin de renforcer la notion du « cadre contraignant » pour toutes les parties concernées, il faut remarquer que le protocole en question contient une « clause d’exclusivité » qui ne permet pas aux navire Communautaires de pêcher dans les eaux comoriennes en dehors du cadre légal fixé par l’accord même.

Pendant la négociation du nouveau protocole, la Commission a pris en compte aussi la situation environnementale et économique aux Comores. Le protocole sera donc mis en œuvre par les deux parties tenant compte des objectifs comoriens dans les secteurs de l’environnement et du développement.

5.3. Objectifs, résultats escomptés et indicateurs connexes de la proposition dans le cadre de la gestion par activités (ABM)

La négociation et la conclusion d’accords de pêche avec des pays tiers répond à l’objectif général de maintenir et sauvegarder les activités de pêche traditionnelle de la flotte communautaire, y compris la flotte de pêche lointaine, et de développer des relations de partenariat en vue de renforcer l’exploitation durable des ressources halieutiques en dehors des eaux communautaires, tout en prenant en compte les questions environnementales, sociales et économiques.

L’objectif du protocole à l’accord de pêche CE/Comores est de garantir l’accès de 40 thoniers senneurs et 17 palangriers de surface à la zone de pêche comorienne exclusivement pour la pêche des thonidés. Conjointement avec cet objectif, l’accord vise à améliorer la pêche responsable et l’exploitation durable des ressources halieutiques dans la zone de pêche comorienne.

Le tonnage de référence (captures estimées) pour l’ensemble de la flotte communautaire a été fixé à 6000 tonnes de thonidés par an. La contrepartie financière correspondante à été fixèé à 390.000 euros par an. Toutefois, si les captures dépassent 6000 tonnes, la Communauté paie 65 euros pour chaque tonne additionnelle. En tout cas, la contrepartie financière annuelle ne peut pas dépasser 780.000 euros.

60% de la contrepartie financière (à peu près 234.000 euros par an) a été allouée par les autorités comoriennes au financement des moyens pour réaliser une pêche responsable dans les eaux comoriennes (Art. 7 du protocole).

Les indicateurs suivants seront utilisés dans le contexte du cadre ABM pour contrôler la mise en œuvre de l’accord:

( Taux d’utilisation des possibilités de pêche ;

( Données des captures et valeur commerciale de l’accord ;

( Contribution à l’emploi et à la valeur ajoutée dans la Communauté ;

( Contribution à la stabilisation du marché communautaire ;

( Contribution aux objectifs généraux de réduction de la pauvreté aux Comores, incluant la contribution à l’emploi et au développement des infrastructures et le soutien au budget de l’Etat ;

( Nombre et type de résultats concrets attendus par l’utilisation du pourcentage de la contrepartie financière allouée à la pêche responsable dans la zone de pêche comorienne (Art. 7 du protocole) ;

( Nombre de Commissions mixtes et réunions techniques ;

( Nombre de missions.

5.4 Modalités de mise en œuvre (indicatives)

Indiquer ci-dessous la(les) modalité(s)[14] de mise en œuvre choisie(s).

X Gestion centralisée

X directement par la Commission

( indirectement par délégation à :

( des agences exécutives,

( des organismes créés par les Communautés, tels quevisés à l’article 185 du règlement financier,

( des organismes publics nationaux/organismes avecmission de service public.

( Gestion partagée ou décentralisée

( avec des Etats membres

( avec des pays tiers

( Gestion conjointe avec des organisations internationales (à préciser)

Remarques :

6. CONTRÔLE ET ÉVALUATION

6.1 Système de contrôle

Un suivi régulier existait déjà pour les protocoles précédents entre la CE et les Comores et il est aussi prévu dans le cadre du nouveau protocole. La Commission est seule responsable pour la mise en œuvre de l’accord et assurera cette tâche tant à travers ses fonctionnaires basés à Bruxelles que via sa Délégation à l’Ile Maurice (qui est responsable aussi pour les Iles Comores).

Les demandes des licences ainsi que leur utilisation par les armateurs sont étroitement suivies par les services compétents de la Commission. Les données sur les captures sont régulièrement collectées.

La mise en œuvre de l’accord de partenariat et l’utilisation du pourcentage de la contrepartie financière lui afférant seront gérés à la lumière des objectifs identifiés de commun accord entre les deux parties et sur la base de la relative programmation annuelle et multi annuelle. A cet égard, la CE et les Comores s’accorderont, au sein de la Commission mixte, sur un programme sectoriel multi annuel et sur des règles détaillées de mise en œuvre, y compris des critères et procédures pour l’évaluation des résultats obtenus chaque année.

En ligne générale, de l’entrée en vigueur du protocole, les services compétents de la Commission recueillent l’information nécessaire permettant la vérification et le suivi des indicateurs listés au point 5.3.

6.2 Évaluation

Une évaluation d’ensemble (ex-post et ex-ante) du protocole à l’accord de pêche CE/Comores a été réalisée entre août et octobre 2004 avec l’assistance d’un consortium de consultants indépendants. Les résultats de l’évaluation ex-ante et ex-post sont repris dans les deux points suivants. L’évaluation complète sera bientôt disponible sur le site web de la DG FISH.

6.2.1 Évaluation ex-ante

En vue de la préparation des négociation du protocole en question, le consultant a réalisé une évaluation ex ante pour étudier les possibles développements des relations futures entre la CE et les Comores, en particulier par rapport aux conditions d’accès de la flotte communautaire aux eaux comoriennes . Cette évaluation s’est fondée sur 4 scénarios possibles : 1) statu-quo (pas de changement par rapport au protocole 2001/04) ; 2) scénario de non-accord ; 3) Augmentation du tonnage de référence, sans changement des possibilités de pêche ; 4) Réduction du tonnage de référence et des possibilités de pêche.

De tous les scénarios considérés, la non-conlusion d’un accord, ou la diminution des possibilités de pêche apparaissent comme ceux ayant les impacts les plus néfastes sur les Comores et sur la Communauté.

La reconduction des mêmes possibilités de pêche, ou une augmentation du tonnage de référence associées à celles-ci sont deux solutions vers lesquelles il semble le plus avantageux de s’acheminer. Le maintien du tonnage de référence sera plutôt au bénéfice de la Communauté dans la mesure où il est de son intérêt de conserver des tonnages de référence les plus bas possibles.

L’augmentation du tonnage de référence, et l’augmentation concomitante de la contrepartie, sera au bénéfice des Comores, sans être réellement défavorable pour la Communauté dans la mesure où il est réaliste de penser que les nouveaux tonnages de référence seront approchés ou atteints et que le rapport coût bénéfice de l’investissement continuera à être avantageux.

L’augmentation de la contrepartie de 52 500 € (tonnage de référence 5370 tonnes) sera d’un impact limité sur le budget de la Communauté, tout en lui donnant un peu plus de moyens pour atteindre l’objectif de soutien au développement du secteur de la pêche des Comores.

Pour ces deux scénarios, une augmentation raisonnable du prix de la licence senneur est recommandée dans la mesure où l’historique de l’activité des navires européens dans la zone indique que cet accord est en premier lieu au bénéfice de ce segment, et qu’à ce titre, sa contribution au montant de l’accord doit en toute logique être ré-évaluée.

6.2.2 Mesures prises suite à une évaluation intermédiaire/ex-post (leçons tirées des expériences antérieures similaires)

L’évaluation du protocole d’accord de pêche en cours entre les Comores et la Communauté européenne indique que celui-ci est efficace (les résultats sont conformes aux objectifs) dans la mesure où il permet de conforter la présence européenne dans les pêches lointaines de l’océan indien. L’efficacité de l’accord en ce domaine est préservée grâce aux bonnes performances du segment thoniers senneurs, les palangriers n’ayant pratiquement pas utilisé l’accord. L’efficacité de l’accord vis à vis de l’objectif de stabilisation du marché communautaire est beaucoup plus limitée dans la mesure où les quantités négociées ne représentent que 0,5% des besoins de la Communauté en matière d’approvisionnement en thonidés. La contribution à la stabilisation du marché est indirecte en confortant la stratégie régionale des navires européens qui capturent près de 250 000 tonnes par an dans l’océan indien. En fournissant au pays les moyens de soutenir financièrement des opérations de développement du secteur de la pêche artisanale déjà initiées sous l’impulsion de bailleurs de fonds internationaux, le protocole d’accord s’est révélé efficace. Par contre, la relative modestie des montants des actions ciblées n’a pas permis de soutenir le développement de pratiques de pêche responsable. Dans ce domaine, les Comores ont des besoins substantiels (capacité de suivi des flottilles, recherche halieutique, contrôle et surveillance). L’absence de stratégie nationale dans ce domaine, et le manque de ressources financières disponibles, n’ont pas permis au protocole d’être efficace vis à vis de cet objectif.

La bonne utilisation des possibilités de pêche négociée fait que le protocole d’accord de pêche est efficient , avec des réalisations proches ou conformes aux résultats attendus en termes d’activité globale des navires européens dans la ZEE des Comores. Ainsi, le coût réel des captures reste équivalent au coût négocié, sans cependant pouvoir dire s’il est avantageux ou non pour la Communauté dans l’absolu. Toujours est-il que l’investissement de la Communauté dans cet accord se révèle efficient en matière d’appui au secteur des pêches de la CE en permettant aux entreprises concernées de générer 5,70 € de valeur-ajoutée au bénéfice de zones dépendantes de la pêche communautaires pour 1 € investi. On doit cependant souligner que l’efficience de l’accord repose sur les bonnes performances du segment senneur. Les possibilités de pêche négociées pour les palangriers n’ont pratiquement pas été utilisées. S’agissant de l’efficience de l’accord en matière de développement du secteur de la pêche des Comores, on note que si l’accord donne au pays les moyens de soutenir son secteur artisan, la modestie des fonds en question, la nécessité perçue par les autorités comoriennes d’en faire une utilisation annuelle, et l’absence de stratégie politique font que les ressources du protocole d’accord ont davantage été utilisée pour financer des dépenses ponctuelles de fonctionnement, plutôt que des opérations novatrices d’investissement dans le développement du secteur.

La pertinence de l’accord se vérifie pour les armements senneurs communautaires qui ont besoin d’un accès aux eaux des Comores, potentiellement riches en ressources, pour pouvoir poursuivre leur stratégie de pêche aux travers des ZEE de la sous-région. Il semble beaucoup moins pertinent pour le segment palangrier qui n’a que très peu pêché dans la ZEE, malgré un tirage de licences par les armements acceptable (autour de 70%) les trois premières années du protocole, avant de chuter à 28% en 2004. Le protocole d’accord est pertinent pour la partie comorienne en offrant au pays la possibilité de valoriser le potentiel halieutique de sa ZEE, alors qu’il n’a pas les moyens techniques de le faire avec les ressources nationales.

Enfin, l’accord de pêche permet de conforter la viabilité des entreprises européennes, sachant qu’il ne leur est pas strictement indispensable. En effet, en l’absence d’accord de pêche, la ZEE des Comores est d’une importance stratégique telle que les navires européens continueront d’y venir à la condition – probable – d’obtenir le droit d’exploiter les eaux contre paiements de licences privées à des tarifs raisonnables. La position stratégique de la zone Comores se vérifie par la présence, sous un régime de licences privées, de senneurs seychellois dont le mode opératoire est comparable à celui des senneurs européens. La viabilité biologique de l’exploitation des stocks de thonidés par les flottilles européennes ne pose pas de problèmes hormis l’impact possible des prises de juvéniles d’albacore sur le stock qui restent cependant peu importantes dans la ZEE des Comores par rapport à celles réalisées dans la zone Somalie par exemple. Enfin, du fait de l’absence d’interactions entre les navires européens et le secteur des pêches des Comores, le protocole d’accord a un effet neutre sur la viabilité du secteur de la pêche national.

Il ressort de l’évaluation ex-post que le protocole d’accord de pêche en vigueur a contribué à atteindre l’objectif de soutien au secteur des pêches communautaires. Les moyens consacrés à cette politique dans le cas des Comores sont adaptés, et en rapport avec les résultats que l’on pouvait en attendre conformément au principe de proportionnalité. Il ressort cependant de l’évaluation que le protocole négocié est surtout au profit du segment senneur communautaire. La faible participation du segment palangrier est sans effet sur le budget communautaire dans la mesure où le tonnage de référence qui sert d’assiette au paiement a été réalisé, mais cette situation suggère la nécessité d’un ré-équilibrage en ce qui concerne les conditions d’accès (coût des licences) des armateurs privés aux eaux des Comores.

Concernant les objectifs de développement du secteur de la pêche des Comores et de mise en place d’une pêche responsable, la contribution de l’accord a été plus mitigée. La contrepartie financière a permis aux autorités compétentes de soutenir des opérations ponctuelles davantage liées à l’entretien de l’existant et au fonctionnement courant, ce qui en soit est déjà un résultat, mais n’a pas permis au pays d’engager des actions pilotes de développement à caractère novateur. Il est vrai que le climat politique qui a prévalu sur la période d’application du protocole (menace de sécession d’Anjouan, négociation des accords de Fomboni, préparation et adoption d’une nouvelle constitution) n’était pas favorable à la définition gouvernementale d’une stratégie de développement des pêche. D’autre part, la relative modestie de la compensation prévue par le protocole (350 250 € par an, dont 210 250 € au bénéfice de l’autorité compétente pour le financement des actions ciblées) ne permet d’espérer que des résultats à la hauteur de ces montants. A titre d’exemple, le seul financement des études de faisabilité identifiées par la FAO en soutien partiel à la stratégie de développement des pêches nationales nécessite un budget de près de 490 000 €.

Etant donné le caractère commercial des accords de pêche, rappelé par les conclusions du Conseil du 30 octobre 1997[15], ainsi que par les Conclusions du Conseil de juillet 2004, la Communauté ne peut payer plus que nécessaire pour l’accès des navires européens aux eaux des Comores, ce qui limite de facto les montants disponibles pour atteindre l’objectif de développement du secteur et de promotion des pratiques de pêche responsables. Les ressources doivent donc être trouvées parmi les moyens mis à disposition par d’autres politiques communautaires en rapport avec ces objectifs. On pense naturellement à la politique de coopération et de développement qui est déjà en action dans la région sous le 9ème FED régional avec des initiatives propres à contribuer à atteindre les objectifs de développement du secteur et de promotion des pratiques de pêche responsable (programme de développement des capacités de surveillance, programme régional de marquage des thonidés, projet de gestion durable des ressources côtières). Si une stratégie plus ciblée vers les Comores s’avère nécessaire, la Communauté européenne devra examiner d’autres moyens d’action.

6.2.3 Conditions et fréquence des évaluations futures

Avant le renouvellement du protocole, une évaluation couvrant l’entière période d’application (2005/10) sera réalisée (évaluation ex-post) afin de mesurer les indicateurs relatifs aux résultats (captures et valeur des captures) ainsi que les impacts (emplois crées et maintenus, relation entre le coût du protocole et la valeur des captures). Les indicateurs listés au point 5.3 seront utilisés afin de réaliser une évaluation ex post.

Vue la durée du protocole, la Commission pourrait décider de réaliser une évaluation intermédiaire après trois ans d’application du protocole.

7. MESURES ANTIFRAUDE

Les accords de pêches sont des accords commerciaux avec contrepartie financière versée en échange de droits de pêches. A cette compensation s’ajoute les licences payées par les armateurs communautaires autorisés à pêcher dans le cadre des accords et versées aux Etats tiers concernés.

L’utilisation de cette contrepartie est de la seule responsabilité de l’Etat tiers, souverain, qui a conclu l’accord avec la Communauté. Suivant les cas, une partie de la contrepartie financière doit servir au financement d’actions en vue d’améliorer ou soutenir la politique des pêches du pays tiers concerné.

Dans ce cas, la programmation des actions, leur exécution et l’information sur les résultats obtenus fournies à la Commission restent de la seule compétence et responsabilité de l’Etat tiers. La Commission incite cependant ce dernier à établir avec ses services un dialogue politique permanent et une concertation afin de pouvoir améliorer la gestion de l’Accord et renforcer la contribution de la Communauté à la gestion durable des ressources.

Dans les nouveaux accords de Partenariat dans le domaine de la pêche (APP), il est prévu que la Commission et l’état tiers fixent, de commun accord, les objectifs auxquels une partie déterminée de la contrepartie financière sera appliquée, ainsi que la programmation annuelle et multi annuelle à mettre en œuvre dans la poursuite de ces objectifs. Cette programmation est assujettie à une évaluation annuelle.

Dans le cas où l’implémentation du programme ne correspond pas au niveau des ressources fixé par le Protocole à cet effet, la Commission pourrait ainsi demander une diminution du pourcentage de la contrepartie financière appliqué à cette programmation.

Dans tous les cas, tout paiement effectué par la Commission dans le cadre d’un accord de pêche est soumis aux règles et aux procédures budgétaires et financières normales de la Commission. Ceci permet, notamment, d’identifier de manière complète les comptes bancaires des Etats tiers sur lesquels sont versés les montants de la contrepartie financière.

Lorsque le protocole le prévoit, la Commission analyse de manière détaillée les actions bénéficiant d’un soutien financier (partie de la contrepartie financière) tant en ce qui concerne leur programmation et la mise en œuvre par le biais du rapport fourni par la suite à la Commission. En vertu du principe de souveraineté nationale, la Commission ne peut cependant effectuer ou faire effectuer de sa propre initiative des audits financiers sur les fonds de la contrepartie financière versés aux Etats tiers.

8. DÉTAIL DES RESSOURCES

8.1 Objectifs de la proposition en termes de coûts

Crédits d’engagement en millions d’euros (à la 3 ème décimale)

Année n | Année n+1 | Année n+2 | Année n+3 | Année n+4 | Année n+5 |

Fonctionnaires ou agents temporaires[17] (11 01 01) | A*/AD | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 |

B*, C*/AST | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 |

Personnel financé[18] par art. 11 01 02 | - | - | - | - | - | - |

Autres effectifs financés[19] par art. 11 01 04 04 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 |

TOTAL | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 |

8.2.2 Description des tâches découlant de l’action

- Assister le négociateur dans la préparation et la conclusion des négociations des accords de pêche :

- Participer aux négociations avec les pays tiers afin de conclure des accords de pêche ;

- Préparer des projets de rapport d’évaluation et notes de stratégie de négociation pour le Commissaire ;

- Présenter et défendre la position de la Commission dans le Groupe de travail « Pêche externe » du Conseil ;

- Participer dans la recherche d’un compromis avec les états membres repris dans le texte final de l’accord.

- Contrôle sur la mise en œuvre (monitoring) des accords :

- Suivi quotidien des accords de pêche ;

- Préparer et vérifier les engagements et les paiements de la compensation financière et des actions ciblées ou bien du financement pour le développement d’une pêche responsable ;

- Effectuer un rapport régulier sur la mise en œuvre des accords ;

- Evaluation des accords : aspects scientifiques et techniques

- Préparer le projet de proposition de règlement et de décision du Conseil et élaborer les textes de l’accord ;

- Lancement et suivi des procédures d’adoption.

- Assistance technique :

- Préparer la position de la Commission en vue des Commissions mixtes.

- Relations inter institutionnelles

- Représenter la Commission devant le Conseil, le Parlement Européen et les états membres dans le contexte du processus de négociation ;

- Rédiger les réponses aux questions orales et écrites du Parlement européen ;

- Consultation et coordination interservices :

- Assurer la liaison avec les autres Directions Générales dans des questions concernant les négociations et le suivi des accords ;

- Organiser et répondre aux consultations interservices.

- Evaluation

- Participer aux différents exercices d’évaluation (ex-ante, mid-term, ex-post) et évaluations d’impact ;

- Analyser les objectifs atteints et les indicateurs d’évaluation.

8.2.3 Origine des ressources humaines (statutaires)

(Lorsque plusieurs origines sont indiquées, veuillez indiquer le nombre de postes liés à chacune d'elles).

X Postes actuellement affectés à la gestion du programme à remplacer ou à prolonger

( Postes pré-alloués dans le cadre de l'exercice de APS/APB pour l'année 2005

( Postes à demander lors de la prochaine procédure de APS/APB

( Postes à redéployer en utilisant les ressources existantes dans le service concerné (redéploiement interne)

( Postes nécessaires pour l'année n mais non prévus dans l'exercice de APS/APB de l'exercice concerné

8.2.4 Autres dépenses administratives incluses dans le montant de référence

(11 01 04/05 – Dépenses de gestion administrative)

millions d'euros (à la 3ème décimale)

Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Année n | Année n+1 | Année n+2 | Année n+3 | Année n+4 | Année n+5 | TOTAL |

1. Assistance technique et administrative (comprenant les coûts de personnel afférents) |

Agences exécutives[20] |

Autre assistance technique et administrative |

- intra muros |

- extra murosx | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.073[21] | 0.238 |

Total assistance technique et administrative | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.07320 | 0.238 |

(x) Le montant de 33.000 € par an concerne un expert ALAT basé à la Délégation CE à Maurice et financé sous la ligné budgétaire 11 01 04 04.

8.2.5 Coût des ressources humaines et coûts connexes non inclus dans le montant de référence

millions d'euros (à la 3 ème décimale)

Type de ressources humaines | Année n | Année n+1 | Année n+2 | Année n+3 | Année n+4 | Année n+5 et suiv. |

Fonctionnaires et agents temporaires (11 01 01) | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 |

Personnel financé par art. XX 01 02 (auxiliaires, END, personnel intérimaire, etc.) (indiquer la ligne budgétaire) |

Coût total des ressources humaines et coûts connexes (NON inclus dans le montant de référence) | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 |

Calcul – Fonctionnaires et agents temporaires

Se référer au point 8.2.1 le cas échéant

- 1A = € 108.000*0.3 = € 32.400

1B = € 108.000*0.15 = € 16.200

1C = € 108.000*0.15 = € 16.200

Subtotal : € 64.800 (EUR million 0.065 per year)

- 1 ALAT = 165,000 x 0.20 = 33,000

Sub- total : 33,000 € (EUR million 0.033 per year)

Total: 97,800 € per year (EUR million: 0.098 per year)

Calcul - Personnel financé par article XX 01 02

Se référer au point 8.2.1 le cas échéant

8.2.6 Autres dépenses administratives non incluses dans le montant de référence

millions d'euros (à la 3ème décimale)

Année n | Année n+1 | Année n+2 | Année n+3 | Année n+4 | Année n+5 et suiv. | TOTAL |

11 01 02 11 01 – Missions | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.060 |

11 01 02 11 02 – Réunions et conférences | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.012 |

XX 01 02 11 03 - Comités[22] |

XX 01 02 11 04 - Études et consultations |

XX 01 02 11 05 - Systèmes d'information |

2. Total autres dépenses de gestion (XX 01 02 11) |

3. Autres dépenses de nature administrative (préciser en indiquant la ligne budgétaire) |

Total des dépenses administratives autres que ressources humaines et coûts connexes (NON inclus dans le montant de référence) | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.072 |

Calcul - Autres dépenses administratives non incluses dans le montant de référence

[1] HL C, o.

[2] HL

[3] HL L 137., 1988.6.2., 19. o.

[4] HL L 73., 2001.3.15., 8. o.

[5] Crédits dissociés

[6] Crédits non dissociés

[7] Dépenses ne relevant pas du Chapitre 11 01 01 du Titre 11 concerné.

[8] La contrepartie financière est fixée à € 390.000 par an pour un volume de captures (tonnage de référence) de 6000 tonnes. Si le volume total de captures dépasse cette quantité, le montant de la contrepartie financière est augmenté de façon proportionnelle à raison de € 65/tonne, mais, en tout cas, elle ne peut pas dépasser € 780.000/an.

[9] Dépenses relevant de l'article 11 01 04 du Titre 11.

[10] Dépenses relevant du Chapitre 11 01, sauf articles 11 01 04

[11] Voir points 19 et 24 de l'accord interinstitutionnel.

[12] Des colonnes supplémentaires doivent être ajoutées le cas échéant, si la durée de l'action excède 6 ans.

[13] COM (2002) 181 final du 28 May 2002

[14] Si plusieurs modalités sont indiquées, veuillez donner des précisions dans la partie «Remarques» du présent point.

[15] Doc. Conseil 11784/97 du 4 novembre 1997

[16] Tel que décrit dans la partie 5.3.

[17] Dont le coût n'est PAS couvert par le montant de référence.

[18] Dont le coût n'est PAS couvert par le montant de référence.

[19] Dont le coût est inclus dans le montant de référence.

[20] Il convient de mentionner la fiche financière législative se rapportant spécifiquement à l'agence/aux agences exécutive(s) concernée(s).

[21] L’année n+5 prévoit aussi la dépense (€ 40.000) pour la réalisation, par un consultant externe, d’une étude d’impact sur la mise en œuvre du protocole arrivant à échéance.

[22] Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient.