16.

Az Uniónak számos eszköz áll rendelkezésére fellépéseihez. Ide tartozhatnak a következők: a) Politikai párbeszéd: Amennyiben célszerű, a harmadik államokkal folytatott párbeszéd során beszélni kell a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának kérdéséről. Ez különösen fontos azon folyamatban lévő fegyveres konfliktusok esetében, amelyekről szóló jelentések a nemzetközi humanitárius jog széles körű megsértését jelezték. Az Uniónak ugyanakkor békeidőben fel kell szólítania azon államokat, amelyek még ezt nem tették meg, a jelentős nemzetközi humanitárius jogi eszközökhöz – mint például az 1977-es kiegészítő jegyzőkönyvéhez és a Nemzetközi Büntetőbíróság alapokmányához – történő csatlakozásra és azok teljes körű végrehajtására. A teljes körű végrehajtás magában foglalja valamennyi szükséges végrehajtási jogszabály meghozatalát és az érintett személyzet nemzetközi humanitárius jogi képzését. b) Általános nyilvános közlemények: Az Uniónak a nemzetközi humanitárius joggal kapcsolatos kérdésekre vonatkozó nyilvános közleményekben, valahányszor szükségesnek tartja, hangsúlyoznia kell a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának szükségességét. c) Konkrét konfliktusokra vonatkozó lépések és/vagy nyilvános közlemények: A nemzetközi humanitárius jog megsértéséről érkezett jelentések után az Uniónak lépések megtételét és nyilvános közlemények kiadását kell fontolóra vennie, amelyekben elítélik az ilyen cselekedeteket, és megkövetelik a felektől a nemzetközi humanitárius jog szerinti kötelezettségeket, valamint hatékony intézkedéseket hoznak a további megsértések megakadályozása érdekében. d) Korlátozó intézkedések/szankciók: A korlátozó intézkedések (szankciók) használata hatékony eszköz lehet a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának előmozdítására. A konfliktusok állami és nem állami felei és az egyének ellen is ilyen intézkedések meghozatalát kell megfontolni, amennyiben az helyénvaló, és a nemzetközi joggal összhangban van. e) Együttműködés egyéb nemzetközi szervekkel: Az Uniónak, amennyiben célszerű, együtt kell működnie az ENSZ-szel és az érintett regionális szervezetekkel a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának előmozdítása érdekében. Az egyéb szervezetekben, többek között az Egyesült Nemzetek Szervezetében tagsággal rendelkező EU-tagállamoknak is, valahányszor szükségesnek tartják, e cél irányában kell cselekedniük. A Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságának (VKNB), mint semleges és független humanitárius szervezet, szerződésen alapuló, elismert és megalapozott szerepe van a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának előmozdításában. f) Válságkezelési műveletek: Az EU válságkezelési műveletei megbízatásának szövegezésekor figyelembe kell venni a nemzetközi humanitárius jog harmadik fél általi megsértése megelőzésének és visszaszorításának a jelentőségét. Megfelelő esetekben ez magában foglalhatja a Nemzetközi Büntetőbíróság által (4) vagy háborús bűncselekmények más kivizsgálásánál használható információk gyűjtését. g) Egyéni felelősség: Míg a konfliktust követő helyzetek során néha nehéz a béke megteremtésének átfogó célja és a büntetlenség elleni küzdelem szükségessége közötti egyensúly megteremtése, az Európai Uniónak biztosítania kell, hogy a háborús bűncselekmények esetében nincs büntetlenség. Fegyveres konfliktus során elrettentő hatásként a háborús bűnösök ellen indított büntetőeljárásoknak láthatóaknak kell lenniük, és amennyiben lehetséges, abban az államban kell lefolytatni őket, ahol a bűncselekményeket elkövették. Az Uniónak ennélfogva ösztönöznie kell a harmadik államokat a nemzetközi humanitárius jog megsértésének büntetésére szolgáló nemzeti büntető jogszabályok életbe léptetésére. Ennek összefüggésében kell továbbá nézni a Nemzetközi Büntetőbíróságnak és a háborús bűnösök ellen indított büntetőeljárásokra vonatkozó intézkedéseknek az EU által történő támogatását is. h) Képzés: A nemzetközi humanitárius joggal kapcsolatos képzés a nemzetközi humanitárius jog tiszteletének biztosításához szükséges fegyveres konfliktus idején. A képzést és az oktatást békeidőben is folytatni kell. Ez a népesség egészére kiterjed, habár külön figyelmet kell fordítani az érintett csoportokra, mint például a bűnüldöző szervek állományára. A katonai személyzet képzésére további kötelezettségek vonatkoznak. Az Uniónak fontolóra kell vennie a harmadik országokban a nemzetközi humanitárius joggal kapcsolatban folytatott képzést és oktatást, többek között a jogállamiság előmozdítását célzó szélesebb körű programok keretében is. i) Fegyverkivitel: a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspont (5) értelmében mérlegelni kell a nemzetközi humanitárius jognak az importáló ország részéről történő tiszteletben tartását, mielőtt azon ország kiviteli engedélyeinek megadására sor kerülne.