INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

Az európai zöld megállapodásról szóló közlemény új növekedési stratégiát indított el az EU számára, amelynek célja, hogy a mostani és a jövőbeni generációk életminőségét javítva az EU-t modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkező méltányos és virágzó társadalommá alakítsa át, ahol 2050-re megszűnik a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás, és a gazdaság növekedése nem erőforrásfüggő. Az európai zöld megállapodás megerősíti a Bizottság azon törekvését, hogy Európa 2050-re az első klímasemleges kontinenssé váljon.

Az éghajlatváltozás kezelése sürgető kihívás. A légkör folyamatosan melegszik, és ez már most is hatással van a polgárokra. Az európai polgárok komoly problémának tartják az éghajlatváltozást, és fokozott fellépést sürgetnek. Az éghajlatváltozás egyre súlyosabb hatást gyakorol bolygónk ökoszisztémáira és biológiai sokféleségére, csakúgy mint egészségünkre és élelmiszerrendszereinkre. Az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (a továbbiakban: IPCC) az iparosodás előtti szinthez képest mért 1,5 °C-os globális hőmérséklet-emelkedés hatásairól és a kapcsolódó globális üvegházhatásúgáz-kibocsátási pályákról szóló különjelentésében megerősíti, hogy az éghajlatváltozás hatásai a globális átlaghőmérséklet emelkedésével gyorsan növekednek, és rámutat arra, hogy az éghajlatváltozás miatt bekövetkező akár 2 °C-os emelkedés világszerte drámai hatásokat váltana ki. A jelentés becslése szerint ahhoz, hogy a hőmérséklet-emelkedés mértékét 1,5 °C-ra korlátozzuk, globális szinten 2050 körül el kell érni a nulla nettó szén-dioxid-kibocsátást, és az évszázad során valamivel később az összes többi üvegházhatást okozó gáz tekintetében is el kell érni a semlegességet. E sürgető kihívásból adódóan, és a „Tiszta bolygót mindenkinek – Európai hosszú távú stratégiai jövőkép egy virágzó, modern, versenyképes és klímasemleges gazdaságról” című közleményben rögzítetteknek megfelelően, és amint azt az európai zöld megállapodásról szóló közlemény is megerősíti, az EU-nak fokozott fellépés révén kell globális vezető szerepet vállalnia egyrészt azzal, hogy 2050-re a gazdaság valamennyi ágazatára kiterjedően klímasemlegessé válik, másrészt azzal, hogy 2050-re az esetlegesen fennmaradó CO2-kibocsátás mellett kompenzál minden egyéb fennmaradó üvegházhatásúgáz-kibocsátást is.

Az Európai Parlament és az Európai Tanács egyaránt jóváhagyta az EU hosszú távú klímasemlegességi célkitűzését.

Az Európai Parlament 2019. március 14-i, éghajlatváltozásról szóló állásfoglalásában jóváhagyta az EU azon célkitűzését, hogy 2050-re elérje a nulla nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátást. Ezenfelül 2019. november 28-i állásfoglalásaiban hangsúlyozta, hogy az EU-nak globális vezetőként, a világ többi vezető gazdaságával együtt arra kell törekednie, hogy a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2050-re elérje az üvegházhatásúgáz-kibocsátások nulla nettó szintjét, továbbá megállapította, hogy éghajlati és környezeti vészhelyzet áll fenn. Az Európai Parlament emellett nyomatékosan kérte a Bizottságot, hogy teljeskörűen értékelje valamennyi idevágó jogalkotási és költségvetési javaslat éghajlati és környezeti hatását, továbbá biztosítsa, hogy a javaslatok maradéktalanul összeegyeztethetők legyenek a globális felmelegedés mértékének 1,5 °C alá való korlátozására irányuló célkitűzéssel, és hogy ne járuljanak hozzá a biológiai sokféleség csökkenéséhez; valamint felszólított a mezőgazdasági, kereskedelmi, közlekedési, energiaügyi és infrastrukturális beruházási politikák mélyreható reformjára. Az európai zöld megállapodásról szóló 2020. január 15-i állásfoglalásában az Európai Parlament a klímasemleges társadalom legkésőbb 2050-ig történő szükségszerű megvalósítását kérte, és azt, hogy tegyék ezt európai sikertörténetté.

Az Európai Tanács a 2019–2024-es időszakra szóló stratégiai menetrendjében szereplő négy fő prioritás egyikeként a klímasemleges, zöld, méltányos és szociális Európa megvalósítását tűzte ki. Az Európai Tanács 2019. december 12-i következtetéseiben – tekintettel a rendelkezésre álló legújabb tudományos eredményekre és arra, hogy fokozni kell a globális éghajlat-politikai fellépést – jóváhagyta azt a célkitűzést, hogy az EU a Párizsi Megállapodásban kitűzött célokkal összhangban 2050-re klímasemleges legyen. Az Európai Tanács elismerte, hogy előnyös támogató keretet kell létrehozni, valamint hogy az átálláshoz jelentős köz- és magánberuházásokra lesz szükség. Az Európai Tanács arra a következtetésre jutott, hogy minden releváns uniós jogszabálynak és szakpolitikának összhangban kell lennie a klímasemlegességi célkitűzés megvalósításával, és hozzá kell járulnia ahhoz, tiszteletben tartva az egyenlő versenyfeltételeket; továbbá felkérte a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy ehhez szükség van-e a hatályos szabályok kiigazítására.

Az EU átfogó szakpolitikai keretet hozott létre az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése céljából. A klímasemlegesség érdekében már megkezdte a gazdaság korszerűsítését és átalakítását. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás 1990 és 2018 között 23 %-kal csökkent, miközben a gazdaság 61 %-kal nőtt. További intézkedésekre van szükség, és a kitűzött cél eléréséhez minden ágazatnak hozzá kell járulnia, mivel a jelenlegi szakpolitikák 2050-re várhatóan csak 60 %-kal csökkentenék az üvegházhatásúgáz-kibocsátást, melynek következtében továbbra is sok a tennivaló a klímasemlegesség elérése érdekében.

Ebben az összefüggésben e javaslat célja, hogy létrehozza az EU klímasemlegességének megvalósítását szolgáló keretet. Arra törekszik, hogy a klímasemlegességhez vezető út kialakítása révén irányt mutasson és fokozza a vállalkozások, a munkavállalók, a beruházók és a fogyasztók uniós kötelezettségvállalás iránti bizalmát és biztonságérzetét, csakúgy mint az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot, ezzel is hozzájárulva a jólét fenntartásához és a munkahelyteremtéshez. Ennek érdekében célja, hogy az IPCC, valamint a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal foglalkozó kormányközi tudománypolitikai platform (IPBES) tudományos megállapításaival összhangban jogszabályban rögzítse az EU 2050-re teljesítendő klímasemlegességi célkitűzését, valamint hozzájáruljon a Párizsi Megállapodás végrehajtásához, többek között ahhoz a hosszú távú célhoz, hogy az iparosodás előtti szinthez viszonyított globális hőmérséklet-emelkedés mértéke határozottan 2 °C alatt maradjon, törekedve arra, hogy ne érje el az 1,5 °C-t se. A javaslat a fenntartható fejlesztési célok végrehajtásához is hozzá kíván járulni. A javaslat megállapítja az Unió 2050-ig megvalósítandó klímasemlegességéhez vezető teljesítési pálya kialakításához szükséges feltételeket is, továbbá rendelkezik a klímasemlegesség teljesítése érdekében tett előrelépés rendszeres értékeléséről, az azonosított teljesítési pálya ambíciószintjéről, és azokról a mechanizmusokról, amelyeket a nem megfelelő ütemű előrehaladás, illetve a 2050-re megvalósítandó uniós klímasemlegességi célkitűzés tekintetében fellépő következetlenségek esetében kell alkalmazni.

Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló erőfeszítések ellenére az éghajlatváltozás már most is hatással van az EU környezetére, polgáraira és gazdaságára, és ez a jövőben is így lesz. Alapvető jelentőségű az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással – többek között az éghajlatváltozási rezilienciavizsgálattal, a rezilienciaépítéssel, a megelőzéssel és a felkészültséggel kapcsolatos fokozott erőfeszítések révén – és a méltányos átállás biztosításával kapcsolatos további, ambiciózusabb fellépés.

•Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

A javaslat célja, hogy hosszú távú iránymeghatározással, a 2050-ig megvalósítandó klímasemlegességi célkitűzés uniós jogban való rögzítésével, az alkalmazkodási erőfeszítések fokozásával, egy 2050-ig tartó teljesítési pálya meghatározását és felülvizsgálatát célzó eljárás kialakításával, rendszeres értékeléssel, valamint a nem kielégítő előrehaladás vagy a következetlenségek esetén követendő eljárással egészítése ki a jelenlegi szakpolitikai keretet. Egyúttal felkéri a Bizottságot arra, hogy a klímasemlegességi célkitűzéssel és az azonosított teljesítési pályával való összhang tekintetében vizsgálja felül a meglévő szakpolitikákat és uniós jogszabályokat. Az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról szóló (EU) 2018/1999 rendelettel való összhangot a rendelet e javaslatba foglalt kapcsolódó módosításai biztosítják. Az európai zöld megállapodás keretében már több kezdeményezést is elfogadtak, köztük az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási tervet és a Méltányos Átállást Támogató Alap létrehozásáról szóló rendeletet. Egyéb kezdeményezések is előkészítés alatt állnak, és ezek is hozzá fognak járulni e rendelet célkitűzéseinek megvalósításához. A kezdeményezések közé tartozik az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó új, ambiciózusabb uniós stratégia, az európai éghajlati paktum elindítása, a zöld és a digitális átalakulás kettős kihívásának kezelését célzó uniós ipari stratégia, a körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv, valamint a fenntarthatóság vállalatirányítási keretrendszerekbe való fokozott beillesztését előmozdító fenntartható finanszírozási stratégia.

A meglévő szakpolitikai eszközök és a 2030-ig tartó időszak kilátásai közötti kapcsolatot illetően a Bizottságnak értékelést követően javaslatokat kell tennie az Unió 2030-ra kitűzött üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célértékének növelésére, biztosítva annak a 2050-re kitűzött klímasemlegességi célkitűzéssel való összhangját. 2020 szeptemberéig a Bizottság hatásvizsgálattal alátámasztott tervet terjeszt elő annak érdekében, hogy 2030-ra felelős módon megvalósítható legyen az 1990-hez képest számított, Unión belüli üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló célérték legalább 50 %-ra, de lehetőleg 55 %-ra történő növelése. Ennek megfelelően a Bizottság javaslatot fog előterjeszteni e rendelet módosítására, és felülvizsgálatot követően szükség esetén 2021 júniusáig javaslatot tesz az összes releváns kapcsolódó szakpolitikai eszköz felülvizsgálatára.

A 2030 és 2050 közötti időszakra vonatkozóan a Bizottságnak módjában áll majd, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet kiegészítése céljából, olyan uniós szintű teljesítési pályát meghatározva, melynek nyomán lépésről lépésre teljesíthető a 2050-es célkitűzés.

Az éghajlatváltozás jelentette globális kihívás globális fellépést tesz szükségessé. Noha a globális üvegházhatásúgáz-kibocsátás kevesebb mint 10 %-áért felelős EU nem képes arra, hogy mások közreműködése nélkül oldja meg az éghajlatváltozás jelentette problémát, vezető szerepet tölt be a nulla nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátású gazdaságra való globális átállásban. Tekintettel arra, hogy a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek megvalósítása érdekében világszerte elért eredmények nem elégségesek, az EU vezetésére minden eddiginél nagyobb szükség van. Azzal, hogy a maga számára ambiciózus célértékeket tűz ki, az EU továbbra is irányító szerepet tölt be a nemzetközi tárgyalásokon annak érdekében, hogy a jelentős kibocsátók már az ENSZ 2020-as glasgow-i éghajlatváltozási konferenciája előtt is fokozzák törekvéseiket. Az EU világszerte folytatja ambiciózus klímapolitikájának előmozdítását és végrehajtását – többek között erős klímadiplomáciája keretében –, és valamennyi partnerével intenzíven együttműködik a közös erőfeszítések fokozása érdekében, gondoskodva mindeközben az egyenlő versenyfeltételekről is.

•Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

Amint azt a Bizottság az európai zöld megállapodásról szóló közleményében is hangsúlyozta, valamennyi uniós fellépésnek és szakpolitikának össze kell dolgoznia annak érdekében, hogy segítse az EU-t a klímasemlegességre és a fenntartható jövőre való sikeres és méltányos átállásban. E kezdeményezés számos más szakpolitikai területhez – többek között az Unió külső politikáihoz is – kapcsolódik. A Bizottság bejelentette, hogy javítani fogja a minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatásait és támogató eszközeit, hogy azokkal jobban lehessen kezelni a fenntarthatósággal és innovációval kapcsolatos kérdéseket, azzal a céllal, hogy az összes uniós kezdeményezés megfeleljen a károkozás elkerülésére vonatkozó környezetvédelmi vállalásnak.