[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 1.12.2005

COM(2005) 612 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

ÉVES JELENTÉS AZ ELŐCSATLAKOZÁSI STRUKTURÁLIS POLITIKÁK ESZKÖZÉRŐL (ISPA)2004{SEC(2005) 1552}

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 3

2. Az ISPA költségvetése 3

3. Projektfinanszírozás 4

3.1. Új ISPA-projektek 4

3.2. 2000 és 2004 között támogatott projektek 4

3.3. Kifizetések 5

4. Technikai segítségnyújtás 5

4.1. Kedvezményezett ország kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtás 5

4.2. A Bizottság kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtás 6

5. Irányítás és végrehajtás 7

5.1. Projektfelügyelet 7

5.2. Pénzügyi irányítás és ellenőrzés 7

5.3. EDIS 8

6. Kockázatértékelés 8

6.1. Az Európai Számvevőszék megállapításai 9

6.2. Társfinaszírozási partnerek – EBB és EBRD 9

7. A közösségi politikákhoz való hozzájárulás 9

7.1. Közbeszerzés 9

7.2. Környezetvédelmi politika 9

7.3. Közlekedési politika: a TINA-tól az új TEN-T iránymutatások felé 10

8. Az előcsatlakozási eszközök közötti koordináció 10

Előszó

Ez az előcsatlakozási strukturális politikák eszközének (ISPA) tevékenységeiről szóló éves jelentés a 2004-es naptári évre vonatkozik,

és az ISPA végrehajtásának ötödik évéről szolgáltat információkat.

A jelentés formailag megfelel az ISPA létrehozásáról szóló rendelet[1] 12. cikkében meghatározott követelményeknek. Ezt a formátumot az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága által tett észrevételek figyelembevételével alakították ki.

A jelentés remélhetőleg hasznos referenciadokumentumként is szolgál mindazok számára, akik érdekeltek az EU-tagjelölt országok csatlakozását megelőző időszakban a gazdasági és társadalmi kohézió elősegítésében.

1. BEVEZETÉS

A csatlakozás eredményeképpen tízről kettőre csökkent az ISPA kedvezményezett országainak száma, így az új, 2004-es ISPA pénzügyi segítségnyújtásban már csak Bulgária és Románia részesül. Ezért e jelentés az ISPA e két országban végzett tevékenységére korlátozódik, mivel a korábbi ISPA-projektek új tagállamokbeli végrehajtását a Kohéziós Alapról szóló 2004-es éves jelentés tárgyalja.

2. AZ ISPA KÖLTSÉGVETÉSE

2004-re 453,3 millió eurót utaltak ki a Bizottság költségvetéséből az ISPA-eszközre. A kedvezményezett országokban a környezetvédelem és a közlekedés terén az előirányzatok a társfinanszírozási projektek (intézkedések) minden költségét fedezték, éppúgy, mint a technikai segítségnyújtás biztosítását, tekintet nélkül arra, hogy a technikai segítségnyújtási intézkedéseket a kedvezményezett ország vagy a Bizottság kezdeményezte-e.

1. táblázat: az ISPA 2004-es költségvetése – euróban

Költségvetési tétel | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Végrehajtott kötelezettségvállalások | Végrehajtott kifizetések |

Funkcionális költségvetési tétel B 13.01.04.02 | 2.100.000 | 1.890.000 | 1.696.088 |

Operatív költségvetési tétel B 13.05.01.01 | 451.200.000 | 449.469.968 | 132.162.924 |

Összesen | 453.300.000 | 451.359.968 | 133.859.012 |

3. PROJEKTFINANSZÍROZÁS

3.1. Új ISPA-projektek

2004-ben a Bizottság 11 új ISPA-intézkedést fogadott el, amely 9 beruházást érintett a környezetvédelem és 2 beruházást a közlekedés terén, beleértve egy technikai segítségnyújtási intézkedést. Az ISPA összes hozzájárulása abban az évben megközelítette a 452 millió eurót, ami a 775 millió euró összegű összes támogatható költséget tekintve átlagosan 58,3%-os támogatási arányt jelent. Az összesen 449 millió euró összegű kötelezettségvállalásokat új (303 millió euró), illetve a korábbi években elfogadott, folyamatban lévő projektekre fordították.

Az ISPA-hozzájárulások mintegy 56,5%-át környezetvédelmi projekteknek ítélték, túlnyomórészt csatornázási és szennyvízkezelési projekteknek, továbbá egy kéntelenítő üzemnek. A közlekedési ágazat vonatkozásában figyelemre méltó a Duna felett átívelő kombinált vasúti-közúti híd megépítéséhez nyújtott támogatás.

2. táblázat: 2004-ben jóváhagyott új projektek – euróban

Közlekedés | 2 | 377.452.452 | 183.734.500 | 48.7 | 124.960.302 |

Közlekedés | 17 | 2.112.247.242 | 1.326.144.338 | 62.8 | 956.777.621 |

EDIS | 2 | 1.482.308 | 1.482.308 | 100.0 | 1.303.797 |

Környezetvédelem | 77.964.300 | 67.584.714 | 145.549.014 |

Közlekedés | 119.173.044 | 64.191.648 | 183.364.692 |

EDIS | 537.962 | 386.562 | 924.524 |

Összesen | 197.675.306 | 132.162.924 | 329.838.230 |

4. TECHNIKAI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS

4.1. Kedvezményezett ország kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtás

A projektek előkészítésére irányuló technikai segítségnyújtási intézkedéseknek kell biztosítaniuk, hogy a kedvezményezett országok időben elegendő számú minőségi projektet terjesszenek a Bizottság elé ISPA-finanszírozásra. Az intézményi fejlesztésre irányuló technikai segítségnyújtási intézkedések célja ehhez hasonlóan a kedvezményezett országok adminisztrációs kapacitásának javítása a széles körű infrastrukturális beruházások irányítása és ellenőrzése érdekében.

A környezetvédelmi szektorban 2004-ben egy, a projekt-előkészítést és az intézményfejlesztést ötvöző kérelmet hagytak jóvá.

5. táblázat: kedvezményezett ország kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtás 2000-2004euróban

Szektor | Projektek száma | Támogatható költség | ISPA-hozzájárulás |

Környezetvédelem | 6 | 42.481.000 | 34.948.500 |

Közlekedés | 4 | 9.786.060 | 7.927.545 |

EDIS | 2 | 1.482.308 | 1.482.308 |

Összesen | 12 | 53.749.368 | 44.358.353 |

4.2. A Bizottság kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtás

A Bizottság kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtási tevékenységek legfőbb célja az, hogy – a közösségi alapok kezelésére vonatkozóan előírt szabályokkal összhangban – növeljék a kedvezményezett országok kapacitását az ISPA-projektek előkészítése, felmérése és végrehajtása terén.

A) A „Technikai Segítségnyújtási Cselekvési Program, 2001” keretében finanszírozott technikai segítségnyújtási tevékenységek

Mivel a programot kezdetben úgy irányozták elő, hogy a 2001-2003 közötti időszakban a tíz ISPA-kedvezményezett országban fedezze a technikai segítségnyújtási tevékenységet, 2004-ben – azaz a nyolc csatlakozó ország esetében 2004 áprilisának végéig, Bulgária és Románia esetében 2004 végéig – csak az arra az évre áthúzódó tevékenységeket folytatták szerződéses alapon. A tevékenységeket általában a 2001-2003 közötti időszakban kiutalt kötelezettségvállalásokból finanszírozták, amelyek összege 11 860 864 euró volt, és nem mindegyiket kezdték el 2003 végéig. Ezek a támogatásfelügyeleti bizottságnak nyújtott támogatás céltartalékára, valamint a magán- és a közszféra együttműködésével (PPP) kapcsolatos tanácsadási szolgáltatások nyújtására vonatkoztak.

B) A „Technikai Segítségnyújtási Cselekvési Program, 2004-2006” keretében finanszírozott technikai segítségnyújtási tevékenységek

Ez a program a fenti, Technikai Segítségnyújtási Cselekvési Program 2001 folytatása, bár csak Bulgáriára és Romániára összpontosít, ám tevékenységi körének nagy része a 2001-es programéhoz hasonló jellegű. 2004-ben a program különösen a projektek a projektciklus alatti minőségének javítását célzó támogatásra, illetve a projektpályázatok felmérését és minőségi ellenőrzését célzó segítségnyújtásra irányult.

C) A „Technikai Segítségnyújtási Cselekvési Program 2001” és a „Technikai Segítségnyújtási Cselekvési Program, 2004-2006” keretén kívül végrehajtott tevékenységek

2004-ben a program tevékenységi köre kiterjedt – 2004. április 31-ig a nyolc csatlakozó országot beleértve – a delegációk által alkalmazott (helyi) ISPA-alkalmazottak bér- és egyéb költségeinek kifizetésére, és a projektjelentkezések felmérését és minőségi ellenőrzését célzó segítségnyújtásra.

6. táblázat: A Bizottság kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtás 2000-2004 – euróban

Tevékenység | Indikatív felosztások | Kötelezettség-vállalások | Kifizetések |

2001-es cselekvési program (*) | 12 000 000 | 11 860 864 | 6 514 699 |

2004-2006-os cselekvési program | 5 185 000 | 1 529 950 | 21 270 |

Cselekvési programokon kívüli tevékenységek | 17 800 000 | 17 800 000 | 10 258 355 |

Összesen | 34 985 000 | 31 190 814 | 16 794 324 |

(*) Beleértve az ISPA-10-et

5. IRÁNYÍTÁS ÉS VÉGREHAJTÁS

5.1. Projektfelügyelet

Az ISPA-projektek 2004-ben történő hatékony végrehajtása tekintetében a kedvezményezett országok gyakorlati képességek további erősítésére törekedtek. Ugyanakkor továbbra is úgy tűnik, a projektciklus különböző szakaszainak irányítása és a projektek különböző érdekeltjei közötti együttműködés megerősítése még hagy kívánnivalót maga után. Egy ehhez kapcsolódó, aggodalomra okot adó terület az ISPA-programok tervezésére, előkészítésére és irányítására szánt megfelelő pénzügyi és humánerőforrások – különösen a környezetvédelmi szektorban tapasztalható – hiánya, továbbá az alkalmazottak folyamatosan nagymértékű cserélődése.

5.2. Pénzügyi irányítás és ellenőrzés

2004-ben a Bizottság a kedvezményezett országokban egy negyedik rendszerellenőrzést hajtott végre abból a célból, hogy felmérje az ISPA-alapok irányítására és ellenőrzésére létrehozott rendszerek és eljárások alkalmasságát, illetve azt, hogy ezek mennyire felelnek meg a Kohéziós Alap és a Strukturális Alapok előírásaihoz hasonlító követelményeknek. Az ellenőrzési ciklus következtetései szerint történt javulás, de még fejleszteni kell olyan elsődleges fontosságú területeket, mint a belső ellenőrzés, a belső audit és a közbeszerzési szabályoknak való megfelelés.

Románia esetében a rendszerellenőrzések anyagi hiányosságokat fedtek fel, amelyek kiterjedése és jellege arra ösztönözte a Bizottságot, hogy 2003 decemberében és 2004 februárjában felfüggessze a CFR vasúttársaság számára, 2004 decemberében pedig az összes végrehajtó ügynökség számára eszközölt kifizetéseket. A Regionális Politikai Főigazgatóság 2004-re vonatkozó éves tevékenységi jelentése az ISPA romániai irányítási és ellenőrzési rendszerére fenntartást vezetett be. Ennek következtében felkérték a romániai hatóságokat, hogy adott határidőkre helyreállító intézkedéseket hajtsanak végre.

A kedvezményezett országokban végzett párhuzamos projektellenőrzések megerősítették, hogy a közbeszerzés a fő pályázati dokumentumok elutasításának magas aránya, illetve a szerződések odaítélésének hosszadalmas eljárása miatt a projektciklus egésze alatt továbbra is igen kockázatos lépés.

5.3. EDIS

A megfelelő pénzügyi irányítási és ellenőrzési rendszerek felállítási folyamatának további dimenziót adott 2001-ben az a tény, hogy a kedvezményezett országok az ISPA vonatkozásában csatlakozhattak a kiterjesztett decentralizált végrehajtási rendszerhez (EDIS). Az EDIS átadása, és következésképp a pályáztatás és a szerződéskötés Bizottság általi előzetes jóváhagyásának elutasítása egy négy szakaszból álló, a hiányfelmérés szakaszával kezdődő teljesítményértékelési gyakorlat tárgyát képezi.

2005 májusáig a kedvezményezett országok e gyakorlat terén elért haladása aggodalomra adott okot. Románia esetében a 3. szakasz ( megfelelőségi felmérés ) során adott véleményükben a külső ellenőrök megállapították, hogy az ISPA végrehajtásában érintett testületek egyike sem felel meg az EDIS előírásainak. Bulgária esetében a pályázatási folyamatban tapasztalt jelentős problémák miatt 2005 közepéig késett a második szakasz ( hiányosságok megszüntetése ) elindítása.

Ilyen körülmények között elég valószínűtlen, hogy Bulgária és Románia 2006 közepénél sokkal korábban nyújtson be EDIS-akkreditálási kérelmet az ISPA-hoz, így a Bizottságnak nagyon kevés ideje marad a 4. szakaszra ( akkreditáció ) vonatkozó döntésre a csatlakozás előtt.

6. KOCKÁZATÉRTÉKELÉS

Az előzetes jóváhagyás rendszerének keretében az ellenőrzési stratégia a kedvezményezett országok tekintetében elsősorban a megelőzésre összpontosít, biztosítva, hogy a projektek végrehajtása és a kifizetések vonatkozásában mindegyik ország elegendő ellenőrzési eljárásokat indítson. Az EDIS összes szakaszában végrehajtott ellenőrzési körök célja, hogy azonosítsák a rendszer felállításában jelentkező hiányosságokat, továbbá hogy megbizonyosodjanak arról, hogy végrehajtották-e az ajánlásokat és pótolták-e a hiányosságokat. Az ellenőrzések megállapításai alapján azonban az ISPA végrehajtása alatt egy sor olyan kockázat merül fel, amelyeket az ellenőrzési folyamat során kell visszaszorítani és orvosolni.

6.1. Az Európai Számvevőszék megállapításai

A Számvevőszék a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésében olyan véleményt fogalmazott meg, miszerint a Bizottság a múltban nem valósított meg elegendő intézkedést a kedvezményezett országokban az ISPA követelményeinek megfelelő rendszerek felállítására, amelyek felgyorsították volna a Bizottság előzetes ellenőrzésének felszámolását. Ennélfogva a Bizottság kiegészítő rendszer- és projektellenőrzéseket hajtott végre, és megállapodott ezen országokkal egy cselekvési terv kidolgozásában, amelyben azonosított rendszerhiányosságokra vonatkozó megfelelő bizottsági ajánlásokat tárgyalnak egy speciális menetrend szerint.

2004-ben a Számvevőszék az ISPA-segítségnyújtás hatékonyságát néhány, időközben tagállammá vált kedvezményezett országban is felmérte. Ezen ellenőrzések megállapításai – kiterjesztés által – a jelenleg ISPA-kedvezményezett országokra éppúgy érvényesek. A Bizottság meglátása szerint a Számvevőszék által kimutatott hibáknak nem volt pénzügyi hatása, és azok formális jellegűek voltak.

6.2. Társfinaszírozási partnerek – EBB és EBRD

Az EBB és az EBRD 2004-ben is kiemelt partnerek maradtak az ISPA-projektek finanszírozásához szükséges kölcsönök biztosítása terén. A bankok a támogatást és hitelt vegyítő finanszírozás terén meglévő szakértelme – beleértve a magán- és a közszféra együttműködésére vonatkozó szabályokat – az ISPA-ból finanszírozott projektek minőségének javítása szempontjából továbbra is hasznos.

7. A KÖZÖSSÉGI POLITIKÁKHOZ VALÓ HOZZÁJÁRULÁS

7.1. Közbeszerzés

A kedvezményezett országok egyik legnagyobb kihívásának a megbízható, tisztességes és átlátható közbeszerzés jogi követelményeinek a gyakorlati útmutató szerinti teljesítése bizonyult. Az egyes közbeszerzési témákat érintő képzésnek csakúgy, mint a gyakorlati eszközöknek (útmutatóknak) biztosítaniuk kell, hogy a pályáztatás és a szerződéskötés az uniós előírások szerint harmonizált nemzeti jogszabályokkal összhangban történjen.

7.2. Környezetvédelmi politika

Az ISPA a kiemelt fontosságú környezetvédelmi projekteknek való közvetlen segítségnyújtás biztosításával a kedvezményezett országokban felgyorsítja a környezetvédelmi politika megvalósítását és az uniós előírásoknak való megfelelést. Különösen a környezetvédelmi beruházások tervezéséhez és rangsorolásához kapcsolódó adminisztratív kapacitást erősítették meg, illetve szintén egyenletes fejlődést értek el a KHV-irányelv (környezeti hatásvizsgálat) előírásszerű végrehajtása terén, beleértve a nyilvános konzultációhoz kapcsolódó szempontokat is. Ezen országoknak ugyanakkor szintén prioritásként kell kezelniük a környezetvédelmi hatóságok a megfelelő finanszírozás és személyzet megszerzésével kapcsolatos nehézségeihez fűződő problémáit, továbbá a politikák és a stratégiai tervezés közötti koordináció hiányát.

7.3. Közlekedési politika: a TINA-tól az új TEN-T iránymutatások felé

A kedvezményezett országoknak a TINA-val (a közlekedési infrastruktúra igényeinek felmérése) összhangban megállapított közlekedési hálózatát a páneurópai közlekedési folyosók mentén alakították ki. E hálózatok alapján tervezték meg a nemzeti közlekedési stratégiákat az ISPA céljaira – azaz egy, a hálózathoz kapcsolódó szakasz, csomópont vagy kapcsolódási pont megépítésére vagy felújítására – vonatkozóan. A fent említett közlekedési folyosók közül négy Bulgária és Románia területén halad át. A transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) fejlesztésére irányuló új közösségi iránymutatások keretében a hálózat kiemelt fontosságú projektjei közül három tengely érinti Bulgáriát és Romániát (7.: Igoumenitsa/Pátra–Athén–Szófia–Budapest autópályatengely, 18.: Rajna/Mosel–Majna–Duna és 22.: Athén–Szófia–Budapest–Bécs–Prága–Nürnberg/Drezda vasúti tengely ).

8. AZ ELőCSATLAKOZÁSI ESZKÖZÖK KÖZÖTTI KOORDINÁCIÓ

A PHARE irányítóbizottsága szoros együttműködést biztosít a három előcsatlakozási eszköz, a PHARE, a SAPARD és az ISPA között. További koordinálást végez a (PHARE) közös ellenőrző bizottsága, a szolgálatközi koordinációs bizottság, illetve a koordinációs munkához az EK-küldöttségekkel való időszakos találkozók is hozzájárulnak a kedvezményezett országokban.

[1] Az 1999. június 21-i 1267/1999/EK tanácsi rendelet.