EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2022.12.13. COM(2022) 745 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK a biztonsági unióra vonatkozó uniós stratégia végrehajtásáról szóló ötödik eredményjelentésről



1. BEVEZETÉS A Bizottság 2020 júliusában elfogadta a biztonsági unióra vonatkozó átfogó stratégiát. Azóta a fenyegetések jelentősen megváltoztak. A Covid19-válság miatt hangsúlyozottabban a felszínre kerültek bizonyos sebezhetőségek, különösen azzal, hogy a tevékenységek az online térbe kényszerültek. A kiberbiztonsággal szembeni támadások száma tovább nőtt, és megjelentek a támadások új formái is. Az Ukrajna elleni orosz agressziós háború már érzékelhető hatást gyakorol az EU belső biztonságára: fokozódott az emberkereskedelem kockázata, a vegyi és nukleáris incidensek veszélye, valamint a tűzfegyverek tiltott kereskedelme. A háború lendületet adott továbbá a külföldi információmanipuláció és beavatkozás alkalmazásának. Az Északi Áramlat gázvezetékeinél a közelmúltban történt szabotázs rávilágított arra, hogy mennyire függenek a reziliens kritikus infrastruktúrától az olyan alapvető ágazatok, mint az energiaágazat, a digitális infrastruktúra, a közlekedés és az űrágazat. Megmutatta azt is, hogy a fizikai és a digitális biztonság szorosan összefonódik, és azokat egyformán védeni kell. A biztonsági unió megvalósításáról szóló jelen eredményjelentés célja, hogy „félidőben” áttekintést nyújtson a stratégia végrehajtásáról, rámutasson arra, hogy milyen előrelépések történtek, és mit kell még tenni a Bizottság mandátumának lejárta előtt. 2020 júliusa óta az EU jelentős lépéseket tett az intézkedések megvalósítása érdekében a stratégia négy pillére alá tartozó kulcsfontosságú területeken. Ez a jelentés rámutat arra, hogy a stratégiában tételesen felsorolt intézkedések túlnyomó többségét végrehajtották. További munkára van azonban szükség annak érdekében, hogy a biztonsági unióra vonatkozó stratégia teljes mértékben kifejthesse a hatását a polgárokra nézve, különös tekintettel a függőben lévő jogalkotási javaslatoknak az Európai Parlament és a Tanács általi elfogadására, valamint az elfogadott jogszabályok tagállamok általi végrehajtására. A biztonsági unió céljai továbbá a legmegfelelőbben a kapcsolódó uniós kezdeményezésekkel való szoros együttműködés révén biztosíthatók az olyan területeken, mint az energiabiztonság, az európai egészségügyi unió és az európai demokráciáról szóló cselekvési terv. A Bizottság folyamatos közreműködése során három javaslatot fogadott el ezzel a jelentéssel párhuzamosan: a kulturális javak tiltott kereskedelmére, az előzetes utasinformációk által kínált alapvető hírszerzési információkra, valamint az emberkereskedelem elleni küzdelemre irányuló javaslatot. 2. A FIZIKAI ÉS A DIGITÁLIS INFRASTRUKTÚRA VÉDELME A FIZIKAI, KIBER- ÉS HIBRID TÁMADÁSOKKAL SZEMBEN A kritikus infrastruktúra védelme az EU-ban a fizikai és digitális támadásokkal szemben Az EU már a kritikus infrastruktúrát ért közelmúltbeli támadások előtt dolgozott ellenálló képességének megteremtésén, két egymással összefüggő kezdeményezés révén: felülvizsgált irányelv az Unió egész területén magas szintű kiberbiztonságot biztosító intézkedésekről (a hálózati és információs rendszerek biztonságáról szóló felülvizsgált irányelv – NIS 2 irányelv) és új irányelv a kritikus fontosságú szervezetek rezilienciájáról (a kritikus fontosságú szervezetek rezilienciájáról szóló irányelv – CER-irányelv). Összességében ez a keret foglalkozik a jelenlegi és jövőbeni online és offline kockázatokkal, a kibertámadásoktól kezdve a természeti katasztrófákig. A társjogalkotók jóváhagyták ezeket az irányelveket, és azok az elkövetkező hetekben hatályba lépnek. A NIS 2 irányelv számos kulcsfontosságú ágazatban növelni fogja a közepes és a nagy szervezetek lefedettségét. Megerősíti a biztonsági követelményeket, többek között az események elhárítása és a válságkezelés, az ellátási lánc biztonsága, a biztonsági rések kezelése és nyilvánosságra hozatala, a kiberbiztonsági tesztek és a titkosítás hatékony alkalmazása tekintetében. Emellett egyszerűsíti az eseményjelentési kötelezettségeket, szigorúbb felügyeleti intézkedéseket vezet be, és törekszik a szankciórendszerek tagállamok közötti összehangolására. A CER-irányelv a kritikus fontosságú szervezetek ember okozta és természeti veszélyekkel szembeni fizikai rezilienciájára terjed ki. A 11 ágazatra kiterjedő irányelv jelentős lépést jelent az alapvető szolgáltatásokat nyújtó kritikus fontosságú szervezetek azon képességének javítása felé, hogy megelőzzék a biztonsági események bekövetkezését, védelmet biztosítsanak azokkal szemben, reagáljanak azokra, képesek legyenek ellenállni azoknak, enyhíteni és elnyelni a hatásukat, alkalmazkodni azokhoz, majd pedig helyreállítani a szervezet működését. A pénzügyi ágazatban a digitális pénzügyi csomag részeként elfogadták továbbá a digitális működési rezilienciáról szóló rendeletet (DORA-rendelet). Végrehajtását követően a DORA-rendelet megerősíti az uniós pénzügyi ágazatbeli szervezetek digitális működési rezilienciáját azáltal, hogy egyszerűsíti és korszerűsíti a meglévő szabályokat, és szükség esetén új követelményeket vezet be. A kritikus infrastruktúrák nagyszabású kibertámadásokkal szembeni védelmének további fokozása érdekében a Bizottság, a főképviselő és a Kiberbiztonsági Együttműködési Csoport kockázati forgatókönyveket dolgoz ki, amelyek középpontjában az energia-, a távközlési, a közlekedési és az űrágazat kiberbiztonsága áll. Az űrrendszerek és -szolgáltatások kollektív védelmi szintjének és kiberrezilienciájának a javítását célzó intézkedésekkel kapcsolatos munka is folyamatban van. Emellett célzott kiberbiztonsági kockázatértékelések készülnek az uniós kommunikációs infrastruktúrára és hálózatokra (többek között a helyhez kötött és mobil infrastruktúrára, a műholdakra, a tenger alatti kábelekre és az internetes útvonal-meghatározásra [routing]) vonatkozóan is. A Bizottság továbbá forgatókönyv-készítési kezdeményezést indított a biztonsággal kapcsolatos fenyegetésekhez – például a kibertámadásokhoz vagy a terrorizmushoz – köthető természeti katasztrófákra kiterjedően a katasztrófák megelőzése, valamint az azokra való felkészülés és reagálás javítása érdekében. Az Északi Áramlat gázvezetékeknél történt szabotázs és más közelmúltbeli események rávilágítottak az EU kritikus infrastruktúráját fenyegető veszélyre és a fellépés sürgősségére. Ez előrevetíti a CER-irányelv és a NIS 2 irányelv alkotta keretet a kritikus infrastruktúra rezilienciájának megerősítésére, valamint a kulcsfontosságú ágazatokban a felkészültség és a reagálás javítására irányuló fellépés felgyorsítása érdekében. Ezt egy tanácsi ajánlás foglalja össze, amely lehetővé teszi az irányelvek hatékony végrehajtásának felgyorsítását. Ez közös megközelítést nyújt a kritikus infrastruktúrát működtető szervezeteken elvégzendő stressztesztekhez, kezdve az energiaágazatban, az elfogadott közös elvek alapján. A stressztesztekkel kapcsolatos munka azonnal megkezdődik, hogy azok 2023 vége előtt befejeződhessenek, 2023 áprilisában pedig felmérik az addig elért eredményeket. A Bizottság által a Tanáccsal együttműködésben, az érintett uniós ügynökségek támogatására és hozzájárulásaira építve elkészítendő terv elősegíti majd az összehangolt uniós szintű válaszadást a kritikus infrastruktúrában bekövetkező komoly zavarok esetén. Az energiaágazatban a Bizottság a határkeresztező villamosenergia-áramlásra vonatkozó kiberbiztonsági üzemi és kereskedelmi szabályzat létrehozásán dolgozik, amely kockázatértékelésre, közös minimumkövetelményekre, tervezésre, nyomon követésre, jelentéstételre és válságkezelésre vonatkozó szabályokat tartalmaz, és amely teljes mértékben összhangban áll majd a NIS 2 kerettel. Az Ukrajna elleni orosz agresszióra reagáló külön fellépés keretében Ukrajna és a Moldovai Köztársaság villamosenergia-hálózatait 2022 márciusában összehangolták a kontinentális európai hálózattal, kiegészítve a kockázatcsökkentő intézkedéseket, többek között a kiberbiztonság tekintetében is. A közlekedési ágazatban a Bizottság együttműködik a tagállamokkal, az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségével (EASA) és az Európai Unió Helyzetelemző Központjával (EU INTCEN) annak érdekében, hogy rendszeresen felmérje az uniós polgári légi közlekedést fenyegető, konfliktusövezetekből származó veszélyek és kockázatok szintjét. Az uniós konfliktusövezet riasztási rendszerre (EU Conflict Zone Alerting System) nemzetközi szinten bevált gyakorlatként hivatkoznak. Az intézkedések közé tartozik a légi árufuvarozásra vonatkozó kockázatértékelési munkafolyamat újraindítása, a személyhajókat fenyegető veszélyek felmérését célzó első, uniós szintű kockázatértékelés, valamint a polgári légi közlekedést fenyegető veszélyek értékelésének aktualizálását célzó átfogó légiközlekedés-védelmi kockázatfelmérő gyakorlat. A kritikus tengeri infrastruktúra szintén kiemelt figyelmet kap. Folyamatban van a tengeri területekre kiterjedő közös információmegosztási környezet kialakítása, amely 2023 végére teljes mértékben működőképes lesz, és amely önkéntes alapon összekapcsolja a tengerfelügyeleti hatóságokat a közel valós idejű információk cseréje érdekében. Az európai parti őrség feladataival foglalkozó fórum (European Coast Guard Functions Forum) szintén megerősítette a kibertámadások elleni védekezésre irányuló kapacitását. A Horizont Európa keretében több kutatási projekt célja digitális infrastruktúránk biztonságosabbá tétele, valamint a kibertámadások megelőzésére és enyhítésére szolgáló kapacitások kiépítése. Az EU kiberbiztonságának fokozása A Bizottság és a főképviselő 2020. december 16-án előterjesztette a digitális évtizedre vonatkozó új uniós kiberbiztonsági stratégiát, amelynek célja Európa kiberfenyegetésekkel szembeni kollektív rezilienciájának megerősítése, valamint annak biztosítása, hogy a polgárok és a vállalkozások részesüljenek a megbízható és bizalomra méltó szolgáltatások és digitális eszközök előnyeiből. A stratégiát szinte teljes mértékben végrehajtották. A NIS 2 irányelv előirányozza az Európai Kiberválságügyi Kapcsolattartó Szervezetek Hálózatának (EU-CyCLONe) létrehozását a nagyszabású kiberbiztonsági események és válságok operatív szintű összehangolt kezelésének támogatása érdekében. Ez biztosítani fogja a releváns információk rendszeres cseréjét a tagállamok és az uniós intézmények, szervek és hivatalok között. A Bizottság egy kiberbiztonsági helyzetelemző központ létrehozásán dolgozik belső kapacitásának növelése érdekében. A Bizottság együttműködik a tagállamokkal, többek között a közös kiberbiztonsági egységről szóló ajánlásának nyomon követése révén, hogy biztosítsa a nagyszabású kiberbiztonsági eseményekre való összehangolt uniós reagálást. Továbbá a Bizottság és a főképviselő 2022-ben aktívan részt vesz a tagállamokkal közösen szervezett kiberbiztonsági gyakorlatokban. A hálózatok és a számítógépes rendszerek folyamatos nyomon követést és elemzést igényelnek a behatolások és rendellenességek valós idejű észlelése érdekében. A Bizottság javaslatot tett a biztonsági műveleti központok (SOC) hálózatának EU-szerte történő kiépítésére a kommunikációs hálózatok megfigyelése és a gyanús események azonosítása érdekében. A meglévő biztonsági műveleti központok bővítésével, új központok létrehozásával és a különböző tagállamokban működő biztonsági műveleti központok összekapcsolásával sor kerül a kollektív felderítési képességek megerősítésére. Ezek a legújabb mesterséges intelligenciára (MI) és adatelemzésre is támaszkodhatnak a polgári kommunikációs hálózatok védelme és a kibertámadások felderítésének felgyorsítása érdekében. A súlyos kiberbiztonsági eseményekre való felkészültség és reagálás megerősítése érdekében továbbá a Bizottság rövid távú programot hozott létre a tagállamok támogatására, az ENISA számára elkülönített további finanszírozás révén, beleértve a kritikus fontosságú szervezetek behatolási tesztelését a sebezhetőségek azonosítása érdekében. Ez segítheti a tagállamokat a biztonsági eseményekre való reagálásban is, amelyet az ENISA megbízható magán kiberbiztonsági szolgáltatók támogatásával nyújt kritikus fontosságú szervezeteket érintő jelentős biztonsági eseményt követően. A következő lépés annak biztosítása lesz, hogy a tagállamok teljes mértékben kihasználják ezeket a lehetőségeket. A hardver- és a szoftvertermékeket is egyre növekvő mértékben fenyegetik kibertámadások. A kibertámadások száma és kifinomultsága növekszik, ennek kulcseleme pedig a szoftverek sebezhetőségének kihasználása. A hálózat- és információbiztonság keretében bejelentett biztonsági események kétharmada a szoftverek sebezhetőségeinek kihasználásán alapult. Növekszik a polgárokra, az infrastruktúrára és a vállalatokra gyakorolt hatás is. A hálózat- és információbiztonság keretében bejelentett biztonsági események kétharmada a szoftverek sebezhetőségeinek kihasználásán alapult. 2022 szeptemberében a Bizottság javaslatot tett a kiberrezilienciáról szóló jogszabályra a digitális elemeket tartalmazó termékek sebezhetőségének csökkentése, valamint a javítások és az enyhítő intézkedések mielőbbi rendelkezésre bocsátása érdekében. A javaslat szerint a digitális elemeket (hardvert és szoftvert) tartalmazó termékek csak akkor léphetnek be a piacra, ha megfelelnek bizonyos alapvető kiberbiztonsági követelményeknek. A gyártóknak és a fejlesztőknek öt évig biztosítaniuk kell termékeik kiberbiztonságát, és átláthatónak kell lenniük a fogyasztók számára a kiberbiztonságot illetően. Ez jelentős mértékben hozzájárul majd az ellátási lánc biztonságához .

A tanúsítás döntő szerepet játszik a digitális világ számára fontos termékek és szolgáltatások iránti bizalom és azok biztonsága növelésében. A kiberbiztonsági jogszabály létrehozza az európai kiberbiztonsági tanúsítási keretrendszert, amelynek keretében a Bizottság felkérheti az ENISA-t tanúsítási rendszerek kidolgozására. Közös kritériumokon alapuló európai kiberbiztonsági tanúsítási rendszert dolgoztak ki, és folyamatban van a felhőalapú szolgáltatásokra és az 5G biztonságra vonatkozó rendszerek kidolgozása. A Bizottság továbbra is együttműködik a tagállamokkal annak biztosítása érdekében, hogy az 5G-hálózatok biztonságosak és reziliensek legyenek, valamint hogy nyomon kövesse az 5G biztonsággal kapcsolatos uniós eszköztár nemzeti és uniós szintű végrehajtását. Bár a tagállamok túlnyomó többsége már szigorított az 5G-hálózatokra vonatkozó biztonsági követelményeken, vagy éppen most szigorítja azokat, most már sürgető, hogy valamennyi tagállam befejezze az eszköztár intézkedéseinek végrehajtását, különösen pedig az, hogy a tagállamok korlátozásokat vezessenek be a magas kockázatú beszállítókra vonatkozóan, figyelembe véve, hogy az időveszteség növelheti az Unión belüli hálózatok sebezhetőségét, valamint hogy megerősítsék az 5G-hálózatok kritikus és érzékeny részeinek fizikai és nem fizikai védelmét, többek között szigorú hozzáférés-ellenőrzések révén. Annak elősegítése érdekében, hogy az EU és a tagállamok proaktív stratégiai megközelítést alkalmazzanak a kiberbiztonsági szakpolitikával kapcsolatban, az Európai Kiberbiztonsági Ipari, Technológiai és Kutatási Kompetenciaközpont együtt fog működni a nemzeti koordinációs központokkal a kiberbiztonsági innováció támogatása és a kiberbiztonsági technológiai közösség kapacitásainak megerősítése céljából. 2022 szeptemberében az ENISA hivatalosan elindította a kiberbiztonsági készségek európai keretrendszerét, amely meghatározza, hogy mely munkakörökre van leginkább szükség a területen, továbbá közös európai alapot biztosít a készségek elismerésének megkönnyítéséhez és a kiberbiztonsággal kapcsolatos képzés fejlesztéséhez. Ez a keret a Bizottság 2023. évi munkaprogramjában javasolt, kiberbiztonsági készségek akadémiájának egyik építőköve lesz, amely átfogó megközelítést kínál az európai kiberbiztonsági szakemberek iránti növekvő igény kezeléséhez. Tekintettel az uniós intézmények, szervek és hivatalok által kezelt érzékeny, nem minősített és EU-minősített adatokra, fontos, hogy ezek megfelelő védelemben részesüljenek a kibertámadásokkal szemben. A Bizottság 2022 márciusában javaslatot tett egy, az említett szervek egységesen magas szintű kiberbiztonságát biztosító rendeletre, amely a NIS 2 irányelv alapjául szolgáló elveket alkalmazza az uniós intézményi környezetre. Ez magában foglal egy új intézményközi kiberbiztonsági testületet és egy megerősített kiberbiztonsági központot (CERT-EU) a tagállami hatóságokkal való megfelelő információcsere és együttműködés biztosítása érdekében, például a számítógép-biztonsági eseményekre reagáló csoportok (CSIRT-ek) hálózatán keresztül. Ezzel párhuzamosan a Bizottság rendeletjavaslatot fogadott el az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek információbiztonságáról annak érdekében, hogy az Unió valamennyi intézményére, szervére, hivatalára és ügynökségére vonatkozó magas szintű információbiztonsági normák közös rendszerének létrehozásával fokozza a kiber- és hibrid fenyegetésekkel szembeni rezilienciát. Alapvető fontosságú, hogy a Tanács felgyorsítsa az e javaslattal kapcsolatos munkáját, figyelembe véve a tagállamoktól érkező felszólításokat, amelyekben sürgetik a Bizottságot, hogy dolgozzon ki intézkedéseket az uniós döntéshozatali folyamat mindenfajta rosszindulatú tevékenységgel szembeni hatékonyabb védelme érdekében. A CERT-EU és az ENISA továbbá az Európai Számvevőszék ajánlásának megfelelően az uniós ügynökségekre szabott új típusú kiberbiztonsági gyakorlatot dolgozott ki és tesztelt. Példák a főbb eredményekre Az Európai Kiberbiztonsági Hónap (ECSM): Az Európai Kiberbiztonsági Hónap kezdeményezés, amely műhelytalálkozókat, közösségimédia-kampányokat és előadásokat foglal magában, 2014-ben még 184 tevékenységet számlált, ami 2022 októberére 500 tevékenységre bővült. Ezek segítik a felhasználókat abban, hogy jobban reagáljanak online, amikor kiberbiztonsági fenyegetéssel szembesülnek (amint arról a 2021-ben végzett felmérésben részt vevő tagállamok 73 %-a beszámolt). A kiberbiztonsági felsőoktatási adatbázis (CyberHEAD): Az elmúlt két év során a CyberHEAD volt az ENISA leglátogatottabb weboldala, évente mintegy 70 000 látogatóval. Ez lehetővé teszi a fiatal tehetségek számára, hogy megalapozott döntéseket hozzanak a felsőoktatás által a kiberbiztonság terén kínált különféle lehetőségekről, és segíti az egyetemeket abban, hogy magas színvonalat képviselő diákokat vonzzanak, akik motiváltak Európa kiberbiztonságának fenntartásában. A hibrid fenyegetések elleni fellépés, a külföldi beavatkozás elleni küzdelem és az uniós kibervédelem fokozása Az EU-nak a biztonság és a védelem területére vonatkozó stratégiai iránytűje ambiciózus cselekvési tervet vázol fel az EU cselekvőképességének növelése, a reziliencia megerősítése és az EU védelmi képességébe való hatékonyabb beruházás érdekében. Bár a hibrid fenyegetésekkel szembeni fellépés elsősorban a tagállamok felelőssége, az EU kiegészíti a nemzeti intézkedéseket azzal, hogy támogatja a koordinációt, javítja a helyzetismeretet, előmozdítja a hasonlóan gondolkodó országokkal és nemzetközi szervezetekkel való együttműködést, valamint közös reagálási lehetőségeket biztosít. Az elmúlt évtizedben több mint 200 intézkedést vezettek be a reziliencia fokozására és a hibrid fenyegetésekkel szembeni uniós szintű fellépésre. Az EU INTCEN hibrid fenyegetésekkel foglalkozó uniós információs és elemzőcsoportja hozzájárul az uniós döntéshozatalhoz, és a központi szerv szerepét tölti be az átfogó helyzetismeret és stratégiai előrelátás biztosításában, a mindenféle forrásból származó információk összegyűjtésében és a hibrid fenyegetésekkel kapcsolatos hírszerzési értékelések elvégzésében. Megkezdődött a stratégiai iránytűben bejelentett, hibrid fenyegetéseket kezelő uniós gyorsreagálású csapatok létrehozására irányuló munka annak érdekében, hogy támogassák a tagállamokat, a közös biztonság- és védelempolitikai missziókat és műveleteket, valamint a partnerországokat a hibrid fenyegetések elleni küzdelemben azzal, hogy rövid határidőn belül igénybe vehetik a releváns nemzeti és uniós szakértelmet, beleértve szükség esetén a katonai szakértelmet is. Előkészítés alatt áll egy uniós hibrid eszköztár, amely keretet biztosít az EU-t és a tagállamokat érintő hibrid kampányokra való összehangolt reagáláshoz úgy, hogy a külső és a belső dimenziót egyetlen zökkenőmentes folyamatba integrálja, és összekapcsolja a nemzeti és az uniós szintű megfontolásokat. Jelentős előrelépés történt a reziliencia fokozása és a hibrid fenyegetések elleni küzdelem terén is a meglévő ágazati reziliencia-alapértékek azonosítása révén. A Bizottság emellett folytatta a hibrid fenyegetésekkel szembeni reziliencia kiépítésére irányuló elemző kutatást, és befejezte a hibrid megfontolásoknak a szakpolitikai döntéshozatalban való érvényesítését. A Covid19-világjárvány és Oroszország Ukrajna elleni háborúja megmutatta, hogy az információs környezet manipulálása hogyan hathat az EU-ra és partnereire az egész világon. Az EU-ba és a szabályokon alapuló nemzetközi rendbe vetett bizalom megrontására irányuló külföldi információmanipuláció és beavatkozás (FIMI) is a hibrid támadások egyre fontosabb elemévé válik. Az európai demokráciáról szóló cselekvési tervre építve a Bizottság kézzelfogható intézkedéseket és struktúrákat vezetett be – amelyek között megemlíthető a dezinformáció visszaszorítását célzó felülvizsgált gyakorlati kódex, a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály, valamint a politikai hirdetések átláthatóságáról szóló javaslat, amely jelenleg intézményközi tárgyalások tárgyát képezi – az információmanipuláció és a dezinformáció kezelése érdekében. Ennek eredményeként új kötelezettségek keletkeznének a platformokra nézve, és most először létrejönne egy jogilag kötelező érvényű felügyeleti keret. Emellett, amint az a stratégiai iránytűben bejelentésre került, az EKSZ a Bizottsággal és a tagállamokkal szoros együttműködésben továbbfejleszti a külföldi információmanipuláció és beavatkozás kezelésére szolgáló uniós eszköztárat (FIMI-eszköztár), hogy ösztönözze a külföldi szereplők manipulatív magatartására való összehangolt reagálást. Az EKSZ tovább erősítette a nemzetközi partnerekkel, például a G7-ek gyorsreagálási mechanizmusával és a NATO-val folytatott együttműködést is. A Bizottság elítél minden, az uniós tagállamok szuverén területére irányuló külföldi beavatkozást, és aggodalmát fejezi ki az EU-ban működő kínai tengerentúli rendőrőrsökről szóló beszámolókkal kapcsolatban, amelyek – ha igazak – teljesen elfogadhatatlanok. Bár a tagállami hatóságok feladata ezen állítások kivizsgálása, a Bizottság az Europol támogatásával készen áll arra, hogy előmozdítsa a tagállamok közötti információcserét. A Bizottság felvetette ezt a kérdést a Bel- és Igazságügyi Tanács 2022. decemberi ülésén. 2022 novemberében a Bizottság és a főképviselő új uniós kibervédelmi politikát terjesztett elő, amelyben meghatározta a kibervédelem terén folytatott együttműködés és beruházások fokozásának eszközeit a kibertámadásokkal szembeni hatékonyabb védelem érdekében. A cél az uniós érdekek kibertérben való védelme az uniós kibervédelmi szereplők közötti fokozott együttműködés, valamint a képességek uniós szintű mozgósítására szolgáló mechanizmusok kidolgozása révén, többek között KBVP-missziók és -műveletek keretében. A politika ösztönzi a teljes spektrumú kibervédelmi képességek fejlesztését, és megerősíti az uniós katonai és polgári kiberközösségek közötti együttműködést, javítva a helyzetismeretet, a válságkoordinációt és a képzést, többek között a magánszektor bevonásával. Emellett a kritikus kiberbiztonsági és kibervédelmi technológiákra vonatkozó stratégiai ütemterv kidolgozása révén hozzájárul a kritikus kibertechnológiákkal kapcsolatos stratégiai függőségek csökkentéséhez, valamint az európai védelmi technológiai és ipari bázis megerősítéséhez. A stratégiai iránytű a világűrt a hadviselés ötödik műveleti területeként határozza meg (a szárazföldi, a tengeri, a légi és a kiberterület mellett), és felkéri a Bizottságot és a főképviselőt, hogy dolgozzák ki az első biztonsági és védelmi űrstratégiát. A stratégia intézkedéseket javasol az űrrendszerek és -szolgáltatások kollektív védelmi szintjének és rezilienciájának javítására, valamint az érzékeny űrrendszereket és -szolgáltatásokat érintő fenyegetések – köztük a kiberfenyegetések – megakadályozására és az azokra való reagálásra az EU-ban. 3. A TERRORIZMUS ÉS A RADIKALIZÁLÓDÁS ELLENI KÜZDELEM Elfogadták az EU biztonsági stratégiájában bemutatott szinte valamennyi kulcsfontosságú kezdeményezést, amely arra irányul, hogy támogassák a tagállamokat a terrorizmus és a radikalizálódás elleni küzdelemben. Külön téma volt az online fenyegetésekkel szembeni védekezés. A következő lépés annak biztosítása, hogy ezek a kezdeményezések teljes mértékben kifejtsék hatásukat.

A terrorizmus elleni küzdelem Az EU terrorizmus elleni programja – 2020. decemberi elfogadása óta – eszközt adott az EU kezébe a terrorveszély hatékonyabb előrejelzéséhez, megelőzéséhez, továbbá az ilyen veszélyekkel szembeni védekezéshez és az azokra való reagáláshoz. Bizonyos földrajzi kezdeményezések is segítettek a folyamatosan változó fenyegetettségi helyzetre való reagálásban. Az afganisztáni fejlemények fényében a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátora a Bizottsággal, a főképviselővel, az elnökséggel és a legfontosabb uniós ügynökségekkel együttműködve elkészítette az Afganisztánra vonatkozó, terrorizmus elleni cselekvési tervet, amelyet a tagállamok 2021 októberében hagytak jóvá. Egyértelmű eredmény az Afganisztánból érkező személyek fokozott biztonsági ellenőrzésére irányuló önkéntes eljárás. Prioritást élvez a visszatérő külföldi terrorista harcosok által Szíriában és Irakban okozott fenyegetés kezelése. Bár az elsődleges felelősség a tagállamoké, az uniós szintű együttműködés segíti a tagállamokat az olyan közös kihívások kezelésében, mint a terrorista bűncselekmények elkövetőinek büntetőeljárás alá vonása, a schengeni térségbe való észrevétlen belépés megelőzése, valamint a visszatérő külföldi terrorista harcosok újbóli beilleszkedése és rehabilitációja. A Bizottság továbbra is szorosan együttműködik a tagállamokkal és a kulcsfontosságú partnerországokkal annak biztosítása érdekében, hogy a harctéri bizonyítékok bekerüljenek az uniós adatbázisokba és információs rendszerekbe. A tagállamokkal egyetértésben a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátora a főképviselővel és a Bizottsággal szoros együttműködésben új lehetőségeket keres az északkelet-szíriai börtönökben és táborokban uralkodó életkörülmények javítására a radikalizálódás elleni küzdelem támogatása érdekében. Sor került a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos uniós jogszabályok aktualizálására. A 2017-ben elfogadott, terrorizmus elleni küzdelemről szóló irányelvet ma már valamennyi tagállam végrehajtja, hogy bűncselekménynek minősüljenek az olyan magatartások, mint a terrorista kiképzés, a terrorizmus céljából való utazás és a terrorizmus finanszírozása. Számos tagállamban még orvosolni kell az irányelv helytelen átültetését. A terroristák megfosztása a támadás végrehajtásához szükséges eszközöktől kulcsfontosságú a terrorizmus elleni küzdelemben. Mostanra már csaknem valamennyi tagállam elfogadta nemzeti jogában a tűzfegyverekre vonatkozó aktualizált jogszabályokat. 2021 februárjában új jogszabály lépett hatályba, amelynek célja, hogy korlátozza a terroristák által bombák előállításához felhasználható robbanóanyag-prekurzorok hozzáférhetőségét. A robbanóanyag-prekurzorokhoz való hozzáférés szabályozása során alkalmazott megközelítésre építve a Bizottság megvizsgálja, hogy hogyan korlátozható a hozzáférés bizonyos veszélyes vegyi anyagokhoz, amelyek felhasználhatók támadások végrehajtásához. A terrortámadások célpontjában több alkalommal is nyilvános terek álltak. A Bizottság kézikönyvet adott ki a nyilvános terek beépített biztonságának elősegítése érdekében. Ez követi a részletes technikai iránymutatást, a nyilvános terek sebezhetőségi értékelésére szolgáló eszközöket és a legfontosabb érdekelt feleknek nyújtott átfogó támogatást, valamint a nyilvános terekben (a légi közlekedésen kívül) használt röntgensugaras berendezésekre vonatkozó önkéntes teljesítménykövetelményekről szóló ajánlást. 2022-ben továbbá a Belső Biztonsági Alap 14,5 millió EUR összegben finanszírozott projekteket a nyilvános terek, köztük a vallásgyakorlási helyek védelmének javítására. A pilóta nélküli légi járművek rendkívül innovatív eszközök, amelyek jogszerű célokra, de rosszindulatú célokra is felhasználhatók, ideértve a nyilvános terek, az egyének és a kritikus infrastruktúrák elleni támadásokat is. 2022 novemberében a Bizottság elfogadta a pilóta nélküli légi járművekre vonatkozó stratégia 2.0 verzióját, amelyet 2023-ban a pilóta nélküli légi járművek rosszindulatú használata elleni küzdelemre vonatkozó részletesebb uniós megközelítés követ. Az erőszakos szélsőségességhez és terrorizmushoz vezető online és offline radikalizálódás elleni küzdelem A radikalizálódás megelőzése és az ellene folytatott küzdelem kulcsfontosságú a terrorizmus elleni hatékony politikák szempontjából. A Bizottság támogatja a tagállamokat a radikalizálódással foglalkozó uniós információs hálózat (RAN) révén, amely 6 000, megelőzéssel foglalkozó szakértőt tömörít. A tagállamok támogatásának fő területei közé tartozik a radikalizálódáshoz vezető erőszakos szélsőséges ideológiák és polarizáció elleni küzdelem; az online radikalizálódás és az új technológiákkal való visszaélés elleni küzdelem; valamint a börtönből szabadult elkövetők újbóli beilleszkedésének irányítása és előkészítése. Az erőszakos szélsőséges csoportok és ideológiák, valamint a gyűlöletbeszéd megnyilvánulásai közötti összekapcsolódásokkal foglalkozik a jogellenes online gyűlöletbeszéd felszámolására vonatkozó uniós magatartási kódex. Az EU továbbá azon dolgozik, hogy a tagállamokban elejét vegye a radikális/szélsőséges nézeteket támogató külföldi befolyásolásnak és finanszírozásnak. A Bizottság a maga részéről továbbra is éberen ügyel arra, hogy megakadályozza, hogy uniós forrásokból az európai értékekkel összeegyeztethetetlen projekteket támogassanak vagy jogellenes menetrend valósítsanak meg. E tekintetben 2021 vége óta a Bizottság által irányított projekteket a támogatási megállapodás aláírását követően azonnal közzéteszik a finanszírozási és pályázati portál nevet viselő egyedi platformon. Alapvető fontosságú, hogy a tagállamok ezt az ablakot arra használják, hogy saját maguk átvilágítsák a kedvezményezetteket, és a Bizottság rendelkezésére bocsássák a rendelkezésükre álló kiegészítő információkat. Ebben az összefüggésben a költségvetési rendelet Bizottság által javasolt felülvizsgálata tartalmazza a „gyűlöletre uszítás” miatti elítélés felvételét az uniós finanszírozást kizáró okok közé. A Bizottság felkéri az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy hatékonyan kezeljék ezt a kérdést a végleges szövegben. Emellett a Bizottság belső figyelemfelhívó intézkedéseket tesz és belső munkamódszereket dolgoz ki a projektek kiválasztásának fokozott ellenőrzése érdekében. Az online radikalizálódás megakadályozása is kiemelt figyelmet érdemel. Az online terrorista tartalom terjesztésével szembeni fellépésről szóló rendelet 2022 júniusában vált alkalmazandóvá. Azóta az illetékes nemzeti hatóságok előírhatják, hogy a terrorista tartalmat a hivatalos eltávolítási végzéstől számított egy órán belül távolítsák el. A terrorista tartalomnak kitett online szolgáltatóknak konkrét intézkedéseket kell megtenniük annak érdekében, hogy megvédjék platformjaikat a helytelen használattal szemben. Ez kiegészíti az uniós internetfórum munkáját, amelyet a Bizottság azzal a céllal indított el, hogy összefogja a tagállamokat, az internetes vállalatokat és a civil társadalmat az erőszakos szélsőséges és terrorista tartalmak online terjesztésének megakadályozása érdekében. Az uniós internetfórum által a technológiai vállalatoknak és az internetes infrastruktúra-szolgáltatóknak a tartalommoderálási erőfeszítéseikhez a közelmúltban nyújtott támogatás magában foglalja a terroristák által működtetett honlapok címtárát, valamint egy évente frissített ismeretanyagot az erőszakos jobboldali szélsőséges csoportokról, szimbólumokról és kiáltványokról. 2019 óta ez a fórum a gyermekek online szexuális bántalmazásának megelőzésével is foglalkozik. Példák a főbb eredményekre Hogyan vezetett az Eurojusttal folytatott együttműködés egy külföldi terrorista harcos elítéléséhez: Egy terrorizmussal kapcsolatban folytatott nyomozás fő célpontját 2021-ben négy év börtönbüntetésre ítélték terrorista szervezetben való részvétel miatt, miután az olasz hatóságok a terrorizmus elleni nyilvántartás használatával kapcsolódásokat tártak fel egy feltételezett külföldi harcos és más terrorizmussal kapcsolatos ügyek között. Az Eurojust összefogta a nemzeti hatóságokat, aminek eredményeképp európai nyomozási határozatok és kölcsönös jogsegély iránti kérelmek végrehajtására került sor. Az Europol általi koordináció az interneten elérhető bombakészítési kézikönyvekkel szemben: A rendszeres közös kezdeményezések egyike keretében, egy 2022 februárjában szervezett akciónap alkalmával – ami az Europol támogatásával és 8 tagállam, valamint az Egyesült Királyság részvételével zajlott – több száz online tételt találtak, köztük arra vonatkozó útmutatást, hogy hogyan lehet prekurzorokat tartalmazó bombákat gyártani, és azokat hogyan lehet terrortámadásokban felhasználni. Az információkat továbbították az online szolgáltatóknak. 4. A SZERVEZETT BŰNÖZÉS ELLENI KÜZDELEM A szervezett bűnözés európai környezetében a bűnözők közötti együttműködés folyamatosan változik. A bűnözői hálózatok számos különböző bűnözői tevékenységekben vehetnek részt, amelyekben összekapcsolódik a kábítószer-kereskedelem, a vagyon elleni szervezett bűnözés, a csalás, a migránscsempészés és az emberkereskedelem. Az internet és az online szolgáltatások fokozódó használata tovább ösztönözte a számítástechnikai bűnözést és a nemi alapú online erőszakot. A titkosított kommunikációs csatornák növekvő mértékű használata a magánélet és az alapvető jogok védelme mellett további kihívásokat jelent a bűnüldözés számára. Eközben az Ukrajna elleni orosz agresszív háború által okozott fennakadás új kapukat nyitott meg, amelyeket a szervezett bűnözői csoportok gyorsan ki is használnak. A Bizottság 2021 áprilisában elfogadta a szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló uniós stratégiát (2021–2025). A stratégia hangsúlyozza, hogy döntő fontosságú a szervezett bűnözés struktúráinak felszámolása, az Európára nézve nagyobb kockázatot jelentő csoportokra és a bűnszervezeteken belül a ranglétra magasabb fokán álló személyekre összpontosítva. A stratégia végrehajtása javában zajlik, és már számos kulcsfontosságú intézkedést elfogadtak vagy végrehajtottak. A Bizottság továbbá pénzügyi támogatást nyújt a tagállamoknak, hogy leküzdjék a bűnügyi fenyegetéseket, amelyekkel az EU szembesül.

Számítástechnikai bűnözés A Covid19-világjárvány során felgyorsult digitalizáció ösztönözte a kiberfenyegetések, például a zsarolóvírusok terjedését. A zsarolóvírusok jelentős kiberbiztonsági kockázatot jelentenek a kritikus infrastruktúrára és a közbiztonságra nézve. Az Europol Kiberbűnözés Elleni Európai Központja a számítástechnikai bűnözés elleni közös akció munkacsoporttal együtt a közelmúltban kidolgozta a zsarolóvírusra való reagálás nemzetközi modelljét az átfogó bűnüldözési válaszintézkedések gyakorlati megvalósítása érdekében. Az EU részt vett a zsarolóvírusokkal kapcsolatos nemzetközi együttműködés megerősítését célzó, zsarolóvírusokkal szembeni kezdeményezés 2022. évi csúcstalálkozóján. 36 ország és az EU megállapodott abban, hogy folytatják a zsarolóvírusok elleni nemzetközi munkacsoporttal kapcsolatos munkát, amelynek célja a rezilienciával és a zavarokkal kapcsolatos munka koordinálása, valamint a tiltott finanszírozási tevékenységek leküzdése. A Bizottság és az Europol közösen létrehozott egy visszafejtéssel foglalkozó platformot, amelynek révén az igazságügy rövidebb időn belül hozzáférhet az elektronikus bizonyítékokhoz, és amely segíti a titkosított bűnügyi kommunikációs hálózatok elleni küzdelmet, súlyos csapásokat mérve a szervezett bűnözésre. Az EU fontos szerepet játszott a Számítástechnikai Bűnözésről szóló Budapesti Egyezmény második kiegészítő jegyzőkönyvéről 2022 májusában folytatott sikeres tárgyalások során. Ez a jegyzőkönyv a számítástechnikai bűnözéssel kapcsolatos nyomozások és büntetőeljárások során a határokon átnyúló együttműködéshez elengedhetetlenül szükséges eszközöket, valamint részletes adatvédelmi feltételeket és biztosítékokat tartalmaz. Valamennyi tagállamnak mielőbb alá kell írnia a második kiegészítő jegyzőkönyvet, és az Európai Parlamentet arra kérjük, hogy adja hozzájárulását a gyors megerősítés érdekében. A Bizottság továbbá az EU nevében tárgyalásokat folytat a számítástechnikai bűnözésről szóló új ENSZ-egyezményről is. A gyermekek szexuális bántalmazása riasztóan széles körben elterjedt: csak 2021-ben világszerte 85 millió olyan képről és videóról érkezett bejelentés, ami gyermekek szexuális bántalmazását ábrázolja, számos más esetre pedig soha nem derül fény. Azáltal, hogy a gyermekek több időt töltenek az interneten, fogékonyabbá válnak a behálózásra, és ez a saját maguk által készített kizsákmányoló tartalmak mennyiségének növekedéséhez vezetett. A 2020 júliusában elfogadott, a gyermekek szexuális bántalmazása elleni hatékonyabb küzdelmet célzó uniós stratégiával és az EU 2021. márciusi átfogó gyermekjogi stratégiájával összhangban a Bizottság 2022 májusában a gyermekek szexuális bántalmazásának megelőzésére és az ellene folytatott küzdelemre vonatkozó szabályok megállapításáról szóló javaslatot fogadott el, amely új kötelezettségeket ír elő az online szolgáltatók számára. Amennyiben a megelőzés nem jár sikerrel, és nem csökken valamely jelentős kockázat, a szolgáltatók kötelezhetők a gyermekek szexuális bántalmazását ábrázoló anyagok felderítésére, bejelentésére, eltávolítására és letiltására. A javaslat tartalmazza továbbá egy külön uniós központ létrehozását a végrehajtás megkönnyítése érdekében. 2024 nyarán lejár az az ideiglenes jogszabály, amelyet 2021 augusztusában fogadtak el annak érdekében, hogy az online szolgáltatók folytathassák a gyermekek online szexuális bántalmazásának felderítésére és bejelentésére irányuló önkéntes erőfeszítéseiket. Ezért alapvető fontosságú, hogy az Európai Parlament és a Tanács mielőbb megállapodásra jusson a javasolt rendeletről. A jövő év elején ez a kezdeményezés kiegészül a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló 2011. évi irányelv aktualizálására irányuló javaslattal. A nők és lányok elleni online erőszak a nemi alapú online erőszak kialakulóban lévő új dimenziója. Becslések szerint 2020-ban minden második fiatal nő tapasztalta az erőszak ilyen formáját. A nők elleni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről szóló irányelvre vonatkozó, 2022 márciusában elfogadott javaslatában a Bizottság célzott szabályokat javasolt a nőkkel szembeni nemi alapú online vagy offline erőszakra vonatkozóan. Szervezett bűnözés Az emberkereskedelem a szervezett bűnözés egyik fő tevékenysége az EU-ban. Annak ellenére, hogy a biztonsági unióra vonatkozó stratégiában ez már kiemelt prioritásként került meghatározásra, a bűnözők új lehetőségeket találtak arra, hogy jelentős nyereségre tegyenek szert és fokozzák a bűnözői tevékenységeiket a Covid19-világjárvány idején. A gyors uniós szintű koordináció segít megelőzni az emberkereskedelem veszélyének fokozódását Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborúja nyomán. Az emberkereskedelem elleni küzdelem európai uniós koordinátora az emberkereskedelem elleni közös tervet dolgozott ki, hogy összehangolja a Bizottság munkáját a tagállamokkal, az uniós ügynökségekkel és az Európai Külügyi Szolgálattal az emberkereskedelem kockázatainak kezelése és a potenciális áldozatok támogatása érdekében. Ezek az erőfeszítések elősegítették annak biztosítását, hogy az emberkereskedelemmel kapcsolatos megerősített esetek száma korlátozott maradjon, még akkor is, ha a fenyegetettség továbbra is magas szintű. 2021 áprilisában a 2021–2025-ös időszakra szóló, az emberkereskedelem elleni küzdelemre irányuló uniós stratégia átfogó belső és külső keretet biztosított a fellépéshez. A Bizottság az emberkereskedelem elleni irányelv módosítására irányuló, küszöbön álló javaslaton dolgozik, amelynek célja a jelenlegi jogi keret hiányosságainak orvoslása és az online dimenzió figyelembevétele érdekében történő aktualizálása, valamint a kereslet csökkentése. 2022 szeptemberében az EMPACT által szervezett közös akciónap során, az Europol és az Eurojust támogatásával és 20 ország bűnüldöző hatóságainak részvételével zajló első uniós szintű hackathon (ötletverseny) alkalmával olyan bűnözői hálózatokat vettek célba, amelyek weboldalakat és közösségimédia-platformokat használnak fel arra, hogy áldozatokat toborozzanak szexuális kizsákmányolás céljából. Ennek során 11 feltételezett emberkereskedőt és 45 lehetséges áldozatot azonosítottak. Az emberkereskedelemtől eltérően azok, akik pénzt fizetnek az embercsempészeknek azért, hogy szabálytalanul beléphessenek az EU-ba, ezt önkéntesen teszik. Az embercsempészek tevékenysége azonban bűncselekménynek minősül, sokszor életeket veszélyeztet, és további biztonsági kockázatokat jelenthet az EU számára. A migránscsempészés megakadályozása és az ellene folytatott küzdelem a biztonsági unióra vonatkozó uniós stratégia, a szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló uniós stratégia, valamint az új migrációs és menekültügyi paktum egyik fő célkitűzése. Ehhez minden szinten folyamatos nemzetközi együttműködésre és koordinációra van szükség. A 2021–2025-ös időszakra vonatkozó, migránscsempészés elleni uniós cselekvési terv végrehajtása folyamatban van, melynek során csempészés elleni operatív partnerségek kialakítására kerül sor Marokkóval, Nigerrel és a Nyugat-Balkánnal, az uniós intézmények, szervek és ügynökségek támogatásával, uniós finanszírozással. A tiltott kábítószerek piaca, amelynek becsült kiskereskedelmi értéke évente legalább 30 milliárd EUR, továbbra is a legnagyobb bűnözői piac az EU-ban, és a szervezett bűnözői csoportok egyik fő bevételi forrása, ami veszélyezteti a társadalmi stabilitást és az egészséget. 2021-ben az uniós fellépés és együttműködés eredményeképp 7 milliárd EUR értékű kábítószert sikerült kivonni az utcákról. Az EU 2021–2025 közötti időszakra szóló kábítószer elleni programja és cselekvési terve, amelyet 2020 júliusában fogadtak el, konkrét intézkedéseket határoz meg az uniós szintű fellépés fokozására, ami magában foglalja A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontjának az Európai Unió Kábítószerügyi Ügynökségévé történő átalakítását. Az Ügynökség 2022 januárjában javasolt módosított megbízatása megerősítené annak nyomonkövetési és fenyegetésértékelési képességeit, valamint az új kihívásokra való reagálási képességét. A Tanács 2022 júniusában általános megközelítést fogadott el, az Európai Parlamentben pedig folyamatban van a munka. A Bizottság emellett együttműködést kezdeményezett az uniós internetfórumon az online kábítószer-kereskedelem kezelése érdekében, és javaslatot tett a kokain uniós kikötőkbe irányuló csempészetének tematikus schengeni értékelésére. Növelték a tengeri elemző és műveleti központ kábítószerekkel foglalkozó részlegének támogatását. Az EU folytatja továbbá a kábítószerekről harmadik országokkal folytatott politikai párbeszédeit, 2022 júliusában második párbeszédet kezdeményezett Kínával, 2022 júniusában pedig új párbeszédet indított Kolumbiával. Az Europol szerint az EU-ban a bűncselekményekből származó nyereség csaknem 99 %-a nem kerül elkobzásra, és az elkövetők kezében marad. Az EU pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmének fokozására irányuló, a Bizottság által 2021 júliusában előterjesztett javaslatok folyamatban vannak a Tanács előtt. 2022 májusában a Bizottság javaslatot tett a vagyonvisszaszerzésre és -elkobzásra vonatkozó uniós szabályok megerősítésére és korszerűsítésére. A tanácsi munkacsoportok megvitatták a javaslatot, és számos területen előrelépés történt. Az Európai Ügyészség túl van az első teljes munkaévén, melynek során az EU pénzügyi érdekeinek védelméért dolgozott. Ennek során 4 006 bűncselekményről kapott bejelentést, 929 esetben indított nyomozást, és összesen 259 millió EUR értékben adott ki biztosítási intézkedést elrendelő határozatot. Tevékenységének első hét hónapjában a vizsgált esetek a becslések szerint 5,4 milliárd EUR kárt okoztak az uniós költségvetésnek. A Bizottság a hamisítás elleni uniós eszköztár előkészítésén is dolgozik, amint azt bejelentette a szellemi tulajdonra vonatkozó cselekvési tervben és hangsúlyozta a szervezett bűnözésre vonatkozó stratégiában. A korrupció, amellett, hogy rombolja az állam és a polgárok közötti bizalmat, a biztonságra is veszélyt jelent. A szervezett bűnözés kulcsfontosságú eszköze, és sokféle bűnözői tevékenységet tesz lehetővé. A korrupció az éves jogállamisági jelentési ciklus egyik központi témája. Bár egyes uniós tagállamok továbbra is a legjobb teljesítményt nyújtó országok közé tartoznak a korrupció elleni küzdelem terén, továbbra is számos kihívás áll fenn, különösen a nyomozások, a bűnüldözés és a korrupcióra vonatkozó szankciók alkalmazása tekintetében. Számos tagállamban folyamatban vannak a korrupció megelőzésére és az integritásra vonatkozó keret megerősítésére irányuló intézkedések, a korrupció elleni küzdelemre elkülönített források azonban sok esetben szűkösek. A Bizottság 2023-ra egy korrupcióellenes csomagot dolgoz ki, amely naprakésszé teszi és észszerűsíti az e területre vonatkozó jogszabályokat. A tűzfegyverek tiltott kereskedelmére vonatkozó 2020–2025-ös uniós cselekvési tervet a biztonsági unióra vonatkozó stratégiával együtt 2020 júliusában fogadták el. Ezt követte a tűzfegyverek kiviteli engedélyezési, behozatali és árutovábbítási szabályaira vonatkozó intézkedések felülvizsgálatára irányuló, 2022. októberi javaslat, amely nagyobb hangsúlyt fektet a digitalizációra. Összességében ez várhatóan javítani fogja a polgári célú tűzfegyverek nyomon követhetőségét. Folyamatban van továbbá a munka Ukrajna és a Moldovai Köztársaság hatékonyabb támogatása érdekében a kézi- és könnyűfegyverek (SALW) tekintetében, az Ukrajna elleni orosz agresszióval összefüggésben. A kulturális javak tiltott kereskedelme jövedelmező üzlet a szervezett bűnözői csoportok, egyes esetekben pedig a konfliktusban részt vevő felek és a terroristák számára is. Következésképpen ösztönzőleg hat a szervezett bűnözésre, továbbá káros hatást gyakorol a kulturális örökségre. A bűnözők akár jogszerűen szerzett kulturális javakkal is visszaélhetnek pénzmosás, a szankciók megkerülése, adókijátszás vagy a terrorizmus finanszírozása céljából. A kulturális javak tiltott kereskedelme elleni küzdelem megerősítése érdekében a Bizottság ma cselekvési tervet fogad el. Az Interpol és az ENSZ Környezetvédelmi Programja szerint a környezeti bűnözés a világon a negyedik legkiterjedtebb bűnözői tevékenység a kábítószer-kereskedelem, az emberkereskedelem és a hamisítás után. Jelenleg tárgyalások folynak a környezet büntetőjog általi védelméről szóló új irányelvre, a hulladékszállításról szóló új rendeletre és az erdőirtásról szóló új rendeletre irányuló ambiciózus bizottsági javaslatokról. Elfogadásukat követően ezek megerősítik a végrehajtási láncot, és szigorúbb szankciókat, valamint megfelelő nyomozási eszközöket biztosítanak majd. Ezeket kiegészíti továbbá a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni felülvizsgált cselekvési terv. Példák a főbb eredményekre EncroChat: Az Europol és az Eurojust támogatásával Belgium, Franciaország és Hollandia igazságügyi és bűnüldöző hatóságai együttműködtek a titkosított kommunikáció nagyszabású szervezett bűnözői csoportok általi használatának megakadályozása érdekében. Az érintett szolgáltatásnak a beszüntetéskor 60 000 előfizetője volt, akik a becslések szerint 90 %-ban bűnözők voltak. Az uniós igazságügyi és rendőrségi együttműködés egy nagyszabású szervezett bűnözői csoport felszámolását eredményezte (a továbbiakban: a Pollino-ügy): Az Olaszország, Németország és Hollandia által 2016-ban létrehozott közös nyomozócsoport az Eurojust által koordinált és az Europol által támogatott akciónapot tartott, amelynek eredményeként 34 személyt összesen több mint 400 év börtönbüntetésre ítéltek. Ezt követően további 12 személyt ítéltek el összesen több mint 173 év börtönbüntetésre, és több tagállamban továbbra is folyamatban vannak az eljárások.

4. HATÁRAINK BIZTONSÁGÁNAK GARANTÁLÁSA, VALAMINT A BŰNÜLDÖZÉS ÉS AZ IGAZSÁGÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉS TÁMOGATÁSA Gazdasági és társadalmi előnyei mellett a jól működő schengeni térség az EU biztonsága szempontjából is kulcsfontosságú. Ehhez az EU külső határainak hatékony igazgatására és fokozott bűnüldözési együttműködésre van szükség. 2021 júniusában a Bizottság elfogadta a teljeskörűen működő és reziliens schengeni térség kialakítására vonatkozó stratégiát, amelyben meghatározta, hogy a biztonság, valamint a rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén hozott intézkedések hogyan biztosíthatják, hogy az EU belső határellenőrzések nélkül is erős maradjon a biztonsági fenyegetésekkel szemben. A stratégia jelenleg éves schengeni ciklus – a schengeni térség új irányítási modellje – mentén halad előre, és a schengeni rendszer helyzetéről szóló, 2022 májusában elfogadott első jelentésben nyomon követi az elért eredményeket. Kulcsfontosságú lépés a Schengeni határellenőrzési kódex módosítása a Bizottság 2021. decemberi javaslata révén, amely új rendelkezéseket tartalmaz a hatékony biztonsági együttműködés támogatására, valamint a külső határok válsághelyzetekben történő hatékonyabb igazgatása érdekében teendő lépésekre vonatkozóan. Fontos, hogy a Tanács 2022. júniusában kialakított általános megközelítése nyomán az Európai Parlament és a Tanács gyorsan lezárja a tárgyalásokat. A Bizottság kiemelte továbbá, hogy milyen előnyökkel jár Bulgária, Románia és Horvátország bevonása a schengeni vívmányok valamennyi aspektusába, megerősítve a schengeni térség biztonságát és az abba vetett kölcsönös bizalmat. A Tanács 2022 decemberében határozatot fogadott el a schengeni vívmányok Horvátország általi teljes körű alkalmazásáról. A belső határellenőrzések nélküli térségben az egyik tagállam rendőreinek hozzáféréssel kell rendelkezniük ugyanazokhoz az információkhoz, mint amelyek egy másik tagállambeli kollégáik rendelkezésére állnak. A teljes körű és hatékony együttműködés kell, hogy legyen a norma. Éppen ezért elengedhetetlen az EU-ban az információcseréhez és a határokon átnyúló együttműködéshez a bűnüldöző és igazságügyi hatóságok rendelkezésére álló eszközök megerősítése. A 2021. decemberi, rendőrségi együttműködésről szóló csomag tartalmazta a rendelkezésre álló eszközök jelentős mértékű fejlesztését. Az információcseréről szóló irányelv eredményeképp politikai megállapodás született az Európai Parlament és a Tanács között, és a Tanács 2022 júniusában elfogadta a határokon átnyúló rendőrségi együttműködés megerősítéséről szóló tanácsi ajánlást. Folytatódnak a tárgyalások a prümi keret felülvizsgálatáról szóló rendeletről, amelynek célja a bűnüldöző hatóságok közötti hatékonyabb automatizált adatcsere lehetővé tétele olyan konkrét területeken, mint a DNS-adatok, a daktiloszkópiai adatok és a gépjármű-nyilvántartási adatok, valamint a rendőrségi nyilvántartási adatok és arcképmások kategóriáinak felvétele. A Prüm II rendeletre vonatkozó gyors megállapodás eredményeképp az új információcsere-eszközök teljes skálája kézzelfogható valósággá válna a bűnüldözés számára a tagállamokban. A határokon átnyúló bűnözés elleni hatékonyabb küzdelem érdekében a tagállamok bűnüldöző és igazságügyi rendszereinek együtt kell működniük az olyan uniós ügynökségek támogatásával, mint az Europol és az Eurojust. Az Europol új megbízatása 2022 júniusában lépett hatályba, lehetővé téve az Europol számára, hogy kibővítse szakértelmét és műveleti képességeit annak érdekében, hogy jobban támogassa a tagállamokat a súlyos és szervezett bűnözés, valamint a terrorizmus elleni küzdelemben. A megbízatás emellett megerősíti az Europol adatvédelmi keretét és az európai adatvédelmi biztos felügyeletét. A tagállamok nyomozó hatóságainak és bíróságainak együtt kell működniük és támogatniuk kell egymást a bűncselekmények kivizsgálása és büntetőeljárás alá vonása során, és meg kell valósítaniuk az információk és a bizonyítékok biztonságos és gyors cseréjét. A 2021 decemberében elfogadott digitális igazságszolgáltatási csomag gyakorlati lépéseket tartalmaz a digitális információcsere javítására vonatkozóan a határokon átnyúló, terrorizmussal kapcsolatos ügyek tekintetében, továbbá a közös nyomozócsoportok működését támogató együttműködési platform létrehozására, valamint a határokon átnyúló igazságügyi együttműködés digitalizációjának fokozására és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés javítására vonatkozóan polgári, kereskedelmi és büntetőügyekben. Ennek a csomagnak az Európai Parlament és a Tanács általi gyors elfogadása jelentősen megkönnyítené az igazságügyi hatóságok közötti információcserét. Az elektronikus bizonyítékok szinte minden nyomozásnak részét képezik. Az elektronikus bizonyítékokkal kapcsolatban 2022 novemberében elért ideiglenes politikai megállapodás eredményeképp biztonságossá válik a tagállamok igazságügyi hatóságai számára a bűnözés elleni hatékonyabb küzdelem szempontjából kritikus fontosságú bizonyítékok cseréje. Az EU külső határainak biztosítása közös felelősség. 2021 januárjától kezdve sor került az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulata első csapatainak sikeres telepítésére, és a készenléti alakulat jelenleg mintegy 4 800 Frontex és nemzeti tisztviselőt számlál. Az idén nőtt az irreguláris érkezések száma a migrációs útvonalak többségén, ami rávilágított az EU külső határaira érkező valamennyi migráns szisztematikus személyazonossági és biztonsági ellenőrzésének fontosságára, valamint az egységes előírások szerint végzett egészségügyi ellenőrzések fontosságára. A biztonság az új migrációs és menekültügyi paktum egyik fontos témája. A migránsoknak az előszűrésről szóló javaslat szerinti gyors továbbirányítása a megfelelő eljárásokba elősegítené annak biztosítását, hogy a biztonsági ellenőrzéseket az alapvető jogokkal kapcsolatos valamennyi kötelezettség teljes körű tiszteletben tartása mellett alkalmazzák. Az Európai Parlament e javaslattal kapcsolatos álláspontja még nem született meg. Az, hogy 2021 második felében a fehérorosz rezsim politikai célokból eszközként használta fel a migránsokat, példátlan jogi, műveleti és emberi kihívásokat vetett fel, többek között a biztonság tekintetében is. A Schengeni határellenőrzési kódexre irányuló javaslat foglalkozik a migránsok harmadik országok által, politikai célokból, eszközként való felhasználásának a kérdésével is. Az ilyen helyzettel szembesülő tagállamoknak például lehetőségük lenne arra, hogy korlátozzák a határátkelőhelyek számát és fokozzák a határőrizetet. Folyamatban van az uniós információs rendszerek új struktúrájának kidolgozása a nemzeti hatóságok által a biztonság, valamint a határigazgatás és a migrációkezelés biztosítása terén végzett munka hatékonyabb támogatása érdekében. Ennek központi eleme a megújított Schengeni Információs Rendszer, amelynek 2023 márciusában kell megkezdenie működését. További kulcsfontosságú eszköz a határregisztrációs rendszer (amely a tervek szerint 2023 májusában kezdi meg működését), az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS, amely a tervek szerint 2023 végéig működésbe lép) és a vízuminformációs rendszer (VIS) frissítése. Ezek több ellenőrzést tesznek majd lehetővé, és a tagállamok közötti jobb információcsere révén meg fogják szüntetni a biztonsági információk hiányosságait. E munka szempontjából kulcsfontosságú a rendszerek interoperabilitása: elengedhetetlen, hogy az eu-LISA és a tagállamok haladéktalanul megtegyék a szükséges lépéseket ezen ambiciózus projekt 2024 végéig történő teljes körű megvalósítása érdekében. A beérkező áruk ellenőrzésének hatékonynak kell lennie az EU-t és polgárait érintő kockázatok csökkentése érdekében, miközben biztosítani kell a jogszerű uniós vállalkozások versenyképességét. Sor került az érintett áruk biztonsági ellenőrzésének javítására egy korszerűsített uniós importellenőrzési rendszer révén, a hatékony kockázatalapú vámellenőrzések, valamint a terroristafenyegetésekkel szembeni légiáru-védelmi intézkedések támogatása érdekében. A vámellenőrzési berendezések támogató eszközére (CCEI) irányuló program a releváns, korszerű és megbízható vámellenőrzési berendezések átlátható beszerzését, karbantartását és korszerűsítését is finanszírozza. Az előzetes utasinformációk (API) biztonsághoz való hozzájárulását akadályozzák az elavult és egyenlőtlenül alkalmazott szabályok. Az új bizottsági javaslatok hatályon kívül helyeznék az előzetes utasinformációkról szóló jelenlegi irányelvet annak érdekében, hogy egyértelművé tegyék és fokozzák az előzetes utasinformációk használatát a határigazgatás és a bűnüldözés terén egyaránt. Az előzetes utasinformációk használatát kiterjesztenék egyes kiválasztott, EU-n belüli légi járatokra is, kibővítve a schengeni térségen belül a tagállamok bűnüldöző hatóságai számára rendelkezésre álló eszköztárat. Folyamatban vannak az utasnyilvántartási adatállományra (PNR) vonatkozó uniós politika külső dimenziójával kapcsolatos egyeztetések, tekintettel arra, hogy egyre több harmadik ország dolgozik azon, hogy létrehozza az ilyen adatok bűnüldözési és határbiztonsági célú feldolgozásához szükséges kapacitást. A Bizottság emellett jogalkotási javaslatot készít elő az EU-ban és a partner harmadik országokban dolgozó frontvonalbeli tisztviselők számára a biztonsági vonatkozású információkhoz biztosított kölcsönös hozzáférés keretére vonatkozóan, a bűnözők és a terroristák hatékony felderítése érdekében. Az úti okmányokkal való visszaélés megkönnyíti a bűnözők és a terroristák illegális mozgását, és kulcsszerepet játszik az emberkereskedelemben és a kábítószer-kereskedelemben. Ezzel foglalkozni kell, miközben figyelembe kell venni a jogszerű utazás megkönnyítése iránti igényt is, ezért 2021 augusztusa óta a tagállamok harmonizált biztonsági szabályok alapján állítanak ki személyazonosító igazolványokat, olyan biometrikus azonosítókat tartalmazó chippel, amelyeket valamennyi határforgalom-ellenőrzést végző uniós hatóság képes ellenőrizni. A Bizottság egy további, az úti okmányok digitalizálására és az utazás megkönnyítésére irányuló kezdeményezésen dolgozik, amely az utazási és személyes adatok papírmentes, fejlett kommunikációja és a határokon végzett biometrikus ellenőrzések révén növeli a biztonságot és felgyorsítja az utazást és a határon zajló folyamatokat. Bűnüldözés és új technológiák Az olyan technológiák, mint a mesterséges intelligencia vagy a titkosítás, hozzáadott értéket teremthetnek a bűnüldöző és igazságügyi hatóságok számára, ugyanakkor akadályozhatják is a munkájukat. A mesterséges intelligenciáról (MI) szóló közleményében és a mesterséges intelligenciáról szóló jogszabályban a Bizottság hangsúlyozta, hogy a mesterséges intelligencia a biztonsági unióra vonatkozó uniós stratégia célkitűzéseinek elérését is jelentősen előmozdíthatja, mivel felhasználható a jelenlegi fenyegetések elhárításában és a jövőbeni kockázatok és lehetőségek előrejelzésében. A Horizont Európa – a 2021–2027-es időszakra szóló uniós kutatási és innovációs program – keretében finanszírozás áll rendelkezésre a polgári biztonsági kutatási tevékenységekre és innovációra, többek között a mesterséges intelligenciára vagy a biometrikus azonosításra vonatkozóan. Csak 2021-re és 2022-re már 413,8 millió EUR-t irányoztak elő. Példa a főbb eredményekre A Schengeni Információs Rendszer (SIS) alkalmazása: 2021-ben a tagállamok közel 7 milliárd keresést végeztek a SIS-ben. A tagállami hatóságok naponta átlagosan csaknem 20 millió keresést végeztek a rendszerben, ami naponta átlagosan 600 esetben eredményezett külföldi figyelmeztető jelzésre vonatkozó találatot, hozzájárulva ezzel ugyanennyi ügy megoldásához. Például egy 2021-ben, Romániában elkövetett brutális kettős gyilkosságot követően az elkövetőt alig néhány nappal később megtalálták Olaszországban a SIS-be bevitt, letartóztatásra vonatkozó figyelmeztető jelzésnek köszönhetően, ami információként szolgált az olasz nyomozók számára, akik aztán Rómában letartóztatták a férfit. 5. A BELSŐ ÉS A KÜLSŐ BIZTONSÁG KÖZÖTTI KAPCSOLAT: BIZTONSÁG AZ EU SZOMSZÉDSÁGÁBAN ÉS A PARTNERORSZÁGOKBAN

Szoros összefüggés van az EU határain kívüli történések és az Európán belüli biztonság között. Szomszédaink és partnereink támogatása és segítése a belső biztonság fokozásában, valamint a szövetségeseinkkel és a nemzetközi szervezetekkel, például a NATO-val vagy az ENSZ-szel való együttműködés elengedhetetlenül fontos az EU belső biztonságának megerősítéséhez. Az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) és a Bizottság szolgálatai szorosan együttműködnek a legfontosabb partnerországokkal és nemzetközi szervezetekkel a terrorizmus elleni küzdelemről folytatott párbeszédek révén. Jelenleg több mint 30 párbeszéd van folyamatban harmadik államokkal és nemzetközi szervezetekkel a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatban. Ezzel párhuzamosan sor került a kulcsfontosságú harmadik országokban működő uniós küldöttségek antiterrorista és biztonsági szakértői hálózatának megerősítésére. Az Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborújából eredő belső biztonsági fenyegetések elleni hatékonyabb fellépés érdekében a Bizottság szolgálatai és az EKSZ a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátorával közösen megállapodtak Ukrajnával abban, hogy folyamatos strukturált biztonsági együttműködést alakítanak ki. Ezen együttműködés célja az operatív együttműködés fokozása, többek között az Europollal és a Frontexszel, valamint a belső biztonsági fenyegetésekkel kapcsolatos információcsere megerősítése. Az uniós ügynökségek azonnali támogatást nyújtottak az inváziót követő kihívásokra való reagáláshoz. Jelenleg a Frontexnek 277, az Europolnak 15, az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségének pedig 60 alkalmazottja dolgozik a térségben. A tagállamok bűnüldöző hatóságai és azok partnerei együttműködnek egymással az Európai Multidiszciplináris Platform a Bűnügyi Fenyegetettség Ellen (EMPACT) keretében annak érdekében, hogy operatív fellépéseket és közös akciónapokat szervezzenek az Ukrajna elleni orosz agresszióhoz kapcsolódó új vagy változó bűnügyi fenyegetésekkel szemben. Az EU és Ukrajna közötti kiberbiztonsági párbeszédet ösztönözte az EU által Ukrajna kiberrezilienciájának megerősítéséhez nyújtott koordinált politikai, pénzügyi és anyagi támogatás. Az Ukrajna kiber- és digitális rezilienciájának növelésére irányuló 29 millió EUR összegű teljes finanszírozásból támogatták a kiberbiztonsági berendezéseket és szoftvereket, valamint a reziliens digitális átállást. Földrajzi elhelyezkedése miatt a Moldovai Köztársaság kulcsszerepet játszik az Ukrajna elleni orosz invázió büntetőjogi és biztonsági következményeinek kezelésében. 2022 júliusában a Bizottság az EKSZ-szel együttműködve létrehozta a Moldovai Köztársasággal közös belső biztonsági és határigazgatási uniós támogatási központot. Ennek fő feladata, hogy megkönnyítse az együttműködést és az operatív fellépést a közös biztonsági kihívások kezelése érdekében az EU és a Moldovai Köztársaság által közösen meghatározott hat kiemelt területen, amelyek a következők: tűzfegyverek tiltott kereskedelme, migránscsempészés, emberkereskedelem, a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség megelőzése és leküzdése, kiberbűnözés és kábítószer-kereskedelem. 2022 márciusában a Moldovai Köztársaság megerősített megbízatása alapján jogállásról szóló megállapodást írt alá a Frontexszel. Az EU és a nyugat-balkáni országok közötti bűnüldözési együttműködés – az uniós ügynökségekre is támaszkodva – tovább erősödött az elmúlt három évben. A 2021. márciusi tanácsi következtetésekkel összhangban sor került a harmadik országokkal folytatott bűnüldözési együttműködés általános érvényesítésére az EMPACT valamennyi operatív cselekvési tervében, ami fokozta a nyugat-balkáni partnerek részvételét az EMPACT tevékenységeiben. Az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz keretében továbbra is jelentős finanszírozást biztosítanak a bűnüldözési reformhoz és teljesítményhez, és az uniós ügynökségek a biztonsági ágazat szereplőinek kapacitásépítését is támogatják. A terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozóan 2018-ban aláírt közös cselekvési terv végrehajtása jól halad, Észak-Macedónia és Albánia esetében pedig – tekintettel arra, hogy az intézkedések többségét végrehajtották – 2022 decemberében aláírásra került a vonatkozó kétoldalú megállapodások módosított és frissített változata annak érdekében, hogy továbbfejlesszük együttműködésünket a terrorizmus elleni küzdelem, valamint az erőszakos szélsőségesség megelőzése és leküzdése terén. A Tanács 2022. november 18-án felhatalmazást adott az EU, valamint Albánia, Szerbia, Montenegró és Bosznia-Hercegovina közötti, jogállásról szóló megállapodásokra irányuló tárgyalások megkezdésére. Ezek a megállapodások lehetővé tennék a Frontex számára határigazgatási csapatok telepítését határellenőrzési feladatok elvégzése céljából, az érintett nemzeti hatóságok irányítása alatt. Ez különös jelentőséggel bír majd a migránscsempészés elleni küzdelem során. 2022 októberében Észak-Macedónia jogállásról szóló megállapodást írt alá a Frontexszel megerősített megbízatása alapján. Az EU és az USA hosszú múltra tekint vissza a biztonsági kérdésekre irányuló partnerség és együttműködés terén is, amelynek célja az olyan kérdésekkel kapcsolatos szisztematikusabb és időszerűbb információcsere, mint a terrorizmus, a radikalizálódás és a szervezett bűnözés. Az EU és az USA rendszeres közös bel- és igazságügyi találkozókat tart a közös érdekű ügyekben folytatott együttműködés elmélyítése és a globális biztonság előmozdítása érdekében, valamint hogy tájékoztassák egymást a bel- és igazságügy terén elért jogalkotási eredményekről. Az európai igazságügyi és bűnüldöző hatóságok operatív és jogalkotási kérdésekben szorosan együttműködnek egyesült államokbeli partnereikkel. Az Egyesült Államok bűnüldöző hatóságai számos EMPACT fellépés és hálózat aktív résztvevői az USA és az Europol közötti operatív együttműködési megállapodás keretében. A hatékony együttműködés egyik kiváló példája a Greenlight/Trojan Shield operatív munkacsoport, amely mindezidáig az egyik legnagyobb és legkifinomultabb bűnüldözési művelet a titkosított bűncselekmények elleni küzdelem terén. Az EU és az USA közötti, a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó program számos esetben nyújt konkrét bizonyítékokat a terrorizmussal kapcsolatos nyomozásokhoz. Az együttműködés ugyanakkor a biztosítékok és ellenőrzések egyértelmű megfigyelésére is támaszkodik. Az EU és az USA közötti rendszeres kiberbiztonsági párbeszédek erősítik az együttműködést és koordinációt a kiberdiplomácia és a kiberreziliencia terén, beleértve a kiberbiztonsági szabványosítást is. Az EU–USA Kereskedelmi és Technológiai Tanács lehetővé tette továbbá az együttműködés elmélyítését egy együttes nyilatkozattal a kiberbiztonságról, valamint az 5G-n és a 6G-n túlmutató kutatás-fejlesztés, az exportellenőrzések, a beruházások átvilágítása, továbbá az Oroszországgal és Belarusszal szembeni szankciók terén folytatott lehetséges együttműködés lépéseiről. Az EU–USA Kereskedelmi és Technológiai Tanács emellett előmozdítja az EU és az USA közötti együttműködést a külföldi információmanipuláció és beavatkozás terén. Az Afrikában jelentkező jelentős biztonsági kihívások közvetlenül érintik magukat az afrikaiakat, valamint az EU biztonságát is. Számos projektet hajtanak végre annak érdekében, hogy segítsék a partnerországokat az e kihívások kezeléséhez szükséges kapacitásépítésben, például a Nyugat-Afrikában létesített, terrorizmus elleni küzdelem nemzetközi akadémiájának (AILCT) finanszírozásával, vagy az északkelet-afrikai térségben a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemre irányuló kapacitás növelésére irányuló regionális kezdeményezés révén. Latin-Amerika és a Karib-térség (LAC) országai az EU fontos partnerei, és 2022 májusában elindult a biztonságra és az igazságosságra irányuló új regionális „Európa együtt” kezdeményezés, amelynek célja a jogállamiság megerősítésére és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló EU-LAC partnerség létrehozása. A közvetlen külföldi befektetések átvilágításáról szóló uniós rendelet 2020 októberében lépett hatályba, és keretet biztosít a több tagállam biztonságára vagy közrendjére kockázatot jelentő közvetlen külföldi befektetésekkel szembeni védelem javítására. A rendelet alkalmazásának első teljes évében több mint 400 esetet jelentettek be a Bizottságnak. A kettős felhasználású termékekről szóló, 2021 szeptemberében elfogadott rendelet korszerűsítette és megerősítette a kettős felhasználású termékek uniós exportellenőrzési rendszerét, és új rendelkezéseket vezetett be, amelyek lehetővé teszik az EU számára, hogy – a tagállamokkal együttműködve – önálló ellenőrzéseket folytasson a fel nem sorolt termékek és technológiák kivitelére vonatkozóan. A globalizált világban, ahol a súlyos bűnözés és a terrorizmus egyre inkább transznacionális jelleget ölt, a polgárok biztonsága érdekében a bűnüldöző és igazságügyi hatóságoknak teljes mértékben fel kell készülniük a külső partnerekkel való együttműködésre. Ehhez az Europol és az Eurojust számára meg kell teremteni a lehetőséget a harmadik országok igazságügyi hatóságaival való együttműködésre és információcserére. Az Europol és Új-Zéland között 2022 júniusában aláírt, a személyes adatoknak a súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem céljából történő cseréjéről szóló megállapodást számos más országgal folytatott tárgyalások követik, az esetek többségében azonban még mindig lassú az előrehaladás. Az Eurojust esetében jól haladnak a tárgyalások Örményországgal, melynek során már megállapodás született a szövegről, továbbá megkezdődtek a trágyalások Kolumbiával, Algériával és Libanonnal. 2022 áprilisában az EU és az ENSZ a vezetők terrorizmus elleni küzdelemről folytatott negyedik párbeszéde során konkrét lépéseket tett annak érdekében, hogy megerősítse a nemzetközi békét és biztonságot fenyegető tartós, de folyamatosan változó fenyegetések elleni küzdelemre irányuló meglévő partnerséget. A stratégiai partnerséget tovább erősítette az EU és az ENSZ új, terrorizmusveszély elleni globális eszköze, ami az EU által finanszírozott kezdeményezés a terrorizmussal és az erőszakos szélsőségességgel szembesülő államok támogatására, többek között segítségnyújtás, képzés és mentorálás révén. A közös érdeklődésre számot tartó egyéb kérdések között megemlíthetők az új technológiákkal összefüggésben újonnan megjelenő fenyegetések – ideértve azt is, hogy ezek hogyan érintik a fiatalokat mint az erőszakhoz vezető radikalizálódás egyik különleges célcsoportját –, valamint az idegengyűlöleten, a rasszizmuson és az intolerancia egyéb formáin alapuló, illetve valamilyen vallás vagy meggyőződés nevében elkövetett terrorizmus. Az EU és a NATO közötti együttműködés is elmélyült, és annak minden területén kézzelfogható eredmények születtek. Oroszország agresszív háborúja nyomán fellendült a munka és az együttműködés az EU és a NATO között, és egységes politikai irányvonal és koordináció mentén nyújtanak segítséget Ukrajnának az önvédelemhez és a lakosság megóvásához. Az EU és a NATO közötti stratégiai partnerség soha nem volt még ennyire szilárd és időszerű, mint ebben az euroatlanti biztonság szempontjából oly kritikus pillanatban. A rezilienciát illetően 2022 januárjában célzott strukturált párbeszéd indult, amely most még inkább elmélyül a kritikus infrastruktúrák védelmének támogatása érdekében, és ezzel összefüggésben EU-NATO munkacsoport létrehozására kerül sor. A katonai mobilitást illetően további fejlesztések történtek a szállítás és a szabályozás terén, beleértve a veszélyes áruk szállítását is. A hibrid fenyegetésekkel szembeni fellépés továbbra is a NATO-val való együttműködés egyik kulcsfontosságú területe. Az információcsere kiterjed a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos és a stratégiai kommunikációra, a külföldi információmanipulációra és beavatkozásra, valamint a kiberbiztonsággal kapcsolatos kérdésekre. A gyakorlatok között szerepelt az „EU Integrated Resolve” gyakorlat, amelyre 2022 novemberében került sor a párhuzamos és koordinált gyakorlat (PACE) koncepció keretében a NATO személyzetének bevonásával, az érintett válságelhárítási mechanizmusok közötti együttműködés javítása érdekében. 2022 szeptembere óta az EU a terrorizmus elleni küzdelem globális fórum társelnöke. A prioritások közé tartozik az afrikai terrorveszély kezelése, valamint a nemekkel és az oktatással kapcsolatos megfontolások beépítése a terrorizmusellenes politikába. Folyamatban vannak az Unió és az Interpol közötti együttműködési megállapodásra irányuló tárgyalások, és a cél azok technikai szintű lezárása 2023 első felében. A fő cél az Interpol és az uniós ügynökségek és szervek közötti információcsere fokozása, a tagállamok hatékonyabb támogatása és a polgárok biztonságának növelése az EU-ban és az egész világon. Példa a főbb eredményekre A „Desert Light” művelet: Az európai kábítószer-kartellt hat országban felszámolták: 2022 novemberében Európa-szerte és az Egyesült Arab Emírségekben összehangolt rajtaütéseket hajtottak végre, amelyek célpontjában az irányítási és ellenőrzési központ, valamint a kábítószer-kereskedelem Európában lévő logisztikai infrastruktúrája állt. A fontos célpontok az Európában zajló kokainkereskedelem mintegy egyharmadát ellenőrző „szuperkartellt” alkottak. A Spanyolországban, Franciaországban, Belgiumban, Hollandiában és az Egyesült Arab Emírségekben folytatott nyomozásokat követően az Europol támogatásával összesen 49 gyanúsítottat tartóztattak le. A nyomozások során a bűnüldöző szervek 30 tonna kábítószert foglaltak le.