EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.11.9. 
SEC(2011) 1323 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A hatásvizsgálat összefoglalása,  
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
az Egészségügy a növekedésért program, az  egészségügyre vonatkozó uniós cselekvési 
program (2014-2020) 
 
{COM(2011) 709 végleges} 
{SEC(2011) 1322 végleges}  
 
 1Felelősségi nyilatkozat 
Ez a hatásvizsgálati jelentés kizá rólag az összeállításában részt vev ő bizottsági szolgálatokat 
köti. A szöveg abból a célból készült, hogy észrevételek alapjá ul szolgáljon, és nem tekinthet ő 
kötelezettségvállalásn ak a Bizottság kés őbbi határozatai tekintetében. 
 
 21. PROBLÉMAMEGH ATÁROZÁS 
Az „Egészségügy a növekedésért” elnevezés ű, a 2014-2020. közötti id őszakra vonatozó, 
harmadik uniós egészségügyi program (a továbbiakban: program) az els ő közegészségügyi 
program (2003–2008) és a második – jelenl egi – egészségügyi program (2008–2013) 
eredményeire fog épülni.  
Az „Európa 2020 stratégia: az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés európai 
stratégiája”1 célkitűzéseivel összhangban, valamint az el őző programok különböz ő 
értékeléseinek és auditjanak következtetései és ajánlásai al apján az új program bizonyos 
tekintetben egy új megközelít ést vezet be. Célzottabb progra m lesz, kevesebb számú kiemelt 
prioritásra és tevékenységre fog összpontosítani,  amelyek esetében kritikus tömeget érhet el, 
többek között egyfajta húzóhatást kifejtve, a tagállami szakpolitikákat kiegészítve és az 
egészségügyi együttm űködést ösztönözve az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés 168. 
cikkének megfelel ően. 
Az előző programok és értékelése ik tanulsága egyértelm ű: 
a) az új programnak kevesebb terüle tet kell felölelnie , azonban pontosabban 
meghatározott célkit űzéseket  kell tartalmaznia, valamint kevesebb , a legnagyobb uniós 
hozzáadott értékkel rendelkez ő kiemelt prioritású tevékenységre  kell összpontosítania 
pénzügyi támogatást. Ez várhatóan javí tani fogja a hatékonyságot és jelent ősen felfokozza a 
program hatását; 
b) a programnak jobban be kellene vonnia a résztvev ő országokat , különös tekintettel 
a viszonylag alacsony bruttó nemzeti j övedelemmel rendelkez ő tagállamokra. Azoknak a 
területeknek kell ha ngsúlyosnak lenniük, ahol  a tagállamok egyedül nem tudnak 
költséghatékony módon fellépni , ahol egyértelm űen határokon átnyúló vagy bels ő piaci 
kérdésekr ől van szó, illetve ahol uniós szint ű együttm űködéssel jelent ős előnyöket és 
hatékonyságnövekedést lehet elérni. 
c) Az eredményeket egy rendszeres jelentéstételre szolgáló rendszerbe  kell bevinni és 
ezáltal lehet ővé tenni azoknak a bizottsági szervezeti egységei, az érdekelt felek és a nemzeti 
döntéshozók közötti hatékonyabb me gosztását és terjesztését. 
A 2011. június 29-i, „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” cím ű közleményében2 a 
Bizottság hangsúlyozta, hogy „az egészségügyi hely zet javítása integráns része az Európa 
2020 stratégia és inkluzív növekedési célkit űzéseinek. A termelékenységre és a 
versenyképességre pozitív hatá st gyakorol, ha az emberek egészségesek maradnak és 
hosszabb ideig aktívak. Az egészségvédelem terén történ ő innováció el ősegíti az ágazatban a 
demográfiai változással járó fenntarthatósági ki hívás kezelését”, és az egészségügy területén 
fennálló egyenl őtlenségek csökkentését célzó intézkedés ek fontosak az „inkluzív növekedés” 
eléréséhez.  
                                                 
1 A Bizottság közleménye: Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája, 
COM(2010) 2020 végleges. 
2 A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdas ági és Szociális Bizottságnak és a 
Régiók Bizottságának – Az Európa 2020 stratégia költségvetése (COM(2011) 500 végleges. 
 
 
 3A többéves pénzügyi keretetr ől szóló közleményhez kapcsolódó  adatlapon az alábbiak 
szerepelnek: 
 „Az új Egészségügy a növekedésért prog ram uniós hozzáadott értékkel rendelkez ő 
intézkedésekre irányul, ö sszhangban az Európa 2020 célkit űzésekkel és az új jogi 
kötelezettségekkel . A fő cél:  
• a tagállamokkal együttm űködve megvédeni a polgárokat a határokon átnyúló 
egészségügyi veszélyekt ől, 
• az egészségügyi szolgáltatások fenntarthatóbbá tétele , 
• a lakosság egészségi állapotának javítása az egészségügy területén történ ő innováció 
előmozdítása mellett.  
A program például támogatni fogja az egészségügy i politikát azzal, hogy a ritka betegségek 
diagnózisára és kezelésére legjobb  gyakorlatokat és iránymutatásokat dolgoz ki, valamint 
betegségekkel kapcsolatos európai referenciahálózatok  támogatásával, a ráksz űréssel 
kapcsolatos legjobb gyakorlatok és iránymuta tások kidolgozásával, az egészségtechnológiai 
értékelések és az e-Egészségügy közös uniós megközelítésének kidolgozásával. 
[Ugyanakkor] Az egészségügy területén történ ő kutatási és innovációs intézkedéseket a 
kutatás és innováció közös stratégiai kerete támogatja.  
Ebben a közleményben a Bizottság 396 millió EUR összeg (2011-es árokon, vagy 446 millió 
folyóáron) elkülönítését javasolja a 2014-2020. id őszakra egy egészségügyre vonatkozó célzott 
kiadási program megvalósítására. Költségvetési szempontból ez tagadhatatlanul egy kis, 
legfeljebb közepes méret ű program, különösen, ha figyele mbe vesszük, hogy az egészségügyi 
költségek az EU bruttó hazai termékének csa knem 10 %-át teszik ki és az egészségügy az EU 
egyik legnagyobb gazdasági ágazata.  
Az egészség nem csak egy önmagában való érték, hanem a gazdasági növekedés dinamikus 
motorja is egyben. Az egészségügyi ágazatban dolgozik minden tizedik uniós munkavállaló, 
és az itt dolgozók a legképzettebbek közé tartoznak, hiszen körükben a fels őfokú végzettség ű 
munkavállalók aránya meghaladja az átlagot. E zért az egészségügyi ágazat fontos szerepet 
játszik általában a gazdaságban és hozzájárul az Európa 2020 stratégia célkit űzéseinek 
megvalósításához. Vitathatatlan az összefüggé s az egészség és a gazdasági teljesítmény 
között: a lakosság jó egészségi állapota el őfeltétele az intelligens, fenntartható és inkluzív 
növekedésnek. 
A jó egészség nem csupán az egyéni termelék enység növelésének és a polgárok bevonásának 
fontos eszköze, hanem az aktív életév ek számának növelése által a közösség 
termelékenységére és versenyképességére is azonnali kedvez ő hatást gyakorol. Ezenkívül az 
egészség a növekedés egy dinamikus motorj a a háztartási kereslet fenntartása, a 
megtakarítások növelése, a magas színvonalú munka helyek teremtése, valamint az innováció 
ösztönzése révén, és az európai gazdaság er ős bázisául szolgál.  
Végül az egészségbe való befektetés segíthet az id ősödő társadalom (a következ ő 20 évben a 
65 év feletti európai polgárok száma várh atóan 45 %-kal növekszik, a 2008-as 85 milliós 
szintről 2030-ra 123 millióra) problémá inak kezelésében és lehet őségeinek hatékonyabb 
kihasználásában is. Az ezzel kapcsolatban felmerül ő kérdések nem csupán az id ősek 
egészségi állapotának védelmével, szem el őtt tartásával és javításá val függenek össze, hanem 
a növekv ő egészségügyi költségek finanszírozá sával, valamint – a nagyobb és különböz ő 
elvárásoknak megfelel ően – az egészségügyi szolgáltatási színvonal javításával, valamint a 
hozzáférés biztosításával is. 
 
 4A tagállamokra nagy teher nehe zedik az egészségügy terén, mivel egyensúlyt kell teremteniük 
a magas színvonalú egészségügyi szolgáltatások általános hozzáférhet őségének biztosítása és 
a költségvetési korlátozások betartása között. Ezek nem feltétlenül új problémák, de egyre 
sürgetőbb megtalálni rájuk a mego ldást, különösen a jelenlegi gazdasági helyzetben. A 
pénzügyi válság miatt hala szthatatlanná vált a nemzeti egészségügyi rendszerek 
költséghatékonyságának javítása. Mindenekel őtt a tagállamoknak kell nemzeti szinten 
közvetlenül fellépniük. Az EU egészs égügyi politikájának célja – a Szerz ődésben 
meghatározottaknak megfelel ően – ezen nemzeti politikák kiegés zítése és támogatása, illetve 
a tagállamok közötti együttm űködés elősegítése.  
A nehézség az, hogy korlátozott költségvetésb ől kell megalkotni egy olyan uniós 
egészségügyi programot, amely a legjobban szolgá lja a tagállamok és az egyéb érdekelt felek 
érdekeit. Ezért oly módon kell az igényeket ra ngsorolni, hogy a program eredményeit valóban 
hasznosítsák és azok európai, nemzeti és helyi szinten is az egészségügyi politikák 
támogatását és fejlesztését szolgálják.  
A programnak lehet őséget kell biztosítania a tagállamok közötti együttm űködési 
mechanizmusok és összehangolási folyamatok kialakítására és er ősítésére a szinergiákat 
létrehozó közös eszközök és legjobb gyakor latok meghatározása ér dekében. Ezenkívül a 
lehető legnagyobb uniós hozzáadott értéket kell képvise lnie és a méretgazdaságosság elérését 
kell elősegítenie, ezáltal támogatva a nehéz körü lmények között végrehajtott reformokat. 
Számos nehézséggel kell a tagállamoknak és az Unió egészének megküzdenie 2020-at tekintve és azt követ ően is: 
A. Az egészségügyi rendszerek  pénzügyi fenntarthatósága; 
 B. Munkaer ő-hiány az egészségügyben; 
  C. A betegbiztonság szükséges javítása ; 
  D. A folyamatos fejl ődés hiánya a krónikus betegségek ellen őrzése és megel őzése 
terén; 
  E. Az egészségesen eltöltött életév ek számának lassú növekedése miatt a 
legaktívabb évek elvesztése a lakosság nagy része esetében; 
 F. Növekv ő egészségügyi egyenl őtlenségek Európában és a szomszédos 
országokban; 
 G. Globális és határo kon átnyúló veszélyek. 
A program olyan módon járulhat hozzá a fe nti nehézségek megoldásához, hogy pénzügyi 
támogatást nyújt a tagállamok közötti együttm ű
ködési mechanizmusok és összehangolási 
folyamatok kialakításához és er ősítéséhez a szinergiákat létrehozó, uniós hozzáadott értéket 
képviselő, és a méretgazdaságosság elérését el ősegítő közös eszközök és legjobb gyakorlatok 
meghatározása érdekében, miközben teljes egészében tiszteletben tartja a szubszidiaritás elvét 
és elismeri a tagállamok végs ő felelősségét a saját helyzetüknek megfelel ő döntéshozatalban. 
Így a programnak csak akkor lesz hatása a foly amatokra, ha a tagállamok nem tudnak egyedül 
fellépni, vagy ahol az összehangolás a továbblépés egyértelm űen legmegfelel őbb módja. Az 
Európa 2020 stratégia célkit űzéseivel összhangban a program intézkedéseinek bizonyítottan 
uniós hozzáadott értéket kell képviselniük és mérhet ő hatást kell gyakorolniuk.  
Más, nagyobb költségvetéssel rendelkez ő uniós finanszírozási programok – els ősorban a 
kutatási program és a strukturális alapok egészs égügyi része – is hozzájárulnak majd az uniós 
 
 5közegészségügy fejlesztéséhez. Azonban az eg észségügyi program az egyetlen, amely 
konkrétan az egészségügyi szakpolitika kihívása it és nehézségeit próbálja kezelni, miközben a 
politikaterület céljainak megvalósításához is  hozzájárul. Így a program olyan témákkal is 
foglalkozik, amelyek más finanszírozási program ok körén kívül esnek. Sikere mindazonáltal 
felerősíthető a más finanszírozási programokkal való kapcsolatok és szin ergiák kialakítása 
révén. 
2. A SZUBSZIDIARITÁS  VIZSGÁLATA  – AZ EURÓPAI  UNIÓ  
FELLÉPÉSHEZ  VALÓ  JOGA 
Az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés (EUMSZ) 168. cikke kimondja a 
szubszidiaritás elvének  alkalmazását a  népegészségügyben.  Kimondja, hogy „az Unió 
fellépése […] kiegészíti  a nemzeti politikákat”, továbbá azt is, hogy „az Unió kiegészíti a 
tagállamok fellépését”. Az Unió szükség esetén „ támogatást nyújt  a tagállamok 
fellépéséhez”. 
A cikk felsorolja azokat a területeket, amelye ken az Unió kiegészíti a nemzeti politikákat: 
• a népegészségügyi helyzet javítása, 
• a testi és szellemi megbetege dések és betegségek megel őzése, 
• az emberek testi és szellemi egészségét fenyeget ő veszélyek okainak megel őzése, 
• a széles körben terjed ő súlyos betegségek elleni küzdelem, 
• a kábítószer-fogyasztással kapcsolatos eg észségkárosodás csökkentése, beleértve a 
felvilágosítást és a megel őzést is, és 
• a határ menti területeken a tagállamok egészs égügyi szolgáltatásainak egymást kiegészít ő 
jellegének javítása. 
Ugyanez a cikk leírja a széles körben terjed ő súlyos betegségek elleni küzdelem eszközeit: 
• a betegség okaira, terjedésére és megel őzésére vonatkozó kutatások 
• egészségügyi tájékoztatás és oktatás, 
• a határokon át terjed ő súlyos egészségügyi veszélyek figyelemmel kísérése, az ilyen 
veszélyek korai el őrejelzése és az ezek  elleni küzdelem, 
• a tagállamok közötti együttm űködés ösztönzése. A 168. cikk (2) bekezdése szerint „A 
tagállamok a Bizottsággal szorosan együttm űködve megtehet minden hasznos 
kezdeményezést az összehangolás el őmozdítására, különös tekint ettel az iránymutatások 
és mutatók megállapítására, a legjobb gyakorla tok cseréjének megszervezésére, valamint 
az időszakonkénti felülvizsgálat és  kiértékelés szükséges elem einek kialakítá sára irányuló 
kezdeményezésekre”. 
Ugyanezen cikk (3) bekezdése szerint „Az Unió és a tagállamok el ősegítik az együttm űködést 
harmadik országokkal és a népegészsé gügy területén hatáskörrel rendelkez ő nemzetközi 
szervezetekkel”. 
Ennek alapján az EUMSz 168. cikkének (5) bekezdése felhatalmazza az Európai Parlamentet 
és a Tanácsot, hogy ösztönz ő intézkedéseket állapítsanak meg az emberi egészség védelmére 
és javítására. 
 
A szükségesség vizsgálata 
 
 6Bár a tagállamoknak önálló jogi személyként  kell kezelniük a fenti problémákat, és 
döntéseket hozniuk a nemzeti egészségügyi polit ikájukról, bizonyos es etekben csak uniós 
szintű egyeztetés után cselekedhetnek. Sok ország esetében a tagállamok közötti 
együttműködés nagyon el őnyös és sokkal költséghaté konyabb is. Uniós szint ű erőfeszítéssel, 
illetve a közös értékek és elvek meghatározás a révén nagyobb az esély a globális kérdések és 
közös problémák megoldására is. 
A program tehát els ősorban olyan cselekvéseket fog támogatni, amelyeket a tagállamok 
egyedül nem tudnak olyan hatékonyan végrehajta ni, mert a siker nagyban függ az uniós szint ű 
együttműködéstől.  
3. UNIÓS  HOZZÁADOTT  ÉRTÉK 
Múltbeli programok tapasztalatai sok olyan példát mutatnak, ahol az uniós szint ű fellépés 
világos, és a tagállamok által is elismert hozzáa dott értéket jelent (lásd a hatásvizsgálathoz 
csatolt esettanulmányokat).  
Az egészségügyi veszélyekre és fert őző betegségekre vonatkozó uniós szint ű felkészülés, 
megelőzés és összehangolt intézkedések jelent ősége világosan megmutatkozott a 
H1N1-járvány 2009-es kitörésekor. A határok on átnyúló súlyos egés zségügyi veszélyek 
kezelésére szolgáló kapacitás növelése, többek között a világjárványok megel őzésére szolgáló 
vakcinázásis, olyan területet jelent, ahol az Unió jelent ős hozzáadott értéket képvisel. A 
H1N1-influenzához hasonló határokon átnyúló betegségeket nem le het egyes tagállamok 
szerint kezelni, a sikerhez uniós szint ű kezdeményezésekre és finanszírozásra van szükség. Az 
egészségügyi veszélyek tekintetében az EU  szerepe nem csupán a veszélyre adandó 
válaszreakció összehangolása, hanem a tagá llamok és az uniós tagsággal nem rendelkez ő 
országok felkészítése is az ilyen veszélyek kezelésére. Globális eg észségügyi veszélyek 
esetén is az EU feladata gyors és összehangolt válasz lépéseket tenni. 
Az EU szintén jelent ős előrelépést tud elérni például a ha tárokon átnyúló egészségügyi ellátás 
és az egészségügyi egyenl őtlenségek megszüntetése terén, valamint a fokozódó 
antimikrobiális rezisztencia elleni stratégi ákkal, többek között költséghatékony egészségügyi 
technológiákkal és innovatív egészségügyi ellá tás kidolgozása által, továbbá egy európai 
innovációs partnerség révén az egészséges id őskor előmozdításában. Az egészségügyi 
program keretében tett lépések kiegészítik és hatékonyabbá teszik  a tagállamoknak az 
egészségügy el őmozdítására és a betegségek megel őzésére irányuló (beleértve például a 
táplálkozással, a dohányzással va gy az egészségügyi ellátás egyenl őtlenségeinek 
csökkentésével kapcsolatos) lépéseit, a pol gárok egészségügyi veszélyekkel szembeni 
védelmét, különös tekintettel a vilá gjárványokra való felkészülést, az orvosi termékek, a vér, a 
szövetek, a sejtek és a szervek biztonságosságát, valamint az eg észségügyi rendszerek közötti 
együttműködést. A ritka betegségek me gismeréséhez és azok megfelel ő innovatív 
kezelésének kidolgozásához több ország be tegnyilvántartásának összekapcsolására van 
szükség; sok ehhez hasonló intézkedéshez elengedhetetlen az egészségügyi program.  
Az egészségügyi program hálózat okat alakított ki, illetve er ősített meg európai egészségügyi 
szakemberek, nemzeti és regionális egészségü gyi hatóságok, valamint egyéb érdekelt felek 
között, akik jelent ősen hozzájárulnak az uniós tudásmegosztáshoz és 
egészségügyfejlesztéshez. A program konzorciumoka t, partnerségeket és az információk és 
gyakorlatok európai megosztásának más esz közeit is létrehozot t, így fokozva az 
együttműködést és a kutatást. Az egészségügyi pr ogram által finanszírozott projektek és 
cselekvések jelentik a leghatékonyabb – ha nem az egyetlen – eszközeit a szélesebb kör ű, 
 
 7bizonyítékalapú (például a rákra, az Alzhei mer-kórra, a ritka betegségekre vagy az 
egészségügyi egyenl őtlenségekre vonatkozó) szabályo zási politikák meghatározásának. 
A második egészségügyi program félid ős értékelése kapcsán és az esettanulmányok alapos 
elemzése alapján a következ ő uniós hozzáadottérték-krité riumokat határozták meg és 
vizsgálták meg a konkrét finanszí rozott cselekvések kapcsán: 
• a legjobb gyakorlatok  tagállamok közötti cseréjének  elősegítése; 
• a tudásmegosztás vagy a kölcsönös tanulás hálózatainak  támogatása; 
• a határokon átnyúló  egészségügyi veszélyek  kezelése a kockázatok csökkentése és a 
következmények enyhítése érdekében; 
• bizonyos kérdések kezelése a belső piacra  vonatkozóan, ahol az EU-nak megfelel ő 
jogosultsága van a tagállamokban me ghozandó magas színvonalú megoldások 
biztosítására; 
• az egészségügyi innovációban  rejlő lehetőségek kiaknázása; 
• olyan intézkedések, amelyek egy döntéshozatalt segít ő benchmarking -rendszer 
létrehozásához vezethetnek; 
• a méretgazdaságosság  javítása a párhuzamosságokból fakadó pazarlás elkerülésével 
és a pénzügyi források felhasználásának optimalizálásával. 
4. A PROGRAM  CÉLKIT ŰZÉSEI 
Figyelembe véve a fent leírt problémáka t és körülményeket, valamint a következ ő évek 
korlátozott pénzügyi er őforrásait, az „Egészségügy a növeke désért” program általános 
célkitűzése a a tagállamokkal való együttm űködés az egészségügyi innováció el ősegítésének 
és az egészségügyi rendszerek fenntartható ságának növelése érdekében, az EU polgárok 
egészségi állapotának javítá sára és a határokon átnyú ló egészségügyi veszélyekt ől való 
védelmük terén. .  A program logikáját al átámasztó konkrét célkit űzések mind eredményorientáltak, és a 
gyakorlati eredményekre és azoknak a tagá llamok által a nemzeti programokban és 
egészségügyi szakpolitikákban való hasznosítás ára helyezik a hangsúlyt az egészségügyi 
fellépés, valamint az egyéb szakpolitikák és  uniós finanszírozási  programok fellendítése 
érdekében:  
1. Uniós szint ű közös eszközök és mechanizmusok ki alakítása az emberi és pénzügyi 
erőforráshiányok kezelése érdekében, és az egészségügyi innováció terjedésének 
előmozdítása az innovatív és fenntartható egészségügyi rendszerekhez történ ő hozzájárulás 
érdekében 
Az egészségügyi ellátás hatékonyságának és pé nzügyi fenntarthatóságán ak javítására tett 
tagállami intézkedések támogatása révén az egészségügyi program célja, hogy el ősegítse a 
jelentős erőforrások átrendezését ebben az ágazatban a leginnovatívabb és legértékesebb 
termékek és szolgáltatások irányába, amelyek ugyanakkor a legjobb piaci lehet őségeket 
nyújtják és hosszú távon költség megtakarítást tesznek lehet ővé. Az egészségügyi rendszerek 
reformjának egyértelm űen közvetlen hatékonyságnövekedést eredményez ő és a f ő 
költségtényez őkre irányuló hosszabb távú st ratégiai intézkedéseket egyaránt kell tartalmaznia. 
Ez az egyetlen módja annak, hogy az országok általános hozzáférést biztosíthassanak az 
egészségügyi ellátáshoz, valamint méltányosságot az egészségügyben, annak 
finanszírozásában és a re ndszer használatában. Így például az európai együttm űködés az 
 
 8egészségügyi technológiák  értékelésében nemcsak csökke nti a párhuzamosságokat és 
egyesíti a szakértelmet, hanem az egészségü gyi termékekben és szolgáltatásokban rejl ő 
fenntartható innovációra vonatkozó lehet őségeket is felszabadíthatja. 
Kiemelten fontos, hogy EU-szinten közös esz közök és mechanizmusok fejlesztése révén a 
nemzeti egészségügyi rendszerek kevesebb forráss al több ellátást tudjanak biztosítani. 
Innovatív megoldások szükségesek a munkaer őhiány kezelése és az egészségügyi rendszerek 
hatékonyságának innovatív termékek, szolgáltatások és eszközök révén történ ő 
maximalizálása érdekében. 
Az Európa 2020 stratégia az innová ciót nevezi meg az intelligen s növekedés kulcsaként. Az 
egészségügyben óriási „intel ligens növekedési” potenciál rejlik , amely a hatékonyság 
növeléséhez, valamint a társadalom igényeih ez igazodó új egészségügyi beavatkozások és 
termékek bevezetéséhez vezethet. Az innováció megoldást kínál az egészségügyi rendszerek 
fenntarthatósági problémáira azáltal, hogy teljes en új megoldásokat kínál eddig megoldatlan 
problémákra vagy a már létez ő megoldást teszi hatékonyabbá és megteremti a jöv őbeli 
innováció megfelel ő feltételeit. Az innovációra nem cs upán technológiai szempontból kell 
tekinteni , hanem szervezeti és társadalmi von zatát is figyelembe kell venni, központjában az 
emberi tényez ővel, oly módon, hogy valódi hasznot  hajtson költséghatékony módon. 
A jelenlegi gazdasági válság még sürget őbbé tette az egészségügyi rendszerek 
költséghatékonyságának javítására  vonatkozó igényt, és  olyan kiemelt priori tássá tette, amely 
várhatóan sok évig napirenden marad. A ta gállamoknak a jelenlegi korlátozott források 
mellett egyensúlyban kell tartani uk az egészségügyi ellátáshoz való általános hozzáférés és a 
magas színvonalú egészségügyi sz olgáltatások igénye között. 
Az orvosi technológiák, beleértve a ge netikai ismereteken alapuló közeljöv őbeli terápiák 
költséghatékony használatát is, a megfelel ő számú egészségügyi szakember biztosítása, a 
döntéshozatalhoz szükséges szakértelem, az aktív és egészséges id őskor témájára vonatkozó 
európai innovációs partnerség  azok a területek, ahol a pr ogram e szakpolitikai célkit űzés 
kapcsán pragmatikus megkö zelítést alkalmazva jelent ős szerepet játszhat. 
2. A konkrét betegségekre vonatkozó orvosi szakértelem és információk 
hozzáférhet őségének növelése - nemzeti határokon átnyúló módon is -, közös megoldások és 
iránymutatások kidolgozása az egészségügyi ellátás színvonalának és a betegek biztonságának javítása illetve az uniós polgárok jobb és biztonságosabb egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésének növelése érdekében 
 
Az egészségügyet jelenleg jellemz ő komoly egyenl őtlenségek felszámolásának kulcsa az 
egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés javí tása minden állampolgár számára, jövedelmét ől, 
társadalmi helyzetét ől, tartózkodási helyét ől és nemzetiségét ől függetlenül. Minden EU polgár 
számára körülményeit ől függetlenül biztosítani kell a hozzá férést a biztonságos és magas 
színvonalú egészségügyi ellátáshoz.  A valósá gban azonban az egészség ügyi ellátáshoz való 
hozzáférés tekintetében még jelent ős eltérések vannak az EU-n belül. Az is egyértelm ű, hogy 
az egészségi állapot különböz ősége az egyenl őtlenségek f ő forrása, hiszen a rossz egészségi 
állapot gyakran jelent ősen kihat a polgárok azzal kapcsolatos lehet őségeire, hogy hatékony 
egészségügyi ellátáshoz jussa nak és az egészségügyre vonatkozó nemzeti vagy európai 
szinten terjesztett információk alapján cs elekedjenek. A program valamennyi célkit űzése 
érdekében tett intézkedéseknek el ő kell segíteniük ezen egyenl őtlenségek felszámolását az 
egyenlőtlenségeket el őidéző és növel ő különböz ő egészségügyi tényez ők kezelése révén, 
valamint ki kell egészíteniük a más program ok során hozott, célzottan az EU-n belüli 
társadalmi és regionáli s különbségek enyhítését cé lzó intézkedéseket.  
 
 9Az EU valamennyi polgára számára hozzáférhet ő, európai referenciaközponti hálózat 
létrehozásának el ősegítése egyértelm ű hozzáadott értéket jelent az egészségügyi ellátáshoz 
való hozzáférés javítása terén, különösen az olyan konkrét betegségek  esetében, ahol a 
nemzeti kapacitások sz űkösek.  
A lehető leghatékonyabban uniós szinten oszthat ók meg a korlátozott ismeretek és 
egyesíthet ők az erőforrások, ahogyan ez például a ritka betegségek3 esetében történik. A 2. 
konkrét célkit űzés keretében ezt a tudásm egosztást ki kell terj eszteni az egészségügy más 
területeire is, ahol a források vagy a szakér telem összpontosítására van szükség a különböz ő 
klinikai megbetegedések vizsgálatához. Az els ődleges cél az orvosi szakértelem és tudás 
egyesítése a diagnózishoz és valame nnyi nagyon speciális ellátást igényl ő konkrét 
betegségben vagy betegségcsoportban érintett beteg esetében a megfelel ő ellátásoz való 
hozzáférés javítása érdekében. 
Az ilyen hálózatok gazdagítanák azt a jelent ős szakértelmet és kapacitást, amellyel a részt 
vevő központok speciális komplex/csúcstec hnológiai diagnosztikai vagy kezelési 
szolgáltatásaikban már rendelkeznek, számottev ő hozzáadott értéket képviselve emelnék a 
színvonalat és javítanák a költséghaté konyságot a teljes ellátás alatt. 
A végső cél a betegek egészség i állapotának javítása a határokon átnyúló lehet őségek 
számának növelése révén. Ez segíti majd a tagállamokat a polgárok felhatalmazásában, 
azáltal, hogy elérhet őbbé teszik az egészségügyi ellá tásra vonatkozó információkat és 
átláthatóbbá teszik az ellátást, amely révén hatékonyabbá válik az egészségügyi ellátás. 
E szakpolitikai célkit űzés keretében a konkrét cselekvések a következ őket jelentenék: az 
akkreditáció bevezetése, az európai referencia hálózatok támogatása, a betegek biztonságával 
és az egészségügyi ellátás szí nvonalával kapcsolatos együttm űködés erősítése, valamint az 
antimikrobás szerek humán gyógyászatban való körültekint ő alkalmazásának javítása. 
3. A költséghatékony megel őző intézkedések legjobb bevált gyakorlatainak a felismerése, 
terjesztése és alkalmazásának el ősegítése a f ő kockázati tényez őkre – azaz a dohányzásra, a 
túlzott alkoholfogyasztásra és az elhízásr a, valamint a HIV/AIDS-re – összpontosítva, a 
határokon átnyúló vonatkozások középpont ba helyezésével, a betegségek megel őzése és a jó 
egészségi állapot fenntartása érdekében 
A betegségek megel őzése és a jó egészségi állapot fennt artása hozzájárul az egészségesen 
eltöltött életévek számának növeléséhez. Az on túl, hogy az egészség  a legnagyobb érték és 
egy önmagáért való cél, az egészséges polgárok jelent ősebb munkaer őpiaci részvételükkel és 
termelékenységükkel hozzájárulnak a gazdasági növe kedéshez. Az egészségi állapotot javító 
és a betegségeket megel őző jól megválasztott beruházá s az egyik legköltséghatékonyabb 
módja a bruttó nemzeti termék növelésének. Ez különösen fontos egy id ősödő társadalomban, 
ahol az aktív élets zakasz meghosszabbodik.  
Megfelelő beruházások nem csupán jobb egészs égi állapotot eredményeznek, hanem 
hosszabb és termelékenyebb életet, illetve kisebb munkaer őhiányt is. Ha az európaiak jobb 
egészségi állapotban vannak, akkor id ősebb korukban is hozzá tudnak járulni a gazdaság 
működéséhez munkavállalóként, önkénte sként és fogyasztóként. Az id ősebbek tapasztalatára 
még inkább szükség van az olyan lakosság köré ben, ahol alacsony a szül etések aránya és 
hiány van szakképzett munkavállalókból. 
                                                 
3 Lásd a ritka betegségekkel foglalkozó eu rópai referenciahálózatokról és az ORPHANET-r ől készült 
esettanulmányokat a 7. mellékletben. 
 
 10A program kilátásba helyez ol yan intézkedéseket, amelyek támogatják a tagállamok azon 
költséghatékony, egészséget támogató és betegséget megel őző intézkedéseit, amelyek a 
kockázati tényez őkre, az egészségi állapotot befolyásoló rejtett tényez őkre, a krónikus 
betegségekre és a rákra irányulnak a lakosság egészséges és munkában eltöltött életéveinek 
meghosszabbítása céljával. 
4. Közös megközelítések kialakítása és azoknak az  egészségügyi vészhelyzetekre való jobb 
felkészültséggel és összehangolt fellépéssel kapcsolatos értékének bemutatása a polgárok 
határokon átnyúló egészségügyi ve szélyek elleni védelme érdekében 
A közelmúltban az EU több határokon átnyúló egészségügyi veszéllyel nézett szembe, mint 
például a világméret ű influenzajárvány vagy a SARS. Az  EU határokon átnyúló egészségügyi 
veszélyekkel kapcsolatos felkészültségére és  az ezen veszélyekre adott válaszlépések 
összehangolására vonatkozó hatáskörét a Szerz ődés rögzíti. Ezen egészségügyi veszélyeket 
természetüknél fogva nem korlátozzák a nemze ti határok, és hatékony ke zelésükre az egyes 
tagállamok önmagukban nem lépesek. Az EU-nak jól fel kell készülnie az ilyen veszélyekre, 
amelyeknek súlyos hatása lehet nem csak az á llampolgárok egészségére és életére, hanem a 
gazdaságra is.  
A határokon átnyúló egészségügyi veszélyek – amelyek a vegyi balesetek által okozott 
tömeges szennyezést ől a világméret ű járványokig terjedhetnek, mint például a nemrég kitört 
E coli , H1N1 influenza vagy SARS (súlyos akut re spiratorikus szindróm a) – közegészségügyi 
következményeinek a minimalizálása érdekébe n a határokon átnyúló súlyos egészségügyi 
veszélyeket feltáró, értékel ő és kezel ő stabil mechanizmusok és eszközök létrehozására, 
illetve fenntartására van sz ükség. Az ilyen veszélyek te rmészeténél fogva a különböz ő 
vonatkozások kezelése érdekében EU-szint ű összehangolt közegészségügyi intézkedésekre 
van szükség a felkészültségre és válaszlépés tervezésre, stabil és megbízható kockázatértékelésre, valamint er ős kockázat- és válságkezelési keretrendszerre alapozva. 
A legfontosabb cél az ellen őrzés, a korai el őrejelző rendszer, és a határokon átnyúló súlyos 
veszélyek elleni küzdelem szigorítása, az „Egy Föld, egy egészségügy” megközelítés 
tükrében, és a jelenleg kidolgozás alatt lev ő, átfogó egészségügyi biztonsági keretrendszert 
figyelembe véve. 
Ezzel összefügésben a jöv őbeni „Egészségügy a növekedésért program” támogatni fogja az 
egészségügyi veszélyekre vonatkozó uniós jogs zabályok végrehajtását és a közegészségügyi 
válságkezelésre irányuló uniós fellépést. A program a válságkezelés minden elemét érinti: 
Felkészültség és válaszlépések tervezése, ve szély és kríziskommunikáció, kapacitásnövelés a 
kockázatértékelés és a képzés terén, az egészs égügyi vészhelyzetekre vonatkozó tapasztalatok 
és legjobb gyakorlatok cseréje. A tervezett fellépés a tagállamok felkészültségi alapkapacitásának és szabványainak kialakítá sa támogatásától a válaszlépés tervezéséig 
terjed.  
Ez a kapacitásnövelés a széles körben terjed ő
 súlyos betegségek felügyeletére, kimutatására 
és kockázatelemzésére vonatkozik a jelenleg  felülvizsgált vagy kidolgozás alatt álló 
jogszabályok alapján, továbbá a mu ltinacionális, több ágazatot érint ő, fertőző betegségek, 
antimikrobiális rezisztencia és a kórházban szerzett fert őzések megel őzésére és elen őrzésére 
irányuló képzési tevékenységekre és kezdeményezésekre, valamint a véd őoltási politikák és 
stratégiák uniós szint ű javulására. 
 
 115. SZAKPOLITIKAI  LEHETŐSÉGEK 
Az 1. lehetőség a Szerz ődésből és a meglév ő uniós vívmányokból következ ő jogi 
kötelezettségek nyomán minimálisan szükség es cselekvést tartalmazza a gyógyszerek, 
orvostechnikai eszközök, emberi eredet ű anyagok, a határon átnyúló egészségügyi ellátásra 
vonatkozó betegjogok, az egészségügyi bi ztonság (határokon átnyúló egészségügyi 
veszélyek) és a dohány tekintetében. 
A 2. lehetőség az alapforgatókönyvnek felel meg. Ennek értelmében a program a közvetlen 
jogi kötelezettségekt ől eltekintve változatlanul, az értéke lés megállapításait figyelmen kívül 
hagyva m űködik tovább. 
A 3A. lehet őség egy jól felépített program, amely konkrét, mérhet ő, teljesíthet ő, reális és 
időalapú („SMART”) célkit űzéseket, rangsorolt intézkedéseket, EU hozzáadott érték 
létrehozását, valamint az eredmények és hatások jobb nyomon követését tartalmazza. A 
következőkre összpontosít:  
• a jelenlegi uniós egészségügyi és bels ő piaci jogszabályok által igényelt támogatás, 
• az egészségügyi rendszerek színvonalát, haté konyságát és fenntarthatóságát javító 
innovatív megoldások terjedésének az el őmozdítása, 
• betegségmegel őzés EU szinten a tagállamoknak az állampolgáraik egészségben 
töltött életévei számának növelése érdekében tett er őfeszítéseinek támogatása és 
kiegészítése révén, beleér tve az egészségügyi egyenl őtlenségek csökkentését, de 
elsősorban nem a program eszközeivel vé grehajtva, továbbá a munkamódszerek 
kifejlesztésére, valamint a sza kpolitikaértékelésre szorítkozva; 
• a polgárok határokon átnyúló egészségügyi veszélyek el leni védelmére irányuló 
tagállami er őfeszítések támogatása és kiegészítése. 
A 3B. lehet őség egy jól felépített program, amely kompromisszum eredményeképpen csupán 
egyetlen általános célkit űzéssel foglalkozik. Ez a program a következ őkre összpontosít: 
• a jelenlegi uniós egészségügyi és bels ő piaci jogszabályok által igényelt támogatás, 
• az egészségügy színvonalát, hatékonyságát és fenntarth atóságát javító innovatív 
megoldások terjedésének el őmozdítása, 
• a polgárok határokon átnyúló egészségügyi veszélyek el leni védelmére irányuló 
tagállami er őfeszítések támogatása és kiegészítése. 
A 3C. lehet őség egy olyan programnak felel meg, amel y a jelenlegi uniós egészségügyi és 
belső piaci jogszabályok által igényelt tám ogatást és a polgárok határokon átnyúló 
egészségügyi veszélyek elleni védelmére irányuló tagállami er őfeszítések támogatását és 
kiegészítését tartalmazza. Továbbá a jele nlegi egészségügyi program eredményeinek 
terjesztésére is sor kerül rész ben, a korábbi értékelések megálla pításainak figyelembe vétele 
érdekében. 
A 4. lehetőség egy jól felépített program, amely ugya nazokra a témákra összpontosít, mint a 
3A. lehet őség, ezeket kiegészítve az egészségügyi egyenl őtlenségek szélesebb, társadalmi és 
gazdasági okainak megfelel ő pénzügyi eszközökkel való ke zelésének céljával. Ez a lehet őség 
egyben a program keretének jelent ős növelését is jelenti.  
 
 126. A LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
Olyan lehet őség szóba sem került , amely nem igényel forrásokat . Pénzeszközök nélkül a 
Bizottság nem lenne képes a meglev ő jogszabályokból következ ő kötelezettségeit teljesíteni. 
Az 1. lehetőség a közegészségügy uniós támogatásának csökkenését eredményezné, valamint 
ellentétes lenne a jelenlegi egészségügyi progr am következtetéseivel és az uniós egészségügyi 
minsztereknek és egyéb érdekelt feleknek a prog ram folytatására vonatkozó kérésével. Ez a 
megoldás nem garantálná a jöv őbeli közegészségügyi politika támogatását. 
A 2. lehetőség bizonyos mértékig lehet ővé tenné a tagállamok és  az érdekelt felek 
aggályainak figyelembe vételét, és el ősegítené a nemzeti egés zségügyi politikák fejl ődését. 
Azonban a támogatási logika és SMART, reális célkit űzések, a sok, cselekvés 
rangsorolásának, valamint a megvalósítást mér ő pontos mutatók hiányában bármilyen hatást 
nagyon nehéz lenne értékelni, illetve az nagyon korlátozott lenne, mivel nem követ semmiféle 
logikát. Ez a fajta pr ogram nem tenné lehet ővé a célkit űzések elérését és nem venné 
figyelembe a múltbeli értékelések és ellen őrzések alapján készült ajánlásokat. 
A 3A. lehet őség a jelen hatásvizsgálatban meghatáro zott és rangsorolt cselekvések révén 
lehetővé teszi a konkrét célkit űzések megvalósítását. A Bizottság teljesítené jogi 
kötelezettségeit. A javasolt program igyekszik megoldani a küls ő értékelések és a 
számvevőszéki jelentések által megfogalmazott f ő problémákat. Lenne támogatási logikája, 
jól meghatározott szakpolitikai célkit űzései, konkrét, reális, eredmé nyorientált és pragmatikus 
SMART-célkit űzései; a uniós hozzáadott érték alapján rangsorolt cselekvéseket tartalmazna, 
és meghatározott mutatók mérnék a program eredményeit és azok tagállami felhasználását.  Így lehet ővé válna az eredmények mérése és a beavatkozás abban az esetben, ha azok 
nincsenek összhangban a meghatározott mérfö ldkövekkel, továbbá a program hatásának 
felmérésére is mód nyílna. 
A 3B. lehet őség megvalósításához kisebb költségve tés szükséges, a jelenlegi program 
megvalósításához szükségeshez, illetve a t öbbéves pénzügyi keretr e vonatkozó közleményben 
el
őirányzotthoz képest. Ez a lehet őség nem tenné lehet ővé a közegészségügy problémáinak 
megfelelő kezelését, mivel a jó egészségi állapot fenntartása és a krónikus megbetegedések 
közötti szinergiák megsz űnnének, különös tekintettel a polgár ok krónikus betegségeknek való 
expozíciójára. A program nem felelne meg a tagá llamok és más érdekelt felek elvárásainak. 
A 3C. lehet őség megfelel az 1. lehet őségnek, kiegészítve az egészségügyi veszélyekre 
vonatkozó konkrét célkit űzéssel. A Bizottság teljesítené jogi  kötelezettségeit  az egészségügyi 
veszélyek elhárítására vonatkozó intézkedések  végrehajtása mellett, azonban minden egyéb 
uniós szint ű cselekvést megszüntetnének. Ez a közegészségügy uniós támogatásának 
csökkenését eredményezné, valamint ellentét es lenne a jelenlegi egészségügyi program 
következtetéseivel és az érdekelt feleknek és a tagállamoknak a pr ogram folytatására 
vonatkozó kérésével. Ez a megoldá s nem garantálná a most készül ő jövőbeli közegészségügyi 
politika támogatását. 
A 4. lehetőség megvalósításához a közegészségügyi költségvetés jelent ős növelésére van 
szükség, amely azonban nem megvalósítható. 
A lehetőségek összehasonlításának egyértelm ű az eredménye: A 3A. lehet őség messze a 
legmegfelel őbb. 
 
 137. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A program nyomon követése éven ként történik annak érdeké ben, hogy értékelni lehessen a 
konkrét célkit űzések elérését az eredmények és hatásm utatók tükrében, és meg lehessen tenni 
a szükséges kiigazításokat a szakpolitikában és a fina nszírozási pr ioritásokban. 
A Bizottság kérésére a tagállamok – adminisztr atív terhük aránytalan növekedése nélkül – 
minden rendelkezésre álló információt benyújtana k a program végrehajtásáról és hatásáról. 
A javaslat értelmében egy irányadó bels ő többéves munkaprogram összeállítására van 
szükség, amely iránymutatásként szolgá l az éves munkaprogramok számára.  
A program változatos pénzügyi mechanizmusoka t alkalmaz majd: ajánlattételi felhívások, 
tagállamokkal közös fellépés támogatása , nemzetközi szervezetek támogatása, m űködési 
támogatás és közbeszerzési szerz ődések. Ahogyan az értékelésekb en szerepel, a jelenlegi 
egészségügyi programba való bevezetésük kedvez ő hatással járt és a rendszer javulását 
eredményezte az el őző egészségügyi programhoz képest. 
A program esetében félid ős és utólagos értékelé sre kerül sor. A félid ős értékelés 
hatásvizsgálatként használható majd az eg észségügyi program es etleges, 2020-at követ ő 
folytatásához.