Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak és az Európai Központi Banknak – Az európai gazdasági és monetáris unió kiteljesítése felé vezető további lépések ütemterve

[COM(2017) 821 final]

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak és az Európai Központi Banknak: Az euróövezeti stabilitást szolgáló, uniós jogi keretbe foglalt új költségvetési eszközök

[COM(2017) 822 final]

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak és az Európai Központi Banknak: Az európai gazdasági és pénzügyminiszter

[COM(2017) 823 final]

Javaslat tanácsi irányelvre a tagállamok költségvetési felelősségének és középtávú költségvetési orientációjának erősítésére irányuló rendelkezések megállapításáról

[COM(2017) 824 final – 2017/0335 (CNS)]

Javaslat tanácsi rendeletre az Európai Valutaalap létrehozásáról

[COM(2017) 827 final – 2017/0333 (APP)]

(2018/C 262/05)

Előadó: Mihai IVAŞCU Társelőadó: Stefano PALMIERI

Felkérés: Európai Bizottság, 2018.2.12. és 2018.2.28. Jogalap: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke Illetékes szekció: „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció Elfogadás a szekcióülésen: 2018.3.26. Elfogadás a plenáris ülésen: 2018.4.19. Plenáris ülés száma: 534. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 152/3/2

1. Következtetések és ajánlások

1.1 Az EGSZB értékeli az európai gazdasági és monetáris unió (GMU) kiteljesítésének javasolt ütemtervét, ám nem tudja azt teljes körűen és lelkesen támogatni, ugyanis a korábbi véleményeiben feltárt számos társadalmi, politikai és gazdasági problémát nem vették abban figyelembe. A GMU kiteljesítése először is határozott politikai elköteleződést, hatékony kormányzást és a rendelkezésre álló források jobb felhasználását követeli meg ahhoz, hogy valóban megtörténjen a kockázatcsökkentés és a kockázat tagállamok közötti megosztása. A fentiek miatt az EGSZB hangsúlyozza, hogy az EU szintjén a felelősségvállalás és a szolidaritás elve elválaszthatatlan egymástól.

1.2 Az EGSZB rendkívül csalódott amiatt, hogy az EU két intézményes konzultatív bizottsága – az EGSZB és az RB – kimaradt a közlemény címzettei közül, és hogy az Európai Parlament szerepe továbbra is korlátozott. Ráadásul nem történik említés a szociális partnereknek és a civil társadalomnak az európai szemeszter értékelésébe történő nagyobb mértékű bevonásáról.

1.3 Az EGSZB már többször kifejtette, hogy egyértelműen hiányzik a stratégiai jövőkép és a jövőbeli gazdasági és pénzügyi válságokra való megfelelő reagálás képessége. A GMU-ról szóló csomag kiértékelése és végrehajtása során szem előtt kellene tartani, hogy az európai polgároknak több és jobb Európára van szükségük.

1.4 Az EGSZB által szorgalmazott szociális unió hiányzik a GMU-t alkotó uniók listájáról, és nem látszik elköteleződés a szociális jogok európai pillérének beépítése iránt sem.

1.5 Az EGSZB kénytelen ismét figyelmeztetni arra, hogy minél tovább folytatódik valódi beruházási terv nélkül a jelenlegi takarékossági politika, annál nagyobb veszélybe kerül a jólét Európában.

1.6 „A tetőt addig kell megjavítani, amíg süt a nap” jellegű hozzáállás létfontosságú, és gyors cselekvésre van szükség, ám előbb naprakész elemzést kell készíteni arról, hogy miért „lyukas a tető” és ki ezért a felelős. Az EGSZB kiemeli, hogy új pénzügyi eszközöket kell kidolgozni a válságok megelőzése és a prociklikus intézkedések semlegesítése érdekében.

1.7 A bankunió és a tőkepiaci unió kiteljesítésének továbbra is kiemelt helyen kell szerepelnie a napirenden. A jelenlegi javaslat egyáltalán nem említi az európai betétbiztosítási rendszert, bár az EGSZB már közzétett egy véleményt ebben a tárgyban ( 1 ) . Ezenkívül lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy haladéktalanul és eredményesen kezeljük a nemteljesítő hitelek problémáját.

1.8 Európai Valutaalap (EMF)

1.8.1 Az új Európai Valutaalap javasolt feladatkörét – az Egységes Szanálási Alap közös védőhálójának biztosítása – rendkívül fontosnak tartjuk és teljes mértékben támogatjuk. Az EGSZB azonban rámutat, hogy garantálni kell, hogy ez az intézkedés ne váljék „arany ejtőernyővé”, amely arra ösztönzi a bankokat, hogy szükségtelen és magas kockázatokat vállaljanak.

1.8.2 Létfontosságú, hogy az EMF aktívabb szerepet kapjon az EU-n belül, hasonlatosan a Nemzetközi Valutaalap nemzetközi szintű szerepéhez – amely nemcsak a bankválságok megelőzésében merül ki, hanem a gazdasági fejlődés támogatását és a sokkhatások elnyelését is tartalmazza.

1.9 Szerződés a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról

1.9.1 A gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződést be kellene építeni az uniós jogba, ezzel párhuzamosan pedig az Európai Stabilitási Mechanizmust Európai Valutaalappá kell átalakítani, ám anélkül, hogy a tagállamok önkényesen kiválogathatnák a nekik tetsző feltételeket.

1.9.2 Az EGSZB elismeri, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmezése rugalmas, ám úgy véli, hogy ez nem elegendő és azt ajánlja, hogy nyissanak uniós szintű vitákat arról, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum alkalmazási köréből zárják ki az értékteremtő stratégiai közberuházásokat. Ezeket ugyanis nem költségnek, hanem jövőbeli bevételek forrásainak kellene tekinteni, amelyek zökkenőmentessé teszik az üzleti ciklust és garantálják a színvonalas munkahelyek létrehozását és az egyenlőtlenségek csökkentését. Ez pedig összhangban van az EGSZB korábbi véleményeiben ( 2 ) megfogalmazott kérésekkel és az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaival ( 3 )

1.9.3 Az állami beruházások – és ezen belül a szociális beruházások – rövid távon valóban erősítenék a keresletet, de emellett hosszú távon bővítenék a növekedési potenciált is, megoldást nyújtva ezzel az államadósság fenntarthatóságának kérdésére.

1.10 Új költségvetési eszközök

1.10.1 Az EGSZB teljes mértékben támogatja azt a javaslatot, hogy állítsanak fel az euróövezeti csatlakozás felé haladó tagállamok számára egy a konvergenciát támogató célzott eszközt. A technikai segítségnyújtásnak a valódi felzárkóztatást kellene céloznia.

1.10.2 Az unióbeli gazdaságok közt meglévő különbségek csökkentése érdekében különös jelentősége van a makrogazdasági stabilizációs funkciónak, hiszen a GMU korlátai miatt a tagállamok egyre kevésbé képesek egyénileg fellépni.

1.11 Gazdasági és pénzügyminiszter

1.11.1 Az EGSZB támogatja a GMU-beli gazdasági és pénzügyminiszteri pozíció létrehozását, ami az első lépés volna a jelenleg szétaprózódott szakpolitikák koherenciájának javítása felé. Ez a személy képviselné az euróövezetet a nemzetközi testületekben, teljes átláthatóság mellett kezelné az euróövezet számára javasolt külön költségvetést és meghatározná az euróövezet számára kívánatos aggregált költségvetési irányvonalat és annak megvalósítási módját.

1.11.2 Az Európai Bizottság javaslata azonban felvállalja annak kockázatát, hogy a végrehajtó hatalom túlságosan is egy kézben összpontosul. Az EGSZB ezért azt kéri, hogy vizsgálják meg jobban a miniszterrel kapcsolatos elképzeléseket, és fokozzák a javasolt miniszter demokratikus elszámoltathatóságát.

2. Bevezetés és általános megjegyzések

2.1 Az EGSZB üdvözli, hogy több évnyi válságkezelés után – amelynek során a kormányközi folyamatot részesítették előnyben annak érdekében, hogy áthidalják a még nem kiteljesedett gazdasági és monetáris unió intézményi hiányosságait – ismételten a közösségi módszer használata kerül előtérbe, amely egyedül képes garantálni az uniós szintű döntéshozatali folyamat demokratikus legitimitását és az EU-integráció elmélyítését. Ebben a keretben a GMU kiteljesítése határozott politikai elköteleződést, hatékony kormányzást és a rendelkezésre álló pénzügyi források jobb felhasználását követeli meg.

2.2 Az EGSZB nagyra értékeli, hogy a javasolt ütemterv hatóköre és időbeli hatálya ambiciózus, és a megfelelő irányba tett lépést képvisel, amint ezt korábbi véleményeiben ( 4 ) is jelezte. Nem tudja azonban a csomagot teljeskörűen és lelkesen támogatni, ugyanis az számos, a korábbi véleményeiben kiemelt társadalmi, politikai és gazdasági problémát nem vesz figyelembe.

2.3 Először is, az Európai Parlament (EP) szerepe továbbra is túlságosan korlátozott, az EU két intézményes konzultatív bizottsága – az EGSZB és az RB – pedig kimaradt a közlemény címzettei közül. Nem történik említés az európai szemeszterről szóló szociális és civil párbeszédnek a szociális partnerek és a civil társadalom nagyobb mértékű bevonásán keresztül történő fokozásáról sem. Az EGSZB egy korábbi véleményében javasolta, hogy „a demokratikus elszámoltathatóság és a felelősségvállalás érdekében az európai szemeszterbe be kell vonni az Európai Parlamentet, a nemzeti parlamenteket, a szociális partnereket és a civil társadalmat. A szociális dimenziót a gazdasági dimenzióval megegyező mértékben kell figyelembe venni.” ( 5 )

2.4 A bankunió gyors és hatékony kiteljesítésének alapvető jelentősége van a versenyképes európai üzleti környezet garantálásához és a valódi egységes európai valuta létrehozásához.

2.5 Ezenkívül az EGSZB által szorgalmazott szociális unió hiányzik a GMU-t alkotó uniók listájáról. Nincsen kötelezettségvállalás arra sem, hogy a 2017 novemberében Göteborgban bejelentett szociális jogok európai pillérét ( 6 ) beépítsék az euróövezet irányításába. A szociális jogoknak ugyanolyan jelentőséget kell tulajdonítani, mint a gazdasági szabadságoknak – ezáltal valósul meg a Szerződésben rögzített „szociális piacgazdaság” elképzelése.

2.6 Úgy tűnik továbbá, hogy az Európai Bizottság vonakodik vagy fél használni a „politikai unió” fogalmát, és ahelyett a gyengébb vagy kevésbé kifejező „demokratikus elszámoltathatóság” és „megerősített kormányzás” szókapcsolatokat alkalmazza. Ez nem indokolt, amennyiben egyértelműen tisztázásra kerül, hogy a „politikai unió” nem feltétlenül jelent egyetlen közös politikai szervet, hanem inkább egy sor kisebb lépést, amelyek elismerik, hogy bizonyos területeken szükség van közös, uniós szintű politikai irányításra. Ezt az elképzelést az EGSZB a véleményeiben nagyon világosan kifejti ( 7 )

2.7 A gazdasági és monetáris unióról szóló csomag kiértékelése és végrehajtása során szem előtt kell tartani, hogy az európai polgároknak több és jobb Európára van szükségük. Az EGSZB már többször kifejtette, hogy hiányzik a stratégiai jövőkép és a gazdasági és pénzügyi válságra való megfelelő válaszadás képessége. Az EU gazdasági irányításának arra az elvre kellene alapulnia, hogy uniós szinten nagyobb hozzáadott értéket kell elérni, mint az egyes tagállamok egyéni fellépései mellett ( 8 )

2.8 A folyamatban levő fellendülés ellenére a gazdasági válság következményei még mindig érezhetőek mindennapjainkban és a tagállamok jelenlegi politikáiban is. Az EGSZB már korábban figyelmeztetett, hogy minél tovább tart a jelenlegi takarékossági politika – amely elsősorban a kiadások csökkentését irányozza elő, és nem párosul megfelelő, növekedésen, társadalmi kohézión és szolidaritáson keresztül jövedelmet termelő beruházási tervvel –, annál nyilvánvalóbbá válik, hogy a növekvő társadalmi egyenlőtlenség veszélyezteti a gazdasági integrációt és a jólétet Európában ( 9 )

2.9 A tőkepiacok messze nem integráltak, és még nem képesek arra, hogy – az Egyesült Államokhoz hasonlóan – elnyeljék a szimmetrikus és aszimmetrikus sokkhatásokat. További fragmentációra kell számítani, tekintettel a brexit-tárgyalások alakulására és arra, hogy a világ egyik legnagyobb tőkepiaca ki fog lépni az európai egységes piacról. Lépéseket kell tenni ennek ellensúlyozása érdekében.

3. Az Európai Valutaalap (EMF) létrehozása

3.1 Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Stabilitási Mechanizmust (ESM) Európai Valutaalappá alakítják át, és úgy véli, hogy a javasolt intézményi beágyazottság tovább növeli a bizalmat aziránt, hogy az EU képes reagálni a jövőbeli pénzügyi és gazdasági válságokra.

3.2 Az EGSZB kiemeli, hogy új pénzügyi eszközöket kell kidolgozni a válságok megelőzése és az anticiklikus intézkedések népszerűsítése érdekében. „A tetőt addig kell megjavítani, amíg süt a nap” mondás ugyanúgy érvényes itt, amint az egész csomag esetében is. Mivel az EMF átveszi az ESM szerepét, annak jelenlegi pénzügyi és intézményi struktúráival, fontos, hogy mandátumát és eszközeit az Európai Bizottság, a Tanács és az Európai Parlament közvetlen felügyelete alatt, az Európai Központi Bankkal szoros együttműködésben fejlesszék.

3.3 Az Európai Bizottság javaslatában nagyon fontos új elem az EMF arra való képessége, hogy biztosítsa a tagállamok által 2013-ban elfogadott Egységes Szanálási Alap közös védőhálóját. Az EGSZB elismeri, hogy a védőháló fokozza a bankszektor hitelességét, ám kiemeli, hogy garantálni kell, hogy a javasolt intézkedés ne váljék „arany ejtőernyővé”, amely arra ösztönzi a bankokat, hogy szükségtelenül magas kockázatokat vállaljanak.

3.4 Az EU-nak nem kell erősítenie a tagállamok feletti pénzügyi ellenőrzést, hanem inkább eredményesebbé és fenntarthatóbbá kell tennie a rendelkezésre álló pénzügyi eszközöket. Az új EMF-nek aktívabb szerepet kell betöltenie az EU-n belül – hasonlatosan a Nemzetközi Valutaalap nemzetközi szintű szerepéhez –, amely nemcsak a bankválságok megelőzésében merül ki, hanem az egész EU gazdasági fejlődésének támogatását és a szimmetrikus és aszimmetrikus sokkhatások elnyelését is tartalmazza.

3.5 Az EMF-nek különösen képesnek kell lennie a gyors beavatkozásra és az olyan aszimmetrikus sokkhatások elleni fellépésre, amelyeket nem lehet tagállami szinten kezelni, és amelyek potenciálisan átterjedhetnek más uniós országokra, veszélybe sodorva így az euróövezet és az egységes piac integritását. Azoknak a tagállamoknak, amelyek pénzneme nem az euró, de részt vesznek a bankunióban, lehetőséget kell biztosítani az EMF előnyeinek kihasználására – ennek feltétele az engedélyezett törzstőkéhez való hozzájárulás jegyzése.

3.6 A nemteljesítő hitelek volumenének növekedése továbbra is terheli a bankok mérlegét, és jelentős nehézséget jelent az uniós gazdaság további finanszírozására nézve. Az ilyen hitelek miatt csökken a hitelkínálat, torzul a hitelek odaítélése, romlik a piaci bizalom és lassul a gazdasági növekedés. Haladéktalanul intézkedéseket kell tenni a nemteljesítő hitelek szintjének csökkentésére, és ennek továbbra is kiemelt helyen kell szerepelnie az európai intézmények napirendjén.

3.7 Az új EMF hitelességének fokozására irányuló igényt olyan intézkedésekkel kell párosítani, amelyek megelőzik a válságok kialakulását és megvédik az adófizetőket attól, hogy fizetésképtelen bankok adósságait kelljen megfizetniük.

3.8 Az EMF-nek az Európai Központi Bankkal (EKB) együttműködve kell fellépnie. Míg az előbbi ugyanis segíthet megelőzni a tagállamok elleni spekulatív támadásokat, az utóbbi csupán a nagy gazdasági rendszerek elleni támadások megvédése érdekében aktiválhat pénzügyi forrásokat. Ennek kapcsán az EGSZB sajnálja, hogy az Európai Bizottság nem javasolta a csomagban vita indítását az EKB státuszának javításáról azzal a céllal, hogy az árstabilitás mellé a monetáris politika második céljaként bevezessék a növekedést és a teljes foglalkoztatást.

3.9 Az EGSZB támogatja, hogy az Európai Parlament konzultatív szerepet kapott az EMF ügyvezető igazgatójának kinevezési eljárásában, és hogy az EMF-nek éves jelentést kell benyújtania a Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság számára.

3.10 A jelenlegi javaslat egyáltalán semmit nem tartalmaz az európai betétbiztosítási rendszerről – az Európai Bizottság 2015 novemberében ugyan tett javaslatot a témában, ám a jogalkotók egyelőre nem jutottak megállapodásra arról, bár az EGSZB már közzétette véleményét ( 10 )

4. A gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződés beemelése az uniós jogi keretbe

4.1 Az EGSZB mélységes meggyőződése, hogy a stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződést és az Európai Stabilitási Mechanizmust is a válság csúcspontján hozták létre olyan kormányközi megoldásként, amely széles körben megtestesíti az uniós szintű felelősségvállalás és szolidaritás elvét. Az EGSZB véleménye szerint ezek az elvek elválaszthatatlanok egymástól, és nem lehet csak az egyik terén előrelépést tenni. Ezért a két elvet együtt kell beépíteni, és azokat egyenrangúként kell kezelni az uniós jogban, anélkül, hogy a tagállamok számára lehetőséget biztosítanánk az önkényes válogatásra. A felelősségvállalást és a szolidaritást egy csomagban kell kezelni.

4.2 A stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződésnek az uniós jogi keretbe történő beemelését célzó javasolt irányelv szem előtt tartja, hogy az Európai Bizottság rugalmasan értelmezi a Stabilitási és Növekedési Paktum szabályait; az EGSZB azonban már korábban is úgy vélte, hogy ez a rugalmasság nem elegendő, és hogy uniós szintű vitákat kell indítani egy olyan teljes érvényű szabályról, az úgynevezett „aranyszabályról”, amely kivonja a Stabilitási és Növekedési Paktum hatálya alól az értékteremtő közberuházásokat.

4.3 Az EGSZB emiatt problémásnak tartja azt a javaslatot, hogy a stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződést, és különösen a költségvetési paktumot további – különösen a közberuházásokra vagy a szociális megfontolásokra vonatkozó – rugalmassági elemek hozzáadása nélkül emeljék be az uniós jogi keretbe. Ahol csak szükséges, az ilyen jellegű beruházásoknak a termelékenység és a versenyképesség javítását kell célozniuk a kutatással és fejlesztéssel, a fizikai és a szociális infrastruktúrával, a gazdaság digitalizációjával és a folyamatos készségfejlesztéssel kapcsolatos projektek finanszírozása révén, a technológiai változásokkal való megbirkózás és a globális nyitottság biztosítása érdekében.

4.4 A hitelből finanszírozott közberuházásokat lehetővé nem tevő kiegyensúlyozott költségvetések negatív hatással lesznek a gazdasági fejlődésre (az adóemelés és a közkiadások csökkentése miatt). A közberuházást – amelynek szintje az EU-ban az elmúlt húsz év során sosem volt ilyen alacsony – nem szabadna költségnek és ezáltal az államháztartási hiány részének tekinteni, hanem jövőbeli bevételek forrásaként kell tekinteni rá, amelynek célja a gazdasági ciklus zökkenőmentességének garantálása és a növekedés és a munkahelyteremtés biztosítása.

4.5 Az EGSZB egyetért a Romano Prodi és Christian Sautter elnökletével működő magas szintű munkacsoport jelentésével abban, hogy elő kell mozdítani a szociális infrastruktúrába irányuló beruházást Európában annak érdekében, hogy gyorsuljon a munkahelyteremtés és javuljon az emberek jólléte, egészsége, lakhatása, illetve fejlődjenek készségeik ( 11 )

4.6 Ha megállapodás születik arról, hogy a jövőorientált termelő közberuházások kedvezőbb elbánásban részesülnek, akkor a stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződés és az EMF uniós jogi keretbe történő beemelésével megerősíthető a fiskális eszköztárunk és előmozdítható a GMU eredményesebb, legitim és demokratikus irányítása.

5. Új költségvetési eszközök az euróövezet stabilitása érdekében

5.1 A makrogazdasági stabilizációs funkció különös jelentőséggel bír, hiszen annak hiánya volt az EU-beli stratégiai válság egyik oka. A tagállamoknak kicsi az önálló mozgásterük a munkaerőpiac és a jóléti rendszer befolyásolására, európai szinten pedig még nem sikerült létrehozni azt a szociális védőhálót, amely mindenki számára lehetővé teszi, hogy élvezze a növekedés és a globális verseny előnyeit ( 12 )

5.2 Az EGSZB teljes mértékben támogatja azt a javaslatot, hogy állítsanak fel az euróövezeti csatlakozás felé haladó tagállamok számára egy a konvergenciát támogató célzott eszközt. Ennek köszönhetően megerősödne nemzetközi szinten az euróövezet szerepe, és fokozódna az euró mint valuta használata. A technikai segítségnyújtásnak a valódi konvergencia elérését kell céloznia, hogy csökkentse a polgárok általános jólléte és az euróövezethez csatlakozni kívánó országok gazdasága számára jelentett veszélyeket.

5.3 Szilárd lábakon álló fiskális politikára és beruházásorientált kiadásokra van szükség, szem előtt tartva, hogy a GDP-hez mérten magas államadósság gyakran gazdasági válság és recesszió következménye. Az EGSZB ezért olyan, olajozottan működő mechanizmust szeretne látni, amelyet gyorsan aktiválni lehet recesszió idején; úgy véli továbbá, hogy a javasolt arány, a GDP 1 %-a megfelelő.

5.4 Az EGSZB támogatja, hogy az uniós költségvetésen belül létrehozzanak egy euróövezeti költségvetést. Ezzel megelőzhető lenne új intézmények felállítása, ami politikai széthúzást eredményezne az euróövezetbe tartozó és az azon kívüli országok között. Egyébként is szükség van az uniós költségvetés alapos megreformálására.

5.5 Az EGSZB már korábban kiállt egy önálló és jelentős, saját adóbevételekkel rendelkező euróövezeti költségvetés mellett, amely regionális sokkhatások esetén átmeneti, de jelentős erőforrás-átruházást képes nyújtani, az egész térségben ellensúlyozni tudja a súlyos recessziót és biztosítja a szükséges pénzügyi stabilitást, makrogazdasági stabilizációs funkcióval a beruházások védelmére, továbbá a munkanélküliség és a munkahelyek bizonytalansága ellen ( 13 )

6. Európai gazdasági és pénzügyminiszter

6.1 Az EGSZB többször ( 14 ) érvelt amellett, hogy a jelenleg a különféle érintett intézmények száma miatt szétaprózódott szakpolitikák koherenciájának javítása érdekében tett első lépésként szükség van a GMU-ban egy gazdasági és pénzügyminiszterre. Ez a személy képviselné a GMU-t a nemzetközi testületekben, és az egyszerűség, az átláthatóság, a méltányosság és a demokratikus elszámoltathatóság elve alapján saját költségvetés felett rendelkezne. A miniszter felelőssége lenne ezenkívül, hogy meghatározza az euróövezet számára kívánatos aggregált költségvetési irányvonalat és annak megvalósítási módját.

6.2 Az Európai Bizottság közleményében leírt funkciók és jellemzők inkább megfelelnek egy euróövezeti pénzügyminiszternek, mint az egész EU pénzügyminiszterének. Az Európai Bizottság javaslatában szereplő pozíció azonban nem felel meg egy valódi és tényleges pénzügyminiszteri posztnak, az elnevezés így téves elvárásokat és zavart eredményezhet.

6.3 Az EGSZB úgy véli, hogy ha az euróövezet uniós szintű képviseletéért felelős pozíciót összevonnák az eurócsoport elnöke, az új Európai Valutaalap Kormányzótanácsának elnöke és az Európai Bizottság alelnöke pozíciójával, az túlságosan is egy kézben összpontosítaná a végrehajtó hatalmat. Az EGSZB ezenkívül antidemokratikusnak tartja azt a javaslatot, hogy az eurócsoport elnöke automatikusan két megbízatást kapjon azért, hogy az eurócsoporti mandátumát összhangba hozza az európai bizottságival.

6.4 Az EGSZB attól tart, hogy jelenlegi formájában a javasolt struktúra összemosná az Európai Bizottság és a Tanács szerepét, és aláaknázná a közösségi és a nemzeti érdekek érzékeny egyensúlyát, amelyre az EU alapul. Az EGSZB ezért azt kéri, hogy vizsgálják meg jobban a miniszterrel kapcsolatos elképzeléseket, és fokozzák a javasolt miniszter demokratikus elszámoltathatóságát.

6.5 Az sem egyértelmű a közleményben, hogy több miniszteri pozíció is létrejönne, vagy csak ez az egy. Ennek a pozíciónak csak akkor van értelme, ha az EU saját költségvetéssel és saját adóbevételekkel rendelkezik, illetve vannak eszközei és politikái a költségvetés kezelésére, ezáltal pedig képes előmozdítani a gazdasági növekedést és a társadalmi egyenlőséget.

Kelt Brüsszelben, 2018. április 19-én. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Luca JAHIER

(1) Európai betétbiztosítási rendszer (HL C 177., 2016.5.18., 21. o.).

(2) Az euróövezet gazdaságpolitikája (2016) (HL C 177., 2016.5.18., 41. o.); Az euróövezet gazdaságpolitikája (2017) (HL C 173., 2017.5.31., 33. o.); valamint Az euróövezet gazdaságpolitikája (2017) (kiegészítő vélemény) (HL C 81., 2018.3.2., 216. o.).

(3) A fenntartható fejlesztési célok.

(4) A Konvergencia- és Versenyképességi Eszköz / Jelentős gazdaságpolitikai reformtervek (HL C 271., 2013.9.19., 45. o.); A GMU megvalósítása – a következő európai jogalkotási ciklus (HL C 451., 2014.12.16., 10. o.) és A GMU megvalósítása: a politikai pillér (HL C 332., 2015.10.8., 8. o.).

(5) A gazdasági és monetáris unió elmélyítése 2025-ig, 1.5. pont (HL C 81., 2018.3.2., 124. o.).

(6) A szociális jogok európai pillére

(7) A GMU megvalósítása: a politikai pillér (HL C 332., 2015.10.8., 8. o.) és A gazdasági és monetáris unió elmélyítése 2025-ig (HL C 81., 2018.3.2., 124. o.).

(8) Az EU pénzügyei 2025-ig, 1.2. és 1.3. pont (HL C 81., 2018.3.2., 131. o.).

(9) Demokratikus és szociálisan érzékeny GMU, közösségi módszerrel, 1.2. pont (HL C 13., 2016.1.15., 33. o.).

(10) Európai betétbiztosítási rendszer (HL C 177., 2016.5.18., 21. o.).

(11) L. Fransen, G. del Bufalo és E. Reviglio, Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe. Report of the High-Level Task Force on Investing in Social Infrastructure in Europe, European Economy Discussion Paper, 74. szám, 2018. január.

(12) Az EU pénzügyei 2025-ig, 3.3.1. pont (HL C 81., 2018.3.2., 131. o.).

(13) Az EU pénzügyei 2025-ig, 3.3. pont (HL C 81., 2018.3.2., 131. o.).

(14) A növekedés fellendítése, 3.2. pont (HL C 143., 2012.5.22., 10. o.); A GMU megvalósítása: a politikai pillér, 4.3.1. és 4.3.4. pont (HL C 332., 2015.10.8., 8. o.); Az euróövezet gazdaságpolitikája (2016), 3.5. pont (HL C 177., 2016.5.18., 41. o.); Az euróövezet gazdaságpolitikája (2017), 1.13. pont (HL C 173., 2017.5.31., 33. o.), és A GMU elmélyítése 2025-ig, 1.11. pont (HL C 81., 2018.3.2., 124. o.).