INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

Európa társadalmai és gazdaságai napjainkban jelentős technológiai újításokat, valamint munkaerőpiaci és a demográfiai változásokat élnek meg. A mai foglalkozások egy része tíz évvel ezelőtt nem is létezett, és a jövőben számos új foglalkoztatási forma kialakulása várható. Az Európa jövőjéről szóló fehér könyvben a Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy „az alapfokú tanulmányaikat most megkezdő gyermekek zöme jó eséllyel olyan új típusú álláshelyet fog betölteni, amely ma még nem is létezik”, e helyzetre való felkészüléshez pedig „nagyszabású befektetéseket kell eszközölnünk a készségfejlesztésbe, és gyökeresen felül kell vizsgálnunk az oktatás és az egész életen át tartó tanulás rendszereit”.

Az oktatás és a képzés szerves része minden olyan megoldásnak, amely arra irányul, hogy többen jussanak tisztességes munkához, jobban kielégüljön a gazdaság készségek iránti kereslete és Európa ellenállóbbá váljon. A gyors technológiai fejlődés, valamint a munkakörök és a munkavállalókkal szembeni követelmények ebből fakadó változása szükségessé teszi, hogy az egész életen át tartó tanulás az ipar, valamint az oktatási, képzési és tanulási formák közötti erőteljes együttműködésen és szinergiákon alapuljon. Ugyanakkor az oktatási és képzési rendszereknek alkalmazkodniuk kell ehhez a valósághoz. Különösen azért, ma már nem tűnik elegendőnek, ha a fiatalok meghatározott készségekkel vagy ismeretekkel hagyják el az iskolapadot; rugalmasságra és számos kompetencia kialakítására van szükségük, valamint képesnek kell lenniük arra is, hogy alkalmazkodjanak a változásokhoz. Ebből kifolyólag az egész életen át tartó tanulásra – azaz az új és relevánsabb kompetenciák egész életen keresztül történő elsajátítására – való igény és annak jelentősége napjainkban nyilvánvalóbb, mint valaha.

A 2017. március 25-i Római Nyilatkozatban a huszonhét tagállam vezetői, valamint az Európai Tanács, az Európai Parlament és az Európai Bizottság elkötelezték magukat egy olyan Unió megteremtése iránt, „ahol a fiatalok a lehető legjobb oktatásban és képzésben részesülnek és a kontinensen bárhol tanulhatnak és vállalhatnak munkát”.

Társadalmaink és gazdaságaink nagymértékben támaszkodnak a magasan képzett, hozzáértő emberekre. A kreativitáshoz, kritikus gondolkodáshoz, kezdeményezéshez és problémamegoldáshoz hasonló készségek jelentős szerepet töltenek be a mai társadalom összetett helyzeteinek és változásainak kezelésében. A globalizáció előnyünkre fordításáról szóló vitaanyag rámutat arra, hogy új tanulási módokat, valamint rugalmasabb képzési és oktatási modelleket kell találni az egyre mobilabbá váló és a digitális eszközöket egyre kiterjedtebben használó társadalom számára, az Európa szociális dimenziójáról szóló vitaanyag pedig azt hangsúlyozza, hogy az európai életszínvonal fenntartásához az embereknek rendelkezniük kell a megfelelő készségekkel és kompetenciákkal. Az éghajlatváltozás és az ökológiai erőforrások korlátozott mivolta – a társadalmi és gazdasági egyenlőtlenségekkel együtt – azt jelentik, hogy a fenntartható fejlődés kérdése minden emberi tevékenység tekintetében hangsúlyos szempont.

Ahogy azt „Az európai identitás megerősítése az oktatás és a kultúra révén” című bizottsági közlemény egyértelműen megfogalmazza, az európai oktatási térségnek elő kell mozdítania a tanulók, valamint az oktatás és képzés területén, illetve az oktatási és képzési intézményekben dolgozó szakemberek együttműködését és mobilitását. Az uniós tagállamoknak ugyanis közös érdeke, hogy az oktatásban és a kultúrában – mint a foglalkoztatás, a társadalmi igazságosság, az aktív polgári szerepvállalás és a maga sokféleségében megnyilvánuló európai identitás mozgatórugóiban – rejlő potenciál teljes mértékben kiaknázásra kerüljön. A közlemény választ ad az európai munkaerőpiacok fokozottabb mobilitására, továbbá a nyelvtanulásba, a digitális és vállalkozói készségekbe, valamint a természettudományi, technológiai, műszaki és matematikai kompetenciákba való befektetés növelésére irányuló igényre. A nyomon követés részeként az Európai Tanács 2017 decemberében felkérést intézett többek között azon intézkedések feltérképezésére, amelyek megoldást nyújthatnak a digitalizációval, a kiberbiztonsággal, a médiaműveltséggel és a mesterséges intelligenciával kapcsolatos készségek terén fennálló kihívások kezelésére, valamint az oktatás és képzés inkluzív, egész életen át tartó tanuláson alapuló és innovációvezérelt megközelítésére irányuló igény kielégítésére.

Ezekkel az igényekkel éles ellentétben az OECD legutóbbi PISA-felmérésének eredményei azt mutatják, hogy az Európai Unióban (EU) minden ötödik tanuló esetében az olvasási, matematikai vagy természettudományos ismeretek az elvárt szint alatt maradnak. Aggasztó, hogy 2012 és 2015 között az alulteljesítés tendenciája az EU egészét tekintve tovább romlott. Az OECD felnőttek készségfelmérésében (PIAAC) (2012) részt vevő országokban az írás és olvasás terén a felnőttek 4,9–27,7 %-a a legalacsonyabb tudásszinteket érte csak el, míg a számolási készség terén 8,1–31,7 %-uk végzett a legalacsonyabb tudásszinteken.

Ezenkívül az EU lakosságának 44 %-a vagy alacsony szintű digitális készségekkel rendelkezik, vagy nem rendelkezik ilyen készségekkel (19 %) annak ellenére, hogy a technológiai és digitális változások üteme komoly hatást gyakorol gazdaságainkra és társadalmaink életére. A gazdaság gyors digitális átalakulása azt jelenti, hogy ma már szinte minden munkakörhöz szükség van bizonyos szintű digitális készségre, ahogy a társadalom egészében való részvételhez is. A digitális készségek manapság éppen annyira elengedhetetlenek, mint az írás, az olvasás és a számolás készsége, ezért Európának a digitális technológiákban jártas emberekre van szüksége, akik nemcsak e technológiák használatára képesek, hanem arra is, hogy újításokat vezessenek be és vezető szerepet vállaljanak alkalmazásuk terén.

A szociális jogok európai pillérének első alapelve a magas színvonalú és inkluzív oktatáshoz, képzéshez és az egész életen át tartó tanuláshoz való jog. A társadalomban és a munkaerőpiacon való sikeres részvételhez szükséges kompetenciák hiánya növeli a munkanélküliség, a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatát. Akadályozza az inkluzív és fenntartható növekedést, valamint az ipar versenyképességét és az innovációs lehetőségeket. A kutatások szerint az írási, olvasási és számolási készségek, valamint a digitális kompetenciák fejlesztése kulcskompetenciák széles skálájának fejlődését segíti elő; különösen szoros kapcsolatban áll a személyes fejlődéssel, illetve a tanulási és az állampolgári kompetenciák fejlesztésével.

Az Európai Parlament és a Tanács 2006-ban elfogadott egy, az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló ajánlást. Az ajánlás azt javasolta a tagállamoknak, hogy az egész életen át tartó tanulásra irányuló stratégiájuk részeként mindenki számára tegyék lehetővé a kulcskompetenciák elsajátítását. Az ajánláshoz mellékelt kulcskompetenciák európai referenciakeretében azt is meghatározta, hogy melyek azok a kompetenciák, amelyekre mindenkinek szüksége van a személyes önmegvalósításhoz és fejlődéshez, a munkavállaláshoz, a társadalmi beilleszkedéshez és az aktív polgári szerepvállaláshoz. A tagállamokat a referenciakeret alkalmazására kérték annak biztosítása érdekében, hogy az alapszintű oktatás és képzés minden fiatal számára felkínálja mindazon eszközöket, amelyek révén a kulcskompetenciákat az életben való helytálláshoz szükséges szinten elsajátíthatják, továbbá hogy a felnőttek egész életük során képesek legyenek kulcskompetenciáik fejlesztésére és korszerűsítésére.

Az oktatási és tanulási módszerek 2006 óta rohamos változáson mennek keresztül: a technológia szélesebb körű használata, a távoktatás térnyerése és az informális tanulás hordozható digitális eszközök használatának köszönhető fejlődése kihatással van a kompetenciák elsajátításának lehetőségeire. Az elmúlt évtized tapasztalatai azt mutatják, hogy az egész életen át tartó kompetenciafejlesztés aktív támogatása érdekében az oktatási, képzési és tanulási formáknak jobban ki kell aknázniuk ezeket az új lehetőségeket. A tanulási élményt – a formális és a nem formális tanulási formák közötti együttműködés fokozása révén – minden tanuló számára és minden tantárgy terén sokszínűbbé kell tenni. Ehhez nyújthat segítséget például a tudományágakon átívelő tanulás, a kutatásalapú tanulás, a gyakornoki programok és a munkaalapú tanulás.

A javasolt ajánlás célja, hogy minden ember számára javítsa a kulcskompetenciák egész életen át tartó elsajátítását, valamint elősegítse az e cél elérést szolgáló intézkedések életbe léptetését. Arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az egyre sokszínűbbé és mobilabbá váló, a digitális eszközöket egyre kiterjedtebben használó globális társadalmainkban megfelelőbb módon készítsék fel az embereket a változó munkaerőpiaci követelményekre és az aktív polgári szerepvállalásra, valamint hogy minden életszakasz tekintetében fejlesszék a tanulást. Az ajánlás különösképpen szorgalmazza az alapvető készségekbe, a vállalkozói és digitális készségekbe, valamint a nyelvismeretbe történő befektetést annak érdekében, hogy mindenki aktív résztvevője tudjon lenni a társadalomnak és a gazdaságnak. Ezenkívül sürgeti még a természettudományi, technológiai, műszaki és matematikai kompetenciákba való befektetést a tudományos ismeretek gazdagítása, valamint annak érdekében, hogy a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika terén meglévő életpályák vonzóbbá váljanak. Az ajánlásra irányuló javaslat az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, az Európai Parlament és a Tanács által 2006-ban elfogadott ajánlás helyébe lép. A javaslat:

·támogatja a szociális jogok európai pillérében szereplő első alapelv végrehajtását, hangsúlyozva, hogy „mindenkinek joga van a minőségi és befogadó oktatáshoz, képzéshez és egész életen át tartó tanuláshoz annak érdekében, hogy olyan készségeket tartson, illetve szerezzen meg, amelyek lehetővé teszik számára, hogy teljes mértékben részt vehessen a társadalomban és sikeresen alkalmazkodjon a munkaerőpiaci változásokhoz”, valamint a negyedik alapelv végrehajtását, amely azt a jogot erősíti meg, hogy mindenki „időben és személyre szabott segítséget kapjon munkavállalási vagy önfoglalkoztatási kilátásainak javításához”; ide tartozik „az álláskereséshez, képzéshez és átképzéshez nyújtott támogatás igénybevételének” joga is;

·támogatja az európai oktatási térség létrehozását, méghozzá a valamennyi tanuló számára szükséges kulcskompetenciák megállapítása, a tanulók és az oktatásban dolgozó szakemberek mobilitásának támogatása, valamint különösen a nyelvi készségeknek az európai mobilitás és együttműködés előmozdítása érdekében történő fejlesztésének elősegítése révén;

·támogatja a vállalkozói kompetenciák fejlesztését az alapvető készségek és attitűdök – köztük a kreativitás, a kezdeményezőkészség, a csapatmunka, a kockázatok felismerése és a felelősségvállalás – fejlesztése érdekében;

·reagál a kompetenciákkal – egyebek mellett az alapvető készségekkel, a digitális kompetenciákkal, a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területén szükséges kompetenciákkal – kapcsolatos követelmények változására, továbbá kiemeli az e területeken szükséges kompetenciafejlesztés támogatására irányuló intézkedéseket;

·kiemeli az aktív polgári szerepvállalás, a közös értékek és az alapvető jogok szerepét;