[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 24.10.2006

COM(2006) 617 végleges

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA A TANÁCSNAK

az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) és a Kazah Köztársaság kormánya között az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló megállapodás jóváhagyásáról

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA A TANÁCSNAK

az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) és a Kazah Köztársaság kormánya között az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló megállapodás jóváhagyásáról

1. BEVEZETÉS

Az EU és a Kazah Köztársaság (a továbbiakban: Kazahsztán) között létrejött partnerségi és együttműködési megállapodás[1] 18. cikke szerint az Európai Atomenergia Közösségnek és Kazahsztánnak megállapodást kell kötnie a nukleáris anyagok kereskedelméről.

2000. június 27-án a Tanács határozatot fogadott el az Euratom és Kazahsztán közötti nukleáris együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről folytatandó tárgyalásokra vonatkozó irányelveknek a Bizottság részére történő kibocsátásáról[2].

2001. január 18-án a Bizottság benyújtotta a kazah hatóságokhoz a megállapodás első tervezetét, javasolva a tárgyalások megkezdését.

A tárgyalások 2006 szeptemberéig tartottak, ekkor a felek elfogadták a szöveget.

A megállapodás célja a nukleáris biztonság és a magfúzió terén folytatott kooperáció kiteljesítése a nukleáris energia békés felhasználása terén való együttműködés kialakítása révén az EU és Kazahsztán, mint potenciálisan jelentős uránexportőr között.

2. AZ MEGÁLLAPODÁS JELENTőSÉGE

A megállapodás megkötésének elsősorban kereskedelmi jelentősége van. Kazahsztán rendelkezik a világ ismert urántartalékainak megközelítőleg 20%-ával, ami – mennyiségi szempontból – a világ harmadik legnagyobb urántermelőjévé avatja. Kazahsztán több területen fejtett ki atomenergiával kapcsolatos tevékenységet, főként az urániparban és -kutatásban.

Az Euratom azért érdekelt ennek a megállapodásnak az aláírásában, mert Kazahsztán az egyik legfőbb potenciális természetesurán-szállító. Az EU közvetlen kazahsztáni uránimportja napjainkban mindössze a teljes uránimport 3%-át teszi ki. Ugyanakkor a kazahsztáni uránimport mennyisége az elmúlt években növekedett (2005-ben csaknem megháromszorozódott 2004-hez képest), és várhatóan tovább növekszik. A tíz éves kezdeti időszakra létrejövő megállapodás potenciális kereskedelmi értéke több százmillió euróra tehető.

A nukleáris anyagokkal való kereskedelem elősegítése illeszkedik a Közösségnek az energiaellátás biztonságával és az energiaforrások diverzifikálásával kapcsolatos stratégiájába. A megállapodás lehetővé teszi az uránbányászatban és -kereskedelemben tevékenykedő európai vállalkozások számára a kazah piachoz való könnyebb hozzáférést. Jelenleg csak egyetlen európai vállalatnak sikerült az uránbányászat terén partnerségi kapcsolatot létesítenie egy kazah vállalattal.

Ezenkívül ennek a megállapodásnak az aláírása tovább erősíti a Kazah Köztársaságnak, a Közösségnek és az Európai Unió tagállamai kormányainak elkötelezettségét az atomfegyverek elterjedésének megakadályozása iránt, és megerősíti a biztosítéki és exportellenőrzési intézkedések, valamint a fizikai védelemmel kapcsolatos intézkedések következetes érvényesítését.

3. A MEGÁLLAPODÁSRÓL ÁLTALÁBAN

A megállapodás célja a nukleáris energia békés felhasználásában való együttműködés az Euratom és a Kazah Köztársaság között. Az együttműködés területe elsősorban a nukleáris biztonság, a szabályozott magfúzió, a nukleáris kutatás és fejlesztés, valamint a nukleáris anyagok kereskedelme és a nukleáris üzemanyag-ciklussal összefüggő szolgáltatások nyújtása (3. cikk). Az együttműködési terület a felek egyetértésével tovább bővíthető (8. cikk).

Ez a megállapodás a nukleáris biztonságról, illetve a magfúzióról szóló két megállapodásra épül, amelyek 2003 júniusában[3], illetve 2004 áprilisában[4] léptek hatályba (4. és 5. cikk).

A megállapodás meghatározza a nukleáris kutatásban és fejlesztésben az Euratom és Kazahsztán közötti együttműködés módját és mértékét (6. cikk) Az együttműködés nukleáris tevékenységekre terjed ki, különösen az atomenergia orvosi és ipari alkalmazásai terén. Kiterjed továbbá a nukleáris energia környezetei hatásának értékelésére is. Az együttműködés létrejöhet információk, szakértők és nukleáris eszközök cseréjével, valamint közös tanulmányok és tevékenységek formájában. A konkrét projekteket a különféle rendelkezésekre irányuló részletesebb előkészítés előzi meg. Az együttműködési tevékenységből adódó költségeket az a fél viseli, amelynél azok felmerülnek.

Különös hangsúly helyeződik a nukleáris anyagok kereskedelmére (7. cikk). A megállapodás egy sor olyan előírást tartalmaz, amelyek meghatározzák a nukleáris anyagok szállításának kritériumait, valamint a konfliktusok rendezésének módját. A nukleáris anyagokat a biztosítéki egyezményekkel összhangban szigorúan csak békés célokra szabad használni (a Közösség esetében: az Euratom biztosítéki intézkedései az Euratom-Szerződés szerint, és a NAÜ biztosítéki intézkedései és annak kiegészítő jegyzőkönyvei[5], valamint az Euratom és a NAÜ háromoldalú különmegállapodásai a tagállamokkal[6], Franciaországgal[7] és az Egyesült Királysággal[8]; Kazahsztán esetében: a NAÜ biztosítéki intézkedései[9] és annak kiegészítő jegyzőkönyvei), szállításuknak pedig a nukleáris anyagok fizikai védelméről szóló nemzetközi egyezmény[10] előírásai szerint kell történnie.

A megállapodás megerősíti továbbá a nukleáris anyagok Közösségen belüli szabad mozgásáról szóló elvet, garantálja, hogy a velük kapcsolatos kereskedelemre és szolgáltatásokra a felek között a piaci árak vonatkoznak, valamint elhárítja a felek fennhatósága alá tartozó területeken a nukleáris anyagok szállítását nehezítő adminisztratív akadályokat (pl. kiviteli és behozatali engedélyek).

A szellemi tulajdonra vonatkozó rendelkezéseket (10. cikk) a nukleáris biztonságról és a szabályozott magfúzióról szóló megállapodások tartalmazzák részletesebben.

A felek kötelezik magukat arra, hogy a partnerségi és együttműködési megállapodás keretén belül rendszeresen konzultálnak (11. cikk). A felek az ennek a megállapodásnak az alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatos viták rendezése során a partnerségi és együttműködési megállapodást tekintik irányadónak.

A megállapodást kezdeti 10 éves időtartamra kötik; azonban a megállapodás alapvető előírásainak megsértése esetén lehetőség van a megállapodás hatályának teljes vagy részleges felfüggesztésére vagy megszüntetésére.

4. KÖVETKEZTETÉS

A bizottság úgy látja, hogy az Európai Atomenergia Közösség és a Kazah Köztársaság közötti, az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló megállapodás, amelynek elfogadását javasolja:

- összhangban áll a Tanács 2000. június 26-i tárgyalási irányelveivel;

- megerősíti a két fél egyértelmű elkötelezettségét az atomfegyverek elterjedésének megakadályozása és a magas fokú nukleáris biztonság iránt annak érdekében, hogy garantálják az atomenergia békés célú és biztonságos felhasználását;

- összhangban áll a Bizottságnak a biztonságos energiaellátással kapcsolatos stratégiájával;

- a magfúzió és a nukleáris biztonság vonatkozásában a két fél által már aláírt megállapodásokkal együtt a nukleáris területre vonatkozó teljes együttműködési csomagot képez;

- erősíti az EU és a Kazah Köztársaság közötti kereskedelmi és politikai kapcsolatokat.

Ezért a Bizottság javasolja, hogy a Tanács az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 101. cikke második bekezdésének megfelelően hagyja jóvá az Európai Atomenergia-közösség és a Kazah Köztársaság kormánya közötti, az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó együttműködésről szóló, a mellékletben közölt megállapodást.

MELLÉLKET

MEGÁLLAPODÁS AZ ATOMENERGIA BÉKÉS CÉLÚ FELHASZNÁLÁSA TERÉN FOLYTATANDÓ EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL AZ EURÓPAI ATOMENERGIA KÖZÖSSÉG ÉS A KAZAH KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT

Az Európai Atomenergia Közösség, a továbbiakban: „a Közösség”,

és a Kazah Köztársaság kormánya, a továbbiakban „Kazahsztán kormánya”,

a továbbiakban mindketten értelemszerűen: „fél”, illetve „felek”,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Közösségek és tagállamai, valamint a Kazah Köztársaság között 1999. július 1-jén hatályba lépett partnerségi és együttműködési megállapodás előírja, hogy a nukleáris anyagok kereskedelmére az Európai Atomenergia Közösség és Kazahsztán kormánya között kötendő külön megállapodás előírásai vonatkoznak,

MIVEL a felek aláírták az Európai Atomenergia Közösség és a Kazah Köztársaság között a nukleáris biztonság terén való együttműködés tárgyában létrejött megállapodást, valamint az Európai Atomenergia Közösség és a Kazah Köztársaság között a szabályozott magfúzió tárgyában létrejött együttműködési megállapodást, melyek 2003. június 1-jén, illetve 2004. április 13-án léptek hatályba,

MIVEL a Közösség valamennyi tagállama és a Kazah Köztársaság részesei a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződésnek (a továbbiakban: atomsorompó-szerződés),

MIVEL a Közösség, annak tagállamai és a Kazah Köztársaság elkötelezettek az iránt, hogy az atomenergia békés célú kutatása, fejlesztése és alkalmazása az atomsorompó-szerződés céljaival összhangban történjék;

MIVEL a Közösségben nukleáris biztosítéki intézkedéseket alkalmaznak az Európai Atomenergia Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: „Euratom-Szerződés”) VII. fejezete és a Közösség, annak tagállamai valamint a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (a továbbiakban: „NAÜ”) között megkötött biztosítéki egyezmények szerint; és a Kazah Köztársaságban a Kazah Köztársaság és a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség között létrejött, az atomsorompó szerződéssel kapcsolatos biztosítéki intézkedések alkalmazásáról szóló megállapodás szerint, amely 1995. augusztus 11-én lépett hatályba (a továbbiakban: „a biztosítéki intézkedések alkalmazásáról szóló megállapodás”),

MIVEL a Közösség, annak tagállamai és Kazahsztán újból megerősítik, hogy támogatják a NAÜ-t és annak megerősített biztosítéki rendszerét,

MIVEL a felek elősegítik a gyártók, a nukleáris üzemanyagciklus ipara, a létesítmények és a felhasználók kölcsönös érdekében a nukleáris anyagok kereskedelmét egymás között, vagy a felek területén letelepedett felhatalmazott személyek vagy vállalkozások között,

MIVEL tekintetbe kell venni a Közösség egyes tagállamainak kormányai és a Kazah Köztársaság kormánya által a nukleáris szállítók csoportjában vállalt kötelezettségeket,

MIVEL helyénvaló keretmegállapodással megerősíteni a felek között a polgári atomenergia-ágazatban kialakított együttműködés alapjait,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODNAK MEG:

1. cikk

FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

E megállapodás alkalmazásában:

1. „nukleáris anyag”: minden alapanyag vagy különleges hasadóanyag, a NAÜ Alapszabályának XX. cikkében meghatározottak szerint;

2. „Közösség”:

a) egyfelől az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel létrehozott jogi személy, a jelen megállapodást aláíró egyik fél;

b) másfelől az a földrajzi terület, amelyre az említett szerződést alkalmazni kell;

3. „a felek illetékes hatóságai”:

a) a Közösség esetében az Európai Bizottság;

b) Kazahsztán kormánya esetében a Kazah Köztársaság Energia és Természeti Erőforrások Minisztériumának Atomenergiaügyi Bizottsága;

A változásokról a felek diplomáciai úton értesítik egymást.

2. cikk

CÉLKITŰZÉS

E megállapodás célja, hogy a Közösség és a Kazah Köztársaság közötti általános együttműködési kapcsolatok kölcsönösen előnyös megerősítése érdekében, viszonossági alapon és a felek hatásköreinek sérelme nélkül keretet biztosítson a felek együttműködéséhez az atomenergia békés célú felhasználása terén.

3. cikk

AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS TÁRGYA

1. A felek a 4–8. cikkben előírt módon az alábbi területeken működhetnek együtt az atomenergia békés célú felhasználása terén:

a) nukleáris biztonság (4. cikk);

b) szabályozott magfúzió (5. cikk);

c) kutatás és fejlesztés az atomenergia békés célú felhasználásának egyéb, az e cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában előírt területektől eltérő területein (6. cikk);

d) nukleáris anyagok kereskedelme és a nukleáris üzemanyagciklussal kapcsolatos szolgáltatások nyújtása (7. cikk);

e) egyéb, e megállapodás tárgyával összefüggő területek (8. cikk).

2. A felek e cikkben említett együttműködése megvalósulhat a Közösség, illetve a Kazah Köztársaság területén honos, arra jogosult személyek és vállalkozások között is.

4. cikk

NUKLEÁRIS BIZTONSÁG

A nukleáris biztonság terén folytatott együttműködésnek az Euratom és a Kazah Köztársaság között létrejött, a nukleáris biztonság terén való együttműködésről szóló, 2003. június 1-jén hatályba lépett megállapodással összhangban kell megvalósulnia.

5. cikk

SZABÁLYOZOTT MAGFÚZIÓ

A szabályozott magfúzió területén való együttműködésnek az Euratom és a Kazah Köztársaság Minisztertanácsa között létrejött, a szabályozott magfúzió tárgyában való együttműködésről szóló, 2004. április 13-án hatályba lépett megállapodással összhangban kell megvalósulnia.

6. cikk

KUTATÁS ÉS FEJLESZTÉS AZ ATOMENERGIA BÉKÉS CÉLÚ FELHASZNÁLÁSÁNAK EGYÉB TERÜLETEIN

1. A felek megállapodása alapján az együttműködés kiterjedhet a fenti 4. és 5. cikk hatályán kívüli, a felek közös érdekeltségébe tartozó nukleáris kutatási és fejlesztési tevékenységekre, feltéve, hogy ezek a vonatkozó programok körébe tartoznak.

2. Az együttműködés különösen a következő területekre terjedhet ki:

a) az atomenergia orvosi és ipari alkalmazásai, beleértve a villamosenergia-termelést is;

b) az atomenergia környezeti hatásai;

c) a felek megállapodása szerinti egyéb, nukleáris kutatási és fejlesztési területek, feltéve, hogy ezek a vonatkozó programok körébe tartoznak.

3. Az együttműködést különösen az alábbi módokon kell megvalósítani:

a) műszaki ismeretek cseréje révén: jelentések, látogatások, szemináriumok, műszaki értekezletek stb.,

b) a résztvevő laboratóriumok és/vagy testületek között a személyzet cseréje révén, beleértve a képzési célú cserét is,

c) anyagminták, anyagok, műszerek, kísérleti eszközök cseréje révén,

d) a közös vizsgálatokban és tevékenységekben való kiegyensúlyozott részvétel révén.

4.

a) A konkrét projektekben megvalósuló együttműködés körét és feltételeit – a szükséges mértékben – a felek illetékes hatóságai végrehajtási megállapodások keretében határozzák meg a Közösség és a Kazah Köztársaság vonatkozó törvényi előírásainak figyelembevételével.

b) Ezek a végrehajtási megállapodások magukban foglalhatnak többek között pénzügyi jellegű rendelkezéseket, az irányítási jogkörök kijelölését, valamint az ismeretek terjesztésére és a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó részletes előírásokat.

5. Amennyiben a felek kifejezetten másképpen nem rendelkeznek, az e megállapodás alapján folytatott együttműködésből származó költségek azt a felet terhelik, amelyiknél az adott költség felmerül.

7. cikk

NUKLEÁRIS ANYAGOK KERESKEDELME

ÉS KAPCSOLÓDÓ SZOLGÁLTATÁSOK

1. E megállapodás vonatkozik a felek között közvetlenül vagy harmadik országon keresztül átadott nukleáris anyagokra, amint azok a Közösség vagy a Kazah Köztársaság területi fennhatósága alá kerülnek, feltéve, hogy a szállító fél – a felek illetékes hatóságai által kötendő igazgatási megállapodásban meghatározott eljárással összhangban – a szállítás előtt vagy annak időpontjában írásban értesítette az átvevő Felet.

2. Az (1) bekezdésben említett nukleáris anyagokra mindaddig vonatkoznak e megállapodás rendelkezései, amíg:

a) a (6) bekezdés b) pontjában említett, a vonatkozó megállapodásban szereplő biztosítéki intézkedések megszüntetésére vonatkozó rendelkezésekkel összhangban meg nem állapítják, hogy azokat a biztosítéki intézkedések tekintetében lényeges nukleáris tevékenységre már nem lehet felhasználni, vagy gyakorlatilag már nem visszanyerhetőek,

b) a 6. bekezdés e) pontjával összhangban a szóban forgó anyagokat a Közösség vagy a Kazah Köztársaság fennhatósága alatt lévő területről el nem szállítják vagy

c) a felek írásbeli megállapodást nem kötnek arról, hogy ez a megállapodás a szóban forgó anyagokra a továbbiakban ne vonatkozzék.

3. A nukleáris anyagoknak az együttműködés keretében folytatott tevékenységek céljára történő szállítását a Közösség, annak tagállamai és a Kazah Köztársaság által az atomenergia békés célú felhasználásával kapcsolatban vállalt, a (6) bekezdésben felsorolt vonatkozó nemzetközi kötelezettségekkel összhangban kell végezni.

4. A nukleáris anyagokkal való kereskedelem és az ezzel kapcsolatos szolgáltatások nyújtása a felek között piaci árakon történik.

5. A felek törekszenek arra, hogy a nukleáris anyagokkal folytatott kétoldalú kereskedelem során elkerüljék a kereskedelmi biztosítéki intézkedéseket szükségessé tevő konfliktushelyzeteket. Ha azonban a nukleáris anyagok kölcsönös kereskedelmét érintően olyan problémák merülnek fel, amelyek súlyosan veszélyeztethetik a Közösség vagy a Kazah Köztársaság nukleáris iparának életképességét, beleértve az uránbányászatot, bármely fél konzultációt kezdeményezhet, amelyet ad hoc bizottság keretében a lehető leghamarabb meg kell tartani. A feleknek meg kell határozniuk a bizottság összehívásának módját, idejét, és azt, hogy milyen szinten kerüljön sor a konzultációra.

Ha a konzultáció során nem születik kölcsönösen elfogadható megoldás a felmerült problémákra, a konzultációt kezdeményező fél a Közösség és a Kazah Köztársaság jogrendjével és a nemzetközi jog vonatkozó elveivel összhangban megfelelő kereskedelmi biztosítéki intézkedéseket hozhat a problémák megoldására vagy hatásainak mérséklésére.

Az (5) bekezdést az Euratom-Szerződés és az abból fakadó másodlagos jog sérelme nélkül kell alkalmazni.

6. A nukleáris anyagok szállítását az alábbi feltételek szerint kell végezni:

a) a nukleáris anyagokat békés célra kell felhasználni: nem használhatók fel nukleáris robbanószerkezetekben vagy ilyen szerkezetek kutatása, illetve kifejlesztése céljából;

b) a nukleáris anyagokra alkalmazni kell:

1) a Közösségben: az Euratom biztosítékait az Euratom-Szerződésben meghatározottak szerint, valamint a NAÜ biztosítékait az alábbi vonatkozó – esetleg felülvizsgált – biztosítéki megállapodásokban, illetve az esetleg a helyükbe lépő biztosítéki megállapodásokban meghatározottak szerint, feltéve, hogy azok az atomsorompó-szerződés által megkívánt szabályozást előírják:

- a Közösség nukleáris fegyverrel nem rendelkező tagállamai, az Euratom és a NAÜ között 1977. február 21-én hatályba lépett megállapodás (INFCIRC/193. számmal tették közzé),

- a Franciaország, az Euratom és a NAÜ között 1981. szeptember 12-én hatályba lépett megállapodás (INFCIRC/290. számmal tették közzé),

- az Egyesült Királyság, az Euratom és a NAÜ között 1978. augusztus 14-én hatályba lépett megállapodás (INFCIRC/263. számmal tették közzé),

amelyeket a megfelelő időben az INFCIRC/540. számmal közzétett dokumentum (a tagállam(ok) és a NAÜ közötti, a biztosítéki intézkedések alkalmazására vonatkozó megállapodás(oka)t kiegészítő jegyzőkönyvminta) alapján 2004. április 30-én hatályba lépő kiegészítő jegyzőkönyvekkel egészítettek ki;

2) a Kazah Köztársaságban az 1995. augusztus 11-én hatályba lépett biztosítéki szerződést (INFCIRC/504. számmal tették közzé), amelyet a Kazah Köztársaság és a NAÜ közötti, a biztosítéki intézkedések – az atomsorompó-egyezménnyel összhangban történő – alkalmazásáról szóló, az INFCIRC/540. számmal közzétett dokumentum (a tagállam(ok) és a NAÜ közötti, a biztosítéki intézkedések alkalmazására vonatkozó megállapodás(oka)t kiegészítő jegyzőkönyvminta) alapján 2004. február 6-án kötött megállapodást kiegészítő jegyzőkönyvvel egészítettek ki, amennyiben az hatályban van;

c) Amennyiben a b) pontban említett, a NAÜ-vel kötött valamely megállapodás alkalmazását a Közösségben vagy a Kazah Köztársaságban bármely ok miatt felfüggesztik vagy megszüntetik, az érintett fél a NAÜ-vel a (6) bekezdés b) pontjának 1) alpontjában vagy b) pontjának 2) alpontjában említett biztosítéki megállapodásokkal hatékonyság és alkalmazási kör tekintetében egyenértékű megállapodást köt, vagy, ha ez nem lehetséges,

a Közösség, érintettségének függvényében, az Euratom biztosítéki rendszeren alapuló biztosítéki intézkedéseket alkalmaz, amelyek a (6) bekezdés b) pontjának 1) alpontjában említett biztosítéki egyezményekben előírtakkal egyenértékű hatékonyságot és alkalmazási kört írnak elő, vagy, ha ez nem lehetséges,

a felek megállapodást kötnek a (6) bekezdés b) pontjának 1) alpontjában vagy b) pontjának 2) alpontjában említett biztosítéki egyezményekben előírtakkal egyenértékű hatékonyságot és alkalmazási kört előíró biztosítéki intézkedések alkalmazására;

d) A fizikai védelem körében alkalmazandó intézkedéseknek meg kell felelniük legalább az – esetleg felülvizsgált – INFCIRC/254/Rev.6/Part 1 számú NAÜ-okmány (Iránymutatások a nukleáris szállításokhoz) C. mellékletében rögzített kritériumoknak; e dokumentum kiegészítéseként a Közösség tagállamai, megfelelő esetben az Európai Bizottság, és a Kazah Köztársaság a fizikai védelmi intézkedések alkalmazása során figyelembe veszik az esetleg felülvizsgált INFCIRC/225/Rev.4 (javított) NAÜ dokumentum (A nukleáris anyagok és nukleáris létesítmények fizikai védelme) ajánlásait. A nemzetközi szállítás a nukleáris anyagok fizikai védelméről szóló nemzetközi egyezmény (INFCIRC/274/Rev.1 NAÜ dokumentum) esetleg felülvizsgált és a Közösség tagállamai által elfogadott változata szerint, valamint a radioaktív anyagok biztonságos szállításáról szóló NAÜ-rendelet (IAEA Safety Standard Series TS-R-1/ST-1, felülvizsgált) esetleg felülvizsgált és a Közösség, valamint a Kazah Köztársaság jogszabályaiba átültetett változata szerint történik.

e) e) az e cikk alkalmazási körébe tartozó tételeknek a Közösség és a Kazah Köztársaság hatáskörén kívül eső újbóli átadására csak az esetleg felülvizsgált, INFCIRC/254/Rev.6/Part 1 NAÜ-okmányban meghatározott, a nukleáris szállításokra vonatkozó iránymutatások feltételei szerint kerülhet sor.

7. A kereskedelmet, az ipari tevékenységet vagy a nukleáris anyagok szállítását érintő közigazgatási rendelkezések nem alkalmazhatók a kereskedelem akadályozására, vagy az atomenergia nemzetközi vagy belföldi békés célú felhasználásával kapcsolatos érdekek megsértésére.

E megállapodás rendelkezései nem alkalmazhatók a Közösség területén belül a nukleáris anyagok szabad mozgásának korlátozására.

E cikk (7) bekezdését az Euratom-Szerződés és az abból fakadó másodlagos jog sérelme nélkül kell alkalmazni.

8. E megállapodás bármely okból történő felfüggesztése vagy megszüntetése ellenére e cikk (6) bekezdését továbbra is alkalmazni kell mindaddig, amíg az egyik fél joghatósága alatt e rendelkezések hatálya alá tartozó nukleáris anyag van, vagy amíg a (2) bekezdéssel összhangban álló döntés nem születik.

8. cikk

A MEGÁLLAPODÁS TÁRGYÁVAL ÖSSZEFÜGGŐ EGYÉB TERÜLETEK

1. A felek saját hatáskörükben megállapodhatnak arról, hogy az atomenergia területébe tartozóegyéb tevékenységekben is együttműködnek.

2. A Közösség részéről a tevékenységeknek a vonatkozó cselekvési programok körébe kell tartozniuk, és meg kell felelniük a velük kapcsolatban előírt feltételeknek, pl. a nukleáris biztonság, a nukleáris anyagok biztonságos szállítása, a nukleáris létesítmények egyes biztonsági szempontjait elősegítő biztosítéki intézkedések vagy ipari együttműködés területén.

3. A 6. cikk (4) bekezdésének rendelkezései az ilyen együttműködésre is vonatkoznak.

9. cikk

ALKALMAZANDÓ JOG

Az e megállapodásban előírt együttműködést a Közösségben és a Kazah Köztársaságban hatályos törvényi és rendeleti előírásokkal, valamint a felek által kötött nemzetközi megállapodásokkal összhangban kell folytatni.

10. cikk

SZELLEMI TULAJDON

Az e megállapodás szerinti együttműködés keretében folytatott tevékenységekkel kapcsolatos ismereteket és szellemi tulajdonjogokat, szabadalmi és szerzői jogokat az e megállapodás 4. és 5. cikkében megjelölt, a nukleáris biztonság, illetve a szabályozott magfúzió területén való együttműködésről szóló megállapodások mellékleteivel összhangban kell felhasználni és terjeszteni.

11. cikk

KONZULTÁCIÓ ÉS VITARENDEZÉS

1. A felek az e megállapodás szerinti együttműködés figyelemmel kísérése érdekében rendszeres konzultációkat tartanak a partnerségi és együttműködési megállapodás keretén belül, , kivéve, ha a felek egyedi konzultációs mechanizmusról rendelkeznek.

2. Az e megállapodás alkalmazására vagy értelmezésére vonatkozó vitákat a partnerségi és együttműködési megállapodás 88. cikke szerint kell rendezni.

12. cikk

Kétoldalú együttműködési megállapodások az atomenergia területén

1. A Közösség egyes tagállamai és a Kazah Köztársaság között létrejött, hatályban lévő kétoldalú megállapodásoknak az ebben a megállapodásban tárgyalt jogokkal és kötelességekkel kapcsolatos rendelkezései helyére ennek a megállapodásnak a rendelkezései lépnek.

2. Amennyiben az említett kétoldalú megállapodások az ebben a megállapodásban foglaltakon túlmenő jogokat és kötelességeket állapítanak meg a Kazah Köztársaság és az illető tagállam számára, akkor ezek a jogok és kötelességek továbbra is érvényben maradnak a megfelelő kétoldalú megállapodás keretében.

13. cikk

HATÁLYBALÉPÉS ÉS IDŐTARTAM

1. Ez a megállapodás a tagok által meghatározott napon, a megfelelő eljárások lezárulását követően, diplomáciai jegyzékváltással lép hatályba, és tíz éves időszakra marad hatályban.

2. Ezt követően a megállapodás ötévenként automatikusan megújul, kivéve, ha valamelyik fél írásban kezdeményezi a megállapodás megszüntetését. A megállapodás a fél felmondásának beérkezéstől számított hat hónapon belül hatályát veszti.

3. Amennyiben valamelyik fél vagy a Közösség egyik tagállama megsérti e megállapodás alapvető rendelkezéseit, a másik fél ilyen értelmű írásbeli értesítés útján részben vagy teljes egészében felfüggesztheti vagy felmondhatja az e megállapodás szerinti együttműködést. Mielőtt bármely fél ilyen irányú lépést tenne, a felek konzultálnak abból a célból, hogy megállapodjanak a szükséges korrekciós intézkedésekről és azok ütemezéséről. A megállapodás felfüggesztésére csak akkor kerülhet sor, ha a korrekciós intézkedések a közösen megállapított határidőn belül nem történtek meg, vagy ha a feleknek az általuk meghatározott idő elteltét követően sem sikerült megállapodniuk.

14. cikk

A felek kölcsönös megegyezése alapján a módosítások és változtatások jegyzőkönyv formájában illesztendők a megállapodásba, melyek ily módon a megállapodás szerves részét képezik.

Ez a megállapodás két-két példányban készült angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, valamint kazah nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles. (román, bolgár)

Kelt ………………………-ban/-ben, ……………………-án/én

az EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG részéről | a KAZAH KÖZTÁRSASÁG kormánya részéről |

[1] HL L 196., 1999.07.28.

[2] 2006. június 26-i 91114/1/00 (C) határozat

[3] HL L 89., 2004.03.26.

[4] HL L 143., 2005.06.07.

[5] INFCIRC/540

[6] Nem tettél közzé. INFRCIRC 193 (1973. szeptember 14.)

[7] Nem tették közzé. INFCIRC 290 (1981 decembere)

[8] Nem tették közzé. INFCIRC 263 (1978. októbere)

[9] INFCIRC/504

[10] INFCIRC/274/Rev.1 sz. NAÜ-okmány