TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 4

1.1. Cél, jogalap 4

1.2. Hatókör, ütemezés 5

1.3. Összegek 5

2. A program végrehajtása 6

2.1. A végrehajtás csatornái 6

2.2. Eljárási keret, a program értékelése 6

3. Országjelentések 7

3.1. Litvánia: az ignalinai atomerőmű 8

3.2. Szlovákia: a bohunicei V1. jelű atomerőmű 10

3.3. Bulgária: a kozloduji atomerőmű 11

4. Következtetések 13

4.1. Eredmények 14

4.2. Kitekintés 15

BEVEZETÉS

A jelentés a Litvániában, Szlovákiában és Bulgáriában idő előtti leállításra kijelölt atomerőművek leszerelését szolgáló európai uniós pénzügyi segítségnyújtás jelenlegi helyzetét elemzi. Ezen belül elsősorban a 2004-től 2009-ig terjedő időszak vonatkozásában tekinti át a leszerelési program végrehajtását, de – azért, hogy az olvasó egységes, átfogó képet kapjon a folyamatról – a korábbi pénzügyi segítségnyújtással és a 2010-ben elért legújabb eredményekkel is foglalkozik. További, részletesebb információk a közleményt kísérő SEC(2011) 914 jelű bizottsági szolgálati munkadokumentumban találhatók.

Cél, jogalap

Egy nukleáris létesítmény leszerelése akár harminc évig is eltarthat. A folyamat az üzem leállításától és a hasadóanyagok eltávolításától a környezet helyreállításáig tart. A nukleáris létesítmények biztonságos leszerelése és a megfelelő hulladékkezelés szempontjából rendkívül fontos, hogy a leszerelés idején rendelkezésre álljanak a szükséges pénzügyi források.

Az Európai Unióhoz (EU) való csatlakozásukról folytatott tárgyalások idején három EU-tagjelölt ország: Litvánia, Szlovákia és Bulgária üzemeltetett szovjet típusú atomreaktorokat.

A G7-ek[1] 1992. évi müncheni találkozóján elfogadott többoldalú cselekvési programmal összhangban a nemzetközi közösség arra az álláspontra helyezkedett, hogy ezek a reaktorok nem alakíthatók át gazdaságosan úgy, hogy megfeleljenek a nyugati biztonsági előírásoknak, ezért még tervezési élettartamuk lejárta előtt le kell őket állítani. Az erre vonatkozó ajánlás bezárási határidőket határozott meg, amelyek aztán részletes ütemezés formájában a három ország csatlakozási szerződésébe is bekerültek. Felismerésre került, hogy a szóban forgó atomerőművek idő előtti leállítása és azt követő leszerelése jelentős pénzügyi és gazdasági terhet ró a tagállamokra, és az üzemeltetőknek nem lesz kellő idejük összegyűjteni a leszerelés teljes költségét fedező forrásokat. Ezért a három érintett csatlakozási okmány,[2],[3],[4] valamint a végrehajtásukra elfogadott tanácsi rendeletek[5],[6],[7] pénzügyi segítségnyújtást irányoztak elő az érintett új tagállamok számára.

Az EU segítségnyújtási programja a következő atomerőművekre vonatkozik:

– a Litvániában található ignalinai atomerőmű (a továbbiakban: ignalinai erőmű) 1. és 2. számú blokkjára,

– a Szlovákiában található „Bohunice V1” elnevezésű atomerőmű (a továbbiakban: bohunicei erőmű) 1. és 2. számú blokkjára, valamint

– a Bulgáriában található kozloduji atomerőmű (a továbbiakban: kozloduji erőmű) 1–4. számú blokkjára.

Hatókör, ütemezés

Az EU pénzügyi segítségnyújtása a szovjet típusú atomerőművek leszerelésére és annak társadalmi következményeire, valamint a kieső energiatermelő kapacitás miatt az energiaágazatban szükségessé váló intézkedésekre irányuló tagállami erőfeszítéseket támogatja.

Az EU segítségnyújtása időben három szakaszra osztható. Litvánia és Szlovákia a csatlakozás előtt (2004-ig) a PHARE programon[8] keresztül, 2004-től 2006-ig a csatlakozási okmányhoz csatolt jegyzőkönyvek alapján, 2007-től pedig a segítségnyújtás folytatását a 2007–2013. időszakra Litvánia és Szlovákia számára előirányzó tanácsi rendeletek alapján kapott segítséget.

Bulgária a csatlakozás előtt (2007-ig) a PHARE programon keresztül kapott segítséget. A 2007–2009. időszakban a további segítségnyújtás alapját a csatlakozási szerződéshez e tárgyban fűzött jegyzőkönyv adta, amely az akkori „késleltetett” leszerelési stratégia megfontolásain alapult. Bulgária 2009-ben hivatalosan kérte a támogatás időbeli kiterjesztését a felülvizsgált, „azonnali” leszerelési stratégia végrehajtásához; ennek alapján a Tanács 2010-ben rendeletet fogadott el, mellyel 2013-ig meghosszabbította a segítségnyújtás időtartamát.

Összegek

A segítségnyújtással az EU elismeri, hogy az atomerőművek idő előtti leállítására vonatkozó kötelezettségvállalás rendkívüli terhet ró az érintett tagállamokra. A segítségnyújtásnak nem célja a leszerelés teljes költségének megtérítése, sem pedig az, hogy ellentételezze az összes gazdasági következményt: inkább az EU és a tagállamok közötti szolidaritás egyfajta kifejezésének tekintendő. Az egyes tagállamok számára előirányzott összegek meghatározása politikai tárgyalások keretében, egyfelől az eltérő társadalmi és gazdasági körülmények, másfelől a leszerelés tárgyát képező erőművi blokkok eltérő típusának és számának figyelembevételével történt.

Áttekintő táblázat a tagállamok számára 1999 és 2013 között nyújtott pénzügyi támogatásról (millió EUR), a jogalapként szolgáló jogi aktusokban előirányzott összegek alapján :*

1999–2003 | 2004–2006 | 2007–2013 | Összesen |

Litvánia | 210 | 285 | 837 | 1332 |

Szlovákia | 90 | 90 | 423 | 603 |

Bulgária | 155 | 185 | 510 | 850 |

Részösszeg | 455 | 560 | 1770 | 2785 |

*A tényleges éves kötelezettségvállalások az infláció alapján kiigazításra kerülnek.

Az EU 2009 végéig Litvánia számára 875,5 millió EUR, Szlovákia számára 363,7 millió EUR, Bulgária számára pedig 567,8 millió EUR összegű támogatásra vállalt kötelezettséget.

A PROGRAM VÉGREHAJTÁSA

Az EU pénzügyi segítségnyújtási programjának végrehajtásáról Litvánia és Szlovákia esetében 2004-től, Bulgária esetében 2007-től fogva az Energiaügyi Főigazgatóság (korábban: Közlekedési és Energiaügyi Főigazgatóság) gondoskodik.

A végrehajtás csatornái

A Litvániára és a Szlovákiára vonatkozó jogalap két csatorna igénybevételét teszi lehetővé az uniós segítségnyújtás számára: az első az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankot (EBRD) és a két érintett tagállamhoz rendelt, a hozzájárulások fogadására szolgáló nemzetközi leszerelési támogatási alapot (NLTA) foglalja magában, míg a második nemzeti csatornákon, egy nemzeti ügynökségen keresztül, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK tanácsi rendelettel[9] összhangban közvetlen támogatást tesz lehetővé.

Bulgária esetében, mivel nincs megfelelő nemzeti végrehajtó struktúra, a jogalap csak az EBRD-n keresztüli végrehajtást teszi lehetővé.

A nemzetközi leszerelési támogatási alapok

Az NLTA-k 2000-ben jöttek létre, és az EBRD kezeli őket. Az alapok több forrásból is fogadhatnak támogatást; az EK a legnagyobb, 2004 óta pedig az egyetlen támogató.

A három tagállamhoz külön-külön alapok tartoznak: Litvániához az ignalinai NLTA (iNLTA), Szlovákiához a bohunicei NLTA (bNLTA), Bulgáriához a kozloduji NLTA (kNLTA).

Nemzeti ügynökség

Egyedül Litvánia határozott úgy, hogy egyes intézkedéseket nemzeti ügynökségen keresztül, a költségvetési rendelet 53. cikkének a) pontja és 54. cikke (2) bekezdésének c) pontja alapján hajt végre.

A 2004–2006. időszakban Litvánia a kiterjesztett decentralizált végrehajtási rendszer „programozott eszköz” mechanizmusán keresztül részesült közvetlen segítségnyújtásban.

2007 óta Litvánia a közvetlen nemzeti támogatást a „centralizált közvetett irányítás” céljára kijelölt[10] nemzeti ügynökségként működő Központi Projektirányító Ügynökségen (KPÜ) keresztül fogadja.

Eljárási keret, a program értékelése

Az egyes tagállamok 2006 végéig csak korlátozott mértékben vettek részt és vállaltak vezető szerepet az uniós segítségnyújtással kapcsolatos igények és a felhasználások meghatározásában. Emellett Litvánia esetében a két végrehajtási csatorna, az EBRD és a KPÜ között sem valósult meg a kívánt mértékű koordináció.

E hiányosságok kiküszöbölése érdekében 2007 óta új, átdolgozott eljárási keret érvényesül.

A 2007–2013. időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kereten alapuló segítségnyújtás mechanizmusát a Bizottság eljárási határozata[11] rögzíti. A mögöttes jogalapnak megfelelően az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) létrehozott egy irányítóbizottságot, a nukleáris létesítmények leszerelését támogató program bizottságát, melynek az a feladata, hogy segítse a Bizottságot az uniós segítségnyújtásban. Az eljárási keret 2007 óta több kiigazításon is átesett, 2010-ben pedig a Bizottság új, felülvizsgált eljárási határozatot fogadott el.

A Bizottság a három program alapján megteendő finanszírozási kötelezettségvállalásokról évenként elfogadott finanszírozási határozatokban rendelkezik. E finanszírozási határozatok mellékletében mindhárom program esetében megtalálható az éves egyesített programozási dokumentum, amelyet az érintett tagállamok állítanak össze. Ezek a dokumentumok az uniós segítségnyújtás felhasználásának célkitűzéseit határozzák meg. A Bizottság a forrásokat kérésre, a projekt végrehajtásában bizonyítottan elért előrehaladás alapján bocsátja az EBRD, illetőleg a KPÜ rendelkezésére.

Az intézkedések és a pénzügyi segítségnyújtás végrehajtását minden ország és minden végrehajtási csatorna esetében egy-egy külön monitoringbizottság követi figyelemmel. A projektek főszabály szerint 100% erejéig finanszírozhatók, egyes kiemelt projektek esetében azonban külön társfinanszírozási plafonok kerültek meghatározásra (példa erre a litvániai CCGT-projekt, amelyben az iNLTA a költségek 70%-át finanszírozza legfeljebb 165 millió EUR erejéig, az esetleges költségtúllépéseket pedig Litvániának kell állnia).

A segítségnyújtási program kapcsán rendszeres jelleggel végrehajtott auditok és értékelések megállapításai általában pozitívak, és elismerően szólnak az elért eredményekről. A javító intézkedések figyelembevétele az eljárási keret 2007-es, majd 2010-es átdolgozásával történt.

ORSZÁGJELENTÉSEK

A nukleáris létesítmények leszerelésén belül két szakasz különíthető el: az elsőben előkészítő műveletekre kerül sor, a másodikban történik maga a leszerelés és a bontás.

Az első szakaszban előbb leszerelési tervtanulmány készül, amely az ésszerűen elképzelhető alternatív megoldások műszaki és pénzügyi vetületeit tárgyalja. Ez a dokumentum vizsgálja azt a kérdést, hogy a majdani leszerelés az Euratom-Szerződés, valamint a nukleáris biztonság, az egészségvédelem, a fizikai védelem és a környezetvédelem területén irányadó nemzeti jogi rendelkezések teljesítésével megvalósítható-e műszakilag.

Az érintett atomerőművek idő előtti leállítása egyértelműen kedvezőtlenül hatott a három tagállam villamosenergia-ellátásának biztonságára. E problémakör kezelése érdekében a csatlakozási okmányok olyan intézkedéseket határoztak meg, amelyek az EU energiapolitikájával összhangban mérséklik az energiaágazatra gyakorolt negatív hatásokat.

Az e célból végrehajtott projektek célterületének és jellegének meghatározása a tagállami szakpolitikai célokból, a meglévő létesítmények állapotából és az energiaágazat igényeiből kiindulva történt.

Általános igényeik és stratégiáik alapján maguk az érintett tagállamok tesznek javaslatot arra, hogy a rendelkezésre álló források hogyan kerüljenek szétosztásra a három támogatható területen: a leszerelésben , az energiaágazatban és a társadalmi következmények területén.

A segítségnyújtásnak sohasem volt célja, hogy a leszerelés teljes költségét fedezze, sem pedig az, hogy az összes kedvezőtlen gazdasági következményt ellentételezze. Ezért a jogalap az alapok felhasználásában bizonyos fokú rugalmasságot tesz lehetővé.

A kiégett fűtőelemek ideiglenes tárolására szolgáló létesítmények és a nemzeti hulladéklerakók építése, valamint egyes, a radioaktív hulladék kezelésével kapcsolatos projektek nem tartoznak a szorosan vett leszereléshez. Ugyanakkor bizonyos kellően indokolt esetekben – jelesül akkor, ha a támogatás elmaradása súlyosan veszélyeztetné a leszerelési és a bontási műveletek végrehajtását – az ilyen típusú projektek támogatására is lehetőség van.

Ilyenkor ez a támogatás olyan „megelőlegezett” támogatásnak tekinthető, amelyet az adott tagállam vonatkozásában az uniós segítségnyújtás kiterjesztésére vonatkozó esetleges egyeztetéseken figyelembe kell venni.

Litvánia: az ignalinai atomerőmű

Bezárási kötelezettségvállalás, a finanszírozás alakulása

Az EU-hoz való csatlakozása előtt Litvánia két RBMK 1500 típusú reaktort üzemeltetett. Az erőművi blokkok jelenleg az ignalinai erőmű tulajdonában vannak; az erőmű állami tulajdonú vállalkozásként működik, és 2009 óta a litvániai Energiaügyi Minisztérium felelősségi körébe tartozik. Jelenleg az ignalinai erőmű felelős a két reaktoregység biztonságos karbantartásáért és leszereléséért.

Az 1. számú blokkot 2004. december 31-én, a 2. számút 2009. december 31-én véglegesen leállították.

A Litvánia számára 1999-től 2013-ig nyújtott uniós támogatás teljes összege előreláthatóan 1367 millió EUR[12] lesz.

Leszerelés és hulladékgazdálkodás

Az EU segítségnyújtása az ignalinai erőmű két blokkjának biztonságos állapotban tartását, a leszerelés előkészítését (ideértve a stratégiai tanulmány elkészítését is), valamint a hulladék kezelésére és tárolására szolgáló létesítmények építését szolgálja. Az új kormány 2009-ben jelentősen megerősítette a leszerelési folyamatban való részvételét, illetőleg az abban vállalt meghatározó szerepét.

Példák az EU által finanszírozott kiemelt projektekre:

A leszerelés és annak előkészítése területén:

– az 1. és a 2. számú blokk biztonságos állapotban tartása,

– a nukleáris szabályozó hatóság támogatása,

– leszerelési adatbázis és tervezőeszköz készítése,

– részletes épületszintű leszerelési tervek,

– szakmai támogatás az ignalinai erőmű számára,

– radiológiai jellemzők meghatározása,

– primer köri dekontamináció;

a hulladékgazdálkodás területén:

– a kiégett fűtőelemek ideiglenes tárolására szolgáló létesítmény (B1),

– a szilárd hulladék kezelésére és tárolására szolgáló létesítmény (B234),

– mérőlétesítmény a szabályozatlan hulladékkibocsátás jellemzőinek meghatározásához.

Energiaágazat

Az ignalinai program a litván nemzeti energiaügyi stratégiában megjelölt következő kulcsfontosságú energiaágazatbeli projekteket támogatta:

– egy litvániai hőerőmű környezeti szempontú korszerűsítése,

– kombinált ciklusú gázturbina, kiegyenlítő söntfojtó és egy csak hőtermelő kazántelep építése,

– gáztüzelésű kazánok újra cserélése és a távfűtő rendszer korszerűsítése Visaginasban,

– többlakásos lakóépületek és középületek energiahatékonyságának javítása,

– megvalósíthatósági tanulmány készítésének támogatása egy Lengyelország és Litvánia közötti villamosenergia-rendszerösszekötő létesítéséhez.

Eredmények

A rendelkezésre álló összes forrásból ( 954,70 millió EUR , ebből iNLTA: 723,10 millió EUR, KPÜ: 231,60 millió EUR) konkrét projektek részére 881,60 millió EUR került elkülönítésre. Az EU ebből eddig 763,30 millió EUR -t folyósított (az iNLTA-nak 592,60 millió EUR, a KPÜ-nek 170,70 millió EUR összegben).[13]

A programot nehéz politikai körülmények között kellett végrehajtani. Litvánia 2009-ig erőteljesen kampányolt a 2. számú blokk bezárásának 2012-ig való elhalasztásáért. A bezárás melletti elkötelezettség hiánya hátráltatta a leszerelést. E nehézségek ellenére végül mindkét blokkot a csatlakozási szerződésben előírt ütemezés szerint állították le. Jelenleg biztonságos állapotban tartják őket, és megkezdődött leszerelésük. Mára az 1. számú blokk reaktormagjából az összes fűtőelemet eltávolították. Az erőmű leállításakor nem voltak áramkimaradások, sem áramellátási zavarok. Ezeket a nehéz körülményeket is figyelembe véve a leszerelésben elért eredmények kielégítőnek tekinthetők.

Az a körülmény, hogy az ignalinai erőmű villamosenergia-termelőből leszerelést végző szervezetté vált, jelentős változtatásokat igényelt a szervezeti felépítés és a humánerőforrások területén. Ezek a változtatások és a velük óhatatlanul együtt járó szemléletbeli változások nem mennek egyik napról a másikra, és jelentős erőfeszítést igényelnek.

Ennek a „változásmenedzsmentnek”, amelyet a Bizottság nyomatékosan ajánlott, mára (a 2008-as választások után) az új litván kormány állt az élére, és Litvánia, illetőleg az ignalinai erőmű teljes mértékben magára vállalta a leszerelés megszervezését.

Az elmúlt időszakban a tervekhez és a költségkalkulációkhoz képest két fontos infrastruktúra-fejlesztési projektben: a kiégett fűtőelemek tárolására és kezelésére irányuló B1. jelű, illetőleg a hulladék kezelésére és tárolására irányuló B234. jelű projektben is jelentős lemaradás és túlköltekezés következett be. Jelenleg mindkét projekt az építés szakaszánál tart.

Az uniós segítségnyújtás mintegy 30%-a energiaágazatbeli projektekre irányul.

A leszereléssel összefüggő egyes projektekben tapasztalt lemaradások és költségnövekedés mindeddig nem érintette közvetlenül a leszerelés folyamatának kritikus útját. A projekt ütemezési tartalékai azonban kimerültek, így a jelentős csúszások és a további költségnövekedés elkerülése jelentős erőfeszítéseket fog igényelni.

Szlovákia: a bohunicei V1. jelű atomerőmű

Bezárási kötelezettségvállalás, a finanszírozás alakulása

A bohunicei erőmű két VVER 440/230 típusú reaktort tartalmaz. A leállítás utáni időszakban az erőmű felügyelete és leszerelése a Gazdasági Minisztérium alá tartozó „Jadrová a vyraďovacia spoločnosť a.s.” (JAVYS) elnevezésű állami tulajdonú vállalat feladata.

Az 1. számú blokkot 2006. december 31-én, a 2. számút 2008. december 31-én véglegesen leállították.

A Szlovákia számára 1999-től 2013-ig nyújtott uniós támogatás teljes összege előreláthatóan 613 millió EUR[14] lesz.

Leszerelés és hulladékgazdálkodás

Lépéseket tettek a leszerelés előkészítésére, és elkészítették a stratégiai leszerelési tervtanulmányt.

Példák az EU által finanszírozott kiemelt projektekre:

A leszerelés és annak előkészítése területén:

– az erőmű leszerelésének első szakaszához tartozó tervek és dokumentáció elkészítése,

– egy kisegítő kazántelep, valamint a hő- és gőzelosztó rendszer átépítése,

– a terület fizikai védelmét szolgáló rendszer átépítése, valamint a JAVYS energiaellátási rendszerének átalakítása a bohunicei erőmű végleges bezárása utáni időszak igényeinek figyelembevételével,

– a leszerelési program végrehajtása a bohunicei erőműben rendelkezésre álló humánerőforrás felhasználásával,

– szakmai támogatás a JAVYS számára,

– hulladékgazdálkodás,

– a radioaktív hulladék átmeneti tárolásának megoldása a bohunicei erőmű területén,

– a kiégett fűtőelemeket befogadó hordók beszerzése,

– korábban keletkezett hulladék (iszap, szorbensek) kezelése.

Energiaágazat

A bohunicei program olyan intézkedéseket is támogatott, amelyek – a Szlovák Köztársaság 2030-ig szóló energiabiztonsági stratégiájával összhangban – a szlovákiai energiaágazatra gyakorolt kedvezőtlen hatások mérséklésére szolgálnak.

Példák az EU által finanszírozott kiemelt projektekre:

– a szentkereszti (Križovany) 400 kV-os alállomás átépítése,

– az átviteli rendszer átalakítása a bohunicei erőmű végleges leállítása miatt,

– középületek energiahatékonysága és pénzügyi eszköz a fenntartható energiaforrások hasznosításának támogatására.

Az EBRD adatai szerint az energiaágazatban végrehajtott fellépés a bohunicei erőmű bezárása miatti termeléskiesésből csaknem 20 MW-nak megfelelő villamosenergia-előállítási kapacitás pótlására alkalmas.

Eredmények

A bNLTA rendelkezésére álló összes forrásból ( 385,807 millió EUR ) konkrét projektek részére 364,07 millió EUR került elkülönítésre. Az EU ebből a bNLTA-nak eddig 157,80 millió EUR-t fizetett ki.

A program kezdete óta több tényező is bonyolította a program végrehajtását és okozott késedelmeket egyes projektekben: a JAVYS átszervezése, kommunikációs problémák az érintettek között, a 2009 elejei földgázbeszerzési válság.

E nehézségek ellenére mindkét blokkot leállították, és azóta is biztonságos állapotban tartják őket. Mindkettőnek megkezdődött a leszerelése. Az erőmű leállításakor nem voltak áramkimaradások, sem áramellátási zavarok. Mindezeket a körülményeket figyelembe véve az eredmények egészében véve kielégítőnek tekinthetők.

Egyes projektek végrehajtásának csúszása kedvezőtlen hatással lehet a leszerelési engedély kibocsátására (ennek eredetileg tervezett időpontja 2011 közepére esik). A Bizottság továbbra is szorosan figyelemmel kíséri e fontos részhatáridő teljesülését.

A 2009. december 31-i állapot szerint a leszerelésre és a hulladékgazdálkodásra, valamint az energiaágazatban szükséges fellépésre előirányzott források allokálása elfogadható; 2013-ig a leszerelést és a hulladékgazdálkodást szolgáló projektek élveznek elsőbbséget.

Bulgária: a kozloduji atomerőmű

Bezárási kötelezettségvállalás, a finanszírozás alakulása

A kozloduji erőmű 1–4. számú reaktorai VVER 440/230 típusúak. Az 1. és a 2. számú blokkból már az összes fűtőelemet eltávolították, ezért ezek a reaktorok a radioaktív hulladékkal való gazdálkodásért felelős állami tulajdonú vállalkozás, a SERAW tulajdonában vannak, és ez a cég felelős a leszerelés végrehajtásáért. A 3. és a 4. számú blokk leszerelését tulajdonosuk, az állami tulajdonú Nacionalna Elektricseszka Kompanija EAD végzi.

Az 1. és a 2. számú blokkot 2002. december 31-én, a 3. és a 4. számút 2006. december 31-én állították le.

A Bulgária számára 1999-től 2013-ig nyújtott uniós támogatás teljes összege előreláthatóan 867,78 millió EUR[15] lesz.

Leszerelés és hulladékgazdálkodás

Lépéseket tettek a leszerelés előkészítésére, és elkészítették a stratégiai leszerelési tervtanulmányt. Az 1. és a 2. blokkból hiánytalanul eltávolították a fűtőelemeket. Ugyancsak megtörtént a 3. és a 4. számú blokk fűtőelemeinek eltávolítása, itt azonban a pihentetőmedencékben még maradtak fűtőelemek.

Az 1. és a 2. blokkot 2008-ban leválasztották a 3. és a 4. számúról, és tulajdonjoguk átszállt a SERAW-ra. Ez a lépés az 1. és a 2. számú blokk leszerelésének felgyorsítását szolgálta.

Példák az EU által finanszírozott kiemelt projektekre:

A leszerelés és annak előkészítése területén:

– aktualizált leszerelési stratégia,

– a leszerelés végrehajtásának támogatása a kozloduji erőmű 1–4. blokkjában rendelkezésre álló humánerőforrás felhasználásával,

– a biztonsági szempontból érdektelen rendszerek és létesítmények bontásának megkezdése,

– hőtermelő üzem építése;

a hulladékgazdálkodás területén:

– egy országos radioaktívhulladék-learakó tervezése,

– lerakó tervezése az igen kis aktivitású hulladék számára,

– átmeneti tároló az átmenetileg radioaktív hulladéknak minősülő hulladék és a közönséges hulladék számára,

– helyszíni hulladékkezelő létesítmények kialakítása,

– száraz tárolólétesítmény építése a kiégett fűtőelemek számára, a VVER 440 típusú kiégett fűtőelemeket befogadó hordók elkészítése.

Energiaágazat

A bohunicei program olyan intézkedéseket is támogatott, amelyek – Bulgária energiaügyi stratégiájával összhangban – az energiaágazatra gyakorolt kedvezőtlen hatások mérséklésére szolgálnak.

Példák az EU által finanszírozott kiemelt projektekre:

– a szófiai távfűtő rendszer felújításának végrehajtása és irányítása,

– hitelezési kereteszköz az energiahatékonyság javításának és a megújuló energiaforrások hasznosításának támogatásához,

– gipszszárító rendszer létesítése és a hűtővízszivattyú-állomás felújítása a Marica Kelet-2 hőerőműben,

– az országos villamosenergia-elosztó rendszer átépítése és bővítése,

– nagy nyomású gázvezetékek és nyomásszabályozó állomások építése.

Az EBRD adatai szerint az energiaágazatban végrehajtott fellépés az 1–4. számú blokk bezárása miatti termeléskiesésből csaknem 500 MW-nak megfelelő villamosenergia-előállítási kapacitás pótlására alkalmas.

Eredmények

A kNLTA rendelkezésére álló összes forrásból ( 606,744 millió EUR ) konkrét projektek részére 540,875 millió EUR került elkülönítésre. Az EU ebből a kNLTA-nak eddig 363,149 millió EUR-t fizetett ki.

A leszerelési program eddigi szakaszát különösen kedvezőtlen politikai légkörben kellett lefolytatni. 2006-ban kísérletek történtek a bezárások elhalasztására, 2006 után pedig a leállított reaktorok újbóli beindítására. E nehézségek ellenére a program végrehajtásában elért eredmények kielégítőnek tekinthetők, hiszen a csatlakozási szerződésnek megfelelően valamennyi blokk leállítása megtörtént.

Az 1. és a 2. blokk fűtőelemeit maradéktalanul eltávolították, nemsokára elkészül a kiégett fűtőelemek száraz tárolására szolgáló létesítmény, és megkezdődtek az első bontási műveletek. A hulladékkezelő és a hulladéktároló létesítmények építése folyamatban van. A reaktorblokkok lezárása nyomán nem következtek be áramkimaradások. A jelenlegi bolgár kormány elkötelezettsége és az 1–2., illetve a 3–4. blokkok szétválasztása jótékony hatással lesz a leszerelési program terv szerinti folytatására.

Az EU segítségnyújtásának egyik fontos eredménye, hogy a leszerelési stratégia az eredeti „késleltetett bontás” helyett az „azonnali/folyamatos bontás” elvét követi. Ezáltal csökken a leszerelés teljes időigénye, és a rendelkezésre álló személyzet optimálisan felhasználható a bontási műveletekben. Mindez egyúttal a leszerelés teljes költségére is jótékony hatással lesz.

A források egy jelentős része az idő előtti bezárás következményeinek enyhítését célzó energiaágazatbeli projektekhez került.

KÖVETKEZTETÉSEK

A csatlakozási megállapodásoknak megfelelően az összes kijelölt litvániai, szlovákiai és bulgáriai atomerőművi reaktornak megtörtént a leállítása. Jelenleg a leszerelés van folyamatban. Mindez közvetlenül az európai uniós segítségnyújtási program sikeres végrehajtásának köszönhető.

Az EU segítségnyújtása már a csatlakozás és az érintett atomerőművek leállítása előtt megkezdődött. Azóta az EU segítségnyújtási programjainak számos politikai és műszaki természetű nehézséggel kellett szembenézniük. A tagállamok jelentős erőfeszítéseket tettek politikai kötelezettségvállalásaik újratárgyalására, azonban az EU által kifejezett szolidaritásnak és a megfelelő mértékű pénzügyi segítség rendelkezésre bocsátásának köszönhetően végül mindegyikük tiszteletben tartotta a reaktorblokkok leállítását illetően a csatlakozási szerződésben vállalt kötelezettségét.

Mindhárom érintett ország esetében mások a keretfeltételek, ezért eltérő technológiai megoldások, stratégiák és egyéb megfontolások határozzák meg a finanszírozásra kijelölt projektek körét. Ebből következik, hogy nehéz közvetlenül összehasonlítani egymással az EU által a három tagállamnak nyújtott segítség eredményességét. Az érintett atomerőművek kapcsán megvalósítandó projektek kiválasztását megelőzte az igények és a lehetőségek felmérése. A projektek meghatározására és végrehajtására a nemzeti stratégiák és a leszerelési tervek rendszeres felülvizsgálata is jótékony hatással volt.

Eredmények

A három érintett országban a vállalt kötelezettségek teljesítése a leszerelés tárgyát képező reaktorok típusától, a leszerelés és a hulladékgazdálkodás területén jelentkező kihívások kezeléséhez igénybe vett meglévő infrastruktúra állapotától, a kieső villamosenergia-előállítási kapacitás pótlásának lehetőségeitől, a szabályozási és a politikai környezettől és az alkalmazott leszerelési stratégiától függően okozott kisebb vagy nagyobb nehézséget.

A kezdeti nehézségek ellenére a reaktorok leállítása terv szerint megtörtént, és a legtöbbjük esetében sor került az erőmű visszafordíthatatlan bezárásának és leszerelésének első lépésére, a fűtőelemek eltávolítására is.

A projektek megvalósításához rendelkezésre álló források mindegyik tagállam esetében meghaladják a tényleges kifizetéseket. A források rendelkezésre bocsátása 1999 óta évenként történik, ugyanakkor azonban a kezdeti időszakban az érintett tagállamok még nem voltak képesek ezeket a forrásokat teljes mértékben felhasználni. Emiatt a pénzeszközök részben felhalmozódtak. A legutóbbi időszakban a forrásfelhasználás hatékonyabbá és eredményesebbé vált, és a következő két évben várhatóan az összes forrást fel fogják tudni használni.

Az elmúlt években – e jelentés tárgyidőszakának végéig – komoly eredményeket sikerült elérni a három program végrehajtásában: a leszereléssel összefüggő, illetőleg az energiaágazatban végrehajtandó projektek legtöbbjének megtörtént az azonosítása, illetve az előkészítése, és egy jelentős részük esetében a végrehajtás is megkezdődött.

A legtöbb országban a finanszírozás legnagyobb része a leszereléssel és a radioaktívhulladék-gazdálkodással kapcsolatos projekteket támogatta. Litvánia és Bulgária nagy összegeket használt fel a kiégett fűtőelemek tárolására és a hulladékkezelésre. Jelenleg folyamatban van a radioaktív hulladékkal és a kiégett fűtőelemekkel kapcsolatos leszerelési, kezelési és tárolási műveletek elvégzéséhez szükséges létesítmények építése, elkészültek az engedélyezési dokumentációk, és megkezdődtek az első előkészítő bontási műveletek.

Az energiaágazatbeli projektek támogatása az EU-szintű és az országos szakpolitikai törekvésekkel összhangban történik. Az energiaágazat területén a kieső villamosenergia-termelési kapacitás pótlása érdekében már idejekorán megkezdődött az EU segítségnyújtása. Bulgária esetében ez a megközelítés kifejezetten előnyösnek és eredményesnek bizonyult a közelmúltban bekövetkezett energia- és pénzügyi válság hatásainak mérséklésében. Bár néhány leszerelési projekt végrehajtása késedelmet szenvedett, a résztvevők mindent megtesznek annak érdekében, hogy ez minél kevésbé befolyásolja a leszerelés folyamatának kritikus útját.

Az érintett vállalatoknak a villamosenergia-termelésről a leszerelésre való átállítása érdekében a jövőben tovább folytatódik a három érintett tagállam jogi keretének és irányítási struktúráinak kiigazítása.

Kitekintés

A leszerelés és az energiaágazat területén az intézkedések a meghatározott stratégiáknak megfelelően a jelenlegi többéves pénzügyi keret végéig folytatódnak. Ahol szűkösek a források, ott a leszereléssel összefüggő projektek elsőbbséget élveznek az energiaágazatbeli projektekkel szemben.

A leszerelés területén az EU-segítségnyújtás felhasználása a szükséges infrastruktúra létrehozására, a radioaktív hulladék kezelésére, a leszereléshez szükséges engedélyek beszerzésére és a bontásra fog összpontosulni. A bontás segítése érdekében új szervezeti és vezetési struktúrák fognak felállni a leszereléshez, a meglévők pedig megerősítésre kerülnek, miközben a bontási műveletek végrehajtásában továbbra is részt vesznek az érintett erőművek dolgozói.

Az energiaágazatbeli projektek végrehajtása kielégítő ütemben halad. Az e területre irányuló fellépés jelenleg elegendőnek tekinthető. Bár az utolsó kötelezettségvállalásokra 2013-ban kerül sor, a kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó tevékenység jóval ez után az időpont után fog csak befejeződni.

Az EU-segítségnyújtás célja mindig is az volt, és a továbbiakban is az lesz, hogy segítse a tagállamokat, nem pedig az, hogy teljes körű finanszírozást nyújtson a leszereléshez vagy teljes mértékben ellentételezze az erőművek bezárásának következményeit. A segítségnyújtáshoz megfelelő mértékű nemzeti szintű finanszírozásnak kell társulnia.

[1] Franciaország, Németország, Olaszország, Japán, Egyesült Királyság, Egyesült Államok, Kanada, Európai Bizottság.

[2] HL L 236., 2003.9.23., 33. és 944. o.

[3] HL L 236., 2003.9.23., 33. és 954. o.

[4] HL L 157., 2005.6.21., 11. és 38. o.

[5] HL L 411., 2006.12.30., 10. o.

[6] HL L 131., 2007.5.23., 1. o.

[7] HL L 189., 2010.7.22., 9. o.

[8] Támogatási program a közép- és a kelet-európai országok számára.

[9] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

[10] Az EK 2007. június 4-én kelt levele Litvániának: Nemzeti ügynökség kijelölése az ignalinai program számára.

[11] A Bizottság C(2007) 5538 határozata a bohunicei és az ignalinai program esetében a 2007-től 2013-ig, a kozloduji program esetében a 2007-től 2009-ig tartó időszakban végrehajtott intézkedések és pénzügyi segítségnyújtás programozásával és nyomon követésével összefüggő eljárásokról.

[12] Tényleges kötelezettségvállalások 2009 végéig + előrejelzés 2010–2013-ra.

[13] A kifizetésekkel kapcsolatban lásd a 3.3.1. és a 3.3.2. szakaszt.

[14] Tényleges kötelezettségvállalások 2009 végéig + előrejelzés 2010–2013-ra.

[15] Tényleges kötelezettségvállalások 2009 végéig + előrejelzés 2010–2013-ra.