A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANKNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK Tizenötödik jelentés az euróövezet jövőbeli bővítésének gyakorlati előkészületeiről /* COM/2014/0706 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANKNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK Tizenötödik jelentés az euróövezet jövőbeli bővítésének gyakorlati előkészületeiről 1. Bevezetés A Tanács 2014. július 23-i határozatában megállapította, hogy Litvánia teljesíti az euró bevezetéséhez szükséges feltételeket[1]. Litvánia 2015. január 1-jén vezeti be az eurót („€-nap”), ezzel az euróövezeti tagállamok száma – miután mindhárom balti állam csatlakozott – tizenkilencre emelkedik. A litván litas és az euró közötti átváltási árfolyamot visszavonhatatlanul rögzítették: egy euró 3,45280 litván litast ér[2], ami megfelel a litas uniós átváltási mechanizmus (ERM II) szerinti korábbi középárfolyamnak. Az átállás litvániai gyakorlati előkészületei mostanra a végső szakaszba léptek. Az euró bevezetésével kapcsolatos litvániai gyakorlati előkészületekről szóló első célzott bizottsági jelentést[3] követően ez a jelentés a június közepe és 2014. szeptember vége között elért további előrehaladást értékeli. Foglalkozik az eurókészpénz bevezetésének előkészületeivel, a fogyasztók átállási időszak alatti védelmére hozott intézkedésekkel, például az euróbevezetés bevált üzleti gyakorlatáról szóló megállapodással és a kommunikációs kampánnyal. A jelentéshez csatolt bizottsági szolgálati munkadokumentum azon uniós tagállamok előkészületeivel kapcsolatban szolgál részletekkel, amelyek még nem vezették be az eurót, és nincs jogi lehetőségük a kívülmaradásra. 2. A litvániai átállással kapcsolatos előkészületek jelenlegi helyzete A Bizottság legutóbbi jelentése óta a litván hatóságok és az érintett érdekelt felek összességében komoly előrelépést tettek a gyakorlati előkészületek terén. 2.1. Az átállás megszervezése, a jogrendszer kiigazítása és előkészületek a közszférában A litván kormány 2013. június 26-án jóváhagyta, majd ezt követően 2013 decemberében, illetve 2014 júniusában módosította a nemzeti átállási tervet[4], amelyet kiegészít a nemzeti átállási terv végrehajtására irányuló cselekvési terv[5]. Az átállás előkészületei jól haladnak. Folyamatban van a jogrendszer kiigazítása. Az őszi ülésszak során a litván parlament (Seimas) körülbelül 120, az euró bevezetéséhez kapcsolódó törvénytervezetet vitatott meg. Állami és önkormányzati szinten több mint 200 köztisztviselő részesült az euróbevezetésre és annak gyakorlati következményeire vonatkozó képzésben többek között abból a célból, hogy tovább tudják adni tudásukat kollégáiknak. Folyamatban van az átállásban érintett állami intézmények készenléti terveinek kidolgozása, amely a készenléti tervek közötti átjárhatóságra is kiterjed. A fokozott biztonsági kockázatok ismeretében a rendőri állomány célzott képzésben részesült és intézkedéseket irányoztak elő a pénzszállító ágazat által kezelt készpénzszállítmányok biztonságának fokozására az átállás időszakában. 2.2. Előkészületek a készpénzes átállásra Az átállás Litvániában az úgynevezett „big bang” forgatókönyv[6] alapján történik majd, 15 naptári napot felölelő párhuzamos használati időszak alkalmazásával. 370 millió darab – lóháton ülő páncélos lovagot (Vytis) ábrázoló litván nemzeti előlapos – euróérmére és 132 millió különböző címletű euróbankjegyre van szükség a forgalomban lévő litasérmék és -bankjegyek felváltásához és a 2015-ben szükségesnek ítélt készlethez. A Tanács 2014. júliusi határozatát követően a litván pénzverde megkezdte a litván euróérmék gyártását. Szeptember végére a 2014-ben gyártandó érmemennyiség 45 %-a elkészült. Megtörtént a szükséges euróbankjegyek kölcsönzése a Deutsche Bundesbanktól. 2014. október 1-jén megkezdődött az euróérmék hitelintézeteknek történő előszállítása, amit 2014. november 1-jétől követ az euróbankjegyek előszállítása. A bankjegyeknek és érméknek a kereskedelmi bankok jelentősebb ügyfeleihez történő továbbszállítása 2014. december 1-jén kezdődik. A postahivataloknak történő továbbszállításra csak december végén kerül sor. Az első becslés alapján az elő- és továbbszállításhoz 703,7 millió EUR összértékű eurókészpénzre (mintegy 32,5 millió euróbankjegyre és 168,2 millió euróérmére) lesz szükség. A készpénzcseréről szóló, 2014. márciusi iránymutatásában a litván nemzeti bank javasolta a bankoknak, hogy előszállítási igényeik meghatározásakor vegyék számításba a kisebb címletű bankjegyek iránt az átállás első napjai alatt jelentkező rendkívüli keresletet. A litvániai euróbevezetés előkészítéséhez kapcsolódó bevált üzleti gyakorlatról szóló – a litván nemzeti bank és kilenc kereskedelmi bank között 2014 júliusában kötött – megállapodás szerint a kisvállalkozások 2014 utolsó öt naptári napján kedvező feltételek mellett vehetik igénybe a továbbszállítást. December 1-jétől a lakosság számára 900 000 darab euróérme-kezdőkészlet áll majd rendelkezésre. A műanyag zacskókba csomagolt, 11,59 EUR értékű kezdőkészletek mindegyike tartalmazza az összes különböző címletű litván euróérmét. A lakosság számára összeállított kezdőkészleteket a litván nemzeti bank három pénztára, 343 bankfiók és legalább 330 postahivatal fogja értékesíteni. A kiskereskedők két, különböző értékű kezdőkészlet közül választhatnak: várhatóan 60 000 darab, egyenként 111 EUR értékű és 50 000 darab, egyenként 200 EUR értékű készlet készül majd. Emellett az „€-naptól” kezdődően – egyenként mintegy 3,88 EUR értékű – külön érmekészleteket kínálnak majd a gyűjtők részére, ennek keretében 35 000 darab verdefényes, forgalomba nem kerülő és 7 000 darab proof kivitelű érmét tartalmazó készlet készül. A kettős pénzhasználat időszakának tehermentesítése szempontjából igen lényeges, hogy még az „€-nap” előtt tovább csökkentsék a forgalomban lévő litaskészpénz állományát. 2014 eleje óta a forgalomban lévő litaskészpénz állománya – meglehetősen magas szintről – csak 15 %-kal csökkent. Még mintegy 80 millió litasbankjegyet és 1,2 milliárd érmét kell bevonni. Folytatni kell a litaskészpénz állandó ütemű bevonását, beleértve a nagycímletű bankjegyek forgalomból történő célzott kivonását, annak érdekében, hogy 2014 végére elérhető legyen az 50%-os álllománycsökkenés. A litván nemzeti bankkal kötött egyetértési megállapodás alapján a kereskedelmi bankok ösztönözni fogják ügyfeleiket, hogy a litaskészpénzt helyezzék el bankszámlákon, és támogatják a nem készpénzes fizetést. Emellett a bankok növelik az ügyfelek tudatosságát a nem készpénzes elszámolások által kínált előnyöket illetően. Már rendelkezésre áll a készpénzbefizetésre alkalmas bankjegykiadó automatákon (R-ATM), illetve bankjegyköteg-elfogadókon (BNA) keresztüli (bankjegyekben történő) díjmentes készpénzbefizetés lehetősége (241 darab ATM/BNA az 1 239-et számláló teljes állományból). Ezek az ATM-ek és BNA-k még az „€-napot” követően is elfogadnak majd litasbankjegyeket, amikor az ATM-ekből már kizárólag euróbankjegyeket lehet felvenni. Biztosítani kell, hogy az ügyfelek az átállási időszakban erre felkészített, külön személyzettől kapjanak technikai segítséget. A litván nemzeti bank az €-napig biztosítja a litasérmék bankjegyekre való korlátlan beváltásának lehetőségét. A szabályok szerint az „€-nappal” kezdődően kizárólag euróban adható visszajáró. Ez különösen a kiskereskedők számára fog nehézséget jelenteni. Az egyetértési megállapodás keretében a bankok vállalták, hogy 2014 vége felé korlátozzák a nagy címletű litasbankjegyek számát, és biztosítják, hogy a vállalkozások a továbbszállítás során kisebb címletű euróbankjegyeket kapjanak. Emellett 2015 elején a bankok a bankfiókokban és az ATM-eken keresztül csak kisebb címletű euróbankjegyeket fognak kiadni. A litván nemzeti bank és a pénzügyminisztérium 2014 áprilisában közzétett, vállalkozásoknak szóló készpénzkezelési ajánlásai kiemelik, hogy a vállalkozásoknak elegendő kiscímletű euróbankjeggyel és az euróérmék minden címletével kell rendelkezniük a visszajáró adásához. Az €-napon, 2015. január 1-jén a korai óráktól az 1 193 litvániai ATM mindegyike euróban fog bankjegyeket kiadni. A litván bankszektoron belül 312 bankfiók nyújt készpénzszolgáltatásokat. Ezek a bankfiókok és 31 további, készpénzszolgáltatást általában nem nyújtó fiók 2015. június 30-ig ingyenesen korlátlan (bankjegyekre és érmékre vonatkozó) készpénzváltási szolgáltatást biztosít. 2015. március 1-jéig 330 postahivatal ügyletenként legfeljebb 1 000 EUR értékben díjmentesen fogja átváltani a litaskészpénzt. Ugyanebben az időszakban 11 szövetkezeti hitelintézetnél is költség nélkül átváltható lesz a litaskészpénz. Nagyobb összegek átváltása esetében az igényt három nappal az átváltást megelőzően írásban be kell jelenteni (a bankfiókoknál ez a 15 000 LTL feletti összegekre vonatkozik, míg a litván posta ettől eltérő küszöbértéket is meghatározhat a postahivatalok számára). 2015. július 1-jét követően 89 bankfiók további hat hónapig díjmentesen és mennyiségi korlátozás nélkül nyújt majd átváltási szolgáltatást (litas bankjegyek). A litván nemzeti bank korlátlan összegben, határozatlan ideig és díjmentesen fogja a litaskészpénzt euróra váltani. A POS- (point of sale) terminálok euróhoz igazítását 2014 decemberére tűzték ki, hogy 2015. január 1-jén azonnal megtörténhessen az euróra való átállás. A tervek szerint egyes bankok meg fogják erősíteni a készpénzes műveletekkel foglalkozó humánerőforrásaikat és/vagy 2014 végén és az €-napot követő első napokban további pénztárakat nyitnak. A fiókok pénzszámláló és tárolási kapacitásait hozzáigazítják a feladathoz. Minthogy a Litvániában működő bankfiókok rendes nyitvatartási ideje viszonylag hosszú, a tervek között nem szerepel az összes bankfiók nyitva tartásának meghosszabbítása az átállási időszak alatt. Kilenc kereskedelmi bank azonban ez év végén és a következő év elején meghosszabbítja ügyfélszolgálatának nyitvatartási idejét. 2015. január 1-jén, amely munkaszüneti nap Litvániában, a délután folyamán várhatóan mintegy 50 bankfiók lesz nyitva, és a bankfiókok felének nyitva kell tartania január 3-án, szombaton. A postahivatalok az €-napon nem, de január első hétvégéjén nyitva tartanak. A 330 postahivatalból 189 biztosítja a szokásos készpénzszolgáltatást és januárban meghosszabbított nyitva tartással működik majd. A többi postahivatal napi három órán át készpénzszolgáltatást biztosít és munkáját „mobil személyzet” támogatja az átállási időszakban. A kereskedelmi bankok litván nemzeti banknál vezetett számláin az érmék beérkezésének napján jóváírják az összegeket, amelyeket az érmék megszámlálását követően a későbbiekben esetleg korrigálhatnak. A bankok jelezték, hogy a gyors készpénzjóváírást elváró vállalati ügyfeleik (mint például az automaták üzemeltetői) esetében hasonló gyakorlat szerint járnak el, hogy elkerüljék az érmebefizetések jóváírásának elhúzódását. A készpénzes átállás előkészületei jól állnak, a munka során figyelembe vették a technikai segítségnyújtás keretében és az euróövezet jövőbeli bővítésének gyakorlati előkészületeiről szóló tizennegyedik jelentésben tett bizottsági ajánlások többségét. Különösen fontos, hogy az €-nap közeledtével megerősítsék a forgalomban lévő litaskészpénz mennyiségének csökkentésére irányuló intézkedéseket. Úgy tűnik, a pénzügyi és bankszektor felkészítése összességében jó úton halad. 2015. január első napjaiban jelentős munkateherre és jóval több ügyfélre kell számítani. A hosszú sorok kialakulását elkerülendő azoknak a bankoknak, amelyek még nem rendelkeznek erre vonatkozó tervekkel, további intézkedéseket kell tenniük. Biztosítani kell, hogy azok az ügyfelek, akiknek nehézségeik támadnak a készpénzbefizetésre alkalmas önkiszolgáló automatáknál, az átállási időszakban erre felkészített, külön személyzettől kapjanak technikai segítséget. 2.3. A visszaélések és az árak alakulásával kapcsolatos téves lakossági benyomások megelőzése Mivel a litván állampolgárok az euróbevezetéssel összefüggő áremelkedést tekintik az aggodalomra okot adó egyik fő tényezőnek (lásd lejjebb a 3. szakaszt), különösen fontos, hogy a litván hatóságok megtegyék a szükséges lépéseket a visszaélések megakadályozására és az árak alakulásával kapcsolatos téves benyomások eloszlatására. Az árak mind litasban, mind euróban történő kettős feltüntetésének időszaka 2014. augusztus 23-án kezdődött. Az árak kettős feltüntetését az euró bevezetésének időpontjától számított legalább hat hónapig folytatni kell. Annak megkönnyítése érdekében, hogy a lakosság teljes mértékben hozzá tudjon szokni az euróhoz, ajánlatos szabályozási intézkedésekkel biztosítani, hogy a párhuzamos árfeltüntetés 2016. január 1-jével szűnjön meg. A lakosságnak egyértelmű tájékoztatást kell kapnia erről az időpontról. Amellett, hogy a kettős árfeltüntetés 2014 augusztusától kezdődő és 2015 közepéig tartó időszakában rendszeresen nyomon követik 40 gyakran vásárolt áru és szolgáltatás árának változását, ellenőrzik 100 homogén fogyasztási cikk és szolgáltatás kiskereskedelmi átlagárának alakulását, és a statisztikai adatokat rendszeresen közzéteszik. A korábbi átállások során szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy egyes szolgáltatásokat (például fodrászatokat, tisztítókat, éttermeket és kávézókat) valószínűleg érint majd az árak átállással összefüggő emelkedése. Ezek a szolgáltatások is szerepelnek a jegyzékben. A 2014. augusztusi árakat a júliusi árakkal összehasonlító első ármegfigyelés szerint az árak a legtöbb termék esetében viszonylag stabilak maradtak és az árváltozást főként a szezonalitás és az árleszállítások alakították. A szolgáltatások árai összességében kissé emelkedtek. 2014. augusztus 18-án nyilvános esemény keretében indították útjára az euróbevezetés bevált üzleti gyakorlatáról szóló megállapodást. A megállapodást aláíró vállalkozások (például kiskereskedők) mindenekelőtt arra vonatkozóan vállalnak kötelezettséget, hogy az euróbevezetést nem használják fel ürügyként az áruk és szolgáltatások árainak emeléséhez, illetve hogy a hivatalos átváltási árfolyamot és kerekítési szabályokat fogják alkalmazni amellett, hogy az árakat mindkét pénznemben (vagyis litasban és euróban is) egyértelmű és közérthető módon feltüntetik, a fogyasztókat pedig nem tévesztik meg. A megállapodáshoz csatlakozó vállalkozások speciális logó használatára jogosultak. A litván hatóságok a lehető legszélesebb körű részvételt kívánják elérni, ezért a vállalkozásokat a közösségi vezetők és a nem kormányzati szervezetek bevonásával helyi szinten is megszólítják. Litvániában a kiskereskedelmi és szolgáltató vállalkozások száma körülbelül 59 800. A megállapodáshoz 2014. október közepéig több mint 2 300 aláíró csatlakozott, ebből 48 vállalkozói szövetség, 2 234 vállalkozás (ami 8 379 értékesítési és szolgáltatási pontot jelent) és 56 önkormányzat. Tekintettel arra, hogy gyorsan közeledik az euróbevezetés időpontja, a litván hatóságoknak fokozniuk kell a megállapodás népszerűsítését. Fontos, hogy olyan érdekelt felek, mint a litván kereskedelmi kamara és a vállalkozói szövetségek – amennyiben ezt még nem tették meg – csatlakozzanak a megállapodáshoz, és népszerűsítsék azt tagjaik körében. További intézkedéseket kell tenni emellett annak érdekében, hogy a fogyasztóközeli vállalkozások csatlakozzanak a megállapodáshoz, mivel az inflációról kialakuló összkép szempontjából meghatározó jelentőséggel bír az árazási politikájuk. Az árfeltüntetésre és átváltásra vonatkozó követelményeknek (mint például a kerekítési szabályoknak) való megfelelés nyomon követését, valamint a megállapodás megfelelő végrehajtását számos intézmény – többek között az állami élelmiszerügyi és állat-egészségügyi szolgálat és a nem élelmiszer jellegű termékekért felelős állami felügyelőség – közreműködésével a fogyasztói jogok védelméért felelős állami hatóság fogja koordinálni. A kettős árfeltüntetés időszakának kezdete óta több mint 350 ellenőr vizsgálta Litvánia-szerte az értékesítési és szolgáltatásnyújtási pontokat. A tervek szerint 2015. június 30-ig mintegy 30 000 ellenőrzésre kerül sor. A jogsértések (természetes személy által első alkalommal elkövetett jogsértés esetén) figyelmeztetéssel vagy (természetes személy által elkövetett ismétlődő jogsértés, illetve jogi személy által elkövetett jogsértés esetén) bírsággal szankcionálhatók. A megállapodást nem megfelelő módon alkalmazók elveszítik a kampány logójának használatára való jogosultságukat. Indokolatlan áremelés, vagy az euróbevezetéssel összefüggő egyéb visszaélés esetén „feketelistára” kerülnek, amely a nyilvánosság számára az euróátállással kapcsolatos honlapon (http://www.euro.lt/) lesz hozzáférhető. Augusztus 31-ig 625 vizsgálatot hajtottak végre, ezek során 64 jogsértést tártak fel, többségében az árak kettős feltüntetésének elmulasztása (28 eset), illetve kerekítési hiba (20 esetben) miatt. Mintegy 25 figyelmeztetést adtak ki és hat esetben bírságot vetettek ki egyenként 25 litas összegben. A polgárok az árfeltüntetésre és átváltásra vonatkozó panaszaikat az euróval kapcsolatos ingyenes tájékoztatóvonalon vagy e-mailben tehetik meg a hatóságok felé, illetve a fogyasztóvédelmi szövetségek weboldalán rendelkezésre álló interaktív térképen bejelölhetik a szóban forgó értékesítési vagy szolgáltatásnyújtó pontot. A gyanús áremelkedéseket megfelelően ki kell vizsgálni, és a lehető leggyorsabban – lehetőleg 48 órán belül – meg kell hozni a korrekciós intézkedéseket. A litván hatóságoknak minden erőfeszítést meg kell tenniük annak érdekében, hogy a bevált üzleti gyakorlatról szóló megállapodáshoz a lehető legtöbben csatlakozzanak. Fontos, hogy olyan érdekelt felek, mint a litván kereskedelmi kamara és a vállalkozói szövetségek – amennyiben ezt még nem tették meg – csatlakozzanak a megállapodáshoz, és népszerűsítsék azt tagjaik körében. Emellett további intézkedéseket kell tenni a fogyasztóközeli vállalkozások bevonása érdekében. Mind a 60 helyi önkormányzatnak szintén részt kellene vennie a kampányban. Az „€-nap” utáni árváltozások adatait már 2015. január elejétől közzé kell tenni. A Bizottság ajánlja, hogy a litván hatóságok szabályozási eszközökkel gondoskodjanak a párhuzamos árfeltüntetés 2016. január 1-jéig történő megszüntetéséről, továbbá adjanak egyértelmű tájékoztatást e dátumról annak érdekében, hogy a lakosság a párhuzamos árfeltüntetés időszakát jól kihasználva állhasson át az új értékmérő használatára. 2.4. Átállási előkészületek a vidéki területeken Tekintettel a litvánok készpénzfizetési preferenciájára, a zökkenőmentes átállás szempontjából különösen a vidéki területek átállási folyamatainak körültekintő megtervezése és előkészítése kulcsfontosságú. A litván hatóságok feltérképezték a távoli területek készpénzellátási pontokkal (postákkal, bankfiókokkal és ATM-ekkel) való lefedettségét. A 60 litván önkormányzat ellenőrző listát kapott az euróátálláshoz kapcsolódó előkészítő intézkedésekről. Az átállás végső szakaszában folyamatosan ellenőrizni kell az ellenőrző listán szereplő intézkedések teljes körű végrehajtását. A litván posta átállásba való bevonása jelentősen javítani fogja a vidéki területek készpénzváltási szolgáltatásokkal való ellátottságát. A postai alkalmazottak készpénzkezelésre és biztonsági jellemzőkre is kiterjedő képzése szeptemberben kezdődött. Már megtörtént a biztonsági intézkedések szigorítása és a készpénz tárolására és számolására szolgáló létesítmények megerősítése. Emellett a litván posta részt vesz az euróátállásra vonatkozó, háztartásoknak szóló célzott tájékoztató anyagok terjesztésében. Az átállási folyamatban a kiskereskedők fontos szerepet játszanak, mivel az ügyfelek gyakran gyakorlatilag úgy fordulnak hozzájuk, mint pénzváltó helyhez (különösen, ha nincs bankfiók a közelben). A megnövekedett készpénzigény mellett (lásd a 2.2. szakaszt) a kiskereskedőkre érvényes kulcsfontosságú követelmények közé az árak párhuzamos feltüntetésére vonatkozó szabályok betartása, a bevált üzleti gyakorlatról szóló megállapodásban való részvétel (lásd a 2.3. szakaszt), az alkalmazottak képzése, a készpénztároló létesítmények átalakítása, biztonsági intézkedések és IT-vonatkozású kérdések tartoznak. A Litvániában működő nagy szupermarketláncok Észtországban és/vagy Lettországban is jelen vannak, így már rendelkeznek tapasztalatokkal az euróra való átállásból eredő nehézségekkel kapcsolatban, és előkészületeik jól haladnak. A várakozási idő rövidítése érdekében a tervek szerint külön önkiszolgáló pénztárakat alakítanak ki, ahol csak kártyás fizetésre lesz lehetőség. A pénztáraknál a litaskészpénzt elkülönítve tárolják majd, így biztosítva, hogy azt ne használják fel váltópénzként. Már felállították azokat az információs pontokat, ahol az ügyfelek választ kaphatnak az átállással kapcsolatos kérdéseikre. Az euróátállás gyakorlati szempontjaival kapcsolatos – vidéki területekre is érvényes – jó tájékozottság ellenére úgy tűnik, hogy a kisebb boltok kevésbé felkészültek az átállásra, és félnek a kapcsolódó kihívásoktól és költségektől, különösen a párhuzamos használat időszakát tekintve. Mivel a kiskereskedők szerepe a vidéki területeken különösen fontos, a Bizottság ajánlja, hogy a litván hatóságok e félelmeket helyi szinten kezeljék és erősítsék tovább a figyelemfelhívó intézkedéseket. A vállalkozások előkészületeit, különösen a vidéki területeken, rendszeresen ellenőrizni kell, továbbá fokozni kell az euróátállás gyakorlati kérdéseivel kapcsolatos tudatosságot. 3. Kommunikációs tevékenység és a közvélemény 3.1. Kommunikációs tevékenységek A litván hatóságok a 2014. július 23-i tanácsi határozatot követően elindították az euróátállással kapcsolatos kommunikációs tevékenységek végrehajtásának intenzív szakaszát. A pénzügyminisztérium iránymutatásával végrehajtott kommunikációs kampány számos eszköz (háztartásokat célzó közvetlen levelek, szemináriumok és képzések, közösségi média, tévés és nyomtatott sajtóbeli kampány) kombinációjára épít, és különböző csoportokat céloz meg (például a vállalkozásokat, az újságírókat / médiát, az ifjúságot, a kiszolgáltatott csoportokat). A litván nemzeti bank, a gazdasági minisztérium, a fogyasztói jogok védelméért felelős állami hatóság, az oktatási és tudományügyi minisztérium, továbbá egyéb állami és magánintézmények kiegészítő kommunikációs tevékenységeket végeznek. A gazdasági minisztérium a pénzügyminisztériummal szoros együttműködésben megkezdte a korrekt átváltásra irányuló kampány végrehajtását, amelynek célja az euróbevezetéssel összefüggő áremelések miatti aggályok eloszlatása. A kampány célja, hogy tájékoztatást nyújtson az átváltásra és a kettős árfeltüntetésre vonatkozó szabályokról, felkérje a vállalkozásokat a bevált üzleti gyakorlatról szóló megállapodás aláírására és arra bátorítsa a fogyasztókat, hogy a megállapodást aláíró értékesítési helyeken intézzék vásárlásaikat. Miután erősödtek az árváltoztatással való visszaélésekhez kapcsolódó félelmek (lásd a 402. számú Eurobarométer felmérés eredményeit), a Bizottság arra ösztönzi a litván hatóságokat, hogy a polgárok aggályainak eloszlatása érdekében erősítsék meg tájékoztatási kampányukat. 2014 júliusa óta intenzívebbé vált a tömegtájékoztatási médiakampány. A pénzügyminisztérium, a gazdasági minisztérium, a litván nemzeti bank, a fogyasztói jogok védelméért felelős állami hatóság, valamint egyéb állami intézmények képviselőit rendszeresen meghívják a közszolgálati televíziós és rádiós műsorokba és rendszeresen publikálnak a litván újságokban. Emellett a televízió- és rádiótársaságok, valamint a weboldalak magas színvonalú, a csatornákra szabott tartalmakkal járulnak hozzá a kampányhoz, tájékoztatva a litván lakosságot az euróbevezetés gyakorlati szempontjairól és a tisztességes árazásra irányuló kampányról. A médiakiválasztási folyamat során különös figyelmet fordítanak a távoli területeken élő kiszolgáltatott csoportok, a fogyatékkal élők és a nemzeti kisebbségek elérésére. Úgy tűnik, a kampány első szakasza már pozitív hatást gyakorolt abban a tekintetben, hogy a polgárok mennyire érzik magukat tájékozottnak az euróval kapcsolatban, mivel az euróbevezetéssel kapcsolatos ismeretek jelentősen javultak, egyes gyakorlati kérdésekkel összefüggő aggályok pedig némileg csökkentek (lásd a 402. számú Eurobarométer felmérés eredményeit). A különböző régiókban rendszeres szemináriumokat, workshopokat és egyéb rendezvényeket tartanak a vállalkozások, a hivatásos készpénzkezelők és a kiszolgáltatott csoportok számára az euróátállással kapcsolatos kérdések megválaszolása céljából. Annak érdekében, hogy a litván lakosságot a lehető legnagyobb mértékben elérjék, az Euróbusz 2014 novemberéig 60 önkormányzathoz látogat el. A litván hatóságok számos – az euróval és az euró litvániai bevezetésével kapcsolatos különböző témákat érintő – kiadványt készítettek. A kiadványokat a nemzeti kisebbségek nyelvén is elérhetővé tették, illetve a látássérült és siket emberek igényeihez igazították. A litván nemzeti bank és a pénzügyminisztérium oktatóprogramokat dolgozott ki az ifjúság számára. A litván háztartásokat célzó közvetlen levelek kiküldését 2014 októberére időzítették. Az euróátállás gyakorlati kérdéseivel foglalkozó levelek litván, lengyel és orosz nyelven elérhetők. A közvetlen levelek küldésére irányuló projekt azért fontos, mert ezáltal a lakosság többsége elérhető. A legfrissebb Eurobarométer felmérés (amelynek eredményei alább olvashatók) azt jelzi, hogy a válaszadók 30 %-a szerint a közvetlen levél az egyik leghasznosabb módja az euróról és az euróátállásról szóló tájékoztatásnak. A litván pénzügyminisztérium és az Európai Bizottság között kötött partnerségi megállapodás keretében több közös kommunikációs tevékenységre került sor: az euróval kapcsolatos rendezvényekre, 2014 júliusában egy, a litván újságíróknak szóló szemináriumra, 2014 szeptemberében egy euróátállási konferenciára, valamint különböző, újságíróknak és a litván iskoláknak szervezett tevékenységekre. A Bizottság számos, a lakosságnak szóló kiadvánnyal is ellátta a litván hatóságokat. Az Európai Központi Bank és a litván nemzeti bank a szinergia erősítése és a kommunikációs kampány hatásának maximalizálása érdekében novemberben közös tájékoztató kampányt indít, amely eszközök széles körére (TV-re, nyomtatott sajtóra, online és kültéri reklámokra, valamint egyéb tájékoztató anyagokra) épít, és középpontjában az euróbankjegyek és -érmék vizuális megjelenése és biztonsági jellemzői, illetve az átállással kapcsolatos alapvető tények és dátumok állnak. Mivel április és szeptember között nem változott a bankjegyekkel kapcsolatos ismeretek mértéke (lásd a 402. számú Eurobarométer felmérést), ez a kampány alapvető lesz annak biztosításához, hogy a lakosság megfelelően tájékozott legyen az euróbankjegyekről. 3.2. Közvélemény Az Európai Unióhoz 2004-ben, 2007-ben és 2013-ban csatlakozott, de az eurót még nem bevezetett országokban (a továbbiakban: újabb tagállamok) az Európai Bizottság megbízásából 2004 óta készülnek Eurobarométer felmérések az állampolgároknak az euró bevezetésével kapcsolatos hozzáállása, illetve ismereteik felmérése céljából. A 2014 tavaszán végzett, „hét újabb tagállamot” érintő felmérés (400. sz. Eurobarométer gyorsfelmérés) Litvániára vonatkozó eredményeit az euróövezet jövőbeli bővítésének gyakorlati előkészületeiről szóló tizennegyedik bizottsági jelentés[7] ismertette. Az Európai Bizottság úgy határozott, hogy megbízást ad egy második célzott felmérés elvégzésére Litvániában annak érdekében, hogy jobban követhető legyen a polgárok euróbevezetéssel kapcsolatos hozzáállásának, illetve ismereteiknek az alakulása az euróátállással összefüggésben. E felmérés terepmunkáját öt hónappal a 2014. áprilisi előző terepmunka után, 2014. szeptember 4–6. között végezték. 3.2.1. Az euró bevezetésének támogatottsága, a vélt következmények A legfrissebb felmérés azt mutatja, hogy az euró bevezetésének támogatottsága stabil. A válaszadók 48 %-a (+1 százalékpont) támogatja az euróbevezetést. A megkérdezettek többsége (51%) úgy gondolja, hogy Litvánia készen áll az euró bevezetésére. Ami az euró bevezetésével kapcsolatos következményeket illeti, minden téren emelkedett azoknak a litvánoknak a száma, akik pozitív következményekkel számolnak. Most a válaszadók 50 %-a (+5 százalékpont) látja úgy, hogy az euróbevezetés a jelenlegi euróövezeti tagállamokban jár pozitív következményekkel, 44% (+3 százalékpont) saját országa tekintetében, míg 37% (+2 százalékpont) a saját helyzetét illetően számol pozitív következményekkel. Ami az euró bevezetésének az árakra gyakorolt esetleges hatását illeti, a felmérésből egyértelműen kiderül, hogy a litvánok többsége (84 %, +9 százalékpont) komolyan aggódik a negatív hatás miatt és azzal számol, hogy az árak emelkedni fognak, és csak 11 %-uk (-7 százalékpont) gondolja úgy, hogy az euróval sikerül az árakat stabilan tartani. Emellett a válaszadók 76 %-a (+6 százalékpont) fejezte ki aggályát azzal kapcsolatban, hogy az átállás során az árváltoztatással való visszaélésekre kerül sor. Arra a kérdésre, hogy az euró bevezetésével csökken-e a gazdaságpolitika feletti irányítás mértéke, a válaszadók viszonylagos többsége (48 %, -2 százalékpont) nemmel válaszolt. Az első alkalommal megkérdezettek 58 %-a szerint az euróbevezetés lehetőség Litvánia számára, hogy tovább erősítse helyzetét az EU-ban. Az euró litvániai bevezetéséhez fűződő elvárások több megadott válaszlehetősége tekintetében (több választ is meg lehetett jelölni) a legjelentősebb változás, hogy a válaszadók 86 %-a (+5 százalékpont) szerint megkönnyíti az utazást más euróövezeti tagállamokba és 50 % (+5 százalékpont) szerint megkönnyíti az árak összehasonlítását más euróövezeti tagállamok áraival. Tíz válaszadó közül kilenc (az első alkalommal megkérdezettek 90 %-a) úgy vélte, hogy meg fogja tudni szokni az új valutát. 3.2.2. Az euróval kapcsolatos tájékoztatás A közvélemény euróátállási kérdésekkel kapcsolatos tudatosságának szintje továbbra is emelkedik, a litvánok 70%-a (+20 százalékpont) tartja magát jól tájékozottnak. Emellett a válaszadók 96 %-a tudja, hogy az euró bevezetésének napja 2015. január 1. (+14 százalékpont). Az egyes intézmények, illetve csoportok euróátállásról nyújtott tájékoztatása iránti bizalmat firtató kérdésre válaszolva az Eurobarométer felmérés keretében megkérdezett litván állampolgárok a litván nemzeti bank által szolgáltatott információkat jelölték meg a számukra legmegbízhatóbbnak (73 %, +8 százalékpont). Az újságírók általi tájékoztatás számít továbbra is a legkevésbé megbízhatónak (27 %, -1 százalékpont). Arra a kérdésre válaszolva, hogy melyik csatorna használható a leginkább információszerzésre, a litvánok a televíziót tartják a leghasznosabbnak (54%, -8 százalékpont), ezt követi az internet (52%, -1 százalékpont), az újságok (37%, -2 százalékpont) és a bankok (39%, +2 százalékpont). A legkevésbé hasznos csatornának (20 %) számít a munkahely (20%, -3 százalékpont), az iskola és egyéb oktatási-képzési létesítmények (20%, -2 százalékpont), valamint a közösségi terek (20%, -3 százalékpont). A megkérdezett litvánok 61 %-a (-2 százalékpont) tekinti az átváltási szabályokat olyan lényeges témának, amelyről a tájékoztató kampányoknak információt kell szolgáltatniuk, ez tehát továbbra is fontos helyet foglal el. Lényegesnek tekintik továbbá a következőket: a fizetéseket és bankszámlákat érintő gyakorlati következmények (60%, +2 százalékpont), valamint az euróbevezetés általános feltételei (58%, +1 százalékpont), ezeket az euró értékére vonatkozó információ követi (47%, -2 százalékpont). A válaszadók megerősítették, hogy az euróátállásra vonatkozó tájékoztató kampány keretében tett leglényegesebb intézkedés – bár kisebb mértékben – az árak kettős feltüntetése: a boltokban (77%, -7 százalékpont), a számlákon (71%, -3 százalékpont), a tv-reklámokban (68%, -4 százalékpont) és a fizetési jegyzékeken (62%, -1 százalékpont). A Bizottság ezzel összefüggésben a párhuzamos használat előtt, alatt és után Eurobarométer felméréseket fog végezni Litvániában, az elsőt 2014 december végén. A litvániai tájékoztató kampány új szakaszában az euró bevezetésével kapcsolatban fennmaradó aggályokkal és a fogyasztói bizalom növelésével kell foglalkozni. Az átállási időszak áremeléseire vonatkozó félelmek eloszlatása érdekében a lakosságot folyamatosan tájékoztatni kell az árellenőrzési és egyéb felügyeleti tevékenységek eredményeiről. [1] A Tanács 2014. július 23-i 2014/509/EU határozata az euro Litvánia általi, 2015. január 1-jén történő bevezetéséről (HL L 228., 2014.7.31., 29. o.) [2] A Tanács 2014. július 23-i 851/2014/EU rendelete a 2866/98/EK rendeletnek az euró litvániai átváltási árfolyama tekintetében történő módosításáról (HL L 233., 2014.8.6. 21.o.). [3] A Bizottság 2014. július 23-i jelentése az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Tizennegyedik jelentés az euróövezet jövőbeli bővítésének gyakorlati előkészületeiről, COM(2014) 489 final. [4] Elérhető az alábbi internetcímen: http://www.lb.lt/preparation. [5] Elérhető az alábbi internetcímen: http://www.lb.lt/preparation. [6] Az euróbankjegyek és -érmék ugyanazon a napon kerülnek bevezetésre, amikor az euró Litvánia hivatalos pénzneme lesz. A „big bang” forgatókönyvet alkalmazták az euróövezethez 2002 után csatlakozott tagállamok mindegyike esetében. [7] Lásd a 3. lábjegyzetet.