BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA amely a következő dokumentumot kíséri Javaslattervezet a kábítószer-prekurzorokról szóló 273/2004/EK rendeletet módosító rendeletre /* SWD/2012/0278 final */





Felelősségi nyilatkozat: Ez az összefoglaló csak az összeállításában részt vevő bizottsági szolgálatokat köti, de nem kötelezi el a Bizottságot későbbi határozatainak végleges formája tekintetében. BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA amely a következő dokumentumot kíséri Javaslattervezet a kábítószer-prekurzorokról szóló 273/2004/EK rendeletet módosító rendeletre 1. Problémameghatározás 1.1. Milyen problémát jelent, ha nem hatékony az ecetsavanhidrid eltérítésének megakadályozása? A kábítószer-prekurzorok számos legális felhasználási móddal rendelkező vegyi anyagok, melyeket ugyanakkor kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott előállításához is használhatnak. A kábítószer-prekurzorok legális kereskedelemből való, tiltott kábítószer-előállítás céljából történő eltérítésének megakadályozására speciális szabályozási keretrendszert állítottak fel (mind nemzetközi[1], mind uniós[2] szinten), melynek segítségével azonosíthatók a gyanús műveletek. Az ecetsavanhidrid – a heroin előállításában kulcsszerepet játszó kábítószer-prekurzor – eltérítésének eredménytelen megakadályozása a kábítószer-prekurzorokra alkalmazandó belső piaci jogszabályok keretében az utóbbi évek legjelentősebb problémáját jelenti[3]. Az európai legális kereskedelemből eltérített ecetsavanhidridet Afganisztánban értékesítik, mely világszinten a heroin fő forrása, és az onnan származó heroin hozzávetőlegesen 20 %-át Európában fogyasztják. A probléma alapjául szolgáló mozgatóerőket és a probléma következményeit az alábbi ábra mutatja be: OKOK || PROBLÉMA || KÖZVETLEN KÖVETKEZMÉNYEK || KÖZVETETT KÖVETKEZMÉNYEK 2008-ban 241 tonna ecetsavanhidridet foglaltak le vagy állítottak meg az EU-ban; ez a mennyiség hozzávetőleg 150-223 tonna heroin előállításához lett volna elegendő, ami az éves afganisztáni heroin-előállítás 50 %-át teszi ki. Annak ellenére, hogy a 2009–2010-es statisztikák az EU-ban megállított és lefoglalt ecetsavanhidrid tekintetében erős csökkenést jeleznek[4], számos tagállam, csakúgy mint a Nemzetközi Kábítószer-ellenőrző Szerv (INCB) aggodalmát fejezte ki, hogy a 273/2004/EK rendelet ecetsavanhidrid ellenőrzésére irányuló mechanizmusai nem elég hatékonyak. 1.2. Kik az érintettek? A tagállamok a jogérvényesítési intézkedések végrehajtása során, valamint a heroinfogyasztásból adódó egészségügyi költségekkel kapcsolatosan érintettek. Emellett a lakosságot is jelentős költségek terhelik a kábítószerrel kapcsolatos bűnözésből adódóan. Az uniós polgárok az eltérítésből származó ecetsavanhidridból előállított heroin révén, valamint a kábítószerrel kapcsolatos bűnözésből adódóan érintettek. Az ecetsavanhidridet előállító vagy azzal kereskedő vállalatok az anyag kezelésének bármely szakaszában tapasztalhatnak eltérítést vagy arra irányuló kísérleteket. Amellett, hogy telephelyüket és gyártási folyamataikat védeniük kell lopás ellen, telephelyüket a hatósági nyilvántartásba kell vetetniük, illetve körültekintően kell eljárniuk annak megítélésében, hogy vevőik az anyagot kizárólag legális célra használják-e fel[5]. A gyanús műveletekről értesíteni kell a hatóságokat. A végfelhasználóknak (akik ecetsavanhidridet kizárólag gyártási célra vásárolnak) szűkebb körű kötelezettségeik vannak: nem kell nyilvántartásban szerepelniük, ám megrendeléskor vevői nyilatkozatot kell rendelkezésre bocsátaniuk. 2. A szubszidiaritás elemzése A kábítószer-prekurzorokról szóló 273/2004/EK rendelet alapja az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 114. cikke (korábban az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés 95. cikke). A rendelet meghatározza a kábítószer-prekurzorok kereskedelme felügyeletének és ellenőrzésének közös követelményeit, annak érdekében, hogy biztosítsa e vegyi anyagok Unión belüli legális szabad kereskedelmét. Annak ellenére, hogy a rendelet 10. cikke előírja a tagállamok számára, hogy nemzeti szintű intézkedéseket fogadjanak el, melyek felhatalmazzák az illetékes hatóságokat felügyeleti és ellenőrzési kötelességeik végrehajtására, a nyomon követési és ellenőrzési mechanizmus bármilyen szintű felülvizsgálatát európai szinten kellene elfogadni annak érdekében, hogy ne akadályozzák indokolatlanul a kábítószer-prekurzorok Unión belüli legális szabad kereskedelmét. 3. Célkitűzések Általános politikai célkitűzések · Hozzájárulás az illegális kábítószer-kereskedelem elleni globális küzdelemhez. A kábítószer-prekurzorok eltérítésének megakadályozása olyan lényeges szempont, melynek révén az EU teljesíti az 1988-as ENSZ-egyezmény 12. cikkében szereplő kötelezettségeit. · A kábítószer-prekurzorok belső piaca megfelelő működésének biztosítása annak biztosítása révén, hogy a gazdasági szereplőkre az EU-n belül összehangolt szabályok vonatkozzanak, és a vállalkozásokra valamint az illetékes hatóságokra ne háruljon felesleges adminisztratív teher. Egyedi politikai célkitűzések · Az eltérítési kísérletek megakadályozása az EU belső piacán, melynek segítségével korlátozható az uniós eredetű, eltérítésből származó ecetsavanhidrid tiltott kábítószer – pontosabban heroin – előállítására való felhasználása. · A kábítószer-prekurzorok összehangolt uniós ellenőrzésének hiányából adódó piaci torzulások elkerülése, melynek révén a kábítószer-prekurzor értékláncban érintett gazdasági szereplők költségei korlátozhatók. Operatív szakpolitikai célkitűzések · Az eltérítésre irányuló kísérletek és az Unión belüli lefoglalások csökkentése. · Egységes, hatékony és eredményes ellenőrzési szabványok bevezetése az EU-s belső piacon jelen lévő kábítószer-prekurzorok vonatkozásában. 4. Szakpolitikai opciók 1. lehetőség: Nincs intézkedés: Az uniós jogszabályok változatlanok maradnak (alapeset) A 273/2004/EK rendeletet nem módosítják. A Bizottság és a tagállamok továbbra is erőfeszítéseket tesznek a jelenlegi szabályok végrehajtásának javítása érdekében. Amennyiben szükségesnek ítélik, a tagállamok további nemzeti szintű jogszabályokat fogadhatnak el a rendelet 10. cikkével összhangban, melynek feltétele a 98/34/EK irányelvnek megfelelő értesítési és ellenőrzési kötelezettség. 2. lehetőség: Szigorúbb beszámolási kötelezettségek Szigorodnának a gazdasági szereplők beszámolási kötelezettségei annak érdekében, hogy a tagállamok a vizsgálatokat és egyéb végrehajtási tevékenységeket alaposabb ismereteik segítségével célzottabban folytassák. Ezen belül két további lehetőség alkalmazható külön-külön vagy együttesen: a beszámolók a) gyakoriságának növelése és b) hatályának kiterjesztése. 3. lehetőség: A gazdasági szereplők szigorúbb kötelezettségei a végfelhasználók vevői nyilatkozatához kapcsolódóan A gazdasági szereplők a 2. kategóriába tartozó, jegyzékben szereplő anyagokat csak azzal a feltétellel bocsáthatnák rendelkezésre, ha a megrendeléshez maradéktalanul kitöltött vevői nyilatkozat tartozik, és meggyőződtek a végfelhasználó megrendelésének valós szándékáról. Amennyiben szükséges, a gazdasági szereplőknek az illetékes hatóságokat is be kellene vonniuk. Az adatok ellenőrzését dokumentálni kellene. Továbbá, a rendelkezésre bocsátott anyagokhoz a vevői nyilatkozat egy példányát kellene csatolni. Ezt a lehetőséget kiegészíthetné a rendelet 6. cikkében előírt minimális mennyiség csökkentése vagy megszüntetése. Ezen belül két további lehetőség áll fenn: a kötelezettségek a) kizárólag az ecetsavanhidridre b) valamennyi, a 2. kategóriába tartozó anyagra vonatkoznak. 4. lehetőség: A gazdasági szereplőkkel szemben támasztott követelmény, miszerint az új végfelhasználókról ellenőrzés végett rendszeres értesítést küldenek a hatóságoknak Azoknak a gazdasági szereplőknek, akik a 2. kategóriába tartozó, jegyzékben szereplő anyagokat forgalmazzák, rendszeresen értesítést kellene küldeniük a hatóságoknak minden olyan megrendelésről, amely első alkalommal fellépő végfelhasználótól érkezik; az anyagokat csak a hatóságok engedélyének kézhezvételét követően lehetne a megrendelő rendelkezésére bocsátani. A hatóságok ellenőriznék, hogy a végfelhasználó megrendelése legális-e, amennyiben szükséges, együttműködve egy másik tagállam hatóságaival. Ezt a lehetőséget kiegészíthetné a rendelet 6. cikkében előírt minimális mennyiség csökkentése vagy megszüntetése. Ezen belül két további lehetőség áll fenn: a kötelezettségek a) kizárólag az ecetsavanhidridre b) valamennyi, a 2. kategóriába tartozó anyagra vonatkoznak. 5. lehetőség: A végfelhasználók nyilvántartásba vételének előírása, valamint a nyilvántartásba vétel követelményeinek szigorítása A 2. kategóriába tartozó, jegyzékben szereplő anyagok végfelhasználóinak nyilvántartásba kellene vetetniük magukat. A nyilvántartási számot valamennyi vevői nyilatkozaton fel kellene tüntetni annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők ellenőrizhessék, legális-e a megrendelés. A nyilvántartási szám érvényesítését megelőzően a hatóságoknak ellenőrizniük kell a végfelhasználók vállalkozását. Az európai jogszabályok részletesebb követelményeket és feltételeket határoznának meg a végfelhasználók (és általában véve a gazdasági szereplők) nyilvántartásba vételével, annak visszautasításával és visszavonásával kapcsolatban. Ezt a lehetőséget kiegészíthetné a rendelet 6. cikkében előírt minimális mennyiség csökkentése vagy megszüntetése, és/vagy a végfelhasználók egyes csoportjai esetében – mint például az egyetemek és a kutatóintézetek – előirányzott mentesség. Ezen belül két további lehetőség áll fenn: a kötelezettségek a) kizárólag az ecetsavanhidridre b) valamennyi, a 2. kategóriába tartozó anyagra vonatkoznak. 6. lehetőség: Az ecetsavanhidrid átsorolása a 2. kategóriából az 1. kategóriába Az ecetsavanhidridet átsorolnák a 2. kategóriából az 1. kategóriába, amely maga után vonná, hogy az ecetsavanhidrid kereskedelmében és felhasználásában érintetteknek engedélyt kellene szerezniük azt megelőzően, hogy ecetsavanhidridet birtokolnak vagy helyeznek forgalomba, továbbá meg kellene felelniük az engedéllyel rendelkező gazdasági szereplőkre vonatkozó összes többi követelménynek. 5. Hatásvizsgálat A különböző lehetőségekhez tartozó megnövekedett adminisztratív terhek költségvonatkozásait számszerűsítve és összefoglalva a 6. pontban található összehasonlító táblázat mutatja. Az előnyök ismertetése minőségi alapon történik. 5.1. 1. lehetőség: Nincs intézkedés Európai szinten nem jelentkezne adminisztratív többletteher sem a vállalkozások, sem az illetékes hatóságok vonatkozásában, ám nemzeti szinten megnövekedett adminisztratív teherrel lehet számolni, amennyiben a tagállamok kiegészítő nemzeti szintű intézkedéseket vezetnek be. Az eltérítés megakadályozásának hatékonysága terén a lefoglalásokra és a megállított szállítmányokra vonatkozó friss statisztikai adatok egyértelmű csökkenést jeleznek, mely arra enged következtetni, hogy a végrehajtás javítását célzó erőfeszítések már érezhetően fokozták az eltérítés megakadályozásával kapcsolatos hatályos jogszabályok hatékonyságát. Ugyanakkor a 273/2004/EK rendelet azonosított gyenge pontjai továbbra is fennállnának, annak ellenére, hogy ezek a hatékonyabb végrehajtás következtében enyhíthetők. Előfordulhat, hogy a tagállamok a kábítószer-prekurzorok kereskedelme ellenőrzésének megerősítése végett szükségesnek vélik, hogy további nemzeti szintű intézkedéseket fogadjanak el[6]. Mindez a belső piac védelmének célkitűzése ellen hatna. Végül, az Uniót ért nemzetközi kritikák (mellyel néhány tagállam is egyetért) – miszerint a belső piacára vonatkozó jogszabályok fokozott ellenőrzésére irányuló folyamatos felszólítások ellenére az EU nem tesz lépéseket – továbbra is fennállnának. 5.2. 2. lehetőség: Szigorúbb beszámolási kötelezettségek Az eltérítés megakadályozásának hatékonysága vonatkozásában az illetékes hatóságok várhatóan behatóbb ismeretekkel fognak rendelkezni a legális kereskedelmi mozgásokról. Mindez lehetővé tenné, hogy könnyebben felderítsék az eltérítésre utaló, szokatlan kereskedelmi módszereket. Mindazonáltal az uniós gazdasági szereplőktől beérkező adatok egyeztetése érdekében óriási adatmennyiséget kellene összegyűjteni, majd az EU belső határain egyeztetni. Előfordulhat, hogy még az Unió-szerte alkalmazott keresztellenőrzés is hatástalannak bizonyul, mivel a teljes ecetsavanhidrid-előállításnak mindössze 0,2 %-át terelik el, így egy általános, valamennyi műveletre kiterjedő ellenőrzés kevésbé ígéretes, mint a célzott, kockázatalapú fellépések. A tagállamok továbbra is mérlegelhetik, hogy további nemzeti szintű intézkedések elfogadása szükséges a kábítószer-prekurzorok kereskedelme ellenőrzésének megerősítése céljából. Mindez a belső piac széttöredezettségének kiküszöbölésére irányuló célkitűzés ellen hatna. 5.3. 3. lehetőség: A gazdasági szereplők szigorúbb kötelezettségei a végfelhasználók vevői nyilatkozatához kapcsolódóan A lehetőséggel kapcsolatos költségkalkuláció két forgatókönyvet különböztet meg (ezeket részletesen a 6. pontban található táblázat mutatja be). Az egyik forgatókönyv szerint a gazdasági szereplők már jelenleg is kizárólag olyan ügyfelekkel folytatnak üzleti tevékenységet, melyeket ismernek, és ellenőriztek. Ebből adódóan a 3. lehetőséghez tartozó legfőbb kötelezettség, a vevői nyilatkozat ellenőrzése, 100 %-ban megfelelne a megszokott ügyvitelnek. Az egyetlen adminisztratív többletköltséget a vevői nyilatkozat másolatának megküldése jelentené. Maguk a gazdasági szereplők ellenőrizhetik ügyfeleiket, így a hatóságok számára nem keletkezne többletköltség. A másik forgatókönyv értelmében a gazdasági szereplők 30 %-a nem megfelelően lép fel, ezért erőfeszítéseiket fokozniuk kellene. Továbbá a vevői nyilatkozatok feltehetően mintegy 10 %-át a hatóságoknak kellene ellenőrizniük, mivel a gazdasági szereplők nem tudnák maguk elvégezni a teljes körű ellenőrzést. A nem rendeltetésszerű használat megakadályozásának hatékonysága vonatkozásában a 3. lehetőség ügyfeleik megválasztása tekintetében növelné a gazdasági szereplők felelősségét. Noha a körültekintően eljáró gazdasági szereplők már most is elvégzik a szükséges ellenőrzéseket, a vonatkozó jogszabályi szövegek pontosítása a gazdasági szereplők fokozott gondosságát vonná maga után, továbbá megnőne azoknak az eseteknek a száma, amikor a gazdasági szereplők kapcsolatba lépnek a hatóságokkal. A belső piac számára jelentkező előnyök valószínűleg hasonlóak lennének az 1. lehetőséghez: A tagállamok továbbra is mérlegelhetik, hogy további nemzeti szintű intézkedések elfogadása szükséges a kábítószer-prekurzorok kereskedelme ellenőrzésének megerősítése céljából, ami a belső piac szempontjából káros lenne. 5.4. 4. lehetőség: A gazdasági szereplőkkel szemben támasztott követelmény, miszerint az új végfelhasználókról ellenőrzés végett rendszeres értesítést küldenek a hatóságoknak Az eltérítés megakadályozásának hatékonysága vonatkozásában a 4. lehetőség a gazdasági szereplők erőfeszítéseit az új ügyfelekre összpontosítaná, különösen azokra vonatkozóan, akik végfelhasználóként lépnek fel, ám nem rendelkeznek nyilvántartási számmal; esetükben nehezebb ellenőrizni a megrendelés valós szándékát. A hatóságok rendszeres értesítése az új ügyfelekről lehetővé teszi az összes megfelelő ellenőrzés lefolytatását. Szükség esetén a hatóságok megakadályozhatják és/vagy felügyelhetik az anyagok rendelkezésre bocsátását. Ugyanakkor a felelősség átruházása a hatóságokra – akik végeredményben új potenciális üzleti kapcsolatokról hoznának döntéseket – visszavethetné a gazdasági szereplők gondosságát. Mivel a 4. lehetőség a végfelhasználók egy csoportjával kapcsolatosan bővítené a hatóságok ismereteit, csökkenne annak a valószínűsége, hogy a tagállamok további nemzeti szintű intézkedéseket fogadjanak el. Ugyanakkor némelyikük a 4. lehetőséget is elégtelennek tekintheti, és további ellenőrzési intézkedéseket fogadhat el, ami káros lenne a belső piac szempontjából. 5.5. 5. lehetőség: A végfelhasználók nyilvántartásba vételének előírása, valamint a nyilvántartásba vétel követelményeinek szigorítása Az eltérítés megakadályozásának hatékonysága vonatkozásában a nyilvántartásba vétel lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy a végfelhasználók valós szándékait az első megrendelést megelőzően ellenőrizzék. Ennek köszönhetően a gazdasági szereplők könnyebben ellenőrizhetnék ügyfeleiket, mivel a vevői nyilatkozat hivatalos nyilvántartási számot is tartalmazna. Az 5. lehetőség valamennyi végfelhasználóval kapcsolatosan nagyban bővítené a hatóságok ismereteit, ami jelentősen csökkentené annak a valószínűségét, hogy a tagállamok szükségesnek ítéljék további nemzeti szintű intézkedések elfogadását. Az 5. lehetőség így roppant hatékonynak bizonyulna a belső piac védelme szempontjából. 5.6. 6. lehetőség: Az ecetsavanhidrid átsorolása a 2. kategóriából az 1. kategóriába Az eltérítés megakadályozásának hatékonysága vonatkozásában a várható előnyök hasonlóak az 5. lehetőséghez, vagy meg is haladják azt, mivel az ecetsavanhidrid valamennyi végfelhasználójára és gazdasági szereplőjére szigorú engedélyeztetési rendszer vonatkozna, mely közvetlenül a hatóságok ellenőrzési körébe tartozna. Ez szintén jelentősen csökkentené annak a valószínűségét, hogy a tagállamok szükségesnek ítéljék további nemzeti szintű intézkedések elfogadását, így a 6. lehetőség roppant hatékonynak bizonyulna a belső piac védelme szempontjából. 6. A lehetőségek összehasonlítása Az 1. táblázat[7] összegzi a várható előnyökkel kapcsolatos információkat (az operatív célkitűzések megvalósításának hatékonyságát tekintve), valamint bemutatja a különböző lehetőségek költségvonzatát. A 4a) és 5a) lehetőség kínálja a legelőnyösebb költség–haszon arányt. A 4a) lehetőség arányaiban a legkedvezőbb a hatóságok és a vállalatok összes költségét tekintve. Ugyanakkor – eltekintve az 5a) lehetőségből adódó, valamennyi meglévő végfelhasználó nyilvántartásba vételének egyszeri költségeitől – a folyamatos éves költségekben mutatkozó különbségek kevésbé jelentősek: Az 5a) lehetőség kevésbé érinti hátrányosan a vállalatokat, míg a 4a) lehetőség kevésbé megterhelő a hatóságok számára. Amellett, hogy a vállalatok számára alacsonyabb éves költségeket jelent, az 5a) lehetőséget az érintett felekkel folytatott konzultációk során a tagállamok többsége is támogatta. Az 5a) lehetőség helyénvalóbb lépés lenne a nemzetközi szinten kifejezésre juttatott azon kifogásokkal szemben, melyek szerint az Unióban hiányzik az ecetsavanhidrid végfelhasználóinak módszeres ellenőrzése. Tekintettel arra, hogy mindkét lehetőség viszonylag alacsony költséget von maga után az ecetsavanhidrid európai előállítása általános piaci értékének vonatkozásában, nem valószínű, hogy az európai iparág versenyképességére gyakorolt hatás érezhető lenne[8]. 1. táblázat: KÖLTSÉG–HASZON ÖSSZEHASONLÍTÓ TÁBLÁZAT Lehetőség || Haszon/hatékonyság || Vállalatok költsége || Hatóságok költsége || Összköltség Eltérítés megakadályozása || Belső piac védelme 1 || 0 || 0 || 0 EUR Piac széttöredezettségének kockázata || € 0 || € 0 2 || 2a || 0 || 0 || 5,6 millió EUR/év || 1 millió EUR/év || 6,6 millió EUR/év || 2b || 0 || 0 || 1,5 millió EUR/év || 0,3 millió EUR/év || 1,8 millió EUR/év || 2a+2b || 0 || 0 || 11,4 millió EUR/év || 2,1 millió EUR/év || 12,5 millió EUR/év 3 || 3a (csak az ecetsavanhidrid) || + || 0 || 1. forgatókönyv (100% megszokott ügyvitel): 2. forgatókönyv (70% megszokott ügyvitel): || 0,2 millió EUR/év 4,7 millió EUR/év || 1. forgatókönyv: (hatóságok nem érintettek) 2. forgatókönyv: (hatóságok az esetek 10%-ában érintettek) || 0 EUR 0,2 millió EUR/év || 1. forgatókönyv: 2. forgatókönyv: || 0,2 millió EUR/év 4,9 millió EUR/év || 3b || + || 0 || 1. forgatókönyv: 2. forgatókönyv: || 1 millió EUR/év 26,3 millió EUR/év || 1. forgatókönyv: 2. forgatókönyv: || € 0 1,2 millió EUR/év || 1. forgatókönyv: 2. forgatókönyv: || 1 millió EUR/év 27,5 millió EUR/év 4 || 4a (csak az ecetsavanhidrid) || +[+] || ++ || 0,04 millió EUR/év || 0,005 millió EUR/év || 0,05 millió EUR/év || 4b || +[+] || ++ || 0,5 millió EUR/év || 0,03 millió EUR/év || 0,53 millió EUR/év 5 || 5a (csak az ecetsavanhidrid) || ++ || +++ || Alternatív forgatókönyv:(vállalatok nyilvántartásba vételi díja) || 0,16 millió EUR + 0,01 millió EUR/év 0,55 millió EUR + 0,06 millió EUR/év || Alternatív forgatókönyv: || 0,39 millió EUR + 0,05 millió EUR/év € 0 || Alternatív forgatókönyv: || 0,55 millió EUR + 0,06 millió EUR/év 0,55 millió EUR + 0,06 millió EUR/év || 5b || ++ || +++ || Alternatív forgatókönyv: (vállalatok nyilvántartásba vételi díja) || 0,5 millió EUR + 0,07 millió EUR/év 2,3 millió EUR + 0,3 millió EUR/év || Alternatív forgatókönyv: || 1,8 millió EUR + 0,2 millió EUR/év € 0 || Alternatív forgatókönyv: || 2,3 millió EUR + 0,3 millió EUR/év 2,3 millió EUR + 0,3 millió EUR/év 6 || (csak az ecetsavanhidrid) || +++ || +++ || [vagy: külkereskedelmet is beleértve Alternatív forgatókönyv:(vállalatok engedélyeztetési díja) || 0,3 millió EUR + 0,2 millió EUR/év + 0,5 millió EUR/év] 2 millió EUR + 0,3 millió [vagy + 0.9] EUR/év || [vagy: külkereskedelmet is beleértve Alternatív forgatókönyv: || 1,7 millió EUR + 0,1 millió EUR/év + 0,4 millió EUR/év] € 0 || [vagy: külkereskedelmet is beleértve Alternatív forgatókönyv: || 2 millió EUR + 0,3 millió EUR/év + 0,9 millió EUR/év 2 millió EUR + 0,3 millió [vagy + 0.9] EUR/év Az előnyben részesített lehetőségek hatással lennének azokra a kkv-kra, melyek elsősorban végfelhasználóként alkalmazzák az ecetsavanhidridet. A konzultáció során az 5. lehetőség volt a második legelfogadottabb opció (a jelenlegi állapot fenntartásának lehetőségét követve). Ez az eredmény megfelel a jelenlegi elemzésnek, mely szerint az 5. lehetőség róná a legkisebb terhet a vállalkozásokra. Az előnyben részesített lehetőségek közül egyik sem zárja ki a mikrovállalkozásokat, mivel az megkönnyítené a jogszabályok szerinti ellenőrzések kijátszását. A mikrovállalkozások ugyanakkor a jogszabályok által meghatározott jelenlegi küszöbértékek előnyeit élvezik[9]. Végezetül, az 5a) lehetőség rendelkezne a mikrovállalkozások különleges védelméről, annak érdekében, hogy a tagállamok saját költségeik csökkentése céljából ne róhassanak ki nyilvántartásba vételi költségeket a mikrovállalkozásokra[10]. 7. Figyelemmel kísérés és értékelés Bizottság: · A tagállamok lefoglalásokra és megállított szállítmányokra vonatkozó éves statisztikai adatainak gyűjtése, elemzése és jelentése. · A tagállamok további nemzeti szintű jogszabályainak figyelemmel kísérése. · A módosított rendelet végrehajtásának támogatása (a meglévő útmutatók frissítése, elektronikus oktatási eszközök, gyakran feltett kérdéseket és válaszokat tartalmazó dokumentum, stb.). · A statisztikák gyűjtését és elemzését megkönnyítő, jelenleg fejlesztés alatt álló adatbázis kidolgozása. · Öt évvel a jogszabályi módosítások végrehajtását követően: A módosított jogszabály értékelésére a tagállamokkal és az érdekelt felekkel folytatott konzultációk keretében kerül sor. Tagállamok: · A jogszabályok megfelelő alkalmazásának folyamatos figyelemmel kísérése. [1] az Egyesült Nemzetek egyezménye a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott kereskedelme ellen; http://www.incb.org/pdf/e/conv/1988_convention_en.pdf [2] Az Európai Parlament és a Tanács 2004. február 11-i 273/2004/EK rendelete, valamint a kábítószer-prekurzoroknak a Közösség és harmadik országok közötti kereskedelme nyomon követésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 111/2005/EK tanácsi rendelet 32. cikke. [3] A Bizottság jelentése a kábítószer-prekurzorok kereskedelmének nyomon követéséről és ellenőrzéséről szóló közösségi jogszabályok végrehajtásáról és működéséről (COM(2009)709 végleges), letölthető: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0709:FIN:hu:PDF [4] 2009-ben 33 tonna; 2010-ben 21 tonna. [5] Az ecetsavanhidridet acetiláló szerként legálisan használják a vegyiparban, a fényképészeti iparban és a gyógyszeriparban. Felhasználásával műanyagot, textileket, színezékeket, fotokémiai anyagokat, illatszereket, robbanóanyagot és aszpirint állítanak elő. [6] Például: Belgium, Magyarország és Olaszország előírja a gazdasági szereplők számára, hogy a megrendelések rendelkezésre bocsátását megelőzően valamennyi ecetsavanhidriddel kapcsolatos műveletről bejelentést tegyenek. [7] A táblázatban szereplő összköltség alapját az egyedi komponensek összege képezi. Ennek következtében nem felelnek meg teljesen az e táblázatban szereplő teljes (kerekített) költségnek. [8] A két lehetőség összköltségének együttes összege (0,05 millió EUR a 4a) és 0,06 millió EUR az 5a) lehetőség esetében) csekély az ecetsavanhidrid teljes európai piaci értékével összevetve (> 257 millió EUR/év). Összehasonlítva a vállalatokat érintő 0,16 millió EUR egyszeri költség és a hatóságokra háruló 0,29 millió EUR költség is alacsony. [9] A 273/2004/EK rendelet 6. cikke előírja, hogy az évente kevesebb mint 100 liter ecetsavanhidridet értékesítő/vásárló vállalatokra a jogszabályi kötelezettségek többsége nem vonatkozik. [10] Annak hatásaival, hogy a hatóságok költségeiket esetlegesen a vállalkozásokra hárítják, „alternatív forgatókönyvként" számoltak az 5. lehetőségen belül.