A Bizottság felkéri a társjogalkotókat, hogy a gyors megállapodás elérése érdekében haladéktalanul vizsgálják meg az EU 2018–2019. évi jogalkotási prioritásairól szóló együttes nyilatkozatban is szereplő javaslatot. A Bizottság ismételten hangsúlyozza a negyedik pénzmosási irányelv, valamint az általa létrehozott eszközök teljes körű végrehajtásának és alkalmazásának fontosságát a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemben. Ez magában foglalja annak szükségességét, hogy a pénzügyi információs egységek megfelelő forrásokkal rendelkezzenek feladataik ellátásához. Emellett a negyedik pénzmosási irányelv módosítása – amelyről a társjogalkotók 2017 decemberében értek el politikai megállapodást – előírja, hogy a Bizottság 2020 júniusáig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli a központi bankszámla-nyilvántartások lehetséges jövőbeli összekapcsolását. A Bizottság jelenleg készíti az erre vonatkozó tanulmányt, és 2019 közepéig előterjeszti megállapításait.

A jogalkotási javaslatokat alapos hatásvizsgálat előzte meg, és azokhoz egy kétéves, gyakorlati szakemberek, polgárok, szolgáltatók, kormányzati és nem kormányzati szervezetek, valamint tudományos dolgozók bevonásával zajló konzultációs folyamat szolgáltatatott információkat . A Bizottság részt vett az Európa Tanácsban folytatott kapcsolódó vitákban, és szoros figyelemmel kísérte a nem uniós országokban bekövetkezett fejleményeket, többek között az adatok külföldi felhasználásának jogszerűségéről szóló törvénynek (CLOUD Act) az Egyesült Államok Kongresszusa általi elfogadását a közelmúltban. Az eredményjelentéssel együtt elfogadott javaslatok olyan koordinált és koherens megközelítésre adnak alapot mind az EU-n belül, mind nemzetközi szinten az EU részéről, amely kellőképpen figyelembe veszi az uniós szabályokat, azon belül az uniós tagállamok és állampolgáraik közötti megkülönböztetésmentességet is. A Bizottság továbbra is aktívan részt vesz az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló egyezménye keretében folytatott vitákban.

A franciaországi Trèbes-ben és Carcassonne-ban 2018. március 23-án elkövetett brutális merényletek figyelmeztetésül szolgálnak arra, hogy továbbra is nagy a terrorizmus jelentette fenyegetés az Unióban. A biztonsági unió keretében ennek a fenyegetésnek a kezelése érdekében tett folyamatos erőfeszítések részeként a Bizottság az eredményjelentéssel egy időben új biztonsági csomagot terjesztett elő, amelyben a terroristák és más bűnelkövetők számára rendelkezésre álló mozgástér megszüntetését célzó, az ilyen gyalázatos tettek tervezését és végrehajtását megnehezítő intézkedések kaptak helyet. A csomag jogalkotási javaslatokat tartalmaz az elektronikus bizonyítékok határokon átnyúló gyűjtésének és a pénzügyi információkhoz való hozzáférésnek a nyomozás és a büntetőeljárás alá vonás előmozdítása céljából – különösen a súlyos bűncselekmények esetében – történő javítására, valamint a pénzügyi információs egységek és a bűnüldöző hatóságok közötti együttműködés megerősítésére. A csomag emellett olyan operatív intézkedéseket is magában foglal, amelyek célja megelőzni, hogy a terroristák és más bűnelkövetők hozzáférjenek importált tűzfegyverekhez és házilag készített robbanóanyagok előállítására felhasználható robbanóanyag-prekurzorokhoz, amire több közelmúltbeli merénylet esetében is példát láthattunk. Végezetül egy, a nemzeti személyazonosító igazolványok és tartózkodási okmányok biztonságának javítására irányuló jogalkotási javaslat nehezebbé teszi majd a terroristák és más bűnelkövetők számára, hogy az EU-ba történő belépés vagy az EU területén történő mozgás érdekében visszaéljenek ezekkel az okmányokkal vagy hamisítsák azokat.

Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség hamis okmányokra vonatkozó statisztikái azt mutatják, hogy a gyenge biztonsági elemekkel rendelkező nemzeti személyazonosító igazolványok azok az úti okmányok, amelyeket a leggyakrabban használnak csalárd módon az EU-n belül. A Bizottság a 2016. decemberi cselekvési tervben meghatározott, úti okmányokkal való visszaéléssel szembeni európai reagálás részeként az eredményjelentéssel együtt rendeletjavaslatot fogadott el az uniós polgárok személyazonosító igazolványai és az uniós polgárok és azok családtagjai részére kiállított tartózkodási okmányok biztonságának megerősítésére vonatkozóan. A szabad mozgás uniós jogával összhangban az uniós polgárok úti okmányként használhatják nemzeti személyazonosító igazolványaikat mind az EU-n belüli utazáskor, mind az EU külső határainak átlépésekor, amikor visszatérnek az EU-ba. Bizonyos esetekben az uniós polgárok nemzeti személyazonosító igazolványaikat használhatják a harmadik országokba való belépéshez. A nem uniós családtagok tartózkodási kártyája útlevéllel együtt használva és uniós polgár kíséretében vízum nélküli beutazásra ad jogot az EU-ba. Az uniós jog már most is rendelkezik a tagállamok által kiállított útlevelek és úti okmányok biztonsági és biometrikus elemeire (arcképmás és ujjnyomat) vonatkozó előírásokról.

Az utas-nyilvántartási adatállományokról (PNR) szóló irányelv hiánytalan végrehajtása elengedhetetlen része a meglévő információs rendszerek teljes körű kihasználására irányuló párhuzamos erőfeszítéseknek, mivel az eszköz kulcsszerepet játszik a terrorizmusveszélyre és a határokon átnyúló súlyos bűnözésre adott közös uniós fellépésben. Az irányelv valamennyi tagállam általi hiánytalan végrehajtása a 2018. május 25-i határidőig elengedhetetlen az uniós szinten biztosított teljes körű hatékonysághoz. A Bel- és Igazságügyi Tanács 2018. március 8-i ülésén az irányelvet még át nem ültető tagállamok hangsúlyozták, hogy mindent megtesznek az említett határidő betartása érdekében. 2018. április 17-i dátummal öt tagállam még mindig a végrehajtási folyamat viszonylag korai szakaszában volt. A Bizottság ismételten arra szólítja fel ezeket a tagállamokat, hogy késlekedés nélkül folytassák az átültetést, és tegyenek meg minden lehetséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy utasadat-információs egységük és a PNR-re vonatkozó műszaki megoldásuk a fennmaradó öt héten belül működőképessé váljon a 2018. május 25-i határidőre.

A Bizottság továbbra is ösztönzi és támogatja valamennyi tagállamot az irányelv végrehajtására irányuló erőfeszítéseikben, és ennek keretén belül célirányos politikai és technikai kapcsolattartást biztosít az említett öt tagállammal. 2018. április 12-én került sor a PNR irányelv végrehajtásáról szóló nyolcadik ülésre, amely újabb lehetőséget biztosított a tagállamoknak és a Bizottságnak a fennmaradó végrehajtási kérdések kezelésére, valamint a PNR irányelv alkalmazásával kapcsolatos kérdések megvizsgálására.

3.A vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris kockázatokkal szembeni védelem és a nyilvános terek védelme

A salisburyi vegyi támadás sokkoló figyelmeztetés arra, hogy a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) anyagok milyen fenyegetést jelenthetnek a biztonságra. Amint az Európai Tanács 2018. március 22-23-i ülésén elhangzott, az EU-nak a 2017 októberében előterjesztett cselekvési tervvel összhangban meg kell erősítenie a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris kockázatokkal szembeni ellenálló képességét. A cselekvési terv számos intézkedést meghatározott a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagok hozzáférhetőségének csökkentése, az ilyen anyagok felderítésében mutatkozó hiányosságok kezelése, valamint a CBRN-eseményekre való felkészültség és az azokra való reagálás fokozása érdekében. Az intézkedések célja az EU-n belüli és a legfontosabb nemzetközi partnerekkel – köztük a NATO-val – folytatott együttműködés fokozása e fenyegetésekkel szemben. Ez magában foglalja az információcserét, a közös kapacitásépítést, a képzést és gyakorlatokat, többek között a NATO által akkreditált, a Cseh Köztársaságban létrehozott közös CBRN-kiválósági központtal való együttműködésen keresztül. Folyamatban van egy uniós CBRN-biztonsági hálózat létrehozása, amely összevonja mind a stratégiai, mind pedig az operatív szinten működő összes CBRN-szereplőt. A hálózat összefogja a tagállamokat, az uniós intézményeket és a releváns ügynökségeket, valamint szükség esetén a legfontosabb nemzetközi partnereket és a magánszektort. Öt tagállamnak még ki kell neveznie nemzeti CBRN-biztonsági koordinátort, méghozzá haladéktalanul. Az Európai Tanács felszólításának megfelelően a 2018. júniusi Európai Tanácsra tekintettel a Bizottság és a főképviselő jelentést tesz a CBRN-cselekvési terv végrehajtása terén elért eredményekről, valamint a hibrid fenyegetések kezelésére szolgáló képességek megerősítéséről.

A nyilvános terek mindenekelőtt terrorista merényletekkel szembeni védelmét támogató cselekvési terv végrehajtásának részeként a Bizottság és a Régiók Európai Bizottsága 2018. március 8-án közös szervezésben megrendezte „A városi védelem kiépítése a terrorizmussal szemben: A legutóbbi támadások tanulságai” című konferenciát az uniós polgármesterek számára, amelyen közel 200 résztvevő jelent meg, többek között a nemrégiben terrorista merénylettel sújtott városokból. A konferencia a közelmúltbeli terrortámadásokból levont tanulságokra, a tapasztalatok és a bevált módszerek megosztására összpontosított. Lehetővé tette a nyilvános terek fizikai védelmének javítását szolgáló olyan megoldások azonosítását, amelyek fenntartják a városok és a nyilvános terek nyitottságát és vonzerejét, de magukban foglalják a „beépített biztonsággal” kapcsolatos koncepciók megvalósítását is. A Belső Biztonsági Alap keretein belül uniós finanszírozás áll rendelkezésre az ilyen megoldások végrehajtásának támogatására. A Bizottság jelenleg értékel 35, egy kapcsolódó felhívás keretében benyújtott projektjavaslatot. Egy 2018 folyamán megjelenő, az Európai Regionális Fejlesztési Alapból származó 100 millió EUR-s összköltségvetéssel rendelkező, Innovatív városfejlesztési tevékenységekkel kapcsolatos felhívásnak szintén a biztonság lesz az egyik prioritása. A biztonsági kutatás is hozzájárul a nyilvános terek védelmének megerősítésére irányuló átfogó törekvésekhez. 2019-ben meghirdetésre kerül egy 16 millió EUR-s költségvetéssel rendelkező, „Biztonság az intelligens és biztonságos városok, illetve nyilvános terek számára” elnevezésű célirányos kutatási téma.

4.Kiberbiztonság

A kiberbűnözés elleni küzdelem és a kiberbiztonság fokozása továbbra is az uniós fellépés egyik prioritása. A szinergiák megteremtése, a meglévő kompetenciák és kutatások megerősítése, valamint a digitális egységes piac kiberbiztonságának javítására képes piacképes megoldások kialakítása érdekében a Bizottság 2018. február 1-jén pályázati felhívást tett közzé egy 50 millió EUR-s kísérleti projektre vonatkozóan, amelynek célja, hogy EU-szerte támogassa a kiberbiztonsági kompetenciaközpontok hálózatának létrehozását. A hálózat az Európai Unió egészében összefogja a kiberbiztonsággal kapcsolatos kutatási szakértelmet (például egyetemi laboratóriumok/állami vagy magán nonprofit kutatóközpontok). A kísérleti projektet a kiberbiztonságról szóló, 2017. szeptemberben elfogadott közös közlemény jelentette be, és a forrásokat a Horizont 2020 keretprogram biztosítja a 2018–2020. évre szóló módosított munkaprogram keretében. A pályázati felhívásra 2018. május 29-ig lehet jelentkezni.

A számítógépes eszközöknek a viselkedés manipulálására, a társadalmi szakadék elmélyítésére, valamint a demokratikus rendszerek és intézmények aláaknázására való közelmúltbeli felhasználása még inkább hangsúlyozta az online elszámoltathatóságot biztosító eszközök fenntartásának szükségességét. Ez a 2017. évi közös közleményben is kiemelt szempont volt, nevezetesen a kiberbűnözésre irányuló nyomozások és a kiberbiztonság számára fontos forrást jelentő „WHOIS” domain-név nyilvántartási adatbázisában szereplő információk elérhetőségének és pontosságának javításával. Mialatt a Bejegyzett Nevek és Számok Internetszervezetének (ICANN) keretein belül folyik a munka az adatbázis adatvédelmi szabályoknak – különösen az általános adatvédelmi rendeletnek – való megfeleltetése érdekében, a Bizottság levélben fordult az ICANN-hoz, amelyben emlékeztette arra a kettős célkitűzésre, amelyet a címjegyzékeihez közérdekű célból történő gyors hozzáférés biztosítása és az uniós adatvédelmi szabályoknak való teljes körű megfelelés jelent. Az ICANN kormányzati tanácsadó bizottsága, amelyben a nemzeti kormányok és a Bizottság képviseltetik magukat, aggodalmát fejezte ki, és felszólította az ICANN-t, hogy folyamatos hozzáférést biztosítson a WHOIS-hoz – beleértve a nem nyilvános adatokat is – a törvényes célú felhasználók számára.

2018 januárjában az Európai Bizottság független magas szintű szakértői csoportot hozott létre az álhírekkel és az internetes félretájékoztatással szembeni küzdelemre vonatkozó szakpolitikai alternatívákra irányuló tanácsadás és a témával kapcsolatos átfogó uniós stratégia kidolgozása céljából. 2018. március 12-én a csoport közzétette „A félretájékoztatás többdimenziós megközelítése” című jelentését, amely az e témában tavaszi elfogadással tervezett bizottsági közlemény alapjául szolgál.

A Külügyek Tanácsa 2018. április 16-án tanácsi következtetéseket fogadott el a rossz szándékú kibertevékenységekről. Ezek a következtetések a rossz szándékú kibertevékenységekkel szembeni közös uniós diplomáciai intézkedések gyakorlati végrehajtását jelentik („kiberdiplomáciai eszköztár”) az olyan konkrét, rossz szándékú kibertevékenységekre válaszul, mint például a Wannacry és a NotPetya kibertámadások. A Külügyek Tanácsának következtetései kiemelik a nyílt, szabad, békés és biztonságos kibertér fontosságát, és hangsúlyozzák, hogy a béke és stabilitás fenntartásához elengedhetetlen a meglévő nemzetközi jog alkalmazása és a felelősségteljes állami magatartás önkéntes, nem kötelező erejű normáinak betartása.

5.Külső dimenzió

A Líbiából kiinduló migránscsempészéssel, emberkereskedelemmel, tűzfegyver- és kőolajexport-kereskedelemmel kapcsolatos információk gyűjtésének és megosztásának javítása céljából a 2018. március 8-9-i Bel- és Igazságügyi Tanács általános elveket fogadott el az Europol és az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség részvételéről az EU (EUNAVFOR MED) Sophia nevű tengerészeti közös biztonság- és védelempolitikai műveletének keretében létrehozandó „bűnügyi információs egység” kísérleti projektben. A bűnügyi információs egység megkönnyíti az időben történő kétoldalú, elemzési és műveleti célú információcserét a Sophia művelet és a megfelelő bel- és igazságügyi ügynökségek között. Ez az első ilyen jellegű kezdeményezés a bel- és igazságügyi ügynökségek és a közös biztonság- és védelempolitikai missziók vagy műveletek között. A gyakorlati megoldásokról szóló viták – a kísérleti projekt mihamarabbi kezdését szem előtt tartva – most zajlanak a Tanácsban. Elindítását követően a projekt folyamatos értékelés alatt áll majd, és a tagállamok hat hónap elteltével teljes jelentést kapnak a bűnügyi információs egység hozzáadott értékének és teljesítményének, valamint a jogi és működési vonatkozások értékeléséről azt megelőzően, hogy döntés születne folytatásáról vagy más közös biztonság- és védelempolitikai missziók vagy műveletek formájában történő replikációjáról.

A Nyugat-Balkán biztonsága közvetlen hatást gyakorol az EU és tagállamai biztonságára. 2018. február 6-án a Bizottság közleményt fogadott el „Hiteles bővítési perspektíva a Nyugat-Balkánra vonatkozóan és fokozott uniós szerepvállalás a Nyugat-Balkánnal” címmel. A közlemény mellékletét képező, a Nyugat-Balkán átalakulásának támogatására irányuló cselekvési terv meghatároz hat olyan tematikus kiemelt kezdeményezést, köztük biztonságra és migrációra vonatkozót is, amelyeket 2020-ig meg kell valósítani. Megkezdődött a munka számos olyan intézkedés végrehajtása érdekében, amelyek fokozzák a Nyugat-Balkánnal folytatott együttműködést a terrorizmus elleni küzdelem, az erőszakos szélsőségesség megelőzése és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén, különösen az Europol összekötő tisztviselők térségbe való kiküldése és a nyugat-balkáni országok részvételével zajló olyan célirányos szakértői találkozók révén, mint például az európai tűzfegyverszakértők 2018. április 12-13-i szófiai találkozója és a kábítószerek témájában 2018. április 18-án Brüsszelben tartott uniós párbeszéd. A 2018. május 17-én Szófiában megrendezendő következő csúcstalálkozó alkalmat ad a területen elért eredmények számbavételére is.

IV. KÖVETKEZTETÉSEK

Hat hónappal azután, hogy 2017 októberében egy sor gyakorlati intézkedés elfogadására került sor az uniós polgárok terrorfenyegetettséggel szembeni védelmének fokozására, a Bizottság az eredményjelentéssel együtt újabb intézkedéseket terjeszt elő a terroristák és a bűnelkövetők számára rendelkezésre álló mozgástér megszüntetése és a bűncselekmények és terrormerényletek nyomozásának és büntetőeljárás alá vonásának megkönnyítése céljából. A Bizottság felkéri az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy a polgárok biztonságának további fokozása érdekében sürgősséggel kezeljék ezeket a jogalkotási intézkedéseket.

A védelmet nyújtó Európa megvalósítása továbbra is politikai prioritást jelent az Unió számára, és a Bizottság továbbra is a hatékony és valódi biztonsági unió kialakítására törekszik, készülve egyben a vezetői ütemtervben bejelentett, 2018. szeptemberben Bécsben megrendezésre kerülő, belső biztonságról szóló állam-, illetve kormányfői nem hivatalos ülésre is. A Bizottság 2018 júniusában mutatja be a biztonsági unióról szóló következő eredményjelentést.