C 286/6

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság állásfoglalása – Európai civil társadalom: partnerségben a fenntartható jövőért – Az EGSZB hozzájárulása a portói szociális csúcstalálkozóhoz

(2021/C 286/02)

Előadók: Stefano MALLIA (I. csoport) Oliver RÖPKE (II. csoport) Seamus BOLAND (III. csoport)

A 2021. április 27–28-i plenáris ülésén (az április 28-i ülésnapon) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 225 szavazattal 1 ellenében, 6 tartózkodás mellett fogadta az alábbi állásfoglalást.

A 2021. május 7-én Portóban megrendezésre kerülő szociális csúcstalálkozó egyedülálló lehetőséget kínál az EU számára arra, hogy a polgárokat visszavonhatatlanul az európai projekt középpontjába helyezze. Lehetőséget jelent annak illusztrálására is, hogy az EU és a tagállamok együttműködnek polgáraikkal azok jólléte érdekében, és senkiről sem feledkeznek meg. A csúcstalálkozó az EU számára 2030-ig és azt követően is irányadó ambíció, a fenntartható, innovatív, versenyképes és összetartó társadalom kialakítására irányuló törekvés csúcspontja. E célt elérve az Unió egyszerre lesz képes kezelni a zöld és digitális átállás kihívását és kihasználni a benne rejlő lehetőségeket. A szociális csúcstalálkozó várhatóan abban is segíti majd gazdaságunkat és társadalmunkat, hogy a gazdasági, társadalmi és környezeti dimenziókat egyforma súllyal kezelve fenntarthatóvá váljon.

A Covid19-világjárvány még sürgetőbbé tette egy olyan megközelítés alkalmazását, amely egyforma jelentőséget tulajdonít társadalmaink és gazdaságaink szociális és gazdasági vonatkozásainak. A polgárok a Covid19-et olyan világjárványként tapasztalták meg, amely közvetlen közelről érintette őket, és amint Európa lassacskán megkezdi a társadalmi-gazdasági helyreállítást és végrehajtja a szociális jogok európai pillérét, a fellépéseknek továbbra is rendületlenül az emberekre és a közösségekre kell koncentrálniuk. E tekintetben a szociális jogok európai pillérére vonatkozó cselekvési terv nem is lehetne időszerűbb.

A portói nyilatkozatnak valamennyi intézményi, gazdasági és társadalmi szereplőt mozgósítania kell a cselekvési terv civil és szociális párbeszédre épülő végrehajtása érdekében. Európa számára mérföldkő jelentőségű pillanathoz érkeztünk, amikor meg kell tenni az életképes és fenntartható unió megvalósításához elengedhetetlen lépéseket.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) sürgeti a tagállamokat és az európai intézményeket, hogy hozzanak intézkedéseket az alábbiak kapcsán:

1. A szociális jogok európai pillérére vonatkozó cselekvési tervnek olyan hatékony eszközzé kell válnia, amely lehetővé teszi valamennyi szereplő számára, hogy partnerségben működjön együtt, és egyenlőségelvűbb, fenntarthatóbb, befogadóbb és reziliensebb európai társadalmakat építsen ki. Az EGSZB-n belül képviselt valamennyi civil társadalmi dimenzió alapvető módon képes hozzájárni e folyamat sikeréhez. Az európai civil társadalom aktív szerepvállalása révén valamennyi polgár – köztük a fogyatékossággal élők, az etnikai és kisebbségi csoportok, a legkiszolgáltatottabb és a társadalom peremére szorult csoportok – számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy részt vegyen a szociális jogok európai pillérének jövőképében és jövőbeli végrehajtásában, azonosuljon vele, és reményt találjon abban. Különös elismerést és támogatást érdemel a szociális gazdaság, amely döntő szerepet játszik a kielégítetlen szociális szükségletek kezelésében, a szegénység enyhítésében és az egyenlőtlenségek csökkentésében.

2. Az egyenlőség elvét szélesebb körben érvényesítő, fenntarthatóbb, inkluzívabb és reziliensebb európai társadalmak csak a civil társadalom égetően szükséges szerepvállalása, valamint a szociális partnerekkel és a civil társadalommal folytatott hatékony párbeszéd révén jöhetnek létre. Kiemelkedő fontosságú, hogy mérjük a civil társadalom által kifejtett hatást és beszámoljunk arról, felhívva a figyelmet pozitív hozzájárulására. El kell érni azt is, hogy kedvező jogi környezet és politikamix alakuljon ki.

3. A reziliens, befogadó, egyenlőségelvű és fenntartható társadalmak megtervezéséhez és megteremtéséhez alulról építkező kezdeményezésekre lesz szükség, amelyek a jóllét és a fejlettség GDP-n túlmutató új fogalommeghatározásait alkalmazzák, és beruháznak a szociális innovációba, tiszteletben tartva ugyanakkor a polgárok véleményét és jogait. Kiemelten fontos továbbá, hogy a Covid19 után ne folytatódjanak a jogoknak a világjárvány alatt bevezetett korlátozásai.

4. Európának továbbra is egységesnek kell lennie és szolidaritást kell tanúsítania a civil és szociális párbeszéd kultúrájának támogatása mellett, hasonlóan ahhoz, ahogyan az a világjárvány idején történik. A szociális jogok európai pillére támogatja a szociális piacgazdaságot, továbbfejleszti szociális modelljét és a jövőbeli változásokhoz igazítja azt. A szociális reziliencia és fenntarthatóság kiépítése érdekében a szociális jogok európai pillérére vonatkozó cselekvési tervnek széles körben biztosítania kell a jóllétet és befogadó munkaerőpiacot kell garantálnia, ahol tilos a megkülönböztetés, a munkahelyek pedig stabilak, és jól meg vannak fizetve.

5. A világjárványt követően az intézményeknek és a szociális partnereknek szociális párbeszéd révén olyan megoldásokat kell kidolgozniuk, amelyek a változással kapcsolatos új és nyitott szemléletnek köszönhetően növelik gazdaságaink társadalmi rezilienciáját, miközben törekednek minimumszabályok kialakítására a védelem és az esélyegyenlőség terén, különös hangsúlyt fektetve a bérek megfelelőségére, a nemi alapú megkülönböztetés tilalmára, a fiatal munkavállalók támogatására, valamint a bizonytalan helyzetű munkavállalók és a migránsok védelmére.

6. Az egyik legfontosabb gazdasági és társadalmi kihívást Európában az jelenti, hogy fel kell lendíteni a gazdasági növekedést, a munkahelyteremtést és a foglalkoztatásban való részvételt (az idősek és a fiatalok, a nők, a munkaerőpiactól távolabb lévők és az inaktív személyek körében is), csökkenteni kell a munkanélküliséget – különösen a fiatalok körében –, valamint meg kell erősíteni a nők munkaerőpiaci helyzetét. Mindehhez elengedhetetlen, hogy a beruházásokra a versenyképesség jegyében kerüljön sor.

7. A versenyképesség és a készségeken és tudáson alapuló nagyobb termelékenység megbízható recept az európai társadalmak jóllétének fenntartásához. A gazdasági növekedés és a jól működő belső piac fontos szerepet játszik az EU szociális dimenziójának megerősítésében. Fejlesztenünk kell európai szociális piacgazdasági rendszerünk erősségeit, ugyanakkor fel kell számolnunk gyengeségeit, ekként képessé téve az előttünk álló kihívásoknak való megfelelésre.

8. Gazdaságunk és társadalmaink valamennyi jelentős alkotóelemét fel kell készíteni a digitalizációban és a zöld gazdaságra való átállásban rejlő lehetőségek kiaknázására. Ennek előfeltétele a strukturális változásokra való hajlandóság és képesség, úgy a munkaerőpiacokat, mint a szociális biztonságot, az oktatást és képzést, illetve az adózást illetően. Ez azt jelenti, hogy a tagállamoknak valóban magukénak kell érezniük a reformokat, amelyeket uniós szintű keretek és intézkedések – például az európai szemeszter – koordinálnak és támogatnak. Ez kulcsfontosságú ahhoz, hogy a vállalkozásokat európai beruházásokra ösztönözzük.

9. A népesség egyre nagyobb mértékű elöregedése a munkaerő-állomány zsugorodásával együtt ahhoz vezet, hogy egyre több idős ember kerül gazdaságilag függő helyzetbe. Ennek elkerüléséhez a munkaerőpiacok inkluzívabbá tételével – és ezen belül a munkaerőpiacról jelenleg kiszorult vagy ott alulreprezentált csoportok aktiválásával – bővíteni kell a munkaerő-állományt. Intézkedésekre van szükség a tagállamok szociális biztonsági és egészségügyi rendszerei előtt álló kihívások kezeléséhez is. A demográfiai változás azt is jelenti, hogy alkalmazkodóképes és rugalmas nemzeti oktatási rendszerekre, munkaerőpiacokra és szociális jóléti rendszerekre van szükség. Ezek a kihívások nem feltétlenül jelentenek problémát: inkább lehetőségnek kell tekinteni őket, amelyekből pozitív eredmények születhetnek.

10. A cselekvési tervnek konkrét tartalmon és kézzelfogható eredményeken kell alapulnia, és mérhető intézkedéseket kell tartalmaznia, amelyeket az érintett érdekcsoportok által közösen elfogadott, társadalmi, környezetvédelmi és gazdasági kritériumokat is magukban foglaló nyomonkövetési keretek egészítenek ki. Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság által javasolt kiemelt célkitűzéseket, és arra kéri a tagállamokat, hogy ambiciózusan határozzák meg saját céljaikat annak érdekében, hogy valamennyi tagállam valóban hozzájáruljon az európai szintű célok eléréséhez.

11. Miközben Európa elmozdul a válságreagálástól a helyreállítás felé, a szociális párbeszéd, a munkavállalók megfelelő csatornákon keresztül történő tájékoztatása, konzultációja és részvétele fontos szerepet játszik a gazdasági átmenet irányításában és a munkahelyi innováció előmozdításában, különösen a jelenlegi kettős átállást és a munka világában végbemenő változásokat szem előtt tartva.

12. A szociális jogok európai pillére nem veszi kellőképpen figyelembe a Covid19-válság által az európai egészségügyi rendszerekre kifejtett közép- és hosszú távú hatásokat. A világjárvány egyértelműen illusztrálta, hogy az egészség még az EU-ban is közvetlen hatással lehet a gazdasági és társadalmi stabilitásra. A szociális jogok európai pillérének megvalósítása során a tagállamoknak fokozott és fenntartható beruházásokat kell végrehajtaniuk a közegészségügyi szolgáltatások és infrastruktúra korszerűsítése, valamint a tagállamokon belüli és a tagállamok közötti népegészségügyi koordináció javítása érdekében.

13. Nagyon reméljük, hogy a csúcstalálkozón valamennyi érdekelt fél határozottan elkötelezi magát a jogok és felelősségek egyensúlyán alapuló európai szociális modell fenntartása és továbbfejlesztése mellett. Arra kérjük a tagállamokat és az európai intézményeket, hogy mutassanak ambíciót és eltökéltséget.