HU    HU 
 
 
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG   
Brüsszel, 2017.9.26.  
COM(2017) 546 final  
  
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK  
Az élelmiszerlánccal, az állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a 
növényegészségüggyel és a növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások 
kezelésére vonatkozó rendelkezések megállapításáról, a 98/56/EK, a 2000/29/EK és a 
2008/90/EK tanácsi irány elv, a 178/2002/EK, a 882/2004/EK és a 396/2005/EK európai 
parlamenti és tanácsi rendelet, a 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és 
az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 
66/399/EGK, a 76/894/EGK és a 2009/470/EK tanácsi határozat hatályon kívül 
helyezéséről szóló 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet félidős értékelése  
{SWD(2017) 314 final}  
{SWD(2017) 315 final}  
{SWD(2017) 316 final}   
 
2 
 A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK  
Az élelmiszerlánccal, az állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a 
növényegészségüggyel és a növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások 
kezelésére vonatkozó rendelkezések megállapításáról, a 98/56/EK, a 2000/29/EK és a 
2008/90/EK tanácsi irányelv, a 178/2002/EK, a 882 /2004/EK és a 396/2005/EK európai 
parlamenti és tanácsi rendelet, a 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és 
az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 
66/399/EGK, a 76/894/EGK és a 2009/470/EK tanácsi hat ározat hatályon kívül 
helyezéséről szóló 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet1 félidős értékelése  
1. Bevezetés  
A 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2014. június végén hatályba lépett, és 
közös pénzügyi keretet (CFF)  hozott létre az élelmiszerlánc, az állategészségügy, az 
állatjólét, a növényegészségügy és a növényi szaporítóanyagok területén (a továbbiakban: 
„CFF -rendelet”).  
E jelentés a CFF -rendelet 42. cikke („Értékelés”) alapján készült, amely előírja a Bizottság 
számára, hogy az alábbi kiadási intézkedésekre vonatkozóan félidős értékelő jelentést 
dolgozzon ki és terjesszen be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak:  
  a tagállamok által végrehajtott állategészségügyi felszámolási, ellenőrzési és felügyeleti 
programok (a továbbiak ban: „állategészségügyi programok”), amelyek célja az 
állatbetegségek és zoonózisok fokozatos felszámolása, valamint járványügyi intézkedések 
végrehajtása;  
 a károsítók jelenlétére vonatkozó növényegészségügyi felmérési programok  az Unió 
területén;  
 állat - és növényegészségügyi sürgősségi intézkedések , amelyek célja az 
állategészségügyi és növényegészségügyi vészhelyzetek időben történő kezelése;  
 Az Európai Unió referencialaboratóriumainak tevékenységei , amelyek célja a magas 
színvonalú, egységes uniós tesztelés biztosítása és a laboratóriumi vizsgálatok területén a 
kockázatkezeléssel kapcsolatos bizottsági tevékenységek támogatása;  
 Jobb képzés a biztonságosabb élelmiszerekért (BTSF) program , amely az élelmiszer - 
és takarmányjog, az állategészségügyi és az állatjóléti, valamint a növényegészségügyi 
szabályok terén végzett hatósági ellenőrzésekben részt vevő nemzeti hatósági 
személyzetet érintő képzési kezdeményezés.  
A jelenlegi többéves pénzügyi keret értelmében a fent felsorolt tevékenységekre elkülöníte tt 
összegek szintje a teljes költségvetést képviseli az élelmiszerlánc területén.  
                                                            
1 HL L 189., 2014.6.27., 1. o.  
 
3 
 Ez a jelentés a külső támogató tanulmány,2 valamint a Bizottság szintjén végzett belső 
értékelés alapján bemutatja a félidős értékelés eredményét. A jelentést szolgálati 
munkadokumentum kíséri, amely áttekintést nyújt a CFF tevékenységeinek technikai és 
pénzügyi végrehajtásáról, és összefoglalja a  külső támogató tanulmány megállapításait.  
Az EU költségvetési programja pénzügyi támogatást nyújt az élelmiszerekkel és 
takarmányokkal kapcsolatos jogszabályok célkitűzéseinek eléréséhez. A célkitűzések 
eléréséhez való hozzájárulás eredendően arányos a ne mzeti kiadásokkal és intézkedésekkel, 
ami jogilag kötelezi a tagállamokat arra, hogy intézkedéseket hozzanak.  
A félidős értékelés hatálya kiterjed a CFF -rendelet 2014 -ben, 2015 -ben, illetve – a 
rendelkezésre álló előzetes adatok alapján – 2016 -ban történő végrehajtására. A 2016 -ra 
rendelkezésre álló adatok részleges volta a jelenlegi értékelés szempontjából korlátozást 
jelent.  
2. A CFF -rendelet háttere és célkitűzései  
A CFF -rendeletet azért hozták létre, hogy javítsák az élelmiszerlánc területén végrehajtott 
tevékenységekre fordított kiadások működését, valamint hogy az uniós finanszírozási 
prioritásokra összpontosítsanak, amelyek valódi hozzáadott értéket biztosítanak. 
Korszerűsítette és észszerűsítette a meglévő pénzügyi rendelkezéseket egy egységes keretben,  
összehangolt eljárásokkal, egységesített kifizetési rátákkal, a támogatható költségek és 
intézkedések egyértelművé tételével.  
Operatív szempontból a legtöbb tevékenységet és intézkedést már 2014 előtt is támogatták. Új 
intézkedéseket vezettek be  a növény egészségügyi területen, nevezetesen a növényi károsítók 
jelenlétével kapcsolatos felmérési programok végrehajtásának az Unió területén való 
társfinanszírozásának lehetőségét.  
A CFF -rendelet általános politikai célkitűzése, hogy hozzájáruljon az emberek, a z állatok és a 
növények magas szintű egészségügyi ellátásához az élelmiszerláncban és a kapcsolódó 
területeken, a betegségek és a károsítók megelőzése és felszámolása, valamint a fogyasztók és 
a környezet magas szintű védelmének biztosítása, valamint az un iós élelmiszer - és 
takarmányipar versenyképességének fokozása és a munkahelyteremtés elősegítése révén.  
Ez az általános célkitűzés négy konkrét célkitűzésre épül: az egyik a CFF -rendelet hatálya alá 
tartozó négy kiadási területre vonatkozik, nevezetesen az  élelmiszer -biztonságra, az 
állategészségügyre és állatjólétre, a növényegészségügyre, valamint a hatósági ellenőrzésekre.  
A konkrét célkitűzéseket hat, a CFF -rendeletben is szereplő konkrét teljesítménymutató 
kíséri, amelyek alapul szolgáltak az érintett négy kiadási terület mindegyikében végrehajtott 
intézkedések ágazati értékeléséhez.  
                                                            
2 A 652/2014/EU rendelet félidős értékelése, amelyet az IBF nemzetközi tanácsadó cég készített (lásd a 
mellékelt szolgálati munkadokumentumot).  
 
4 
 Céljának elérése érdekében a 2014 -2020 közötti hétéves időszakra vonatkozó, a jelenlegi 
többéves pénzügyi keret hatálya alá tartozó 1  891 936 000 EUR összegű kiadások felső  
összeghatárát a CFF -rendelet hatályon kívül helyezte.  
A CFF kiadásai elsősorban a tagállamoknak nyújtott közvetlen társfinanszírozásból állnak, 
amelyek az EU kiadásainak szinte kizárólagos kedvezményezettei ezen a területen. A 
támogatható intézkedések vég rehajtása során felmerült támogatható költségek megtérítését a 
tagállamok kapják. Az uniós pénzügyi hozzájárulás főként vissza nem térítendő támogatás 
formájában valósul meg.  
3. A CFF -rendelet végrehajtása félidős értékelésének eredménye  
A CFF -rendelet 42. ci kkének rendelkezéseivel összhangban a félidős értékelő jelentés a 
következő szempontokra terjed ki:  
 a CFF céljainak elérése (a 2. cikk (1) bekezdése), a források felhasználásának 
hatékonysága és hozzáadott értéke tekintetében, uniós szinten;  
 az egyszerűsít és lehetősége;  
 valamennyi célkitűzés folyamatos relevanciája;  
 az intézkedések hozzájárulása az Unió intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre 
vonatkozó prioritásaihoz.  
Figyelembe veszi a korábbi intézkedések hosszú távú hatására vonatkozó értékelés ek 
eredményeit.  
Az értékelés figyelembe veszi a 2. cikk (2) bekezdésében felsorolt hat CFF -mutató 
használatának előrehaladását3.  
3.1 A CFF -rendelet célkitűzéseinek megvalósítása: hatékonyság és uniós hozzáadott 
érték  
A jelentés hátterében ismertetett álta lános politikai célkitűzés négy konkrét célkitűzéssel 
egészül ki, a négy érintett kiadási terület mindegyikére vonatkozóan.  
 Állategészségügy : az uniós állategészségügyi helyzet javításához való hozzájárulás és az 
állatjólét javításának támogatása;  
 Növényegészségügy : a károsítók időben történő észleléséhez, és amennyiben e károsítók 
megjelentek az Unióban, azok felszámolásához való hozzájárulás;  
 Hatósági ellenőrzések:  az uniós szabályok hatékony végrehajtása és tiszteletben tartása 
érdekében végrehaj tott hatósági ellenőrzések és egyéb tevékenységek hatékonyságának, 
eredményességének és megbízhatóságának javításához való hozzájárulás (a CFF -rendelet 
hatálya alá tartozó területeken).  
                                                            
3 Az e jelentéshez mellékelt szolgálati munkadokumentum, 1. táblázat  
 
5 
  Élelmiszer -biztonság:  hozzájárulás az élelmiszerek és élelmiszer -terme lési rendszerek, 
valamint az olyan egyéb termékek magas szintű biztonságához, amelyek hatással lehetnek 
az élelmiszer -biztonságra, az élelmiszer -termelés fenntarthatóságának javítása mellett;  
Ezeket a konkrét célkitűzéseket a CFF -rendelet fent említett hat  mutatója kíséri, amelyek 
általános megközelítést biztosítanak az e területre vonatkozó kiadások alakulásának nyomon 
követésére. A CFF tevékenységeinek konkrét nyomon követése és mérése érdekében a 
Bizottság szolgálatai lefordították ezek a mutatókat egy 2 1 működési technikai mutatót 
tartalmazó átfogó csomagba, amelyben a42017 -re és 2020 -ra vonatkozó egyedi célkitűzéseket 
határozták meg. Ez a mutatócsomag a CFF intézkedések technikai teljesítményéről szolgáltat 
adatokat, de nem teszi lehetővé a program költ séghatékonyságának értékelését. A megfelelő 
költséghatékonysági mutatók hiánya különösen behatárolja a CFF intézkedések 
hatékonyságának elemzését.  
3.1.1.  Állategészségügy:  
A célkitűzések megvalósítása  
A közös pénzügyi keretről (CFF) szóló rendelet költségv etésében a kiadások legnagyobb 
részét az állategészségügyi intézkedések végrehajtása jelenti, a 2014 -es és 2015 -ös összes 
kiadás több mint 75% -át pedig az állategészségügyi programok teszik ki. Az 
állategészségügyi programokra vonatkozó kifizetések 2014 -ben 136 millió EUR -t tettek ki a 
180 millió euróból, 2015 -ben pedig 148 millió EUR -t a 194 -ből.E költségvetési relevancia 
abban is tükröződik, hogy az ebben az összefüggésben figyelemmel kísért 21 technikai mutató 
közül 12 kapcsolódik e kiadási területhez. A  kiválasztott mutatók a kiemelt állatbetegségekre 
és zoonózisokra összpontosítanak;lehetővé teszik az egyes állatbetegségektől mentes uniós 
területek földrajzi fejlődésének nyomon követését, valamint az olyan technikai paraméterek 
mérését, mint az esetek g yakorisága, előfordulása és száma. A 2014 –2016 közötti időszakra 
vonatkozó mutatók elemzése pozitív epidemiológiai tendenciát mutat minden olyan kiemelt 
betegség tekintetében, amely vonatkozásában az állategészségügyi programok keretében 
uniós pénzügyi tám ogatást nyújtottak; egyre több tagállam vagy régió vált állatbetegségektől 
mentessé, és összességében valamennyi ellenőrzött paraméter értéke csökkent. Jelentős példát 
képviselnek a veszettség elleni küzdelemre irányuló uniós programok:az EU területén a va don 
élő állatok körében csaknem teljesen eltűnt ez a betegség (a teljes felszámolás 2020 -ra 
várható), és az esetek száma a 2014 -es 80 -ról 2016 -ban 18 -ra esett vissza, ami jelentősen 
csökkenti az egészséget fenyegető kockázatot, és lehetővé teszi a macskák és a kutyák EU 
belüli szabad mozgását. Egy másik jó példa a szarvasmarha -brucellózistól mentes tagállamok 
számának növekedése:2016 végén a figyelembe vett időszak során uniós társfinanszírozású 
programban részt vevő öt tagállam közül kettő mentes volt e be tegségtől;a többi három 
tagállamban az állomány alakulását figyelemmel kísérő fő teljesítménymutató ugyanebben az 
időszakban 25  %-kal csökkent, ami pozitív tendenciát mutat a betegség teljes felszámolásának 
irányában. Meg kell azonban jegyezni, hogy még mi ndig vannak olyan területek, ahol a 
helyzet nem a várakozásoknak megfelelő mértékben javult, mint például a szarvasmarha -
tuberkulózis (az uniós társfinanszírozású programban részt vevő 5 tagállamból 1 
                                                            
4 Az operatív technikai mutatók részleteit a szolgálati munkadokumentum 4. melléklete tartalmazza.  
 
6 
 tagállamban), valamint a juh - és kecskebrucellózis (az uniós társfinanszírozású programban 
részt vevő 6 tagállamból 1 tagállamban és egy másik tagállam néhány régiójában). Míg a 
szalmonellózis és a brucellózis mutatói állatokban növekedést mutatnak, az embereknél mért 
mutatók még nem hozzák a várt eredményt, v agyis az esetek számának évi 2 százalékos 
csökkenését az értékelt hároméves időszakban.  
Az állategészségügyi megbetegedések kitörése során a sürgősségi intézkedések végrehajtása 
szintén kulcsszerepet játszik az EU magasabb állategészségügyi állapotának elé résében, 
valamint abban, hogy az uniós gazdaságot megvédjük egy komoly és nagyszabású 
állategészségügyi válságtól. Az uniós társfinanszírozású sürgősségi intézkedések korai 
észlelésének és azonnali alkalmazásának köszönhetően sikerült elkerülni a legutóbbi  
járványokat és a jelentős gazdasági következményeket, mint például a kereskedelmi 
korlátozásokat és az export megakadályozását. Egy közelmúltból származó példa a 
Törökországból az EU -ba behurcolt bőrcsomósodáskór, a szarvasmarhák fertőző vírusos 
betegsége  elleni küzdelem, amely fertőzött nyál vagy rovarok közvetítésével terjed. 2016 -ban 
ez a betegség hét kelet -európai országot érintett, köztük Görögországot, Bulgáriát és a balkáni 
régiót. Mindezen országok tömeges vakcinázást alkalmaztak az uniós bőrcsomós odáskór -
bank támogatásával, amelyet közvetlenül a vészhelyzet kezelése céljából hoztak létre. Ez a 
vakcinázási kampány a betegség sikeres elszigetelését eredményezte: 2016 -ban további 
tagállamokat nem érintett, és a betegség nem terjedt el a vakcinázott te rületeken.  
Hatékonyság  
Az állategészségügyi állapot javítását a területhez szükséges pénzügyi források fokozatos 
csökkentése kíséri, amely az állategészségügyi programok konkrét esetében az értékelés alatt 
álló hároméves időszak során 11 millió euróval cs ökkent.  
Kevésbé kiszámíthatóak a sürgősségi intézkedésekre fordított kiadások, amelyek az egyik 
évről a másikra változnak az olyan tényezők következményeként, amelyeket nehéz 
megjósolni és ellenőrizni, beleértve az éghajlatváltozást és a vektorok globaliz ációját, 
valamint egyes endémiás betegségek ciklikus ismétlődését.  
Hangsúlyozni kell, hogy a Számvevőszék legutóbbi, 2016 áprilisában közzétett 
különjelentése5 szilárdnak és jól kidolgozottnak tekinti a Bizottság állategészségügyi 
stratégiáját, beleértve a megfelelő keretet a prioritást élvező programok költségvetési 
forrásainak rangsorolására vonatkozóan. Megállapításai szerint a tagállami programok 
megfelelnek az előírt követelményeknek, általában jól kidolgozottak és megfelelően hajtják 
végre őket. A ta gállamok továbbá úgy vélik, hogy megfelelő rendszerek állnak rendelkezésre 
az állatbetegségek kitörésének kimutatására és azok felszámolásának elősegítésére. Meg kell 
azonban jegyezni, hogy amint azt a Számvevőszék jelentése is elismeri, a rendelkezésre ál ló 
nemzetközi standardok és gazdasági mutatók hiánya korlátozza a Bizottság azon lehetőségét, 
hogy igazolja az állategészségügyi kiadások költséghatékonyságát.  
Európai uniós hozzáadott érték  
                                                            
5 http://www.eca.europa.eu/Li sts/ECADocuments/SR16_06/SR_ANIMAL_DISEASES_EN.pdf.  
 
7 
 A magasabb állategészségügyi állapot elérése az eredménye az unió s szintű jogi 
intézkedéseknek, illetve az EU által a tagállamoknak nyújtott technikai és pénzügyi 
támogatásnak. A betegség gyanúja vagy megerősítése esetén a sürgősségi intézkedések 
rendszerében azonnal számos megelőző és ellenőrző intézkedést hoznak, bele értve a 
határoknak a betegségre fogékony szállítmányok mozgása és a régiókba sorolása6 
tekintetében történő ideiglenes lezárását. Az állatbetegségek leküzdését célzó intézkedések 
sokfélesége, valamint az, hogy a betegségek közül sok figyelmen kívül hagyja a határokat, 
központosított gazdálkodási rendszert igényel a tagállamokban a konkrét intézkedések 
végrehajtásának megfelelő összehangolása és megszervezése érdekében.  
Néhány tagállam, különösen a gazdasági válsággal vagy más nehézségekkel küzdők 
költségve tési megszorításai korlátozhatják vagy késleltethetik a járvány kitörésének 
megakadályozásához szükséges intézkedések végrehajtását. Ezért az EU pénzügyi 
hozzájárulása kitörés esetén támogatja az uniós válságkezelési rendszert . Az uniós koordináció 
jó péld ája az afrikai sertéspestis kitörésének legutóbbi uniós szintű irányítása, amely 2014 -ben 
az EU -t Oroszországból érte el. A járványok korai szakasza óta – amelyekre vonatkozóan 
nem áll rendelkezésre vakcina – a Bizottság proaktív módon előmozdította az éri ntett 
tagállamok, a szomszédos harmadik országok és az uniós jogszabályokon és a legjobb 
tudományos ismereteken alapuló veszélyeztetett tagállamok közötti közös stratégiát. A 
Bizottság technikai és pénzügyi támogatást nyújtott a szakpolitika támogatását cé lzó 
célirányos intézkedésekhez. Ez az összehangolt fellépés a betegségnek a jelenlegi értékelés 
hatálya alá tartozó időszak alatti elszigetelését eredményezte, és mind az EU, mind a nemzeti 
költségvetések számára korlátozott költségekkel jár. Emellett az E U belül és az Unión kívüli 
országokkal egyaránt jelentős kereskedelmi fennakadásokat kerülni el.  
3.1.2.  Növényegészségügy  
A célkitűzések megvalósítása  
Míg a növényegészségügyi sürgősségi intézkedések végrehajtásához nyújtott uniós pénzügyi 
támogatást évek óta biztosítják, a növényegészségügyi felmérési programok finanszírozása 
még mindig kezdeti szakaszban van.  
A felmérési programokat először 2015 -ben hozták létre; eredményeik értékelése ezért a rövid 
időkeret és a korábbi intézkedések hiánya miatt korlátoz ott. Az EU tagállamai mindazonáltal 
üdvözölték a programok bevezetését az első évtől kezdve, amelyek keretében 2015 -ben 17, 
2016 -ban pedig 22 uniós tagállam nyújtott be programot. 2015 -ben a felmérési programok 
végrehajtása lehetővé tette számos új, az uni ó területén megjelenő kockázat feltárását, mint 
például a Xylella fastidiosa  nevű növényi baktérium.  
A CFF jelenlétére vonatkozó sürgősségi intézkedések és felmérési programok 
végrehajtásának támogatására rendelkezésre álló költségvetés a CFF -rendelet 
költségvetésében szereplő összes kiadás korlátozott részét jelenti. 2014 -ben a sürgősségi 
                                                            
6 A régiókba sorolás olyan közelmúltban alkalmazott módszertan, amely a betegségtől mentes és érintett 
területeknek az epidemiológiai kritériumok alapján történő elválasztásán alapul a betegség elleni 
védekezés érdekben.  
 
8 
 intézkedések végrehajtására fordított kiadások 7,7 millió eurót tettek ki, 2015 -ben pedig 12,2 
millió eurót, míg a felmérési programokra fordított kiadások 2015 -ben 4 ,2 eurót tettek ki.  
A növényegészségügyi sürgősségi intézkedések végrehajtása eredményeinek nyomon 
követése érdekében a Bizottság figyelemmel kíséri a kiemelt zárlati károsítók – többek között 
néhány pusztító kórokozó, mint például a Xylella fastidiosa – kiválasztását célzó esetek 
számát. A növényegészségügy területén a járvány kitörése esetén a mentesítési célkitűzés 
csak akkor lehetséges, ha rögtön határozott intézkedéseket foganatosítanak, nem csak akkor, 
ha a kártevő már elterjedt. A mentesítés elérésén ek nehézségeit okozhatja a hatékony kezelési 
megoldások hiánya, a fogékony növényfajok nagy száma, a populáció dinamikája, illetve a 
károsítók és azok vektorainak életciklusa a magas gazdasági, társadalmi és környezeti értékű 
erdők, parkok és ültetvények t erületén. Olyan esetekben, amikor a felszámolás nem 
lehetséges, az elszigetelés a tudomány jelenlegi állása szerint az egyetlen alternatíva. Mindez 
felhívja a figyelmét a korai észlelés fontosságára, amely a felmérési programokkal érhető el.  
Hatékonyság  
A felmérési programok végrehajtásának célja, hogy feltárja a kiemelt zárlati károsítók 
jelenlétét az EU területén. Ebben a tekintetben a jelenlegi többéves pénzügyi keretben a 
pénzügyi források fokozatos növelését tervezik, támogatva azt a célkitűzést, hogy az unió 
területének lefedettségét az említett felmérések 2020 -ig növeljék.  
Mint az állategészségügyi sürgősségi intézkedések esetében, a növényegészségügyi 
sürgősségi intézkedések kiadásai változóak és kevésbé kiszámíthatóak, mivel az 
éghajlatváltozás, a g lobális kereskedelem és az utazók mozgása az egész világon fennáll. A 
2014 -2016 közötti időszakban főként négy jelentős károsító érintett: a fenyőfa -fonálféreg és a 
Xylella fastidiosa, valamint az Anoplophora glabripennis  és a Pomacea insularum elleni 
sürgősségi intézkedések tették ki a kifizetések jelentős részét (91 % -át). A szóban forgó 
időszakban a sürgősségi intézkedések végrehajtásához nyújtott uniós pénzügyi támogatás 
hozzájárult a fent említett károsítók további behurcolásának és az unió többi terül etére való 
továbbterjedésének megakadályozásához.  
Európai uniós hozzáadott érték  
Az uniós beavatkozás is támogatja a növényegészségügyi járványok kezelését, amelyek 
esetében az EU biztosítja a szükséges pénzügyi hozzájárulást a tagállamok szintjén ahhoz, 
hogy sürgősségi intézkedéseket hajtsanak végre annak érdekében, hogy megakadályozzák az 
érintett károsítók továbbterjedését az Unió többi területére.  
Ezen túlmenően az uniós támogatás megkönnyíti a tagállamok közötti koordinációt abból a 
célból, hogy a gazdasági, környezeti és társadalmi hatásuknak megfelelően nagyobb figyelmet 
érdemlő felmérést lehessen végezni a növényi károsítók körében.  
Az uniós tá rsfinanszírozású felmérések és sürgősségi intézkedések uniós területen történő 
végrehajtása összességében hozzájárul a mezőgazdasági termelés növényegészségügyi 
védelem révén történő fenntartásához, valamint a biodiverzitás és az erdők védeleméhez, 
emellet t a mezőgazdasági versenyképességhez.  
 
9 
 3.1.3.  Hatósági ellenőrzések  
A célkitűzések megvalósítása  
A hatósági ellenőrzési rendszerhez nyújtott uniós pénzügyi támogatás két fő eszközre irányul, 
amelyek a felmerült támogatható költségek közel 100 % -át fedezik: a 43 tagú 
laboratóriumhálózat által végzett tesztelési tevékenységek, valamint az uniós 
referencialaboratóriumok által az élelmiszer -biztonság szempontjából kiemelt területeken, 
valamint az BTSF kezdeményezés keretében nyújtott képzések. A hatósági ellenőr zések 
területén társfinanszírozott négy fő intézkedés7 nyomon követése érdekében operatív 
mutatókat dolgoztak ki.  
Az európai uniós referencialaboratóriumok hozzájárultak többek között a kórokozók időben 
történő azonosítására szolgáló diagnosztikai eszközök  folyamatos aktualizálásához. Ez 
elengedhetetlen ahhoz, hogy az ellenőrzéseket az EU egész területén egységesen hajtsák 
végre, mivel ez biztosítja az eredmények megbízhatóságába vetett bizalmat és az egyenlő 
versenyfeltételeket. Az európai uniós referencia laboratóriumok hálózata által végrehajtott 
szakmai jártassági vizsgálatban a részt vevő laboratóriumok 85 % -os átlagos sikerességi 
aránya8 a referencialaboratóriumok vizsgálati módszereinek sikeres alkalmazását mutatja 
szerte az Unióban. A folyamatos képzé sek és az egyes uniós referencialaboratóriumok által 
szervezett éves workshop segítségével a hivatalos ellenőrzésekben részt vevő nemzeti 
referencialaboratóriumok fejleszthették szaktudásukat. A résztvevők átlagos elégedettségi 
aránya a képzés tartalmára v onatkozóan 87 % felett volt.  
Az BTSF képzési kezdeményezés a figyelembe vett három év tekintetében a CFF területei 
számára kulcsfontosságú 52 témára terjedt ki. A programban részt vevők mind az EU -
tagállamokban, mind a harmadik országokban hasznosnak ítélt ék a programot, a figyelembe 
vett minden év tekintetében 90 % feletti elégedettségi aránnyal. A résztvevők által a képzés 
után végzett tesztek sikere is nagyon magas, mintegy 88 %. A képzések lehetővé tették, hogy 
a tagállamok közös álláspontot alakítsanak  ki kötelezettségeikről és arról, hogyan lehet a 
legjobban érvényesíteni a vonatkozó uniós jogszabályokat. Az BTSF program is hasznosnak 
bizonyult az új szükségletekre való válaszadásban, különösen válság idején, amikor 
hozzájárult a megelőzéshez és a váls ághelyzetekre való felkészüléshez. Konkrét példa erre az 
élelmiszer eredetű kitöréssel kapcsolatos vizsgálatokra vonatkozó BTSF -képzés, amelyet 
mindhárom év során a közegészségügyi, állategészségügyi és élelmiszer -biztonsági hatóságok 
nemzeti csoportjainak  vizsgálata során figyelembe vettek és olyan témákra összpontosítottak, 
mint a járványok kitörésére való felkészültség, a kitörés kezelése és a válsággal kapcsolatos 
kommunikáció.  
Hatékonyság  
                                                            
7 Bizottsági szolgálati munkadokumentum 4. melléklet  
8 A jártassági vizsgálatok meghatározzák az egyes laboratóriumok teljesítményét az egyes vizsgálatok vagy 
mérések során, ezeket laboratóriumok folyamatos teljesítményének nyomon követésé re használják. Ezt 
a módszert laboratóriumok közötti összehasonlításnak is nevezik. Ez a fogalom magában foglalja a 
jártassági vizsgálatot, a különböző laboratóriumok által kapott mérési eredmények összehasonlítását.  
 
10 
 E két tevékenységet 100 % -ban az EU finanszírozza, és ezek minde gyike mintegy 15 millió 
euró éves költséggel jár az EU költségvetése számára. Ez a korlátozott költség ugyanakkor 
lehetővé tette az uniós referencialaboratóriumok számára magas szintű vizsgálati 
tevékenységek végzését, évente több száz nemzeti referenciala boratórium képzését, és a 
BTSF évente mintegy 6000 olyan tisztviselőt képzett ki, akik az illetékes nemzeti hatóságok 
hivatalos ellenőrzésében vesznek részt.   
Európai uniós hozzáadott érték  
Az uniós referencialaboratóriumok tevékenysége és a BTSF programo k által nyújtott uniós 
hozzáadott érték e tevékenységek jellegéhez kapcsolódik: a laboratóriumok hálózata 
biztosítja, hogy valamennyi uniós tagállam következetes és egységes szabályozási kereten 
belül dolgozik, és az uniós képzési program előmozdítja az un iós jogszabályok végrehajtására 
vonatkozó közös megközelítést. Ez az uniós szintű szabályok harmonizációjához, valamint az 
élelmiszer -biztonságra és a kapcsolódó területekre vonatkozó ismeretek és szakértelem 
megosztásához való hozzájárulás az unión belüli  pozitív kölcsönhatások egyik fő példája, 
amelyet nemzeti szinten, elszigetelt erőfeszítések révén és az uniós pénzügyi támogatás nélkül 
nem lehetne elérni.  
3.1.4.  Élelmiszer -biztonság  
Az élelmiszer -biztonsági célkitűzés megvalósítását integrált megközelít és keretében kell 
bemutatni, mivel ez a jogi keret végrehajtásából és betartatásából, valamint az EU és a 
nemzeti pénzügyi programok hozzájárulásából eredő horizontális cél. Valamennyi uniós 
polgár érdekében az állategészségügyi, növényegészségügyi és ható sági ellenőrzési 
tevékenységek hozzájárulnak az élelmiszerek és az élelmiszer -termelési rendszerek magas 
szintű biztonságához. Az élelmiszerek biztonságához biztonságos és egészséges állatokra és 
növényekre, valamint magas színvonalú ellenőrzési rendszerre  van szükség. Ezért e 
követelmény teljesítése érdekében közvetlen és kötelező érvényű kapcsolat áll fenn az 
állategészségügyi, növényegészségügyi és hatósági ellenőrzések magas szintjének elérésével.  
Az élelmiszer -biztonság magas szintjének fenntartása sze mpontjából kulcsfontosságú az EU 
követelményeinek hatékony érvényesítése a fent említett területeken az EU -n belül, valamint 
az olyan EU -n kívüli országokban, ahonnan állatokat, növényeket és termékeket exportálnak 
az unióba.  
Az EU magas szintű előírásai megkönnyítik az EU -n belüli kereskedelmet, és lehetőségeket 
teremtenek az európai vállalkozások számára a globális piacon való versenyre. A magas 
szintű biztonság alapvető a stabil piacok és a fogyasztói bizalom szempontjából, és Európát is 
védi a betegségek kitörésének gazdasági és emberi költségeitől.  
Az értékelés tárgyát képező időszakban a Bizottság szolgálatai évente mintegy 200 ellenőrzést 
és vizsgálatot végeztek. Ezek hozzájárultak a Bizottság több kulcsfontosságú priori tásához, 
nevezetesen: a munkahelyteremtést, a növekedést és a beruházásokat elősegítő szabályozási 
környezet azáltal, hogy magas szintű biztonságot nyújt a hatékony ellenőrzési és végrehajtási 
rendszerek révén; a belső piac elmélyítését és méltányosabbá té tele azáltal, hogy egyenlő 
 
11 
 feltételeket biztosít a polgárok és a vállalkozások számára, hogy egységes és magas szintű 
biztonság és átlátható információk álljanak rendelkezésre a tagállamokban és a nem uniós 
országokban az ellenőrzések végrehajtásának állás áról, amely viszont tájékoztatja a politikai 
döntéshozókat az érintett ágazatok szabályozásának hatékonyságáról.  
Ellenőrzési tapasztalatai révén a Bizottság fontos visszajelzést ad az uniós jogszabályok és 
tevékenységek hatékonyságáról, hatásáról és hozzáa dott értékéről.  
Ha az előző szakaszokban elemzett ágazati célkitűzések elérése hozzájárul az uniós szintű 
általános élelmiszer -biztonsági helyzet kedvező értékeléséhez, az uniós élelmiszer -ipari 
termékek hírnévét nem kell bevezetni. Az uniós agrár -élelmis zeripari termékek előállítását 
világszerte értékelik minőségük, valamint a magas szintű biztonsági előírások tekintetében, 
amelyek Európa legnagyobb feldolgozóipari ágazatát és világszinten vezető szerepét 
képviselik. Ebben az összefüggésben az uniós élelm iszer -biztonsági költségvetés döntő 
szerepet játszik abban, hogy hozzájáruljon a versenyképességükhöz.  
3.2 Egyszerűsítés  
Az „Európa 2020 stratégia költségvetése”9 című közleménnyel összhangban a CFF rendeletet 
irányozták elő a már meglévő pénzügyi rendelke zések korszerűsítése és egyszerűsítése 
céljából. Az egyszerűsítéssel és racionalizálással a következő dokumentum foglalkozott:  
 a korábbi összetett és gyakran elavult jogi keret helyettesítése egyetlen, a teljes 
élelmiszerlánc -területre kiterjedő jogszabáll yal; 
 a finanszírozási ráták racionalizálása három általános kulcs meghatározásával, 
nevezetesen: 50 %, 75 % és 100 %;  
 az eljárások összehangolása a növényegészségügyi és az állategészségügyi területeken az 
egyértelműség, az átláthatóság és a szilárd szabál yozási környezet biztosítása érdekében;  
 a komitológiai és bizottsági határozatok alkalmazásának csökkentése a szerződés és a 
kifizetés idejének lerövidítése érdekében,  
A rendszer általános egyszerűsítésének irányába tett további lépés az állategészségügyi  
programok végrehajtása érdekében végzett tevékenységek visszatérítésére használt 
egységköltség -alapú rendszer bevezetése volt. Ez a támogatható költségek mintegy 50 % -át 
fedezi, és jelenleg felülvizsgálat alatt áll az egyéb területekre való további kiterj esztése 
érdekében. Az új rendszer mind a Bizottság, mind a tagállamok véleménye szerint 
megkönnyíti a finanszírozásra és a visszatérítésekre vonatkozó kérelmet.  
A jelentési kötelezettséget néhány tagállam aránytalannak érzékelte a legkisebb 
állategészségü gyi programok és sürgősségi intézkedések tekintetében.  
3.3 Hozzájárulás az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéshez  
                                                            
9 COM(2011) 500 végleges, 2011.06.22.  
 
12 
 Az EUROSTAT legutóbbi adatai szerint 2015 -ben a teljes uniós agrár -élelmiszeripari ágazat 
teljesítményét több mint 410 milliárd euróra becsülik, ami Európa legnagyobb feldolgozóipari 
ágazatát és világszerte vezető szereplőjét jelenti, és a mezőgazdasági termékek exportja 
folyamatosan növekszik. Összességében ez az ágazat mintegy 44 millió munkahelyet biztosít 
az EU -ban, amelyből 22  millió embert foglalkoztatnak a gazdaságokban.  
Az európai élelmiszer -termelés versenyképessége a hírnevétől függ, mivel az uniós 
élelmiszer -biztonsági költségvetés kulcsfontosságú szerepet játszik az európai élelmiszerek 
biztonságának és minőségének javít ásában.  
Az olyan szempontok, mint a kereskedelem globalizálódása, az éghajlatváltozás és a 
kereskedelmi partnerek igényei, valamint az élelmiszer -válságok esetén a fogyasztói 
magatartás, kihívásokat jelentenek az EU termelési rendszere előtt. Ebben a válto zó világban 
az Európa 2020 növekedési stratégia10 célja, hogy az EU intelligens, fenntartható és inkluzív 
gazdasággá váljon. E három egymást erősítő prioritásnak segítenie kell az uniót és a 
tagállamokat a foglalkoztatás, a termelékenység és a társadalmi ko hézió magas szintjének 
biztosításában.  
Az agrár -élelmiszeripari területen ezeket a célokat csak akkor lehet elérni, ha biztosított az 
emberek, az állatok és a növények egészségének magas szintje az élelmiszerláncban és a 
kapcsolódó területeken, és ha a bet egségek és a károsítók aktív megelőzésére és 
felszámolására irányuló intézkedéseket hajtanak végre.  
3.4 Relevancia  
A római nyilatkozat11 vezérelvével összhangban a CFF intézkedések hozzájárulnak a 
biztonságos Európa kialakításához, ahol a polgárok jó minős égű élelmiszerekhez juthatnak 
hozzá, tiszteletben tartva a legszigorúbb nemzetközi szabványokat; az emberi és a 
közegészségüggyel kapcsolatos kockázatokat az EU hosszú távú beavatkozása, valamint 
vészhelyzetek esetén a kellő időben történő reagálás teszi l ehetővé. Az Unió területén a 
járványok kitörésének vagy terjedésének megelőzése érdekében az élelmiszerláncra 
vonatkozó intézkedések kulcsfontosságú szerepet játszanak az EU gazdaságának 
védelemében, ahol az állategészségügyi válság, a növényegészségügyi v álság és az 
élelmiszerválság pusztító hatást válthat ki, és óriási költségekkel járhat mind az állami 
költségvetések, mind pedig a teljes agrár -élelmiszeripari ágazat számára. Ez hatással van 
Európa szociális dimenziójára, és pozitív hatással van valamenny i uniós polgár érdekeinek 
védelemére a termelőktől a végső fogyasztókig. A rendszer végül hozzájárul az EU agrár -
élelmiszeriparának megerősítéséhez a globális színtéren azáltal, hogy megteremti az EU belső 
piacának méretgazdaságosságát, ami pedig támogatja  az uniós mezőgazdasági termékek 
exportját.  
3.5 A korábbi intézkedések hosszú távú hatása  
                                                            
10 COM(2014) 130 final, 2014.3.19.  
11 https://ec.europa.eu/commission/sites/beta -political/files/05_the_rome_agenda_en_web.pdf  
 
13 
 A CFF -rendelet hatálya alá tartozó legtöbb tevékenységet a korábbi jogszabályok alapján már 
támogattak. Sokuknak – különösen az állategészségügyi intézkedéseknek – jellegüknél fogva 
hosszú távú befektetésre van szükségük a siker elérése érdekében.  
A 2014 előtt végrehajtott intézkedések hosszú távú hatásából eredő főbb eredmények között 
jó példa a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalmának felszámolása, amely a fertőzöt t 
marhahústermékek fogyasztása révén az emberre is átvihető. Az e betegség elleni hosszú távú 
uniós társfinanszírozás kulcsfontosságú szerepet játszott abban, hogy a 2001 -es több mint 
2000 esetről 2016 -ra csupán 5 -re csökkent a pozitív esetek száma: ami má r közel van a 
felszámoláshoz. Ez pedig számos költséges védelmi intézkedés visszavonását és új 
kereskedelmi lehetőségek létrehozását tette lehetővé.  
Egy másik jó ügy egy olyan fontos zoonózishoz kapcsolódik, mint a veszettség, amely az EU 
vadon élő állatvi lágában már csaknem teljes eltűnt (a teljes felszámolás 2020 -ra várható), 
hiszen a 2010 -es 726 -ról 2016 -ban 18 -ra csökkent az esetszám, ami lehetővé teszi a macskák 
és a kutyák EU belüli szabad mozgását.  
Az uniós társfinanszírozású szalmonella -ellenőrzési  programok végrehajtását követően a 
baromfiállományban (például a tojótyúkoknál) előforduló Salmonella spp.  fertőzések 
csökkenését jelentették. Ez az emberi egészség szempontjából is előnyös, mivel a 
szalmonellózis fontos zoonózis, és az emberi fertőzés eg yik fő oka a tojás fogyasztása. A 
megerősített emberi megbetegedések előfordulása – a vizsgált időkeretnél hosszabb időszakot 
elemezve – a 2010 évi 105.450 -ról 2015 -re 94.600 -ra csökkent. Az emberi megbetegedések 
éves csúcsai azonban számos tényező, példáu l a tojás hűtőláncának megszakadása miatt 
figyelhetők meg.  
3.6 További vizsgálat hatálya alá tartozó terület  
A 2014 -2020 közötti uniós költségvetésben a mezőgazdasági ágazat válságaira vonatkozó 
tartalék nem hozzáférhető az élelmiszer - és takarmányprogram  számára. Súlyos állat - és 
növényegészségügyi járványok kitörése esetén, mint például a legutóbbi madárinfluenza -
járvány esetében12, amelynek költségvetési hatása a jelen programban valószínűleg nem 
teljesíthető, a felszámolási tevékenységek végrehajtásának  és a járvány időben történő 
korlátozásának pénzügyi támogatása nehézségekbe ütközhet.  
A növényegészségügyi tevékenységek finanszírozása még mindig kezdeti szakaszban van, és 
további megfontolás tárgyává kell tenni az e területen jelentkező szükségletek me gfelelő 
kielégítését, például a felmérési programok és a sürgősségi intézkedések integrációja 
tekintetében. Mindamellett meg kell jegyezni, hogy a növényegészségügyi sürgősségi 
intézkedések hatékonysága különös figyelmet érdemel. E tekintetben fontos figye lembe 
venni, hogy bizonyos károsítók felszámolása gyakran összetettebb, mint az állategészségügyi 
területen, mivel magas a gazdanövények száma, a tünetek látensek lehetnek és a vektorok is 
jelen vannak. Azokban az esetekben, amikor a felszámolás már nem le hetséges, az 
                                                            
12 A járvány 2015 -ben kezdődött és még nem ért véget. A mai napig az előzetes költségek meghaladják a 110 
millió eurót.  
 
14 
 elszigetelési megközelítés továbbra is hatékony módja annak, hogy meg lehessen előzni a 
károsító további elterjedését az unió többi területén.  
Néhány kiigazítást vezettek be annak érdekében, hogy az e kiadási területeken használt 
pénzügyi eszk özöket a jelenlegi költségvetési rendelet13 rendelkezéseihez, nevezetesen a 
támogatásokhoz igazítsák. A tapasztalat azonban azt mutatja, hogy figyelembe véve az 
élelmiszer -biztonsági kiadások jellemzőit (a tagállamok számára történő visszatérítésből álló, 
nem versenyképes finanszírozás), a támogatások nem mindig a legjobb eszközei az állat - és 
növényegészségügyi intézkedések konkrét területének.  
Az egyéb tevékenységekhez nyújtott pénzügyi támogatás tekintetében meg kell vizsgálni, 
hogy az élelmiszerlánc egye s szereplőinek fenntarthatóbb magatartását célzó támogatások 
miként járulnak hozzá a fenntartható fejlődés 2030 -as menetrendjéhez, amint azt „A 
fenntartható európai jövő következő lépései” című közlemény is említi. Tovább kell vizsgálni 
a rendelkezésre áll ó lehetőségeket, hogy az Európai Számvevőszék „Az élelmiszer -pazarlás 
elleni küzdelem” című különjelentésében javasoltaknak megfelelően miként lehetne 
támogatni az élelmiszer -fogyasztás szempontjából biztonságos élelmiszer adományozásának 
lehetőségét a biz tonságos élelmiszerek újraelosztásával foglalkozó szervezeteknek nyújtott 
támogatások kiterjesztésével,  
4. KÖVETKEZTETÉSEK  
Az élelmiszer -biztonságra, az állat - és növényegészségügyre vonatkozó uniós keretet 
általánosan egységesnek és következetesnek ismerték el annak alkalmazása és végrehajtása 
során valamennyi tagállamban. Ez biztosítja, hogy mind a polgárok, mind a vállalkozások 
biztosak lehessenek abban, hogy ez a keret tisztességes és hatékony az EU gazdaságának 
egyik kulcsfontosságú ágazatában a magas biztonsági előírások előmozdítása terén. Az EU 
felügyelettel, a betegségek és a kártevők elleni védekezéssel és a felszámolással kapcsolatos 
beruházásai hozzájárulnak a teljes élelmiszerlánc biztonságához és kereskedeleméhez.  A 
CFF-rendelet félidős értékelése azt mutatja, hogy a jelenlegi pénzügyi keret jól működik a 
politika összefüggésében: az e területen uniós pénzügyi támogatásban részesülő valamennyi 
tevékenység bizonyítottan szolgálja a CFF általános és konkrét célkitűzéseit, nevezetesen az 
emberek, az állatok és a növények egészségének javítását, valamint a Bizottság átfogó 
prioritásait, beleértve a hatékony belső piac működését és a nem uniós országokkal folytatott 
kereskedelem támogatását.  
A CFF rendelet pénzügyi eszköze szintén rugalmasnak b izonyult a felmerülő 
társfinanszírozási szükségletek kezelésére, különösen a járványok kitörése esetén. A CFF -
rendelet keretében finanszírozott tevékenységek támogatást nyújtanak az EU élelmiszer - és 
takarmánykerete számára, amely hozzájárul egy biztonságo s, virágzó és fenntartható, 
szociális és globális színtéren erős Európai Unió létrejöttéhez.  
 
                                                            
13 966/2012/EU  rendelet ( HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).