HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 67/17

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2016/C 67/07)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„KRUPNIOKI ŚLĄSKIE”

EU-szám: PL-PGI-0005-01315 – 23.2.2015.

OEM ( ) OFJ ( X )

1. Elnevezés(ek)

„Krupnioki śląskie”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Lengyelország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. Terméktípus

1.2. osztály: Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

3.2. A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik

A „krupnioki śląskie” romlandó, főtt, fűszerezett sertésbelsőségből készült hentesáru természetes bélben. A hurkák átmérője 30 és 40 mm, hossza 15 és 25 cm között változik; egy hurka tömege 200–300 g.

Fizikai és kémiai tulajdonságok

A „krupnioki śląskie” természetes bélbe töltött termék, felülete jellemzően tiszta és enyhén nedves. A legfeljebb 5 mm-es finomságúra darált töltelékkel keményre töltik a belet. A metszéslapon egyenletes eloszlást mutatnak az alapanyagok, a termék állaga tömör, a 10 mm vastag szeletek nem eshetnek szét, a termékben nem lehetnek össze nem kevert hozzávalók csomói.

A zsírtartalom legfeljebb 35 %, a sótartalom legfeljebb 2,5 % lehet; a (NaNO2 mg/kg értékben kifejezett) nitrát- és nitrittartalom legfeljebb 50 lehet.

Érzékszervi tulajdonságok

A termékfelület színe: szürkétől barnáig/sötétbarnáig.

A metszéslap színe: a felhasznált főtt sertéshúsnak, darának, zsírnak és bőrnek megfelelően barna, lilás vagy bronzos árnyalattal – a hozzávalókra jellemző.

Állag és textúra: tömör állag, morzsalékos textúra, apró sovány húsdarabok és dara egységes masszát alkotó keveréke.

Íz és szag: a húsra és belsőségre, az árpa vagy hajdinadarára, a főtt zsírra és bőrre jellemző, enyhén sós, a fűszerek jól kivehetők. A nem friss vagy a penészes hozzávalókra jellemző íz vagy szag nem megengedett, ahogy a savanyú, keserű vagy idegen íz vagy szag sem.

3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A „krupnioki śląskie” pácolatlan és sózatlan alapanyagokból készül. Az előállító használhat ugyan sózott alapanyagot, de ezt a tényt figyelembe kell vennie a töltelékhez adott sómennyiség meghatározásakor.

3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállítás alábbi műveleteit kell a meghatározott földrajzi területen elvégezni:

mosás és/vagy áztatás,

hőkezelés,

darálás,

keverés és ízesítés,

a bél megtöltése és elkötése,

forrázás,

hűtés.

3.5. A bejegyzett elnevezéssel hivatkozott termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

—

3.6. A bejegyzett elnevezéssel hivatkozott termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

—

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

A „krupnioki śląskie” készítésének földrajzi területe a Sziléziai és az Opolei Vajdaság, valamint Dziadowa Kłoda (Oleśnicai járás, Alsó-Sziléziai Vajdaság) régióit foglalja magában.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

A „krupnioki śląskie” különlegessége a termék specifikus tulajdonságaiból és hírnevéből adódik.

A feljegyzések tanúsága szerint a „krupnioki śląskie” a régió ételeire vonatkozó néprajzi kutatások kezdete óta ott van a sziléziai asztalokon. Első említése a Gliwice körüli térségben történik a 18. század végén. A 19. századi források számos hivatkozást tartalmaznak. A „krupnioki śląskie” – többek között – lakodalmi menük része volt, és az 1830-as években vált alapvető élelmiszerré a sziléziai térségben. Ez kétségtelenül összefüggött azzal, hogy a 19. század során gyorsan emelkedett Sziléziában a háziállatok, ezen belül pedig a sertések száma. Ebben az időben vált széleskörűvé az a szokás, hogy a levágott haszonállatok fejhúsát a krupnioki készítésének egyik alapanyagaként használják. A „krupnioki śląskie” 19. századi népszerűségére a sziléziai bányászat fejlődése is kedvező hatást gyakorolt. Ez annak tudható be, hogy a szénbányák nehéz munkát végző dolgozóinak kalóriában és tápanyagokban gazdag élelemre volt szükségük.

A „krupnioki śląskie” készítése szorosan összefügg a disznóöléssel, amely különleges és fontos rituálénak számított Sziléziában. A 19. századtól kezdve az ipari központokban élő sziléziaiak többsége nem rendelkezett már a vidéken élő és földet vagy gyümölcsöst birtokló emberek lehetőségeivel. A városi embereknek mindössze egy kis telek és fészer jutott, ahol sertést, nyulat és galambot tarthattak. A család minden tagja részt vett a disznóölésben, amelynek napján a böllér töltötte be a ceremóniamester szerepét. A vágást követően a vérből speciális disznósajt és „krupnioki śląskie” készült, hagyományosan nagy mennyiségben, azon családtagok és szomszédok részére, akik év közben ételmaradékkal és zöldség- vagy gyümölcshéjjal segítették a sertés hizlalását. A gazdák körében szokás volt a kóstoló (többek között „krupnioki śląskie”) adása a disznóölésen részt nem vevő rokonoknak. A termék elkészítéséhez szükséges alapanyagok lehetővé tették a disznóölés után megmaradó belsőségek optimális felhasználását. Ez anyagi szempontból is nagyon fontos volt a bányászcsaládoknak, amelyek – különösen a 19. században – igen kevés pénzből éltek. A technikai fejlődésnek köszönhetően a „krupnioki śląskie” alapanyagait ma már biztonságosan oda lehet szállítani a 4. pontban meghatározott területre, így a máshonnan származó alapanyagok is felhasználhatók.

A „krupnioki śląskie” sajátos jellemzői elsősorban a meghatározott földrajzi területen alkalmazott előállítási folyamatból származnak, amelynek alapja az előállítók jártassága az alapanyagok kiválasztása és az előállítási folyamat optimális technikai paraméterek melletti elvégzése terén. A „krupnioki śląskie” készítésével foglalkozók nemzedékről nemzedékre szálló tapasztalatokon és ismereteken alapuló jártassága tükröződik a 3.2. pontban meghatározott végtermék sajátos minőségében.

Az ugyanabba a kategóriába tartozó termékek közül a „krupnioki śląskie” magas kalóriatartalmával, sajátos ízével és illatával, valamint morzsalékos textúrájával tűnik ki. Ennek oka nem csupán az alapanyagok aránybeli különbsége (a belsőségből készülő hasonló termékekhez viszonyítva), hanem az előállítók jártassága és tapasztalata is, ami a jellegzetes érzékszervi tulajdonságokkal rendelkező végtermékhez szükséges. A „krupnioki śląskie” fent említett jellemzői elsősorban az összes alapanyag és fűszer – különösen a kiválasztott dara, a máj, a vöröshagyma és a bors – harmonikus elegyének köszönhetők, mert azok adják a végtermék sajátos ízét és illatát.

Más, hasonló termékekhez képest a „krupnioki śląskie” összetételét illetően lényeges különbség, hogy darából csak 15 %-ot tartalmaz, míg más termékek 20–25 %-ot. A „krupnioki śląskie” alapanyagainak legalább 85 %-a állati eredetű, ami – a lengyel Húsipari Központi Hivatal 1964. évi 21. sz. belső szabályzatának tanúbizonysága szerint – a legmagasabb szintet jelenti az ebbe a kategóriába tartozó hagyományos termékek körében (amelyeknél 75–80 % az állati eredetű alapanyagok aránya).

A „krupnioki śląskie” hírneve nem csak Sziléziában, hanem egész Lengyelországban évtizedek óta töretlen. Ezt tükrözi a termékhez fűződő számos sziléziai képzettársítás is – ilyen például az, hogy „egyeseknek Sziléziáról a szén és a mezőgazdaság jut eszükbe, másoknak viszont a krupnioki és a rolád” –, ami még jobban rávilágít a „krupnioki śląskie” jelentőségére. A „krupnioki śląskie” előállítói közül sokan vesznek részt a különböző kulináris rendezvényeken, mint a vásárok és fesztiválok (például a Polagra (Poznań), a Nasze Kulinarne Dziedzictwo – Smaki Regionów verseny, a Hústalálkozó (Sosnowiec), a Święto krupnioka śląskiego (Nikiszowiec/Katowice), a Świętomięs Polski és a rendszeresen megtartott egyéb regionális, országos és külföldi vásárok). Bár a „krupnioki śląskie” stabil hírnévnek örvend, az Opolei Sziléziában és Felső-Sziléziában rendezett új ételfesztiválok tovább erősítik a régióhoz szorosan kötődő élelmiszerként elfoglalt helyét.

Az a tény is bizonyítja a „krupnioki śląskie” hírnevét, hogy az elnevezés már a sziléziai nyelvjárás szólásaiban és közmondásaiban is fellelhető. A „krupnioki śląskie” hírnevét támasztja alá a kérdéses területek regionális konyháját bemutató számtalan újságcikk és idegenforgalmi kiadvány is. Példaként említhető a Sziléziai és az Opolei Vajdaságról a Polska niezwykła sorozatban megjelent útikönyv, amelyben szerepel a „krupnioki śląskie” említése és rövid bemutatása, valamint a lengyelországi Michelin-étteremkalauz, amely szerint a „krupnioki śląskie” egyike a 15 lengyel regionális terméknek.

Az O śląskich obyczajach, śląskich potrawach i niektórych śląskich słowach (Sziléziai szokások, sziléziai ételek és egyes sziléziai szavak) című munka szerzője a következőket írja: „A legfényesebb karriert azonban egyes sziléziai ételek és azok elnevezései futották be, mivel különböző formákban még a hivatalos lengyel nyelvbe is bekerültek. Egész Lengyelországban minden bizonnyal a »krupnioki« a legnépszerűbb (a »krupy« (dara) szóból származik), ami »krupnioki śląskie«, azaz sziléziai »krupnioki« néven is ismert. A főnév a hozzá tartozó melléknévvel együtt terjedt el. E mögött a szó mögött valami nagyon sziléziai rejlik…”

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(A rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

http://www.minrol.gov.pl/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.