A jelentés tárgyát képező időszakban a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság (DG AGRI) továbbra is hozzájárult a Bizottság szervezeti kommunikációs tevékenységeinek folyamatos fejlesztéséhez és végrehajtásához. Különböző kiadási programokból egyesített forrásokat az Európai Unió általános célkitűzésein alapuló kommunikációs célok finanszírozása érdekében. 2019-ben a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság kommunikációs intézkedései azt mutatták be, hogy a közös agrárpolitika hogyan járult hozzá a Juncker-Bizottság prioritásaihoz, különösen a munkahelyteremtés, a növekedés és a beruházások terén, továbbá hogy hogyan járt kézzelfogható előnyökkel a polgárok számára. A Bizottság ugyanakkor felkészült arra, hogy megvalósítsa a Von der Leyen vezette Bizottság fő céljait, különös tekintettel az európai zöld megállapodásra. 2020-ban az új Bizottság hamar szembesült a koronavírus-világjárvánnyal, valamint azzal, hogy a veszélyhelyzetre egyeztetett és összehangolt európai választ kell adni. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság mind szervezeti, mind ágazati szinten hozzájárult a polgárok egészségének és biztonságának védelme, az élelmiszer-ellátási lánc folyamatos hatékony működésének biztosítása és az élelmezésbiztonság érdekében hozott intézkedésekről, valamint a Bizottság által a zöld megállapodás célkitűzései alapján javasolt, jövőorientált helyreállítási tervről folytatott kommunikációhoz.

A jelentéstételi időszakban a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság folytatta közösségimédia-kapacitásának és webalapú kommunikációjának fejlesztését. A közösségi médiával kapcsolatos tevékenységek bővülése jelentősen hozzájárult a KAP ismertségének növeléséhez, és a legfontosabb célközönségek aktivitási rátájának megnövekedését eredményezte. Ez az üzenetek hatékonyabb és eredményesebb terjesztéséhez vezetett valamennyi platformon, ami témák széles köre számára biztosította a rendszeres tudósítást. Ezzel párhuzamosan az online tartalom teljesítményének jobb nyomon követése és ellenőrzése elősegítette a szükséges kiigazítások elvégzését annak biztosítása érdekében, hogy a közönség időben kapja a megfelelő üzeneteket; emellett gyorsabb és hatékonyabb válaszokat is nyújtott a követők részére. Az internet és a közösségi média számára kidolgozott, széles körű, felhasználóbarát kommunikációs anyagok segítettek felhívni a figyelmet arra, hogy a KAP milyen szerepet játszik a zöld megállapodás prioritásainak megvalósításában, valamint az agrár-élelmiszeripari ágazatban a Covid19-válság kezelése érdekében elfogadott intézkedésekre. Az audiovizuális és grafikai eszközök nagyobb mértékű használata jelentősen növelte a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság közösségi médiában folytatott kommunikációjának hatókörét és vonzerejét. Különösen figyelemre méltó példa a földrajzi jelzések, az EU gasztronómiai öröksége és a minőségpolitika szemléltetésére kidolgozott látványos kommunikációs kampány. Egy másik példa a „jövő mezőgazdasági termelői” projekt bemutatását célzó színes audiovizuális tartalmak előállítása volt; ez a projekt a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság és a Közös Kutatóközpont közös kezdeményezése, amely a mezőgazdasági ágazat jövőbeli kihívásainak kezelését célzó innovatív megoldásokra irányul. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság továbbra is együttműködött a Kommunikációs Főigazgatósággal és más főigazgatóságokkal a tartalmak összehangolt, szervezeti szintű terjesztésének biztosítása érdekében, ami javította eredményeinek hatékonyságát.

2019–2020-ban – ahogyan korábban is – jelentős volt a Bizottság kezdeményezésére végzett tájékoztatási intézkedések száma. A Covid19-világjárvány hatása 2020-ban (március 1-jétől) a legtöbb személyes esemény törlését eredményezte, más eseményeket módosított formában kellett megtartani, és az év során általánosságban is jellemző volt az online szervezési módok alkalmazására való áttérés.

A tájékoztatási tevékenységeket a Bizottság más szervezeti egységeivel – többek között a Kommunikációs Főigazgatósággal (COMM), az Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatósággal (SANTE), a Kutatási és Innovációs Főigazgatósággal (RTD), a Közös Kutatóközponttal és a Környezetvédelmi Főigazgatósággal (ENV) – folytatott megerősített együttműködés jellemezte. Ez a zöld megállapodás menetrendje horizontális jellegének is megfelelt. Annak biztosítása érdekében, hogy a KAP kulcsfontosságú üzeneteit a zöld megállapodás átfogó narratívájának részeként közvetítse, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság külön kommunikációs anyagokat dolgozott ki, például az ökológiai gazdálkodásra vonatkozó politikával, a minőségpolitikával és az innovációs politikával kapcsolatban; emellett intenzívebbé vált a digitális eszközök és a közösségi média használata, hogy ezáltal is javuljon az érdekelt felekkel és a polgárokkal folytatott kommunikáció hatékonysága.

2019–2020-ban a KAP-ra vonatkozó tájékoztatási intézkedések erőteljesen a jövőbeli KAP-ra és a Bizottság szakpolitikai prioritásaira koncentrálódtak. A jelentéstételi időszak egybeesett a Bizottság által 2018. június 1-jén előterjesztett, a többéves pénzügyi keretre vonatkozó, a KAP-reformjáról szóló ágazati javaslatokat érintő, folyamatban lévő tárgyalásokkal. 2019-ben az intézkedések között szerepelt az európai parlamenti választásokkal kapcsolatos figyelemfelkeltés is a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság folyamatban lévő tájékoztatási tevékenysége keretében, amelynek célja a polgárok és az érdekelt felek bevonása volt a KAP reformjára irányuló javaslatokba. A Bizottság határozottan lépett fel az európai zöld megállapodás fenntarthatósági menetrendjének előmozdítása érdekében: 2020. május 20-án elfogadta a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiát és a biodiverzitási stratégiát, továbbá megbeszéléseket folyatott a többi uniós intézménnyel és az érdekelt felekkel. Az említett időszakban a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság kommunikációjának központi eleme volt annak tudatosítása, hogy a KAP kulcsfontosságú szerepet játszik az európai zöld megállapodás célkitűzéseinek elérésében; ez a fenntarthatóság fontosságának hangsúlyozására is kiterjedt, annak valamennyi – gazdasági, társadalmi és környezeti – dimenziójában. Amint azt fentebb említettük, a Bizottságnak a Covid19-járványra válaszul hozott sürgős uniós szintű összehangolt fellépésével kapcsolatos tájékoztatás 2020-ban kiemelt prioritásnak számított. Idetartozott a polgárok és a politikai döntéshozók tájékoztatása a KAP irányításának egyszerűsítése, valamint a mezőgazdasági termelők és a vidéki közösségek pénzügyi támogatása érdekében elfogadott számos bizottsági intézkedésről. A Covid19-világjárvány mind a polgárok, mind az érdekelt felek számára nyilvánvalóvá tette, mennyire fontos, hogy az agrár-élelmiszeripari ágazat stabil, reziliens és minden körülmények között működőképes legyen. 2020-ban további fontos prioritás volt az uniós vidéki térségek hosszú távú jövőképének előkészítésével kapcsolatos kommunikáció.

b) Konferenciák, vásárok és rendezvények

Ebben az időszakban a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság kommunikációs tevékenységeinek középpontjában továbbra is az érdekelt felek aktivitásának növelése és a lakosság bevonása állt.

A konferenciák fontos eszközei voltak annak, hogy a Bizottság és az érdekelt felek széles köre között regionális, nemzeti és nemzetközi szinten konzultációra, valamint információcserére és eszmecserére kerüljön sor a létfontosságú politikai kérdésekről. Például az uniós erdőgazdálkodási stratégia felülvizsgálatának eredményeit ismertették a Bizottság által 2019. április 25–26-án Brüsszelben szervezett, „Our Forests, Our Future” című konferencián. A konferencia megerősítette, hogy milyen alapvető szerepet töltenek be az erdők és az erdőgazdálkodás a Párizsi Megállapodás és az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési céljai összefüggésében. A mezőgazdaságért és a vidékfejlesztésért felelős biztos, az EU Tanácsának soros elnökségét képviselő román erdészeti államtitkár, valamint az éghajlat- és az energiapolitikáért felelős biztos vitaindító beszéde nyomán átfogó vita alakult ki arról, hogy az erdészeti ágazat milyen potenciállal rendelkezik az EU gazdasági, társadalmi, környezetvédelmi és éghajlat-politikai céljainak további előmozdítása terén. Összességében az e témával kapcsolatos kommunikáció továbbra is kulcsfontosságú célkitűzés volt az időszak során.

Emellett 2019 decemberében megkezdődött a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiával kapcsolatos munka, amely a zöld megállapodás kulcsfontosságú eleme. Az EU mezőgazdasági kilátásairól szóló 2019. évi konferencia középpontjában a termelőtől a fogyasztóig terjedő fenntarthatóság állt. A beavatkozások pontosabban az élelmiszerlánc szereplői által a termelés, a fogyasztás és a kereskedelem fenntarthatóságának javítása érdekében indított számos kezdeményezésre terjedtek ki. Az éghajlatváltozás mellett további fenntarthatósági szempontokat is megvizsgáltak, mint például a gazdaságok gazdasági életképességének, a vidéki közösségek életképességének, a biológiai sokféleségnek és a természeti erőforrásoknak a megóvása. Az uniós piacok 2030-as kilátásainak vizsgálata során figyelembe vették a változó társadalmi igényeket és a fogyasztói elvárásokat is, különösen a fenntartható élelmiszerekkel kapcsolatban. A konferencián több mint 600 érdekelt fél vett részt, akik uniós intézményeket, kormányokat és nemzetközi szervezeteket, az élelmiszerlánc szereplőit, a társadalmi-szakmai ágazatot, piaci szakértőket, tudományos szakembereket és agytrösztöket, valamint a tágabb értelemben vett civil társadalmat képviselték. Az esemény széles körű terjesztését internetes közvetítéssel, digitális és közösségi médiaeszközökkel sikerült biztosítani.

2020-ban tovább javult a fenntarthatósággal és különösen az európai zöld megállapodás célkitűzéseinek elérésével kapcsolatos kommunikáció. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság és az Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatóság 2020. október 15–16-án közösen szervezte meg az első „Termelőtől a fogyasztóig” elnevezésű konferenciát online formátumban. A mezőgazdasági és vidékfejlesztési biztos, valamint az egészségügyért és az élelmiszer-biztonságért felelős biztos részt vett a nyitó- és záróünnepségen, és hangsúlyozta, hogy a Bizottság együtt kíván működni az érdekelt felekkel és a civil társadalommal annak érdekében, hogy közösen előrelépést érjenek el a fenntartható élelmiszerrendszerek megvalósítása terén. Az online formátum előnyei a részvétel magas szintjében is tetten érhetők voltak; ez a „Földrajzi árujelzők megerősítése” című, az uniós minőségpolitika megerősítésének módjait és eszközeit vizsgáló novemberi rendezvényen, valamint a 2020. decemberi Outlook-konferencián is nyilvánvaló volt. A résztvevők ugyanakkor kiemelték az online formátum kevésbé pozitív aspektusait, az emberi interakció hiányát, valamint a bevált gyakorlatok cseréjére és a hálózatépítésre gyakorolt hatását.

A mezőgazdasági vásárokon a nagyközönséggel és az érdekelt felekkel való személyes találkozás továbbra is fontos tevékenység maradt. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság 2019-ben nyolc mezőgazdasági vásáron és rendezvényen vett részt, gyakran a Bizottság más szervezeti egységeivel együttműködve. Vonzó, dinamikus kommunikációs anyagok is elérhetővé váltak, beleértve a kiadványokat is; rendezvényekre is sor került, különösen a családok és az iskolások részvételével. A cél az odafigyelés és az aktivitás növelése, valamint az uniós intézmények láthatóságának és hozzáférhetőségének erősítése volt.

2020 elején (2019-hez hasonlóan) a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság az Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatósággal együttműködve két fontos mezőgazdasági vásáron vett részt a fenntarthatóság témájával kapcsolatban: a berlini Internationale Grüne Woche és a párizsi Salon International de l’Agriculture elnevezésű eseményeken. A 2020-ra tervezett összes többi vásárt törölték a világjárvánnyal összefüggő korlátozások miatt.

A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság továbbra is vizsgálja annak lehetőségeit, hogy különböző rendezvényeit a polgárok minél szélesebb körű elérése érdekében aknázza ki, mint például az EU finn elnökségének 2019. júliusi kezdetén a finnországi Okrában rendezett mezőgazdasági vásár. Ennek alkalmával az érdekelt felekkel és a nemzeti hatóságokkal együttműködve civil párbeszédre került sor a jövőbeli KAP-ról, amelyen részt vett a mezőgazdasági miniszter, az MTK elnöke, a termelők és szövetkezetek szövetsége, valamint a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság tisztviselői. Emellett a mezőgazdaságért és vidékfejlesztésért felelős biztos fontosabb vásárokon való részvétele – a tagállamok magas rangú képviselőivel együtt – gyakran jelentős érdeklődést váltott ki, és széles körben ismertté vált a nemzeti és regionális médiában.

IV.A KIADÁSOK (KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK ÉS KIFIZETÉSEK) MEGOSZLÁSA A HARMADIK FELEK KEZDEMÉNYEZÉSÉRE TÁRSFINANSZÍROZOTT TEVÉKENYSÉGEK (TÁMOGATÁSOK) ÉS A BIZOTTSÁG KEZDEMÉNYEZÉSÉRE INDÍTOTT TÁJÉKOZTATÁSI TEVÉKENYSÉGEK (KÖZBESZERZÉSEK) KÖZÖTT

2019 2020 Minden adat EUR-ban Támogatások Közbeszerzés Összesen Támogatások Közbeszerzés Összesen Tényleges költségvetés 4 000 000 4 000 000 8 000 000 3 935 189 3 064 812 7 000 001 Kötelezettségvállalások +

Átruházott felhatalmazás (*) 4 025 093 3 974 786 7 999 879 3 935 189 2 844 906 6 780 095 (**) (**) a felhasználás %-ában 100,63 % 99,37 % 100,00 % 100,00 % 92,82 % 96,86 % Kifizetési előirányzatok 3 674 830 3 757 698 7 432 528 Tárgytalan

(***) Tárgytalan

(***) Tárgytalan

(***) a kifizetés %-a a kötelezettségvállalási előirányzathoz/átruházott összeghez képest (*) 91,30 % 94,54 % 92,91 % Tárgytalan

(***) Tárgytalan

(***) Tárgytalan

(***)

(*) A számadatok tartalmazzák az 1. vagy 2. szintű kötelezettségvállalási előirányzatokat, valamint az átruházott felhatalmazással rendelkező szervezetek által felhasznált költségvetési összegeket.

(**) A DG AGRI külső kommunikációs cselekvési tervének módosítása alapján.

(***) E tevékenységek vonatkozásában a kifizetések folyamatban vannak, és még nem zárultak le.

A kifizetések általában alacsonyabbak az eredetileg vállalt összegeknél. A támogatások esetében ez azzal magyarázható, hogy a tevékenységek végleges költségei alacsonyabbak a kedvezményezett által eredetileg előirányzottaknál, másodszor pedig azzal, hogy nem minden, a kedvezményezettek által bejelentett kiadás tekinthető elszámolhatónak. A Bizottság kezdeményezésére megvalósított tevékenységek esetében a kifizetések és kötelezettségvállalások közötti különbség annak köszönhető, hogy míg a kötelezettségvállalások rögzített összegűek, a tényleges kiadás a megtakarítások, valamint a megvalósítás során alkalmazott költséghatékonyabb intézkedések miatt kevesebb a tervezettnél.