Az áttelepítést illetően a 22 504 személy áttelepítésére vonatkozó, 2015. júliusi tanácsi következtetések végrehajtása továbbra is jól halad, és már 15 492 nemzetközi védelemre szoruló személyt telepítettek át, ami az elfogadott létszám több mint kétharmada. 2017. február 28. óta 1 070 főt telepítettek át, elsősorban Törökországból, Jordániából és Libanonból. Az uniós program keretében végrehajtott áttelepítések egy része az EU–Törökország nyilatkozat szerinti áttelepítési mechanizmus megvalósítását is szolgálja. A nyilatkozat alkalmazásának 2016. április 4-i kezdete óta a mechanizmus keretében 4 618 szíriait telepítettek át Törökországból az EU-ba, közülük 1 053 főt az előző jelentés óta.

Mindazonáltal változatlanul arra van szükség, hogy minden tagállam – különösen azok, amelyek még egyetlen személyt sem helyeztek át – tovább fokozza és összehangolja erőfeszítéseit, valamint az érintett szereplők szoros együttműködést folytassanak egymással, hogy 2017 szeptemberéig megvalósuljon az Olaszországban, illetve Görögországban tartózkodó, valamennyi arra jogosult személy áthelyezése. Amint az a korábbi jelentésekből is kiderült, immár rendelkezésre áll az áthelyezési műveletek megvalósításához szükséges valamennyi előfeltétel és operatív infrastruktúra. Míg Olaszország, Görögország, az uniós ügynökségek és a nemzetközi szervezetek egytől-egyig növelték kapacitásaikat a kitűzött célok teljesítése érdekében, addig bizonyos tagállamok számára egyes lépéseket illetően továbbra is nehézséget jelent az áthelyezési eljárási szabályzatokban megállapított időkeretek betartása, aminek következtében az intenzívebb áthelyezést ellehetetlenítő szűk keresztmetszetek jönnek létre. A mostani tizenegyedik jelentés célzott ajánlásokat tartalmaz egyes konkrét tagállamok számára az áthelyezés előmozdítására és felgyorsítására irányuló közös erőfeszítéseket visszavető szűk keresztmetszetek megszüntetése érdekében.

Bár az érkező migránsok száma továbbra is alacsony, Görögország változatlanul nagy nyomásnak van kitéve a területén tartózkodó több mint 62 200 migráns miatt, akik közül mintegy 14 000 személy a szigeteken, mintegy 48 200 személy pedig az ország szárazföldi részén tartózkodik. Olaszországba az év eleje óta 24 672 személy érkezett, ami 2016 azonos időszakához képest 36 %-os növekedést jelent. Olaszországban az állampolgárság alapján áthelyezésre jogosultak között az eritreaiak száma a legjelentősebb, az érkező eritreai állampolgárok száma azonban 2017-ben lényegesen visszaesett: míg 2016-ban az érkezők származási országának rangsorában Eritrea a második helyen állt (az érkezők 11,5 %-a), addig 2017 márciusára a tizedik helyre csúszott vissza, és az érkezőknek csupán 2,4 %-át adja. A jelentős csökkenés ellenére azonban továbbra is magas az eritreaiak létszáma, akik nagyrészt 2016 folyamán érkeztek (11 000 fő) és akiket át kell helyezni más tagállamokba. Ennélfogva az áthelyezés a Görögországra és az Olaszországra nehezedő nyomás enyhítése szempontjából változatlanul kulcsfontosságú, mivel megosztja a tagállamok között az egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló migránsok kezelésének felelősségét.

Egyes tagállamok eddig egyáltalán nem (Észtország és Írország) vagy csak korlátozott mértékben (Franciaország) vettek részt az Olaszországból történő áthelyezésben, ami részben annak tudható be, hogy Olaszország igen szigorú megközelítést alkalmaz az áthelyezési céltagállamok által olasz területen lebonyolított kiegészítő biztonsági meghallgatások tekintetében. A legutóbbi jelentésben említetteknek megfelelően az Europollal és az olasz hatóságokkal megállapodások jöttek létre a kiegészítő biztonsági ellenőrzések – köztük a kiegészítő biztonsági meghallgatások – megkönnyítése érdekében. Ezen túlmenően az áthelyezési céltagállam felkérése alapján az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) szakértői is végezhetnek részletes meghallgatásokat az esetleges kizáró okok feltárása céljából. Elengedhetetlen, hogy Olaszország ne zárkózzon el a kiegészítő biztonsági meghallgatásoktól, és ezt szükség esetén az érintett tagállamokkal között kétoldalú megállapodások révén kell biztosítani. Ez a nyitottság hozzá fog járulni az áthelyezés előmozdításához. Ezzel egyidejűleg az áthelyezési céltagállamoknak is nagyobb rugalmasságot kell tanúsítaniuk a kiegészítő biztonsági meghallgatások szükségességét illetően, és minden további késedelem nélkül meg kell kezdeniük az áthelyezést.

Ugyanakkor továbbra is még több havi vállalásra van szükség, hogy teljesüljön az Olaszországban, illetve Görögországban tartózkodó, arra jogosult összes személy áthelyezésére vonatkozó célkitűzés. A kielégítő számú vállalás a színvonalas megfeleltetési eljárás biztosítása szempontjából is alapvető fontosságú (a megfeleltetési eljárás keretében Olaszország és Görögország egy-egy egyéni kérelmezőt egy konkrét tagállamhoz rendel hozzá). Mindezt figyelembe véve:

-Németországnak nagyobb rugalmasságot kell tanúsítania a távolabbi családi kapcsolatok bizonyítását illetően. Az áthelyezési eljárás nem követel meg olyan szintű bizonyosságot, mint a dublini eljárás szerinti családegyesítés. Emellett a családi kapcsolatokat tágan kell értelmezni, szem előtt tartva, hogy a szűk család újraegyesítése a dublini eljárás keretei közé tartozik. Az áthelyezési kérelmek nem utasíthatók el a távoli családi kapcsolat bizonyíthatóságának hiánya miatt, sem a kérelmező olaszországi vagy görögországi családi kötelékei miatt (különösen akkor, ha Olaszország és Görögország az érintett távoli családtagokra vonatkozóan is áthelyezési kérelmet nyújt be).

Görögország befejezte mindazok regisztrálását („nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtása”), akik részt vettek az előzetes regisztrációs programban, az áthelyezésre jogosult személyeket is beleértve. Összesen 26 997 személy nyújtott be kérelmet az áthelyezési program keretében; 11 339 személyt már áthelyeztek, ugyanakkor 13 845-en még áthelyezésre várnak. Ugyan 2017. szeptember 26-ig még regisztrálhatók áthelyezést kérelmező újabb személyek, és egyeseket kizárhatnak az áthelyezési programból, ám az áthelyezés céljából regisztrált személyek teljes száma várhatóan nem fog változni.

A késedelmek különféle okokra vezethetők vissza. Görögország esetében a késedelmek egyik fő oka, hogy bizonyos áthelyezési céltagállamok kiegészítő biztonsági ellenőrzéseket, többek között meghallgatásokat is végeznek. Ezek a további ellenőrzések olyan kérelmezők elutasítását is eredményezhetik, akik már megkapták az áthelyezési határozatra vonatkozó értesítést. Az ilyen elutasítások némelyikére szinte közvetlenül az átadás időpontja előtt került sor, ami rendkívül károsan befolyásolja a rendszert. Ezekben az esetekben még nagyobb jelentőséggel bír, hogy az áthelyezési céltagállam megalapozott indokolást juttasson el Görögországnak, illetve Olaszországnak az elutasítás okairól.

Az áthelyezésről szóló tanácsi határozatok értelmében a kísérő nélküli kiskorúakat és a kiszolgáltatott helyzetben lévő kérelmezők egyéb kategóriáit kiemelten kell kezelni. A gyakorlatban ugyanakkor a kísérő nélküli kiskorúak áthelyezése számos okból kihívásokkal jár.

Görögországban az előzetes regisztrációs program során 1 225 kísérő nélküli kiskorút azonosítottak, akik közül 568-an állampolgárság szerint áthelyezésre jogosultak voltak (36 % szíriai és 12 % iraki). A 2017. április 2-i adatok szerint mind az 568 kísérő nélküli kiskorút – a görög nemzeti jog értelmében – áthelyezés céljából regisztrálták, és 341-et áthelyeztek. Az eddig áthelyezett kísérő nélküli kiskorúak nagy részét Finnország fogadta be (130 fő). A nagy kvótával rendelkező tagállamok egyáltalán nem (pl. Franciaország) vagy csak igen korlátozott mértékben (pl. Belgium vagy Spanyolország) fogadnak be kísérő nélküli kiskorúakat, vagy követelményeket támasztanak az áthelyezési céltagállambeli családi kapcsolatokat illetően, aminek nyomán egyes szüleiktől elválasztott kiskorúak és családtagjaik jogi patthelyzetbe kerülnek, mivel a Dublini Rendelet és az áthelyezési eljárás keretében egyaránt elutasítják őket (pl. Németország). Végül a kísérő nélküli kiskorúakat befogadó tagállamok zöme nem fogad be házas kiskorúakat (különösen, ha 17 évnél fiatalabbak), mivel számos tagállamban jogi akadályba ütközik a szüleiktől elválasztott gyermekek e kategóriájának áthelyezése (pl. a kiskorúval házasságot kötő felnőtt elítélhető). Egyedül Finnország mutat rugalmasságot az összes benyújtott kérelem elfogadása iránt.

Ennélfogva a tagállamoknak sürgősen rendelkezésre kell bocsátaniuk 163 férőhelyet a regisztrált kísérő nélküli kiskorúak áthelyezése céljából, és Finnország példáját követve a lehető legrugalmasabban kell eljárniuk. Ebben az összefüggésben a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk, hogy miként mozdítható elő a házas kiskorúak áthelyezése, mindenkor szem előtt tartva a gyermek mindenek felett álló érdekét. E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR), a görög menekültügyi szolgálat és az IOM egyaránt készített a gyermekek érdekeit vizsgáló felméréseket az áthelyezési kérelmek megküldése előtti különböző szakaszokban. A kiskorú felnőtt házastárstól való elválasztásának gyakorlatát tehát már értékelték.

2016 folyamán minden korábbinál több, összesen 25 772 kísérő nélküli kiskorú érkezett Olaszországba (a 28 129 kiskorú 91,6 %-a), akik közül 3 806 eritreai, 218 szíriai, 394 iraki és 13 jemeni állampolgárságú (tehát állampolgárság szerint áthelyezésre jogosult). 2017-ben április 7-ig 3 557 kísérő nélküli kiskorú érkezett Olaszországba, akik közül mintegy 250-en állampolgárság szerint áthelyezésre jogosultak.

Olaszországból mindeddig csupán egy szüleitől elválasztott gyermeket helyeztek át (Hollandiába, 2016 novemberében). Az elmúlt hónapokban Olaszország erőfeszítést tett a kísérő nélküli kiskorúak áthelyezésének előmozdítása érdekében, és az olasz dublini egység az összekötő tisztviselők március 28-i római találkozóján bejelentette, hogy a gyermekek mindenek felett álló érdekeinek értékelése során a kinevezett gyámok által levont következtetéseket figyelembe véve jelenleg a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozóan több áthelyezési kérelem előkészítésén dolgoznak, és az első kérelmet már benyújtották az áthelyezési céltagállamnak. Olaszországnak késedelem nélkül egyértelműen meg kell határoznia a kísérő nélküli kiskorúak maradéktalan áthelyezését lehetővé tevő eljárásokat (többek között a gyámok kijelölésének előmozdítása révén), igénybe kell vennie az EASO és az IOM iránymutatását és támogatását, valamint létre kell hoznia egy vagy több, kísérő nélküli kiskorúak számára kijelölt áthelyezési központot az eljárások felgyorsítása érdekében.

2017. április 12-én a Bizottság közleményt fogadott el a migráns gyermekek védelméről, amelyben meghatározza, hogy milyen sürgős intézkedésekre van szükség a migráns gyermekek védelmének javítása érdekében. A közlemény nyomatékosítja, hogy az áthelyezésről szóló tanácsi határozatokkal összhangban valamennyi tagállamnak prioritásként kell kezelnie a kísérő nélküli kiskorúak áthelyezését.

3Áttelepítés

Az áttelepítést illetően folyamatosan lényeges előrelépések történnek, és a 2015. július 20-i tanácsi következtetések keretében elfogadott 22 504 áttelepítésnek már több mint kétharmada megvalósult. 2016. február 28. óta 1 070 főt telepítettek át, elsősorban Törökországból, Jordániából és Libanonból.

2017. április 10-ig összesen 15 492 személyt telepítettek át 21 célországba (Belgium, Cseh Köztársaság, Dánia, Németország, Észtország, Franciaország, Izland, Írország, Olaszország, Lettország, Liechtenstein, Litvánia, Hollandia, Norvégia, Ausztria, Portugália, Spanyolország, Finnország, Svédország, Svájc és az Egyesült Királyság). Észtország, Finnország, Írország, Hollandia, Svédország és az Egyesült Királyság, valamint a társult országok (Izland, Liechtenstein és Svájc) már eleget tettek vállalásaiknak.

A mechanizmusban részt vevő államok többsége jelezte, hogy áttelepítési erőfeszítései elsősorban – bár nem kizárólag – a Jordániában, Libanonban és Törökországban tartózkodó szíriaiakra irányultak. Ez a 2016. március 18-i EU–Törökország nyilatkozat keretében tett, a szíriaiak Törökországból történő áttelepítésére irányuló tagállami erőfeszítéseket is magában foglalja. 2016. április 4. óta 4 618 szíriait telepítettek át Törökországból az EU–Törökország nyilatkozat áttelepítési részének keretében. Az elmúlt hetekben fokozódott az áttelepítés üteme: a legutóbbi beszámolási időszak óta 1 053 személyt telepítettek át e mechanizmus keretében. A vállalások fennmaradó száma ugyancsak lényegesen nőtt, és jelenleg 26 112 főre vonatkozik, ami elsősorban Németország döntését tükrözi, miszerint jelentős mértékben növelni kívánja vállalásait. Az EU–Törökország nyilatkozat keretében végrehajtott áttelepítések eddig a következő országokba irányultak: Belgium, Észtország, Franciaország, Németország, Olaszország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Spanyolország, Finnország és Svédország. Ezen túlmenően Norvégia április 4. óta 203 szíriai állampolgárt telepített át Törökországból.

Az EU–Törökország nyilatkozat keretében áttelepítéseket végrehajtó tagállamok jól haladnak az újabb áttelepítési műveletek előkészítésével, az áttelepítésre jelölt személyek meghallgatására irányuló törökországi missziókat is beleértve. Ausztria és Románia jelenleg a mechanizmus szerinti első áttelepítések előkészítésén dolgozik. Ugyanakkor olyan tagállamok is vannak, amelyek már 2016 nyarán megkapták az UNHCR-től a vonatkozó dokumentumokat, ám azóta sem hajtottak végre intézkedéseket (Bulgária, Horvátország és a Cseh Köztársaság). Ezen túlmenően bizonyos tagállamok eddig egyáltalán nem kapcsolódtak be a Törökországból való áttelepítésbe és nem is hoztak ez irányú intézkedéseket (Ciprus, Dánia, Görögország, Magyarország, Írország, Málta, Lengyelország, Szlovákia, Szlovénia és az Egyesült Királyság). Ezeknek a tagállamoknak fokozniuk kell erőfeszítéseiket az áttelepítési eljárás mielőbbi lezárása érdekében, hogy ezáltal hozzájáruljanak az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtásához.