BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM A Bizottság szolgálatainak elemzése a Magyarországra vonatkozó túlzotthiány-eljárás keretében elfogadott, 2012. január 24-i tanácsi határozatot követő időszak magyarországi költségvetési helyzetéről amely a következő dokumentumot kíséri Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA a Magyarországon fennálló túlzott költségvetési hiány megszüntetéséről /* SWD/2013/0388 final */





1. Bevezetés A Tanács 2004. július 5-én megállapította, hogy Magyarországon túlzott költségvetési hiány áll fenn, és az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSZ) 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban ajánlást tett, amelyben 2008-at tűzte ki a hiány megszüntetésének határidejeként[1]. Miután a Tanács két alkalommal, 2005 januárjában és novemberében – az EKSZ 104. cikkének (8) bekezdésével összhangban – határozatot hozott arról, hogy Magyarország nem tett eredményes intézkedéseket az ajánlások nyomán, 2006 októberében közzétette az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdése szerinti harmadik, Magyarországnak címzett ajánlását, amelyben a határidőt 2009-ig meghosszabbította. 2009 júliusában, miután a súlyos gazdasági visszaesés költségvetési kiigazítási intézkedéseket és EU/IMF fizetésimérleg-támogatást tett szükségessé, a Tanács megállapította, hogy Magyarország eredményes intézkedéseket hozott, és az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdése szerinti felülvizsgált ajánlásokat adott ki, 2011-et határozva meg a túlzott hiány kiigazításának határidejeként. A Bizottság a Tanácsnak címzett, 2010. január 27-i közleményében arra a következtetésre jutott, hogy Magyarország a legutolsó tanácsi ajánlás nyomán eredményes intézkedéseket tett, amivel a Tanács 2010. február 16-i következtetéseiben egyetértett, mivel a várakozások szerint a hiány 2009-ben megközelítette a célt, de figyelmeztetett arra, hogy a 2010. évi hiánycélhoz a bevételi és a kiadási oldalon egyaránt jelentős kockázatok kapcsolódnak. A Tanács a Magyarország 2011. évi aktualizált konvergenciaprogramjáról szóló, 2011. július 12-i véleményében azt ajánlotta, hogy Magyarország „a túlzott hiány tartós megszüntetésére vonatkozó tanácsi ajánlásnak való megfelelés érdekében fokozza a költségvetési erőfeszítést […] és biztosítsa, hogy a költségvetési hiány biztonsággal a GDP 3 %-ában meghatározott küszöb alatt maradjon 2012-ben és azt követően”. 2012. január 24-én a Tanács a Szerződés 126. cikkének (8) bekezdése szerinti határozatot fogadott el, amelyben megállapította, hogy Magyarország nem tett eredményes intézkedéseket a 2009. júliusi tanácsi ajánlás nyomán. A Tanács rámutatott arra, hogy bár Magyarország 2011-ben hivatalosan betartotta a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket, ez nem strukturális és tartós kiigazításon alapult. A 2011. évi költségvetési többlet számottevő, a GDP közel 10 %-át kitevő egyszeri bevételekből származott, és 2010-ben, valamint 2011-ben összesen a GDP 2 %-át jelentő strukturális romlással kapcsolódott össze, holott az ajánlások összesen a GDP 0,5 %-át jelentő költségvetési javulást írtak elő. Emellett, bár a hatóságok jelentős strukturális intézkedéseket fogadtak el és hajtottak végre, a várakozások szerint a 2012. évi költségvetési hiány csak a GDP mintegy 0,7 %-át kitevő nettó egyszeri bevételeknek köszönhetően maradt a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alatt. A kiigazítás fenntarthatatlanságát alátámasztotta az is, hogy a várakozások szerint 2013-ban az államháztartási hiány (az akkori becslések szerint a GDP 3,25 %-a) újra a Szerződésben meghatározott referenciaérték fölé kerül, még a Bizottság 2011. őszi előrejelzése óta bejelentett kiegészítő intézkedések ellenére is. 2012. március 13-án a Tanács új ajánlást fogadott el az EUMSZ 126. cikke (7) bekezdésének megfelelően, abból a célból, hogy Magyarország 2012-re szüntesse meg a túlzott hiányt. A magyar hatóságokat a következő intézkedések megtételére szólították fel: i. 2012-ig hiteles és fenntartható módon szüntessék meg a túlzott hiányt; ii. a 2012-re kitűzött, a GDP 2,5 %-ának megfelelő hiánycél elérésének biztosítása érdekében tegyenek további, legalább a GDP 0,5 %-ának megfelelő költségvetési kiigazítást; iii. szükség szerint tegyenek további strukturális intézkedéseket annak érdekében, hogy a 2013. évi hiány bőven a GDP 3 %-ának megfelelő küszöbérték alatt maradjon. Ugyanakkor az ajánlás szerint az államadósság arányát a lehető leghamarabb újra csökkenő pályára kell állítani úgy, hogy megfelelő mértékű előrehaladást biztosítson az adósságcsökkentésre vonatkozó referenciaértéknek való megfelelés érdekében. A költségvetési kiigazítást a költségvetési irányítási keret javasolt javításával is alá kell támasztani. A Tanács az eredményes intézkedések megtételére vonatkozó határidőt 2012. szeptember 13-ában állapította meg. Az említett tanácsi ajánlás elfogadásának időpontjában a Tanács arról is határozatot hozott, hogy az 1084/2006/EK tanácsi rendelet 4. cikkével összhangban a Kohéziós Alapból Magyarországra jutó 2013. évi kötelezettségvállalások egy részét felfüggeszti. Május 30-án a Bizottság a 2012. évi konvergenciaprogram és a megtakarítási intézkedések részletezése alapján közleményében arra a megállapításra jutott, hogy Magyarország a túlzott hiány megszüntetése tekintetében eredményes intézkedéseket tett. Mindenekelőtt azzal számolt, hogy a költségvetési hiány 2012-ben eléri a GDP 2,5 %-át, majd 2013-ban jóval a Szerződésben a GDP 3 %-ában megállapított referenciaérték alatt marad, ami összhangban van a Tanács márciusi ajánlásával. Emellett a közlemény elismerte, hogy történt előrelépés a költségvetési irányítási keret megerősítése terén, még akkor is, ha az előrelépés ezen a területen összességében lassúnak tekinthető. Ennek ismeretében a Bizottság május 30-án javaslatot fogadott el a Kohéziós Alapból tett kötelezettségvállalási előirányzatok felfüggesztésének megszüntetéséről. 2012. június 22-i ülésén a Tanács egyetértett ezzel az értékeléssel és határozatot fogadott el a Kohéziós Alapból tett kötelezettségvállalási előirányzatok felfüggesztésének megszüntetéséről. Ez a dokumentum megvizsgálja Magyarország makrogazdasági és költségvetési kilátásait, hogy előkészítse a Magyarországon fennálló túlzott hiányról szóló 2004/918/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági ajánlást. Mindenekelőtt értékeli a Bizottság által a Tanácsnak címzett, a megtett intézkedésekről szóló, 2012. május 30-i közlemény óta bekövetkezett makrogazdasági és költségvetési fejleményeket. Az értékelés mindenekelőtt figyelembe veszi a Bizottság 2013. tavaszi előrejelzésének közzétételét követően, 2013. május 13-án elfogadott kiigazítási intézkedések makrogazdasági és költségvetési hatását. 2. Aktuális makrogazdasági és költségvetési fejlemények és kitekintés 2013-ra és 2014-re 2.1. Makrogazdasági fejlemények és kilátások 2012-ben a magyar gazdaság recesszióba került, a GDP 1,7 %-kal szűkült, miközben az elfogadott 2012. évi költségvetést alátámasztó feltételezés csekély növekedéssel, a Bizottság 2012. februári közbenső előrejelzése pedig stagnálással számolt. A 2010-ben és 2011-ben tapasztalt rövid élénkülés után a belföldi kereslet 3,7 %-kal visszaesett. A beruházások csökkenése már a negyedik egymást követő évben folytatódott, a hitelnyújtási feltételek szigorítása, a megnövekedett gazdasági bizonytalanság és a belföldi ágazatok hitelállományának leépítése közepette. A rendelkezésre álló jövedelem szűkülése és a munkanélküliség magas szintje hozzájárult a fogyasztás újabb csökkenéséhez. Az export némileg tompította ugyan a GDP visszaesését, ugyanakkor viszont a romló külső környezet hatására gyorsan szűkültek az exportlehetőségek. A recesszióhoz az aszály miatti szokatlanul gyenge mezőgazdasági teljesítmény is hozzájárult. A Bizottság 2013. tavaszi előrejelzése szerint 2013-ban a GDP-növekedés némileg erősödik. Az exportpiacok várhatóan javulnak, és a háztartások rendelkezésre álló reáljövedelmének növekedése következtében feltételezhetően stabilizálódik a belföldi kereslet, bár a magas munkanélküliségi ráta és törlesztési teher még mindig erősen visszafogja a háztartások kiadásait. A vállalati hitelezés folytatódó szűkülése és az egyes tőkeintenzív ágazatokra kivetett magas különadók miatt a magánberuházások várhatóan tovább csökkennek. Ezt a tendenciát némileg ellensúlyozhatja a központi bankon keresztül futó új Növekedési Hitel Program, valamint az államilag támogatott hitelnyújtásra irányuló intézkedések. Emellett a közberuházások az uniós források jelentősebb beáramlása miatt valószínűleg bővülnek. A Bizottság 2013. tavaszi előrejelzése szerint a növekedés felgyorsul és 2014-ben eléri az 1,4 %-ot. Ez egyrészt a nettó export nagyobb hozzájárulásával magyarázható, másrészt azzal, hogy a belföldi kereslet némileg bővül. A rendelkezésre álló reáljövedelem további növekedése következtében a háztartások fogyasztása várhatóan erősödik. Nagyrészt az államilag támogatott hitelek hatására a beruházások növekedési mutatója is pozitívba fordulhat. Általánosságban azonban a hitelnyújtási feltételek várhatóan továbbra is szigorúak maradnak, és a csekély növekedési kilátások miatt a beruházási kereslet visszafogott lesz. A hiánynak a GDP 3 %-a alá történő csökkentését célzó új korrekciós intézkedések május 13-i elfogadása óta a növekedési kilátások nagyrészt változatlanok maradtak. Bár a 2013 első negyedévére vonatkozóan bejelentett adatok rövid távon növelik a Bizottság 2013. tavaszi előrejelzésével összefüggő, felfelé irányuló kockázatokat, a korrekciós intézkedések – elsősorban 2014-ben – az ellenkező irányba hatnak. Összességében Magyarország gazdasági növekedési potenciálja rendkívül gyenge és a kilátások az előző ajánlás időpontjában vázolthoz képest némileg kedvezőtlenebbé váltak. Ugyanakkor a kibocsátási rés erősen negatív (jelenleg körülbelül a GDP –4 %-a) és az előrejelzés időtávjában, vagyis 2014-ig várhatóan csak csekély mértékben javul. A recesszió ellenére a foglalkoztatás 2012-ben a várakozásokon felül, 1,7 %-kal nőtt. A foglalkoztatás bővülése részben a közmunkaprogram kiterjesztését tükrözte, de befolyásolta az is, hogy a kisvállalkozásoknál növekedett a foglalkoztatás. A nagyvállalatoknál azonban 2012 eleje óta visszaesőben van a foglalkoztatás. A fajlagos munkaerőköltségek növekedése és a gyenge kereslet miatt nyereségességük fenntartása érdekében elbocsátásokra kényszerültek. A bővülő foglalkoztatás ellenére a munkanélküliség nem csökkent a 2011. évi, 11 % körüli szintről, mivel – nagyrészt a kormányzati intézkedések (például a közmunkaprogram kiterjesztése, a nyugdíjkorhatár emelése) eredményeként – folyamatosan nő az aktivitási ráta. Az előrejelzés szerint 2013-ban a foglalkoztatás nagyrészt stabil marad. A gazdasági növekedés élénkülésével 2014-től megkezdődhet a foglalkoztatás növekedése. Mivel azonban az aktivitási ráta a becslések szerint tovább nő, a munkanélküliség várhatóan némileg növekszik. Miközben 2012-ben az infláció a korábban előrejelzettnél magasabb volt, 2013 első negyedévében a vártnál nagyobb mértékű csökkenés következett be. Amellett, hogy a közvetett adók növelésének a hatása 2012-höz képest összességében kisebb volt, a csökkenés a szabályozott energia- és egyéb közműszolgáltatás-árak 2013 januárjában bevezetett csökkentésével is magyarázható. Emellett a maginfláció és a feldolgozatlan élelmiszerek ára is alacsonyabb volt a korábban előrejelzettnél. Az erősen negatív kibocsátási rés miatt az áremelkedés várhatóan visszafogott marad az előrejelzésnek megfelelő időtávon. 1. táblázat: Kulcsfontosságú makrogazdasági előrejelzések összehasonlítása || || 2011 || 2012 || 2013 || 2014 Reál-GDP || KP 2012 || 1,7 || 0,1 || 1,6 || 2,5 BIZ. EDP 2012. március || 1,7 || -0,1 || 1,6 || n.a. KP 2013 || 1,6 || -1,7 || 0,7 || 1,9 BIZ. 2013. tavaszi előrejelzés || 1,6 || -1,7 || 0,2 || 1,4 HICP-infláció || KP 20121 || 3,9 || 5,2 || 4,2 || 3,0 BIZ. EDP 2012. március || 3,9 || 5,1 || 4,1 || n.a. KP 20131 || 3,9 || 5,7 || 3,1 || 3,2 BIZ. 2013. tavaszi előrejelzés || 3,9 || 5,7 || 2,7 || 3,0 Foglalkoztatás || KP 2012 || 0,8 || 1,2 || 2,2 || 3,0 BIZ 2011. őszi előrejelzés || 0,5 || 1,1 || 0,0 || n.a. KP 2013 || n.a. || 1,7 || 0,5 || 0,8 BIZ. 2013. tavaszi előrejelzés || 0,8 || 1,7 || 0,1 || 0,4 Folyó fizetési mérleg egyenlege || KP 2012 || 1,4 || 3,3 || 4,1 || 4,0 BIZ 2011. őszi előrejelzés || 1,7 || 3,2 || 3,8 || n.a. KP 2013 || 1,0 || 1,6 || 3,2 || 3,6 BIZ. 2013. tavaszi előrejelzés || 1,0 || 1,9 || 2,5 || 2,6 Potenciális kibocsátás || KP 2012 || 0,3 || 0,8 || 1,4 || 1,6 BIZ 2011. őszi előrejelzés || 0,0 || 0,1 || 0,3 || n.a. KP 2013 || 0,0 || 0,3 || 0,9 || 1,1 BIZ. 2013. tavaszi előrejelzés || 0,1 || 0,1 || 0,2 || 0,5 Kibocsátási rés || KP 2012 || -2,6 || -3,2 || -3,0 || -2,1 BIZ 2011. őszi előrejelzés || -2,5 || -2,2 || -1,1 || n.a. KP 2013 || -1,7 || -3,6 || -3,7 || -2,9 BIZ. 2013. tavaszi előrejelzés || -2,2 || -3,9 || -3,9 || -3,1 Megjegyzés: 1 Nemzeti fogyasztóiár-index (Consumer Price Index – CPI) Forrás: A Bizottság 2011. őszi előrejelzése (BIZ. 2011. őszi előrejelzés); a Bizottság által a túlzotthiány-eljárás keretében készített 2012. márciusi szolgálati munkadokumentum (BIZ. EDP 2012. március); a Bizottság 2013. tavaszi előrejelzése (BIZ. 2013. tavaszi előrejelzés); Magyarország 2012. évi konvergenciaprogramja (KP 2012); Magyarország 2013. évi konvergenciaprogramja (KP 2013). 2.2. Költségvetési fejlemények és kilátások 2.2.1. A költségvetés alakulása 2012-ben A GDP mintegy 3 %-át kitevő költségvetési erőfeszítések eredményeként 2012-ben az államháztartási hiány elérte a GDP 1,9 %-át. Ez részben a GDP 0,75 %-át kitevő egyszeri bevételeknek köszönhető – ezek közé tartoztak a magán-nyugdíjpénztári pillérből az állami pillérbe történő további eszközáthelyezésekhez kapcsolódó, a költségvetésben tervezettnél magasabb egyszeri bevételek is, amelyek a GDP 0,2 %-át tették ki.[2] Az elfogadott 2012. évi költségvetés, amely 0,5 %-os növekedési feltételezés alapján a GDP 2,5 %-át kitevő hiányt célzott meg, a GDP 1,1 %-ának megfelelő rendkívüli tartalékot, valamint számos konszolidációs intézkedést tartalmazott, a fontosabbak a következők: i. körülbelül a GDP 1,75 %-ának megfelelő bevételnövelő intézkedések, többek között az általános áfakulcs és a jövedéki adók kulcsának 2 százalékponttal történő emelése, a társadalombiztosítási járulékok növelése, valamint a személyijövedelemadó-rendszer reformja, ii. a GDP 0,75 %-át kitevő kiadásoldali strukturális intézkedések (a 2011 márciusában bejelentett Széll Kálmán Tervnek megfelelően), mindenekelőtt: a munkanélküli ellátások és a gyógyszertámogatások csökkentése, a nyugdíjak és egyéb szociális ellátások felülvizsgálata, iii. a GDP 0,25 %-ának megfelelő kiadáskorlátozás a közszférában, amelyet főként a legtöbb ágazat nominális béreinek befagyasztása és a szakminisztériumok áru- és szolgáltatásbeszerzésének korlátozott növelése révén kell elérni. A kormány, mivel 2012 során folyamatosan romló makrogazdasági kilátásokkal szembesült, további korrekciós intézkedéseket fogadott el a GDP 0,7 %-ának megfelelő értékben, végül ezen intézkedések mintegy felét hajtották végre. Először, a 2012. évi konvergenciaprogramba a GDP 0,3 %-át kitevő új megtakarítási intézkedések kerültek be (például a szakminisztériumok előirányzatainak csökkentése és a telekommunikációs szolgáltatásokra kivetett tartós különadó). Másodszor, a túlzotthiány-eljárás keretében elért eredményekről készített 2012. októberi jelentéssel összefüggésben a GDP 0,4 %-át jelentő további, részben átmeneti kiadáscsökkentéseket és megtakarítási intézkedéseket jelentettek be. Ugyanakkor a 2012-re vonatkozó hivatalos hiánycélt felfelé módosították, a GDP 2,5 %-áról 2,7 %-ára. Összességében a ténylegesen megvalósított, a költségvetés részét képező, valamint a központi kormányzat által elfogadott kiegészítő korrekciós intézkedések 2012-ben a GDP mintegy 3 %-át tették ki. Az önkormányzati alrendszer egyenlege 2012-ben – miután a központi kormányzat kiszűrte az adósságra vonatkozó feltételezések hatását – a költségvetésbe beemelt tervekhez képest körülbelül a GDP 0,7 %-ával, az előző évvel összevetve pedig a GDP mintegy 0,4 %-ával javult, főként a helyi önkormányzatok csekély beruházási tevékenysége következtében. 2011-hez képest a múlt évben a GDP több mint 0,5 %-ával csökkentek a helyi közberuházások, mivel a kizárólag belföldi forrásokból finanszírozott eszközfelhalmozás jelentős mértékben visszaesett. Ez valószínűleg tükrözi az önkormányzati alrendszer adósságfelhalmozásának korlátozására irányuló új jogszabályokat, valamint egyes intézmények központosítását (főként az oktatási és az egészségügyi ágazatban), ami visszatarthatta az önkormányzatokat attól, hogy beruházásokat eszközöljenek ezeken a területeken. Összességében a 2012. évi hiánycélt sikerült túlteljesíteni, a központi kormányzat által elfogadott korrekciós intézkedéseknek, valamint annak köszönhetően, hogy az önkormányzati alrendszer egyenlege a vártnál jobban alakult. Emellett a költségvetésbe beállított rendkívüli tartalékok teljes körű aktiválása ellensúlyozta a részben a korábban vártnál rosszabb makrogazdasági környezethez kapcsolódó költségvetési csúszásokat. 2.2.2. A költségvetés alakulása 2013-ban A 2012. december 11-én elfogadott 2013. évi költségvetésben meghatározott hiánycél a GDP 2,7 %-a volt, ami összhangban van a túlzotthiány-eljárás keretében elért eredményekről készített 2012. októberi jelentésben vázolt módosított költségvetési pályával. A költségvetés a GDP 1,3 %-ának megfelelő rendkívüli tartalékot tartalmazott, amelyet a felmerülő költségvetési csúszások esetén kell aktiválni. A 2013. évi konvergenciaprogram megerősítette a hivatalos hiánycélt, miközben megállapította, hogy a tartalékból már több mint a GDP 0,7 %-át kitevő összeg nem áll rendelkezésre a 2013 első negyedévében nettó értelemben bekövetkezett csúszások miatt, amelyek főként az áfából és a pénzügyi tranzakciós illetékből befolyt, a költségvetésbe beállítottnál alacsonyabb bevételekhez kapcsolódtak. A Bizottság 2013. tavaszi előrejelzése szerint a hiány 2013-ban a GDP 3,0 %-a lesz. A hiány 1,1 százalékpontos növekedése 2012-höz képest nagyrészt a kiadások növekedéséhez köthető: a kiadások aránya a GDP-ben 48,4 %-ról 49,6 %-ra emelkedett. Ez főként a részben az uniós források megnövekedett felhasználása következtében bővülő beruházásokat tükrözi. A kiadásoldali konszolidációs intézkedéseket, például egyes szociális ellátások 2011-ben megkezdett felülvizsgálatának további hatását és általánosságban az állami bérek befagyasztását várhatóan nagyrészt hiánynövelő intézkedések ellensúlyozzák, például a közmunkaprogram kiterjesztése és a költségvetési intézmények kiadásainak növekedése. A Bizottság 2013. tavaszi előrejelzése szerint a bevétel GDP-hez viszonyított aránya némileg meghaladja a 2012. évi szintet, 46,6 % lesz. Összességében a bevételcsökkentő és –növelő elemek csaknem kiegyenlítik egymást. A bevételcsökkentő elemek közé a következők tartoznak: a GDP 0,75 %-át jelentő egyszeri bevételek, illetve a GDP közel 1 %-át kitevő ösztönzők (vagyis az egykulcsos személyijövedelemadó-rendszer, valamint a kkv-kra vonatkozó, a szociális hozzájárulások célzott csökkentésével összekapcsolódó új kedvezményes társasági adó) fokozatos kivezetése. Ezt részben ellensúlyozzák a GDP 1,5 %-ának megfelelő bevételnövelő korrekciós intézkedések, amelyek bejelentésére i. a 2011. és 2012. évi konvergenciaprogram keretében került sor, ilyen például a távolságalapú útdíjrendszer és a pénzügyi tranzakciós illeték bevezetése, illetve ii. 2012 őszén három egymást követő csomagban került sor (például az energiára és a közműszolgáltatókra kivetett adó növelése). Emellett az uniós források megnövekedett felhasználása várhatóan a GDP közel 0,5 %-ával növeli a bevételeket. A 2013. évi konvergenciaprogrammal összevetve a Bizottság 2013. tavaszi előrejelzése összességében a GDP 0,9 %-át kitevő költségvetési csúszással számol. Ez a GDP 0,6 %-ával kisebb bevételt jelent, ami főként az áfához kapcsolódik, mivel az adóigazgatás megerősítését célzó intézkedések, a pénzügyi tranzakciós illeték, a szerencsejáték-adó és a távolságalapú útdíjrendszer hatása a feltételezések szerint alacsonyabb lesz. Az előrejelzés a kiadási oldalon is csúszásokkal számol, a GDP 0,3 %-át kitevő mértékben, ami nagyrészt a közlekedési ágazathoz kapcsolódik. Az előrejelzett bevételkiesést és túlköltekezést csak részben ellensúlyozza a GDP 0,6 %-át kitevő, fennmaradó rendkívüli tartalékok feltételezett aktiválása. A Bizottság 2013. tavaszi előrejelzésének elfogadását és közzétételét követően a magyar kormány – annak érdekében, hogy a hiány jóval a GDP 3 %-a alá kerüljön – 2013. május 13-án további korrekciós intézkedéseket fogadott el, amelyek 2013-ban bruttó értelemben a GDP több mint 0,3 %-át teszik ki. Mindenekelőtt az új költségvetési intézkedéscsomag egyes költségvetési intézmények kiadásainak ideiglenes visszafogását tartalmazza, ami tartóssá válhat, hacsak kedvező költségvetési fejlemények nem biztosítanak megfelelő mozgásteret. A Bizottság becslése szerint az említett megtakarítási intézkedések nettó hiánycsökkentő hatása – a bevételekre gyakorolt közvetlen hatásuk, valamint a másodlagos hatások figyelembevételével – megközelíti a GDP 0,25 %-át. Ez azt jelenti, hogy a – nemrég elfogadott korrekciós intézkedések ismeretében körülbelül a GDP 0,9 %-ára növekedett – fennmaradó rendkívüli tartalékok teljes aktiválása teljes mértékben ellensúlyozhatja a Bizottság 2013. tavaszi előrejelzésében becsült költségvetési csúszásokat. Következésképp – az új konszolidációs intézkedések figyelembevételével – az államháztartási hiány 2013-ban várhatóan a GDP 2,7 %-a lesz, ezzel a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá kerül, és összhangban lesz a GDP 2,7 %-át kitevő hiánycéllal. 2.2.3. A költségvetés alakulása 2014-ben A 2013. évi konvergenciaprogram felfelé módosította a 2014. évi hiánycélt, a GDP 2,2 %-áról 2,7 %-ára, ez utóbbi azonos a 2013. évi hiánycéllal. Ezzel szemben a Bizottság 2013. tavaszi előrejelzése – szokásosan a szakpolitika változatlanságát feltételezve – azzal számol, hogy a 2014. évi hiány a GDP 2013-as 3,0 %-áról 3,3 %-ra növekszik. Ez főként a GDP-arányos kiadások 49,6 %-ról 50,3 %-ra történő további növekedésének a következménye, ami részben az állami oktatási szektorban bevezetett új bérkompenzációs rendszerrel magyarázható. Emellett a feltételezések szerint az uniós források növekvő felhasználásával összhangban növekszik a közberuházások aránya. Összességében azonban az egyéb kiadások emelkedése az előrejelzések szerint elmarad a nominális gazdasági növekedéstől, a 2013. évi konvergenciaprogramban megerősített költségvetési fegyelem (például főszabályként az állami bérek befagyasztása, a szociális juttatások mérsékelt növekedése), valamint a korábban megkezdett strukturális reformok további hatása következtében. A bevételi aránynak a Bizottság által előrejelzett 2014.évi csekély növekedése az előző évhez képest főként az uniós források felhasználásának várt bővülését és a távolságalapú útdíjrendszer 2013 közepén várható bevezetésének teljes évre vetített hatását tükrözi. Az adók GDP-hez viszonyított aránya várhatóan a 2013. évi szinten marad, az adóigazgatás megerősítésének várt erősebb hatását is figyelembe véve. A Bizottság 2013. tavaszi előrejelzése 2014-re a 2013. évi konvergenciaprogramhoz képest a GDP 0,6 %-ával alacsonyabb bevételeket tartalmaz. Ez főként azokhoz az intézkedésekhez kapcsolódik, amelyek a 2013-ra vonatkozó eltérő előrejelzést is magyarázzák, vagyis az áfához, a pénzügyi tranzakciós illetékhez, a szerencsejáték-adóhoz és a távolságalapú útdíjrendszerhez. A kiadási oldalon a GDP közel 0,5 %-át kitevő becsült csúszások részben a változatlan szakpolitikára vonatkozó feltételezés alkalmazásához kapcsolódnak (vagyis a legtöbb kiadási tétel az előrejelzés szerint a nominális potenciális növekedési rátának megfelelően növekszik, gátolva ezzel a hiteles, jól meghatározott intézkedések elfogadását), ezeket várhatóan a GDP 0,5 %-át kitevő tervezett rendkívüli tartalékok feltételezett aktiválása ellensúlyozza. A magyar kormány által 2013. május 13-án, vagyis a Bizottság 2013. tavaszi előrejelzésének közzétételét követően elfogadott korrekciós intézkedések célja, hogy a hiány 2014-ben is jóval a GDP 3 %-a alá kerüljön. Ezek az intézkedések, amelyek körülbelül a GDP 0,7 %-át teszik ki, többek között a következők: i. az egyes költségvetési intézményekre vonatkozó 2013. évi kiadáscsökkentések beillesztése a 2014. évi költségvetésbe, ii. a költségvetési intézmények egyes kiadásainak nominális befagyasztása a központi költségvetési alrendszerben a 2013. évi szinten, iii. egyes szociális készpénzellátások nominális befagyasztása 2014-ben a 2013. évi szinten, valamint iv. egyes közberuházási projektek felfüggesztése, kivéve, ha finanszírozhatók nem pénzügyi állami eszközök értékesítése révén. A Bizottság szerint az említett intézkedések nettó költségvetési hatása a GDP mintegy 0,45 %-ára becsülhető, ami alapján a hiány-előrejelzés 2014-re a GDP 2,9 %-a. Az értékelés figyelembe veszi i. a közzétett információkat, mindenekelőtt a 2013. május 13-án kihirdetett 1259/2013. számú kormányhatározatot, ii. a végrehajtási kockázatokat, iii. a közvetlen bevételi hatást, valamint iv. az intézkedések másodlagos hatásait. Az értékelés mindenekelőtt azt feltételezi, hogy a költségvetési intézmények egyes kiadásainak nominális befagyasztása és az egyes állami beruházási projektek felfüggesztése csak részben valósul meg. 2. táblázat: A 2013. május 13-án elfogadott intézkedések költségvetési hatása (a GDP %-ában)1 || 2013 || 2014 1a. Egyes költségvetési intézmények kiadásainak csökkentése || A nemzeti hatóságok által becsült bruttó hatás || 0,32 || 0,31 A Bizottság által becsült bruttó hatás || 0,32 || 0,31 Az adóbevételekre gyakorolt közvetlen hatás || 0,08 || 0,08 Nettó hatás || 0,24 || 0,23 1b. Egyes kiadások nominális befagyasztása a központi költségvetési alrendszerben || A nemzeti hatóságok által becsült bruttó hatás || || 0,16 A Bizottság által becsült bruttó hatás || || 0,08 Az adóbevételekre gyakorolt közvetlen hatás || || 0,02 Nettó hatás || || 0,06 1.c. A háztartásoknak juttatott egyes készpénzellátások nominális befagyasztása || A nemzeti hatóságok által becsült bruttó hatás || || 0,07 A Bizottság által becsült bruttó hatás || || 0,07 Az adóbevételekre gyakorolt közvetlen hatás || || 0,00 Nettó hatás || || 0,07 2. Egyes közberuházások visszafogása || A nemzeti hatóságok által becsült bruttó hatás || || 0,20 A Bizottság által becsült bruttó hatás || || 0,13 Az adóbevételekre gyakorolt közvetlen hatás || || 0,01 Nettó hatás || || 0,12 Az 1.a–1.c. és a 2. intézkedés másodlagos hatásai || -0,01 || -0,04 Teljes bruttó költségvetési hatás || 0,32 || 0,74 Teljes nettó költségvetési hatás, beleértve a végrehajtási kockázatokat, az adóbevételekre gyakorolt közvetlen hatást és a másodlagos hatásokat || 0,23 || 0,44 1 A pozitív számok a hiány javulását jelzik. A strukturális államháztartási egyenleg, miután 2010-ben és 2011-ben összesen a GDP közel 2 %-át kitevő mértékben romlott, 2012-ben a GDP 3,5 %-ával javult. A Bizottság szolgálatainak 2013. tavaszi előrejelzése szerint a strukturális államháztartási egyenleg 2013-ban és 2014-ben várhatóan a GDP –1 %-ára, illetve –1,75 %-ára romlik. A 2013. május 13-án elfogadott további korrekciós intézkedések figyelembevételével a strukturális hiány a becslések szerint az idén és jövőre a GDP 0,75 %-a, illetve 1,5 %-a lesz, vagyis megfelel majd a GDP –1,7 %-ában meghatározott módosított középtávú célnak. 2.2.4. Az államadósság alakulása Az adósság GDP-hez viszonyított aránya a 2010. évi csúcsról (82 %) 2012-re 79,2 %-ra csökkent a kötelező magán-nyugdíjpénztári pillér megszüntetéséhez kapcsolódó jelentős egyszeri tőketranszfereknek, valamint számos konszolidációs intézkedésnek köszönhetően, ezeket részben ellensúlyozta az államadósság devizában denominált részének a forint gyengülése miatti átértékelése. A 2013. évi konvergenciaprogram szerint az adósság GDP-hez viszonyított aránya tovább csökken, 2013-ban és 2014-ben 78,1 %-ra, illetve 77,2 %-ra, ezt követően pedig csökkenő pályán marad. 2013-ban és 2014-ben – a 2013. tavaszi bizottsági előrejelzésben szereplő, a hiányra vonatkozó kilátások alapján és a fennmaradó transzferált nyugdíjvagyon fokozatos értékesítését feltételezve – a becslések szerint az államadósság 79 % körül stabilizálódik. Az új korrekciós intézkedések hatásának figyelembevételével a becslések szerint az adósság aránya 2013-ban 79,4 %-ra, 2014-ben pedig 78,4 %-ra csökken. 2.2.5. Költségvetési irányítás A költségvetési irányítás kapcsán a Tanács felkérte a magyar hatóságokat, hogy módosítsák a gazdasági stabilitásról szóló törvényt, mindenekelőtt valóban kötelező erejű középtávú költségvetési keret meghatározása és a Költségvetési Tanács elemzési hatáskörének szélesítése révén, tekintettel annak az éves költségvetés feletti, az EU-ban és az OECD-ben példa nélkül álló vétójogára. A költségvetési szabályok terén eddig nem került sor szakpolitikai intézkedésre, így a középtávú költségvetési keret pusztán indikatív jellegű marad. A beszámolók szerint ezen a területen jelentős javítások vannak tervben, a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről szóló irányelv átültetése keretében.[3] Mindenekelőtt mérlegelnek egy, a strukturális egyenlegre vonatkozó szabályt, esetleg egy kötelezőbb erejű középtávú költségvetési keret részeként. Bár a 2013. évi konvergenciaprogram nem erősíti meg ezeket a konkrét reformterveket, bejelenti, hogy a vonatkozó jogszabályi módosításokat a Parlament őszi ülésszaka előtt benyújtják. Az intézményi oldalon a 2012. szeptemberi módosítások a választható jellegű feladatok és az erőforrások tekintetében egyaránt megerősítették a Költségvetési Tanácsot. Konkrétabban: az Országgyűlés Hivatalán belül kis létszámú elemzőcsoportot hoznak létre és informális szakértői hálózatot alakítanak ki. Azonban további javításokra van szükség, mivel a költségvetési politika hitelességét erősítené, ha a számszerű költségvetési szabályok betartásának rendszeres utólagos ellenőrzését egy független testületre bíznák és ha biztosítanák, hogy e testület munkája alapos kvantitatív elemzéseken alapuljon (többek között makroszintű költségvetési alapforgatókönyvek kötelező kidolgozása és a főbb költségvetés-politikai előterjesztések értékelése révén). 3. Következtetés A 2010. és 2011. évi költségvetési lazítás után 2012-ben jelentős konszolidációs erőfeszítések történtek, így az államháztartási hiány a GDP 1,9 %-ára csökkent, ezzel jóval a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá, és a 2012. március 13-i tanácsi ajánlásban kitűzött 2,5 %-os hiánycél alá került. Az elkészítéséig rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság 2013. tavaszi előrejelzése szerint a hiány 2013-ban a GDP 3,0 %-a, 2014-ben pedig 3,3 %-a lesz. A Bizottság aktualizált értékelése szerint a 2013. május 13-án elfogadott további megtakarítási intézkedések figyelembevételével a hiány várhatóan a GDP 2,7 %-át, illetve 2,9 %-át teszi majd ki 2013-ban és 2014-ben, tehát az előrejelzés időtávjában a Szerződésben meghatározott referenciaérték alatt lesz. [1] A Magyarországra vonatkozó túlzotthiány-eljárással kapcsolatos dokumentumok elérhetők a következő internetcímen: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/hungary_en.htm [2] A 2012. évi egyszeri bevételek közé tartoztak többek között: az egyes ágazatokra kivetett különadók, további magán-nyugdíjpénztári vagyon átvétele és telekommunikációs engedélyek értékesítése; ezeket részben ellensúlyozta az egyes pénzügyi intézményekre kivetett rendkívüli illeték utáni adókedvezmény. [3] Lásd a 2012 októberében a költségvetési keretrendszerekre vonatkozó irányelv átültetéséről szóló időközi bizottsági jelentéshez biztosított információt. A dokumentum megtalálható a következő weboldalon: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2012:0433:FIN:HU:PDF