·Környezeti áruk és szolgáltatások ágazatának számlái: a kifejezetten környezetvédelmi vagy erőforrás-gazdálkodási célból tervezett és előállított áruk és szolgáltatások kibocsátása, hozzáadott értéke és exportja. A tevékenységekhez kapcsolódó foglalkoztatásról is be kell számolni.

A levegőkibocsátási számlákat a környezeti számlákkal kombinálva más területeken is lehet használni, például az energetika vagy a környezetvédelmi adók területén. Ezek az információk a társadalom és a környezet kölcsönhatásainak leírására és elemzésére szolgáló ok-okozati keretekben, például az Európai Környezetvédelmi Ügynökség által elfogadott DPSIR-modellben is felhasználhatók.

A rendeletben meghatározott adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok kiigazíthatják a már meglévő adatokat, hogy azok összhangban legyenek a SEEA CF fogalmaival. Ez külön munkát igényelhet a tagállamok statisztikai hivatalai részéről. A tény, hogy a környezeti-gazdasági számlák újrahasznosítják a meglévő adatokat, azt jelenti, hogy a vállalkozások és a háztartások adatszolgáltatási kötelezettségei csak csekély mértékben növekednek, feltéve, hogy az adatforrások léteznek, és aktualizálják is azokat. Az országok úgy is dönthetnek, hogy a környezeti-gazdasági számlák céljaira külön adatgyűjtési folyamatokat hoznak létre, amely javítja az adatminőséget. Például a környezeti áruk és szolgáltatások ágazat számlái (a rendelet V. melléklete) esetében néhány országban célzott felmérést végeztek a többi adatforrás kiegészítése céljából. A felmérések, amelyekre évente vagy többévente kerül sor, a vállalkozások számára általában csekély terhet jelentenek.

Az e szakaszban bemutatott kezdeményezések két fő stratégia eredményeként jöttek létre. Az első a SEEA CF megvalósítási stratégiája – a SEEA CF az a nemzetközi statisztikai standard, amelynek az európai környezeti-gazdasági számláknak meg kell felelniük. Ez a világméretű megvalósítási stratégia rugalmas és moduláris megközelítést ajánl annak érdekében, hogy a különböző szakpolitikai igényeket és az eltérő szinteken rendelkezésre álló adatokat is be lehessen fogadni.

Általában véve mind a hat melléklet tekintetében javult a szolgáltatott adatok minősége a 2016–2018-as időszak során. Az I–III. melléklethez a tagállamok által a rendelet alapján szolgáltatott statisztikai adatok kiváló minőségűek. A IV–VI. melléklethez szolgáltatott adatok kevésbé érettek, mivel a kötelező jelentéstétel csak 2017-ben kezdődött, és addig csak kétszer került sor adatgyűjtésre. Ráadásul a IV. és az V. melléklet összetettebb a többi mellékletnél, és más forrásadat-kategóriákat igényel. A Bizottság várakozásai szerint a IV–VI. melléklethez szolgáltatott adatok minősége a következő években javulni fog. Vannak még olyan területek, ahol fejlődésre van szükség. A Bizottság (Eurostat) továbbra is azon dolgozik a tagállamokkal, hogy szakmai szinten oldják meg a problémákat. A minőség javítása érdekében több intézkedés tervbe van véve, vagy már folyamatban is van a végrehajtásuk (lásd a következő szakaszt).

A tagállamok támogatnák új modulok kialakítását, de mindezt lassabb ütemben szeretnék tenni, mivel nem biztosak benne, hogy a rendszeres adatszolgáltatáshoz elegendő erőforrással rendelkeznek. A rendelet már bevezette azokat a modulokat, amelyek a jelek szerint a legalacsonyabb költségen a legnagyobb hasznot hozzák. Úgy tűnik, hogy a fennmaradó új lehetséges modulok aránylag kisebb haszonnal járnak és költségesebbek.

A relevanciával kapcsolatos prioritások a jövőben változhatnak. A technológiában jelentős fejlődés zajlik, lásd big data, műholdas képek (Kopernikusz program) stb. A szakpolitikák alakításához egyre több információra van szükség az olyan területeken, mint pl. a fenntartható fejlődési célok vagy a körforgásos gazdaság megvalósítása, a természeti tőke megóvása stb. Az éves fenntartható növekedési stratégiában nagyobb szerepet kap a környezeti fenntarthatóság (az éghajlatváltozást is beleértve), amely az egyik stratégiai fontosságú célkitűzés a termelékenység, a méltányosság és a makrogazdasági stabilitás mellett. A Bizottság továbbra is figyelemmel kíséri e rendelet végrehajtását.

Minőségfejlesztés: a legújabb fejlemények

A számlák minőségének javítása az elkövetkező években is kiemelt feladat lesz. A minőségfejlesztés a környezeti számlák európai stratégiájának is központi törekvése. A minőségfejlesztés növeli a statisztikák relevanciáját és lehetővé teszi a hatékonyság növelését, ami pedig csökkenti az adminisztratív terheket. Ezzel kapcsolatban az alábbi tevékenységek zajlanak jelenleg, vagy várhatóak a közeljövőben.

a)Támogatások nyújtása kísérleti tanulmányokhoz és minőségfejlesztésekhez. A rendelet 4. cikke szerint a Bizottságnak kísérleti tanulmányokra vonatkozó programot kell kidolgoznia, amelyet a tagállamok önkéntes alapon valósítanának meg. A tanulmányok célja a következő: i. a jelentési módszerek fejlesztése és az adatminőség javítása; ii. hosszú idősorok létrehozása; iii. az adatok feldolgozásához használt módszerek fejlesztése és iv. annak tesztelése, hogy a környezeti-gazdasági számlák új moduljainak bevezetése mennyire megvalósítható. A Bizottság (Eurostat) minden évben társfinanszírozást biztosított a kísérleti tanulmányokhoz (jelenleg a költségek 90 %-a), és az eredményeket közzétette a „közigazgatási rendszerek, gazdasági szervezetek és állampolgárok részére kifejlesztett kommunikációs és információs forrásközpont” (CIRCABC) nyilvános webhelyen. Ezeket az eredményeket figyelembe veszik a minőségfejlesztések tervezésekor és az új környezeti-gazdasági számlamodulok bevezetésekor.

b)Az adatok elérhetővé válásában tapasztalható késedelem csökkentése korai becslések készítésével A környezeti számlákat eredetileg meglehetősen részletes, strukturális adatoknak tekintették, melyek csak jelentős késedelemmel válnak elérhetővé. A Bizottság (Eurostat) a tagállamokkal együtt felméri, hogy van-e lehetőség a környezeti számlák korábbi összeállítására és benyújtására, és azt is vizsgálják, hogy miként lehetne korai becsléseket készíteni néhány főbb mutatóra vonatkozóan. Lehetséges, hogy e korai becsléseknél magasabb lenne a hibahatár és a rendeletben előírt adatokhoz képest kevésbé részletesek lennének, de úgy tűnik, hogy értékes korai információval szolgálnának a felhasználók számára. A korai becslések révén a statisztikákat néhány hónappal korábban el lehetne készíteni, anélkül hogy növekednének a tagállamokra háruló terhek. Jelentős előrelépés történt azzal kapcsolatban, hogy több korai becslés készüljön és ezek pontosabbak legyenek. Ennek eredményeképp a Bizottság (Eurostat) most már hat hónappal a referenciaév végét követően kidolgozza és közzéteszi a gazdasági szintű anyagáramlás-számlákra (a rendelet III. melléklete) vonatkozó korai becsléseket, vagyis 18 hónappal korábban, mint a rendeletben előírt határidő. Ehhez hasonlóan a Bizottság (Eurostat) a levegőkibocsátási számlákra (I. melléklet) vonatkozó becsléseket is 12 hónappal a referenciaidőszak végét követően készíti el, vagyis a rendeletben előírtakhoz képest egy évvel korábban. Emellett folyik a munka a környezetvédelmi adókra vonatkozó adatoknak (II. melléklet) és a nemzeti számlák ESA 2010 adatszolgáltatási programjának megfelelően összeállított nemzeti adójegyzékek adatainak az egyesítésével kapcsolatban. A Bizottság (Eurostat) jelenleg vizsgálja a korai becslések más modulok tekintetében való bevezetésének kivitelezhetőségét és ezen becslések minőségét.

c)Kézikönyv-kiadás és módszertani útmutatás nyújtása. Ez a referenciaanyag lehetővé teszi a statisztikák elkészítését, és segítséget nyújt a statisztikusoknak az EU-n belül és azon kívül is. A legutóbbi, 2016-os végrehajtási jelentés óta a Bizottság (Eurostat) a következő kézikönyveket és iránymutatásokat adta ki: i. Handbook on environmental goods and services sector [Kézikönyv a környezeti áruk és szolgáltatások ágazatáról] (2016); ii. Practical guide on environmental goods and services sector [Gyakorlati útmutató a környezeti áruk és szolgáltatások ágazatához] (2016); iii. Handbook on environmental protection expenditure accounts [Kézikönyv a környezetvédelmi kiadási számlákról] (2017); és iv. Handbook on economy-wide material flow accounts [Kézikönyv a gazdasági szintű anyagáramlás-számlákról] (2018).

d)Az adattovábbítás és a továbbított adatok minőségéről szóló jelentések standardjainak meghatározása A hatékonyság és megbízhatóság növelése érdekében a tagállamok és a Bizottság (Eurostat) standardokat fogadtak el az adattovábbításra vonatkozóan. Ezeket a standardokat összehangolták az ENSZ, az OECD és a Bizottság (Eurostat) globális standardjaival, lehetővé téve ezzel a környezeti információk globális adatbázisainak létrehozását. Ami az adatok minőségéről szóló jelentések készítését illeti, fokozatosan kivezetik a Microsoft Word és Excel használatát, és a jövőben a jelentések tulajdonosi szoftver használata nélkül készülnek.

e)Osztályozási rendszerek naprakészen tartása A Bizottság (Eurostat) és a tagállamok naprakészen tartanak és továbbfejlesztenek két, a IV. és az V. melléklethez kapcsolódó osztályozást: a környezetvédelmi tevékenységek osztályozási rendszerét és az erőforrás-gazdálkodási tevékenységek osztályozási rendszerét. Ezek az osztályozási rendszerek Európán kívül is használatosak.

f)Adat-összeállítási eszközök biztosítása. A Bizottság (Eurostat) a tagállamok és más országok számára létrehozza a számlák összeállítására alkalmas eszközöket. Biztosítja például a PEFA-Builder elnevezésű informatikai eszközt, amely az energiastatisztikák alapján összeállítja az energiaáramlási számlákat (a rendelet VI. melléklete). A Bizottság (Eurostat) naprakészen tartja a számlák összeállításához szükséges termékek és tevékenységek jegyzékeit (osztályozási rendszereiket). A Bizottság (Eurostat) eszközöket biztosít a lábnyom – ami a gazdasági szereplők (vállalkozások, háztartások, kormányzat) globális környezeti hatását méri a természeti erőforrások használata közben – kiszámításához. A lábnyomokat a környezeti-gazdasági számlák és más statisztikák, például az input-output adatokat tartalmazó táblázatok kombinációjából lehet kiszámítani.

g)Tanfolyamok szervezése az európai statisztikai képzési program keretében. A Bizottság évente körülbelül öt tanfolyamot szervez a környezeti-gazdasági számlák tárgyában. A korábbi tanfolyamokon használt anyag elérhető a CIRCABC webhelyen.

h)Az országok közötti tapasztalatcsere előmozdítása. A Bizottság (Eurostat) két munkacsoportot szervez, amelyek évente találkoznak annak érdekében, hogy kicseréljék tapasztalataikat, azonosítsák a bevált gyakorlatokat és összehangolják a fejlesztéseket. Olyan munkacsoportok is működnek, amelyek konkrét módszertani kérdéseket tanulmányoznak és ajánlásokat javasolnak. A Bizottság (Eurostat) részt vesz az OECD, az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága és az ENSZ által szervezett nemzetközi kezdeményezésekben.

(5)Következtetések

A Bizottság és a tagállamok továbbra is fejlesztik az európai környezeti számláknak a 691/2011/EU rendelet által létrehozott rendszerét, különösen az alábbiak révén:

·az adatok minőségének javítása és a hatékonyság növelése;

·jobb kommunikáció;

·újabb mutatók kidolgozása a felhasználói igények kielégítése érdekében; valamint

·annak felmérése, hogy szükséges-e az európai környezeti számlákat új prioritásoknak és területeknek megfelelően kiigazítani.