GLOSSZÁRIUM

Európai Integrációs Alap (EIF) : A harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap, amely az Unión kívülről érkező bevándorlók európai beilleszkedését célzó tagállami és uniós kezdeményezéseket támogat.

Európai Menekültügyi Alap (ERF) : Az Európai Menekültügyi Alap az uniós tagállamoknak a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek befogadására irányuló erőfeszítéseit támogatja, valamint azt, hogy koherens, méltányos és hatékony menekültügyi eljárást biztosítsanak az ilyen személyek számára.

Európai Szociális Alap (ESZA) : Az Unió egyik strukturális alapja, célja az uniós tagállamok és régiók közötti jóléti és életszínvonalbeli különbségek csökkentése.

Európai Visszatérési Alap (RF) : Az Európai Visszatérési Alap célja, hogy támogassa az uniós tagállamok és a visszatérési országok közötti együttműködés fejlesztését.

Eurostat : Az Eurostat az Európai Unió statisztikai hivatala, az Európai Bizottság egyik főigazgatósága.

Éves program : Egy tagállamnak a többéves program végrehajtására szolgáló munkaprogramja.

Harmadik országok állampolgárai : Az Európai Unión kívüli országok állampolgárai (nem uniós polgárok).

Irányítási és kontrollrendszer : Azon eljárások és gyakorlati rendelkezések összessége, amelyek révén a tagállamok felhasználják a SOLID-alapokat.

Kiegészítő védelem : Az olyan menekültnek nem minősülő menedékkérők jogosultak kiegészítő védelemre, akiknek nagy valószínűséggel súlyos sérelmet (amilyen pl. a kínzás vagy az embertelen, illetve megalázó bánásmód, a halálbüntetés vagy kivégzés, a megkülönböztetés nélküli erőszak miatti súlyos fenyegetettség vagy életveszély) kellene elszenvedniük származási helyükre történő visszatérésük esetén.

Kötelezettségvállalás : Költségvetési kihatású jogi kötelezettségvállalás, mint pl. támogatási határozat vagy szerződés.

Kutatási keretprogram : Az Unió fő eszköze az európai kutatás támogatására; a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó jelenlegi hetedik keretprogram 2007-től 2013-ig tart.

Külső Határok Alap (EBF) : A Külső Határok Alap pénzügyi szolidaritási eszköz azon országok támogatására, amelyek számára nagy pénzügyi terhet jelent az Unió külső határainak ellenőrzésére vonatkozó közös előírások végrehajtása.

Menekült : Harmadik ország olyan állampolgára, aki faji, illetőleg vallási okok, nemzeti hovatartozása, politikai meggyőződése avagy meghatározott társadalmi csoporthoz való tartozása miatti üldöztetéstől való megalapozott félelme miatt az állampolgársága szerinti országon kívül tartózkodik, és nem tud, vagy az üldöztetéstől való félelmében nem kíván abba az országba visszatérni; vagy olyan hontalan személy, aki korábbi szokásos tartózkodási helye szerinti országon kívül tartózkodva a fenti okoknál fogva nem tud, vagy az üldöztetéstől való félelmében nem akar oda visszatérni.

Menekült/menedékkérő : Menekültstátuszért vagy kiegészítő védelemért folyamodó személy.

SMART célok : Specifikus, mérhető, teljesíthető, releváns és teljesítési időhöz kötött célok.

SOLID program : A "Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása – általános program a 2007–2013-as időszakra" négy alapból áll (EIF, ERF, EBF, RF).

ÖSSZEFOGLALÁS

I. Az EU SOLID programja támogatja a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését elősegítő intézkedéseket az EU tagállamaiban és erősíti a szolidaritást azáltal, hogy megosztja a közös külső határok ellenőrzéséből és a közös menekültügyi és bevándorlási politikák végrehajtásából adódó pénzügyi terheket.

II. A számvevőszéki ellenőrzés célja annak értékelése volt, hogy a SOLID program részét képező Európai Integrációs Alap és Európai Menekültügyi Alap eredményesen segíti-e elő a harmadik országok állampolgárainak integrációját. Ezeket az alapokat a Bizottság és a tagállamok megosztott irányítással kezelik.

III. A Számvevőszék megállapította, hogy a Bizottság és a tagállamok nem tudták értékelni a SOLID-alapok hozzájárulását az integrációhoz, mert az ellenőrzött tagállamok nem határoztak meg megfelelő célértékeket és mutatókat az éves programjaikhoz. A Bizottságnak a tagállamok jelentésein alapuló, a végrehajtás mennyiségi és minőségi szempontú eredményeiről szóló időközi jelentése nem tartalmazott elegendő információt az alapok értékeléséhez, illetve irányításához. Az egyes projektek szintjén a Számvevőszék által ellenőrzött minta pozitív eredményeket mutatott, de ezeket nem volt lehetséges magasabb szinten elért sikerekkel összefüggésbe hozni, nem utolsó sorban a 2007-es és 2008-as tagállami éves programok alacsony végrehajtási aránya miatt. A későbbi programok még nem zárultak le.

IV. Az alapok eredményességét a SOLID program felépítése is hátráltatta, mivel a program szétaprózott, nehézkes és nincs megfelelően koordinálva más uniós alapokkal. A hasonló igényekkel rendelkező célcsoportok számára nyújtott támogatás felosztása problémákat okozott a hatóságok és kedvezményezettek számára. Ez, valamint a több alap és többszörös éves programozás kombinációja, továbbá a három hatóságnál tapasztalt hosszadalmas ellenőrzési láncolat az érintett alapok méretéhez képest túlzott adminisztrációhoz vezetett. A más uniós alapokkal való nem megfelelő összhang és komplementaritás következményei az átfedések, a szinergialehetőségek elszalasztása és a kettős finanszírozás kockázata.

V. A felelős hatóságok a programok kialakításából és a munkaerőhiányból eredő problémák ellenére jórészt ellátják főbb funkcióikat. A SOLID programot azonban már a kezdetektől fogva csúszások jellemzik, már a jogszabályokat is késve fogadták el. Ennek következtében a programokat késve nyújtották be, a végrehajtási szabályok és útmutatások egészen a programok végrehajtásáig nem álltak rendelkezésre, valamint félreértések adódtak a három hatóság között a szerepmegosztásukat illetően.

VI. A csúszások továbbra is jellemzőek, egyrészt a tagállamoknál a programok és jelentések benyújtása kapcsán, másrészt a Bizottság is késve végzi el az áttekintést és jóváhagyást. Ezen túlmenően a Bizottság nem észlelte időben a tagállamok irányítási és kontrollrendszereinek hiányosságait, valamint az egyik tagállamban mindmáig súlyos hibák állnak fenn az igazoló és ellenőrző hatóságoknál.

VII. A Számvevőszék a következőket javasolja:

a) A jogalkotó egyszerűsítse a programozási kereteket úgy, hogy az egyes nemzeti programok a teljes időszakot lefedjék.

b) Az irányítási és kontrollrendszerek kialakításakor a Bizottság és a tagállamok legyenek figyelemmel arra, hogy az érintett összegek nagysága álljon arányban az erőforrásokra gyakorolt hatással, valamint támaszkodjanak a hasonló alapokkal kapcsolatos korábbi tapasztalatokra.

c) A Bizottság végezzen átfogó igényfelmérést az integrációra vonatkozóan, függetlenül attól, hogy a migránsok uniós vagy harmadik ország polgárai. Az elemzés alapján megfelelő struktúrát kell kialakítani az alapokra vonatkozóan, amely megszünteti a célcsoportok állampolgárság szerinti szétválasztását, és amely jobban figyelembe veszi a végső kedvezményezettek igényeit. Ha a harmadik országok állampolgárainak támogatása kötelező prioritás volna, azzal biztosítva volna, hogy a nekik külön szükséges figyelemben részesülnek.

d) A Bizottság tájékozódjon jobban arról, hogy a tagállamok milyen módon biztosítják az uniós alapok egymás közötti összhangját és komplementaritását.

e) A Bizottság és a tagállamok hozzanak létre kötelező közös mutatórendszert, a tagállamok pedig határozzanak meg célértékeket a nemzeti programokra vonatkozóan.

f) Az új program beindulásának idejére a Bizottság gondoskodjon arról, hogy előre elkészüljenek a főbb útmutatások, és hogy a tagállamok megfelelő irányítási és kontrollrendszereket hozzanak létre.

BEVEZETÉS

1. A harmadik országok állampolgárainak integrációja [1] fontos politikai kérdés a tagállamokban, és az elmúlt évtized során az EU jelentősen fokozta az e téren kifejtett tevékenységét. Bár az Unió nem rendelkezik hivatalos definícióval az integrációra, a "bevándorlási integrációs politikára vonatkozó közös európai uniós alapelvek" értelmezésében az integráció "a bevándorlók és a tagállamok állampolgárai egymáshoz való alkalmazkodásának dinamikus és kétirányú folyamata" az Európai Unió alapvető értékeinek tiszteletben tartása alapján [2]. A közös alapelvek a következőket határozzák meg az integráció fő összetevőiként: foglalkoztatás, a befogadó társadalom nyelvének és kultúrájának ismerete, oktatás, egyenlő hozzáférés a javakhoz és szolgáltatásokhoz, valamint politikai részvétel.

2. Az integrációs politika a bevándorlási politika részeként fejlődött, mely utóbbi az állami szuverenitás alapvető részeként hosszú ideig túlnyomórészt az egyes tagállamok kompetenciájába tartozott. Az Amszterdami Szerződés 1999-es hatályba lépésével az Európai Unió [3] bevándorlási ügyekben is hatáskörre tett szert, és elkötelezte magát "a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése térségének" létrehozása mellett. Az Európai Tanács 1999-es tamperei ülésén arra a következtetésre jutott, hogy "az Európai Unió köteles méltányos bánásmódot biztosítani a harmadik országok azon állampolgárai számára, akik jogszerűen élnek a tagállamok területén", és hogy "egy határozottabb integrációs politikának" azt kell céloznia, hogy számukra az uniós állampolgárokéval azonos jogokat adjon és kötelezettségeket írjon elő.

3. Az integrációs politika ugyan továbbra is tagállami hatáskörben marad, ám a tagállamok felismerték, hogy "ha valamelyik tagállam elmulasztja az eredményes integrációs politika kialakítását és végrehajtását, az több értelemben is hátrányosan érintheti a többi tagállamot és az Európai Uniót" [4]. Létfontosságú eleme a sikeres integráció az Unió gazdasági és társadalmi kohéziójának is, és csak az integráció révén aknázható ki teljesen az a potenciál, amellyel a migráció a versenyképes és fenntartható gazdaság kiépítését szolgálhatja [5].

4. Az Unió alapjában háromféle módon segíti a "harmadik országok állampolgárainak integrációjára vonatkozó egységes európai keretrendszer" [6] kialakítását. Először is: jogilag kötelező és nem kötelező eszközök elfogadásával jogi/normatív keretet dolgoz ki ezen a területen [7]. Másodszor: hálózatok és kézikönyvek segítségével elősegíti a bevált gyakorlatokkal kapcsolatos tagállamközi tapasztalatcserét [8]. Harmadszor: pénzügyi eszközökkel, különösen a "Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása – általános program a 2007–2013-as időszakra" segítségével támogatja az integrációt (SOLID program, lásd: Táblázat).

TÁBLÁZAT

A SOLID PROGRAMHOZ TARTOZÓ ALAPOK, 2007–2013

Megjegyzés: A kerekítés miatt előfordulhat, hogy a végösszeg nem egyezik meg pontosan a feltüntetett számok összegével.

Forrás: Európai Bizottság.

Pénzügyi eszköz | Végrehajtás | Uniós forrás (millió EUR) |

Európai Integrációs Alap (EIF) | 2007–2013 | 830 |

Európai Menekültügyi Alap (ERF) | 2008–2013 | 623 |

Külső Határok Alap (EBF) | 2007–2013 | 1908 |

Európai Visszatérési Alap (RF) | 2008–2013 | 681 |

Összesen | | 4043 |

5. A SOLID program célja a migrációs áramlások kezelésének fejlesztése az Európai Unió szintjén, valamint a tagállamok közti szolidaritás erősítése. A program megosztja a közös külső határok integrált ellenőrzéséből és a közös menekültügyi és bevándorlási politikák végrehajtásából adódó pénzügyi terheket. A programhoz összesen négy alap tartozik: a Külső Határok Alap, az Európai Visszatérési Alap, az Európai Menekültügyi Alap és a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap (Európai Integrációs Alap). Az 1. ábra mutatja be a 2010. évi EIF-kötelezettségvállalásokat tagállamok szerinti bontásban.

1. ÁBRA

A 2010. ÉVI EIF-KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK TAGÁLLAMONKÉNT

+++++ TIFF +++++

Forrás: Az EIF allokációs számításai, 2010.

KIKET TÁMOGAT AZ EIF ÉS AZ ERF?

6. A program négy alapja közül kettő foglalkozik az integrációval. Az Európai Integrációs Alap (EIF) abban támogatja a tagállamokat, hogy elősegítsék a harmadik országokból érkező bevándorlók szociális, polgári és kulturális integrációját az európai társadalmakba (lásd: 1. háttérmagyarázat) [9]. Alapító jogszabálya szerint az alapnak elsősorban a harmadik országokból újonnan érkező bevándorlók integrációjára kell összpontosítania.

7. Az Európai Menekültügyi Alap (ERF) a menekültügyi politika támogatásával foglalkozik, célja hogy megerősítse a tagállamoknak a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek befogadására irányuló erőfeszítéseit, köztük az integrációs intézkedéseket (lásd: 2. háttérmagyarázat) [10].

8. Az EIF és az ERF egyaránt a támogatható projektköltségek 50%-áig nyújt támogatást (egyes esetekben ez az arány 75% is lehet), míg a maradékot tagállami forrásból kell biztosítani.

A Poradna pro integraci (Integrációs Tanácsadói Központ) által végrehajtott, harmadik országok állampolgárait támogató EIF-projekt, Cseh Köztársaság

+++++ TIFF +++++

© Poradna pro integraci.

1. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

AZ EURÓPAI INTEGRÁCIÓS ALAP CÉLJAI (AZ EIF ALAPÍTÓ HATÁROZATÁNAK 3. CIKKE)

Az EIF a következőket támogathatja:

a) a beilleszkedési folyamathoz kapcsolódó és azt támogató befogadási eljárások kialakítása és végrehajtása;

b) a tagállamokba újonnan érkezett harmadik országbeli állampolgárok beilleszkedési folyamatának kidolgozása és végrehajtása;

c) a tagállamok azon képességének javítása, hogy kidolgozzák, végrehajtsák, felügyeljék és értékeljék a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedésére vonatkozó politikákat és intézkedéseket;

d) információk és bevált gyakorlatok cseréje, valamint együttműködés a tagállamokon belül, illetve közöttük.

2. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

AZ EURÓPAI MENEKÜLTÜGYI ALAP TÁMOGATÁSÁRA JOGOSULT INTEGRÁCIÓS INTÉZKEDÉSEK (AZ ERF ALAPÍTÓ HATÁROZATÁNAK 3. CIKKE)

Az ERF többek között a 6. cikkben említett azon személyek beilleszkedésével kapcsolatos intézkedéseket támogat, akik egy adott tagállamban tartós és állandó jelleggel tartózkodnak (menekültek, kiegészítő védelem alatt álló személyek, menedékkérők).

Ezek a következőket foglalhatják magukban:

a) lakhatással, megélhetéssel, munkaerő-piaci beilleszkedéssel, orvosi, pszichológiai és szociális ellátással kapcsolatos tanácsadás és támogatás;

b) olyan intézkedések, amelyek révén e személyek szociokulturális értelemben alkalmazkodhatnak a tagállam társadalmához, és osztozhatnak az Európai Unió alapjogi chartájában foglalt értékekben;

c) a polgári és kulturális életben való tartós és fenntartható részvételt elősegítő intézkedések;

d) az oktatásra, szakképzésre, a képesítések és oklevelek elismerésére vonatkozó intézkedések;

e) az önállósulást és e személyek számára az önmagukról való gondoskodást támogató intézkedések;

f) a befogadó társadalommal folytatott tartalmas kapcsolattartást és építő párbeszédet elősegítő intézkedések;

g) a szakismeretek megszerzését, ezen belül a nyelvoktatást támogató intézkedések;

h) ezen személyek és közintézmények közötti kapcsolatokban az egyenlő hozzáférést és az egyenlő bánásmódot támogató intézkedések.

9. Az Európai Integrációs Alap célja a harmadik országokból származó, azaz nem uniós polgárok integrációja. 2010-ben az EU területén 32,5 millió "külföldi állampolgár" (azaz a tagállamban lakóhellyel rendelkező, más állampolgárságú személy) élt, ami az Unió teljes lakosságának 6,5%-át teszi ki. Ezek közül 20,2 millió személy volt EIF- vagy ERF-támogatásra potenciálisan jogosult harmadik országbeli állampolgár (lásd: 2. ábra), míg 12,3 millió személy olyan uniós állampolgár volt, akik nem az állampolgárságuk szerinti tagállamban tartózkodtak [11]. Az uniós állampolgárok nem jogosultak EIF- és ERF-támogatásra, de adott esetben más uniós alapok, pl. az ESZA támogatására igen.

2. ÁBRA

KÜLFÖLDIEK AZ EURÓPAI UNIÓBAN, 2010

Megjegyzés: Menekültek és menedékkérők adatai 2009-ből. A kerekítés miatt előfordulhat, hogy a végösszeg nem egyezik meg pontosan a feltüntetett számok összegével.

Forrás: Eurostat, UNHCR.

Az EU összlakossága 501 millió | Külföldiek az Uniós tagállamokban, 32,5 millió |

Harmadik országok állampolgárai, 20,2 millió | Másik tagállamban élő uniós polgárok 12,3 millió |

EIF-célcsoport Gazdasági bevándorlók, diákok és kutatók Bevándorló családtagok 18,6 millió | ERF-célcsop Menekültek, kiegészítő és ideiglenes védelemben részesülők 1,4 millió Menedék-kérők 0,3 millió |

10. A harmadik országok állampolgárainak eloszlása tagállamonként változó, lásd: 3 ábra.

11. A menekültstátuszért folyamodó harmadik országbeli állampolgárok vagy hontalan személyek (menedékkérők), illetve a menekültstátuszt vagy kiegészítő védelmet már megkapó személyek nem az EIF, hanem az Európai Menekültügyi Alap hatókörébe tartoznak [12]. 2010 során az Unióban 258940 menedékjog iránti kérelmet regisztráltak [13].

3. ÁBRA

HARMADIK ORSZÁGOK ÁLLAMPOLGÁRAINAK SZÁMA A TAGÁLLAMOKBAN ABSZOLÚT ÉRTÉKBEN ÉS A TAGÁLLAMI NÉPESSÉG SZÁZALÉKÁBAN (2010)

+++++ TIFF +++++

Forrás: Az Eurostat és Belügyi Főigazgatóság EIF allokációs számításai.

FELADATOK ÉS FELELŐSSÉGI KÖR

12. Az irányítási és ellenőrzési rendelkezések mind a négy SOLID-alap esetében megegyeznek, és azokat megosztott irányítással hajtják végre. Ez azt jelenti, hogy a tagállamok felelősek a támogatott intézkedések (operatív és pénzügyi) végrehajtásáért, míg a Bizottság felelőssége a költségvetés átfogó végrehajtása. Mindegyik alap esetében a Bizottság az uniós programozási kereteket meghatározó stratégiai útmutatásokat fogad el. Minden részt vevő tagállam többéves programot készít, amelyben ezeket a stratégiai útmutatásokat saját igényeihez igazítja.

13. A többéves programot éves programok útján hajtják végre. Mindkét programfajtát a Bizottságnak kell jóváhagynia. A tagállamok az egyes éves programok befejezése után zárójelentést nyújtanak be.

14. A Bizottság felelős azért is, hogy a tagállamok megfelelő irányítási és kontrollrendszereket hozzanak létre, és biztosítsák a támogatott projektekkel kapcsolatos megfelelő tájékoztatást, publicitást és nyomon követést, valamint hogy az intézkedések összhangban álljanak a többi vonatkozó uniós politikával és kezdeményezéssel, és kiegészítsék azokat.

15. A tagállami végrehajtást a Bizottság az irányítási és kontrollrendszerek adminisztratív ellenőrzése, a kézhez kapott előrehaladási jelentések és zárójelentések, valamint a tagállamokban végzett helyszíni ellenőrzés és monitoring útján követi nyomon.

16. A tagállamok szintjén az irányítási és kontrollrendszerek (lásd: 5. ábra) a következőkből állnak:

a) A felelős hatóság feladata a többéves program irányítása és végrehajtása. Konkrétan a hatóság többéves és éves programokat nyújt be a Bizottságnak, műveleteket választ ki, és ellenőrzi a végső kedvezményezettek által igényelt költségek támogathatóságát. [14]

b) Az ellenőrző hatóság ellenőrzéseket végez az irányítási és kontrollrendszerek működésének igazolására. [15]

c) Az igazoló hatóság igazolja, hogy a bejelentett kiadások megfelelnek a vonatkozó szabályoknak. [16]

AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS MÓDSZERE

17. Az ellenőrzés általános célja és fő kérdése az volt, hogy az EIF, az ERF és a SOLID program eredményesen járul-e hozzá a harmadik országok állampolgárainak integrációjához. A fő kérdés a következő részkérdésekre tagolódott:

a) A SOLID-alapok esetében eredményes monitoring és értékelés áll-e a program mögött?

b) Olyan volt-e az alapok kidolgozása, hogy az hozzájárult az eredményes végrehajtáshoz?

c) Megfelelő-e a SOLID programon belüli integrációs intézkedések végrehajtására szolgáló rendszerek irányítása?

18. Az ellenőrzés az EIF-re és az ERF-re vonatkozó 2007–2013-as szolidaritási és migrációs keret bizottsági és a tagállami irányítási és kontrollrendszereit vizsgálta. Az eredmények értékelésekor elsősorban az ellenőrzés kezdetekor már befejeződött (tehát a 2007-es és a 2008-as) éves programokat vettük figyelembe. A tagállami integrációs intézkedések eredményességét az ellenőrzés nem értékelte közvetlenül.

19. Az ellenőrzés alapjául a következők szolgáltak:

a) a SOLID-alapok előkészítésére, végrehajtására és értékelésére szolgáló dokumentumok áttekintése a Bizottságnál; személyes beszélgetések tisztviselőkkel a Belügyi Főigazgatóságon, valamint tájékozódási céllal a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságán,

b) az EIF és ERF irányítási és kontrollrendszerei egyes kiválasztott szempontjainak ellenőrzése öt tagállamban (Cseh Köztársaság, Németország, Luxemburg, Portugália, Egyesült Királyság), többek közt a felelős hatóságoknál, ellenőrző hatóságoknál és igazoló hatóságoknál lefolytatott személyes beszélgetések révén. A tagállamok kiválasztása az unión kívüli országok polgárainak száma és aránya, az EIF-kötelezettségvállalásokból való részesedés és az integrációs jogszabályoknak a MIPEX [17] alapján mért fejlettsége alapján történt,

c) helyszíni látogatás a kiválasztott tagállamokban a 2007-es (EIF), 2008-as és 2009-es (ERF és EIF) éves programok keretében végrehajtott, szubjektív (nem statisztikai) mintavétellel kiválasztott 22 befejezett projektnél (lásd: melléklet),

d) a Bizottság Menekültügyi és Migrációs Alappal kapcsolatos jogalkotási javaslatainak és a 2014–2020-as időszakra vonatkozó kapcsolódó általános rendelkezéseknek az áttekintése.

ÉSZREVÉTELEK

AZ EGYEDI PROJEKTEK SIKERESEK VOLTAK, DE AZ ALAPOKNAK AZ UNIÓN KÍVÜLI ÁLLAMPOLGÁROK INTEGRÁCIÓJÁHOZ TETT ÁTFOGÓ HOZZÁJÁRULÁSA NEM VOLT MÉRHETŐ

20. A projektek szintje fölött nem mérhető az alap átfogó hozzájárulása az unión kívüli állampolgárok integrációjához. Ennek oka a megfelelő monitoring- és értékelő rendszerek hiánya az ellenőrzött tagállamokban és a Bizottságnál. A programozási dokumentumok nem tartalmaztak mérhető mutatókat vagy számszerűsített célokat, így az eredményeket sem lehetett mérni. Az Alap végrehajtásának mennyiségi és minőségi szempontú eredményeiről szóló időközi jelentés [18] hiányosságai miatt az értékelés csak korlátozottan volt alkalmas az alapok eredményességének megállapítására. A 2007-es és 2008-as programok végrehajtási aránya alacsony, de az ellenőrzött projektek egyértelműen hozzájárultak a harmadik országok állampolgárainak integrációjához.

21. A Számvevőszék öt tagállamban (lásd: 19. bekezdés) vizsgálta az EIF és az ERF keretében létrehozott többéves programokat, a 2007-es, 2008-as és 2011-es éves programokat, valamint a befejezett éves programok zárójelentéseit. Ezekben az országokban huszonkét befejezett projektnél végeztünk helyszíni ellenőrzést (lásd: melléklet).

22. A SOLID-alapok keretében hozott integrációs intézkedések sikerének értékeléséhez a Számvevőszék megvizsgálta, hogy az éves programok tartalmaztak-e mérhető mutatókkal alátámasztott SMART célokat. Ez annak megállapítását szolgálta, hogy az egyes projektek és éves programok milyen mértékben járultak hozzá a többéves programokhoz, továbbá hogy a projekt- és programszintű beszámolás a meghatározott mutatók és célok mentén történt-e.

23. A program eredményes irányítását elősegítendő a tagállamok kötelesek értékelő jelentéseket benyújtani, amelyek alapján a Bizottság időközi jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára az elért eredményekről, valamint az alapok végrehajtásának minőségi és mennyiségi vonatkozásairól.

Az Association de Soutien aux Travailleurs Immigrés (migráns munkavállalókat támogató egyesület, ASTI) által végrehajtott EIF-projekt, Luxemburg

+++++ TIFF +++++

© Európai Bizottság.

AZ ELLENŐRZÖTT TAGÁLLAMOK NEM HATÁROZTAK MEG ELEGENDŐ SZÁMSZERŰSÍTETT CÉLT ÉS MUTATÓT…

24. Bár a tagállamoknak ki kellett tölteniük egy "Számszerűsíthető eredmények" elnevezésű részt az éves programokban, az öt tagállam éves programjaiban megvizsgált intézkedéseknek csak körülbelül felénél adtak meg mérhető célt. Ezt a Bizottság nem észlelte és nem javította ki (lásd: 67–69. bekezdés). Ezenkívül a célok nagy része csak a projektek vagy résztvevők számára vonatkozott, és nem mérték a projektek olyan konkrétabb eredményeit, mint például a sikeresen képesítést szerzők aránya.

25. A Számvevőszék elismeri, hogy az integráció nehezen mérhető fogalom, különösen, ha egyes konkrét eszközök hatását kell értékelni. A Bizottság mindazonáltal bemutatta [19], hogy igenis lehetséges a támogatott intézkedések outputjaihoz és végeredményeihez kapcsolódó mutatókat meghatározni. Az ellenőrzött tagállamok által használt mutatókra vonatkozóan a 3. háttérmagyarázat szolgál példákkal.

3. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

AZ ELLENŐRZÖTT PROGRAMOKBAN ALKALMAZOTT MUTATÓK: NÉHÁNY PÉLDA

1. sz. pozitív példa: Célértékkel rendelkező, a jelenlegi helyzethez viszonyított, mérhető outputmutató

Az intézkedés célja: Harmadik országok állampolgárait célzó oktatási tevékenységek kidolgozása és megszervezése (nyelvtanfolyamok, állampolgári ismeretek).

Outputmutató: A részt vevő harmadik országbeli állampolgárok száma és kategóriái.

Célérték: 300 harmadik országbeli állampolgár (2007–2013 között összesen).

Kiindulási helyzet: nincsenek ilyen képzések.

2. sz. pozitív példa: A fenti intézkedéshez kapcsolódó mérhető eredménymutatók

Eredménymutató:

- A tevékenységgel elégedett, unión kívüli állampolgárok száma.

- A tevékenységeket sikeresen teljesítő harmadik országbeli állampolgárok száma.

Negatív példa: Két nem egyértelműen meghatározott, potenciális átfedésben levő és ezért nem mérhető outputmutató

Az intézkedés célja: A bevándorlók és a befogadó társadalom közötti találkozóhelyek létrehozása (kultúraközi cserekapcsolatok, figyelemfelkeltő tevékenységek).

Outputmutató: A beszélgetések/tárgyalt témák száma és típusa, "felületesebb témák" szembeállítva "személyesebb témákkal".

Outputmutató: Résztvevők száma és résztvevők besorolása: "szülők és gyerekek", "fiatalok és gyerekek".

26. A zárójelentésekben az ellenőrzött tagállamok gyakran szerepeltettek számszerűsített outputokat, de csak kevés esetben voltak olyan előre meghatározott célok, amelyek alapján értékelhető lett volna a siker. Még ha a projekteket kielégítően is értékelték a zárójelentésekben, ez nem minden esetben adott megbízható képet arról, hogyan segítik elő ezek az éves és többéves programokban szereplő célok teljesítését.

27. A programozás és beszámolás ilyen, tagállami szintű hiányosságai miatt nem lehet egyértelműen értékelni az eredményeket. Sem a tagállamok, sem a Bizottság nem tudja megítélni, hogy az alapok milyen eredményességgel érik el céljaikat. Az eredményeket csak projektszinten lehet megállapítani, de ott is csak abban az esetben, ha egyértelmű célok és mutatók voltak meghatározva.

… ÉS A BIZOTTSÁG IDŐKÖZI JELENTÉSE AZ EIF-RŐL CSAK KEVÉS INFORMÁCIÓT TARTALMAZOTT

28. A jogszabály szerint az időközi jelentést a Bizottságnak 2010. december 31-ig kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak [20]. Erre azonban közel egy év késéssel, 2011. december 5-én került sor, a következő tényezők miatt: a) a tagállamok késve vagy hiányosan nyújtották be az éves programokról szóló zárójelentéseiket; és b) a jogszabályok betarthatatlan határidőket írtak elő.

29. Az időközi jelentés nem tartalmazza a programok számszerűsíthető eredményeit az egyes tagállamokban támogatott projektek számán, illetve azon kívül, hogy hány tagállam támogatott az egyes prioritásokhoz tartozó projekteket. A jelentésben szereplő táblázatban, amely a címe alapján a tényleges támogatott tevékenységek típusait lenne hivatott felsorolni, számos hiányosság található:

a) a táblázat a tényleges végrehajtás helyett csak terveken alapul,

b) nem tünteti fel a ráfordított összegeket;

c) tárgyi pontatlanságokat is tartalmaz (például a számvevőszéki ellenőrzés egy olyan projektet talált, amely németországi bevándorlásra készítette fel az embereket, de a táblázat nem tartalmazott ilyen intézkedést).

30. Az időközi jelentés legalábbis részben azért nem tartalmazott megfelelő számszerűsített eredményeket, mert nem voltak kötelező közös mutatók, amelyek a tagállamok között összevethetővé tették volna az eredményeket. A várható utólagos értékelést előkészítve a Bizottság már foglalkozik az adatok összevethetőségével, és felkérte a tagállamokat, hogy adjanak tájékoztatást az alapvető közös mutatókról. Mivel azonban ezeket a mutatókat nem határozták meg előre és a végrehajtás során nem történt meg a szükséges adatgyűjtés, ezért az értékelés érvényessége és hasznossága korlátozott, az összeállítás folyamata pedig nem elég hatékony. A 2014–2020-as időszakra vonatkozó javaslatában a Bizottság kötelező közös mutatók kidolgozását javasolja a program kezdetétől fogva.

31. Az időközi jelentésben az elvégzett tevékenységek típusaihoz projekteket hoznak fel példaként, de nem jelzik, hogy azok gyakorisága vagy értéke mennyiben tekinthető reprezentatívnak.

32. Annak ellenére, hogy a tagállamok elvileg a meghatározott igények és célok szerint alakították ki programjaikat, két tagállam (Hollandia és Lengyelország) úgy nyilatkozott [21], hogy programjaik nem voltak relevánsak számukra. Lengyelország szerint a programokat túl szűkre szabták, míg Hollandia szerint "az alapból származó források az integrációra szánt nemzeti költségvetés viszonylag kis részét tették ki, és nem járultak hozzá tényleges értékkel a nemzeti stratégiákhoz." Ezt a kijelentést a Bizottság jelentése nem vitatta, és kritikus értékelést sem fűzött hozzá.

33. Imént bemutatott hiányosságai miatt az időközi jelentés csak igen korlátozott mértékben járul hozzá az eredmények értékeléséhez és az alapok irányításához.

AZ ELSŐ KÉT ÉVRE JELLEMZŐ ALACSONY VÉGREHAJTÁSI ARÁNY CSÖKKENTI AZ ALAPOK POTENCIÁLIS EREDMÉNYESSÉGÉT…

34. A 4. ábra szerint az EIF költségvetésének tagállamonkénti végrehajtási aránya [22] 2007-re és 2008-ra vonatkozóan (az ellenőrzés időpontjában csak az ezekre az évekre vonatkozó projektek fejeződtek be) általánosságban alacsony volt, noha 2007-ről 2008-ra az összes tagállamot tekintve a végrehajtási arány 66%-ról 77%-ra nőtt. A 2007-es adatok jelentős, 15% (Cseh Köztársaság) és 100% (Franciaország) közötti szórást mutatnak a tagállamok között. A 2007-ben nagyon alacsony végrehajtási arányt felmutató tagállamok többségében 2008-ban javult az arány, de az 50%-os határt csak egyikőjük tudta átlépni. Az általános javulástól eltérően hét országban csökkent 2007-től 2008-ra a végrehajtási arány. 2012 júniusáig a Bizottság hat éves programra vonatkozóan még mindig nem kapta meg a tagállamok költségigénylését (a 2007-es éves programok közül egyre, a máltaira nézve, a 2008-as éves programok közül pedig ötre vonatkozóan, Görögországból, Spanyolországból, Máltáról, Hollandiából és az Egyesült Királyságból). Ezeket 2010. szeptember 30-ig (2007-es éves programok), illetve 2011. március 31-ig (2008. évi programok) kellett volna benyújtani.

35. Az alacsony felhasználási arány mögöttes okait a későbbi észrevételeknél tárgyaljuk (42–75. bekezdés). Az éves programok tervezett költségvetésének alulteljesítése azt a kockázatot vonja maga után, hogy a tervezett outputok és hatások nem valósulnak meg.

4. ÁBRA

AZ EIF KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSA

+++++ TIFF +++++

Forrás: Az Európai Bizottság és az Európai Számvevőszék számításai.

…DE AZ ELLENŐRZÖTT PROJEKTEK POZITÍV EREDMÉNYEKET ÉRTEK EL, ÉS A TAGÁLLAMOK SZERINT AZ ALAPOK FONTOSAK AZ INTEGRÁCIÓ SZEMPONTJÁBÓL

36. Számszerűsített célok és mutatók hiányában, valamint az időközi jelentés hiányosságai miatt a Számvevőszék az ERF és az EIF eredményességéről csak a projektek helyszíni vizsgálatával tudott bizonyítékokat gyűjteni.

37. A helyszínen ellenőrzött 22 projekt közül a Számvevőszék szerint 18 járult hozzá pozitívan a harmadik országok állampolgárainak integrációjához, a tagállamok vonatkozó stratégiáinak részeként (lásd: 4. háttérmagyarázat).

4. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

POZITÍV EREDMÉNYEKET ELÉRŐ PROJEKTEK: NÉHÁNY PÉLDA

Luxemburgban az EIF támogatásával valósult meg a "Partenariats pour l’intégration interculturelle: mise en place de services d’information et d’orientation" (Kultúraközi integrációs partnerségek: információs és orientációs szolgáltatások létrehozása) projekt. A projektet az Association de Soutien aux Travailleurs Immigrés (migráns munkavállalókat támogató egyesület, ASTI) hajtotta végre, célja a harmadik országbeli állampolgárok integrációjának javítása azáltal, hogy egyenlő hozzáférést biztosítanak számukra a polgárok jogaival és kötelezettségeivel kapcsolatos információkhoz. A tevékenységek részét képezte partnerségek kialakítása különböző egyesületekkel, egy internetes honlap kifejlesztése (www.bienvenue.lu) és tolmácsszolgáltatás nyújtása. Az EIF általi társfinanszírozás mértéke a 2009-es éves programból 50%, azaz 112000 EUR volt.

Németországban az ERF az "…und drin bist Du? Flüchtlinge als Teil der Gesellschaft - auf dem Weg in ein selbstbestimmtes Leben" ("…Benne vagy? Menekültek a társadalom részeként – az önálló életvitel felé") projektet támogatta. A hároméves projektet a Caritasverband für das Erzbistum Berlin e.V. (Caritas, Berlini érseki egyházmegye) valósította meg, és az első évben 42509 EUR támogatásban részesült a 2009-es ERF éves programból (50%-os társfinanszírozási arány). A projekt célja az volt, hogy javuljanak a menedékkérők/menekültek fogadási körülményei, illetve a Kelet-Brandenburgban meglévő szolgáltatások és struktúrák. A projekt tevékenységeiben, németnyelv-tanfolyamokon és interkulturális személyzeti képzésen mindösszesen 683 fő vett részt.

38. A négy olyan ellenőrzött projekt közül, amelyek nem érték el céljukat, kettőt az elérendő célokat csökkentő felülvizsgálat után befejeztek, míg egy potenciálisan hasznos és innovatív projekt sikertelen maradt, részben a felelős hatóság által a pályázatban jóváhagyott, nem realisztikus célok és módszerek miatt (lásd: 5. háttérmagyarázat).

39. A programok szintjén történő nem megfelelő célmeghatározás, a kapcsolódó számszerűsített eredmények, valamint a költségvetés alulteljesítése miatt azonban nincsen közvetlen kapcsolat az egyes projektek megvalósítása és az általános siker elérése között.

40. A Bizottság időközi jelentése szerint a legtöbb tagállam úgy véli, hogy az EIF a végrehajtási nehézségek ellenére "hozzáadott értéket" teremt. Ahol a tagállamok kevésbé fejlett integrációs politikai keretekkel rendelkeznek, az alap átfogó integrációs keretek kidolgozását tette lehetővé. Egyes tagállamok esetében ez kiegészítette a hiányzó tagállami forrásokat, illetve lehetővé tette a támogatás meghatározott célcsoportokra való kiterjesztését. Az időközi jelentés továbbá a hatóságok tagállamokon belüli és közötti együttműködésének erősödését figyelte meg.

5. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

SIKERTELEN PROJEKTEK: EGY PÉLDA

Az Egyesült Királyságban az ERF egy sikertelen projektet támogatott. A merseyside-i tűzoltóság (Merseyside Fire and Rescue Service, MFRS) innovatív pályázatott nyújtott be arra, hogy lakásellenőrzésekkel (800 lakás), a tűzoltóságnál való foglalkoztatással, internetes oldal fejlesztésével, több mint 30 nyelven kiadott szórólapokkal és a tulajdonosok képzésével csökkentse a menekültek körében előforduló nagyobb tűzveszélyt. A projekt első évére 21325 EUR támogatást vártak az ERF-től. A felelős hatóságnál több kontrollszint is csődöt mondott. A 800 lakás ellenőrzése nem bizonyult reális célnak, mivel a menekültek létszáma a feltételezettnél jóval alacsonyabb volt, és a célcsoport tagjainak címét sem tudta megszerezni a tűzoltóság. A felelős hatóság csak azután kezdett foglalkozni a nem realisztikus előfeltevésekkel és célokkal, amikor a támogatást már megítélték, a projektnél tervezett monitoringlátogatásokra pedig nem került sor időben. Ezenkívül a felelős hatóság a Bizottság útmutatásaival ellentétben előírta a tűzoltóságnak, hogy gyűjtsön bizonyítékokat a menekültek státuszával kapcsolatban. Ez tovább csökkentette a célcsoport hajlandóságát arra, hogy részt vegyen a tűzoltósági ellenőrzésekben. Mindemiatt összesen csak 60 lakás ellenőrzése részesült támogatásban, a projekt pedig az első év elteltével megszűnt.

41. Az említett értékelési eredményeket a számvevőszéki ellenőrzés során szerzett bizonyítékok is – legalábbis részben – alátámasztják. Az ellenőrzött tagállamok arról számoltak be, hogy az alapok további, illetve új integrációs tevékenységek végzését tették lehetővé a számukra.

AZ ALAPOK INTEGRÁCIÓHOZ VALÓ HOZZÁJÁRULÁSA VALÓSZÍNŰLEG CSAK KORLÁTOZOTTAN EREDMÉNYES, MERT…

42. Az előző részben azt mutattuk be, hogy az alapok eredményessége jelenleg nem mérhető. A következő két rész azt fejti ki, hogy az alapok potenciális eredményességét a tervezés és végrehajtás hiányosságai korlátozzák. Ebből következően az alapok valószínűleg nem tudnak teljes eredményességgel hozzájárulni a harmadik országok állampolgárainak integrációjához.

43. A Számvevőszék értékelte, hogy a SOLID-alapok jogi és igazgatási felépítése lehetővé tette-e azok eredményes, ésszerű igazgatási és irányítási szinten történő kezelését. A vizsgálat kiterjedt arra is, hogy a tagállamok integrációs szükségleteit megfelelő konzultációs folyamat és hatásvizsgálat keretében határozták-e meg. Az ellenőrzés megvizsgálta, hogy teljesül-e a többi uniós eszközzel való összhang és koordinált megközelítés követelménye.

A Türkische Gemeinde in Deutschland e.V. (Németországi török közösség, TGD) által végrehajtott EIF-projekt

+++++ TIFF +++++

© Vorintegrationsprojekt Türkische Gemeinde in Deutschland e.V.

…AZ INTEGRÁCIÓS INTÉZKEDÉSEKNEK AZ ERF ÉS AZ EIF KÖZTI FELOSZTÁSA GYAKORLATI NEHÉZSÉGEKET OKOZ

44. A felkeresett öt tagállam közül négyben a felelős hatóságok (lásd: 6. háttérmagyarázat) és a végső kedvezményezettek a következő okok miatt szembesültek gyakorlati nehézségekkel az ERF és az EIF célcsoportjainak szétválasztásában, különösen az "integrációs intézkedések" esetén:

mivel az ERF és az EIF célcsoportjainak hasonló igényeik vannak, egyes olyan tevékenységeknek, mint pl. a nyelvtanfolyamok és az interkulturális tevékenységek, közösen kellene rájuk irányulniuk;

mivel az, hogy egyazon tevékenység (pl. egy nyelvtanfolyam) költségei két különböző alapból (az ERF-ből, illetve az EIF-ből) is finanszírozhatóak, külön adminisztratív teherrel jár, ez visszatartja a tagállami hatóságokat és a végső kedvezményezetteket attól, hogy az igényeiket hatékonyan kielégítő tevékenységeket tervezzenek.

AZ ÉVES PROGRAMOZÁS TÚLZOTT ADMINISZTRÁCIÓHOZ VEZET…

45. A négy SOLID-alap esetében a tagállamok a programozást és a beszámolást éves rendszerben végzik. Ebből következik, hogy a Bizottság a négy SOLID-alaptól évről évre közel 100 darab éves programot kap felülvizsgálatra és jóváhagyásra. Ezenkívül minden befejezett éves program kapcsán a tagállamok zárójelentést nyújtanak be, amelyet a Bizottság jóváhagy. Ezáltal nem vagy alig keletkezik hozzáadott érték. A folyamat túlzott adminisztratív terhet ró a tagállami hatóságokra és a Bizottságra egyaránt. Amikor a SOLID programot kialakították, nem vették kellően figyelembe a rendszer ilyen hatását.

6. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

EIF KONTRA ERF

Az Egyesült Királyság felelős hatósága szerint "a migránsok különböző kategóriáinak elkülönítése éles ellentétben áll az integráció szellemével, a sokszínűség előmozdításával és a közösségek összetartásával", valamint "zavart okoz, és túlzottan bonyolítja a projekt igazgatását és irányítását, mivel a költségeket fel kell osztani és el kell különíteni". Lehetővé kellene tenni az uniós polgárokat is magában foglaló "vegyes csoportokat", mivel ez "bátorítaná a részvételt serkentő és innovatív projektpályázatokat, amelyek integrációs szempontból valószínűleg eredményesebbek is lesznek".

A csehországi felelős hatóság az ERF és az EIF közötti felosztást bizonyos esetekben mesterségesnek érezte, különösen az EIF által támogatott regionális integrációs központokra vonatkozóan. Ezek a központok egyszerre tudnának segítséget és képzést nyújtani harmadik országok állampolgárainak, illetve menedékkérőknek/menekülteknek. A felelős hatóságok szerint a központok jelenleg kénytelenek párhuzamosságokat fenntartani, ami különösen kis méretű célcsoportok esetén rontja a hatékonyságot.

46. A tagállamok és a Bizottság ma már a többéves programok kizárólagos alkalmazását pártolná. A Bizottság arra is rámutatott, hogy egyes tagállamok az eredeti szándéktól eltérő következményeket tulajdonítottak az éves programozási ciklusnak, például azt, hogy a projektek csak egy adott éves programra szólhatnak.

47. Az ellenőrzés megállapításaival és egy nyilvános konzultáció eredményével összhangban a Bizottság úgy javasolja módosítani a rendszert a 2014–2020-as időszakra, hogy alaponként egy közös tagállami program fedje le a teljes pénzügyi időszakot. Ily módon 60-nál kevesebb program lefedné a teljes időszakra nézve mind a Menekültügyi és Migrációs Alapot (AMF), mind a Belső Biztonsági Alapot (ISF).

…ÉS NEHÉZKES FINANSZÍROZÁSI KONSTRUKCIÓK OKOZÓJA

48. A tagállamok akkor válnak jogosulttá második kifizetésre, amikor elköltötték a kezdeti előfinanszírozási kifizetés 60%-át. A jogszabályok egyes kétértelműségei azonban zavart okoztak a tagállamoknál. A második kifizetés igénylésének és fogadásának nehézkes eljárásai elriasztják a felelős hatóságokat az igényléstől. Ez azután a felelős hatóságoktól érkező kifizetések késéséhez vezetett, ami pénzforgalmi problémákat okozott a végső kezdeményezetteknél.

A RENDSZERBE HOSSZÚ ELLENŐRZÉSI LÁNCOLAT VAN BEÉPÍTVE, ÉS EGYES TAGÁLLAMOK MÉG NÖVELTÉK IS AZ ADMINISZTRATÍV TERHET…

49. A három hatóság (felelős hatóság, igazoló hatóság, ellenőrző hatóság) által végzett ellenőrzések inkább párhuzamosak voltak, mintsem kiegészítették volna egymást. Minden támogatási rendszerben szükség van ellenőrzésekre és ellensúlyokra, de a SOLID-alapok felépítése a strukturális alapok modelljét [23] követi, és a viszonylag kis összegekhez képest aránytalan adminisztratív teherrel jár (lásd: 54. bekezdés). A jelenlegi rendszer feleslegesen veszi igénybe a Bizottság és a tagállamok erőforrásait.

50. A Számvevőszék által vizsgált tagállami hatóságok ugyan felpanaszolták, hogy az igazgatási struktúra szükségtelenül terheli az alapok kezelését, az öt ellenőrzött tagállam közül ketten mégis tovább rontották a helyzetet azzal, hogy aránytalanul sok ellenőrzést végeztek a kedvezményezetteknél. Az Egyesült Királyságban a felelős hatóság szigorú monitoringrendszert hozott létre (lásd: 8. háttérmagyarázat), amely egyrészt ugyan elősegíti a helyes projektvégrehajtást, másrészt azonban olyan további ellenőrzési igényeket támaszt, mint pl. a havi jelentési kötelezettség, a felelős hatóság által végzett 100%-os ellenőrzés, az ellenőrző hatóság általi utólagos ellenőrzés, valamint a projektek kedvezményezettjeivel szemben támasztott túlzott követelmények a résztvevők jogosultságának bizonyítására (lásd: 5. háttérmagyarázat). Németországban részben a megfelelő adatkezelési rendszer hiánya miatt az igazoló hatóságnak minden projekt esetében az összes zárójelentés értékelése alapján kellett információkat összeállítania, mielőtt további ellenőrzésre ki tudott volna választani projekteket.

51. Az olyan hiányosságokat, mint pl. a mutatóknak, a programok évenkéntiségének és a tagállami hatóságok közötti hierarchiának a hiánya (lásd: 70. bekezdés), el lehetett volna kerülni, ha az EIF és az ERF kialakítása során jobban figyelembe veszik a strukturális alapok kezelése során szerzett tapasztalatokat. Sem az ellenőrzött tagállamok, sem a Bizottság nem használta fel a strukturális alapok terén szerzett korábbi tapasztalatokat.

…TOVÁBBÁ A TÖBBI UNIÓS ALAPPAL VALÓ NEM MEGFELELŐ ÖSSZHANG ÉS KOMPLEMENTARITÁS MIATT ÁTFEDÉSEK VANNAK, ÉS SZINERGIALEHETŐSÉGEK MARADNAK KIHASZNÁLATLANUL

52. A jogalkotási javaslat előkészítése során a Bizottság csak korlátozott módon végzett előzetes értékeléseket [24] és folytatott konzultációt az érdekeltekkel az uniós integrációs igényekről. Nem dolgoztak ki átfogó stratégiát arra vonatkozóan, hogy miként kezeljék az Unió integrációs igényeit. Ezzel elszalasztották a lehetőséget a javaslat minőségének javítására [25].

53. A SOLID programon kívül más uniós eszközök is támogatnak hasonló, a harmadik országok állampolgárainak integrációjához hozzájáruló tevékenységeket. Többek között ilyenek a következők:

a) Európai Szociális Alap (ESZA) – célja a munkanélküliség megelőzése és a munkanélküliség elleni küzdelem, az emberi erőforrások fejlesztése, valamint a munkaerő-piaci szociális integráció. Az ESZA migránsok integrációjára szolgáló programokat támogat állampolgárságtól függetlenül, különösen "a migránsok foglalkoztatásban való részvételének növelésére és ezáltal társadalmi integrációjuk erősítésére".

b) Az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság programjai – a 2007–2013-as Kultúra program és a 2007–2013-as Jogok és polgárság program – a kultúraközi párbeszéd és aktív állampolgárság témakörében is tartalmazhat projekteket. A 2007–2013-as Egész életen át tartó tanulás program egyik prioritása "a társadalmi befogadás és a nemek közti egyenlőség előmozdítása az oktatás és képzés terén, beleértve a migránsok és romák integrációját".

c) Kutatási keretprogramok – a keretprogramok a migránsokat érintő témakörben is támogatnak kutatásokat, új ismeretekkel, eszközökkel, mutatókkal és adatbázisokkal támogatva az európai migrációs politikát, különös tekintettel a munkaerő-piacra, társadalmi jóllétre, társadalmi kohézióra és a megkülönböztetés különböző formái elleni küzdelemre.

54. Előkészítő munkája során a Bizottság nem vette figyelembe az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság programjait és a kutatási keretprogramokat. Bár a Bizottság előzetes értékelése kitért arra, hogy az ESZA releváns intézkedéseket foglal magában, az EIF és az ESZA közötti átfedés valódi mértéke feltáratlan maradt. Nem állnak rendelkezésre konkrét adatok arra vonatkozóan, hogy az ESZA milyen mértékben támogatja harmadik országok állampolgárainak integrációját. A Bizottság úgy becsüli, hogy az ESZA költségvetése 2007 és 2013 között 1,17 milliárd eurót szán "a migránsok foglalkoztatásban való részvételének növelésére" [26]. Az ESZA a migránsok integrációját támogató társadalmi befogadási intézkedéseket is finanszíroz, így az erre szánt 9,98 milliárd eurós költségvetés legalább egy része relevánsnak minősül a harmadik országok állampolgárainak integrációja szempontjából [27]. A Bizottság a SOLID programok előzetes értékelésében, illetve a 2014–2020-as időszak értékelésében nem tér ki erre a témára. Az integrációval kapcsolatos tevékenységek ESZA általi finanszírozása ezért jóval nagyobb, mint az EIF (a 2007–2013-as időszakban 830 millió EUR) és az ERF (a 2008–2013-as időszakban 623 millió EUR) együttvéve.

55. A Bizottság eredeti szándéka szerint az EIF az ESZA-t egészítette volna ki, az utóbbi által nem finanszírozott tevékenységek támogatásával [28]. A harmadik országok állampolgárai nem rendelkeznek ugyanazokkal a jogokkal, mint az EU polgárai, és ez indokolja a külön alapokból történő különálló támogatást. Az ellenőrzés azonban rámutatott, hogy a legtöbb, sőt talán az összes EIF-intézkedést az ESZA keretében is lehetett volna támogatni. A tagállamok és a végső kedvezményezettek számára az ESZA és az EIF szétválasztása csak növeli a bürokratikus terhet, különösen azért, mert a két alap eltérő igazgatási struktúrával (lásd: 5. ábra) és előírásokkal rendelkezik.

56. Az EIF felépítéséből eredő problémákat a más alapokkal való összhang és komplementaritás biztosítását célzó rendszerek korlátozott működőképessége is súlyosbítja. Az ESZA és EIF programjainak elfogadásakor a Bizottság nem fektetett kellő súlyt arra, hogy a két alap kiegészítse egymást. Míg a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága és a Belügyi Főigazgatóság közötti koordináció az elmúlt években javult, az ellenőrzött öt tagállam közül háromban az EIF és az ESZA közötti kötelező koordinációs mechanizmus [29] vagy nem működött, vagy az állításokkal ellentétben azt nem az induláskor, hanem csak a közelmúltban hozták létre. A Bizottság az EIF irányítási és kontrollrendszerének értékelésekor nem észlelte ezt a problémát.

57. Mivel az EIF és az ESZA között mind a tervezést, mind a végrehajtást illetően hiányzik az összhang, ezért a kettő között jelentősek az átfedések, de az ESZA lényegesen nagyobb összegekkel támogatja a harmadik országok állampolgárainak integrációját. Az átfedések többletköltségeket (pl. munkaerő-költség) okoznak, és szinergialehetőségek maradnak kihasználatlanul (lásd: 7. háttérmagyarázat).

58. A 2014–2020-as időszakra vonatkozó új javaslat a helyi és regionális integrációs intézkedések célcsoportjába most már beleveszi a migráns hátterű uniós polgárokat is (az olyan személyeket, akiknek legalább egy szülője harmadik ország állampolgára), ám nem kezeli az alapproblémát, az ESZA-val meglévő átfedéseket.

59. Amíg az ESZA-nak nincsen külön erre a célra szolgáló komponense, vagy amíg létre nem jön egy külön, az ESZA és az EIF egyesített jogszabályi hátterén nyugvó integrációs alap, addig az integrációs szükségleteket nem lehet átfogóan kezelni.

7. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

TELEFONOS ÜGYFÉLSZOLGÁLATOK PORTUGÁLIÁBAN, ÉS AZ EIF- ÉS ESZA-TÁMOGATÁSOK ÖSSZEHASONLÍTÁSA AZ ACIDI-NÁL

Portugáliában csak két szervezet pályázhat EIF-támogatásra: az "Alto Comissariado para a Imigração e Diálogo Intercultural" (ACIDI) és a "Serviço de Estrangeiros e Fronteiras" (SEF). A kettő közül az ACIDI, a Belügyminisztériumon belül működő köztestület a fontosabb, ez a szervezet felelős a bevándorlók és kisebbségek portugáliai integrációjáért. A Számvevőszék helyszíni ellenőrzése során képviselőik kijelentették, hogy átfedések vannak az ESZA és az EIF integrációs támogatásai között. A 2008–2011-es időszakban körülbelül 18,2 millió eurót kaptak ESZA-forrásból, és 7,4 millió eurót -t az EIF-ből [30]. Az ESZA operatív programban felsorolt tevékenységeket az EIF-programból is lehetett finanszírozni. A Számvevőszék talált ilyen példákat, az egyik két hasonló, soknyelvű telefonos ügyfélszolgálat finanszírozása volt. Az ACIDI által az emigránsok számára üzemeltetett országos támogató központ (CNAI) rendelkezik egy telefonos ügyfélszolgálattal, amelyet harmadik országok állampolgárai számára hoztak létre (ESZA-támogatásból). Amikor a SEF pályázatot nyújtott be egy konkrétan a harmadik országok állampolgárainak szánt telefonos ügyfélszolgálatra, nem vették figyelembe az ACIDI projektjét, és a meglévő telefonos ügyfélszolgálat iránti igény az SEF ügyfélszolgálatának megnyitása után visszaesett.

Mivel a migránsok szervezetei egyaránt tudnak ESZA-projektekre és ACIDI-alprojektekre pályázni, nagyobb a kockázata az összehangolt megközelítés hiányának és a kettős finanszírozásnak.

A FELELŐS HATÓSÁGOKNAK HATÁROZOTTAK A SZÁNDÉKAI, DE A MINDEN SZINTEN ELŐFORDULÓ KÉSEDELMEK, VALAMINT AZ IRÁNYÍTÁSI ÉS KONTROLLRENDSZEREK HIÁNYOSSÁGAI TOVÁBB CSÖKKENTHETIK A PROGRAMOK EREDMÉNYESSÉGÉT

60. A programot megosztott irányítással hajtják végre, ezért mind a Bizottság, mind a tagállamok felelősek a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének betartásáért.

61. A Számvevőszék a Bizottság és a tagállamok rendszereit közvetlenül az alapok eredményességéhez kapcsolódó szempontok alapján vizsgálta.

A JOGSZABÁLYOK KÉSEDELMES ELFOGADÁSA, VALAMINT A BIZOTTSÁG ÉS A TAGÁLLAMOK ALAPVETŐ FONTOSSÁGÚ FELADATAINAK KÉSEDELMES TELJESÍTÉSE MIATT…

62. Az ERF-et a 2008–2013-as időszakra létrehozó tanácsi és európai parlamenti határozatot és az EIF 2007–2013 közötti időszakára vonatkozó tanácsi határozatot csak 2007. május 23-án, illetve 2007. június 25-én fogadták el. A végrehajtási szabályokat meghatározó bizottsági határozatokat csak 2007. december 19-én és 2008. március 5-én fogadták el. Az éves programokat a tagállamoknak elvileg a program kezdetét megelőző év november 1-jéig kell benyújtaniuk. A jogszabályok elfogadásának késése miatt azonban a tagállamok engedélyt kaptak, hogy 2007-re és 2008-ra nézve később adhassák be a programokat [31]. A Bizottságnak a benyújtástól számított egy hónapon belül tájékoztatnia kell a tagállamokat arról, hogy az éves program jóváhagyható-e, és az adott év március 1-jéig el kell fogadnia a támogatási határozatokat.

63. Az ellenőrök öt tagállam esetében vizsgálták az éves programok benyújtási folyamatát 2007-re [32], 2008-ra és 2011-re vonatkozóan. A megvizsgált 25 EIF és ESZA éves program közül a tagállamok mindössze hármat nyújtottak be időben. A tagállamok késedelmeinek oka a tagállami felelős hatóságok leterheltségében, a politikai változásokkal járó belső átszervezésben és a programok(a Bizottság szerint) túl részletes kidolgozásában kereshető.

64. A Bizottság továbbá egyik vizsgált esetben sem tájékoztatta a tagállamokat egy hónapon belül arról, hogy jóváhagyható-e az éves program, és a támogatási határozatokat sem fogadta el a jogszabályban meghatározott határidőkön belül. A késések különösen a 2007-es és 2008-as éves programok esetében voltak kirívóak, a 2007-es EIF program támogatási határozatának elfogadása a jogszabályban megszabottnál hét hónappal később történt meg. A 2011-es éves programok esetében az átlagos késés két hónap volt az EIF és egy hónap az ESZA esetén.

…A BIZOTTSÁG KÉSVE ADOTT ÚTMUTATÁST A TAGÁLLAMOK SZÁMÁRA

65. A Bizottság számos témáról bocsátott ki útmutatást, tárgyalva többek között a költségek támogathatóságát és – különböző szempontokból – a tagállamok irányítási és kontrollrendszereit. A legtöbb területen ez az útmutatás átfogónak és a tagállamok szempontjából hasznosnak bizonyult. Az ellenőrzött tagállamok beszámolója szerint a Bizottság eredményesen kezeli a neki feltett kérdéseiket.

66. Mindazonáltal bizonyos fontos útmutatások, részben a jogszabályok késve történő elfogadása miatt, késedelmesen kerültek kibocsátásra, így a végrehajtási szabályok (lásd: 62. bekezdés) és a részletesebb "jogosultsági kézikönyv" is, amelyet első ízben 2008 júliusában adtak ki. A támogatási határozatokra való várakozással együtt ez azt jelentette, hogy azok a tagállamok, amelyek képesek voltak tagállami forrásokat elkülöníteni a projektek időben történő beindítására, nem tudták tájékoztatni a végső kedvezményezetteket az egyeztetett jogosultsági szabályokról. Más tagállamok kénytelenek voltak elhalasztani programjaik elindítását. Mindkét tényező hozzájárult ahhoz, hogy az alapok a program első éveiben alacsony végrehajtási arányt mutattak fel (lásd: 35. bekezdés).

A BIZOTTSÁG NEM ÉSZLELTE A TAGÁLLAMOK MONITORINGRENDSZEREINEK HIÁNYOSSÁGAIT

67. A program megkezdése előtt a tagállamoknak el kellett küldeniük jóváhagyásra a Bizottságnak az irányítási és kontrollrendszereik leírását. A Bizottság ennek utóintézkedéseként később a tagállamokban helyszíni vizsgálatok során ellenőrizte a rendszereket. A Számvevőszék megvizsgálta az irányítási és kontrollrendszerek bizottsági értékelését, különös tekintettel a projektek és programok monitoringját szolgáló rendszerekre, és ezt összehasonlította a tagállamokban általa ellenőrzött rendszereknél tapasztaltakkal.

68. A Bizottság pontszámokon alapuló ellenőrző listát használt az irányítási és kontrollrendszerek értékelésére. A Bizottság mind az öt ellenőrzött tagállam esetén jóváhagyta az irányítási és kontrollrendszert, és maximális pontszámot adott a projektek és programok monitoringjára vonatkozó négy kritériumra.

69. A Bizottság ellenőrző listái nem tartalmaztak a főbb operatív és pénzügyi mutatókat gyűjtő és összesítő rendszerek meglétét ellenőrző kérdéseket. A Számvevőszék megállapította, hogy a monitoringrendszerek – főleg a mutatókra és célokra vonatkozó megfelelő adatgyűjtési rendszerek hiánya és a projektek monitoringlátogatásainak elégtelensége miatt – az öt ellenőrzött tagállam közül háromban nem megfelelőek. Ez a helyzet a korábbi bizottsági látogatások ellenére még 2011 második felében is fennállt. A Bizottság részben azért nem tudta észlelni a hibákat, mert kritikus elemek hiányoztak az ellenőrző listáról. Ezt tovább súlyosbította az, hogy a Bizottság olyan leírásokat fogadott el, amelyek alig voltak többek a jogszabályból leszűrt tagállami szándéknyilatkozatoknál. Megfelelően működő monitoringrendszerek hiányában a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó program végrehajtását nem lehet értékelni és irányítani.

FOLYAMATOSAN FENNÁLLÓ HIÁNYOSSÁGOK ÉS PROBLÉMÁK AZ IGAZOLÓ ÉS ELLENŐRZŐ HATÓSÁGOKNÁL

70. A strukturális alapokhoz hasonlóan a SOLID programok is háromszintű felépítést követnek, felelős (irányító) hatósággal, ellenőrző hatósággal és igazoló hatósággal. A különbség az, hogy a SOLID program struktúrájában az ellenőrző hatóság munkájára támaszkodó igazoló hatóság áll a megbízhatósági modell csúcsán (lásd: 5. ábra), míg a nagy múltra visszatekintő strukturális alapok esetében ez fordítva van. Ez a tagállamokban félreértésekhez vezetett az igazoló hatóság és az ellenőrző hatóság szerepét és feladatköreit illetően. A Bizottság ezt nem észlelte a monitoring- és kontrollrendszerek értékelésekor, és csak 2010 októberében adtak ki erről szóló útmutatást [33]. Németországban a három hatóság kölcsönös viszonyának tisztázatlansága hónapokkal késleltette a 2007-es és 2008-as éves programokkal kapcsolatos jelentéstételt, ami a végső kezdeményezettek számára történő kifizetések késéséhez vezetett.

71. A számvevőszéki ellenőrzés súlyos hiányosságokat talált a portugáliai igazoló hatóság és ellenőrző hatóság munkájában. Az ellenőrző hatóságnak a jogszabály szerint minden éves program esetében olyan mintán kell ellenőrzést végeznie, amely az összes támogatható kiadás legalább 10%-át kiteszi. A portugál felelős hatóság az ellenőrzéseket egy magáncégnek szervezi ki, így első szinten ez jelenti a projektek költségigényléseinek kontrollját. A jogszabályokkal ellentétben az ellenőrző hatóság ugyanezeket az ellenőrzési jelentéseket használja a 10%-os előírás teljesítéséhez. Bár az ellenőrző hatóság saját helyszíni projektellenőrzéseket is végez, ezek nem terjednek ki az összes éves programra, és a támogatható költségek kevesebb mint 10%-át teszik ki.

72. Portugáliában ellenőrző hatóságként a "Serviço de Estrangeiros e Fronteiras" (SEF) lett kijelölve. A 2009-es megbízhatósági nyilatkozathoz kapcsolódó ellenőrzés során a Számvevőszék súlyos hiányosságokat talált a SEF által az ERF III elődje (ERF II) számára végzett igazolásokkal kapcsolatban. 2011-ben az igazoló hatóság még mindig nem teljesítette feladatait, sem az elvégzett munka minősége, sem az igazolás határidőre történő teljesítése tekintetében. A felelős hatóság már késésben volt a végleges programok végrehajtásával kapcsolatos jelentések benyújtásával, és az ellenőrzés időpontjakor az igazoló hatóság azzal súlyosbította a helyzetet, hogy nem adott ki igazolást a 2008-as EIF- és ERF-jelentésekre, illetve a 2009-es EIF előrehaladási jelentésre nézve. Ráadásul a helyszíni ellenőrzéseket kapkodva szervezték meg, és nem jutott elég idő az igazoláshoz szükséges tevékenységek elvégzésére. Nem tudtak bizonyítékot bemutatni az elvégzett munkáról, de a számvevőszéki ellenőrzés során leírt mintavételi módszerek hibásak voltak, és valószínűsíthetően megbízhatatlan eredményekhez vezetnek. Az ellenőrző hatóság maga is korlátozó véleményt adott ki az igazoló hatóság munkájáról. Amíg ez a helyzet fennáll, addig nem teljesülnek az alapokra vonatkozó ellenőrzési kötelezettségek, ami növeli a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás ellen ható kockázatokat és pénzforgalmi problémákhoz vezet a kedvezményezettek szintjén.

5. ÁBRA

AZ ALAPOK MEGBÍZHATÓSÁGI MODELLJE

+++++ TIFF +++++

A FELELŐS HATÓSÁGOK A TERVEZÉS ÉS VÉGREHAJTÁS TERÉN MUTATKOZÓ HIÁNYOSSÁGOK ELLENÉRE A LEGTÖBB ESETBEN ELLÁTJÁK FŐBB FUNKCIÓIKAT

73. A felelős hatóságok a jogszabályok késedelmes elfogadása miatti időhiány okán már a program korai szakaszában nehézségekkel szembesültek (lásd: 62. bekezdés). Továbbra is akadályozó tényezőként merülnek fel a megterhelő programozási és jelentéstételi követelmények, és ezt az öt ellenőrzött tagállam közül háromban létszámhiány is súlyosbítja. Németországban a program kezdeti éveiben az irányító hatóság létszámhiánya miatt nem tudták időben elvégezni a projektek ellenőrzését, de ezt a számvevőszéki ellenőrzés időpontjáig már orvosolták. A Cseh Köztársaságban erőforráshiány miatt elmaradt az időközi jelentéstétel és időközi kifizetéskérés, és egyelőre nem készítették el a végső kedvezményezetteknek szánt útmutatót. A portugál irányító hatóságnál a létszámhiány miatt csak korlátozott mértékben nyújtottak helyszíni támogatást a végső kedvezményezetteknél.

74. A Számvevőszék által ellenőrzött felelős hatóságok elkötelezettsége magas fokú, és az alapok irányításához szükséges alapvető feladatok legnagyobb részét kielégítően látták el. Számos olyan követendő példát figyeltünk meg, amely nagymértékben hozzájárul az alapok eredményességéhez. Ilyen példa az Egyesült Királyságban a végső kedvezményezetteknél a projektindítás előtt tett látogatások (lásd: 8. háttérmagyarázat), valamint Németországban és Luxemburgban a projektekkel kapcsolatos mutatókhoz való adatgyűjtésre szolgáló rendszerek terén végzett fejlesztések.

8. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

AZ IRÁNYÍTÓ HATÓSÁG PROJEKTINDÍTÁS ELŐTTI LÁTOGATÁSAI AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁGBAN

Az Egyesült Királyság irányító hatósága 2010 májusa óta "projektindítás előtti látogatásokat" tesz a projektirányítás és -monitoring ellenőrzése céljából. Ez a több kedvezményezettnek egyszerre tartott "előzetes ellenőrzési műhelytalálkozón" túlmenően további támogatást és útmutatást nyújt. Az EIF- vagy ERF-támogatásra kiválasztott projektkedvezményezetteknél tett látogatásokat az irányító hatóság tisztviselői a támogatási szerződés aláírását megelőzően, a tevékenységek végrehajtása előtt ejtik meg, céljuk a kedvezményezettek tájékoztatása a projekt végrehajtásának gyakorlati kérdéseiről, a sikeres végrehajtáshoz szükséges rendszerek rendelkezésre állásának ellenőrzése, valamint az elvárások és a támogatható költségek körének jobb megismertetése. Elsősorban a projekt elvárt eredményeire koncentrálnak, ellenőrzik, hogy a célok és tevékenységek reálisak és megvalósíthatóak-e, valamint gondoskodnak arról, hogy a projekt során megtörténjen a szükséges monitoring és adatgyűjtés.

75. Az öt tagállam közül háromban [34] nem nyújtottak megfelelő írott útmutatást a végső kedvezményezetteknek a költségek támogathatóságára vonatkozóan. A Bizottság kiadott egy támogathatósági kézikönyvet, de az, hogy egyben annak körültekintő használatára intett, azt sugallta, hogy az irányító hatóságoknak a könyvet további magyarázatokkal és útmutatásokkal kell kiegészíteniük. A tagállamok azokban úgy értelmezték a bizottsági figyelmeztetést, hogy a kézikönyvet semmi szín alatt nem adhatják tovább a kedvezményezetteknek, őket viszont nem látták el alternatív írásos útmutatással.

A Housing Associations’ Charitable Trust (HACT) által végrehajtott, Accommodate PRS (Private Rented Sector) nevű ERF-projekt, Egyesült Királyság

+++++ TIFF +++++

© HACT.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

76. A Számvevőszék megvizsgálta, hogy a SOLID program EIF és ERF komponensei eredményesen járulnak-e hozzá a harmadik országok állampolgárainak integrációjához. Az ellenőrzés megállapította, hogy az éves programok sikere megfelelő monitoring- és értékelő rendszer híján nem mérhető. Mindazonáltal a legtöbb ellenőrzött projekt pozitív eredményeket ért el, és a tagállamok szerint az alapok általánosságban hozzáadott értéket teremtenek.

77. Az alapok eredményességét a szétaprózott felépítés, a többi uniós alappal – különösen az ESZA-val – való nem megfelelő komplementaritás, az ismétlődő késések, továbbá az irányítási és kontrollrendszerek bizonyos hiányosságai hátráltatják. Mindezek következtében az alapok valószínűleg nem teljes mértékben eredményesek.

78. A következtetések és ajánlások tárgyalását az alapok kialakításával és végrehajtásával, valamint az integrációhoz tett hozzájárulásával kapcsolatban rendelkezésre álló eredmények bemutatásával kezdjük. A megállapítások nagy része a többi SOLID-alapra is érvényes, mivel az irányításra és ellenőrzésre vonatkozó rendelkezéseik hasonlóak.

AZ EIF ÉS ERF EREDMÉNYESSÉGE NEM VOLT MÉRHETŐ

79. A Bizottság és a tagállamok nem tudják értékelni az alapok átfogó eredményességét a harmadik országok állampolgárai integrációjának támogatására vonatkozóan, mivel a tagállamok nem hoztak létre a programok előrehaladásával kapcsolatos jelentéstételre szolgáló eredményes monitoring- és értékelő rendszereket. Noha a Bizottság átfogó útmutatást adott a mutatókra nézve, az öt ellenőrzött tagállam közül négy esetében mégis jelentős hiányosságok mutatkoztak a SMART céloknak a programokban történő alkalmazása, a megfelelő adatgyűjtő informatikai rendszerek létrehozása és/vagy a célok elérésével kapcsolatos jelentéstétel terén. Mindezekből kifolyólag a tagállamoknak csorbult a programok nyomon követésére és irányítására vonatkozó képessége. A Bizottság nem észlelte, és nem is orvosolta ezeket a problémákat.

80. Az EIF-ről a Bizottságnál készült időközi jelentés információs értéke az összevethető adatok hiánya és a jelentés késedelmes közzététele miatt csekély volt. A dokumentum csak nagyon korlátozott körben értékeli az EIF által az érdekeltek számára megvalósított eredményeket. Az elkövetkező utólagos értékelés előkészítése során a Bizottság az összevethető adatok hiányát orvosolandó már felkérte a tagállamokat, hogy adjanak tájékoztatást az alapvető közös mutatókról. Mivel azonban ezeket a mutatókat nem előzetesen határozták meg, és nem a végrehajtás során gyűjtötték össze, az értékelés potenciális hitelessége és hasznossága korlátozott, és az egész folyamat nem elég hatékony.

1. AJÁNLÁS

A Bizottság a 2014–2020-as időszakra vonatkozó bizottsági javaslatban szereplő rendelkezések alapján határozza meg a tagállamok számára a közös mutatók kötelező minimális körét a programok outputjának és végeredményének méréséhez.

2. AJÁNLÁS

A programok jóváhagyása előtt a Bizottság írja elő a tagállamok számára SMART mutatók használatát és informatikai rendszerek létrehozását az indulástól fogva végzett adatgyűjtéshez.

3. AJÁNLÁS

A tagállamok lehetőség szerint határozzanak meg célértékeket a programok eredményeinek mérhetővé tételéhez.

4. AJÁNLÁS

A Bizottság és a tagállamok gondoskodjanak a monitoringgal és értékeléssel kapcsolatban bevált gyakorlatokra vonatkozó tapasztalatcseréről.

AZ ELLENŐRZÖTT PROJEKTEK NAGYMÉRTÉKBEN HOZZÁJÁRULNAK AZ INTEGRÁCIÓHOZ, DE NEM MINDEN RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ FORRÁST HASZNÁLNAK FEL

81. Majdnem az összes ellenőrzött projekt olyan eredményeket ért el, amelyek hozzájárulnak a harmadik országok állampolgárainak integrációjához az ehhez meghatározott tagállami stratégia keretében. Az EIF időközi jelentésében majdnem minden uniós tagállam úgy vélekedett, hogy az alapok hozzáadott értéket teremtenek.

82. A 2007-es és 2008-as éves programok EIF költségvetési végrehajtása a tagállamokban általánosságban alacsony volt, de az országok teljesítménye nagy ingadozást mutat. Az alap teljes végrehajtási aránya 66%-ról ugyan (2007) 77%-ra (2008) emelkedett, ám a forrásokat számos tagállamban továbbra sem használták ki teljesen.

5. AJÁNLÁS

A tagállamok tegyenek intézkedéseket annak biztosítására, hogy a programokat teljes körűen végrehajtják. Ezt szolgálhatná a tagállami programok hatókörének kiterjesztése, a tagállami szabályok oly módon történő liberalizációja, hogy az integrációs stratégiához hozzájárulni képes összes szervezet számára elérhetőek legyenek a források, valamint a szélesebb körű tájékoztatás és publicitás.

AZ ALAPOK SZÉTAPRÓZOTT FELÉPÍTÉSE ARÁNYTALAN ÉS TÚLZOTT ADMINISZTRATÍV TERHET RÓ A VÉGSŐ KEDVEZMÉNYEZETTEKRE, A TAGÁLLAMOKRA ÉS A BIZOTTSÁGRA

83. Az irányítási és kontrollelőírások, különösen az éves programok, a második előfinanszírozási kifizetési eljárások és a három hatóságból álló struktúra aránytalanul nagy terhet ró a tagállamokra, a végső kedvezményezettekre és a Bizottságra egyaránt. Egyes tagállamok nemzeti jogszabályaikkal és további kötelezettségek bevezetésével még növelték is a terheket. Ez visszatartja a végső kedvezményezetteket, és feleslegesen veszi igénybe a Bizottság és a tagállamok erőforrásait.

84. Az éves programozás jelentősen leterhelte a Bizottság erőforrásait, és csúszásokat okozott a munkavégzésben; a Bizottság, illetve a jogalkotók ezt nem vették kellően figyelembe a tervezési szakaszban.

85. A Bizottság és az ellenőrzött tagállamok nem szűrték le a strukturális alapok irányítása során a programozással, a kifizetési eljárásokkal és a monitoringrendszerekkel kapcsolatban szerzett tapasztalatok tanulságait, pedig ezzel problémákat lehetne megelőzni.

6. AJÁNLÁS

A 2014–2020-as időszakra vonatozó bizottsági javaslattal összhangban a jelenlegi éves rendszer helyett jogszabályilag be kellene vezetni a teljes pénzügyi programozási időszakot lefedő egyetlen nemzeti program rendszerét.

7. AJÁNLÁS

A 2014–2020-as időszakra vonatozó bizottsági javaslattal összhangban jogszabályilag egyszerűsíteni kellene a Bizottság kifizetési eljárásait.

8. AJÁNLÁS

Új irányítási és kontrollelőírások bevezetése és az ezeknek megfelelő rendszerek létrehozása előtt a Bizottságnak és a tagállamoknak megfelelően figyelembe kellene venniük az arányosság elvét, az erőforrásokra gyakorolt hatást, valamint a hasonló programok irányítása során szerzett tapasztalatokat.

NINCS KELLŐEN BIZTOSÍTVA A TÖBBI UNIÓS ALAPPAL VALÓ ÖSSZHANG ÉS KOMPLEMENTARITÁS

86. Nem történt meg az integrációs szükségletek uniós szintű átfogó értékelése, ezért nincs ezzel foglalkozó átfogó stratégia sem. Ezenkívül előkészítő munkája során a Bizottság nem mérte fel, hogy milyen jelentős meglévő vagy tervezett uniós eszközök támogatnak hasonló intézkedéseket.

87. Az EIF-et és az ERF-et (illetve ezek integrációs összetevőit) olyan eszközökként hozták létre, amelyek külön állnak a harmadik országok állampolgárainak és az uniós polgároknak integrációját célzó, már meglévő ESZA-tól. A Bizottság ugyan mind a tervezési, mind a végrehajtási szakaszban igyekezett biztosítani az ESZA-val való összhangot és komplementaritást, ám ez a törekvés nem volt eredményes. Az ellenőrzött tagállamok még az ESZA-val történő koordináció minimális követelményeit sem teljesítették. Így jelentős átfedések vannak az EIF és az ESZA között, de az ESZA lényegesen nagyobb összegekkel támogatja a harmadik országok állampolgárainak integrációját. A kettős finanszírozás megnövekedett kockázatán kívül az átfedések többletköltségeket (pl. munkaerő-költség) is okoznak, és szinergialehetőségek maradnak kihasználatlanul.

9. AJÁNLÁS

A Bizottság végezzen átfogó igényfelmérést az integrációra vonatkozóan, függetlenül attól, hogy a migránsok uniós vagy harmadik ország polgárai.

10. AJÁNLÁS

Az elemzés alapján megfelelő alapstruktúrát kellene kialakítani, amely megszünteti a célcsoportok állampolgárság szerinti szétválasztását és jobban figyelembe veszi a végső kedvezményezettek igényeit. A harmadik országok állampolgárainak támogatását kötelező prioritásként meghatározva lehetne biztosítani, hogy a nekik külön szükséges figyelemben részesüljenek.

11. AJÁNLÁS

A Bizottság az uniós alapokkal való összhangot és komplementaritást biztosítandó tájékozódjon részletekbe menően a tagállamok erre irányuló rendszereiről.

A FOLYAMATOS KÉSÉSEK MIND TAGÁLLAMI, MIND BIZOTTSÁGI SZINTEN HÁTRÁLTATJÁK A VÉGREHAJTÁST

88. A jogalap elfogadásában jelentkező késés a végrehajtást is késleltette, különösen a 2007-es és 2008-as éves programok esetében, és az alacsony végrehajtási arány egyik oka volt. Az, hogy a programok indulásakor még nem álltak rendelkezésre egyértelmű előírások, növeli a jogosulatlan tevékenységek támogatásának kockázatát.

89. Az ellenőrzött tagállamok késve nyújtották be éves programjaikat, és a Bizottság is késve hagyta jóvá az ezekhez tartozó támogatási határozatokat. Azon tagállamok esetében, amelyek nem voltak felkészülve a forrásoknak a programok jóváhagyását megelőzően történő lekötésére, a projektek elindítása késett, a végrehajtási időszak megrövidült.

90. A tagállamok és a Bizottság – főként az adminisztratív terhek miatt – továbbra is késnek a programok és jelentések benyújtásával és jóváhagyásával.

A Conselho Português para os Refugiados (CPR) (Portugál menekültügyi tanács) által végrehajtott ERF-projekt

+++++ TIFF +++++

© Conselho Português para os Refugiados (CPR).

12. AJÁNLÁS

A 2007–2013-as programozási időszak tanulságait levonva a jogszabályoknak már az új programozási időszak (2014–2020) indulásakor készen kellene állniuk.

A TAGÁLLAMOKBAN KÉSIK AZ EREDMÉNYES IRÁNYÍTÁSI ÉS KONTROLLSTRUKTÚRÁK LÉTREHOZÁSA

91. A Bizottság széles körű útmutatást adott ki a tagállamok hatóságai számára az irányítási és kontrollrendszerek különböző szempontjairól. Az útmutatásokat azonban nem bocsátották időben rendelkezésre, így a tagállamok nem alkothattak maguknak teljes képet a követelményekről. Amikor a tagállamok ezzel kapcsolatban ad hoc kérdéseket tettek fel, a Bizottság ezeket általában eredményesen megválaszolta.

92. A legtöbb ellenőrzött tagállamban az irányítási és kontrollrendszerek nem álltak készen az induláskor. A rendszerek leírásának a Bizottság által végzett ellenőrzése ezt nem tárta fel. Az indulás nehézségei és az emberi erőforrások elégtelenségének dacára a tagállamok felelős hatóságai megfelelően irányították a programokat.

93. Egy tagállamban sem az igazoló hatóság, sem az ellenőrző hatóság nem látja el megfelelően a feladatait, s ezzel veszélyeztetik a SOLID program eredményes és hatékony pénzgazdálkodását.

13. AJÁNLÁS

A Bizottság gondoskodjon arról, hogy a döntő fontosságú útmutatások már a programozási időszak kezdetén a tagállamok rendelkezésére álljanak.

14. AJÁNLÁS

A Bizottság megfelelő ellenőrzésekkel és a jogalap tagállami végrehajtása gyakorlati leírásának bekérésével gondoskodjon arról, hogy az irányítási és kontrollrendszerek már a program indulásakor készen álljanak.

15. AJÁNLÁS

A tagállamok biztosítsák a hatóságok számára a jogszabályi kötelezettségek ellátásához szükséges emberi erőforrásokat.

Ezt a jelentést Louis GALEA számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2012. november 13-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

elnök

[1] Az Európai Unión kívüli országok állampolgárai (nem uniós polgárok).

[2] A Tanács és a tagállamok kormányának képviselői által 2004. november 19-én elfogadott, a bevándorlási integrációs politikára vonatkozó közös európai uniós alapelvek.

[3] A jogszabály elfogadásának időpontjában még "Európai Közösség".

[4] A bevándorlási integrációs politikára vonatkozó közös európai uniós alapelvekről szóló tanácsi következtetések 4. preambulumbekezdése.

[5] A 2009-es stockholmi program, a 2011-es közös program, a 2011-es közös programról szóló tanácsi következtetések, az EU 2020 stratégia.

[6] A harmadik országok állampolgárainak az Európai Unióban történő beilleszkedése keretrendszerének közös programjáról, COM(2005) 389 végleges, 2005. szeptember 1.

[7] A közös alapelvek nem kötelező érvényű iránymutatásokból állnak.

[8] Például a beilleszkedéssel foglalkozó nemzeti kapcsolattartói pontok, az Európai Integrációs Fórum, valamint a beilleszkedésről szóló kézikönyv.

[9] A Tanács 2007. június 25-i 2007/435/EK határozata a "Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása" általános program keretében a 2007–2013-as időszakra a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap létrehozásáról ("EIF-határozat") (HL L 168., 2007.6.28., 18. o.). A Bizottság 2008. március 5-i 2008/457/EK határozata a 2007/435/EK tanácsi határozat végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 167., 2008.6.27., 69. o.).

[10] Az Európai Parlament és a Tanács 2007. május 23-i 573/2007/EK határozata a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása általános program keretében a 2008–2013-as időszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról és a 2004/904/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről ("ERF-határozat") (HL L 144., 2007.6.6., 1. o.) A Bizottság 2007. december 19-i 2008/22/EK határozata a 2007/573/EK tanácsi határozat végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 7., 2008.1.10., 1. o.).

[11] Eurostat, Statistics in Focus, 34/2011.

[12] Az ERF célcsoportja az "áttelepült" (harmadik országból uniós tagállamba áttelepített) személyeket is magában foglalja.

[13] Eurostat, Statistics in Focus, 48/2011.

[14] Az EIF-re vonatkozóan a feladatokat a 2007/435/EK határozat 25. cikke tartalmazza.

[15] Az EIF-re vonatkozóan a feladatokat a 2007/435/EK határozat 28. cikke tartalmazza.

[16] Az EIF-re vonatkozóan a feladatokat a 2007/435/EK határozat 27. cikke tartalmazza.

[17] A MIPEX (migránsintegrációs szakpolitikai index) a bevándorlók beilleszkedését szolgáló jogszabályok fejlettségét méri az EU tagállamaiban és egyes nem uniós tagállamokban.

[18] Az EIF-re vonatkozó tanácsi határozat 48. cikke (3) bekezdésének b) pontja "az Alap végrehajtásának mennyiségi és minőségi szempontú eredményeiről szóló időközi jelentést" említi, amelyet a Bizottságnak kell elkészítenie. Jelentésünk a továbbiakban erre a dokumentumra vonatkozóan az "időközi jelentés" kifejezést használja.

[19] A SOLID bizottságnak benyújtott SOLID/2007/27. sz. dokumentum.

[20] A 2007/435/EK rendelet 48. cikke.

[21] Az időközi jelentés 7.5. szakasza.

[22] Az arányok kiszámítása a tagállamok által bejelentett összegek alapján történik.

[23] A Számvevőszék 7/2011. sz. véleménye (HL C 47., 2012.2.17., 1. o.).

[24] Az előzetes értékelés egy program vagy kezdeményezés elindítási feltételeinek értékelésére terjed ki.

[25] Az EIF-javaslat a bevándorlási politika jogalapjára épült, ezért alapjában csak az Unió területén jogszerűen tartózkodó harmadik országbéli állampolgárokra vonatkozott.

[26] Európai Bizottság, Belügyi Főigazgatóság (2011), "Impact assessment study on the Multi-annual Financial Framework (MFF) in the area of Home Affairs" (Hatásvizsgálat a többéves pénzügyi keretről [MFF] a belügyek területén), a GHK által készített tanulmány.

[27] The European Social Fund: migrants and minorities (Az Európai Szociális Alap: migránsok és kisebbségek), 2010 (http://ec.europa.eu/esf).

[28] Javaslat: A Tanács határozata a "Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása" általános programon belül a 2007–2013-as időszakra a Harmadik Országok Állampolgárainak Beilleszkedését Segítő Európai Alap létrehozásáról, COM(2005) 123 végleges, 2005. április 6.

[29] A 2007/435/EK rendelet 12. preambulumbekezdése.

[30] Forrás: a vonatkozó ESF-program weboldalán közzétett ESF-projektlista, a felelős hatóság által adott EIF-projektinformációk.

[31] A 2007/435/EK rendelet 51. cikke.

[32] Az ERF III 2008-ban indult.

[33] SOLID 2010/15/REV.

[34] Cseh Köztársaság, Németország, Portugália.

--------------------------------------------------

MELLÉKLET

ELLENŐRZÖTT PROJEKTEK

Ország | Végső kedvezményezett | Projekt neve | Éves program |

Cseh Köztársaság | Správa uprchlických zařízení MV | Zřízení a provoz Center na podporu integrace cizinců I. Külföldiek integrációját támogató központok létrehozása és működtetése A projekt célja a Plzeňben és Pardubicében jogszerűen tartózkodó külföldiek integrációját támogató központok létrehozása volt. A központok szociális és jogi tanácsadást és tanfolyamokat nyújtanak, valamint az érintett feleket tömörítő platformként szolgálnak. | EIF 2007 |

Výzkumný ústav práce a sociálních věcí | Metodika hodnocení monitorovacích nástrojů integračního procesu cizinců z třetích zemí v ČR - 1. Fáze A Cseh Köztársaságban tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok integrációs folyamatát nyomon követő eszközök értékelésére szolgáló módszertan, I. szakasz A projekt célja a harmadik országok állampolgárainak integrációját nyomon követő főbb mutatók és módszertan kialakítása volt. | EIF 2008 |

Občanské sdružení Berkat | Pracovní poradenství v komunitním centru InBáze Álláskeresési tanácsadás az InBáze közösségi központban A projekt célja foglalkoztatási tanácsadás és átképzési tanfolyamok nyújtása volt menedékkérők számára | ERF 2008 |

Poradna pro integraci, občanské sdružení | Adaptace azylantů v novém domově Menekültek adaptációja az új hazában A projekt tevékenységei magukban foglalták az alapvető tájékoztatás, szociális és jogi tanácsadás, valamint személyes asszisztencia nyújtását a menekültek számára. | ERF 2008 |

Németország | Türkische Gemeinde in Deutschland e.V. (TGD) | Initiative für Einwanderung und Integration Bevándorlási és integrációs kezdeményezés A projekt tanácsadást, tájékoztató tevékenységeket és alapfokú németnyelv-tanfolyamokat nyújtott a családegyesítés céljából Németországba költöző harmadik országbeli állampolgárok számára. A tevékenységeket Törökországban hajtották végre. | EIF 2007 |

Diakonisches Werk der Evangelischen Kirche in Deutschland e.V. | Mitten im Leben - Diakonie in der Einwanderungsgesellschaft Az élet középpontjában – egyházi munka a bevándorlók közösségében A projekt az egyházközösség szociális szolgáltatásainak "kultúraközi nyitását" támogatta. A tevékenységek közé tartoztak az egyházszervezet különböző területeiről érkező munkatársakkal tartott műhelyfoglalkozások, konferenciák stb. | EIF 2007 |

OASE Berlin | Junge Flüchtlinge in Berlin Fiatal menekültek Berlinben Oktatási, orientációs és szabadidős tevékenységek a kíséret nélkül érkező kiskorú menekültek számára. | ERF 2008 |

Caritasverband für das Erzbistum Berlin e.V. | "…und drin bist Du?" Flüchtlinge als Teil der Gesellschaft - auf dem Weg in ein selbstbestimmtes Leben "...Benne vagy?" Menekültek a társadalom részeként – az önálló életvitel felé A projekt célja a menedékkérők/menekültek fogadási körülményeinek, és a Kelet-Brandenburgban meglévő szolgáltatások és struktúrák javítása. | ERF 2008 |

Luxemburg | Association de Soutien aux Travailleurs Immigrés (ASTI asbl) | Partenariats pour l'intégration interculturelle: mise en place de services d'information et d'orientation Kultúraközi integrációs partnerségek: Információs és orientációs szolgáltatások létrehozása A projekt a bevándorlók számára nyújtott tájékoztatási és orientációs szolgáltatásokat, a befogadó társadalommal közös tevékenységeket és tolmácsszolgálatot foglalt magában. | EIF 2008 |

Fondation Caritas Luxembourg | Partages: faisons connaissance! Ismerkedjünk meg! A projekt célja a bevándorlók és a befogadó társadalom közötti találkozások fejlesztése az egymással folytatott kapcsolat megerősítése céljából. | EIF 2008 |

Comité de liaison des associations d’étrangers (CLAE) | Échanges d'expériences et de bonnes pratiques relatives aux mesures d'intégration des ressortissants des pays tiers et participation de ces ressortissants à la définition et à la mise en œuvre de politiques d’intégration / A Citoyenneté Égale Exchange of experiences and good practices in integration A harmadik országok állampolgárainak integrációja és az integrációs politika kialakításába és végrehajtásába történő bevonásukkal kapcsolatos tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréje / Egyenlő polgárjogok A projekt tevékenységei magukban foglalták a bevándorlók szervezeteinek felkutatását és a velük történő kapcsolatfelvételt | EIF 2008 |

Association de Soutien aux Travailleurs Immigrés (ASTI asbl) | Participation et Formation pour le Vivre Ensemble Részvétel és oktatás az együttélésért A projekt célja a menedékkérők luxemburgi társadalomba való jobb befogadásának elősegítése nyelvtanfolyamok, képzések, kapcsolódó tevékenységek és információs találkozók segítségével. | ERF 2008 |

Fondation Caritas Luxembourg | Form'actif A projekt célcsoportja a fiatal menedékkérők és menekültek voltak, célja az integrációs esélyek javítása a nyelvtudás, munkaerő-piaci készségek fejlesztésével, valamint a luxemburgi kultúra és életmód megismerésével. | ERF 2008 |

Comité de liaison des associations d’étrangers (CLAE) | Encadrement social et d’activités de loisirs dans centres d’hébergement Szociális támogatás és szabadidős tevékenységek az átmeneti szállásokon A projekt szociokulturális tevékenységek és tanfolyamok szervezését foglalta magában a menekültek átmeneti szállásán. | ERF 2008 |

Portugália | Serviço de Estrangeiros e Fronteiras (SEF) | Centro de contacto multilingue com gestão automática e integrada do agendamento Többnyelvű kapcsolattartó központ automatikus és integrált ütemezéssel A projekt VoIP (internetes hangtovábbítási protokoll) berendezések beszerzésére és telepítésére, valamint a telefonos ügyfélszolgálattal kapcsolatos képzésekre és karbantartásra terjedt ki. | EIF 2007 |

Alto Comissariado para a Imigração e Diálogo Intercultural, I.P. (ACIDI) | Projectos municipais para a promoção da interculturalidade Önkormányzati projektek a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítására A projekt az önkormányzatok és a civil társadalom által végzett, a bevándorlók további helyi integrációját elősegítő tevékenységeket támogatott. | EIF 2008 |

Conselho Português de Refugiados (CPR) | Acolhimento de Refugiados e Interacção com a Comunidade Local Menekültek fogadása és kapcsolat a helyi közösséggel A projekt a menedékkérők, áttelepített menekültek és kíséret nélküli kiskorúak fogadását és integrációját támogatta a fogadóközponton keresztül. | ERF 2008 |

Conselho Português de Refugiados (CPR) | Formar e Informar para o Asilo e Refugiados Menedékkérőkkel és menekültekkel kapcsolatos képzés és tájékoztatás A projekt célja a befogadó társadalom felkészítése és tájékoztatása a menekültekkel kapcsolatos problémákról, többek között e-learning tanfolyammal, valamint a diákoknak és tanároknak tartott konferenciasorozattal. | ERF 2008 |

Egyesült Királyság | Slough Borough Council | Migration Works A migráció működik A projekt célja képzési és hálózatépítési lehetőségeket nyújtó támogatási modell kidolgozása volt harmadik országok állampolgárai számára. | EIF 2007 |

Bradford College | Bradford welcomes new arrivals Bradford üdvözli az újonnan érkezőket A projekt célja intenzív angol nyelvű tanfolyamok nyújtása volt számos, harmadik országok állampolgárainak integrációját segítő témakörben, pl. nyelvtanulással kapcsolatban. | EIF 2008 |

The Housing Associations' Charitable Trust (HACT) | Refugee Community Housing and Employment Project Menekültek közösségi szállása és foglalkoztatása projekt A projekt képzéssel és állásközvetítéssel, valamint a helyi menekültintegrációs és -foglalkoztatási szolgálat, lakásszövetkezetek, helyi hatóságok és a menekültek közösségi szervezetei közötti partnerségek elősegítésével támogatta a menekülteket. | ERF 2008 |

Merseyside Fire and Rescue Service | Fire awareness, accommodation and integration for refugees Tűzvédelem, lakhatás és integráció menekültek számára A projekt lakások ellenőrzését, weboldal elkészítését, szórólapokat és a tulajdonosok tűz- és munkavédelmi képzését foglalta magában. | ERF 2009 |

--------------------------------------------------