HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 2009.3.12. 
SEC(2009) 270 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági 
és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának 
 
az információs és kommunikációs technológi ák alkalmazásáról az energiahatékony és 
alacsony széndioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés el ősegítése érdekében  
  
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA
 
  
{COM(2009) 111 végleges} 
{SEC(2009) 268} 
{SEC(2009) 269}
 
HU 2   HU A HATÁSVIZSGÁLAT  ÖSSZEFOGLALÁSA 
Az információs és kommunikációs technológ iáknak (IKT-k) az energi ahatékonysággal való 
kapcsolatáról szóló els ő bizottsági közlemény1 elfogadását követ ően hosszas nyilvános 
konzultáció során, tanulmányok és szakért ői hozzászólások révén fe ltérképezésre került, 
miképpen járulhatnak hozzá az IKT-k az energi ahatékonyság javításához, illetve – tágabb 
értelemben – az európai gazdaság és társ adalom egészének az energiafelhasználás 
szempontjából hatékonyabb alapokra való  állításához. E potenciál számszer űsítésének 
kísérlete során egyértelm űen bebizonyosodott, hogy valójában maga a számszer űsítés, a 
mérhetőség és az ellen őrizhetőség kérdése jelenti a gazdaság és a társadalom gyakorlatilag 
minden ágazata számára a legnagyobb probl émát az energiahatékonysági eredmények 
elérésében, az IKT-ágazat számára vi szont ez kínálja a legnagyobb lehet őséget arra, hogy az 
Európai Unió energiahatékonysági céljainak va lóra váltásához hozzájáruljon. A konzultáció 
feltárta azt is, hogy az érdekeltek egyes csoportjai készek kezdeményez ő szerepet vállalni egy 
EU-szintű szakpolitikai keretben. Létezik számos üz leti vállalkozások álta l vezetett, illetve 
városi-regionális partnerségi kezdeményezés, melyeket tovább lehetne er ősíteni.  
A probléma meghatározása 
A hatásvizsgálat által feltárt legf őbb problémát az jelenti, hogy, noha ma már számos IKT-
eszköz és -technológia áll rendelkezésre, amelye ket üzleti szempontból is életképessé lehetne 
tenni, ezeket tömeges méretekben nem használják, ezért nem érvényesíthet ő teljes mértékben 
az IKT energiahatékonysá got javító potenciálja. Az IKT-es zközök és az IKT-alapú újítások 
gyorsabb bevezetésének számos akadályát, illetv e korlátját sikerült beazonosítani magában az 
IKT-ágazatban, a fontosabb energiafelhasználó  ágazatokban és a gazdaság egészében (üzleti 
vállalkozások, háztartások, a köz igazgatási intézmények minden szintje). Ezek a következ ők: 
tájékozatlanság és az információk jól látható közzétételének a hiánya, közösen elfogadott 
mérési, számszer űsítési és irányítási módszerek hiá nya különösen az összetett rendszerek 
esetében, befektetési problémák, interoperabil itási és szabványosítási kérdések, az innováció 
lassú befogadása, az ágazatközi partnerségek  hiánya és a környezetvédelmi szempontokat 
figyelembe vev ő közbeszerzés korlátozott alkalmazása.  
A Bizottság gondoskodott mind jogszabályi, mind nem jogszabályi intézkedések 
meghozataláról az energiahatékonyság terüle tén, és tovább folytatja azok meger ősítését. Az 
energiahatékonysági cselekvési terv felülvizsgált változata2 ugyanakkor megállapítja, hogy a 
legtöbb tagállam még nem halad jó úton  a 20%-os energiahatékonysági célkit űzés 
megvalósítása felé, és szükség van az er őfeszítések ütemének felgyorsítására. Az 
energiahatékonyságot támogató IKT-val ka pcsolatos konkrét kezdeményezés kiegészít ő, 
segítő és meger ősítő szerepet játszat a 2020-as  energiahatékonysági célkit űzések elérésére 
irányuló er őfeszítésekben.  
Szubszidiaritás 
A kihívás ágazat- és tudományközi, határokon átnyúló, s őt globális jelleg ű. A problémák 
minden tagállamban jelen vannak. A piac láth atóan még azokban a tagállamokban sem képes 
megfelelő gyorsasággal orvosolni az akadályok okozta bajokat, ahol az energiahatékonysági 
                                                 
1 COM(2008) 241 végleges, 2008. május 14. Az energiahatékonyság jelentette kihívás megválaszolása 
információs és kommunikációs technológiákkal 
2 COM(2008) 742, Közlemény az energiahatékonyságról: megvalósítani a 20%-os célkit űzést.  
 
HU 3   HU célok megvalósításának támogatásában a legnagyobb haladást érték el, és a legtöbb egyéni 
erőfeszítést tették. Ilyen körül mények között európai szint ű közös er őfeszítésre van szükség, 
hiszen az megkönnyítheti olyan gazdasági keretfe ltételek létrejöttét, amelyek integrálják az 
energiahatékonysági megoldásokat a gyártási foly amatokba, valamint az üzleti és fogyasztói 
fogyasztási mintákba. Az összehangolt európai fe llépés biztosítja a ta gállami és regionális 
szinten végrehajtott intézkedés ek szinergiáit. Elismert, hogy a nemzetközi intézmények a 
véleménycsere független fórumait biztosítják az érdekelt felek számára és felvállalják a 
vezetés kulcsfontosságú szerepét. A jelenlegi helyzetben az ipar kifejezetten kérte, hogy az 
EU vállaljon vezet ő szerepet.  
Célok 
A fő cél az IKT emel ő hatásának kihasználása anna k érdekében, hogy az IKT-alapú 
újításoknak mind az IKT-ágazatba n, mind pedig a többi jelent ős energiafelhasználó 
tevékenységben való szélesebb kör ű és gyorsabb bevezetése révén, továbbá az 
energiahatékony és alacsony szén-dioxid-kibocs átású információs társadalom felé való 
strukturális eltolódást segít ő első lépések (mérés, tájékoztatás) megtételével el őrehaladást 
érjünk el az energia- és éghajlatváltozás  terén kitűzött uniós célkit űzések megvalósulásában. 
Átfogó szakpolitikai lehet őségek: 
Négy átfogó szakpolitikai lehet őség került megfontolásra:  
– 1. lehetőség: az Európai Unió szintjén nincs intézkedés. 
– 2. lehetőség: a második közleményben hangsúlyozott szorosabb együttm űködés és 
partnerség a meglév ő kereteken belül. 
– 3. lehetőség: a Bizottság ajánlása (egy közlemény kíséretében) az IKT-k 
alkalmazásáról az energiahatékony és  alacsony széndioxid-kibocsátású 
gazdaságra való áttérés el ősegítése érdekében.  
– 4. lehetőség: szabályozási vagy j ogalkotási intézkedések. 
A 4. lehet őséget az értékelés korai szakaszában elvetették. A szabályozási megközelítés 
elkerülhetetlenül nagyobb költséget és adminisztratív terhet hárí tana különösen a kkv-kra, és 
sajnálatos módon korlátozná a fejl ődést egy rendkívül innovatív  területen. Továbbá ebben a 
szakaszban nem lenne helyénvaló szigorú szabályozási intézkedéseket hozni az IKT-
ágazatban, hiszen az energiafogyasztás csökk entése eddig más ágazatokban sem alkotja 
célzott jogszabályi beavatkozás tárgyát.  
Az 1. lehet őség értékelése ahhoz a következtetéshez vezetett, hogy a jelenlegi 
kezdeményezések – akár a már meglév ő szakpolitikai eszközök, akár a különféle szerepl ők 
önkéntes kezdeményezéseinek formáját is öltik – javítani fogják az energiahatékonyságot, de 
nem fogják kell ő mértékben megválaszolni a hatásvizsg álatban felvázolt problémákat, és 
azzal a veszéllyel járnak, hogy végrehaj tásuk a gyakorlatban csak meglehet ősen lassú és 
töredékes lesz ahhoz képest, amit a 2020-ra el őirányzott 20%-os átfogó energiahatékonysági 
célkitűzés megkövetelne.  
A 2. lehet őség a kutatási keretprogram, valamint a versenyképességi és innovációs program 
keretében a kutatás meger ősítésére összpontosít, és épít az i2010 szakpolitikai keretben 
alkalmazható, az üzleti hasznosítási szakaszt megel őző közbeszerzés kínálta lehet őségekre.  
 
HU 4   HU A 3. lehet őség túlmenne a meglév ő szakpolitikai, kutatási és innovációs keretek kínálta 
koordinációs lehet őségeken, és az intézkedéseket az érintett felek szélesebb köréhez intézett 
ajánlásokként fogalmazná meg, beleértve az IK T-ágazatot, a tagállamokat, a regionális és 
helyi hatóságokat és a városokat.  Az ajánlást támogató intézk edések kísérnék, amelyeket a 
Bizottság a végrehajtás megkönnyíté se érdekében hozhatna meg.  
A 2. és a 3 megoldás értékelésére el őre meghatározott kritériumok szerint és az 1. 
megoldással összevetésben került sor. Az ér tékelés megmutatta, hogy az érintett felek 
szélesebb körét megszólító, partneri kapcsolatokra épít ő és – a kutatás, illetve a meg lév ő 
keretek helyett – inkább a piaci bevezetésre és a keresleti oldalra összpontosító, EU-szint ű 
megközelítés több el őnnyel járhat, és a célok gyorsabb me gvalósítását eredményezi. Ezért 
előnyben részesítend ő megoldásként a 3. lehet őségre esett a választás.  
Az fő megoldási lehet őségen belüli lehet őségek elemzése a Bizottság ajánlása keretében  
A választott szakpolitikai lehet őséget a Bizottság a konkrétan tehet ő ajánlások szempontjából 
alaposabban megvizsgálta. A terítékre kerül ő és elemzett ajánlások egy része ambiciózusabb, 
más részük kevésbé ambiciózus volt. Egyes intézkedések elvetésre kerültek költségességük, nehéz végrehajthatóságuk, illetve  a tagállami meg nem felelés er ős kockázata miatt. A 
Bizottság ajánlásába felveend ő választott lehet őségek az IKT-ágazattal, a fontosabb 
energiafelhasználó ágazatokkal (l ogisztika, épül etek és épít őipar, és energia-végfelhasználás), 
valamint a helyi és regionális hatóságokka l foglalkoznak, és súlypontjuk a változás 
előidézésen van új partners égeken, valamint az energi afogyasztás nyomon követésére, 
mérésére, ellen őrzésére és a jelentéstételre irányuló közös módszerek és eszközök elfogadásán 
és használatán keresztül. Az IKT-ágazat felkérést kap, hogy vállaljon vezet ő szerepet és 
állapodjon meg nagyratör ő energiahatékonysági célkit űzésekről.  
Értékelés és felügyelet 
A választott megoldás magában hordozza a meg nem valósulás veszélyét tekintet nélkül arra, 
hogy az egyes ágazatok, városok és üzleti vá llalkozások milyen nagyfokú elkötelezettséget 
mutatnak. A végrehajtásban elért el őrehaladás, valamint a tová bbi, szigorúbb intézkedések 
szükségességének értékelése érdekében a felügyeleti tevékenység azonnal megkezd
ődik, és 
2012-ben átfogó értékelésre kerül sor.