[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 16.7.2008

COM(2008) 458 végleges

2008/0153 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról

(A Bizottság előterjesztése){SEC(2008) 2263}{SEC(2008) 2264}

INDOKOLÁS

1. ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK

Az 1985-ben elfogadott ÁÉKBV-irányelv[1] célja az volt, hogy a befektetési alapok uniós piacának egységesítésével az ágazat és a befektetők számára egyaránt jobb üzleti és befektetési lehetőségeket teremtsen. Az irányelv kulcsfontosságú volt az európai befektetési alapok fejlődése szempontjából. 2007 júniusában a kezelt ÁÉKBV-eszközök 6 billió eurót tettek ki. Az ÁÉKBV-k a befektetési alapok uniós piacának körülbelül 75 %-át képviselik. Az ÁÉKBV-k uniós határokon túl is széles körű elismertségéhez az erős beépített befektetővédelmi intézkedések is hozzájárultak.

E pozitív fejlődés ellenére az évek során nyilvánvalóvá vált, hogy az irányelv túlzottan korlátozó és akadályozta az alapkezelőket fejlesztési lehetőségeik teljes kiaknázásában. A 2001-es módosítások bővítették ugyan az ÁÉKBV-k befektetési hatáskörét, de nem szüntették meg az ágazat hatékonyságának akadályait. Fontos kihasználatlan lehetőségeket azonosítottak, amelyek révén a becslések szerint évente több milliárd eurót lehetne megtakarítani.

A Bizottság 2005-ös, befektetési alapokról szóló zöld könyve[2] nyilvános vitát indított az uniós szintű fellépés szükségességéről (és annak hatályáról). Egy évvel később a befektetési alapokról szóló fehér könyv[3] egyéb intézkedések mellett bejelentette az ÁÉKBV-irányelv célzott módosításcsomagját.

Ennek a javaslatnak két célkitűzése van. Az egyik az ÁÉKBV-irányelv 1985 óta elfogadott sorozatos módosításainak egységes szerkezetbe foglalása. A másik a fehér könyvben bejelentett intézkedések konkrét jogszabályi rendelkezésekké alakítása.

2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRINTETTEKKEL ÉS AZ ÉRDEKELT FELEKKEL

2.1. Konzultáció az érintettekkel és az érdekelt felekkel

A Bizottság szolgálatai rendszeres párbeszédet folytattak az érintettekkel az ÁÉKBV-keret felülvizsgálatának teljes folyamata alatt. A cél az alapok piacának különböző oldaláról (befektetőktől, az ágazattól és a hatóságoktól) származó vélemények összegyűjtése volt, olyan megoldások kialakítása érdekében, amelyek valóban figyelembe veszik minden érdekelt fél aggodalmait és elvárásait.

A párbeszéd különféle csatornákon – többek között két szakértőcsoport, három nyilvános meghallgatás, az egyszerűsített tájékoztatóról szóló két munkaértekezlet és négy nyilvános konzultáció – keresztül zajlott (az alábbi táblázat összefoglalja ezeket).

Év | Konzultáció témája | Tartalom | Határidők | Válaszok, visszajelzések |

2004 | Az eszközkezeléssel foglalkozó szakértői csoport jelentése | A befektetési alapok területén javasolt fellépések listája | 06/05 – 10/09 | Közzétéve 2004. novemberben |

2005 | Zöld könyv | Az ÁÉKBV-keret elemzése és kérdőív a lehetséges megoldásokról | 12/07 – 15/11 | Közzétéve 2006. február 13-án |

2006 | A piaci hatékonysággal foglalkozó szakértői csoport jelentése | Öt javasolt hatékonysági intézkedés főbb jellemzőire vonatkozó ajánlások | 04/07 – 20/09 | Közzétéve 2006. november 16-án |

2007 | Nyilvános tervezet | Az ÁÉKBV-irányelv új jogi rendelkezéseinek lehetséges megfogalmazása | 22/03 – 15/06 | Közzétéve 2007. szeptember 7-én |

2.2. Hatásvizsgálat

2004-ben az eszközkezeléssel foglalkozó szakértői csoport egyértelműen megállapította, hogy szükség van a befektetési alapok európai piacán a hatékonyság javítására. Az ezt követő munka az uniós szintű fellépést igénylő területek kiemelésére és a fellépés alkalmazási körének meghatározására koncentrált. Az érintettekkel folytatott kiterjedt konzultáció alapvetően járult hozzá a lehetséges megoldások rangsorolásához és kialakításához.

Ezeket a megoldásokat két lépcsőben elemezték. Az első hatásvizsgálatot a befektetési alapokról szóló fehér könyvet megelőzően végezték el 2006-ban. Ez az első hatásvizsgálat megállapította az ÁÉKBV-irányelv módosítását igénylő területeket. A második hatásvizsgálat a jogszabályjavaslat tervezetének előkészítésekor történt.

A hatásvizsgálat a jogszabályi változtatások két típusát elemzi: azokat, amelyek a hatályos rendelkezések működésének javítását célozzák (a bejelentési eljárással, az alapkezelő-társasági útlevéllel és az egyszerűsített tájékoztatóval kapcsolatban); és azokat, amelyek új egységes piaci szabadságokat vezetnek be (az alapok összeolvadását és az eszközök összevonását megkönnyítő keret megteremtésével). A piaci hatékonyság és a befektetővédelem voltak a vizsgálat vezérelvei. Különös figyelmet fordítottak az adminisztratív terhek csökkentésének szükségességére.

2.2.1. Az alapkezelő-társasági útlevél

A Bizottság elismeri, hogy az alapkezelő-társasági útlevél értékes lenne az európai ipar számára, mivel hatékonyságot és nagyobb rugalmasságot biztosíthat a tevékenységek végzéséhez. A hatásvizsgálat azonban az alapkezelő-társasági útlevél (az alapkezelő lehetősége más tagállamban székhellyel rendelkező alap kezelésére/ügyvitelére) hatályba léptetését illetően bizonyos nehézségekre világított rá. A Bizottság szolgálatai által e pontot érintően végzett intenzív előkészítő munka eddig a következőket fedte fel:

- Kockázatok: El kell dönteni, hogy mely üzleti feladatok és kapcsolódó szabályok tartozzanak az alapkezelő tagállamához, és melyek az alapéhoz. Ennek hiánya megteremti a szabályozási ellentétek és átfedések, vagy felügyeleti hiányosságok kockázatát, amely veszélyeztetheti az alapok befektetőinek érdekeit;

- Végrehajtás : A különböző felügyeleti hatóságok közötti feladatmegosztás problémái akadályozhatják a szabályok hatékony betartatását, különösen a kötelmi jog szerinti alapok határon átnyúló kezelése esetében – amelyek számos tagállamban az alapok többségét vagy az egyetlen alaptípust jelentik;

- Költség : A különböző felügyeleti hatóságokkal/szereplőkkel szembeni többszörös jelentéstételi és elszámolási kötelezettségek magas megfelelési költségeket teremtenek, amelyek meghaladhatják az útlevéltől várt tőkemegtakarítást.

Tanácsot kell ezért kérni a CESR-től azzal kapcsolatban, hogy hogyan lehet leginkább megoldani a felügyeleti és kockázatkezelési kérdéseket. A CESR felkérést kap, hogy tanácsadással segítse a Bizottságot olyan rendelkezések kidolgozásában, amelyek lehetővé teszik az alapkezelő-társasági útlevél bevezetését magas szintű befektetővédelmet biztosító feltételek mellett. E tekintetben a CESR 2008. november 1-jéig tanácsot ad a Bizottságnak a struktúráról és az elvekről, amelyek mentén az ÁÉKBV-irányelvnek az ÁÉKBV alapkezelő-társasági útlevél hatályba léptetéséhez esetleg szükséges jövőbeli potenciális módosításai végbemehetnek. E tanács alapján a Bizottság a megfelelő javaslatot időben előterjeszti, hogy elfogadása még a jelenlegi jogalkotási időszakban lehetséges legyen.

2.2.2. Várt előnyök

A javasolt intézkedésektől várt gazdasági megtakarítás az ágazat és a befektetők számára statikus költségmegtakarítással és a fokozott versenyhez és a termelékenység növekedéséhez kapcsolódó dinamikus előnyökkel is jár. A közvetlen éves megtakarítás több milliárd eurót tesz ki. Az alapok üzletének megszervezésében és folytatásában mutatkozó nagyobb rugalmasság és az egyszerűbb eljárások új üzleti lehetőségeket teremtenek és növelik az alapok ágazatának versenyképességét. A befektetési alapok integráltabb piaca az európai befektetők számára jobban teljesítő alapok nagyobb választékát is kínálja majd. Ezek a pozitív hatások hosszútávon hozzájárulnak a fokozott gazdasági hatékonysághoz és versenyképességhez, és így megvalósítják a lisszaboni stratégia céljait ebben a fontos ágazatban.

3. KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK

3.1. Egyszerűsítés

A javaslat a Bizottság folytatólagos egyszerűsítési programjának részét képezi. A pénzügyi szolgáltatások területén a közösségi joganyag egységes szerkezetbe foglalására tett bizottsági kötelezettségvállalást teljesíti[4]. Konkrétabban, a javasolt módosításoknak két célja van: a) új szabadságok bevezetése az ÁÉKBV belső piacának egységesítése és a hatékonyság növelése érdekében és b) az ÁÉKBV határokon átnyúló forgalmazásával és a közzétételi kötelezettségekkel kapcsolatos jelenlegi rendelkezések működésének egyszerűsítése.

Az új rendelkezések az egyesülési eljárás harmonizációjára törekednek, ami jelentősen csökkenti az alapokat határokon átnyúlóan egyesíteni kívánó alaplétrehozók által viselt adminisztratív terheket. Megszünteti a különböző nemzeti követelményrendszereknek való megfelelés kényszerét, és így az egyesülési eljáráshoz kapcsolódó költségek és késedelmek jelentős csökkenéséhez vezet. Az eljárás harmonizálásából az alapok ágazatának (közvetlenül) és a befektetőknek (közvetetten) egyaránt előnye származik. Ezenfelül mind az alapok egyesülésével, mind az eszközösszevonással kapcsolatos ajánlások célja, hogy az ágazat és a hatáskörrel rendelkező hatóságok felelősségi körének egyértelmű meghatározásával maximális mértékben ésszerűsödjön a javasolt jogi keret.

A hatályos rendelkezések módosítása tekintetében az alábbi táblázat összefoglaló áttekintést nyújt a fő egyszerűsítési hatásokról:

Téma | Hatályos kötelezettségek | Egyszerűsítési intézkedések | Várt előnyök és kedvezményezettek |

Bejelentési eljárás | A más tagállamban forgalmazni kívánó ÁÉKBV-nek ezt a szándékot be kell jelentenie az érintett tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságainak. Ebbe beletartozik számos dokumentum benyújtása. A fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságainak 2 hónapja van arra, hogy jóváhagyja a külföldi ÁÉKBV forgalmazását a területén. | Bejelentési dokumentáció: összehangolt tartalom Fogadó tagállam: nincs hatásköre arra, hogy további dokumentumokat vagy változtatásokat kérjen Késedelmek csökkentése (forgalmazás közvetlenül a bejelentés után) Egyszerűbb fordítási követelmények Elektronikus továbbítás | Ágazat: több üzleti lehetőség; kevesebb költség Befektetők: nagyobb választék, kevesebb költség Egységes piac: nagyobb fokú integráció és verseny |

Egyszerűsített tájékoztató | Kötelezettség egyszerűsített tájékoztató közzétételére, amely az alap jegyzése előtt elmagyarázza a befektetés jellemzőit a befektetőknek | Összehangolt tartalom (egyetlen engedélyezett változtatás: fordítás) Rövid és egyszerű dokumentum Felelősség egyértelműsítése Elektronikus eljuttatás lehetősége | Ágazat: kevesebb költség Befektetők: nagyobb védelem, kevesebb költség Egységes piac: nagyobb fokú integráció és verseny |

3.2. A hatályos jogszabályok átdolgozása és hatályon kívül helyezése

A javaslat az 1985-ös irányelv és módosításai[5] átdolgozott változatának formájában testesül meg. Az átdolgozási technikát követi (2002/C 77/01 intézményközi megállapodás), amely lehetővé teszi a hatályos jogszabályok lényeges módosítását, miközben egységes szerkezetbe foglalja a többi, lényegében változatlanul hagyott rendelkezést. Az elavulttá vált cikkek vagy cikkek részei törlésre kerültek. Minden változás egyértelműen jelölt a szövegben. Az ÁÉKBV jogszabályi keretben tett új és jelentős módosítások egyértelműen azonosítottak.

Az 1985. évi ÁÉKBV-irányelv számos módosítása jelentősen fokozta az ÁÉKBV jogszabályi keret összetettségét. A jelenlegi joganyag 9 irányelvből tevődik össze, amely körülbelül 100 oldalt tesz ki a Hivatalos Lapban.

Amellett, hogy az ÁÉKBV számára megkönnyíti belső piaci szabadságaik gyakorlását, a joganyag több fontos kötelezettséget is kiró rájuk, különösen a befektetői tájékoztatás és az ÁÉKBV-k által végrehajtható befektetések típusa tekintetében. Az ÁÉKBV-joganyag a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaira is jelentős kötelezettségeket ró, főként ami az engedélyezési eljárásokat és az ÁÉKBV-k folyamatos felügyeletét érinti. Ezért alapvetően fontos, hogy a jogszabályi keret naprakész maradjon és az érintettek által könnyen hozzáférhető és érthető legyen. Az átdolgozott ÁÉKBV-irányelv lényeges előrelépést jelent e tekintetben.

4. JOGALAP

A javaslat a Szerződés 47. cikkének (2) bekezdésén alapul, amely jogalapját képezi a pénzügyi szolgáltatások belső piacának létrehozását célzó közösségi intézkedések elfogadásának. A kiválasztott eszköz az irányelv, mivel ez az e célok elérését leginkább szolgáló jogi eszköz, miközben bizonyos mértékű mozgásteret hagy a tagállamok számára. A javasolt új rendelkezések nem haladják meg a kitűzött célok eléréséhez szükséges és arányos mértéket.

Az irányelv kibővített végrehajtási hatásköröket ruház a Bizottságra a Lámfalussy-megközelítéssel összhangban, amelyet a 2005/1/EK irányelv[6] kiterjesztett az ÁÉKBV-irányelvre. A végrehajtási hatáskörök terjedelmét az egyes érintett cikkek határozzák meg. Céljuk az ebben az irányelvben rögzített alapelvek részletesebb meghatározása, a harmonizáció és a felügyeleti konvergencia fokozása érdekében.

E végrehajtási hatáskörök gyakorlásában a Bizottság munkáját az európai értékpapír-bizottság segíti. A Bizottság által elfogadandó intézkedések az 1999/468/EK határozat 5. cikkében, 5a. cikke (1)–(4) bekezdésében és 7. cikkében meghatározott szabályozási bizottsági eljárás és ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás hatálya alá tartoznak. Kidolgozásuk a Bizottság által a európai értékpapírpiaci-szabályozók bizottságára (CESR)[7] ruházott mandátum alapján történik.

5. MEGJEGYZÉSEK A CIKKEKHEZ

A következő megjegyzések részletezik az ÁÉKBV-irányelv átdolgozása során bevezetett jelentős módosításokat. A következő cikkek alapvetően változatlanok maradnak: Az 1. cikk (1) bekezdése, az 1. cikk (2) bekezdése, az 1. cikk (3) bekezdésének a) pontja, az 1. cikk (4)–(7) bekezdése, a 2. cikk (1) bekezdésének a)–d) pontja, a 2. cikk (1) bekezdésének g)–m) pontja, a 2. cikk (1) bekezdésének o) pontja, a 2. cikk (1) bekezdésének p) pontja, a 2. cikk (2)–(7) bekezdése, a 3. cikk, az 5. cikk (1) bekezdése, az 5. cikk (3)–(5) bekezdése, a 6–15. cikk, a 16. cikk (1)–(4) bekezdése, a 16. cikk (6) bekezdése, a 16. cikk (7) bekezdése, a 17. cikk, a 18. cikk, a 19. cikk (2) bekezdése, a 19. cikk (3) bekezdésének b) pontja, a 19. cikk (3) bekezdésének c) pontja, a 20–33. cikk, a 45. cikk (1) bekezdésének a)–h) pontja, a 45. cikk (2) bekezdése, a 46–48. cikk, a 49. cikk (1) bekezdése, a 49. cikk (2) bekezdése, az 50. cikk, az 51. cikk (2) bekezdése első albekezdésének a)–c) pontja, az 51. cikk (2) bekezdésének második albekezdése, az 52. cikk, a 63. cikk (2) bekezdése, a 65. cikk (1) bekezdése, a 65. cikk (4) bekezdése, a 68. cikk, a 71. cikk, a 78. cikk (1) bekezdése a 78. cikk (1) bekezdésének b) pontja kivételével, a 78. cikk (2) bekezdésének a) pontja a második francia bekezdés kivételével, a 79. cikk, a 80. cikk, a 82. cikk, a 83.cikk (1) bekezdése a 83. cikk (1) bekezdésének b) pontja kivételével, a 83. cikk (2) bekezdése, a 84. cikk a 84. cikk b) pontja kivételével, a 97–99. cikk, a 100. cikk, a 101. cikk, a 102. cikk (1) bekezdése, a 102. cikk (2) bekezdése, a 103. cikk (2) bekezdése, a 104. cikk, a 106. cikk, a 107. cikk, a 108. cikk, a 109. cikk és a II., III. és IV. melléklet. Az irányelv angol változatában egy lényeges hiba kijavítása érdekében, valamint az 1. cikk (3) bekezdésének figyelembevételével szükséges kijavítani a „befektetési alapok” fogalmat minden egyes előfordulásnál a „közös alapok” fogalomra. Az irányelv lett, bolgár, francia, spanyol és olasz változatában szintén ki kell javítani lényeges hibákat.

5.1. Új egyesülési szabályok

A javaslat a nemzeti és a határokon átnyúló egyesülések számára egyaránt jogi keretet vezet be az ÁÉKBV-irányelvbe, ezáltal lehetőséget kínál az ÁÉKBV-knak nagyobb méretgazdaságosság elérésére. Különböző típusú egyesülések válnak lehetővé a fennálló nemzeti szabályok és gyakorlatok alapján, beleértve az esetjogot alkalmazó tagállamokban ismerteket is (beolvadás/megegyezés rendszere).

5.1.1. Alapelv, engedélyezés és jóváhagyás (VI. fejezet, 1. szakasz)

A 35. cikk rendelkezik arról az alapelvről, miszerint jogi formájától függetlenül minden ÁÉKBV (és részalapja) jogosult egyesülni. Ez az új egyesülési rendszer a befektetőket védő biztosítékokkal együtt a határokon átnyúló és a belföldi egyesülésekre is kiterjed (utóbbi hatással lehet más tagállamban lévő befektetőkre).

A 36. cikk meghatározza az elvet, amely alapján a beolvadó ÁÉKBV (azaz a megszűnő vállalkozás) hatáskörrel rendelkező hatóságainak előzetes engedélyére van szükség az egyesüléshez (30 napon belül kibocsátandó), mielőtt az egyesülést bejelentenék a befektetőknek. Ezen folyamat során értékelniük kell az egyesülés lehetséges hatását mind a beolvadó, mind az átvevő ÁÉKBV befektetői tekintetében. Az átvevő ÁÉKBV hatáskörrel rendelkező hatóságait értesíteni kell az e tekintetben hozott döntésről. Így ellenőrizhetik, hogy az átvevő ÁÉKBV befektetőinek előírt tájékoztatása az irányelvnek megfelelően történik-e.

Ha az egyesülés több beolvadó ÁÉKBV-t is érint, amelyek székhelye eltérő tagállamban van, minden egyes beolvadó ÁÉKBV hatáskörrel rendelkező hatóságainak jóvá kell hagynia az egyesülést, szoros együttműködésben egymással.

A 37. cikk minden, az egyesülésben érintett ÁÉKBV-t egyformán kötelez közös egyesülési terv elkészítésére (beleértve kötelező rendelkezések egy minimális körét).

5.1.2. Harmadik fél általi ellenőrzés, befektetők tájékoztatása és a befektetők egyéb jogai (VI. fejezet, 2. szakasz)

A 38. cikk előírja, hogy a beolvadó ÁÉKBV és az átvevő ÁÉKBV letétkezelői ellenőrizzék a közös egyesülési tervet az irányelv vonatkozó rendelkezéseinek és az ÁÉKBV-k alapító dokumentumainak való megfelelés tekintetében. A letétkezelők szerepe mindazonáltal nem annak ellenőrzése, hogy a tervezett egyesülés a befektetők érdekeit szolgálja-e.

A 39. cikk előírja, hogy független könyvvizsgáló hagyja jóvá az egyesülésben részt vevő alapok eszközeinek és kötelezettségeinek értékeléséhez és az átváltási arány kiszámításához használt kritériumokat.

A 40. cikk előírja a beolvadó ÁÉKBV számára, hogy megfelelő és pontos tájékoztatást nyújtson a tervezett egyesülésről befektetőinek, lehetővé téve számukra, hogy kellő tájékozottsággal értékelhessék a javaslat saját befektetéseikre gyakorolt hatását. Ha a beolvadó ÁÉKBV hatáskörrel rendelkező hatóságai úgy döntenek, hogy a tervezett egyesülés hatással lehet az átvevő ÁÉKBV befektetőire, utóbbitól is megkövetelik, hogy ugyanilyen információt bocsásson befektetői rendelkezésére. Ez a cikk a beolvadó ÁÉKBV és az átvevő ÁÉKBV befektetőinek nyújtott befektetői tájékoztatás alapelveit is meghatározza; ezek részleteit a végrehajtási intézkedésekben dolgozzák ki. Befektetővédelmi okokból rendelkezés határozza meg a nyelvet, amelyen azon tagállambeli befektetőket kell tájékoztatni, ahol az ÁÉKBV bejelentette befektetési jegyei forgalmazását.

A 41. cikk megerősíti, hogy a befektetők jóváhagyására csak akkor van szükség, ha ezt nemzeti jogszabály írja elő. Ha ez áll fenn, felső határként a befektetők leadott szavazatainak legfeljebb 75 %-ára lehet szükség.

A 42. cikk rendelkezik (mind a beolvadó ÁÉKBV, mind az átvevő ÁÉKBV) befektetőinek azon jogáról, hogy az egyesülést megelőzően térítésmentesen visszaváltsanak a befektetési jegyeket vagy részvényeket, attól kezdve, hogy az ÁÉKBV tájékoztatta őket a tervezett egyesülésről.

5.1.3. Költségek és hatálybalépés (VI. fejezet, 3. szakasz)

A 43. cikk a befektetővédelmet biztosítja annak egyértelművé tételével, hogy az egyesülés költségeit nem terhelhetik a beolvadó és/vagy átvevő ÁÉKBV befektetőire. Ezeket a költségeket az alapkezelő/-létrehozó viseli.

A 44. cikk rendelkezései alapján az egyesülés akkor lép hatályba, amikor az eszközök és/vagy kötelezettségek átruházása (az egyesülési technikától függően) és a befektetési jegyek átváltása megtörtént. Megerősíti mind a beolvadó ÁÉKBV, mind az átvevő ÁÉKBV letétkezelőjének szerepét és felelősségét az eszközök/kötelezettségek tényleges átruházásában. Ezután a befektetőket és a harmadik feleket tájékoztatni kell az egyesülés hatályba lépéséről. Az egyesülés teljesülését közzé kell tenni.

5.2. Master/feeder struktúrákra vonatkozó új szabályok (az irányelv VIII. fejezete)

Az, hogy az ÁÉKBV-irányelv bevezeti a master-feeder struktúrák létrehozásának lehetőségét, új üzleti lehetőségeket nyit meg az ÁÉKBV-kezelők előtt. Ésszerűsíthetik és növelhetik befektetési politikájuk hatékonyságát.

A master-feeder struktúra jellemzője, hogy a feeder-ÁÉKBV eszközei egészét vagy majdnem egészét egy másik ÁÉKBV-be, a master-ÁÉKBV-be fekteti. Az 53. cikk (1) bekezdése legalább 85%-ban határozza meg a master-ÁÉKBV-ba fektetendő eszközök mértékét. Ez megakadályozza a feeder-ÁÉKBV-kat abban, hogy egynél több (master) ÁÉKBV-ba fektessenek. A fennmaradó 15% lehetővé teszi, hogy a feeder-ÁÉKBV járulékos likvid eszközökkel rendelkezzen. A feeder-ÁÉKBV nem rendelkezhet az 53. cikk (1) és (2) bekezdésében említettektől eltérő eszközökkel.

A master-ÁÉKBV olyan ÁÉKBV, amely az 53. cikk (3) bekezdése alapján legalább egy feeder-ÁÉKBV befektetővel rendelkezik. Az átláthatatlan kaszkád-struktúrák elkerülése érdekében a master-ÁÉKBV önmaga nem lehet feeder-ÁÉKBV, és nem is fektethet feeder-ÁÉKBV-ba.

Az 54. cikk (1) bekezdése előírja, hogy a feeder-ÁÉKBV specifikus befektetési politikáját a feeder-ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságainak jóvá kell hagyniuk. A jóváhagyás a VIII. fejezetben meghatározott feltételek függvénye, kiegészítő feltételeket vagy dokumentumokat nem lehet megkövetelni.

Az 55. cikk megköveteli a feeder-ÁÉKBV-től és a master-ÁÉKBV-től, hogy jogilag kötelező erejű megállapodást kössenek. Ez a megállapodás teszi lehetővé a feeder-ÁÉKBV számára kötelességei teljesítését.

Ha a feeder-ÁÉKBV és a master-ÁÉKBV eltérő letétkezelővel[8] vagy könyvvizsgálóval rendelkezik, az 56. és 57. cikk utóbbiakat információmegosztási megállapodás megkötésére kötelezi.

Az 58. cikk biztosítja, hogy a feeder-ÁÉKBV tájékoztatója és legfontosabb befektetői információi egyaránt közzétegyék a tényt, hogy az ÁÉKBV egy adott masterhez tartozó feeder, és elmagyarázzák e kétrétegű befektetés sajátosságait.

Az 59. cikk meghatározza egy létező ÁÉKBV feeder-ÁÉKBV-vé való átalakításának követelményeit. A befektetők védelme érdekében az átalakuló ÁÉKBV előzetesen tájékoztatja minden befektetőjét. Minden befektető jogosult a feeder-ÁÉKBV befektetési jegyeinek térítésmentes visszavásárlását vagy visszaváltását kérni 30 napon belül.

A 60. cikk (2) bekezdése alapján a feeder-ÁÉKBV befektetői érdekét legjobban szolgálva jár el és ezért hatékonyan figyeli a master-ÁÉKBV tevékenységét.

A 60. cikk (3) bekezdése visszaengedményezéssel foglalkozik és előírja, hogy adott esetben a master-ÁÉKBV-tól vagy annak kezelőtársaságától kapott bármilyen jutalékot a feeder-ÁÉKBV eszközeibe kell befizetni.

A 61. cikk (2) bekezdése megtiltja a master-ÁÉKBV számára, hogy a feeder-ÁÉKBV-nak jegyzési és visszaváltási díjat számoljon fel.

5.3. A legfontosabb befektetői információkra vonatkozó új szabályok

Ezen új rendelkezések célja, hogy egyszerűsítsék az ÁÉKBV potenciális befektetőinek adott tájékoztatás tartalmát és körülményeit. Ennek célja az, hogy a lakossági befektetők tájékozottan hozhassák befektetési döntéseiket. E célból az irányelv a szerződéskötés előtt a jegyzőknek térítésmentesen felkínálandó egyszerűsített tájékoztató helyett a „legfontosabb befektetői információk” koncepcióját írja elő. A költségek csökkentése érdekében az új rendelkezések annak biztosítására is törekednek, hogy a legfontosabb befektetői információkat módosítások nélkül lehessen használni az egész belső piacon.

5.3.1. Néhány általános fejlesztés a közzétételi szabályok és a marketingközlemények terén

A 64–70. cikk határozza meg az azon információkra alkalmazandó szabályokat, amelyet kérésre bármikor a befektetők rendelkezésére kell bocsátani (tájékoztató, éves és féléves jelentések).

A 72. cikk meghatározza azt az elvet, hogy a marketingközleményben foglalt információ legyen tisztességes, világos és egyértelmű. Összhangban kell lennie az ÁÉKBV-irányelv által előírt kötelező tájékoztatásokban (pl. legfontosabb befektetői információk) foglalt információkkal is.

5.3.2. A legfontosabb befektetői információk (3. szakasz)

A 73. cikk előírja, hogy a befektetési társaság vagy (adott esetben) az alapkezelő társaság a legfontosabb befektetői információkat tartalmazó rövid dokumentumot állít össze, amely minden tagállamban érvényes. A legfontosabb befektetői információk eljuttatására vonatkozó szabályokat a 75. cikk állapítja meg (amely különbséget tesz a közvetlen és a közvetett értékesítés között).

A legfontosabb befektetői információknak tájékoztatást kell adniuk a tervezett befektetés alapvető jellemzőiről és meg kell adniuk, hogy a befektetők hol és hogyan tudnak további információt szerezni a javasolt befektetésről és bizonyos gyakorlati elemekről. A részletesebb szabályokat (például a legfontosabb befektetői információk formátumára és tartalmára vonatkozóan) a végrehajtási intézkedéseken keresztül fogadják el.

A legfontosabb befektetői információnak rövidnek és tömörnek kell lennie, világos és érthető megfogalmazást kell használnia és érthető formátumban kell megjelennie ahhoz, hogy ténylegesen segítse a lakossági befektetők döntését. Tisztességesnek, egyértelműnek és nem félrevezetőnek kell lennie (74. cikk), így összhangban kell lennie a tájékoztató vonatkozó részeivel.

A 74. cikk azt is tisztázza, hogy legfontosabb befektetői információ mindössze szerződéskötést megelőző tájékoztatást jelent. Kizárólag a legfontosabb befektetői információ alapján nem jöhet létre polgári jogi felelősség, kivéve, ha az információ félrevezető, nem pontos vagy nincs összhangban a tájékoztatóval.

5.4. A bejelentési szabályok egyszerűsítése és javítása

5.4.1. Az ÁÉKBV-k hatékonyabb piacra jutása

A jelenlegi ÁÉKBV-irányelv általános szabályokat állapít meg, amelyek lehetővé teszik az egyik tagállamban engedélyezett és felügyelt ÁÉKBV számára, hogy bármely más tagállamban forgalmazza befektetési jegyeit. Mielőtt az ÁÉKBV megkezdené jegyei forgalmazását, bejelentési eljáráson kell átesnie. A jelenlegi eljárás megterhelővé és időigényessé vált az alapok értékesítői számára. A bejelentés pillanata és az ÁÉKBV tényleges forgalmazása közti jelenlegi késedelmek komoly hátrányt jelentenek a lakossági befektetőknek nyújtott egyéb pénzügyi termékekhez képest, amelyek gyakran kevésbé szigorú információs vagy befektetővédelmi követelményekhez kötöttek.

E probléma kezelésére a 88. cikk egy új karcsúsított eljárást javasol, amely a szabályozó-szabályozó közti kommunikáción alapul. Az új szabályok alapján a befektetési jegyeit másik tagállamban forgalmazni kívánó ÁÉKBV benyújt egy bejelentő levelet a székhelye szerinti hatáskörrel rendelkező hatóságokhoz. Ennek a levélnek összehangolt tartalma lesz és főként az ÁÉKBV érintett tagállamban történő forgalmazására tett előkészületeket írja le. A levélhez több dokumentumot is csatolni kell (alap szabályzata, legfontosabb befektetői információk). A dokumentáció teljességének ellenőrzése után a székhely szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai automatikusan továbbítják az aktát a fogadó tagállam hatóságához egy igazolással együtt, amelyben megerősítik, hogy az ÁÉKBV teljesíti az irányelv szerinti kötelezettségeit. A fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai nem lesznek jogosultak felülvizsgálni, megtámadni vagy vitatni az ÁÉKBV székhely szerinti tagállamban megadott engedélyének megalapozottságát.

5.4.2. A hatáskörrel rendelkező hatóságok közti feladatmegosztás tisztázása

A módosítások kihangsúlyozzák azt az alapvető elvet, amely szerint a fogadó tagállam nem támadhatja meg a székhely szerinti tagállam kizárólagos felelősségét az irányelv által szabályozott területeken.

A valamely másik tagállamban való közvetlen és azonnali piacra jutás megkönnyítése érdekében folyamatosan ellenőrzik, hogy a forgalmazási feltételek megfelelnek-e a fogadó tagállamban alkalmazandó szabályoknak, de csak azután, hogy az ÁÉKBV megkezdte befektetési jegyei forgalmazását a fogadó tagállamban. Az irányelv a helyi forgalmazási szabályok tekintetében is átláthatóságra törekszik (a tagállamokat arra kötelezi, hogy weboldalaikon közzétegyenek minden alkalmazandó forgalmazási szabályt).

5.4.3. A hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti fokozott kommunikáció és együttműködés

Az új bejelentési eljárás sikeressége érdekében a hatáskörrel rendelkező hatóságok között fokozott kommunikációra van szükség. Ezért bevezetnék az ÁÉKBV-ket és forgalmazási feltételeiket érintő információk elektronikus továbbítását. Így a fogadó tagállamok jobban felkészülhetnének a forgalmazási szabályoknak való megfelelés folyamatos ellenőrzésére. Az ÁÉKBV-k azonban kötelesek a fogadó hatóságokat közvetlenül tájékoztatni a forgalmazási feltételeik minden módosításáról. Ezen a területen több részletes szabályt fogadnak el a végrehajtási intézkedéseken keresztül.

5.4.4. A kötelező tájékoztatók terjesztésének módszerei a fogadó tagállamban

A 89. cikk új nyelvi szabályozást vezet be, amelyben az ÁÉKBV-nak csak a legfontosabb befektetői információkat kell a helyi nyelvre lefordítania. Az ÁÉKBV döntheti el, hogy a kötelező tájékoztatókat le kell-e fordítani a fogadó tagállam nyelvére vagy a nemzetközi pénzügyi szférában használatos nyelvre. A befektetők tudni fogják, hogy a tájékoztató és az éves és féléves jelentések mely nyelven hozzáférhetők, mivel ezt a legfontosabb befektetői információk tartalmazzák. A legfontosabb befektetői információn kívüli dokumentumok lefordítása a fogadó tagállam nyelvére (az ÁÉKBV kizárólagos felelőssége mellett) ezért piacorientált döntés lesz (a tájékoztatóról szóló irányelv nyelvi szabályozásával összhangban).

5.5. A felügyeleti együttműködés erősítését célzó szabályok

Az ebben a javaslatban bevezetett rendelkezések sikeres végrehajtása nem veszélyeztetheti az ÁÉKBV-irányelv által nyújtott magas szintű befektetővédelmet. A javasolt kiigazításokat ezért olyan intézkedések egészítik ki, amelyek erősítik a felügyeleti együttműködés meglévő mechanizmusait és további eszközöket biztosítanak a felügyelők számára feladataik hatékony teljesítése érdekében. Ezeket az intézkedéseket nagyrészt a pénzügyi szolgáltatásokról szóló egyéb irányelvekben már hatályban lévő rendelkezések inspirálták.

ê 85/611/EGK (kiigazított szöveg)

2008/0153 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS …/…/EK IRÁNYELVE

[…]

az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 57. √ 47. Õ cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[9],

mivel:

ò új szöveg

(1) Az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 1985. december 20-i tanácsi irányelvet[10] több alkalommal jelentősen módosították[11]. Mivel a rendelet további módosítása szükséges, az áttekinthetőség érdekében azt át kell dolgozni.

(2) A 85/611/EGK irányelv nagymértékben hozzájárult Európában a befektetési alapok ágazatának fejlődéséhez és sikeréhez. Az irányelv elfogadása óta és különösen 2001-ben bevezetett fejlesztések ellenére azonban egyre egyértelműbbé vált, hogy a XXI. századi pénzügyi piacokhoz való alkalmazkodás érdekében módosítani kell az ÁÉKBV jogi keretét. A Bizottság 2005-ös, befektetési alapokról szóló zöld könyve[12] nyilvános vitát indított arról, hogy az új kihívásoknak való megfelelés érdekében hogyan kellene kiigazítani az irányelvet. A mélyreható konzultációs folyamat ahhoz a széles körben támogatott következtetéshez vezetett, hogy alapvető módosításokra van szükség.

ê 85/611/EGK (1) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

Az egyes tagállamok kollektív befektetési vállalkozásaira vonatkozó jogszabályai számottevő eltérést mutatnak, különös tekintettel a fenti társaságok kötelezettségeire és ellenőrzésére. Ezek a különbségek az ilyen társaságok közötti verseny feltételeinek torzulását eredményezik, és nem biztosítanak azonos védelmet a befektetők számára.

ê 85/611/EGK (2) és (3) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(3) A kollektív befektetési vállalkozásokat szabályozó nemzeti jogszabályokat az ilyen társaságok közösségi szintű versenyfeltételeinek közelítése céljából oly módon kell összehangolni, hogy egyúttal biztosítható legyen a befektetők hatékonyabb és egységesebb védelme. A koordináció megkönnyíti majd az egyes tagállamok kollektív befektetési vállalkozásainak, hogy befektetési jegyeiket a többi tagállamban forgalomba hozzák. Ezeknek a céloknak az elérése lehetővé teszi √ az ÁÉKBV-k Õ a kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeinek a Közösség területén történő szabad forgalmazására √ mozgására Õ vonatkozó korlátozások megszüntetését, továbbá a koordináció elősegíti egy európai tőkepiac létrehozását.

ê 85/611/EGK (4) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(4) Ezekre a célokra tekintettel kívánatos √ rendelkezni Õ közös alapvető szabályokról kialakítása a tagállamokban √ letelepedett Õ működő kollektív befektetési vállalkozások √ ÁÉKBV-k Õ engedélyezése, felügyelete, szervezeti felépítése, tevékenysége, valamint az általuk kötelezően nyilvánosságra hozandó információk tekintetében.

ê 85/611/EGK (5) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

Ezeknek a közös szabályoknak az alkalmazása elégséges biztosítékot nyújt a tagállamokban honos kollektív befektetési vállalkozásoknak ahhoz, hogy engedélyhez jussanak a tőkemozgásokra vonatkozó rendelkezések figyelembevételével befektetési jegyeik más tagállamokban történő forgalmazására, és hogy se a társaságokat, se ezek befektetési jegyeit az adott tagállamok ne vonhassák semmilyen egyéb rendelkezés hatálya alá, kivéve azokat, amelyek az adott országban az irányelv által szabályozott területen kívül esnek. Azonban amennyiben egy adott tagállamban lévő kollektív befektetési vállalkozás egy másik tagállam piacain forgalmazza befektetési jegyeit, minden szükséges lépést meg kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy a szóban forgó tagállamban a befektetési jegyek tulajdonosai minden nehézség nélkül gyakorolhassák pénzügyi jogaikat és biztosítsák számukra a szükséges tájékoztatást.

ê 85/611/EGK (6) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg) és 2001/108/EK (2) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(5) A tagállamok jogszabályainak összehangolása során kezdetben arra kell törekedni, hogy az – a zártvégű kollektív befektetési vállalkozások kivételével – terjedjen ki √ az ÁÉKBV-kre Õ a kollektív befektetési vállalkozásokra, amelyek befektetési jegyeik nyilvános értékesítését végzik a Közösségen belül, és kizárólag az átruházható (és elsősorban a tőzsdéken vagy hasonló szabályozott piacokon hivatalosan jegyzett) értékpapírokba történő befektetéssel foglalkoznak. Azonban az irányelv által nem érintett kollektív befektetési vállalkozások szabályozása számos olyan gondot vet fel, amelyeket más rendelkezések útján kell szabályozni, az ilyen társaságok a későbbiekben egyéb koordinációs szabályozás tárgyát képezhetik majd. A fenti koordináció bekövetkeztéig bármely tagállam jogosult előírni többek között az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV) azon körét, amelyekre a társaságok befektetési és hitelfelvételi politikája következtében az irányelv hatálya nem terjed ki, és meghatározni azokat a különleges szabályokat, amelyek alapján ezek az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások az adott állam területén kifejthetik üzleti tevékenységüket. A piaci fejlemények figyelembevételével cCélszerű kiterjeszteni √ , hogy Õ az ÁÉKBV √ engedélyt kapjon befektetési célkitűzése részeként Õ befektetési célkitűzését, hogy az átruházható értékpapírokba történő befektetéseken kívül lehetőségük legyen egyéb, megfelelő mértékben likvid pénzügyi eszközökbe történő befektetésre. Ezen irányelvben felsorolja √ fel kell sorolni Õ az ÁÉKBV portfóliójának befektetési eszközeiként figyelembe vehető pénzügyi eszközöket. Egy portfólió befektetéseinek kiválasztása egy index segítségével a befektetésialap-kezelési technikák egyike.

ê 2001/107/EK (3) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(6) Az alapkezelő társaság √ számára a Õ székhelye szerinti tagállama által kiállított engedélyének biztosítania kell a befektetők védelmét és az alapkezelő társaságok fizetőképességét, a pénzügyi rendszer stabilitásához való hozzájárulás céljából. A bevezetett módszer lényege az engedélyezés és a prudenciális felügyeleti rendszerek kölcsönös elfogadásához szükséges és elégséges jogharmonizáció, amely lehetővé teszi √ a Közösség Õ az Európai Unió egész területén érvényes engedély kiállítását és a tagállamok hazai felügyeletének alkalmazását.

ê 2001/107/EK (4) preambulumbekezdés

(7) A befektetők védelmében szükség van minden alapkezelő társaság belső vizsgálatára, különösen egy két főből álló ügyvezetés és megfelelő belső ellenőrzési mechanizmusok alkalmazása által.

ê 2001/107/EK (5) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(8) Annak biztosítására, hogy az alapkezelő társaság képes legyen eleget tenni tevékenységéből eredő kötelezettségeinek, és ily módon fenntartani saját stabilitását, indulótőkére és a szavatoló tőke pótlólagos összegére van szükség. Tekintettel a fejleményekre, különösen √ a Közösségben Õ az Európai Unióban és a nemzetközi környezetben a működési kockázatra vonatkozó tőkeköltségek alakulására, feltétlenül szükség van ezeknek a követelményeknek, többek között a biztosítékok alkalmazásának háromévenkénti felülvizsgálatára.

ê 2001/107/EK (6) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(9) A √ székhely szerinti tagállam általi felügyelet elve Õ kölcsönös elismerés értelmében a székhelye szerinti tagállamban engedélyezett alapkezelő társaságoknak engedélyezni kell, hogy fióktelepek alapításával és a szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének érvényesítésével √ a Közösség Õ az Európai Unió egész területén értékesíthessék az engedély tárgyát képező szolgáltatásaikat. A közös alapok/befektetési alapok szabályainak engedélyezése az alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam illetékességébe tartozik.

ê 2001/107/EK (7) preambulumbekezdés

(10) A kollektív portfóliókezelést (befektetési alapok/közös alapok és befektetési társaságok kezelését) illetően a székhely szerinti tagállamban engedélyezett alapkezelő társaság részére kiállított engedélynek lehetővé kell tennie a következő tevékenységek végzését a fogadó tagállamban: a társaság székhelye szerinti tagállamban a társaság kezelésében levő egységesített befektetési alapok/közös alapok befektetési jegyeinek értékesítése; egy ilyen társaság kezelésében levő egységesített befektetési társaság részvényeinek értékesítése; a kollektív portfóliókezelés tevékenységéhez tartozó összes egyéb funkció és feladat ellátása; a székhely szerinti tagállamtól eltérő tagállamokban bejegyzett befektetési társaságok vagyonának kezelése; megbízás alapján a székhely szerinti tagállamtól eltérő tagállamokban bejegyzett alapkezelők nevében a kollektív portfóliókezeléshez tartozó tevékenységek ellátása.

ê 2001/107/EK (8) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(11) A kölcsönös elismerés és a székhely szerinti tagállam általi felügyelet elve megköveteli, hogy a tagállamok illetékes hatóságai √ hatáskörrel rendelkező hatóságok Õ ne adják meg az engedélyt, vagy azt vonják vissza, amennyiben a működési tervek tartalma, a földrajzi elhelyezkedés vagy a ténylegesen végrehajtott tevékenységek világosan jelzik, hogy a befektetési vállalkozás azért választotta az egyik tagállam jogrendszerét, hogy elkerülje azon másik tagállam területén hatályos szigorúbb előírásokat, ahol a tevékenységének nagyobb részét végezni szándékozik vagy ténylegesen végzi. Ezen irányelv alkalmazásában egy alapkezelő társaságnak abban a tagállamban kell engedéllyel rendelkeznie, ahol létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkezik. A székhely szerinti tagállam általi felügyeletellenőrzésének elvével összhangban csak az a tagállam tekinthető illetékesnek a befektetési alapok/közös alapok működési szabályainak és a letétkezelő kiválasztásának jóváhagyására, ahol az alapkezelő társaság létesítő okirat szerinti székhelye található. Az arbitrázs-felügyelet elkerülése és a székhely szerinti tagállam hatóságai által ellátott felügyelet hatékonyságába vetett bizalom megszilárdítása érdekében egy ÁÉKBV engedélyezése során követelménnyé kell tenni, hogy semmilyen jogi eszközzel nem lehet megakadályozni az ÁÉKBV termékeinek forgalmazását saját tagállamában. Ez nem befolyásolja annak szabad eldöntését, mely tagállam(ok)ban forgalmazandók ezen irányelvvel összhangban az engedéllyel már rendelkező ÁÉKBV befektetési jegyei.

ê 2001/107/EK (9) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(12) A 85/611/EGK irányelv √ Tekintettel Õ az alapkezelő társaságok √ tevékenységére Õ tevékenységét a befektetési alapok/közös alapok és befektetési társaságok kezelésére (kollektív portfóliókezelésre) korlátozza. Ahhoz, √ és ahhoz, Õ hogy figyelembe vegyék a tagállamok √ jogszabályait Õ jogszabályainak legutóbbi fejleményeit, és lehetővé tegyék az ilyen társaságok számottevő méretgazdaságossági előnyeinek realizálását, célszerű felülvizsgálni ezt a korlátozó rendelkezést. Célszerű engedélyezni az ilyen társaságoknak a befektetési portfóliók ügyfelenkénti kezelését (egyéni portfóliókezelés), beleértve a nyugdíjalapok kezelését, valamint bizonyos, nem alaptevékenységnek minősülő, de ahhoz kapcsolódó kiegészítő tevékenységek végzését. Az alapkezelő társaságok tevékenységének ilyen √ jellege Õ jellegű kiterjesztése nem befolyásolhatja √ hátrányosan Õ az ilyen társaságok stabilitását. Szükség van azonban olyan különleges szabályok √ meghatározására Õ bevezetésére, amelyek megakadályozzák az érdekellentétet mindenütt, ahol egy alapkezelő társaságnak kollektív és egyéni portfóliókezelésre is van engedélye.

ê 2001/107/EK (10) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(13) Az √ egyéni Õ befektetési portfóliók kezelésével összefüggő tevékenység egy befektetési szolgáltatás, amelyet már szabályoz a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[13] az értékpapír befektetési szolgáltatásokról szóló, 1993. május 10-i 93/22/EGK tanácsi irányelv[14]. Az erre a területre vonatkozó homogén keretszabályozás megteremtése érdekében célszerű az azon irányelvben megállapított működési feltételeket azokra az alapkezelő társaságokra is alkalmazni, amelyeknek az engedélye erre a szolgáltatásra is kiterjed.

ê 2001/107/EK (11) preambulumbekezdés

(14) Általános szabályként egy székhely szerinti tagállam az ezen irányelvben megállapított szabályoknál szigorúbb szabályokat is bevezethet, különösen az engedélyezési feltételek, a prudenciális követelmények, valamint a jelentésre és a teljes tájékoztatóra vonatkozó szabályok tekintetében.

ê 2001/107/EK (12) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(15) Célszerű szabályokat megállapítani azoknak az előfeltételeknek a meghatározására, amelyek mellett egy alapkezelő társaság – megbízás alapján – bizonyos konkrét feladatokat és funkciókat harmadik személyekre ruházhat át annak érdekében, hogy fokozza az üzleti tevékenység hatékonyságát. Az engedélyezés és a székhely szerinti tagállam általi gyakorolt felügyelet kölcsönös elfogadására vonatkozó elvek megfelelő működésének biztosítása érdekében az ilyen átruházást engedélyező tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az engedélyükkel működő alapkezelő társaságok ne ruházhassák át globálisan saját funkcióik ellátását egy vagy több harmadik személyre, ne alakulhassanak át postafiókcéggé, és √ hogy Õ a megbízások léte ne akadályozza az alapkezelő társaság felett gyakorolt hatékony felügyeletet. Önmagában azonban az a tény, hogy az alapkezelő társaság átruházta saját funkcióinak ellátását, semmilyen körülmények között sem érintheti ennek a társaságnak és a letétkezelőnek a befektetőkkelbefektetésijegy-tulajdonosokkal és a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal szemben fennálló kötelezettségeit.

ê 2001/107/EK (13) preambulumbekezdés

(16) A részvényesek érdekeinek és az egységesített kollektív befektetési vállalkozások piaci lehetőségeinek védelmében a befektetési alapot kezelő társaságoknak szükségük van indulótőkére. Azok a befektetési társaságok azonban, amelyek egy alapkezelő társaságot bíztak meg, az alapkezelő társaság szavatoló tőkéjének pótlólagos összegével fedezik saját kötelezettségeiket.

ê 2001/107/EK (14) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(17) Az engedéllyel rendelkező alapkezelő társaságoknak minden körülmények között eleget kell tenniük √ a 13. Õ az 5g. és √ 14. Õ 5h. cikknek – vagy közvetlenül, a √ 27. Õ 13b. cikk rendelkezéseivel összhangban, vagy közvetve – utóbbi esetben úgy, hogy amennyiben egy befektetési társaság alapkezelő társaságot választ magának, ez utóbbi társaságnak ezen irányelvnek megfelelően meg kell kérnie az engedélyt, és eleget kell tennie √ a 13. Õ az 5g. és √ 14. Õ 5h. cikk rendelkezéseinek.

ò új szöveg

(18) Az ÁÉKBV-k közti konszolidáció szükségessége ellenére az ÁÉKBV-k egyesülése a Közösségben még mindig számos jogi és adminisztratív nehézségbe ütközik. A belső piac működésének fejlesztése érdekében ezért az ÁÉKBV-k (és azok befektetési kategóriái) egyesülését megkönnyítő közösségi előírások meghatározására van szükség. Bár néhány tagállamban csak a kötelmi jog szerinti alapok engedélyezettek, minden egyes tagállam jogának lehetővé kellene tennie és el kellene ismernie bármely típusú (kötelmi jog szerinti, társasági és befektetési) alap egyesülését. Ez az irányelv a tagállamokban legáltalánosabban használt egyesülési technikákkal foglalkozik. Nem akadályozza meg az ÁÉKBV-t, hogy belföldön vagy határon átnyúlóan egyéb technikákat alkalmazzon. Ez azonban a nemzeti jog rendelkezéseinek hatásköre marad.

(19) A befektetők érdekei védelmében a tagállamok megkövetelik, hogy az ÁÉKBV-k – akár az ő hatáskörükbe tartozó akár határokon átnyúló – tervezett egyesülését a hatáskörrel rendelkező hatóságaiknak jóvá kell hagyniuk. A határokon átnyúló egyesülések esetében a megszűnő ÁÉKBV (a beolvadó ÁÉKBV) székhelye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai úgy hagyják jóvá az egyesülést, hogy biztosított legyen a ténylegesen alapot váltó befektetők érdekeinek megfelelő védelme. Ha az egyesülés több beolvadó ÁÉKBV-t is érint, amelyek székhelye eltérő tagállamban van, minden egyes beolvadó ÁÉKBV hatáskörrel rendelkező hatóságainak jóvá kell hagynia az egyesülést, szoros együttműködésben egymással. Mivel az egyesülés után fennmaradó ÁÉKBV (átvevő ÁÉKBV) befektetőinek érdekeit szintén megfelelően védeni kell, a határokon átnyúló egyesülés jóváhagyásakor ezeket a beolvadó ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságainak figyelembe kell venniük.

(20) Az egyesülések harmadik fél általi ellenőrzését is biztosítani kell. Minden egyes, az egyesülésben érintett ÁÉKBV letétkezelőjének ellenőriznie kell, hogy megfelel-e a közös egyesülési terv ezen irányelv rendelkezéseinek és az ÁÉKBV alapszabályának. Egy független könyvvizsgáló az egyesülésben részt vevő összes ÁÉKBV nevében jelentést készít, amely jóváhagyja az ÁÉKBV-k eszközeinek és forrásainak értékelési módszereit és az átváltási arány számítási módszerét, ahogyan azt az ÁÉKBV-k ügyvezető és/vagy ügyviteli testületei a közös egyesülési tervben meghatározták. A határokon átnyúló egyesülésekhez kapcsolódó költségek korlátozása érdekében lehetővé kell tenni egyetlen jelentés elkészítését az összes érintett ÁÉKBV számára, és erre a beolvadó ÁÉKBV és/vagy az átvevő ÁÉKBV jog szerinti könyvvizsgálójának lehetőséget kell kapnia. Befektetővédelmi okokból a befektetőknek lehetőséget kell kínálni a jelentés másolatának térítésmentes megszerzésére.

(21) Különösen fontos, hogy a befektetők megfelelő tájékoztatást kapjanak a tervezett egyesülésről és hogy jogaikat kielégítően védjék. Bár leginkább a beolvadó ÁÉKBV befektetői érintettek, az átvevő ÁÉKBV befektetőinek érdekeit is védeni kell olyan helyzetekben, amikor a tervezett egyesülésnek jelentős hatása lehet a befektetésükre.

(22) Az ebben az irányelvben az egyesülésekre vonatkozóan megállapított rendelkezések nem sértik a vállalkozások összefonódásának ellenőrzését érintő jogszabályok, különösen a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete)[15] alkalmazását.

ê 85/611/EGK (7) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(23) Az olyan ÁÉKBV által kibocsátott befektetési jegyek szabad forgalmazása, amely engedély alapján akár eszközeinek 100 %-át is ugyanannak a testületnek (állam, önkormányzat stb.) az átruházható értékpapírjaiba fektetheti be, sem közvetve, sem közvetlenül nem zavarhatja meg a tagállamok tőkepiacának működését, illetve a tagállamok pénzügyeit, és nem teremthet olyan gazdasági körülményeket, amelyek elkerülésére a Szerződés 68. cikkének (3) bekezdése törekszik.

ê 85/611/EGK (8) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

mivel tekintetbe kell venni a Görög Köztársaság és a Portugál Köztársaság pénzügyi piacainak sajátosságait, haladékot adva ezeknek az országoknak ezen irányelv végrehajtására,

ê 2001/108/EK (3) preambulumbekezdés

(24) Az átruházható értékpapírok ezen irányelvben szereplő meghatározása csak erre az irányelvre irányadó, és semmiképpen sem befolyásolja a nemzeti jogszabályokban más célokra, például adózás céljára alkalmazott egyéb meghatározásokat. Ennek megfelelően a „building societies” és az „industrial and providential societies”, valamint más hasonló szervezetek által kibocsátott részvények, vagy részvényekkel egyenértékű értékpapírok, amelyeknek a tulajdonjogát a gyakorlatban csak oly módon lehet átruházni, ha a kibocsátó visszavásárolja ezeket az értékpapírokat, nem tartoznak ennek a meghatározásnak a hatálya alá.

ê 2001/108/EK (4) preambulumbekezdés

(25) Pénzpiaci eszközöknek minősülnek azok az átruházható értékpapírok, amelyeket nem a szabályozott piacokon, hanem a pénzpiacon forgalmaznak, mint például az államkötvények és helyi önkormányzati kötvények, letéti jegyek, kereskedelmi kötvények, közepes lejáratú kötvények és bankelfogadványok.

ê 2001/108/EK (5) preambulumbekezdés

(26) Célszerű gondoskodni arról, hogy a szabályozott piac fogalma, amely ezen irányelvben szerepel, megegyezzen az értékpapír befektetési szolgáltatásokról szóló, 1993. május 10-i 93/22/EGK tanácsi irányelvben[16] a 2004/39/EK irányelvben alkalmazott meghatározással.

ê 2001/108/EK (6) preambulumbekezdés

(27) Célszerű engedélyezni egy ÁÉKBV számára, hogy ÁÉKBV és/vagy olyan egyéb kollektív nyílt végű befektetési vállalkozások befektetési jegyeibe fektessen be, amelyek ugyancsak befektetnek az ezen irányelvben említett likvid pénzügyi eszközökbe, és a kockázatmegosztás elve alapján működnek. Feltétlenül szükséges, hogy az ÁÉKBV, illetve azok az egyéb kollektív befektetési vállalkozások, amelyekbe egy ÁÉKBV befektet, hatékony felügyelet alatt álljanak.

ê 2001/108/EK (7) preambulumbekezdés

(28) Meg kell könnyíteni az olyan lehetőségek megteremtését, hogy egy ÁÉKBV ÁÉKBV és más kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeibe fektessen be. Ezért fontos gondoskodni arról, hogy az ilyen befektetési tevékenység ne csökkentse a befektetők védelmét. Tekintettel az egyéb ÁÉKBV és/vagy kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeibe történő befektetések lehetőségeinek bővülésére, szükséges megállapítani egyes szabályokat a mennyiségi korlátokra, az adatszolgáltatásra és a kaszkád-jelenség megelőzésére.

ê 2001/108/EK (8) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(29) A piaci fejlemények figyelembevétele érdekében, valamint a gazdasági és pénzügyi unió létrejöttének ismeretében célszerű engedélyezni, hogy az ÁÉKBV bankbetétekbe fektessen. A betétekbe történő befektetések megfelelő likviditásának fenntartása érdekében ezeknek látraszóló vagy felmondható betéteknek kell lenniük. Amennyiben a betéteket egy olyan hitelintézetben helyezik el, amelynek az alapító okirat szerinti székhelye egy √ harmadik ország Õ nem tagállam területén található, a hitelintézetre a közösségi jogszabályokban megállapítottakkal egyenértékű prudenciális szabályokat kell alkalmazni.

ê 2001/108/EK (9) preambulumbekezdés

(30) Az alapszabályával vagy a létesítő okiratával összhangban bankbetétekbe befektető ÁÉKBV esetén túl, szükség lehet annak engedélyezésére, hogy valamennyi ÁÉKBV rendelkezzék kiegészítő likvid eszközökkel, például látra szóló bankbetétekkel. Az ilyen kiegészítő likvid eszközök birtoklása az alábbi esetekben lehet indokolt: folyó vagy kivételes fizetések fedezeteként; eladások esetében, átruházható értékpapírokba, pénzpiaci eszközökbe és az/vagy ebben az irányelvben említett egyéb pénzügyi eszközökbe történő újrabefektetésekhez szükséges időre; amikor a kedvezőtlen piaci feltételek miatt fel kell függeszteni az átruházható értékpapírokba, pénzpiaci eszközökbe és egyéb pénzügyi eszközökbe eszközölhető befektetéseket.

ê 2001/108/EK (10) preambulumbekezdés

(31) Prudenciális okok miatt kerülni szükséges az ÁÉKBV tőkéjének túlzott koncentrációját olyan befektetésekbe, amelyek az ügyletekben részt vevő másik fél kockázatának teszik ki ugyanazzal a testülettel vagy ugyanahhoz a vállalkozási csoporthoz tartozó testületekkel szemben.

ê 2001/108/EK (11) preambulumbekezdés

(32) Az ÁÉKBV általános befektetési politikájának részeként és/vagy fedezeti célokra, a tájékoztatóban jelzett pénzügyi célkitűzések megvalósítása vagy kockázati profil kialakítása érdekében kifejezetten engedélyezni kell az ÁÉKBV befektetéseit származékos pénzügyi eszközökbe („származékos ügylet”). A befektetők védelme érdekében úgy kell korlátozni a származékos ügyletekkel kapcsolatos legnagyobb lehetséges kockázatot, hogy utóbbi ne haladja meg az ÁÉKBV portfóliójának nettó értékét. A származékos ügyletekkel járó kockázatok és kötelezettségek folyamatos szem előtt tartása és a befektetési korlátok tiszteletben tartásának ellenőrzése érdekében szükség van ezeknek a kockázatoknak és kötelezettségeknek a folyamatos mérésére és figyelésére. Végül ahhoz, hogy az adatszolgáltatás is segítse a befektetők védelmét, az ÁÉKBV köteles közölni a származékos műveletekre vonatkozó stratégiákat, az ott alkalmazott technikákat és a vonatkozó befektetési korlátokat.

ê 2001/108/EK (12) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(33) A tőzsdén kívüli (OTC) származékos ügyletet tekintetében további követelmények meghatározására van szükség a ügyletben részt vevő másik fél és az eszközök jogosultságáról, a likviditásról és a pozíció folyamatos értékeléséről. Ezeknek a kiegészítő követelményeknek az a céljuk, hogy olyan szintű befektetői védelmet biztosítsanak, amely megközelíti a befektetők védelmének azt a szintjét, amelyet akkor élveznek, ha szabályozott piacokon vásárolnak származékos pénzügyi eszközöket.

ê 2001/108/EK (13) preambulumbekezdés

(34) A származékos ügyleteket semmilyen körülmények között sem lehet az ezen irányelvben megfogalmazott elvek és szabályok megkerülésére felhasználni. Az OTC származékos ügyletekkel kapcsolatban kiegészítő kockázat-megosztási szabályokat kell alkalmazni az egy üzleti partnerrel vagy üzleti partnerek csoportjával szemben vállalt kockázatokra.

ê 2001/108/EK (14) preambulumbekezdés

(35) Az elsősorban részvényekbe és/vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokba befektető kollektív befektetési vállalkozások által alkalmazott bizonyos portfólió-kezelési technikák alapja a részvényindexek és/vagy kötvény-indexek leképezése. Célszerű engedélyezni az ÁÉKBV számára a jól ismert és elfogadott részvényindexek és/vagy kötvény-indexek leképezését. Ebből a célból szükség lehet a részvényekbe és/vagy kötvényekbe befektető ÁÉKBV-re vonatkozó rugalmasabb kockázat-megosztási szabályok bevezetésére.

ê 2001/108/EK (15) preambulumbekezdés

(36) Az ezen irányelv hatálya alá tartozó kollektív befektetési vállalkozásokat csak a befektetőktől nyilvánosan bevont pénzeszközök kollektív befektetésére lehet felhasználni úgy, hogy ennek során érvényesítik az ezen irányelvben megállapított szabályokat. Az ezen irányelvben meghatározott esetekben egy ÁÉKBV csak akkor rendelkezhet leányvállalatokkal, amennyiben erre az illető ÁÉKBV nevében bizonyos, ezen irányelvben ugyancsak meghatározott tevékenységek hatékony végzéséhez van szükség. Gondoskodni kell az ÁÉKBV hatékony felügyeletéről. Ezért egy ÁÉKBV leányvállalatának alapítását harmadik országban csak az ezen irányelvben meghatározott esetekben, az itt rögzített feltételekkel lehet engedélyezni. A kizárólag a befektetőknekbefektetési jegy jogosultjainak érdekeit szolgáló tevékenység általános kötelezettsége, és különösen a költséghatékonyság fokozásának célja semmilyen körülmények között sem tehet indokolttá olyan intézkedéseket egy ÁÉKBV részéről, amelyek akadályozhatják az hatáskörrel rendelkező hatóságokat a felügyeleti funkciók hatékony ellátásában.

ê 88/220/EGK (4) és (5) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(37) a 85/611/EGK irányelv 22. cikkének (3) bekezdése az e cikk (1) és (2) bekezdése rendelkezései hatályának szűkítését jelenti Aa tagállamok által kibocsátott vagy garantált kötvények esetében√ a 85/611/EGK irányelv eredeti változata eltérést engedélyezett az ÁÉKBV ugyanazon kibocsátó által kibocsátott átruházható értékpapírokba fektethető eszközei százalékos arányának korlátozását illetően Õ . √Ez az eltérés lehetővé tette Õ és engedélyezi az ÁÉKBV számára különösen, hogy vagyona √ eszközei Õ legfeljebb 35 %-át ilyen kötvényekbe fektesse. Egy hasonló jellegű, azonban korlátozottabb mértékű eltérés alkalmazása indokolt az olyan, magánszektor által kibocsátott kötvények esetében, amelyek nem tartalmaznak ugyan állami garanciát, de a rájuk vonatkozó szabályokban különleges védelmet biztosítanak a befektetőnek. Emiatt célszerű kiterjeszteni az ilyen eltérés alkalmazásának lehetőségét az összes olyan kötvényre, amely megfelel a közösen kialakított szempontoknak, ugyanakkor a tagállamokra kell bízni az olyan kötvények jegyzékének összeállítását, amelyek vonatkozásában adott esetben alkalmazni kívánják az eltérést., és a 85/611/EGK irányelv 20. cikkével megegyező módon el kell fogadni a többi tagállam tájékoztatásának szabályait,

ò új szöveg

(38) Több tagállam olyan rendelkezéseket fogadott el, amelyek lehetővé teszik a nem koordinált kollektív befektetési vállalkozások számára, hogy eszközeiket úgynevezett master-alapba vonják össze. Ahhoz, hogy az ÁÉKBV-k ki tudják használni ezeket a struktúrákat, az eszközeiket egy „master-ÁÉKBV”-ben összevonni kívánó „feeder-ÁÉKBV”-ket mentesíteni kell azon tilalom alól, hogy eszközeik több mint 10%-át, vagy adott esetben 20%-át egyetlen befektetési alapba fektessék. A mentesség indokolt, mivel a feeder-ÁÉKBV az összes vagy majdnem összes eszközét a master-ÁÉKBV diverzifikált portfóliójába fekteti, amely maga az ÁÉKBV diverzifikációs szabályok alá tartozik.

(39) A belső piac hatékony működésének megkönnyítése és a befektetővédelem közösségszerte egyenlő szintjének biztosítása érdekében azokat a master-feeder struktúrákat, amelyeknél a master és a feeder ugyanabban a tagállamban letelepedettek és azokat, amelyeknél különböző tagállamokban letelepedettek, egyaránt engedélyezni kell. Egyetlen feeder-ÁÉKBV sem fektethet be egynél több masterbe annak érdekében, hogy a befektetők könnyebben megérthessék a master-feeder struktúrákat, és hogy a szabályozók könnyebben felügyelhessék ezeket, főként határokon átnyúló összefüggésben. Ahhoz, hogy a Közösségben mindenütt ugyanolyan szintű befektetővédelem legyen biztosított, a masternek magának engedélyezett ÁÉKBV-nek kell lennie.

(40) A feeder-ÁÉKBV befektetőinek védelme érdekében a feeder-ÁÉKBV master-ÁÉKBV-be történő befektetését előzetesen jóvá kell hagyniuk a feeder-ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságainak.

(41) Ahhoz, hogy a feeder-ÁÉKBV befektetői érdekeit legjobban szolgálva tudjon eljárni, és különösen a kötelezettségei teljesítéséhez szükséges minden információt és dokumentumot meg tudjon szerezni a master-ÁÉKBV-től, a feeder-ÁÉKBV-nek és a master-ÁÉKBV-nek kötelező erejű és végrehajtható megállapodást kell kötnie. Hasonlóképp a feeder-ÁÉKBV és a master-ÁÉKBV letétkezelői, illetve könyvvizsgálói közötti információmegosztási megállapodás biztosítja a feeder-ÁÉKBV letétkezelője vagy könyvvizsgálója számára feladatai teljesítéséhez szükséges információ- és dokumentumáramlást.

(42) A feeder-ÁÉKBV befektetői érdekeinek magas szintű védelmét biztosítandó, a tájékoztatót, a 73. cikkben említett, legfontosabb befektetői információkat, valamint minden marketingközleményt is hozzá kell igazítani a master-feeder struktúrák sajátosságaihoz.

(43) A befektetőket védi az indokolatlan többletköltségektől az a tilalom, miszerint a master-ÁÉKBV nem számíthat fel semmilyen jegyzési vagy visszaváltási díjat a feeder-ÁÉKBV-nek.

(44) Az átalakítási szabályok lehetővé teszik egy létező ÁÉKBV számára hogy feeder-ÁÉKBV-vé alakuljon át. Ugyanakkor megfelelő mértékben védik a befektetőket. Mivel egy ilyen átalakítás a befektetői politika alapvető megváltoztatásának minősül, az átalakuló feeder-ÁÉKBV számára elő kell írni, hogy elegendő tájékoztatást nyújtson befektetőinek annak eldöntéséhez, hogy fenntartsák-e befektetésüket vagy sem.

(45) A tagállamoknak egyértelműen különbséget kell tenniük a marketingközlemények és az ebben az irányelvben előírt kötelező befektetői tájékoztatások között. A kötelező befektetői tájékoztatások közé tartoznak a legfontosabb befektetői információk, a tájékoztató valamint az éves és féléves jelentések.

(46) A befektetőknek a szerződéskötést megelőző szakaszban kell biztosítani a legfontosabb befektetői információkat, elősegítve azt, hogy tájékozott befektetési döntést hozzanak. Az információ csak az ilyen döntéshez alapvető fontosságú elemeket tartalmazza. A legfontosabb befektetői információkban található információ jellegét a legnagyobb mértékben össze kell hangolni, biztosítva a megfelelő befektetővédelmet és az összehasonlíthatóságot. A legfontosabb befektetői információkat rövid formában kell közzétenni. A lakossági befektetők által megkívánt egyértelmű és egyszerű tájékoztatás elérésének legmegfelelőbb módja az információt meghatározott sorrendben bemutató egyetlen, korlátozott hosszúságú dokumentum, amely hasznos összehasonlításokat is lehetővé tesz.

(47) A legfontosabb befektetői információkat minden ÁÉKBV vonatkozásában el kell készíteni. A forgalmazás módjától függően (közvetlen értékesítés vagy közvetített értékesítés) a legfontosabb befektetői információkat az alapkezelő társaságoknak vagy adott esetben a befektetési társaságoknak kell eljuttatniuk a megfelelő szervekhez. Azt, hogy a közvetítő az értékesítés helyén hogyan használja fel a legfontosabb befektetői információt, a közvetítőkre vonatkozó jogszabályoknak, például a 2004/39/EK irányelvnek kell szabályoznia.

(48) Az ÁÉKBV ahhoz való jogát, hogy más tagállamokban értékesítse befektetési jegyeit, a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai közti fokozott kommunikáción alapuló bejelentési eljáráshoz kell kötni. Miután az ÁÉKBV székhelye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai továbbították a hiánytalan bejelentési dokumentációt, az ÁÉKBV fogadó tagállamának nem lehet lehetősége arra, hogy ellenezze egy másik tagállamban letelepedett ÁÉKBV bejutását a piacára vagy hogy megtámadja a másik tagállam által adott engedélyt.

(49) Az ÁÉKBV befektetési jegyei határokon átnyúló forgalmazásának megkönnyítése érdekében azután, hogy az ÁÉKBV megkezdte befektetési jegyei forgalmazását egy adott tagállamban, folyamatosan ellenőrizni kell, hogy az ÁÉKBV befektetési jegyeinek forgalmazása tekintetében megállapított feltételek megfelelnek-e az ÁÉKBV fogadó tagállamában alkalmazandó törvényi rendelkezéseknek és közigazgatási eljárásoknak. Ez az ellenőrzés kiterjedhet arra a követelményre, hogy a marketingközleményeket tisztességes, egyértelmű és nem félrevezető módon kell közzétenni.

(50) A jogbiztonság érdekében szükséges annak biztosítása, hogy a befektetési jegyeit határokon átnyúlóan forgalmazó ÁÉKBV az ÁÉKBV fogadó tagállamában alkalmazandó és az ÁÉKBV forgalmazását érintő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekre vonatkozó teljes körű információhoz elektronikus közzététel formájában könnyen hozzáférjen.

(51) Az ÁÉKBV befektetési jegyei határokon átnyúló forgalmazásának megkönnyítése érdekében az ÁÉKBV-tól csak a legfontosabb befektetői információk lefordítását kell megkövetelni, az ÁÉKBV fogadó tagállama hivatalos nyelvére, vagy hivatalos nyelvei egyikére, vagy az ÁÉKBV fogadó tagállamának hatáskörrel rendelkező hatóságai által jóváhagyott nyelvre. A legfontosabb befektetői információk megadják a nyelv(ek)et, amely(ek)en a többi kötelező tájékoztató dokumentum és kiegészítő információ hozzáférhető.

(52) Növelni kell a hatáskörrel rendelkező hatóságok rendelkezésére álló hatáskörök konvergenciáját, hogy az irányelvet minden tagállamban egységesen hajtsák végre. A pénzügyi szolgáltatásokról szóló többi közösségi jogszabály által a hatáskörrel rendelkező hatóságokra ruházottakkal összeegyeztethető közös minimális hatáskörnek garantálnia kell a felügyeleti hatékonyságot.

(53) Meg kell erősíteni a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok közötti információcserére vonatkozó rendelkezéseket, valamint a támogatási és együttműködési kötelezettséget.

ê 95/26/EK (6) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

è1 95/26/EK 1. cikk negyedik francia bekezdés

(54) A felügyeleti hatóságok felügyeleti jogkörének hatékony gyakorlására való utalás összevont felügyeletet jelent, amelyet akkor kell gyakorolni az è1 átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozás (Áékbv) √ ÁÉKBV Õ vagy ennek üzleti tevékenységét segítő vállalkozás ç fölött, ha arról a közösségi jog úgy rendelkezik. Ilyen esetekben azoknak a hatóságoknak, amelyekhez az engedélyezés végett folyamodnak, meg kell tudniuk állapítani, hogy melyek a kérvényező è1 átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozás (Áékbv) √ ÁÉKBV Õ vagy ennek üzleti tevékenységét segítő vállalkozás ç feletti összevont felügyeletre illetékes hatóságok.

ê 95/26/EK (7) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

è1 95/26/EK 1. cikk negyedik francia bekezdés

(55) A kölcsönös elismerés és a székhely szerinti tagállam általi felügyeletének alapelve megkívánja, hogy a tagállamok illetékes hatóságai hatáskörrel rendelkező hatóságok ne adjanak engedélytengedélyezzék vagy vonják vissza az engedélyt, amennyiben olyan tényezők, mint az üzleti terv tartalma, a ténylegesen végzett tevékenység √ vagy a Õ földrajzi eloszlása világosan jelzik, hogy egy è1 átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozás (Áékbv) √ ÁÉKBV Õ vagy ennek üzleti tevékenységét segítő vállalkozás ç abból a célból határozott valamely tagállam jogrendszere mellett, hogy elkerülje azon szigorúbb követelményeket, amelyek abban a másik tagállamban hatályosak, ahol tevékenységének nagyobb részét folytatja vagy folytatni kívánja. A jogi személyiséggel rendelkező è1 átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozás (Áékbv) √ ÁÉKBV-t Õ vagy ennek üzleti tevékenységét segítő vállalkozást ç abban a tagállamban kell engedélyezni, ahol a létesítő okirat szerinti székhelye található. A jogi személyiséggel nem rendelkező è1 átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozás (Áékbv) √ ÁÉKBV Õ vagy ennek üzleti tevékenységét segítő vállalkozás ç székhelyének abban a tagállamban kell lennie, amelyben engedélyezték. A tagállamoknak ezenfelül meg kell követelniük, hogy az √ ÁÉKBV Õ è1 átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozás (Áékbv) √ központi irodája Õ vagy √ az ÁÉKBV Õ ennek üzleti tevékenységét segítő vállalkozás √ központi irodája Õ ç székhelye mindig az alapítás √ a székhely Õ szerinti tagállamban legyen, és hogy ténylegesen ott is működjék.

ê 95/26/EK (8) preambulumbekezdés

(56) Helyénvaló az információcsere lehetőségét megteremteni az illetékes a hatáskörrel rendelkező hatóságok és olyan hatóságok vagy testületek között, amelyek feladatkörük révén elősegítik a pénzügyi rendszer stabilitásának megerősítését. A továbbított információ bizalmas jellegének megőrzése végett a címzettek listáját szigorú korlátok közé kell szorítani.

ê 95/26/EK (9) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(57) Bizonyos magatartások, mint a csalás vagy a bennfentes információval való visszaélés a pénzügyi rendszer stabilitását, beleértve annak integritását, befolyásolhatják, még akkor is, ha nem pénzügyi vállalkozásokat √ ÁÉKBV-t vagy ennek üzleti tevékenységét segítő vállalkozást Õ érintenek.

ê 95/26/EK (10) preambulumbekezdés

(58) Szükséges az olyan feltételek meghatározása, amelyek teljesülése esetén a fenti információcserét engedélyezik.

ê 95/26/EK (11) preambulumbekezdés

(59) Amikor meghatározzák azt, hogy az információ csakis az illetékes a hatáskörrel rendelkező hatóságok kifejezett hozzájárulásával közölhető, e hatóságok, amennyiben helyénvaló, hozzájárulásukat szigorú feltételek teljesítéséhez köthetik.

ê 95/26/EK (12) preambulumbekezdés

(60) Egyrészről az illetékes a hatáskörrel rendelkező hatóságok, másrészről a központi bankok, illetve más, pénzügyi hatóságként hasonló funkciót betöltő testületek, és, amennyiben helyénvaló, más, fizetési rendszerek felügyeletéért felelős hatóságok közötti információcserét szintén engedélyezni kell.

ê 95/26/EK (13) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(61) Az Áékbv-k √ ÁÉKBV-k Õ és az ezekben közreműködő vállalkozások engedélyezéséért és felügyeletéért felelős hatóságokra ugyanannak az üzleti titoktartási kötelezettségnek, valamint ugyanazoknak az információcserére vonatkozó lehetőségeknek kell vonatkozniuk, mint amelyek a hitelintézetek, befektetési társaságok és biztosítóintézetek engedélyezéséért és felügyeletéért felelős hatóságokra vonatkoznak, és ennek szerepelnie kell √ ebben az Õ a 85/611/EGK irányelvben.

ê 95/26/EK (15) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

è1 95/26/EK 1. cikk negyedik francia bekezdés

(62) è1 Az √ ÁÉKBV Õ átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozás (Áékbv) vagy ennek üzleti tevékenységét segítő vállalkozás ç prudenciális felügyelete és è1 az √ ÁÉKBV Õ átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozás (Áékbv) vagy ennek üzleti tevékenységét segítő vállalkozás ç ügyfeleinek védelme érdekében elő kell írni, hogy a könyvvizsgáló köteles azonnal jelenteni az illetékes a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak, ha ezen irányelv rendelkezéseinek megfelelően feladatainak ellátása közben olyan tények jutnak tudomására, melyek komolyan befolyásolhatják è1 az √ ÁÉKBV Õ átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozás (Áékbv) vagy ennek üzleti tevékenységét segítő vállalkozás ç pénzügyi helyzetét vagy igazgatási és elszámolási szervezetét.

ê 95/26/EK (16) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

è1 95/26/EK 1. cikk negyedik francia bekezdés

(63) A kitűzött célt figyelembe véve a tagállamok számára kívánatos volna, ha előírnák, hogy a fenti kötelezettség minden olyan körülmény esetén fennálljon, amennyiben az ilyen tényeket a könyvvizsgáló feladatai ellátása során olyan vállalkozásnál észleli, amely szoros kapcsolatban áll egy è1 √ ÁÉKBV-vel Õ átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozással (Áékbv) vagy ennek üzleti tevékenységét segítő vállalkozással ç .

ê 95/26/EK (17) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

è1 95/26/EK 1. cikk negyedik francia bekezdés

(64) A könyvvizsgálóknak az a kötelezettsége, hogy tájékoztassák adott esetben az illetékes a hatáskörrel rendelkező hatóságokat, ha egy è1 √ ÁÉKBV-t Õ átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozást (Áékbv) vagy ennek üzleti tevékenységét segítő vállalkozást ç érintő bizonyos tényeket vagy döntéseket észlelnek egy √ olyan jogalannyal kapcsolatos feladataik ellátása során, amely sem Õ nem è1 √ ÁÉKBV Õ átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozás (Áékbv) √ sem Õ vagy √ az ÁÉKBV Õ ennek üzleti tevékenységét segítő vállalkozás ç kapcsolatos feladataik ellátása során, önmagában nem változtatja meg az adott vállalkozáshoz kapcsolódó feladataik természetét, sem az adott vállalkozáshoz kapcsolódó feladataik ellátásának módját.

ò új szöveg

(65) A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy elfogadja az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket. Az egyesüléseket érintően ezek az intézkedések a befektetőknek nyújtandó információk részletes tartalmának és módjának meghatározására irányulnak. A master-feeder struktúrákat érintően ezek az intézkedések a master és a feeder, a letétkezelőik és a könyvvizsgálóik közti megállapodásokba foglalandó adatok meghatározására, a késői kereskedési kockázatok megelőzésére alkalmas intézkedések megfogalmazására, a master egyesülésének a feeder engedélyére gyakorolt hatásának meghatározására, a mastertől eredő, a feedernek jelentendő szabálytalanságok típusának meghatározására, az ÁÉKBV feeder-ÁÉKBV-vé történő átalakulása esetén a befektetőknek adandó információ módjának és formátumának meghatározására, a feedertől a masterhez történő eszközáthelyezés értékelési és könyvvizsgálati eljárásának meghatározására és ebben a folyamatban a feeder letétkezelőjének jutó szerep megállapítására irányulnak. A tájékoztatásra vonatkozó rendelkezéseket érintően ezek az intézkedések a papírtól eltérő tartós adathordozón és tartós adathordozónak nem minősülő weboldalon biztosított tájékoztató esetében teljesítendő feltételek meghatározására, az érintett ÁÉKBV-k eltérő jellegét vagy összetételét figyelembe véve a legfontosabb befektetői információk részletes tartalmának, formájának és megjelenítésének meghatározására, és a papírtól eltérő tartós adathordozón és tartós adathordozónak nem minősülő weboldalon rendelkezésre bocsátott legfontosabb befektetői információk esetén teljesítendő feltételek meghatározására irányulnak. A bejelentést érintően az intézkedések a fogadó hatóságok által közzéteendő, az alkalmazandó helyi szabályokra vonatkozó információ formátumának és kiterjedésének meghatározására, az ÁÉKBV befektetési kategóriái és új részvényosztályok forgalmazását illetően a bejelentési eljárás alkalmazásának megállapítására, és az alapoknak a székhely szerinti hatóságok által tárolt aktualizált dokumentumaihoz biztosított fogadó hatósági hozzáférés technikai részleteinek meghatározására irányulnak. Ezek az intézkedések az ÁÉKBV és az ezekhez kapcsolódó tárgykörök vonatkozásában megalkotott további jogszabályokkal összhangban a fogalommeghatározások pontosítására, valamint a terminológia egységesítésére és a fogalommeghatározások kialakítására is irányulnak. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak, és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítése által, azokat az 1999/468/EK határozat[17] 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. A nem a fenti kategória alá eső hatáskörök ugyanazon határozat 5. cikkében meghatározott szabályozási bizottsági eljárás hatálya alá tartoznak. Ezek az intézkedések az egységesített bejelentő levél formájának és tartalmának, az igazolás standard modelljének és az információcsere eljárásának meghatározására, valamint a bejelentési eljárás során az elektronikus kommunikáció használatának meghatározására irányulnak. Emellett még a helyszíni ellenőrzések és vizsgálat során a hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti információcsere eljárásainak részletezésére is irányulnak.

ê 95/26/EK (18) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)

(66) √ A tervezett intézkedés célját, nevezetesen a transznacionális szinten alkalmazandó, közös elemeket tartalmazó szabályok megállapítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az a tervezett intézkedés terjedelme és hatása miatt közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. Õ A kitűzött célok elérésének, és különösen az illetékes hatóságok jogosítványai megerősítésének érdekében ezen irányelv elfogadása a legmegfelelőbb eszköz. Ezen irányelv a fenti célok eléréséhez megkívánt minimumra szorítkozik, illetve nem haladja meg az e célhoz szükséges mértéket.

ò új szöveg

(67) Ezen irányelvnek a nemzeti jogba történő átültetésére irányuló kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek tartalmán a korábbi irányelv(ek)hez képest jelentős mértékben változtattak. A tartalmilag változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a korábbi irányelv(ek)ből adódik.

(68) Ez az irányelv nem érintheti a tagállamoknak a III. melléklet B. részében felsorolt irányelv(ek) nemzeti jogba történő átültetésére és alkalmazására vonatkozó határidőkkel kapcsolatos kötelezettségeit.

ê 85/611/EGK

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

ę

TARTALOM

I. FEJEZET | ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK ÉS HATÁLY | 1–4. cikk |

II. FEJEZET | AZ ÁÉKBV ENGEDÉLYEZÉSE | 5. cikk |

III. FEJEZET | ALAPKEZELő TÁRSASÁGOKRA VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGEK |

1. SZAKASZ | A tevékenység megkezdésének feltételei | 6–8. cikk |

2. SZAKASZ | Kapcsolatok harmadik országokkal | 9. cikk |

3. SZAKASZ | Működési feltételek | 10–14. cikk |

4. SZAKASZ | A letelepedés joga és a szolgáltatásnyújtás szabadsága | 15–18. cikk |

IV. FEJEZET | A LETÉTKEZELőRE VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGEK | 19–23. cikk |

V. FEJEZET | BEFEKTETÉSI TÁRSASÁGOKRA VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGEK |

1. SZAKASZ | A tevékenység megkezdésének feltételei | 24–26. cikk |

2. SZAKASZ | Működési feltételek | 27. és 28. cikk |

3. SZAKASZ | A letétkezelőre vonatkozó kötelezettségek | 29–33. cikk |

VI. FEJEZET | ÁÉKBV EGYESÜLÉSE |

1. SZAKASZ | Alapelv, engedélyezés és jóváhagyás | 34–37. cikk |

2. SZAKASZ | Harmadik fél általi ellenőrzés, befektetők tájékoztatása és a befektetők egyéb jogai | 38–42. cikk |

3. SZAKASZ | Költségek és hatálybalépés | 39–44. cikk |

VII. FEJEZET | AZ ÁÉKBV BEFEKTETÉSI POLITIKÁJÁRA VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGEK | 45–52. cikk |

VIII. FEJEZET | MASTER-FEEDER STRUKTÚRÁK |

1. SZAKASZ | Hatály és jóváhagyás | 53. és 54. cikk |

2. SZAKASZ | A feeder-ÁÉKBV-ra és a master-ÁÉKBV-ra vonatkozó közös rendelkezések | 55. cikk |

3. SZAKASZ | Letétkezelők és könyvvizsgálók | 56. és 57. cikk |

4. SZAKASZ | Kötelező tájékoztatás és marketingközlemények a feeder-ÁÉKBV részéről | 58. cikk |

5. SZAKASZ | Létező ÁÉKBV átalakítása feeder-ÁÉKBV-vé | 59. cikk |

6. SZAKASZ | Kötelezettségek és hatáskörrel rendelkező hatóságok | 60–62. cikk |

IX. FEJEZET | A BEFEKTETŐK TÁJÉKOZTATÁSÁRA VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGEK |

1. SZAKASZ | A tájékoztató és az időszaki jelentések közzététele | 63–70. cikk |

2. SZAKASZ | Egyéb információk közzététele | 71. és 72. cikk |

3. SZAKASZ | Legfontosabb befektetői információk | 73–77. cikk |

X. FEJEZET | AZ ÁÉKBV ÁLTALÁNOS KÖTELEZETTSÉGEI | 78–85. cikk |

XI. FEJEZET | A BEFEKTETÉSI JEGYEIKET A LETELEPEDÉS HELYE SZERINTI TAGÁLLAMON KÍVÜLI TAGÁLLAMOKBAN FORGALMAZÓ ÁÉKBV-KRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS SZABÁLYOK | 86–91. cikk |

XII. FEJEZET | AZ ENGEDÉLYEZÉSÉRT ÉS FELÜGYELETÉRT FELELőS HATÓSÁGOKRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK | 92–105. cikk |

XIII. FEJEZET | EURÓPAI ÉRTÉKPAPÍR-BIZOTTSÁG | 106. és 107. cikk |

XIV. FEJEZET | ELTÉRÉSEK, ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK |

1. SZAKASZ | Eltérések | 108. és 109. cikk |

2. SZAKASZ | Átmeneti és záró rendelkezések | 110–113. cikk |

I. MELLÉKLET | A. és B. lista |

II. MELLÉKLET | A kollektív portfóliókezelési tevékenységhez tartozó funkciók |

III. MELLÉKLET |

A. rész | A hatályon kívül helyezett irányelv és egymást követő módosításainak listája |

B. rész | A nemzeti jogba történő átültetésre és alkalmazásra vonatkozó határidők listája |

IV. MELLÉKLET | Megfelelési táblázat |

ê 85/611/EGK (kiigazított szöveg)

I. FEJEZETSzakasz

Általános rendelkezések és hatály

1. cikk

(1) A tagállamok ezen irányelvet a területükön √ letelepedett Õ levő átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (a továbbiakban: ÁÉKBV) kötelesek alkalmazni.

(2) Ezen irányelv alkalmazásában és figyelemmel a √ 3 Õ 2. cikkre, az alábbiak minősülnek ÁÉKBV-nek:

ê 2001/108/EK 1. cikk 1. pont (kiigazított szöveg)

√ a) Õ amelyek kizárólagos célja a befektetőktől nyilvánosan bevont tőke átruházható értékpapírokba és/vagy a √ 45. Õ 19. cikk (1) bekezdésében említett egyéb likvid pénzügyi eszközökbe történő befektetése, és amelyek a kockázatmegosztás elvén működnek, és

ê 85/611/EGK (kiigazított szöveg)

√ b) Õ amelyek befektetési jegyeiket a tulajdonosok kérésére közvetlenül vagy közvetve eszközeik terhére vásárolják vagy váltják vissza. Amennyiben az ÁÉKBV intézkedést tesz annak biztosítása érdekében, hogy befektetési jegyeinek tőzsdei értéke és nettó eszközértéke ne térjen el jelentősen, ezt a fent említett visszavásárlással vagy visszaváltással egyenértékűnek kell tekinteni.

(3) A fenti √ (2) bekezdésben említett Õ társaságok működhetnek mind a kötelmi jog alapján (vagyonkezelő társaság által kezelt közös alapokként), mind a befektetési alapokra vonatkozó jogszabályok alapján (befektetési alapként), mind pedig a társasági jog alapján (befektetési társaságokként).

Az irányelv alkalmazásában:

a) a „közös alapok” kifejezés a befektetési alapokat is magában foglalja.;

ò új szöveg

b) az ÁÉKBV „befektetési jegyei” kifejezés az ÁÉKBV részvényeit is magában foglalja.

ê 85/611/EGK

(4) Azok a befektetési társaságok, amelyek eszközeiket leányvállalataik közvetítésével fektetik be, és befektetéseik nagy részét nem átruházható értékpapírok képezik, nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá.

ê 85/611/EGK

(5) A tagállamok megtiltják, hogy bármely, ezen irányelv hatálya alá tartozó ÁÉKBV olyan kollektív befektetési vállalkozássá alakuljon át, amelyre ez az irányelv nem vonatkozik.

ê 85/611/EGK (kiigazított szöveg)

(6) Figyelemmel a tőkemozgásokat szabályozó rendelkezésekre, valamint a √ 86., 87. cikkre és a 103. cikk (1) bekezdésének második albekezdésére, Õ 44. és 45. cikkre és az 52. cikk (2) bekezdésére, ezen irányelvben szabályozott területeken egyetlen tagállam sem alkalmazhat a más tagállamban √ letelepedett Õ honos, de az adott tagállamban befektetési jegyeit forgalmazó ÁÉKBV vagy az ilyen ÁÉKBV által kibocsátott befektetési jegyek vonatkozásában semmilyen más rendelkezést.

(7) √ Az 1–4. cikk kivételével és Õ Aa (6) bekezdés sérelme nélkül, a tagállamok a területükön √ letelepedett Õ működő ÁÉKBV tekintetében alkalmazhatnak ezen irányelvben alábbi 4. cikkében meghatározottaknál szigorúbb, illetve kiegészítő előírásokat, feltéve, hogy ezek általános érvényűek, és nem ütköznek ezen irányelv rendelkezéseibe.

ê 2001/107/EK 1. cikk 1. pont (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

2. 1a. cikk

√ (1) Õ Ezen irányelv alkalmazásában √ a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni Õ :

( 1 ) √ a) Õ „letétkezelő”: a √ 19. és 29. Õ 7. és 14. cikkben említett kötelezettségek ellátásával megbízott és a √ IV. fejezetben és az V. fejezet 3. szakaszában Õ IIIa. és IVa. szakaszban megállapított egyéb rendelkezések hatálya alá tartozó intézmény;

( 2 ) √ b) Õ „alapkezelő társaság”: olyan társaság, amelynek alaptevékenysége a befektetési alap/közös alap és/vagy befektetési társaság formájában tevékenykedő ÁÉKBV kezelése (az ÁÉKBV kollektív portfóliókezelése); ebbe beletartozik a II. mellékletben említett összes tevékenység;

( 3 ) √ c) Õ „alapkezelő társaság székhelye szerinti tagállam”: az a tagállam, ahol az alapkezelő társaság létesítő okirat szerinti székhelye található;

( 4 ) √ d) Õ „alapkezelő társaság fogadó tagállama”: a székhely szerinti tagállammal nem azonos tagállam, ahol az alapkezelő társaság fiókteleppel rendelkezik vagy szolgáltatást nyújt;

( 5 ) √ e) Õ „ÁÉKBV székhelye szerinti tagállama”:

a) a befektetési alapként/közös alapként létrehozott ÁÉKBV esetében az a tagállam, ahol az alapkezelő társaság létesítő okirat szerinti székhelye található;

b) egy befektetési társaságként létrehozott ÁÉKBV esetében az a tagállam, ahol a befektetési társaság létesítő okirat szerinti székhelye található; ð az a tagállam, amelyben az ÁÉKBV-t az 5. cikk alapján engedélyezték; ï

ò új szöveg

f) „befektetési társaság székhelye szerinti tagállam”: az a tagállam, ahol a befektetési társaság létesítő okirat szerinti székhelye található;

ê 2001/107/EK 1. cikk 1. pont (kiigazított szöveg)

( 6 ) √ g) Õ „ÁÉKBV fogadó tagállama”: a székhely szerinti tagállammal nem azonos tagállam, ahol a közös alap/befektetési alap vagy a befektetési társaság befektetési jegyeit forgalmazzák;

( 7 ) √ h) Õ „fióktelep”: az alapkezelő társaság része, amely nem önálló jogi személy, és amely a alapkezelő társaság engedélyében felsorolt szolgáltatásokat nyújtja; egy másik tagállamban létesítő okirat szerinti székhellyel és központi irodával rendelkező alapkezelő társaság által egyazon tagállamban létesített összes tevékenységi hely egy fióktelepnek minősül;

( 8 ) √ i) Õ „hatáskörrel rendelkező hatóságok”: az egyes tagállamok által √ a 92. cikkel Õ az irányelv 49. cikkével összhangban kijelölt hatóságok;

( 9 ) √ j) Õ „szoros kapcsolatok”: a 95/26/EK irányelv 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározott √ az a Õ helyzet[18];, √ amelyben két vagy több természetes vagy jogi személyt a következők valamelyike kapcsolja össze:

i. „részesedés”, amely valamely vállalkozás szavazati jogai vagy tőkéje 20 %-ának vagy ennél nagyobb részének közvetlen vagy ellenőrzés útján történő tulajdonlása;

ii. „ellenőrzés”, amely az „anyavállalat” és „leányvállalat” között fennálló viszony a 83/349/EGK irányelv[19] 1. és 2. cikke értelmében, a 83/349/EGK irányelv 1. cikke (1) és (2) bekezdésében említett valamennyi esetet ideértve, vagy bármely természetes vagy jogi személy és egy vállalkozás közötti hasonló jellegű kapcsolat; Õ

( 10 ) √ k) Õ „befolyásoló részesedés”: olyan közvetlen vagy közvetett tulajdoni hányad egy alapkezelő társaságban, amely a tőke vagy a szavazati jogok legalább 10 %-ának felel meg, illetve lehetővé teszi jelentős befolyás gyakorlását az alapkezelő társaság ügyvezetésére.;

Ennek a meghatározásnak az alkalmazásában a szavazati jogoknak a 88/627/EGK irányelv[20] 7. cikkében említett meghatározását kell figyelembe venni;

11 „ISD” az értékpapír-befektetési szolgáltatásokról szóló, 1993. május 10-i 93/22/EGK tanácsi irányelv[21];

12 „anyavállalat” a 83/349/EGK irányelv[22] 1. és 2. cikkében meghatározott anyavállalat;

13 „leányvállalat” a 83/349/EGK irányelv 1. és 2. cikkében meghatározott leányvállalat; minden leányvállalat leányvállalata azon anyavállalat leányvállalatának minősül, amely e vállalkozások végső anyavállalata;

14√ l) Õ „indulótőke”: √ a 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 57. cikkének a) és b) pontjában Õ a 2000/12/EK irányelv[23] 34. cikke (2) bekezdésének 1. és 2. tételében meghatározott tőke;

15√ m) Õ „szavatoló tőke”: a √ 2006/48/EK Õ 2000/12/EK irányelv V. címe 2. fejezetének 1. szakaszában meghatározott szavatoló tőke; ez a meghatározás azonban a 93/6/EGK irányelv[24] V. mellékletében meghatározott körülmények között módosítható.

ò új szöveg

n) „tartós adathordozó”: olyan eszköz, amely lehetővé teszi a befektető számára a személyesen neki címzett tájékoztatásnak a jövőben is hozzáférhető módon és a tájékoztatás céljának megfelelő ideig történő tárolását, valamint a tárolt információk változatlan formában történő megjelenítését.

ê 2001/108/EK 1. cikk 2. pont (kiigazított szöveg)

√o) Õ 8. Ezen irányelv alkalmazásában „átruházható értékpapírok”:

√ i. Õ - részvények és a részvényekkel egyenértékű egyéb értékpapírok („részvények”),;

√ ii. Õ - kötvények és egyéb értékpapírrá alakított követelések („hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok”),;

√ iii. Õ - bármely más átruházható értékpapír, amely jegyzés vagy csere útján ezen átruházható értékpapírok megszerzésére jogosít,.

kivéve a 21. cikkben említett technikákat és eszközöket.

√p) Õ 9. Ezen irányelvnek az alkalmazásában „pénzpiaci eszközök”: a pénzpiacon általában forgalmazott olyan eszközök, amelyek likvidek, és bármikor pontosan meghatározható értékkel bírnak.

ê 2001/107/EK 1. cikk 1. pont (kiigazított szöveg)

√ (2) Az (1) bekezdés b) pontja alkalmazásában az alapkezelő társaság alaptevékenysége tartalmazza a II. mellékletben említett tevékenységeket.

(3) Az (1) bekezdés h) pontja alkalmazásában egy másik tagállamban központi irodával rendelkező alapkezelő társaság által egyazon tagállamban létesített összes tevékenységi hely egy fióktelepnek minősül.

(4) Az (1) bekezdés j) pontja ii. alpontjának alkalmazásában az alábbiak alkalmazandók:

a) minden leányvállalat leányvállalata azon anyavállalat leányvállalatának is minősül, amely e vállalkozások élén áll;

b) azt a helyzetet, amelyben két vagy több természetes vagy jogi személy ellenőrzési kapcsolat révén tartósan kapcsolódik ugyanazon személyhez, szintén az ilyen személyek közötti szoros kapcsolatnak kell tekinteni.

(5) Az (1) bekezdés k) pontjának alkalmazásában a szavazati jogoknak a 2001/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[25] 92. cikkében említett meghatározását kell figyelembe venni.

(6) Az (1) bekezdés m) pontjának alkalmazásában a 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[26] 13–16. cikke értelemszerűen alkalmazandó.

(7) Az (1) bekezdés o) pontjának alkalmazásában az átruházható értékpapírok nem foglalják magukban a 46. cikkben említett technikákat és eszközöket. Õ

ê 85/611/EGK (kiigazított szöveg)

ð új szöveg

3. 2. cikk

1. Az alábbiak √ vállalkozások Õ nem minősülnek az irányelv hatálya alá tartozó ÁÉKBV-nek:

√a) Õ a zártvégű ÁÉKBV,

√b) Õ az ÁÉKBV, amely anélkül szerez tőkét, hogy befektetési jegyeit a Közösség területének egészén vagy ennek egy részén nyilvánosan forgalmazná,

√ c) Õ az ÁÉKBV, amelynek befektetési jegyei az alap szabályzatával vagy a befektetési vállalkozás társaság létesítő okirataival összhangban kizárólag √ harmadik Õ a Közösségen kívüli országokban értékesíthetők nyilvánosan,

√ d) Õ az ÁÉKBV-k azon köre, amelyeket azok a tagállamok állapítanak meg, ahol az adott ÁÉKBV √ letelepedett Õ található, és amelyek √ a VII. fejezetben Õ az V. szakaszban, valamint a √ 78. Õ 36. cikkben meghatározott rendelkezéseknek a befektetési és hitelfelvételi politikájuk következtében nem felelnek meg.

2. Az irányelv végrehajtása után öt évvel a Bizottság jelentést nyújt be a Tanács részére az (1) bekezdés, és különösképpen annak negyedik francia bekezdése végrehajtásáról. Szükség esetén a Bizottság megfelelő intézkedéseket javasol ezen irányelv hatályának a kiterjesztésére.

4. 3. cikk

Ezen irányelv alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy az ÁÉKBV abban a tagállamban √ letelepedett Õ honos, amelyben a befektetési vállalkozástársaság vagy a befektetési alapot ð közös alapot ï kezelő társaság létesítő okirat szerinti székhelye található;. Aa tagállamok √ megkövetelik Õ kötelesek megkövetelni, hogy a központi iroda és a létesítő okirat szerinti székhely ugyanabban a tagállamban legyen.

II. FEJEZETSZAKASZ

Az ÁÉKBV engedélyezése

5. 4. cikk

(1) Bármely ÁÉKBV kizárólag akkor folytathatja tevékenységét ilyen minőségben, ha erre annak a tagállamnak a hatáskörrel rendelkező hatóságaitól, amelyben található √ letelepedett Õ (a továbbiakban: „a hatáskörrel rendelkező hatóságok”), engedélyt kapott.

ê 85/611/EGK

ð új szöveg

Az ilyen engedély valamennyi tagállam területére érvényes.

(2) A befektetési alap ð közös alap ï kizárólag akkor szerezhet engedélyt, ha a hatáskörrel rendelkező hatóságok jóváhagyták az alapkezelő társaságot, az alap szabályzatát és a kiválasztott letétkezelőt. Befektetési társaságnak kizárólag akkor adható ki engedély, ha a hatáskörrel rendelkező hatóságok jóváhagyták mind a létesítő okiratokat, mind pedig a kiválasztott letétkezelőt.

ê 2001/107/EK 1. cikk 2. pont (kiigazított szöveg)

(3) A hatáskörrel rendelkező hatóságok elutasíthatják egy ÁÉKBV engedélykérelmét, amennyiben az alapkezelő társaság vagy befektetési társaság nem felel meg az ezen irányelv III., illetve √ V. fejezetben Õ IV. szakaszában megállapított előfeltételeknek.

A hatáskörrel rendelkező hatóságok továbbá megtagadhatják az ÁÉKBV engedélyezését, ha a letétkezelő igazgatóinak jó hírneve nem elfogadható, vagy nem rendelkeznek megfelelő tapasztalatokkal a kezelendő ÁÉKBV típusok terén. Ebből a célból a letétkezelő igazgatóinak nevét, illetve az igazgatók tisztségére kerülő személyek nevét haladéktalanul közölni kell a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal.

Az igazgatók azok a személyek, akik a törvény vagy létesítő okiratok alapján a letétkezelőt képviselik, vagy a gyakorlatban meghatározzák a letétkezelő üzletpolitikáját.

√ (4) Õ(3a) A hatáskörrel rendelkező hatóságok nem adják meg az engedélyt, ha az ÁÉKBV (pl. √ például Õ a alapszabályzatokbelső szabályok vagy létesítő okiratok értelmében) saját tagállamában nem jogosult befektetési jegyeinek forgalmazására.

ê 85/611/EGK (kiigazított szöveg)

√ (5) Õ 4. A hatáskörrel rendelkező hatóságok jóváhagyása nélkül sem az alapkezelő társaság, sem a letétkezelő nem váltható fel másikkal, továbbá az alap szabályzata, valamint a befektetési társaság létesítő okirata sem módosítható.

ê 2001/107/EK 1. cikk 3. pont (kiigazított szöveg)

III. FEJEZETSZAKASZ

Alapkezelő társaságokra vonatkozó kötelezettségek

A. CÍM1. SZAKASZ

A TEVÉKENYSÉG MEGKEZDÉSÉNEK FELTÉTELEI

6. 5. cikk

(1) A alapkezelő társaságok tevékenysége előzetes hatósági engedélyhez kötött; ezt a √ az ÁÉKBV Õ székhelye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai állítják ki. Az ezen irányelv alapján egy alapkezelő társaságnak kiállított engedély minden tagállamban érvényes.

(2) Egy alapkezelő társaság csak az ezen irányelv alapján engedélyezett ÁÉKBV kezelésével foglalkozhat, kivéve az ezen irányelv hatálya alá nem tartozó olyan egyéb kollektív befektetési vállalkozások külön kezelését, amelyek vonatkozásában az alapkezelő társaság prudenciális felügyelet hatálya alá tartozik, de amelyeknek a termékei az irányelv értelmében más tagállamokban nem forgalmazhatók.

A befektetési alapok/közös alapok és a befektetési vállalkozásoktársaságok tevékenységének irányítása ezen irányelv alkalmazásában tartalmazza a II. mellékletben említett tevékenységeket, ez a jegyzék nem teljes.

(3) A (2) bekezdéstől eltérve a tagállamok engedélyezhetik az alapkezelő társaságoknak, hogy a befektetési alapok/közös alapok és befektetési vállalkozásoktársaságok kezelése mellett még a következő szolgáltatásokat nyújtsák:

a) a befektetők diszkrecionális, ügyfelenkénti megbízásaival összhangban befektetések, többek között nyugdíjpénztárak tulajdonában levő befektetések portfólióinak kezelése, amennyiben az ilyen portfóliók tartalmaznak √ a 2004/39/EK irányelv I. mellékletének C. szakaszában Õ az ISD mellékletének B. szakaszában felsorolt egy vagy több eszközt;

b) nem alaptevékenységhez tartozó szolgáltatásokként:

√ i. Õ √ a 2004/39/EK irányelv I. mellékletének C. szakaszában Õ az ISD mellékletének B. szakaszában felsorolt egy vagy több eszközre vonatkozó befektetési tanácsadói szolgáltatás,

√ ii. Õ a kollektív befektetési vállalkozások jegyeire vonatkozó értéktári és ügyviteli szolgáltatások.

Az alapkezelő társaságok ezen irányelv alapján semmilyen körülmények között sem kaphatnak engedélyt arra, hogy csak az e bekezdésben említett szolgáltatásokat értékesítsék vagy az √ első albekezdés Õ a) pontjában említett szolgáltatásra vonatkozó engedély hiányában értékesítsenek nem alaptevékenységhez tartozó szolgáltatásokat.

ê 2004/39/EK 66. cikk (kiigazított szöveg)

è1 Helyesbítés 2004/39/EC (HL L 45., 2005.2.16., 18. o.)

(4) A è1 pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[27] ⎜ 2. cikkének (2) bekezdését, 12., 13. és 19. cikkét kell alkalmazni az e cikk (3) bekezdésében említett, alapkezelő társaságok által nyújtott szolgáltatásokra.

ê 2001/107/EK 1. cikk 3. pont (kiigazított szöveg)

7. 5a. cikk

(1) A nemzeti jogban megállapított egyéb általános feltételek sérelme nélkül a hatáskörrel rendelkező hatóságok csak abban az esetben adnak engedélyt egy alapkezelő társaságnak, ha √ az alábbi feltételek teljesülnek Õ :

a) az alapkezelő társaság rendelkezik legalább 125 000 euro indulótőkével √ , az alábbiak figyelembevételével Õ :

√ i. Õ Aamennyiben az alapkezelő társaság kezelésében levő portfóliók értéke magasabb, mint 250 000 000 euró, az alapkezelő társaságnak szavatoló tőkéjét ki kell egészítenie.; aA sajátszavatoló tőke pótlólagos összege annak az összegnek a 0,02 %-a, amellyel az alapkezelő társaság portfólióinak értéke meghaladja a 250 000 000 eurós értékhatárt.; aAz indulótőke és a kiegészítő összeg együttes összege azonban nem lehet magasabb, mint 10 000 000 EUR.;

√ ii. Õ eEzen bekezdés alkalmazásában a következő portfóliók tekinthetők az alapkezelő társaság portfólióinak:

- i. befektetési alapokok/közös alapok az alapkezelő társaság kezelésében, beleértve azokat a portfóliókat, ahol a kezelési funkciókat átruházták, de kivéve azokat a portfóliókat, amelyeket az alapkezelő társaság átruházás alapján kezel;,

- ii. befektetési vállalkozásoktársaságok, ahol az alapkezelő társaság a kijelölt alapkezelő társaság;,

- iii. egyéb kollektív befektetési vállalkozások az alapkezelő társaság kezelésében, beleértve azokat a portfóliókat, ahol a kezelési funkciókat átruházták, de kivéve azokat a portfóliókat, amelyeket a alapkezelő társaság átruházás alapján kezel.;

√ iii. Õ eEzeknek a követelményeknek az összegétől függetlenül az alapkezelő társaság szavatoló tőkéjének összege sohasem lehet alacsonyabb a √ 2006/49/EK irányelv 21. cikkében Õ 93/6/EGK irányelv IV. mellékletében előírt összegnél.;

√ iv. Õ aA tagállamok engedélyezhetik az alapkezelő társaságoknak, hogy azok ne rendelkezzenek a szavatoló tőke √ i. alpontban Õ első francia bekezdésben említett kiegészítő összegének legfeljebb 50 %-ával, amennyiben rendelkeznek egy azonos összegre vonatkozó, hitelintézet vagy biztosítótársaság által kiállított garanciával.; aA hitelintézet vagy biztosítótársaság létesítő okirat szerinti székhelye legyen egy tagállamban, vagy egy √ harmadik országban Õ nem tagállamban, utóbbi esetben azonban a hitelintézetnek vagy biztosítótársaságnak a hatáskörrel rendelkező hatóságok által a Közösség jogszabályaiban megállapítottal egyenértékű prudenciális szabályok hatálya alá kell tartoznia.;

v. A Bizottság legkésőbb 2005. február 13-ig jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé e tőkekövetelmény alkalmazásáról és az irányelv felülvizsgálatára vonatkozó javaslatokról;

b) eEgy alapkezelő társaság üzleti tevékenységét végző személyek üzleti jó hírneve elfogadható, és ezek a személyek az alapkezelő társaság kezelésében levő ÁÉKBV-re vonatkozóan elégséges szakmai tapasztalattal rendelkeznek;. mMinden ilyen személy nevét, illetve az ezeket a személyeket felváltó személyek nevét haladéktalanul jelenteni kell a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak.; eEgy alapkezelő társaság üzleti ügyeinek vitelére vonatkozóan legalább két, a fenti feltételeknek megfelelő személynek kell határoznia.;

c) aAz engedélykérelemhez mellékelni kell egy üzleti tervet, amely többek között meghatározza √ legalább Õ az alapkezelő társaság szervezeti felépítését.;

d) aAz alapkezelő társaság központi irodájának és létesítő okirat szerinti székhelyének ugyanabban a tagállamban kell le