HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 2009.9.23. 
SEC(2009) 1235   
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
 
amely a következ ő dokumentumokat kíséri: 
Javaslat:  
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
 
a pénzügyi rendszer közösségi makroprudenciális felügyeletér ől és az Európai 
Rendszerkockázati Testület létrehozásáról 
  
Javaslat:  
 
A TANÁCS HATÁROZATA 
 
az Európai Központi Banknak az Eu rópai Rendszerkockázati Testület m űködését érint ő 
külön feladatokkal történ ő megbízásáról 
  
Javaslat:  
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
 
az Európai Bankfelügyelet i Hatóság létrehozásáról 
  
Javaslat:  
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
 
Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyug díj-felügyeleti Hatóság létrehozásáról 
 
Javasl 
at:  
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
 
az Európai Értékpapír-piaci Felü gyeleti Hatóság létrehozásáról 
  
 
HU    HU  
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
 
  
{COM(2009) 499 végleges} 
{COM(2009) 500 végleges} {COM(2009) 501 végleges} 
{COM(2009) 502 végleges} 
{COM(2009) 503 végleges} 
{SEC(2009) 1234}  
HU 3   HU 1. BEVEZETÉS  
Az Európai Bizottság 2009. május 27-i,  „Európai pénzügyi felügyelet” cím ű 
közleményében változtatásokat javasolt az európai pénzügyi felügyelet terén a 
jelenlegi pénzügyi válság által feltárt hi ányosságok orvoslása érdekében. Konkrétan 
az alábbiak létrehozását javasolta:  
• az Európai Rendszerkockázati Tanács vagy Testület (ESRB) , amely a 
pénzügyi rendszer egészének  stabilitását fenyeget ő kockázatokat értékeli 
(makroprudenciális felügyelet) és korai fi gyelmeztetéseket ad ki a rendszerszint ű 
kockázatokról és szükség esetén ajánlásokat tesz az intézkedésre.  
• a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszere (ESFS) , amelynek feladata lesz az 
egyes pénzügyi intézmények felügyelete (mikroprudenciális felügyelet), nemzeti 
pénzügyi felügyeletek háló zatából áll és együttm űködik a banki, biztosítási és 
foglalkoztatóinyugdíj-ágazatokat lefed ő három új európai felügyeleti hatósággal. 
Ezeket a javaslatokat a 2009. június 19–20-i Európai Tanács jóváhagyta, azonban 
hangsúlyozta azt is, hogy az európai felügye leti hatóságok által hozott határozatok 
nem gyakorolhatnak hatást a ta gállamok költségvetési felel ősségére. 
Ez a hatásvizsgálat az ESRB-t és az ESFS-t létrehozó jogalkotási javaslatokat kíséri. 
Különösen az európai felügyeleti hatóságokra ruházott, kötelez ő technikai 
standardok el őterjesztésére vonatkozó hatáskör ha tályának meghatározása érdekében 
rövidesen sor kerül a vonatkozó közö sségi jogszabályok módosítására.  
2. KONZULTÁCIÓK ÉS ELJÁRÁS  
A Bizottság a május 27-i közlemény kapcsán nyilvános konzultációt tartott, amely 
július 15-én zárult. 98 észrev étel érkezett, amelynek dönt ő többsége széleskör űen 
támogatta a közlemény felügyelettel kapcsolatos javaslatait. A különböz ő 
főigazgatóságok képvisel őit magában foglaló, hatá svizsgálattal foglalkozó 
irányítócsoport, amely e hatásvizsgálat elkészítésért felel ős, kétszer ült össze. 
3. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
A közleményt kísér ő hatásvizsgálatban megállap ított általános problémákból 
kiindulva az ESRB és az ESFS létr ehozásához kapcsolódóan konkrétabb 
problémákat határoztak meg.  
Az ESFS esetében ezek a következ ők: 
• Miként lehet biztosítani egyetlen harmonizált technikai szabályrendszer 
kialakítását és következetes alkalmazását? 
• Miként lehet biztosítani a felügyeleti kollégiumok jó m űködését, különösen a 
kollégium összes tagjának megfelel ő információkkal történ ő ellátása tekintetében?  
HU 4   HU • Miként lehet a székhely szerinti és a fogadó felügyeletek között a megállapodást 
igénylő ügyekben megállapodást elérni? 
• Pénzügyi vészhelyzetek esetében szükség  van a felügyelet ek közötti jobb 
koordinációra és az összehangolt fellépésre. 
• Az Európai Tanács következtetéseivel összhangban miként lehet elkerülni a 
tagállamok költségvetési felel ősségére gyakorolt hatást anélkül, hogy az európai 
felügyeleti hatóságok tevékenységét ak adályoznák olyan területeken, amelyek 
nem érintik a tagállamok költségvetési felel ősségét? Ez biztosítja, hogy az európai 
felügyeleti hatóságok tevékenysége során be tartsák a szubszidiaritás elvét, mivel a 
közvetlen költségvetési felel ősség a tagállamok kizárólagos  hatáskörébe tartozik.  
Az ESRB esetében ezek a következ ők: 
• Miként lehet az ESRB-t a lehet ő leghatékonyabbá tenni an nak ellenére, hogy nem 
rendelkezhet kötelez ő erejű hatáskörrel, mivel egy már meghozott politikai döntés 
szerint nem kap jogi  személyiséget?  
• Az ESRB figyelmeztetéseinek és ajánlá sainak el kell érniük a megfelel ő 
címzetteket és a kívánt intézkedéshez kell vezetniük, anélkül, hogy önbeteljesít ő 
hatással a válság kiváltásához járulnának hozzá.  
• Az ESRB-nek meg kell kapnia a haté kony makroprudenciális felügyelet 
elvégzéséhez szükséges információkat. 
• Az ESRB számára biztosított titkárság szerkezetének és földrajzi 
elhelyezkedésének  költséghatékony m űködést kell lehet ővé tennie.  
• Az ESRB felépítése és tevékenysége során be  kell tartani a szubszidiaritás elvét.  
4. CÉLKITŰZÉSEK  
A május 27-i közleményt kísér ő hatásvizsgálatban meghatározott konkrét 
célkitűzések e hatásvizsgálat szempontjából általános célkit űzéseknek tekintend ők, 
mivel ebben az esetben részletesebb az elemzés szintje.  
Az ESRB és az ESFS vonatkozás ában számos konkrét célkit űzés is 
megfogalmazódott:  
Az ESFS 
a. vegye át a jelenlegi uniós felügye leti bizottságok valamennyi feladatát; 
b. biztosítson közös szabályrendszert; c. biztosítsa az európai uniós szabályok következetes alkalmazását; 
HU 5   HU d. határozza meg a közös felügyeleti kultúra biztosításának módját, 
beleértve a felügyeleti kollégiumok sikeres és következe tes kialakítását 
is; 
e. határozza meg, hogy bizonyos int ézmények kapjanak-e teljes kör ű 
felügyeleti hatáskört és hogyan; 
f. határozza meg a válsághelyzetek koordinálásának és hatékony 
kezelésének módját; 
g. biztosítson hozzáférést a szükséges információkhoz; h. határozzon meg jogi biztosíté kokat a tagállamok költségvetési 
felelősségére gyakorolt hatás el kerülése érdekében; 
i. biztosítsa az európai felügye leti hatóságok függetlenségét. 
Az ESRB 
a. hozzon létre megfelel ő információszerzési e ljárásokat a pénzügyi 
stabilitást fenyeget ő makrogazdasági kockázatok vonatkozásában; 
b. azonosítsa az európai makr oprudenciális kockázatokat; 
c. bocsásson ki az érintett szerepl őknek szóló figyelmeztetéseket és ajánljon 
megfelelő intézkedéseket; 
d. határozza meg a figyelmeztetések/ajánlások hatékony nyomon 
követésének módját; 
e. biztosítsa az ESRB függetlenségét. 
Rendszerszint ű cél továbbá, hogy a két szint (ESRB és ESFS) összehangolt 
munkával határozza meg és kezelje a mikro- és makroszint ű stabilitást egyaránt 
befolyásoló, több területet érint ő tényezőket (például a javadalmazási politikát). 
5. A
 SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK ELEMZÉSE ÉS ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
Az ESFS és az ESRB vonatkozásában egyaránt a következ ő területeken mérlegelték 
a lehetőségeket: 
a) Hatáskör és illetékesség  
Az ESFS esetében ezen a területen a következ őket vették figyelembe: 
• Egyetlen harmonizált szabályrendszer biztosítására irányuló hatáskör.  Itt kétfajta 
hatáskörről van szó: az els ő hatáskör kötelez ő technikai szabályok el őterjesztését 
teszi lehet ővé – a Bizottság általi elfogadá s céljából – azokon a területeken, 
amelyeket az ágazati jogszabályok elkövetkez ő módosításai határoznak majd 
meg; a második hatáskör – közvetí tés és szükség esetén kötelez ő erejű határozat 
elfogadása révén – b eavatkozást tesz lehet ővé a nemzeti felügyeletek 
HU 6   HU nézetkülönbségeinek rendezése céljából, például olyan ügyekben, amikor 
határokon átnyúlóan tevékenyked ő csoportok tekintetében kell megegyezésre 
jutni.  
• Az uniós szabályok következetes alkalmazását biztosító hatáskör.  Ha egy nemzeti 
felügyelet feltehet őleg megsérti az alkalmazandó szab ályokat, az érintett európai 
felügyeleti hatóság ajánlást bocsáthatna ki , amely nemteljesítés esetén bizottsági 
határozattal kötelez ő erejűvé tehető. Végső megoldásként, valamint közvetlenül 
alkalmazandó közösségi szabályok alapjá n az európai felügyeleti hatóságok a 
pénzügyi intézménynek is címezhetnek határozatot, ha a nemzeti felügyelet 
figyelmen kívül hagyja a bizottsági határozatot. 
• Közös felügyeleti kultúra és egységes felügyeleti gyakorlat teremtése.  Indokolt, 
hogy az európai felügyeleti ható ságok e területen folytass ák és kiterjesszék a 3. 
szintű bizottságok szerepét, beleértve a képzést is, és járuljanak hozzá a 
felügyeleti kollégiumok m űködéséhez, többek között a megosztandó információ 
meghatározása és egy adatbázis kezelése révén. 
• Teljes kör ű felügyeleti jogkör.  Az a döntés született, hogy az európai felügyeleti 
hatóságokat létrehozó rendeletek minde gyikébe kerül egy cikk, amely lehet ővé 
teszi közvetlen felügyeleti jogkör biztosít ását a hatóságok részére bizonyos típusú 
intézmények esetében, de csak az ágazat i jogszabályok további módosítása révén. 
Ez egyelőre csak a hitelmin ősítő intézetek vonatkozásában van tervben. 
• Hatáskörök válsághelyzetekben . E pont tekintetében az volt a vélekedés, hogy 
amint a Bizottság kimondja vészhelyzet fennállását, az európai felügyeleti 
hatóságok hozhassanak a nemzeti felügyeleti hatóságoknak címzett határozatokat a vonatkozó ágazati jogszabályok teljes hatályát érint ően.  
• Mikroprudenciális információk gy űjtésére és kezelésére vonatkozó hatáskör.  Az 
európai felügyeleti hatóságoknak hozzá kell férniük legalább a 3. szint ű 
bizottságok számára jelenleg rendelkezésre álló információkhoz (anonimizált és aggregált adatok). Feladataik végreha jtása érdekében hatékony és következetes 
lenne, ha egy indokolt megkereséssel ké rhetnék a nemzeti hatóságoktól a 
szükséges információ rendelkezésre boc sátását, beleértve az egyes pénzügyi 
intézményekre vonatkozó információkat is. 
• A tagállamok költségvetési felel ősségéhez kapcsolódó jogi biztosítékok . Ahelyett, 
hogy csak egy nyilatkozatot tartalmazó  rendelkezést hoztak volna, vagy a 
tagállamra bízták volna annak eldöntését, hogy pénzügyi felel őssége mikor sérül, 
helyénvalónak ítélték, hogy a Tanács min ősített többségi szavazással döntsön, ha 
egy tagállam és egy európai felügyelet i hatóság nem értenek egyet azt illet ően, 
hogy az érintett tagállam költségvetési felel ősségét érinti-e az európai felügyeleti 
hatóság határozata. 
Az ESRB esetében ezen a területen a következ őket vették figyelembe: 
• A figyelmeztetések és ajánlások  nyomon követése tekintetében nem lehetséges a 
kötelező megfelelés, mivel jogi személyisé g nélküli szerv nem bocsáthat ki 
kötelező erejű intézkedéseket, a nyomon követés teljes elmaradása viszont aláásná 
HU 7   HU az eredményességet, ezért a „cselekedj vagy indokolj” kötelezettség t űnt a legjobb 
megoldásnak. 
• Az információkhoz való hozzáférést  illetően, az ESRB nem bocsáthatna ki hiteles 
figyelmeztetéseket és ajánlásokat, ha nem férne hozzá az uniós vagy országszint ű 
aggregált adatokhoz. Ezt az európai fe lügyeleti hatóságokon keresztül lehetne 
megoldani. Továbbá javítana az ESRB hatékonyságán az is, ha lehet ősége lenne 
indokolt kérelemmel hozzáférni az  egyes intézmények adataihoz. 
• A figyelmeztetések és aj ánlások nyilvánossága  tekintetében az volt a vélekedés, 
hogy a rendszeres közzététellel – a váls ágok esetleges kirobbantása révén – 
ellenkező hatást érhetnek el, míg az eseti nyilvánosság hasznos lehet meg nem 
felelés esetén. Nehéz lenne a közzétét elre vagy nem közzétételre vonatkozóan 
rögzített kritériumokat meghatározn i, így a legjobb megoldásnak az t űnt, ha az 
ESRB megítélésére bízzák az es eti alapú közzététel eldöntését. 
b) Szervezet és felépítés 
Az ESFS esetében ezen a területen a következ őket vették figyelembe: 
• Vegyes bizottság.  A jogi személyiséggel rendelkez ő vegyes bizottság a három 
európai felügyeleti hatóságot összehangolt beavatkozásra kötelez ő, illetve a 
konglomerátumokra vonatkozó jogi aktus okat fogadhatna el. Mindazonáltal egy 
jogi személyiséggel rendelkez ő vegyes bizottság külön kö ltségeket teremthet, 
például a titkárságot érint ően. Általánosságban óvatosabb megközelítésnek t űnik 
az ESFS m űködésének els ő felülvizsgálatáig egy jogi személyiséggel nem 
rendelkez ő, rugalmas vegyes bizottsá g létrehozása. Létrejön a 
konglomerátumokkal foglalkozó albizottság is.  
• Szavazási eljárás.  A megítélés szerint az európai felügyeleti hatóságok egyedi 
esetekben hozott intézkedéseihez a legjobb megoldás a szavazati joggal rendelkez ő tagok egyszer ű többsége lenne, míg a horizontális ügyekben, mint 
például kötelez ő technikai standardok, aján lások és iránymutatások el őterjesztése, 
valamint pénzügyi és költségve tési határozatok esetén min ő
sített többséggel 
járnának el. 
• Az érintett érdekeltek bevonása és szerepe.  Ha az érdekeltekkel csak eseti jelleg ű 
nyilvános konzultációkat folytatnak, az nem megfelel ő színvonalú 
beavatkozásokhoz vezethet. Az sem lenne hatékony, ha az európai felügyeleti hatóságok minden egyes intézkedésével kapcsolatban nyilv ános konzultációt 
folytatnának. Mivel a három eu rópai felügyeleti hatóság eltér ő jellegű munkát 
végez, egy közös érdekképviseleti tanácsadó csoport létrehozása ésszer űtlen 
lenne. Ezért mind a három hatósághoz kül ön-külön tanácsadó csoportot célszer ű 
létrehozni. 
Az ESRB esetében ezen a területen a következ őket vették figyelembe: 
• Az igazgatótanács mérete és a szükséges szakértelem mértéke.  Az ESRB 
hatékonysága érdekében az igazgatótanácsba n biztosítani kell a szakma és a 
HU 8   HU különböző nézetek megfelel ő képviseletét. Az Európai Tanács által jóváhagyott 
bizottsági javaslat alapján az ig azgatótanács összetétele a következ ő: 
* az Európai Központi Bank elnöke és alelnöke; * a tagállami jegybankok elnökei; * az Európai Bizottság egy képvisel ője; 
* az egyes európai felügye leti hatóságok képvisel ői; 
* tagállamonként egy-egy, szavazati joggal nem rendelkez ő felügyeleti 
képviselő; 
* a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság egy, szavazati joggal nem rendelkez ő 
képviselője. 
• A figyelmeztetések címzettjei . Az ESRB célkit űzéseinek eléréséhez a címzettek 
széles körének (tagállamok, nemzeti fel ügyeletek, európai felügyeleti hatóságok 
és a Bizottság) bevonása t űnik a leghatékonyabb megoldásnak. A potenciális 
címzettek körének sz űkítése nem lenne hatékony és  eredményes. Mindazonáltal, 
makroprudenciális szerv lévén, szükségtelennek t űnik az egyes pénzügyi 
intézmények felvétele a lehetséges címzettek közé. 
• Az érdekeltek bevonása és konzultáció.  A megítélés szerint adott esetben – a 
titkárság elemzéseinek finomítása céljából – hasznos lenne egy szakmai tanácsadó 
csoport létrehozása, amely az ESRB-ben részt vev ő különböz ő intézmények 
szakértőit egyesítené. Szélesebb kör ű eseti konzultációkat sem szabad kizárni. 
c) Finanszírozás  
Az ESFS tekintetében a mérlegelt lehet őségek a 100%-os tagállami finanszírozástól 
a 100%-os közösségi finanszí rozásig terjedtek. A választás a 60%-os tagállami és 
40%-os közösségi finanszírozásra esett. Ez az egyensúly bizt osítja az európai 
felügyeleti hatóságok függetlenségét mind a tagállamoktól, mind a Közösségt ől, 
stabil finanszírozást jelent és tükr özi az európai felügyeleti hatóságok célkit űzéseinek 
közösségi jelent őségét.  
Az ESRB-t tekintve az értékelt lehet őségek a titkárság biztosítását és földrajzi 
elhelyezkedését vették figyelembe: azaz hogy a Bizottság, a központi bankok virtuális hálózata vagy az Európai Központi Bank biztosítsa-e. Az ESRB titkárságát illetően a legmegfelel őbb megoldásnak az t űnt, ha az Európai Központ Bank 
biztosítja. 
6. A
 KIVÁLASZTOTT LEHET ŐSÉGEK HATÁSA  
A vizsgálat szerint az ESRB és az ESFS lé trehozása által közvetlenül érintett 
különféle jogalanyok a következ ő konkrét hatásokkal szembesülhetnek: 
HU 9   HU • Nemzeti felügyeletek. Az európai felügyeleti hatóságok kötelez ő technikai 
szabályok el őterjesztésével és az uniós szab ályok nemzeti felügyeletek általi 
alkalmazásának nyomon követésével hozzáj árulnak az EU-n belüli pénzügyi 
felügyelet harmonizálásához. Megkönnyítik a felügyeleti kollégiumok m űködését, 
és a kollégiumokban részt vev ő felügyeletek számára hasznos információs 
adatbázisokat m űködtetnek. A nemzeti felügyeletek  fellebbezhetnek az európai 
felügyeleti hatóságok határozatai elle n. Az ESRB segítséget nyújt a nemzeti 
felügyeleteknek abban, hogy jobban me gértsék intézkedés eiknek a szélesebb 
gazdasági és pénzügyi rendszerre gyakorol t hatását. A nemzeti felügyeletekre 
mindazonáltal nagyobb terhet róhat az info rmációszolgáltatás illetve az ESRB-
ajánlás kézhezvételét követ ő „cselekedj vagy indokolj” követelmény. 
• Nemzeti pénzügyminisztériumok. A pénzügyminisztériumok az uniószerte javuló 
pénzügyi stabilitás és a pénzügyi intézm ények költséges megmentésével járó 
kockázat csökkenésének el őnyeit élvezhetik a jöv őben. Hozzáférnek az ESRB 
végezte rendszerkockázat-elemzésekhez és szükség esetén figyelmeztetéseket és ajánlásokat kapnak. A tagállamok költségvetési felel ősségét az európai felügyeleti 
hatóságokat létrehozó rendeletekbe építe tt jogi biztosítékok védik. Másrészr ől a 
tagállamoknak a kés őbb meghatározandó finanszí rozási megállapodásoknak 
megfelelően adott esetben hozzá kell járulniuk az európai felügyeleti hatóságok 
finanszírozásához. 
• 2. és 3. szint ű bizottságok. Az ESFS létrehozásával megsz űnnek a 3. szint ű 
bizottságok, funkcióikat pedig teljes kör űen átveszik az európai felügyeleti 
hatóságok. Mindazonáltal az  új hatóságok a lehet ő legnagyobb mértékben 
biztosítják a folytonosságot a 3. szint ű bizottságokkal. A tervek között szerepel a 
jelenlegi személyzet fenntartása, illetv e a személyzet léts zámának növekedése. A 
2. szintű bizottságok változás nélkül m űködnek tovább. 
• Európai Központi Bank. Az Európai Központi Bank az ESRB-ben való részvétel 
és az ESRB titkárságának biztosítása révén is érintett.  
• Nemzeti központi bankok. Az ESRB-ben való részvétel és a titkárság munkájához 
biztosított hozzájárulás nem jelenthet jelent ős többletköltséget a nemzeti központi 
bankok számára.  
• Pénzügyi intézmények. A nagyméret ű pénzügyi csoportok számára a határokon 
átnyúló és ágazatközi felügyelet színvona lának javítása révén csökkennek a 
megfelelési költségek, a harmonizált sta ndardoknak és felügyeleti gyakorlatoknak 
köszönhet ően. Az ESRB a hatékonyabb válságmegel őzés révén hozzájárul az EU-
n belüli üzleti környezet javításához. Az EU-ban jegyzett hitelmin ősítő intézetek 
az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti  Hatóság közvetlen felügyelet alá 
tartozhatnak majd, ami nagyobb összhangot  és költségcsökkent ést biztosít. A 
három európai felügyeleti hatóság vegyes irányítóbizottságának létrehozása a 
pénzügyi konglomerátumok felvigyázásának további er ősítéséhez szolgáltat 
alapot.  
• Egyéb érdekelt felek. Annak biztosít ása érdekében, hogy az érdekelteket 
megfelelően bevonják az európai felügy eleti hatóságok döntéshozatali 
folyamatába, az egyes hatóságokhoz rendelt,  a fogyasztókat, az ágazatot és az 
HU 10   HU alkalmazottakat kiegyensúlyozottan képvisel ő harminc tagú érdekképviseleti 
csoportok jönnek létre. Az ESRB-nek lehet ősége lesz megfelel ően széles kör ű 
konzultációra, és szakmai tanács adó bizottsághoz is fordulhat. 
Az ESFS költségeinek becslése három költség kategória szerint történt: személyzeti 
költségek, infrastruktúra-költségek és m űveleti költségek. Az európai felügyeleti 
hatóságok létrehozásának teljes költsége a m űködés els ő évében (2010) a becslések 
szerint 36 millió EUR lesz, majd három év elteltével (2013) meghaladja a 67 millió 
EUR-t. A személyi költségekre vonatkozó becslések azon a felté telezésen alapulnak, 
hogy az egyes európai felügyeleti hatóságok m űködésének els ő évében a jelenlegi 3. 
szintű bizottságok személyzetének számához  képest megduplázzák személyzetüket, 
átlagosan mindhárom Hatóság 20-ról 40 f őre duzzad. 
Mivel az ESRB titkárságát az Európai Kö zponti Bank és a Központi Bankok Európai 
Rendszere biztosítja, ezzel kapcsolatban ne m merül fel közvetlen költség a közösségi 
költségvetésben vagy a tagállami költségveté sekben, kivéve a kirendelt személyzetet 
illetően. 
7. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS  
Az ESFS és az ESRB létreh ozásáról szóló rendeletek el őírják, hogy a tényleges 
működés kezdetét ől számítva három év elteltével értékelni kell az európai pénzügyi 
felügyelet új rendszerét. A Bizottság két je lentést készít az ESFS, illetve az ESRB 
működése során szerzett tapasztalatokról. Az  ehhez szükséges mutatókról a Bizottság 
az előírt értékelések elvégzésekor határoz.