Ennek megfelelően a támogatáskombinációs keretek műveleteit, ideértve a célzott vagyonkezelési alapokat is, az irányító testület irányítja. Az irányító testületet technikai értékelő ülés segíti, ahol technikai és pénzügyi szempontból áttekintik a pénzügyi intézmények kérelemtervezeteit, mielőtt azokat az irányító testület elé terjesztenék. Az irányító testület következtetései beépülnek a vonatkozó kiegészítő bizottsági határozatokba. Kivételt képeznek ez alól a célzott vagyonkezelési alapok keretében finanszírozott projektek (amelyek a vagyonkezelési alapról szóló megállapodás szabályait követik).

Az új irányítási struktúrával való összhang megteremtése érdekében az eszközök eljárási szabályzatait is módosítani kellett. Az a döntés született, hogy minden egyes uniós támogatáskombinációs keret esetében párhuzamos eljárásokat tartalmazó, de a különböző támogatáskombinációs keretek sajátos jellemzőihez (pl. az EFA-n belüli stratégiai megbeszélésekhez) adaptálható külön szabályzat kerül kialakításra.

Lehetőség van olyan célzott, eszközspecifikus vagyonkezelési alapok létrehozására is, ami lehetővé tenné az ebben érdekelt uniós tagállamok és más donorok számára az egyes eszközökhöz tartozó támogatáskombinációs műveletek kiegészítő támogatását. Az eszközspecifikus vagyonkezelési alapokra vonatkozó különös szabályok az érintett eszközspecifikus vagyonkezelési alapról szóló megállapodásban kerülnek majd meghatározásra. A NIF és a nyugat-balkáni beruházási keret (WBIF) támogatására már létrejöttek vagyonkezelési alapok.

Az EUBEC az Európai Bizottság által elnökölt és az uniós tagállamok, valamint az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) képviselői alkotta politikai csoporton keresztül látja el tevékenységét. A technikai tevékenységekben az Európai Parlament és a pénzügyi intézmények megfigyelőként vesznek részt. Megfigyelői státuszban egyéb meghívottak is részt vehetnek az üléseken. A koordinációs és kommunikációs tevékenységet végző Titkárság feladatait ugyancsak az Európai Bizottság látja el. A jelen beszámolási időszakban a politikai csoport négy alkalommal – 2014. december 17-én, 2015. június 22-én, 2015. október 2-án és 2015. november 6-án – találkozott annak érdekében, hogy technikai kérdéseket vitasson meg.

Összhangban a Bizottság azon kötelezettségvállalásával, hogy jelentésben számol be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a platform működéséről, az első ilyen jelentésben a Bizottság a platform létrehozásától 2014. július végéig bezáróan ismertette annak működését. A jelenlegi második jelentés a 2014 augusztusától 2015 decemberéig terjedő időszakot foglalja magában.

A 2015. július 13–16. között megrendezett addisz-abebai csúcstalálkozón elfogadták az addisz-abebai cselekvési programot (AAAA), amely elmozdulást jelent az irányítás, a nemek, a partnerség és a magánszektorral folytatott együttműködés szempontjaira is kiterjedő új fenntartható fejlődési paradigma irányába. Az AAAA több része is releváns az uniós támogatáskombináció szempontjából: központi célkitűzés a foglalkoztatás és a mindenki számára biztosított tisztességes munkalehetőség; a mikro-, kis- és középvállalkozások finanszírozási eszközökhöz való hozzáférése; a nemzeti fejlesztési célok elérését elősegítő szabad és tisztességes verseny átlátható és stabil szabályokkal és normákkal.

Jó ütemben halad emellett a támogatáskombináció Bizottság általi értékelése is. A támogatáskombináció viszonylag új elképzelés, amely innovatív és jelentős potenciállal rendelkezik. Egyúttal olyan eszköz, amely fokozódó érdeklődést vált ki számos európai, regionális és nemzetközi érdekelt fél körében. Egyértelmű tehát, hogy hatékonysági fokával kapcsolatban nagyobb tisztánlátásra van szükség. Az értékelés során a Bizottság – a párhuzamosságok elkerülésének érdekében – felhasználja a korábbi és a folyamatban lévő értékelések és elemzések eredményeit (a NIF, az ITF és a WBIF értékelése, valamint a Cambridge Economic Policy Associates (CEPA) által 2013-ban az IFT keretében támogatott projektek tekintetében készített tanulmány). Az értékelés a már ismert tényeken alapul majd, és hozzájárul a támogatáskombináció hatékonyságával kapcsolatos ismeretek bővítéséhez. Az értékelés 2015 januárjában kezdődött, és jelenleg is tart.

A bizottsági szolgálatok jelenleg is vizsgálják, milyen módon adaptálható az eredményorientált monitoring a támogatáskombináció sajátos jellemzőihez.

A Tanács keretében működő fejlesztési együttműködési munkacsoport a számvevőszéki különjelentések vizsgálatára vonatkozó eljárásról szóló tanácsi következtetések rendelkezéseinek megfelelően áttekintette a dokumentumot. 2015. április 21-én a munkacsoport megegyezést ért el a tanácsi elnökség által készített tanácsi következtetéstervezetről, amelyet a COREPER is jóváhagyott a tervezet Tanácsnak elfogadásra történő benyújtását megelőzően.

A pénzügyi intézmények hangsúlyozták, hogy a releváns projektek tekintetében projektalapon sikerült némileg fokozni az intézményi befektetők érdeklődését. Ugyanakkor a portfólió szintjén mindeddig csupán csekély sikerekről lehet beszámolni, jóllehet az erőfeszítések folytatódnak. Megvitatásra került emellett néhány innovatív példa, amelyek esetében megosztott portfólió alapján kísérlik meg növelni a magánbefektetők érdeklődését. Ami a jövőt illeti, a pénzügyi intézményeket felkérték, hogy nyújtsanak be további megbeszélések tárgyát képező konkrétabb elképzeléseket arra vonatkozóan, miképpen lehetne fokozni a magánszektor részvételét és a potenciális uniós részvételt.

Határozott konszenzus alakult ki a tekintetben, hogy az uniós támogatáskombinációs eszközöknek igazolt erősségeik és az egyéb eszközökkel meglévő szinergiák alapján folytatniuk kell az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozását, továbbra is jelentős szerepet kell vállalniuk a projektportfólió előkészítésében, valamint a karbonszegény és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes fejlesztés szempontjainak a portfólió összeállítása során történő érvényesítésében, illetve együtt kell működniük a magán- és az állami szektor szereplőivel és a multilaterális éghajlat-változási alapokkal (pl. az Éghajlat-változási Alappal) a magántőke e célra történő bevonása érdekében. Emellett az EUBEC intézkedéseket hozott a támogatásfinanszírozás keretében megvalósított, éghajlat-változással összefüggő fellépésekkel kapcsolatos kommunikáció, és e fellépések láthatóságának és átláthatóságának javítása érdekében.

Egyes pénzügyi intézmények rámutattak annak veszélyére, hogy az exporthitel-ügynökségek esetleg kiszoríthatják a ténylegesen rendelkezésre álló, üzleti alapú finanszírozást, ami torzítaná a piacot és rossz ösztönzőkkel járna. A pénzügyi intézmények azt is megállapították, hogy az elsőbbségi hitelezői státusz megosztása nem járna további előnyökkel, mivel az exporthitel-ügynökségek mint hitelezők rendszerint amúgy is elsőbbségi státuszt élveznek. A pénzügyi intézmények kifejezték azon nézetüket, miszerint az elsőbbségi hitelezői státusz megosztása a kereskedelmi bankokkal nem opció azon közszférabeli projektekben részt vevő pénzügyi intézmények számára, amelyekben az állam hitelfelvevőként vagy kezesként vesz részt, ugyanakkor meglehetősen gyakori a magánszférabeli projektek esetében. Amint arra a pénzügyi intézmények, az Euro Bankszövetség és a dán exporthitel-ügynökség rámutattak, van már több példa is a pénzügyi intézmények, kereskedelmi bankok és exporthitel-ügynökségek fejlődő országokban megvalósított együttműködésére; ezek közé tartozik a belga, dán és osztrák vegyes hitelprogram vagy a pénzügyi intézmények és az exporthitel-ügynökségek között a Berni Unió keretében több területen megvalósított együttműködés.

A résztvevők arra a következtetésre jutottak, hogy a támogatáskombinációs eszközök összefüggésében az exporthitel-ügynökségekkel és a kereskedelmi bankokkal megvalósított együttműködés már ma is lehetséges opció, és ezzel kapcsolatban nincs szükség további ülésekre. A résztvevőket felkérték, hogy nyújtsanak be konkrét projektötleteket az exporthitel-ügynökségek és a kereskedelmi bankok támogatáskombinációs keretekbe történő bevonása céljából.

3.4.Civil társadalom

Az Európai Bizottság folytatta a támogatáskombináció témájában a civil szervezetekkel és a magánszektorral megkezdett párbeszédet. 2014 során négy találkozóra került sor: háromra a fejlesztéspolitikai fórum (PFD) limai, bangkoki és brüsszeli ülése keretében, míg a negyedik megbeszélés egy olyan, 2014 novemberében megrendezett műhelytalálkozó volt, amelyen a TG6 keretében végzett munkát tekintették át.





3.5.Jövőbeli megbeszélések

Az EUBEC keretében működő technikai csoportok és politikai csoport a jövőben olyan kulcsfontosságú uniós szakpolitikai kérdéseket tekintenek majd át, mint a migrációs válságra adott válasz, az éghajlatváltozás, a magánszektor bevonása és az európai beruházási terv tapasztalataira építve egy olyan garanciamodell harmadik országokban való alkalmazásának lehetősége, amely lehetővé tenné a nemzetközi pénzügyi intézmények számára az egyes specifikus szűk beruházási keresztmetszetek kezelését és ezáltal a magánszektorbeli szereplők fokozottabb bevonását.

4.Következtetések

1)Az uniós támogatáskombinációs eszközök az elmúlt időszakban is megfelelően támogatták az Unió külső politikáinak végrehajtását. Világos és konzisztens irányítási struktúra működik a gyakorlatban.

2)A Számvevőszék jelentésében a támogatáskombinációs eszközök hatékonyságával kapcsolatban megfogalmazott ajánlások legtöbbje az EUBEC keretében teljesítésre került, és az Európai Bizottság a továbbiakban is szorosan figyelemmel kíséri majd a folyamatot és a vele kapcsolatban felmerülő problémákat.

3)A támogatáskombináció továbbra is viszonylag új eszközt jelent. Az eszköz hatékonyságának független külső értékelése – az eddigi tapasztalatokra támaszkodva – jelenleg folyik. Az egyéb érdekelt felekkel, így a civil társadalmi szervezetekkel folytatott konzultációk is folytatódnak.

4)A magánszektor mobilizálásának kérdése tekintetében a korábbi EUBEC-tevékenységekre támaszkodva folytatódtak a technikai megbeszélések a pénzügyi intézmények által előterjesztett elképzelésekről, és a pénzügyi intézményeket felkérték arra, hogy terjesszenek elő konkrét javaslatokat a további megbeszélésekhez.

5)Az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépés vonatkozásában a regionális támogatáskombinációs eszközöknek folytatniuk kell a klímaváltozással kapcsolatos fellépés beépítését az uniós támogatáskombinációs műveletekbe, valamint támogatni kell a párizsi megállapodás végrehajtását. Az EUBEC keretében folytatott megbeszéléseknek elő kell segíteniük a végrehajtást, és szükség esetén további horizontális útmutatást kell nyújtaniuk.