[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 12.12.2007

COM(2007) 797 végleges

2007/0278 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010)

(előterjesztő: a Bizottság) {SEC(2007) 1661SEC(2007) 1662}

INDOKOLÁS

1. BEVEZETÉS

A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem az EU és a tagállamok egyik legfontosabb célkitűzése. A lisszaboni stratégia 2000. márciusi elindításakor az Európai Tanács cselekvésre szólította fel a tagállamokat és a Bizottságot annak érdekében, hogy 2010-re „sikerüljön jelentős mértékben felszámolni a szegénységet”. Az Európai Tanács ezt követő ülésein is megerősítették ezt a célkitűzést. A Bizottság által 2006-ban elindított, a szociális valóság felméréséről szóló konzultáció az európai szegénység és társadalmi kirekesztés régi és új formái elleni küzdelem fontosságára hívja fel a figyelmet.Az Európai Unióban jelenleg 78 millió embert fenyeget az elszegényedés veszélye. Minden tagállamban van a népességnek egy olyan része, amelyet a társadalmi kirekesztés és a nélkülözés fenyeget, és amely gyakran még az alapvető szolgáltatásokhoz is csak korlátozottan fér hozzá. Emellett arra utaló jelek is vannak, hogy a mélyszegénység egyre égetőbb problémává válik, és az abszolút szegénység által sújtottak száma is nő.

Ez az állapot teljesen az ellentmond az Európai Unió alapvető közös értékeinek, ezért határozott és hiteles fellépéssel kell ellene tenni. A lisszaboni Tanács által kezdeményezett, szociális védelmet és társadalmi integrációra irányuló nyitott koordinációs módszer a tagállamoknak nyújtott EU-s iránymutatás és segítség fontos eszköze, és segíti a tagállamokat az erősebb európai társadalmi kohézió megteremtésében. Ennek hatékonysága azonban nagyrészt a társadalmi szerepvállaláson és az összes érintett fél elkötelezettségén múlik.

A Bizottság ezért a 2005–2010-re vonatkozó szociális menetrendjében azt javasolta, hogy 2010 legyen a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai éve. Az európai év kiegészíti a nyitott koordinációs módszerrel megvalósuló fellépést, és segít megerősíteni az EU és a tagállamok a szegénység jelentős mértékű felszámolására és a társadalmi kirekesztés megszüntetésére vonatkozó politikai elkötelezettségét.

2. A SZEGÉNYSÉG ÉS A TÁRSADALMI KIREKESZTÉS ELLENI KÜZDELEM ÉVE

2.1. Általános célkitűzések

A 2010-et a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évévé nyilvánító javaslat célja, hogy ismételten megerősítse a lisszaboni stratégia elindításakor megfogalmazott, a „szegénység jelentős mértékű felszámolására” irányuló EU-s politikai kötelezettségvállalást.

Az európai év célja, hogy felhívja a nyilvánosság figyelmét az európai szegénység és társadalmi kirekesztés tényére, és közvetítse azt az üzenetet, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés a társadalmi és a gazdasági fejlődést is veszélyezteti. Az európai év segíthet annak a nézetnek a megdöntésében, hogy a szegénység elleni küzdelem a társadalom számára terhet jelent, illetve megerősíti a kollektív felelősségvállalást, hiszen a szegénység elleni küzdelem a döntéshozókon kívül a magán- és közszféra szereplőinek a felelőssége is.

Az európai évnek lehetőséget kell nyújtania arra is, hogy a szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élők is kifejezhessék véleményüket. Ezt például a szegényekkel foglalkozó szervezetek megerősítésével, illetve a szegénység jelentős mértékű felszámolását célzó tevékenységekbe történő bevonásukkal lehet elérni.

Az EU-nak emellett a szegénység elleni világméretű harcban betöltött globális felelősségét újra meg kell erősítenie. A kölcsönös globális függőség tudatosítása, valamint a fenntartható fejlődés és a generációkon belüli és generációk közötti szolidaritás szükségessége az általános figyelemkeltés része kell, hogy legyen. A globális szegénység tudatosítása szorosan kapcsolódik a fejlesztési együttműködési kérdésekhez, illetve azok fő céljához, a szegénység elleni küzdelemhez.

Az európai év ezáltal megerősíti az Unió szolidaritás, társadalmi igazságosság és az erősebb társadalmi összetartás megteremtése iránti elkötelezettségét, összhangot teremt az Unió átfogó célkitűzései között, növeli azok támogatottságát, különös tekintettel a lisszaboni stratégia gazdasági növekedésre és munkahelyteremtésre vonatkozó célkitűzéseire, valamint a fenntartható fejlődés stratégiájára.

2.2. Konkrét célkitűzések – Elismerés – Szerepvállalás – Összetartás – Kötelezettségvállalás

Az általános célkitűzéseken túl négy konkrét célkitűzés támasztja alá a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évének megrendezéséről szóló javaslatot:

Elismerés — A szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élők méltóságteljes élethez és a teljes körű társadalmi szerepvállaláshoz való jogának elismerése.

Szerepvállalás — Nagyobb társadalmi szerepvállalás a társadalmi integrációt elősegítő politikák és fellépések kidolgozásakor, a közös felelősség hangsúlyozása a szegénység és a marginalizálódás elleni küzdelemben.

Összetartás — Az összetartóbb társadalom megteremtésének elősegítése annak tudatosításával, hogy mindenki javát szolgálja, ha sikerül leküzdeni a szegénységet, és senki sem szorul a társadalom peremére.

Kötelezettségvállalás — A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni határozott EU-s kötelezettségvállalás újbóli megerősítése és ennek előmozdítása minden döntési szinten.

2.3. A fellépések végrehajtása

Az európai év rendezvényei a szociális védelem és társadalmi integrációra irányuló nyitott koordinációs módszeren alapulnak, és céljuk, hogy hatékonyabbá tegyék a területet érintő politikákat.

A szociális védelmi és társadalmi integrációs folyamat prioritásaival összhangban a javaslat szerint az európai év középpontjában a következő témák állnak:

- gyermekszegénység, és a szegénység generációk közti átörökítése,

- befogadó munkaerőpiac,

- az oktatás és képzés elérhetetlensége,

- a szegénység nemekkel kapcsolatos dimenziója,

- hozzáférés az alapvető szolgáltatásokhoz,

- a diszkrimináció megszüntetése, a bevándorlók integrációjának elősegítése, az etnikai kisebbségek társadalmi és munkaerőpiaci integrációja;

- a fogyatékkal élők és más veszélyeztetett csoportok igényeinek figyelembe vétele.

Az európai év rendezvényeinek megtervezésekor a tagállamok a fenti témákat hozzáigazítják az országos, regionális és helyi helyzethez és kihívásokhoz, beleértve a területi kohéziót is. Az érdekelt felek bevonása és részvétele az összes prioritáson keresztül érvényesül.

Az európai év fellépéseinek végrehajtásakor a Bizottság és a tagállamok figyelembe veszik, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés a férfiakat és nőket eltérő módon érinti. Biztosítják azt is, hogy az európai év prioritásai a nemi dimenziót is figyelembe vegyék, és elősegítsék a nemek közti egyenlőség megvalósulását.

2.4. Együttműködés a részt vevő országokkal

Bár az Unió több szinten is biztosítani tudja a koordinációs keretet, kézzelfogható eredmény csak úgy érhető el, ha a részt vevő országok nemzeti szinten maguk is jelentős lépéseket tesznek. Így azok az európai szintű cselekvések, amelyek összhangot biztosítanak a befogadó társadalmat megteremtő megközelítéssel, igazodnak az országok sajátosságaihoz.

A részt vevő országok bevonása szükségessé teszi, hogy a szükséges szinergia és fellendítő hatás megteremtéséhez nemzeti és EU-s szinten is koordinációs mechanizmusok jöjjenek létre. A tagállamok képviselőinek részvételével szakbizottságot neveznek ki, hogy segítse a Bizottság munkáját az európai év rendezvényeinek megvalósításában.

A szakbizottság a Bizottság által kidolgozott közös iránymutatások, a stratégiai keretdokumentum alapján figyelemmel kíséri az intézkedések végrehajtását, hogy biztosítsa az összhangot a társadalmi integrációról szóló közös jelentéssel. A stratégiai keretdokumentum a tagállamok számára viszonyítási pontként szolgál, és az adott év célkitűzései mellett meghatározza az európai év prioritásait is.

A hatékonyság érdekében az EU arra törekszik, hogy az érdekeltek széles körével kapcsolatot alakítson ki, és bevonja őket az év célkitűzéseiről és azok megvalósításáról már folyamatban lévő párbeszédbe. A Bizottság ezen kívül a szociális védelmi bizottsággal is megteremti a szükséges kapcsolatot, hogy az európai év fellépéseinek megvalósításáról rendszeres és megfelelő információkhoz jusson.

Az európai év keretén belül a Bizottság együttműködhet más nemzetközi szervezetekkel is, többek között az Európa Tanáccsal, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezettel, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezetével. Nemzeti szinten az országos, regionális és helyi intézkedések végrehajtásáért és koordinációjáért az egyes tagállamok felelnek.

A fent említett stratégiai keretdokumentumnak megfelelően a nemzeti szintű végrehajtásnak összhangban kell lennie az európai év célkitűzéseivel. Az egyes tagállamok az európai év végrehajtására vonatkozóan nemzeti programot nyújtanak be a Bizottságnak. Ezek a programok magukba foglalják az európai év létrehozásáról szóló határozatban meghatározott és a stratégiai keretdokumentumban kidolgozott általános célkitűzéseket és alapelveket. A nemzeti programokat a szociális védelemről és társadalmi integrációról szóló nemzeti stratégiákkal szoros együttműködésben és összhangban kell kidolgozni.

Minden egyes programot az európai évben részt vevő országok által kijelölt nemzeti végrehajtó testületekkel szoros együttműködésben és azok felügyelete alatt kell megtervezni, elfogadni és végrehajtani. A nemzeti végrehajtó testületek közigazgatási szervek, vagy velük azonos hatáskörrel rendelkeznek, bizonyítható tapasztalattal rendelkeznek a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni harc területén, valamint fontos szerepük van az integrációra vonatkozó nemzeti cselekvési tervek szövegezésében, ellenőrzésében és értékelésében. A nemzeti végrehajtó testületek feladata lesz, hogy a Bizottság által meghatározott stratégiai politikai célkitűzésekkel összhangban válasszanak az országos, regionális és helyi kezdeményezések közül.

A nemzeti stratégiák kialakításához és végrehajtásához a nemzeti végrehajtó testületeknek konzultálniuk kell, és szorosan együtt kell működniük a nemzeti tanácsadó csoportokkal , amelyek az érdekelt felek széles körét, a nemzeti parlamentek képviselőit, szociális partnereket, valamint regionális és helyi hatóságokat foglalnak magukban.

3. KAPCSOLAT MÁS PROGRAMOKKAL

A Bizottság gondoskodik arról, hogy az európai év során finanszírozott rendezvények kapcsolódjanak az alábbi hasonló, a társadalmi integrációra vonatkozó Bizottsági kezdeményezéshez és tevékenységhez: strukturális alapok, közülük is az Európai Szociális Alap, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó ütemterv, a PROGRESS program, az oktatási és képzési programok, az Európai Ifjúsági Egyezmény, a Cselekvő ifjúság program, az egészségügyi program, a bevándorlási és menekültügyi politikák, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA), illetve a hetedik kutatási keretprogram.

Az átfedések elkerülése érdekében koordináló mechanizmusokat alkalmaznak, amelyek azt is biztosítják, hogy a pénzügyi támogatást az európai év legfőbb üzeneteinek közvetítésére fordítsák.

A Bizottság arról is gondoskodik, hogy az európai év kiegészítse nemzetközi szervezetek, harmadik országok – beleértve a fejlődő országokat is – olyan egyéb együttműködési kezdeményezéseit, amelyek kapcsolódnak az európai év célkitűzéseihez.

4. AZ EU ÁLTAL HOZZÁADOTT ÉRTÉK (SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG)

A szociális témájú korábbi európai évek tapasztalata bebizonyította, hogy azok elősegítették az aktívabb részvételt, felkeltették a nyilvánosság figyelmét, megerősítették a különböző szintű politikai kötelezettségvállalásokat, és hozzájárultak a szakpolitikák megváltoztatásához.

A tervek szerint a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évének javasolt intézkedései európai szinten a következő hozzáadott értéket képviselik:

- Az Európai Unióban jelenleg tapasztalható szegénység okainak, előfordulásának és összetettségének tudatosítása a nyilvánosság körében, valamint az európai szociális modell eredményeinek ismertetése. Egyedülálló lehetőséget biztosít a társadalmi integrációt elősegítő politikák „részvételen alapuló” hatásvizsgálatára, beleértve azt is, ha ez innovatív tevékenységek nemzeti és helyi szintű támogatásával valósul meg.

- Vitaösztönzés arról, hogyan biztosítható a társadalomból jelenleg magukat kirekesztve érzők társadalmi szerepvállalása, hogyan vonható be az érdekelt felek szélesebb köre annak érdekében, hogy kifejtsék véleményüket a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem lehetséges módjairól, ismertessék erre irányuló tevékenységeiket, megerősítsék együttműködésüket, és megismerjék egymás témához kapcsolódó konkrét javaslatait.

- Összetartóbb társadalom megteremtése, a szociális dimenzió jobb integrálása a gazdasági növekedésre és munkahelyteremtésre vonatkozó európai és nemzeti politikákba és a fenntartható fejlődési stratégiába, illetve az EU-s kezdeményezések és programok – beleértve a strukturális alapokat is – közti kapcsolat és összhang erősítése.

- Erős politikai elkötelezettség biztosítása a különböző EU-s szereplők részéről a szegénység és társadalmi kirekesztés felszámolása iránt, folytatva a szociális védelemre és társadalmi integrációra vonatkozó nyitott koordinációs módszer kötelezettségvállalásainak megvalósítását.

A célok megvalósításában az EU szerepe döntő és pótolhatatlan lesz az országos és helyi szinten megvalósuló intézkedések koordinálásában, támogatásában és kiegészítésében. A javaslat ezért megfelel a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének.

Az európai évre vonatkozó javaslat ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a tagállamok eltérő hagyományait és nemzeti sajátosságait mennyire fontos tiszteletben tartani, mert így biztosítható az intézkedések rugalmas végrehajtása, és elkerülhető, hogy ütközzenek a tagállamok némelyikében már létező bevált gyakorlatokkal. Ily módon a javaslat megfelel az arányosság elvének is.

5. KÜLSő KONZULTÁCIÓ

E javaslattervezet elkészítéséhez a Bizottság szolgálatai kikérték a kulcsfontosságú érdekelt felek véleményét az európai év célkitűzéseiről és azok megvalósításáról.

2007. április–június között az érdekelt felekkel külső konzultációkat tartottak. A konzultációk során egy kérdőív segítségével többek között a következő témákkal kapcsolatos észrevételekre kérdeztek rá: célok, az érdekelt felek bevonása, az intézkedések általános terve, kerete és típusa, az európai év tartós hatását biztosító nyomon követés.

A konzultációk eredménye szerint a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről szóló javaslatot az összes érdekelt fél örömmel látja. A válaszok hangsúlyozták, hogy kommunikációs és mobilizációs szempontból egy ilyen európai évben nagy lehetőségek rejlenek, és egyúttal hasznos javaslatokkal is szolgálnak a kezdeményezés céljáról és tervezéséről. A válaszokból az is kiderült, hogy a társadalmi integrációra vonatkozó nyitott koordinációs módszerrel kapcsolatban az európai év hozzáadott értéket képviselhet. A konzultáció eredményét felhasználták az európai év célkitűzéseinek és fellépéseinek meghatározásához.

A konzultációs eljárás sosem egyszeri konzultációból áll, a hatékony előkészülethez több lépésből álló egyeztetés szükséges. Az európai évet megelőző időszak további lehetőségeket kínál (pl. a szegénységről és társadalmi kirekesztésről szóló éves kerekasztal-konferencia) az érdekelt felek széles körének, hogy részt vegyenek az év előkészületeiben és megtervezésében.

6. HATÁSVIZSGÁLAT

Az európai év hatásvizsgálata ehhez az európai parlamenti és tanácsi határozatjavaslathoz mellékelten található. A vizsgálatot a Bizottság végezte. Az előzetes értékelésre vonatkozó szabályoknak megfelelően a hatásvizsgálat részletesen bemutatja a kielégítendő igényeket, az elérendő célokat, a várt eredményeket, valamint az eredmények méréséhez szükséges mutatókat. Ezen kívül megvizsgálja, hogy mennyivel teszi a közösségi részvétel hatékonyabbá az évet, milyen kockázatokkal járnak a javaslatok, milyen más lehetőségek állnak rendelkezésre, illetve összegzi a korábbi, hasonló tapasztalatok tanulságait. Végül a költséghatékonyság elvét és a felállítandó ellenőrzési rendszert szem előtt tartva megbecsüli az év lebonyolításához elkülönítendő előirányzatok összegét, illetve a személyi és az egyéb adminisztratív költségek nagyságát.

7. A CIKKEK RÉSZLETES MAGYARÁZATA

Az 1. cikk 2010-et a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem évének nyilvánítja.

A 2. cikk az európai év célkitűzéseit határozza meg.

A 3. cikk az intézkedések tartalmát ismerteti, amellyel kapcsolatban további részletek a mellékletben találhatók.

A 4. cikk arról rendelkezik, hogy az európai évhez kapcsolódó összes intézkedésben jelenjen meg a nemek közti egyenlőség elve.

Az 5. cikk a közösségi szintű együttműködést és az intézkedések végrehajtásának feltételeit határozza meg, valamint felvázolja, hogyan kell megvalósítani az európai év európai szintű fellépéseit.

A 6. cikk a részt vevő országokon belüli és a részt vevő országok közötti együttműködés és végrehajtás feltételeit határozza meg, valamint megállapítja, hogyan kell végrehajtani a fellépéseket az európai év során.

A 7. cikk létrehoz egy szakbizottságot, amely segít a Bizottságnak az európai év végrehajtásával kapcsolatosan határozatokat hozni.

A 8. cikk a közösségi és nemzeti szinten végrehajtandó fellépésekkel kapcsolatos pénzügyi szabályokat fekteti le.

A 9. cikk a közösségi és nemzeti szinten megvalósuló fellépések kiválasztásának eljárását határozza meg.

A 10. cikk arra kéri a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve biztosítsa, hogy az európai év illeszkedik a többi közösségi intézkedéshez és kezdeményezéshez, és kiegészíti őket.

A 11. cikk az EU-ban tagsággal nem rendelkező tagállamok részvételének feltételeit rögzíti.

A 12. cikk a fellépések pénzügyi keretét határozza meg.

A 13. cikk a Bizottság nemzetközi szervezetekkel történő esetleges együttműködéséről rendelkezik.

A 14. cikk a Közösség pénzügyi érdekeinek védelméről rendelkezik.

A 15. cikk az európai év ellenőrzési és értékelési keretét határozza meg.

A 16. cikk a határozat hatálybalépésének feltételeit határozza meg.

2007/0278 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010) (EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 137. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[2],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[3],

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[4],

mivel:

(1) Az Amszterdami Szerződés 1997. évi elfogadásával – különösen annak 136. és 137. cikkével – bevezették az EK-Szerződésbe a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet a szociálpolitikai rendelkezésekhez kapcsolódó tevékenységi területekbe, így az Amszterdami Szerződés ezen a téren új jogi keretet és a politikai kötelezettségvállalásoknak új alapot teremtett.

(2) A 2000. márciusi lisszaboni Tanács felismerte, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés mértéke elfogadhatatlan. A befogadóbb Európai Unió megteremtését ezért az Unió gazdasági növekedésére, több és jobb munkahely megteremtésére, valamint nagyobb társadalmi kohézió elősegítésére vonatkozó tíz éves stratégiai céljának megvalósításának lényeges elemének tekintették.

(3) A lisszaboni Európai Tanács cselekvésre szólította fel a tagállamokat és a Bizottságot annak érdekében, hogy 2010-re „sikerüljön jelentős mértékben felszámolni a szegénységet”. A lisszaboni Tanács ezért úgy döntött, hogy ezen a téren nyitott koordinációs módszert hoz létre.

(4) A szociális védelmet és társadalmi integrációra irányuló nyitott koordinációs módszer kezdettől fogva fontos eszköze volt e politikai kötelezettségvállalás támogatásának, valamint az EU azon képessége megerősítésének, hogy segítse a tagállamokat az erősebb európai társadalmi kohézió megteremtésében.

(5) A nyitott koordinációs módszer segít elmélyíteni a kölcsönös tanulást, és felhívja a figyelmet arra, hogy a kirekesztés és a szegénység többdimenziós jelenség. A nyitott koordinációs módszer megteremti a hatékonyabb helyi cselekvés feltételeit, és az európai polgár számára is láthatóbbá teszi az EU szociális értékek iránti elkötelezettségét.

(6) Mindezen eredmények ellenére mindegyik tagállamban a lakosság számottevő részének nélkülöznie kell, az alapvető szolgáltatásokhoz korlátozottan fér hozzá, vagy kirekesztve érzi magát a társadalomból, és az elszegényedés veszélye 78 millió embert fenyeget.

(7) Mindezek mellett vannak arra utaló jelek, hogy egyre égetőbb kérdéssé válik a mélyszegénység, nő az abszolút szegénységgel küszködők száma, nem utolsósorban az Unión belüli vagyoni különbségek növekedésének köszönhetően.

(8) A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem az EU és a tagállamok egyik legfontosabb célkitűzése.

(9) A szegénység és a társadalmi kirekesztés összetett, többdimenziós jelenség. Mindkettő összefügg a jövedelmmel, az életszínvonallal, a jó minőségű egészségügyi és egyéb szolgáltatáshoz való hozzáféréssel, valamint a tanulási és munkavállalási lehetőségekkel.

(10) A lisszaboni stratégiát kiegészítő és támogató, 2005–2010 közötti időszakra vonatkozó szociális menetrend kulcsfontosságú szerepet játszik a gazdasági növekedés szociális dimenziójának előmozdításában. A szociális menetrend egyik prioritása az esélyegyenlőség elősegítése, amely az összetartóbb társadalom megteremtésének fontos tényezője.

(11) A társadalmi integrációról szóló nemzeti cselekvési tervekben több ország is kiemelte, hogy bizonyos társadalmi csoportok, mint például a gyerekek, az egyedülálló szülők, az idősek, a bevándorlók és etnikai kisebbségek, a fogyatékkal élők, a hajléktalanok, a bebörtönzöttek, az erőszakos cselekmények áldozatául esett nők és gyerekek, valamint az egészségre káros élvezeti cikkeket túlzott mértékben fogyasztók elszegényedési és/vagy társadalmi kirekesztési veszélyeztetettsége igen nagy.

(12) Ha a foglalkoztatottsággal sikerül is jelentősen csökkenteni az elszegényedés kockázatát, ez nem mindig elégséges feltétele annak, hogy az egyének kiemelkedjenek a szegénységből, az elszegényedés kockázata pedig még a dolgozók körében is viszonylag magas. A foglalkoztatottak szegénysége az alacsony bérekkel, az alacsony képzettséggel, a bizonytalan és gyakran részmunkaidős foglalkoztatottsággal, valamint az egyén háztartásának jellemzőivel, az eltartottak számával és a család munkavégzésének intenzitásával is összefügg. A minőségi foglalkoztatás ezért elengedhetetlen ahhoz, hogy az egyén kiemelkedjen a szegénységből.

(13) Az alapvető kompetenciák és képzettségek hiánya jelentősen gátolja a társadalmi integrációt. Egyre nagyobb a veszélye annak, hogy új törésvonalak keletkeznek a társadalomból kirekesztettek és azok között, akiknek lehetősége van részt venni az egész életen át tartó tanulási programokban, amelyek javítják a foglalkoztathatósági esélyeket és az alkalmazkodóképességet, valamint elősegítik a személyes fejlődést és az aktív polgári szerepvállalást. A megfelelő képzettséggel nem rendelkezők számára nehezebb a belépés a munkaerőpiacra, nehezebben találnak jó minőségű munkát, nagyobb valószínűséggel válnak tartósan munkanélkülivé, vagy ha dolgoznak, nagy valószínűséggel rosszul fizetett állást kapnak.

(14) A infomációs és kommunikációs technológiák elérhetősége és azok használatának képesség egyre inkább alapkövetelménye a társadalmi integrációnak. Egy 2006 júniusában Rigában jóváhagyott miniszteri nyilatkozat a mindenkit befogadó információs társadalom megteremtését tűzi ki célul.

(15) A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni közösségi fellépés sikere a társadalmi támogatottság mértékén múlik. Az európai évnek ösztönöznie kell a figyelemfelkeltést, és lendületet kell teremtenie. Segítenie kell abban, hogy a politikai figyelem a problémára összpontosuljon, és sikerüljön minden érdekeltet mozgósítani annak érdekében, hogy előmozdítsa a szociális védelemhez és társadalmi integrációhoz kapcsolódó nyitott koordináció módszerét.

(16) A nemzeti szinten történt előrelépés eltérő mértéke, a különböző nemzeti társadalmi-gazdasági és kulturális környezet, valamint a kulturális érzékenység miatt az év jelentős számú intézkedése a közvetett központosított irányítás rendszerén keresztül megvalósuló, nemzeti szintű decentralizációt igényli a költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének c) pontjában és a végrehajtási szabályokban meghatározott eljárásokkal összhangban.[5]

(17) Ugyanakkor a Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a nemzeti szinten meghatározott politikai prioritásokat, hogy biztosítsa, hogy összhangban vannak az európai év stratégiai célkitűzéseivel és végeredményben a nyitott koordinációs módszer számára megállapított közös célkitűzésekkel.

(18) Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évében a tagállamok, az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodásban meghatározott feltéteknek megfelelően az EFTA/EGT-országok, a vonatkozó megállapodásokban lefektetett feltételekkel összhangban az előcsatlakozási stratégiában részt vevő tagjelölt országok és a nyugat-balkáni országok, valamint a 2004. májusi stratégiai dokumentum és a nemzeti cselekvési tervek rendelkezéseivel összhangban az európai szomszédságpolitikában érintett országok részt vehessenek.

(19) Az európai évnek összhangban kell lennie más közösségi programokkal, különösen a PROGRESS programmal, a strukturális alapokkal, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alappal (EMVA), valamint a megkülönböztetés elleni küzdelemhez, a nemek közti egyenlőség és az alapvető jogok elősegítéséhez kapcsolódó intézkedésekkel, illetve az oktatáshoz, a képzéshez, a kultúrához és a kultúrák közti párbeszédhez, az ifjúsághoz, a polgársághoz, a bevándorláshoz és a menekültügyhöz, és a kutatáshoz kapcsolódó programokkal.

(20) Ez a határozat a program teljes időtartamára meghatározza a pénzügyi keretet, amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 37. pontja értelmében a költségvetési hatóság számára a fő hivatkozási alapot jelenti.[6]

(21) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal összhangban kell elfogadni.

(22) A javasolt európai év célkitűzéseit tagállami szinten nem lehet teljes mértékben megvalósítani, mivel többek között többoldalú partnerségek megteremtésére, országokon átnyúló információcserére és a helyes gyakorlat közösségi szinten történő terjesztésére vonatkoznak, ezért átfogó jellegükból adódóan közösségi szinten jobban teljesíthetők. Ennek megfelelően a Közösség az EK-Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket hozhat. Az ugyanabban a cikkben megállapított arányosság elvével összhangban ez a határozat a megfogalmazott célkitűzések eléréséhez szükséges intézkedésekre korlátozódik,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az európai év

A társadalmi kirekesztés elleni közösségi fellépés támogatása céljából 2010 a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai éve (a továbbiakban: európai év) lesz.

2. cikk

Célkitűzések

Az európai év célkitűzései a következők:

a) Elismerés — A szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élők méltóságteljes élethez és a teljes körű társadalmi szerepvállaláshoz való jogának elismerése. Az európai év segít felhívni a figyelmet a szegénységben élők helyzetére, elősegíti, hogy hatékonyan gyakorolhassák szociális, gazdasági és kulturális jogaikat, hozzáférjenek a szociális, gazdasági és kulturális forrásokhoz és szolgáltatásokhoz, emellett az európai év hozzájárul a sztereotípiák és a megbélyegzés elleni küzdelemhez.

b) Szerepvállalás — Nagyobb társadalmi szerepvállalás a társadalmi integrációt elősegítő politikák és fellépések kidolgozásakor, a közös felelősség hangsúlyozása a szegénység és a marginalizálódás elleni küzdelemben. Az európai év segíti a tudatosítást, erősíti az elkötelezettséget és a részvételt a szegénység elleni küzdelemben, és új lehetőségeket biztosít ahhoz, hogy a polgárok részt tudjanak benne venni.

c) Összetartás — Az összetartóbb társadalom megteremtésének elősegítése azzal, hogy felhívják a nyilvánosság figyelmét arra, hogy mindenki javát szolgálja, ha sikerül leküzdeni a szegénységet, és senki sem szorul a társadalom peremére. Az európai év elősegíti egy olyan társadalom megteremtését, amely képes az életminőség, a jólét és társadalmi háttértől függetlenül az esélyegyenlőség növelésére és biztosítására, világszerte biztosítja a generációkon belüli és generációk közti szolidaritást, illetve a politikai döntések összhangját az EU fellépéseivel.

d) Kötelezettségvállalás — A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni határozott EU-s kötelezettségvállalás újbóli megerősítése és ennek előmozdítása minden döntési szinten. A szociális védelemre és a társadalmi integrációra irányuló nyitott koordinációs módszer eredményeire és lehetséges hiányosságaira építve az európai év megerősíti a szegénység és társadalmi kirekesztés megelőzésére és az ezek elleni küzdelemre vonatkozó politikai kötelezettségvállalást, illetve lendületet ad a területre vonatkozó EU-s intézkedések továbbfejlesztésének.

3. cikk

A fellépések tartalma

1. A 2. cikkben megfogalmazott célkitűzések többek között az alábbi intézkedésekkel valósíthatók meg:

a) találkozók és rendezvények,

b) tájékoztató, népszerűsítő és oktatási kampányok,

c) közösségi vagy nemzeti szintű felmérések és tanulmányok.

2. Az (1) bekezdésben említett fellépések részletei e határozat mellékletében (a továbbiakban: melléklet) találhatók.

4. cikk

A nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésének elve

Az európai év azt is figyelembe veszi, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés a nőket és férfiakat különbözőképpen érinti.

5. cikk

Közösségi szintű együttműködés és végrehajtás

1. Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a 7. cikkben említett eljárással összhangban fogadják el.

2. A Bizottság biztosítja, hogy az e határozatban említett közösségi intézkedéseket a melléklettel összhangban hajtsák végre.

3. A Bizottság megteszi a szükséges intézkedéseket, hogy a 10. cikkben említett fellépések és kezdeményezések összhangban legyenek, és egymást kiegészítsék, hogy segítségükkel megvalósulhassanak a 2. cikk célkitűzései.

4. A Bizottság, különösen európai szinten rendszeres eszmecserét folytat az érintett felekkel az európai év megtervezéséről, végrehajtásáról, nyomon követéséről és értékeléséről.

5. A Bizottság kialakítja a szükséges kapcsolatokat a szociális védelemmel foglalkozó bizottsággal annak érdekében, hogy a határozatban említett tevékenységek végrehajtásával kapcsolatban rendszeres és megfelelő tájékoztatást kapjon.

6. cikk

Nemzeti szintű együttműködés és végrehajtás

1. Minden tagállam kinevez egy nemzeti végrehajtó testületet, amely megszervezi az egyes tagállamok részvételét az európai évben, illetve biztosítja a nemzeti szintű koordinációt. A nemzeti végrehajtó testület az európai év nemzeti stratégiájának és prioritásainak meghatározásáért, valamint a közösségi finanszírozásra javasolt egyes fellépések kiválasztásáért felelős. A nemzeti stratégiát és az európai év prioritásait a 2. cikkben felsorolt célkitűzésekkel összhangban kell meghatározni.

2. A közösségi támogatás nemzeti szintű fellépéseknek történő odaítélésének eljárását a melléklet II. része rögzíti.

3. Feladatai teljesítése érdekében a nemzeti végrehajtó bizottság rendszeresen egyeztet és szoros együttműködésben dolgozik a nemzeti tanácsadó csoporttal, amely az érintett felek széles köréből áll, beleértve a civil társadalmi szervezeteket, a szegények és társadalmi kirekesztettek érdekvédelmi szervezeteit, a nemzeti parlamentek képviselőit, szociális partnereket, valamint a regionális és helyi hatóságokat.

7. cikk

Szakbizottság

1. A Bizottság munkáját az államonként egy-egy képviselőből álló és a Bizottság képviselője által elnökölt szakbizottság segíti. Az állami képviselőt az 6. cikkben említett nemzeti végrehajtó testületből kell kinevezni.

2. E bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseit is figyelembe véve.

3. A szakbizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

8. cikk

Pénzügyi rendelkezések

1. A közösségi szintű fellépések a melléklet I. részében meghatározottaknak megfelelően legfeljebb 80 %-os támogatásban részesülhetnek, illetve az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott közbeszerzési szerződések tárgyát képezhetik.

2. A melléklet II. részében meghatározott eljárás alapján megvalósuló helyi, regionális és országos szintű fellépések esetében az Európai Unió általános költségvetéséből az összes támogatható költség maximum 50 %-áig lehetőség van a társfinanszírozásra.

9. cikk

A pályázat és a kiválasztási eljárás

1. A 8. cikk (1) bekezdése, valamint a 8. cikk (2) bekezdése alapján a fellépések finanszírozásáról szóló határozatokat a Bizottság a 7. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban fogadja el.

2. A 8. cikk (2) bekezdése szerinti fellépések esetében a pénzügyi támogatásra vonatkozó kérelmeket a tagállamok által létrehozott nemzeti végrehajtó testületek nyújtják be a Bizottsághoz a melléklet II. részében említett eljárással összhangban.

10. cikk

Összeegyeztethetőség és kiegészítő jelleg

1. A Bizottság a részt vevő országokkal együtt biztosítja, hogy e határozat intézkedései összhangban vannak más közösségi, nemzeti és regionális fellépésekkel és kezdeményezésekkel.

2. A Bizottság és a részt vevő országok biztosítják, hogy az európai év és más meglévő közösségi, nemzeti, valamint regionális intézkedések és források teljes mértékben kiegészítsék egymást azokban az esetekben, ahol az utóbbiak segíthetnek az európai év célkitűzéseinek elérésében.

11. cikk

Részt vevő országok

Az európai évben való részvétel a következő országok számára nyitott:

a) a tagállamok

b) előcsatlakozási stratégiában részt vevő tagjelölt országok, a közösségi programokban való részvételüket szabályozó olyan általános elveknek és általános feltételeknek megfelelően, amelyeket a keretmegállapodás, illetve a társulási tanácsok határozatai fogalmaznak meg,

c) a nyugat-balkáni országok, a közösségi programokban való részvételük általános elveiről szóló keretmegállapodások alapján velük létrehozandó megállapodásoknak megfelelően,

d) az EGT-megállapodást aláíró EFTA-államok a megállapodás rendelkezéseinek megfelelően,

e) az európai szomszédságpolitika (a továbbiakban: ENP) partnerországai azoknak az általános elveknek és a közösségi programokban való részvételüket szabályozó általános feltételeknek megfelelően, amelyeket a 2004. májusi stratégiai dokumentum és a nemzeti cselekvési tervek fogalmaznak meg. ,Az e téren érintett ENP-partnerországokban folytatott tevékenységekre nyújtott bármely közösségi pénzügyi támogatás az európai szomszédságpolitikai támogatási eszköz hatálya alá tartozik az ezen országokkal folytatott átfogó együttműködés során megállapított prioritásokkal és eljárásokkal összhangban.

12. cikk

Költségvetés

1. Az e határozatban említett fellépések végrehajtására vonatkozó pénzügyi keret a 2009. január 1-jétől 2010. december 31-ig tartó időszakra 17 000 000 EUR, amelyből 6 500 000 EUR a 2009. december 31-ig tartó időszakra vonatkozik.

2. Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret korlátain belül.

13. cikk

Nemzetközi együttműködés

Az európai év keretén belül a Bizottság más releváns nemzetközi szervezetekkel is együttműködhet, többek között az Európa Tanáccsal, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezettel, valamint az Egyesült Nemzetek Szervezetével.

14. cikk

A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme

1. A Bizottság gondoskodik arról, hogy az e határozat keretében finanszírozott fellépések végrehajtása során a Közösség pénzügyi érdekeit csalás, korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni megelőző intézkedésekkel és hatékony ellenőrzésekkel védjék, biztosítja továbbá, hogy a jogosulatlanul kifizetett összegeket visszafizessék, szabálytalanság esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat szab ki a 2988/95/EK, Euratom és a 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendeleteknek, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően.

2. Az e határozat keretében finanszírozott közösségi fellépések tekintetében a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdése értelmében említett szabálytalanság a közösségi jog valamely rendelkezésének egy gazdasági szereplő általi, annak cselekménye vagy mulasztása útján történő megsértése, amelynek eredményeként a Közösségek általános költségvetése vagy a Közösségek által kezelt költségvetések kárt szenvednek vagy szenvednének indokolatlan kiadási tétel miatt.

3. A Bizottság az adott fellépésre odaítélt pénzügyi támogatást csökkenti, felfüggeszti vagy visszaszerzi, amennyiben szabálytalanságra – különösen az e határozat, az egyedi határozat, illetve a szóban forgó támogatást megítélő szerződés rendelkezéseivel való megfelelés elmulasztására – bukkan, vagy ha megállapítást nyert, hogy a Bizottság jóváhagyásának kérése nélkül a fellépés olyan jelentős módosításon ment keresztül, amely összeegyeztethetetlen az említett fellépés jellegével, illetve végrehajtásának feltételeivel.

4. Amennyiben a határidőket nem tartották tiszteletben, vagy egy fellépés végrehajtásában elért haladás az odaítélt támogatás csupán egy részét indokolja, a Bizottság a kedvezményezettet meghatározott időn belül észrevételei beterjesztésére kéri fel. Amennyiben a kedvezményezett nem ad kielégítő választ, a pénzügyi támogatás fennmaradó részét a Bizottság visszavonhatja, és követelheti a már folyósított összeg visszafizetését.

5. Minden jogosulatlanul kifizetett összeget vissza kell fizetni a Bizottságnak. A kellő időben vissza nem fizetett összegeket a költségvetési rendeletben meghatározott feltételek szerinti kamat terheli.

15. cikk

Ellenőrzés és értékelés

A Bizottság 2011. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az e határozatba foglalt fellépések végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről.

16. cikk

E határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

Az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

MELLÉKLET

A 3. cikkben említett fellépések részletes leírása

I. KÖZÖSSÉGI SZINTű INTÉZKEDÉSEK

1. Találkozók és rendezvények

A közösségi szinten szervezett találkozók és rendezvények célja, hogy felhívja a figyelmet az európai év témáira, a szegénységre és a társadalmi kirekesztésre, valamint lehetőséget biztosítson az eszmecserére. Ezeken az érdekelt felek is részt vesznek majd, a rendezvények szervezésébe pedig a szegénységben élőket, valamint az őket képviselő civil szervezeteket is bevonják, jó lehetőséget biztosítva ezzel arra, hogy a mindennapi problémákra és a politikai szabályozásban található hiányosságokra is megoldást találjanak.

2. Tájékoztató és népszerűsítő kampányok, ideértve:

- szolidaritásra irányuló különböző kezdeményezések szervezését a szegénység és a társadalmi kirekesztés visszaszorítása érdekében, hogy a polgároknak lehetősége nyíljon a közvetlen vagy szervezeteiken keresztül történő különböző mértékű és formájú részvételre. A médiakampányok segíthetik az európai év keretében megvalósuló pénzgyűjtő akciókat;

- az európai év számára különböző formátumban elérhető és rendelkezésre álló logó és jelmondatok kidolgozását, amelyek az európai évvel kapcsolatos bármely fellépéssel összefüggésben használhatók;

- a hagyományos és új kommunikációs csatornákra és új technológiákra támaszkodó nemzeti szinten megvalósított közösségi szintű tájékoztató kampányt;

- a közvélemény érdeklődését felkeltő és a Közösség egész területén hozzáférhető kommunikációs és médiaeszközök előállítását;

- az eredmények ismertetését, az európai év célkitűzéseihez hozzájáruló közösségi programok, intézkedések és kezdeményezések közérthetőségének javítását szolgáló megfelelő intézkedéseket és kezdeményezéseket;

- az oktatási intézmények megfelelő kezdeményezéseit az európai évvel kapcsolatos információk terjesztésére irányulóan;

- az európai év témáival kapcsolatban elért eredményeket és tapasztalatokat hangsúlyozó európai versenyek szervezését;

- ajánlások felhasználásával és a cél „nagyköveteinek” közreműködésével erős kapcsolat kialakítását olyan szervezetekkel és ágazatokkal, amelyek általában nem foglalkoznak a szegénység és a társadalmi kirekesztés kérdésével (pl. sporttal, művészettel foglalkozó szervezetek);

- az Europa portálon információs weboldal létrehozása.

3. Egyéb fellépések

- Közösségi szintű felmérések és tanulmányok készítése, amelyek célja, hogy értékelést és jelentést készítsenek az európai év előkészületeiről, hatékonyságáról, hatásáról és hosszú távú ellenőrzéséről. A politikai megoldásokhoz szükséges új konszenzus megteremtése érdekében az egyik ilyen felmérés tartalmaz egy olyan kérdéssort is, amely a polgárok véleményére kíváncsi a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelemről, a szociális védelmi rendszerekről, valamint arról, hogy hogyan látják az Unió szerepét a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben. Ezt a felmérést 2009-ben végzik majd el, hogy eredményeit az európai év nyitó konferenciáján már ismertetni lehessen.

- Együttműködés a magánszektorral, a műsorszolgáltatókkal és egyéb médiumokkal az európai évvel kapcsolatos információk terjesztésében, valamint olyan intézkedések ismertetésében, amelyek elősegítik a szociális kérdésekről folytatott tartós párbeszédet.

- A tudásátadást segítő technikai segítségnyújtás.

- Az európai év hatékonyságát és hatását mérő értékelő jelentés.

Európai és nemzetközi szintű rendezvények szervezésével különleges kapcsolatokat lehet kialakítani.

A Bizottság és a részt vevő országok kölcsönös előnyére a Bizottság technikai és/vagy igazgatási segítséget vehet igénybe, például ha egy adott kérdésben külső szakértők bevonását kell finanszírozni.

4. Finanszírozás

A támogatás a következő formában jelenhet meg:

- áruk és szolgáltatások beszerzése nyílt ajánlati felhívásokon keresztül, különösen a kommunikáció területén,

- tanácsadói szolgáltatások vásárlása nyílt ajánlati felhívásokon keresztül,

- olyan európai szintű különleges rendezvények költségfedezetére nyújtott támogatások, amelyek az európai évet előtérbe helyezik és népszerűsítik. E támogatás nem haladhatja meg a kedvezményezettnél felmerülő összes kiadás 80 %-át.

II. A FELLÉPÉSEK NEMZETI SZINTű TÁRSFINANSZÍROZÁSA

Ezeknek a fellépéseknek figyelembe kell venniük annak szükségességét, hogy olyan finanszírozási lehetőségeket kell teremteni, amelyekkel elérhetők a „helyszínen” működő szervezetek és a leginkább a társadalom peremére szorult csoportokkal foglalkozó projektek.

1. A helyi, regionális vagy nemzeti szinten megvalósuló fellépések országonként a teljes költség legfeljebb 50 %-áig jogosultak közösségi költségvetési finanszírozásra. Köz- vagy magánforrásokból a nemzeti társfinanszírozásnak legalább 50 %-ban kell kiegészítenie az EU-finanszírozást. A fellépések kiválasztásakor a nemzeti végrehajtó testületek szabadon dönthetnek arról, hogy igényelnek-e társfinanszírozást az egyes fellépések végrehajtásáért felelős szervezetektől, és ha igen, akkor milyen mértékben.

2. E határozat elfogadását követően a Bizottság stratégiai keretdokumentumot készít, amely a 2. cikkben meghatározott célkitűzésekkel együtt megállapítja az európai év tevékenységeinek végrehajtására vonatkozó fő prioritásokat, és tartalmazza a nemzeti testületek részvételére és a nemzeti fellépésekre vonatkozó minimumkövetelményeket is.

3. A stratégiai keretdokumentumra válaszként a szociális védelemre és társadalmi integrációra vonatkozó nemzeti programokkal összhangban minden nemzeti végrehajtó testület nemzeti programot készít az európai év végrehajtásáról.

4. Minden nemzeti végrehajtó testület egyetlen kérelmet nyújt be a közösségi finanszírozásra. Ennek a folyósítási kérelemnek be kell mutatnia az európai évre vonatkozó nemzeti programot és prioritásokat, a támogatásra javasolt fellépéseket az adott részt vevő országban, valamint az egyes cselekvések végrehajtásáért felelős szervezeteket. A folyósítási kérelemhez mellékelni kell egy részletes költségvetést a javasolt fellépések teljes költségéről, valamint a társfinanszírozás összegéről és forrásairól. A támogatható költségek tartalmazhatják a nemzeti végrehajtó testület személyzeti és adminisztratív költségeit is.

5. A globális támogatások részt vevő országoknak történő kiutalása annak függvénye, hogy mennyire sikerül a 2. cikkben megfogalmazott és a stratégiai keretdokumentumban kidolgozott célkitűzéseket az európai év végrehajtására vonatkozó nemzeti programban megfelelően végrehajtani.

6. A Bizottság elbírálja és szükség esetén kéri a nemzeti végrehajtó szervek által benyújtott közösségi támogatás iránti kérelem módosítását.

7. Az 1. pontba tartozó fellépések a következők:

a) az európai év célkitűzéseihez kapcsolódó találkozók és rendezvények, beleértve az európai év elindítására és népszerűsítésére vonatkozó nemzeti rendezvényeket is, ösztönző hatásúak, és teret adnak a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem konkrét intézkedéseivel kapcsolatos vitáknak,

b) kölcsönös tanulási szemináriumok nemzeti, regionális és helyi szinten,

c) az EU-s szintű kezdeményezések előkészítésével kapcsolatos egyéb rendezvények (pl. a szegénységről és a társadalmi kirekesztésről szóló éves európai kerekasztal és a szegénységben élők európai találkozója),

d) az európai év által kiemelt elvek és alapvető értékek terjesztését szolgáló tájékoztató, oktatási és népszerűsítő kampányok és egyéb fellépések az iskolákban nemzeti szinten, beleértve a díjátadások és versenyek szervezését is,

e) az I. rész 3. pontjában említetteken kívüli felmérések és tanulmányok az európai év kulcsfontosságú témáinak elmélyültebb vizsgálatára,

f) képzési lehetőségek a köztisztviselők, a szociális partnerek, a média, a nemkormányzati szervezetek képviselői, valamint egyéb szereplők számára, hogy bővítsék ismereteiket a szegénység és a társadalmi kirekesztettség jelenségeiről, az európai és a nemzeti társadalmi integrációs politikákról, a különböző rendelkezésre álló politikai eszközökről, illetve növeljék a szegénységgel kapcsolatos ügyek kezelésére vonatkozó kapacitásukat, és arra ösztönözze őket, hogy aktív szerepet játsszanak a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben,

g) együttműködés a médiával,

h) a társadalmi integrációra vonatkozó regionális és helyi kísérleti cselekvési tervek kidolgozása.

III. AZ EURÓPAI UNIÓ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSÉBőL PÉNZÜGYI TÁMOGATÁSBAN NEM RÉSZESÍTHETő FELLÉPÉSEK

A Közösség nem pénzügyi támogatásban – ideértve az európai év számára megtervezett különleges logó használatának írásbeli engedélyezését és az európai évvel kapcsolatos egyéb eszközöket – részesíti a magán- illetve állami szervezetek kezdeményezéseit, amennyiben ez utóbbiak a stratégiai keretdokumentumban foglalt speciális feltételek alapján garantálják a Bizottságnak, hogy a szóban forgó kezdeményezések végrehajtása már folyamatban van, vagy az európai év során megvalósul, és e kezdeményezések várhatóan számottevően hozzájárulnak a európai év egy vagy több célkitűzésének eléréséhez.

A harmadik országokban az európai év rendezvénysorozat égisze alatt vagy azzal együttműködésben szervezett kezdeményezések számára a Bizottság szintén biztosíthat nem pénzügyi támogatást, és e kezdeményezések használhatják az európai év logóját és egyéb eszközeit.

IV. AZ EURÓPAI ÉV TEVÉKENYSÉGEINEK PRIORITÁSAI

Tekintettel a szegénység és a társadalmi kirekesztés többdimenziós jellegére, és figyelembe véve a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem más politikákkal történő összehangolását, az európai év tevékenységeinek azt tűzi ki célul, hogy a szociális védelemre és társadalmi integrációra vonatkozó nyitott koordinációs módszer számára egyértelmű hozzáadott értéket biztosítsanak, és annak hatékony kiegészítői legyenek. Ezeknek a tevékenységeknek ezért csak korlátozott számú prioritási területre kell összpontosítaniuk.

Az elvégzett elemzéssel, valamint a szociális védelemről és a társadalmi integrációról szóló közös jelentésben meghatározott prioritásokkal összhangban az európai év a következő témákra összpontosít:

- gyermekszegénység és a szegénység generációk közti átörökítése,

- befogadó munkaerőpiac,

- az oktatásban és a képzésben tapasztalható hátrányok, beleértve a számítógép-felhasználói képzéseket is,

- szegénység és a nemek közti egyenlőség dimenziója,

- hozzáférés az alapvető szolgáltatásokhoz, beleértve a tisztességes lakhatási körülményeket,

- a megkülönböztetés megszüntetése, a bevándorlók integrációjának elősegítése, az etnikai kisebbségek társadalmi és munkaerő-piaci integrációja,

- a fogyatékkal élők és más veszélyeztett csoportok igényeinek figyelembe vétele.

Az európai év rendezvényeinek megtervezésekor a fenti prioritásokkal összhangban a részt vevő országok a területi kohézió figyelembevételével a témákat az országos, regionális és helyi állapotokhoz és kihívásokhoz igazítják.

A határozat 2. cikkében megfogalmazott célkitűzések fényében a részvétel kérdésének minden prioritásban meg kell jelennie.

A határozat 4. cikke értelmében az európai év tevékenységeinek végrehajtásakor a Bizottságnak és a tagállamoknak figyelembe kell venniük, hogy a nőket és a férfiakat a szegénység és társadalmi kirekesztés eltérő módon érinti. Egyben biztosítaniuk kell, hogy az európai év prioritásai között megjelenjen a nemek közti esélyegyenlőség érvényesítésének elve, hogy azzal is elősegítsék a nemek közti esélyegyenlőséget.

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME

A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai éve

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ GAZDÁLKODÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Érintett szakpolitikai terület(ek) és a kapcsolódó tevékenység(ek):

Szakpolitikai terület: foglalkoztatás és szociális ügyek

Tevékenység: a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai éve

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (korábban: BA-tételek)), beleértve a következő költségvetési megnevezéseket:

A 04 04 12 számú új költségvetési tétel a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évével kapcsolatos tevékenységek támogatására vonatkozik.

3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:

2009. január 1. – 2010. december 31.

Költségvetési jellemzők (a táblázat szükség szerint további sorokkal bővíthető):

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Tagjelölt országok hozzájárulásai | A pénzügyi keret fejezete |

04 04 12 | nem kötelező | Differenciált előirányzatok | IGEN | IGEN | IGEN | 1a |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése folyó árakon

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány teljes létszáma | 5 | 5 | 3 |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1. A megvalósításra rövid vagy hosszú távon van-e szükség

A Bizottság szándéka az, hogy a tagállamokban az érdekelt felek széles körének figyelmét felhívja a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre és a befogadóbb társadalom biztosítására, összehangolja az erőfeszítéseket, hogy sikerüljön a jelenségre felhívni a figyelmet és megerősíteni az EU „a szegénység jelentős visszaszorítására” vonatkozó politikai kötelezettségvállalását, amelyet a lisszaboni stratégia elindításakor fogalmaztak meg.

5.2. A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és lehetséges szinergiája

Az európai év célkitűzései az egyes polgárokra nézve közösségi szinten jobban megvalósíthatók, és ezen a szinten nagyobb is a hatásuk, mint a tagállamok szintjén. A tervezett fellépések nem lépik túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket. A Bizottság gondoskodik róla, hogy az európai év által finanszírozott tevékenységek kiegészítsék az egyéb közösségi fellépéseket.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve az azzal összefüggő mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

Az európai év vitára ösztönöz, és megoldásokat talál arra, hogyan vehetnek részt a szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élők hatékonyan a társadalom életében, hogyan erősödhetnek meg azok a szervezetek, amelyeknek tagjai, és hogyan lehet erősebb keretrendszereket kidolgozni annak érdekében, hogy biztosítsák részvételüket a szegénység jelentős visszaszorítására irányuló tevékenységekben. Mindez a nyitott koodinációs módszer helyszíni hatékonyságán is javít.

5.4. Végrehajtási módszer

Központi igazgatás, közvetlenül a Bizottság, valamint közvetetten felhatalmazás útján a nemzeti közszektor szervei vagy közfeladatot ellátó nemzeti szervek által.

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

Az alábbi táblázat néhány a mutatót ismertet.

CÉLKITűZÉSEK | MUTATÓK (INDIKATÍV) |

Egyedi célkitűzések | Mutatók |

Elismerés — A szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élők jogának elismerése a méltóságteljes élethez és a teljes körű társadalmi szerepvállaláshoz. | a polgárok és döntéshozók ismerete a szegénység különböző aspektusairól és okairól a szociális témákról folytatott rendszeres párbeszéd megteremtésének lehetősége a médiával a szegénységben élőkkel kapcsolatos sztereotípiák és megbélyegzés megváltoztatása, a szegénységben élők önképének javítása |

Szerepvállalás – Vita ösztönzése a társadalmi részvétel megerősítésének módjairól | speciális lehetőségek a legmegfelelőbb mechanizmusok és modellek megvitatására, amellyel a hátrányos helyzetű csoportok bevonhatók a döntéshozatalba széles körű és hatékony részvétel közös iránymutatások alapján az európai év előkészületeiben hatékony tanulási és képzési lehetőségek |

Összetartás – Az összetartóbb és befogadóbb társadalom megteremtésének elősegítése | rendezvények, tanulmányok és kampányok nagyszabású viták elősegítésére az EU szerepéről az összetartóbb társadalom megteremtésében lehetőség olyan szervezetek és ágazatok bevonására a vitába, amelyek általában nem foglalkoznak a szegénység és a társadalmi kirekesztés problémájával a társadalmi kohéziót és fenntartható fejlődést elősegítő közösségi programok és intézkedések, valamint a szegénység elleni világméretű küzdelemre vonatkozó EU-s fellépések láthatósága különösen a társadalmi integrációra vonatkozó ágazatközi megközelítés támogatására irányuló innovatív kezdeményezések fejlesztése |

Kötelezettségvállalás – Az erős politikai közelezettségvállalás megerősítése | a nyitott koordinációs módszer eredményeinek értékelése EU-s és nemzeti szintű elemzés az eredményalapú politikák és a szakpolitikák fejleményeinek fokozottabb támogatása érdekében lehetőségek egy új, hosszú távú EU-s kötelezettségvállalásra a szegénység felszámolása érdekében |

Működési mutatók |

Tájékoztató és népszerűsítő kampányok | a tájékoztató és népszerűsítő tevékenységek száma és típusa a közfigyelem és támogatás növekedése a döntéshozatalra és a nyilvános eszmecserére gyakorolt hatás az európai év által támogatott rendezvények írott és elektronikus médiában való megjelenésének kiterjesztése és hangsúlyozása (minőségi és mennyiségi értelemben) a közvetített üzenet és időzítésének relevanciája a közvélemény érdeklődését fokozó eszközök száma és típusa az elért lakosság százalékos aránya az európai év során a vonatkozó közösségi programokkal kapcsolatban létrehozott és terjesztett információs eszközökhöz való hozzáférés és azok használata az európai év programjaiban és fellépéseiben részt vevők figyelmének felkeltése e tevékenységek iránt a logó és jelmondatok használata az európai évhez kapcsolódó tevékenységekben az európai év honlapjának látogatottsága |

Felmérések és tanulmányok | kiadványok témái a tudásalap fejlesztése az ajánlások célirányossága a programozási határozatok hasznossága |

Közösségi szintű rendezvények és kezdeményezések | a résztvevők száma és típusa elégedettségi arány tanulási hatások típusai médiafigyelem figyelemfelkeltés a közvetített üzenet minősége a döntéshozatalra és a nyilvános eszmecserére gyakorolt hatás |

Nemzeti szintű rendezvények és kezdeményezések | kezdeményezések száma és típusa (az európai év elindítása és népszerűsítése; nyilvános tér biztosítása a vitáknak; szakértői értékelő szemináriumok; oktató kampányok az iskolákban; díjátadó ünnepségek és versenyek szervezése; felmérések és tanulmányok, képzési lehetőségek stb.) a résztvevők száma és típusa időzítés fontossága a témák kapcsolódása az európai év célkitűzéseihez elégedettségi arány a tanulási hatások típusai médiafigyelem a közvetített üzenet minősége nagyobb tudatosság a döntéshozatalra és a nyilvános eszmecserére gyakorolt hatás a tudásalap fejlesztése a különböző ágazatokat képviselő hálózatokat illetve támogatókat mozgósító projektek a teljes költségvetés e működési célkitűzés támogatásához felhasznált aránya multiplikátor hatás (az európai év által szponzorált, de nem finanszírozott fellépések és kezdeményezések száma nemzeti, regionális és helyi szinten) |

Tudásátadást segítő technikai segítségnyújtás. | a kezdeményezések száma és típusa a résztvevők száma és típusa időzítés fontossága elégedettségi arány a kölcsönös tanulás típusai |

6.2. Értékelés

6.2.1. Hatásvizsgálat

Az európai parlamenti és tanácsi határozattervezethez mellékelve található az európai év hatásvizsgálata.

6.2.2. Az időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága).

Ellenőrző adatok gyűjtése céljából 2009-ben külső értékelő gyakorlatra is sor kerül, hogy figyelmmel lehessen követni az európai év végrehajtásának menetét, és szükség esetén időközi eredményeket is meg lehessen állapítani. Az értékelés eredményei 2011 közepére lesznek elérhetőek.

7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

Az e határozat rendelkezései szerint finanszírozott fellépések végrehajtásában a Bizottság megfelelő megelőző intézkedésekkel köteles gondoskodni a Közösség pénzügyi érdekeinek csalás, korrupció és minden egyéb jogellenes cselekedet elleni védelméről, beleértve hatékony ellenőrzések lefolytatását és az indokolatlanul kifizetett összegek visszaszerzését, arányos és elrettentő hatású büntetések alkalmazását a 2988/95/EK, Euratom és 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelet, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint.

Az e határozat rendelkezései szerint finanszírozott közösségi fellépések tekintetében a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett szabálytalanságok a közösségi jog bármely rendelkezésének, illetve bármiféle gazdálkodó szervezet cselekedetéből vagy mulasztásából keletkező szerződéses kötelezettség megszegését jelentik, amelyek indokolatlan kiadás miatt hátrányos helyzetet idéznek elő a Közösség fő költségvetésében vagy az érintett szereplők pénzügyi terveiben.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Kötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (három tizedesjegyig)

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak (xx 01 01) | 1 | 1 | 1 |

B*, C*/asszisztens | 2 | 2 | 1 |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) | 2 | 2 | 1 |

A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány | 0 | 0 | 0 |

ÖSSZESEN | 5 | 5 | 3 |

A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

„A” besorolású tisztviselők: az európai év európai szintű népszerűsítése, kapcsolódva a nemzeti végrehajtó testületekhez, szakbizottsághoz, pályázati felhívás kiírása, a tagállamoknak juttatott támogatás nyomon követése, a tájékoztató kampány, rendezvények, tanulmányok és kommunikáció megfigyelése

„B” besorolású tisztviselők: az ajánlatok és támogatások pénzügyi ellenőrzése, minden feladatban segítségnyújtás az „A” besorolású tisztviselőknek

„C” besorolású tisztviselők: segítségnyújtás a fent említett összes feladatban

A – jogszabályban meghatározott – állomány eredete

A cserére vagy meghosszabbításra kerülő program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek

0 A 2008. évi politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek

A 2009. évi politikai stratégia/előzetes költségvetéstervezet eljárása keretében igénylendő álláshelyek (1 szerződéses alkalmazott IV. besorolási csoport vagy KNSZ 2009–2011 között + 1 fő II. vagy III. besorolási csoport 2009–2010 között)

Az irányítási szolgálaton belül meglévő források felhasználásával áthelyezendő állások száma 2009-ben és 2010-ben 3, 2011-ben pedig 2 (belső áthelyezés)

millió EUR (három tizedesjegyig)

Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | ÖSSZESEN |

1. Technikai és igazgatási segítségnyújtás (beleértve a kapcsolódó személyi költségeket) |

Végrehajtó hivatalok | 0 | 0 | 0 |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás | 0 | 0 | 0 |

belső |

külső |

Teljes technikai és igazgatási segítségnyújtás | 0 | 0 | 0 |

A referenciaösszegbe nem beletartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány fajtája | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | 0,351 | 0,351 | 0,234 |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (adja meg a költségvetési tételt) | 0,126 | 0,126 | 0,063 |

Személyi és kapcsolódó - a referenciaösszegbe NEM beletartozó - költségek összesen | 0,477 | 0,477 | 0,297 |

A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások

millió EUR (három tizedesjegyig)

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01 – Kiküldetések | 0,017 | 0,069 | 0,086 |

XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák | |

XX 01 02 11 03 – Bizottságok | 0,019 | 0,038 | 0,019 | 0,076 |

XX 01 02 11 04 – Tanulmányok és konzultációk | |

XX 01 02 11 05 – Információs rendszerek |

2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) | 0,036 | 0,107 | 0,019 | 0,162 |

3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |

A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli – a referenciaösszegbe NEM tartozó – igazgatási kiadások összesen | 0,036 | 0,107 | 0,019 | 0,162 |

Számítás - A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások

Kiküldetések: átlagosan 3 kiküldetés a 32 országba (27 tagállam + a többi részt vevő ország) x 900 EUR

Szakbizottság: 4 találkozó x 32 résztvevő (27 tagállam + a többi részt vevő ország) x 700 EUR

A személyi kiadásokat és az adminisztratív előírásokat az átfogó költségvetésből az éves elosztási eljárás keretében a felhatalmazó főigazgatóság számára elkülönített összegből fedezik.[pic]

[1] HL C […], […], […]. o.

[2] HL C […], […], […]. o.

[3] HL C […], […], […]. o.

[4] HL C […], […], […]. o.

[5] A Tanács 2002. június 25-i 1605/2002 (EK, Euratom) rendelete az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről (HL L 248., 2002.9.16.), amely legutóbb a 2006. december 13-i 1995/2006 (EK, Euratom) tanácsi rendelettel (HL L 390., 2006.12.30.) módosult. A Bizottság 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 357., 2002.12.31.), amely legutóbb a 2007. április 23-i 478/2007/EK, Euratom bizottsági rendelettel (HL L 111., 2007.4.28.) módosult.

[6] HL C 139., 1999.6.14., 1. o.