A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE Máltán a túlzott költségvetési hiány fennállásáról - Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikke (5) bekezdésének alkalmazása

MAGYARÁZÓ FELJEGYZÉS

2004. április 7-én a Bizottság nyilvánosságra hozta 2004-es tavaszi előrejelzését [1]. Az előrejelzés szerint, amely figyelembe veszi a Málta által 2004 márciusában szolgáltatott adatokat, Máltán a költségvetés hiánya a 2002-es GDP 5,7 százalékáról 2003-ban a GDP 9,7 százalékára emelkedett (amiből a GDP 3,2 százalékának megfelelő hiány egyszeri művelet eredménye volt), ezáltal meghaladva a Szerződésben a GDP 3 százalékában meghatározott referenciaértéket.

[1] A Bizottság 2004-es tavaszi előrejelzése a következő weboldalon érhető el: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.

Ezen első bizonyíték alapján a Bizottság 2004. május 12-én a Szerződés 104. cikkének (3) bekezdésében említett jelentés [2] elfogadásával a túlzott hiány esetén követendő eljárást kezdett Málta ellen. 2004. május 21-én a Bizottság megkapta Málta konvergencia-programját, amely megerősítette a 2003-as GDP 9,7 százalékát kitevő hiányra vonatkozó adatot.

[2] E jelentés teljes szövege a következő weboldalon érhető el: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.

A túlzott hiány esetén követendő eljárás alkalmazását a Szerződés 104. cikke és a Stabilitási és növekedési paktum részét képező, a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi rendelet [3] szabályozza. Az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén csatlakozott országok eltéréssel rendelkező tagállamok, és kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt, esetükben a 104. cikk (9) és (11) bekezdése szerinti szankciók azonban nem alkalmazhatók.

[3] HL L 209. szám, 1997.08.02.

A Szerződés 104. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság jelentésében arra a következtetésre jutott, hogy a Szerződés által a GDP 3 százalékában meghatározott referenciaértéket 2003-ban meghaladó hiány nem a máltai hatóságok ellenőrzésén kívül álló, rendkívüli esemény következménye volt, ahogy nem volt a Stabilitási és növekedési paktum értelmében vett komoly gazdasági visszaesés eredménye sem. A 2004-es fejlődéssel kapcsolatban a jelentés arra a következtetésre jutott, hogy a hiány 2004-ben csökkenhet, de továbbra is meghaladja a GDP 3 százalékát. A Bizottság 2004-es tavaszi előrejelzése különösen a költségvetési hiányt 2004-ben a GDP 5,9 százalékára teszi, amely meghaladja a máltai hatóságok által a konvergencia-programban a GDP 5,2 százalékára tervezett hiányt.

2004-es tavaszi előrejelzése alapján a Bizottság jelentésében egyben arra a következtetésre jutott, hogy az államadósság GDP-hez viszonyított aránya, amely 2003-ban elérte a GDP 72,0 százalékát, 2004-ben is meghaladja a Szerződésben meghatározott 60 százalékos referenciaértéket. A Bizottság 2004-es tavaszi előrejelzése különösen az államadósság arányát a 2004-es GDP 73,9 százalékában irányozza elő, amely meghaladja a máltai hatóságok által a konvergencia-programban a GDP 72,1 százalékára tervezett arányt.

A Szerződés 104. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy ,a 114. cikkben említett bizottság (azaz a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság) véleményezi a Bizottság jelentését". A bizottság 2004. május 24-én adta ki véleményét, amelyben alátámasztotta a Bizottság jelentésében szereplő értékelést. A bizottság nevezetesen arra a következtetésre jutott, hogy Málta költségvetési helyzete túlzott hiány fennállását mutatta a 104. cikk (2) bekezdésében a túlzott hiány meghatározására megállapított mindkét kritérium alapján. Más érdemleges tényezőknek, különösen a középtávú költségvetési helyzetnek és az állami beruházások arányának a figyelembevétele nem változtatott a magukra kritériumokra alapozott értékelésen. A bizottság megítélése szerint ugyanakkor a költségvetési hiány 2004-ben is meghaladhatja a Szerződésben meghatározott referenciaértéket, és a bruttó államadósság 2004-ben is magasabb lehet, mint a Szerződés által a GDP 60 százalékában rögzített referenciaérték.

A jelentésében figyelembe vett érdemleges tényezők vizsgálatát követően és tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére a Bizottság azon a véleményen van, hogy Máltán túlzott hiány áll fenn. E véleményt, amelyet a Bizottság 2004. június 24-én fogadott el, a Szerződés 104. cikke (5) bekezdésének megfelelően megküldte a Tanácsnak. A 104. cikk (6) bekezdésével összhangban a Bizottság ajánlja, hogy a Tanács ennek megfelelően hozza meg határozatát. Emellett a Bizottság a Tanácshoz ajánlást nyújt be arra vonatkozóan, hogy a Szerződés 104. cikke (7) bekezdésének megfelelően fogalmazzon meg ajánlásokat Máltának a túlzott hiány megszüntetése érdekében.

A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE Máltán a túlzott költségvetési hiány fennállásáról - Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikke (5) bekezdésének alkalmazása

ÁLTALÁNOS ÉSZREVÉTELEK

A Szerződés 104. cikkének megfelelően a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt. Ez az eltéréssel rendelkező tagállamokra is alkalmazandó, azaz valamennyi, az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén csatlakozott országra. A túlzott hiány fennállásának megállapítása a Szerződés 104. cikkében és a Stabilitási és növekedési paktum részét képező 1467/97/EK tanácsi rendeletben [4] meghatározott, a túlzott hiány esetén követendő eljárásnak megfelelően történik.

[4] HL L 209. szám, 1997.08.02.

A Szerződés 104. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a tagállamok költségvetési helyzetének és államadósság-állományának alakulását a jelentős mértékű eltérések megállapítása érdekében. A Bizottságnak különösen a költségvetési fegyelem betartását kell vizsgálnia két kritérium alapján, a tervezett vagy tényleges költségvetési hiánynak a bruttó hazai termékhez (GDP) viszonyított aránya és az államadósságnak a GDP-hez viszonyított aránya alapján. Az ezekre a változókra vonatkozó statisztikai adatokat a Bizottság szolgáltatja a tagállamok bejelentése alapján.

A Szerződés 104. cikke (3) bekezdésének értelmében a Bizottságnak jelentést kell készítenie arról, ha egy tagállam nem felel meg a 104. cikk (2) bekezdésében meghatározott egyik vagy mindkét kritériummal kapcsolatos követelményeknek, vagy ha a kritériumokkal kapcsolatos követelmények teljesítésétől függetlenül a Bizottság azon a véleményen van, hogy egy tagállamban túlzott hiány kialakulásának veszélye áll fenn. A Bizottság jelentése figyelembe veszi, hogy a költségvetési hiány meghaladja-e az állami beruházások kiadásait, valamint minden egyéb érdemleges tényezőt, beleértve a tagállam középtávú költségvetési és gazdasági helyzetét, a Szerződés 104. cikke (3) bekezdésének megfelelően. 2004-es tavaszi előrejelzése alapján, amely a Málta által 2004 márciusában szolgáltatott adatokat is figyelembe vette, a Bizottság 2004. május 12-én Máltára vonatkozóan elfogadott egy ilyen jelentést.

Ezt követően a 104. cikk (4) bekezdésével összhangban a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság 2004. május 24-én véleményezte a Bizottság jelentését.

A Szerződés 104. cikke (5) bekezdésének értelmében, ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy tagállamban túlzott hiány áll fenn vagy következhet be, véleményt kell küldenie a Tanácsnak. Annak megállapítása céljából, hogy fennáll-e vagy bekövetkezhet-e túlzott hiány, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a következőket kell figyelembe venni: i. saját jelentésének következtetéseit és ii. a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság arról kiadott véleményét. A Bizottság ezen elemek alapján fogalmazta meg észrevételeit Máltára vonatkozóan.

A MÁLTÁRA VONATKOZÓ ÉSZREVÉTELEK

1. Máltán a költségvetési hiány 2003-ban a GDP 9,7 százalékát tette ki (amelyből a GDP 3,2 százalékának megfelelő hiány egyszeri művelet eredménye volt), jelentősen meghaladva a Szerződés által a GDP 3 százalékában rögzített referenciaértéket. A költségvetési hiány a 2002-es adathoz képest (a GDP 5,7 százaléka) növekedett.

2. 2003-ban a GDP 3 százalékában meghatározott referenciaértéket meghaladó hiány nem a máltai hatóságok ellenőrzésén kívül álló, rendkívüli esemény következménye volt, ahogy nem volt a Stabilitási és növekedési paktum értelmében vett komoly gazdasági visszaesés eredménye sem.

3. 2003-ban a költségvetési hiány mértéke 5,1 százalékponttal magasabb volt a 2002 novemberében, a 2003-as költségvetés elfogadásakor előirányzott értéknél. Ez a növekedés összefüggésben volt a kedvezőtlen külső környezettel; az Európai Unió - Málta legfontosabb kereskedelmi partnerének - szerény növekedésével; valamint az államháztartás helyzetének romlásával, amit a GDP 3,2 százalékára becsült egyszeri művelet költségét fedező megnövekedett állami kiadások tovább súlyosbítottak.

4. A bruttó állami beruházások 2003-ban a GDP 5,7 százalékát tették ki, míg a költségvetés hiánya a GDP 9,7 százalékának felelt meg.

5. A költségvetési hiány 2004-ben is meghaladja a Szerződésben rögzített referenciaértéket. Bizottság 2004-es tavaszi előrejelzése különösen Málta költségvetési hiányát a 2004-es GDP 5,9 százalékában irányozza elő, amely meghaladja a máltai hatóságok által a 2004. májusi konvergencia-programban a GDP 5,2 százalékára tervezett hiányt.

6. A bruttó államadósság GDP-hez viszonyított aránya, amely 2003-ban elérte a GDP 72,0 százalékát, 2004-ben is meghaladhatja a Szerződésben meghatározott 60 százalékos referenciaértéket. A Bizottság 2004-es tavaszi előrejelzése különösen a bruttó államadósság arányát a 2004-es GDP 73,9 százalékában irányozza elő, amely meghaladja a máltai hatóságok által a konvergencia-programban a GDP 72,1 százalékára tervezett arányt.

KÖVETKEZTETÉS

Málta költségvetési helyzetének figyelemmel kísérését és különösen a 104. cikk (2) bekezdésében meghatározott kritériumoknak való megfelelés vizsgálatát követően a Bizottság a Szerződés 104. cikke (3) bekezdésének megfelelően jelentést készített. Miután megvizsgálta az e jelentésben figyelembe vett érdemleges tényezőket, és tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Máltán túlzott hiány áll fenn.