[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 28.6.2006

COM(2006) 343 végleges

2006/0111 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és Ausztrália, Kanada, az EFTA-tagország Norvégia és Svájc, Korea, Japán és az Amerikai Egyesült Államok közötti, az intelligens gyártási rendszerek (IMS) területén a kutatási és fejlesztési tevékenységekről szóló megállapodás megújítására és módosítására irányuló megállapodás megkötésére való felhatalmazásról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

Az 1997. január 27-i 1997/378/EK tanácsi határozat értelmében az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok, Japán, Ausztrália, Kanada és az EFTA-tagállam Norvégia és Svájc között létrejött az intelligens gyártási rendszerek (IMS) területén a tudományos és technikai együttműködésre irányuló megállapodás. A megállapodás az együttműködés elveiben való közös megegyezés rögzítéséről szóló levélváltás formájában jött létre; az együttműködés módját részletesen a megállapodás mellékletét képező, IMS-re vonatkozó szabályok[1] határozzák meg. A 2001. május 28-i 2001/421/EK határozat értelmében a Koreai Köztársaság csatlakozott az IMS-megállapodáshoz. Az IMS-megállapodást 10 évre kötötték, és 2005 áprilisában vesztette hatályát. A Bizottság felhatalmazást kért a megállapodás megújítására és módosítására irányuló tárgyalások folytatására. A 2005. november 29-i tanácsi határozat értelmében a Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy tárgyalásokat folytasson Ausztráliával, Kanadával, az EFTA-tagállam Norvégiával és Svájccal, Koreával, Japánnal és az Amerikai Egyesült Államokkal a megállapodás megújításáról és módosításáról. A tárgyalások eredménye teljes mértékben összhangban van a tárgyalási felhatalmazással, és bekerült a tanácsi határozathoz mellékelt „Nemzetközi együttműködés a fejlett gyártásban” program szabályai közé.

Fontos megemlíteni, hogy az IMS-program irányítása és működése a tárgyalások iránymutatásai szerint fejlődött. Különösen a következő szempontokból:

1. Az IMS-program irányításában teret nyert az állami és a magánszféra közti partnerségi viszony. Az IMS-program irányításában már valóban nem feltétlenül az ipari szféra dominál. Olyan fontos változás ez, mely azért vált szükségessé, mert az ipar egyedül nem tudott jelentős kritikus tömeget és forrásokat mozgósítani az együttműködésre alapuló kutatás finanszírozásához. Ezért a gyáripar támogatására irányuló kutatási politikákért felelős érintett kormányzati szerveknek az ipari magánszféra képviselőivel kialakított partnersége bizonyosan hozzájárul az IMS-program fokozottabb összehangoltságához és a projekt tevékenységi köreinek kiszélesedéséhez.

2. Az IMS költségvetését meghatározó elvek megfelelnek az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet előírásainak. Különben a Bizottság nem tudna anyagilag hozzájárulni az IMS-nek az IMS-megállapodást aláíró államok által finanszírozott régióközi titkárság működtetéséhez .

3. Az IMS-megállapodás megújításának azon szempontjai is figyelmet érdemelnek, melyek a Tanács és a Bizottság közötti belső kapcsolatokkal függnek össze, főként a megállapodás formáját, illetve a Bizottságnak az IMS régióközi titkárság vezetésére történő felhatalmazását tekintve:

- Megőrizték az eredeti IMS-megállapodás formáját (levélváltás), mivel alkalmasnak bizonyult arra, hogy ilyen jellegű, a pénzügyi források egyesítése nélküli nemzetközi együttműködések keretét adja. A fejlett gyártás területén folytatott nemzetközi együttműködési programot meghatározó szabályokat a levélváltás egyes leveleihez csatolt melléklet tartalmazza.

- Az IMS-szabályok előírják, hogy az IMS-progam irányítását a megállapodást aláíró államok egymást váltva végzik. Az elnök felelős az IMS-programban részt vevő minden tagállam rendelkezésére álló IMS régióközi titkárság felállításáért és működtetéséért. Mivel azonban az 1997. január 27-i 1997/378/EK tanácsi határozatban hiányzott a jogalap, a Közösség nem tudta felállítani a régióközi titkárságot, így vissza kellett utasítania annak elnöki posztját. Az IMS-megállapodásban előírt feladat végrehajtása érdekében a tanácsi határozattervezet előírja, hogy az Európai Közösség fogadhatja Európában az IMS régióközi titkárságot.

4. A résztvevők ötévente felülvizsgálják a programot, és határoznak annak folytatásáról, módosításáról vagy befejezéséről. A résztvevők közül bármelyik akármikor visszaléphet, amennyiben szándékát 12 hónappal előtte jelzi a többi résztvevő számára.

5. Az IMS-megállapodást aláíró más résztvevők által befizetett éves hozzájárulások (bevételek) – az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdése d) pontjának megfelelően – meghatározott rendeltetésű bevételeknek fognak minősülni.

2006/0111 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és Ausztrália, Kanada, az EFTA-tagország Norvégia és Svájc, Korea, Japán és az Amerikai Egyesült Államok közötti, az intelligens gyártási rendszerek (IMS) területén a kutatási és fejlesztési tevékenységekről szóló megállapodás megújítására és módosítására irányuló megállapodás megkötésére való felhatalmazásról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 170. cikkére, 300. cikke (2) bekezdésére és (3) bekezdése első albekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[2],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[3],

mivel:

(1) Az Európai Közösségnek az Európai Kutatási Térség létrehozásához és az innovációhoz hozzájáruló kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységére vonatkozó hatodik keretprogramjáról (2002–2006) szóló 1513/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[4] előírja a nemzetközi együttműködést a gyártásra irányuló kutatás területén.

(2) A Bizottság elfogadta és előterjesztette az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatot[5], mely előírja a nemzetközi együttműködés folytatását. Az IMS-megállapodást meg kell újítani.

(3) A 10 évre megkötött IMS-megállapodás 2005 áprilisában vesztette hatályát. Mivel a megállapodás előrelépést jelentett az intelligens gyártási rendszerek területén végzett kutatás fokozásában, a Bizottság felhatalmazást kért a megállapodás megújítására irányuló tárgyalások folytatására.

(4) A Tanács 2005 novemberében felhatalmazta a Bizottságot[6], hogy az Európai Közösség nevében tárgyalásokat folytasson Ausztráliával, Kanadával, az EFTA-tagország Norvégiával és Svájccal, Koreával, Japánnal és az Amerikai Egyesült Államokkal az intelligens gyártási rendszerekkel (IMS) kapcsolatos kutatási és fejlesztési tevékenységek területén a nemzetközi együttműködésről szóló megállapodás megújításáról és módosításáról.

(5) A tárgyalási felhatalmazásnak megfelelően tárgyalásokra került sor, melyek eredményei bekerültek az intelligens gyártási rendszerek területén zajló nemzetközi együttműködési tevékenységek szabályai közé, melyek meghatározzák az együttműködés keretét, és az Európai Közösség, Ausztrália, Kanada, az EFTA-tagország Norvégia és Svájc, Korea, Japán és az Amerikai Egyesült Államok közötti együttműködés elveit rögzítő levélváltás mellékletét alkotják. Az előző program módosításai az IMS-program irányítására és költségvetési működésére vonatkoznak.

(6) Az IMS-szabályok előírják, hogy az IMS program irányítását a megállapodást aláíró államok egymást váltva végzik. E feladat ellátása érdekében lehetővé kell tenni az Európai Közösség számára, hogy az IMS régióközi titkárságot Európában fogadja,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Közösség és Ausztrália, Kanada, az EFTA-tagország Norvégia és Svájc, Korea, Japán és az Amerikai Egyesült Államok közötti, az intelligens gyártási rendszerek (IMS) területén a kutatási és fejlesztési tevékenységekről szóló 1997-es, illetve 2001-es megállapodás megújításáról és módosításáról szóló megállapodást a Tanács jóváhagyja.

A megállapodás szövege az e határozat mellékletében szereplő levélváltás formájában jött létre.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a levélváltásnak az Európai Közösség nevében történő – a Közösséget jogilag kötelező – aláírására jogosult személyt.

Kelt Brüsszelben, -án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

Levélváltás formájában létrejött

MEGÁLLAPODÁS

az Európai Közösség és Ausztrália, Kanada, az EFTA-tagország Norvégia és Svájc, Korea, Japán és az Amerikai Egyesült Államok közötti, az intelligens gyártási rendszerek (IMS) területén a kutatási és fejlesztési tevékenységekre irányuló nemzetközi együttműködésről szóló megállapodás megújításában és módosításában való közös megegyezés rögzítéséről – Melléklet: a „Nemzetközi együttműködés a fejlett gyártásban”program szabályai

A. 1. sz. levél

Brüsszel,

Tisztelt Uram!

Levelemben az Európai Közösség és Ausztrália, Kanada, az EFTA-tagország Norvégia és Svájc, Korea, Japán és az Amerikai Egyesült Államok közötti, az intelligens gyártási rendszerek (IMS) területén a kutatási és fejlesztési tevékenységekről szóló, 1997-ben, illetve 2001-ben kötött megállapodásra hivatkozom.

E levél célja, hogy – az e levélhez mellékelt IMS-szabályoknak megfelelően – rögzítse a közös megegyezést, mely a fent említett együttműködési megállapodás megújításával és módosításával kapcsolatban született.

A részt vevő régiók együttműködnek az ipari versenyképesség megerősítése érdekében, megoldanak gyártással kapcsolatos világszintű problémákat, továbbá fejlett gyártási technológiákat és rendszereket dolgoznak ki. Ez az együttműködés biztosítani fogja az előnyök és hozzájárulások közötti egyensúlyt, ipari vonatkozású jelentőssége lesz, és a közös érdek és egyetértés elvére fog épülni.

Az együttműködési tevékenységek finanszírozása a forrásokhoz való hozzáféréstől függ majd, illetve a részt vevő régiókban alkalmazandó törvényektől és rendeletektől. Minden részt vevő régió saját részvételét finanszírozza, és arányosan – pénzben vagy természetben – hozzájárul az IMS régióközi titkárság költségeihez. A titkárság az IMS-szabályokban foglalt elveknek megfelelően fog működni és eljárni. Az Európai Közösség felkészült a régióközi titkárság soros fogadására, amennyiben a részt vevő régiók közösen így határoznak.

Az együttműködési megállapodás 10 évre szól. A részt vevő régiók közül bárki bármikor visszaléphet, amennyiben szándékát 12 hónappal előtte jelzi a többi résztvevőnek. A résztvevők a program elindítása után 5 évvel felülvizsgálják a programot.

Az Európai Közösség és Norvégia fenntartja magának a lehetőséget, hogy egyetlen európai régióként cselekedjen.

E levél – a részt vevő régiók hozzájárulásával – jóváhagyja a IMS-szabályokat, és rögzíti az IMS terén folyó együttműködés elveiben való közös megegyezést. Örömmel venném, ha rövid időn belül megerősítő választ küldene a megegyezés jóváhagyásáról.

Az Európai Közösség részéről

B. 2. sz. levél

Címzett városa, dátum

Tisztelt Uram!

Ezúton igazolom vissza …-i levelének kézhezvételét, amely a következőképpen szól:

„Levelemben az Európai Közösség és Ausztrália, Kanada, az EFTA-tagország Norvégia és Svájc, Korea, Japán és az Amerikai Egyesült Államok közötti, az intelligens gyártási rendszerek (IMS) területén a kutatási és fejlesztési tevékenységekről szóló, 1997-ben, illetve 2001-ben kötött megállapodásra hivatkozom.

E levél célja, hogy – az e levélhez mellékelt IMS-szabályoknak megfelelően – rögzítse a közös megegyezést, mely a fent említett együttműködési megállapodás megújításával és módosításával kapcsolatban született.

A részt vevő régiók együttműködnek az ipari versenyképesség megerősítése érdekében, megoldanak gyártással kapcsolatos világszintű problémákat, továbbá fejlett gyártási technológiákat és rendszereket dolgoznak ki. Ez az együttműködés biztosítani fogja a haszon és a hozzájárulások közötti egyensúlyt, ipari vonatkozású jelentősége lesz, és a közös érdek és egyetértés elvére fog épülni.

Az együttműködési tevékenységek finanszírozása a forrásokhoz való hozzáféréstől függ majd, illetve a részt vevő régiókban alkalmazandó törvényektől és rendeletektől. Minden részt vevő régió saját részvételét finanszírozza, és arányosan – pénzben vagy természetben – hozzájárul az IMS régióközi titkárság költségeihez. A titkárság az IMS-szabályokban foglalt elveknek megfelelően fog működni és eljárni. Az Európai Közösség felkészült a régióközi titkárság soros fogadására, amennyiben a részt vevő régiók közösen így határoznak.

Az együttműködési megállapodás 10 évre szól. A részt vevő régiók közül bárki bármikor visszaléphet, amennyiben szándékát 12 hónappal előtte jelzi a többi résztvevőnek. A résztvevők a program elindítása után 5 évvel felülvizsgálják a programot.

Az Európai Közösség és Norvégia fenntartja magának a lehetőséget, hogy egyetlen európai régióként cselekedjen.

E levél – a részt vevő régiók hozzájárulásával – jóváhagyja a IMS-szabályokat, és rögzíti az IMS terén folyó együttműködés elveiben való közös megegyezést. Örömmel venném, ha rövid időn belül megerősítő választ küldene a megegyezés jóváhagyásáról.

Az Európai Közösség részéről:”.

Megtiszteltetés számomra, hogy megerősíthetem: kormányom egyetért az Ön levelében foglaltakkal.

A(z) ... kormánya részéről:

JOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME

A Tanács határozata az Európai Közösség és Ausztrália, Kanada, az EFTA-tagország Norvégia és Svájc, Korea, Japán és az Amerikai Egyesült Államok közötti, az intelligens gyártási rendszerek (IMS) területén a kutatási és fejlesztési tevékenységekről szóló megállapodás megújítására és módosítására irányuló megállapodás megkötésére való felhatalmazásról

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ GAZDÁLKODÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Politikai terület(ek) és a kapcsolódó tevékenység/ tevékenységek:

- KTF/Nemzetközi tudományos és technológiai együttműködés

- Információs társadalom/Kutatás

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (korábban: BA-tételek)) beleértve a következő költségvetési megnevezéseket:

- az IMS-programban való részvétellel kapcsolatos költségek, különösen az IMS régióközi titkárság működéséhez való éves hozzájárulás a közösségi kutatási és technológiafejlesztési keretprogram speciális programjaihoz tartozó költségvetési megnevezésekből kerül levonásra (a 08.0301 költségvetési megnevezés (Kutatási Főigazgatóság) és a 09.0401 költségvetési megnevezés (Információstársadalmi Főigazgatóság)). Ezt a hozzájárulást a Kutatási, illetve az Információstársadalmi Főigazgatóság felváltva nyújtja majd.

- Abban az esetben, ha az IMS régióközi titkárságot Európában állítják fel, és az Európai Bizottság irányítja (az Európai Közösség elnöksége során): Az IMS-megállapodást aláíró más résztvevők által befizetett éves hozzájárulások (bevételek) az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdése d) pontjának értelmében meghatározott rendeltetésű bevételnek fognak minősülni.

3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:

2006. és 2007–2013-ra (indikatív tételek)

3.3. Költségvetési jellemzők:

Költségvetési tétel | A kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Tagjelölt országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |

08.0301 (RTD) | nem kötelező | diff.[7] | Nincs | IGEN | IGEN | Nincs [3] |

09.0401 (INFSO) | nem kötelező | diff. | Nincs | IGEN | IGEN | Nincs [3] |

4. FORRÁSOK ÖSSZEFOGLALÁSA

4.1. Pénzügyi források

Az IMS régióközi titkárság (IRS) finanszírozásának éves hozzájárulási összege 200 000 kanadai dollárban került meghatározásra az Egyesült Államok, Japán és az Európai Unió számára (ideértve a KTF-keretprogramhoz társult Norvégiát is. Az Európai Közösség és Norvégia fenntartja magának a lehetőséget, hogy egyetlen európai régióként vegyen részt.)

Ez az összeg az átváltási árfolyamok ingadozásának megfelelően évente változik majd; azonban nem haladhatja meg az évi 150 000 eurót.

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (három tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | 2006-os év | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 | Összesen |

Működési kiadások[8] |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.450 | 1.200 |

Kifizetési előirányzatok | b | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.450 | 1.200 |

Referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[9] |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4. | c |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a + c | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.450 | 1.200 |

Kifizetési előirányzatok | b + c | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.450 | 1.200 |

A referenciaösszegbe nem beletartozó igazgatási kiadások[10] |

Személyi és a kapcsolódó kiadások (NDA) | 8.2.5. | d |

A referenciaösszegbe nem beletartozó, a személyi és kapcsolódó kiadásoktól eltérő kiadások | 8.2.6. | e |

A fellépés indikatív összköltsége |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.450 | 1.200 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.150 | 0.450 | 1.200 |

A társfinanszírozás részletezése

Ha a javaslatban szerepel a tagállamok vagy más szervek részéről (kérjük, jelezze, melyek ezek) társfinanszírozás, az alábbi táblázatban fel kell tüntetni a társfinanszírozás becsült mértékét (további sorok hozzáadhatók, ha a társfinanszírozás biztosítására különféle szerveket irányoztak elő):

millió EUR (három tizedesjegyig)

Társfinanszírozó szerv | n. év | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 és később | Összesen |

…………………… | f |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással | a+c+d+e+f |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

X A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.

A javaslat összeegyeztethető a 2006-ra vonatkozó jelenlegi pénzügyi programozással (a 2006-os költségvetéssel és a 6. keretprogrammal). A 2007–2013-as időszakot illetően a javaslat azzal a feltétellel készült, hogy beillesztik a vonatkozó pénzügyi tervbe, és a kutatási keretprogramba.

( A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[11] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására).

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

( A javaslatnak nincs kihatása a bevételre

X A javaslatnak van pénzügyi kihatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

Az IMS-megállapodás előírja, hogy az IMS program irányítását a megállapodást aláíró államok egymást váltva végzik. Az elnök felelős az IMS régióközi titkárság felállításáért és működtetéséért, amely minden IMS-ben részt vevő állam szolgálatára áll. A titkárság 2,5 éves ciklusokban működik. Mivel azonban az 1997. január 27-i 1997/378/EK tanácsi határozatban hiányzott a jogalap, a Közösség nem tudta felállítani a régióközi titkárságot, így nem foglalhatta el annak elnöki posztját. Az IMS-megállapodásban előírt feladat végrehajtása érdekében a tanácsi határozattervezet előírja, hogy az Európai Közösség fogadhatja Európában az IMS régióközi titkárságot.

Ezért amikor a Bizottság tölti be az IMS-program irányításának elnöki posztját, és felállítja az IMS régióközi titkárságot, a harmadik országok pénzügyi hozzájárulásukat az európai kutatási keretprogram költségvetésébe fizetik be. Erről még nem született döntés, azonban a kérdés valószínűleg 2010-ben dől el, amikor a jelenlegi (Korea) és az arra rákövetkező elnökség (Svájc) után az Európai Unióra kerül a sor.

Az éves hozzájárulás Ausztrália, Kanada, Korea és Svájc számára 125 000 kanadai dollárt tesz ki. Ez az összeg az átváltási árfolyamok ingadozásának megfelelően évente változik majd; azonban nem haladhatja meg az évi 100 000 eurót. A teljes éves bevétel számadatai tartalmazzák Japán és az Amerikai Egyesült Államok hozzájárulását, mely nem haladhatja meg országonként a 150 000 eurót. Az európai elnökség várható időtartama (mely egybeesik a várható bevétel időtartamával) 2,5 év, mely valószínűleg 2010-ben veszi kezdetét. millió EUR (egy tizedesjegyig)

A fellépést megelőzően[n-1 év] | A fellépés után |

A személyi állomány teljes létszáma | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

Az intelligens gyártási rendszerek (IMS) programja az intelligens gyártási rendszerekkel kapcsolatban végzett kutatás és fejlesztés terén zajló nemzetközi és multilaterális együttműködés.

5.1. A megvalósításra rövid vagy hosszú távon van-e szükség

Az IMS-programban részt vevő régiók ipari és elméleti kutatóit bevonó kutatási és fejlesztési együttműködés elősegítéséhez és támogatásához: Ausztrália, Kanada, az EU és Norvégia, Japán, Korea, az Amerikai Egyesült Államok és Svájc.

A részt vevő régiók képviselőiből álló IMS régióközi operatív bizottság (ISC) felülvizsgálja az IMS-programot. Az IMS régióközi titkárság (2,5 évenként váltakozó elnökség mellett) hajtja végre az ISC feladatait, finanszírozása éves tagsági hozzájáruláson keresztül történik.

Az IMS-programban részt vevő minden régió működtet egy olyan IMS regionális titkárságot, mely az IMS kutatási közösséggel tartja a kapcsolatot. Az európai IMS titkárság feladatai a két érintett főigazgatóság, a Kutatási Főigazgatóság, illetve az Információstársadalmi Főigazgatóság között oszlanak meg.

5.2. A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

Az IMS-kezdeményezés a világ egyetlen nemzetközi együttműködési kutatási és fejlesztési keretprogramja az iparosodott országok között. Az ipari és elméleti szakemberek számára a gyártási kutatással és fejlesztéssel összefüggő együttműködés átfogó keretét nyújtja a teljes innovációs cikluson keresztül, és lehetőséget teremt arra, hogy a partnerek világszerte egymásra találjanak. Ez a szellemi tulajdonjogok védelmére szolgáló hatékony program hasznosnak bizonyult az ipari résztvevők, főként a KKV-k számára, mert így biztonságosan részt tudnak venni globális együttműködésben. Az IMS utolsó 10 éve az európai kutatási közösség sikertörténete, mely a globális kutatási együttműködés vezetésében Európa szakértelméről tett tanúbizonyságot.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve az azzal összefüggő mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

( Központosított irányítás

X közvetlenül a Bizottság által

( közvetetten, a következőknek történő hatáskör-átruházással:

( végrehajtó hivatalok

( a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek

( tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek

( Megosztott vagy decentralizált irányítás

( a tagállamokkal

( harmadik országokkal

( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)

Megjegyzés:

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Ellenőrző rendszer

Az együttműködési megállapodást a Bizottság megfelelő szolgálatai rendszeresen értékelik majd, továbbá 5 év múlva a Közösség és az IMS-partnerek közösen is értékelik.

Teljesítménymutatók:

- az IMS-partnerek által – az IMS célkitűzéseinek megfelelően – tett IMS-javaslatok, illetve felállított IMS-hálózatok száma;

- az európai szervezetek által – az IMS célkitűzéseinek megfelelően – tett javaslatok, illetve felállított hálózatok száma;

- azon IMS javaslatok száma, melyeket finanszírozásra jelöltek ki (minden régió saját résztvevőit finanszírozza);

- IMS-projektek révén kapott szabadalmak száma;

- azon kiadványok száma, melyeket IMS-projektek résztvevői készítettek;

- az IMS célkitűzéseinek speciális témaköreiről szóló műhelyek, szemináriumok, tudományos tanácskozások száma;

- az IMS régióközi operatív bizottságon belül kidolgozott ütemtervek, kutatási stratégiák, tanulmányok száma;

- a gyártásról a szak- és általános sajtó által közzétett cikkek száma

6.2. Értékelés

6.2.1. Előzetes értékelés

Az IMS elmúlt 10 évének értékelését globális szinten végezték, és az alábbi jelentésben foglalták össze:

Intelligent Manufacturing Systems, Impact Report. (Intelligens gyártási rendszerek – Hatásjelentés.) z I. fázis története és eredményei), 2005. január, elektronikusan elérhető a http://www.ims.org/index_imp.html weboldalon

A jelentés az alábbi következtetéseket vonja le:

„A (2003-ban) ... tanulmányozott projektek eredményei a következők:

„transzfunkcionális” és nemzetközi együttműködésekben nyert tapasztalat (96%)

Az elméleti koncepcióknak a helyszíni, gyakorlati tapasztalatokon keresztül történő érvényesítése (74 %)

Megvalósult multikulturális együttműködés (83%)

Megvalósult multidiszciplináris együttműködés (82 %)

A világszintű üzleti gyakorlatok magasabb szintű megértése (78 %)

Kölcsönös bizalom és megbecsülés megerősödése (100 %)

A folyamatban lévő projektek ICP-jeinek (az IMS-t koordináló partnereknek) évente küldenek kérdőívet abból a célból, hogy az IMS partnerek értékelhessék a program hatékonyságát, és visszajelzést kapjanak a program keretei közt zajló kutatásokról. Vizsgáljuk az együttműködés társadalmi szempontjait, projektjeinek gazdasági hatásait és a keretei közt végzett kutatásokból levonható legfontosabb tanulságokat. Legfrissebb felmérésünkben a nemzetközi kutatás legfontosabb szempontjairól kérdeztünk: a válaszadók feleletei alapján új nemzetközi kapcsolatok teremtése és a személyes találkozások játszottak fontos szerepet a folyamatban. Továbbá a legtöbben azt válaszolták, hogy képesek voltak hatékonyan együttműködni, és jobban megértették a világszintű üzleti gyakorlatokat. Az IMS egyedülálló lehetőséget nyújt a kultúrákat átszelő és több tudományágat érintő világszintű együttműködésre a kutatók és az ipar képviselői között. Továbbá mérhetően növekedett a kölcsönös megértés .... az IMS projekteken belül. Minden válaszadó úgy nyilatkozott, hogy az együttműködési folyamat eredményeképpen erősödött bennük az egymás iránti bizalom és tisztelet, mely új felfedezések elől hárította el az akadályokat. Mivel a bizalom és a tisztelet megnőtt, a projekttől függetlenül, illetve annak befejezése után is létrejöttek új üzleti hálózatok és kezdődtek párbeszédek. A válaszadók arról is nyilatkoztak, hogy alkalmuk nyílt a kutatás és fejlesztés új megközelítéseinek elsajátítására, továbbá új hálózatok létrehozására. Ezek a társadalmi eredmények hosszú távú hasznot biztosítanak, melyet csak akkor lehet észrevenni vagy felismerni, amikor alkalom mutatkozik a tevékenység kiterjesztésére”. (18. o.).

Az európai IMS projektportfólió egyik részének (a 4. és 5. KP IST része,) szisztematikus értékelése jelenleg van folyamatban.

6.2.2. Az időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)

A megállapodás megkötését követő ötödik év végén a Bizottság értékeli az összes együttműködési tevékenységet és a program adminisztrációját, majd a nemzetközi IMS operatív bizottságon keresztül tájékoztatja az érintett partnereket.

6.2.3. A jövőbeni értékelések feltételei és gyakorisága

Minden 5. év végén a Bizottság értékeli az együttműködési tevékenységeket és a program adminisztrációját.

7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

Amikor a keretprogram végrehajtása külső alvállalkozók bevonását teszi szükségessé, vagy harmadik fél részére juttatott pénzügyi hozzájárulással jár, a Bizottság szükség esetén pénzügyi ellenőrzést hajt végre, különösen ha oka van arra, hogy kételkedjen az elvégzett vagy a tevékenységi jelentésben leírt munka reális mivoltával kapcsolatban.

A Közösség által végzett pénzügyi ellenőrzéseket vagy saját munkatársai, vagy az ellenőrzött fél jogszabályainak megfelelő engedéllyel rendelkező könyvviteli szakértők végzik. A Közösség ez utóbbiakat szabadon kiválasztja, elkerülve az – adott esetben az ellenőrzött fél által jelzett – összeférhetetlenséget.

Ezenfelül a Bizottság a kutatási tevékenységek folytatása során biztosítani fogja, hogy az Európai Közösségek pénzügyi érdekeit hatékony ellenőrzésekkel, és amennyiben szabálytalanságokat észlelnek, intézkedésekkel, illetve elrettentő és arányos szankciók alkalmazásával védi.

E cél érdekében az ellenőrzésekre vonatkozó szabályok, intézkedések és szankciók – a 2988/95, a 2185/96, az 1073/99 és az 1074/99 rendeletnek megfelelően – szerepelni fognak a keretprogram végrehajtására irányuló minden szerződésben.

Továbbá rutinintézkedésképpen a Kutatási Főigazgatóság felelős munkatársai tudományos és költségvetési vonatkozású belső ellenőrzést és ellenőrzési programot, a Kutatási Főigazgatóság Belső Ellenőrzési Egysége belső ellenőrzést, illetve a fent említett egység és a Számvevőszék helyi ellenőrzéseket hajt végre.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Kötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (három tizedesjegyig)

n. év | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[14] (XX 01 01) | A*/AD |

B*,C*/asszisztens |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[15] |

A(z) XX 01 04/05 jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[16] | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* |

ÖSSZESEN | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* | 2/3 A* |

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

Az európai IMS titkárság működtetése

8.2.3. A – jogszabályban meghatározott – állomány származási helye

X A cserére vagy meghosszabbításra kerülő program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek

( Az n. évi politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek

( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának keretében igénylendő álláshelyek

( Az érintett szolgálaton belül meglévő állomány felhasználásával átcsoportosítandó álláshelyek (belső áthelyezés)

( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben az adott évre nem előirányozott álláshelyek

8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05 – Igazgatási kiadások )

millió EUR (három tizedesjegyig)

Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | n. év | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év és később | ÖSSZESEN |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |

- belső |

külső |

Teljes technikai és igazgatási segítségnyújtás |

8.2.5. A referenciaösszegbe nem beletartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány fajtája | n. év | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év és később |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 0101.) |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (határozza meg a vonatkozó költségvetési tételt) |

Személyi és kapcsolódó - a referenciaösszegbe NEM beletartozó - költségek összesen |

Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak |

2/3 A* évente magában foglal két 1/3 A* tisztviselőt mindkét érintett főigazgatóságról (a Kutatási Főigazgatóságról, illetve az Információstársadalmi Főigazgatóságról) – 72 000 euro |

Számítás – Az XX 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyzet |

8.2.6. A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások millió EUR (három tizedesjegyig) |

n. év | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év és később | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01. – Kiküldetések |

XX 01 02 11 02. – Ülések és konferenciák |

XX 01 02 11 03. – Bizottságok[18] |

XX 01 02 11 04. – Tanulmányok és konzultációk |

XX 01 02 11 05. – Informatiós rendszerek |

2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) |

3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |

A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – igazgatási kiadások összesen |

Számítás - A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások |

[1] HL L 161., 1997.6.18., 2–20. o.

[2] HL C ..., ..., ... o.

[3] HL C ..., ..., ... o.

[4] HL L 232., 2002.8.29., 1–33. o.

[5] COM(2005) 119 végleges, 2005. április 6.

[6] Korlátozott terjesztésű, 2005. október 28-i 13364/05 tanácsi dokumentum

[7] Differenciált előirányzatok

[8] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.

[9] A(z) xx cím xx 01 04. jogcímcsoport alá tartozó kiadások.

[10] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. vagy a(z) xx 01 05. jogcímcsoportokon kívüli kiadások.

[11] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[12] Szükség esetén, ha a fellépés időtartama hat évnél hosszabb, a táblázat további oszlopokkal bővíthető.

[13] Az 5.3. szakaszban leírtak szerint.

[14] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[15] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[16] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.

[17] Az érintett végrehajtó hivatal(ok) esetében hivatkozni kell az adott jogalkotási pénzügyi kimutatásra.

[18] Jelölje meg a bizottság típusát és a csoportot, amelyhez tartozik.