A tagállamokat végül felkérték arra, hogy nyújtsanak be érdemi adatokat azokról a mutatókról, amelyek használhatók a többéves pénzügyi keret 2017-re tervezett félidős felülvizsgálatához. Néhány tagállam – például Dánia, Franciaország és Görögország – arról számolt be, hogy 2017-ig nem tudnak érdemi adatokat szolgáltatni, nagyrészt azért, mert néhány operatív program végrehajtási szintje túl alacsony lenne, és az adatok jelentéktelenek lennének. Görögország kijelentette:

A tagállamok rendelkezésre bocsátottak az eltérő alapok esetében használt, különböző programspecifikus mutatókat tartalmazó listákat, illetve a mutatókkal kapcsolatos részletesebb információkat. Svédország kijelentette, hogy az ERFA 9 programja esetében kb. 35 outputmutatót és „kb. 30 outputmutatót használ, melyek a programokon belüli beruházási prioritásokhoz és konkrét célkitűzésekhez kapcsolódnak”. Dánia listát nyújtott be az EMVA, az ESZA és az ETHA esetében használt hatás-, output- és eredménymutatókról. Szlovákia felsorolta a központi koordináló testület által meghatározott és több programra vonatkozó mutatókat, és listát is benyújtott az európai strukturális és beruházási alapok – esb – esetében használt mutatókról.

A tagállamok a továbbiakban is erőfeszítéseket hoznak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás előmozdítása érdekében az egyszerűsített költségelszámolási módszerek gyakori alkalmazása, továbbá az irányítási ellenőrzések és a pénzügyi eszközökről történő jelentéstétel javítása révén.

A Számvevőszék a jelentésében kiemelt olyan eseteket, amelyekben néhány tagállamban megsértették a közbeszerzési szabályokat. Az érintett tagállamokat felkérték, hogy nyújtsanak be információt a belső kontrollrendszereiket érintő esetleges hibákról és hiányosságokról, melyek ezeket a szabálytalanságokat eredményezhették, valamint az ezeket orvosló intézkedésekről. Bulgária és Franciaország rámutatott arra, hogy a szabálytalanságok egyrészt az összetett közbeszerzési eljárásoknak, másrészt pedig annak tudhatók be, hogy hiányoznak az ezekkel a közbeszerzési kérdésekkel foglalkozó képzett alkalmazottak. Románia beszámolója szerint:

A Számvevőszék aktualizálta a közbeszerzési szabályok súlyos megsértéseinek számszerűsítéséhez használt eljárását. A „gazdasági, társadalmi és területi kohézió” fejezet legfőbb hibaforrását a közbeszerzési hibák jelentik. A tagállamokat felkérték, hogy nyújtsanak be információt a közbeszerzési szabályok megsértésének értékelésére és számszerűsítésére nemzeti szinten előírt intézkedésekről. Néhány tagállam – Írország, Lettország, Litvánia, Hollandia, Lengyelország és Szlovénia – jelezte, hogy vannak nemzeti jogszabályok, és az uniós jogszabályokat gyakran átültették vagy kiegészítették azokkal a nemzeti jogszabályokat. Litvániában a Közbeszerzési Hivatal felel teljes mértékben az operatív program uniós előírásokkal összhangban történő megfelelő végrehajtásának biztosításáért és a szabálytalanságok megelőzéséért. Lettország kijelentette:

Luxemburg és Szlovénia a megelőző intézkedéseik kulcsfontosságú részét alkotó ellenőrzőlistákat említette, míg Spanyolország az ellenőrzőlistákon túlmenően „kockázatértékelési mátrixot” is alkalmaz.

Bár a rendszerszintű problémák vagy hiányosságok a jelek szerint nem voltak gyakoriak, néhány tagállam arról számolt be, hogy megelőző intézkedéseket hozott.

A Számvevőszék a 2014-es éves jelentésében megállapította, hogy nyolc tagállam 14 ERFA/KA-projektje megsértette az állami támogatásra vonatkozó uniós szabályokat. A Számvevőszék szerint az állami támogatási szabályok megsértése tekintetében számszerűsített hibák a regionális és várospolitikára vonatkozó becsült hiba kb. 1,5 százalékpontját teszik ki. A Számvevőszék felkérte a tagállamokat, hogy nyújtsanak be információt az állami támogatási szabályok megsértéséről, és az ezzel kapcsolatban hozott bármilyen megelőző intézkedésekről.

Horvátország is jelezte, hogy átfogó adatokat fog nyújtani, és hozzátette:

A Számvevőszék a 6. fejezetben azt javasolja, hogy a tagállamoknak jobban ki kellene használniuk a 2014–2020-as időszakra szóló közös rendelkezésekről szóló rendeletben és az ESZA-rendeletben az egyszerűsített költségelszámolási módszerekre meghatározott lehetőségeket.

A tagállamok többsége – köztük Ciprus, Finnország, Franciaország, Németország, Magyarország, Lettország, Litvánia, Luxemburg és az Egyesült Királyság – arról számolt be, hogy a 2014–2020-as programozási időszakban – lehetőség szerint – mindegyik alap tekintetében használják az egyszerűsített költségelszámolási módszereket. Litvánia kijelentette, hogy az irányító hatóság 2015-ben „Lehetőségek egyszerűsített eljárás alkalmazására a 2014–2020 közötti kifizetésekre” címmel konferenciát szervezett, melynek keretében ismertette a résztvevőkkel:

„az egyszerűsített eljárás alkalmazásának lehetőségeit és annak előnyeit az uniós strukturális alapok igazgatási folyamatában.”

Görögország rámutatott arra, hogy az egyszerűsített költségelszámolási módszerek alkalmazását illetően intézkedéseket hozott valamennyi szereplő naprakész tájékoztatására és képzésére, míg Lengyelország kijelentette, hogy létezik ugyan rendelkezés az egyszerűsített költségelszámolási módszerek használatára, azonban „ezek használata opcionális és ebben a kérdésben a végső döntést az irányító hatóságok hozzák”.

Svédország kiemelte, hogy az ESZA tekintetében egyszerűsített költségelszámolási modellel rendelkezik, és a „kormány aktívan előmozdítja az egyszerűsített módszereket”.

Végezetül Portugália a Fejlesztési és Kohéziós Ügynökségben Egyszerűsítési Központot hozott létre, melynek célja „az irányító hatóságok tájékoztatása ezen terület releváns szempontjairól az egyszerűsített költségelszámolási módszerek kiterjedt használatának előmozdítása érdekében a különböző kohéziós alapok (ERFA, ESZA és a Kohéziós Alap) területén.”

A korábbi évekhez hasonlóan a regionális politika, a foglalkoztatás és a szociális ügyek területével kapcsolatban a Számvevőszék arról számolt be, hogy a tranzakciók jelentős részét számszerűsíthető hibák érintették, és hogy a tagállamok hatóságainak elegendő információ állt rendelkezésére ahhoz, hogy ezeket a hibákat megelőzzék, észleljék és korrigálják azt megelőzően, hogy a Bizottságnak költségeket igazolnának le. A tagállamokat felkérték, hogy nyújtsanak be információt azzal kapcsolatban, hogy vannak-e bevált intézkedéseik az irányítási ellenőrzések javítására és a költségek Bizottságnak történő leigazolását megelőzően elvégzett ellenőrzések eredményesebbé tételére.

Ami az irányítási ellenőrzések terén tett néhány javítást illeti, Luxemburg az ERFA és az ESZA tekintetében intézkedéslistát nyújtott be, mely új utólagos ellenőrzőlistát, iránymutató feljegyzést, képzést és találkozókat tartalmaz. Ezek célja az egyszerűsített költségelszámolási módszerek tudatosítása.

Portugália kijelentette, hogy bizonyos esetekben cselekvési tervet hajt végre, továbbá arról számolt be, hogy az igazoló hatóság a kifizetési kérelmek Európai Bizottságnak való benyújtása előtt ellenőrzések egész sorát végzi. Amennyiben kétségek lennének

„az igazolandó kiadások jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatban, a kérdéses összegeket elővigyázatossági intézkedésként levonják a problémák megoldásáig.”

Spanyolország is arról számolt be, hogy cselekvési terveket hajt végre, és

„javította a költségnyilatkozatok kiválasztását és validálását szolgáló eljárásokat, az ellenőrzőlistákat, a közbeszerzési dokumentumok felülvizsgálatát számos helyi hatóság esetében, stb.”

Ciprus arról számolt be, hogy a legtöbb hiba

„elsősorban a helyi hatóságok által lebonyolított, építési beruházásra irányuló szerződéseknél, valamint az állami egyetemek által lebonyolított szoftverfejlesztési szerződéseknél merült fel, a megrendelőknek a változtatásokkal és panaszokkal foglalkozó központi bizottsághoz kell fordulniuk az ilyen szerződéseket érintő módosítási kérelmek vizsgálatáért, iránymutatásért és véleményért, valamint az érintett vállalkozókkal történő vitarendezésért.”

A pénzügyi eszközökről való beszámolás minőségét illetően néhány tagállam (pl. Ciprus, Szlovénia és Svédország) kijelentette, hogy követte a Bizottság iránymutatását, az új sablonokat használta és néhány esetben nem volt szükség javításokra, mert a beszámolás minőségét jónak ítélték meg.

Más tagállamok előrelépésekről számoltak be. Franciaország 2015 novemberében pénzügyi eszközökkel foglalkozó munkacsoportot hozott létre abból a célból, hogy nyomon kövesse az eszközök terén elért eredményeket és biztosítsa az információ konszolidálását. Bulgária a JESSICA pénzügyi eszköz számára féléves és éves jelentéstételi rendszert hozott létre.

4.Következtetés

A Bizottság már vállalta, hogy az uniós költségvetést az eredményközpontúság alapján fogja végrehajtani, ami megfelel az uniós beruházások és kiadások terén követendő „teljesen új megközelítésnek”, melyre a Számvevőszék a 2014-es éves jelentésében szólított fel. Ennek az új megközelítésnek egyik kulcseleme a teljesítmény, melynek értékelése a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvei alapján történik.

A tagállamok által a mellékletekre megküldött válaszokból látható, hogy továbbra is elkötelezettek a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás mellett az egyszerűsített költségelszámolási módszerek használatának aktív előmozdítása, az irányítási ellenőrzések és a pénzügyi eszközökről való beszámolás javítása révén. A tagállamok szerint a közbeszerzési problémákat a nemzeti és az uniós jogszabályok összehangolásával is kezelik. Azokban az esetekben, ahol a képzési programokban hiányosságokat találnak, a közbeszerzés területén tapasztalt hiányosságok orvoslása érdekében gyakrabban végeznek helyszíni ellenőrzéseket és fizettetnek vissza összegeket, ahogy azt a Cseh Köztársaság, Horvátország, Belgium, Finnország és Németország is jelezte.

A tagállamok ez évi válaszai azt is jelzik, hogy egyre nagyobb igény van eredményes teljesítménykultúra megteremtése és az eredményekre való összpontosítás iránt. Majdnem az összes tagállam arról számolt be, hogy a teljesítmény mérésére közös és specifikus mutatókat használ az alapok tekintetében, nemzeti és regionális szinten. Ugyanakkor a programvégrehajtás alacsony szintje azt jelentheti, hogy a többéves pénzügyi terv 2017-es félidős felülvizsgálatához nem fognak rendelkezésre állni a teljesítményre vonatkozó érdemi adatok. Érdemibb adatok várhatóan 2018-ban vagy 2019-ben állnak majd rendelkezésre több program eredményességmérési kerete alapján. Lettország a következőképpen foglalja össze a helyzetet: