Amennyiben a Bizottság értékelései és elemzése alapján úgy véli, hogy a tagállamok által szolgáltatott adatok pontatlanok, ezt a szolgálataira vonatkozó éves tevékenységi jelentésben egyértelműen feltünteti.

Az arra vonatkozó kérelemmel kapcsolatban, hogy a főigazgatók éves tevékenységi jelentéseikben a tagállamok által jelentett hibaarányokat és a Bizottság által elvégzett korrekciókat jelentsék, a Bizottság emlékeztet arra, hogy ezt az információt jelenleg a fenntartásokkal illetett operatív programokért felelős főigazgatóságok szolgáltatják. 2014-től eseti alapon ezt minden operatív programra kiterjesztették.

1.4.Az összefoglaló jelentés és az éves tevékenységi jelentés (26–27. pont, 217–218. pont)

Az EP kérelmére adott válaszként a Bizottság egyértelműsítette a kockáztatott összeg kiszámítását a 2014. évi összefoglaló jelentésben , a korrekciós intézkedések becsült hatását is bemutatva.

Az arra vonatkozó kérelemmel kapcsolatban, hogy az összefoglaló jelentésben egy megfelelő „megbízhatósági nyilatkozatot” bocsássanak ki, a Bizottság hangsúlyozza, hogy a pénzügyi ellenőrzés a Bizottság 2000 óta tartó igazgatási reformjának és megerősítő intézkedéseinek egyik fő prioritásaként való megerősítésének szükségességével összhangban az irányítási keret (különösen a költségvetési rendelet 66. cikkének (9) bekezdése) teljes körűen felhatalmazta és a pénzgazdálkodás tekintetében személyesen számon kérhetővé tette a főigazgatókat. Ezért a főigazgatók által vállalt vezetői felelősség biztosítja az elszámoltathatósági struktúra szükséges folyamatosságát és fenntarthatóságát.

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a biztosi testület az előző évre vonatkozó éves tevékenységi jelentések összefoglalását tartalmazó összefoglaló jelentés évenkénti elfogadásával az EUMSZ 317. cikke alapján politikai felelősséget vállal (a költségvetési rendelet 66. cikkének (9) bekezdése). A Bizottság úgy véli, hogy az éves tevékenységi jelentések és az összefoglaló jelentés együttesen teljesítik a külső és belső elszámoltathatósági célkitűzéseket.

Az EP az éves tevékenységi jelentésekkel kapcsolatos szabványos utasítások (esetleges elutasító vélemény, szankcionálási mechanizmus) tisztázására vonatkozó kérelmével kapcsolatban a Bizottság hangsúlyozza, hogy a jelenlegi utasítások már lehetővé teszik a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselők számára azt, hogy megállapítsák, hogy nem tudnak ésszerű mértékben megbizonyosodni arról, hogy a bevezetett kontrolleljárások a szükséges módon garantálják az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét.

A szankcionálási mechanizmusokat illetően a költségvetési rendelet és a személyzeti szabályzat már most is rendelkezik arról, hogy a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő felel a fegyelmi intézkedésekért és jogellenes tevékenység, csalás vagy korrupció esetén anyagi felelősség terheli.

2. Egyszerűsítés

A 2014–2020 közötti jogi keret olyan intézkedések bevezetésével biztosít alapot a további egyszerűsítéshez, mint a programok számának csökkentése, az európai strukturális és beruházási alapok valamint egyéb uniós eszközök rendelkezéseinek összehangolása, az egyszerűsített költségopciók megerősítése vagy a közös cselekvési tervek bevezetése és az ellenőrzéssel járó terhek az arányosság elvével összhangban történő csökkentése.

A mezőgazdaság és vidékfejlesztés területén az új jogi keret olyan egyszerűsítési elemeket tartalmaz, mint a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer vagy a vidékfejlesztés területén alkalmazandó állandó költségek és átalányösszegű kifizetések. Ugyanakkor, mivel a tagállamok ezen elemek közül többet is önkéntesen alkalmazhatnak, így ezek hatása a nemzeti végrehajtási alternatívákon múlik. Ezenfelül a társjogalkotók által a jogalkotási eljárás során előterjesztett egyes elemek bonyolultabbá tették a Bizottság eredeti javaslatait. A Bizottság ezenkívül megkezdte az egyszerűsítés átvilágítását, amelynek eredményeit hamarosan közlik az érdekelt felekkel.

A kohéziós politikát illetően széles körű egyszerűsítési lehetőségeket kínáltak a tagállamoknak, amelyeket azoknak most a túlszabályozást elkerülve be kell vezetniük. Ehhez hasonlóan a jobb szabályozás révén nemrég a közbeszerzéssel és állami támogatással kapcsolatos szabályokat is egyszerűsítették, ami a szabályozás teljes hatálybalépését követően vélhetően hozzájárul a hibacsökkentéshez. A Bizottság továbbá politikai kezdeményező szerepet vállalt egy szakértői csoport létrehozásában az egyszerűsítési lehetőségek tagállamok általi bevezetésére és a szabályok egyszerűsítésével kapcsolatos további lehetőségek meghatározására vonatkozó független értékelés elkészítése érdekében. A Bizottság 2015. július 10-én elfogadta az európai strukturális és beruházási alapok kedvezményezettjeit érintő egyszerűsítések nyomon követésével foglalkozó független magas szintű szakértői csoport létrehozására vonatkozó határozatot, amelyet Corina Creţu regionális politikáért felelős biztos 2015. június 9-én jelentett be. A csoport célja, hogy a kedvezményezettek adminisztratív terheinek csökkentése érdekében értékelje, hogy a tagállamok milyen mértékben vezették be az alapokhoz való hozzáféréssel és használattal kapcsolatos egyszerűsítési lehetőségeket.

2016-tól kezdve a kohéziós politika elektronikus ügyintézése működésbe lép. A 2014–2020 közötti közötti időszakra vonatkozó szabályozási keret megerősíti az egyszerűsített költségopciók használatának lehetőségét és új egyszerűsített eszközöket hoz létre, például a közös cselekvési terveket, amelyeket teljes egészében a teljesítmények és eredmények, valamint az elérendő eredmények szerint határoznak meg és az egyszerűsített költségopciók által hajtanak végre. A foglalkoztatást illetően a Bizottság továbbá az egyszerűsítés témakörében szemináriumokat tart a tagállamokban. A Bizottság az egyszerűsítés jelenlegi állására vonatkozóan felmérést kíván benyújtani az EP-nek és a Tanácsnak 2015 végéig.

Az egyszerűsített költségopciók és az alapok közötti szabályok összehangolása csökkenti a kedvezményezettekre nehezedő adminisztratív terhet és a hibakockázatot. Az egyszerűsítés ezért segít az erőfeszítések projekt- és programeredményekre való összpontosításában.

A Bizottság nyomon követi az egyszerűsítési elemek végrehajtását az egyes szakpolitikai területeken, és e külön kezdeményezéseket 2015 végéig az ügyintézés-egyszerűsítési eredménytábla segítségével egyszerűsíti.

A Bizottság figyelembe veszi e nyomon követési és koordinációs tevékenység eredményeit a többéves pénzügyi keret (2016 végén esedékes) félidős értékelése és a költségvetési rendelet következő felülvizsgálata során.

3. Teljesítmény (303–310. pont)

A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret kiadási programjainak új generációja fokozottabb teljesítményorientáltsága miatt hozzájárul az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához, mint azt Georgieva alelnök korábban említett levele részletesen leírja.

Az Európai Parlament „integrált belső ellenőrzési keretrendszerről” szóló, 2013. december 3-i jogalkotási állásfoglalását (40. elem) követően a Bizottság megtette a szükséges lépéseket a teljesítményalapú költségvetés-tervezéssel foglalkozó intézményközi munkacsoport 2015 során történő létrehozására.

Az EP azt kéri, hogy a főigazgatók gazdálkodási tervei korlátozott számú célértéket tartalmazzanak, amelyekről a főigazgatók éves tevékenységi jelentéseikben beszámolnak. A Bizottság hangsúlyozza, hogy a 2013. évi éves tevékenységi jelentések tartalmazták a részcélok és hosszú távú célértékek megvalósításában elért haladást, valamint az elvégzett értékelések és teljesítményellenőrzések összefoglalóját.