A keretprogram az Unió vezérprogramja a tervezéstől a piaci megvalósításig terjedő, átfogó K+I-támogatás terén. Forrásai a nemzeti és regionális finanszírozás kiegészítésére szolgálnak. A keretprogram az eddigiekben is egyedülálló uniós hozzáadott értéket hozott létre a legkiválóbb tudományos és innovációs kapacitások között a kontinensen zajló verseny és együttműködés támogatása terén. Ez tudományos áttöréseket, versenyképesebb piacot és a társadalmi kihívásokra kínált megoldásokat eredményezett. Az új keretprogramra irányuló javaslat értelmében a Horizont Európa rendeltetése az, hogy hatásában túlszárnyalja a jelenlegi Horizont 2020 teljesítményét is, amely Európa ambícióinak szolgálatában széles körű elismertségre tett szert. A globális verseny kontextusában a kutatás és innováció gyorsan változó jellegéből adódóan a K+I-hez nyújtott állami támogatás létfontosságúbb, mint valaha, különösen uniós szinten, ahol vitathatatlan hozzáadott értéket képvisel. A javaslat teljes mértékben összhangban van a Bizottság K+I menetrendjével, ideértve azt a kiemelt célt, hogy az Unió kutatás-fejlesztési beruházásai elérjék a GDP 3 %-át; valamint a „Megújított európai kutatási és innovációs menetrend – Esély Európának a jövője alakítására” című közleménnyel (amely az Európai Bizottság hozzájárulása volt a 2018. május 16–17-i nem hivatalos vezetői üléshez).

A Horizont 2020 időközi értékeléséről szóló közlemény több tökéletesítendő területet is azonosított. A mélyreható elemzés mellett a Horizont 2020 időközi értékelésének megállapításai az érintettek kiterjedt körének visszajelzéseire, valamint az uniós K+I-programok hatásának maximalizálásával foglalkozó (Pascal Lamy vezette) független, magas szintű munkacsoport stratégiai ajánlásaira is támaszkodtak. E következtetések dióhéjban az alábbi célokat fogalmazták meg:

Az uniós fellépés ugyanakkor a köz- és magánszférából is többletforrásokat vonzhat a K+I-ágazatba; hozzájárul az európai K+I-környezet további megerősítéséhez; valamint felgyorsítja az innovációk kereskedelmi hasznosítását és elterjedését. Az uniós szintű programok támogatják a politikai döntéshozatalt és a szakpolitikai célkitűzéseket is.

·az egyszerűsítés elvét továbbra is érvényesíteni kell; és

·a hatás felmérése és kommunikálása kulcsfontosságú.

•Külső szakvélemény

A Bizottság nagy mértékben támaszkodott külső szakértők munkájára. Ezen belül ki kell emelni a Pascal Lamy által elnökölt magas szintű munkacsoport ajánlásait és megállapításait, melyeket a 2017 júliusában elfogadott, LAB – FAB – APP: Investing in the European future we want, Report of the independent High Level Group on maximising the impact of EU Research & Innovation Programmes (Beruházás a megálmodott európai jövőbe – Az uniós kutatási és innovációs programok hatásának maximalizálását vizsgáló független magas szintű munkacsoport jelentése) című jelentés összegez.

Az Európai Innovációs Tanács magas szintű innovátori munkacsoportja 2017 januárjában alakult meg, és arra kapott megbízást, hogy segítse az Európai Bizottságot az Európai Innovációs Tanács felállításában. A Europe is back: Accelerating breakthrough innovation (Európa újra lendületben: az úttörő innováció felgyorsítása) című, 14 ajánlást tartalmazó jelentést 2018 januárjában fogadták el.

A küldetésekről szóló Lamy-jelentés ajánlásai nyomán külső szakértőt neveztek ki, hogy tanácsokkal lássa el a Bizottságot a küldetésorientált megközelítéssel kapcsolatban. Mariana Mazzucato professzor 2018 februárjában ismertette Mission-Oriented Research & Innovation in the European Union – A problem-solving approach to fuel innovation-led growth (Kiküldetésorientált kutatás és innováció az Európai Unióban – problémamegoldási megközelítés az innovációvezérelt növekedés ösztönzésére) című jelentést, amelyben öt alapvető kritériumot javasolt az uniós szintű küldetések kiválasztására.

Ezen túlmenően az ipari technológiákkal foglalkozó, Jürgen Rüttgers professzor által vezetett magas szintű stratégiai munkacsoport javaslatot tett a kulcsfontosságú alaptechnológiák újradefiniálására, és ajánlásokat fogalmazott meg arról, hogy hogyan tudnak az utóbbiak a lehető leghatékonyabban hozzájárulni az inkluzív növekedéshez, a demokráciához, a jóléthez, az egyenlőbb társadalomhoz és a jobb minőségű munkahelyekhez.

A magas szintű munkacsoportok által készített jelentések és tanulmányok teljes körű jegyzékét a hatásvizsgálat melléklete tartalmazza.

•Hatásvizsgálat

E javaslatot hatásvizsgálat kíséri. A Szabályozói Ellenőrzési Testület „pozitív vélemény fenntartásokkal” értékelést adott, és ajánlásaiban kiemelte, hogy világosabban ismertetni kell: i. a program pillérei közötti egyensúlyt, ii. az EIC- és a K+I-küldetések indokolását és hozzáadott értékét, valamint iii. az észszerűsített teljesítési mechanizmusokat.

A globális verseny jellemezte, egyre hangsúlyosabban tudásalapú gazdasági környezetben egy Európához hasonló fejlett gazdaság számára a K+I meghatározó a termelékenység és versenyképesség szempontjából: az elmúlt évtizedekben Európa gazdasági növekedésének mintegy kétharmada az innovációra vezethető vissza. A K+I ösztönzi és támogatja az új és jobb minőségű munkahelyek létrehozását, valamint a tudásintenzív tevékenységek fejlesztését, melyek a teljes európai foglalkoztatásnak több mint 33 %-át teszik ki. Európának fenntartható módon szinten kell tartania, illetve növelnie kell technológiai, ipari és innovációs kapacitásait a társadalom, a gazdaság és a nemzetközi kötelezettségvállalások alappilléreit alkotó stratégiai területeken.

Fokozni kell az erőfeszítéseket a széles körű európai innováció ösztönzése érdekében, ami az európai társadalmi-gazdasági modell és értékek fennmaradásának alapja. A program folytatásának várható hatásait a Bizottság a hatásvizsgálat keretében elemezte. A jelenlegi programhoz viszonyítva a Horizont Európától a következő eredmények várhatók:

·új és kiterjedtebb tudásbázis és technológiák, a tudományos kiválóság ösztönzése és jelentős tudományos hatás. A program továbbra is elősegíti a legkiválóbb tudósok és innovátorok közötti határokon átnyúló együttműködést, ami előrelendíti a köz- és a magánszektor K+I-beruházásai közötti transznacionális és ágazatközi koordinációt. A Horizont 2020 vonzó lehetőségeket kínált a világ legjobb kutatóintézményei és kutatói számára, 340 000 kutatót támogatott, és fejlesztette Európa képzett humántőkéjét. A Horizont 2020 keretében született tudományos publikációk a világ élvonalába tartoznak (a globális átlaghoz képest több mint kétszeres idézettséggel), és számos jelentős tudományos áttöréshez járultak hozzá.

·pozitív hatások a növekedésre, a kereskedelemre és a beruházási trendekre, valamint a minőségi munkahelyekre, illetve a kutatók nemzetközi mobilitására az Európai Kutatási Térségen belül. A program 25 év alatt várhatóan átlagosan 0,08 % és 0,19 % közötti mértékben növeli a GDP-t, ami azt jelenti, hogy az említett időszakban minden egyes befektetett euró akár 11 eurónyi GDP-t termelhet meg. A „beruházási szakaszban” (2021–2027) az uniós K+I-beruházások közvetlenül várhatóan mintegy 100 000 munkahelyet teremthetnek. A program által generált gazdasági tevékenység a 2027–2036 közötti időszakban pedig várhatóan közvetve 200 000 munkahely létrejöttéhez járulhat hozzá, melyek 40 %-a magasan képzett munkaerőt igényel.

·jelentős gazdasági, társadalmi és környezeti hatás. E hatás a tudományos eredmények terjesztése, feltárása és összegyűjtése, illetve új termékekre, szolgáltatásokra és folyamatokra való átváltása révén valósul meg, ami pedig elősegíti a politikai célkitűzések, illetve a szociális és ökoinnováció sikeres megvalósítását.

E hatások tükrében az uniós K+I program megszüntetése (azaz az európai szintű fellépés hiánya) jelentős potenciális költséggel járna. A program megszüntetése a versenyképesség és a növekedés visszaesését (25 év alatt akár 720 milliárd EUR összegű GDP-csökkenést), az uniós szintű társfinanszírozás által tőkeáttétellel kiváltott magán- és nemzeti beruházások látványos csökkenését, illetve a társadalmi, környezeti és gazdasági hatások elveszítését eredményezné.

Ráadásul az új program tovább egyszerűsíti a szabályokat, növeli a jogbiztonságot, és csökkenti a kedvezményezettek és a programadminisztrátorok adminisztratív terheit.