EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.11.15. 
SEC(2011) 1355 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumokat kíséri: 
Rendeletjavaslat 
a hitelmin ősítő intézetekr ől szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról  
 
és 
 
Irányelvjavaslat 
 
az átruházható értékpapírokkal foglalkozó  kollektív befektetési vállalkozásokra 
(ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések 
összehangolásáról szóló 2009/65/EK irányelv nek és az alternat ívbefektetésialap-
kezelőkről szóló 2011/61/EU iránye lvnek a módosításáról 
{COM(2011) 747 végleges} 
{SEC(2011) 1354 végleges}  
 
HU 1   HU BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumokat kíséri: 
Rendeletjavaslat 
a hitelmin ősítő intézetekr ől szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról  
 
és 
 
Irányelvjavaslat 
 
az átruházható értékpapírokk al foglalkozó kollektív be fektetési vállalkozásokra 
(ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti  és közigazgatási rendelkezések 
összehangolásáról szóló 2009/65/EK irányelv nek és az alternatívbefektetésialap-
kezelőkről szóló 2011/61/EU iránye lvnek a módosításáról 
BEVEZETÉS  
A hitelmin ősítő intézetekr ől szóló 1060/2009/EK rendelet1 2010. december 7-t ől teljes 
egészében alkalmazandó. A rendelet m űködési szabályokat ál lapít meg a hitelmin ősítő 
intézetekre vonatkozóan. 2011. május 11-én sor került a hitelmin ősítő intézetekr ől szóló 
rendelet módosításának2 elfogadására, amely a hitelmin ősítők európai szint ű felügyeletének 
központosítása és egyszer űsítése érdekében az EU-ban nyilvántartásba vett hitelmin ősítő 
intézetek felett kizárólagos felügyeleti hatásk örrel ruházza fel az Eu rópai Értékpapír-piaci 
Hatóságot3 (EÉPH). 
Mindazonáltal a hitelmin ősítő intézetekr ől szóló, hatályos re ndelet a hitelmin ősítési 
tevékenységekhez és a min ősítések felhasználásához kapcsolódó számos kérdést nyitva hagy. 
A Bizottság által folytatott konzultáció4, illetve a Bizottság által 2011 júniusában 
megszervezett kerekasztal-beszélgetés5 során kapott észrevételek meger ősítették, hogy 
szükség van a fennmaradó kérdések rend ezésére. Ezek a kérdések konkrétan a 
hitelminősítéseknek a pénzügyi piacok szerepl ői által történ ő túlzott figyelembevételéhez, a 
minősítői piac koncentráltságának magas fokához, és bizonyos mértékig a hitelmin ősítő 
intézetek díjazásának módjához kapcsolódnak. 
                                                 
1 Az Európai Parlament és a Tanács 1060/2009/E K rendelete (2009. szeptember 16.) a hitelmin ősítő 
intézetekr ől, HL L 302., 2009.11.17. 
2 Az Európai Parlament és a Tanács 513/2011/EU rendelete (2011. május 11.) a hitelmin ősítő 
intézetekr ől szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról, HL L 145., 2011.5.31.  
3 Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU re ndelete az európai felügyeleti hatóság (Európai 
Értékpapír-piaci Hatóság, EÉPH) létreho zásáról, HL L 331., 2010.12.15., 84. o. 
4 Az Európai Bizottság szolgálatai által a hitelmin ősítő intézetekr ől 2010. november 5-én elindított és 
2011. január 7-én lezárt nyilvános konzult áció. Több mint 100 hozzászólás érkezett. 
5 Az Európai Bizottság szolgálatai által a hitelmin ősítő intézetekr ől 2011. július 6-ra megszervezett 
kerekasztal-beszélgetés. 
 
HU 2   HU Jóllehet léteznek kisebb hitelmin ősítő intézetek is, a hitelmin ősítői piacot három nagy 
hitelminősítő (Fitch, a Moody's és a Standard & P oor's) határozza meg, együttes piaci 
részesedésük világviszonylatban 95 % feletti6. Az ágazatot jellemz ő erős méretgazdaságosság, 
valamint a hitelmin ősítő intézetek létfontosságú eszköznek számító hírneve korlátozza a piaci 
belépést. Bizonyos kategóriába tartozó min ősítések, különösen az állampapírokra vonatkozók, 
szintén nincsenek kell őképpen szabályozva. A legutóbbi euró-adósságválság7 során például 
számos kritika érte a hitelmin ősítő intézeteket az államadósság-min ősítések átláthatóságával 
és minőségével kapcsolatban, és felmerült, hogy tovább kellene er ősíteni a hitelmin ősítőkre 
vonatkozó uniós szabályozást e tekintetben. Végezetül a hitelmin ősítő intézetek részvényesi 
struktúrájához kapcsolódó összefér hetetlenségek, valamint a hitelmin ősítő intézetek polgári 
jogi felelősségének kérdését szintén nem sikerült kell őképpen szabályozni a hitelmin ősítőkről 
szóló, hatályos rendeletben.  
PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
A következ ő szakaszban leírt problémák hat nagyobb terület szerint cs oportosíthatók:  
• A külső hitelmin ősítésekre való túlzott hagyat kozás hirtelen kilengéseket8 
eredményez a t őkepiacokon; 
• Az államadósság-min ősítések változása által okozott hirtelen kilengések és fert őző 
hatások;  
• Korlátozott választék és verseny a hitelmin ősítői piacon; 
• A hitelmin ősítő intézetekr ől szóló rendeletet megsért ő hitelmin ősítők által 
kibocsátott pontatlan min ősítések miatt a felhasználóknál keletkez ő veszteségek 
kapcsán érvényesíthet ő jogorvoslati lehet őségek elégtelensége; 
• A „kibocsátó fizet” modellb ől, a tulajdonosi szerkezetb ől és az egyazon hitelmin ősítő 
intézettel folytatott hosszú távú kapcsola tból fakadó összefér hetetlenségek miatt 
esetlegesen megkérd őjelezhető a hitelmin ősítő intézetek függetlensége; továbbá 
• Nem kellőképpen átgondolt hitelmin ősítési módszerek és folyamatok. 
                                                 
6 „S & P, Moody’s and Fitch: Brussels’ battle against the rating oligopoly” („S & P, Moody’s és Fitch: 
Brüsszel harca a min ősítési piacon kialakult oligopóliummal szemben”), Finance – FAZ.NET, 
2011. június. Elérhet ő az alábbi címen: http://financesjourn al.com/finances/moodys-fitch-brussels-
battle-rating-oligopoly-5972.html. 
7 A hatásvizsgálat VI. melléklete tartalmazza az euró -adósságválság leírását és részletes elemzését. 
8 A hirtelen kilengéseket adott küszöbérték alá történ ő leminősítés váltja ki, ahol az egyes értékpapírok 
leminősítésének aránytalanul nagy tovagy űrűző hatása lehet. 
 
HU 3   HU  
Külső hitelminősítések alkalmazására vonatkozó 
követelmények a szabályozásban 
A külső hitelminősítések túlzott mérték ű alkalmazása a bels ő 
kockázatkezelés céljaira 
Az államadósság-min ősítési folyamat átláthatóságának 
hiánya A hitelminősítésekhez közvetlenül kapcsolódó befektetési 
stratégiák 
A strukturált pénzügyi termékekkel kapcsolatos információk 
elégtelensége 
Az államadósság-min ősítési folyamat nem kell őképpen 
tárgyilagos és teljes 
A minősítések közzétételének nem megfelel ő időzítése 
Magas piaci koncentráció a hitelmin ősítői piacon 
Potenciális összeférhetetlenségek a tulajdonosi szerkezet 
miatt 
A „kibocsátó fizet” modellre visszavezethet ő potenciális 
összeférhetetlenségek A polgári jogi felel ősség megállapítását lehet ővé tevő 
rendszer hiánya egyes tagállamokban Magas belépési korlátok a hitelmin ősítői piacon 
A minősítések összehasonlíthatóságának hiánya 
A szabályozás önkényes értelmezésének kockázata A külső minősítésekre 
való túlzott hagyatkozás 
prociklikussághoz és 
hirtelen kilengésekhez 
vezet a tőkepiacokon 
 
 
 
 
A piac 
stabilitását 
fenyegető 
kockázatok 
 
A pénzügyi 
piacokba vetett 
bizalom 
alacsony foka 
 
A befektet ői 
bizalom 
megingása 
 
A minősítések 
színvonala 
kétséges  Az államadósság-
minősítések 
változásainak fert őző 
hatása 
Korlátozott 
választék és 
verseny a 
hitelminősítői piacon 
A 
befektetők 
jogorvoslati 
lehetőségei 
nem 
kielégítőek
A hitelminősítő intézetek 
függetlensége 
megkérdőjelezhető 
A minősítésekkel és az alapul szolgáló módszerekkel 
kapcsolatos tájékoztatás és az átláthatóság hiányosságai 
A minősítések közzétételének nem megfelel ő időzítése A hitelminősítési módszerek és 
folyamatok nem eléggé 
megbízhatóak 
 Problémaforrások Átfogó problémák Következmények
 
1. ábra:  Problémafa  
 
HU 4   HU SZUBSZIDIARITÁS  
A szubszidiaritás elve szerint (az EUSZ. 5. cikkének (3) bekezdése) uniós szint ű intézkedésre 
csak abban az esetben kerülhet sor, ha a kit űzött célokat a tagállamok önállóan nem képesek 
kielégítően megvalósítani, tehát a tervezett intézk edések nagyságrendje vagy hatásai miatt 
azok az EU szintjén jobban megvalósíthatók. A nnak ellenére, hogy a fent említett problémák 
lényeges következményekkel járnak az egyes ta gállamokra nézve, átfogó hatásukat csak úgy 
lehet teljes mértékben átlátni,  ha azokat határokon átnyúló ö sszefüggésben vizsgáljuk. Ennek 
hátterében az áll, hogy min ősítést egy másik országban kibocsátott pénzügyi eszközre 
vonatkozóan is ki lehet adni, azaz a nemzeti szinten hozott intézkedésnek adott esetben semmilyen hatása nem lenne, hiszen a min ősítéseket továbbra is ugyanúgy lehetne 
kibocsátani, illetve felhasználni, ha azokat má sik uniós tagállam, vagy éppen egy harmadik 
ország joghatósága szerint állítják el ő. Ennek eredményeképp a hitelmin ősítések 
kibocsátásával összefügg ő nemzeti szint ű intézkedéseknél felmerül annak kockázata, hogy 
uniós szint ű fellépés hiányában ezeket megkerülik, vagy hatástalanok maradnak. A 
hitelminősítő intézetek tekintetében ezért bármil yen további intézkedésre a közös er őfeszítés a 
legalkalmasabb. Ennek megfelel ően a szubszidiaritás elve szerint az uniós fellépés 
helyénvalónak t űnik. 
A
 CÉLKIT ŰZÉSEK ÉS AZ EL ŐNYBEN RÉSZESÍTETT SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
A javaslat átfogó célja a pénzügyi stabilitást övez ő kockázatok csökkentéséhez való 
hozzájárulás, továbbá a befektet őknek és az egyéb piaci szerepl őknek a pénzügyi piacokba és 
a minősítések megbízhatóságába fektetett bizalmának helyreállítása. Az e szakaszban 
bemutatott szakpolitikai lehet őségek a problémák kezelésére és a megfelel ő egyedi 
célkitűzések megvalósítására irányulnak. A hatékonyságuk és hatásosságuk alapján el őnyben 
részesített lehet őségek vastaggal kiemeltek . 
A külső minősítések túlzott figyelembevételének csökken tésén keresztül a hirtelen kilengések9 
által a pénzügyi intézményekre és piacokra  kifejtett hatások mérséklésével összefügg ő 
szakpolitikai lehet őségek  
Szakpolitikai megoldási lehet őségek  
1. Nincs szakpolitikai változtatás.  
2. A küls ő minősítésekre való hagyatkozás mérséklése a bels ő kockázatkezelés javítása és a bels ő minősítési modellek 
szabályozási célú felhasználásának el őmozdítása révén.  
3. A hitelintézetek, befektetési vállalk ozások, biztosító- és visz ontbiztosító társaságok számára egynél több hitelmin ősítés 
használatának el őírása. 
4. A strukturált pénzügyi termékek kibocsátói vonatkozásában a közzétételi követelmények folyamatos javítása.  
A hatásvizsgálat azt mutatja, hogy a bels ő hitel-kockázatkezelés javítása és a bels ő modellek 
szabályozási célú felhasználása, valamint a kifejezetten a struktur ált pénzügyi termékek 
kibocsátóira vonatkozó közzétételi szabályok  javítása kínálják a legköltséghatékonyabb 
lehetőségeket a jelenlegi helyzetben. A jó min őségű minősítések hasznosak, ezek 
felhasználását folytatni kell. Ugyanakkor a megfelel ő erőforrásokkal rendelkez ő 
vállalkozásoknak ösztönz őket kell adni bels ő hitelminősítési kapacitásuk kiépítéséhez. Ezért 
biztosítani kell azt, hogy a hitelmin ősítésekre való túlzott hagyatkozást kizáró, a Pénzügyi 
Stabilitási Tanács elveinek megfelel ő elv a pénzügyi piacok valamennyi szerepl őjére 
                                                 
9 A hirtelen kilengéseket adott küszöbérték alá történ ő leminősítés váltja ki, ahol az egyes értékpapírok 
leminősítésének aránytalanul nagy tovagy űrűző hatása lehet. 
 
HU 5   HU egyformán érvényesüljön. A hitelmin ősítésekre való túlzott hagyatkozás korlátozására 
irányuló szakpolitikai intézkedések els ő csoportját a t őkekövetelmény-irányelv10 (CRD IV) 
módosításáról szóló új bizottsági javaslat már tartalmazza. Jelen szakaszban még az 
átruházható értékpapírokkal f oglalkozó kollektív befektetés i vállalkozások (ÁÉKBV) és az 
alternatívbefektetésialap-kezel ők terén van szükség kiigazítá sra. A strukturált pénzügyi 
termékek vonatkozásában el őírt kettős minősítés további csökkenéseket eredményezhet a 
minősítésekre való hagyatkozás tekintetéb en ezen összetett termékeknél.  
Az előnyben részesített megoldások ö sszhangban vannak az érintett felek azon álláspontjával, 
mely szerint a min ősítésekre való hagyatkozást mechan ikusan kiváltó rendelkezéseknek a 
jogszabályokból való szám űzése csak az els ő lépésnek tekinthet ő, és nem kínál azonnali 
megoldást. Az érintett felek arra is fe lhívták a figyelmet, hogy nehéz lesz a küls ő 
hitelminősítések jelenlegi alkalmazását felváltó, alkalmas eszközöket találni. A min ősítések 
helyett a piaci mutatók használatát sokan – köztük ipari csoport ok és kormányok – nem 
találták megfelel őnek a prociklikusság és a volatilitás miatt, de más mutatókkal együtt 
figyelembe vehet ő lehet. Míg egyes érintett felek – kül önösen a kibocsátók – ellenezték a több 
minősítésre vonatkozó követelmény ötletét, mint a hitelmin ősítésekre való túlzott 
hagyatkozást csökkent ő intézkedést, néhány kisebb hitelmin ősítő intézet üdvözölte a több 
minősítésre vonatkozó követelményt. 
Az államadósság-min ősítésekhez kapcsolódó fert őző hatások kockázatának csökkentésével 
összefügg ő szakpolitikai lehet őségek 
Szakpolitikai megoldási lehet őségek  
1. Nincs szakpolitikai változtatás.  
2. Az államadósság-min ősítésekre vonatkozó teljes kutatási jelentés és a létszám allokációjára vonatkozó adatok 
közzétételének el őírása a hitelmin ősítő intézetek számára.  
3. Az államadósság-min ősítéseknek az uniós piacok zárását követ ően történ ő közzétételének el őírása a hitelmin ősítő 
intézetek számára.  
4. Az államadósság-min ősítési folyamat gyakoribb elvégzésének el őírása a hitelmin ősítő intézetek számára.  
5. Az illetékes hatóságok (EÉPH) hatáskörének kib ővítése, hogy biztosítva legyen a módszereknek a jogi 
követelményeknek való megfelelése.  
6. A hitelkockázat értékeléséhez szükséges, a gazdasági te ljesítményre vonatkozó standardizált adatsorok közzétételének 
előírása a szuverén (uniós) kibocsátók számára.  
7. Az EÉPH hatáskörrel való felruházása ahhoz, hogy kivételes körülmények közö tt ideiglenesen korlátozhassa vagy 
megtilthassa az államadósság-min ősítések kibocsátását.  
8. Egy meglév ő, független európai uniós struktúra ösztönzés e, vagy egy teljesen új, európai hitelmin ősítő intézet felállítása 
hitelminősítések kibocsátására.  
9. Az államadósság-min ősítések megtiltása.  
Az államadósság-min ősítésekkel összefügg ő, a piaci stabilitást veszélyeztet ő kockázatok 
csökkentésére a hatásvizsg álatban kilenc lehet őséget tártak fel, ezek közül öt megvalósítását 
találták célszer űnek. A javaslatok között szerepel, hogy a hitelmin ősítő intézetek tegyék közzé 
az államadósság-min ősítésekre vonatkozó teljes kut atási jelentést (2. lehet őség) – ezt az 
intézkedést egyes kormányok és az ágazati érin tett felek is támogatták. Az államadósság-
minősítések gyakoriságát is f okozni kellene (4. lehet őség), az EÉPH-t pedig fel kell ruházni a 
szükséges hatáskörökkel ahhoz, hogy biztosítani  tudja, hogy a módszerek megfeleljenek a 
rendelet követelményeinek, e gyúttal legyen meg a lehet ősége arra is, hogy jól meghatározott, 
kivételes körülmények között ideiglenesen akár meg is tilthassa az államadósság-min ősítések 
                                                 
10 COM(2011) 453 végleges. 
 
HU 6   HU kibocsátását (5. és 7. lehet őség), jóllehet ezt az ötletet az érintett felek egy része ellenezte. A 
hatásvizsgálat alapján célszer űnek mutatkozik az is, hogy az államadósság-min ősítéseket az 
európai uniós piacok zárását követ ően lehessen csak közzétenni (3. lehet őség). A 
hatásvizsgálat megállapítja, hogy a – piac álta l megítélt – tárgyilagosság és hitelesség 
szempontjából államadósság-min ősítések kibocsátása céljából nem volna helyénvaló egy már 
meglévő, független európai uniós struktúrának az ig énybevétele, vagy egy teljesen új, európai 
hitelminősítő intézet közintézményként való létrehozása. Az érintett felek közül sokan 
aggályokat fogalmaztak meg, különösen az ilyen min ősítések hitelességével kapcsolatban. 
A minősítések színvonalának javítása céljából a hitelmin ősítői piac feltételeinek javítása terén 
megvalósítható szakpolitikai lehet őségek  
Szakpolitikai megoldási lehet őségek  
1. Nincs szakpolitikai változtatás.  
2. Egy kis és közepes méret ű hitelmin ősítő intézetekb ől álló hálózat fejl ődésének ösztönzése.  
3. Egy új, európai hitelmin ősítő intézet megjelenésének ösztönzése.  
4. A min ősítési skála harmonizálása a különböz ő hitelmin ősítő intézetek min ősítései összehasonlíthatóságának 
javítása érdekében.  
5. Egy európai min ősítési mutató (EURIX) létrehozása.  
6. A hitelmin ősítő intézetek számára hitelmin ősítő bizottság szintjén közös min ősítések kibocsátásának el őírása. 
7. A nagy hitelmin ősítő intézetek számára a kis és közepes méret ű hitelminősítő intézetek felvásárlásának megtiltása.  
8. A hitelmin ősítő intézetek piaci részesedésére vonatko zó ideiglenes korl átok bevezetése.  
9. A hitelmin ősítő intézetek számára a min ősítések árazására vonatkozó információk közzétételének, továbbá annak 
előírása, hogy az árak megkülönböztetést ől mentesek legyenek, az árazás alapját pedig a költségek képezzék.  
A hatásvizsgálat a hitelmin ősítői piac feltételeinek javítására irányuló számos olyan 
megoldást mérlegel, amelyekkel biztosítható a hitelmin ősítő intézetek függetlensége és a 
minősítések magas színvonala. A fokozott átláthatóság (5. és 9. lehet őség), valamint a 
minősítések összehasonlíthatósága (4. lehet őség) költséghatékony megoldásnak t űnik. A kis 
és közepes méret ű hitelmin ősítő intézetek alkotta háló zat létrehozásának el őmozdítása 
célszerű lehetőségnek tűnik a piaci belépési korlátok csökke ntése szempontjából. Egy európai 
hitelminősítő intézetnek magántársasággal szemben közintézményként való létrehozása nem 
tűnt előnyös megoldási lehet őségnek. Az érintett fe lek túlnyomó többség e szintén ellenezte 
ezt az intézkedést. A nagy hitelmin ősítő intézetek számára a kis és közepes méret ű 
hitelminősítő intézetek bekebelezésének megtiltása az el őnyben részesített megoldások – 
köztük a hitelmin ősítő intézetek függetlenségével összefügg ő kérdések megoldására irányuló 
intézkedések – hatékonyságának biztosításáh oz szükséges. Önmagába n azonban ez a tiltás 
még nem képes megváltoztatni a pi aci szerkezetet, és a hitelmin ősítő intézetek akár meg is 
kerülhetik a szabályozást. 
A befektet ők jogorvoslati jogát bizt osító szakpolitikai lehet őségek  
Szakpolitikai megoldási lehet őségek  
1. Nincs szakpolitikai változtatás.  
2. A hitelmin ősítő intézetek polgári jogi felel ősségének bevezetése az  uniós szabályozásba.  
3. A hitelmin ősítő intézeteknek a hitelmin ősítések felhasználóival szembeni, a nemzeti bíróságok el őtt érvényesíthet ő 
polgári jogi felel ősségének biztosítása.  
A befektet ők jogorvoslati lehet őségének biztosítása érdeké ben a hatásvizsgálat a 
3. lehetőséget ajánlja. Ez általános kötelezettségként vezetné be a hitelmin ősítő intézeteknek a 
nemzeti bíróságok el őtt érvényesíthet ő, polgári jogi felel ősségének biztosítását. Az érintett 
 
HU 7   HU felek részér ől megfogalmazott általános néze t (amelyet maguknak a hitelmin ősítő 
intézeteknek meghatározó része nem oszt), hogy lehet ővé kell tenni a hitelmin ősítő 
intézetekkel szembeni polgári jogi eljárást, de csak súlyos gondatlanság vagy szándékosság 
esetén. 
A minősítések színvonalának a hitelmin ősítő intézetek függetlenségének meger ősítése és a 
megbízható hitelmin ősítési folyamatok és módszerek el őmozdítása révén történ ő javításával 
összefügg ő szakpolitikai lehet őségek 
Szakpolitikai megoldási lehet őségek  
1. Nincs szakpolitikai változtatás.  
2. Annak el őírása, hogy a befektet ők fizessenek a min ősítésekért („a befektet ő fizet” modell).  
3. A „kereskedési hely fizet” mode ll kiépítésének és igazgatásának el őírása a kereskedési helyszínek számára.  
4. A hitelmin ősítő intézet kiválasztásával egy független testület megbízásának el őírása. 
5. A kibocsátó által annak termékei, illetve maga a kibocsátó min ősítésével megbízott hitelmin ősítő intézetekre 
vonatkozó rotációs szabály bevezetése.  
6. A hitelmin ősítő intézeteknek a részvényeseik tekintetében értelmezett függetlenségére és tárgyilagosságára 
vonatkozó egyedi követelmények bevezetése.  
7. A min ősítési módszerek közzétételére vonatkozó szabályok meger ősítése.  
8. A kibocsátóknak a min ősítés közzétételét elegend ő idővel megel őző tájékoztatásának el őírása a hitelmin ősítő 
intézetek számára.  
A hitelmin ősítő intézetek függetlenségének meger ősítésére a hatásvizsgálat nyolc lehet őséget 
vázol fel. A „kibocsátó fizet” modell alternatíváiként felmerül ő modellek esetében nem lehet 
teljes mértékben kizárni a po tenciális összeférhetetlenségeket. A Bizottság e tekintetben 
folytatni fogja a hitelmin ősítő intézetek javadalmazási modelljei megfelel őségének 
ellenőrzését, és err ől 2012. december 7-ig jelentést fog benyújtani, eleget téve a hitelmin ősítő 
intézetekr ől szóló rendelet 39. cikke (1) bekezd ésének. A hatásvizsgálat alapján el őnyben 
részesített lehet őségek lefedik a „kiboc sátó fizet” modellhez ka pcsolódó függetlenségi 
kockázatok további csökkentésére irányuló intézk edéseket. Az érintett felek közül sokan úgy 
vélték, hogy a „kibocsátó fize t” modell kockázatai kezelhet ők. E célból ajánlja a 
hatásvizsgálat a hitelmin ősítő intézetek kötelez ő rotációját (5. lehet őség), és ennek részeként 
azt a követelményt, hogy különböz ő hitelminősítő intézeteket kelljen megbízni a kibocsátó, 
illetve annak termékei min ősítésével (mely követelmény nem alkalmazandó az államadósság-
minősítésekre). A hatásvizsgálat alapján a tulajdonosi érdekek kezelésére vonatkozó 
szabályok (6. lehet őség) bevezetése is célszer űnek tűnik. Az átláthatóságra és a min ősítések 
közzétételére vonatkozó szabályok ugyancsak el őnyben részesített lehet őségeknek 
minősülnek (7. és 8. lehet őség), amelyek hozzájárulnak a összeférhetetlenségek kezeléséhez 
és a minősítések magas színvonalához. Ugyanakkor ezen intézkedéseknek, és különösen a 
hitelminősítő intézetek kötelez ő rotációjának hatékonysága csak akkor biztosítható, ha a piaci 
feltételek el ősegítik a kisebb hitelmin ősítő intézetek növekedését és új szerepl ők megjelenését 
a hitelmin ősítői piacon. 
 
HU 8   HU A CSOMAG ÁTFOGÓ HATÁSA  
Kumulatív hatások és szinergiák 
E szakasz bemutatja az el őnyben részesített szakpolitikai me goldások végrehajtásától várható 
összesített hatásokat. Az el őnyben részesített megoldásokat ta rtalmazó csomag kidolgozását 
„a pénzügyi stabilitást övez ő kockázatok csökkentéséhez va ló hozzájárulásra, továbbá a 
befektetőknek és az egyéb piaci szerepl őknek a pénzügyi piacokba és a min ősítések 
megbízhatóságába fektetett biza lmának helyreállítására ” irányuló átfogó célkit űzés elérése 
vezérelte. 
A várakozások szerint e megoldások azáltal mérséklik a küls ő minősítésekre történ ő túlzott 
hagyatkozást, hogy csökkentik a küls ő minősítések jelent őségét a pénzügyi szolgáltatásokkal 
kapcsolatos jogszabályokban. Ez vá rhatóan csökkenteni fogja a küls ő hitelminősítéseknek a 
hitelintézetek, bizt osítótársaságok, befektetés i alapok és a vagyonkezel ői ágazat általi 
figyelembevételének mértékét. Ezen felül, a kibocsátóknak a struktur ált pénzügyi termékek 
mögöttes eszközhalmazaira vonatkozó tájékoztatá si kötelezettségének javításával összefügg ő, 
előnyben részesített szakpolitikai megoldás várh atóan segítséget fog nyújtani a befektet őknek 
saját hitelkockázat-értékeléseik elkész ítésében, ahelyett, hogy kizárólag a küls ő minősítésekre 
lennének utalva. 
Az előnyben részesített megoldások az alapul szolgáló információknak a szuverén 
kibocsátóval való egyeztetésén keresztü l javítani fogják az államadósság-min ősítések 
átláthatóságát és min őségét. Az egyik intézkedés alapján a hitelmin ősítő intézeteknek 
egyeztetniük kell majd a szuverén kibocsátóval az információk pontosságát, kisz űrve ezáltal 
az államadósság-min ősítések esetleges hibáit. Az államadósság-min ősítések átláthatósága és 
minősége pedig a min ősítéshez tartozó kutatási jelentés eg észének közzétételén keresztül fog 
javulni. Az államadósság-min ősítéseknek az európai keresked ési helyszínek zárását követ ően 
történő nyilvánosságra hozatalának célja az, hogy a piaci szerepl ők mindegyikének lehet ősége 
legyen megismerni az új hitelmin ősítési információkat a keresk edési helyszínek nyitása el őtt, 
ezáltal hozzájárulva a nagyobb piaci zavarok megel őzéséhez. További intézkedésként az 
államadósság-lemin ősítésekkel járó fert őző hatások kockázatainak cs ökkentése érdekében a 
rendelet által meghatározott különleges esetek ben az EÉPH felhatalmazást kapna arra, hogy 
ideiglenesen megtilthassa az államadósságok min ősítését. Ez az intézkedés csak ideiglenes 
alapon, kivételes helyzetekben és nagyon szigor ú feltételek alapján lenne alkalmazható. 
Az előnyben részesített megoldások a várakozás ok szerint javítaná k a kínálatot és 
optimalizálnák a min ősítési ágazat szerkezetét. A kis és közepes méret ű hitelmin ősítő 
intézetek ösztönzést kapnának az informáci ócserére, amely megkönnyítheti új belép ők 
megjelenését a hitelmin ősítési piacon, és egyútta l szolgáltatások széles  körét teszi elérhet ővé. 
Más részr ől a különböz ő hitelminősítő intézetekt ől származó min ősítések összehasonlítását 
megkönnyítheti a min ősítési skálák közös standa rdjainak és az európai min ősítési mutatónak 
(EURIX) az el őmozdítása. Az árazási politikák és a dí jak jobb átláthatósága nemcsak fokozná 
a versenyt a hitelmin ősítési piacon, de egyben lehet ővé tenné az EÉPH számára, hogy 
hatékonyan ellen őrizni tudja a „kibocsátó fizet” m odellel összefüggésben esetlegesen 
felmerülő összeférhetetlenségeket. Végezetül, a hitelmin ősítő intézetek kötelez ő rotációja 
nemcsak, hogy jelent ősen mérsékli majd a hitelmin ősítő intézetek függetlenségét 
veszélyeztet ő, a hitelmin ősítő intézet és a kibocsátó közötti hosszú távú üzleti kapcsolatból 
fakadó bizalmas viszony kockázatait, de egyben számottev ő pozitív hatással jár majd a 
 
HU 9   HU minősítési piac kínálati választékának javulása tekintetében is, his zen több üzleti lehet őséget 
teremt a kisebb hitelmin ősítő intézetek számára. 
A befektet ők védelme terén el őnyben részesített megoldás ok biztosítanák azt, hogy a 
befektetőknek megfelel ő jogorvoslati lehet őségük legyen a hitelmin ősítő intézetekkel 
szemben. Ez egyben er ős ösztönz őket adna a hitelmin ősítő intézeteknek is arra, hogy 
tegyenek eleget jogi kötelezettség eiknek, és biztosítsák a min ősítések magas színvonalát. 
A minősítések függetlensége javulni fog a kibocsátók számára el őírt azon követelmény 
bevezetése által, amely szerint rendszeres id őközönként le kell cs erélniük majd a 
hitelminősítő intézetüket. Az összeférhetetlen ségek kockázatát tovább csökkenti az a 
követelmény, amelynek értelmében a hitelmin ősítő intézet a kibocsátó megbízásából nem 
készíthet hitelmin ősítést egyidej űleg a kibocsátóra és anna k termékeire vonatkozóan. A 
függetlenséget javítja a hitelmin ősítő intézetek tulajdonosi st ruktúrájára vonatkozó 
szabályozás er ősítése is. A min ősítések átláthatósága és min ősége javítható a min ősítési 
módszerek nyilvánosságára  vonatkozó szabályok er ősítésével és a min ősítési módszerek 
kidolgozására és jóváhagyására szolgáló folyamat bevezetésével, amely a hitelmin ősítő 
intézetek számára követelményként írná el ő többek között a min ősítési módszereik 
megváltoztatásával kapcsolatos tájékoztatást és a változtatások indokolását is. Végezetül javul 
a minősítések színvonala annak a követelménynek köszönhet ően is, amelynek értelmében a 
hitelminősítő intézeteknek a hitelmin ősítés közzétételét elegend ő idővel megel őzően 
tájékoztatniuk kell a kibocsátókat. 
Az adminisztratív terhek és a megfelelési költségek értékelése 
A pénzügyi vállalkozásoknál többletkölts égek merülnek majd fel a bels ő kockázatkezelés 
javításával és a bels ő minősítési modellek szabályozási célú felhasználásával összefüggésben. 
Az érintett pénzügyi ágazatok egés zét tekintve a költségek jelent ősek lennének, de az egyes 
pénzügyi vállalkozások szintjén a költségek arányosnak tekinthet ők. Többletköltségek 
merülnek fel a kibocsátóknál is a meger ősített közzétételi szabályok miatt. Az ezzel 
kapcsolatban felmerül ő egyszeri költség 1,7 mill ió EUR-t tehet ki, és  további 1,92 millió EUR 
lehet az éves költség. 
Az államadósság-min ősítéseknél jelentkez ő fertőző hatások mérséklését szolgáló megoldások 
ismétlődően felmerül ő megfelelési költségek et okoznak a hitelmin ősítő intézeteknél, melyek 
éves szinten 3,27 millió EUR kiadást jelenthetnek az ágazat számára. 
A verseny fokozására irányuló intézkedések nem növelik meg számottev ően a hitelmin ősítő 
intézetek költségeit (a számítások szerint a hitelmin ősítői ágazat számára a megfelelési 
költségek mintegy 1,38 millió EUR-t tennének ki).  A költségek kizárólag a kis és közepes 
méretű hitelmin ősítő intézetek hálózata kiépülésének el ősegítésével összefüggésben 
merülnének fel, éves szinten mintegy 0,9 és 1,95 millió EUR közötti értékben, amihez kapcsolódóan a Bizottság megvizsgálja az uni ós finanszírozás igénybevételének lehet őségeit. 
A hitelmin ősítő intézeteknek a befektet őkkel szembeni polgári jogi felel ősségével kapcsolatos 
szakpolitikai lehet őség várhatóan megfelelési költséget idéz el ő a polgári jogi felel ősségre 
kötendő biztosítás miatt, vagy – ha ilyen biztosítás nem köthet ő – amiatt, mert pénzügyi 
tartalékot kell képezni a befektet ők esetleges követeléseinek kielégítésére. 
A hitelmin ősítő intézetek függetlensé gével foglalkozó, el őnyben részesített szakpolitikai 
megoldások várhatóan nem járnak jelent ős költségekkel. 
 
HU 10   HU A jogi eszköz megválasztása 
A kezdeményezés intézkedések széles körét  foglalja magában. Ezek négy csoportba 
sorolhatók: 
• a hitelmin ősítő intézetekr ől szóló, hatályos rende let módosítását igényl ő 
intézkedések; 
• a hitelmin ősítő intézetekr ől szóló, hatályos rendelet módosítását és technikai 
standardoknak az EÉPH általi kidolgozását igényl ő intézkedések; 
• az ágazati szabályozás (az ÁÉKBV-kra és az alternatívbefektetésialap-kezel őkről 
szóló irányelvek) módosítását igényl ő intézkedések; 
• a kis és közepes méret ű hitelminősítő intézetek hálózatának el őmozdítása érdekében 
egy meglév ő uniós finanszírozási pr ogram igénybevételére épít ő intézkedések. 
MONITORING ÉS ÉRTÉKELÉS  
Az ajánlott szakpolitikai megoldások gyakorlatba történ ő átültetését követ ően a Bizottság 
nyomon követi majd, hogy a tagállamok miként  alkalmazzák a javasolt eszközöket. 
Amennyiben szükséges, a Bizotts ág alkalmazni fogja a Szerz ődés 226. cikke szerinti eljárást, 
ha valamely tagállam nem tesz eleget az uniós jog végrehajtására és alkalmazására vonatkozó kötelezettségeinek. 
A javasolt megoldások hatékonyságának érté kelésére a Bizottság egy mutatórendszer 
felállítását fogja javasolni, amely a nyomonköv etési rendszer számára nyújt majd adatokat a 
három évvel az átültetésre megállapított határid ő után esedékes (vélhet ően egy, a Tanácsnak 
és a Parlamentnek címzett jelentés formáját ölt ő) értékelés megkönnyítése érdekében. 
A monitoring részeként az EÉPH negyedéves je lentéseket fog kapni az illetékes nemzeti 
hatóságoktól a különböz ő szakterületekre vonatkozóan.