A Bizottság által 2018. február 13-án elfogadott félidős CEF-értékelés következtetései a következők voltak:

„A CEF végrehajtásának első három és fél évét követően a program mindent összevéve véve jó úton halad, noha még igen korai lenne az eredmények mérése, hiszen a program egyelőre a megvalósítás korai szakaszában jár. Ezenfelül a rendelet szerinti teljesítménymérési keretből hiányoznak a pontosan meghatározott vagy megalapozott mutatók. E fenntartásokat szem előtt tartva, az értékelés az CEF-hez tartozó ágazatok tekintetében az alábbi eredményeket mutatta ki:

A CEF a transzeurópai infrastruktúrába való beruházás hatékony és célzott eszköze a közlekedési, energia- és digitális ágazatban. A CEF hozzájárul a Bizottság munkahelyekre, növekedésre és beruházásra, a belső piacra, az energiaunióra és az éghajlatra, valamint a digitális egységes piacra vonatkozó prioritásaihoz.

A CEF jelentős uniós hozzáadott értéket biztosít minden tagállamnak a határon átnyúló dimenzióval rendelkező konnektivitási projektek támogatásával.

Az energiaipari projektek biztosítják az ellátásbiztonságot, és kulcsfontosságúak a gazdaság költséghatékony dekarbonizációja szempontjából. A CEF ugyancsak kulcsfontosságú az új uniós forgalomirányítási és -biztonsági rendszerek, nagyteljesítményű villamosenergia-vezetékek és intelligens hálózatok telepítésében, valamint a széles sávú és összekapcsolt digitális szolgáltatások bevezetésében.

A távközlési ágazatban a CEF-nek a határon átnyúló digitális közérdekű szolgáltatásokra, valamint a kommunikációs és számítástechnikai infrastruktúrára helyezett kettős hangsúlya megmutatta, hogy a program fontos hatást gyakorol az uniós egységes digitális piac megvalósításának célkitűzésére. Azonban a források csökkenése miatt a CEF távközlési része csak a határon átnyúló teljes közérdekű digitális infrastruktúra megteremtése felé tett legelső lépéseket tudta támogatni.

A TEN uniós szakpolitikai prioritásokban meghatározott befejezése továbbra is hatalmas beruházásokat kíván meg, amelyek egy része az Unió további támogatásától függ. A még több állami és magánberuházás mozgósításának lehetősége fennáll, ha további uniós költségvetés áll rendelkezésre a piaci hiányosságok kezelése céljából.”

A program végrehajtását érintően az értékelés a következőt állapította meg:

„Nagyon hatékonynak bizonyult a CEF-támogatások közvetlen irányítása, melyet minőségi projekttervezetek és kompetitív kiválasztási folyamat, uniós szakpolitikai célkitűzésekre való összpontosítás, összehangolt megvalósítás és a tagállamok teljes körű bevonása jellemzett. Az INEA végrehajtó ügynökség kiváló eredményekkel rendelkezik a CEF pénzügyi irányítását illetően.

Első alkalommal történt meg, hogy a kohéziós költségvetés egy bizonyos hányada a CEF-keretrendszeren belüli közvetlen irányítás alatt került felhasználásra. A keretösszeg 100 %-a a program időszakának első felében elosztásra került, csaknem kizárólag fenntartható közlekedési módokra.

A CEF továbbra is innovatív pénzügyi eszközöket használ és fejleszt. Azonban ezek alkalmazása korlátok közé szorult az ESBA által kínált új lehetőségek miatt. A CEF pénzügyi eszközeinek felhasználása várhatóan a program második felében kezdődik majd meg, ha biztosítva lesz az ESBA-val való kiegészítő jelleg.

Igen kedvező első tapasztalatok születtek a támogatások és pénzügyi eszközök közlekedés területén történt 2017-es ötvözése terén, amely lehetővé tette a támogatásoknak a magán- vagy közforrások multiplikátorhatását maximalizáló felhasználását.

A CEF tesztelt továbbá ágazatközi szinergiákat, de ezek a jelenlegi jogi/költségvetési keretrendszerben csak bizonyos korlátok között lehetségesek. Az ágazati szakpolitikai iránymutatásokat és a CEF-et a szinergiák elősegítése szempontjából rugalmasabbá, az új technológiai fejlesztésekre és prioritásokra pedig könnyebben reagálóvá kellene tenni.”

A 2021–2027 közötti időszakban a CEF még jobban összhangba kerül a Bizottság aktuális politikai prioritásaival, különösen a digitalizációt és a dekarbonizációt érintően. Ezzel erőteljesebbé válik a CEF végrehajtása, mivel a szinergiák újabb területekre terjednek majd ki.

A Bizottság a CEF alkalmazásának folytatását javasolja 2020 után is, mégpedig – a 2014–2020 közötti időszakhoz hasonlóan – közvetlen irányítás mellett. Ugyanakkor be kell vezetni jobbító változtatásokat is. A jól meghatározott mutatók iránti igényen és a félidős értékelésből fakadó egyéb ajánlásokon túlmenően szükséges megtenni az egyszerűsítést és a hatékonyság növelését célzó kiigazításokat, összhangban a Bizottság egyszerűsítési iránymutatásával.

További, jobbításra váró pontok: a kisösszegű támogatásokra vonatkozó adminisztratív követelmények, az innovatív támogatási formák, a projektek előkészítéséhez nyújtott technikai segítségnyújtás, bizonyos típusú projektek esetében a projektek fenntarthatósági/éghajlatváltozási rezilienciavizsgálata, végül a szinergiák. Orvosolni kell a prioritásokkal és a beavatkozási lehetőségekkel kapcsolatos rugalmatlanságot is, többek között az új szakpolitikai prioritások figyelembevétele és a technológiai fejlődésre való megfelelő reagálás érdekében.