Az energiatermelésben és az energiaszükségletben jelentkező globális változások jelentős hatást gyakorolnak a geopolitikára és az ipari versenyképességre. Ez komoly kihívásokat jelent Európa számára, ugyanakkor viszont egyedülálló lehetőségeket is teremt. Ezzel összefüggésben az EU erősíteni kívánja globális vezetőként betöltött szerepét a tiszta energia használatára való áttérés terén, miközben energiabiztonságot nyújt minden polgára számára. Ennélfogva továbbra is nagyra törő céljai vannak az energiaunió megteremtését és elérését illetően. A munka még korántsem ért véget. A törekvések megfogalmazása olyan témákkal kapcsolatban, mint a megújuló energiaforrások, az energiahatékonyság, az éghajlat-politika és a tiszta energiával kapcsolatos innováció, valamint a piacon a megfelelő árjelzések biztosítása elengedhetetlen a teljes gazdaság modernizációjára irányuló beruházások ösztönzéséhez.

2017-ben a Bizottság testre szabott támogatás és segítség nyújtását kezdte meg olyan átmeneti régiók számára, amelyek nagy mértékben támaszkodtak, illetve továbbra is támaszkodnak szénre és nagy szén-dioxid-kibocsátású iparágakra. Ezek a régiók sajátos gazdasági és társadalmi kihívásokkal néznek szembe. Elkezdődött a munka a szlovákiai Trenčín és a lengyelországi Szilézia régióval, szoros együttműködésben a nemzeti és regionális hatóságokkal. A támogatás magában foglalja az e régiók gazdasági erősségeire vonatkozó kutatás biztosítását, valamint technikai segítségnyújtást és tanácsadást számos rendelkezésre álló uniós forrás és program célzott felhasználására vonatkozóan. A Bizottság továbbra is szorosan együttműködik ezekkel a régiókkal, és más érdeklődő tagállamokra is kiterjeszti a kísérleti projektet. E kezdeményezés további célja olyan európai régiók tapasztalatainak felhasználása, amelyek már sikeresen megvalósították az átmenetet. Ennek érdekében 2017 decemberében egy uniós szintű platform létrehozására kerül sor az érdekelt felek részvételével.

Az energiaunió a tiszta energiával kapcsolatos innováció fő mozgatórugója Európában és a világ többi részén egyaránt. Az európai vállalatoknak és újítóknak e mozgalom élén kell járniuk, és elsőként cselekvő szereplőkként előnyben kell részesíteniük az új technológiákat és üzleti modelleket. Ez a tiszta energiával kapcsolatos innováció felgyorsítására irányuló stratégia egyik legfontosabb célkitűzése.

Európa a világ egyik leginkább innovatív régiója, de további erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy az innováció eredményei a piacra kerüljenek, és növekedési és munkalehetőségekké váljanak.

Mivel a kutatás és az innováció időigényes folyamat, a valós középtávú előnyök az azonnali előkészítő intézkedések függvényei. Ezért tavaly növelték az uniós finanszírozást. A kohéziós politika intelligens szakosodáson keresztül támogatja az innovációt (legalább 2,6 milliárd eurót fordítanak a kis szén-dioxid-kibocsátással járó technológiák területén végzett kutatásra és innovációra), miközben a „Horizont 2020” keretprogram a 2018 és 2020 közötti időszakban több mint 2 milliárd eurót használ fel a következő négy kulcsfontosságú energia- és éghajlat-politikai prioritásra összpontosítva: tárolás, megújuló energiaforrások, épületek és (városi) elektromos közlekedés. Alulról felfelé építkező tevékenységeket figyelembe véve a teljes összeg akár 3 milliárd euróra is emelkedhet. Ezenfelül az InnovFin energetikai demonstrációs projektekre vonatkozó eszköz – kis szén-dioxid-kibocsátású technológiákra irányuló, úttörő jellegű projektek támogatását szolgáló pénzügyi eszköz – költségvetése a kétszeresére, 300 millió euróra emelkedett a „Horizont 2020” keretprogram forrásainak felhasználásával, és most már felhasználhatja a NER 300 program első pályázati felhívásából származó további, ki nem fizetett bevételeket is .

Az akkumulátorok stratégiai helyet foglalnak el a tavaly novemberben meghatározott innovációs prioritásokban. A javuló üzemi jellemzők és a csökkenő költségek miatt az akkumulátorok nélkülözhetetlen alaptechnológiát jelentenek az energiaunió célkitűzéseinek elérésében, különösen az elektromos közlekedésben és a villamosenergia-tárolásban való alkalmazásuk révén. A finanszírozási oldalon a Bizottság kész arra, hogy jelentős támogatást mozgósítson az akkumulátorok és az akkumulátorcella-technológia számára. E célból a Bizottság együttműködik az innovációs ökoszisztémával, a tagállamokkal és az iparral az akkumulátor-értéklánc teljes hosszán a prioritások és a szükségletek meghatározása érdekében, hogy olyan uniós akkumulátoripari összefogást hozzon létre, amelynek fókuszában az akkumulátorcellák gyártása áll. Az eredményeket a 2018 februárjában a tiszta energia területén tartandó ipari versenyképességi fórum fogja áttekinteni. Ehhez szabályozási intézkedések társulnak majd az energiatárolással szembeni ellenérdekeltségek kiküszöbölése és az elektromos közlekedés ösztönzése területén. Hasonló közös megközelítés más kiemelt területeken is érvényesülni fog, például a megújuló forrásból előállított tengeri energiával és az európai épületállomány dekarbonizálásával kapcsolatban, ami kézzelfogható ipari és gazdasági előnyöket hoz Európa számára.

A városokban folyó innovációra vonatkozó alapintézkedések Az energetikai átálláshoz szükséges innováció és beruházások nagy része a városokban megy végbe. 2017-ben szerte az Unióban több város indított el konkrét, új és innovatív technológiák kidolgozására és megvalósítására irányuló kezdeményezéseket az energetikai átállás támogatása érdekében. Az innovatív városfejlesztési tevékenységek keretében Göteborg, Párizs és Viladecans olyan innovatív megoldások tesztelésébe fogott, amelyek más uniós városokban is megvalósíthatók lehetnek. A Polgármesterek Szövetsége kezdeményezés keretében, amely most már Európán kívül is terjeszkedik , az európai városok, valamint a szomszédság- és a bővítési politika hatálya alá tartozó régiók integrált megközelítést fogadtak el, és határozottan fellépnek az éghajlatváltozás mérséklése és az ahhoz való alkalmazkodás, valamint a megfizethető és fenntartható energiához jutás érdekében. Ezenfelül az uniós városfejlesztési menetrend keretében különböző városi partnerségek jöttek létre, amelyek innovatív, a helyi hatóságok, a tagállamok és az európai intézmények közötti együttműködésen alapuló irányítási megközelítést követnek. Az energetikai átállással, a városi mobilitással, a levegőminőséggel, a fenntartható területgazdálkodással és a természeten alapuló megoldásokkal, a digitális átállással, a körforgásos gazdasággal, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással és a lakhatással foglalkozó partnerségek fontos szerepet kapnak az innovatív energetikai átállás megvalósításában. Az „Intelligens városok és községek” európai innovációs partnerség keretében a városok és az ipar azon dolgoznak, hogy 2025-re a városok interoperábilis városi adatplatformokat biztosítsanak 300 millió uniós polgár számára; emellett iránymutatás kidolgozására is sor került a város döntéshozói részéről történő támogatás megkönnyítése érdekében.

A Bizottság globális szinten is vezető szerepet tölt be. 2017 februárjában a Bizottság átvette az „Innovációs küldetés” elnevezésű kezdeményezés irányítóbizottságának elnökségét az Egyesült Államoktól, és vezető szerepet vállalt két innovációs kihívás tekintetében („Napfény átalakítása tárolható szoláris üzemanyaggá”, „Megfizethető fűtés és hűtés”). Az „Innovációs küldetés” kezdeményezés 2018. májusi csúcstalálkozója és a tiszta energiával foglalkozó miniszteri találkozó társszervezőjeként a Bizottság célja, hogy jelentős teret biztosítson a nem állami érdekelt felek, köztük a vállalkozások, az innovátorok, a magánszektorbeli beruházók és a városok számára. Ez történhet szoros együttműködésben a Polgármesterek Globális Szövetségével , amely 2017-ben kezdte meg működését. Ugyanakkor az Európai Unió partneri együttműködést folytat Kínával és Kanadával a tiszta energiával kapcsolatos innováció egész világra kiterjedő ösztönzése érdekében.

A Bizottság az Euratom nevében továbbra is vezető szerepet tölt be a nemzetközi innovatív ITER projektben, amely a fúziós energia mint kereskedelmi szempontból életképes energiaforrás fejlesztésére irányul .

Jövőálló infrastruktúrát igénylő energetikai átállás

Az energetikai átállás nem valósulhat meg, amíg az infrastruktúrát nem igazítják hozzá a jövőbeni energiarendszer szükségleteihez. Az energetikai, a közlekedési és a távközlési infrastruktúra egyre inkább összefonódik. Ez az ágazatokon átnyúló integráció folytatódni fog, és a helyi hálózatok minden eddiginél fontosabb szerepet fognak betölteni az uniós polgárok mindennapi életében, akik egyre inkább áttérnek az elektromos közlekedésre, a decentralizált energiatermelésre és a felhasználóoldali válaszra. Az új generációs intelligens infrastruktúra megteremtése és a meglévő infrastruktúra optimális kihasználása érdekében a Bizottság arra ösztönzi a pénzügyi támogatásért folyamodó projektgazdákat, hogy törekedjenek szinergiák létrehozására az energetikai, a közlekedési és a távközlési infrastruktúra között. A Bizottság meg fogja vizsgálni, hogy milyen módon folytatható az ilyen innovatív infrastruktúra-projektek ösztönzése a 2020 utáni időszakban.

Az infrastruktúra egyre nagyobb mértékű digitalizációja már lehetővé teszi az intelligens hálózatkezelést és a felhasználóoldali választ. A „Tiszta energia minden európainak” elnevezésű kezdeményezéscsomag meghatározta a felhasználóoldali válasz koherens keretét, amely lehetővé teszi az elektromos járművek intelligens feltöltését, ösztönzőket biztosít a fogyasztók számára ahhoz, hogy akkor töltsenek, amikor a villamosenergia-árak alacsonyak, és felhatalmazza az elosztórendszer-üzemeltetőket a hálózat aktív kezelésére . Az alternatív tüzelőanyagok infrastruktúrájáról szóló irányelv eredményeképpen sor került nemzeti szakpolitikai keretek és támogató intézkedések kidolgozására, amelyeket a Bizottság részletesen értékelt. A feltárt hiányosságok kezelése érdekében a Bizottság e hónap elején további intézkedéseket javasolt, köztük az alternatív tüzelőanyagok infrastruktúrájának finanszírozását 800 millió EUR összegig.

A digitális korban alapvető fontosságú az energetikai infrastruktúránk hatékonyabb védelme. 2017 februárjában közzétett jelentésében az energetikai szakértők kiberbiztonsági platformja meghatározta az energiaágazat előtt álló kihívásokat és az ágazat különleges szükségleteit, amelyekre jelenleg nem terjed ki az uniós jog . A Bizottság az intelligens hálózatokkal foglalkozó munkacsoport keretében munkához látott az érdekelt felekkel együtt annak érdekében, hogy 2018 végéig kidolgozza az energiaügyi kiberbiztonságra vonatkozó üzemi és kereskedelmi szabályzatot. Készülőben van egy tanulmány az energiaágazatban előforduló kiberbiztonsági események kockázatairól és megelőzéséről.

Ugyanakkor folytatódik a belső energiapiac integrációja és az energiaellátás biztonsága javítása érdekében végzett munka. Az eredetileg a fizikai infrastruktúra fejlesztésére és hatékony kihasználására irányuló regionális együttműködés hatóköre kiterjed, és olyan területeket is lefed, mint a megújuló energiaforrások fejlesztése és az energiahatékonyság. Ez tovább fejlődhet a tagállamok és adott projektgazdák közötti, megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos közös projektek irányába, vagy akár közös, hosszú távú, megújuló energiaforrások alkalmazására irányuló, regionális szintű stratégiák felé.

Hangsúlyozni kell azonban, hogy a jelentős eredmények ellenére továbbra is vannak lényeges problémák. Négy tagállam (Ciprus, Lengyelország, Spanyolország és az Egyesült Királyság) várhatóan elmarad a villamosenergia-összeköttetésre vonatkozó 10%-os célkitűzéstől 2020-ban . Ennek kezelése érdekében a Bizottság a mai napon elfogadta a 2030-ra vonatkozó villamosenergia-összeköttetési célkitűzésről szóló közleményt. Elfogadta továbbá a 3. közös érdekű projekteket tartalmazó listát. A lista azokat a kulcsfontosságú projekteket tartalmazza, amelyekre szükség van az összekapcsolt belső energiapiac célkitűzéseinek eléréséhez, így különösen a négy magas szintű munkacsoport által elfogadott projekteket, amelyek között szerepelnek az Ibériai-félszigetet Franciaországgal és az EU többi részével összekapcsoló rendszerösszekötők, amelyek biztosítják a megújuló energiaforrások fejlesztését, a balti államok európai hálózattal való szinkronba hozására irányuló projektek, a Közép- és Délkelet-Európa számára biztonságos ellátást és versenyképességet eredményező gázprojektek, valamint az integrált északi-tengeri hálózatra irányuló első projektek.