A kezdeményezés kifejezetten műszaki jellegű, és nagy a valószínűsége annak, hogy azt rendszeresen hozzá kell igazítani a műszaki és jogi fejlődéshez. Éppen ezért több végrehajtási intézkedés is tervben van. Ezek érdeklődésének középpontjában a funkcionális követelmények megvalósítása érdekében a műszaki előírások állnak.

A jelenlegi fejlemények, köztük a nyilatkozattételi követelményekről szóló irányelv végrehajtásának a körülményei, azt jelzik, hogy ha nincsenek útmutatások vagy önkéntesen teljesítendő útmutatások a műszaki előírásokkal összefüggésben, annak eredményeként a különböző tagállamok több és egymással nem átjárható rendszert vezethetnek be. Ez megnövelné a vállalkozások számára a megfelelés költségeit, hiszen azoknak különböző rendszerekbe kellene befektetniük a különböző tagállami előírásoknak való megfelelés érdekében. Ennek eredményeként előfordulhat, hogy a vállalkozások továbbra is papíralapú megoldásokat alkalmaznak, ami súlyosan gátolná a célkitűzés elérését.

3.AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

•Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

A Bizottság aktívan együttműködött az érdekelt felekkel, és átfogó egyeztetéseket folytatott a hatásvizsgálat teljes folyamatában. A konzultációs tevékenységek közé tartoznak:

·a Bizottság által 2017. október 25. és 2018. január 18. között tervezett nyilvános konzultáció (OPC);

·a Bizottság által 2017. november 24. és 2018. január 22. között tervezett, a kis- és középvállalkozásokat érintő testületi felmérés;

·a hatásvizsgálati támogató felmérésért felelős tanácsadó által a magán- és állami szektor érdekeltjei körében szervezett jogi felmérés 2017. október 23. és 2018. január 1. között;

·a hatásvizsgálati támogató felmérésért felelős tanácsadó által a magán- és állami szektor érdekeltjei körében szervezett, célzott felmérés 2017. október 27. és 2018. január 7. között;

·a hatásvizsgálati támogató felmérésért felelős tanácsadó és annak partnerei által a 2017. október 20. és 2018. január 15. közötti időszakban elvégzett 50 interjú az érdekeltekkel, ideértve az iparági képviselőket és nemzeti hatóságokat,

·az érdekeltek megbeszélései és munkaértekezletei több különböző eseményen;

·a hatásvizsgálati támogató felmérésért felelős tanácsadó a 2017. november 6. és 2018. január 15. közötti időszakban vizsgált öt esettanulmány.

E konzultációs tevékenységek lényeges bemeneti információkat adtak, amivel segítették a probléma meghatározásának az alátámasztását és kidolgozását, a mértékének a megbecsülését, valamint az érdekeltek esetében a lehetséges szakpolitikai alternatívák iránti preferenciák feltérképezését. A bemeneti információk ezen a területen elsősorban a nyilvános konzultációkból, a kis- és középvállalkozásokat érintő testületi felmérés, valamint a más érdekeltek bevonására alkalmazott eszközökből származtak.

Az érdekeltek nagy többsége, azaz a kis- és középvállalkozásokat érintő, testületi felmérésre válaszoló 265 kis- és középvállalkozás több mint 90 %-a és a nyilvános konzultációban résztvevő 100 válaszadóból 88 jelezte, hogy jelentős vagy legalábbis bizonyos szintű előnyt vár az elektronikus információcsere bevezetésétől.

A nyilvános konzultációra válaszoló magántulajdonú vállalatok és egyesületek 90 %-a jelezte, hogy a probléma mögötti lényeges probléma, hogy a tagállami hatóságok nem fogadják el az elektronikus szállítási dokumentumokat/információkat. A kisebb vállalatok esetében a kis- és középvállalkozásokat érintő testületi felmérés megállapította, hogy az elektronikus szállítási dokumentumok használatának elmaradása tekintetében a fő ok, hogy saját ügyfeleik és üzleti partnereik nem alkalmazzák a szállítási dokumentumok elektronikus formátumát. E csoportnál a következő (a sorban szorosan következő) legtöbbször említett ok a hatóságok általi elfogadás hiánya volt. Ugyanakkor a célzott felméréseken és interjúkon a válaszadók kiemelték, hogy a vállalkozások részéről az elektronikus dokumentumok elfogadásának hiánya mögött álló fő ok a bizonytalanság, hogy azokat a hatóságok elfogadják-e. A nyilvános konzultáción és a kis- és középvállalkozásokat érintő, testületi felmérésen a válaszadók több mint 70 % utalt jelenlegi B2A és B2B informatikai rendszerek és megoldások átjárhatóságának a hiányára.

Ezt az értékelést tükrözi, hogy a nyilvános konzultáción a válaszadók mintegy 90 %-a mérlegelte a tagállami hatóságok általi elfogadás biztosításának lehetőségét, illetve 88 % vélte úgy, hogy az elfogadás biztosítása terén a jogilag kötelező érvényű megközelítés hatékonyabb lenne, mint a nem kötelező érvényű. A nyilvános konzultáció összes válaszadója közül 90 % fontosnak ítélte a B2A és B2B közlések átjárhatóságát. Hasonlóképpen a kis- és középvállalkozásokat érintő, testületi felmérésen a válaszadók 75 %-a jelezte, hogy a hatóság általi elfogadás rendkívül fontos szakpolitikai célkitűzés, és további 13 % szerint az közepesen fontos.

A nyilvános konzultáción és a kis- és középvállalkozásokat érintő testületi felmérésen a válaszadók több mint 70 % egyúttal üdvözölte a logisztikai szolgáltatók és a közigazgatás közötti adatmegosztás tekintetében az egységesített műszaki előírásokat, továbbá a nyilvános konzultáció válaszadóinak 88 %-a a jogilag kötelező érvényű megközelítést hatékonyabbnak vélte a nem kötelező érvényű intézkedéseknél. A B2B közlések esetében a nyilvános konzultáció mind a 100 válaszadójának 67 %-a ítélte a jogilag kötelező érvényű megközelítést hatékonyabbnak, miközben 84 % az önkéntes intézkedéseket részesítette előnyben. A kis- és középvállalkozásokat érintő, testületi felmérésen a válaszadók 77 %-a nagyon fontosnak (65 %) vagy közepesen fontosnak (22 %) nevezte az egyetlen informatikai alkalmazás/rendszer használatát az elektronikus szállítási dokumentumok cseréjére a hatóságokkal, és hasonló értékelést kapott az egyetlen alkalmazás/rendszer használata az összes más vállalattal való elektronikus információcserére (68 % jelezte, hogy az rendkívül fontos, illetve további 19 %, hogy az közepesen fontos).