Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a transzeurópai távközlési hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról és az 1336/97/EK határozat hatályon kívül helyezéséről /* COM/2011/0657 végleges - 2011/0299 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE Általános háttér Ez a kezdeményezés az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégiában[1]gyökerezik, amely a digitális infrastruktúrákat helyezi előtérbe az „európai digitális menetrend” elnevezésű irányadó kezdeményezés[2]keretében. A stratégia kiemelte, hogy nagyobb sebességű, vezetékes és vezeték nélküli technológiájú, mindenki számára elérhető szélessávú rendszerek bevezetésére és elterjesztésére van szükség, továbbá elő kell segíteni az olyan új szupergyors, nyílt és versenyképes internetes hálózatokba való beruházásokat, amelyek a jövő gazdaságának ütőereivé válnak. Az EU ambiciózus célkitűzéseket határozott meg 2020-ig a szélessávú rendszerek bevezetésével és elterjesztésével kapcsolatban. 2011. június 29-én a Bizottság elfogadta „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című közleményt a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozóan (2014–2020)[3]. Ez a közlemény egy európai összekapcsolódási eszköz létrehozását javasolja, amely összesen 40 milliárd EUR-val támogatja a kiemelt energiaipari, közlekedési és digitális infrastruktúrák fejlesztését. Ebből az összegből 9,2 milliárd EUR-t szánnak a digitális hálózatokra és szolgáltatásokra. A javaslat célja E rendelet célja, hogy az európai összekapcsolódási eszköz tekintetében meghatározza a szélessávú távközlési hálózatokkal és a digitális távközlési szolgáltatási infrastruktúrákkal kapcsolatos célkitűzések és prioritások főbb iránymutatásait. Az iránymutatások a mellékletben közös érdekű projekteket határoznak meg a szélessávú hálózatok és a digitális szolgáltatási infrastruktúrák kialakítása céljából. Ezek a projektek elősegítik az európai gazdaság – többek között a kis- és középvállalkozások (kkv-k) – versenyképességének a növekedését, támogatják a nemzeti hálózatok összekapcsolódását és átjárhatóságát, az ezekhez a hálózatokhoz való hozzáférést, valamint az egységes digitális piac fejlődését. A projektek az e rendeletet kísérő európai összekapcsolódási eszközről szóló rendelet alapján rendelkezésre álló eszközök révén uniós pénzügyi támogatásra jogosultak. E rendelet megközelítésében a cél az egységes digitális piac megvalósítását gátló akadályok elhárítása, azaz a hálózathoz való csatlakozás, illetve a nyilvános digitális szolgáltatási infrastruktúrához való (akár határokon átnyúló) hozzáférés biztosítása. Ellentétben például egy fővárost körülvevő, a közlekedési folyosó zavartalan forgalma szempontjából nélkülözhetetlen körgyűrű finanszírozásával, a távközlési hálózatok üzemelésének fennakadása a kínálati és a keresleti oldalt is érinti. A kínálati oldalon a korlátozások a nagyfokú piaci hiányosságokban és ezekből következően a szélessávú hálózatokba és a létfontosságú közérdekű szolgáltatások nyújtásába való beruházások (pl. e-egészségügy, e-személyazonosság és e-közbeszerzés, illetve ezek határokon átnyúló átjárhatósága) üzleti feltételeinek romlásában jelentkeznek. Ami pedig a keresleti oldalt illeti, a jelentős növekedési potenciállal rendelkező egységes digitális piac működésének feltétele, hogy minden polgár csatlakozni tudjon a digitális hálózatokhoz. Az európai összekapcsolódási eszköz célja, hogy innovatív pénzügyi eszközök révén ösztönözze az infrastrukturális beruházásokat, csökkentve a beruházási kockázatot és hosszú távú finanszírozást biztosítva mind az alternatív, mind a meglévő beruházók számára. Az innovatív pénzügyi eszközök fontos tőkeáttételi hatást fejtenek ki a magán- és az állami beruházások esetében, ugyanakkor piaci mechanizmusok szerint működnek. Az európai összekapcsolódási eszköz ezenkívül támogatás útján történő társfinanszírozásra is lehetőséget nyújt olyan esetekben, amikor az infrastrukturális beruházás üzleti feltételei különösen rosszak. A közös érdekű projektek megvalósulását segítő intézkedések az olyan szélessávú hálózatokba történő beruházásokat támogatják, amelyek 2020-ig képesek az európai digitális menetrendben előírt 30 Mbps sebességű általános lefedettséget elérni, vagy amelyek esetében a háztartásoknak legalább a fele 100 Mbps-nál nagyobb sebességű szolgáltatásra fizet elő. A 30 és 100 Mbps sebességű szolgáltatással kapcsolatos projektek között megfelelő egyensúlyt kell kialakítani, és figyelembe kell venni a tagállamok beruházási igényeit, amelyek hozzávetőleges becslés alapján elérik a 270 milliárd EUR-t. A digitális szolgáltatási infrastruktúrák területén a szolgáltatások egymás között átjárható rendszerekben történő telepítésének nehézségeit közvetlen támogatással oldják meg, bizonyos esetekben magas társfinanszírozási aránnyal, hiszen egy átjárható európai szolgáltatási infrastruktúrának alapvetően nincsenek tulajdonosai. Valójában egyetlen tagállam vagy magánbefektető sem telepítene szolgáltatásokat egymás között átjárható rendszerekben. Az EU által nyújtott hozzáadott érték így jelentős. A mellékletben felsorolt közös érdekű, digitális szolgáltatási infrastruktúrák terén végrehajtott projektek a következőket foglalják magukban: nagy sebességű transzeurópai közigazgatási gerinchálózatok összekapcsolása, elektronikus kormányzati szolgáltatások átjárható, egységes azonosításon és hitelesítésen alapuló, határokon átnyúló biztosítása (például elektronikai szolgáltatások Európa-szerte: vállalkozások alapítása, határokon átnyúló közbeszerzések, e-igazságszolgáltatás és határokon átnyúló e-egészségügyi szolgáltatások); az állami szféra információihoz való hozzáférés, beleértve az európai örökség digitális forrásait, a data.eu-t és a többnyelvű forrásokat; biztonság és védelem (biztonságosabb internetes és kritikus fontosságú szolgáltatási infrastruktúrák) és intelligens energiaszolgáltatások. A közös érdekű projektek magukban foglalhatják ezenkívül olyan elektronikus közszolgáltatások üzemeltetését is, amelyek egyéb közösségi programok, például az ISA (európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközök) program keretében valósulnak meg. A közös érdekű projekteket támogató intézkedések az európai összekapcsolódási eszköz létrehozásáról szóló rendelet[4] alapján rendelkezésre álló eszközök révén uniós pénzügyi támogatásra jogosultak. Ezt a javaslatot ezért az említett rendeletre vonatkozó javaslattal együttesen kell alkalmazni. A rendelet előírja az új közös érdekű projektek meghatározásának szempontjait is, amelyek a változó szakpolitikai prioritások és technológiai fejlesztések, illetve az érintett piacokon fennálló helyzet bizottsági értékelésén alapulnak. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK A szélessávú hálózat kiépítésével kapcsolatban több konzultációra is sor került a tagállamokkal, valamint az ágazati és a társadalmi szereplőkkel. Kroes alelnök kerekasztalmegbeszélést folytatott a világ vezető tartalomszolgáltatóinak, berendezésgyártóinak, befektetőinek és távközlési szolgáltatóinak, például a Nokiának, az Alcatel Lucentnek, a Google-nek, az Ericssonnak, a News Corp.-nek stb. elnökvezérigazgatóival, a digitális menetrend első közgyűlését pedig 2011. június 16. és 17. között rendezték meg Brüsszelben, amelyen a magán- és közszféra, valamint a civil társadalom több mint ezer érdekeltje vett részt. Az érdekelt felek ezeken a találkozókon és több más alkalommal is osztották a Bizottság azon véleményét, hogy a jelenlegi távközlési beruházási modell nem elegendő arra, hogy a szélessávú infrastruktúrák kiépítését valamennyi európai polgár számára megfizethető áron és magas színvonalon biztosítsa, és üdvözölték a Bizottság azon terveit, hogy – az alternatív és fenntarthatóbb beruházások ösztönzése érdekében – a szükséges infrastrukturális beruházásokat például innovatív pénzügyi eszközök révén célzott állami befektetésekkel kell kiegészíteni. Az Európai Parlament a jövőbeli többéves pénzügyi keretről szóló jelentéstervezetében kiemelte annak fontosságát, hogy a szélessávú infrastruktúrákba való beruházásokat a költségvetésből egészítsék ki. A Bizottság évek óta együttműködik az érdekeltek különböző csoportjaival a határokon átnyúló digitális szolgáltatási infrastruktúrákkal kapcsolatban. A meglévő tevékenységekről, mint amilyen például a kulturális örökség megőrzését elősegítő Europeana vagy a „Biztonságosabb internet” program, készült értékelések és szakértői tanácsadások egyöntetűen a tevékenységek folytatására és kibővítésére kérik fel az érintetteket. A hatásvizsgálati jelentés két lehetőséget tárgyal. Az alapverzió szerint a szélessávú infrastruktúra kiépítéséhez esetlegesen a strukturális alapokon kívül, illetve a kísérleti szakaszban lévő digitális szolgáltatási infrastruktúrák kiépítését segítő versenyképességi és innovációs keretprogram folytatása mellett egyéb uniós támogatást nem biztosítanának. E szerint a forgatókönyv szerint a kritikus tömeget vagy a digitális szolgáltatások telepítését nem lehetne megvalósítani, a szélessávú hálózatokba történő beruházások a versenykényszer hiánya és a magas kereskedelmi kockázatok miatt számos régióban továbbra sem lennének elegendőek. Az online közszolgáltatások – a nem elég hatékony erőfeszítések, a műszaki megoldások szétaprózottsága, a kritikus tömeg hiánya, továbbá a szolgáltatók és a szolgáltatásokat igénybe vevők magas költségei miatt – várhatóan egyaránt kiforratlanok maradnak, és a határokon átnyúló átjárhatóságuk sem lesz biztosított. Ez a változat tehát nem járulna hozzá az egységes digitális piac megvalósításához, és sok európai polgár kimaradna a digitális szolgáltatások kínálta lehetőségekből. A második verzió olyan pénzügyi eszköz felhasználására tesz javaslatot, amely kiegészítené az első változatban rendelkezésre álló pénzügyi forrásokat. Ez az Európai Bizottság 2011. június 29-én közzétett, a többéves pénzügyi keretről szóló javaslatában szereplő cselekvési irányvonal európai összekapcsolódási eszközt hoz létre az infrastruktúrák támogatása érdekében. Ez az új eszköz olyan infrastrukturális projekteket finanszíroz majd, amelyek magas uniós hozzáadott értéket képviselnek: egyrészt „materiális”, másrészt „immateriális és intelligens” infrastruktúrákat, valamint irányítási struktúrákat annak érdekében, hogy a közlekedési „törzshálózat”, a „kiemelt energiafolyosók” és a digitális infrastruktúrák megvalósuljanak. Az eszköz olyan magas uniós hozzáadott értéket képviselő projektekkel foglalkozik, mint például a határokon átnyúló összekapcsolódások vagy az egész Európai Unióra kiterjedő rendszerek telepítése, amelyeket 2020-ig meg kell valósítani. A legjobb eredmény elérése és a szakmai befektetők részvételének ösztönzése érdekében a megfelelő rendelkezések biztosítanák a piacalapú eszközök és a közvetlen uniós támogatások kombinációját. A támogatások tekintetében továbbra is a Bizottság feladata volna az átfogó tervezés és projektkiválasztás, amit esetlegesen egy végrehajtó ügynökség segítségével látna el, míg a projekttámogatók a projekt fizikai megvalósítását biztosítanák a helyszínen. A pénzügyi eszközök esetében a megvalósítást szakosodott pénzintézetek látják el, azonban a jogosultságról a Bizottság dönt. A tagállamok a szélessávú hozzáférésre vonatkozó célokkal összhangban lévő, nagy sebességű internetelérésre vonatkozó nemzeti tervek kidolgozásával járulnak hozzá az eszköz megvalósításához, a szélessávú infrastruktúrák és szolgáltatások (uniós és nemzeti/regionális szintű) feltérképezése pedig rámutat a lefedettségi hiányokra, és ösztönzi az állami és magánbefektetőktől származó kezdeményezéseket. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI Jogalap A javasolt rendelet hatályon kívül helyezi és felváltja az Európai Parlament és a Tanács transzeurópai távközlő hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról szóló, 1997. június 17-i 1336/97/EK határozatát. A javasolt beavatkozásra az Európai Unió működéséről szóló szerződés 172. cikke alapján kerül sor, amely megteremti a transzeurópai közlekedési, távközlési és energiaipari infrastruktúra hálózatainak a kialakítását és a fejlesztését támogató uniós beavatkozás jogalapját. Szubszidiaritás és arányosság A szélessávú infrastruktúrák telepítését és a szolgáltatások egységes európai piac keretében történő támogatását elősegítő transzeurópai távközlési hálózatok összehangolt kialakítása, valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió uniós szintű fellépéseket igényel, mivel a tagállamok az intézkedéseket önállóan nem tehetik meg. A javaslat megfelel az arányosság elvének és a transzeurópai távközlési hálózatok alkalmazási körén belül marad az Európai Unió működéséről szóló szerződés 170. cikkében meghatározott feltételek szerint. A jogi eszköz megválasztása A jelenlegi távközlési iránymutatásokat európai parlamenti és tanácsi határozat formájában javasolták és fogadták el, a határozat kifejezetten a tagállamoknak szól, és az iránymutatások valamennyi tagállamra nézve teljes egészében kötelező érvényűek. Az eszköz azonban különösen a távközlési infrastruktúrák telepítését és a magánvállalkozások (többek között az üzemeltetők, közszolgáltatók és berendezésgyártók stb.), valamint a regionális és helyi hatóságok által nyújtott szolgáltatásokat könnyíti meg. Mivel a tagállamokon kívül egyre több szereplő vesz részt a digitális távközlési hálózatok tervezésében, kialakításában és működtetésében, fontos biztosítani, hogy az iránymutatások mindenki számára kötelező érvényűek legyenek. A Bizottság ezért ennek a javaslatnak a jogi eszközéül a rendeletet választotta. Finanszírozás A közös érdekű projektek az európai összekapcsolódási eszköz létrehozásáról szóló [XX/2012/EU] rendelet alapján rendelkezésre álló eszközök révén uniós pénzügyi támogatásra jogosultak. A prioritásokat és az erőforrások rendelkezésre állását támogató pénzügyi alapokat az Unió által elfogadott alkalmazandó előírások és szabályok szerint biztosítják. A hatáskörök átruházása A távközlési hálózatok gyorsan fejlődnek, és a közös érdekű projektek listáját a jövőben módosítani kell, hogy a gyors fejlődésnek megfelelő adatokat tartalmazza. Ennek érdekében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban a Bizottságot jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskörrel kell felruházni. 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A javaslatnak nincs hatása az EU költségvetésére. A transzeurópai távközlési hálózatok kialakításával kapcsolatos iránymutatásról szóló rendeletjavaslat összefügg az európai összekapcsolódási eszköz létrehozásáról szóló rendeletjavaslattal, amely a jogszabályi és a pénzügyi kereteket szabja meg. Az európai összekapcsolódási eszköz költségvetéséből összesen 9,2 milliárd EUR-t[5]szánnak a távközlési beruházásokra. 2011/0299 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a transzeurópai távközlési hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról és az 1336/97/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 172. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[6], tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[7], rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) A távközlési hálózatok és szolgáltatások egyre inkább internetalapú infrastruktúrákká válnak, és a szélessávú hálózatok és a digitális szolgáltatások szorosan összefonódnak. Az internet egyre inkább a kommunikáció, a szolgáltatások és az üzleti élet meghatározó eszközévé válik. Ezért a transzeurópai szintű gyors internet-hozzáférés és a közérdekű digitális szolgáltatások nélkülözhetetlenek a gazdasági növekedés és az egységes piac szempontjából. (2) 2010. március 26-án az Európai Tanács üdvözölte a Bizottságnak az Európa 2020 stratégia elindítására vonatkozó javaslatát. Az Európa 2020 stratégia három prioritásának egyike a tudás- és innovációalapú gazdaság fejlesztésére épülő intelligens növekedés. A távközlési beruházások, azaz a szélessávú hálózatok és a digitális szolgáltatási infrastruktúrák az Európai Unió intelligens, és ugyanakkor fenntartható és inkluzív gazdasági növekedésének elengedhetetlen feltételei. (3) Az Európai Tanács a 2010. június 17-én tartott ülésén elfogadta az európai digitális menetrendet[8], és felkérte az intézményeket, hogy teljes körűen hajtsák végre. A digitális menetrend célja annak az útnak a felvázolása, amelyen haladva az információs és kommunikációs technológiák társadalmi és gazdasági lehetőségei a legteljesebb mértékben kihasználhatók, különösen a nagy sebességű, szélessávú hálózatok telepítése révén, aminek célja, hogy 2020-ig valamennyi európai polgár 30 Mbps-nál nagyobb sebességű internet-hozzáféréssel rendelkezzen, és az európai háztartások felének vagy több mint a felének pedig 100 Mbps-nál nagyobb internetkapcsolatról szóló előfizetése legyen. A digitális stratégia célja, hogy stabil jogi keretet hozzon létre a nyitott és versenyképes nagy sebességű internet-infrastruktúrákba és a hozzájuk kapcsolódó szolgáltatásokba történő befektetések ösztönzéséhez, valóban egységes piacot teremtsen az online tartalmaknak és szolgáltatásoknak, tevékenyen támogassa Európa gazdag kulturális örökségének digitalizálását, továbbá ösztönözze a mindenki számára elérhető internet-hozzáférést és előfizetést – elsősorban a digitális jártasság és hozzáférés biztosításának a támogatása révén. Ezenkívül a tagállamoknak olyan operatív nemzeti terveket kell végrehajtaniuk a nagy sebességű internetszolgáltatás terén, amelyek az internetes infrastruktúrákba történő magánbefektetések révén nem teljes mértékben lefedett területekre irányítják az állami támogatásokat, és elősegítik a modern, elérhető online szolgáltatások bevezetését és használatát. (4) A Bizottság által az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának benyújtott, a „Szélessávú hozzáférés Európában: beruházás a digitális technológia által vezérelt növekedésbe” című közlemény[9]megállapítja, hogy az internet kritikus fontosságú szerepe azt jelenti, hogy a társadalom egésze számára nyújtott potenciális előnyök sokkal nagyobbak lehetnek, mint a magánüzemeltetők indíttatása a gyorsabb hálózatokba történő beruházásra. Ezért ezen a téren szükség van állami támogatásra, ami azonban indokolatlanul nem torzíthatja a versenyt. (5) A Bizottság által az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának benyújtott, „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című közlemény[10]a többéves pénzügyi keret összefüggésében utal az európai összekapcsolódási eszköz létrehozására, amelynek célja, hogy a szükséges infrastrukturális beruházások végrehajtásával foglalkozzon a közlekedés, az energiaipar, valamint az információs és kommunikációs technológiák területén. Az említett ágazatok közötti, illetve az egyéb közösségi beruházási programokkal fennálló szinergiák kulcsfontosságúak, hiszen a felmerülő kihívások hasonlóak, és hasonló megoldásokat követelnek meg a növekedés korlátainak megszüntetésére, a szétaprózódottság csökkentésére, a kohézió erősítésére, az innovatív pénzügyi eszközök előtérbe helyezésére, a piaci hiányosságok kezelésére, valamint az egységes piac megvalósulását gátló akadályok elhárítására. (6) Az európai összekapcsolódási eszköz létrehozásáról szóló, […]-i […/…/EU] európai parlamenti és tanácsi rendelet[11]meghatározza azokat a feltételeket, módszereket és eljárásokat, amelyek alapján az Unió pénzügyi támogatást nyújt a transzeurópai hálózatok számára, a közlekedési, energiaipari és távközlési infrastruktúrák kiépítésére irányuló projektek finanszírozása céljából. (7) A szélessávú hálózatok terén végrehajtandó intézkedések összhangban vannak az alkalmazandó uniós szakpolitikákkal, rendeletekkel és iránymutatásokkal. Ezek magukban foglalják a távközlési piacokra vonatkozó előírásokat és iránymutatásokat, valamint különösen azt az elektronikus hírközlésre vonatkozó, 2009-ben elfogadott keretszabályozást, amely a gyorsan változó piacokon működő elektronikus hírközlési hálózatok és szolgáltatások összehangolt, megbízható és rugalmas szemléletű szabályozását biztosítja. Ezeket az előírásokat a nemzeti szabályozó hatóságok, valamint az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete (BEREC) hajtja végre. Az új generációs hálózatokra vonatkozó, 2010-ben elfogadott ajánlás[12]célja az egységes piac fejlődésének támogatása, ennek érdekében pedig a jogbiztonság fokozása, valamint a beruházások, a verseny és az innováció ösztönzése a szélessávú szolgáltatások piacán, különös tekintettel az új generációs hozzáférési hálózatokra (NGA) történő átállásra. (8) Ezek az intézkedések szintén összhangban lesznek az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101., 102. és 106. cikkével, valamint az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a szélessávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról szóló, 2009-ben elfogadott közösségi iránymutatásokkal, amelyek az érdekeltek és a tagállamok számára keretet biztosítanak a szélessávú hálózatok telepítésének meggyorsításához és kibővítéséhez. Az uniós irányító hatóságok és más érintett ügynökségek számára készült (2011 októberében közzéteendő), az új generációs hálózatok befektetési modelljeiről szóló uniós iránymutatások lépésről lépésre felvázolják azoknak a modelleknek a végrehajtását, amelyek tisztességes versenyt biztosítanak valamennyi szolgáltató számára, és a kohéziós és vidékfejlesztési szakpolitikák célkitűzéseinek teljesítésére törekednek. (9) A nyitott és versenyképes piacok rendszerének keretében az Unió fellépése olyan helyzetekben szükséges, amikor piaci hiányosságokat kell orvosolni. Az Unió azzal járulhat hozzá a transzeurópai távközlési hálózatok létesítéséhez és fejlesztéséhez, hogy pénzügyi támogatást és további tőkeáttételt biztosít az infrastrukturális projektekhez, és ezáltal növeli a piaci hatásokból, a hatékonyabb igazgatásból és az erőforrás-felhasználásból származó előnyöket. (10) A nagyobb szélessávú sebességhez olyan fontos gazdasági és társadalmi előnyök kapcsolódnak, amelyek a befektetőknél nem jelennek meg és pénzben sem fejeződnek ki. A nagy sebességű és szupergyors szélessávú hálózatok olyan kulcsfontosságú infrastruktúrák, amelyek lehetővé teszik a fizikai hálózatok hozzáférhetőségén, gyorsaságán, megbízhatóságán és rugalmasságán alapuló digitális szolgáltatások fejlesztését és telepítését. A gyorsabb hálózatok alkalmazása és elterjedése újabb lehetőségeket nyit a nagyobb sebességet igénylő innovatív szolgáltatások előtt. Uniós szintű intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy a digitális távközlési hálózatok ezen két összetevője közötti szinergiákat és kölcsönhatásokat a lehető legteljesebb mértékben optimalizálni lehessen. (11) A szupergyors szélessávú hálózatok telepítése különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára hasznos, amelyek a meglévő szélessávú hálózatok nem megfelelő összeköttetése és sebessége miatt gyakran nem tudják kihasználni a webalapú szolgáltatások, például a „felhőalapú” számítástechnika előnyeit. A kis- és középvállalkozások a korszerűbb hálózatok révén jelentős termelékenységnövekedést érhetnek el. (12) A szélessávú hálózatok és a digitális szolgáltatási infrastruktúrák kialakítása új üzleti lehetőségeket nyit, és ezáltal ösztönzi a munkahelyteremtést az Unióban. A szélessávú hálózatok kiépítésének hatása azonnal megmutatkozik a foglalkoztatásban is, különösen az építőmérnöki munkák esetében. (13) A szélessávú hálózatok és a digitális szolgáltatási infrastruktúrák fejlődése hozzájárul az Uniónak az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása csökkentésére irányuló célkitűzéséhez is azáltal, hogy energiahatékony megoldásokat tesz lehetővé az európai gazdaság számos ágazatában. E pozitív hatást bizonyos mértékben korlátozni fogja a növekvő energia- és erőforrásigény, amely különösen a szélessávú hálózatok kiépítése és a digitális szolgáltatási infrastruktúrák üzemeltetése kapcsán merül fel. (14) A szélessávú hálózatok és az energiahálózatokkal összefüggő digitális távközlési infrastruktúrák átjárhatósága biztosítja az energia- és költséghatékony, megbízható digitális hálózatok telepítéséhez szükséges összeköttetést. Ez az összekapcsolhatóságon túlmutató összeköttetés lehetővé teszi az energia- és távközlési szolgáltatóknak, hogy egy csomagban biztosítsanak energia- és távközlési szolgáltatásokat. (15) A határokon átnyúló átjárható e-kormányzati szolgáltatások kifejlesztése, bevezetése és hosszú távú biztosítása javítja az egységes piac működését. Elismerik, hogy a kormányok olyan online közszolgáltatásokat biztosítanak, amelyek hozzájárulnak az állami és a magánszféra hatékonyságának és eredményességének növeléséhez. (16) A 2009. szeptember 16-i 922/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[13] alapján bevezetett közös elektronikus közszolgáltatások üzemeltetése során az a cél, hogy a közszolgáltatások elérhetők legyenek az európai uniós közigazgatási szervek közötti, határokon és ágazatokon átnyúló együttműködés során. (17) A határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló, 2011. március 9-i 2011/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv[14]megteremti a határokon átnyúló egészségügyi ellátás, többek között az e-egészségügyi szolgáltatások Európán belüli biztosításának jogi kereteit. Bevezetésük várhatóan javítja az ellátás minőségét és a betegek biztonságát, csökkenti az orvosi költségeket, hozzájárul a nemzeti egészségügyi rendszerek korszerűsítéséhez és hatékonyságának növeléséhez, valamint elősegíti, hogy a szolgáltatások a polgárok, a betegek és az egészségügyi szakemberek egyéni igényeihez, valamint az idősödő társadalom kihívásaihoz hatékonyabban igazodjanak. (18) Az állami szerveknél fellelhető gazdag és változatos európai kulturális tartalmakhoz és adatokhoz való hozzáférés növelése és fenntartása, valamint azok újrafelhasználási célból, a szerzői és szomszédos jogok teljes körű betartásával történő megnyitása serkenti a kreativitást, az innovációt és a vállalkozó kedvet. Az újrafelhasználható többnyelvű erőforrások akadálytalan elérhetősége segít azoknak a nyelvi korlátoknak a legyőzésében, amelyek hátráltatják az online szolgáltatások belső piacának működését, és akadályozzák a tudáshoz való hozzáférést. (19) A biztonság és védelem területén az erőforrások információs rendszerének és az internetes biztonságot elősegítő szoftvereszközöknek az egész Európai Unióra kiterjedő számítógépes hálózata hozzájárul ahhoz, hogy a gyermekek számára biztonságosabb online környezetet lehessen kialakítani. Ez lehetővé teszi, hogy olyan központok működjenek Európa-szerte, ahol évente több százezer kéréssel és figyelmeztetéssel foglalkoznak. A kritikus informatikai infrastruktúrák az egész Unió szintjén elősegítik a felkészülést, az információmegosztást, a koordinációt és a számítógépes fenyegetettséggel szembeni fellépést. (20) Számítani lehet olyan, kereskedelmi jellegű innovatív alkalmazások megjelenésére, amelyek a digitális szolgáltatási infrastruktúrákon futtathatók. Az ilyen alkalmazások fejlesztése és tesztelése a Horizont 2020 programban támogatott kutatási és innovációs projektek részeként, telepítésük pedig a kohéziós politika keretében társfinanszírozható. (21) Az információs és kommunikációs technológiák területén végbement változásokhoz való alkalmazkodás érdekében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban fel kell hatalmazni a Bizottságot az e rendelethez tartozó melléklet módosítását célzó jogi aktusok elfogadására. Kiemelten fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációt folytasson, és ennek keretében szakértőkkel is egyeztessen. A Bizottság felhatalmazásának célja a technológiai és piaci változások, a felmerülő szakpolitikai prioritások, illetve a különböző (többek között az energiaipari és a közlekedési) infrastruktúrák közötti lehetséges szinergiák megfelelő kezelése. A felhatalmazás kizárólag a közös érdekű projektek leírásának módosítására, közös érdekű projektek hozzáadására, illetve az aktualitásukat vesztett közös érdekű projektek eltávolítására terjed ki; e lépéseknek előre meghatározott, világos és átlátható kritériumokon kell alapulniuk. (22) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak a vonatkozó dokumentumokat egyidejűleg, megfelelő módon és időben továbbítania kell az Európai Parlament és a Tanács részére. (23) A transzeurópai távközlő hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról szóló, 1997. június 17-i 1336/97/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[15] a távközlési infrastruktúra területén, a transzeurópai hálózatokkal kapcsolatban meghatározott célkitűzéseket, prioritásokat és főbb intézkedési irányvonalakat tartalmazza. Ezt a határozatot a közelmúltban történt változások miatt új jogi aktussal kell felváltani. (24) Ezért az 1336/97/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni. ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk Tárgy Ez a rendelet iránymutatásokat állapít meg azoknak a transzeurópai távközlési hálózatoknak a meghatározásához, amelyek fejlesztését, megvalósítását, telepítését, összekapcsolását és átjárhatóságát az európai összekapcsolódási eszközről szóló XXX rendelettel összhangban támogatni kell. Ezek az iránymutatások megállapítják a közös érdekű projektek célkitűzéseit és prioritásait, és meghatározzák a közös érdekű projekteket, illetve az új közös érdekű projektek kijelölésének szempontjait. 2. cikk Célkitűzések A közös érdekű projekteknek: (1) hozzá kell járulniuk a gazdasági növekedéshez és támogatniuk kell az egységes piac fejlődését, ami az európai gazdaság, többek között a kis- és középvállalkozások (kkv-k) versenyképességének a növekedését eredményezi. (2) hozzá kell járulniuk a polgárok, az üzleti vállalkozások és a kormányzatok mindennapi életének javításához a nemzeti távközlési hálózatok összekapcsolásának és átjárhatóságának, valamint az e hálózatokhoz való hozzáférésnek az elősegítése révén. (3) ösztönözniük kell a nagy sebességű és szupergyors szélessávú hálózatok Európa-szerte történő telepítését, ami pedig elősegíti a transzeurópai digitális szolgáltatások kifejlesztését és telepítését. (4) elő kell mozdítaniuk a transzeurópai digitális szolgáltatási infrastruktúrák fenntartható telepítését, átjárhatóságát, valamint uniós szintű összehangolását, működtetését, karbantartását és korszerűsítését. (5) hozzá kell járulniuk az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséhez, valamint a környezet védelméhez és állapotának javításához. 3. cikk Fogalommeghatározások E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározások érvényesek: 1. „távközlési hálózatok”: szélessávú hálózatok és digitális szolgáltatási infrastruktúrák. 2. „szélessávú hálózatok”: nagyon nagy sebességű internetkapcsolat biztosítására képes vezetékes és vezeték nélküli (többek között műholdas) hozzáférési hálózatok, kiegészítő infrastruktúrák és törzshálózatok. 3. „digitális szolgáltatási infrastruktúrák”: közérdekű, a polgárok, az üzleti vállalkozások és/vagy a kormányzatok számára katalizátorként működő, transzeurópai szintű átjárható alkalmazásokat biztosító, elektronikus formában, jellemzően az interneten, hálózati alapon nyújtott szolgáltatások. 4. „európai hozzáadott érték”: az Európai Unió beavatkozása nyomán keletkező érték, amely növeli a tagállamok egyedi vagy a tagállamok egy csoportjának intézkedései révén egyébként keletkező értéket. E rendelet alkalmazásában az európai összekapcsolódási eszközről szóló XXXX/xxxx/EU rendelet fogalommeghatározásait is alkalmazni kell. 4. cikk A közös érdekű projektek prioritásai Figyelembe véve a 2. cikkben meghatározott célkitűzéseket, a közös érdekű projektek prioritásai a következők: a) 100 Mbps vagy annál nagyobb adatátviteli sebességet biztosító szupergyors szélessávú hálózatok telepítése. b) szélessávú hálózatok telepítése a szigetek, a körülzárt régiók és a peremterületek az Unió központi régióival történő összekapcsolása érdekében, 30 Mbps vagy annál gyorsabb szélessávú kapcsolatot lehetővé tevő adatátviteli sebességet biztosítva. c) az alapvető szolgáltatási platformok támogatása a digitális szolgáltatási infrastruktúrák terén. ; d) olyan intézkedések, amelyek előmozdítják a távközlés terén megvalósuló különböző közös érdekű projektek közötti, a különböző típusú, többek között közlekedési és energiaipari infrastruktúrákat érintő közös érdekű projektek közötti, illetve a távközlési tárgyú közös érdekű projektek és a strukturális és kohéziós alapokból támogatott projektek között létrejövő szinergiákat és átjárhatóságot, valamint a kapcsolódó kutatási infrastruktúrákat. 5. cikk Közös érdekű projektek 1. A mellékletben meghatározott közös érdekű projektek hozzájárulnak a 2. cikkben megállapított célkitűzések eléréséhez. 2. A közös érdekű projekt a teljes folyamatot magában foglalja, azaz a megvalósíthatósági tanulmányokat, a végrehajtást, a folyamatos működést, az összehangolást és az értékelést. 3. A tagállamok és/vagy a közös érdekű projekt végrehajtásáért felelős, illetve a megvalósításához hozzájáruló egyéb jogi személyek – az e rendeletben foglalt előírásoknak megfelelően – meghozzák a szükséges jogi, adminisztratív, technikai és pénzügyi intézkedéseket. 4. Az Unió a hálózatok telepítésének és elterjedésének serkentése, valamint az állami és magánbefektetések ösztönzése érdekében adott esetben szabályozó intézkedések, koordináció, támogató intézkedések és pénzügyi támogatások révén segíti a közös érdekű projektek végrehajtását. 5. A közös érdekű projekteket támogató intézkedések az európai összekapcsolódási eszköz létrehozásáról szóló rendeleten alapuló feltételek és rendelkezésre álló eszközök révén uniós pénzügyi támogatásra jogosultak. A prioritásokat és az erőforrások rendelkezésre állását támogató pénzügyi alapokat az Unió által elfogadott alkalmazandó előírások és szabályok szerint biztosítják. 6. A Bizottság jogosult felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat elfogadni a mellékletben felsorolt közös érdekű projektek leírásának módosítása, a melléklet új közös érdekű projektekkel való bővítése, illetve az aktualitásukat vesztett közös érdekű projekteknek a mellékletből való eltávolítása érdekében, az alábbi (7), (8) és (9) bekezdéssel és a 8. cikkel összhangban. 7. A fenti (6) bekezdésben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása során a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy egy közös érdekű projekt leírásának módosítása, vagy pedig egy új közös érdekű projekt hozzáadása felelne-e meg jobban a következők által támasztott igényeknek: a) technológiai és piaci változások; b) felmerülő szakpolitikai prioritások; c) új lehetőségek különböző (többek között az energiaipari és a közlekedési) infrastruktúrák közötti szinergiák kihasználására. 8. Amennyiben a felhatalmazáson alapuló jogi aktus egy új közös érdekű projekt hozzáadására vonatkozik, akkor a (7) bekezdésben meghatározott szempontok mellett a Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia, hogy az adott projekt megfelel-e az alábbi követelmények mindegyikének: a) hozzájárul a 2. cikkben rögzített célkitűzések eléréséhez; b) bevezetésre kész kiforrott technológián alapul; c) európai hozzáadott értéket képvisel. 9. Az aktualitásukat vesztett közös érdekű projektek eltávolítására irányuló, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy az adott projekt a (7) bekezdésben meghatározott igényeknek nem felel-e meg, vagy a (8) bekezdésben meghatározott követelményeket nem teljesíti-e többé. 6. cikk Együttműködés harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel 1. Az Unió annak érdekében, hogy az ezen iránymutatásokban meghatározott célkitűzések teljesüljenek, kapcsolatot kezdeményezhet, megbeszéléseket, információcserét és együttműködést folytathat harmadik országok hatóságaival vagy bármely más szervezeteivel, ha ez az együttműködés európai hozzáadott értéket teremt. Ez az együttműködés többek között a transzeurópai távközlési hálózatok és a harmadik országok távközlési hálózatai közötti átjárhatóság elősegítésére törekszik. 2. Az Unió annak érdekében, hogy az ezen iránymutatásokban meghatározott célkitűzések teljesüljenek, kapcsolatot kezdeményezhet, megbeszéléseket, információcserét és együttműködést folytathat harmadik országokban működő nemzetközi szervezetekkel és jogi személyekkel. 7. cikk Információcsere, monitoring és értékelés 1. Az európai összekapcsolódási eszközt létrehozó XXX rendelet 21. cikkével összhangban kapott információk alapján a tagállamok és a Bizottság információt cserélnek az ezen iránymutatások végrehajtása terén elért előrelépésről. 2. A Bizottság munkáját a tagállamok egy-egy képviselőjéből álló szakértői csoport segíti, amelynek feladata az iránymutatások végrehajtásának monitoringja, a nagy sebességű internetre és az infrastruktúrák feltérképezésére vonatkozó nemzeti stratégiák révén történő tervezésben való segítségnyújtás és az információcsere. A szakértői csoport fontolóra vehet bármely egyéb olyan kérdést is, amely a transzeurópai távközlési hálózatok fejlesztésével függ össze. 3. A Bizottság – az európai összekapcsolódási eszközt létrehozó XXX rendelet félidős és utólagos értékelésével összefüggésben, valamint a szakértői csoporttal való konzultációt követően – jelentést tesz az ezen iránymutatások végrehajtása terén elért előrelépésről. Ezt a jelentést az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának küldi meg. 4. A Bizottság a jelentésben azt is értékeli, hogy a közös érdekű projektek hatóköre továbbra is tükrözi-e a szakpolitikai prioritásokat és a technológiai fejlesztéseket, illetve az érintett piacokon fennálló helyzetet. Nagyobb projektek esetében ezeknek a jelentéseknek tartalmazniuk kell a környezeti hatás elemzését is, amely kiterjed az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és hatásainak mérséklésére, illetve a katasztrófákkal szembeni védekezőképességre. Hasonló értékelésre bármely más, erre alkalmas időpontban is sor kerülhet. 8. cikk A felhatalmazás gyakorlása 1. A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek szerint felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. 2. Az 5. cikk (6) bekezdésében említett felhatalmazás a Bizottságot e rendelet hatálybalépésétől határozatlan időre illeti meg. 3. Az Európai Parlament vagy a Tanács az 5. cikk (6) bekezdésében említett felhatalmazást bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban meghatározott későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. 4. A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. 5. Az 5. cikk (6) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az adott jogi aktusról szóló értesítéstől számított két hónapos határidőn belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel ellene kifogást, illetve ha e határidő lejárta előtt mind az Európai Parlament, mind pedig a Tanács tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván kifogást emelni. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal meghosszabbítható. 9. cikk Hatályon kívül helyezés Az 1376/2002/EK határozattal módosított 1336/97/EK határozat hatályát veszti. 10. cikk Hatálybalépés Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba. A rendelet 2014. január 1-jétől alkalmazandó. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, […]-án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök MELLÉKLET KÖZÖS ÉRDEKŰ PROJEKTEK A közös érdekű projektek célja az egységes piac megvalósítását gátló akadályok elhárítása, azaz a hálózathoz való csatlakozás, illetve a digitális szolgáltatási infrastruktúrához való (akár határokon átnyúló) hozzáférés biztosítása. A transzeurópai távközlési hálózatok (szélessávú hálózatok és digitális szolgáltatási infrastruktúrák) telepítése és továbbfejlesztése előmozdítja a gazdasági növekedést, a munkahelyteremtést, és egy élénk egységes digitális piac megvalósítását segíti elő. A hálózatok telepítése gyorsabb internetelérést tesz lehetővé, ezáltal a polgárok, többek között a gyermekek és a fiatalok, az üzleti vállalkozások és a kormányzatok az információtechnológia terén elért fejlesztéseket felhasználhatják a mindennapokban, a hálózatok telepítése emellett javítja a rendszerek átjárhatóságát és elősegíti az általánosan elfogadott normákhoz való igazodást, illetve konvergenciát. 1. szakasz Horizontális prioritások Az egységes digitális piacon fennálló akadályok elhárítását támogató transzeurópai távközlési hálózatok telepítését tanulmányoknak és a programot támogató intézkedéseknek kell kísérniük. Ezek a következők: a) Innovatív irányítás, feltérképezés és szolgáltatások A technikai segítségnyújtási intézkedések – amennyiben a telepítéshez és az irányításhoz szükségessé válnak – a beruházási intézkedéseket és a pénzügyi eszközöket támogató projekt- és beruházástervezést, valamint megvalósíthatósági tanulmányokat foglalják magukban. A páneurópai szélessávú infrastruktúra feltérképezése kiterjed az adott telephelyek részletes, folyamatos fizikai felmérésére és dokumentációjára, az elsőbbségi jogok elemzésére, a meglévő létesítmények továbbfejlesztési lehetőségeinek vizsgálatára stb. Ennek során figyelemmel kell lenni a 2007/2/EK irányelv (INSPIRE irányelv) alapelveire, illetve a kapcsolódó szabványosítási tevékenységekre. A technikai segítségnyújtási intézkedések támogathatják a sikeres beruházási és telepítési modellek reprodukálását is. Az ilyen intézkedések közé tartozhat továbbá az éghajlati szempontból történő ellenőrzés az éghajlattal kapcsolatos kockázatok felmérése és az infrastruktúra katasztrófákkal szembeni védelme céljából, a vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályok követelményeivel összhangban. b) Támogató intézkedések és egyéb technikai segítségnyújtás. Ezekre az intézkedésekre a közös érdekű projektek megvalósításának előkészítése, támogatása, illetve elterjesztésének felgyorsítása érdekében van szükség. A digitális szolgáltatások területén a támogató intézkedések ezenkívül ösztönözhetik és elősegíthetik az olyan új digitális szolgáltatási infrastruktúrák elterjedését, amelyek a technológiai fejlődés, az érintett piacokon bekövetkező változások és a felmerülő szakpolitikai prioritások alapján szükségesek vagy hasznosak lehetnek. 2. szakasz Szélessávú hálózatok A szélessávú hálózatokba történő, Unión belüli beruházások növelik a hálózatok kapacitását, és valamennyi potenciális felhasználó, többek között a beruházási országon kívüli tagállamok felhasználói számára is előnyöket jelentenek. Az ezekbe a hálózatokba történő beruházások serkentik a gazdasági versenyt és az innovációt, hatékonyabb és eredményesebb közszolgáltatásokat biztosítanak, hozzájárulnak az EU alacsony széndioxid-kibocsátású gazdaságra vonatkozó célkitűzéseihez, valamint általában véve az Unió versenyképességéhez és termelékenységéhez. A szélessávú infrastruktúrákba eddig elsősorban magánbefektetők ruháztak be, és ez várhatóan továbbra is így marad. A digitális menetrend célkitűzéseinek elérése ugyanakkor olyan területeken igényel beruházásokat, ahol nem tisztázottak az üzleti lehetőségek, vagy azokat a célkitűzések időkeretén belül esetleg növelni kell. A várható beruházások alapján a következő területeket lehet elkülöníteni: A külvárosi, illetve közepes népsűrűségű területeken jellemzően közepes sebességű kapcsolatokat biztosítanak, ám ez gyakran kevésnek bizonyul. Olyan területeken, ahol bebizonyosodik, hogy a magánbefektetők számára rövid távon nem kielégítők az üzleti lehetőségek a fejlett technológiákba való beruházáshoz, a pénzügyi támogatás hosszabb távon kifizetődővé teheti a beruházást annak életképessé tételével és a verseny ösztönzésével. A falusi és alacsony népsűrűségű területeken általában alacsony sebességű kapcsolat biztosított, illetve néhány esetben nem is létezik ilyen szolgáltatás. Itt az üzleti lehetőségek nem ígérnek kifizetődő beruházásokat, és az uniós célkitűzéseket 2020-ig valószínűleg nem sikerül teljesíteni. A beruházásokhoz ezeken a területeken – esetlegesen pénzügyi eszközökkel együtt nyújtott támogatás formájában megvalósuló – magasabb összegű pénzügyi segítségnyújtásra van szükség. Ezek olyan távoli, ritkán lakott területek, ahol vagy a beruházások költségei nagyon magasak, vagy a jövedelmek alacsonyak. Az európai összekapcsolódási eszköz révén nyújtott támogatás ezeken a területeken valószínűleg a rendelkezésre álló kohéziós alapokat vagy a vidékfejlesztési és egyéb közvetlen állami támogatásokat egészíti ki. A nagy népsűrűségű, illetve városi területek – néhány alacsony jövedelmű régió kivételével – általában jól ellátottak közepes vagy nagy sebességű kapcsolattal, és a kábel- és távközlési szolgáltatók gyakran versenyeznek egymással. E viszonylag kielégítő helyzet miatt azonban a nagyon nagy sebességű otthoni kapcsolatot nyújtó – például száloptikai – hálózatokba való beruházások piacát kevéssé ösztönzik. Ezért szintén nyújtható pénzügyi támogatás az olyan, sűrűn lakott városi területeken végrehajtott beruházásokhoz, amelyek az elérhető társadalmi előnyök ellenére nem vonzanak elegendő beruházást; ennek azonban összhangban kell lennie az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101., 102. és 106. cikkével, valamint adott esetben az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a szélessávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról szóló közösségi iránymutatásokkal. A kevésbé fejlett régiókban a szélessávú hálózatok telepítését elsősorban a strukturális és kohéziós alapok eszközein keresztül kell támogatni. Az európai összekapcsolódási eszköz révén nyújtott támogatások és/vagy pénzügyi eszközök szükség esetén kiegészíthetik az ilyen támogatásokat az e rendeletben foglalt célkitűzések teljesítése érdekében. Az európai összekapcsolódási eszköz keretein belül az e régiókban végzett tevékenységek közötti szinergia megvalósítását, valamint a strukturális és kohéziós alapokból származó támogatást megfelelő koordinációs mechanizmussal lehet eredményesebbé tenni[16]. Az alábbi, tájékoztató jellegű térkép a régiók fenti kategóriák szerinti besorolását ábrázolja. Megfelelő egyensúlyt kell kialakítani a szélessávú hálózatok terén megvalósítandó közös érdekű projektekre vonatkozó fellépések esetében, többek között a digitális menetrend 30 Mbps és 100 Mbps sebességű internetelérésre vonatkozó célkitűzéseit elősegítő – különösen a külvárosi és vidéki területeket lefedő – fellépések, valamint az Európai Unió különböző régióit érintő projektek között. A szélessávú hálózatok terén a közös érdekű projektek elősegítése érdekében végrehajtott intézkedések az alkalmazott technológiától függetlenül: a) támogatják az olyan szélessávú hálózatokba történő beruházásokat, amelyek 2020-ig képesek biztosítani a digitális menetrendben foglalt 30 Mbps sebességű általános lefedettségre vonatkozó célkitűzést; b) támogatják az olyan szélessávú hálózatokba történő beruházásokat, amelyek 2020-ig képesek biztosítani azt a digitális menetrendben foglalt célkitűzést, hogy az európai háztartásoknak legalább a fele 100 Mbps-nál nagyobb sebességű internetkapcsolatról szóló előfizetéssel rendelkezzen; c) megfelelnek az alkalmazandó jogszabályoknak, különösen a versenyjogi szabályoknak, és különösen a következő intézkedéseket tartalmazhatják: a) passzív fizikai infrastruktúra vagy kombinált, passzív és aktív fizikai infrastruktúra telepítése a kapcsolódó infrastrukturális elemekkel és az infrastruktúrák működtetéséhez szükséges szolgáltatásokkal; b) kapcsolódó eszközök és szolgáltatások, például az épületen belüli vezetékek kiépítése, antennák, tornyok és egyéb támasztószerkezetek, alépítmények, kábelcsatornák, tartóoszlopok, ellenőrzőaknák és szekrények telepítése; c) a szélessávú hálózatok és az egyéb, különösen az intelligens elektromos hálózatokhoz kapcsolódó közüzemi (energiaipari, közlekedési, víz- és szennyvíz- stb.) hálózatok telepítése közötti esetleges szinergiák kihasználása. A szigetek, a körülzárt régiók és a peremterületek az Unió központi régióival történő összekapcsolását szolgáló szélessávú hálózatok kiépítését abban az esetben támogatják, ha alapvető fontosságú, hogy az elszigetelt közösségek számára 30 Mbps vagy annál gyorsabb szélessávú kapcsolatot váljon elérhetővé. Ez a támogatás más, e célra rendelkezésre álló uniós vagy nemzeti alapokat egészítene ki. Az egyértelmű értelmezhetőség érdekében a szélessávú hozzáférés terén megvalósuló közös érdekű projektek elősegítésére tett intézkedések hatóköre nem terjed ki az elektronikus hírközlő hálózatok és szolgáltatások segítségével továbbított tartalom szolgáltatására, az ilyen tartalom felett szerkesztői ellenőrzést biztosító szolgáltatásokra, illetve a 98/34/EK irányelv 1. cikkében meghatározott, információs társadalommal összefüggő olyan szolgáltatásokra, amelyek teljes egészében vagy nagyrészt nem elektronikus hírközlő hálózatokon történő jelátvitelből állnak. A szélessávú hozzáférés terén megvalósuló közös érdekű projektek esetében többek között az alábbi kedvezményezettek részesülhetnek uniós támogatásban: a) Azok a (közvetlenül vagy leányvállalaton keresztül beruházó meglévő, illetve újonnan piacra lépő) távközlési szolgáltatók, amelyek gyors és szupergyors szélessávú hálózatokba ruháznak be. b) Azok a (például víz-, szennyvíz-, energia- és közlekedési) szolgáltató társaságok, amelyek várhatóan passzív szélessávú hálózatokba ruháznak be, akár önállóan, akár más üzemeltetőkkel partnerségben. c) Az olyan regionális döntéshozók, többek között önkormányzatok, amelyek szélessávú infrastruktúrákra vonatkozó koncessziókat adhatnak ki. A berendezések szolgáltatói különleges céllal létrehozott társaság alapítása révén érdekeltek lehetnek a fenti kategóriákban. d) A vezetékes és vezeték nélküli hálózatok piacán működő, új generációs infrastruktúrákat kiépítő szolgáltatók társulásai. A portfólió kialakítása során kellő figyelmet kell szentelni a tagállamok beruházási igényeinek azon háztartások száma tekintetében, amelyeket hozzáféréssel kell ellátni az európai összekapcsolódási eszköz támogatása révén. Ezen túlmenően a közintézmények, különösen az iskolák, kórházak, önkormányzati irodák és könyvtárak területén megvalósított nyilvános internet-hozzáférési pontok nagysebességű hozzáférése is támogatandó. 3. szakasz Digitális szolgáltatási infrastruktúrák A digitális szolgáltatási infrastruktúrák kiépítése azzal támogatja az egységes digitális piac megvalósulását, hogy segít elhárítani a szolgáltatások telepítésének útjában álló jelenlegi akadályokat. Ez átjárható digitális szolgáltatásokra épülő infrastrukturális platformok létrehozásával és/vagy továbbfejlesztésével valósul meg, amelyekhez alapvető digitális szolgáltatási infrastruktúrák társulnak. A rendszer kétrétegű megközelítésen alapul: (1) Az alapvető szolgáltatási platform(ok) a digitális szolgáltatási infrastruktúrák központi eleme(i) vagy csomópontja(i), amely(ek) nélkülözhetetlen(ek) a transzeurópai összekapcsolhatóság, hozzáférés és átjárhatóság biztosításához. Az infrastruktúrák fizikai berendezéseket, például szervereket, dedikált hálózatokat és szoftvereszközöket is tartalmazhatnak. Az alapvető szolgáltatási platformok valamennyi tagállam felhasználói számára elérhetők. (2) Az általános szolgáltatások a digitális szolgáltatási infrastruktúrák működőképességét és tartalmát biztosítják. Ezeket az alapvető szolgáltatási platform kapcsolhatja össze. A digitális szolgáltatási infrastruktúrák terén megvalósuló projektek a következők: Nagy sebességű transzeurópai közigazgatási gerinchálózatok A transzeurópai közszolgáltatási gerinchálózati infrastruktúra igen nagy sebességű közigazgatási, kulturális, oktatási és egészségügyi kapcsolatot biztosít az Unióban működő közintézmények között. Ez a gerinchálózati infrastruktúra – az ellenőrzött minőségű szolgáltatások és a biztonságos hozzáférés révén – támogatja az európai értékkel rendelkező közszolgáltatásokat. Így tehát a polgárok, az üzleti vállalkozások és a kormányzatok jobb kiszolgálása érdekében garantálja a közszolgáltatások digitális folytonosságát. Lehetővé teszi az összekapcsolhatóság iránti kereslet csoportosítását, a kritikus tömeg elérését és a költségek csökkentését. Alapvető szolgáltatási platform: Az infrastruktúra alapja a meglévő internetes gerinchálózat, szükség esetén azonban új hálózatokat is telepítenek. Közvetlen kapcsolatot létesítenek vagy igénybe veszik a regionális vagy nemzeti szinten irányított infrastruktúrákat. A platform elsősorban más transzeurópai szolgáltatások, többek között az ebben a mellékletben említett hálózatok számára biztosít kapcsolatot. Ez az infrastruktúra a transzeurópai közszolgáltatási hálózat alapjaként teljes mértékben illeszkedik az internethez, és támogatja az új szabványok (többek között az internetprotokollok, például az IPv6) elfogadását[17]). A közintézmények összekapcsolása során biztonsági okokból szükség esetén fontolóra lehet venni a dedikált mögöttes infrastruktúrák alkalmazását. Általános szolgáltatások: Az általános szolgáltatások alkalmazása – az engedélyezés, a hitelesítés, a tartományok közötti adatbiztonság és igényelt sávszélesség, a szolgáltatások összevonása, a mobilitásmenedzsment, a minőség- és teljesítményellenőrzés, a nemzeti infrastruktúrák integrációja – elősegíti az alapvető platform európai közszolgáltatásokba történő integrálását. Átjárható „felhőalapú” szolgáltatás, amely az olyan gerinchálózati infrastruktúrának a működőképességét biztosítja, ahol a transzeurópai közszolgáltatásokhoz szükséges felhők elérhetők. Ez magában foglalja a transzeurópai szolgáltatások hálózattípusait, mint például a videokonferenciát, a virtuális tárolást és a számításigényes alkalmazások támogatását, többek között az egyéb közös érdekű projektekhez kapcsolódó szolgáltatásokat. Határokon átnyúló e-kormányzati szolgáltatások Az e-kormányzás a hatóságok és a polgárok, a hatóságok és az üzleti vállalkozások/szervezetek, illetve a különböző országok hatóságai közötti digitális kapcsolatot jelenti. A határokon átnyúló, szabványosított és felhasználóbarát együttműködési platformok hatékonyságnövekedést eredményeznek mind a gazdaságban, mind az állami szférában, és hozzájárulnak az egységes piac fenntartásához. Alapvető szolgáltatási platform: Átjárható elektronikus azonosítás és hitelesítés Európa-szerte. Olyan összekapcsolt és biztonságos hitelesítő szerverek és protokollok telepítésére kerül sor, amelyek biztosítják az Európában létező különféle hitelesítési, azonosítási és engedélyezési rendszerek átjárhatóságát. Ez a platform lehetővé teszi a polgárok és az üzleti vállalkozások számára, hogy online szolgáltatásokhoz férjenek hozzá, ha például külföldi tanulmányok, munkavégzés, utazás, egészségügyi ellátáshoz való hozzájutás céljából, illetve üzleti ügyben szükséges. Ez a platform biztosítja az alapot mindazokhoz a digitális szolgáltatásokhoz, amelyekhez elektronikus azonosítás és hitelesítés szükséges: ilyenek például az elektronikus beszerzések, az online egészségügyi szolgáltatások, a szabványosított üzleti jelentések, az igazságügyi információk elektronikus cseréje, az online transzeurópai cégbejegyzés és a vállalkozások számára elérhető e-kormányzati szolgáltatások, beleértve a cégjegyzékeknek a határokon átnyúló fúziókkal és a külföldi fióktelepekkel kapcsolatos egymás közötti kommunikációját. Ez a platform a többnyelvű alapvető platform erőforrásait és eszközeit is felhasználhatja. Általános szolgáltatások: a) Egy másik európai országban történő cégalapításra és üzleti tevékenység végzésére vonatkozó elektronikus eljárások: Ez a szolgáltatás lehetővé teszi, hogy a szükséges adminisztratív teendőket az egyablakos ügyintézési pontokon keresztül a határokon túlról is elektronikusan lehessen elintézni. Ez a szolgáltatás a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK irányelv követelményei között is szerepel. b) Határokon átnyúló átjárható elektronikus közbeszerzési szolgáltatások: Ez a szolgáltatás bármely uniós vállalat számára lehetővé teszi, hogy bármelyik tagállam által kiírt európai pályázati eljáráson részt vegyen, többek között a szerződés odaítélését megelőző és az azt követő elektronikus beszerzési és integráló tevékenységekben, mint például az ajánlatok elektronikus benyújtása, a virtuális céginformációs dosszié, az e-katalógusok, az e-megrendelések és az e-számlák használatában. c) Határokon átnyúló átjárható e-igazságügyi szolgáltatások: Ez a szolgáltatás határokon átnyúló online hozzáférést tesz lehetővé a jogi eszközökhöz/iratokhoz és a bírósági eljárásokhoz a polgárok, az üzleti vállalkozások, a szervezetek és a jogászok számára. Lehetővé teszi továbbá a határokon átnyúló online együttműködést (az adatok és okiratok online megosztása révén) a különböző tagállamokban működő joghatóságok között, és ezáltal növeli a határokon átnyúló jogi eljárások lefolytatásának hatékonyságát. d) Határokon átnyúló átjárható e-egészségügyi szolgáltatások: Ezek a szolgáltatások lehetővé teszik a polgárok/betegek és az egészségügyi szolgáltatók közötti kapcsolattartást, az egyes intézmények, valamint az egyes szervezetek közötti adatátvitelt, továbbá a polgárok/betegek és/vagy az egészségügyi szakemberek és intézmények közötti partnerszintű (peer-to-peer) kommunikációt. A kiépítendő infrastruktúra elsősorban a 95/46/EK és a 2002/58/EK irányelvben előírt adatvédelmi alapelveknek tesz majd eleget, de megfelel a betegek egészségügyi dokumentációjának és egyéb személyes adatainak felhasználásával kapcsolatos nemzetközi és nemzeti etikai szabályoknak is. A szolgáltatások közé tartozik az elektronikus egészségügyi dokumentációkhoz és az elektronikus orvosi rendelvényekkel kapcsolatos szolgáltatásokhoz való határokon átnyúló hozzáférés, a távoli egészségügyi, illetve támogatott élő telefonos szolgáltatások, a többnyelvű alapvető platformhoz kapcsolódó határokon átnyúló többnyelvű szemantikus szolgáltatások, az EESSI- (a szociális biztonságra vonatkozó információk elektronikus adatcseréje) infrastruktúrára épülő, szociális biztonsági információkhoz való hozzáférés stb. e) Európai központi platform az európai cégjegyzékek összekapcsolására: Ez olyan központi eszközök és szolgáltatások együttesét jelenti, amelyek valamennyi tagállam cégjegyzéke számára lehetővé teszik a bejegyzett vállalkozásokkal, illetve azok fióktelepeivel, fúzióival és megszűnésével kapcsolatos információk cseréjét. Ezenkívül több ország által használható, többnyelvű keresési szolgáltatást is kínál a felhasználóknak egy, az e-igazságügyi portálon elérhető ún. központi hozzáférési pont révén. Az állami szféra információihoz és a többnyelvű szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítása Hozzáférés Európa kulturális örökségének digitális forrásaihoz Ennek az infrastruktúrának az a célja, hogy Európa kulturális erőforrásainak hatalmas gyűjteményeit digitális formában tegye hozzáférhetővé, és lehetővé tegye, hogy harmadik felek újból felhasználhassák őket a szerzői és szomszédos jogok teljes körű betartásával. Alapvető szolgáltatási platform: Az alapvető szolgáltatási platform fejlesztése a jelenlegi Europeana portálra épül. Ez a platform – amelyhez szükséges az elosztott feldolgozás, az adattároló eszközök és szoftverek fejlesztése, működése és felügyelete – biztosítja az egypontos, tételszintű hozzáférést az európai kulturális örökség tartalmához, a felület részletes leírását az infrastruktúrával való aktív kapcsolathoz (adatok keresése és letöltése), a metaadatok feldolgozásának és az új tartalom rendszerbe való felvitelének támogatását, valamint az infrastruktúrán keresztül elérhető tartalom újrafelhasználási lehetőségeiről szóló tájékoztatást. A platform biztosítja továbbá a tartalomszolgáltatókkal, a felhasználókkal (a portált használó polgárokkal) és az újrafelhasználókkal (kreatív iparágakkal) létesítendő kapcsolathoz szükséges eszközöket a platform népszerűsítése, illetve a kapcsolódó hálózatok és az információcsere koordinálása céljából. Általános szolgáltatások: a) a tagállamok kulturális intézményeinél és magánszemélyeinél fellelhető tartalmak összesítése; b) a crowdsourcing (tömeges kiszervezés) lehetőségei, amelyek elősegítik az interaktivitást, és lehetővé teszik a felhasználók számára, hogy a weboldal alakításához tevékenyen hozzájáruljanak; c) felhasználóbarát szolgáltatások biztosítása a portál számára, például a keresés és a böngészés javítása vagy a többnyelvű hozzáférés biztosítása; d) szerzői jogi információkkal és licencelési infrastruktúrákkal kapcsolatos tapasztalatok cseréje; e) digitalizálási kompetenciaközpontok létrehozása és a digitális kulturális örökség megóvása; f) tartalomtárak elérhetővé tétele kulturális intézmények számára, felhasználók által létrehozott tartalmak létrehozása és ezek hosszú távú megőrzése. A közszféra további hasznosításra alkalmas információhoz való hozzáférés E digitális szolgáltatási infrastruktúra célja az, hogy az Európai Unió állami szférájában fellelhető közzétehető információkhoz korlátlanul hozzá lehessen férni. Alapvető szolgáltatási platform: Az elosztott feldolgozás, az adattárolás és a szoftvereszközök a következőket biztosítják: egypontos hozzáférés az Európai Unió európai, nemzeti, regionális és helyi testületeinél fellelhető többnyelvű (az EU valamennyi hivatalos nyelvén rendelkezésre álló) adatbázisaihoz; az adatbázisok lekérdezési és megjelenítési eszközei; annak szavatolása, hogy az elérhető adatbázisok rendelkeznek a közzétételhez és az ismételt terjesztéshez szükséges engedélyekkel, ami magában foglalja az adatok eredetét vizsgáló ellenőrzési nyomvonalat is; alkalmazásprogramozási felületek szoftverrel rendelkező ügyfelek számára az infrastruktúrával való aktív kapcsolathoz (adatok keresése, statisztikák kigyűjtése, adatok letöltése) harmadik felek alkalmazásainak fejlesztése érdekében. A platform ezenkívül lehetővé teszi a portál működésével, az adatok és az alkalmazások rendelkezésre állásával és azok használati módjával kapcsolatos statisztikák összegyűjtését és közzétételét. Általános szolgáltatások: A hozzáférés fokozatos kiterjesztése gyakorlatilag az összes uniós közigazgatási intézménynél tárolt és közzétett adatbázisra – ideértve a többnyelvű keresést is –, amely a következők révén valósul meg: a) a nemzetközi/uniós/nemzeti/regionális/helyi adatbázisok összesítése; b) az adatbázisok átjárhatóságának biztosítása az újrafelhasználás megkönnyítése érdekében (ideértve a jogi és engedélyezési kérdéseket is); c) harmadik országok nyílt adatinfrastruktúráihoz hozzáférést biztosító felület létrehozása; d) adattárak és a hosszú távú megőrzést lehetővé tevő szolgáltatások biztosítása. A hálózati szolgáltatásokhoz való többnyelvű hozzáférés Ez a szolgáltatási infrastruktúra bármely jelenlegi és jövőbeni online szolgáltató számára lehetővé teszi, hogy tartalmaikat és szolgáltatásaikat a lehető legtöbb uniós nyelven és a lehető legkisebb költséggel tehessék elérhetővé. Alapvető szolgáltatási platform: A platform lehetővé teszi az élő nyelvek hatalmas adatgyűjteményének és a többször alkalmazható nyelvi feldolgozó eszközöknek az összeállítását, karbantartását és hozzáférhetővé tételét. Ez a platform magában foglalja az Európai Unió összes hivatalos nyelvét, és megfelel a vonatkozó előírásoknak, valamint a jóváhagyott szolgáltatási és jogi követelményeknek. A platform lehetővé teszi a beküldők számára, hogy a nyelvi adatokat és eszközöket rugalmas módon egészíthessék ki, javíthassák és finomíthassák, a nyelvi közvetítésű szolgáltatásokat nyújtó vagy fejlesztő szervezetek számára pedig egyszerű, megfelelő és biztonságos hozzáférést kínál az ilyen erőforrásokhoz, azok egyéb célra történő felhasználásának lehetőségével együtt. A platform támogatja az Európai Unión belüli és azon kívüli hasonló kezdeményezésekkel és (meglévő vagy később létrehozandó) adatközpontokkal való együttműködést is. Általános szolgáltatások: A platformot újrafelhasználható adatok és szoftvererőforrások széles skálájával gazdagítják az Európai Unió valamennyi hivatalos nyelvén. Az ilyen adatokat és szoftverelemeket egy megosztott szolgáltatási infrastruktúrán belül gyűjtik össze, harmonizálják és integrálják. A platform hozzáférhetővé teszi és egyes területeken fejleszti vagy bővíti az elektronikus építőelemként felhasználandó adatokat és szoftvererőforrásokat az online szolgáltatásokhoz tartozó többnyelvű szolgáltatások vagy többnyelvű átjárók kifejlesztése, testreszabása és biztosítása érdekében. Biztonság és védelem Biztonságosabb internetszolgáltatási infrastruktúrák A támogatás közös tudatosságon, erőforrásokon, eszközökön és gyakorlatokon alapuló integrált és átjárható európai szintű szolgáltatásokat biztosít, amelyek célja, hogy lehetővé tegyék a gyermekek, a szüleik és a gondviselőik, valamint a tanárok számára az internet lehető legoptimálisabb használatát. Alapvető szolgáltatási platform: Az alapvető szolgáltatási platform a következőket teszi lehetővé: megosztott számítástechnikai eszközök, adatbázisok és szoftvereszközök beszerzése, működtetése és karbantartása a tagállamokban kialakítandó „Biztonságosabb internet” központok számára; a szexuális zaklatást bemutató tartalmak bejelentésének kezelésére szolgáló háttérirodai tevékenységek biztosítása, többek között kapcsolat a szakpolitikai hatóságokkal, például az olyan nemzetközi szervezetekkel, mint az Interpol, és adott esetben ennek a tartalomnak az érintett weboldalról történő eltávolítása. Ezt a szolgáltatást közös adatbázisok támogatják. Általános szolgáltatások: a) segélyvonalak a gyermekek, a szülők és a gondviselők számára annak érdekében, hogy megtanítsák a gyermekeket az internet használatára olyan módon, hogy közben elkerüljék az ártalmas és illegális tartalmakból és tevékenységekből származó veszélyeket, továbbá a segélyvonalakat támogató háttérirodai infrastruktúrák létrehozása; b) gyermekek illegális, szexuális zaklatását bemutató internetes tartalmak bejelentésére szolgáló forróvonalak létrehozása; c) az életkornak megfelelő tartalmakhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítására alkalmas eszközök; d) az illegális tartalmak egyszerű és gyors bejelentésére, valamint eltávolítására, továbbá a szexuális visszaélést előkészítő bizalomba férkőzés és zaklatás bejelentésére alkalmas szoftverek; e) olyan szoftverrendszerek, amelyek lehetővé teszik a gyermekek (be nem jelentett) szexuális zaklatását bemutató internetes tartalmak hatékonyabb beazonosítását, valamint rendőrségi nyomozást támogató technológiák, különösen az áldozattá vált gyermekek, az elkövetők és e tartalmak kereskedelmi forgalmazásának felkutatása érdekében. Kritikus informatikai infrastruktúrák A felkészültség, az információmegosztás, a koordináció és a reagálási képesség uniós szintű javítása érdekében hírközlő csatornák és platformok fejlesztésére és telepítésére kerül sor. Alapvető szolgáltatási platform: Az alapvető szolgáltatási platform a nemzeti/kormányzati számítástechnikai szükséghelyzeteket kezelő csoportok (CERT) hálózata, amelynek működése az alapvető képességekre vonatkozó minimumszinteken alapul. Ez a hálózat képezi az uniós polgárok és kkv-k javát szolgáló európai információmegosztási és figyelmeztető rendszer (EISAS) gerincét. Általános szolgáltatások: a) proaktív szolgáltatások – technológiák figyelése, biztonsággal kapcsolatos információk terjesztése és megosztása; biztonsági értékelések; biztonsági konfigurációra vonatkozó iránymutatás; behatolásérzékelési szolgáltatások; b) reaktív szolgáltatások – váratlan események kezelése és az azokra való válaszadás; riasztások és figyelmeztetések; sebezhetőség elemzése és kezelése; programok kezelése (magas minőségű riasztás új rosszindulatú szoftverekkel és egyéb programokkal kapcsolatban). Információs és kommunikációs technológiai megoldások telepítése intelligens energiahálózatok és intelligens energiaszolgáltatások számára Az intelligens energiaszolgáltatások a polgárok (energiatermelők vagy fogyasztók), az energiaszolgáltatók és a hatóságok igényeinek kielégítése érdekében modern információs és kommunikációs technológiákat alkalmaznak. Az intelligens energiaszolgáltatások a polgárok és az energiaszolgáltatók közötti interakciót, a szervezetek közötti adatátvitelt és a polgárok azonos szintű, egymás közötti kommunikációját foglalják magukban. Mind a távközlési, mind az energiapiac szereplői (például energiaszolgáltató vállalatok) számára új lehetőségeket teremtenek. Ezenkívül lehetővé tehetik a vállalatok és a polgárok számára, hogy nyomon követhessék vásárlási döntéseiknek az üvegházhatású gázok kibocsátására gyakorolt hatását. Alapvető szolgáltatási platformok Jellemzően a távközlési szolgáltatók és a közüzemek partnerségei által telepített hírközlési infrastruktúrák, továbbá az energetikai összetevőkbe ágyazandó szükséges informatikai hardverek (például alállomások) tartoznak ide. Magukban foglalják azokat az alapvető szolgáltatásokat is, amelyek lehetővé teszik az eszközök monitoringját, az energiagazdálkodás irányítását, az automatizálást, az adatkezelést, illetve a különböző szereplők (szolgáltatók, hálózatüzemeltetők, egyéb közműszolgáltatók, fogyasztók stb.) közötti kommunikációt. Általános szolgáltatások: Az általános szolgáltatásokat jellemzően számos különféle új és innovatív szereplő biztosítja, például az energiaszolgáltató vállalatok, illetve az energiaközvetítő cégek, amelyek fő feladata, hogy megkönnyítsék a különböző típusú helyi kkv-k piacra lépését, és megakadályozzák a lakossági piac monopolizálódását. Energiafelhasználásuk optimalizálása, energiaköltségeik csökkentése és üvegházhatást okozó gázkibocsátásuk mérséklése érdekében lehetővé teszik a fogyasztók számára az energiaigényeik, a megújuló energiaforrásaik és a tárolókapacitásuk kezelését, biztosítva ugyanakkor az adatvédelmet és -biztonságot. a) Intelligens mérési infrastruktúra az energiafogyasztással kapcsolatos információk mérésére és közlésére. Az általános szolgáltatások magukban foglalják az előfizetői végberendezéseket is, azaz az intelligens fogyasztásmérőhöz csatlakozó otthoni hálózatok informatikai hardvereszközeit. b) „Szoftverügynökök”, amelyek az energiaszolgáltatótól kapott árjelzések, az időjárás-előrejelzések, az adatkezelés és kommunikáció, az ellenőrzési és automatizálási berendezések és azok hálózatba kapcsolt megoldásai alapján el tudják dönteni, hogy az energiavásárlást/értékesítést mikorra kell időzíteni, és hogy az egyes berendezéseket mikor kell be- vagy kikapcsolni. [1] COM(2010)2020 [2] COM(2010)245 [3] COM(2011) 500/I végleges, COM(2011) 500/II végleges (A szakpolitikai területek áttekintése) [4] Hivatkozással ki kell egészíteni [5] A számadatok változatlan 2011-es árakon alapulnak [6] HL C […], […], […]. o. [7] HL C […], […], […]. o. [8] COM(2010) 245 végleges/2 [9] COM(2010) 472 [10] COM(2011)500 végleges. [11] HL […], […], […]. o. [12] HL L 251., 2010.9.25., 35. o. [13] HL L 260., 2009.10.3., 20. o. [14] HL L 88, 2011.4.4., 45. o. [15] HL L 183, 1997.7.11., 12. o. [16] A Közös Stratégiai Kerethez tartozó Európai Regionális Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra, Kohéziós Alapra, Európai Vidékfejlesztési Mezőgazdasági Alapra és Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének e) pontjával összhangban. COM(2011) 615 végleges. [17] Hivatkozás az IPv6-ról szóló közleményre: COM(2008)313: Az internet fejlesztése – Cselekvési terv az internetprotokoll 6-os verziójának (IPv6) európai alkalmazására.