P6_TA(2007)0213

Stratégiai koncepció kidolgozása a szervezett bűnözés elleni küzdelemre vonatkozóan

Az Európai Parlament 2007. május 24-i ajánlása a Tanácshoz az Európai Parlament Tanácshoz intézett ajánlására irányuló javaslat a szervezett bűnözés elleni küzdelem stratégiai koncepciójának kidolgozásáról (2006/2094(INI))

Az Európai Parlament,

- tekintettel az ALDE képviselőcsoportja nevében Bill Newton Dunn által előterjesztett, a szervezett bűnözés elleni küzdelem stratégiai koncepciójának kidolgozásáról szóló, Tanácshoz intézett ajánlásra irányuló javaslatra (B6-0073/2006),

- tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, a szervezett bűnözés elleni küzdelem stratégiai koncepciójának kidolgozásáról szóló közleményére (COM(2005)0232),

- tekintettel eljárási szabályzata 114. cikkének (3) bekezdésére és 90. cikkére,

- tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0152/2007),

A. mivel a 30 évvel ezelőtt indult rendőri és igazságügyi együttműködés jelentős előrehaladást ért el a szervezett bűnözés elleni fellépés területén;

B. mivel a bűnüldözési és igazságügyi szolgálatok közötti együttműködés sokat fejlődött (amint ez a tagállamok, az Europol, az Eurojust és a vámegyüttműködéssel foglalkozó munkacsoport (CCWG) 2005-ös éves jelentéseiből is kiderül), amely együttműködés a szervezett bűnözés ellen irányuló hatékony európai politika szegletköve;

C. mivel az információcsere növekedéséhez és a jövőben együttműködő hatóságokra irányuló oktatási kezdeményezések megélénküléséhez vezető erőfeszítések eredményesek voltak, mivel csökkentették az egymás iránti bizalom hiányát, amely minden együttműködés legfőbb kerékkötője ezen a területen;

D. mivel a szervezett bűnözés elleni küzdelemben részt vevő valamennyi uniós intézménynek és ügynökségnek teljes mértékben tiszteletben kell tartania az EU és a harmadik országok állampolgárainak polgári szabadságjogait és alapvető emberi jogait, ideértve a legmagasabb szintű adatvédelmet is;

E. figyelembe véve ugyanakkor, hogy a szervezett bűnözés elleni küzdelem napjainkban csak egy olyan éles koncepcióváltás árán fejlődhet tovább, amely egyszerre lehetővé teszi az egyre összetettebb belső korlátozások, illetve a növekvő kihívást jelentő, exponenciálisan növekvő külső korlátok leküzdését;

F. mivel az új közlekedési, kereskedelmi és kommunikációs eszközöket magabiztosan használó szervezett bűnözés földrajzi terjeszkedésének egyértelműen kedvez az új, nyitottabb Európa, miközben a bűnüldözési szolgálatokat még mindig sok esetben terhelik a mindennapi tevékenységeiket akadályozó jogi és adminisztratív kötelezettségek;

G. mivel a szervezett bűnözői csoportok egyre összetettebb és strukturáltabb üzleti szervezetekké válnak, amelyek képesek behatolni a gazdasági és pénzügyi piacokra, illetve eltorzítani azokat olyan legális gazdasági közegeket keresve, amelyekbe illegálisan szerzett jövedelmeiket - gyakran kifinomult pénzmosási műveletek révén - beáramoltathatják;

H. mivel a szervezett bűnözői csoportok által egyik leginkább alkalmazott eszköz, hogy - gyakran "fantomcégek" alkalmazásával - vállalatokat hoznak létre és/vagy vásárolnak fel olyan ágazatokban, ahol hatalmas pénzösszegek forognak;

I. mivel a büntetőjog önmagában nem megfelelő eszköz a szervezett bűnözés leküzdéséhez, gondosan elemezni kell a jelenség terjedését, valamint a maffia-típusú szervezetek azon képességét is, hogy megvessék a lábukat különösen azokon a területeken, ahol gyengék a társadalmi struktúrák;

J. mivel a szervezett bűnözés elleni küzdelmet támogatni kell a tőkefelhalmozási képességre vonatkozó vizsgálatokkal, valamint globális szinten, a legális és az illegális gazdasági tevékenységek közötti kapcsolatok tanulmányozásával, továbbá lépéseket kell tenni annak megakadályozása érdekében, hogy a szervezett bűnözés beszivárogjon a közigazgatásba, és ott kapcsolatokat építsen ki intézményekkel, tömegszervezetekkel és politikai formációkkal;

K. mivel a szervezett bűnözés a passzív elfogadás révén, illetve azáltal működik, hogy illegális tevékenységek révén ellenőrzést alakít ki egy adott terület fölött;

L. mivel a szervezett bűnözés - általában a saját csatornáin keresztül - lehetőségeket nyújthat terrorszervezetek számára tiltott kereskedelemre, ezáltal illegális nyereséget termelve, amely felhasználható a terroristák tevékenységeihez;

M. mivel e küzdelemben sürgősen változtatni kell a szervezett bűnözés elleni fellépés terén rendelkezésre álló eszközökön és módszereken, kialakítva a megelőző fellépés képességét is, amely főként a potenciális hírszerzési források megfelelő és maximális kiaknázásán alapul;

N. mivel csak egy kezdeményező politika teheti lehetővé a különböző bűnszervezetek közötti rendkívül összetett együttműködés valóságához való felzárkózást és a bűnszervezetek miatt a társadalmakat fenyegető kockázatok jelentős csökkentését, egy új szereplőket bevonó, de az alapvető jogokat mindig tiszteletben tartó megelőző politika segítségével;

O. mivel szükség van a bűnözéssel kapcsolatos jelenségekről szóló általános ismeretek javítására, és arra, hogy ezen ismereteket hozzáférhetővé tegyék a bűnözés elleni küzdelemben érdekelt valamennyi szereplő számára;

P. figyelembe véve, hogy az általában alulinformált közvélemény támogatása az egyik kulcsa a szervezett bűnözés elleni küzdelem közép- és hosszú távú sikerének;

Q. mivel a rendelkezésre álló közösségi eszközök, mint az Europol vagy az Eurojust, csak akkor tudnak majd érvényesülni amikor tényleges intézkedési önállósághoz jutnak; mivel így egyre sürgetőbb, hogy olyan eszközökkel ruházzuk fel ezeket, amelyek segítségével a mostaninál szabadabban intézkedhetnek, és hogy ezzel egy időben létrehozzunk egy megfelelő parlamenti ellenőrzési rendszert annak érdekében, hogy értékelni lehessen biztonsági intézkedéseik szükségességét és valódi többletértékét, illetve az Európai Unió alapjogi chartájában rögzített alapvető jogok tiszteletben tartását;

R. mivel érdekes megjegyezni, hogy Europol idei, szervezett bűnözésre vonatkozó kockázatértékelését (OCTA) [1], amely révén egy olyan dinamikus elemzés áll a tagállamok rendelkezésére, mely elősegíti az elsődleges stratégiai célok meghatározását, és megjegyezve, hogy ennek az első lépésnek ösztönöznie kell a Tanácsot a bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos, meglehetősen eltérő elemeket összefogó terület megfelelő szerkezeti felépítésének kidolgozására, különösen az osztrák elnökség által kezdeményezett, belső biztonsági struktúra elképzelésének elmélyítése révén, illetve a interoperabilitás elvének gyakorlati kialakításával: ez a két elem, a hírszerzés alapú bűnüldözés alkalmazásával karöltve elősegíti új szinergiák kialakulását és a stratégiai, technikai és végrehajtási szinteken az elemző és/vagy bűnüldözési szervek között kialakult kártékony verseny felszámolását,

1. a következő ajánlásokat intézi a Tanácshoz:

a) felszólítja a Tanácsot, hogy kérje fel az összes tagállamot a transznacionális szervezett bűnözés elleni ENSZ egyezmény (palermói egyezmény), valamint az ahhoz csatolt ember- és migránskereskedelemről szóló jegyzőkönyvek ratifikálására, továbbá e jogi eszközök végrehajtására;

b) kéri a Tanácsot, hogy aktívan ösztönözze a tagállamokat arra, hogy továbbra is határozottan támogassák a szervezett bűnözés elleni küzdelemben résztvevő illetékes hatóságokat érintő képzési és együttműködési programokat, illetve kéri a tagállamokat, hogy a pénzügyi terv és a megfelelő általános program, továbbá a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram biztonsági vonatkozású része keretében biztosítsák e képzési és együttműködési programok számára a tényleges eredményességükhöz szükséges költségvetési erőforrásokat, és tegyék elérhetővé a bevált gyakorlatokat a többi tagállam számára is;

c) emlékezteti a Tanácsot arra, hogy a rendőri és az igazságügyi együttműködést szolgáló eszközök megerősítésének ma előfeltétele a belső struktúrák olyan jellegű átalakítása, amely kielégíti az eljárások modellezésének, az információs csatornák akadálymentesítésének és a szervezett bűnözés jelenségével kapcsolatos ismeretek bővítésének hármas szükségletét;

d) kéri a Tanácsot, hogy az eredményesebb európai szintű fellépés érdekében biztosítsa, hogy a tagállamok szorosan együttműködve közelítsék büntetőjogi rendelkezéseiket, különös tekintettel a szervezett bűnözés és a terrorizmus területén megjelenő fogalmak és bűncselekmények meghatározására, továbbá közelítsék a tagállami büntetőeljárásokat az eljárási biztosítékok maradéktalan fenntartása mellett;

e) javasolja, hogy a Tanács ösztönözze a tagállamokat a speciális nyomozati technikák alkalmazásának mielőbbi kiterjesztésére és közös nyomozócsoportok kialakítására a Tanács közös nyomozócsoportokról szóló, 2002. június 13-i kerethatározata alapján [2], amelynek tartalmát a tagállamok nagy részben átültették [3], és hogy a helyszíni együttműködés aspektusát következetesen építsék be a bevált gyakorlatokat tömörítő útmutatókba, amelyek kirajzolják az érintett hatóságok tevékenységének operatív kereteit;

f) felhívja a Tanács és a tagállamok figyelmét arra a tényre, hogy az Európai Unió jogrendjének és pénzügyi érdekeinek kifejezett védelme érdekében szabályokat kell elfogadni a szervezett bűnözésre és a terrorizmusra vonatkozóan;

g) továbbá kiemeli a bűnözés elleni küzdelemben érdekelt szereplők közötti információs csatornák nagyobb mértékű átjárhatóságának fontosságát, amely lényeges jogi előrelépést igényel nem csak egyes területeken - mint például a bizonyítékok megszerzése és azok elfogadhatósága, vagy a bűncselekmények megállapításához és megállításához szükséges pénzügyi információk megszerzése -, hanem kiemelt elvi kérdésekben is, mint amilyen a hozzáférhetőség elve, amelyet egyértelműen meg kell határozni és amelyhez biztosítékokat kell nyújtani, különösen a harmadik pillér keretében a személyes adatok biztonsága tekintetében; e célból sürgeti a Tanácsot, hogy sürgősen fogadja el a harmadik pillér keretében az adatvédelemről szóló kerethatározatra vonatkozó javaslatot (COM(2005)0475), kellően figyelembe véve a Parlament által 2006. szeptember 27-én [4] csaknem egyhangúlag elfogadott álláspontot;

h) megjegyzi, hogy a tagállamok és az európai intézmények egyaránt felhasználhatják az újonnan létrehozott Alapjogi Ügynökség szakértelmét az alapjogi chartában megállapított jogok védelme érdekében, valamint a bel- és igazságügyi együttműködés keretében felmerülő esetekben folytatott nyomozás során; továbbá kéri a Tanácsot, hogy szükség esetén - az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikkére való különös hivatkozással - maga is éljen e lehetőséggel és ösztönözze erre a tagállamokat is;

i) kéri a Tanácsot, hogy hívja fel a tagállamok figyelmét a nyomozási stratégiák megerősítésének szükségességére, és arra, hogy hatékonyan fel kell lépniük a szervezett bűnözés leküzdése érdekében az illegálisan szerzett gazdasági és pénzügyi források módszeres feltárása révén;

j) felkéri a Tanácsot, hogy "A bűnözéssel és a büntető igazságszolgáltatással kapcsolatos statisztikákra vonatkozó átfogó és koherens EU-stratégia kialakítása: az EU cselekvési terve a 2006-2010-es időszakra" című bizottsági cselekvési terv (COM(2006)0437) ismeretében dinamikus keretek között támogassa a tagállamok által e bűnügyi jelenségek jobb megértésére tett erőfeszítéseket (mint az OCTA esetében) közös mutatók alapján kidolgozott statisztikai eszközök összefogása és hálózatba szervezése révén oly módon, hogy a közölt információk pontos képet nyújtsanak a szervezett bűnözésről, összevethetők legyenek, és érthető fellépési stratégiákat és ajánlásokat kínáljanak a helyszínen tevékenykedő hatóságok számára;

k) kéri a Tanácsot, hogy az Europol és az Eurojust számára hatáskörükön belül a kezdeményezési lehetőségek teljes megadásával biztosítsa a szükséges önállóságot annak érdekében, hogy koordinációs szerepükön túl Európa-szerte vezetői lehessenek a szervezett bűnözés elleni küzdelemnek, kellően figyelembe véve az illetékes nemzeti hatóságokkal fenntartott megfelelő kapcsolatok szükségességét, hogy ne ássák alá e hatóságok tevékenységeit, ne veszélyeztessék a fellépések egyensúlyát és elkerüljék ugyanazon feladatok ismételt elvégzését; hangsúlyozza, hogy feladatköreik ilyen mértékű kiszélesítését a tényleges parlamenti ellenőrzés kidolgozásának kell kísérnie, amelyet legitimációs és hatékonysági okokból csak az Európai Parlament tud megfelelően végrehajtani;

l) kéri a Tanácstól annak elismerését, hogy a megelőzés terén semmilyen szempont nem hagyható figyelmen kívül, mivel a megelőzésnek kiemelt figyelmet kell szentelni, főleg a bűncselekmények áldozatainak és - különösen - tanúinak hatékony védelmét célzó kezdeményezések révén, olyan információforrások felszabadítása érdekében, amelyeket a bűnszervezetek a folytonos zsarolás és fenyegetés eszközével gyakran hallgatásra kényszerítenek;

m) javasolja a Tanácsnak, hogy szervezzen valódi európai szintű vitát az európai szintű igazságüggyel együttműködő felek hivatalos jogállásának megfelelőségéről és annak az emberi jogok és az emberi méltóság tiszteletével kapcsolatos közösségi értékeinkkel való összeegyeztethetőségéről egy előre meghatározott és mindenki által elfogadott jogi keretben megvalósuló, optimális információszerzés kialakítása érdekében;

n) meggyőződése, hogy a közvélemény támogatása közép és hosszú távon a szervezett bűnözés elleni küzdelem sikerének egyik feltétele, ezért felkéri a Tanácsot, hogy kérje a tagállamokat arra, hogy aktívan tájékoztassák a lakosságot a különböző bűnüldözési és igazságügyi szervek közötti jó együttműködés révén elért sikerekről, és különösen a közösségi eszközök és szereplők szerepvállalásáról, hogy tudatosítsák az állampolgárokban az Unió kezdeményezései nyomán e számukra létfontosságú területeken keletkező hozzáadott értéket;

o) javasolja az Eurobarométer rendszeres felmérései (mint például a szervezett bűnözésről és a korrupcióról szóló, 2006. márciusi felmérés [5]) lényegi megállapításainak teljes körű figyelembevételét, és azt, hogy tegyék a felmérés részévé az EU által e területen játszott szerep európai polgárok általi megítélésének, valamint az általuk kívánatosnak tartott európai szintű változtatások vizsgálatát;

p) kéri ezért a Tanácsot, hogy az európai kommunikációs politikáról szóló fehér könyv alapján [6] segítse elő az ilyen típusú közlések megszervezését és nyilvánossághoz való eljuttatását szolgáló konkrét stratégia létrehozását, amelyben - hatáskörének [7] kiszélesítését követően - az európai bűnmegelőzési hálózat (EUCPN) is szorosan együttműködhet;

q) javasolja, hogy a Tanács kérje a tagállamokat, hogy - különösen helyi szinten - támogassák azokat a programokat, amelyek a szexuális, illetve munkavégzés céljából történő kizsákmányolással összefüggő, leginkább nőket és gyermekeket érintő emberkereskedelemmel kapcsolatos lakossági ismeretek bővítését célozzák;

r) sürgeti a Tanácsot, hogy lépjen fel kezdeményezőként a harmadik országokkal megkötött együttműködési megállapodások keretében folytatott, szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos uniós politikában, ugyanakkor fogadjon el egy szigorú keretet, amely kötelező garanciákat foglal magában az alapvető jogok vonatkozásában; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a szervezett bűnözésre vonatkozó kockázatértékelés (OCTA) világos példát nyújt az eddigiekben lokalizált bűnszervezetek tevékenységi körének és összefonódásainak megjelölésével;

s) figyelembe véve az Unióval határos egyes országok állami apparátusát továbbra is jellemző nagyarányú bűnözési hajlamot, javasolja a Tanácsnak, hogy fogadjon el egy specifikus, az átláthatóságot és a korrupció felszámolását célzó új kezdeményezésre épülő megközelítést, amely a harmadik, különösen az Unióval határos országokkal ápolt kapcsolatok strukturálását szolgálja;

t) javasolja a Tanácsnak, hogy ösztönözze a tagállamokat a legfokozottabb éberség fenntartására a terrorszervezetek és a szervezett bűnözői csoportok közötti lehetséges kapcsolatok tekintetében, különösen a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása vonatkozásában;

u) továbbá kéri a Tanácsot, hogy vegye kellően figyelembe az EU terrorizmusellenes koordinátora által betöltött alapvető szerepet, akinek feladata a terrorizmusellenes eszközök és hírszerzés felügyelete, valamint a tagállamok rendőrségétől és biztonsági szolgálataitól érkező információk összehangolása és rendszerezése;

v) kéri a Tanács elnökségét, hogy folytassa és mélyítse el az osztrák elnökség alatt a valódi belső biztonsági struktúra érdekében kezdeményezett eszmecserét;

w) kéri a Tanácsot, hogy tegyen lépéseket azzal az elsődleges céllal, hogy feltartóztassa a pénzmosási műveletek által generált tőke mozgását, és lefoglalja a bűncselekményekből és maffia-típusú tevékenységekből származó vagyont;

x) kéri a Tanácsot, hogy ösztönözze az összes olyan tagállamot a korrupció elleni ENSZ egyezmény ratifikálására, amelyek ezt még nem tették meg;

y) kéri a Tanácsot, hogy támogassa a tagállamokban - különösen azokon a területeken, ahol a szervezett bűnözés kulturális és társadalmi befolyása a legerősebb - olyan projektek lebonyolítását magas kockázatú iskolákban és környékeken, amelyek célja, hogy az embereket a törvény keretein belüli életvitelre tanítsák, egy jelentős oktatási kampány eszközével küzdve a szervezett bűnözés ellen;

z) kéri a Tanácsot, hogy kövesse nyomon azon nemzeti, regionális és helyi szinten megválasztott intézmények közigazgatási és kormányzati tevékenységeit, amelyek tagjaik között tudnak olyan politikai szereplőket, akik ellen korábban szervezett vagy maffia-típusú bűncselekmények miatt vádat emeltek;

2. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak, és tájékoztatás céljából a Bizottságnak.

[1] "Organised Crime Threat Assessment" - itt elérhető: http://www.europol.eu.int/publications/OCTA/OCTA2006.pdf.

[2] HL L 162, 2002.6.20., 1. o.

[3] Lásd a közös nyomozócsoportokról szóló, 2002. június 13-i tanácsi kerethatározat jogi átvételéről szóló Bizottság által készített jelentést (COM(2004)0858).

[4] HL C 300. E, 2006.12.9., 231. o., és HL C 306. E, 2006.12.15., 263. o.

[5] http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_245_

[6] http://ec.europa.eu/communication_white_paper/doc/white

[7] www.eucpn.org: http://www.eucpn.org/keydocs/l_15320010608en00010003.pdf

--------------------------------------------------