[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 6.5.2008

COM(2008) 237 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

2007. ÉVI ÉVES JELENTÉS A BIZOTTSÁG ÉS A NEMZETI PARLAMENTEK KAPCSOLATAIRÓL

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

2007. ÉVI ÉVES JELENTÉS A BIZOTTSÁG ÉS A NEMZETI PARLAMENTEK KAPCSOLATAIRÓL

1. BEVEZETÉS

A 2007-es év során számottevő mértékben fejlődött az az új bizottsági megközelítés, melynek célja a Bizottság nemzeti parlamentekkel fenntartott kapcsolatának megerősítése: e megközelítés jegyében a Bizottság elnöke és a Bizottság más tagjai rendszeres látogatásokat tettek (ezek száma 2007-ben meghaladta a 120-at) a nemzeti parlamentekben, valamint 2006 decembere óta a Bizottság minden közleményéről és javaslatáról – legyenek azok jogalkotási vagy más természetű kezdeményezések – konzultációt folytattak velük. A Bizottsághoz 2007. december 31-ig 168 vélemény érkezett a nemzeti parlamentektől. E két területen az elmúlt év nagyon gyümölcsözőnek bizonyult, és a nemzeti parlamentekkel fenntartott kapcsolat igen kedvező módon elmélyült.

Ezen túlmenően a Lisszaboni Szerződés aláírása számottevő mértékben javította a nemzeti parlamentek részvételét a közösségi jogszabályok előkészítése terén. Tulajdonképpen épp a nemzeti parlamentek szerepe állt az intézményi kérdés rendezésének középpontjában. Az új szerződés hatálybalépésével a nemzeti parlamenteknek joguk nyílik arra, hogy véleményt nyilvánítsanak a szubszidiaritás elvének a bizottsági jogalkotási kezdeményezések összességében történő alkalmazásáról, és kiegészítő magyarázatokat kérhetnek a Bizottságtól („sárga lap”), de akár olyan eljárást is indíthatnak, amely az Európai Parlament és az Európai Tanács sajátos, minősített szavazásához vezet („narancssárga lap”).

Mielőtt azonban erre sor kerülne, a nemzeti parlamenteknek dönteniük kell a szerepüket az európai ügyekben jelentősen megerősítő Lisszaboni Szerződés elfogadásáról. A 27 tagállam közül 26-ban a ratifikáció kizárólag parlamenti úton történik.

2. A NEMZETI PARLAMENTEKTőL BEÉRKEZETT VÉLEMÉNYEK MÉRLEGE

A politikai párbeszédben való részvételre felkért negyven kamara (tizennégy tagállamban egykamarás, tizenháromban kétkamarás rendszer működik) közül igen sok küldött válaszul véleményt.

2.1. A nemzeti parlamentek reakciói

168 vélemény

A nemzeti parlamentek továbbra is tevékeny részt vállaltak a politikai párbeszéd 2006-ban elindított mechanizmusának megvalósításában. 2007. december 31-ig a Bizottsághoz 168 vélemény érkezett 19 tagállam 27 nemzeti kamarájától, 82 bizottsági szövegre vonatkozóan (ld. a mellékelt listát).

A vélemények közül harmincöt az Európai Ügyekkel Foglalkozó Bizottságok Konferenciája (COSAC) által vezetett, a szubszidiaritással foglalkozó két összehangolt vizsgálat keretében érkezett. Egyes kamarák (összesen tizenkilenc) a szülői felelősség terén alkalmazandó szabályokról és joggyakorlattal kapcsolatos hatáskörökről képviselt álláspontjukat közölték a Bizottsággal, míg a postai szolgáltatások belső piacának teljes körű megvalósításával kapcsolatosan tizenhat véleményt továbbítottak.

Meg kell jegyezni, hogy 2007-ben a COSAC mindössze egyetlen ilyen vizsgálatot indított, amely a terrorizmus elleni harcról szóló 2007. november 6-i tanácsi kerethatározatra[1] irányult.

Számos bizottsági javaslatra érkezett reakci ó

A fennmaradó 133 vélemény különböző bizottsági dokumentumokra vonatkozott. Több olyan javaslat is volt, amelyre legalább három vélemény érkezett: ezek nevezetesen az Európai Technológiai Intézetre, a borpiac közös szervezésére (bor-KPSZ), a talajvédelemre, az illegálisan tartózkodó harmadik országbelieket alkalmazó munkáltatók elleni szankciókra irányuló javaslatok; a dohányról, a munkaerőpiacok korszerűsítéséről, a diplomáciai és konzuli védelemről, a nagyközönség uniós intézmények dokumentumaihoz történő hozzáféréséről szóló zöld könyv; a kutatással kapcsolatos szakpolitikára és a leendő európai menekültügyi rendszerre, a tengerekről és óceánokról szóló európai szakpolitikáról szóló közlemény, valamint a 2008-as éves politikai stratégia.

Meg kell említeni azt is, hogy a nemzeti parlamentek különleges érdeklődést tanúsítottak a 2008. évi politikai stratégia iránt. Öt kamara a Bizottság által indított politikai párbeszéd keretében, vélemény formájában tudatta álláspontját. E párbeszéd ugyanakkor más formát is öltött, így például a parlamentek kezdeményezésére, a biztosok jelenlétében vagy távollétében szervezett meghallgatásokon, avagy a COSAC-on folyó vitákon is zajlott.

Ki emelkedően tevékeny parlamentek

Egyes felsőházak igen tevékenyek voltak, így például a francia szenátus, a német Bundesrat, a Lordok Háza és a cseh szenátus, amelyek együttesen 92 véleménnyel képviseltetik magukat. A svéd Riksdag és a dán Folketing több konzultációs dokumentumról is közölte álláspontját, míg a Portugál Köztársaság parlamentje a szubszidiaritásról bocsátott ki számos kedvező véleményt. Az említett hét kamara 138 véleményt írt.

A Bizottság válaszai

A Bizottság e vélemények közül 109-re válaszolt. A nemzeti parlamentek több válasza (összesen 41) kedvező volt, ezért nem igényeltek az átvételi elismervényen túl más választ. A Bizottság az érintett kamara nyelvén válaszol, és azt tájékoztatás céljából közlik az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal.

Néhány viszontválasz

A francia szenátus három ízben reagált a Bizottság által a kutya- és macskaszőrme alkalmazásának tilalmára, az autópályák infrastruktúrája biztonságára és az illegális harmadik országbelieket alkalmazó munkáltatók elleni szankciókra irányuló javaslatokra adott válaszokra. A Lordok Háza két ízben reagált az Európai Technológiai Intézettel kapcsolatos javaslatra. A francia szenátus és a német szövetségi tanács (Bundesrat) egyaránt visszatért a 2006-ban a talajvédelemmel kapcsolatos javaslatra tett első észrevételekre.

2.2. Fejlődésben lévő folyamat

Fokozott részvétel

Ugyan a CORSAC koordinálta vizsgálatok kivételével a nemzeti parlamentek részéről kibocsátott vélemények alapvetően a felsőházak tevékenységének voltak betudhatók, meg kell említeni, hogy a svéd és dán parlament úgy döntött, hogy már a konzultációs dokumentumok szakaszától kezdődően véleményeket ad ki.

Általános politikai észrevételek

Ugyan a COSAC szervezte vizsgálatok a szubszidiaritás különös szempontjára korlátozódnak, meg kell említeni, hogy a nemzeti parlamentek véleményei általánosságban véve kiterjedtek a Bizottság javaslataihoz kapcsolódó politikai megfontolásokra is. Néhány kamara – így például a francia szenátus, a holland parlament és a Portugál Köztársaság parlamentje – a szubszidiaritás és az arányosság kérdésére összpontosított. Ez utóbbi ugyanakkor általános véleményt fogadott el a 2006-ban elért eredményekről szóló bizottsági közleményről, amelyben egyebek közt kitér a lisszaboni stratégiára, az egységes piacra, a szociális szolidaritásra, az energiára stb.

Jobban teljesítő IPEX

A IPEX adatbázisa egyre jobban működik, és lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy jobban értesüljön a parlamentközi együttműködésről és különösen az olyan parlamenti vélemények létezéséről, amelyeket neki nem továbbítottak. 2008-ban az IPEX-szel folytatott együttműködés megerősítését tervezik.

2.3. A szakpolitikák kialakítására gyakorolt hatás

A nemzeti parlamentek véleményeinek legközvetlenebb hatása az, hogy a Bizottságot válaszadásra és magyarázatra késztetik. Egy újfajta átláthatóságról van szó, amelyet a Bizottság támogatni szeretne annak érdekében, hogy ezáltal is hozzájáruljon a Bizottságban a szakpolitikák kialakításával és módosításával kapcsolatos folyamathoz.

A nemzeti parlamentek a szerződésnek, valamint az alkotmányos szabályaiknak és hagyományaiknak megfelelően nem vesznek részt az európai szintű döntéshozásban. A Bizottság által 2006 szeptemberében indított politikai párbeszéd keretében azonban hasznosan hozzájárulhatnak az európai szakpolitikák kialakításához.

Ennek megfelelően a nemzeti parlamentek számos esetben reagáltak a Bizottság konzultációs dokumentumaira. Ezeket a Bizottság már a belőlük következő javaslatok kidolgozásakor figyelembe veszi.

A Bizottság jogalkotási javaslatainak megvizsgálásakor az európai intézmények egyébiránt több ízben közvetítették a nemzeti parlamentek által kifejezésre juttatott aggályokat. Így történt például a postai szolgáltatások belső piaca teljes körű megvalósításának ügyére, a talajvédelemre, a közúti infrastruktúra biztonságára és az Európai és Technológiai Intézetre irányuló javaslattal kapcsolatosan.

Végezetül meg kell említeni, hogy a Bizottság el tudta fogadni a francia szenátus indítványát a gyalogosok és más veszélyeztetett úthasználók védelméről szóló javaslat címének módosítására, és a döntést az Európai Parlamentre és Tanácsra fogja bízni.

Előfordulhat az is, hogy kívánatossá válik egy szöveg kiegészítése annak érdekében, hogy a Bizottság szándékait jobban tükrözze. Így például a tanácsi viták során a gyümölcs- és zöldségfélékről szóló COM(2007)17 javaslat indoklásait módosították és kiegészítették annak érdekében, hogy a szubszidiaritás és az arányosság tekintetében az indoklás világosabbá váljék.

3. A BIZTOSOK ÁLTAL TETT LÁTOGATÁSOK ÉS A NEMZETI PARLAMENTEKKEL FOLYÓ EGYÉB KAPCSOLATTARTÁS 2007-BEN

Látogatások a nemzeti parlamenteknél

A Bizottság a nemzeti parlamentekkel folytatott, új megközelítésen alapuló kapcsolataiban[2] a következő három, a Bizottság fellépéseinek irányítását szolgáló célkitűzést határozta meg: a kölcsönös szolgálat, valamint a nyílt és folyamatos párbeszéd, a tényleges hálózatépítés megvalósítása, továbbá – a választott képviselőkkel fenntartott jobb kapcsolatok révén – közelebbi kapcsolat a polgárokkal. Ezzel összefüggésben a biztosok által a nemzeti parlamentekben tett rendszeres munkalátogatások kiemelkedően fontos szerepet játszanak. A Bizottság elnöke és az intézményközi kapcsolatokért felelős alelnök felvállalta, hogy ebben a ciklusban valamennyi nemzeti parlamentet felkeresi. E látogatások gyakorisága újdonságot jelent, és világosan tükrözi, milyen fontosnak tartja immár a Bizottság, hogy jobban odafigyeljen a nemzeti parlamentekre és jobban elmagyarázza nekik a szakpolitikákat.

Így Barroso elnök 2007 során ellátogatott a litván, portugál, máltai és észt parlamentbe. Részt vett továbbá a COSAC 2007. október 15-i estorili értekezletén és az uniós tagállamok nemzeti parlamenti külügyi bizottságai elnökeinek találkozóján.

Walström alelnök 2007-ben ellátogatott az olasz és holland parlamentbe, valamint a Lordok Házába. Két ízben találkozott továbbá Brüsszelben a svéd parlamenti delegációval, valamint részt vett a COSAC küldöttségvezetőinek 2007. február 12-i berlini értekezletén és a 2007. május 15-i COSAC-on.

Megjegyzendő, hogy a biztosok több mint százhúsz alkalommal látogattak el valamely nemzeti parlamentbe vagy vették fel azokkal a kapcsolatot.

Részvétel a parlamentközi üléseken

A Bizottság számos felkérést fogadott el a nemzeti parlamentekkel való üléseken való részvételre, amelyeket az Európai Parlament önállóan vagy az elnökség nemzeti parlamentjével közösen szervezett a parlamenti bizottságok szintjén vagy ad hoc jelleggel.

Ezek közül ki kell emelni Barroso elnök részvételét 2007. június 12-én és 2007. december 4-én az Unió jövőjéről szóló parlamentközi fórumokon, valamint 2007. február 6-án a Lisszaboni Stratégiáról szóló fórumon. Ez utóbbi munkáját Verhaugen alelnök vezette be 2007. február 5-én. Emellett Almunia biztos 2007. február 28-án az euróövezetről szóló parlamentközi fórumon, Kovács biztos 2007. május 26-án Bratislavában az Európai Unió parlamenti elnökeinek konferenciáján vett részt.

Hírlevél készítése

A Bizottságon belül, valamint az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek körében három hírlevelet küldött szét a Bizottság Főtitkársága.

Az Unióról folyó kommunikáció új módja

A Bizottság és a nemzeti parlamentek közötti politikai párbeszéd megszervezése az információcsere jelentős fokozódásával járt. Másfelől pedig az Európai Parlamentnek a 2007-es költségvetés keretében kifejezett kérése nyomán a Bizottság elkezdte a kísérleti információs hálózatokra vonatkozó kísérleti projekt (Pilot Information Networks – PINs) kifejlesztését. Az európai és a nemzeti parlamenti képviselők közötti információcsere és interakció platformja ez, amely bátorítani szeretné a különböző témákról folyó szervezett vitát; a cél tehát az Unióról szóló ismeretek terjesztése, valamint az új ötletek és szakpolitikák elősegítése. A platform tartalmaz az EUROPA és az IPEX honlapjához vezető linkeket.

Állandó képviselők

A Bizottság 12 alkalommal vett részt a nemzeti parlamentek állandó képviselőinek brüsszeli ülésén.

4. KÖVETKEZTETÉSEK

A Bizottságnak a nemzeti parlamentekkel fenntartott kapcsolata 2005 eleje óta világos és tömör útitervet követ. A kezdettől fogva kijelölt céloknak köszönhetően a Bizottság erős munkakapcsolatot tudott kialakítani a nemzeti parlamentekkel, majd ezt követően el tudta indítani a szakpolitikák kialakításának javítását célzó párbeszédet.

2008-ban a Bizottság és a nemzeti parlamentek kapcsolatainak elmélyítésére kerül sor, az uniós intézmények előjogainak teljes tiszteletben tartása mellett.

Különösen a politikai párbeszéd elmélyítése a nemzeti parlamentekkel, s ezzel egyidejűleg a Lisszaboni Szerződés hatályba lépésére történő felkészülés lesz fontos. A Bizottság fenn kívánja tartani a nemzeti parlamentekkel folytatott párbeszéd jelenlegi rendszerét, valamint a parlamentek véleményeire adott válaszok közzététele és a dokumentumtovábbítási és véleményfogadási rendszer kellő kiigazítása révén erősíteni kívánja azt. Ezzel párhuzamosan a Lisszaboni Szerződés rendelkezéseinek bevezetése érdekében meghozza a szükséges intézkedéseket.

MELLÉKLET

A NEMZETI PARLAMENTEK VÉLEMÉNYE

2008. január 7.

2 | DE Bundesrat | 21 | 21 | - | - | 15 |

3 | UK House of Lords | 18 | 17 | 1 | - | 14 |

4 | SE Riksdagen | 17 | 16 | 1 | - | 9 |

5 | PT Assembleia da República | 19 | - | - | 13 | - |

6 | DK Folketing | 12 | 7 | 2 | 3 | 8 |

7 | CZ Sénát | 11 | 10 | - | 1 | 6 |

8 | NL Eerste Kamer / Tweede Kamer | 3 | 3 | - | - | 3 | Mindkét kamara* |

9 | DE Bundestag | 3 | 2 | 1 | 3 |

10 | LT Seimas | 3 | 1 | 1 | 1 | 2 |

11 | FR Assemblée nationale | 2 | 1 | - | 1 | 1 |

12 | BE Sénat/Senaat | 2 | 2 | - | - | 2 |

13 | UK House of Commons | 2 | 1 | - | 1 | 2 |

14 | HU Országgyűlés | 2 | - | - | 2 | - |

15 | LUX Chambre des députés | 2 | 1 | 1 | - | 2 |

16 | EE Riigikogu | 2 | - | - | 2 | - |

17 | CZ Poslanecká sněmova | 1 | 1 | - | - | 1 |

18 | IT Camera dei Deputati | 1 | - | - | 1 | - |

19 | BE Chambre des Représentants / Kamer van Volksvertegenwoordigers | 1 | 1 | - | - | 1 |

20 | PL Sejm | 1 | - | - | 1 | - |

21 | PL Senat | 1 | - | - | 1 | - |

22 | FI Eduskunta | 1 | - | - | 1 | - |

23 | IE Oireachtas | 1 | 1 | - | - | 1 | Mindkét kamara* |

24 | SI Državni zbor | 1 | - | - | 1 | - |

25 | SK Národná rada | 1 | - | - | 1 | - |

Összesen: | 168 | 112 | 15 | 41 | 94 |

* A holland és az ír parlament véleményét mindkét kamara nevében küldték el.

** Felhatalmazás: a Bizottság az intézményközi kapcsolatokért felelős alelnököt hatalmazta fel arra, hogy a nevében – az érintett szolgálatok és kabinetek jóváhagyását követően – válaszoljon a nemzeti parlamenteknek.

*** Kedvező vélemény esetén a Bizottság csupán átvételi elismervényt küld. Egyéb esetekben az intézményközi kapcsolatokért felelős alelnök meghatalmazása útján vagy egyszerűsített módon válaszol az érintett kamaráknak.

[1] A nemzeti parlamentek kapcsolódó véleménye 2007 végéig nem érkezett meg a Bizottsághoz.

[2] „Tíz célzott intézkedés” Wallström közleménye a biztosi testülethez 2005. február 9-én.