HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 30.06.2004 
COM(2004) 448 végleges 
2004/0137 (COD)   
Javaslat 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVE  
a pénzügyi rendszerek pénzmosás, valamint terroristák finanszírozása céljára való 
felhasználásának megel őzéséről 
(előterjesztő: a Bizottság) 
 
HU 2   HU MAGYARÁZÓ FELJEGYZÉS  
Összefoglalás  
A Közösségnek a pénzmosás leküzdésére irányuló munkája tükröz ődik az 1991. évi és a 
2001. évi irányelvekben. Az 1991. évi iránye lv szorosan követte a Pénzügyi Akció 
Munkacsoportnak (FATF) a pénzmosásra vonatkozó ajánlásait, amelyek ezen a területen a világszínvonalat jelentik. 
Az 1991. évi irányelv a pénzmosást a kábítószeres b űncselekmények szempontjából határozta 
meg, és kötelezettségeket kizárólag a pénzügyi szektorra rótt. A 2001. évi módosítás a kört 
mind a b űncselekmények, mind a lefedett foglalko zási és tevékenységi körök értelmében 
kiterjesztette. 
A 2001. évi irányelv nyitva hagyta a súlyos b űncselekmények pontos defi nícióját, és felhívta 
a Bizottságot, hogy e tárgykörben to vábbi javaslatot terjesszen el ő 2004-ben.  
2003. júniusában a FATF felülvizsgálta az immá r a terroristák finanszírozásra is kiterjed ő 
ajánlásait. Ez az irányelv-javas lat konkrétan hivatkozik a terrori sták finanszírozása elleni 
küzdelemre, és el őirányozza a FATF negyven ajánlása módosításának figyelembevételéhez 
szükséges változtatásokat. 
Bevezetés 
A Közösségnek a pénzmosás (a b űnözőknek a b űncselekményekb ől származó bevételek 
törvénybeütköz ő eredetének leplezésére való er őfeszítései) megel őzését és leküzdését célzó 
munkája a pénzügyi rendszernek a pénzmosá s céljaira való igénybevételének megel őzéséről 
szóló 91/308/EGK tanácsi irányelvvel kezd ődött. 
Az 1991. évi irányelv különösen figyelemb e vette a pénzmosásra vonatkozó negyven 
ajánlását a Pénzügyi Akció Munkacsoportnak (FATF), a globális er őfeszítéseket e területen 
vezető nemzetközi testületnek. 
Az 1991. évi irányelv el őírta, hogy a tagállamok tiltsák be a kábítószer-bevételek tisztára 
mosását, kötelezzék a pénzügyi szektoruka t az ügyfelek azonosítására, nyilvántartás 
vezetésére, bels ő ellenőrzési eljárások felállítására és a pénzmosásra utaló bárminem ű jelnek 
az illetékes hatóságokhoz történ ő bejelentésére. 
A kábítószer-bevételekre vonatkozó kor látozás hamarosan túlságosan is sz űk körűnek 
bizonyult. Az is látható volt, hogy a pénzügyi szektor szabályozó eszközeinek szigorítása a 
pénzmosókat alternatív pénzmosási módszerek keresésére ösztönözte. 
1999-ben a Bizottság java solta a lefedett b űncselekmények körének kisz élesítését és azt, hogy 
az Irányelv terjedjen ki a sebezhet ő nem pénzügyi tevékenységek és szakmák széles körére. 
A módosításról szóló 2001/97/EK irányelv elf ogadására 2001. december 4-én került sor. Ez 
alapvetően a Bizottságnak a nem pénzügyi tevékenys égek és szakmák lefedésére vonatkozó 
javaslatát követte. A b űncselekmény lefedésének tekintetében a jogszabály-alkotók úgy 
határoztak, hogy lefedik a komoly b űncselekményekb ől származó pénzmosást. A definíció 
utolsó eleme a „jelent ős hasznot” hozó vagy „szigorú börtönbüntetéssel sújtható” 
bűncselekményekre hivatkozik. Az 1. cikk (E) bekezdése kimondta, hogy „A tagállamok 
 
HU 3   HU 2004. december 15. el őtt módosítják az ebben a francia be kezdésben foglalt definíciót, hogy 
ezt a definíciót összha ngba hozzák a súlyos b űncselekménynek a 98/699/IB együttes 
fellépésben közölt definíciójával, és a Bizottság fel lett kérve arra, hogy evégb ől javaslatot 
terjesszen el ő.  
Bár nem volt konkrét hivatkozás a terroristák finanszírozására, a ta gállamok megállapodtak, 
hogy a súlyos b űncselekmények fogalmának ki kell terj ednie a terrorizmus finanszírozásával 
összefügg ő valamennyi b űncselekményre. Az új javasl at konkrétan hivatkozik a 
terrorizmusnak és a terroristák finanszírozásának a lefedésére. 
2003 júniusában a FATF a negyven ajánlás jelent ős módosításáról állapodott meg annak 
érdekében, hogy figyelembe vegye a szerzett tapasztalatokat és a jelenséggel való 
eredményesebb harchoz szükséges hathatósabb eszközöket.  
A FATF számos területen fokozta számottev ően az ajánlások részletezettségét, nevezetesen a 
vevők azonosítása és igazoló ellen őrzése és az olyan helyzete k vonatkozásában, ahol a 
pénzmosás magasabb kockázata igazolhatja a hathatósabb eszközöket, valamint az olyan helyzetek vonatkozásában is, ahol a cs ökkent kockázat kevésbé szigorú ellen őrzési eljárásokat 
indokolhat. 
Az EU tagállamai és a Bizottság úgy vélik, hogy a FATF negyven aján lását összehangoltan, 
EU-szinten kell alkalmazni.  
Az egyértelm űség érdekében döntés született a meglév ő irányelv visszavonásáról és egy új, 
autonóm szövegre való javaslattételr ől. A Bizottság abból indul ki, hogy az új irányelvnek a 
jelenlegi vívmányokra kell építen ie, és nem lenne szabad megkérd őjelezni a meglév ő 
rendelkezéseket, különösen a szakmák kezelésér e vonatkozókat, ha arra nincs szükség. 
A közösségi jogban a Kapcsolattartó Bizottság  (Contact Committee) el fogja veszíteni az 
alapját, és új bizottságot kell majd létre hozni. A Bizottságot korlátozott végrehajtó er ővel kell 
megbízni bizonyos technikai területeken, és ennek érdekében egy új, a pénzmosás megel őzése 
terén működő bizottságnak kell támogatnia az 1999/468/EK határozat rendelkezéseinek 
megfelelően.  
A javaslat egyes cikkeire vonatkozó észrevételek 
1. cikk 
Az irányelv definíciója szerint a pénzmosásnak b űncselekménynek kell lennie. A hatékonyság 
biztosítása érdekében alapvet ő fontossággal bír a büntet őjogi szankciók alkalmazása.  
A javaslat szerint a pénzmosás új definí ciójára van szükség, hogy az konkrétan lefedje a 
terroristák finanszírozását. Az irányelv cí me „a pénzügyi rendszer pénzmosás, valamint 
terroristák finanszírozása cé ljára való felhasználására” utal. A törvényes tulajdonnak a 
terrorizmus finanszírozására való fordításának esete a mostani elképzelés szerint része lesz a 
pénzmosás definíciójának. Ennél f ogva a pénzmosásra való mindennem ű további hivatkozás 
magában foglalja a terroristák finanszírozását. 
2. cikk 
 
HU 4   HU Az új javaslat igyekszik betömni bizonyos réseket a lefedettségbe n, és követni a FATF 
módosított negyven ajánlását. Konkrétan hivatkozik  a tröszti és vállalati szolgáltatókra, és 
magában foglalja az él etbiztosítás-közvetít őket is. 
A mostani javaslat szerint minden olyan személ yre ki kell terjednie az irányelvnek, aki a 
küszöbérték felett kereskedik áruval, nyújt szolgáltatást, és fogad el készpénzfizetést. 
3. cikk 
Ez a definíciós cikk átveszi a korábbi iránye lv összes definícióját. Bizonyos definíciókat 
technikailag kiigazít, másokon alapvet őbb módosításokat hajt végre, és bizonyos új 
definíciókat is hozzátesz. 
A FATF által követett megközelítési módda l összhangban módosításra kerül a pénzügyi 
intézmény definíciója. A meghatározo tt pénzügyi üzletágakban tevékenyked ő bármely 
vállalkozás pénzügyi intézménynek tekintend ő, de a tagállamoknak meg van engedve, hogy 
nagyon alacsony kockázatú helyzetekben ne alkalmazzák az Irányelvet. 
Hozzáadásra kerül a biztosításközvetít ők, a terrorizmus, a haszonélvez ő, a tröszti és vállalati 
szolgáltatók, a politikailag e xponált személyek (angol rövidíté ssel: PEP), a pénzügyi hírszerz ő 
egység, az üzleti viszony és a fi ktív (shell) bankok definíciója. 
A legalapvet őbb módosítás a b űncselekmény definíciójára vona tkozik. A terrorizmus külön 
elemként kerül bemutatásra, és a vonatkozó harm adik pillér okiratban meghatározottak szerint 
minden súlyos b űncselekményre ki kell terjednie. Ez összehangoltabb megközelítést 
eredményez, bár a konkrét lefedettség az eg yes tagállamokban továbbra is a vonatkozó 
nemzeti büntet ő törvénykönyvt ől függ. 
5. cikk 
Az 1991. évi irányelv el őírta, hogy az ügyfeleket az „üzleti ka pcsolatba lépéskor” azonosítani 
kell, és nem foglalkozott konkrétan a már el őzetesen fennálló helyzetek esetével. A FATF 
ajánlásokon alapuló következ ő szöveg egyértelm űen rögzíti, hogy a hitel- és pénzintézeteknek 
tilos névtelen számlákat vezetniük. 
6. és 7. cikk  
Ezek a cikkek részletesen foglalkoznak azon intézkedések körével, amelyeket az irányelv 
hatálya alá tartozó intézményeknek és szem élyeknek meg kell hozniuk annak biztosítása 
érdekében, hogy ismerjék az ügyfeleiket, és érts ék azok pénzügyi és üzleti tevékenységeit. 
Ezek az új rendelkezések je llegüket tekintve nem különböz nek radikálisan a korábbi 
irányelvben foglaltaktól. A m ódosított FATF ajánlásokkal összhangban azonban az új javaslat 
részletesebb követelményeket tartalmaz. Az el őírás szerint ezeket az eljárásokat 
kockázatérzékenységi alapon lehet lefolytatni.  
A korábbi irányelvnek a haszonélvezetre vonatkozó meglehet ősen általános el őírása többé 
nem számít elegend őnek. Az irányelv hatálya alá tart ozó személyeknek és intézményeknek 
meg kell bizonyosodniuk arról, hogy az esetle ges haszonélvezeti helyzeteket a haszonélvez ő 
fogalmának egyértelm ű definíciója alapján megállapítottá k, és értik. A kül önösen összetett 
vagy homályos helyzeteknek tová bbi éberségre kell ösztönözniük. 
 
HU 5   HU 8. cikk 
Alapelv, hogy az ügyfél azonosít ását és igazoló ellen őrzését az üzleti viszony létrehozása el őtt 
kell befejezni, de most az is kikötés re kerül, hogy az üzleti viszony elkezd ődhet akkor is, ha 
az ügyfél-azonosítási eljárás még tart. Ez eleget tesz különösen a szakmá k által hangoztatott 
aggodalomnak. Ugyanakkor most már egyértelm űen kijelentésre kerül, hogy a viszonyt meg 
kell szüntetni, ha az ügyfél azono sítását végül nem lehet kielégít ően elvégezni. Megfelel ő 
pillanatban meg kell vizsgálni a régi számlákat és viszonyoka t is ott, ahol fennállhat a 
pénzmosás kockázata.  
9. cikk 
Ez a cikk megismétli a 2001. évi irányelvb ől vett, a kaszinókra vona tkozó ügyfél-azonosítási 
rendelkezéseket.  
10. cikk 
Ez a tagállami opcióként megs zerkesztett cikk bevezeti az egyszer űsített átvilágítás fogalmát 
azokra az esetekre, ahol egyértelm űen kisebb a pénzmosás kockázata, és példákat is közöl. Az 
összhang biztosítása érdeké ben a 37. és a 38. cikkek el őírják az új bizottság által támogatott 
Bizottság számára, hogy fogadjon el végrehajtási intézkedéseket, amelyek tartalmazzák ama 
követelmények megalkotását, amelyekkel megá llapítható, hogy mely he lyzetek jelentenek 
csekély pénzmosási kockázatot. 
11. cikk 
Vannak olyan esetek is, ahol a pénzmosás kockázata egyértelm űen nagyobb, és különös 
gondosságot kell tanúsítani. Ez a cikk minimum há rom ilyen esetet határoz meg, nevezetesen 
olyan eseteket, ahol nem jön létre szemt ől-szembe találkozás az ügyf éllel, a határokon átnyúló 
levelező banki kapcsolatokat és a politikailag exponált s zemélyekkel való kapcsolatokat. Az 
új bizottság által támogatott Bizottságnak itt is képesnek kell lennie arra, hogy olyan 
végrehajtási intézkedéseket fogadjon el , amelyek tartalmazzák ama követelmények 
megalkotását, amelyekkel megállapíthatók az egyéb helyzetek, amelyekben fokozottabb 
átvilágítást igényelnek. 
12–16. cikk 
Az ügyfél-azonosítási eljárások felesleges ismétlé se akadályozhatja a jogszer ű üzleti vagy 
szakmai tevékenységeket. Ez illik például ar ra az esetre, ahol az  ügyfelet egy bank vagy 
ügyvéd ajánlja vagy mutatja be egy mási k banknak vagy ügyvédnek. Gyakran kell 
lehetségesnek lennie az ilyen ügyfelek el fogadásának az ügyfél-a zonosítási eljárások 
bárminem ű megismételt alkalmazása nélkül  bizonyos biztosítékok mellett. 
17. cikk 
Ez a cikk megismétli a 2001. évi irányelvb ől vett rendelkezéseket, melyek el őírják, hogy 
különös figyelmet kell fordítani az összetett vagy szokatlan ügyletekre. Hasznos útmutatás 
kapható a FATF-nak a pénzmosási tendenciá król és technikákr ól szóló munkájából. 
18–22. cikk 
 
HU 6   HU A gyanús ügyletek jelentésér ől szóló ezen cikkek konkrétan hi vatkoznak a pénzügyi hírszerz ő 
egységre mint az ilyen jelentések át vételéért és feldolgozásáért felel ős testületre. A pénzügyi 
hírszerző egység definíciója a Tanács 2000. okt óber 17-i 2000/642/IB kerethatározatából 
kerül átvételre. 
A jogi és egyéb szakmákra vonatkozó jelentési rendelkezés és a vonatkozó biztosítékok 
változtatás nélkül a 2001. évi irányelvb ől kerülnek átvételre. 
23. cikk 
Megerősítésre kerül, hogy a pénzmosás gyanújának bejelentése a büntet ő vagy a polgári jog 
értelmében nem jelenti bárminem ű titoktartási kötelezettség megszegését. A „jóhiszem űen” 
készített jelentésekre való hivatkozás he lyébe az irányelv követelményeinek megfelel ően 
készített jelentésekre való hivatkozás lép.  
24. cikk 
Ez új rendelkezés. A Bizottság tudatában va n annak, hogy az alkalmazottak fenyegetéseknek 
lettek kitéve, mert kiderült, hogy t őlük eredtek a hatóságoknak szóló jelentések, amelyek 
nyomozáshoz vagy b űnvádi eljáráshoz vezettek. Bár ez az irányelv nem törekedhet a 
tagállami bírósági vagy b űnvádi eljárások módosítására, e cikk felvételére e kérdésnek az 
irányelv hatásossága szempontjá ból jelentett fontosságánál fogva került so r azért, hogy e 
komoly problémára felhívja a tagállamok fi gyelmét. Mindent meg kell tenniük, ami csak a 
hatalmukban áll, hogy az alkalmazottak megf enyegetését vagy áldozatul esését 
megakadályozzák. 
25. cikk 
Gyanús ügyletr ől szóló jelentés készítésekor az ér intett ügyfelet nem szabad e tényr ől 
tájékoztatni. Megsz űnt viszont a tagállam joga arra, hogy a jogi tanácsadóként eljáró szakmai 
tagoknak megengedje, hogy ügyfelüket tájékoztassá k arról, hogy jelentés  készül, mivel az 
nincs összhangban a FATF módosított negyven ajánlásával. Nevesítve van viszont, hogy 
abban az esetben, ha a jogi tanácsadók illegális tevékenységr ől igyekeznek lebeszélni egy 
ügyfelet, az nem számít az ügyfél figyelmeztet ésére vonatkozó tilalom megszegésének. 
26–29. cikk 
A 26. cikk meger ősíti a fennálló, legalább öt évre szóló nyilvántartási kötelezettséget. A 27. 
cikk előírja, hogy az irányelv hatálya alá tartozó hitel- és pénzintézetek az EU-n kívüli 
fiókjaikban és leányvállalataikban a legmesszebbmen őkig alkalmazzák az irányelvnek az 
ügyfelek azonosítására vonatkozó kötelezettségeit. A 28. cikk megköveteli, hogy az EU hitel- 
és pénzügyi intézményei képesek legyenek telj es mértékben és gyorsa n reagálni a pénzügyi 
hírszerző egységtől vagy más illetékes hatóságoktól érkez ő, a megnevezett jogi vagy 
természetes személyekkel való üzleti visz onyukra vonatkozó informác iókérésekre. Bár a 
Bizottság nem ebben a szakaszban javasolja a bankszámlák valamennyi tagállamban történ ő 
kötelező nyilvántartásba vételét, az új javaslat ismerteti a célkit űzést, de az egyes 
tagállamokra hagyja annak megállapítását, hogya n kell ezt elérni. A Bizottság figyelemmel 
fogja kísérni e rendelkezés hatá sát. Végezetül, a 29. cikk el őírja a tagállamoknak, hogy 
megfelelő statisztikát vezessenek, különösen a gyanús ügyletekr ől szóló jelentések 
hasznosításáról és a bel őlük nyert eredményekr ől. Az ilyen információ, valamint a 31. 
 
HU 7   HU cikkben említett visszacsatolás motiváló tényez ő lehet az irányelv hatálya alá tartozók 
számára, és segíthet nekik a ha tékonyabb eljárások kidolgozásában.  
 
HU 8   HU 32. és 33. cikk 
E cikkek el őírják, hogy a pénzváltók és a tröszti és vá llalati szolgáltatók  engedélyezési vagy 
nyilvántartásba vételi kötelezettség alá esse nek, és hogy a kaszinóknak engedélyezetteknek 
kell lenniük. A tagállamoknak el ő kell írniuk az illetékes ha tóságaik számára, hogy 
figyelemmel kísérjék az irányelv hatálya alá tartozó valamennyi intézmény és személy 
jogkövetését  
34–36. cikk 
Ez a szankciók kérdésével foglakozik. A Tanácsnak a pénzmosásról szóló 2001/500/IB 
kerethatározata és a Tanácsnak a terrorizmus elleni küzdelemr ől szóló 2002/475/IB 
kerethatározata a pénzmosásért és a terroristák  finanszírozásáért járó  büntetésekre vonatkozó 
megközelítéseket valamelyest közelebb hozta egymáshoz. A 34. cikk el őírja a tagállamoknak, 
hogy megfelel ő büntetésekkel sújtsák az irányelv alap ján elfogadott nemzeti végrehajtási 
intézkedések megsértését. A 35. és a 36. cikk a társasági felel ősséggel foglalkozik. 
37. és 38. cikk 
Ez a 37. cikk rögzíti azokat a te rületeket, ahol a Bizottság végrehajtási in tézkedéseket 
fogadhat el az 1999/468/EK határozat bizottsá gi eljárási rendje alapján, hogy számításba 
vegye a technikai haladást, és biztosít sa az irányelv egységes alkalmazását.  
A 38. cikk a régi Kapcsolattartó Bizottság helyébe lép ő új, pénzmosás megel őzése terén 
működő bizottságot hozza létre. Ezzel az új bi zottsággal támogatott Bizottságnak kell 
elfogadnia a 37. cikk keretében említe tt végrehajtási intézkedéseket.  
39–41. cikk 
A 39. cikk megismétli az id őszakos végrehajtási jelent ések benyújtására vonatkozó 
kötelezettséget. A 40. cikk hatályon kívül helyezi  a korábbi irányelvet, és hivatkozik egy 
mellékelt korrelációs táblázatra. Végezetül a 41. cikk egy 12 hónapos végrehajtási id őszakról 
rendelkezik.  
 
HU 9   HU 2004/0137 (COD) 
Javaslat 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVE  
a pénzügyi rendszerek pénzmosás, valamint terroristák finanszírozása céljára való 
felhasználásának megel őzéséről 
(EGT vonatkozású szöveg) 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Kö zösséget létrehozó szerz ődésre és különösen annak 47. cikke (2) 
bekezdésének els ő és harmadik mondatára, valamint annak 95. cikkére, 
tekintettel a Bizottság javaslatára1, 
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére2, 
a Szerződés 251. cikkében megállapított e ljárással összhangban eljárva3, 
mivel: (1) A pénzmosás elleni küzdelem a szervezett b űnözéssel való szembenállás egyik 
leghatékonyabb eszköze. A büntet őjogi megközelítésen túl a pénzügyi rendszeren 
keresztül történ ő megelőző erőfeszítések is hozhatnak eredményt. 
(2) A b űnözőknek és társaiknak a b űnözésből származó bevételek eredetének leplezésére 
vagy a törvényes pénzeknek a terroristák  céljaira való átterelésére irányuló 
erőfeszítései súlyosan veszélyeztethetik a hitel- és pénzintézetek megbízhatóságát, 
épségét és stabilitását és a pénzügyi rends zer mint egész iránti bizalmat. A Közösség 
fellépése szükséges ezen a területen anna k elkerülése érdekében, hogy a tagállamok 
olyan intézkedéseket fogadjanak el pénz ügyi rendszereik védelme érdekében, amelyek 
nem lennének összhangban a bels ő piac működésével. 
(3) Bűncselekményeik el ősegítése érdekében a pénz mosók megpróbálhatnának el őnyt 
húzni a t őkemozgás szabadságából és a pé nzügyi szolgáltatásnyújtásnak az 
egységesített pénzügyi területtel járó s zabadságából, ha Közösségi szinten nem 
kerülnek elfogadásra bizonyos koordinációs intézkedések.  
(4) Ezekre az aggodalmakra való reagálás érdekében elfogadásra került a pénzügyi 
rendszernek a pénzmosás céljaira való igénybevételének megel őzéséről szóló 1991. 
                                                
 
1 HL C. szám, , o. 
2 HL C. szám, , o. 
3 HL C. szám, , o. 
 
HU 10   HU június 10-i 91/308/EGK tanácsi irányelv4. Előírta a tagállamoknak, hogy tiltsák meg a 
pénzmosást, és kötelezzék a hitelintézeteket és egyéb pénzintézetek széles körét 
magában foglaló pénzügyi szektort, hogy ügyfeleiket az onosítsák, megfelel ő 
nyilvántartást vezessenek, bels ő eljárásokat hozzanak létre a személyzet képzése és a 
pénzmosás elleni védelem céljából, valamint az illetékes hatóságoknak bejelentsenek bárminem ű, a pénzmosásra utaló jelet. 
(5) A pénzmosásra rendszerint nemzetközi kontextusban kerül sor, hogy a pénzeszközök 
bűnös eredetét jobban lehessen leplezni. A csak nemzeti va gy akár Közösségi szinten 
elfogadott intézkedések a nemzetközi koordinálás és együttm űködés figyelembevétele 
nélkül nagyon korlátozott hatá ssal bírnának. Ezért a Közösség által e téren elfogadott 
intézkedéseknek összhangban kell lenniük a más nemzetközi fórumokon vállalt egyéb 
fellépéssel. A Közösségi fellépésnek tová bbra is különösen figyelembe kell vennie a 
pénzmosás és a terroristák finanszírozá sa elleni harcban aktív legélenjáróbb 
nemzetközi testületet alkotó Pénzügyi Ak ció Munkacsoportnak (a továbbiakban: 
„FATF”) a pénzmosásról szóló negyven aj ánlását. Mivel 2003-ban a FATF negyven 
ajánlása lényegesen módosult, és kib ővült, a közösségi irányelvet összhangba kell 
hozni ezzel az új nemzetközi szabvánnyal. 
(6) Az Általános Szolgáltatáskereskedelmi Egyezmény
 (GATS) a tagállamoknak 
megengedi, hogy a közerkölcs védelméhez, a csalás megel őzéséhez szükséges 
intézkedéseket fogadjanak el, valamint intézkedéseket fogadjanak el óvatossági 
okokból, így a pénzügyi rendszer stabilitásának és épségének biztosítása érdekében.  
(7) Bár kezdetben a kábítószeres b űncselekményekre korlátoz ódott, az utóbbi évek 
tendenciája szerint a pénzmosás definíciója kitágult az alapvet ő vagy alapul szolgáló 
(predicate or underlying) b űncselekmények szélesebb köre alapján. Az alapvet ő 
bűncselekmények szélesebb köre el ősegíti a gyanús ügyletek  jelentését és a 
nemzetközi együttm űködést ezen a területen. Ennél fogva a súlyos b űncselekmény 
definícióját összhangba kell hozni a súlyos b űncselekménynek a pénzmosásról, a 
bűncselekmények eszközeinek és bevétele inek azonosításáról, megtalálásáról, 
befagyasztásáról, lefoglalásáról és el kobzásáról szóló, 2001. június 26-i 2001/500/IB 
tanácsi kerethatározatban szerepl ő definíciójával5. 
(8) Továbbá, a pénzmosás definíci ójának alapjául szolgáló b űncselekmények körét 
bővíteni kell úgy, hogy magában foglalja a terr orizmus és a terroristák finanszírozása 
elleni harcot. Valóban, a pénzügy i rendszerrel való visszaélés a b űncselekményb ől 
származó vagy akár tiszta pénzek terrorist a célok felé terelése végett egyértelm ű 
kockázatot jelent a pénzügyi rendszer épségére, helyes m űködésére, reputációjára és 
stabilitására. Ennek megfelel ően a pénzmosás definícióját úgy kell módosítani, hogy 
az ne csak a b űncselekményb ől származó pénzek manipulác iójára terjedjen ki, hanem 
a törvényes pénzeknek vagy vagyontárgya knak a terrorizmus céljaira történ ő 
gyűjtésére is. Ezen felül a terrorizmus nak szerepelnie ke ll a súlyos b űncselekmények 
listáján. 
                                                 
4 HL L 166. szám, 1991.6.28., 77. o. Az Európai Parlament és a Tanács 20 01/97/EK irányelvével 
módosított irányelv (HL L 344. szám, 2001.12.28., 76. o.). 
5 HL L 182. szám, 2001.7.5., 1. o. 
 
HU 11   HU (a) Az 1. cikk kriminalizációs kötelezettségé vel kombinált általános kötelezettség 
a hatékony, arányos és  visszatartó erej ű szankciók elfogadására azt jelenti, 
hogy büntet őjogi szankcióknak kell vonatk ozniuk azokra a természetes 
személyekre, akik megszegik az ügyf él-azonosítási, nyilvántartási és a 
pénzmosási célú gyanús ügyletek jele ntésére vonatkozó köt elezettségeket, 
mivel az ilyen személyeket a pé nzmosási tevékenység közrem űködőinek kell 
tekinteni. 
(9) A 91/308/EGK irányelv, bár el őírja az ügyfél-azonosítási kö telezettséget, viszonylag 
kevés részletet tartalmazott a vonat kozó eljárásokról. A pénzmosás megel őzése e 
szempontjának életbevágó fontosságára való tekintettel az új nemzetközi 
szabványoknak megfelel ően helyénvaló sajátosabb és  részletesebb rendelkezéseket 
bevezetni az ügyfél és az esetleges haszonélvez ő azonosításával és igazoló 
ellenőrzésével kapcsolatban. E célból lényeges a „haszonélvez ő” pontos definíciója. 
(10) A pénzmosás puszta tilalma nem elégséges, és szükség van a büntet őjogi szankciók 
kilátásba helyezésére annak biztos ítása érdekében, hogy valóban megel őzésre kerüljön 
a pénzmosás, ideértve a terroristák finans zírozását is. Ennél fogva a közösségi jog 
keretében a pénzmosást b űncselekményként kell min ősíteni. 
(11) Mivel a pénzügyi szektorban a szabál yozó eszközök szigorodása  arra ösztönözte a 
pénzmosókat, hogy alternatív módszereket keressenek a b űncselekmények bevétele 
eredetének leplezésére, a pénzmosás elleni  kötelezettségeket ki kell terjeszteni az 
életbiztosítás-közvetít őkre és a tröszti és vállalati szolgáltatókra. 
(12) A módosított 91/308/EGK irányelv a jegyz őket és a független jogi szakembereket 
bevonta a Közösség pénzmosás elleni rends zerének keretébe, ezt a lefedettséget 
változatlanul fenn kell tartani az új iránye lvben; e jogi szakemberek a tagállamok 
meghatározása szerint az irá nyelv rendelkezései alá tart oznak, amikor pénzügyi vagy 
társasági ügyletekben m űködnek közre, ideértve az adótan ácsadást, amely esetekben 
nagyobb a kockázata annak, hogy e jogi szakemberek szolgáltatásaival a bűncselekmények bevételeinek tisztára mosása céljából visszaélnek. 
(13) Azokban az esetekben, ahol  a törvényesen elismert és szabályozott független, jogi 
tanácsadást nyújtó szakmai tagok, mint például az ügyvé dek, rögzítik egy ügyfél 
jogállását, vagy a jogeljárásokban az ügyfelet  képviselik, az irányelv keretében nem 
lenne helyénvaló e jogi szakembereket e tevékenységek tekintetében a pénzmosás 
gyanúja jelentésére kötelezni.  Kivételeknek kell lenniük a bírósági eljárások el őtt, alatt 
vagy után, illetve az ügyfél jogállásának rögzítése folyamán szerzett információk 
jelentésének bárminem ű kötelezettsége alól. Így a jogi tanácsad ásnak továbbra is a 
szakmai titoktartás kötelezetts ége alá kell tartoznia kivé ve, ha a jogi tanácsadó 
pénzmosási tevékenységekben vesz részt, ha a jogi tanácsadást pénzmosás céljaira 
nyújtják, vagy ha az ügyvéd tudja, hogy az ügyfél pénzmosási célból keres jogi tanácsot 
(14) A közvetlenül összehasonlítható szolgáltatásokat ugyanúgy kell kezelni, ha azokat 
ezzel az irányelvvel lefedett szakemberek bá rmelyike nyújtja. Az emberi jogok és 
alapvető szabadságjogok védelmének európai konvenciójában és az Európai Unióról 
szóló szerz ődésben rögzített jogok tiszteletben ta rtásának biztosítása érdekében a 
néhány tagállamban az ügyfelet bírói eljárás keretében véd ő vagy képvisel ő, vagy az 
ügyfél jogállását rögzít ő könyvvizsgálók, a küls ő könyvel ők és adótanácsadók 
 
HU 12   HU esetében az általuk e feladatok ellátása  során szerzett információknak nem kell az 
ennek az irányelvnek megfelel ő jelentési kötelezetts égek alá tartozniuk. 
(15) Fel kell ismerni, hogy a pénzmosás és a terroristák finanszírozásának kockázata nem 
minden esetben ugyanaz. A kockázat al apú megközelítéssel összhangban be kell 
vezetni a közösségi jogalkotásba azt  az elvet, hogy az ügyfelek egyszer űsített 
átvilágítását megfelel ő esetekben meglehetne engedni.  
(16) Ugyanígy a közösségi jogalkotásnak fe l kell ismerni, hogy bizonyos helyzetek a 
pénzmosás vagy a terroristák finanszíro zásának nagyobb kockázatát jelentik, bár 
minden ügyfél azonosságát és üzleti profi lját meg kell állapíta ni, vannak esetek, 
amikor különösen szigorú ügyfél-azonosítási és igazolási eljárásokra van szükség. 
(17) Mivel ez különösen igaz  az olyan magánszemélyekkel való üzleti viszonyokra, akik 
fontos állami pozíciókat töltenek vagy tö ltöttek be, különösen azokkal, akik olyan 
országokból jönnek, ahol szélesen elterjedt a korrupció, az ilyen viszonyok a pénzügyi 
szektort különösen kitehetik jelent ős, a hírnevet érint ő és/vagy jogi kockázatoknak. Az 
ilyen esetekre való fokozo tt figyelmet indokolja a korrupc ió leküzdésére irányuló 
nemzetközi er őfeszítés. 
(18) Az ennek az irányelvnek a végrehajtásá hoz szükséges intézkedéseket a Bizottságra 
ruházott végrehajtó hatalom gyakorl ására vonatkozó eljárások lefektetésér ől szóló 
1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi hatá rozattal összhangban kell elfogadni6.  
(19) Mivel az ennek az iránye lvnek a megvalósításához szük séges intézkedések a fenti 
tanácsi határozat 2. cikke ér telmében általános hatókör ű intézkedések, ezeket annak a 
határozatnak az 5. cikkében megadott szabályozási eljárás alkalmazásával kell elfogadni. E célból a 91/308/E GK irányelv által felállított  Pénzmosási Kapcsolattartó 
Bizottság helyébe lép ő új, a pénzmosás megel őzése terén m űködő bizottságot kell 
létrehozni.  
(20) A nemzetközi üzletben késedelm ekhez és a hatékonyság hiányához vezet ő ismételt 
ügyfél-azonosító eljárások elkerülése  érdekében helyénvaló a megfelel ő biztosítékok 
mellett megengedni az olyan ügyfelek bemu tatását, akiknek az azonosítását másutt 
már elvégezték. 
(21) A gyanús ügyletekr ől szóló jelentéseket a pénzmo sás elleni küzdelemért felel ős 
hatóságokhoz kell jelenteni. E hatóságokra mo st általánosan mint  pénzügyi hírszerz ő 
egységekre hivatkoznak, és ezt a terminológi át kell használni ebben az irányelvben is. 
Minden tagállamnak rendelkeznie  kell egy pénzügyi hírszerz ő egységgel, és 
egyértelm űvé kell tenni, hogy a pénzmosásra tett kísérletet is jelenteni kell.  
(22) Számos esetben érte fenyegetés vagy zaklatás azokat az alkalmazottakat, akik jelentést 
tesznek a pénzmosásra vonatkozó gyanújukról. Bár ez az irányelv nem avatkozhat be a 
tagállamok bírósági eljárásaib a, ez életbevágó kérdés a pénzmosás elleni rendszer 
hatékonysága szempontjából. A tagállamoknak tudniuk kell err ől a problémáról, és 
minden t őlük telhet őt meg kell tenniük az alkalmazotta k ilyen zaklatástól való 
védelme érdekében. 
                                                
 
6 HL L 184. szám, 1999.7.17., 23. o. 
 
HU 13   HU (23) A pénzmosás és a terroristák finanszí rozása nemzetközi problémák, és az ellenük 
vívott harcnak globálisnak kell lennie. Amennyi ben a közösségi hitel-  és pénzintézetek 
olyan harmadik országokban rendelkezn ek fiókokkal és leányvállalatokkal, 
amelyekben e területen elégtelen a jogi szabályozás, az egy intézményen vagy 
intézménycsoporton belül való nagyon eltér ő normák alkalmazásának elkerülése 
végett nekik a közösségi normát kell al kalmazniuk, vagy ha ez  lehetetlen, akkor 
értesíteniük kell a hazájukat jelent ő tagállam illetékes hatóságait. 
(24) Fontos, hogy a hitel- és pénzintézetek gyorsan tudjanak reagálni a hatóságok arra 
vonatkozó információkéréseire, hogy üzle ti viszonyban állnak-e a nevezett 
személyekkel. 
(25) Az intézetek és más, e területen a közösségi jogi szabályozás alátartozók 
mobilitásának meg őrzése érdekében, ahol ez keresztülvihet ő, a visszajelzéseket 
rendelkezésükre kell bocsátani az által uk közölt jelentések hasznosságáról és 
utókövetésér ől. Ennek lehet ővé tétele érdekében és azért, hogy ellen őrizni tudják a 
pénzmosás elleni küzdelmet szolgáló re ndszereik hatékonyságát, a tagállamoknak fenn 
kell tartaniuk, és tökéletesíteniük kell a releváns statisztikát. 
(26) A pénzmosás elleni küzdelem fontossá gának arra kell ösztönöznie a tagállamokat, 
hogy hatékony, arányos és visszat artó szankciókat fektessene k le a nemzeti jogban az 
ennek az alapelvnek az alapján elfoga dott nemzeti rendelkezések betartásának 
elmulasztása esetére. Mivel a bonyolult pénzmosási m űveletekben gyakran vesznek 
részt jogi személyek, az ilyen szankciókat a jogi személyek által folytatott tevékenységhez kell igazítani. 
(27) A 91/308/EGK irányelvben elvégzend ő nagyon alapvet ő módosításokat figyelembe 
véve, azt az egyértelm űség érdekében fel kell váltani. 
(28) Mivel ennek az irányelvnek a célkit űzéseit a tagállamok egyedül nem képesek 
kielégítően teljesíteni, és azokat a fellépés na gyságrendje és hatásai folytán közösségi 
szinten jobban el lehet érni, az intézked éseket a Közösség fogadhatja el a Szerz ődés 5. 
cikkében ismertetett szubszi diaritás elvének megfelel ően. Az abban a cikkben 
ismertetett arányosság elvének megfelel ően ez az irányelv nem lép túl azon, ami 
azoknak a célkit űzéseknek az eléréséhez szükséges. 
(29) Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvet ő jogokat, és figyelembe veszi különösen az 
Európai Unió Alapvet ő Jogok Kartája által elismert elveket, 
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 
I. fejezet 
Tárgy, alkalmazási kör és definíciók 
1. cikk 
1. A tagállamok biztosítják, hogy a pénzmosás b űncselekmény. 
 
HU 14   HU 2. Ennek az irányelvnek az alkalmazásában szándé kos elkövetés esetén az alábbi magatartás 
minősül pénzmosásnak: 
(a) vagyontárgyak átváltása vagy átruházása a va gyontárgy törvénytelen eredetének elrejtése 
vagy leplezése céljából, vagy az ilyen tevékenység elkövetésében részt vev ő személynek a 
cselekedete jogi következményeinek elkerülé séhez nyújtott segítség céljából, annak 
ismeretében, hogy a vagyontárgy b űncselekményb ől vagy ilyen tevékenységben való 
közreműködésből származik;  
(b) vagyontárgy valódi természetének, forrásána k, helyének, diszpozíciójának, mozgásának, a 
hozzáfűződő jogoknak vagy tulajdonjogának elrejtése vagy leplezése, annak ismeretében, 
hogy a vagyontárgy b űncselekményb ől vagy ilyen tevékenységben való közrem űködésből 
származik; 
(c) vagyontárgy megszerzése, birtoklása vagy használata annak az átvételkor való 
ismeretében, hogy a vagyontárgy b űncselekményb ől vagy ilyen tevékenységben való 
közreműködésből származik; 
(d) törvényes tula jdon átadása vagy gy űjtése bármilyen úton azzal a szándékkal vagy annak 
tudatában, hogy azt teljesen vagy részben a terrori zmus céljaira kell, vagy fogják felhasználni; 
(e) az el őző albekezdésekben említett bármely cselekedet elkövetésében, elkövetési 
kísérletében, támogatásában, felbujtásában, el ősegítésében és tanácsokkal való ellátásában 
való közrem űködés, azzal való társulás vagy konspiráció. 
Az objektív tényállásból lehet következtetni az els ő albekezdésben említ ett tevékenységek 
elemeként megkívánt tudásra, szándékra vagy célra.  
A pénzmosás akkor is annak min ősül, ha a tisztára mosandó tulajdont eredményez ő 
tevékenységeket más tagállam vagy egy harmad ik ország területén hajtották végre.  
2. cikk 
1. Ez az irányelv az alábbi intézm ényekre és személyekre vonatkozik: 
(1) hitelintézetekre;  
(2) pénzintézetekre;  (3) a szakmai tevékenységük gyakorlása során eljáró  alábbi jogi és természetes személyekre: 
(a) könyvvizsgálókra, küls ő könyvelőkre és adótanácsadókra;  
(b) jegyzőkre és más független jogi szakemberekre,  ha azok akár az üg yfelük nevében vagy 
javára működnek közre bárminem ű pénzügyi vagy ingatlanü gyletben, vagy ügyfelüknek az 
alábbiakra vonatkozó ügyletek  tervezésében vagy végreha jtásában nyújtanak segítséget:  
(i) ingatlanok vagy üzleti szer vezetek vétele és eladása;  
(ii) az ügyfél pénzének, értékpapírjain ak vagy egyéb eszközeinek kezelése;  
 
HU 15   HU (iii) bankszámlák, takarékszámlák vagy érté kpapírszámlák nyitása vagy kezelése;  
(iv) társaságok létesítéséhez, üzeme ltetéséhez vagy irányításához szükséges 
hozzájárulások szervezése;  
(v) trösztök, társaságok és hasonló struktúrák létesí tése, üzemeltetése vagy 
irányítása;  
(c) az (a) vagy (b) pontokban még nem tagl alt tröszti vagy vállalati szolgáltatók; 
(d) biztosításközvetít ők, ha életbiztosítás vagy egyéb befektetéssel összefügg ő biztosítás 
tekintetében járnak el; 
(e) ingatlanügynökökre; (f) árukkal keresked ő vagy szolgáltatást nyújtó  más személyekre, ha a fizetés készpénzben 
történik, és az összeg legalább 15 000 euró attól függetlenül, hogy az ügyletre egyetlen 
műveletben vagy több, összetartozónak látszó m űveletben kerül sor; 
(g) kaszinókra. 2. A tagállamok határozhatnak úgy is, hogy ezt  az irányelvet nem alkalmazzák olyan 
pénzintézetek esetében, amelyek alkalmi vagy nagyon korlátozott alapon foglalkoznak 
pénzügyi tevékenységgel, és amelye k esetében kicsi a pénzmosás el őfordulásának a 
kockázata. 
3. cikk 
Ennek az irányelvnek az alkalmazásában az alábbi definíciókat kell alkalmazni: 
(1) „hitelintézet” a 2000/12/EK európa i parlamenti és tanácsi irányelv
7 1. cikke (1) bekezdése 
első albekezdésében meghatározott hitelintézetet jelent, ideértve annak az irányelvnek az 1. 
cikke (3) bekezdésének értelmében a Kö zösségen belüli vagy kívüli központi irodával 
rendelkez ő hitelintézeteknek a Közösségben található fiókjait;  
(2) „pénzintézet” jelentése: (a) a hitelintézeten kívül olya n vállalkozás, amely a 2000/12/EK irányelv I. melléklete 2–12. 
és 14. pontjában foglalt m űveletek közül egyet vagy többet vé gez, ideértve a valutaváltó 
irodák (bureaux de change) és a pénztovábbí tó vagy pénzátutaló irodák tevékenységeit;  
(b) a 2002/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel
8 összhangban jogszer űen 
felhatalmazott biztosítótársaság, amennyiben az irá nyelv által lefedett tevé kenységeket végzi;  
(c) a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv9 4. cikke (1) bekezdésében 
meghatározott befektetési cég;  
                                                 
7 HL L 126. szám, 2000.5.26., 1. o. 
8 HL L 345. szám, 2002.12.19., 1. o. 
9 HL L 145. szám, 2004.12.30., 1. o. 
 
HU 16   HU (d) közös befektetési vállalkozás, amely az egységeit vagy részvényeit forgalmazza; 
(e) a Közösségen belüli vagy kí vüli központi irodával rendelkez ő pénzintézeteknek a 
Közösségben található fiókjai az (a )–(d) pontban említett intézeteknek; 
(3) „biztosításközvetít ő” a 2002/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv10 2. cikke (3) 
bekezdésében meghatáro zott biztosításközvetít őt jelenti;  
(4) „terrorizmus” a 2002/475/ IB tanácsi kerethatározat11 1–4. cikkének értelmezési körébe es ő 
bármely b űncselekményt jelenti; 
(5) „vagyontárgy” minden fajta, ak ár testi, akár testetlen, mozdítható vagy ingatlan, tárgyi 
vagy immateriális eszközt jele nt, továbbá bármilyen formájú olyan jogi dokumentumot vagy 
okiratot, ideértve az elektronikust és digi tálist is, amelyek az ilyen eszközökhöz f űződő 
jogcímet vagy bennük lév ő érdekeltséget bizonyítják. 
(6) „bűncselekmény” a súlyos b űncselekmény elkövetésében való bármilyen b űnös 
közreműködést jelenti.  
(7) „súlyos b űncselekmény” jelentése legalább:  
(a) terrorizmus; (b) a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott kereskedelme elleni 1988. évi ENSZ 
egyezmény 3. cikke (1) bekezdése (a ) pontjában meghatározott bármely b űncselekmény;  
(c) a 98/733/IB együttes fellépés
12 1. cikkében meghatározott b űnszervezetek tevékenységei; 
(d) az Európai Közösségek pénz ügyi érdekeinek védelmér ől szóló egyezmény13 1. cikke (1) 
bekezdésében és 2. cikkében meghatá rozott legalább súlyos csalás;  
(e) korrupció; (f) minden olyan b űncselekmény, ami olyan szabadságvesztéssel vagy fogva tartással 
büntethető, aminek maximuma egy év felett va n, vagy olyan államok esetében, ahol 
jogrendszerükben a b űncselekményekre minimum küszöbé rték vonatkozik, minden olyan 
bűncselekmény, amely legalább hat havi szabad ságvesztéssel vagy fogva tartással büntethet ő.  
(8) „haszonélvez ő” jelentése  
(a) olyan természetes személy, aki végs ő soron, akár közvetlenül, akár közvetve, egy jogi 
személy üzletrészei vagy szavazati jogai legalább 10%-ának a tulajdonosa, vagy ezek legalább 10%-át ellen őrzi, vagy aki más módon gyakorol ös szehasonlítható hatást egy olyan 
jogi személy irányítására, amelyik nem olyan, a hivatalos t őzsdén jegyzett társaság, amelyre a 
közösségi jogi szabályozá ssal vagy azokkal egyenérték ű nemzetközi normákkal összhangban 
lévő közzétételi követelmények vonatkoznak;  
                                                
 
10 HL L 9. szám, 2003.1.15., 3. o. 
11 HL L 164. szám, 2002.6.22., 3. o. 
12 HL L 351. szám, 1998.12.29., 1. o. 
13 HL C 316. szám, 1995.11.27., 48. o. 
 
HU 17   HU (b) az a természetes személy, aki a végs ő kedvezményezettje, akár közvetlenül, akár 
közvetve, egy olyan alapítvány, tröszt vagy hasonló jogi megállapodás vagyona legalább 
10%-ának, vagy aki egy olyan alapítvány, trös zt vagy hasonló jogi megállapodás vagyona 
összehasonlítható mennyisége felett gyakorol befolyást, amelyik nem olyan, a hivatalos 
tőzsdén jegyzett társaság, amelyre a közösségi  jogi szabályozással vagy azokkal egyenérték ű 
nemzetközi normákkal összhangban lév ő közzétételi követelmények vonatkoznak;  
(c) az olyan természetes személyek, akik nevé ben az ügyletre vagy a tevékenységre sor kerül; 
(9) „tröszti és vállalati szolgáltatók” jelentés e bármely olyan természetes vagy jogi személy, 
aki üzletszer űen nyújtja az alábbi szol gáltatások bármelyikét harmadik felek számára: 
(a) társaságok vagy más jogi személyek alapítása;  (b) társaság igazgatójaként vagy ügyvezet őjeként, társulásban partnerként vagy más jogi 
személyekkel kapcsolatban hasonló beosztásba n való fellépés vagy ilyen fellépés elintézése 
más személy számára;  
(c) székhely, üzleti cím vagy elhelyezés, társ aság, társulás vagy más jogi személy vagy 
megállapodás számára levelezési vagy adminisztratív cím nyújtása; 
(d) kifejezett tröszt vagy hasonló jogi konstrukció gondnokaké nt való fellépés vagy ilyen 
fellépés elintézése más személy számára; 
(e) más személy javára kinevezett tulajdonosként  való fellépés vagy ilyen fellépés elintézése 
más személy számára; 
(10) „politikailag exponált személyek” olyan természetes személyeket jelentenek, akik fontos 
közfeladatokkal lettek megbízv a, és akiknek a jelent ős vagy komplex pénzügyi vagy üzleti 
ügyletei fokozott pénzmosási kockázatot jele nthetnek, továbbá az ilyen személyek közeli 
családtagjait vagy közeli munkatársait; 
(11) „Üzleti viszony” olyan üz leti, szakmai vagy kereskedelmi  viszonyt jelent, amely a 
kapcsolat létesítésekor várhatóan rendelkezik a tartósság elemével; 
(12) „fiktív bank” egy olyan joghatóságban bejegyzett hitelint ézetet jelent, amelyben az nem 
rendelkezik értelmes ésszel és irányítással járó  fizikai jelenléttel, és amely nem része egy 
szabályozott pénzügyi csoportnak. 
4. cikk 
A pénzmosás megel őzése érdekében a tagállamok az ezen irányelv által lefedett területen 
szigorúbb rendelkezéseket fogadhatnak  el, vagy tarthatnak hatályban. 
 
HU 18   HU II. fejezet 
Ügyfél-átvilágítás 
1. SZAKASZ  
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK  
5. cikk 
A tagállamok megtiltják a hitel- és pénzintézeteik számára, hogy né vtelen számlákat, névtelen 
bankbetétkönyveket vagy fiktív névre szóló számlákat vezessenek. 
6. cikk 
Az ez által az irányelv által lefedett int ézmények és személyek az ügyfél-átvilágítási 
eljárásokat megbízható független forrásdokum entumok, adatok vagy információ alapján 
alkalmazzák az alábbi esetekben: 
(a) üzleti viszony létesítésekor; (b) legalább 15 000 euró összeg ű alkalmi ügyletek teljesítése kor attól függetlenül, hogy az 
ügyletre egyetlen m űveletben vagy több, összetartozónak látszó m űveletben kerül sor; 
(c) pénzmosás gyanújának esetéb en tekintet nélkül bárminem ű derogációra, kivételre 
vagy küszöbértékre; 
(d) ha kétség merül fel a korábban szer zett ügyfélazonosító adat ok valódiságáról vagy 
megfelelőségéről. 
7. cikk 
1. Az ügyfél-átvilágító eljárások az al ábbi tevékenységeket tartalmazzák: 
(a) az ügyfél azonosítása és az ügyf él azonosságának igazoló ellen őrzése; 
(b) a haszonélvez ő azonosítása értelemszer űen és ésszer ű intézkedések meghozatala a 
haszonélvez ő azonosságának olyan igazoló ellen őrzése végett, hogy az intézmény vagy a 
személy biztos legyen abban, hogy tudja, ki  a haszonélvez ő, ideértve a jogi személyek, 
trösztök és hasonló jogi megá llapodások vonatkozásában az ésszer ű intézkedések 
meghozatalát az ügyfél tulajdonosi és ellen őrzési rendszerének megértése végett; 
(c) információszerzés az üzleti visz ony céljáról és tervezett jellegér ől; 
 
HU 19   HU (d) az üzleti viszony folyamatos átvilágítása, ideértve a viszony fe nnállása alatt vállalt 
ügyletek tanulmányozását annak biztosítása  érdekében, hogy a végrehajtott ügyletek 
összhangban legyenek az intézménynek vagy a személynek az ügyfélr ől, az üzleti és 
kockázati profilról szerzett ismere teivel, ideértve, ahol szükséges, a pénzeszközök forrását is, 
valamint annak biztosítása, hogy a dokumentumok, adatok és információk naprakészek legyenek. 
2. Az ez által az irányelv által lefedett int ézmények és személyek az 1. bekezdésben lév ő 
ügyfél-átvilágítási követelmények mindegyikét alkalmazzák, de kockázatérzékenységi alapon 
megállapíthatják az ilyen intézked ések mértékét az ügyfél, az üzle ti viszony, a termék vagy az 
ügylet típusától függ ően.  
3. A 2000/12/EK irányelv I. melléklet 4. pontjában említett pénztovábbítási szolgáltatás 
tekintetében a fizet ő félre vonatkozóan a hi telátutalásokat kísér ő információkról és a 
pénzátutalók által végrehajtott átutalásokr ól szóló … európai parlamenti és tanácsi 
rendeletben ismertetett speciális ügyfél-az onosítási rendelkezéseket  kell alkalmazni. 
8. cikk 
1. A tagállamok el őírják, hogy az ez által az ir ányelv által lefedett intézmények és személyek 
az üzleti viszony létesítése el őtt vagy alatt vagy alkalmi ügyfelek esetében az ügylet 
végrehajtása el őtt vagy alatt elvégezzék az ügyfél átvilágítását. 
2. A tagállamok el őírják, hogy olyan esetekben, ahol az érintett intézmény vagy személy nem 
képes megfelelni a 7. cikk (1) bekezdés (a), (b ) és (c) pontjának, akkor nem nyithat számlát, 
nem létesíthet üzleti viszonyt, nem hajthat végre ügyletet, vagy megszünteti az üzleti 
viszonyt, és mérlegeli, hogy az ügyféllel kapcsolatban készítsen-e a 19. cikknek megfelel ően 
jelentést a pénzügyi hírszerz ő egység részére. 
3. A tagállamok el őírják, hogy az ez által az ir ányelv által lefedett intézmények és személyek 
ne csak az új ügyfelek esetében alkalm azzák az ügyfél átvilágítási eljárást, hanem 
kockázatérzékenységi alapon megfelel ő időnként a meglév ő ügyfelek esetében is. 
9. cikk 
1. A tagállamok el őírják, hogy a kaszinók ügyfeleit azo nosítani kell, és az azonosságot 
ellenőrizni kell, ha szerencsejáték -zsetonokat legalább 1000 euró értékben vásárolnak, vagy 
cserélnek. 
2. Az állami felügyelet alá tartozó kaszinók úgy tekintend ők minden esetben, hogy 
teljesítették az ügyfél átvilágításá t, ha a vásárolt szerencsejáték -zseton összegére való tekintet 
nélkül az ügyfelet a belépé s után közvetlenül vagy el őtte nyilvántartásba veszik, azonosítják, 
és az azonosítást ellen őrzik. 
 
HU 20   HU 2. SZAKASZ  
EGYSZER ŰSÍTETT ÜGYFÉL -ÁTVILÁGÍTÁS  
10. cikk 
1. A 6. cikk, a 7. cikk és a 8. cikk (2) beke zdése hatályon kívül helyezése révén a tagállamok 
megengedhetik az ez által az irányelv által lefedett intézmények és személyek számára, hogy ne alkalmazzák az ügyfél-átvilágítást az alacsony pénzmosási kockázatot jelent ő olyan 
ügyfelek tekintetében, mint: 
(a) a tagállamokból vagy harmadik országokból s zármazó hitel- és pé nzintézetek esetében 
azzal a feltétellel, hogy vonatkoznak rájuk a pé nzmosás elleni küzdelemnek a nemzetközi 
normákkal összhangban lév ő követelményei, és e követelmények betartása tekintetében 
felügyelik őket; 
(b) az olyan jegyzett társas ágok, akiknek az értékpapírjai val a 2004/39/EGK irányelv 
értelmezésében egy vagy több tagállamban szab ályozott piacokon lehet kereskedni, és azok a 
harmadik országokból származó jegyzett társ aságok, akikre vonatkoznak a közösségi jogi 
szabályozással összhangban lév ő közzétételi követelmények; 
(c) a tagállamokból vagy harmad ik országokból származó jegyz ők vagy más független jogi 
szakemberek által fenntartott közös számlák haszonélvez ői azzal a feltétellel, hogy 
vonatkoznak rájuk a pénzmosás elleni küzde lemnek a nemzetközi normákkal összhangban 
lévő követelményei, és e követelmények betartása tekintetében felügyelik őket. 
2. A tagállamok és a Bizottság tájékoz tatják egymást azokról az esetekr ől, ahol úgy vélik, 
hogy egy harmadik ország nem teljesíti az 1. bekezdés (a), (b ) vagy (c) pontjában 
megállapított feltételeket. 
3. A 6. cikk, a 7. cikk és a 8. cikk (2) beke zdése hatályon kívül helyezése révén a tagállamok 
megengedhetik az ez által az irányelv által lefedett intézmények és személyek számára, hogy ne alkalmazzák az ügyfél-átvilágítást az alacsony pénzmosási kockázatot jelent ő olyan 
termékek és ügyletek tekintetében, mint:  
(a) életbiztosítási kötvények, ahol az éves díj nem több, mint 1000 euró, vagy az egyszeri díj 
nem több, mint 2 500 euró; 
(b) nyugdíjtakarékossági biztosítá si kötvények, ha nincs bennük visszaváltási záradék, és a 
kötvényt nem lehet bizt osítékul felhasználni; 
(c) nyugdíj-, járadék- vagy hasonló program, amely visszavonulási juttatásokat nyújt az 
alkalmazottaknak, ahol a hozzájárulás a bérekb ől való levonásokkal történik, és a program 
szabályai nem engedik meg a programban lév ő tagi részesedés engedményezését; 
 
HU 21   HU (d) a 2000/46/EK irányelv14 1. cikkében meghatározott elek tronikus pénz, ha alacsony 
határértéket szabnak a kiadott összegre, az össz eg elektronikus eszközön tárolható összegre 
vagy az engedélyezett ügyletek nagyságára. 
10a. cikk 
Amennyiben a Bizottság a 37. cikk (3) bekezdésének els ő albekezdése alapján fogad el 
határozatot, a tagállamok megtiltják az ez által az irányelv által lefedett intézmények és személyek számára, hogy egyszer űsített átvilágítást alkalmazzanak az érintett harmadik 
országból származó hitel- és pénzin tézetekre vagy jegyz ett társaságokra. 
3. SZAKASZ  
FOKOZOTT ÜGYFÉL -ÁTVILÁGÍTÁS  
11. cikk 
1. A tagállamok el őírják az ez által az irányelv által lefedett intézmények és személyek 
számára, hogy kockázatérzékenységi alapon f okozott ügyfél-átvilágítá si intézkedéseket 
alkalmazzanak a 6. cikkben, a 7. cikkben és a 8. cikk (2) bekezdésében említett intézkedéseken túl olyan helyzetekben, am elyek jellegüknél fogva nagyobb pénzmosási 
kockázatot jelentenek, és e bekezdés más odik, harmadik és negyedik albekezdésével 
összhangban legalább az alábbi helyzetekben. 
Amennyiben az ügyfél fizikailag nem volt jelen az azonosítás céljából, a tagállamok el őírják 
ezeknek az intézményeknek és személyeknek, h ogy az alábbi intézkedések közül egyet vagy 
többet alkalmazzanak: 
(a) olyan intézkedéseket, mint annak biztosítása, hogy az ügyfél azonosságának 
megállapítására kiegészít ő okirati bizonyítással kerüljön sor;  
(b) kiegészít ő intézkedéseket az átadott iratok ellen őrzése vagy igazolása céljából, vagy 
olyanok, amelyek egy, az ez által az irányelv által lefedett intézmény által adott meger ősítő 
igazolást igényelnek;  
(c) azt, hogy az érdekeltségnek az els ő fizetésére az ügyfél nevé re egy hitelintézetnél 
nyitott számlán keresztül kerüljön sor. 
Más tagállamokból vagy harmadik országokból származó hitelintézetekkel való, határon 
átnyúló levelez ő banki kapcsolatok tekintetében a tagállamok a hitelintézeteik számára 
előírják, hogy:  
(a) elegend ő információt gy űjtsenek be a levelez ő intézményt ől ahhoz, hogy teljes mértékben 
megértsék a megkérdezett vállalkozásának jelle gét, és nyilvánosan  rendelkezésre álló 
információkból megállapítsák az intézm ény hírnevét és a felügyelet min őségét;  
                                                
 
14 HL L 275. szám, 2000.10.27., 39. o. 
 
HU 22   HU (b) felmérjék a levelez ő intézmény pénzmosás elleni szabályozó eszközeit;  
(c) jóváhagyást kapjanak a fels ő vezetéstől az új levelez ő kapcsolat létesítése el őtt;  
(d) dokumentálják mindenegyes intézmény feladatkörét;  (e) a továbbításos számlák (payable  through accounts) tekintetében, gy őződjenek meg arról, 
hogy a levelez ő hitelintézet igazolta a levelez ő számláihoz közvetlen hozzáféréssel 
rendelkez ő ügyfelek azonosságát, és őket folyamatosan átvilágítja, valamint arról, hogy az a 
levelező intézmény kérésére közölni tudja a vonatkozó ügyfél-átvilágítási adatokat.  
A politikailag exponált személyekkel való kapcsolat tekintetében a tagállamok el őírják 
ezeknek az intézményeknek és személyeknek, hogy:  
(a) rendelkezzenek megfelel ő kockázatkezel ő rendszerekkel annak megállapításához, hogy az 
ügyfél politikailag exponált személy-e;  
(b) rendelkezzenek a fels ő vezetés jóváhagyásával az ilyen ügyfelekkel való üzleti viszony 
létesítéséhez;  
(c) ésszer ű intézkedéseket tegyenek a vagyon forrásának és a pénzeszközök forrásának 
megállapítása érdekében, vagy írják el ő az üzleti viszony folyamatos  figyelemmel kísérését.  
2. A tagállamok megtiltják a hitelintézete knek, hogy fiktív bankkal vagy olyan levelez ő 
bankkal létesítenek, vagy tartsanak fenn levelez ő banki kapcsolatot, amely megengedi, hogy 
számláit fiktív bankok használják. 
3. A tagállamok biztosítják, hogy  az ez által az irányelv álta l lefedett intézmények és 
személyek különleges figyelmet fordítsanak bárminem ű pénzmosási fenyegetésre, ami olyan 
termékekb ől vagy ügyletekb ől eredhet, amelyek esetleg kedve lik a névtelenséget, és, ha 
szükséges, tegyenek intézkedések et azoknak a pénzmosási tervek ben való felhasználásának a 
megelőzésére.  
4. SZAKASZ  
HARMADIK FELEK TELJESÍTÉSE  
12. cikk 
A tagállamok megengedhetik az ez által az irányelv által lefedett intézmények és személyek 
számára, hogy harmadik felekre bízzák a 7. cikk (1) bekezdésének (a), (b) és (c) pontjában megállapított követelmények teljesítését.  
A végső felelősség azonban továbbra is a harmadik félr e hagyatkozó, az ez által az irányelv 
által lefedett intézménynél vagy személynél marad. 
 
HU 23   HU 13. cikk 
1. E szakasz alkalmazásában „harmadik fele k” olyan intézményeket és személyeket 
jelentenek, akik ugyanazok, mint a 2. cikkben fe lsoroltak, és akik ki elégítik az alábbi 
követelményeket:  
(a) kötelez ő szakmai nyilvántartásba vétel alá tartoznak;  
(b) az ebben az irányelvben megállapítottakkal egyenérték ű ügyfél-átvilágítási 
intézkedéseket és nyilvántartás -vezetési intézkedéseket alkalmaznak, és annak felügyeletére, 
hogy betartják-e ennek az irányelvnek a rend elkezéseit, az V. fejezet 2. szakaszával 
összhangban kerül sor, vagy olyan harmadik országban találhatók, amelyik az ebben az 
irányelvben megállapítottakkal egyenérték ű követelményeket ír el ő. 
2. A tagállamok és a Bizottság tájékoz tatják egymást azokról az esetekr ől, ahol úgy vélik, 
hogy egy harmadik ország nem teljesíti az  1. bekezdés (b) pontjában megállapított 
feltételeket. 
13a. cikk 
Amennyiben a Bizottság a 37. cikk (3) bekezdésének els ő albekezdése alapján fogad el 
határozatot, a tagállamok megtiltják az ez által az irányelv által lefedett intézmények és személyek számára, hogy megbízásukból az érintett  harmadik országból származó harmadik 
felek végezhessék el az ügyfél-átvilágítást. 
14. cikk 
Harmadik felek azonnal annak az intézménynek vagy személynek a rendelkezésére bocsátják 
a 7. cikk 1. bekezdése (a), (b) és (c) pontjában megállapított követelményeken alapuló 
információkat, amelyikhez vagy akihez az ügyfelet utalják.  
Az ügyfél vagy a haszonélvez ő azonosításának és ellen őrzési adatainak és az azonosságára 
vonatkozó egyéb dokumentációnak a vonatkozó másolatait a harmadik fél kérésre 
haladéktalanul továbbítja anna k az intézménynek vagy személyne k, akihez az ügyfelet utalja. 
15. cikk 
Minden tagállam minden esetben megengedi a 2. cikk (1) bekezdésében, (2) bekezdésében és 
a (3) bekezdésének (a)–(d). pontjában említett intézményeknek és személyeknek, hogy megismerjék és elfogadják a 2. cikk (1) bekezdésében, (2) bekezdésében és a (3) bekezdése (a)–(d). pontjában említett és a 12. cikkbe n, a 13. cikkben és a 14. cikkben megállapított 
követelményeket teljesít ő intézmény vagy személy által ezzel az irányelvvel összhangban 
végzett, a 7. cikk (1) bekezdése (a)–(c) pontj ában megállapított ügyfél-átvilágítási eljárás 
kimenetelét még akkor is, ha e követelmények alapjául szolgáló dokumentumok vagy adatok 
eltérnek az abban a tagállamban el őírtaktól, amelyhez az ügyfelet utalják. 
 
HU 24   HU 16. cikk 
Ez a szakasz nem vonatkozik a kiszerv ezéses vagy megbízási jogviszonyokra, amelyek 
esetében szerz ődéses megállapodás alapján a kiszervezett szolgáltató vagy a megbízott 
azonosnak tekintend ő az ez által az iránye lv által lefedett intézm énnyel vagy személlyel. 
III. fejezet 
Jelentési kötelezettségek  
1. SZAKASZ  
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK  
17. cikk 
A tagállamok el őírják, hogy az ez ál tal az irányelv által lefedett  intézmények és személyek 
különleges figyelemmel vizsgáljanak me g minden olyan tevékenységet, amelyr ől 
különösképpen feltételezik, hogy jellegénél f ogva pénzmosással függ össze, különösen a 
bonyolult vagy szokatlanul nagy ügyleteket, vagy szokatlan ügyleti mintákat, amelyeknek 
nincs látható gazdasági vagy törvényes céljuk.  
18. cikk  
Minden tagállam pénzügyi hírszerz ő egységet hoz létre a pénzmosás elleni hatékony 
küzdelem érdekében. 
E pénzügyi hírszerz ő egység központi ország os egységként megfelel ő erőforrásokkal jön 
létre. Ez felel a gyanú szerint b űncselekményb ől származó bevételekre vonatkozó vagy a 
nemzeti törvények vagy rendeletek által el őírt pénzügyi információk közzétételeinek 
átvételéért és, a megengedett mértéken belül, bekéréséért, elemzéséért és az illetékes hatóságok részére való terjesztéséért. 
19. cikk 
1. A tagállamok el őírják, hogy az ez által az irányelv álta l lefedett intézmények és személyek, 
és értelemszer ű esetekben, ezek igazgatói és  alkalmazottai teljes mértékben 
együttműködjenek: 
(a) úgy, hogy saját kezdeményezésük alapján közv etlenül és azonnal tájé koztatják a pénzügyi 
hírszerző egységet, ha az ez által az irányelv á ltal lefedett intézmé ny vagy személy tudja, 
vagy gyanítja, vagy ésszer ű alappal bír annak gyanítására, ho gy pénzmosást követnek el vagy 
kísérelnek meg. 
 
HU 25   HU (b) úgy, hogy kérésére azonnal ellátják a pénzügyi hírszerz ő egységet minden további 
szükséges információval a vonatkozó jogs zabályok által megálla pított eljárásoknak 
megfelelően. 
2. Az 1. bekezdésben említett információ annak a tagállamnak a pénzügyi hírszerz ő 
egységéhez kerül, amelynek a területén az in formációtovábbító intézmény vagy személy 
található. Rendes körülmények között a 30. cikkbe n foglalt eljárásokkal összhangban kijelölt 
személy vagy személyek továbbítja, i lletve továbbítják az információt. 
20. cikk 
1. A 2. cikk (3) bekezdése (b) pontjában említett jegyz ők és más független jogi szakemberek 
esetében a tagállamok kijelölhetik  az érintett szakmának egy megfelel ő önszabályozó 
testületét mint a pénzügyi hírszerz ő egység helyett els ő fokon tájékoztatandó hatóságot. Ilyen 
esetben ők fektetik le a testület  és a pénzügyi hírszerzési egység közötti együttm űködés 
megfelelő formáit. 
2. A tagállamok nem kötelesek a 19. cikk (1) be kezdésében megállapított kötelezettségeket 
alkalmazni a jegyz ők, független jogi szakem berek, könyvvizsgálók, küls ő könyvel ők és 
adótanácsadók esetében olyan in formációk vonatkozásában, amelyeket ők valamelyik 
ügyfelükt ől kapnak, vagy valamelyik ügyfelükr ől szereznek az ügyfelük jogállásának 
rögzítése során vagy az ügyfélnek a bírósági  eljárásban vagy azzal kapcsolatban történ ő 
védelme vagy képviselete feladatának ellátása során, ideértve a taná csadást, az eljárások 
indítását vagy elkerülését attól függetlenül, hogy az ilyen információ kézhezvételére vagy megszerzésére az ilyen eljárások el őtt, alatt vagy után kerül sor. 
21. cikk   
A tagállamok el őírják az ez által az irányelv által le fedett intézményeknek és személyeknek, 
hogy mindaddig tartózkodjanak az olyan ügyletek végrehajtásától, amelyekr ől tudják, vagy 
gyanítják, hogy pénzmosással kapcsolatos, am íg nem tájékoztatták a pénzügyi hírszerz ő 
egységet.  
A pénzügyi hírszerz ő egység a nemzeti jogszabályok ál tal megállapítandó feltételek esetén 
utasítást adhat arra, hogy ne hajtsák végre a m űveletet.  
Ha egy ilyen ügyletr ől azt gyanítják, hogy pénzmosásra ad alkalmat, és ha az ilyen ügylett ől 
tartózkodni lehetetlen, vagy valószín ű, hogy az meghiúsítja a gyanús pénzmosó m űvelet 
kedvezményezettjeinek nyomon köve tését, akkor az érintett in tézmények és személyek ezt 
követően haladéktalanul értesítik a pénzügyi hírszerzési egységet. 
22. cikk  
1. A tagállamok biztosítják azt, hogy ha az illeté kes hatóságok által az ez által az irányelv 
által lefedett intézményeknél és személyeknél végzett ellen őrzések folyamán, vagy 
bárminem ű más módon e hatóságok olyan tényeket  fedeznek fel, amelyek a pénzmosás 
bizonyítékát jelentik, akkor ezek közvetlenül és azonnal tájékoztatják a pénzügyi hírszerzési 
egységet. 
 
HU 26   HU 2. A tagállamok biztosítják, hogy  a törvény vagy rendelet á ltal a részvény-, deviza- és 
származékos pénzügyi termékpiacok ellen őrzésére felhatalmazott felügyel ő testületek 
tájékoztassák a pé nzügyi hírszerz ő egységet, ha olyan tényeke t fedeznek el, amelyek a 
pénzmosás bizonyítékát jelenthetik. 
23. cikk 
Ha ennek az irányelvnek a követelményeivel összha ngban az ez által az irányelv által lefedett 
intézmény vagy személy, vagy egy ilyen in tézmény vagy személy igazgatója vagy 
alkalmazottja a 19. cikkben, a 20. és 21. cikkben említett információt közöl a pénzügyi hírszerző egységgel, az nem jelenti egy szerz ődés vagy bármilyen törvényi, jogszabályi vagy 
közigazgatási rendelkezés által az információköz lésre kirótt korlátozás megszegését, és nem 
vonja magával az intézménynek vagy a személynek, vagy az igazgatójának vagy alkalmazottainak bárminem ű felelősségét. 
24. cikk 
A tagállamok minden megfelel ő intézkedést meghoznak az ez á ltal az irányelv által lefedett 
intézmények vagy személyek olyan alkalmazottain ak a fenyegetés vagy ellenséges cselekedet 
veszélyétől való megvédése érdekében, akik akár házon belül, akár a pénzügyi hírszerz ő 
egységnek jelentik a pénzmosás gyanúját. 
2. SZAKASZ  
KÖZZÉTÉTEL TILALMA  
25. cikk  
Az ez által az irányelv által lefedett intézmények és személyek, valamint igazgatóik és 
alkalmazottaik nem közölhetik sem az érintett ügyféllel, sem más harmadik személyekkel, 
hogy az információ a 19. cikkel, a 20. és 21 . cikkel összhangban a pénzügyi hírszerz ő 
egységhez lett továbbítva, vagy azt, hogy pénzmosá s-nyomozás folyik, vagy arra kerülhet sor. 
Ha a független jogi szakemberként e ljáró független jogi szakemberek, jegyz ők, 
könyvvizsgálók, könyvel ők és adótanácsadók egy ügyfelet igye keznek lebeszélni az illegális 
tevékenységr ől, az nem jelent közzétételt az els ő bekezdés értelmezési körén belül. 
IV. fejezet 
Nyilvántartás és statisztikai adatok 
26. cikk 
A tagállamok el őírják az ez által az irányelv által le fedett intézményeknek és személyeknek, 
hogy az alábbi dokumentumokat és információkat őrizzék meg bizonyítékként való 
felhasználás céljából bárminem ű pénzmosás ellenes nyomozásban: 
 
HU 27   HU (a) az ügyfél-átvilágítási eljárás esetében az el őírt igazolások másolatát vagy referenciáit 
azt követően legalább öt évig, hogy az ügyfel ükkel való jogviszony véget ért; 
(b) üzleti viszonyok és ügyletek esetében az  alátámasztásul szolgá ló, eredeti iratokból 
vagy a vonatkozó nemzeti szabályozás értelméb en a bírósági eljárásokban elfogadható 
másolatokból álló bizonyítéko t és feljegyzéseket az ügylet ek végrehajtását vagy üzleti 
viszony megsz űnését követ ő legalább ötéves id őszakon át; 
(c) legalább 15 000 euró összeg ű készpénz-fizetések esetében az alátámasztásul szolgáló 
bizonyítékot és e nyugtákról ké szített feljegyzéseket a készpé nz-fizetés végrehajtását követ ő 
legalább öt éven át. 
27. cikk 
1. A tagállamok el őírják az ez által az irányelv által lefedett intézményeknek és 
személyeknek, hogy harmadik országokban találh ató fiókjaikban és többségi részesedés ű 
leányvállalataikban legalább az ebben az ir ányelvben ismertetettekkel egyenérték ű 
intézkedéseket alkalmazzanak az ügyfelek átvi lágítása és nyilvántartása tekintetében.  
Amennyiben a harmadik ország jogi szab ályozása nem biztosítja ilyen egyenérték ű 
intézkedések alkalmazását, a tagállamok el őírják az érintett intézményeknek, hogy ennek 
megfelelően tájékoztassák az érintett ott honi állam illetékes hatóságait. 
2. A tagállamok és a Bizottság tájékoztatják egymást azokról az esetekr ől, ahol egy harmadik 
ország jogi szabályozása nem biztosítja az 1. bekezdés els ő albekezdése értelmében el őírt 
intézkedések alkalmazását. 
28. cikk 
A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedések et annak biztosítása érdekében, hogy hitel- 
és pénzintézeteik teljes mértékben és gyors an tudjanak reagálni  a pénzügyi hírszerz ő 
egységtől vagy a nemzeti jogukkal összhangban más hatóságoktól érkez ő megkeresésekre 
arra vonatkozóan, hogy tartanak-e, vagy az el őző öt év során tartottak- e fenn üzleti viszonyt a 
megnevezett természetes vagy jogi személyekkel,  és az üzleti viszony jellegére vonatkozóan. 
29. cikk 
A tagállamok biztosítják, hogy az ilyen rendszerek hatékonyságára vonatkozó ügyekr ől szóló 
átfogó statisztika vezetésével ellen őrizni tudják a pénzmosás elleni küzdelmet szolgáló 
rendszereik hatékonyságát.  
Az ilyen statisztika le galább a pénzügyi hírszerz ő egységnek bejelentett gyanús ügyletek 
számára, az ilyen jelentésekre adott visszajelzésekre  terjed ki, és éves szinten jelzi a vizsgált 
esetek számát, a megvádolt személyek számát és a pénzmosási b űncselekmények miatt elítélt 
személyek számát. 
 
HU 28   HU V. fejezet 
Végrehajtási intézkedések 
1. SZAKASZ  
BELSŐ ELJÁRÁSOK , KÉPZÉS ÉS VISSZACSATOLÁS  
30. cikk  
A tagállamok el őírják, hogy az ez ál tal az irányelv által lefedett  intézmények és személyek 
megfelelő ügyfél-átvilágítási, jelent ési, nyilvántartási, bels ő ellenőrzési, kockázatértékelési, 
kockázatkezelési és kommunikációs szabályzatokat állapítsanak meg a pénzmosással kapcsolatos m űveletek meggátolása és megel őzése érdekében. 
31. cikk 
1. A tagállamok el őírják, hogy az ez által az ir ányelv által lefedett intézmények és személyek 
megfelelő intézkedéseket hozzanak azért, hogy az alkalmazottaik ismerjék az ebben az 
irányelvben foglalt rendelkezéseket.  
Ezek az intézkedések magukban foglalják az érinte tt alkalmazottaik részvételét a folyamatos 
speciális képzési programokban, amel yek segítenek nekik az olyan m űveletek felismerésében, 
amelyek pénzmosással lehetnek kapcsolatban, és útmutatást nyújtanak arra, hogyan kell 
eljárni az ilyen esetekben. 
Ha a 2. cikk (3) bekezdésében felsorolt bárm elyik kategóriába tartozó természetes személy 
szakmai tevékenységét egy jogi személy al kalmazottjaként végzi, akkor az ebben a 
szakaszban foglalt kötelezettségek inkább arra a jogi személyre, mint a természetes személyre 
vonatkoznak. 
2. A tagállamok biztosítják, hogy  az ez által az irányelv álta l lefedett intézmények és 
személyek hozzáféréssel rendelkezzenek a pénzmosók módszereir ől és a gyanús ügyletek 
felismeréséhez vezet ő jelzésekr ől szóló naprakész információkhoz. 
3. A tagállamok biztosítják, hogy ahol az keresztülvihet ő, időben kerül sor visszajelzésre a 
feltételezett pénzmosásról szóló jelent ések hatékonyságáról és utókövetésér ől. 
2. SZAKASZ  
FELÜGYELET  
32. cikk 
 
HU 29   HU 1. A tagállamok el őírják, hogy a valutaváltó irodák, a tr öszti és vállalati szolgáltatók 
engedéllyel rendelkezzenek vagy nyilvántartásba  legyenek véve, és a kaszinók engedéllyel 
rendelkezzenek ahhoz, hogy az üzletüket törvényesen üzemeltessék. 
2. A tagállamok úgy rendelkeznek, hogy az il letékes hatóságok tagadják meg az 1. 
bekezdésben említett alanyok engedélyezését vagy nyilvántartásba vételét, ha nincsenek 
meggyőződve arról, hogy azok a személyek, akik az ilyen alanyok vállalkozását ténylegesen 
irányítják, vagy irányítani fogj ák, vagy az ilyen alanyok haszonélvez ői alkalmas és megfelel ő 
személyek. 
33. cikk 
1. A tagállamok el őírják az illetékes hatóságoknak, hogy hatékonyan kísérjék figyelemmel, 
hogy ennek az irányelvnek a követelményeit az ez ál tal az irányelv álta l lefedett valamennyi 
intézmény és személy betartja-e. 
2. A tagállamok biztosítják, h ogy az illetékes hatóságok megfelel ő hatáskörrel 
rendelkezzenek, ideértve az információszerzés lehet őségét, és feladatkörük ellátáshoz 
megfelelő erőforrásokkal rendelkezzenek. 
3. SZAKASZ  
BÜNTETÉSEK  
34. cikk 
Az ennek az irányelvnek az alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértésére vonatkozó 
büntetéseknek hatékonynak, ará nyosnak és visszatartó erej űnek kell lenniük. 
35. cikk 
1. A tagállamok biztosítják, hogy a jogi személyek felel őssé tehetők a nyilvántartási, ügyfél-
azonosítási és az ebben az irányelvben említett gyanús ügyletek bejelentésére vonatkozó 
kötelezettségek megsértéséért, amelyeket a sajá t hasznára követ el bármely olyan személy, aki 
akár mint egyén, akár mint a jogi személy egy szervének része jár el, vagy akinek vezet ői 
beosztása van a jogi személye n belül az alábbiak alapján: 
 a) a jog személy képviseletének hatásköre,  b) a jogi személy nevében való döntéshozatali jogkör,  
 c) ellen őrzési jogkör a jogi szervezeten belül. 
2. Az 1. bekezdésben már tárgyalt eseteken kívül a tagállamok biztosítják, hogy a jogi 
személyek felel őssé tehetők, amennyiben az 1. bekezdésben em lített személy általi felügyelet 
vagy ellen őrzés hiánya lehet ővé tette az 1. bekezdésben említe tt jogsértések elkövetését a jogi 
személy hasznára a felügyeletébe tartozó személy által. 
36. cikk 
 
HU 30   HU A tagállamok biztosítják, hogy az ebben az ir ányelvben említett nyilvántartási, ügyfél-
azonosítási és gyanús ügylet jelentésére vonatk ozó kötelezettségek megsértéseiért felel őssé 
tett jogi személy hatékony, arányos és visszatartó erej ű szankciókkal legyen büntethet ő, 
amelyek, többek között, magukban foglalják: 
 a) a pénzbüntetést  b) az állami támogatáshoz vagy szub vencióhoz való hozzájutás tilalmát;  
 c) az üzleti tevékenységekt ől való ideiglenes vagy állandó eltiltást; 
 d) a bírói felügyelet alá helyezést;  d) a bírósági felszámolást. 
VI. fejezet 
Végrehajtási és módosító intézkedések 
37. cikk   
1. A pénzmosás elleni harcban elért m űszaki fejlesztések figyelembevétele érdekében és 
ennek az irányelvnek az egységes alkalmazása bi ztosításának érdekében a Bizottság a 38. cikk 
(2) bekezdésében említett eljárással összhangb an az alábbi végrehajtási intézkedéseket 
fogadja el: 
(a) az 1. cikk (2) bekezdésében és a 3. cikk (2) bekezdése (a) és (d) pontjában, (5) 
bekezdésében, (8) bekezdésében, (9) bekezdésébe n, (10) bekezdésében, (11) bekezdésében és 
(12) bekezdésében lév ő definíciók m űszaki aspektusainak tisztázása; 
(b) részletes szabályok megálla pítása olyan helyzetek az onosítására, amelyek csekély 
pénzmosási kockázatot jelentenek a 10. cikk (1) bekezdésében, (2) bekezdésében és (3) 
bekezdésében említettek szerint; 
(c) részletes szabályok megálla pítása olyan helyzetek az onosítására, amelyek magas 
pénzmosási kockázatot jelentenek a 11. cikkben említettek szerint; 
(d) részletes szabályok megállapítása olyan he lyzetek azonosítására, amelyekben a 2. cikk 
(2) bekezdésével összhangban indokolt, ha ez t az irányelvet nem alkalmazzák bizonyos 
vállalkozásokra, amelyek pénzügyi tevékenységet  csak eseti vagy nagyon korlátozott alapon 
végeznek. 
2. Az infláció figyelembevétele érdekében a Bizottság a 38. cikk (2) bekezdésében említett 
eljárással összhangban k iigazítja a 2. cikk (f) pontjában, a 6. cikk (b) pontjában, a 9. cikk (1) 
bekezdésében és a 10. cikk (2) bekezdése (a) pontjában említett összegeket. 
3. A Bizottság a 38. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban határozatot fogad 
el, ha úgy találja, hogy egy ha rmadik ország nem teljesíti a 10. cikk (1) bekezdése (a) 
pontjában, (b) pontjában vagy (c) pontjában, vagy a 13. cikk (b) pontjában megállapított 
 
HU 31   HU feltételeket, vagy hogy annak a ha rmadik országnak a jogi szab ályozása nem biztosítja a 27. 
cikk (1) bekezdése els ő albekezdésében el őírt intézkedések alkalmazását. 
38. cikk  
1. A Bizottságnak támogatást  nyújt a pénzmosás megel őzése terén m űködő bizottság, 
továbbiakban „a bizottság”. 
2. Ahol hivatkozás történik erre a bekezd ésre, ott az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikke 
alkalmazandó figyelembe véve az annak 8. cikkében foglalt rendelkezéseket.  
A 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében megállapított id őszak három hónapra 
lesz beállítva. 
3. Eljárási szabályait a bizottság fogadja el. 
VII. fejezet 
Záró rendelkezések 
39. cikk 
Ennek az irányelvnek a hatálybalépését követ ő három éven belül és azt követ ően legalább 
háromévenként a Bizottság jelentést állít össze ennek az irányelvnek a végrehajtásáról, és azt 
benyújtja az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.  
40. cikk 
A 91/308/EGK irányelv hatályát veszti. 
A hatályon kívül helyezett irányelvre való hivatkozások az erre az irányelvre való 
hivatkozásként értelmezend ők, és a mellékletben közölt korre lációs táblázattal összhangban 
olvasandók. 
41. cikk 
1. A tagállamok legkés őbb [írja be az ennek az iránye lvnek a hatálybalépésének keltét 
12 hónappal követ ő dátumot]-ig hatályba léptet ik az ennek az irányelvnek a 
betartásához szükséges törvényeket, rendele teket és közigazgatási rendelkezéseket. A 
Bizottsággal haladéktalanul közlik azokna k a rendelkezéseknek a szövegét, és a 
rendelkezések és ezen irányelv közötti korrelációs táblázatot. 
Amikor a tagállamok elfogadják azokat a re ndelkezéseket, azok az erre az irányelvre 
való hivatkozást tartalmaznak, vagy hiva talos közzétételük alkalmából azokat ilyen 
hivatkozás kíséri. A tagállamok álla pítják meg, hogyan kerüljön sorra az ilyen 
hivatkozásra.  
2. A tagállamok a Bizottsággal közlik az ez által az irányelv által lefedett téren általuk 
elfogadásra kerül ő nemzeti törvény f őbb rendelkezéseinek a szövegét. 
 
HU 32   HU 42. cikk 
Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való megjelenését követ ő huszadik napon 
lép hatályba. 
43. cikk 
Ennek az irányelvnek a tagállamokra a címzettjei.  
Kelt Brüsszelben, ……-án/-én. 
az Európai Parlament részér ől a Tanács részér ől 
az elnök az elnök 
 
U 33   HU MELLÉKLET  
KORRELÁCIÓS TÁBLÁZAT 
Ez az irányelv 91/308/EGK irányelv 
1. cikk (1) bekezdése 2. cikk 
1. cikk (2) bekezdésének (a)–(c) és  (e) pontja 1. cikk (C) bekezdése 
1. cikk (2) bekezdés (d) pontja  
2. cikk (1) bekezdése 2a. cikk (1) bekezdése 
2. cikk (2) bekezdése 2a. cikk (2) bekezdése 
2. cikk (3) bekezdésének (a), (b) és (e)–(g) pontja 2a. cikk (3)–(7) bekezdése 
2. cikk (3) bekezdésének (c ) és (d) pontja  
3. cikk (1) bekezdés (1) albekezdése  1. cikk (A) bekezdése 
3. cikk (1) bekezdés (2) albekezdésének (a) pon tja 1. cikk (B) bekezdésének (1) albekezdése 
3. cikk (1) bekezdése (2) albekezdésének (b) 
pontja 1. cikk (B) bekezdésének (2) albekezdése 
3. cikk (1) bekezdése (2) albekezdésének (c) pontja 1. cikk (B) bekezdésének (3) albekezdése 
3. cikk (1) bekezdése (2) albekezdésének (d) 
pontja 1. cikk (B) bekezdésének (4) albekezdése 
3. cikk (1) bekezdése (2) albekezdésének (e) pontja 1. cikk (B) bekezdésének 2. bekezdése 
3. cikk (1) bekezdésének (3) albekezdése - 
3. cikk (1) bekezdésének (4) albekezdése - 
3. cikk (1) bekezdésének (5) albekezdése 1. cikk (D) bekezdése 
3. cikk (1) bekezdésének (6) albekezdése 1. cikk (E) bekezdésének 1. albekezdése 
3. cikk (1) bekezdésének (7) albekezdése 1. cikk (E) bekezdésének 2. albekezdése 
3. cikk (1) bekezdése (7) albekezdésének (a) pontja - 
3. cikk (1) bekezdése (7) albekezdésének (b) 
pontja 1. cikk (E) bekezdésének 1. francia bekezdése 
3. cikk (1) bekezdése (7) albekezdésének (c) pontja 1. cikk (E) bekezdésének 2. francia bekezdése 
3. cikk (1) bekezdése (7) albekezdésének (d) 1. cikk (E) bekezdésének 3. francia bekezdése 
 
U 34   HU pontja 
3. cikk (1) bekezdése (7) albekezdésének (e) pontja 1. cikk (E) bekezdésének 4. francia bekezdése 
3. cikk (1) bekezdése (7) albekezdésének (f) pontja 1. cikk (E) bekezdésének 5. francia bekezdése és 3. 
albekezdés 
3. cikk (1) bekezdése (8) albekezdése - 
3. cikk (1) bekezdése (9) albekezdése - 
3. cikk (1) bekezdése (10) albekezdése - 
3. cikk (1) bekezdése (11) albekezdése   
3. cikk (1) bekezdése (12) albekezdése - 
4. cikk 15. cikk 
5. cikk _ 
6. cikk (a) pontja 3. cikk (1) bekezdése 
6. cikk (b) pontja 3. cikk (2) bekezdése 
6. cikk (c) pontja 3. cikk (8) bekezdése 
6. cikk (d) pontja 3. cikk (7) bekezdése 
7. cikk (1) bekezdésének (a) pontja 3. cikk (1) bekezdése 
7. cikk (1) bekezdésén ek (b)–(d) pontja - 
7. cikk (2) bekezdése - 
7. cikk (3) bekezdése - 
8. cikk (1) bekezdése 3. cikk (1) bekezdése 
8. cikk (2) és (3) bekezdése  
9. cikk 3. cikk (5) és (6) bekezdése 
10. cikk (1) bekezdésének (a) pontja 3. cikk (9) bekezdése 
10. cikk (1) bekezdésének (b) és (c) pontja  
10. cikk (2) bekezdésének (a) pontja 3. cikk (3) bekezdése 
10. cikk (2) bekezdésének (b) pontja 3. cikk (4) bekezdése 
10. cikk (2) bekezdésének (c) pontja 3. cikk (4) bekezdése 
 
U 35   HU 10. cikk (2) bekezdésének (d) pontja  
10a. cikk  
11. cikk (1) bekezdésének 1. és másodi k bekezdése 3. cikk (11) bekezdése 
11. cikk (1) bekezdésének 3. és 4. bekezdése - 
11. cikk (2) és (3) bekezdése - 
12. cikk - 
13. cikk - 
13a. cikk  
14. cikk - 
15. cikk - 
16. cikk - 
17. cikk 5. cikk 
18. cikk  
19. cikk 6. cikk (1) és (2) bekezdése 
20. cikk 6. cikk (3) bekezdése 
21. cikk 7. cikk 
22. cikk 10. cikk 
23. cikk 9. cikk 
24. cikk - 
25. cikk, 1. bekezdése 8. cikk (1) bekezdése 
25. cikk 2. bekezdése  
26. cikk (a) bekezdése 4. cikk 1. francia bekezdése 
26. cikk (b) bekezdése 4. cikk 2. francia bekezdése 
26. cikk (c) bekezdése - 
27. cikk - 
28. cikk - 
 
U 36   HU 29. cikk - 
30. cikk 11. cikk (1) bekezdés (a) pontja 
31. cikk (1) bekezdésének 1. albekezdése 11. cikk (1) bekezdés (b) pontjának els ő mondata 
31. cikk (1) bekezdésének 2. albekezdése 11. cikk (1) bekezdés (b) pontjának második 
mondata 
31. cikk (1) bekezdésének 3. albekezdése 11. ci kk (1) bekezdésének második albekezdése 
31. cikk (2) bekezdése 11. cikk (2) bekezdése 
32. cikk  
33. cikk  
34. cikk (1) bekezdése 14. cikk 
34. cikk (2) bekezdése  
35. cikk  
36. cikk  
37. cikk  
38. cikk  
39. cikk 17. cikk 
40. cikk  
41. cikk 16. cikk