HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 140/18

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2012/C 140/06

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) 7. cikke alapján létrejön a módosítás iránti kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM A 9. CIKK ALAPJÁN

„WACHAUER MARILLE”

EK-sz.: AT-PDO-0117-1473-29.06.2011

OFJ ( ) OEM ( X )

1. A módosítással érintett termékleírás szakaszcíme:

—  A termék elnevezése — ☒ A termék leírása — ☒ Földrajzi terület — ☒ A származás igazolása — ☒ Az előállítás módja —  Kapcsolat a földrajzi területtel — ☒ Címkézés —  Nemzeti előírások — ☒ Egyéb [ellenőrző szerv]

2. A módosítás típusa:

—  Az egységes dokumentum vagy az összefoglaló lap módosítása — ☒ Azon bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának módosítása, amely esetében sem az egységes dokumentumot, sem az összefoglalót nem tették közzé —  A termékleírás oly módon történő módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását (510/2006/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (3) bekezdése) —  A termékleírás hatóságilag elrendelt, kötelező egészségügyi vagy növény-egészségügyi intézkedések miatti átmeneti módosítása (510/2006/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (4) bekezdése)

3. Módosítás(ok):

3.1. A termék leírása:

A leírás javítása és pontosítása:

Különböző alak szerinti csoportokba tartozó gyümölcsök, a „kúp alakú kajszibarackok”, az „ovális kajszibarackok” (vagy „rózsakajszik”), és az „ananász-kajszibarackok”, amelyeket hagyományosan az 1900 és 1960 közti időszakban a wachaui kajszibarack-termesztők és a helyi kajszibarack-faiskolák válogattak ki és ültettek el; a túlnyomórészt termesztett fajta a régióra jellemző „Klosterneuburgi” (kúp alakú kajszibarackok csoportja).

„Kúp alakú kajszibarackok”: Gyümölcsük közepes méretű, átlagtömege átlagos terméshozam esetén 45–60 g, fajsúlya legtöbbször 1,0 feletti. Formája kúp alakú vagy csúcsos. Terméshéjuk alapszíne mézsárga, félig vagy nagyobb mértékben pirossal fedett, gyakran barnával vagy pirossal pöttyözött.

Fő jellegzetességeik: Kúp alakú, aszimmetrikus alak, intenzíven pirossal fedett. A gyümölcshús színe az egyenletesen narancssárgától a pirosas narancssárgáig terjedhet, szilárd, lédús és nem lisztes.

„Ovális kajszibarackok” (vagy „rózsakajszik”): Gyümölcsük közepes méretű vagy nagy, átlagtömege átlagos terméshozam esetén 40–65 g, fajsúlya többnyire 1,0 alatti. Formája ovális vagy gömbölyű, közepesen gömbölyödő felek. Gyümölcsük héja narancssárga, enyhén szőrös, bársonyos tapintású, a napos oldalon a gyümölcs feléig pirossal fedett, gyakran pirossal pöttyözött.

Fő jellegzetességeik: Ovális alak és narancssárga alapszín, a gyümölcsök szép enyhe pírral fedettek. „Ananász-kajszibarackok”: Gyümölcsük mérete a gombóchoz használt és a közönséges nagy kajszibarack mérete közt ingadozik, gyümölcsük átlagtömege átlagos terméshozam esetén 30–70 g, fajsúlya 1,0 körüli. Formája gömbölyű. A gyümölcsök héja szőrös, bársonyos tapintású, középsárga, gyakran pirossal enyhén fedett vagy pirossal pöttyözött.

Fő jellegzetességeik: Kajszisárga gömbölyded gyümölcsök, amelyek pirossal nem vagy csak enyhén fedettek.

A „Wachauer Marille” magas pektin-, sav- és cukortartalmával tűnik ki.

Indoklás:

A „Wachauer Marille” összetéveszthetetlen minőségét mindig is a helyi klímának és talajnak, valamint a több mint 100 éves termesztési hagyománynak tulajdonították. Ezért az eredetvédett, egyedülálló ízű és aromájú „Wachauer Marille” elnevezést csak azokra a kajszifajtákra alkalmazták, „amelyeket hagyományosan körülbelül 1900 óta (az 1900 és 1960 közti időszakban) a wachaui kajszibarack-termesztők és a helyi kajszibarack-faiskolák válogattak ki és ültettek el.” A részben már az eredeti termékleírásban szereplő, részben jelenleg kiegészített megfogalmazásnak félreérthetetlenül ki kell fejeznie, hogy csak azokat a kajszibarack-fajtákat szabad a „Wachauer Marille” névvel illetni, amelyeket ebben az időszakban a megnevezett területen termesztettek, és amelyek a megadott alak szerinti csoportokba tartoznak. Az utóbbi időben elszórtan termesztett, úgynevezett „új” fajták (pl. a francia vagy a kaliforniai fajták) a régióra jellemző, bevált fajtákkal nem hasonlíthatók össze. A leírás pontosítása tehát a fogyasztók minőségi elvárásainak, valamint a „Wachauer Marille” egyediségének és jó hírnevének megőrzését szolgálja.

3.2. Földrajzi terület:

Az eddigi erre vonatkozó adatok pontosítása, és két további helység megnevezésével való kiegészítése szükséges:

Wachau-Mautern-Krems régió. A Waldviertel déli peremén helyezkedik el a Duna mentén és a Dunkelsteinerwald északi részéig húzódik. A „Wachauer Marille” termőterülete a következő helységeket foglalja magában: Aggsbach-Markt, Albrechtsberg, Bergern im Dunkelsteinerwald, Droß, Dürnstein, Emmersdorf, Furth, Gedersdorf, Krems, Maria-Laach, Mautern, Mühldorf, Paudorf, Rohrendorf bei Krems, Rossatz-Arnsdorf, Schönbühel-Aggsbach, Senftenberg, Spitz, Stratzing, Weinzierl am Wald és Weißenkirchen.

Indoklás:

A helységek felsorolása (Schönbühel-Aggsbach és Emmersdorf kivételével) már része az eredeti kérelemhez tartozó anyagnak; az összefoglalás átvétele tehát lényegében csak az egyértelműsítést szolgálja. A két újként a felsoroláshoz hozzáfűzött helység, Schönbühel-Aggsbach és Emmersdorf területe a kérelmet benyújtó egyesület újjászervezéséig nem tartozott annak illetékességi és hatáskörébe, ezért nem kerültek megnevezésre az eredeti kérelem benyújtásakor. Viszont mindkét helység Wachau területén található és ugyanazokat a kajszibarack-termesztési hagyományokat mutatják fel, valamint ugyanazok az éghajlati feltételek jellemzőek rájuk, mint a többi megnevezett helységre, ami indokolja felvételüket az engedélyezett termesztési területbe.

3.3. A származás igazolása:

Mivel a termékleírás eddig nem tartalmazott utalást a származás igazolására, indokolttá vált a termék nyomon követhetőségének biztosítása:

A termék nyomon követhetőségét a következő intézkedések biztosítják:

— a termesztési területek nyilvántartása,

— az elültetett fajták nyilvántartása,

— a termés mennyiségének nyilvántartása,

— az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel rendelkező áruk elválasztása az egyéb áruktól a termés külön helyen való tárolásával (elkülönítve a többi terméktől) és a termés göngyölegének megjelölésével.

3.4. Az előállítás módja:

A következő mondatból: „A növényanyag felnevelését vagy helyi faiskolák, vagy a kajszibarack-termesztők végzik.” kimarad a „helyi” fogalom.

Indoklás:

A „helyi” szó kimaradása nem befolyásolja a fajtatulajdonságokat. Ennek célja az, hogy a nem a régióban található faiskolákat is be lehessen vonni a növényanyag nevelésébe.

Az „Alanyként speciálisan a regionális talajviszonyokhoz alkalmazkodott kajszibarack csemetéket, mirobalán fajtákat és különböző szilvákat alkalmaznak.” mondat helyébe a következő megfogalmazás lép:

„Alanyként speciálisan a regionális talajviszonyokhoz alkalmazkodott kajszibarack-csemetéket, mirobalán fajtákat és különböző más erre alkalmas Prunus fajtákat alkalmaznak.”

Indoklás:

Mivel speciálisan a kajszibarack-termesztésben állandóan keresik a jobban megfelelő alanyokat, nem szabad ezek körét különböző szilvákra korlátozni, hanem a Prunus fajták egész skálája kell kísérleti célra rendelkezésre bocsátani, és alkalmasságuk beigazolódása esetén a gyakorlatban is felhasználni.

A „Művelési módként az 1 méteres törzsmagasság gömbkoronás művelési móddal, piramis koronával vagy katlankoronával terjedt el (tőtávolság 5–7 m × 4–6 m, 250–500 fa/hektár).” mondat helyébe a következő megfogalmazás lép:

„Művelési módként a gömbkoronás művelési mód (piramis- vagy katlankorona) terjedt el és a sövénykorona is előfordul.”

Indoklás:

A piramis- és a katlankorona gömbkoronás művelési módok, ezért ezek a fogalmak a pontosság kedvéért már csak zárójelben szerepelnek a gömbkoronás művelési mód fogalom után. A termesztéstechnológia racionalizálása érdekében most már a sövénykoronás művelési mód (pl. ferde karú sövény) is megengedett kiegészítő művelési módként, mivel a gyümölcsök minőségére nézve nem meghatározó, hogy az ágak gömbkoronát vagy sövénykoronát képeznek-e. Továbbá teljesen törölni kell az „1 méteres törzsmagasság” fogalmát és a zárójelbe tett „(tőtávolság 5–7 m × 4–6 m, 250–500 fa/hektár)” részeket. Az előírt viszonylag nagy tőtávolság miatt eddig nagy növekedési erélyű alanyokat kellett alkalmazni, hogy a rendelkezésre álló területet a 8 méteres vagy nagyobb magasságú, nagy koronájú fák kitöltsék. Ezt a koronamagasságot a viszonylag magas „1 méteres törzsmagasság” is elősegítette. Azonban a termesztéstechnológia elemeinek alkalmazását, mint pl. a fák metszését, de főleg a kajszibarack többszöri szürettel járó betakarítását a nagy koronamagasság nagyon megnehezíti. A valamivel alacsonyabb, kisebb koronamagasságú fák termesztéséhez kisebb növekedési erélyű alanyok szükségesek, amelyek azonban kisebb tőtávolságot igényelnek. A kajszibarack-ültetvényeken sokáig társkultúrában ültetett növényeket (pl. burgonya), amelyekhez magas fák voltak szükségesek, már nem termesztik. A tőtávolság szabad megválasztásának megengedése miatt nem várható minőségromlás.

A 9. sz. mellékletben (Hivatkozások) ismertetett ausztriai ellenőrzött természetközeli gyümölcstermesztésre vonatkozó irányelvek már nem érvényesek. Az erre vonatkozó „A fák termesztése és gondozása az integrált mezőgazdaság bevezetett módszerei szerint történik.” mondat helyébe a következő megfogalmazás lép:

„A fák termesztésének és gondozásának célja a kiváló minőségű kajszibarack előállítása a fenntartható mezőgazdaság elveinek figyelembevételével.”

A kérelem előterjesztésének időpontjában az ÖPUL támogatási program keretében létezett egy területi alapú térítési rendszer „integrált gyümölcstermesztés” néven, amelynek irányelveit évente módosították. Jelenleg egyrészt a támogatási rendszer és ezzel összefüggően az irányelvek kiadásának megszűnése előre látható, másrészt az ÖPUL-irányelvek rendelkezései nem támogatták a wachaui gyümölcstermesztési kultúra fejlődését. Ennek egy példája a „gyepesített talaj”, mint támogatási feltétel: A közönséges kószapocok tömeges elszaporodása tömérdek fa elpusztulásához és „kajszigutaütéshez” is vezetett. Az elmúlt évszázad sárgabarack-termesztésének tanulmányozásából kiderül, hogy akkoriban a talajt hagyományos módon növénytakaró nélkül tartották, mivel a növénytakaró nélküli talajban nem fordul elő a közönséges kószapocok. Az utóbbi körülbelül 2 évtizedben a gépesítés révén megnyílt a lehetőség arra, hogy a betakarítás idején növénytakaró borítsa a talajt, így még az esős betakarítás is szilárd talajon történik. A betakarítás után azonban megmunkálják a talajt, ami egy fontos művelet és a gyakran rendkívül száraz augusztusban nagyon előnyös a kajszibarackfák tápanyagellátása szempontjából. A talajművelésnek ez a módja az eddigi integrált program szerint nem lehetséges.

Az osztrák mezőgazdasági termeléssel kapcsolatos általános törvényi rendelkezések („Jó mezőgazdasági gyakorlat”) ezenkívül csak a fogyasztó és a környezet szempontjából maximálisan biztonságos élelmiszer-előállítást engedélyezik. E rendelkezések alkalmazásával ezért minőségromlás nélkül lehet kielégítő eredményt elérni.

A „Mindenesetre július elejétől meghagyják a növénytakarót, hogy a betakarításkor szilárd talaj álljon rendelkezésre.” mondat kimarad, mivel ennek nincs befolyása a termék tulajdonságaira.

A következő bekezdést törölni kell: „A kártevők és betegségek nem jelentenek rendszeres problémát, ezért csak eseti intézkedéseket szükségesek. A legtöbb ültetvényen egyáltalán nem végeznek növényvédelmi intézkedéseket. A kis és nagy téli araszolókat október végétől hernyóenyvvel bekent övekkel fogják meg. A szúbogarak ellen alkoholos csapdákkal védekeznek. A kajszibaracknak nincsen olyan kártevője, amely a gyümölcsöt támadja meg. Nem szokás és nem szükséges vegyszeres gyomirtást végezni.”

Indoklás:

Új kártevők és betegségek megjelenése rendszeres védekezést tesz szükségessé. A gyomirtás terén szerzett újabb tapasztalatok szerint az akár vegyszeres, akár mechanikus úton végzett gyomirtás előnyös a növényi kultúrák tápanyag- és vízellátása szempontjából.

Az „A termés 70 %-át az ipari gyümölcsszövetkezet és -kereskedelem értékesíti, mintegy 30 % pedig közvetlen és utcai értékesítésre kerül.” mondat helyébe a következő mondat lép:

„A fő értékesítési vonal a közvetlen és utcai árusítás. Emellett a gyümölcsöt a feldolgozóipar számára is értékesítik.”

Indoklás:

Az értékesítési csatornák továbbfejlődtek, így ma már a termés túlnyomó részét közvetlen és az utcán át árusítják, nem úgy, mint eredetileg, amikor az ipari gyümölcsszövetkezet és -kereskedelem végezte a termés 70%-ának értékesítését.

3.5. Címkézés:

Az „A rekeszek egységes címkével ellátva kerülnek kereskedelmi forgalomba.” mondatot törölni kell.

Indoklás:

A csomagolás, a reklámcikkek stb., röviden „a piaci megjelenés” állandó alkalmazkodást igényel, hogy a fogyasztók számára érdekes maradjon a termék, és hogy megfelelő imázst tudjon közvetíteni. A piaci igényekhez való rugalmasabb alkalmazkodás érdekében az egységes címkére vonatkozó követelmény megszűnik.

3.6. Ellenőrző szerv:

Az ellenőrző szerv az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott termékek ellenőrzését a szabványos ellenőrzési program és a „Wachauer Marille” oltalom alatt álló eredetmegjelölésre vonatkozó ellenőrzési terv alapján végzi, amelyet az ellenőrző szerv a szabványos ellenőrzési program konkretizálásával hoz létre a „Wachauer Marille” oltalom alatt álló eredetmegjelölés számára.

SGS Austria Controll-Co. GmbH Diefenbachgasse 35 1150 Wien ÖSTERREICH Tel. +43 151225670 Fax +43 151225679 E-mail: sgs.austria@sgs.com

Indoklás:

A törvényi rendelkezések megváltozása, amelyek többek között az oltalom alatt álló eredetmegjelölések ellenőrzési rendszerének megváltoztatását, azaz a tartományi kormány elnöke által irányított állami ellenőrzés erre felhatalmazott magán ellenőrző szervekkel történő felváltását írják elő.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„WACHAUER MARILLE”

EK-sz.: AT-PDO-0117-1473-29.06.2011

OFJ ( ) OEM ( X )

1. Elnevezés:

„Wachauer Marille”

2. Tagállam vagy harmadik ország:

Ausztria

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

3.1. A termék típusa:

1.6 osztály: Gyümölcs, zöldség- és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.2. A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik:

Különböző alak szerinti csoportokba tartozó gyümölcsök, a „kúp alakú kajszibarackok”, az „ovális kajszibarackok” (vagy „rózsakajszik”), és az „ananász-kajszibarackok”, amelyeket hagyományosan az 1900 és 1960 közti időszakban a wachaui kajszibarack-termesztők és a helyi kajszibarack-faiskolák válogattak ki és ültettek el.

A túlnyomórészt termesztett fajta a régióra jellemző „Klosterneuburgi” (kúp alakú kajszibarackok csoportja).

„Kúp alakú kajszibarackok”: Gyümölcsük közepes méretű, átlagtömege átlagos terméshozam esetén 45–60 g, fajsúlya legtöbbször 1,0 feletti. Formája kúp alakú vagy csúcsos. Terméshéjuk alapszíne mézsárga, félig vagy nagyobb mértékben pirossal fedett, gyakran barnával vagy pirossal pöttyözött.

Fő jellegzetességeik: Kúp alakú, aszimmetrikus alak, intenzíven pirossal fedett. A gyümölcshús színe az egyenletesen narancssárgától a pirosas narancssárgáig terjedhet, szilárd, lédús és nem lisztes.

„Ovális kajszibarackok” (vagy „rózsakajszik”): Gyümölcsük közepes méretű vagy nagy, átlagtömege átlagos terméshozam esetén 40–65 g, fajsúlya többnyire 1,0 alatti. Formája ovális vagy gömbölyű, közepesen gömbölyödő felek. Gyümölcsük héja narancssárga, enyhén szőrös, bársonyos tapintású, a napos oldalon a gyümölcs feléig pirossal fedett, gyakran pirossal pöttyözött. Fő jellegzetességeik: Ovális alak és narancssárga alapszín, a gyümölcsök szép enyhe pírral fedettek.

„Ananász-kajszibarackok”: Gyümölcsük mérete a gombóchoz használt és a közönséges nagy kajszibarack mérete közt ingadozik, gyümölcsük átlagtömege átlagos terméshozam esetén 30–70 g, fajsúlya 1,0 körüli. Formája gömbölyű. A gyümölcsök héja szőrös, bársonyos tapintású, középsárga, gyakran pirossal enyhén fedett vagy pirossal pöttyözött.

Fő jellegzetességeik: Kajszisárga gömbölyded gyümölcsök, amelyek pirossal nem vagy csak enyhén fedettek.

3.3. Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetén):

—

3.4. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetén):

—

3.5. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni:

—

3.6. A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok:

—

3.7. A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

—

4. A földrajzi terület tömör meghatározása:

Wachau-Mautern-Krems régió. A Waldviertel déli peremén helyezkedik el a Duna mentén és a Dunkelsteinerwald északi részéig húzódik. A „Wachauer Marille” termőterülete a következő helységeket foglalja magában: Aggsbach-Markt, Albrechtsberg, Bergern im Dunkelsteinerwald, Droß, Dürnstein, Emmersdorf, Furth, Gedersdorf, Krems, Maria-Laach, Mautern, Mühldorf, Paudorf, Rohrendorf bei Krems, Rossatz-Arnsdorf, Schönbühel-Aggsbach, Senftenberg, Spitz, Stratzing, Weinzierl am Wald és Weißenkirchen.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1. A földrajzi terület sajátosságai:

Különböző éghajlatú területek találkozási pontja (a Pannon-síkság és a Waldviertel klímája, a Duna közvetlen közelsége), ahol különösen a kajszibarack érési idejekor sajátosan nagy a különbség a nappali és éjszakai hőmérséklet között. A „Marille” elnevezést már 1509 körül bizonyíthatóan használták a régióban. 1890 körül vezették be a kajszibarack nagybani termesztését Wachauban (a szőlő és len mellett) sajátos fajtaszelekció alkalmazásával és a legalkalmasabb oltványalanyok kiválasztásával. Azóta a kajszibarack-termesztés hagyományosan fontos kereseti ág a régióban. Tavasszal a táj képét alapvetően meghatározzák a virágzó kajszibarackfák, emiatt a kajszibarack-termesztésnek Wachauban rendkívüli turisztikai szerepe is van.

5.2. A termék sajátosságai:

A gyümölcs íze és aromája, a magas cukor-, sav- és pektintartalom.

5.3. A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat:

A „Wachauer Marille” összetéveszthetetlen minősége a helyi klímának és talajnak, valamint a több mint 100 éves termesztési hagyományoknak tulajdonítható. A különleges klíma közvetlen hatással van a gyümölcs íz- és aromaanyagaira, valamint összetevőire.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére:

(Az 510/2006/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (7) bekezdése)

http://www.patentamt.at/Markenschutz/Schutzrechte/Herkunftsangabe/

(1) HL L 93., 2006.3.31., 12. o.