2.

A II. cím a következő IV., V. és VI. fejezettel egészül ki: „IV. fejezet A vörös nemeskorall megőrzése és fenntartható kiaknázása 16a. cikk Alkalmazási kör E fejezet rendelkezései az 1967/2006/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének, 8. cikke (1) bekezdése e) és g) pontjának, valamint a 92/43/EGK tanácsi irányelv (*) alkalmazásából eredő szigorúbb előírásoknak a sérelme nélkül alkalmazandók. 16b. cikk Minimális begyűjtési mélység (1) A vörös nemeskorall begyűjtése 50 m-nél kisebb mélységben tilos egészen addig, amíg a GFCM tudományos tanácsadó bizottsága által jóváhagyott tudományos vizsgálatok ezzel ellentétes javaslatot nem fogalmaznak meg . [Mód. 3] (2) A Bizottságot felhatalmazást kap arra, hogy a 27. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) bekezdéstől való eltérések engedélyezése érdekében. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak ki kell térniük az eltérésekkel érintett területek tudományos értékelésének szabályaira. Azon tagállamokra, amelyek már átültették a GFCM/35/2011/2. sz. ajánlást, kidolgozták a megfelelő nemzeti gazdálkodási kereteket és már tájékoztatták a Bizottságot ezekről, nem alkalmazandó az e cikk szerinti, eltérésre vonatkozó eljárás. [Mód. 4] (3) A (2) bekezdésben említett eltérés csak a következő feltételek teljesülése esetén engedélyezhető: a) megfelelő nemzeti gazdálkodási keret van érvényben, beleértve az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (**) 7. cikkének megfelelő halászati engedélyezési rendszert; b) a vörös nemeskorall-telepek gyakoriságát és térbeli elterjedését a közelmúltban nemzeti szinten felmérték; c) megfelelő térbeli és időbeli tilalmak biztosítják, hogy csak korlátozott számú vörös nemeskorall-telepet érint a kiaknázás; valamint d) az illetékes tagállam tudományos értékelést készít(tet) az eltéréssel érintett területekről. (4) A (2) bekezdésben említett eltérés iránti kérelmet benyújtó tagállamok a következőket is bemutatják a Bizottságnak: a) a tudományos és technikai érvek; b) azon halászhajók jegyzéke, melyek engedélyt kapnak a vörös nemeskorall 50 méternél kisebb mélységben történő begyűjtésére; c) a tengeren és szárazföldön földrajzi koordinátákkal meghatározott azon halászterületek jegyzéke, ahol az ilyen begyűjtést engedélyezik. (5) A Bizottság végrehajtási aktusokat fogadhat el a (4) bekezdésben említett, eltérés iránti kérelmeknek és a (2) bekezdésben említett tudományos értékelés eredményeinek a formátumáról és továbbításáról. E végrehajtási aktusokat a 25. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni. (6) A Bizottság tájékoztatja a GFCM ügyvezető titkárát a (2) bekezdés értelmében hozott határozatokról és az ugyanott említett tudományos értékelések eredményeiről. 16c. cikk A koralltelepek alapi részénél mért minimumátmérő (1) Olyan vörös nemeskorall-telepekről, melyek alapi részének átmérője az alsó 1 cm-en 7 mm-nél kevesebb, tilos vörös nemeskorallt begyűjteni, és az ilyen telepről származó vörös nemeskorallt tilos a fedélzeten tartani, átrakodni, kirakodni, átadni, tárolni, eladni, nyersanyagként eladásra kiállítani és kínálni. (2) A Bizottság a 27. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el az (1) bekezdéstől való eltérésként az élősúly legfeljebb 10 %-ára vonatkozó tűréshatár bevezetéséről a méreten aluli (7 mm-nél vékonyabb) vörös nemeskorall tekintetében. Azon tagállamokra, amelyek már átültették a GFCM/35/2011/2. sz. ajánlást, kidolgozták a megfelelő nemzeti gazdálkodási kereteket és már tájékoztatták a Bizottságot ezekről, nem alkalmazandó az e cikk szerinti, eltérésre vonatkozó eljárás. [Mód. 5] (3) A (2) bekezdésben említett eltérés csak a következő feltételek teljesülése esetén engedélyezhető: a) nemzeti gazdálkodási keret van érvényben, beleértve az 1224/2009/EK rendelet 7. cikkének megfelelő halászati engedélyezési rendszert; b) a célokat, prioritásokat és vizsgálati referenciaértékeket is tartalmazó célzott nyomonkövetési és ellenőrzési programok vannak érvényben. [Mód. 6] (4) A (2) bekezdés értelmében eltérést kérelmező tagállamok benyújtják a Bizottsághoz az eltérést alátámasztó tudományos és technikai érveket. (5) A Bizottság végrehajtási aktusokat fogadhat el a (4) bekezdésben említett tudományos és technikai érvek formátumáról és továbbításáról. E végrehajtási aktusokat a 25. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással kell elfogadni. (6) A Bizottság tájékoztatja a GFCM ügyvezető titkárát a (2) bekezdésnek megfelelően meghozott határozatokról. 16d. cikk Halászfelszerelések és eszközök (1) A vörös nemeskorall begyűjtésének egyetlen megengedett eszköze a hivatásos az érintett tagállam által hivatalosan elismert halászok által használt kézi kalapács. [Mód. 7] (2) A vörös nemeskorall kiaknázását tilos távirányítású víz alatti járművel végezni. Ez a Hacsak a tudományos szakvélemények mást nem javasolnak, ez a tilalom 2015. 2016. január 1-jétől vonatkozik azon távirányítású víz alatti járművekre is, amelyek használatát a tagállamok kizárólag a vörös nemeskorall megfigyelése és felkutatása céljára engedélyezték a joghatóságuk alá tartozó területeken a GFCM 35/2011/2. sz. ajánlásának 3(a) vagy 3(b) bekezdései alapján. [Mód. 8] (2a) A (2) bekezdés nem alkalmazandó azon tagállamok esetében, amelyek még nem engedélyezték a távirányítású, víz alatti járművek felkutatási célra történő használatát, de esetleg engedélyezni kívánják. Ilyen engedély csak a nemzeti gazdálkodási keretekkel kapcsolatban beszerzett olyan tudományos eredmények alapján adható ki, amelyek nem utalnak a vörös nemeskorall fenntartható kiaknázására gyakorolt negatív hatásra. [Mód. 9] (2b) A távirányítású, víz alatti járművek használata kizárólag a valamely nemzeti joghatóság alá tartozó területeken, korlátozott időtartamra, legkésőbb 2015 végéig engedélyezhető, nemzeti kutatóintézetek által és/vagy nemzeti vagy nemzetközi szervekkel vagy egyéb érdekelt felekkel együttműködésben végzett, megfigyelési vagy begyűjtési célú, tudományos kísérleti programok keretében. [Mód. 10] V. fejezet A halászati tevékenység által egyes tengeri fajokra gyakorolt hatás csökkentése 16e. cikk Alkalmazási kör E fejezet rendelkezései a 92/43/EGK irányelv, a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (***) vagy az 1185/2003/EK tanácsi rendelet (****) alkalmazásából eredő szigorúbb előírások sérelme nélkül alkalmazandók. 16f. cikk Tengeri madarak halászeszközökkel történő véletlen befogása (1) A halászeszközökkel véletlenül befogott tengeri madarakat a halászhajók parancsnokai a lehető legrövidebb időn belül szabadon engedik. (1a) A halászhajók nem hozhatnak a partra tengeri madarakat, kivéve a tengeri madarak megőrzésére irányuló nemzeti tervek keretében vagy az egyes sérült madarak felépüléséhez szükséges segítség biztosítása céljából, és azzal a feltétellel, hogy a tengeri madarak partra hozatalára irányuló szándékról az illetékes nemzeti hatóságokat a szóban forgó hajó kikötőbe való visszatérését megelőzően hivatalosan tájékoztatták. [Mód. 11] 16 g. cikk Tengeri teknősök halászeszközökkel történő véletlen befogása (1) A halászeszközökkel véletlenül befogott tengeri teknősöket a halászhajók parancsnokai a lehető legrövidebb időn belül teknősökkel óvatosan kell bánni, és a lehetőségekhez mérten sértetlenül és élve szabadon engedik. kell őket engedni .. [Mód. 12] (2) A halászhajók parancsnokai nem hozhatnak a partra tengeri teknősöket, hacsak nem egy különleges mentőprogram vagy nemzeti megőrzési program keretében teszik, vagy arra az egyes sérült és eszméletlen teknősök megmentése és a felépülésükhöz szükséges segítség biztosítása érdekében kerül sor, és feltéve, hogy erről az illetékes nemzeti hatóságokat az érintett hajó kikötőbe való visszatérését megelőzően hivatalosan tájékoztatták. [Mód. 13] (3) A kisméretű nyíltvízi fajokra erszényes kerítőhálóval vagy bármely nyíltvízi fajokra szorítózsinór nélküli kerítőhálóval halászó hajók nem keríthetnek be hajóknak a lehetőségekhez mérten el kell kerülniük a tengeri teknősöket tengeri teknősök bekerítését . [Mód. 14] (4) A horogsorral és a fenéken rögzített kopoltyúhálóval halászó hajók fedélzetén tartani kell a tengeri teknősök biztonságos kezelését, kioldozását és szabadon engedését lehetővé tévő felszereléseket, amelyek révén biztosítható a befogott tengeri teknősök túlélési esélyeinek maximalizálása. 16h. cikk A barátfókák (Monachus monachus) véletlen befogása (1) A halászhajók parancsnokai nem vehetnek a fedélzetre, rakodhatnak át vagy rakodhatnak ki barátfókákat, hacsak nem sérült egyedek megmentése és felépüléséhez nyújtott segítség biztosítása érdekében teszik, és feltéve, hogy erről az illetékes nemzeti hatóságokat az érintett hajó kikötőbe való visszatérését megelőzően hivatalosan tájékoztatták. (2) A halászeszközökkel véletlenül befogott barátfókákat a halászhajók parancsnokai a lehető legrövidebb időn belül sértetlenül és élve szabadon engedik. Az kell engedni . Amennyiben a befogott barátfóka már elpusztult, a tetemet egyedek tetemét ki kell rakodni és át kell adni a nemzeti hatóságoknak megsemmisítésre hatóságot erről legkésőbb a kikötőbe érkezéskor értesíteni kell . [Mód. 15] 16i. cikk Cetfélék véletlen befogása A halászeszközökkel véletlenül befogott cetféléket a halászhajók parancsnokai a lehető legrövidebb időn belül cetfélékkel óvatosan kell bánni, és a lehetőségekhez mérten sértetlenül és élve szabadon engedik kell őket engedni . [Mód. 16] 16j. cikk Védett cápák és ráják (1) A mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyv (*****) II. mellékletében szereplő cápa- és rájafajok egyedeit tilos a fedélzeten tartani, átrakodni, kirakodni, átadni, tárolni, eladni, eladásra kiállítani vagy kínálni. (2) A mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyv II. mellékletében szereplő cápa- és rájafajok véletlenül befogott egyedeit a lehető legrövidebb időn belül sértetlenül és élve szabadon kell engedni. [Mód. 17] 16k. cikk A cápák azonosítása A cápák fejét és bőrét a fedélzeten, a kirakodás előtt tilos eltávolítani. Fej és bőr nélküli cápákat a kirakodást követő első eladási piacon tilos értékesíteni. VI. fejezet A kisméretű nyíltvízi állományok adriai-tengeri halászatára vonatkozó intézkedések 16l. cikk A halászati kapacitás szabályozása (1) E cikk alkalmazásában a kisméretű nyíltvízi állományokra vonatkozó referencia halászati kapacitás az a kapacitás, amely a tagállamok által a GFCM titkárságához a 37/2013/1. sz. ajánlás 22. bekezdésének megfelelően bejelentett hajójegyzék alapján kerül megállapításra. A jegyzéken szerepel minden, 2013. október 31-én vonóhálóval, erszényes kerítőhálóval vagy egyéb, szorítózsinór nélküli kerítőhálóval felszerelt, a kisméretű nyíltvízi állományokra vonatkozó halászati engedéllyel rendelkező hajó, amely az I. mellékletben említett 17. és 18. földrajzi alterületen található valamely kikötő nyilvántartásában szerepel, vagy e területeken tevékenykedik úgy, hogy másutt található kikötőkben vették nyilvántartásba. (2) A Amennyiben az élősúlyban mért fogás legalább 50 %-át szardínia és/vagy szardella teszi ki, a vonóhálóval és a kerítőhálóval felszerelt hajók amelyek adott útján az élősúlyban mért fogás legalább 50 %-át szardínia és szardella teszi ki, hosszuktól függetlenül úgy tekintendők, mint amelyek kisméretű nyíltvízi állományokra halásznak. [Mód. 18] (3) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a 17. alterületen a vonóhálóval és az erszényes kerítőhálóval felszerelt, kisméretű nyíltvízi állományokra halászó hajóknak a nemzeti és uniós halászflotta-nyilvántartásban rögzített összesített flottakapacitása sem bruttó űrtartalom (GT) és/vagy bruttó regisztrált űrtartalom (GRT), sem motorteljesítmény (kW) tekintetében semmikor ne haladja meg az (1) bekezdésben említett, a kisméretű nyíltvízi állományokra vonatkozó referencia halászati kapacitást. (4) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a (2) bekezdés szerinti, vonóhálóval vagy erszényes kerítőhálóval felszerelt, kisméretű nyíltvízi állományokra halászó hajók havonta legfeljebb 20 napot, és évente legfeljebb 180, n yilvántartásba vett fogással végződő napot töltsenek halászattal. [Mód. 19] (5) Az (1) bekezdésben említett hajójegyzéken nem szereplő hajó nem foghat ki, illetve az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve nem tarthat a fedélzeten és nem rakodhat ki 20 %-nál több szardellát és/vagy szardíniát, amennyiben a 17. és/vagy a 18. alterületen halászott. (6) A tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot az (1) bekezdésben említett hajójegyzéken végrehajtott bármely kiegészítésről, törlésről vagy módosításról. E változások nincsenek kihatással az (1) bekezdésben említett referencia halászati kapacitásra. A Bizottság ezeket az információkat továbbítja a GFCM ügyvezető titkára részére. (*) A Tanács 1992. május 21-i 92/43/EGK irányelve a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.)." (**) A Tanács 2009. november 20-i 1224/2009/EK rendelete a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.)." (***) Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 30-i 2009/147/EK irányelve a vadon élő madarak védelméről (HL L 147., 2013.7.1., 1. o.)." (****) A Tanács 2003. június 26-i 1185/2003/EK rendelete a cápauszonyoknak a hajók fedélzetén történő leválasztásáról (HL L 167., 2003.7.4., 1. o.)." (*****) A Tanács 1999. október 22-i 1999/800/EK határozata a mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyv létrehozásáról és e jegyzőkönyv mellékleteinek elfogadásáról (Barcelonai egyezmény) (HL L 322., 1999.12.14., 1. o.).”"