A Bizottság 2016 májusában javaslatot tett az Eurodac hatályának oly módon történő kibővítésére, hogy az ne csak a menedékkérők azonosítására, hanem a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok és az EU területére szabálytalanul belépő személyek azonosítására is kiterjedjen. Az Európai Tanács 2018. decemberi következtetéseivel és az európai migrációs stratégia végrehajtására vonatkozó eredményjelentésről szóló 2019. március 6-i bizottsági közleménnyel összhangban, a Bizottság felkéri a társjogalkotókat, hogy haladéktalanul fogadják el a javaslatot. E jogalkotási javaslat elfogadása lehetővé teszi majd, hogy az Eurodac az interoperábilis uniós információs rendszerek jövőbeni szerkezetének részévé váljon, ezáltal integrálva a jogellenesen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokra és az EU területére szabálytalanul belépő személyekre vonatkozó, alapvető fontosságú adatokat.

Ez a jelentés ismerteti továbbá az elért eredményeket a biztonságra vonatkozó egyéb kiemelt fontosságú kezdeményezések – különösen a nyilvános terek védelmét támogató intézkedések – végrehajtása terén. Az elfogadott intézkedések teljes körű és helyes végrehajtása elsődleges fontosságú a hatékony és valódi biztonsági unió minden előnyének biztosítása érdekében. A Bizottság tevékenyen támogatja a tagállamokat, többek között finanszírozás és a bevált módszerek cseréjének elősegítése révén. A Bizottság szükség esetén teljes mértékben él a Szerződések által az uniós jog érvényesítéséhez ráruházott hatáskörökkel, ideértve megfelelő esetekben a kötelezettségszegési eljárást is.

A 2019. március 15-én az új-zélandi Christchurch-ben bekövetkezett tragikus események azt jelzik, hogy a terrorizmus fenyegetése továbbra is egyértelmű és fennálló veszélyt jelent, amelyet szélsőjobboldali vagy más szélsőséges ideológiák táplálnak. Az, hogy jelentős nehézségekbe ütközött az élőben közvetített tartalomnak az internetes platformokról való eltávolítása és ismételt megjelenésének megelőzése, még inkább rávilágít az online terrorista tartalomra vonatkozó bizottsági javaslat alapvető fontosságára. Kulcsfontosságú, hogy a társjogalkotók sürgősséggel elfogadják az online terrorista tartalmak eltávolítására vonatkozó javasolt szabályokat. Éppilyen fontos a terrorizmus elleni küzdelem valamennyi formája elleni küzdelem szempontjából, hogy minden tagállam teljes mértékben végrehajtsa azokat a jogszabályokat, amelyeket az EU elsősorban az európai terrortámadásokra válaszul fogadott el a terroristák mozgásterének megszüntetése érdekében, különös tekintettel a terrorizmus elleni küzdelemről és a lőfegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló irányelvekre. A szélsőségesség elleni küzdelem keretében a Bizottság aktívan dolgozik a jogellenes online gyűlöletbeszéd, a muszlimellenes gyűlölet és az antiszemitizmus elleni fellépésen, és meghozza a releváns intézkedéseket.

Mindazonáltal további erőfeszítésekre van szükség. Először is a társjogalkotóknak – a jelenlegi jogalkotási cikluson belül is – kezelniük az online terrorista tartalmak jelentette sürgető fenyegetést annak révén, hogy megállapodásra jutnak a bizottsági javaslatról. Az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak továbbá megállapodásra kell jutniuk a megerősített Európai Határ- és Parti Őrségre vonatkozó bizottsági javaslatról, amelynek célja, hogy az Unió külső határainak megerősített védelme révén erősítse a biztonságot.

A 2019. májusi európai parlamenti választások előtt ez a jelentés ráirányítja a figyelmet a választásokkal összefüggésben jelentkező kiberfenyegetések és félretájékoztatás kezelésére és megelőzésére irányuló, különböző szinteken végzett fontos munkára. Az Unió jelentős előrelépést tett a választási ellenálló képességre irányuló összehangoltabb fellépés irányába az Európai Tanács azon felhívására reagálva, hogy a közelgő választások előtti időszakban intézkedések szülessenek az Unió demokratikus rendszereinek védelme és a félretájékoztatás elleni küzdelem érdekében. Mivel azonban kevés idő áll rendelkezésre az Unió felkészültségének biztosításához, mielőtt az európai választók 2019 májusában az urnák elé járulnak, a Bizottság felszólítja az összes érintett szereplőt – a kormányzati szerveket, a politikai pártokat és különösen az online platformokat –, hogy kettőzzék meg erőfeszítéseiket a félretájékoztatással szembeni választási ellenálló képesség fokozása érdekében. Az Európai Tanács 2019. március 22–21-i ülése előtt, amely megvitatja az e téren elért eredményeket, a Bizottság is felszólítja a tagállamokat, hogy erősítsék a koordinációt a félretájékoztatás kezelése és az európai parlamenti választások védelmének biztosítása érdekében.

A külső határok szilárd védelme a belső határellenőrzés nélküli szabad mozgást biztosító térség biztonságának egyik előfeltétele. Ennek biztosítása a tagállamok feladata, amelyeknek – az Európai Határ- és Parti Őrség segítségével – saját érdekükben és az összes tagállam közös érdekében gondoskodniuk kell külső határaik igazgatásáról. Az Európai Tanács 2018. júniusi következtetéseire válaszul a Bizottság 2018 szeptemberében javaslatot tett az Európai Határ-és Parti Őrség kapacitásainak növelésére. A javaslat új operatív szintre emelné az Ügynökséget, amely10 000 fős, végrehajtási hatáskörrel rendelkező határőrből álló készenléti alakulattal és saját felszereléssel rendelkezne, amellett, hogy teljes mértékben tiszteletben tartaná mind az alapvető jogokat, mind a tagállami szuverenitást.

A javaslatra vonatkozó jogalkotási munka jól halad, és a társjogalkotók közötti tárgyalások döntő szakaszba léptek. Az Európai Parlament 2019. február 11-én fogadta el tárgyalási megbízatását, míg a Tanács 2019. február 20-án kapta meg megbízatását. 2019. február 27-én és 2019. március 12-én két háromoldalú egyeztetésre került sor. A Bizottság üdvözli és támogatja az e kiemelt fontosságú kezdeményezéssel kapcsolatos előrehaladást, ami azt mutatja, hogy mindegyik intézmény elkötelezett az iránt, hogy a 2019-es európai parlamenti választások előtt elfogadják ezt a javaslatot.

A biztonságnak a külső határok igazgatásának továbbfejlesztése révén történő megszilárdítása érdekében a Bizottság a következőkre kéri fel az Európai Parlamentet és a Tanácsot:

·az Európai Parlament jelenlegi ciklusa alatt fogadják el az Európai Határ- és Parti Őrség megerősítésére irányuló jogalkotási javaslatot. (Az Unió helyzetéről szóló 2018. évi beszédben meghatározott kezdeményezés)

3.A radikalizálódás megelőzése

Az online terrorista tartalommal szembeni fellépés továbbra is a legfontosabb kihívások közé tartozik a terrorizmus elleni küzdelem és a radikalizálódás megelőzése terén. Az elmúlt két évben Európa területén elkövetetett támadások döntő többségében szerepet játszottak ilyen tartalmak, akár a támadás elkövetésére való uszítás és az elkövetési módra vonatkozó utasítások, akár a halálos áldozatokat követelő támadások dicsőítése révén. Az e tartalmak jelentette egyértelmű és fennálló veszély elhárítása érdekében, Juncker elnöknek az Unió helyzetéről szóló 2018. évi beszédét az online terrorista tartalomról szóló rendeletjavaslat kísérte, amely jogi keretet határoz meg abból a célból, hogy megakadályozzák a tárhelyszolgáltatásoknak az online terrorista tartalom terjesztésére való felhasználását. Rendkívül lényeges, hogy a jövőbeni szabályok a szólásszabadság és más alapvető jogok teljes körű garantálása mellett hatékony intézkedéseket írjanak elő az online terrorista tartalmak lehető leggyorsabb eltávolítására, mivel az e tartalmak által okozott esetleges károk óráról órára növekednek az interneten való jelenlétük során.

Bár a Tanács 2018 decemberében elfogadta tárgyalási megbízatását, az Európai Parlamentben még mindig folyamatban van a munka, amely remélhetőleg lehetővé teszi a Parlament számára, hogy 2019 márciusa folyamán elfogadja tárgyalási megbízatását. A Bizottság felkéri mindkét társjogalkotót, hogy az Európai Parlament jelenlegi ciklusa alatt jussanak megállapodásra a javasolt jogszabályról, mivel alapvető fontosságú az online terrorista tartalmak eltávolítására vonatkozó olyan uniós szabályozási keret, amely egyértelmű szabályokat és biztosítékokat tartalmaz.

A Bizottság ezzel párhuzamosan továbbra is támogatást nyújt a radikalizálódás megelőzésére irányuló tagállami erőfeszítésekhez. Egy nemzeti képviselőket tömörítő, tematikus uniós együttműködési mechanizmus segíti elő annak biztosítását, hogy az uniós szintű támogatás megfeleljen a tagállamok igényeinek. A friss példák közé tartozik a Régiók Bizottságával közösen szervezett, „Uniós városok a radikalizálódás ellen” című, 2019. február 26-i konferencia. A Bizottság 2019. március 13-án szakértői találkozót szervezett a nemzeti politikai döntéshozókkal annak érdekében, hogy meghatározzák a büntetés-végrehajtási és pártfogó felügyeleti szolgálatok további támogatására irányuló gyakorlati lépéseket. E munka eredménye beépül abba a kézikönyvbe, amelyet az uniós radikalizálódástudatossági hálózat készít a terrorista elkövetők, a hazatérő külföldi terrorista harcosok és a börtönben radikalizálódott személyek rehabilitációjáról és reintegrációjáról (lásd még a külső tevékenységről szóló IV.4. szakaszt).

A radikalizálódás megelőzése érdekében a Bizottság a következőkre kéri fel az Európai Parlamentet:

·sürgősséggel fogadja el az online terrorista tartalom terjesztésének megakadályozására irányuló jogalkotási javaslatra vonatkozó tárgyalási megbízatását annak érdekében, hogy a társjogalkotók az Európai Parlament jelenlegi ciklusa alatt megállapodásra jussanak a jogszabályról. (Az Unió helyzetéről szóló 2018. évi beszédben meghatározott kezdeményezés)

4.A kiberbiztonság megerősítése

A rendszereket és adatokat érő hagyományos kiberfenyegetések továbbra is terjednek, egyúttal a rosszindulatú szereplők tevékenysége is fokozódik, ami 2018-ban számos különféle célpontot és áldozatot érintett. A számítástechnikai bűnözés elleni küzdelem és a kiberbiztonság fokozása ezért továbbra is az uniós fellépés egyik prioritása. Az EU kézzelfogható eredményeket ért el kiberbiztonságának erősítése terén az „Ellenálló képesség, elrettentés, védelem: az Unió erőteljes kiberbiztonságának kiépítése” című 2017. szeptemberi közös közleménybe foglalt intézkedések végrehajtásával.

Az Európai Parlament 2019. március 12-i plenáris ülése megerősítette a társjogalkotók által a kiberbiztonsági jogszabállyal kapcsolatban elért politikai megállapodást. A várhatóan 2019. májusi hatálybalépése után a jogszabály erősíteni fogja a tagállamok és a vállalkozások kiberbiztonsági képességeit és felkészültségét. A kiberbiztonsági jogszabály létrehozza majd az információs és kommunikációs technológiai termékek, rendszerek és szolgáltatások uniós kiberbiztonsági tanúsítási keretét. Javítani fogja az együttműködést és a koordinációt a tagállamok és az uniós intézmények, ügynökségek és szervek – különösen az új elnevezést kapott Európai Uniós Kiberbiztonsági Ügynökség – között is.

Az Európai Kiberbiztonsági Ipari, Technológiai és Kutatási Kompetenciaközpontra és a nemzeti koordinációs központok hálózatára vonatkozó 2018. szeptemberi bizottsági javaslat tekintetében azonban további előrelépésre van szükség. A javaslat célja a kiberbiztonsági technológiai és ipari kapacitások támogatása és az uniós kiberbiztonsági iparág versenyképességének fokozása. Az Európai Parlament és a Tanács 2019. március 13-án elfogadták tárgyalási megbízatásaikat. Az első háromoldalú egyeztetésre ugyancsak 2019. március 13-án került sor. A Bizottság felkéri a társjogalkotókat arra, hogy gyors ütemben jussanak megállapodásra a javasolt jogszabályról.

Az EU jelentős előrelépést tett a rossz szándékú kibertevékenységekkel szembeni közös uniós diplomáciai intézkedések keretének (a „kiberdiplomáciai eszköztár”) működőképessé tétele terén, válaszul az Európai Tanács arra irányuló felhívására, hogy uniós korlátozó intézkedések révén vigyék előre a kibertámadásokkal kapcsolatos reagálási és elrettentési képességre vonatkozó munkát. Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a Bizottság 2019. március 8-án tanácsi rendeletre irányuló közös javaslatot terjesztett elő az Uniót vagy tagállamait fenyegető kibertámadások elhárítására szolgáló korlátozó intézkedésekről. A Bizottság és a főképviselő e javaslat gyors elfogadását szorgalmazza az Unió kibertámadásokkal szembeni ellenálló képességének megerősítése érdekében.

A kiberbiztonság fokozása érdekében a Bizottság és a főképviselő a következőkre kéri a Tanácsot:

·fogadja el az Uniót vagy tagállamait fenyegető kibertámadások elhárítására szolgáló korlátozó intézkedésekről szóló tanácsi rendeletet.

5.A terroristák mozgásterének megszüntetése

Az EU további intézkedéseket tett annak érdekében, hogy megfossza a terroristákat és a bűnözőket a tevékenységüket szolgáló eszközöktől, megnehezítve számukra a robbanóanyag-prekurzorokhoz való hozzáférést, tevékenységeik finanszírozását, valamint az észrevétlen mozgást.

Az Európai Parlament és a Tanács 2019. február 14-én politikai megállapodásra jutott a robbanóanyag-prekurzorok forgalmazására és felhasználására vonatkozó korlátozások szigorításáról szóló rendeletjavaslatról. Hatálybalépését követően a rendelet jelentős mértékben javítani fogja a jelenlegi jogszabályi keretet, korlátozva a hozzáférést azokhoz a veszélyes robbanóanyag-prekurzorokhoz, amelyekkel visszaélhetnek házi készítésű bombák készítése céljából. A jogszabály felszámolja a biztonsági réseket olyan intézkedésekkel, mint például további vegyi anyagokra vonatkozó tilalom, a korlátozott anyagok megvásárlására vonatkozó engedélyt kérő személyek bűnügyi előéletének kötelező ellenőrzése, valamint annak egyértelművé tétele, hogy a gazdasági szereplőkre vonatkozó szabályok az interneten működő vállalkozásokra is alkalmazandók.