[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 3.5.2005

COM(2005) 189 végleges

1992/0449 (COD)

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének második albekezdése alapján a Tanácsnak az

„Európai Parlament és a Tanács a munkavállalók fizikai tényezők (optikai sugárzás) hatásából keletkező kockázatoknak való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló irányelve (tizenkilencedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében)” címen előterjesztett javaslat elfogadására vonatkozó közös álláspontjáról

1992/0449 (COD)

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének második albekezdése alapján a Tanácsnak az

„Európai Parlament és a Tanács a munkavállalók fizikai tényezők (optikai sugárzás) hatásából keletkező kockázatoknak való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló irányelve (tizenkilencedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében)” címen előterjesztett javaslat elfogadására vonatkozó közös álláspontjáról

ELŐZMÉNYEK

A javaslatnak az Európai Parlamenthez*, illetve a Tanácshoz történő továbbításának időpontja (COM(1992) 560 végleges – 1992/0449 (COD)):

1993.2.8. (HL C 77., 1993.3.18.)*a javaslat idejében nem képezte az együttdöntési eljárás tárgyát.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményének időpontja:

1993.6.30. (HL C 249., 1993. 9.13.)

A Régiók Bizottsága véleményének időpontja*:

*2000. január 13-án kelt levélben jelentette ki, hogy nem nyilvánít véleményt.

Az Európai Parlament véleményének időpontja (első olvasat):

1994.4.20. (HL C 128., 1994. 5. 9.), megerősítés időpontja: 1999.9.16. (HL C 54., 2000.2.25.)

A módosított javaslat Tanácshoz való továbbításának időpontja:

1994.7.8. (HL C 230., 1994.8.19.).

A közös álláspontnak a Tanács általi hivatalos, egyhangú elfogadásának időpontja:

18.4.2005

2. A BIZOTTSÁG JAVASLATÁNAK CÉLJA

Az eredeti javaslat a Szerződés 118a cikkén (jelenleg 137. cikk) alapul, és egyedi irányelv formáját ölti a 89/391/EGK keretirányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében.

Célja a munkavállalók egészségét és biztonságát veszélyeztető, fizikai tényezőknek való expozíció hatásából keletkező kockázatokkal szembeni védelem. A javaslat négy fizikai tényezőre terjed ki: zaj (halláskárosodást okozó kockázatok), vibráció (kezet, kart, egész testet veszélyeztető kockázatok), elektromágneses terek és optikai sugárzás (indukált áram a testben, áramütésből, égésből, hőenergia-felvételből következő kockázatok).

A vibrációra, az elektromágneses terekre és az optikai sugárzásra vonatkozó rendelkezések voltak újak, mivel a zajra vonatkozóak a 86/188/EGK tanácsi irányelvben már szerepeltek.

A Tanács úgy döntött, egyszerre egy fizikai tényezőre összpontosít, elsőként a vibrációra.

Valamennyi küldöttség és a Bizottság elfogadta ezt a megközelítést, miszerint a bizottsági javaslatnak egyszerre elemével foglalkoznak, bár nem hagyják figyelmen kívül a többi elemet sem, amelyek egy későbbi időpontban kerülnek majd a Tanács napirendjére.

Az Európai Parlament és a Tanács három irányelvet fogadott el, amelyek magukban foglalják az első három fizikai tényezőt, azaz a vibrációt (2002/44/EK irányelv), a zajt (2003/10/EK irányelv) és az elektromágneses tereket (2004/40/EK irányelv). E javaslat alkotja a Tanács által elfogadott általános megközelítés negyedik, egyben utolsó szakaszát, nevezetesen hogy minden egyes fizikai tényezőre vonatkozóan külön egyedi irányelvet vezet be[1].

3. ÁLLÁSFOGLALÁSOK A KÖZÖS ÁLLÁSPONTRÓL

3.1. Általános

A javaslat felosztásának következtében a közös álláspont csak a munkavállalók optikai sugárzás hatásából keletkező vagy esetleg keletkező kockázatoknak való expozíciójára vonatkozó, különleges egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekkel foglalkozik.

A közös álláspont különböző megközelítést alkalmaz a mesterséges, illetve a természetes forrásoknak való expozíció vonatkozásában. Mesterséges erőforrásoknak való expozíció esetében a közös álláspont közvetlenül az egészségre gyakorolt hatásokon és biológiai megfontolásokon alapuló expozíciós határértékeket szab meg. E határértékeknek való megfelelés biztosítja, hogy az optikai sugárzásnak kitett munkavállalók védve vannak minden ismert egészségkárosító hatástól. A határértékek nagyon óvatosak, és főleg az ICNIRP[2] nem ionizáló sugárzásnak való expozíció korlátozására vonatkozó iránymutatásain és ajánlásain alapulnak. E tudományos alapú iránymutatások célja, hogy megelőzzék a szemre és a bőrre gyakorolt akut és hosszú távú hatásokat, amelyek magas szintű expozíció esetén következhetnek be. Az ICNIRP iránymutatásaiban előírt expozíciós határértékek megegyeznek a más, független tudományos tanácsadó testületek által megállapítottakkal. Az optikai sugárzásnak való expozíció javasolt expozíciós határértékeinek óvatos volta miatt a közös álláspont tartózkodik attól, hogy alacsonyabb beavatkozási határértékeket vezessen be, mint az elektromágneses tereknek való expozíció esetében történt (2004/40/EK irányelv). Mivel az expozíciós határértékek alkalmazása az optikai sugárzás természetes forrásainak – például a napsugárzásnak vagy a természetes tüzeknek – való expozíció esetében nem tűnt megfelelőnek, a közös álláspont hangsúlyozza a munkavállalók tájékoztatásának és képzésének, az előzetes kockázatértékelésnek és az ezt követő megelőző intézkedéseknek a fontosságát a természetes forrásoknak való expozíció megszüntetése vagy csökkentése érdekében.

A közös álláspont leírja azon kockázatok csökkentéséhez szükséges megelőző intézkedéseket, amelyeknek a munkavállalók ki vannak téve. E megelőző intézkedések elsősorban a munkáltató azon kötelezettségén alapulnak, miszerint azonosítania kell és fel kell mérnie a különböző kockázatokat, amelyek a munkavállalók munkájuk/munkavégzésük során történő optikai sugárzásnak való expozíciójából származnak. A közös álláspont egyik fő eleme tehát a munkavállalók által elszenvedett optikai sugárzás szintjeinek felmérése, amely méréseket és/vagy számításokat is szükségessé tehet. Ebben az összefüggésben a közös álláspont tartalmaz az expozíciós szintek megállapításhoz alkalmazandó módszerre vonatkozó utasításokat: az IEC, a CIE vagy a CEN[3] szabványait és ajánlásait kell alkalmazni, és amennyiben ezek nem elérhetők, a nemzeti vagy nemzetközi, tudományos alapú iránymutatásokat kell követni. Ezenfelül a vállalatok felesleges terhelésének elkerülése érdekében a felmérés figyelembe veheti az optikai sugárzást kibocsátó berendezések gyártói által rendelkezésre bocsátott adatokat, ahol azt a vonatkozó közösségi irányelv szabályozza.

A kockázatértékelés alapján, hacsak az elvégzett értékelés nem bizonyítja, hogy az expozíciós határértékeket nem lépték túl, és a biztonsági kockázatok kizárhatók, a munkáltató köteles kialakítani és végrehajtani egy, a határértékeket meghaladó expozíció megelőzését célzó, a műszaki és/vagy szervezeti intézkedéseket magában foglaló cselekvési tervet.

A közös álláspont részletes rendelkezéseket tartalmaz az optikai sugárzás hatásából keletkező kockázatoknak kitett munkavállalók tájékoztatásáról és képzéséről. Ugyancsak előírja a „megfelelő egészségügyi felülvizsgálat” biztosítását azon munkavállalók számára, akik egészségükre vagy biztonságukra káros hatásoknak lehetnek kitéve.

A Tanács közös álláspontja összességében a Bizottság javaslatának irányvonalát követi, a javaslat felosztásának eredményeképpen eltérő szerkezete, illetve a bizottsági javaslat 1994-es elfogadása óta e területen történt technikai fejlődésből és a tudományos ismeretek bővüléséből következő néhány változtatás bevezetése ellenére is.

3.2. Az Európai Parlament módosításai első olvasatban

Az Európai Parlament az optikai sugárzásra vonatkozó, első olvasatban elfogadott módosításai: 1., 4-21., 25., 27. és 34-36.

Az 1., 5., 9., 14. és 16. módosításokat teljes egészében, mind a közös álláspont 5. cikkében, mind a módosított javaslatban elfogadták.

A 13. módosítást a közös álláspontban teljes egészében, az 5. cikkben megváltozott szövegezéssel fogadták el.

A 4. módosítást a közös álláspont 2. cikk (e) bekezdésben részben, míg a módosított javaslatban teljes egészében elfogadták . A Bizottság azt a módosítást fogadja el, amely a szöveg új struktúráját és a technikai ismeretek 1994 óta történt fejlődésének köszönhető új, megelőző megközelítést tekintetbe véve helytállóbb.

A 10. és 17. módosításokat a közös álláspont 4. cikkének (4) bekezdése szellemében fogadták el.

A 12. módosítást a közös álláspont 5. cikkének (1) bekezdésébe szellemében, a módosított javaslatba pedig teljes egészében illesztették be.. A közös álláspont most a kockázat megszüntetésére vagy minimálisra csökkentésére utal. Ez a közös állláspont azért elfogadható a Bizottság számára, mivel – a 89/391/EGK irányelvvel összhangban – magasabb védelmi szintet biztosít.

Az egészségügyi felülvizsgálatról szóló 15. módosítás, amelyet a módosított javaslat magában foglalt, – a Bizottság eredeti szándékával ellentétesen – nem került be a közös álláspontba. . Noha a Bizottság jónak látta volna, ha a módosítás teljes egészében bekerül a közös álláspontba, a globális kompromisszum elérésének megkönnyítése érdekében elfogadta annak kizárását.

A 25. módosítás, amely a módosított javaslatban nem szerepelt, a közös álláspontba teljes egészében a 12. cikk alatt került be.

A 6., 7., 8., 11., 18., 19., 20., 21., 27. és 34-36. módosítások nem kerültek be a közös álláspontba, noha szerepeltek a módosított javaslatban. A Bizottság elfogadja e módosítások felvételének megtagadását, amelyek a szöveg új struktúráját és a technikai ismeretek 1994 óta történt fejlődésének köszönhető új, megelőző megközelítést tekintetbe véve nem helytállóak. Ezenfelül:

- a 18., 19. és 20. módosítás felesleges, mivel a közös álláspont nem tartalmaz semmilyen, eltérésekre vagy mentességekre vonatkozó különleges rendelkezést;

- a 21. módosítást illetően a Bizottság elfogadta a Tanács álláspontját, miszerint a Bizottság munkáját támogató bizottságról szóló 11. cikk szabványrendelkezése elégségesnek tekintendő.

A közös álláspont és a Bizottság módosított javaslata közötti főbb különbségek az alábbiakra vonatkoznak:

- az új struktúrára, miután az optikai sugárzást egyedi irányelvben tárgyalják;

- az expozíciós határértékek átalakítására és újbóli meghatározására, beleértve a beavatkozási határérték és a küszöbérték eltörlését. Ez az irányelv rendelkezéseinek az e téren történt legújabb technikai és tudományos fejlesztésekkel való összehangolása érdekében történt;

- a mellékletekben található táblázatokra és rendelkezésekre, amelyek közvetlenül az ICNIRP ajánlásait követik. Abban a nagyon kisszámú esetben, ahol az ICNIRP nem tett mennyiségileg meghatározott ajánlást, nevezetesen a koherens optikai sugárzás (lézerek) különleges esetére vonatkozóan, az IEC ajánlásait vezették be. Meg kell jegyezni, hogy kevés olyan terület van a munkaegészségügy és -biztonság területén, ahol ilyen széles körű egyetértés uralkodna a nemzeti és nemzetközi egészségügyi tanácsadó hatóságok között, mint a biztonságos expozíciós szintek vonatkozásában;

- arra, hogy az optikai sugárzás mesterséges forrásainak való expozíció szintjeinek felmérésére, mérésére és kiszámítására vonatkozó szabványokra, ajánlásokra és tudományos alapú irányvonalakra történő hivatkozást a kockázatértékelés keretében kell megtenni;

- annak a követelménynek az eltörlésére, amely szerint bizonyos tevékenységeket megnövekedett kockázatot jelentő tevékenységként kell bejelenteni az illetékes hatóságnál;

Az egészségügyi felülvizsgálat tekintetében a Bizottság elfogadta a közös álláspont 8. cikkét, mint kompromisszumot, annak ellenére, hogy az egészségügyi felülvizsgálat megelőző jellege nem nyilvánvaló, és hogy a munkavállalók túlzott expozíció esetében nem jogosultak különleges orvosi kivizsgálásra.

4. KÖVETKEZTETÉSEK/ÁLTALÁNOS ÁLLÁSFOGLALÁSOK

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a közös álláspont összhangban van eredeti módosított javaslatának alapvető célkitűzéseivel. Ezenfelül úgy ítéli meg, hogy a közös álláspont számításba vette az optikai sugárzásnak való expozícióból keletkező kockázatok területén elért legújabb technikai és tudományos eredményeket és az Európai Parlament javasolt módosításaiban megfogalmazott legtöbb kérést.

A Bizottság a közös álláspontot teljes egészében támogatja.

5. A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA

Az elfogadást megelőző végső viták során a Tanács a következő nyilatkozatot tette a gyakorlati irányvonalak kialakításáról:

„A Tanács felkéri a Bizottságot, hogy a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal foglalkozó tanácsadó bizottsággal való konzultáció után alakítsa ki a gyakorlati irányvonalakat annak érdekében, hogy megkönnyítse ezen irányelv rendelkezéseinek, különösen a 4. és 5. cikknek és a mellékleteknek a végrehajtását.”

A Bizottság válasza a Tanács nyilatkozatára a Bizottság jegyzőkönyvében:

„A Bizottság tudomásul veszi a Tanács kérését, és annak kellő figyelmet fog szentelni. A Bizottság azonban fenntartja jogát, hogy a Szerződés szabályainak megfelelően válaszoljon, kellő tekintettel különösen kezdeményezési jogára és a rendelkezésére álló költségvetési és emberi erőforrások figyelembevétele mellett.”

[1] A nyilatkozatot lásd a 2001. június 25-i tanácsi jegyzőkönyvekben

[2] Nemzetközi Nem Ionizáló Sugárzásvédelmi Bizottság

[3] IEC: Nemzetközi Elektrotechnikai BizottságCIE: Nemzetközi Fényügyi BizottságCEN: Európai Szabványügyi Bizottság