Az egységes piac átláthatóságára vonatkozó irányelv hozzájárul a kölcsönös elismerés jobb működéséhez. A tagállami szabályok elfogadásukat megelőző értékelése révén – az EUMSZ 34–36. cikke, a kölcsönös elismerés elve és a Bizottság azon ajánlása fényében, miszerint a bejelentett nemzeti szabálytervezetekbe szükség esetén be kell illeszteni egy egységes piaci záradékot – csökken annak kockázata, hogy ezek a szabályok korlátozzák a kereskedelmet. Ezt a preventív mechanizmust kiegészíthetné egy korrekciós mechanizmus arra az esetre, ha a hatóságok egyedi esetekben, nemzeti jogszabályok alapján történő döntéshozatal során helytelenül alkalmaznák a kölcsönös elismerés elvét. Ezért ez a jelentés az „árucsomaggal” együtt kerül elfogadásra, amelyben szerepel egy olyan, az egységes piaci stratégiából kiinduló kezdeményezés, amelynek célja a kölcsönös elismerés alkalmazásának az áruk tekintetében történő fellendítése. A kezdeményezés bevezetne egy gazdasági szereplők által használandó önkéntes kölcsönös elismerési nyilatkozatot, és elősegítené a kölcsönös elismerés elvének zökkenőmentes alkalmazását. Ezáltal biztosítható lenne, hogy a nemzeti szabályok a teljes életciklusuk során ne akadályozzák indokolatlanul a kereskedelmet.

A szabályozási környezet egyszerűsítését és javítását célzó bizottsági cselekvési tervkeretében a tagállamok felkérést kaptak az egységes piac átláthatóságára vonatkozó irányelv alapján bejelentett műszakiszabály-tervezeteket kísérő hatástanulmányok (vagy azok következtetései) benyújtására, amennyiben készültek ilyen belső tanulmányok. Ezen hatástanulmányok elvégeztetésével a Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy előzetesen mérlegeljék, melyik lenne a legalkalmasabb szabályozási eszköz, a Bizottság pedig jobban tudja ellenőrizni a javasolt intézkedések szükségességét és arányosságát. A jelentéstételi időszakban a tagállamok 356 értesítéssel kapcsolatban nyújtottak be hatástanulmányokat (ez az összes értesítés majdnem 25 %-a). Ez kismértékű emelkedést jelent az előző két évhez képest, amikor a tagállamok 314 hatástanulmányt nyújtottak be 1439 értesítéshez (az összes értesítés kb. 22 %-a).

Tekintettel a széles körű hatályára, amely kiterjed minden ipari, mezőgazdasági és halászati termékre, valamint az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokra, az egységes piac átláthatóságára vonatkozó irányelv is elősegíti a digitális gazdaság feljövőben lévő ágazataiban az áruk és a szolgáltatások szabad áramlását, valamint az uniós digitális egységes piacon a kereskedelmi korlátok kialakulásának megakadályozását. Az egységes piac átláthatóságára vonatkozó irányelv szerinti értesítési eljárás elősegíti egy erősebb és összekapcsoltabb digitális egységes piac létrejöttét. A közösségi gazdaság tekintetében az egységes piac átláthatóságára vonatkozó irányelv annak megakadályozására törekszik, hogy a tagállamok indokolatlan és aránytalan piaci hozzáférési követelményeket írjanak elő.

Figyelembe véve, hogy az egységes piac átláthatóságára vonatkozó irányelvnek mekkora szerepe van az egységes árupiacon a korlátok kialakulásának megakadályozásában, a Bizottság a közelmúltban a szolgáltatási csomag keretében jogalkotási javaslatot nyújtott be a szolgáltatások területén alkalmazandó különálló értesítési eszközre vonatkozóan. A javaslat a szolgáltatási irányelv szerinti jelenlegi értesítési eljárás korszerűsítését célozza, és lehetővé fogja tenni azon új tagállami jogszabályok indokoltságának és arányosságának felsőbb szintű ellenőrzését, amelyek potenciálisan korlátozhatják a szolgáltatások szabad áramlását, a megfelelőség kérdését pedig a tagállamokkal a javasolt jogszabály elfogadása előtt lefolytatott párbeszéddel rendezi.

Az egységes piac átláthatóságára vonatkozó irányelv fontos szerepet játszik továbbá a tagállamokkal folytatott megfelelőségi párbeszéd keretében tartott találkozókon is, amelyekre az egységes piaci stratégiának a szabálykövetés kultúrájára és a szabályok intelligens módon történő érvényesítésére vonatkozó része keretében kerül sor. A Bizottság ezekben a találkozókban remek alkalmat lát az uniós jogszabályok átültetésének, bevezetésének és végrehajtásának javítását célzó párbeszédre. A találkozókon meg lehet vitatni továbbá a tagállamokkal azt is, hogy az uniós jogszabályok érvényesítése kapcsán jelentkező nehézségeket hogyan lehetne proaktívan kezelni. Elmondható tehát, hogy az egységes piac átláthatóságára vonatkozó irányelv keretében folytatott párbeszéd más mutatókkal együttesen lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy pontosabban meg tudja állapítani, melyek a problémás ágazatok és milyen strukturális problémák állnak fenn a tagállamokban.

Az egységes piac átláthatóságára vonatkozó irányelv az egységes piac legnyitottabb és legátláthatóbb eszköze. Olyan egyedi rendszer, amely az átláthatóság, a párbeszéd, a megelőzés és a minőségi jogalkotás előtérbe helyezésével megakadályozza, hogy az egységes piacon új korlátok jelenjenek meg. Nem csupán azt írja elő, hogy a tagállamok a Bizottsággal egyenlő mértékben vegyenek részt ebben az eljárásban, hanem lehetővé teszi maguknak az érdekelt feleknek is, hogy hozzáférjenek az összes kidolgozás alatt álló tagállami műszaki szabályhoz, amelyekről fordítás készül az EU 23 hivatalos nyelvén. A gazdasági szereplők ezáltal előzetesen megtudhatják, ha a kereskedelmet korlátozó szabályozás áll elfogadás előtt, és az értesítési eljárásban vállalt aktív szerepük révén konkrétan meg tudják akadályozni, hogy a vállalkozásukra felesleges és költséges adminisztratív terhek háruljanak.

Tekintettel arra, hogy az egységes piac átláthatóságára vonatkozó irányelv központi szerepet tölt be az áruk és az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egységes piacának megfelelő működésében, ez a jelentés az „árucsomaggal” együtt kerül elfogadásra. A csomag célja az, hogy az egységes piacba vetett bizalom megerősítésével fellendítse az egységes piacot és teljes mértékben kibontakoztassa a benne rejlő lehetőségeket, ami javát szolgálná a polgároknak és a vállalkozásoknak is. A csomag keretében olyan kezdeményezések kerülnek bemutatásra, amelyek javítják a kölcsönös elismerés működését és hatékonyabbá teszik a közös európai termékbiztonsági szabályok érvényesítését.

„Az egységes piac továbbfejlesztése: a polgárok és vállalkozások lehetőségeinek bővítése” című közleményében a Bizottság hangsúlyozta, hogy „(a)z árukereskedelem az EU-n belüli kereskedelem megközelítőleg 75 %-át képviseli”, valamint hogy „2014-ben az uniós tagállamok közötti árukereskedelem értéke a számítások szerint 2 900 milliárd EUR volt”, rávilágítva ezzel az árukereskedelem szerepének fontosságára az egységes piacon folytatott kereskedelmen belül (az EU-n belüli árukereskedelem 2015-ben az EU GDP-jének 20,6 %-át tette ki.) A fentebb említett közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum újfent leszögezte, hogy az áruk szabad mozgását még jobban elő kell segíteni és a vállalkozások számára kiszámíthatóbb szabályozási környezetet kell teremteni. Az egységes piac átláthatóságáról szóló irányelv közvetlenül vagy közvetve hozzájárul több olyan kezdeményezéshez is, amelyek az egységes piaci stratégia nyomán születtek.

A nemzeti műszaki szabályokra vonatkozó értesítési eljárás lehetővé teszi a Bizottság és az EU tagállamai számára azon műszaki szabályok elfogadás előtti vizsgálatát, amelyeket a tagállamok az (ipari, mezőgazdasági és halászati) termékek, valamint az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások tekintetében szándékoznak bevezetni (lásd az e jelentéshez kapcsolódó bizottsági szolgálati munkadokumentum 1. mellékletét). Az eljárás egyszerűsített formában alkalmazandó az Európai Szabadkereskedelmi Társulásnak (EFTA) az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodást aláíró tagjainak, valamint Svájc és Törökország esetében is (lásd a 3. mellékletet).

A Bizottság értesítése a nemzeti műszaki szabályokról azok elfogadása előtt továbbra is hatékony eszköznek bizonyult a kereskedelmi akadályok felszámolása, valamint a Bizottság és a tagállamok, illetve a tagállamok egymás közötti együttműködése szempontjából. Az értesítési eljárás hasznos eszköze volt a nemzeti szabályozási tevékenységre vonatkozó útmutatásnak többek között egyes feltörekvő ágazatokban, valamint a nemzeti műszaki szabályok minőségének az átláthatóság, olvashatóság és hatékonyság tekintetében történő javításának a nem vagy csak részben harmonizált területeken. Az egyes tagállamok jogi kereteinek fokozottabb átláthatósága segítheti a gazdasági szereplőket abban, hogy alkalmazkodjanak az új szabályokhoz, és ezáltal csökkentsék a szabályokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos költségeiket, és azokat helyesen alkalmazzák. Ez többek között annak is köszönhető, hogy a Bizottságnak bejelentett műszaki szabályokat lefordítják az Unió 23 hivatalos nyelvére.

A 2015. szeptember 9-én elfogadott (EU) 2015/1535 irányelv hatályon kívül helyezte és felváltotta a 98/34/EK irányelvet. Mivel a 98/34/EK irányelv többször is jelentős mértékben módosult (többek között azért, hogy hatálya kiterjedjen az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokra, a műszaki szabványokra viszont a továbbiakban már ne), az egyértelműség érdekében döntés született a kodifikációjáról.

1.3.Az értesítési eljárás továbbfejlesztése

Az egységes piac átláthatóságára vonatkozó irányelv egyik célkitűzése a gazdasági szereplők – többek között a kkv-k – előzetes tájékoztatása a tervezett tagállami műszaki szabályokról, lehetővé téve ezzel számukra, hogy elmondják véleményüket, és tevékenységüket időben hozzá tudják igazítani az elfogadandó műszaki szabályokhoz. Az értesítésekkel kapcsolatban az érdekelt felek által küldött hozzászólások magas száma azt mutatja, hogy az érdekeltek széles köre él ezzel a vizsgálati joggal, és ez segíti a Bizottságot és a tagállami hatóságokat a kereskedelmi korlátok felderítésében.

Az átláthatóságra és a hatékonyságra való törekvés jegyében a Bizottság 2015-ben kialakított egy új funkciót a műszaki szabályokra vonatkozó értesítési rendszer (TRIS) honlapján. Az új funkció 2016 júniusában lépett működésbe, és lehetővé teszi a TRIS bármely felhasználója számára, hogy az egységes piac átláthatóságára vonatkozó irányelv 6. cikkében előírt szünetelési idő alatt hozzászólást nyújtson be bármelyik értesítéssel kapcsolatban.

A véleményezők titkosíthatják a hozzászólásukat, hogy ahhoz csak a Bizottság szolgálatai férjenek hozzá. Az új „Hozzászólások” funkció segítségével könnyen és gyorsan hozzá lehet férni más érdekelt felek hozzászólásaihoz (amennyiben azok nincsenek ellátva a „bizalmas” megjelöléssel), hogy ezáltal a Bizottságon kívül is megismerhetők legyenek a hozzászólások.

Az új mechanizmuson keresztül benyújtott összes hozzászólás azonnal továbbításra kerül a Bizottság illetékes szolgálataihoz, tehát a véleményezési folyamat ezzel hatékonyabbá vált. Közben a hozzászólók a hozzászólások elfogadásának igazolása funkció révén e-mailben automatikus értesítést kapnak hozzászólásuk elfogadásáról.

1.4.Az egységes piac átláthatóságára vonatkozó irányelvvel kapcsolatos ítélkezési gyakorlat

A jelentés által felölelt időszakban az Európai Unió Bírósága két olyan fontosabb ítéletet hozott, amelyek érintik az egységes piac átláthatóságára vonatkozó irányelvet és az ott meghatározott kötelezettségeket; ezen ítéletek segítik az irányelv bizonyos aspektusainak értelmezését és egyes követelményeinek pontosabb meghatározását.

A C-307/13. sz. (Ivansson és társai) ügyben a Bíróság megállapította, hogy amennyiben a valamely tagállami intézkedés végrehajtására meghatározott időtartamokat jelentős mértékben megváltoztatják, a műszakiszabály-tervezetet ismét közölni kell a Bizottsággal, amint azt az egységes piac átláthatóságára vonatkozó irányelv 5. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdése meghatározza („A tagállamok […] újra közlik a Bizottsággal a műszakiszabály-tervezetet, ha olyan változtatásokat hajtanak rajta végre, amelyek jelentős mértékben módosítják azok hatályát, lerövidítik a végrehajtására eredetileg előirányzott időtartamokat, leírásokat vagy követelményeket fűznek hozzá, illetve ez utóbbiakat szigorítják”). A Bíróság hozzátette, hogy e kötelezettség teljesítésének elmulasztása eljárási hibánk minősül az érintett műszaki szabály elfogadásában, emiatt a műszaki szabály már nem alkalmazható, és így magánszemélyekkel szemben nem érvényesíthető.

A C-98/14. sz. (Berlington Hungary és társai) ügyben a Bíróság megállapította, hogy nem minősülhet „de facto műszaki szabálynak” (lásd az egységes piac átláthatóságára vonatkozó irányelv 1. cikkének f) pontját) az alapügyben szereplőhöz hasonló olyan adójogszabály, amelyhez nem társul egyetlen olyan műszaki szabály vagy más követelmény sem, amelynek a tiszteletben tartása biztosítására az irányulna, valamint hogy a „de facto műszaki szabályok” fogalma alatt nem magukat az adójogi intézkedéseket kell érteni, hanem az azokhoz kapcsolódó műszaki leírásokat vagy más követelményeket.

A Bíróság azt is megállapította, hogy a pénznyerő automaták kaszinókon kívüli üzemeltetését tiltó jogszabály az egységes piac átláthatóságára vonatkozó irányelv 1. cikkének f) pontja értelmében „műszaki szabálynak” minősül, melyek tervezetét az egységes piac átláthatóságára vonatkozó irányelv 5. cikke (1) bekezdésének első albekezdése értelmében közölni kell a Bizottsággal. A Bíróság úgy vélekedett, hogy „az olyan nemzeti rendelkezések, amelyek egyes szerencsejátékok szervezését kizárólag a játékkaszinókra korlátozzák, az [egységes piac átláthatóságára vonatkozó irányelv 1. cikkének f) pontja] értelmében »műszaki szabályoknak« minősülnek, amennyiben jelentős módon befolyásolhatják az ebben az összefüggésben használt termék természetét vagy értékesítését”.

A Bíróság azt is megállapította, hogy az egységes piac átláthatóságára vonatkozó irányelvnek az értesítési eljárás lépéseit bemutató 5. és 6. cikke „nem keletkeztet jogokat a magánszemélyek számára, ily módon azoknak a tagállamok által való megsértése nem vonja maga után, hogy a magánszemélyek az uniós jog alapján jogosulttá válnak az e jogsértés nyomán elszenvedett káruknak az e tagállam részéről való megtérítésére”.

Ezek az ítéletek egyértelműbbé teszik az egységes piac átláthatóságára vonatkozó irányelv 1., 5. és 6. cikkének értelmezését, különösen a korábban már bejelentett jogszabályok változásaira vonatkozó értesítés, a műszaki szabály fogalma és azon tény vonatkozásában, hogy az eljárási szabályok megszegése miatt nem támasztható kártérítési igény. Mindezek megkönnyítik a tagállamok és a Bizottság számára az egységes piac átláthatóságára vonatkozó irányelv helyes alkalmazását.

2.AZ ÉRTESÍTÉSI ELJÁRÁS ALKALMAZÁSA

1.5.Eredményesség: általános áttekintés

► Az értesítések száma és az érintett ágazatok

A 2014–2015-ös időszakban 1382 értesítés érkezett a Bizottsághoz (2014-ben 655, 2015-ben pedig 727). Ez az előző kétéves időszakhoz képest (1484 értesítés) enyhe csökkenést jelent.

Az egyes tagállamok között jelentős különbségek vannak a beküldött értesítések számában: egyes tagállamok évente átlagosan több mint 50 értesítést küldenek, mások pedig 10-nél kevesebbet. A nagy különbséget részben magyarázza az eltérő államberendezkedés (pl. egyes országokban a regionális/helyi hatóságoknak is van szabályozási jogköre), a tájékozatlanság vagy a szabályozási tevékenység eltérő intenzitása, de felmerül a gyanú, hogy egyes tagállamok nem tartják be teljes körűen az értesítési kötelezettségüket. Ezt az a tény is magyarázza, hogy egyes nemzeti szabályozó hatóságok a szabályozói döntéshozatali folyamat tervezése során nem veszik figyelembe az egységes piac átláthatóságára vonatkozó irányelv szerinti értesítési folyamatot, nevezetesen az előírt három hónapos szünetelési időszakot.