P6_TA(2005)0183

Az EU információs és kommunikációs stratégiája

Az Európai Parlament állásfoglalása az Európai Unió tájékoztatási és kommunikációs stratégiájának végrehajtásáról 2004/2238(INI))

Az Európai Parlament,

- tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az Európai Unió tájékoztatási és kommunikációs stratégiájának végrehajtásáról szóló közleményére (COM(2004)0196),

- tekintettel a 2002. március 13-án, az Európai Unió tájékoztatási és kommunikációs politikájával kapcsolatos tevékenységeket érintő együttműködésekre vonatkozó új keretrendszerről szóló Bizottsági közlemény kapcsán született állásfoglalására [1],

- tekintettel a 2003. április 10-i, az Európai Unió tájékoztatási és kommunikációs politikájáról szóló állásfoglalására [2],

- tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

- tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A6-0111/2005),

A. mivel a legutóbbi európai választásokon a szavazói részvétel kilenc régi EU-tagállamban csökkent;

B. mivel az európai demokratikus folyamat szövegkörnyezetében minden tájékoztatási és kommunikációs politika egyik lényeges célja a politikai és civil társadalmi folyamatokban való tevékeny részvétel (például az európai parlamenti választásokon történő szavazás) értékének népszerűsítése, és az európai állampolgárság miatt büszkeség erősítése;

C. mivel az Európai Unióval kapcsolatos információk elérhetősége alapvető fontosságú ahhoz, hogy az emberek megélhessék igazi európai állampolgárságukat; az Európai Unió politikájának haszonélvezőiként, és az európai demokrácia tevékeny szereplőiként a polgároknak joguk van ahhoz, hogy saját nyelvükön könnyen hozzájussanak az Unióval kapcsolatos teljes és részrehajlástól mentes, egyszerűen megfogalmazott tájékoztatáshoz;

D. mivel a tájékoztatási és kommunikációs stratégiának az Európai Unió alapvető értékeire, azaz a demokráciára, a pluralizmusra, a biztonságra, a szolidaritásra, az esélyegyenlőségre, a kohézióra és a kulturális sokféleség, illetve az alapvető emberi jogok tiszteletben tartására kell alapulniuk;

E. mivel a tájékoztatási és kommunikációs stratégiának közvetítenie kell a polgárok felé azt, hogy milyen előnyöket jelent számukra a mindennapi életben az Európai Unióhoz való tartozás;

Az üzenet és az eszközök

1. örömmel fogadja, hogy a Parlamentet most először felkérték az Unió tájékoztatási és kommunikációs stratégiájának megvitatására, mielőtt a Bizottság azt előterjesztette volna, és így valódi lehetősége nyílik e stratégia végleges tartalmának kialakítására és nem pusztán arra, hogy reagáljon rá; mindezt nagyon fontos lépésnek tekinti a Bizottság tevékenysége felett gyakorolt demokratikus ellenőrzés elmélyítésében;

2. hangsúlyozza, hogy a tájékoztatási és kommunikációs stratégia elsődleges célja az uniós polgároknak az Unió intézményeinek működésével kapcsolatos folyamatos és megfelelő tájékoztatása, az Unióval kapcsolatos ismereteik, kérdéseik és az uniós ügyekben való részvételük bővítése érdekében, valamint hogy közelebb kerülhessenek az Unióhoz;

3. lényegesnek tartja az Európa iránti elkötelezettségről és az európai projekthez tartozás érzéséről szóló határozott üzenet eljuttatását az európai polgárok felé;

4. úgy ítéli meg, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani a közzétett üzenetek tartalmára annak érdekében, hogy a polgárok érdeklődését – a gondjaikkal való szembenézés révén – felkeltsék;

5. hangsúlyozza egy decentralizált tájékoztatási rendszer létrehozásának szükségességét, amely megköny-nyíti az olyan különleges csoportok elérését, amelyeket minden esetben testre szabott üzenetekkel kell célba venni;

6. meggyőződése, hogy a tájékoztatási és kommunikációs politika nem lesz hatékony, amíg az EU-hoz és annak intézményeihez kapcsolódó ismeretek tantárgyként nem válnak a tagállamok tanterveinek részévé; az egyetemeket is fel kell kérni arra, hogy kezdeményező módon vegyék ki a részüket a közös európai értékek terjesztéséhez és népszerűsítéséhez kapcsolódó tevékenységekből;

7. hangsúlyozza a tájékoztatási média – pl. televízió, rádió és internet – nagyobb mértékű kihasználásának fontosságát, amely rendelkezik azzal a műszaki kapacitással, hogy minden európai polgár otthonába elérjen;

8. úgy véli, hogy további lehetőségek vannak mind a "webstreaming", mind a rádió felhasználása terén, és hogy ezeket a tájékoztatási és kommunikációs stratégia keretében kell megvizsgálni;

9. úgy véli, hogy komolyan fontolóra kell venni az európai politika megvitatását a jogalkotói felelősséggel bíró nemzeti parlamentekben az európai parlamenti képviselők tevékeny részvételével úgy, hogy a médiának lehetősége legyen az általában az Európai Parlamentben folyó viták szorosabb követésére;

10. úgy ítéli meg, hogy az intézményeknek, a költségvetési rendeletben lefektetett szabályokkal összhangban, meg kellene állapodniuk audiovizuális programok előállításával foglalkozó cégekkel olyan sorozatok, vetélkedők, filmek, riportok, és általában olyan minőségi, közérdeklődésre számot tartó műsorok létrehozásáról, amelyek alkalmasak az európai értékek közvetítésére;

11. üdvözli a Euronews-zal a közelmúltban kötött új szerződést, és úgy véli, hogy a Euronews minőségi szolgáltatást kínál, és értéket közvetít ésszerű áron;

12. úgy ítéli meg, hogy meg kell fontolni egyes közösségi programok, például a Média, Kultúra, Ifjúság vagy Oktatás programok felhasználását az információs és kommunikációs stratégia kapcsán, bár emiatt nem szabad engedni annak céljaiból vagy csökkenteni a finanszírozására szánt kereteket; a Média programot például fel lehetne használni filmek finanszírozására egyrészt az európai audiovizuális ipar fejlesztésének támogatása érdekében, másrészt pedig az Unió "arculatának" és "szellemének" népszerűsítésére; ezért üdvözli az Európai Ifjúsági Hét megszervezését, amelynek Fiatalok a Parlamentben címmel a fiatalok és Európa kapcsolatát erősítő tevékenységi napok is részét képezik;

13. felhív a létező, jelenleg a különböző intézmények között szétszórt audiovizuális eszközök nagyobb mértékű közös használatára; úgy ítéli meg, hogy ezeket az eszközöket lajstromozni kell és értékelni kell egyedi hatékonyságukat;

14. felhívja az intézményeket, hogy vizsgálják meg egyrészt korszerű és elérhető virtuális látogatások lehetőségét, másrészt annak lehetőségét, hogy a nyilvánosság számára hozzáférhetővé váljon az intézményeket érintő minden fontos eseményről szóló beszámoló egy minőségi, keresővel ellátott archívum segítségével;

15. üdvözli a Europe Direct fejlesztését, és sürgeti a Bizottságot, hogy fejlessze tovább ezt a kezdeményezést intézményközi alapon az EU tájékoztatási és kommunikációs stratégiájának szolgálatára;

16. felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Parlament 2005. március 10-i állásfoglalásának [3] felhívását követve nyilvánítsa 2006-ot a nőkkel szembeni erőszak elleni harc európai évének, és ezt tegye tájékoztatási stratégiájának részévé, különösen szem előtt tartva azt, hogy az Európa Tanács is hasonló kampányt tervez, és a két kezdeményezés kölcsönösen erősíthetné egymást;

17. hangsúlyozza, hogy szükséges lenne megoldást találni annak lehetővé tételére, hogy a regionális és a helyi médiát nagyobb mértékben bevonják a tájékoztatási és kommunikációs politikába;

18. hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Európai Unió kommunikációs kiválósági központot hozzon létre, amelyen belül lehetőség nyílna az összes EU-intézmény közötti rendszerezett együttműködésre, és amely teret adna a tájékoztatási ágazatban dolgozó szakemberekkel és szakértőkkel való közös munkára;

19. felkéri az EU intézményeit az akkreditált újságírók munkakörülményei és a velük fenntartott munkakapcsolat javítására, és általánosabban arra, hogy teremtsék meg a lehető legszélesebb körben a forrásokhoz való hozzáférést minden, az Európai Unió politikájáról és tevékenységéről információt kereső polgár számára;

20. hangsúlyozza, hogy az intézményeknek fejleszteniük kell sajtókiadványaikat és javítaniuk kell a sajtónak szánt tájékoztatás minőségét a brüsszeli eseményeket folyamatosan követő hivatásos újságírók munkájának megkönnyítése érdekében; felhív továbbá arra, hogy az intézmények sajtókiadványait, amennyiben lehetséges, hivatásos kommunikációs szakértők készítsék;

21. felhívja a Bizottságot, hogy tartson "ötletbörzét", amely lehetővé tenné, hogy az európai üzenet közvetítésének legjobb módszereire vonatkozó eredeti javaslatokat egy helyen összegyűjthessék;

22. sürgeti a Bizottságot, hogy bízzon meg független külső ügynökséget a ténylegesen tájékoztatásra és kommunikációra költött összegek költség-haszon elemzésének elkészítésével;

23. felhívja a Bizottságot olyan rendszer bevezetésére, amely lehetővé teszi az információs pontok hálózatának további finanszírozását az új költségvetési rendeletben megállapított szabályok szerint;

24. úgy véli, hogy több pénzügyi forrást kell az Eurobarometer számára biztosítani annak érdekében, hogy az teljesebb és szigorúbb jelentéseket állíthasson össze;

25. sürgeti a Bizottságot, hogy – az egyes nyelvekkel szembeni hátrányos megkülönböztetés elkerülése és az állampolgárok nagy többségének az információkhoz való hozzáférése érdekében – fejlessze az Európa honlapot azáltal, hogy egyrészt annak tartalmát az Európai Unió valamennyi hivatalos nyelvén és a tagállamok hivatalos nyelvein (ha ők így kívánják) elérhetővé teszi, másrészt fedezi ennek költségvetési vonzatait;

26. úgy véli, hogy igen hasznos lenne a leggyakrabban látogatott világhálós oldalakon értelmesen és módszeresen az Európa ra vezető linkeket elhelyezni, az általános alapelv értelmében, miszerint nem a polgároknak kell az információ után menniük, hanem az információnak kell a polgárokat megtalálnia;

27. üdvözli a javaslatokat annak megvizsgálására, hogy egy második műholdas csatornát szereljenek fel a "Europe by Satellite" számára;

Intézményközi együttműködés

28. alapvető fontosságúnak tartja a fokozott együttműködés és hatékonyság érdekében, hogy a Bizottság az Európai Unió tájékoztatási és kommunikációs politikáját rendszeresen nyújtsa be parlamenti ellenőrzésre, mely egy kizárólag ennek a témának szentelt, évenként megismételt vita formájában történne;

29. szükségesnek tartja a Bizottság által előterjesztetett stratégia és a Kulturális és Oktatási Bizottság által készített jelentés plenáris ülésen történő közös megvitatását, amelyen a Tanács is részt venne;

30. úgy véli, hogy a vita eredménye a három intézmény által kiadott, a közös tájékoztatási tevékenységekkel kapcsolatos alapelvekről szóló közös nyilatkozat lehet, amely tiszteletben tartja az egyes intézmények egyedi jogköreit és azt a jogát, hogy saját tájékoztatási tevékenységeket dolgozzanak ki;

31. felhívja az intézményközi tájékoztatási csoportot, hogy évenként készítsen javaslatot annak biztosítása érdekében, hogy a jeles eseményekről történő megfelelő megemlékezésre rendelkezésre álljon a költségvetési előirányzat;

32. úgy véli, hogy az intézményközi tájékoztatási csoportnak főképp politikai és garanciális jellegűnek kell lennie, és tagjainak számát a hatékonyabb működés érdekében csökkenteni kell;

33. megjegyzi, hogy a Prince program hagyományosan a Bizottság és a tagállamok közötti partnerségre épül; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a Parlament részt vegyen a Prince prioritásainak maghatározásában és úgy véli, hogy az európai parlamenti képviselőknek teljes mértékben részt kell venniük a Prince program égisze alatt szervezett eseményeken; üdvözli a Bizottság azon javaslatát, hogy a Prince programozását és ellenőrzését a parlamenti ülésszakokhoz kellene igazítani;

34. felhív minden érintett EU-intézményt, hogy fejlessze a belső egyeztetést a megállapodás tárgyát képező kommunikációs és tájékoztatási stratégia hatékonyságának növelése érdekében, ezáltal jobb eredményeket elérve;

35. felhívja az intézményeket, hogy vizsgálják meg egy olyan alacsonyabb szintű koordinációs csoport felállításának lehetőségét, amelyben a különböző intézmények megfelelő főigazgatóságainak képviselői, és az illetékes és az érdekelt európai parlamenti bizottságok képviselői vennének részt, és amelynek a fő feladata az intézményközi tájékoztatási csoport által megállapított iránymutatások végrehajtására tervezett egyedi intézkedések koordinálása lenne;

36. úgy véli, hogy rendkívül hatékony lenne egy konzultatív szerv létrehozása, amely az európai intézmények és a tagállamok képviselőiből és kommunikációs szakértőkből állna, és amely útmutatást adna a tájékoztatási és kommunikációs politika megfelelő végrehajtásáról;

37. fontosnak tartja valamennyi tagállam részvételét, különös tekintettel azokra, amelyek eddig nem jutottak szerephez;

38. várakozással tekint a megújított tájékoztatási és kommunikációs stratégiáról szóló, 2005. májusára bejelentett bizottsági közlemény elé; fokozott mértékű párbeszédet kíván folytatni a Bizottsággal és a Tanácscsal, valamint illetékességi körén belül a Régiók Bizottságával, a végrehajtásáról; hangsúlyozza a teljes együttműködésre irányuló szándékát a későbbiekben meghatározott célok elérése érdekében;

Európai Alkotmány

39. hangsúlyozza, hogy az alkotmányról szóló tájékoztatási és kommunikációs kampánynak kiemelt célként kell szerepelnie az Unió közeljövőre tervezett tájékoztatási és kommunikációs stratégiájában;

40. úgy véli, hogy ez a cél kétféleképpen közelíthető meg:

- az Unió intézményeinek kötelessége a polgárok egyértelmű és tárgyszerű tájékoztatása az alkotmány tartalmát illetően, továbbá a változtatások tekintetében, amelyeket az a jelenlegi szerződésekhez képest hoz,

- ezenfelül az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság politikai felelőssége – a tagállamokkal mindenkor egyetértésben és a nemzeti jog figyelembevételével – az alkotmány ratifikálásának támogatása;

41. az alkotmány tartalmával kapcsolatos tájékoztatást illetően az alábbiak kiemelt fontosságára hívja fel a figyelmet:

- szakmai szemináriumok szervezése újságírók számára az alkotmányról a tagállamokban és Brüsszelben, melynek célja az alkotmány tartalmának egyértelmű és tárgyszerű ismertetése, valamint az ezzel kapcsolatos téves információk kiigazítása,

- konkrét tevékenységek kidolgozása a tudományos élet számára, nevezetesen a Jean Monnet cselekvési program keretén belül főként európai alkotmányos kérdésekre való összpontosítással, az alkotmányról szóló tudományos szemináriumok megszervezésével, a tudományos programok tartalmának kialakításához nyújtott segítséggel és az európai alkotmányos kérdésekkel foglalkozó kutatások és publikációk pénzügyi támogatásával,

- a korszerű technológiák használatának – nevezetesen az alkotmány szövegéhez és tartalmához fűzött magyarázatokhoz való internetes hozzáférés, továbbá az internetes és telefonos szolgáltatás – hatékonyabb támogatása, melyen keresztül az érdeklődők választ kaphatnak az alkotmány tartalmával kapcsolatos kérdésekre;

42. hangsúlyozza, hogy a Prince program keretében hozzáférhető forrásokat az alkotmánnyal kapcsolatos nyilvános viták elősegítésére kellene összpontosítani, szem előtt tartva a tagállamokban folyó ratifikálási kampányokat, különös tekintettel azokra az országokra, ahol népszavazást tartanak;

43. kívánatosnak tartja, hogy a Parlament és a Bizottság minél szorosabban működjenek együtt, nevezetesen szándéknyilatkozat aláíratásával azokban az országokban, amelyek erre önként vállalkoznak; úgy véli továbbá, hogy a Parlamentnek – az adott tagállam kormányzatával együttműködve – részt kell vennie a Bizottság valamennyi nemzeti szintű kezdeményezésében;

44. hangsúlyozza, hogy e kezdeményezésekbe – amennyiben ez lehetséges – be kell vonni a nemzeti parlamenteket is;

45. emlékeztet a helyi és regionális közösségeknek és partnereiknek az alkotmány ratifikálási folyamatában játszott lényeges szerepére, a lefelé irányuló tájékoztatás személyesebbé és ezáltal hatékonyabbá tétele érdekében;

46. emlékeztet, hogy milyen fontos szerepet játszottak a civil szervezetek a ratifikációról szóló vitákban, és szükségesnek tartja ezen szervezetek megfelelő támogatását annak érdekében, hogy az egész EU-ban be tudják vonni az embereket ezekbe a vitákba, így biztosítva a polgárok tevékeny részvételét a ratifikációs vitákban.

Az Európai Parlament tájékoztatási politikája

47. javasolja, hogy készüljön tárgyszerű tanulmány tájékoztatási politikájának hatékonyságáról; üdvözli ezzel összefüggésben az Elnökség 2005. január 10-i kérését a tagállami tájékoztatási irodák szerepének felülvizsgálatával kapcsolatban;

48. tudomásul veszi a Parlament Elnökségén belül a köztulajdonban álló parlamenti csatorna létrehozásának lehetőségéről jelenleg folytatott megbeszéléseket; üdvözli a Parlament Elnökségének azon döntését, hogy megvalósíthatósági tanulmányt kér egy parlamenti tájékoztatási csatorna vagy egy saját európai parlamenti televíziós csatorna esetleges létesítésével kapcsolatban; elismeri, hogy többféle lehetséges módja van egy ilyen terv kivitelezésének, és úgy véli, hogy minden ilyen csatornának függetlennek kell lennie; úgy véli, hogy egy ilyen csatorna jelentős mértékben hozzájárulna egy európai közösségi tér kialakulásához; megjegyzi, hogy korábban többször felkérte a Bizottságot egy hasonló európai csatornát érintő házon belüli hatástanulmány elkészítésére; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy szorosabb együttműködés legyen a Parlament külső irodáinak és a Bizottságot képviseleteinek tevékenységei között;

*

* *

49. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Bíróságnak, a Számvevőszéknek, a Régiók Bizottságának, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és a Nemzetközi Újságíró Szövetségnek.

[1] HL C 47. E, 2003.2.27., 400. o.

[2] HL C 64. E, 2004.3.12., 591. o.

[3] Elfogadott szövegek, P6_TA(2005)0073.

--------------------------------------------------