HU 
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE 
(2004. november 4.) 
a magyar Pénzügyminisztérium kérésére a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény módosításáról 
szóló törvényjavaslatról 
(CON/2004/35)  
 
1.  2004. október 13-án a magyar Pénzügyminisztériu m felkérte az Európai Központi Bankot (EKB), 
hogy hozzon véleményt a Magyar Nemzeti Ba nkról szóló 2001. évi LVIII. törvény (a 
továbbiakban: MNB törvény) módosításáról szóló törvényjavaslatról (a továbbiakban: 
törvényjavaslat). 
2.  Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatás köre a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi 
Bankkal a jogszabálytervezetekr ől folytatott konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 98/415/EK 
tanácsi határozat1 2. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésén alapszik, mivel a 
törvényjavaslat egy nemzeti központi bankkal (NKB) kapcsolatos. Az EKB eljárási szabályzatának 
17.5. cikke els ő mondatával összhangban az EKB Kormányz ótanácsa fogadta el ezt a véleményt. 
3.  A hivatalos indokolás szerint a törvényjavaslat célja az, hogy el ősegítse az árstabilitás elérését és 
fenntartását a monetáris tanács tagjai létszám ának növelésével, valamint a döntéshozói és 
végrehajtói feladatok határozottabb szétválasztásával . A monetáris tanácsnak jelenleg kilenc tagja 
van. A törvényjavaslat alapján a monetáris tan ács legalább kilenc, legfe ljebb pedig tizenegy tagból 
állna. A törvényjavaslat 2., 3. és 6. cikkei szintén jelent ősen módosítják a monetáris tanács 
összetételét és tagjai jelölésén ek szabályait. A Magyar Nemz eti Bank (MNB) elnöke és a három 
alelnök jelenleg ex-officio tagjai a monetáris tanácsnak. A monetá ris tanács másik öt tagját az MNB 
elnöke jelöli, és a miniszterelnök egyetértésével a köztársasági elnök nevezi ki őket. Az elnököt 
továbbá a miniszterelnök jelöli, és a köztársa sági elnök nevezi ki. A módosításokat követ ően az 
elnök, valamint a monetáris politikáért felel ős alelnök továbbra is a monetáris tanács tagjai 
maradnának. Négy tagot továbbá a jöv őben is az elnök jelölne, és a miniszterelnök egyetértésével a 
köztársasági elnök nevezné ki őket. A fennmaradó három-öt tagot a miniszterelnök jelölné, azzal, 
hogy a kinevezés joga továbbra is  a köztársasági elnököt illetné. A módosítások eredményeképpen 
így az MNB két alelnöke elveszítené ex-officio  tagságát a monetáris tanácsban. A törvényjavaslat 
szövegéből nem derül ki egyértelm űen, hogy az elnök továbbra is jelölhetné-e őket mint a 
monetáris tanács egyéb tagjait. 
                                                      
1 HL L 189., 1998.7.3., 42. o. 
 
2 4.  Az EKB megjegyzi, hogy a monetáris ta nácsra vonatkozó,  jelenleg hatályos szabályok 
összeegyeztethet ők a központi banki függetlenséggel, valamint megfelel ő keretet biztosítanak a 
monetáris politika alakításához. Ezt a véleményt tükrözi az Európai Bizottság konvergenciajelentése, valamint az EKB 2004. évi konvergenciajelentése is. Ebb ől a szempontból 
nem szükséges módosítani a monetáris tanács összetételét. 
5. A törvényjavaslat indokolása szerin t „a monetáris tanács az MNB legf őbb döntéshozó szerve, ezért 
nem indokolt, hogy e testület döntéseinek me ghozatalában a döntések végrehajtásáért felel ős 
alelnökök - a monetáris politikáért felel ős alelnökök kivételével- is részt vegyenek”. Míg - mint 
arra a 3. bekezdés rámutat – nem egyértelm ű, hogy ezt az indokolást átültették-e a 
törvényjavaslatba, nem támasztható alá meggy őzően a döntéshozói és a végrehajtói feladatok 
szétválasztásának szükségessége a monetáris politik a területén. Az EKB Kormányzótanácsában, az 
eurorendszer f ő monetáris politikai döntéshozó szervébe n például tagként részt vesz az EKB 
Igazgatóságának valamennyi tagja. 
6. A hitelesség a központi banki tevékenység sar okköve. A hiteles monetáris politika kulcsfontosságú 
az inflációs várakozások mérséklésében, valamint  az árstabilitás irányába mutató, fenntartható 
konvergencia el ősegítésében. A monetáris politika hitelesség ének alapja egy stabil intézményi 
környezetben tevékenyked ő, független központi bank. A Szerz ődés központi banki függetlenségre 
vonatkozó követelménye azt az általános á lláspontot tükrözi, hogy az árstabilitás els ődleges 
célkitűzését legjobban egy pontosan megha tározott mandátummal rendelkez ő, teljes mértékben 
független intézmény szolgálja. Kiemelked ően fontos ezért egy olyan intézményi szerkezet 
létrehozása, amely a monetáris politikát el választja a rövid távú politikai érdekekt ől. Az Európai 
Monetáris Intézet (EMI) és az EKB konvergenci ajelentései évek óta folyamatosan meger ősítik a 
központi banki függetlenség jelent őségét. A függetlenség m űködési, intézményi, személyi és 
pénzügyi elemeit EKB-vélemények szintén tovább finomították. 
7.  Tekintettel a központi banki függetlenségnek az EMU megfelel ő működésével kapcsolatos 
jelentőségére, azt egyértelm űen rögzíti a Szerz ődés 108. és a Központi Bankok Európai Rendszere 
és az Európai Központi Bank Alapokmányának 7. cikk e, valamint azt az Alapokmány 14.2. cikke 
is támogatja. Az Alapokmány 14.2. cikke re ndelkezik az NKB-k elnökei hivatali idejének 
biztonságáról. Az EMI 1998. évi konvergenciaj elentése rámutatott arra, hogy a személyes 
függetlenség veszélybe kerülne, amennyiben az elnökök hivatali idejének biztonságára vonatkozó 
szabályokat nem alkalmaznák ugyanúgy azokra, akik tagok az NKB-knak a KBER-rel kapcsolatos 
feladatok végrehajtásában érintett döntéshozó szerveiben. A Szerz ődés és az Alapokmány fent 
említett rendelkezései a hivatali id ő hasonló biztonságát követelik meg, mivel az Alapokmány 
14.2. cikke nem korlátozza a hivatali id ő biztonságát az elnökökre, míg a Szerz ődés 108. cikke és 
az Alapokmány 7. cikke az NKB-k döntéshozó szerve inek bármely tagjára utalnak, nem pedig 
kifejezetten csak az elnökökre. Ez különösen vonatkozik azokra az esetekre, ahol az elnök az azonos szavazati jogokkal rendelkez ő munkatársak között primus inter pares , illetve ahol az ilyen 
egyéb tagok helyettesíthetik az elnököt. Ezt a szemléletet, amelyet az EMI 1998. évi 
 
3 konvergenciajelentésében fogadtak el, teljes mért ékben osztotta a Bizottság, amikor a Szerz ődés 
121. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján 1998 -ban megvizsgálta az NKB-k statútumainak 
összeegyeztethet őségét a Szerz ődéssel, valamint azt a Tanács is elfogadta. Ezt az alapelvet az EKB 
számos alkalommal meger ősítette a korábbi konzultációk során született véleményeiben. 
8.  Az EKB megjegyzi, hogy a törvényjavaslat szerint két alelnök elveszítené ex-officio  tagságát a 
monetáris tanácsban. Ezzel összef üggésben az EKB rá kíván mutatn i arra, hogy annak érdekében, 
hogy megvédjék a nemzeti központi bankokban m űködő döntéshozó szervek tagjainak személyes 
függetlenségét, egy NKB bármilyen, a monetári s tanács tagjainak hivatali idejét érint ő 
átszervezésekor lehet ővé kell tenni azt, hogy az alapokmány 14.2. cikkének megfelel ően az adott 
tagok továbbra is folytathassák tevékenységüket annak a hivatali id őnek a végéig, amelyre 
kinevezték őket. Az érintett két alelnökre a monetá ris tanács tagjaként irányadó hivatali id ő még 
nem telt el, és ennélfogva a törvényjavaslat je lenlegi rendelkezései olyan alapon zárnák ki ex lege e 
két tagot, amelyet a fent említett rendelkezés nem tesz lehet ővé. Az ilyen kizárás a Szerz ődés 
108. cikkének, illetve az Alapokmány 14. 2. cikkének fényében kerülend ő. Az EKB ezért ellenzi a 
két alelnök monetáris tanácsi tagságának me gszüntetését azok mandátumának letelte el őtt. 
9. Az EKB megjegyzi, hogy a törvényjavaslat  növeli a miniszterelnök szerepét és befolyását a 
monetáris tanács összetételének  meghatározásában. Az indokolás szerint ez a módosítás a központi 
banki függetlenséget er ősíti. Mindazonáltal, ahogy az már említésre került, a monetáris tanács 
tagjai jelölésének jelenleg hatályos szabályai összeegyeztethet ők a Szerz ődéssel, és teljes 
mértékben szolgálják a m űködési hatékonyság és az MNB politikai szférától való függetlenségének 
céljait. 
10. Az EKB továbbá megjegyzi, hogy a döntéshozó szerv hosszú távú függetlenségét er ősítené, ha a 
monetáris tanácsban az üres státuszokat nem en bloc  töltenék be, hanem egy olyan rendszert 
hoznának létre, amelyben a tagokat különböz ő időpontokban neveznék ki, és így azok hivatali ideje 
különböző időpontokban járna le, megfelel ő köztes id őszakokat hagyva az egymást követ ő 
kinevezések között. Ez biztosítaná azt, hogy a döntéshozó szerv tagjainak kinevezését nem politikai 
ciklusok határozzák meg. Szinté n hivatkozni lehet az Alapokmá ny 11.2. cikkében meghatározott 
alapelvre, amely alapján a monetáris tanács tagj ait „olyan személyek közül nevezik ki, akik 
monetáris vagy banki területen elismert szakma i tekintéllyel és tapasztalattal rendelkeznek”. 
11.  Az EKB megjegyzi, hogy a törvényjavaslat 4. cikke az MNB törvény 53. cikkének (1) és (7) 
bekezdésében szerepl ő szabályok módosítását célozza, az MNB elnöke keresetének éves 
módosítása tekintetében. Az új rendelkezés azt a tényleges infláció helyett a várható inflációhoz 
köti. 
12.  Az EKB megjegyzi továbbá, hogy a törvényjavasl at 5. cikke az MNB törvény 58/A. cikke (1) – (3) 
bekezdéseinek módosítását célozza, az elnök, az alelnökök, a monetáris tanács és a felügyel ő 
bizottság tagjai által teend ő vagyonnyilatkozatok nyilvánosságra hozatalára szolgáló hatáskörrel 
kapcsolatos szabályok módosításával. Habár elvile g elfogadható az, hogy az elnököt és a monetáris 
tanács tagjait vagyonnyilatkozat készítésére kötele zzék, mindazonáltal teljes mértékben biztosítani 
 
4 kell azt, hogy e rendelkezések alkalmazásakor hi ánytalanul figyelembe vegyék a Szerz ődés 
108. cikkét és az Alapokmány 7. cikkét. Az EKB üdvözli azt, hogy a fenti vagyonnyilatkozatok nyilvánosságra hozatalának joga átkerül Magyarország miniszterelnökét ől és köztársasági elnökét ől 
az Országgy űlés elnökéhez, mivel ez a módosítás tovább er ősíti a személyes függetlenség 
garanciáit. 
13.  Az EKB Általános Tanácsa a közelmúltban fogadta el a 2004. évi konvergenciajelentést (elérhet ő 
az EKB honlapján: www.ecb.int). Ez a jelentés tartalmazza a vonatkozó magyar jogszabályok a Szerződéssel való összeegyeztethet őségének elemzését, valamint rámutat az MNB törvény 
szükséges módosításaira. Az EKB azt javasolja, hogy ezt az elemzést az MNB törvény bármely 
módosításakor megfelel ően vegyék figyelembe. 
14. Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján.   Kelt Frankfurt am Mainban, 2004. november 4-én.  
 
[aláírás] 
 
az EKB elnöke 
Jean-Claude TRICHET