A javaslat nem csupán az EU energiapolitikájához járul hozzá: azáltal, hogy biztosítja a kormányközi megállapodások uniós jognak való megfelelését, más uniós szakpolitikai területeken (belső piac, versenypolitika, közbeszerzés) is hasznos hozzájárulást tesz.

A határozat hatálya nem terjed ki a kereskedelmi szereplők közötti kereskedelmi szerződésekre. E javaslat nem terjeszti ki a határozat hatályát a kormányközi energiaügyi megállapodásokhoz kapcsolódó kereskedelmi szerződésekre, mivel – amint az az energiaunió keretstratégiájáról szóló közleményben is megjelenik – ezzel a kérdéssel a kereskedelmi gázszállítási szerződések kapcsán a gázellátás biztonságáról szóló rendelet felülvizsgálatára irányuló javaslat már foglalkozik.

2012 óta a Bizottság jelentős tapasztalatra tett szert a rendszer végrehajtása terén. Amint az a határozat felülvizsgálatához kapcsolódó hatásvizsgálat és a határozat alkalmazásáról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak készült jelentés elemzéséből kiderül, a Bizottság értékelése szerint a jelenlegi rendszer hasznosnak bizonyult a meglévő kormányközi megállapodásokról való információgyűjtésre és a megállapodások uniós jognak való megfelelőségével kapcsolatos problémák feltárására, azonban nem elegendő az összeegyeztethetetlenségek feloldására. Amint az energiaunió keretstratégiájáról szóló közlemény is megállapítja: „A tapasztalatok szerint azonban az ilyen megállapodások újratárgyalása a gyakorlatban igen bonyolult: eddigre rögzül az aláírók pozíciója, ami politikai nyomást gyakorol abba az irányba, hogy a megállapodás semelyik részében ne történjen változtatás.”

Ezenkívül a jelentésekből az is világosan kiderül, hogy a kormányközi megállapodások továbbra is kulcsszerepet fognak játszani az EU energiaágazatán belül. A határozat tehát releváns, de igazodnia kell az ellátásban és az útvonalakban bekövetkező változásokhoz. A jelentések kiemelik, hogy a határozat egyértelműen uniós hozzáadott értékkel bír, hiszen javítja az uniós szintű együttműködést és átláthatóságot, valamint hozzájárul az energiaellátás biztonságához és a belső energiapiac működéséhez.

E jelentések a határozat eredményességével kapcsolatban arra a következtetésre jutnak, hogy a jelenlegi rendelkezések (különösen a határozatban előírt összeegyeztethetőségi értékelés utólagos jellege miatt) nem eredményezték azt, hogy a már megkötött, az uniós jognak meg nem felelő kormányközi megállapodásokat az uniós jognak megfelelő megállapodások váltották volna fel, és nem gyakoroltak közvetlen hatást a tagállamok által harmadik országokkal folytatott tárgyalásokra. A Bizottsághoz továbbá a mai napig egyetlen kormányközi megállapodástervezet sem érkezett be önkéntes alapon előzetes értékelésére. A határozat ezért jelenlegi formájában nem tekinthető eredményesnek.

Az értesítési kötelezettség nem terjed ki a vállalkozások közötti megállapodásokra, önkéntes alapon azonban azokat is be lehet nyújtani;

(8)Az energiaunióra vonatkozó stratégia értelmében a korábbi és a jövőbeli kormányközi megállapodások átláthatósága továbbra is kiemelt jelentőséggel bír. Ezért a tagállamoknak továbbra is értesíteniük kell a Bizottságot minden meglévő és tervben lévő kormányközi megállapodásról – tekintet nélkül arra, hogy azok hatályba léptek-e vagy azokat a szerződések jogáról szóló bécsi egyezmény 25. cikkének értelmében ideiglenesen alkalmazzák-e –, továbbá az új kormányközi megállapodásokról.

(10)Ezt a határozatot csak azokra a kormányközi megállapodásokra indokolt alkalmazni, amelyek hatással vannak a belső energiapiacra vagy az Unión belüli energiaellátás biztonságára. Kétség esetén a tagállamoknak konzultálniuk kell a Bizottsággal. A hatályukat vesztett vagy már nem alkalmazott megállapodások elvben nincsenek hatással a belső energiapiacra vagy az Unión belüli energiaellátás biztonságára, és ezért nem szükséges e határozat hatálya alá vonni őket.

(11)A tagállamok harmadik országokkal nem csak kormányközi megállapodások megkötése révén létesítenek kapcsolatot, hanem nem kötelező erejű jogi eszközök útján is. Még ha jogilag nem kötelező erejűek is, ezek az eszközök alkalmasak arra, hogy részletes keretrendszert határozzanak meg az energetikai infrastruktúra és az energiaellátás terén. E tekintetben a nem kötelező erejű jogi eszközök a kormányközi megállapodásokéhoz hasonló hatást gyakorolhatnak a belső energiapiacra, mivel végrehajtásuk az uniós jog megsértését eredményezheti. A tagállamok által alkalmazott, a belső energiapiacra vagy az Unión belüli energiaellátás biztonságára hatást gyakorolni képes valamennyi intézkedés átláthatóságának fokozása érdekében ezért indokolt előírni, hogy a tagállamok utólagosan az adott nem kötelező erejű jogi eszközöket is benyújtsák a Bizottságnak. A Bizottság megvizsgálja a benyújtott nem kötelező erejű jogi eszközöket, és adott esetben tájékoztatja a tagállamot.

(12)Nem indokolt a határozat hatálya alá vonni azokat a kormányközi megállapodásokat és nem kötelező erejű jogi eszközöket, amelyeket egyéb uniós jogi aktusok értelmében teljes egészében be kell jelenteni a Bizottságnak, valamint azokat, amelyek az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartozó ügyekkel kapcsolatosak.

(13)Helyénvaló, hogy e határozat ne állapítson meg kötelezettségeket a vállalkozások közötti megállapodások vonatkozásában. Ennek azonban nem szabad megakadályoznia a tagállamokat abban, hogy önkéntes alapon eljuttassanak a Bizottsághoz vállalkozások közötti olyan megállapodásokat, amelyekre kormányközi megállapodás vagy nem kötelező erejű jogi eszköz kifejezetten hivatkozik.

(14)A Bizottságnak a hozzá beérkezett információkat védett elektronikus formában hozzáférhetővé kell tennie az összes többi tagállam számára. A Bizottságnak tiszteletben kell tartania a hozzá benyújtott információk bizalmasként történő kezelésére vonatkozó tagállami kérelmeket. Az információk bizalmas kezelésére vonatkozó kérelmek azonban nem korlátozhatják a Bizottság hozzáférését a bizalmas információkhoz, mivel a Bizottságnak a saját értékelései elvégzéséhez átfogó információkra van szüksége. A Bizottságnak kell felelnie az információk bizalmas kezelésére vonatkozó záradék alkalmazásának garantálásáért. Az információk bizalmas kezelésére vonatkozó kérelmek nem érinthetik az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott, dokumentumokhoz való hozzáférési jogot.

(15)Amennyiben valamely tagállam egy kormányközi megállapodást bizalmasnak tekint, a Bizottság rendelkezésére kell bocsátania az összefoglalóját annak érdekében, hogy az megoszthassa ezt az összefoglalót a többi tagállammal.

(16)A kormányközi megállapodásokra vonatkozó információk uniós szinten történő folyamatos cseréjének lehetővé kell tennie bevált gyakorlatok kialakítását. A Bizottságnak e bevált gyakorlatok alapján – adott esetben az Unió külső politikái tekintetében az Európai Külügyi Szolgálattal együttműködve – a tagállamok és harmadik országok közötti kormányközi megállapodásokban fakultatívan alkalmazható záradékmintákat kell kidolgoznia. E záradékminták alkalmazásának célja, hogy megakadályozza, hogy a kormányközi megállapodások az uniós jogba – különösen a belső energiapiacra vonatkozó szabályokba és a versenyjogba – és az Unió által kötött nemzetközi megállapodásokba ütközzenek. A záradékminták alkalmazásának fakultatívnak kell lennie, és tartalmuknak bármilyen sajátos körülmény felmerülése esetén kiigazíthatónak kell lennie.

(17)A meglévő és új kormányközi megállapodások, valamint a nem kötelező erejű jogi eszközök jobb kölcsönös megismerésének lehetővé kell tennie az energiaügyi kérdésekben való hatékonyabb koordinációt a tagállamok között, valamint a tagállamok és a Bizottság között. A hatékonyabb koordinációnak lehetővé kell tennie, hogy a tagállamok teljes mértékben ki tudják használni az Unió politikai és gazdasági súlyából adódó előnyöket, valamint azt, hogy a Bizottság megoldásokat javasoljon a kormányközi megállapodások terén feltárt problémákra.

(18)A Bizottságnak meg kell könnyítenie és ösztönöznie kell a tagállamok közötti koordinációt annak érdekében, hogy a termelő, tranzit- és fogyasztó országok irányában képviselt határozott és hatékony összehangolt megközelítés révén növekedjen az Unió általános stratégiai szerepe.

(19)Mivel e határozat célját, nevezetesen a kormányközi energiaügyi megállapodásokra és a nem kötelező erejű jogi eszközökre vonatkozó, a tagállamok és a Bizottság közötti információcserét a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a valamennyi tagállamban végrehajtandó határozat hatásai miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. A szintén az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e határozat nem lépi túl a szóban forgó cél eléréséhez szükséges mértéket.

(20)E határozat rendelkezései nem érinthetik a kötelezettségszegésre, az állami támogatásokra és a versenyre vonatkozó uniós szabályok alkalmazását. A Bizottságnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 258. cikkének megfelelően jogában áll kötelezettségszegési eljárást indítani, amennyiben megítélése szerint valamely tagállam megszegte az EUMSZ-ből eredő kötelezettségeit.

(21)A Bizottságnak 2020 folyamán értékelnie kell, hogy a határozat elégséges és eredményes eszköz-e a tekintetben, hogy biztosítsa a kormányközi megállapodások uniós joggal való összeegyeztethetőségét és a tagállamok közötti nagyfokú koordinációt a kormányközi energiaügyi megállapodások terén.

(22)A 994/2012/EU határozatot hatályon kívül kell helyezni.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)E határozat a belső energiapiac működésének optimalizálása céljából információcsere-mechanizmust hoz létre a tagállamok és a Bizottság között a 2. cikkben meghatározott kormányközi energiaügyi megállapodásokra és nem kötelező erejű jogi eszközökre vonatkozóan.

(2)E határozat nem alkalmazandó azokra a kormányközi megállapodásokra és nem kötelező erejű jogi eszközökre, amelyek már teljes egészükben az uniós jog szerinti egyéb különös értesítési eljárások hatálya alá tartoznak.

2. cikk

Fogalommeghatározások