[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 20.05.2005

COM(2005) 198 végleges

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

a Mezögazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központja személyzetére alkalmazandó szabályzatra vonatkozóan az AKCS-EK Nagykövetek Bizottságában a Közösség által elfogadandó álláspontról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

A 2000. júniusi cotonou-i megállapodás előírja a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központja (CTA) szerepének megerősítését és megszilárdítását abból a célból, hogy fejlesszék az AKCS szervezeti képességeit, különösen az információkezelést, hogy meggyorsítsa a technológiákhoz való hozzáférést úgy, hogy növelje a mezőgazdasági termelést, a forgalomba hozatalt, az élelmiszerbiztonságot és a vidékfejlesztést.

A cotonou-i megállapodás III. mellékletében meghatározza, hogy a Központ alapszabályát és szabályzatát, valamint a pénzügyi szabályzat és a személyzetre alkalmazandó szabályzatot naprakésszé fogják tenni.

A tagállamokat felhívják, hogy vizsgálják meg a következő álláspontot. Arra is felhívják őket, hogy határozatot fogadjanak el a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központja személyzetére alkalmazandó szabályzatra vonatkozóan az AKCS-EK Nagykövetek Bizottságában a Közösség elfogadandó álláspontjáról.

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

a Mezögazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központja személyzetére alkalmazandó szabályzatra vonatkozóan az AKCS-EK Nagykövetek Bizottságában a Közösség által elfogadandó álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 310. cikkére a 300. cikk (2) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben,

tekintettel a Bizottság javaslatára,[1]

mivel:

Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja, másrészről a Közösség és tagállamai által 2000. június 23-án Cotonou-ban aláírt partnerségi megállapodásnak[2], és különösen annak III. mellékletének megfelelően a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központja – a továbbiakban: Központ – személyzetére alkalmazandó szabályzatát el kell fogadni,

A KÖVETKEZÖKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A Közösség a következő álláspontot fogadja el az AKCS-EK Nagykövetek Bizottságában a Központ személyzetére alkalmazandó szabályzatot illetően, az I. mellékletben szereplő AKCS-EK Nagykövetek Bizottsága határozattervezete alapján

Kelt Brüsszelben

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

AZ AKCS-EK NAGYKÖVETEK BIZOTTSÁGÁNAK

2005// SZ. HATÁROZATTERVEZETE

a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központja (CTA) személyzetére alkalmazandó szabályzatról

AZ AKCS-EK NAGYKÖVETEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja, másrészről a Közösség és tagállamai által 2000. június 23-án Cotonou-ban aláírt partnerségi megállapodásra - a továbbiakban: cotonou-i megállapodás – és különösen annak III. melléklete 2. cikkének (6) bekezdésére,

tekintettel 2000. június 23-án Cotonou-ban (Benin) aláírt, az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, valamint az Európai Közösségek és tagállamai közötti partnerségi megállapodás pénzügyi jegyzőkönyvének keretében a finanszírozásra és a Közösség támogatásainak kezelésére vonatkozó, a Tanács keretén belül a tagállamok kormányainak képviselői közötti, 2000. szeptember 12-i belső megállapodásra,

tekintettel a Bizottságnak a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központjával egyetértésben kidolgozott javaslatára,

mivel a cotonou-i megállapodás aláírása után a Nagykövetek Bizottsága meghatározza a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központja – a továbbiakban: Központ – személyzetére alkalmazandó szabályzatot,

ELFOGADTA A MEZŐGAZDASÁGI ÉS VIDÉKI EGYÜTTMŰKÖDÉS TECHNIKAI KÖZPONTJA SZEMÉLYZETÉRE ALKALMAZANDÓ SZABÁLYZATOT:

I. CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

1. A személyzetre alkalmazandó szabályzatot – a továbbiakban: szabályzat – a Központ tevékenységének nemzetközi és nyilvános jellege figyelembe vételével kell létrehozni. Meghatározza különösen a személyzet jogait és kötelezettségeit, az alkalmazás, a munkahelyek osztályozásának és a tisztségek megszűnésének a feltételeit, a munkakörülményeket, a díjazást, a szociális előnyöket, a fegyelmi szabályzatot és a jogorvoslati lehetőségeket.

2. A Központ igazgatási tanácsa – a továbbiakban: igazgatási tanács – az e szabályzat által megállapított korlátokon belül a Központ igazgatója – a továbbiakban: igazgató – által a belső szabályozás tekintetében, és e rendelet elveinek pontosítása céljából benyújtott javaslatokat és módosításokat fogadhat el, ezt különösen a szabályzat által kifejezetten meghatározott részek tekintetében gyakorolhatja.

3. Az igazgatótanács a lehető leghamarabb, és legkésőbb az elfogadásuk időpontjától számított harminc napon belül közli az általa elfogadott belső szabályozási javaslatokat vagy azoknak az AKCS-EK Nagykövetek Bizottságában – a továbbiakban: bizottság – és a Bizottságban meghatározott módosításait.Az igazgatótanács – ha szükségesnek ítéli – határozhat az általa elfogadott belső szabályozási javaslatok, illetve azok módosításainak ideiglenes és feltételes alkalmazásáról. A tényleges alkalmazási időpont nem lehet korábbi az igazgatótanács által történő elfogadás időpontjánál.A közlés időpontjától számított legfeljebb három hónapos határidőn belül a bizottság vagy jóváhagyja a közölt belső szabályozást, vagy módosítja azt.

4. A 2. cikk értelmében a Központ igazgatójára és alkalmazottaira alkalmazandó jogi keretet a cotonou-i megállapodás, a Hollandia és a Központ közötti székhelyegyezmény, a Központ alapokmányai és a Központ eljárási szabályzata, az e rendelet és mellékletei – amelyek annak szerves részét képezik –, a Központ pénzügyi szabályzata, az e rendelet hatálybalépése után a (2) és (3) bekezdésnek megfelelően elfogadott belső szabályozása, az igazgató által meghatározott belső részletes alkalmazási szabályok, valamint az igazgatótanács által akár a kötelezettségvállaláskor, akár utólagosan jóváhagyott, írásban megállapított esetleges egyedi feltételek határozzák meg.

2. cikk

1. E rendelet megállapítja az alkalmazandó feltételeket:

- a Központ igazgatója esetében;

- a Központ alkalmazottainak esetében;

- a Központ helyi alkalmazottai esetében.

2. E szabályozás értelmében a központ alkalmazottja minden, a 6. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontja értelmében, és az ott meghatározott feltételeknek és korlátozásoknak megfelelően az igazgató által aláírt határozott idejű szerződés keretében alkalmazott személy.

3. E szabályozás értelmében a Központ helyi alkalmazottja minden, a Központ által határozott idejű szerződés keretében, a 7. cikkben nem szereplő munkahelyeken kétkezi munkák vagy szolgáltatások végrehajtására, és a helyi alkalmazásoknak megfelelően alkalmazott személy.

3. cikk

1. Az igazgatótanács az igazgató javaslatára jóváhagyja a 2.A és a 2.B besorolású tisztviselők felvételét, a tisztviselők szerződésének megújítását, meghosszabbítását vagy felbontását, valamint az egy vagy több tisztviselőre vonatkozó esetleges különleges egyedi feltételeket.A helyi alkalmazottak felvételéről, azok szerződésének megújításáról, meghosszabbításáról vagy felbontásáról az igazgató határoz a rendes eljárásokat követve és az igazgató javaslatára az igazgatótanács által elfogadott belső szabályozásnak megfelelően.

2. Az igazgató az igazgatási tanács beleegyezését kéri minden, a tisztviselők felvételével, és azok szerződésének megújításával, meghosszabbításával vagy felbontásával kapcsolatos kérdésben. Ezek a kérdések különösen az állások megüresedésével, a megüresedett állások meghirdetésének módjával, a beérkezett pályázatokkal, valamint a pályázók kiválasztásának módjaival és követelményeivel kapcsolatosak.

4. cikk

1. Létre kell hozni:

- egy személyzeti bizottságot, és

- egy felvételi/előléptetési bizottságot,

amelyek ellátják az e szabályzat által rájuk bízott feladatokat.

E szervek összetételét és működési szabályait e szabályzat V. mellékletének rendelkezései szerint kell meghatározni.

2. A személyzeti bizottság képviseli a személyzet érdekeit a Központnál, és biztosítja a kapcsolatot közöttük. Hozzájárul a szolgálatok megfelelő működéséhez, lehetővé téve, hogy a személyzet véleménye napvilágra kerüljön, és az őket érintő kérdések tekintetében kifejezésre jusson.A személyzeti bizottság a személyzet munkakörülményei vagy az általános létfeltételek javítására szolgáló javaslatokat juttathat el az igazgatóhoz.

3. Az igazgatót tájékoztatni kell a személyzeti bizottság megválasztásáról, a benyújtott pályázatokról és a szavazás eredményéről.Az igazgató eljuttatja az igazgatási tanácshoz a személyzeti bizottság tagjainak nevét.Az igazgató megadja a személyzeti bizottságnak a feladatai ellátásához szükséges ésszerű kereteket.

4. Az igazgató felvételi/előléptetési bizottságot nevez ki a költségvetésben meghatározott minden alapszabály szerinti (határozatlan idejű szerződésre irányuló) megüresedett helyre vagy előléptetésre.

5. cikk

A Központ kiküldött szakértők vagy harmadik felek által fizetett szakértők szolgálatait veheti igénybe. Ezek a szakértők az igazgatási tanács által az igazgató javaslatára elfogadott belső szabályozás hatálya alá tartoznak.

Kiküldött szakértőnek kell tekinteni minden nemzeti vagy nemzetközi, illetve a Központ tisztviselőitől megkövetelttel azonos minősítéssel vagy tapasztalattal rendelkező tisztviselőt, akit ideiglenesen a Központba helyeztek vagy egy tisztviselővel felváltottak, az első albekezdésben meghatározott szabályozás értelmében.

II. CÍM

ALKALMAZOTTAK

I. FEJEZET

KINEVEZÉS – AZ ÁLLÁSOK OSZTÁLYOZÁSA – AZ ÁLLOMÁNY TÁBLÁZATA

6. cikk

1. Egy tisztviselő kinevezésének tárgya csak az e szabályzatban meghatározott feltételek szerint, a 10. cikk rendelkezéseinek megfelelően, a költségvetéshez mellékelt táblázatban szereplő megüresedett állások valamelyikének betöltése lehet.

2. A tisztviselőket a következő szerződéstípusok valamelyikének keretén belül alkalmazzák:

a) Határozatlan idejű szerződésAz igazgatási tanács által jóváhagyott szerződés a következőktől függ:

- a pénzügyi eszközök rendelkezésre állása;

- az e szabályzat 30. cikkének megfelelő tartósan kielégítő szolgáltatások;

- a tisztviselő által betöltött tisztségek tartóssága;

- a szerződésben kikötöttek szerinti tevékenység elvégzésére való képesség.

Meg kell jegyezni, hogy a határozatlan idejű szerződés időtartama nem jelenti azt, hogy állandó alkalmazásról van szó.

Fegyelmi intézkedések megtételét követően bármely szerződés felbontható.

b) Határozott idejű szerződés

- A Központ költségvetéséhez csatolt állománytáblázatban szereplő állás elfoglalása céljából felvett tisztviselőnek az igazgató által jóváhagyott szerződése, amelyet a költségvetési hatóság ideiglenesnek minősített. Egy ilyen szerződés legfeljebb két éves lehet, a teljes időtartam pedig nem lehet hosszabb öt évnél.

- A programok vagy a Központ által kezelt alapok keretében létrehozott állás betöltése céljából felvett tisztviselőnek az igazgató által jóváhagyott szerződése.

c) Rövid távú szerződésA Központ költségvetési szakaszához csatolt állománytáblázatban szereplő álláshoz nem rendelt, a feladatok akár rész-, akár teljes munkaidőben való ellátására felvett tisztviselőnek az igazgató által jóváhagyott szerződése. Az ilyen szerződés legfeljebb egy éves, csak kétszer hosszabbítható meg és a teljes időtartama nem haladhatja meg a két évet.A tisztviselő felvételére vonatkozó szerződés – amelyet az e szabályzat I. mellékletében szereplő mintának megfelelően készítettek el – meghatározza azt az időpontot, amikor a határozatlan idejű szerződés hatályba lép, a besorolási fokozatát, a fizetési fokozatát amellyel felvették, és az alkalmazott azon kötelezettségét, hogy be kell tartania e szabályzat rendelkezéseit.

7. cikk

1. Az e szabályzat hatálya alá tartozó beosztásokat a feladatok jellege és szintje szerint négy besorolási osztályra osztják, amelyekre rang szerint csökkenő sorrendben az „igazgató”, „vezető”, „ügyviteli alkalmazott” és „kisegítő alkalmazott” megnevezéseket alkalmazzák.

2. Minden besorolási osztály besorolási fokozatokat, és minden besorolási fokozat fizetési fokozatokat tartalmaz.A besorolási osztályok, a besorolási fokozatok (és az azoknak megfelelő feladattípusok), és a fizetési fokozatok más információkkal együtt e szabályozás II. mellékletében található táblázatban szerepelnek. E táblázat alapján az igazgató előírja a tisztségek és a Központ minden álláshelyének megfelelő hatáskörök meghatározását.

3. A „vezető” besorolási osztály a fejlesztés területének azon ügyviteli, koncepcionális és tanulmányozási feladatainak felel meg, amelyek egyetemi szintű ismereteket igényelnek. Ennek a besorolási osztálynak négy besorolási fokozata van:

a) a 2.A és a 2.B fokozat megfelel a „főtanácsadó” tisztségnek, amely egyetemi vagy azzal egyenértékű, posztgraduális képzés megkezdésére lehetőséget nyújtó diploma meglétét igényli, és a diploma megszerzésétől számított legalább 20 illetve 15 éves releváns szakmai tapasztalatot;

b) a 2.C és a 2.D fokozat megfelel a „tanácsadó” tisztségnek, amelyek egyetemi vagy azzal egyenértékű, posztgraduális képzés megkezdésére lehetőséget nyújtó diploma meglétét igénylik, és a diploma megszerzésétől számított legalább 10 illetve 5 éves releváns szakmai tapasztalatot.

Az igazgatási tanács az igazgató javaslatára meghatározza a 2.A fokozatú álláshelyek számát.

4. Az „ügyviteli alkalmazott” besorolási osztálynak három fokozata van:

a) két fokozat, amelyek az „vezető asszisztens” illetve az „titkársági asszisztens” tisztségnek felelnek meg:

- a 3.A fokozat az érintett szakterületen felsőfokú oktatásban szerzett, vagy azzal egyenértékű oklevelet igényel, és a képesítés megszerzésétől számított legalább öt éves releváns szakmai tapasztalatot;

- a 3.B fokozat középfokú oktatásban szerzett, vagy azzal egyenértékű oklevelet igényel, egy elismert titkárképző iskolában szerzett oklevelet, és a képesítés megszerzésétől számított legalább öt éves releváns szakmai tapasztalatot;

b) a 3. C fokozat a „titkár” beosztásnak felel meg, amely középfokú oktatásban szerzett, vagy azzal egyenértékű oklevelet igényel, és a képesítés megszerzésétől számított legalább három éves releváns szakmai tapasztalatot.

5. A „kisegítő alkalmazott” tartalmazza a 4.A fokozatot, amely a „műszaki alkalmazott” beosztásnak felel meg, amely kétkezi munkákat illetve szolgáltatásokat tartalmaz, alapfokú oktatásban szerzett oklevelet igényel, esetlegesen szakmai ismeretekkel kibővítve, és legalább két éves szakmai tapasztalatot.

8. cikk

1. Az alkalmazott osztályba sorolását a kinevezésekor, a besorolási osztály, a besorolási és a fizetési fokozat megállapításával, az igazgató határozza meg a költségvetés függvényében és az igazgató javaslatára az igazgatósági tanács által elfogadott belső szabályozásnak megfelelően.

2. A felvett alkalmazott a besorolásának megfelelő első fizetési fokozatba kerül.Mindazonáltal az igazgató – figyelembe véve az érdekelt képzését és releváns szakmai tapasztalatát – e szinten kedvezményt adhat a fizetési fokozat tekintetében, és a 2. fokozatba sorolhat.

3. Az alkalmazottnak a kinevezéséhez képest magasabb fokozatban történő alkalmazása a szerződése módosítását teszi szükségessé.

9. cikk

1. Az igazgató a tisztviselőket kizárólag a Központ érdekében, és állampolgárságra tekintet nélkül sorolja be áthelyezés útján a besorolási osztályuknak és a besorolási fokozatuknak megfelelő beosztásba.

2. Egy egység vezetői vagy helyettes vezetői tisztségében történő alkalmazás – bármilyen besorolási fokozatban legyen az – mindig funkcionális jellegű.

3. Az alkalmazottak foglalkoztatása amennyire lehetséges a Központ AKCS-EK paritásos jellegét tükrözi.

10. cikk

A Központ éves költségvetéséhez csatolt táblázat állapítja meg az állások besorolási osztályait, és minden besorolási fokozat esetében meghatározza az esetleges megüresedéseket.

II. FEJEZET

JOGOK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

11. cikk

1. A tisztviselő a feladatai ellátása során és magatartásában a Központ érdekeinek szem előtt tartásával jár el anélkül, hogy bármely kormánytól, más hatóságtól, vagy a Központhoz nem tartozó külső személytől utasításokat kérne vagy fogadna el.

2. A tisztviselő az igazgató felhatalmazása nélkül nem fogadhat el semmilyen jellegű szívességet, ajándékot vagy juttatást valamely kormánytól vagy más külső forrásból, kivéve, ha az adott szolgáltatásokat a kinevezése előtt, vagy külön szabadság alatt és e szolgáltatásokra tekintettel adták.

12. cikk

1. A tisztviselőnek tartózkodnia kell minden olyan cselekedettől - és különösen minden olyan véleménnyilvánítástól - amely sértheti a tisztségének méltóságát vagy a Központ hírnevét.

2. A tisztviselőnek tartózkodnia kell olyan tevékenység – akár díjazott, akár nem – végzésétől, amely árthat a függetlenségének vagy a Központ érdekeinek.

13. cikk

Amennyiben a tisztviselő házastársa vagy az a személy, akivel élettársi közösségben él foglalkozásszerűen végez jövedelemszerző tevékenységet, a tisztviselőnek arról értesítenie kell az igazgatót.

Amennyiben ez a tevékenység összeegyeztethetetlen a tisztviselő tevékenységével vagy a Központ érdekeivel, és amennyiben a tisztviselő nincs abban a helyzetben, hogy kötelezettséget vállaljon annak meghatározott és ésszerű határidőn belül történő megszüntetésére, az igazgató a tisztviselő tisztségében való megtartására, a szerződésének megszüntetésére, vagy a tisztviselő felfüggesztésére irányuló határozat meghozatalát javasolja az igazgatási tanácsnak.

14. cikk

Amennyiben feladatainak ellátása során a tisztviselőnek olyan ügyben kell állást foglalnia, amelynek kezeléséhez vagy kimeneteléhez olyan személyes érdeke fűződik, amely sértené függetlenségét, erről köteles tájékoztatni az igazgatót.

15. cikk

A tisztviselő a szolgálati jogviszonyának megszűnését követően is köteles tisztességes és körültekintő magatartást tanúsítani a Központtal közvetlen vagy közvetett kapcsolatban álló bizonyos megbízatások vagy előnyök elfogadásával kapcsolatban.

16. cikk

1. A tisztviselő a legnagyobb körültekintéssel jár el minden, a feladatainak ellátása során, vagy azzal összefüggésben tudomására jutott ténnyel és információval kapcsolatban; semmilyen módon sem adhat ki jogosulatlan személyeknek nyilvánosságra nem hozott dokumentumokat vagy információkat. A tisztviselőt e kötelezettség a szolgálati jogviszonyának megszűnését követően is terheli.

2. A tisztviselő az igazgató engedélye nélkül sem egyedül, sem másokkal együtt nem hozhat vagy hozathat nyilvánosságra semmilyen szöveget, amelynek tárgya a Központ tevékenységével kapcsolatos. Az engedély csak abban az esetben tagadható meg, ha a tervezett közzététel alkalmas arra, hogy a Központ érdekeit sértse.

17. cikk

A tisztviselő által feladatainak ellátása során készített valamennyi munkával kapcsolatos minden jog, szerzői jog és más szellemi tulajdonjog a Központ tulajdona.

18. cikk

A tisztviselőnek az alkalmazás helyén vagy olyan helyen kell laknia, amely nincs nagyobb távolságra az alkalmazás helyétől, mint ami feladatainak megfelelő ellátásával összeegyeztethető.

19. cikk

1. A tisztviselő beosztásától függetlenül segíti, és tanácsaival támogatja feletteseit; a tisztviselő felelős a rábízott feladatok végrehajtásáért.

2. Bármely részleget irányító tisztviselő felelősséggel tartozik feletteseinek a ráruházott hatáskörök ellátásáért, illetve az általa adott utasítások teljesítéséért. Beosztottainak felelőssége a tisztviselőt semmiképpen sem mentesíti saját felelőssége alól.

3. Amennyiben a tisztviselő olyan utasítást kap, amelyet szabálytalannak tart, vagy amelynek teljesítése súlyos következményekkel járhat, arról – szükség esetén írásban – tájékoztatnia kell közvetlen felettesét. Ha felettese az utasítást írásban megerősíti, a tisztviselő köteles azt teljesíteni, kivéve, ha ez a büntetőjog szabályaiba vagy a vonatkozó biztonsági előírásokba ütközik.

20. cikk

1. A tisztviselő kötelezhető arra, hogy egészben vagy részben térítse meg a Központnak a feladatai ellátása során vagy azzal kapcsolatban súlyos kötelezettségszegéssel okozott kárt.

2. Az igazgató javaslatára az igazgatási tanács indokolással ellátott határozatot hoz a fegyelmi ügyek vonatkozásában megállapított eljárásnak megfelelően.

21. cikk

1. A Központ tisztviselőit megillető kiváltságok és mentességek biztosítása kizárólag a Központ érdekében történik. A Központra és annak személyzetére alkalmazandó cotonou-i megállapodásra, és adott esetben a székhelyegyezmény kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyvére is figyelemmel a tisztviselők nem mentesülnek sem magánjellegű kötelezettségeik teljesítése, sem a hatályos jogszabályok és rendőrségi előírások betartása alól.

2. Az érintett tisztviselő haladéktalanul köteles tájékoztatni az igazgatót, ha e kiváltságok és mentességek vita tárgyát képezik.

22. cikk

1. A Központ segítséget nyújt minden tisztviselőnek olyan személy elleni eljárásban, aki a tisztviselő vagy családtagjai sérelmére, a tisztviselő beosztása vagy feladatainak ellátása miatt fenyegetést, becsületsértést, rágalmazást, illetve bármely személy vagy vagyon elleni támadást követett el. A Közösségek egyetemlegesen megtérítik a tisztviselőnek az ilyen esetben elszenvedett kárt, amennyiben azt nem a tisztviselő szándékos vagy súlyosan gondatlan magatartása okozta és az elkövetőtől nem tudott kártérítést kapni.

2. A Központ előmozdítja a tisztviselők olyan szakmai továbbképzését, amely összeegyeztethető a szolgálat megfelelő működésével, és a Központ érdekeiknek is megfelel.

23. cikk

A tisztviselők jogosultak az egyesülési jog gyakorlására; tagjai lehetnek különösen szakszervezeteknek vagy szakmai szervezeteknek. Az ilyen szervezetekben való tisztségek ellátása semmiképpen nem lehet hátrányos a tisztviselőre.

24. cikk

1. A tisztviselők kérelemmel fordulhatnak az igazgatóhoz a feladataikkal kapcsolatos kérdésekben.

2. Az e személyzeti szabályzat alapján egy meghatározott személyre vonatkozóan hozott minden határozatot írásban haladéktalanul közölni kell az érintett tisztviselővel.

3. A tisztviselőt hátrányosan érintő minden határozatot indokolni kell.

25. cikk

1. Minden tisztviselőnek csak egy személyi aktája lehet. A tisztviselő személyi aktája az alábbiakat tartalmazza:

- a hivatali státuszára vonatkozó összes iratot, valamint az alkalmasságára, teljesítményére és magatartására vonatkozó összes értékelés;

- a tisztviselő ezen iratokkal kapcsolatban tett valamennyi észrevétele.

A tisztviselőnek joga van az aktájában szereplő minden iratot megismerni. Ez a jog a szolgálati jogviszonyának megszűnése után legfeljebb két évig megilleti.

A személyi akta bizalmasan kezelendő, és abba csak a hivatal helyiségeiben lehet betekinteni. Bizonyos dokumentumokat át kell adni a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet közigazgatási bíróságának, amennyiben a tisztviselőt érintő ügy kerül a bíróság elé, és ez utóbbi azt kéri.

2. Minden, a tisztviselő személyi aktájában szereplő, és az 55. cikk (2) bekezdése értelmében enyhébb súlyú fegyelmi intézkedésre vonatkozó iratot három év után el kell törölni, ha az érintett tisztviselő ellen ezen időszak alatt nem indult újabb fegyelmi eljárás.

III. FEJEZET

FELVÉTEL – RENDSZERES ÉRTÉKELÉS -

SZAKMAI ELŐMENETEL -

A SZOLGÁLATI JOGVISZONY MEGSZÜNÉSE/A SZERZŐDÉS FELBONTÁSA - VISSZAVONÁS

1. szakasz

Felvétel

26. cikk

1. A felvétel során arra kell törekedni, hogy a Központ részére olyan tisztviselők munkáját biztosítsák, akik megfelelnek az alkalmasság, a teljesítmény és a tisztesség legmagasabb követelményeinek.

2. A tisztviselőket az igazgatási tanács által az igazgató javaslatára elfogadott belső szabályozásnak megfelelően, versenyvizsga alapján kell kiválasztani.

3. A (2) bekezdésben meghatározott szabályozás által megállapított felvételi eljárásnak nyitottnak és átláthatónak kell lennie, és ugyanazon részvételi és alkalmazási lehetőségeket kell biztosítania a cotonou-i megállapodást aláíró minden állama állampolgárának.

A tisztviselőket faji, vallási vagy nemen alapuló megkülönböztetés nélkül kell kiválasztani.

Semmilyen beosztás sem tartható fenn valamely állam polgárai számára.

Amennyiben egy beosztásra történő kinevezéshez azonos szintű szakmai képesítést és tapasztalatot írnak elő, a cotonou-i megállapodás aláíró államainak állampolgárai közül a lehető legszélesebb földrajzi alapon kell toborozni.

A tisztviselők felvételének – amennyire lehetséges – tükröznie kell a Központ AKCS-EK paritásos jellegét.

27. cikk

1. Nem nevezhető ki tisztviselőnek, aki:

a) nem állampolgára a cotonou-i megállapodás valamely aláíró államának;

b) nem tett eleget a katonai szolgálatra vonatkozó jogszabályokban rá nézve előírt minden kötelezettségnek;

c) nem bizonyítja, hogy megfelel a feladatai ellátásához szükséges erkölcsi követelményeknek;

d) nem a 26. cikk (2) bekezdése szerinti versenyvizsga felvételi eljárásának megfelelően vették fel;

e) fizikailag nem alkalmas feladatainak ellátására, amelyet a Központ által kijelölt orvosnál végzett orvosi vizsgálat igazol;

f) nem tesz tanúbizonyságot a Központ két fő hivatalos nyelve egyikének (francia vagy angol) alapos ismeretéről, és a központ egy további hivatalos munkanyelvének a feladatai ellátásához szükséges szintű ismeretéről.

2. A tisztviselők a tisztségük betöltése előtt a következő iratokat nyújtják be a Központnak:

a) orvosi igazolás amely tanúsítja, hogy képes azon feladatok ellátására, amelyekre felvették;

b) annak igazolása, hogy eleget tett a katonai szolgálatra vonatkozó kötelezettségeinek;

c) annak igazolása, hogy a cotonou-i megállapodás valamely aláíró államának állampolgára, és megilletik az állampolgári jogok;

d) a családi állapotára, a házastársára és az eltartott gyermekekre vonatkozó igazoló iratok.

3. A Központ kérésére a tisztviselő a próbaidő befejeződése előtt orvosi vizsgálatnak veti alá magát a Központ tanácsadó orvosánál.

28. cikk

1. Egy megüresedett beosztás betöltése céljából az igazgató – miután megvizsgálja, hogy e beosztások betölthetők-e a Központ tisztviselőinek áthelyezésével, vagy a 32. és a 33. cikk értelmében vett fokozatban vagy besorolási osztályban való előléptetéssel – versenyvizsgán alapuló külső felvételi eljárást kezd a 4. cikk (1) bekezdésében, a 26. cikk (2) bekezdésében és az V. mellékletben szereplő szabályozásnak megfelelően.

2. Felvételi vizsga rendezhető tartaléklista létrehozása céljából is.

29. cikk

1. A felvétel során a tisztviselőnek hat hónapos próbaidőt kell teljesítenie.

2. Azt a próbaidős tisztviselőt, akinek a munkája nem bizonyult megfelelőnek arra, hogy véglegesen beiktassák a beosztásába, el kell bocsátani. Az igazgató azonban kivételes esetben többször, legfeljebb összesen hat hónappal meghosszabbíthatja a próbaidőt.

3. Ha a próbaidő vagy annak esetleges ilyen meghosszabbításai során a tisztviselő feladatait betegség, szülési szabadság vagy baleset miatt folyamatosan legalább egy hónapig nem tudja ellátni, a kinevezésre jogosult hatóság a tisztviselő próbaidejét a megfelelő időtartammal meghosszabbíthatja.

4. A (3) bekezdés sérelme nélkül a próbaidő teljes időtartama semmilyen körülmények között sem haladhatja meg a tizenkét hónapot.

5. A tisztviselő a próbaideje alatt egy hónapos felmondási idő betartásával bármikor felmondhat, kivéve, ha a megállapodás más időtartamot határoz meg.

2. szakasz

Rendszeres értékelés – Szakmai előmenetel

30. cikk

1. A tisztviselők alkalmasságáról, teljesítményéről és feladataik teljesítése során tanúsított magatartásáról minden tizenkét hónapban, a naptári év végén az igazgató által meghatározott belső alkalmazási szabályoknak megfelelően értékelést kell készíteni.

2. Az értékelést közölni kell a tisztviselővel. A tisztviselőnek jogában áll az értékeléssel kapcsolatban bármilyen általa fontosnak tartott észrevételt megtenni.

31. cikk

1. Az a tisztviselő, aki két évig folyamatosan kiválóan teljesítette a feladatait és ugyanabban a besorolási fokozatban és fizetési fokozatban maradt, továbbá a szerződése ezen időszakot követően legalább egy hónapot meghaladóan folytatódik, a besorolási fokozat következő fizetési fokozatába léphet.

2. A fenti előrelépések a fizetési fokozatban nem automatikusak, azokról az igazgató határoz a feletteseknek a tisztviselők alkalmasságára, teljesítményére és feladataik teljesítése során tanúsított magatartására vonatkozó értékelése, valamint a feladataik összetettségének fejlődése alapján.

32. cikk

1. A tisztviselő besorolási fokozatban történő előrelépése csak megüresedett beosztások betöltésével, és az igazgató által – az igazgatási tanács által az igazgató javaslatára elfogadott belső szabályozásnak megfelelően – az eggyel magasabb besorolási fokozatba való kinevezés útján lehetséges.

2. Egy tisztviselőnek a korábbi besorolási osztályában eggyel magasabb besorolási fokozatba történő kinevezése az előléptetésre alkalmas tisztviselők érdemeinek összehasonlítása és a feletteseik róluk szóló értékeléseinek figyelembe vétele után kizárólag olyan tisztviselők közüli választással történhet, akik besorolási fokozatukban egy minimális időszakot eltöltöttek.

3. A tisztviselők kizárólag az előírt képzettséget és tapasztalatot igazoló, valamint a saját besorolási osztályában egy minimális szolgálati időt eltöltött pályázók közötti versenyvizsga értékelése alapján léptethetők elő az egyik besorolási osztályból egy másikba. A tisztviselőt az új besorolási osztály legalacsonyabb fokozatába kell kinevezni.

4. A besorolási fokozatban vagy a fizetési fokozatban történő előrelépéshez a tisztviselőnek legalább két évet ugyanabban a fokozatban kell eltöltenie.

33. cikk

1. A tisztviselőt abba a fizetési fokozatba kell besorolni, amely illetménye a legközelebb áll ahhoz, amelyet a korábbi fokozatában kapott.

2. A magasabb besorolási fokozatba kinevezett tisztviselő semmilyen esetben sem kaphat annál alacsonyabb alapilletményt, mint amelyet korábbi besorolási fokozatában kapott.

3. A tisztviselő nem büntethető anyagilag úgy, hogy előléptetés hiányában a korábbi besorolási fokozatának megfelelő fizetési fokozatban hagyják. Adott esetben a tisztviselő kiegészítő fizetési fokozatot kap attól az időponttól kezdve, amikortól joga lett volna a korábbi besorolási fokozatának megfelelő fizetési fokozatra.

3. Szakasz

A szolgálati jogviszony megszűnése – A szerződés felbontása

34. cikk

A halál esetétől függetlenül, a tisztviselő jogviszonya megszűnik:

1. a tisztviselő felmondását követően a felmondási idő lejártával. Ez a felmondási idő nem lehet kevesebb három, és nem lehet több hat hónapnál, kivéve, ha a megállapodás ennél rövidebb időtartamot ír elő;

2. a Központ értesítését követő felmondási idő lejártával.A felmondási idő minden letöltött szolgálati év után egy hónap, de nem lehet rövidebb három hónapnál, és nem lehet hosszabb kilenc hónapnál. Mindazonáltal a felmondási idő nem kezdődik meg a szülési szabadság vagy a betegszabadság tartama alatt, feltéve, hogy ez utóbbi nem haladja meg a három hónapot. Ezen kívül a felmondási időt a fenti korlátozások alkalmazásával fel kell függeszteni a szülési szabadság és a betegszabadság időtartama alatt;

3. annak a hónapnak a végén, amikor a tisztviselő betöltötte a 65. életévét.

4. A Központ megfelelő működése érdekében e szabályzat 55. cikkének megfelelően a tisztviselő szerződése felbontható hozzá nem értés, illetve a feladatainak nem megfelelő ellátása miatt.

5. A Központ bezárása esetén – például a nem megfelelő finanszírozás miatt – a tisztviselő letöltött szolgálati évenként a havi bruttó alapilletményének megfelelő, de tizenkét hónapot meg nem haladó végkielégítésre jogosult. Ez a számítás a tisztviselő legutolsó havi bruttó illetményén alapul.

6. Egy beosztás megszüntetése esetén az érintett tisztviselőre a (2) bekezdésben meghatározott felmondási idő vonatkozik, és az (5) bekezdésben meghatározott végkielégítésre jogosult.

35. cikk

Az igazgató kezdeményezésére a tisztviselő szerződése azonnali hatállyal megszűnik:

a) a próbaidő alatt vagy után a 29. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételekkel;

b) amennyiben a tisztviselő már nem felel meg a 27. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek;

c) a 36. cikkben meghatározott esetben;

d) a 37. cikkben meghatározott esetben.

36. cikk

1. Az e cím VI. fejezetében említett fegyelmi eljárás befejezése után a tisztviselő szerződése fegyelmi okokból azonnali hatállyal megszüntethető a tisztviselő szándékos vagy gondatlan súlyos kötelezettségszegése miatt. A megszüntető határozatot az igazgató hozza meg, miután az érdekelt számára lehetővé tették, hogy előadja a védekezését.

2. A megszüntetést megelőzően a tisztviselőre az 57. cikkben meghatározott körülmények között felfüggesztési intézkedés alkalmazható.

3. Az (1) bekezdésnek megfelelő visszahívás esetén az igazgató javasolhatja az igazgatótanácsnak, hogy részben vagy egészben vonja vissza a tisztviselőnek a végkielégítéshez való jogát, és a 46. és 52. cikkben meghatározott szabályozásban említett költségek visszatérítését.

37. cikk

1. A tisztviselő szerződését a Központ azonnali hatállyal megszünteti, amint az igazgató megállapítja, hogy az érdekelt a felvétele során szándékosan hamis tájékoztatást adott a szakmai képességei vagy a 27. cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételek tekintetében.

2. Az (1) bekezdésben szereplő esetben a visszavonást az igazgató javaslatára az igazgatási tanács mondja ki, miután meghallgatták az érdekeltet, és az e cím VI. fejezetében meghatározott fegyelmi eljárást befejezték.

3. A megszüntetést megelőzően a tisztviselőre az 57. cikkben meghatározott körülmények között felfüggesztési intézkedés alkalmazható.

A 36. cikk (3) bekezdésének rendelkezésit alkalmazni kell.

IV. FEJEZET

MUNKAFELTÉTELEK

1. szakasz

Munkaidő

38. cikk

1. Az aktív foglalkoztatásban álló tisztviselőknek mindenkor a Központ rendelkezésére kell állniuk.A rendes munkaidő azonban nem haladhatja meg a heti harminchét és fél órát, amelyet az igazgató által meghatározott részletes eljárási szabályok szerinti munkaidőrendben kell teljesíteni.

2. Kellően indokolt esetben az igazgató a tisztviselő számára részmunkaidős munkavégzést engedélyezhet, amennyiben úgy véli, hogy az teljes mértékben megfelel a Központ érdekeinek.Az ezen engedély megadására vonatkozó eljárást az igazgató által meghatározott részletes eljárási szabályok állapítják meg.

39. cikk

1. A tisztviselő csak kivételesen, sürgős vagy nagy mennyiségű munka esetén kötelezhető túlórára. Az éjszakai munkavégzés és a vasárnapokon vagy munkaszüneti napokon történő munkavégzés kizárólag az igazgató által meghatározott részletes eljárási szabályok szerint engedélyezhető.

2. A túlórák száma, amelyek elvégzésére egy tisztviselő kötelezhető, nem haladhatja meg hathavonta a 150 órát.

3. A „vezetőkhöz” és az „ügyviteli alkalmazottakhoz” tartozó tisztviselők által teljesített túlóra nem jogosít fel kompenzációs szabadságra vagy díjazásra.Az (1) bekezdésben említett részletes eljárási szabályokban meghatározott feltételek esetén az „kisegítő alkalmazott” besorolású tisztviselők az általuk teljesített túlórák alapján kompenzációs szabadságra jogosultak; amennyiben szolgálati okokból a kompenzációs szabadság biztosítására a túlórák teljesítését követő hat hónapban nincs lehetőség, a tisztviselők automatikusan az említett szabályok szerint megállapított túlóradíjra jogosultak

2. Szakasz

Szabadságok

40. cikk

1. A tisztviselők az igazgató által meghatározott részletes eljárási szabályoknak megfelelően naptári évenként legalább 24 munkanap és legfeljebb 30 munkanap éves szabadságra jogosultak. Ezek a szabályok meghatározzák a szabadnapoknak a következő naptári évre történő átvitelét.

2. Az éves szabadság mellett a tisztviselők kérelem alapján kivételesen külön szabadságra is engedélyt kaphatnak. Az ilyen szabadságra vonatkozó szabályokat az igazgató javaslatára az igazgatási tanács által elfogadott belső szabályozás állapítja meg.

41. cikk

A 40. cikkben meghatározott szabadságon kívül a terhes nők orvosi igazolás bemutatása alapján szülési szabadságra jogosultak, amely az igazolásban feltüntetett várható szülési időpontja előtt hat héttel kezdődik, és tíz héttel a szülés időpontját követően ér véget; e szabadság nem lehet rövidebb tizenhat hétnél.

Orvosi javaslatra azonban az érintett tisztviselő szülési szabadsága a szülés várható időpontját hat hétnél kevesebb idővel megelőzően is kezdődhet, és a szülés időpontját követően tíz héttel ér véget ebben az esetben, és meghosszabbodik azzal az idővel, amennyit az érdekelt tovább dolgozott a szülés várható időpontját megelőző hatodik héttől kezdődően.

A férfi tisztviselő öt munkanap apasági szabadságra jogosult, amelyet a gyermek születésének időpontját követő tíz héten belül vehet ki.

42. cikk

Az a tisztviselő, aki bizonyítja, hogy betegség vagy baleset miatti munkaképtelensége folytán feladatait ellátni nem tudja, betegszabadságra jogosult az igazgató javaslatára az igazgatási tanács által elfogadott belső szabályozásnak megfelelően. A Központ saját kezdeményezésre úgy határozhat, hogy orvosszakértő véleményét kéri.

43. cikk

A részmunkaidős munkavégzésre engedélyt kapott tisztviselők éves szabadsága az ilyen engedély időtartama alatt a felére csökken. A levonásra kerülő résznapokat arányosan kell kiszámolni, az igazgatási tanács által az igazgató javaslatára elfogadott belső szabályozásnak megfelelően.

44. cikk

1. Betegség vagy baleset kivételével a tisztviselő közvetlen felettesének előzetes engedélye nélkül nem maradhat távol. Bármely, adott esetben alkalmazandó fegyelmi intézkedés sérelme nélkül, minden szabályosan megállapított, jogosulatlan távolmaradást le kell vonni az érintett tisztviselő éves szabadságából. Ha a tisztviselő felhasználta az éves szabadságát, elveszti jogosultságát a díjazásának azonos időtartamra eső részére.

2. Ha a tisztviselő a betegszabadságát az alkalmazási helyétől eltérő helyen kívánja tölteni, az igazgató előzetes engedélyét kell kérnie.

3. Kivételes esetben a tisztviselő kérésre, és az igazgató jóváhagyásával személyes okokból fizetés nélküli szabadságot vehet ki. Ennek a szabadságnak az időtartama nem haladhatja meg tizenöt évenként az egy évet.A fizetés nélküli szabadság ideje alatt a tisztviselő nem léphet előre a fizetési fokozatban, és az nem vehető figyelembe a 31. cikk (1) és (2) bekezdésében említett legrövidebb időtartam alatt.A fizetés nélküli szabadságra alkalmazandó szabályokat az igazgató javaslatára az igazgatási tanács által elfogadott belső szabályozás állapítja meg.

4. Minden tizennyolc havi folyamatos szolgálati időszak után a tisztviselő, annak házastársa és az eltartott gyermekek az igazgatási tanács által az igazgató javaslatára elfogadott belső szabályozás szerint egy menettérti utazásra jogosultak a származásuk szerinti helyre.

3. szakasz

Munkaszüneti napok

45. cikk

A munkaszüneti napok listáját az igazgató határozza meg.

V. FEJEZET

DÍJAZÁS ÉS KÖLTSÉGTÉRÍTÉS

46. cikk

1. Az igazgatási tanács által az igazgató javaslatára elfogadott belső szabályozásban megállapított feltételek szerint a tisztviselő a kinevezése alapján a besorolási fokozatának és fizetési fokozatának megfelelő díjazásra jogosult.A tisztviselő nem mondhat le a díjazásra való jogosultságáról.

2. A díjazás alapilletményből, családi támogatásokból és egyéb juttatásokból áll.

47. cikk

A tisztviselő díjazását euróban kell megadni.

48. cikk

Az igazgatási tanács az igazgató javaslatára határozhat az Európai Unió Miniszterek Tanácsa által a Közösség tisztviselőire megállapított módszer alapján a díjazások évente történő kiigazításáról.

49. cikk

A havi alapilletményeket minden besorolási osztály, besorolási fokozat és fizetési fokozat esetében e szabályzat II. mellékletében szereplő táblázatnak megfelelően határozzák meg.

50. cikk

1. A családi támogatásokat – amelyekre a tisztviselő jogosult – a 46. cikkben meghatározott szabályozás állapítja meg, és azok tartalmazzák:

a) a háztartási támogatást;

b) az eltartott gyermek után nyújtott támogatást;

c) az iskoláztatási támogatást.

2. Az e cikkben meghatározott családi támogatásokban részesülő tisztviselők kötelesek az egyéb forrásból származó, hasonló jellegű támogatásokat bejelenteni; ez utóbbi támogatásokat le kell vonni az e szabályzat szerint folyósított támogatásokból.

3. Az eltartott gyermek után nyújtott támogatás a Központ által kijelölt orvos igazolása alapján, amely szerint az érintett gyermek olyan szellemi vagy testi fogyatékosságban szenved, amely a tisztviselőre súlyos anyagi terhet ró, az igazgató különleges, indokolással ellátott határozatával megkétszerezhető.

51. cikk

A tisztviselő elhalálozása esetén a túlélő házastársat vagy az eltartott gyermekeket az elhalálozás hónapját követő hatodik hónap végéig az elhunyt személy teljes díjazása megilleti.

52. cikk

A tisztviselő a 46. cikkben említett belső szabályozásban meghatározott körülmények között, és a 36. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül jogosult a szolgálatba lépéssel, áthelyezéssel vagy a szolgálati jogviszony megszűntetésével kapcsolatos, valamint a feladatainak ellátása során vagy azokkal kapcsolatban felmerült költségeinek megtérítésére.

53. cikk

1. A tisztviselő, annak házastársa vagy az eltartott gyermeke halála esetén a holttestnek a foglalkoztatás helyétől a tisztviselő származási helyéig történő szállításának költségeit a Központ megtéríti. E célból a Központ előleget adhat.A Központ szintén megtéríti az előző bekezdésben említett azon túlélő személyek utazási költségeit és a személyes holmiijaik szállítási költségeit, akik visszatérnek az elhunyt tisztviselő származási helyére.

2. Amennyiben a tisztviselő kiküldetés során halálozik el, az intézmény a holttestnek az elhalálozás helyéről a tisztviselő származási helyére történő szállítását fedezi.

54. cikk

Minden jogosulatlanul kifizetett összeget vissza kell téríteni, amennyiben az átvevő tudatában volt annak, hogy a kifizetés szabálytalan volt, vagy amennyiben a jogosulatlan kifizetés ténye annyira nyilvánvaló volt, hogy azt nem lehetett figyelmen kívül hagyni.

VI. FEJEZET

FEGYELMI INTÉZKEDÉSEK

55. cikk

1. Az e személyzeti szabályzat szerinti kötelezettségeit szándékosan vagy gondatlanságból megsértő tisztségviselő fegyelmi intézkedéssel sújtható.

2. A fegyelmi intézkedések a következők:

- enyhe súlyú szankciók:

a) írásbeli figyelmeztetés;

b) megrovás.

- súlyosabb fokozatú szankciók:

a) alacsonyabb fizetési fokozatba sorolás;

b) visszaminősítés a besorolási fokozatban vagy a besorolási osztályban;

c) eltávolítás a beosztásból.

3. Egyetlen kötelezettségszegés nem vonhat maga után egynél több fegyelmi intézkedést.

56. cikk

1. Az igazgató a tisztviselő közvetlen felettesének javaslatára vagy saját kezdeményezésére jogosult írásbeli figyelmeztetést vagy megrovást adni anélkül, hogy a fegyelmi tanáccsal konzultálna. Az érintett tisztviselőt előzetesen meg kell hallgatni. A tisztviselő észrevételt tehet a figyelmeztetésre vagy a megrovásra. Ezt az észrevételt a személyi aktájában őrzik meg.

2. Az igazgatási tanács a többi fegyelmi intézkedést az 58. cikkben előírt fegyelmi eljárás lefolytatását követően hozza meg. Az eljárás az igazgató vagy az igazgatási tanács kezdeményezésére történik, az érintett tisztviselő meghallgatását követően.

57. cikk

1. Amennyiben egy tisztviselőt súlyos kötelességszegéssel vádolnak, legyen az szolgálati kötelezettségeinek megsértése vagy bűncselekmény elkövetése, az igazgató elrendelheti az adott tisztviselő azonnali felfüggesztését. Ez a határozat megelőző jellegű, és legkésőbb a kifogásolt cselekményről való tudomásszerzéstől számított négy munkanapon belül meg kell hozni.

2. A tisztviselő felfüggesztését elrendelő határozatban meg kell határozni, hogy a felfüggesztés időtartama alatt a tisztviselő megkaphatja-e díjazását, illetve meg kell határozni a visszatartott részt, ami nem lehet több a tisztviselő alapilletményének a felénél.

3. Amennyiben a tisztviselő felfüggesztéséről szóló határozat hatálybalépésének napjától számított két hónapon belül nem hoznak végleges határozatot, e határozat fenntartását az igazgatási tanácsnak meg kell erősítenie.

4. Amennyiben a tisztviselő felfüggesztéséről szóló határozat hatálybalépésének napjától számított négy hónapos határidő végéig nem születik határozat, a tisztviselő ismét a teljes díjazását kapja.

5. Ha a fegyelmi eljárás végén a tisztviselővel szemben fegyelmi intézkedést nem hoznak, illetve írásbeli figyelmeztetésen vagy megrováson kívül nem alkalmaznak vele szemben más intézkedést, az érintett tisztviselőt megilleti a díjazásából visszatartott összeg.

6. Amennyiben ugyanezen cselekmények miatt a tisztviselő ellen büntetőeljárást indítottak, végleges határozat csak az ügyben eljáró bíróság jogerős ítéletét követően hozható.

58. cikk

1. Az igazgató által indított fegyelmi eljárás keretében az eseti bizottság jelentést ad át az igazgatónak, amelyben világosan feltüntetik a tisztviselő terhére rótt cselekményeket és adott esetben azok elkövetésének körülményeit.Ezt a jelentést el kell juttatni az igazgatási tanács elnökének, aki írásban értesíti az érintett tisztviselőt.Minden, a tisztviselőnek felróható sikertelen kézbesítés vagy a tértivevény aláírásának a tisztviselő által történő megtagadása értesítésnek minősül.

2. Az eseti vizsgálóbizottság összetételét és eljárásait az igazgatási tanács által az igazgató javaslatára elfogadott eljárási szabályzat írja elő.

III. CÍM

AZ IGAZGATÓ

59. cikk

1. E szabályzatnak a tisztviselők jogait és kötelezettségeit meghatározó rendelkezéseit a megfelelő változtatásokkal kell az igazgatóra alkalmazni.

2. Amennyiben e szabályzat keretében az igazgató hoz határozatot a tisztviselők és a helyi alkalmazottak tekintetében, e határozatokat az igazgatási tanács hozza meg az igazgató tekintetében.Ugyanígy abban az esetben, amikor a tisztviselők és a helyi alkalmazottak tájékoztatást nyújtanak az igazgatónak, ez utóbbi az igazgatási tanácsnak nyújtja az ilyen tájékoztatást.

IV. CÍM

SZOCIÁLIS ÉS ADÓÜGYI RENDELKEZÉSEK ÉS

A JOGORVOSLATI LEHETŐSÉGEKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

I. FEJEZET

SZOCIÁLIS RENDELKEZÉSEK

1. szakasz

Szociális biztonság

60. cikk

1. A szociális biztonsági rendszer tekintetében a tisztviselők, az igazgató – és amennyiben szükséges – azoknak a Központ által elismert családtagjai választhatják azon állam rendszerét, amelynek területén a Központ székhelye van, vagy azon állam rendszerét, amelynek a területén az utolsó lakóhelyük volt, vagy azon állam rendszerét, amelynek állampolgárai, illetve bármely magánrendszert, amellyel a Központ egyezményt kötött.Mindazonáltal ez a választás csak egyszer tehető meg a felvételt követő három hónapon belül, és a szolgálat megkezdésekor lép hatályba.

2. A tisztviselő, az igazgató, azok házastársa – amennyiben ez utóbbi a törvényi vagy rendeleti rendelkezések alkalmazásában nem részesül hasonló jellegű vagy szintű szolgáltatásban – és az eltartott gyermekeik a belső szabályozás értelmében betegségbiztosításra jogosult. E kockázatok elleni biztosítási jogosultság mértékét az igazgatási tanács által az igazgató javaslatára elfogadott belső szabályozás határozza meg.

3. A betegségbiztosításhoz szükséges hozzájárulást a csatlakozott tag és a Központ fizeti a (2) bekezdésben meghatározott belső szabályozásnak megfelelően.

61. cikk

1. A 60. cikkben említett belső szabályozásban meghatározott feltételek között a tisztviselő és az igazgató a szolgálat megkezdésének napjáról foglalkozási megbetegedés és baleset elleni biztosításban részesül. Az ilyen kockázatok elleni biztosításuk kötelező.

2. A nem biztosított kockázatok, a nyújtott szolgáltatások és a biztosított költségek az (1) bekezdésben említett belső szabályozásban szerepelnek.

62. cikk

1. Ha a tisztviselőnek vagy az igazgatónak gyermeke születik, a 60. cikkben meghatározott belső szabályozásnak megfelelően egyszeri átalányösszegű segélyt kell fizetni a gyermek tényleges gondozását ellátó személynek.

2. A születési segély kedvezményezettjének be kell jelentenie az ugyanazon gyermekre tekintettel máshonnan kapott hasonló jellegű segélyeket, amelyek összegét levonják az (1) bekezdésben meghatározott összegből. Amennyiben az apa és az anya is a Központ személyzetének a tagja, és lehetséges kedvezményezettjei e segélynek, azt csak egyszer lehet folyósítani.

2. szakasz

Közös biztosítási rendszer

63. cikk

1. Az igazgatási tanács által az igazgató javaslatára elfogadott belső szabályozásnak megfelelően a Központ közös biztosítási rendszert hoz létre a tisztviselők és az igazgató számára. A személyzet tagjai és a Központ kötelező és önkéntes hozzájárulásainak módját, valamint a Központot elhagyó személyzet pénzeszközei felszámolásának módjait e szabályozás írja elő.

2. A közös biztosítási rendszer létrehozásához szükséges hozzájárulás a csatlakozó tagok és a Központ terhe, az (1) bekezdésben szereplő belső szabályozásnak megfelelően.

3. Szakasz

Végleges és önkéntes távozási díj

64. cikk

1. Az a tisztviselő, akinek a szerződése a tisztviselő és a Központ között létrejött megállapodás következtében megszűnik, és akinek a Központnál töltött szolgálati ideje legalább öt év, az igazgatási tanács határozata és az igazgató által benyújtott jelentés alapján végleges és önkéntes távozási díjat kaphat az igazgatási tanács által az igazgató javaslatára elfogadott belső szabályozásnak megfelelően.

2. A távozási díj nem automatikus és esetlegesen a Központ érdekeinek és céljainak figyelembe vételével adják meg. A kifizetés az igazgatási tanács által az igazgató javaslatára megállapított feltételek szerint az (1) bekezdésben meghatározott belső szabályozásnak megfelelően történik.

3. A távozási díjat csak akkor adják meg, ha a szerződés a 36. és a 37. cikk rendelkezéseinek megfelelően szűnik meg.

4. Az igazgató nem részesülhet távozási díjban.

5. A távozási díj összeegyeztethetetlen a 34. cikk (5) bekezdésében meghatározott végkielégítéssel.

II. FEJEZET

Adóügyi rendelkezések

65. cikk

1. A Központ igazgatója és tisztviselői a Központ által folyósított visszatérítés adófizetésére kötelezettek ez utóbbi javára.Az adófizetés részletes alkalmazási szabályai e szabályzat III. mellékletében szerepelnek. A bizottság ezeket szükség esetén módosíthatja.

2. A Központ az adót forrásadó formájában szedi be. Az adó eredménye a Központ bevételének számít.

III. FEJEZET

Jogorvoslat

66. cikk

1. A tisztviselő kérelmezheti, hogy az illetékes hatóság határozatot hozzon személyével kapcsolatban. Az illetékes hatóság a kérelem benyújtásának időpontjától számított két hónapon belül közli az érintett személlyel indokolással ellátott határozatát. Ha e határidő lejártáig a kérelemre nem érkezik válasz, akkor azt hallgatólagos elutasító határozatnak kell tekinteni, amellyel szemben a (2) bekezdés rendelkezéseinek megfelelően panasszal lehet élni.

2. A tisztviselő és az igazgató panaszt nyújthat be az illetékes hatósághoz az őt hátrányosan érintő intézkedés tekintetében, ez arra az esetre is vonatkozik, amikor az említett hatóság határozatot hozott, és arra az esetre is, amikor az elmulasztotta a személyzeti szabályzatban előírt intézkedés elfogadását. A panasz olyan írásos dokumentum, amely a kérdéses vita békés megoldását kéri. A panaszt két hónapos határidőn belül kell benyújtani, amely elmulasztása esetén azt semmisnek kell tekinteni. A határidő kezdete:

- egy meghatározott személyre vonatkozó intézkedés esetében az az időpont, amikor az érintett személyt a határozatról értesítették, de semmiképpen sem később, mint amikor az érintett a határozatot kézhez kapta; ha azonban az intézkedés a címzettjén kívül egy másik személy elleni panaszt is tartalmaz, e másik személy vonatkozásában az az időpont, amikor ez utóbbi személy erről tudomást szerez,

- a válaszra előírt határidő lejártának időpontja, ha a panasz az (1) bekezdés értelmében a kérelem elutasítását jelentő hallgatólagos határozatra vonatkozik.

Az illetékes hatóság a panasz benyújtásának időpontjától számított két hónapon belül közli az érintett személlyel az indokolással ellátott határozatát. Ha az előírt határidő végéig a panaszra nem érkezik válasz, azt a panasz elutasítását jelentő hallgatólagos határozatnak kell tekinteni, amely ellen a 67. cikk szerinti jogorvoslattal lehet élni.

Az igazgatási tanács által az igazgató javaslatára elfogadott belső szabályozás határozza meg azt az eljárást, amely alapján az illetékes hatóság az indokolt határozatát meghozza.

E cikk értelmében az illetékes hatóság:

- a tisztviselők tekintetében az igazgató;

- az igazgató vagy az igazgató által hozott fegyelmi intézkedés elleni panaszok esetében az igazgatási tanács;

- az igazgatási tanács által az igazgatóval vagy az igazgatóhelyettessel szemben hozott fegyelmi intézkedés elleni panaszok esetében a bizottság.

67. cikk

1. A tisztviselő és a Központ, valamint az igazgató és a Központ közötti vitákat az e szabályzat IV. mellékletében szereplő eljárásoknak megfelelően egyeztetés útján kell rendezni. Mindazonáltal ha semmilyen megegyezés nem lehetséges, a tisztviselő a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet közigazgatási bíróságához fordulhat.

2. Nemzetközi Munkaügyi Szervezet közigazgatási bírósága – a továbbiakban: közigazgatási bíróság – illetékes a Központ és annak tisztviselői közötti, az érdekelt panaszát képező cselekmény jogszerűségére vonatkozó, a 66. cikk (2) bekezdése értelmében vett vitákban.

3. A közigazgatási bíróság előtt eljárás indítása csak akkor lehetséges, ha:

- az illetékes hatóság előtt már indítottak eljárást a 66. cikk (2) bekezdése értelmében, az ott meghatározott határidőn belül;

- a panaszt kifejezett vagy hallgatólagos határozattal elutasították;

- az egyeztetés meghiúsult.

4. A (2) bekezdés értelmében vett panaszokat három hónapon belül kell megtenni. A határidő kezdete:

- a panasz ügyében hozott határozat értesítéséről szóló időpont;

- amennyiben a jogorvoslat a 66. cikk (2) bekezdése értelmében benyújtott panasz hallgatólagos határozattal történő visszautasítására vonatkozik, a válaszra nyitva álló határidő lejártának időpontjától. Amennyiben azonban a panaszt kifejezett határozattal utasították el, de a jogorvoslat benyújtására meghatározott határidő lejárta előtt, ez a határidő újra kezdődik.

V. CÍM

HELYI ALKALMAZOTTAK

68. cikk

1. A helyi alkalmazottakat határozott idejű munkaszerződés keretében az igazgató veszi fel.

2. A 6-10., 29., 31-37., 40-43. és a 46-50. cikk, valamint a VI. fejezet kivételével a helyi alkalmazottakra a II. cím alkalmazandó a megfelelő módosításokkal.

69. cikk

A helyi alkalmazottak alkalmazási feltételeit különösen a következők tekintetében:

a) az alkalmazásának módjai és a szerződésének a megszüntetése,

b) a szabadságok,

c) a besorolása és a díjazása,

az igazgató határozza meg a helyi alkalmazott alkalmazási helyének szabályozása és szokásai alapján.

70. cikk

A Központ viseli a szociális biztonsági járulékoknak az alkalmazási helyen hatályos jogszabályok szerint a munkaadókat terhelő részét.

71. cikk

A tisztviselő kérelmezheti, hogy az igazgató határozatot hozzon a személyével kapcsolatban. Az igazgató a kérelem benyújtásának időpontjától számított két hónapon belül közli az érintett személlyel az indokolással ellátott határozatát. Egyet nem értés esetén a tisztviselő a 72. cikknek megfelelően jogorvoslattal élhet.

72. cikk

A Központ és a helyi alkalmazott közötti minden jogvitát az elé a bíróság elé kell terjeszteni, amely azon hely hatályos jogszabályai szerint illetékes, ahol az alkalmazott feladatait ellátja.

VI. CÍM

KÜLFÖLDÖN SZOLGÁLATOT TELJESÍTŐ TISZTVISELŐK

73. cikk

A külföldön szolgálatot teljesítő tisztviselőkre alkalmazandó rendelkezéseket az igazgatási tanács által az igazgató javaslatára elfogadott belső szabályozás tartalmazza.

VII. CÍM

A CTA-HOZ IDEIGLENESEN ÁTHELYEZETT TISZTVISELŐKRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

74. cikk

A más szervezetekből vagy vállalkozásokból különleges együttműködési vagy cseremegállapodások keretében ideiglenesen a CTA-hoz áthelyezett személyekre alkalmazandó rendelkezéseket az igazgatási tanács által az igazgató javaslatára elfogadott belső szabályozás tartalmazza.

VIII. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

75. cikk

Ez a szabályzat az AKCS-EK Nagykövetek Bizottsága által hozott, az ezt elfogadó határozattal egy időben lép hatályba.

76. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben,

a Nagykövetek bizottsága részéről

az elnök

A SZEMÉLYZETRE ALKALMAZANDÓ SZABÁLYZAT I. MELLÉKLETE

A MEZŐGAZDASÁGI ÉS VIDÉKI EGYÜTTMŰKÖDÉS TECHNIKAI KÖZPONTJA (CTA)

SZERZŐDÉST KÖTÖTT[3]:

asszonnyal/kisasszonnyal/úrral

születési ideje

állampolgársága

személyi igazolványának száma

kiállítva

Figyelembe véve a pályázata benyújtásakor az Ön által szolgáltatott adatokat, és a versenyvizsgán alapuló felvételi eljárás után az igazgató, …………………… által képviselt Mezőgazdasági és Vidéki Technikai Együttműködés Központja (CTA) a személyzetére alkalmazandó szabályzatot megállapító …….. sz., az AKCS-EK Nagykövetek Bizottsága által hozott határozat 6. cikkének értelmében úgy határozott, hogy alkalmazza Önt a Központ tisztviselőjeként.

Az Ön alkalmazásához kapcsolódó feltételek a következők.

1. IDŐTARTAM

Ez a szerződés a cotonou-i megállapodás III. mellékletének keretében ……………….-án lép hatályba határozatlan időre.

2. PRÓBAIDŐ

Az alkalmazás első hat hónapja próbaidő. Ezen időszak alatt a felek felmondási idő nélkül, a másik félhez intézett ajánlott levélben felmondhatják a szerződést. Ez a próbaidő nem alkalmazandó, ha a tisztviselőnek nem az első alkalmazásáról van szó.

3. HELY

A foglalkoztatás jelenlegi helye …. Mindazonáltal a Központ érdekében Ön más helyen is foglalkoztatható.

4. BESOROLÁS

Besorolási osztály :

Besorolási fokozat:

Fizetési fokozat :

Ön elfogadja, hogy amikor az igazgató a Központ igényei alapján azt hasznosnak ítéli, olyan feladat elvégzésére rendeli Önt, amely a besorolási osztályának és a besorolási fokozatának megfelel, és változásokat hozhat a hatáskörében.

5. HETI MUNKAIDŐ

A heti munkaidő harminchét és fél óra.

6. A TISZTSÉG MEGSZŰNÉSE A FELMONDÁSI IDŐ LETELTÉVEL

A Központ személyzetére jelenleg alkalmazott szabályozás 34. cikke szerint a felek e szerződést ajánlott levélben felmondhatják.

7. A SZEMÉLYZETRE ALKALMAZANDÓ SZABÁLYZAT

A feleket köti:

a) a Központ alapokmánya és eljárási szabályzata, a Központ személyzetére alkalmazandó szabályzat és a székhelyegyezmény;

b) a Központ által a fenti szabályzatnak megfelelően kibocsátott belső szabályozás – amelyet Ön a nyilatkozata szerint ismer -, azok esetleges módosításai, amelyek az Ön tekintetében csak az értesítés után alkalmazhatók;

c) a Központ által a fenti szabályozás 1. cikkének (5) bekezdésének megfelelően esetlegesen Önre meghatározott egyéni feltételek.

Ön kifejezetten lemond a fenti szabályzat által a hivatali idő megkezdésekor biztosított olyan előnyökről, amelyeket a Központtal kötött esetleges korábbi szerződés során már megkapott.

E szerződés keretében figyelembe veszik a Központ tisztviselőjeként korábban tett esetleges kötelezettségvállalása során letöltött szolgálati éveket.

8. VITÁK

Az Ön és a Központ között esetlegesen felmerülő vitákat egyeztetés útján kell rendezni, illetve azokat a személyzetre alkalmazandó szabályzat értelmében a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet közigazgatási bírósága elé kell vinni.

A vitákat nem lehet más módon rendezni.

9. ADATLAPOK

Az „A” (adminisztratív adatlap) és a „B” (családra vonatkozó adatlap) melléklet e szerződés szerves részét képezi.

Brüsszel,

A Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Központja részéről

Az igazgató

A Központ igazgatójához

Elfogadom e szerződést és annak feltételeit.

Tudomásul vettem a Központ alapokmányát és az eljárási szabályzatát, annak személyzetére alkalmazandó szabályzatot és a belső szabályozását.

Elfogadom a személyzetre alkalmazandó szabályzat által előírt, a közöttem és a Központ között esetlegesen felmerülő vita rendezési szabályait, és kifejezetten lemondok minden egyéb vitarendezési módról, beleértve a más igazságszolgáltatási fórum igénybe vételét is.

Kelt

A tisztviselő aláírása

AZ I. MELLÉKLET „A” MELLÉKLETE

ADMINISZTRATÍV ADATLAP

Vezetéknév :

Keresztnév :

Születési idő :

Családi állapot :

A szerződés időpontja :

E szerződés hatálybalépésének időpontja :

A szerződés időtartama :

Származási hely :

Munkavégzés helye :

Besorolási osztály, besorolási fokozat, fizetési fokozat :

Havi alapilletmény :

Különleges kikötések :

- kiegészítendő

- kiegészítendő

A tisztviselő aláírása

Az igazgató

AZ I. MELLÉKLET „B” MELLÉKLETE

A CSALÁDRA VONATKOZÓ ADATLAP

Vezetéknév :

Keresztnév :

Születési hely és idő :

ELTARTOTTAK

Vezetéknév/keresztnév:

Születési hely/idő:

Rokoni kapcsolat :

Családi állapot :

Állampolgárság:

Alulírott igazolja, hogy a fenti adatok megfelelnek a valóságnak

A tisztviselő aláírása

Az igazgató

Kelt :

A SZEMÉLYZETRE ALKALMAZANDÓ SZABÁLYZAT II. MELLÉKLETE

A HAVI BRUTTÓ ALAPELLÁTÁSOK TÁBLÁZATA (EURÓBAN)

2003. július 1-jétől érvényes (2003. júniusi mutatók)

Besorolási osztály | Besorolási fokozat | Alapbeosztás |

1. IGAZGATÓ |

1.A |

Igazgató

|1 |2 |3 |4 |5 |6 | | | | |12 016,80

|12 737,81

| | | | | |

2. VEZETŐ |2.A

2.B |Főtanácsadó

Főtanácsadó |8 583,47

6 866,75 |9 098,43

7 278,71 |9 613,46

7 725,10 |10 190,27

8 171,43 |.

8 652,13 |.

9 171,26 | | |2.C

2.D |Tanácsadó

Tanácsadó |6 008,44

4 806,73 |6 386,08

5 098,55 |6 763,77

5 407,56 |7 141,47

5 733,75 |7 553,38

6 077,09 |8 006,58

6 441,72 | |3. ÜGYVITELI ALKALMAZOTT |3. A

3. B

3. C. |Vezető asszisztens

Titkársági asszisztens

Titkár |4 017,11

3 090,01

2 231,71 |4 257,35

3 261,68

2 369,02 |4 497,75

3 467,71

2 506,39 |4 789,59

3 673,74

2 643,72 |5 081,39

3 879,42

2 815,35 |5 386,27

4 112,19

2 984,27 | |4. KISEGÍTŐ ALKALMAZOTT |4. A |Műszaki alkalmazott |1 819,66 |1 922,67 |2 025,70 |2 128,73 |2 266,02 |2 401,98 | |

Az 1.A besorolási fokozat kivételével a fokozatok magasabb fizetési fokozatba tartozó tisztviselőinek a száma nem haladhatja meg 25%-kal az ugyanazon fokozat alapszabály szerinti tisztviselőinek a számát.

A SZEMÉLYZETRE ALKALMAZANDÓ SZABÁLYZAT III. MELLÉKLETE

A KÖZPONTOT ILLETŐ ADÓ

ALKALMAZÁSI SZABÁLYAI

1. A személyzetre alkalmazandó szabályzat 65. cikkében meghatározott, a Központot illető adó alanyai a Központ tisztviselői és igazgatója, a helyi alkalmazottak kivételével.

Az adót havonta kell fizetni a Központ által az adóalanyoknak folyósított mindenféle természetű illetményei és ellátásai fejében.

Azon kifizetések és juttatások, amelyek – függetlenül attól, hogy átalányösszegűek vagy sem – a hivatali feladatok ellátásával összefüggésben felmerült költségek megtérítését szolgálják, nem képezik az adó alapját.

2. A családi és szociális támogatásokkal csökkenteni kell az adóalapot.

3. Az 1. és a 2. pont rendelkezéseinek alkalmazásával kapott összegből 10%-ot le kell vonni foglalkozási és személyi költségek címén.

Az eltartott gyermek utáni támogatás kétszeresének megfelelő további levonást kell alkalmazni az adóköteles személy minden eltartott gyermeke vagy minden más eltartott személy után.

A megadóztatott alap kiszámításához egy 16%-os kiegészítő csökkentést kell alkalmazni minden külföldön dolgozó tisztviselő bruttó díjazása esetében; az e rendelkezés értelmében vett minimális csökkentés nem lehet kevesebb 200 eurónál.

A 60-63. cikknek és a megfelelő belső szabályozásnak megfelelően minden, a szociális szabályozás címén az adóalany által kötelezően folyósított összeget le kell vonni az adóalapból.

4. Az adót a 3. pont alkalmazásában nyert, az adó alapjául szolgáló összeg alapján kell kiszámítani nulla tizedesjeggyel, nem haladva meg a 84,96 eurót, és a következő arányokat alkalmazva:

- 00,0 % 84,96 eurónál alacsonyabb összegre

- 08,0 % 0.084,97 és 1 501,99 euró közötti összegekre

- 10,0 % 1 502,00 és 2 068,75 euró közötti összegekre

- 12,5 % 2 068,76 és 2 370,93 euró közötti összegekre

- 15,0 % 2 370,94 és 2 692,21 euró közötti összegekre

- 17,5 % 2 692,22 és 2 994,41 euró közötti összegekr

- 20,0 % 2 994,42 és 3 287,26 euró közötti összegekre

- 22,5 % 3 287,27 és 3 588,08 euró közötti összegekre

- 25,0 % 3 588,09 és 3 882,46 euró közötti összegekre

- 27,5 % 3 882,47 és 4 184,60 euró közötti összegekre

- 30,0 % 4 184,61 és 4 477,50 euró közötti összegekre

- 32,5 % 4 477,51 és 4 779,78 euró közötti összegekre

- 35,0 % 4 779,79 és 5 072,72 euró közötti összegekre

- 40,0 % 5 072,73 és 5 374,80 euró közötti összegekre

- 45,0 % 5 374,81 eurónál magasabb összegre

Az adó összegét az alacsonyabb értékre kell kerekíteni.

A fent szereplő adósávok a 2003. július 1-jétől alkalmazandó sávok.

5. A 3. és a 4. ponttól eltérve a túlóra díjazásaként folyósított összegekre az adó szempontjából olyan adókulcsot kell alkalmazni, amelyet a kifizetést megelőző hónapban a tisztviselő járandóságának legmagasabb adóköteles összegére alkalmaztak.

a szolgálati viszony megszüntetésével kapcsolatban teljesített kifizetések tekintetében – a 3. pont első három albekezdésében megállapított csökkentések alkalmazását követően – az utolsó illetményfizetés idején a következők tekintetében fennálló arány kétharmadának megfelelő adókulcsot kell alkalmazni:

- a fizetendő adó összege és

- az 1., 2. és 3. pontban meghatározott adóalap aránya.

6. Amennyiben az adóköteles kifizetés egy hónapnál rövidebb időre vonatkozik, a megfelelő havi kifizetésre vonatkozó adókulcsot kell alkalmazni.

Amennyiben az adóköteles kifizetés egy hónapnál hosszabb időszakra vonatkozik, az adót úgy kell kiszámítani, mintha e kifizetés egyenlően oszlott volna meg azon hónapok között, amelyekre vonatkozik.

Az adott hónaphoz nem kapcsolódó korrekciós kifizetések olyan adókötelezettség alá esnek, amelyet abban az esetben kellett volna megfizetni, ha a kifizetés teljesítésére a megfelelő időben került volna sor.

7. A bizottság meghoz minden hasznos intézkedést az e mellékletben meghatározott rendelkezések alkalmazása érdekében.

A Központ igazgatója gondoskodik e rendelkezések alkalmazásáról.

Szükség esetén értelem szerűen az Európai Közösségek tisztviselőire alkalmazandó szabályzatra utal, és különösen a legutóbb módosított, az Európai Közösségeket illető adó alkalmazása feltételeinek és eljárásának megállapításáról szóló, 1968. február 29-i 260/68/EK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletre.

A SZEMÉLYZETRE ALKALMAZANDÓ SZABÁLYZAT IV. MELLÉKLETE

EGYEZTETÉS

1. cikk

Alkalmazási terület

A Központ tisztviselői és egyrészről az igazgató, másrészről a Központ közötti viták rendezése ezen eljárási rendelkezésnek megfelelően egyeztetés útján történik.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen eljárási rendelet értelmében, kivéve, ha a szövegkörnyezet más értelmezést szab meg:

- AKCS állam: a cotonou-i megállapodást aláíró afrikai, karibi és csendes-óceáni csoporthoz tartozó állam;

- tagállam: az Európai Unió tagállama;

- bíróság: a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet közigazgatási bírósága;

- megállapodás: az AKCS-EK cotonou-i partnerségi megállapodása;

- Miniszterek Tanácsa: a cotonou-i megállapodásban meghatározott AKCS-EK Miniszterek Tanácsa;

- bizottság: az AKCS-EK Nagykövetek Bizottsága;

- igazgatási tanács: a vállalkozás fejlődése Központjának igazgatási tanácsa;

- Központ: a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központja;

- szabályzat: a Mezőgazdasági és Vidéki Együttműködés Technikai Központja személyzetére alkalmazandó szabályzat;

- felperes: az a fél, amely az egyeztetési eljárást kezdeményezi az eljárási kérelemnek és az igényeinek a másik féllel való közlésével;

- alperes: az egyeztetési eljárás azon résztvevője, akivel szemben az igényeket megfogalmazták;

- fél: az egyeztetési eljárásban az alperes vagy a felperes.

3. cikk

A határidők közlése és kiszámítása

1. Az ezen eljárási rendelkezés által meghatározott bármely értesítést ajánlott levélben vagy ajánlva kell feladni, mindegyik esetben tértivevény kíséretében. Az értesítésnek aznap kell megérkeznie, amelyik napon azt a fentiek szerint megtették. A címzettnek felróható bármely sikertelenséget vagy a tértivevény aláírásának visszautasítását értesítésnek kell tekinteni.

2. Az ezen eljárási rendelkezés címén a határidő kiszámításához a szóban forgó határidő az értesítés, a közlésnek vagy a javaslatnak a célbaérkezését követő napon kezdődik. Ha a határidő utolsó napja ünnepnap vagy munkaszüneti nap, a közlés vagy a javaslat célbaérkezésének a határideje a következő munkanap. A határidő tartamába azonban az ünnepnapok és a munkaszüneti napok beleszámítanak.

4. cikk

Egyeztetés

1. A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet közigazgatási bíróságának megkeresése előtt bármely személy, akinek jogában áll a vita rendezését kérni, egyeztetés útján bármikor kérheti azt az ezen eljárási rendeletnek megfelelően.

2. Ha a vita az igazgató vagy a Központ között zajlik, a felperesnek a bizottsághoz kell fordulnia a békéltető kinevezése iránti kérelmével.

A kinevezést a bizottságnak a kérelem kézhezvételétől számított legfeljebb hatvan napon belül meg kell tennie.

3. Ha a vita a tisztviselő és a Központ között zajlik, a felperesnek az igazgatási tanácshoz kell fordulnia a békéltető kinevezése iránti kérelmével. A békéltetőt legfeljebb negyvenöt napon belül ki kell nevezni

4. Csak a megállapodást aláíró ország valamelyikének állampolgára nevezhető ki békéltetőnek.

5. A békéltető kinevezéséről szóló értesítés kézhezvételét követő harminc napon belül az egyeztetést kérő fél közli a kérelmét a másik féllel és a békítővel.

A kérelem a felperes egyeztetés iránti beadványa a megfelelő iratok másolatai és dokumentumok kíséretében.

6. A kérelem értesítése kézhezvételétől számított harminc napon belül a másik fél bemutatja a békítőnek és a felperesnek a beadványa másolatát.

7. A békéltető munkáját annyira informálisan és gyorsan végzi, amennyire azt a vita helyes és objektív rendezése lehetővé teszi, és a felek egyenrangú meghallgatásán alapul. A felek az általuk választott megbízottakkal képviseltethetik vagy segíthetik magukat.

8. Az ügy megvizsgálása után a békéltető bemutatja a feleknek a rendezés módját.

9. Ha sikerül a rendezés, a békéltető elkészíti a rendezés jegyzőkönyvét. A felek aláírják a jegyzőkönyvet, így jelezve, hogy elfogadják azt. Az így aláírt jegyzőkönyv köti a feleket.

10. A rendezés így aláírt jegyzőkönyvét eljuttatják a feleknek.

11. Ha a békéltető kinevezésétől számított négy hónapon belül rendezik a vitát, a felek a vitát a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet közigazgatási bírósága elé vihetik. Ebben az esetben a békéltető előtt az eljárás során történtek semmilyen formában nem befolyásolják a felek bíróság előtti jogait.

12. Ha az egyeztetési eljárás sikertelen, az ügy három hónapon belül a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet közigazgatási bírósága elé vihető.

A SZEMÉLYZETRE ALKALMAZANDÓ SZABÁLYZAT V. MELLÉKLETE

A SZEMÉLYZETRE ALKALMAZANDÓ SZABÁLYZAT 4. CIKKÉBEN MEGHATÁROZOTT SZERVEK ÖSSZETÉTELE ÉS MŰKÖDÉSE

1. Szakasz

Személyzeti bizottság

A személyzeti bizottság tagjainak a megbízatási ideje három év. Minden tisztviselőnek joga van szavazni és jelöltetni magát a választáson, amely titkos szavazással történik a le droit de voter et de présenter sa candidature à l'élection, qui a lieu à bulletins secrets.

A személyzeti bizottságba történő megválasztás feltételeit és annak működési szabályait a tisztviselők gyűlése határozza meg a szakmai szervezet eljárási szabályzatában.

A személyzeti bizottság összetételének biztosítania kell minden, a 7. cikkben meghatározott besorolási osztály képviseletét, és amennyire lehet tükröznie kell a Központ AKCS-EK paritásos jellegét.

A személyzeti bizottság megválasztásának érvényessége a választók kétharmados részvételének a függvénye. Amennyiben azonban nem érik el ezt az arányt, a választás második fordulója a választók többségének részvétele esetén érvényes.

A személyzeti bizottság tagjai, és a személyzetre alkalmazandó szabályzat vagy a Központ által létrehozott szervezetbe a személyzeti bizottság által kinevezett tisztviselők által ellátott feladatokat az általuk biztosítandó szolgáltatásoknak kell tekinteni. Az érdekelt nem károsodhat e feladatok ellátása miatt.

2. szakasz

Toborzási/előléptetési bizottság

Az igazgató minden, a költségvetésben meghatározott megüresedett hely vagy előléptetés esetében toborzási/előléptetési bizottságot nevez ki.

A személyzeti bizottság azokban megfigyelőként képviselteti magát.

A toborzási/előléptetési bizottság összetételét és működési módját a belső szabályozás állapítja meg.

_________________

[1] HL C […] […], o. […]

[2] HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

[3] A szerződésmintát a szabályzat 6. cikkében szereplő határozott idejű és rövid lejáratú szerződésekhez kell igazítani, hogy figyelembe lehessen venni az ilyen típusú szerződésekre alkalmazandó rendelkezéseket, és hogy lehetővé váljon egyéni feltételek meghatározása a szerződés megkötésekor