Intézkedéseket hoztak annak érdekében, hogy a Covid19-világjárvány idején is biztosított legyen az igazságszolgáltatási rendszer folyamatos működése. Számos törvényt fogadtak el, hogy biztosítsák az igazságszolgáltatási rendszer folyamatos működését a világjárvány idején. Például a 2020. május 20-i törvény ideiglenesen engedélyezte, hogy a bírósági eljárás digitális úton beküldött dokumentumokkal is megindítható legyen. Ezenkívül a Bírósági Kollégium kötelező erejű iránymutatásokat fogadott el annak biztosítására, hogy a bírósági épületek nyitva maradjanak, és hogy a tárgyalásokat – a tárgyalótermekben vagy virtuális úton – folytassák . Ahol a felek ehhez hozzájárultak, írásbeli eljárást alkalmaztak.

Folytatódik az igazságügyi szerveken belüli autonóm erőforrás-gazdálkodás kialakítása . A Bírósági Kollégium és az Ügyészi Kollégium továbbra is dolgozik azon, hogy az erőforrás-gazdálkodás az igazságügyi szervekhez kerüljön, ami már évek óta napirenden van. A tervek szerint 2022-ben és 2023-ban kialakítanak egy munkatehermérő eszközt, amely az erőforrások bíróságok közötti optimális elosztásához szükséges . A cél, hogy az igazságügyi szervek 2024-re önálló erőforrás-gazdálkodási hatáskörökkel rendelkezzenek. A kormány fellebbezést nyújtott be a brüsszeli francia nyelvű elsőfokú bíróság 2020. március 13-i ítélete ellen , amely elmarasztalta az államot, hogy nem biztosítja a bíróságok számára a törvényben előírt mennyiségű humánerőforrást. Bár a fellebbezés még folyamatban van, és nincs halasztó hatálya, a kormány még nem hajtotta végre az ítélet teljes körű végrehajtásához szükséges valamennyi lépést . A Legfelsőbb Igazságügyi Tanács továbbra is vizsgálja, hogyan lehetne az igazságügyi szakmát vonzóbbá tenni; a vizsgálat célja, hogy 2021 nyarát követően konkrét projekteket is indítsanak. Emellett az elkövetkező évekre az igazságszolgáltatási rendszer pénzügyi eszközeinek növelését is előirányozták. E kezdeményezések célja, hogy javulást eredményezzenek az igazságszolgáltatási rendszer humánerőforrásokkal és pénzügyi forrásokkal való ellátottságában.

Az igazságszolgáltatási rendszer digitalizációja terén csak korlátozott előrelépés történt, a következő évekre azonban ambiciózus kezdeményezéseket irányoztak elő. Mivel az igazságszolgáltatási rendszer digitalizációja még mindig fejlesztésre szorul, a kormány ambiciózus kezdeményezéseket vetített előre, amelyeknek 2025-re kell befejeződniük . Ezek keretében elkészülne egy magánszemélyek és vállalkozások által használható központi online igazságszolgáltatási portál, valamennyi bíróságra nézve egységes ügykezelési rendszer jönne létre, egyszerűbbé válna a digitális keresetindítás és iratmegtekintés, az ítélkezési gyakorlat nagy részét közzétennék az interneten, és lehetővé válna az igazságszolgáltatási rendszer adatokon alapuló erőforrás-kezelése. Mindamellett, hogy e tervek megvalósítása jelentősen javítaná a polgári és a büntetőbíróságok digitalizációját, a közigazgatási bíráskodásra ezek a kezdeményezések nem terjednek ki. A flamand közigazgatási bíróságokon ugyanakkor már most is lehetséges a peres iratok elektronikus benyújtása.

A korrupció megelőzésére szolgáló intézkedéseket általában bevezették. Továbbra is akadnak azonban hiányosságok a miniszterek és a tanácsadóik összeférhetetlenségének megelőzése, a vagyonnyilatkozatok átláthatósága, valamint a lobbitevékenység terén. A Covid19-világjárvány negatívan befolyásolja a korrupciós esetek kivizsgálását. A korrupcióellenes megelőző intézkedéseket szövetségi szinten számos hálózat és együttműködési platform koordinálja. Az igazságszolgáltatás, a szövetségi rendőrség és a biztonsági szolgálatok költségvetésének növelésére vonatkozó megállapodás pozitív fejlemény, amely várhatóan erősíteni fogja a korrupció elleni küzdelmet. Megfontolás alatt áll olyan új szabályok beterjesztése, amelyek erősíthetik a korrupcióellenes keretet. Még nem vezettek be átfogó szabályozást a visszaélést bejelentő személyek védelmére.

A belga igazságszolgáltatási rendszerben továbbra is folyamatban van a korszerűsítés a digitalizáció és az igazságszolgáltatási rendszeren belüli autonóm erőforrás-gazdálkodás területén, az elmúlt évben azonban kevés előrehaladás történt. A digitalizáció terén átfogó és ambiciózus kezdeményezéseket irányoztak elő a következő évekre. A tervek szerint 2024-re befejeződik az autonóm erőforrás-gazdálkodási hatáskörök átadása az igazságügyi szerveknek, és egy munkatehermérő eszközt is kialakítanak. A Legfelsőbb Igazságügyi Tanács további lépéseket tett annak érdekében, hogy – különösen a bűnüldöző hatóságokkal kapcsolatos bírói vizsgálatokra vonatkozó ajánlások, a bírák feddhetetlenségi szabályozásának előrevitele és az igazságügyi szervek éves beszámolását elősegítő formanyomtatványok elfogadása révén – javítsa az igazságszolgáltatási rendszer működését. Továbbra is kihívást jelent az elegendő humánerőforrás és pénzügyi forrás rendelkezésre állása, és folyamatban vannak a helyzet javítását célzó kezdeményezések. Továbbra is hiányoznak a következetes, megbízható és egységes bírósági adatok, ami hátráltatja az igazságszolgáltatás hatékonyságának növelését. Egyes fellebbviteli bíróságok különösen hosszan elhúzódó eljárásai aggályt keltőek.

Hatékonyság

Az adatok tartós hiánya nem teszi lehetővé az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának teljes körű áttekintését . Továbbra is jelentős hiányosságok tapasztalhatók a bírósági eljárások hosszára vonatkozó adatokat illetően, ami megakadályozza, hogy teljes képet kapjunk az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságáról . A rendelkezésre álló korlátozott adatok azt mutatják, hogy az első fokon befejezett polgári és kereskedelmi ügyek magas aránya 2019-ben mintegy 100%-ra csökkent. Az elsőfokú közigazgatási ügyek befejezésének aránya továbbra is meghaladja a 100%-ot, bár az eljárások még mindig hosszadalmasak. Az érdekelt felek arról is beszámolnak, hogy egyes bíróságokon – például a brüsszeli fellebbviteli bíróságon – különösen hosszú késedelmek tapasztalhatók. Az elsőfokú polgári ügyek elhúzódása kapcsán Belgium továbbra is az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának fokozott felügyelete alatt áll . Ami a közigazgatási jogi ügyeket illeti, az Államtanács igazságszolgáltatási ága jelentős ügyhátralékkal küzd, amelyet a Covid19-világjárvány tovább súlyosbított . Emellett az eljárások átlagos időtartama növekszik, és az ügyhátralék valószínűleg tovább nő, mivel a lezárási arány 100% alatt van .

II.Korrupcióellenes keret

A szakértők és a vállalatvezetők megítélése szerint a közszektorban továbbra is viszonylag alacsony a korrupció szintje. A Transparency International 2020. évi korrupcióérzékelési indexe szerint Belgium 100 pontból 76 pontot ért el, és ezzel az Európai Unió tagállamai között az 5., világviszonylatban pedig a 15. helyet foglalta el. A korrupciós helyzet megítélése viszonylag stabil volt az elmúlt öt évben.

Szövetségi szinten számos korrupcióellenes hálózat és együttműködési platform létezik. A korrupció elleni küzdelem területén a nemzetközi szervezetekkel folytatott információcserét a Külügyminisztérium végzi egy platform keretében, ahova a miniszteri kabinetek kapnak meghívást. Ezen túlmenően az Igazságügyi Minisztérium a közelmúltban új informális platformot hozott létre, amely a tervek szerint évente legfeljebb három alkalommal tart üléseket a korrupcióellenes intézkedések koordinálása és a nemzetközi ajánlásokra való reagálás érdekében. A nemzeti hatóságok kifejezték hajlandóságukat a két platform közötti szinergiák továbbfejlesztésére. Ez kiegészíti a már meglévő szövetségi állami integritási hálózatot, amely biztosítja a közszolgálatban kinevezett feddhetetlenségi megbízottak közötti koordinációt. E hálózat célja, hogy támogassa az feddhetetlenségi koordinátorok közötti együttműködést, és platformot biztosítson a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok megosztásához. Ezen túlmenően a Feddhetetlenségi Megbízottak Hálózatának célja, hogy fokozza az együttműködést az integritással kapcsolatban megbízható személyek között, akiket azért neveztek ki, hogy védelmet nyújtsanak, és támogassák azokat a köztisztviselőket, akik a feddhetetlenség szövetségi közigazgatásban történt állítólagos megsértéséről tesznek jelentést.

A külföldi megvesztegetésekkel kapcsolatos vizsgálatok elévülési idejének hiányosságait nem orvosolták. A külföldi vesztegetés elleni küzdelem terén Belgium az OECD legutóbbi ajánlásainak megfelelően foglalkozott a jogi személyek büntetőjogi felelősségének kérdésével, azonban hiányosságokat tártak fel a külföldi vesztegetési ügyek átfogó és mélyreható kivizsgálására és büntetőeljárás alá vonására vonatkozó elévülési idő tekintetében. A lehetséges külföldi vesztegetési esetek bejelentésére szolgáló mechanizmus működik, azonban – amint azt a nemzeti hatóságok megerősítették – 2020-ban még nem rögzítettek bejelentést a rendszerben.

A rendőrség feddhetetlenségét a P Bizottság és az Általános Felügyelőség ellenőrzi. A rendőrség saját bejelentési rendszerrel rendelkezik, míg a P Bizottság és az Általános Felügyelőség az etikai és feddhetetlenségi szabályok esetleges megsértésének belső kivizsgálását biztosítja. 2020-ban hat jelentés került be a rendszerbe; hármat elutasítottak, míg a másik három nyomán hivatalos vizsgálat indult. 2020. november 6-án a Belügyminisztérium bejelentette, hogy új jogszabálytervezetet szándékozik benyújtani a feddhetetlenség megsértéseinek bejelentéséről.

A miniszterek és tanácsadóik összeférhetetlenségének megelőzése terén előirányoztak bizonyos intézkedéseket. A szövetségi köztisztviselők kötelesek betartani a 2018 júliusában elfogadott magatartási kódexet. A miniszterek és kabinetjük tagjai azonban még mindig nem tartoznak e szabályok hatálya alá. Az Európa Tanács Korrupció Elleni Államok Csoportja (GRECO) úgy ítélte meg, hogy az erre vonatkozó ajánlásokat még nem hajtották végre maradéktalanul. A közhivatalt ellátó személyekre vonatkozó magatartási kódex szabályai csak a kabinetek vezetőire és vezetőinek helyetteseire vonatkoznak. A kabinetek tagjaira vonatkozó feddhetetlenségi szabályok még mindig gyengék, és nincs az e tagok feddhetetlenségének ellenőrzésére szolgáló eljárás. E tekintetben a GRECO azt is hangsúlyozta, hogy a kabinetek tagjainak felvételére vonatkozó szabályokban nagyobb átláthatóságot kell előírni.

A vagyonnyilatkozatok területén feltárt hiányosságok továbbra is fennállnak. A 2020. évi jogállamisági jelentésben a vagyonnyilatkozatok terén feltárt hiányosságok továbbra is fennállnak, mivel a Számvevőszék lezárt borítékban kapja meg a nyilatkozatokat, amelyeket nem tesznek közzé, és pontosságukat sem ellenőrzik. A nyilatkozatokhoz csak a nyomozási bírók férhetnek hozzá a bűnügyi nyomozásokkal összefüggésben.

A parlamenti képviselők feddhetetlenségére vonatkozó szabályok érvényben vannak, az ajándékokra és juttatásokra vonatkozó szabályokkal kapcsolatban feltárt hiányosságokat azonban nem orvosolták. A parlamenti képviselőknek be kell tartaniuk a Parlament saját etikai kódexét, de a GRECO által feltárt hiányosságoknak nem mindegyikét orvosolták. Ez különösen igaz a parlamenti képviselők által kapott juttatásokra és ajándékokra, mivel erre vonatkozóan még nem fogadtak el átfogó szabályokat.

Továbbra is vannak hiányosságok a parlamenti képviselőkre vonatkozó lobbiszabályok, valamint a felsővezetői feladatokat ellátó személyek és a lobbisták közötti interakciókra vonatkozó szabályok tekintetében. A hatályos szabályok szerint a lobbistáknak el kell fogadniuk és be kell tartaniuk bizonyos magatartási szabályokat, amennyiben céljuk a politikai döntéshozatal közvetlen vagy közvetett befolyásolása. A GRECO ajánlását, miszerint fogadjanak el szabályokat a parlamenti képviselők és a lobbisták közötti kapcsolattartásra, valamint az egyes felsővezetői tisztségek és lobbisták közötti kapcsolatra vonatkozóan, még nem hajtották végre. A tavalyi beszámolók szerint bár a parlamenti képviselőkre és köztisztviselőkre vonatkozó „forgóajtó-jelenségre” vonatkozó szabályok általában megfelelőek, a felsővezetői tisztségekre vonatkozó magatartási kódexben foglalt szabályok továbbra is hiányosak. Szinte semmilyen szabály nem vonatkozik a miniszterekre és kabinetjük tagjaira.

Elfogadták a politikai pártok finanszírozására vonatkozó szabályok módosítását, melynek célja, hogy figyelembe vegye a külföldi adományozók kérdésével kapcsolatos nemzetközi ajánlásokat. 2021. május 21-én a Szenátus elfogadta a politikai pártok finanszírozásáról szóló 1989. július 4-i törvény 16a. cikkének módosítását. Az új rendelkezés a GRECO ajánlásának megfelelően szabályozza a külföldi adományozók kérdését.

A visszaélést bejelentő személyekre vonatkozóan még nem létezik átfogó jogszabály. A kormánykoalíciós megállapodás előirányozza a visszaélést bejelentő személyek védelmét szolgáló átfogó szabályok jóváhagyását, különös tekintettel azon köztisztviselők védelmére, akik 2021 végéig jóhiszeműen jelentenek be valamely kötelességszegést.

A Covid19-világjárvány lelassította a korrupciós vizsgálatokat. A hatóságok szerint a világjárvány negatív hatást gyakorolt a rendőrség és az igazságszolgáltatás tevékenységeire, többek között a korrupció elleni küzdelemre. A bűnüldöző hatóságoknak alkalmazkodniuk kellett az új helyzethez; ennek érdekében megpróbálták távolról folytatni tevékenységeiket, valamint elhalasztották az egyes olyan nyomozati intézkedéseket, amelyekhez a tisztviselők helyszíni fizikai jelenlétére volt szükség. Mindazonáltal az összetett ügyek kivizsgálása és büntetőeljárás alá vonása a rendes ügymenet szerint folytatódott.

III.Médiapluralizmus és médiaszabadság

Belgiumban három nyelvi és kulturális közösség rendelkezik a médiapluralizmus szempontjából releváns hatáskörökkel. A médiapluralizmus jogi kerete – egyebek mellett a sajtószabadsággal és a véleménynyilvánítás szabadságával kapcsolatos – alkotmányos garanciákon alapul. Jogszabályt fogadtak el az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló felülvizsgált irányelv átültetésére. Az audiovizuális médiát szabályozó független hatóságok őrködnek a média tulajdonjogi viszonyainak átláthatósága felett.

Megerősítették a médiaszabályozó hatóságok függetlenségét és erőforrásait. Az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló felülvizsgált irányelv átültetésének eredményeként – különösen a tanács tagjainak leváltására vagy felmentésére vonatkozó bármely döntés megfelelő indokolására és átláthatóságára vonatkozó új követelmény révén – megerősítették a flamand közösség audiovizuális médiaszabályozó hatóságának (VRM) függetlenségét. A VRM további két alkalmazottat vett fel az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvből eredő további feladatok ellátására, így a teljes létszám 21 fő. A francia nyelvű közösség audiovizuális médiaszabályozó hatóságának (CSA) függetlensége a felülvizsgált audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv átültetéséből adódóan szintén erősödött, mivel egy új előírás megköveteli a CSA vezetője elbocsátásának okaival kapcsolatos átláthatóságot. A szabályozó hatóság költségvetése majdnem 9%-kal nőtt 2020-hoz képest, ami 4 további alkalmazott felvételét tette lehetővé, így a teljes létszám most 31 fő. A német ajkú közösség audiovizuális médiaszabályozó hatóságát úgy alakították át, hogy a döntéshozó testületet – az ügydöntő tanácsot – különválasztották a tanácsadó testülettől, amely az online szolgáltatásokat és a civil társadalmat képviselő új tagokkal bővült. Emellett költségvetése 2020-hoz képest megduplázódott, így új alkalmazottakat vehet fel, és összesen 4 fővel működhet. A Médiapluralizmus Monitor 2021. évi kiadása (2021. évi MPM) nagyon alacsony kockázatról számol be a médiahatóságok függetlenségére nézve.

A szilárd média-önszabályozási struktúrák rendelkezésre állnak és továbbfejlesztésük is folyamatban van. Az Újságírók Etikai Tanácsa és az Újságírói Tanács arról számolt be, hogy a közönség egyre nagyobb figyelmet fordít a médiatartalmak pontosságára, és a Covid19-világjárvány médialefedettségével kapcsolatban kevés panasz érkezett. Az Újságírók Etikai Tanácsa fontolóra veszi az oknyomozó újságírókkal szembeni panaszok gyorsított kivizsgálását, hogy így elkerülhető legyen – a hosszú vizsgálatok mellékhatásaként gyakran előálló – öncenzúra. A 2020. évi jogállamisági jelentésben említett nézeteltérés a CSA-val afölött, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatásokban érvényesítendő etikai standardok tekintetében melyik szervezet jogosult eljárni, az Újságírók Etikai Tanácsa szerint megoldódott, és e szervek globális együttműködési rendszert vezetnek be.

A média tulajdonviszonyainak átláthatósága nagyrészt biztosított. A médiatulajdon átláthatóságának biztosítása érdekében a VRM éves médiakoncentráció-jelentést tesz közzé és elérhetővé teszi a tulajdonosi információkat a honlapján, míg a CSA a francia nyelvű közösség médiakínálatát bemutató weboldalt tart fenn. A 2021. évi MPM szerint azonban a digitális hírközlő média szereplői esetében Belgiumban a médiaszabályozó hatóságok kevés adattal rendelkeznek a pénzügyi vagy tulajdonosi struktúrákról. Az érdekelt felek az online média esetében néhány olyan ritka esetről – például szatirikus weboldalakról – számoltak be, amelyek biztonságuk érdekében kértek anonimitást. A hírközlő média koncentrációja Belgiumban magas.