A projekt előrehaladtával az elkövetkező években újabb közbeszerzési szerződések és támogatások odaítélésére kerül majd sor, nemcsak a Fusion for Energy részéről az Euratom természetbeni hozzájárulása, hanem egyre nagyobb arányban az ITER Szervezete részéről az építés befejezéséhez szükséges összeszerelési és szerszámozási munka kapcsán is. Az ITER Szervezete várhatóan összesen 1,8 milliárd EUR összegben fog szerződést kötni mostantól 2025-ig, különösen olyan területeken, mint a diagnosztika, valamint a távkezelési és fűtési rendszerekkel kapcsolatos csúcstechnológiás megoldások, ami új lehetőségeket nyit meg olyan európai régiók iparági szereplői és kkv-i előtt, amelyek azelőtt nem szerepeltek komolyabb arányban a kedvezményezettek között.

A beruházás már most látható eredménye az ITER 42 hektáros építési területén elért jelentős előrehaladás. A 39 tervezett épület közül a tokamak-épületegyüttes építése rohamléptekkel halad: két alagsori szintje már elkészült, és az építkezés immár a talajszint felett folytatódik. A közelben található, 60 méter magas ülésterem, a tisztítólétesítmény, valamint a helyszíni szolgáltatások épülete elkészült. Számottevő előrehaladás történt a helyszín több más épülete, köztük a kriogén üzem és a hűtőtornyok építésében, a fennmaradó épületek többségének pedig az elmúlt 18 hónapban megkezdődött az építése. Hat (az Egyesült Államok és Kína által szállított) elektromos transzformátort immár beszereltek. India leszállította a kriosztát összes alapelemét, és folyamatban van azok hegesztése. A Fusion for Energy készen áll, hogy megkezdje négy, gyűrű alakú (17 és 25 méter átmérőjű) óriás poloidtekercs gyártását egy erre a célra kialakított, 250 méter hosszúságú épületben.

2010 júliusában az Európai Unió Tanácsa felhatalmazást adott az Európai Bizottságnak, hogy az Euratom nevében hagyja jóvá az ITER akkori alapkoncepcióját, amely azon a feltételezésen alapult, hogy az ITER megépítése 2020-ra az úgynevezett első plazma megvalósításával befejeződik. Az Európai Unió Tanácsa 2020-ig (2008-as értéken) 6,6 milliárd EUR-s felső határt szabott az építési szakasz költségvetésének. Ezek a források az Euratom Fusion for Energy (F4E) nevű Közös Vállalkozásának igazgatási költségeit is fedezik. Az ITER költségeit az energiauniós stratégiában meghatározott jelentős európai energetikai átalakulás összefüggésében kell vizsgálni, amelynek becsült beruházási igénye a következő évtizedben mintegy 200 milliárd EUR.

Az egyes ITER-tagok, köztük az Euratom projektköltségeinek (az uniós költségvetésből, Franciaországtól és a Fusion for Energy tagjaitól származó forrásoknak) a felülvizsgálata lényegében két elemből tevődik össze: a) az egyes tagok által az ITER Szervezet számára az utóbbinak az építésben, összeszerelésben és üzemeltetésben vállalt részéhez teljesített pénzbeli hozzájárulás felülvizsgálata, valamint b) az egyes tagok vállalása alapján a projekthez teljesítendő megfelelő természetbeni hozzájárulások beszerzéséhez szükséges források, továbbá az egyes belső ügynökségek igazgatási költségeinek felülvizsgálata. Az előző alapkoncepció által az építési munkákra 2020-ig előirányzott (2008-as értéken) 6,6 milliárd EUR-n felül az Euratom részéről a létesítmény sikeres megvalósításához és a teljes teljesítményű üzem szakaszának megkezdéséhez szükséges források ebben a szakaszban feltüntetett becslése a következőkön alapul: (1) az ITER Szervezete által az ITER Tanácsához 2016 novemberében benyújtott kifizetési kérelem, valamint (2) a Fusion for Energy által 2016 decemberében az igazgatótanácsa elé terjesztett becslések (kifejezett eltérő utalás hiányában minden feltüntetett összeg 2008-as értéken értendő; míg a mellékelt táblázatok 2008-as és jelenlegi értéken egyaránt szerepeltetik a becsült összegeket), illetve (3) azon feltételezés, hogy az ITER-megállapodás szerinti jogi kötelezettségvállalások betartását a Brexit nem érinti közvetlenül (lásd még: 3. oldal). Azt is feltételezzük, hogy Franciaország fogadó államként továbbra is fedezi az Euratom hozzájárulásának 20 %-át.

Jelenleg Svájc az egyetlen nem Euratom-tag ország, amely társult országként a Fusion for Energy révén közreműködik az Euratom ITER-rel kapcsolatos tevékenységeiben. Svájc 1978 óta vesz részt társult országként a fúziós energiával kapcsolatos tevékenységekben, ami lehetővé tette számára, hogy részesüljön a Fusion for Energy és az ITER Szervezete szerződéseinek és támogatásainak előnyeiből, valamint hogy társuljon az Euratom magfúzió-kutatási programjához.

A fenti számadatok az Euratomnak az ITER építéséhez történő teljes hozzájárulását jelentik. Az ITER projekt végrehajtásához szükséges európai források becsült megoszlásának teljes áttekintését a bizottsági szolgálati munkadokumentum 4. táblázata tartalmazza. Ugyanez a táblázat szemlélteti az Európai Bizottság projekttel kapcsolatos átlagos igazgatási költségeinek, a Fusion for Energy igazgatási költségeinek, valamint a Fusion for Energy ITER-rel kapcsolatos költségeinek becsült összegét.

Az ITER Szervezete részére teljesített pénzbeli és természetbeni hozzájárulások becsült összegét összeadva az Euratom további, 2021-től 2035 végéig (a Fusion for Energy költségvetésén keresztül) teljesítendő hozzájárulásának jelenleg becsült összege mintegy 5,7 milliárd EUR (jelenlegi értékben 8,4 milliárd EUR). A Fusion for Energy igazgatásának operatív költségét (legfeljebb 0,8 milliárd EUR), a Fusion for Energy egyéb tevékenységeinek, például a tenyészköpeny-tesztmodulnak és a tágabb megközelítésnek a költségeit (0,5 milliárd EUR), valamint az Európai Bizottság projekttel kapcsolatos átlagos igazgatási költségeit (0,13 milliárd EUR) a fentiekhez hozzáadva az ugyanezen időszakra számított Euratom-források becsült teljes összege 7,1 milliárd EUR (jelenlegi értéken 10,4 milliárd EUR). Megjegyzendő, hogy az ITER Tanácsának 2016. novemberi ülésén az ITER Szervezetét további költségmegtakarítási intézkedések megtételére kérték fel.

A Fusion for Energy-nek a projekt 2021-től az első plazma 2025-ös megvalósításáig tartó építési szakaszára vonatkozó becsült forrásigénye tehát hozzávetőlegesen 3,9 milliárd EUR (2008-as értéken).

III.3 Az ITER sikeres megépítésének független felülvizsgálatok és az ITER-tagok folyamatos kötelezettségvállalása által támogatott szilárd alapja

A közelmúltban történt fontos fejlemények megfelelő alapot biztosítanak ahhoz, hogy az ITER projekt a siker útján haladjon, jóllehet továbbra is számolni kell kockázatokkal. Az első plazma megvalósításához szükséges alkotóelemek végleges terve 89 %-ban elkészült, az első plazmához nem kapcsolódó alkotóelemek készültsége pedig 71 %-os az ITER Szervezete által szolgáltatott információk alapján. A terv kiforrottsága alátámasztja a belső ügynökségek és az ITER Szervezete közötti szoros együttműködés keretében elkészített – és ebből kifolyólag az ITER-tagok és a belső ügynökségek műszaki kapacitását és pénzügyi megkötéseit figyelembe vevő – új ütemterv és az ahhoz kapcsolódó becsült forrásigény megbízhatóságát. Az ITER Szervezete és a belső ügynökségek közötti együttműködés új szintjét újonnan bevezetett, a máskülönben késésekhez és többletköltségekhez vezető tervezésbeli változások hatékonyabb kezelését célzó eszközök támogatják.

A mind az ITER vezetése által, mind a maga a projekt tekintetében elért előrehaladás pozitív értékelését az ITER Tanácsának felülvizsgálati csoportja is alátámasztotta, amely jelentésében megállapította, hogy az ütemterv átdolgozása kedvező hatást gyakorolt a projektre, továbbá szakszerűen és megalapozottan történt. Ezenkívül az ITER Szervezetének 2015-ös vezetési értékelése szintén elismerte a projekt előrehaladása érdekében tett hatásos intézkedéseket, így kiemelte a vezetés, többek között a döntéshozatali eljárások terén történt előrelépéseket, valamint az ITER Szervezete és a belső ügynökségek tevékenységei közötti jobb együttműködést és integrációt. Az értékelés összességében megerősítette, hogy ezek a változások felgyorsítják a projekt előrehaladását.

Ezzel párhuzamosan 2016 elején a Fusion for Energy új igazgatójának kinevezésével fokozódtak az európai szintű változások; az új igazgató a Közös Vállalkozás és az ITER Szervezete célkitűzéseinek összehangolását lehetővé tevő iparági szakértelemmel rendelkezik, és kiemelt figyelmet fordít a kockázatkezelésre, valamint a költségcsökkentő intézkedésekre. Az Euratom ITER-hez történő hozzájárulásának hatékonyabb, időben és a költségvetési kereten belül történő teljesítése, valamint az esetleges kockázatok és az azok enyhítésére szolgáló intézkedések meghatározása érdekében további módosítások vannak folyamatban. A Fusion for Energy működésében és gyakorlataiban történt változások összhangban vannak az Európai Számvevőszék és a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata által megfogalmazott ajánlásokkal. A Fusion for Energy eddig az Európai Számvevőszék és a Belső Ellenőrzési Szolgálat – utóbbi az Európai Számvevőszék ajánlása nyomán immár a Fusion for Energy belső ellenőre – ajánlásainak 83 %-át hajtotta végre. Az Európai Parlament éves mentesítési eljárásai megerősítették a Fusion for Energy pénzügyi teljesítményének konszolidációját és javulását a számlák Európai Számvevőszék általi éves felülvizsgálata alapján, amely következetesen megerősítette a Fusion for Energy számláinak szabályszerűségét és megfelelőségét.

2016 júniusában a Fusion for Energy igazgatótanácsa magas szintű értékelést indított az Euratom felelősségi körébe tartozó alkotóelemek leszállításának, valamint az ahhoz kapcsolódó forrásoknak tervezésére vonatkozóan. E felülvizsgálat 2016 decemberében bemutatott eredményei megerősítették, hogy a Fusion for Energy kellő kapacitással rendelkezik az Euratom által az ITER új ütemtervéhez teljesítendő hozzájárulás időben és a szakaszos megközelítéssel összhangban történő teljesítésére. A felülvizsgálat hangsúlyozta továbbá, hogy a Közös Vállalkozás megfelelő kapacitással rendelkezik szükséges alkotóelemeknek a 2020-ig tartó időszakra jelenleg rendelkezésre álló költségvetés és az azt követő időszakra vonatkozó költségbecslések keretein belül történő leszállításra. Mindezek ellenére továbbra is vannak tervezési és gyártási nehézségek – különösen a kritikus fontosságú alkotóelemek tekintetében –, amelyek további hatást gyakorolhatnak a felülvizsgált ütemtervre.

Ami az ITER tagjait illeti, az új ütemterv és az ahhoz kapcsolódó becsült forrásigény meghatározását követően jelenleg a projekthez szükséges források biztosításán dolgoznak. Kína, Korea, Japán és Oroszország nemzeti eljárásokat indított. Valamennyi ITER-tag politikai döntéshozatalát az a feltételezés alapozza meg, hogy Európa fenntartja az ITER projekt tekintetében vállalt vezető szerepét és támogatását.

Az Egyesült Államok Energiaügyi Minisztériuma 2016 májusában az ITER-ről szóló jelentést terjesztett a Kongresszus elé, amelyben kiemelte a projekt pozitív eredményeit, és egyúttal támogatta a folyamatban lévő reformok folytatását. A jelentés elismerte, hogy az első plazma megvalósításának legkorábbi műszakilag lehetséges időpontja (a „korai befejezés” időpontja) 2025 decemberére tehető, egyúttal megjegyezte, hogy továbbra is fennáll az ütemtervtől való esetleges eltérések kockázata. Az Egyesült Államok Energiaügyi Minisztériuma által a projekt tekintetében 2017 januárjában végzett részletes felülvizsgálat szintén megerősítette, hogy a projekt első plazmáig terjedő ütemtervében 24 hónapnyi időszakot kell számítani az esetleges előre nem látható eseményekre. Az Egyesült Államok ettől függetlenül folytatja részvételét a projektben, a következő felülvizsgálatot pedig 2019-ben fogja elvégezni.

A projekt irányváltása kulcsfontosságú volt az összes ITER-tag projekttel kapcsolatos támogatásának és elkötelezettségének fenntartása szempontjából.

IV. Az ITER-ben rejlő kockázatok nyomon követése és kezelése

Az ITER, mint a maga nemében első, nagyszabású, a technológiai tudás élvonalát képviselő nemzetközi projekt kockázatokat rejt magában, nemcsak a hosszú távú ütemterv és a költségek kiszámíthatósága, de a vezetés és az irányítás stabilitása szempontjából is.

Az új ütemterv és az ahhoz kapcsolódó költségbecslések, valamint a vezetés és az irányítás változásai alapján nagyobb biztonsággal várható az ITER építésének sikeres befejezése. Továbbra is maradtak fontos kihívások, különösen az épületek és a vákuumtartály elkészítése tekintetében, amelyek közül mindkettő az Euratom által teljesítendő hozzájárulást képvisel és a projekt kritikus elemét képezi. Éppen ezért a határozott kockázatkezelés elengedhetetlen fontosságú a projekt, és különösen az új alapkoncepció sikere szempontjából, különös tekintettel a mind az ütemterv, mind a források tekintetében még fennálló kockázatok kezelésére. Így különösen mind a Fusion for Energy, mind az ITER Szervezetének független ellenőrei azt jelezték, hogy az első plazma legkorábbi műszaki szempontból megvalósítható befejezési időpontja 2025 decemberére tehető, és ez a becslés nem veszi figyelembe az előre nem látható eseményeket. Az ütemterv megbízhatósága érdekében észszerű idővel kell számolni az esetleges előre nem látható eseményekre. Így különösen a Fusion for Energy első plazmáig terjedő becsült költségvetését reálisnak ítélték, 10 %-os esetleges bizonytalansággal a projekt egészét érintő késések miatt.

IV.1 Az általános, projektszintű kockázatok kezelésére irányuló intézkedések

Az ITER Szervezetének új vezetése olyan kockázatkezelési elveket vett át, amelyeket más nagyszabású mérnöki projektekben is alkalmaznak, különösen azért, hogy teljesíthető legyen az első plazma 2025-ig történő megvalósítása. A kockázatkezelés immár mennyiségi megközelítés alapján történik a kockázatok előfordulása, (hónapokban és euróban kifejezett) hatása, valamint a kockázatenyhítő intézkedések meghatározása tekintetében. A kockázatok összes fő kategóriájával, valamint az esetleges új kockázatokkal is foglalkoznak. Létrehozták a Projektkockázat- és Lehetőségkezelési Bizottságot, és folyamatban van a projektkockázati nyilvántartás továbbfejlesztése, amely immár a belső ügynökségek és az ITER Szervezetének teljes személyzete számára elérhető. Ugyanakkor további előrelépések szükségesek az alkotóelemek illesztéseinek befagyasztása érdekében, mivel ez kulcsfontosságú az ütemtervtől való eltérések és a költségnövekedés kockázatának csökkentése szempontjából.

E rendszer egyik fontos elemét képezik azok az ITER Tanácsa által 2015 novemberében bevezetett, majd 2016 júniusában továbbfejlesztett mérföldkövek, amelyekhez viszonyítva jobban nyomon követhető a projekt előrehaladása és az ütemterv betartása. Ezek alkalmazása lehetővé teszi a projekt végrehajtása során történt eltérések korábbi azonosítását és kezelését. Az ITER Tanácsa ezenkívül rendszeres, hathavonta végzett részletes kockázati felülvizsgálatok végrehajtása mellett döntött, amelyek a projekt kritikus fontosságú területeire – 2017-ben elsőként a kockázatkezelésre – összpontosítanak. Ezek a felülvizsgálatok további módját kínálják a lehetséges kockázatok még azt megelőzően történő felismerésének és kezelésének, hogy azok negatív hatást gyakorolhatnának.

A projekt eredményes felügyelete érdekében ugyanakkor további fejlesztések szükségesek az ITER Szervezetének irányítását illetően. E tekintetben az ITER Tanácsa 2016 novemberében megállapodott az albizottságok számának csökkentéséről, valamint azok működésének észszerűsítéséről és az átfedések kiküszöböléséről. 2017-ben az ITER Tanácsa elemezni fogja az egyszerűsítés további lehetőségeit annak érdekében, hogy az irányítást a teljesítésre és a stratégiai kérdésekre összpontosítsa.

IV.2 Az európai részvétel kockázatainak kezelésére irányuló intézkedések

Az ITER projekt sikeres megvalósítására irányuló átfogó stratégiával párhuzamosan az Euratomnak és tagállamainak, valamint Svájcnak a Fusion for Energy tagjaiként folytatniuk kell a Közös Vállalkozás teljesítményének javítására irányuló komoly erőfeszítéseiket.

A Fusion for Energy-ben kultúraváltás van folyamatban. A vállalkozás a költségekkel kapcsolatos elszámoltathatóságra, az esetleges kockázatok hatékonyabb kezelését szolgáló jelentéstételi rendszerek bevezetésére, valamint olyan mérföldkövek bevezetésére összpontosít, amelyekhez viszonyítva jobban nyomon követhető az Euratom hozzájárulásának teljesítése. Ami a költségekkel kapcsolatos kockázatokat illeti, a Fusion for Energy 2015-ben az összköltségről készült saját becslésének nagyszabású felülvizsgálatát kezdeményezte az egyes szerződések és munkacsomagok információi alapján. E felülvizsgálat nyomán költségkockázati nyilvántartást fogadtak el. A Fusion for Energy új vezetése a költségnövekedések és az ütemtervhez képesti késések megfékezésére összpontosít az Euratom hozzájárulásának két legfontosabb területén (épületek és vákuumtartály), továbbá erősíti a projektellenőrzést, és havi rendszerességgel frissíti a fő rendszerek befejezésének becsült összköltségét. A Bizottság további költségcsökkentő intézkedések meghatározására fogja felhívni a Fusion for Energy-t, beleértve egy átfogó stratégia kidolgozását az alvállalkozók költségigényléseinek kezelése tekintetében.

A már levont tanulságok és a Fusion for Energy 2017-es félidős értékelésének eredményei alapján az Európai Bizottság tovább fogja fokozni a Közös Vállalkozás felett gyakorolt felügyeletét, ami egy új, nemcsak a 2016-ban hatályba lépett új költségvetési rendeletből eredő változásokat, de a hatékony jelentéstételt és nyomon követést is megalapozó igazgatási megállapodás megkötésében fog kiteljesedni.