Ajánlás

A TANÁCS HATÁROZATA

Portugáliának a túlzott hiány orvoslása érdekében a hiánycsökkentésre irányuló, szükségesnek ítélt intézkedések meghozatalára történő felszólításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (9) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

mivel:

(1)Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikke szerint a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt.

(2)A Stabilitási és Növekedési Paktum a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul, amely az árstabilitás és az erős, fenntartható, munkahelyteremtéshez vezető növekedés feltételeinek megerősítését szolgáló eszköz. A Stabilitási és Növekedési Paktum magában foglalja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendeletet is, amelyet a túlzott költségvetési hiányok mielőbbi megszüntetésének elősegítése érdekében fogadtak el.

(3)A Tanács 2009. december 2-án – az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSZ) 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően – határozatában megállapította, hogy Portugáliában túlzott hiány áll fenn, és az EKSZ 104. cikkének (7) bekezdésével, valamint az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkével összhangban ajánlást adott ki a hiány legkésőbb 2013-ig történő megszüntetéséről. A portugál hatóságok azon kérése nyomán, amelyben pénzügyi segítséget kértek az Európai Uniótól, azon tagállamoktól, amelyeknek pénzneme az euró, valamint a Nemzetközi Valutaalaptól (IMF), a Tanács határozatot hozott a Portugáliának nyújtandó pénzügyi támogatásról. A Bizottság és a portugál hatóságok közötti, a konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodás (a továbbiakban: az egyetértési megállapodás) 2011. május 17-én került aláírásra. A Tanács az azóta eltelt időszakban – 2012. október 9-én és 2013. június 21-én – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkének (7) bekezdése alapján két új ajánlást címzett Portugáliához, amelyekben a túlzott hiány megszüntetésére kitűzött határidőt 2014-ig, majd 2015-ig meghosszabbította. A Tanács mindkét ajánlásban megállapította, hogy Portugália eredményes intézkedéseket tett, azonban előre nem látható, kedvezőtlen gazdasági események következtek be, amelyek jelentős negatív hatást gyakoroltak az államháztartásra.

(4)A Szerződés 126. cikke (8) bekezdésének rendelkezései alapján a Tanács 2016. július 12-i határozatában megállapította, hogy a 2013. június 21-i tanácsi ajánlás nyomán Portugália nem hozott eredményes intézkedéseket.

(5)Ha a tényleges adatok a 479/2009/EK rendelet alapján azt mutatják, hogy a túlzott hiányt egy részt vevő tagállam a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdése alapján kiadott ajánlásban meghatározott határidőn belül nem igazította ki, a Tanács a 126. cikk (9) bekezdése alapján azonnal határozatot hoz.

(6)A Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése szerint a portugál gazdaság mérsékelt fellendülése várható. Az előrejelzés 2016-ra a reál GDP 1,5 %-os, a 2015. évivel megegyező ütemű éves növekedését vetíti előre, amelynek motorját – a továbbra is jelentős makrogazdasági egyensúlyhiány közepette – a belső kereslet jelenti. A lakossági fogyasztás várhatóan megtorpan 2016-ban, aminek hátterében a magasabb közvetett adóteher és az energiaár-infláció mérsékelt élénkülése áll. A tartós fogyasztási cikkek fogyasztásának 2015 első felében tapasztalt erőteljes élénkülése előreláthatóan nem válik középtávon tartóssá, mivel a még mindig magas munkanélküliség és eladósodottság miatt a továbbiakban is számolni kell a háztartási megtakarításokat ösztönző nyomással. Az üzleti beruházások már 2015 második felében jelentősen lassultak, és az aránylag magas kapacitáskihasználási arány ellenére sem várható, hogy a közeljövőben újfent visszaállnak a korábbi növekedési pályára. Az összberuházások 2017-ben előreláthatóan valamelyest dinamikusabbá válnak az uniós strukturális alapoknak és a finanszírozási feltételek javulásának köszönhetően. Az előrejelzések szerint a kivitel a külső kereslettel párhuzamosan bővülni fog, a behozatal azonban várhatóan továbbra is meg fogja haladni a kivitelt. Ennek következtében a nettó kereskedelem GDP-hozzájárulása előreláthatóan enyhén – bár a 2015-ben tapasztaltnál jóval kisebb mértékben – negatív marad. A HICP-infláció a várakozások szerint – főképp a magasabb közvetett adók eredményeként – 0,7 %-kal emelkedik 2016-ban. Miközben a kilátásokat érintő lefelé irányuló kockázatok a tavaszi előrejelzés közzététele óta emelkedtek, a 2016 első negyedévére vonatkozó adatok, valamint a második negyedévre vonatkozó előzetes információk összességében véve megerősítik az év további részére vonatkozó előrejelzésben ismertetett kilátásokat.

(7)A Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése alapján a költségvetési hiány 2016-ban várhatóan a GDP 2,7 %-ára csökken. A 2016. március 31-én hatályba lépett 2016. évi költségvetés 2,2 %-os GDP-arányos hiánycélt tűz ki, amelyet a 2016-os stabilitási programban megerősítettek. A kormány hiánycélja és a bizottsági előrejelzés közötti különbség abból adódik, hogy a Bizottság kevésbé optimista – alacsonyabb adóbevételeket eredményező és magasabb szociális kiadásokkal járó – makrogazdasági forgatókönyvvel számolt, és egyes konszolidációs intézkedések hozadéka – különösképpen a folyó termelőfelhasználás és más folyó kiadások tervezett megtakarításai – kapcsán óvatosabb becsléssel élt. A Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése szerint a költségvetési hiány 2017-ben tovább, a GDP 2,3 %-ára fog csökkenni. Az egyenleg jelzett javulása mindenekelőtt a hozzávetőleg a GDP 0,25 %-át jelentő, a Banco Privado Português (BPP) bankgaranciájának várható visszatérítésével összefüggő egyszeri, hiánycsökkentő intézkedéshez köthető. Ezen egyszeri költségvetési hatás kiigazításával a 2017. évi hiány előreláthatóan eléri majd a GDP 2,6 %-át. A 2016. évi költségvetésben és a 2016. évi stabilitási programban ismertetett intézkedések eredményeinek Bizottság általi értékelése alapján a strukturális hiány – a Bizottság 2016. tavaszi előrejelzésével összhangban – 2016-ban és 2017-ben is várhatóan a GDP 0,25 %-ának megfelelő mértékben romlik.

(8)A 2013–2015-ös időszakban a GDP-arányos bruttó államadósság nagyjából stabilizálódott, 2013-ban 129,2 %-ot, 2014-ben 130,2 %-ot, 2015-ben pedig 129,0 %-ot ért el. Figyelembe véve az adósságállomány kiigazítását célzó 2016. évi műveleteket és a tartós elsődleges többletet, a Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése szerint 2016-ban az adósságráta várhatóan a GDP 126 %-ára, majd 2017-ben a GDP 124,5 %-ra fog csökkeni. Úgy tűnik, hogy Portugáliának rövid távon nem kell a fiskális nyomás komoly kockázatával számolnia, mindazonáltal nem kizárható, hogy ne jelentkeznének rövid távú kihívások (a bruttó és nettó államadósságból, a bruttó finanszírozási igényekből, a nettó nemzetközi befektetési pozícióból, a nemteljesítő hitelek szintjéből és arányának változásából vagy a bankrendszer általános tőkeszükségletéből adódóan). A középtávú kockázatok viszont jelentősnek tűnnek, aminek hátterében a nagy adósságállomány és az adósságrátának az esetleges kamatlábemelésekkel, valamint negatív nominális növekedési sokkokkal szembeni érzékenysége áll. Ami a hosszú távú kilátásokat illeti, a korábbiakban végrehajtott nyugdíjreformok jóvoltából a fenntarthatósági kockázatok – feltéve, hogy sikerül a megfelelő elsődleges egyenlegeket következetesen fenntartani – alacsonynak tűnnek.

(9)A 2016. évi költségvetés keretében hozott fiskális intézkedések a költségvetési hiányt 2016-ban a GDP 3 %-a alá szorítják. Ugyanakkor, a Bizottság 2016. tavaszi előrejelzése szerint a Szerződésben foglalt referenciaérték átlépésének elkerülését szolgáló biztonsági tartalék szűk. A gazdasági és költségvetési helyzet alakulásának rendkívüli bizonytalansága miatt a kiigazítási évre ajánlott költségvetési célokat egyértelműen a Szerződés szerinti, a GDP 3 %-ában rögzített referenciaérték alatti szinten kell meghatározni annak érdekében, hogy az előírt határidőn belül garantáltan megvalósuljon a túlzott hiány tartós kiigazítása.

(10)Az 1467/97/EK rendelet 5. cikke szerint a Tanácsnak azon határozatában, amellyel a Szerződés 126. cikkének (9) bekezdésével összhangban felszólít a költségvetési hiány csökkentését szolgáló intézkedések meghozatalára, egyúttal fel kell kérnie a tagállamot arra is, hogy valósítson meg olyan éves költségvetési célokat, amelyek – a felszólítást alátámasztó előrejelzés alapján – megfelelnek az egyszeri és átmeneti intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenlegben elérendő, a GDP legalább 0,5 %-át mint küszöbértéket kitevő éves minimális javulásnak. Tekintettel arra, hogy e tanácsi felszólító határozat az év második felében kerül elfogadásra, valamint figyelembe véve a Bizottság tavaszi előrejelzés keretében adott jelenlegi becsléseit, a változatlan strukturális egyenleg kellő biztonsági fedezetként szolgálna a túlzott hiány tartós kiigazításához 2016-ban.