[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2009.10.29.

COM(2009)598 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

az Európai Iskolák rendszerének 2008. évi működéséről

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

az Európai Iskolák rendszerének 2008. évi működéséről

BEVEZETÉS

A Bizottság 2008-ban a Tanács Főtitkárságának Hivatalával, illetve a finn és a svéd elnökséggel[1] szorosan együttműködve komoly erőfeszítéseket tett az Európai Iskolák rendszerét érintő, a Bizottság és az Európai Parlament ösztönzésére 2005-ben megkezdett reformfolyamat előmozdításához szükséges intézkedések elvégzésére.

E reformnak az a célja, hogy hatékonyabbá és nyitottabbá tegyük a rendszert. Egyaránt fontos volt, hogy jobb minőségű szolgáltatást biztosítsunk a személyzet számára, és ugyanakkor szélesebb körben megismertethessük az európai tantervet, amely fontos szerepet játszik a fiatalok európaiságtudatának erősítésében, valamint elősegíthessük a különbözőség és a nyitottság értékeinek érvényesülését az Európai Unió iskolarendszereiben.

A Bizottság tehát örömmel fogadta, hogy 2009 áprilisában sikeresen lezárult ez a nagyigényű folyamat. E reform nem pusztán az Európai Iskolák irányításának egyszerűsítését és javítását jelenti: az annak során meghatározott keretrendszer azt is lehetővé teszi, hogy az európai intézményeknél és ügynökségeknél dolgozó szülők gyermekei a jövőben kivétel nélkül olyan tanterv szerint működő iskolában folytathassák tanulmányaikat, ahol a tanulmányok európai érettségivel zárhatók le. Közéjük tartoznak a 2007-ben engedélyt kapott pármai iskola azon tanulói is, akik a 2009-es tanévtől tesznek európai érettségi vizsgát. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy nemzeti iskolarendszereiken belül a lehető legszélesebb körben ismertessék meg az európai tantervet és érettségi vizsgát.

Magukban az Európai Iskolákban 2008 folyamán is megmutatkoztak a jelenlegi rendszer hiányosságai, amelyek a reform megvalósításáig változatlanul fennállnak majd. A Bizottságot továbbra is komoly aggodalommal töltik el azok a problémák, amelyek a brüsszeli Európai Iskolák túlzsúfoltságából, illetve az emiatt kényszerűségből továbbra is alkalmazott korlátozó felvételi politikából adódtak. Szintén aggodalomra ad okot, hogy megsokasodtak azok az esetek, amikor egyes Európai Iskolák nem tartják tiszteletben az Európai Iskolák alapszabályának megállapításáról szóló egyezményből származó kötelezettségeiket. A Bizottság nagyon határozottan fellépett egyes Európai Iskolákkal szemben, amelyek nem tettek eleget a kötelezettségeinek, valamint számos politikai szintű kapcsolatfelvételt kezdeményezett a megfelelő megoldások megtalálása céljából.

A 2008. ÉV SORÁN BEKÖVETKEZETT FONTOS FEJLEMÉNYEK

Az Európai Iskolák általános helyzetének áttekintése

2008-ban a 7 országban elhelyezkedő 14 intézményben összesen 21 649 diák tanult[2].

Brüsszel

A berkendaeli ideiglenes épület 2008-ban továbbra is fogadta a tanulókat, és ez így lesz mindaddig, amíg nem kerül sor a laekeni negyedik iskola végleges épületének átadására. Belgium megerősítette azt a kötelezettségvállalását, hogy a laekeni iskola 2012 szeptemberére teljesen készen áll majd. Az ottani épületek átadásáig a belga hatóságoknak biztosítaniuk kell a szükséges további elhelyezést az Európai Iskolák számára.

A túlzsúfoltság miatt rendkívül korlátozó felvételi politikát folytattak az elmúlt évek során, kiváltképpen azon tanulók esetében, akik nem a közösségi személyzet gyermekei. A Bizottság sajnálja, hogy az infrastruktúra hiányában továbbra is ezt a korlátozó politikát kell alkalmazni.

Az Európai Iskolák választmánya 2008 januárjában egyhangúlag jóváhagyta, hogy párbeszédet kezdjünk a belga hatóságokkal az ötödik brüsszeli Európai Iskoláról. Yves Leterme miniszterelnök hivatala, Sim Kallas alelnök kabinetje, valamint az Európai Iskolák főtitkára 2008 júliusában megállapodott az előirányzott brüsszeli tanulólétszámról. E létszámadat alapján középtávon szükségessé válik az ötödik iskola megnyitása.

A belga állammal folytatott tárgyalásokat megnehezítették az Európai Iskolák befogadóképességének kapcsolatos állandó viták, ezért megállapodás született[3] arról, hogy vizsgálatot indítunk a brüsszeli Európai Iskolák befogadóképességének ellenőrzésére. Az ellenőrzés lehetővé teszi, hogy a jövőbeni igények fényében felmérjük az infrastrukturális szükségleteket. Az iskolák választmánya 2008. októberi ülésén hozzájárult az említett ellenőrzés elvégzésére vonatkozó ajánlati felhívás közzétételéhez, valamint a társfinanszírozási egyezmény révén történő költségmegosztáshoz[4].

A Bizottság emlékeztetett rá, hogy a szóban forgó ellenőrzés egyáltalán nem függ össze a laekeni iskola megnyitásáig átmenetileg szükséges kiegészítő felszerelések iránti igénnyel, továbbá az említett felszerelések szállításának késedelmét nem indokolja az a tény, hogy 2010 előtt nem áll rendelkezésre az ellenőrzések eredménye.

A brüsszeli központi felvételi hatóság tevékenysége

A főtitkár 2008 októberében a választmány elé terjesztette a felvételi politika és a 2008–2009-es felvételi eljárás részletes mérlegét, továbbá azt a következtetést fogalmazta meg, hogy a központi hatóság – 9 048 tanulónak[5] a brüsszeli iskolákba történő felvételével – eleget tett a megbízatásának. A 2008. évi tanévkezdetkor 438 tanuló iratkozott be a IV. brüsszeli iskolába[6]. 200 tanuló viszont elutasította a felvételi ajánlatot. Az elutasítás egyik oka továbbra is a Laekenbe költözés terve.

A 2009–2010-es felvételi politika[7] elsődleges célként a tanulóknak a négy Európai Iskola közötti egyenlő elosztását fogalmazta meg. A választmány a Bizottság kérésére jóváhagyta továbbá, hogy a jövőbeli tanulók szülei megfigyelőként részt vehessenek a központi felvételi hatóság azon ülésén, amelyen meghatározzák a brüsszeli Európai Iskolák 2009–2010-es tanévet követő felvételi politikáját.

A Bizottság megerősítette azt az óhaját, hogy on-line felvételi eljárást dolgozzon ki. A szülők a 2009-es tanévkezdetkor már elektronikus formanyomtatvány segítségével is benyújthatták a felvételi kérelmeket.

Biztonság

A négy brüsszeli Európai Iskola közül háromban az előírt férőhelyeknél több tanulót fogadnak. E tényt a Bizottság igen aggályosnak tartja, mivel befolyásolhatja az iskolák tanulóinak és személyzetének biztonságát, különösen, ha ki kell üríteni az épületeket.

A Bizottság a brüsszeli Európai Iskolák igazgatótanácsának 2008. februári ülésén megismételte azt a kérését, hogy hajtsanak végre kiürítési gyakorlatot tűzoltók jelenlétében, hogy képet kapjunk a létesítmények biztonságáról, illetve arról, hogy hány tanuló esetén tarthatók be a biztonsági előírások. A brüsszeli Európai Iskolákban 2008 folyamán sor került az említett kiürítési gyakorlatra. A Service d'Incendie et d'Aide Médicale Urgente de la Région de Bruxelles Capitale (A Brüsszel Fővárosi Régió Tűzoltósági és Sürgős Orvosi Segítségnyújtási Szolgálata) megfogalmazott néhány ajánlást, azt azonban nem pontosította, hogy legfeljebb hány tanuló esetén garantált a biztonság. A szolgálat rámutatott, hogy a woluwe-i Brüsszel-II. Európai Iskola belső udvarán parkoló buszok és autók megnehezíti a tűzoltóság számára a helyszín megközelítését, amit az evakuált személyzet már egyébként is akadályoz. Az említett ajánlás következtében a Bizottság újrakezdhette a woluwe-i Brüsszel-II. Európai Iskola buszparkolójáról szóló tárgyalásokat. Ezek eredményeként a Brüsszel Fővárosi Régió miniszterelnöke 2009 januárjában aláírta azt az urbanisztikai engedélyt, amely lehetővé tette a 2002 óta függőben lévő ügy lezárását. Egyébiránt az Európai Iskolák kapacitásának ellenőrzése kiterjed majd a biztonsági követelményekre is.

A Bizottság 2008-ban ahhoz is hozzájárult, hogy a „Security business continuity plan” részeként iránymutatást dolgozzanak ki az Intézmények és az Európai Iskolák közötti, válsághelyzet esetén alkalmazandó kommunikációs csatornákról.

Luxemburg

Luxemburgban a két Európai Iskola továbbra is egymás mellett működött a kirchbergi létesítményekben. Sajnos a Luxemburg-I. Európai Iskola a tervezett 2008. szeptemberi átadási időpontban nem vehette birtokba az új sportcsarnokot, ami bonyolultabbá tette az órarend kialakítását. A sportcsarnokot várhatóan a 2009-es tanévkezdetre adják át.

A luxemburgi hatóságok közlése szerint 2011-re elkészül a Luxemburg-II. Európai Iskola végleges épületegyüttese[8], amelynek kivitelezését hivatalosan 2009 márciusában kezdték meg. Az átadás időpontjának esetleges csúszása tovább súlyosbítaná a túlzsúfoltsággal kapcsolatos jelenlegi nehézségeket. Így a következő években még korlátozóbbá válna a két Európai Iskola felvételi politikája azokkal a tanulókkal szemben, akik nem a közösségi személyzet gyermekei.

A tanulók szüleinek munkaközösségei továbbra is amellett érvelnek, hogy nyelvi tagozatok helyett inkább korcsoportonként osszák meg a tanulókat az I. és a II. luxemburgi Európai Iskola között. Mindazonáltal változatlanul érvényben van a választmány 2003. októberi határozata, a munkálatok pedig megkezdődtek. Egyébiránt a luxemburgi hatóságok a választmány 2009. áprilisi ülésén egyértelműen jelezték, hogy ellenzik a tervezett struktúra bármely változtatását.

A többi Európai Iskola

Alicante

Az alicantei Európai Iskolát a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (OHIM) alkalmazottainak gyermekei számára hozták létre[9]. A tanulók között 2007-hez képest 2 %-kal emelkedett a közösségi személyzet gyermekeinek létszáma; az összes tanuló közel 42 %-a közülük kerül ki. A tanulói létszám növekedése főként az óvodában és az iskolai alsó tagozatban jelentkezik.

Bergen

A bergeni Európai Iskola tanulóinak létszáma 2008-ban nem változott az előző két évhez képest. Az infrastruktúra vonatkozásában a Bizottság az igazgatótanács ülésén sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy a befogadó állam továbbra sem végezte el a természettudományi előadók évek óta esedékes felújítását és biztonsági munkálatait.

Culham

A tanulólétszám nem változott az iskolában, amely 2008-ban ünnepelte fennállásának 30 éves évfordulóját.

A választmány 2007 áprilisában úgy döntött, hogy 2010-től kezdődő hét éves időszak során fokozatosan megszünteti a culhami Európai Iskola I. típusú iskolaként való működését. Ezt követően az iskola igazgatótanácsa 2008 júniusában fokozatos iskolabezárási menetrendre tett javaslatot, amely egyaránt figyelembe veszi az oktatás színvonalának megőrzését és az iskola személyzetének érdekeit.

A választmány 2008. októberi ülése megbízta az Európai Iskolák főtitkárát, hogy készítsen elemzést arról, hogy pénzügyi vonatkozásban, illetve a személyzet számára milyen következményekkel járna az igazgatótanács által javasolt menetrend. Az elemzés előterjesztésére és jóváhagyására a választmány 2009. januári ülésén került sor.

A brit hatóságok ezzel egyidejűleg dolgoznak azon a projekten, hogy a culhami iskolát integrálják az állami támogatást élvező intézményekre vonatkozó nemzeti közoktatási programba.

Frankfurt

Olaszország 2008 júliusában tájékoztatta az Európai Iskolák főtitkárát, hogy megszünteti az olasz nyelvi tagozat megalakítása érdekében az EKB-val és az Európai Iskolákkal 2002-ben aláírt háromoldalú megállapodás értelmében fizetendő különleges hozzájárulás folyósítását. Olaszország ezt követően felülvizsgálta álláspontját, és 2009 elején kérte az olasz nyelvi tagozat „legalizálását”, annak ellenére hogy az EKB alkalmazottainak gyermekei csak a tanulók kevesebb mint 27 %-át teszik ki. A Bizottság azt kérte, hogy végezzenek alapos elemzést a háromoldalú megállapodásról folytatandó bármiféle megbeszélést megelőzően.

Karlsruhe

Elsősorban a régióban megtelepedett nemzetközi nagyvállalatoknak köszönhetően az Európai Iskola tanulóinak száma 2008-ban enyhe emelkedést mutatott. A 2. kategóriába[10] tartozó tanulók az összlétszám 29 %-át képviselik, míg az európai intézmények személyzetének gyermekei továbbra is csak annak körülbelül 16 %-át teszik ki. Az Európai Iskola emellett Karlsruhe város és Baden-Württemberg tartomány hatóságainak pártfogását élvezi, illetve folyamatos pénzügyi támogatásukban részesül. 2009 márciusában felavatták az új étkezdét.

Mol

A választmány 2008 januárjában jóváhagyta, hogy 2008 szeptemberétől angol nyelvi tagozatot hozzanak létre a moli Európai Iskolában. E tagozat létszáma jelenleg 214 fő[11]. Az új nyelvi tagozat sikere csökkentette a többi közvetítő nyelvi tagozaton tanuló diákok létszámát[12]. E tendencia folytatódása esetén megkérdőjeleződik a francia és német tagozatok fenntarthatósága. Az új nyelvi tagozat létrehozása nem befolyásolta, hogy az európai intézmények személyzetének gyermekei közül hányan iratkoztak be a moli Európai Iskolába. Ez az arány[13] változatlan maradt.

München

A müncheni Európai Iskola tanulóinak létszáma folyamatosan növekszik, és különösen égetővé vált az infrastruktúra kérdése. A felépített további átmeneti épületek ideiglenesen csökkentették a rendelkezésre álló közös teret, és eltorlaszoltak egyes útvonalakat. A jelenlegi helyszín végleges épületeinek átadására 6 hónapos késéssel[14] kerül majd sor, viszont a német hatóságok megfelelően hatékony választ adtak az Európai Iskolák elvárásaira, amikor javaslatot tettek arra, hogy a mostani iskola közelében, Perlachban, egy megfelelően kialakított kiegészítő helyszínen helyezik el a tanulók további beiskolázási igényeit kielégítő épületeket.

Varese

Varesében továbbra is a nem megfelelő infrastruktúra jelenti a legfontosabb problémát. Az olasz hatóságok nem adtak helyt a többletforrások iránti kérelemnek, annak ellenére, hogy az Európai Iskolák főtitkára és Sim Kallas alelnök 2006 óta több ízben sürgette azt, valamint több mint 1 200 szülő aláírásával ellátott petíciót nyújtottak be ennek érdekében. Az olasz hatóságok ezzel éppen ellentétesen eljárva csökkentették az épületek karbantartásához nyújtott éves hozzájárulásukat. Az – immár egy szülői szövetkezet által üzemeltetett – étkezde pénzügyi helyzete rendezett.

A fogadó országok kötelezettségei

A szükséges infrastruktúra rendelkezésre bocsátása

Belgium

A belga hatóságok 2008-ban többször megerősítették, hogy a negyedik brüsszeli iskola végleges épületeinek átadására 2012-ben kerül sor. Arról is tájékoztatták az Európai Iskolák főtitkárát, hogy a Belga Királyság minisztertanácsa 2008 júliusában elfogadta a munkálatok kivitelezéséhez, valamint a 2009-ben esedékes előkészítő munkálatok – különösen az azbesztmentesítés – elvégzéséhez szükséges költségvetést. A 2010-es tanévkezdéskor mindazonáltal feltétlenül szükség lesz átmeneti épületekre. Ezek hiányában a közösségi személyzet gyermekeinek egyes beiratkozási igényeit sem tudnák már teljesíteni.

Olaszország

A varesei Európai Iskola épületei nem elégségesek és nem megfelelőek. Az olasz kormány nem nyitotta meg a szükséges hitelkeretet annak ellenére sem, hogy az Európai Iskolák főtitkára és Sim Kallas alelnök 2008-ban számos hivatalos kapcsolatfelvételt kezdeményezett, és különféle olasz illetékesek erre vonatkozó ígéreteket tettek.

Németország (Frankfurt)

A frankfurti Európai Iskolában, amelyben folyamatosan növekszik a tanulólétszám, továbbra is rendkívül nagy gondot jelent a rendelkezésre álló terület szűkössége. Jelenleg nem tűnik lehetségesnek, hogy az Európai Központi Bank (EKB) jövőbeni épületéhez nagyon közeli helyszínt találjanak az Európai Iskola számára, viszont tárgyalások folynak arról, hogy a tanulók beiskolázási igényeinek teljesítése érdekében kibővíthessék a mostani épületeket. Úgy tűnik, 2009 elején előrehaladás történt a várossal folytatott – 2008-ban meglehetősen nehézkesnek bizonyult – tárgyalások során. Ez a kérdés 2009-ben is kiemelt prioritást élvez.

A tanárok kiküldése

2008-ban tovább súlyosbodott az a probléma, hogy egyes tagállamok nem küldenek ki tanárokat. A 2008/2009-es tanévben 59 fő volt a hiányzó tanárlétszám[15], ami további költségeket jelent a közösségi költségvetés számára. Az elégtelen számú kiküldetés miatt keletkező üres álláshelyeket ugyanis helyi szinten felvett tanárokkal töltik be, ami azzal a pénzügyi következménnyel jár, hogy a személyzet költségeit a tagállamok költségvetése helyett az Unió költségvetése fedezi. Az utóbbi pedig az összes tagállam befizetéseiből származik, azokéból is, amelyek már teljesítették a kötelezettségeiket.

Jogsértési eljárások

A belga hatóságok 2006 októbere óta elutasítják annak a kötelezettségüknek az elismerését, hogy Belgium támogatást nyújtson a területén található Európai Iskolák bútorzatának és berendezéseinek költségéhez, különösen pedig azt, hogy több brüsszeli Európai Iskola hozzájuk intézett kérésének megfelelően kiegyenlítsék a kifizetetlen bútorok és oktatási segédanyagok számláit. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez a magtartás ellentétes az EK-Szerződés alapvető szabályaival, és jogsértési eljárást indított, amelynek eredményeként 2009 márciusában keresetet nyújtott be az Európai Bírósághoz. A fenti eljárás a Bizottság eltökéltségét mutatja az iránt, hogy határozottan fellépjen a tagállamok kötelességszegéseivel szemben.

2008. ÉVI KÖLTSÉGVETÉS ÉS PÉNZÜGYEK

Az EU költségvetési hatósága a 2008-as évre 144 millió EUR-ban állapította meg a 257,9 millió EUR teljes költségvetési előirányzatból az Európai Iskolák számára elkülönített kezdeti hozzájárulást.

A megállapított bevételek alapján a teljes (többlet nélküli) költségvetés különböző hozzájárulásai a legutóbb az alábbiak szerint oszlottak meg:

- az EU költségvetése: 56,4 % ,

- tagállamok: 22,1 % ,

- Európai Szabadalmi Hivatal[16] : 6,3 %

- a II. kategóriába tartozó tanulók vonatkozásában az Európai Iskolákkal megállapodást kötött vállalatok által teljesített finanszírozási megállapodások: 5,7 %

- a III. kategóriába tartozó (az európai intézményekkel kapcsolatban nem álló) tanulók beiskolázási költsége (tandíja): 7,3 %

- egyéb források: 2,2 %.

2008-ban az összes Európai Iskola éves átlagos költsége körülbelül 11 700 EUR volt tanulónként. A költségvetés sajátos nevelési szükségletű tanulók[17] számára elkülönített része az utóbbi két évben 24 %-kal nőtt.

IRÁNYÍTÁS ÉS REFORM

A választmány 2008 áprilisában, Helsinkiben tartott ülésén döntött a 2007-ben felállított különböző munkacsoportok egyesítéséről. E lépés célja a reformmal kapcsolatos általános megközelítés – különösen az alábbiak – kialakítása volt:

1) a jelenlegi rendszer általános irányításának ésszerűsítése a megfelelő szintű döntéshozatal érdekében,

2) a rendszer működésével kapcsolatos költségek tagállamok közötti igazságos megosztásának biztosítása,

3) a rendszer megnyitása, hogy felajánlhassuk az európai tanmenetet és érettségit a tagállami oktatási rendszerekhez tartozó, az uniós ügynökségek/szervezetek helyszínein működő iskolák (az úgynevezett II. típusú iskolák), vagy – az érintett tagállamok kezdeményezésére – egyéb iskolák (az úgynevezett III. típusú iskolák) számára.

A négy évig tartó körülményes tárgyalások lezárását követően a választmány 2009 áprilisában a jelenlegi egyezmény módosítását nem igénylő általános megállapodást fogadott el az alábbi elemek vonatkozásában:

Az Európai Iskolák önrendelkezése és a helyi irányítás

A reform keretében politikai megállapodás született az Európai Iskolák szélesebb körű önrendelkezéséről: több döntést fognak meghozni az Európai Iskolák igazgatótanácsainak szintjén, valamint bővül az egyhatod szavazati joggal rendelkező szülők döntéshozatali szerepe. A szóban forgó önrendelkezés azonban ellenőrzéshez kötött. Beleilleszkedik a választmány által kialakított általános keretrendszerbe, amelyet az adott Európai Iskola az oktatás és a működtetés terén megvalósítandó célkitűzéseket és az elszámoltatható kötelezettségeket („accountability”) egyaránt felölelő éves ütemtervben jelenít meg.

A rendszer irányítása

A reform – a Bizottság kívánságának megfelelően – előirányozza, hogy a különféle szervek hatásköreinek tisztázása[18] révén kiegyensúlyozottabbá és egyszerűbbé kell tenni a döntéshozatali eljárást. A reform említett elemei lehetővé teszik a választmány számára, hogy kizárólag a szakpolitikai kérdésekre összpontosítson, míg az egyéb döntéseket a megfelelő alacsonyabb szinten fogják meghozni. Megerősödik az Európai Iskolák főtitkárának koordinációs szerepe, az elnökség és a Bizottság pedig ehhez kifejezetten segítséget nyújt majd[19].

A jelentéstételi kötelezettségek

Az egyes szervek hatásköreinek, illetve elszámoltatható kötelezettségeinek („reporting”) meghatározása révén biztosítható a teljes rendszer összhangja.

A tagállamok közötti költségmegosztás

A reformfolyamat által érintett egyik politikailag kényes kérdés a tanárok kiküldése révén biztosított tagállamok közötti költségmegosztás. A reformmal foglalkozó munkacsoport 2008-as ülésein komoly vitákra került sor, mivel a tagállamok kevés elkötelezettséget mutattak.

A választmány 2009. áprilisi ülésén megegyezés született a méltányos mutatószámokról – vagyis az egy adott tagállam által kirendelt személyzet és az Európai Iskolák rendszerén belüli, azonos tagállami állampolgárságú tanulók százalékos aránya közötti arányosságról. Amennyiben nem kerül sor kellő létszámú oktató kiküldésére, nem igényelhető majd közvetlen pénzügyi ellentételezés, mivel az összes tagállam határozottan elvetette ezt az eshetőséget. A választmány mindazonáltal olyan strukturális megközelítést hagyott jóvá, amely – annak elősegítése érdekében, hogy az összes tagállam részt vehessen a kiküldésben – a nyelvi készségek alkalmazás előtti szigorú ellenőrzése mellett lehetőséget teremt arra, hogy nem anyanyelvi oktatók is taníthassanak a rendszer valamelyik közvetítő nyelvén[20].

Nem elegendő számú kiküldött esetén a közösségi költségvetés továbbra is fedezni fogja az óraadók alkalmazásából eredő kiadásokat. Évente egyértelműen meghatározzuk és nyomon követjük majd ezt a közösségi erőfeszítést. A Bizottság reményei szerint a teheráthárítás bemutatása arra fogja ösztönözni a tagállamokat, hogy eleget tegyenek a kötelezettségeiknek.

A rendszer megnyitása és az érettségi reformja

Az akkreditált iskolák engedélyezése és finanszírozása

A választmány elfogadta az Európai Iskolák megnyitásának elvét, amely lehetővé teszi, hogy a választmány által akkreditált iskolákat hozzanak létre. Ezek a II. és III. típusú iskolák olyan akkreditált tagállami intézmények, amelyek európai oktatási programot, valamint szigorú pedagógiai követelményeknek megfelelő európai érettségi vizsgát kínálnak. Ezen intézmények elkülönülnek a 14 jelenlegi, úgynevezett I. típusú iskolától. A II. típusú iskolák uniós intézmények vagy ügynökségek közelében találhatók, és lehetővé teszik a személyzet gyermekeinek fogadását, viszont a III. típusú iskolák esetében erről elvben nincsen szó.

A választmány jóváhagyta továbbá, hogy olyan új cikket foglaljanak bele az akkreditációs egyezménybe, amely szerint az Európai Unió annak arányában járul hozzá a II. típusú iskolák finanszírozásához, hogy mekkora az európai intézményekhez és ügynökségekhez tartozó személyzet gyermekeinek létszáma az adott intézményben. Az említett hozzájárulás egyszerű, méltányos és előzetesen ismert feltételeken alapul, amelyek figyelembe veszik a tagállamok közötti nemzeti referenciaköltségek eltéréseit.

Már hat iskola szerzett, vagy szerez hamarosan akkreditációt[21] egyes olyan tagállamok erőfeszítéseinek köszönhetően, amelyek megelőlegezték ezt a nyitási folyamatot.

Európai érettségi vizsga

Az európai érettségi vizsga reformja az egyik feltétele a rendszer megnyitásának. A reform célja a vizsga minőségének és az Unión belüli elismerésének biztosítása, valamint a felsőoktatási tanulmányokhoz való hozzáférés szempontjából már nagymértékben elismert értékének erősítése.

A választmány Helsinkiben tartott 2008. áprilisi ülése jóváhagyta az európai érettségi vizsgáról szóló 1984. évi megállapodás azon módosításait, amelyek a választmány által akkreditált iskolákra is kiterjesztették a megállapodást. A pármai iskola tekintetében olyan átmeneti megállapodás született, amely a 2009. júniusi érettségi vizsga során lép alkalmazásba.

A választmány felkérésére a cambridge-i egyetem külső értékelést készített az európai érettségi vizsgáról. Ennek zárójelentését 2009. áprilisában nyújtották be. A választmány az érettségi reform kidolgozásával megbízott munkacsoportot hozott létre, amely 2009 elején megkezdte a tevékenységét.

KOMMUNIKÁCIÓ, PÁRBESZÉD ÉS TÁJÉKOZTATÁS

A Bizottság 2008 folyamán továbbra is nagy hangsúlyt fektetett az Európai Iskolák különböző érdekelt feleinek tájékoztatására, illetve a velük folytatott kommunikációra. A Bizottság szolgálatai a világos és közvetlen párbeszéd biztosítása érdekében rendszeresen találkoznak a szülői munkaközösségekkel és a brüsszeli helyi személyzeti bizottsággal.

A személyzet tájékoztatását elsősorban az intranet segítségével biztosítottuk. Az Európai Iskolák rendszerére vonatkozó reform helyzetének a személyzettel való megismertetése érdekében több cikket tettünk közzé a Bizottság „Commission en Direct” című belső hetilapjában.

Kallas alelnök az Európai Iskolákkal kapcsolatos problémák rendezésének felgyorsítása érdekében többször felvette a kapcsolatot a hatáskörrel rendelkező tagállami hatóságokkal. Rendszeresen találkozott a Bizottság személyzetével, hogy választ adjon az Európai Iskolákkal kapcsolatos aggodalmaikra.

José Manuel Barroso elnök több államfővel, valamint a személyzet képviselőivel egyaránt tárgyalt az Európai Iskolákról, nevezetesen a brüsszeli intézmények túlzsúfoltságához kötődő problémákról.

Az Európai Parlament 2008 során növekvő érdeklődést mutatott az Európai Iskolák iránt: Kallas alelnöknek alkalma nyílott, hogy választ adjon a reformmal, az európai érettségi vizsgával, az Európai Iskolák finanszírozásával, a hittanórákkal, az Európai Iskolák rendszerének az Eurydice-hálózat munkájába történő integrálásával, valamint a sajátos nevelési szükségletű tanulók beilleszkedésével kapcsolatos kérdésekre[22].

A SAJÁTOS NEVELÉSI SZÜKSÉGLETű TANULÓK ÉRDEKÉBEN VÉGZETT TEVÉKENYSÉG

Az Európai Iskolák folytatták a sajátos nevelési szükségletű tanulók beilleszkedésének javítására irányuló erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy ezek a gyermekek – adott esetben szükségleteikhez igazított oktatási program segítségével – megtalálhassák a helyüket az adott iskolában.

A Bizottság teljes mértékben támogatja a sajátos nevelési szükségletű gyermekek integrációját azáltal, hogy rendelkezésre bocsátja a szükséges eszközöket, köztük pénzügyi eszközöket is. 2004 és 2008 között több mint 50 %-kal nőtt[23] a sajátos nevelési szükségletű érettségizők létszáma és a rájuk fordított költségvetés. 2008 szeptemberében 49 sajátos nevelési szükségletű tanuló jelentkezett a 2009. júniusi európai érettségi vizsgára.

Az Európai Parlament fogyatékos személyekkel foglalkozó frakcióközi csoportja a sajátos nevelési szükségletű tanulók oktatásának előmozdítása érdekében 200 000 EUR költségvetési tartalékot szavazott meg az Európai Iskolák számára. Ez lehetőséget adott a választmánynak, hogy a fejlesztési lehetőségek feltérképezése érdekében megrendelje a sajátos nevelési szükségletű tanulókra vonatkozó hatályos program külső értékelését.

AZ EURÓPAI ISKOLÁK ELNÖKSÉGEINEK 2008. ÉVI TEVÉKENYSÉGE: FINNORSZÁG ÉS SVÉDORSZÁG

A 2007–2008-as tanévre eső finn elnökség időben egybeesett az Európai Iskolák reformfolyamatának egy nagyon fontos állomásával, amely a reformok megvalósításához szükséges intézkedések kidolgozását ölelte fel.

A finn elnökség után 2008 augusztusában Svédország vette az Európai Iskolák elnökségét. A 2008–2009-es tanévre eső svéd elnökséget a rendszer 2005-ben megkezdett rendszerfolyamatának lezárulása határozta meg.

A RENDSZER JÖVőJE

A reformfolyamat általában véve hosszadalmas és bonyolult volt, hiszen mindig nehéz egy rendszernek önmagát megváltoztatnia. A Bizottság, valamint az egymást követő elnökségek és a főtitkár elszántsága azonban a nehézségek ellenére lehetővé tette azok leküzdését, továbbá a szóban forgó reform alapvető célkitűzéseinek megóvását.

A választmány 2009. áprilisi ülésén – az Európai Parlament és a Bizottság szándékának megfelelően – általános megállapodás született a rendszer reformjáról. A megállapodást az oktatási miniszterekből álló Tanács 2009. május 12-i ülésén terjesztették be.

A reform végrehajtása a 2009–2010-es tanévben az Európai Iskolák elnökségét betöltő Szlovénia feladata: e folyamatot a szabályozási változtatást nem igénylő kérdések tekintetében 2009 szeptemberéig, az ilyen változtatást szükségessé tévő szempontok tekintetében pedig 2010 szeptemberéig kell lezárni.

[1] Az Európai Iskolák rendszerének elnökségét az Európai Tanács elnökségeitől eltérő sorrendben töltik be.

[2] Ez 2,98 %-os emelkedést jelent 2007-hez képest.

[3] Az Yves Leterme hivatala és Sim Kallas kabinetje közötti, 2008. májusi találkozó során.

[4] A Bizottság, az Európai Iskolák főtitkárának hivatala, valamint az épületeket kezelő hivatal között.

[5] Ez az Európai Iskolák rendszerében tanulók 42 %-a.

[6] Ez közel a fele a berkendaeli ideiglenes épület maximális kapacitásának.

[7] Amelyet a választmány 2008 októberében határozott meg.

[8] Bertrange-ban/Mamerben.

[9] 2008-ban az OHIM-személyzet iskolás korú gyermekeinek 80 %-a tanult ebben az Európai Iskolában.

[10] Az iskolákkal szerződéses kapcsolatban álló vállalatok személyzetének gyermekei.

[11] Az Európai Iskola tanulói összlétszámának 29,8 %-a.

[12] A német nyelvi tagozat létszáma 23 %-kal, a francia nyelvi tagozaté 47 %-kal csökkent.

[13] A 718 tanuló 20,3 %-a, 148 fő a személyzet gyermeke.

[14] 2010. januári átadás.

[15] A 2007–2008-as tanévben pedig 39 fő.

[16] Az Európai Szabadalmi Hivatal hozzájárulása a müncheni Európai Iskolát érinti.

[17] A sajátos nevelési szükségletű tanulók a fizikai, szellemi fogyatékosságuk, vagy magatartászavaruk miatt tanulási nehézséggel küzdő gyermekek.

[18] A költségvetési bizottság szélesebb döntési jogkörrel rendelkezik majd a költségvetési és finanszírozási kérdések terén; a mostantól egységes pedagógiai vegyesbizottságnak pedig a pedagógiai vonatkozású kérdések többségében lesz döntési jogköre. A szülők, a személyzeti bizottság, valamint a Bizottság egyaránt egy szavazati joggal rendelkezik majd.

[19] A trojkán belül.

[20] Angol, francia és német.

[21] A dunshaughlini iskola (IR), amely a grange-i Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatal közelében található,

a héraklioni iskola (GR), amely az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség közelében található,

a pármai iskola (IT), amely az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság közelében található,

a helsinki iskola (FI), amely az Európai Vegyianyag-ügynökség közelében található,

a strasbourgi iskola (FR), amely az Európai Parlament közelében található,

a manosque-i iskola (FR), amely a cadarache-i ITER kutatóközpont közelében található.

Függetlenül attól, hogy található-e európai intézmény/ügynökség a közelben, III. típusú akkreditált iskolára vonatkozó projekt előkészületei folynak Hágában (NL).

[22] A sajátos nevelési szükségletű tanulók a fizikai, szellemi fogyatékosságuk, vagy magatartászavaruk miatt tanulási nehézséggel küzdő gyermekek.

[23] A sajátos nevelési szükségletre vonatkozó szerződéssel rendelkező tanulók létszáma a 2004–2005-ös tanévi 274-ről a 2007–2008-as tanévre 411-re nőtt.