EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.10.25. 
SEC(2011) 1280 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Javaslat 
Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a szabályozott piacra bevezetett 
értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági 
követelmények harmonizáció járól szóló 2004/109/EK irányelv és a 2007/14/EK 
bizottsági irányelv módosításáról 
{COM(2011) 683 végleges} 
{SEC(2011) 1279 végleges}  
 
HU 1   HU 1. BEVEZETÉS  
Az átláthatósági irányelv1 (az „irányelv”) el őírja az Európai Unión („EU ”) belüli szabályozott 
piacon forgalmazott értékpapí rok kibocsátói számára, hogy szabályozott információk 
közzétételével és terjesztésével biztosítsanak megfelel ő átláthatóságot a befektet ők2 számára.  
Öt évvel az irányelv hatálybalépé se után a Bizottság jelentést3 tett közzé , amely az irányelv 
hatását értékeli. A jelentés a piac megfelel ő és hatékony m űködése szempontjából hasznosnak 
ítélte az irányelvet, kiemelt azonba n javításra szoruló területeket. 
2010-ben a Bizottság nyilvános konzultációt indított az irányelv modernizálásával 
kapcsolatban. Az alábbi f ő kérdések merültek fel: a szabályozott piacok vonzereje a kis- és 
középméret ű kibocsátók számára, és a szavazati jogot biztosító jelent ős értékpapír-
állományokra vonatkozó rendszer tökéletesítésének módjai.  
A nyilvános konzultáción részt vev ő válaszadók véleménye megoszlott azzal kapcsolatban, 
hogy a kis- és középméret ű kibocsátók helyzete javulhat -e az irányelv módosítása 
következtében. A szavazati jogot biztosító értékp apír-állományokkal kapcsolatban a nyilvános 
konzultáció általános egyetértés t mutatott azzal kapcsolatba n, hogy szükség van a készpénz-
elszámolású részvényderivatívák4 állományaira vonatkozó bejelentési követelmény el őírására, 
és a harmonizáció szintjének növelésére ezen a területen. Ezenkívül bizonyos technikai 
területeken is pontosításokat kértek.  
Végül a Bizottság 2010-ben me gállapodott az Európai Parlam enttel, hogy értékelik annak 
megvalósíthatóságát, hogy bizonyos társaság októl a harmadik országokban folytatott 
tevékenységükkel kapcsolatos legf őbb pénzügyi információik közzétételét kérjék5. Egy erről a 
kérdésről folytatott külön hatásvizsgálat megállapíto tta, hogy az átláthatósági irányelvet és a 
számviteli irányelveket6 módosítani kell, hogy azok szövege új követelménnyel egészüljön ki 
a fentiekkel kapcsolatban. 
2. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
A jelenlegi rendszerrel kapcsolatb an azonosított problémák két f ő csoportra oszthatók: a) kis- 
és középméret ű kibocsátók; b) a szavaza ti jogot biztosító jelent ős értékpapír-állományok 
bejelentésére vonatkozó követelmény.  
                                                 
1 Az Európai Parlament és a Tanács 20 04/109/EK irányelve (2004. december 15). 
2 A szabályozott információk fogalma az éves, féléves és negyedéves pénzügyi információkat, a szavazati 
jogokhoz kapcsolódó jelent ős értékpapír-állományokra vonatkozó fo lyamatos tájékoztatást és a piaci 
visszaélésekr ől szóló irányelv (2003/6/EK irányelv) szerint felfedett eseti információkat foglalja 
magában. 
3 COM (2010) 243 végleges, 2010. május 27. A jelentéshez részletesebb bizottsági szolgálati 
munkadokumentum tartozik (SEC(2010)61). 
4 A készpénz-elszámolású részvényderivatívák a ki zárólag készpénzfizetéssel rendezett, a mögöttes 
értékpapír fizikai átadása nélkül történ ő, részvényekhez kapcsolódó ügyleteket jelentik. 
5 http://register.consilium.europa.eu/ pdf/en/10/st15/st15650-ad01.en10.pdf 
6 A Tanács 78/660/EGK negyedik irányelve a gazdaság i társaságok éves beszámolójáról és a Tanács 
83/349/EGK hetedik irányelve a konszolidált éves beszámolókról. 
 
HU 2   HU 2.1. A kis- és középméret ű kibocsátókkal kapcsolatos problémák 
Az Európai Unióban a kis- és középméret ű kibocsátók fogalmának nem létezik jogi 
meghatározása. A kis- és középméret ű kibocsátók fogalmát ebben a dokumentumban a 
tagállamokban használt aktuálisan ér vényes nemzeti fogalmaknak megfelel ően kell 
értelmezni. 
A kis- és középméret ű kibocsátókra vonatkozó szabályo zási környezet javítása és e 
kibocsátók t őkéhez jutásának el ősegítése a Bizottság kiemelt politikai prioritásai közé 
tartozik.7. Bár nem az átláthatósági követelmények jelentik a kis- és középméret ű kibocsátók 
problémáinak egyetlen forrását, hozzáj árulnak a szabályozott piacon történ ő bejegyeztetés 
magas megfelelési költségeihez, az elemz ők és a befektet ők számára a csekély 
átláthatósághoz, valamint a rövid távú gondolkodás kultúrájához.  
2.1.1.  Magas megfelelési költségek  a kis- és középméret ű kibocsátók számára 
Az irányelv célkit űzése pontos, átfogó és id őszerű információk nyújtása a piac számára. A 
kibocsátóknak éves, féléves és negyedév es pénzügyi információkat kell közzétenniük8. Az 
irányelv minimumkövetelményként korlátozott tartalmú negyedéves id őközi vezet őségi 
nyilatkozatok közzétételét írja el ő. Számos tagállam azonban további elemek közzétételét is 
kötelezővé teszi. A kis- és középméret ű kibocsátók esetében a negyedéves pénzügyi 
információk közzétételével kapcsolatos költségek viszonylag magasak, ugyanakkor e 
kötelezettség hasznossága nem egyértelm ű.  
Ezenkívül a féléves jelentés közzé tételére vonatkozó szigorú határid ő betartása, valamint a 
tartalom és a közlend ő információk típusainak bonyolultsága szintén költséges és 
erőforrásigényes lehet a kibocsátók számára. 
2.1.2.  A rövid távú eredmények középpontba kerülése 
Ha negyedéves pénzügyi információkat kell közzétenni, ezzel az ügyvezetés nyomás alá 
kerülhet abban a tekintetben, hogy minden egyes negyedévben nyereséget mutasson ki. A 
negyedéves beszámolás szabályozási ösztönz őnek is tekinthet ő, amely arra késztetheti a 
befektetőket, hogy hosszabb távú gondolkodás helyett a társaságok rövid távú teljesítményére 
helyezzék a hangsúlyt.  
2.1.3.  A kis- és középméret ű kibocsátók csekélyebb átláthatósága 
A féléves beszámolók rövid határide je (két hónappal a beszámolási id őszak vége után) 
fennakadást okoz a második hónap végén, ami zavarja a piacot, pé nzügyi információkkal 
túlterheli a befektet őket és elemz őket, és tovább fokozza azt a tendenciát, hogy figyelmüket a 
legnagyobb piacvezet ő társaságokra fordítsák, csekély érdekl ődést mutatva a kis- és 
középméret ű kibocsátók iránt. Különösen így van ez az európai kibocsátók többsége esetében, 
                                                 
7 A Bizottság közleménye: „Az egys éges piaci intézkedéscsomag felé – A magas szinten versenyképes 
szociális piacgazdaságért – 50 javaslat az együttes munka, vállalkozás és a cserekapcsolatok javítása 
érdekében”, COM(2010) 608 végleges, és a Bizottság  közleménye: „Egységes piaci intézkedéscsomag 
– Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséh ez és a bizalom növeléséhez – Együtt egy újfajta 
növekedésért”, COM(2011) 206 végleges.  
8 Negyedéves pénzügyi beszámolók vagy id őközi vezet őségi nyilatkozatok: általánosan a negyedéves 
pénzügyi információk fogalmába tartoznak. 
 
HU 3   HU akiknél a számviteli év a naptári évnek felel meg, így ez a határid ő augusztus végére esik. 
Mindez hozzájárul ahhoz, hogy a kis- és középméret ű kibocsátók kevéssé átláthatóak a 
befektetők és elemz ők számára. 
Egy másik tényez ő, ami korlátozza a kis- és középméret ű kibocsátók átláthatóságát, a 
közzétett információkhoz való hozzáféréssel kapcsolatos nehézségek, amelyekkel a 
befektetők a különböz ő nemzeti tárolórendszerek elégtelen összekapcsolódása miatt 
szembekerülnek.  
2.1.4.  A szavazati jogot biztosító jelent ős értékpapír-állományok bejelentésével 
kapcsolatos problémák  
Az irányelv el őírja, hogy a kibocsátók tájékoztassák a pi acot, amikor a szabályozott piacra 
bevezetett olyan részvényeket szereznek va gy elidegenítenek, amelyekhez szavazati jog 
kapcsolódik (azaz a birtokolt szav azati jogok arányát be kell jele nteni, ha ez az arány eléri 
vagy meghaladja az 5%-os, 10%-os, 15%-os, 20 %-os, 25%-os, 30%-os, 50%-os, illetve 75%-
os küszöbértéket, vagy e küszöbért ékek alá csökken). A jelenlegi rendszerrel kapcsolatban két 
problémát azonosítottak: a re jtett tulajdonlás lehet őségét a bejelentési szabályok hézagai 
miatt, és a tagállamonként eltér ő bejelentési szabályokat. 
2.1.5.  A rejtett tulajdonlás lehet ősége  
Az irányelv elfogadása óta a készpénz-e lszámolású derivatívák használata jelent ősen 
növekedett a piacon. A készpénz-elszámol ású derivatívák felhasználhatók t őzsdén jegyzett 
társaságok megszerzésére vagy ilyen társaságban be folyásszerzésre, illetv e rejtett tulajdonrész 
kiépítésére egy társaságban (s ok példáról beszámoltak már ilyen magatartásra vonatkozóan9). 
Ezek azonban jelenleg nem tartoznak az irányelv  közzétételi szabályainak hatálya alá. Ez a 
mulasztás piaci visszaéléshez vezethet, ha tékonysági problémákat okozhat az árképzési 
mechanizmusban, továbbá üres szavazatokat  eredményezhet, aminek következtében a 
befektetői bizalom alacsony szint ű marad, a befektet ők érdekei pedig nem esnek egybe 
maguknak a társaságoknak a hosszú távú érdekeivel. 
2.1.6.  A tagállamonként eltér ő bejelentési szabályok miatt magasabb a felel ősségi és 
szabályozási kockázat, és magasak a megf elelési költségek a határokon átnyúló 
befektetők számára 
A tagállamonként eltér ő bejelentési szabályok – különösen a részvényállományoknak a 
pénzügyieszköz-állományokkal való összesítés ére vonatkozóan – növelik a költségeket, és 
jogbizonytalanságot teremtenek a hatá rokon átnyúló tevékenységben részt vev ő befektetők 
számára. Ha nem összesítik a részvényállományokat a pénzügyieszköz-állományokkal, az pedig egyes tagállamokban csökke nti az átláthatóság szintjét. 
3. S
ZUBSZIDIARITÁS  
Az EUMSZ 50. és 114. cikke szer int az Európai Unió jogosult fellépni ezen a területen. 
Valamennyi azonosított probléma az Európai Unió teljes t őkepiacát érinti, ezért ahhoz, hogy a 
változások eredményesek legyenek, uniós szinten kell azokról rendelkezni.  
                                                 
9 Példák: LVMH/Hermes, Porsch e/VW, Schaeffler/Continental. 
 
HU 4   HU Ezenkívül a kis- és középméret ű kibocsátókkal kapcsolatban azonosított problémák az uniós 
és a tagállami jogszabályokból fakadnak, és ki zárólag az uniós jogszabályok módosításával 
kezelhetők. Végül, csak egy uniós sz inten elfogadott kötelez ő erejű jogi aktus biztosítaná, 
hogy minden tagállam ugyanazokon az elveken alapuló, azonos szabályozási keretet 
alkalmazzon, azaz a jelent ős értékpapír-állományok bejelentés ével kapcsolatos jogszabályi 
válasz jelenlegi szétaprózottsága megsz űnjön.  
4. CÉLKITŰZÉSEK  
Az előirányzott intézkedéseknek egyszer űsíteniük kell bizonyos kötelezettségeket, ami 
hozzájárul annak biztosításához, hogy a szab ályozott piacok vonzóak legyenek a kis- és 
középméret ű kibocsátók számára, továbbá a vállalati tulajdonviszonyok közzététele 
tekintetében javítaniuk kell az átlá thatósági rendszer jogi egyértelm űségét és hatékonyságát.  
5. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK : A HATÁSOK ELEMZÉSE ; ÖSSZEHASONLÍTÁS  
A fenti célkit űzések eléréséhez a Bizottság különböz ő szakpolitikai lehet őségeket vázolt, 
elemzett és hasonlított össze, hogy meghatározza, mely lehet őségek kezelik kielégít ően az 
azonosított problémákat. E lehet őségek a következ ők: 
5.1. A kis- és középméret ű kibocsátók esetében az id őszakos pénzügyi információk 
közzétételének gyakorisága és id őzítése terén nagyobb rugalmasságot lehet ővé 
tevő szakpolitikai opciók 
(1) Nincs intézkedés  – ez a lehet őség nem érné el a kit űzött célt. Ezér t ezt a lehet őséget 
el kell vetni. 
(2) A kis- és középméret ű kibocsátók esetében a neg yedéves pénzügyi információk 
közzétételére vonatkozó kötelezettség eltörlése  – Ez a lehet őség egyszerre 
csökkentené a kis- és középméret ű kibocsátók költségeit, és  visszaszorítaná a rövid 
távú gondolkodást támogató  szabályozási ösztönz őket. A szabályozott piacon 
jegyzett társaságokra vonatkozó, a társaságok mérete szerint differenciált rendszerek 
bevezetése zavaró lehetne a befektet ők számára, és a kis- középméret ű kibocsátók 
csekélyebb átláthatóságát eredményezhetné. Ezért ezt a lehet őséget el kell vetni. 
(3) A kis- és középméret ű kibocsátók esetében a negyedéves pénzügyi beszámolók 
előterjesztésére vonatkozó kö telezettség eltörlése a szabályozott piacra történ ő 
bevezetést követ ő három éves kezdeti id őszakban  – Ez a lehet őség, bár enyhíti a kis- 
és középméret ű kibocsátókra nehezed ő azonnali terheket, csak elodázná a 
költségeket. A szabályozott piacon jegyzet t társaságokra vonat kozó, a társaságok 
mérete és kora szerint differenciált re ndszerek bevezetése azonban zavaró lehetne a 
befektetők számára. Ezért ezt a lehet őséget el kell vetni. 
(4) A negyedéves pénzügyi beszámolók el őterjesztésére vonatkozó kötelezettség eltörlése 
valamennyi t őzsdén jegyzett társaság esetében  – Ez a lehet őség csökkentené a 
társaságok megfelelési költségeit. A becs ült átlagos költségcsökkenés összege – a 
negyedéves információk összeállításával kapc solatos költségek nélkül – a kis- és 
középméret ű kibocsátók esetében kibocsát ónként évente 2000–60 000 EUR, a nagy 
kibocsátók esetében kibocsátónként évente 35 000–250 000 EUR. Az információk 
 
HU 5   HU összeállítására alkalmazott személyzettel kapcsolatos költség csökkenése a kis- és 
középméret ű kibocsátók esetében pénzben nem becsülhet ő meg, mivel a csökkenés 
mértéke kibocsátónként igen eltér ő; évi 8 embernaptól 30 embernapig terjedhet. A 
nagy kibocsátók esetében a maximális teljes költségcsökkenés összege (a beszámolók elkészíté sében részt vev ő személyzettel kapcsolatos költségeket is 
beleértve) kibocsátónként maxi mum évi 2 millió euróra tehet ő. A csökkenésnek 
lehetővé kell tennie, hogy a kis- és középméret ű kibocsátók olyan típusú információk 
közzétételére csoportosítsák át er őforrásaikat, amelyek a saját befektet őiknek a 
legjobban megfelelnek. E lehet őség bizonyosan csökkenti a kibocsátókra nehezed ő 
rövid távú nyomást, és hosszabb távú  koncepció elfogadására ösztönzi a 
befektetőket. Nem lesz negatív hatással a befektet ők védelmére. A befektet ők 
védelmét a féléves és éves eredmények kötelez ő közzététele, valamint a piaci 
visszaélésr ől, illetve a tájékoztatókról szóló irányelvekben
10 előírt közzétételek már 
megfelelő mértékben garantálják. A befektet őket tehát az irányelv által el őirányzott 
negyedéves információktól függetlenül kell ő módon tájékoztatni kell azokról a 
fontos eseményekr ől és tényekr ől, amelyek befolyásolhatj ák a mögöttes részvények 
árát. Nem látszik tehát szükségesnek id őközi vezet őségi nyilatkozatok 
közzétételének jogszabályban történ ő előírása. A hatékonyság érdekében e 
lehetőségnek azt is meg kell akadályoz nia, hogy a tagállamok nemzeti 
jogszabályaikban el őírhassák a negyedéves információk közzétételét. A társaságok 
saját elhatározásukból természetesen kö zzétehetnek negyedéves információkat. 
(5) A féléves információk közzé tételére vonatkozó határid ő a vonatkozó beszámolási 
időszak végét ől számított három hónapra történ ő meghosszabbítása valamennyi 
tőzsdén jegyzett társaság esetében – A kis- és középméret ű kibocsátók esetében 
lenne bizonyos költségmegt akarítás, a legfontosabb el őnyök azonban nem pénzben 
kifejezhet őek. A kibocsátóknak több idejük lenne a beszámolók elkészítésére, ami 
javítaná a beszámolás színvonalát. E lehet őség a kis- és középméret ű kibocsátók 
átláthatóságára is pozitív hatással lenne, mivel könnyebben ütemezhetnék a beszámolók közzétételét úgy, hogy az ne essen egybe a t őzsdén jegyzett nagy 
társaságok beszámolóinak közzétételéve l. Ez azt jelent ené, hogy az elemz őknek és 
befektetőknek több id ő állna rendelkezésükre a kis- és középméret ű kibocsátók 
féléves eredményeinek áttekintésére. 
(6) A féléves információk közzé tételére vonatkozó határid ő a vonatkozó beszámolási 
időszak végét ől számított három hónapra történ ő meghosszabbítása a kis- és 
középméret ű kibocsátók esetében –
 E lehetőség pozitív hatással lenne a kis- és 
középméret ű kibocsátók átláthatóságára. A szab ályozott piacon jegyzett társaságokra 
vonatkozó, a társaságok mérete szerint di fferenciált rendszerek bevezetése azonban 
zavaró lehetne a befektet ők számára. Ezért ezt a lehet őséget el kell vetni. 
5.2. A kis- és középméret ű kibocsátók esetében a pénzügyi beszámolók szöveges 
részének egyszer űsítésére vonatkozó szakpolitikai lehet őség 
(1) Nincs intézkedés  – ez a lehet őség nem érné el a kit űzött célt. Ezér t ezt a lehet őséget 
el kell vetni. 
                                                 
10 A 2003/6/EK irányelv és a 2003/71/EK irányelv. 
 
HU 6   HU (2) A pénzügyi beszámolók maximális sz öveges tartalmának uniós szint ű összehangolása 
a kis- és középméret ű kibocsátók esetében – A beszámolók tartalmának 
standardizálása az azon tagállamokba n letelepedett kis- és középméret ű kibocsátók 
megfelelési költségei teki ntetében okozhat emelkedést, ahol a követelmények 
jelenleg alacsonyak. Ez a lehet őség azonban el ősegítheti a pénzügyi információk 
összehasonlíthatóságát az egész Unióba n. Ha viszont a tartalomra vonatkozó 
küszöböt – a költségmegtakarítás reményé ben –uniós szinten túl alacsonyan 
határoznák meg, ez negatív hatással lehetne a befektet őkre. Ezért ezt a lehet őséget el 
kell vetni. 
(3) Az EÉPH11 felkérése nem kötelez ő erejű iránymutatás (mintadokumentumok) 
kidolgozására a pénzügyi beszámolók szöveg es tartalmára vonatkozóan valamennyi 
tőzsdén jegyzett társaság számára – Ez a lehet őség lehetővé tenné, hogy az EÉPH a 
költségmegtakarítást szem el őtt tartva tervezze meg a mintadokumentumot. Lehet ővé 
tenné továbbá az információk öss zehasonlíthatóságát a befektet ők számára, és 
fokozhatná a kis- és középméret ű kibocsátók határokon át nyúló átláthatóságát. A 
lehetőség némi egyszeri kiadást jelentene az EÉPH-nak.   
(4) A tagállamok kötelezése nem kötelez ő mintadokumentumok vagy iránymutatások 
kidolgozására a beszámolók szöveges tartalmára vonatkozóan – Ez a lehet őség 
lehetővé tenné a tagállamoknak, hogy bes zámolóik tartalmát saját bels ő piacukhoz 
igazítsák. Nem segítené azonban el ő az információk határokon átnyúló 
összehasonlíthatóságát. Ezért ezt a lehet őséget el kell vetni. 
5.3. A szavazati jogot biztosító jelent ős értékpapír-állomán yokkal kapcsolatos 
bejelentési követelményekben fennálló  hézagok megszüntetésére vonatkozó 
szakpolitikai lehet őségek 
(1) Nincs intézkedés  – ez a lehet őség nem érné el a kit űzött célt. Ezér t ezt a lehet őséget 
el kell vetni. 
(2) A részvények birtoklásához és a részvényvá sárlási joghoz hasonló gazdasági hatású 
instrumentumokra kiterjesztett közzétételi rendszer – Ez a lehet őség a készpénz-
elszámolású derivatívákra és a jöv őben keletkez ő hasonló pénzügyi eszközökre is 
kiterjedne. Ezt a lehet őséget mint a fenti problémák megoldását a konzultációban 
részt vev ő válaszadók többsége támogatta. Hatá rozottan pozitív hatással lenne a 
befektetők védelmére és a bizalomra. A részvénytulajdonn al egyenérték ű pénzügyi 
eszközök valamennyi típusára kiterjed ő új közzétételi rendszer  növelheti a készpénz-
elszámolású derivatívák tulajdonosainak szervezeti és megfelelési költségeit (az 
egyszeri költségek maximális becsült összege derivatíva-tulajdonosonként 100 000–
600 000 EUR, de ez csak azokra a befektet őkre vonatkozik, akik jelent ős 
mennyiséggel rendelkeznek ezen eszközökb ől). A folyamatos költségek nem 
becsülhet ők meg, mivel a tulajdonosonkénti közzétételek számának növekedését ől 
függően változnak. Az Egyesült Királyság tapasztalatai nyomán azonban, amely 
2009-ben már bevezetett ilyen rendszert, a becslések szerint a bejelentések száma 
csak korlátozottan növekszik.  
                                                 
11 Európai Értékpapír-piaci Hatóság 
 
HU 7   HU (3) Korlátozó megközelítés: a „védett adatkiköt őre” vonatkozó kritéri umok teljesülése 
esetén a közzététel nem kötelez ő – Ez a lehet őség azt írná el ő, hogy a mögötte 
szavazati jogokhoz hozzáférést biztosító valamennyi instrumentumot közzé kell 
tenni, kivéve, ha bizonyos meghatározo tt kritériumok teljesülnek. A befektet ők 
ebben az esetben is meg tudnák kerülni a közzétételi követelmény célját. Ezért ezt a 
lehetőséget el kell vetni. 
5.4. A jelent ős értékpapír-állományokra vonatkozó bejelentési követelmények 
eltéréseinek megszüntetésére ir ányuló szakpolitikai lehet őség 
(1) Nincs intézkedés  – ez a lehet őség nem érné el a kit űzött célt. Ezér t ezt a lehet őséget 
el kell vetni. 
(2) A szavazati jogot biztosító jelent ős értékpapír-állományokra vonatkozó közzétételi 
rendszer összehangolása a részvényállományoknak a részvényekhez való hozzáférést biztosító pénzügyieszköz-állományokkal va ló összesítésén keresztül (a készpénz-
elszámolású derivatívákat is beleértve az utóbbiak közé) – Ez a lehet őség a 
küszöbértékek kiszámításánál használt módszert harmonizálná, de magukat a 
küszöbértékeket nem, ezáltal egységes me gközelítést hozna létre, ami csökkentené a 
jogbizonytalanságot, fokozná az átláthatóságot, egyszer űsítené a határokon átnyúló 
befektetéseket, és növelné az uniós t őkepiacok vonzerejét. A határokon átnyúló 
befektetők folyamatos költségei csökkenésének becsült összege évenként és piaci 
szereplőnként 77 000 EUR. Ez a lehet őség mindazonáltal a kiegészít ő 
közzétételekhez kapcsolódóan többletkölts éget okozna azon tagállamokban, ahol 
jelenleg nincs összesítési követelmény. 
(3) A szavazati jogot biztosító jelent ős értékpapír-állományok közzétételi rendszerének 
harmonizálása három különálló közzétételi rendszer el őírásával: egy a 
részvényállományoknak, egy a részvényekhez hozzáférést biztosító pénzügyi 
eszközöknek és egy a készpénz-elszámolású derivatíváknak – Ez a lehet őség egységes 
rendszert teremtene, de negatív hatással lehetne a befektet ők védelmére és a 
bizalomra. Ezért ezt a lehet
őséget el kell vetni. 
(4) A szavazati jogot biztosító jelent ős értékpapír-állományok közzétételi rendszerének 
harmonizálása a közzétételi küszöbértékek összehangolása útján  – A szavazati jogok 
küszöbértékeit a válaszadók többsége nem ta rtotta fontos kérdésnek. Ezenkívül a 
bejelentési küszöbértékek harmonizálása nehéznek t űnik, mivel a részvényeket 
birtokló lakosok száma tagállamonként igen eltér ő. Ezért ezt a lehet őséget el kell 
vetni. 
6. AZ ALKALMAZANDÓ JOGI AKTUS ; ÁTÜLTETÉSI ÉS MEGFELELÉSI SZEMPONTOK  
Csak egy uniós szinte n elfogadott kötelez ő erejű jogi aktus biztosítan á, hogy minden tagállam 
ugyanazokon az elveken alapuló,  azonos szabályozási keretet alkalmazzon. Egy irányelv 
bizonyos területeken lehet ővé tenné a maximális harmonizációt, ugyanakkor rugalmasságot 
biztosítana a tagállamoknak abban a tekintetben, hogy más te rületeken figyelembe vegyék 
egyedi helyzetüket.  
 
HU 8   HU Az irányelv hatékonyabb végrehajtásának bi ztosítása érdekében, valamint a pénzügyi 
szolgáltatások ágazatában a szankciórendszerek meger ősítéséről szóló bizottsági közlemény12 
nyomán tökéletesíteni kell a s zankciók jelenlegi keretét.  
7. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A Bizottság ellen őrzi, hogyan hajtják végre a tagálla mok az irányelvet. A bizottsági 
szolgálatok szükség esetén segítséget nyújtana k a tagállamoknak. A jogalkotási intézkedések 
alkalmazása hatásának értékelését hat évvel a j ogalkotási intézkedések hatálybalépése után 
kell elvégezni. A Bizottság az EÉPH-n keresztül, valamint a f őbb érdekeltekkel folytatott 
kiterjedt párbeszéd útján ellen őrzi a módosított irányelv alkalmazását. 
                                                 
12 A 2010. december 9-i közlemén y: COM(2010) 716 végleges.