HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 16.7.2008 
SEC(2008) 2267 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
Javaslat 
 
A TANÁCS IRÁNYELVE 
 
a dohánygyártmányokra kivetett jövedéki adók  szerkezete és adókulcsai tekintetében a 
95/59/EK, a 92/79/EGK és a 92/80/EGK irányelv módosításáról 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
{COM(2008) 459 végleges} 
{SEC(2008) 2266} 
 
HU 2   HU Összefoglalás 
Bizottsági szolgálati munkadokumentum, amely a dohánygyártmányokra kivetett 
jövedéki adók szerkezete és adókulcsai tekintetében a 95/59/ EK, a 92/79/EGK és a 
92/80/EGK irányelv módosításáról szól ó tanácsi irányelv javaslatot kíséri. 
A Bizottság szolgálatai hatásvizsgálatot  végeztek, amelynek során a dohánytermékek 
jövedéki adószerkezetének korszer űbbé és átláthatóbbá tételére alkalmas lehetséges 
intézkedésekre összpontosítottak.  Az Egészségügyi Világszervezet Dohányzás-ellen őrzési 
Keretegyezményét szem el őtt tartva különleges figyelmet fordítottak továbbá a 
közegészségügy és a termékek végs ő ára közötti összefüggésre, valamint a finomra vágott 
(cigarettasodrásra szán t) fogyasztási dohányra kivetett jövedéki ad ók szerkezetének és 
kulcsainak a cigarettákra kive tett jövedéki adókkal történ ő összehangolási lehet őségére. 
Ezt a hatásvizsgálatot széles kör ű konzultáció el őzte meg. Szövetségeket és egyéb érdekelt 
(szakmai, egészségügyi stb.) feleket kértek fel arra, hogy terjesszék el ő álláspontjukat egy 
nyilvános internetes konzultáció keretében.  
A Bizottság négy megközelítést értékelt annak megvizsgálása  érdekében, hogy milyen módon 
érhetők el a dohány adóztatásának különböz ő céljai. 
Az első megközelítés szerint a Közösség szintjén nem történik további  beavatkozás (ez a 
változatlan politika lehet ősége). Ez a megközelítés nem oldja meg a dohánypiacra jelenleg 
jellemző határokon átnyúló vásárlás és csempés zet torzító hatásának problémáját, amely 
pénzügyi és egészségügyi következményekkel jár.  
Ráadásul nem ad választ a költségvetési bizonyt alanságnak és a verseny torzulásainak azokra 
a kérdéseire sem, amelyeket a legkeresettebb árkategória („ most popular price category”, 
MPPC) koncepciója vet fel.  Nem kezeli a különböz ő feldolgozott dohánytermékek egymással 
történő helyettesítésével és a közöttük fo lyó verseny adóztatás miatt fellép ő torzulásával 
kapcsolatos gondokat sem. Ezért a Bizott ság úgy döntött, hogy nem ezt a lehet őséget 
választja. 
A második megközelítés abban áll,  hogy kizárólag a cigarettákr a kivetett jövedéki adók 
szerkezetét módosítja.  A legkeresettebb árkategória konc epciója által okozott problémák 
megoldása érdekében a hatásvizsgálat felm éri, hogy milyen következményekkel jár, ha 
kiiktatjuk a minimumkövetelmények alapjául szol gáló „legkeresettebb árkategória” fogalmát. 
Jelenleg a jövedéki adóknak legalább az adót is magában foglaló kisk ereskedelmi ár 57%-át 
és 1000 darab legkeresettebb árkategóriájú cigarettára vonatkoztatva legalább 64 EUR 
összeget kell kitennie. Ez utóbbi helyett a hatá svizsgálat két változat ot vizsgál meg: a) az 
57%-ra és a 64 EUR összegre vonatkozó közös ségi követelmények alkalmazását valamennyi 
cigarettára vagy b) súlyozott átlagára kon (WAP) alapuló minimális követelmények 
alkalmazását. Ezzel egyidej űleg felmérik, milyen hatással jár, ha nagyobb rugalmasságot 
biztosítanak a tagállamok számára a jöve déki adók szerkezetén ek nemzeti szint ű kezelésében. 
Mindkét változat egyszer űbb megoldást jelentene a jelenlegi helyzethez képest. Sem az összes 
cigarettára, sem a súlyozott átlagárakra vona tkoztatott minimális követelmények alkalmazása 
nem járna az adminisztratív költségek növekedé sével az érintettek számára. Mindkét változat 
megoldást jelentene a költségvetési bizonytala nságra és a versenytorzulásokra, amelyeket 
 
HU 3   HU jelenleg a legkeresettebb ár kategória koncepciója idéz el ő. Ha azonban csak a 64 EUR 
összegű minimumadót vetik ki az összes ciga rettára, ez az Európai Unióban valamennyi 
cigarettára vonatkozóan egy mini mális adószintet jelentene. A többi változathoz képest így 
nagyobb mértékben csökkennének az adók és az árak nagyságában mutatkozó különbségek a 
tagállamok között, és számottev ő mértékben beépülnének az egészségügyi szempontok is. 
Ezért ez a változat els őbbséget élvez a bels ő piac és az egészség szempontjából. Azonban az 
57%-os szabálynak az összes cigarettára történ ő alkalmazása több tagállamban egy kötelez ő 
értékarányos jövedéki adót eredményezne,  ez pedig nem lenne összhangban azzal a 
célkitűzéssel, amely több rugalmasságot kíván bizt osítani a tagállamoknak a tételes és az 
értékarányos jövedéki adók közötti kapcsolat tekintet ében. Ezért az el őnyben részesített 
megoldás az 57%-os szabálynak a súlyozott átlagárakra történ ő alkalmazása. 
A második megközelítés azonban nem veszi kell őképpen figyelembe az egészségügyi 
szempontokat.  
A harmadik megközelítés a szerkezeti módosításokon kívül a  cigarettára kivetett jövedéki 
adók minimumkulcsainak megváltoztatását foglalja magába. A hatásvizsgálat szimulálta a 
cigarettára kivetett jövedéki adók mini mumkulcsainak növekedését az 57%-os mérték 
alkalmazása, illetve az 1000 cigare ttára kivetett 64 EUR összeg ű adó esetén. Ebben az esetben 
is a 64 eurós minimumadó növelése bizonyult a legjobb eszköznek a cigarettaadók és -árak 
Közösségen belüli közelítése szempontjából, mind a bels ő piac mind a dohányellen őrzés 
tekintetében. Azonban ennek az ér tékhatárnak a megemelését össz e kell kapcsolni az 57%-os 
minimumkövetelmény növelésével, amelyhez a je lenleg 101 EUR összegnél meghatározott 
mentesítési záradék (ha a jövedéki adó elér i a 101 eurót a legkeresettebb árkategóriában, 
akkor az 57%-os követelménynek nem kell eleget  tenni) módosítására van szükség. Az új 
változatban 122 EUR megállapítására lenne sz ükség ahhoz, hogy lépést tartsunk a cigaretta 
után fizetend ő jövedéki adóknak a bels ő piacon az utóbbi id őben tapasztalt alakulásával, és ez 
ugyanolyan hatást eredményezne, mint 2001- ben, azaz a legmagasabb adót kivet ő öt 
tagállamot érintené.  
Az elmúlt öt év során a cigarettafogyasztás t öbb mint 10%-kal csökkent  az Európai Unióban. 
Ugyanebben az id őszakban a jövedéki adók több mint 30%-kal n őttek. Ahhoz, hogy a 
következő öt évben hasonló csökkenést érhessünk el  a fogyasztásban, a jövedéki adó további 
emelése lenne kívánatos. A V ilágbank által javasolt -0,43 t űréshatárt figyelembe véve 25% 
áremelésre van szükség ahhoz, hogy 10%-kal csökkenjen a kereslet . Egy öt év alatt elért 10%-
os mérték ű csökkenés szintén összhangban állna a dohányipari szab ályozás európai 
stratégiájával, amelyet az Egészségügyi Vi lágszervezet Európai Regionális Bizottsága 
fogadott el, és amelynek f ő célkitűzése, hogy a dohányzók számát évente 2%-kal csökkentse.  
A fentiekre tekintettel a Bizo ttság az adó növelésének többfél e módját is fontolóra vette. 
Ha a valamennyi cigarettára kivetett adóteher 90 EUR összegre és a súlyozott átlagár 63%-ára 
emelkedne, ez valószín űleg 10%-os keresletcsökkené st okozna 22 tagállamban1. Ezen kívül 
előkészítené a cigarettára kivete tt jövedéki adók t ovábbi növelését azok ban a tagállamokban 
is, amelyekben már egyébként is magas az adó mértéke. Bulgárián és Románián kívül nem 
eredményezne túlzottan magas árakat a tagállamok vásárlóerejéhez viszonyítva.  
                                                 
1 Kivéve Dániában, az Egyesült Királyságban, Írországban és Franciaországban (Románia pedig nem 
szerepelt a szimulációs modellben) 
 
HU 4   HU Végső soron a cigaretták tekintetében ez a megközelítés t űnik a legalkalmasabbnak a bels ő 
piac megfelel ő működésének biztosítására és egyben az egészség magas szint ű védelmére.  
A negyedik megközelítés az egyéb termékekre , különösen a finomra vágott dohányra  
kivetett jövedéki adók szerkezetének és minimumkulcsainak megváltoztatását jelenti, 
elkerülend ő a cigarettának az alacsonyabb adótartalm ú dohánytermékekkel való 
helyettesítését. 
Az adókulcsok közötti lénye ges különbség a különböz ő tagállamok között csempészetet és 
határokon átnyúló vásárlást eredményez számos  szomszédos ország között, valamint 
torzulásokhoz vezet a bels ő piacon. Emellett a cigaretták és a finomra vágott dohány 
adókulcsai közötti különbség a cigaretták dohánnya l való helyettesítéséh ez vezet. A hivatalos 
statisztikák szerint a cigarettafogyasztás az EU 27 ors zágában mintegy 13%-kal csökkent 
2002 és 2006 között. Ezzel ellentétben a st atisztikák szerint a finomra vágott dohány 
fogyasztása mintegy 10%-kal emelkedett. Ne héz magyarázatot talá lni arra, hogy miért 
különbözik jelent ősen ennek a két terméknek a minimumadókulcsa az Európai Unióban. A 
tisztességes verseny szempon tjából ez éppen úgy felvet ődik, mint – mindkét termék ártalmas 
jellege miatt – az egészségvédelmi szem pontok alapján. Ezért a finomra vágott, 
cigarettasodrásra szánt dohány minimális adókul csát össze kell hangolni a cigaretták 
adókulcsával.  
A finomra vágott dohány esetében a tagállam ok választhatnak, egy pénzben kifejezett 
értékhatár és egy érték szerinti minimális a dókulcs között. Mivel azonban a pénzben kifejezett 
minimumkövetelmény a legjobb közelít ő tényező, az érték szerinti minimális adókulcs mellett 
léteznie kell egy minden tagállamra érvénye s pénzben kifejezett minimális értéknek a 
cigarettákra vonatkozóan.  
A finomra vágott dohány sajátos jellemz őit figyelembe véve a Bizottság korábbi beszámolója 
megállapította, hogy a finomra vágott dohány mi nimális jövedéki adóját a cigarettára 
vonatkozó minimális érték kétharmada körül lehetne meghatározni. Annak érdekében, hogy a 
tiszteletben tartsuk ezt a kéthar mados arányt a finomra vágott dohány és a cigaretta között, a 
pénzben kifejezett minimális értéket 43 EUR körü l kellene megállapítani kilogrammonként és 
az ezzel arányos minimumkövetelménynek 38%-nak kellene lennie.  
A cigarettákra kivetett adók javasolt emelés e során alkalmazott fent említett 2:3 arány a 
finomra vágott dohányra meghatározott minimumkul csot öt év alatt 60 EUR-ra, illetve 42%-
ra növelné. A cigarettákka l azonos, árra vonatkozó t űréshatárt feltételezve a 
minimumkövetelmény 60 EUR-ra, illetve 42%-ra történ ő emelése mintegy 20%-os 
keresletcsökkenést eredményezne 19 tagállamban. 
****