INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

Az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló (EU) 2017/1939 rendeletet 2017. október 12-én fogadták el, és 2017. november 20-án lépett hatályba. Az Európai Ügyészség 2021. június 1-jétől látja el az említett rendelet által ráruházott nyomozási és vádhatósági feladatokat. Az Európai Ügyészség felelős az (EU) 2017/1371 irányelvben megállapított és az (EU) 2017/1939 rendeletben meghatározott, az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények elkövetőivel és azok bűntársaival szembeni nyomozás és vádhatósági eljárás lefolytatásáért, valamint e személyek bíróság elé állításáért. Az (EU) 2017/1939 rendelet 8. cikkével összhangban az Európai Ügyészség központi hivatala többek között az Európai Főügyészből és az európai ügyészekből áll.

Az (EU) 2017/1939 rendelet 14. cikke szabályozza az Európai Főügyész kinevezését és felmentését. Az Európai Főügyészt az Európai Parlament és a Tanács közös megegyezéssel nevezi ki. Az (EU) 2017/1939 rendelet 14. cikkének (3) bekezdésével összhangban a kiválasztás nyilvános felhíváson alapul. A nyilvános felhívást követően a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület összeállítja az előválogatott jelöltek listáját, amelyet be kell nyújtani az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az (EU) 2017/1939 rendelet 14. cikkének (3) bekezdése értelmében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján létre kell hoznia a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület működési szabályzatát.

Az (EU) 2017/1939 rendelet 16. cikke szabályozza az európai ügyészek kinevezését és felmentését. E cikk (1) bekezdése előírja, hogy az Európai Ügyészség létrehozására irányuló megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok mindegyikének ki kell jelölnie három olyan jelöltet, aki megfelel az ott rögzített követelményeknek. Az (EU) 2017/1939 rendelet 16. cikkének (2) bekezdése értelmében a Tanács az (EU) 2017/1939 rendelet 14. cikkének (3) bekezdésében említett, kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület indokolással ellátott véleményének kézhezvételét követően kiválasztja és kinevezi a jelöltek egyikét az adott tagállam európai ügyészévé.

2018. július 13-án a Tanács a Bizottság javaslata alapján elfogadta a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület működési szabályzatáról szóló (EU) 2018/1696 tanácsi végrehajtási határozatot, amelyet később az (EU) 2020/1008 tanácsi végrehajtási határozat módosított. A Tanács 2018. szeptember 18-án kinevezte a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület tagjait.

A Tanács 2020. július 27-én kinevezte az Európai Ügyészség első európai ügyészeit. Az (EU) 2020/1117 tanácsi végrehajtási határozat 2. cikkével összhangban nyolc európai ügyészt neveztek ki 2020. július 29-től kezdődően hároméves, nem megújítható időtartamra. Ezért 2023 júliusában nyolc új európai ügyésznek kell felváltania őket. A nyolc európai ügyész kinevezésére az (EU) 2017/1939 rendelet 16. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően kerül sor, amely magában foglalja a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület általi meghallgatást is.

A kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület működési szabályzatának VI.2. szabálya értelmében a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület meghallgatja a tagállamok európai ügyészi tisztségre javasolt jelöltjeit. A meghallgatásra személyes megjelenés formájában kerül sor. A Covid19-cel kapcsolatos közelmúltbeli járványügyi helyzet nyomán egyértelművé kell tenni, hogy a meghallgatásra a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület – akár hivatalból, akár a jelölt kérésére hozott – döntése alapján videokonferencia útján is sor kerülhet. Mivel ugyanez a személyes meghallgatásra vonatkozó szabály érvényes az európai főügyészi tisztségre javasolt jelöltek kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület általi, VI.1. szabály szerinti meghallgatására is, a következetesség érdekében ez utóbbi szabályt is módosítani kell. Mindkét esetben, ha a meghallgatásra videokonferencia útján kerül sor, a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület számára lehetővé kell tenni, hogy ugyanezen a módon tanácskozzon. E célból helyénvaló pontosítani a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület tanácskozásaira vonatkozó IV. szabályt.

Ezért e javaslat célja, hogy egyértelművé tegye: az (EU) 2017/1939 rendelet 14. cikkének (3) bekezdésében előírt, kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület dönthet úgy, hogy a jelölteket videokonferencia útján hallgatja meg – ami szükséges vagy hatékonyabb, ha a személyes meghallgatás nem engedélyezett vagy nem tanácsos –, és ugyanezen a módon tanácskozik.

•Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

Az Európai Ügyészséget az EUMSZ 86. cikke alapján elfogadott (EU) 2017/1939 rendelet hozta létre. Az (EU) 2020/1008 tanácsi végrehajtási határozattal módosított (EU) 2018/1696 tanácsi végrehajtási határozat módosítására irányuló javaslat benyújtásával a Bizottság eleget tesz az (EU) 2017/1939 rendelet 14. cikkének (3) bekezdése és 16. cikkének (2) bekezdése szerinti kötelezettségeinek. Ez a javaslat lehetővé teszi az Európai Főügyész és az európai ügyészek kiválasztási és kinevezési eljárásainak hatékony végrehajtását. Ez a javaslat ezért teljes mértékben összhangban áll az érintett szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel.

•Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

Ez a javaslat összhangban van az Unió pénzügyi érdekei védelmének megerősítését célzó egyéb uniós szakpolitikákkal.

2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

•Jogalap

A javaslat az (EU) 2017/1939 rendelet 14. cikkének (3) bekezdésén alapul.

•Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)