P6_TA(2006)0462

A magán- és közszféra közötti partnerségek, valamint a közbeszerzésről és a koncessziókról szóló közösségi jog

Az Európai Parlament állásfoglalása a magán- és közszféra közötti partnerségekről, valamint a közbeszerzésről és a koncessziókról szóló közösségi jogról (2006/2043(INI))

Az Európai Parlament,

- tekintettel a magán- és közszféra közötti partnerségekről, valamint a közbeszerzésről és a koncessziókról szóló közösségi jogról szóló bizottsági zöld könyvre (COM(2004)0327),

- tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, különös tekintettel az annak 5. cikke (2) bekezdésében megfogalmazott szubszidiaritás elvére és 43-49. cikkében megfogalmazott letelepedés és szolgáltatásnyújtás szabadságára, valamint az abból levezetett átláthatóság, egyenlő bánásmód, arányosság és kölcsönös elismerés elvére,

- tekintettel a közbeszerzésekre vonatkozó hatályos irányelvekre,

- tekintettel az Európa Tanács által 1985. október 15-én közzétett Helyi Önkormányzatok Európai Chartájára,

- tekintettel az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződés I-5. cikkére,

- tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

- tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A6-0363/2006),

A. mivel sok tagállamban az elmúlt évtizedben számos magán- és közszféra közötti partnerség (PPP) jött létre;

B. mivel a PPP különböző formáival kapcsolatban még nem született európai szinten alkalmazandó fogalom- meghatározás, valamint a hatályos közösségi jog sem tartalmaz külön jogszabályokat, amelyek a PPP minden formájára kiterjednének;

C. mivel a PPP-k úgy írhatók le, mint hosszú távú, szerződés által szabályozott együttműködések a közjogi szervek és magánszféra között olyan közfeladatok ellátására, amelyek esetében a szükséges anyagi forrásokat közös szervezeti irányítás helyezik és a felmerülő projektkockázatokat a projektben részes partnerek kockázatkezelési képességei alapján arányosan osztják meg;

D. mivel a PPP gyakran jogilag, pénzügyileg és gazdaságilag bonyolult konstrukciót jelent, amely a magánvállalkozásokat és a közjogi szerveket, infrastruktúraprojektek közös végrehajtása és irányítása, illetve közszolgáltatás közös nyújtása céljával kapcsolja össze;

E. mivel a PPP-projektekre túlnyomórészt a települési és városi önkormányzatok törekednek, de ezzel egyidejűleg európai szinten is igény mutatkozik megvalósításukra, különösen a transzeurópai közlekedési hálózatok esetében;

F. mivel a PPP nem jelent a közfeladatok privatizálásának irányába történő elmozdulást;

G. mivel e szerződések célja, hogy általuk a magánvállalkozások tervezési, gyártási és igazgatási, illetve, ha szükséges, finanszírozási képességei a közjogi szervek hasznára váljanak;

H. mivel a közjogi szervek és az üzleti világ közötti együttműködés a közérdek javát szolgálhatja, elősegítheti a közpénzek hatékonyabb felhasználását, költségvetési finanszírozás szűkössége esetén alternatívát kínálhat a privatizálással szemben, valamint a magánszektorban felhalmozott tudás és eljárások átvételével hozzájárulhat a közigazgatás modernizálásához;

I. mivel a PPP-re alapvetően a Szerződés belső piacra vonatkozó rendelkezései és alapelvei, különösen az átláthatóság, az egyenlő bánásmód, az arányosság és a kölcsönös elismerés elve, valamint a közbeszerzésre vonatkozó másodlagos közösségi jog rendelkezései vonatkoznak;

J. mivel a magánbefektetőknek garanciákat kell nyújtani arra nézve, hogy a szerződési feltételek a szerződés fennállása alatt nem módosulnak;

K. mivel a PPP-re vonatkozó minden szabályozási keretnek tiszteletben kell tartania a helyi és területi önkormányzatok jogait, amennyiben azokat a tagállamok jogszabályai rögzítik;

L. mivel a PPP egy, a közszféra feladatainak teljesítésére létrehozott lehetséges szervezeti forma, és a közszférának a jövőben is biztosítania kell a döntés lehetőségét, hogy a feladatokat saját maga vagy saját vállalkozása révén teljesítse, vagy a magánszférából érkező harmadik partnerek révén;

M. mivel növelni kell a polgárok ismereteit a PPP hatásaival kapcsolatban,

Általános megjegyzések

1. üdvözli, hogy a Bizottság beterjesztette a magán- és közszféra közötti partnerségekről és a közbeszerzési szerződésekkel és koncessziókkal kapcsolatos közösségi jogról szóló fent említett zöld könyvet, a zöld könyvről folytatott nyilvános konzultációról szóló jelentést, valamint a PPP-vel kapcsolatos lehetséges nyomon követési intézkedésekről szóló közleményt (COM(2005)0569);

2. elhamarkodottnak tartja a közbeszerzési irányelvek hatásainak értékelését, ezért ellenzi ezen irányelvek felülvizsgálatát; ellenzi a PPP-re vonatkozó külön jogi keret létrehozását, ugyanakkor szükségesnek tartja a koncessziók terén a belső piaci elveket és a küszöbértékeket tiszteletben tartó, a pályázati eljárásra vonatkozóan egyszerű szabályokat létrehozó és az intézményesített magán- és közszféra közötti partnerségek (IPPP) terén egyértelműsítésre törekvő jogalkotási kezdeményezéseket;

3. kéri a Bizottságot, hogy a jövőben létrehozandó PPP-k szabályozásakor és a koncessziókról szóló jogi rendelkezések jelenleg folyó hatásvizsgálatában alaposan vizsgálja meg a területi önkormányzati érdekeket, és vonja be a regionális és a helyi érdekképviseleteket a majdani szabályok kidolgozásába;

4. helyesli a fennálló, a nemzeti jogszabályok értelmében, jóhiszeműen kötött szerződések számára biztosított átmeneti időszakot a jogbizonytalanság elkerülése érdekében;

5. elutasítja a közbeszerzési jog és a koncessziókkal kapcsolatos jog mindennemű megkerülését;

6. úgy véli, hogy a közbeszerzésre vonatkozó szabályokra alapvetően a magánszektorból érkező partner kiválasztása esetén van szükség;

7. úgy ítéli meg, hogy az ajánlatkérő hatóságnak az általános érdekű szolgáltatások kiszervezésekor a szerződést közbeszerzési eljárások alapján kell odaítélnie;

8. úgy véli, hogy amikor a feladatokat a magánszférából ékező partnerek segítségével kielégítően teljesítik, azok önkormányzati hatáskörbe történő újbóli bevonása nem lehet a verseny alapelvével összhangban működő PPP-k megfelelő alternatívája;

9. úgy véli, hogy az önkormányzatok és leányvállalataik csak akkor mentesülhetnek a verseny alapelveinek betartásától, ha tisztán helyi jellegű feladataikat látnak el, amelyek semmilyen módon nem kapcsolódnak a belső piachoz;

10. hangsúlyozza a közpénzek mindenkori felhasználásával kapcsolatos átláthatóság fontosságát, amelynek magában kellene foglalnia a választott tisztségviselők azon jogát is, hogy betekinthessenek a szerződésekbe és a dokumentumokba;

11. ajánlja, hogy a tagállamok dolgozzanak ki átlátható mechanizmusokat, amelyek garantálják a magánbefektetők jogi és pénzügyi érdekeinek védelmét a szerződés teljes időtartama alatt;

12. úgy véli, hogy a közbeszerzési szerződések odaítélésének átlátható szabályai a polgárok érdekeit szem előtt tartva elősegítik a hatékony versenyt, és védelmet nyújtanak a korrupcióval szemben;

13. hangsúlyozza, hogy a tisztességes és egyenlő kockázatmegosztás megvalósítása érdekében az "érdekellentét" kifejezést pontosan meg kellene határozni EU-szinten;

14. ajánlja, hogy PPP működtetésénél kötelezően írják elő a polgároknak való elszámolás kötelezettségét a biztonság, a hatékonyság és a minőségi követelmények biztosítása érdekében;

15. ajánlja a tagállamoknak, hogy közszféra munkáját megkönnyítendő, tegyék hatékonyabbá a PPP-k számára a magánszférából érkező partner kiválasztását végző döntéshozók képzését;

16. elvárja a tagállamoktól, hogy tegyenek intézkedéseket annak érdekében, hogy időben és érzékenyen kezeljék az önkormányzati alkalmazottakat érő hatásokat, és hogy előmozdítsák és tiszteletben tartsák a (magán- vagy közszférában dolgozó) munkavállalók átirányításáról és munkakörülményekről szóló tisztességes megállapodásokat a munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/23/EK tanácsi irányelvvel [1] összhangban;

17. elvárja, hogy a tagállamok hatóságai a 2001/23/EK irányelv rendelkezéseivel összhangban járjanak el;

18. ellenzi egy európai PPP-ügynökség létrehozását, ugyanakkor üdvözli a pozitív és negatív gyakorlatokra vonatkozó tapasztalatcsere más formáit, pl. a PPP-k igazgatásáért felelős nemzeti és regionális hatóságok hálózatának létrehozását;

19. arra ösztönzi a Bizottságot és az Európai Beruházási Bankot, hogy egyesítsék minden szaktudásukat és osszák azt meg különösen azokban tagállamokban, amelyek hatóságai még nem ismerik kellőképpen a PPP-ket;

20. hangsúlyozza, hogy a PPP-k által felhalmozott tapasztalat segít a már előfordult hibák és nem működő módszerek kiküszöbölésében;

21. ellenzi a küszöbérték alatti közbeszerzési szerződés odaítélésével kapcsolatos bármiféle szabályok megalkotását uniós szinten; hangsúlyozza, hogy a tagállamok felelőssége a küszöbérték alatti közbeszerződési szerződésekkel kapcsolatban az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség és a szolgáltatásnyújtás szabadsága szerződésben foglalt elveinek hatékony végrehajtása, és megerősíti azon álláspontját, hogy közbeszerzési szabályok uniós szintű megalkotása a Tanács és a Parlament előjoga;

22. felhívja a Bizottságot, hogy az állami támogatások közösségi szintű ellenőrzése által ügyeljen arra, hogy a szubvenciók kiutalásakor ne legyen megkülönböztetés a felek között, legyenek magán, közjogi vagy vegyes gazdasági szereplők;

A PPP mint közbeszerzési szerződés

23. egyetért a Bizottsággal abban, hogy a magánszférából érkező partner kiválasztása és megbízása azállami építési beruházásra irányuló és szolgáltatási közbeszerzési szerződések esetében alapvetően akkor történjék a közbeszerzésre vonatkozó irányelvek értelmében, ha a kiválasztás és a szerződés odaítélése egybeesik;

24. úgy véli, hogy az közjogi szerv számára biztosítani kell a nyílt és meghívásos eljárás közötti választás lehetőségét;

25. úgy véli, hogy az átláthatóság biztosítása érdekében a tárgyalásos eljárás alkalmazását azon kivételes esetekre kell korlátozni, amelyekről rendelkeznek a közbeszerzési irányelvek vonatkozó rendelkezései;

26. helyesli, hogy a rugalmasság biztosítása érdekében a közbeszerzési eljárást alapvetően versenypárbeszéd útján folytassák le, amennyiben a szerződés "jogi és pénzügyi összetettséget" von maga után, és felszólítja a Bizottságot, hogy úgy konkretizálja a tervezett "jogi és pénzügyi összetettség" feltételét, hogy a lehető legnagyobb teret engedje a tárgyalásoknak; úgy véli, hogy jogi és pénzügyi összetettség akkor feltételezhető, ha a PPP olyan tipikus jellemzőkkel rendelkezik, mint az életciklus-koncepció, illetve a kockázat magánvállalkozókra való hosszú távú átruházása; úgy véli, hogy a versenypárbeszéd során ki kell zárni annak a kockázatát, hogy bizalmas információk kerüljenek nyilvánosságra az eljáráson kívül;

A PPP mint koncesszió

27. megjegyzi, hogy a Bizottság részletes hatásvizsgálat elvégzése után jogalkotási lépéseket kíván tenni; úgy véli, hogy ha a Bizottság jogalkotási javaslatot is tesz, annak minden esetben meg kell engednie, hogy a közjogi szervek rugalmas, átlátható és diszkriminációmentes eljárások útján az előzetesen meghatározott kritériumok szerinti legjobb partnert válasszák ki;

28. elvárja, hogy bármely jogszabály a koncessziót a közbeszerzéstől eltérő konstrukcióként határozza meg, valamint objektív módon ellenőrizhető kiválasztási kritériumokat határozzon meg;

29. úgy véli, hogy a koncesszióknak korlátozott érvényességi idővel kell rendelkezniük, amely a magánberuházás leírásának idejétől függ, annak érdekében, hogy a pályázók ne maradjanak ki szükségtelenül hoszszú ideig a versenyből; úgy véli, hogy a partnerségi kapcsolatok időtartamát úgy kell meghatározni, hogy az a szabad versenyt alapvetően csak a beruházás leírásához, illetve ahhoz szükséges mértékben korlátozza, hogy biztosított legyen a befektetett tőke megfelelő kamatozása és a jövőbeni befektetések refinanszírozása;

30. úgy véli, hogy az átláthatóság elve megköveteli azon tényezők nyilvánosságra hozatalát a tenderdokumentumokban, amelyeken a szerződés időtartamának megállapítása alapul, hogy ezeket a pályázók ajánlatuk kidolgozásakor figyelembe vehessék;

31. úgy véli, hogy egy átfogó közbeszerzési megközelítés (életciklus-koncepció) és az innováció terén a pályázók közötti verseny akkor vezet a hatékonyság növeléséhez, ha a projekteket közösen hajtják végre, a kockázatviselés a lehető legoptimálisabb, léteznek funkciók szerinti specifikációk és erősen ösztönző a kifizetési mechanizmus;

32. kéri a Bizottságot, hogy vonjon le következtetéseket a versenypárbeszéd alkalmazásának tapasztalataiból, hogy ajánlások készülhessenek a koncessziókat érintő megfelelő közbeszerzési eljárás tekintetében, hiszen a versenypárbeszédek rugalmassága figyelembe veszi a koncessziók összetettségét anélkül, hogy az átláthatóság, az egyenlő bánásmód és az arányosság elvének tiszteletben tartását veszélyeztetné;

33. támogatja a Bizottság vizsgálatát azt illetően, hogy vajon minden szerződéses PPP-re vonatkozóan azonos odaítélési feltételeket teremtsenek-e attól függetlenül, hogy azok közbeszerzési szerződésnek vagy koncessziónak minősülnek;

IPPP és házon belüli (in-house) ügyletek

34. helyesli, hogy a Bizottság - tekintettel a nyilvánvalóan meglévő jogbizonytalanságra - arra törekszik, hogy az IPPP-vel kapcsolatos szabályozásban részt vállaljon;

35. elismeri, hogy a gyakorlati alkalmazók világos helyzetet kívánnak azzal kapcsolatosan, hogy hogyan alkalmazandó a közbeszerzési jog a közbeszerzési szerződések és koncessziók odaítéléséhez kapcsolódó vegyes köz- és magánvállalkozások alapítására, és felhívja a Bizottságot, hogy a szükséges magyarázatokat a lehető leggyorsabban alkossa meg;

36. azon a véleményen van, hogy nem szabad tovább bővíteni a közbeszerzési kötelezettség alól mentesülő, "házon belüli ügyletek" körét, mert ezzel egyes területek kikerülnek a belső piac és a versenyszabályok hatálya alól;

37. szükségesnek tartja az átláthatóság és a diszkriminációmentesség elvére tekintettel, hogy az új IPPP létrehozásakor, illetve az IPPP keretében magánpartnerre történő részesedésátruházás esetén a közbeszerzési szabályokat alkalmazzák, amennyiben ez a létrehozás vagy átruházás tárgyi vagy időbeni összefüggésben áll egy közbeszerzési megbízás átruházásával;

38. megérti az e vonatkozásban folyamatosan bővülő ítélkezési gyakorlat fényében a házon belüli ügyletekre vonatkozó kritériumok alkalmazása terén létrejött jogbizonytalanságot, és ezért kéri a Bizottságot, hogy a Bíróság érvényes joggyakorlata alapján dolgozzon ki olyan kritériumokat, amelyek a közjogi szervek döntéseihez stabil hivatkozási keretül szolgálnak, valamint fontolja meg e kritériumok belefoglalását a közösségi joganyagba;

39. úgy véli, hogy a küszöbérték - bárhogy is határozzák azt meg - tartós védelmet biztosít az ajánlatkérőnek a magánszektorral közösen létrehozott vállalatban való minimális kockázatviselése vonatkozásában, ezért minden vitatott korlátot problémák öveznek;

40. úgy véli, hogy amennyiben a vegyes köz- és magánvállalkozás létrehozására kiírt első pályázati felhívás pontos és átfogó volt, nincs szükség további pályázati eljárásra;

41. kéri a közbeszerzési szerv által a szolgáltató felett gyakorolt "hasonló ellenőrzés" fogalmának pontosabb meghatározását különösen azokban az esetekben, amikor vegyes köz- és magánvállalkozások a közbeszerzési hatóság nevében és annak feladatkörén belül nyújtanak olyan szolgáltatásokat, amelyeket nagyrészt az ajánlatkérő hatóság finanszíroz, illetve amelyekért a közjogi szerv kezeskedik;

Közjogi szervek közötti együttműködés

42. üdvözli a helyi önkormányzás és a hatékony közigazgatás érdekében általános elvként a helyi szintű együttműködés különböző formáit többek között a szinergiahatások érdekében, azzal a feltétellel, hogy azok nem tesznek lehetővé a piac lezárulásához vezető visszaéléseket;

43. szükségesnek tartja, hogy a Bizottság oldja fel a közjogi szervek közötti együttműködési formákkal kapcsolatos, a Bíróság ítélkezési gyakorlatából fakadó jogbizonytalanságot;

44. osztja a Bíróság által a C-84/03. sz. Bizottság kontra Spanyol Királyság ügyben [2] képviselt azon felfogást, hogy a közjogi szervek közötti együttműködési megállapodásokat a nemzeti jog eleve nem zárhatja ki a közbeszerzési szabályok alól valamely nemzeti jog szerinti társasági forma alkalmazásával; úgy véli továbbá, hogy szükséges az elhatárolás a tisztán adminisztratív és/vagy szervezései intézkedések és az igazgatási feladatokat ellátó szervek között létrejött közbeszerzési szerződések között;

45. úgy véli, hogy a közjogi szervek közötti együttműködés egyes esetei a közbeszerzési jogszabályok szempontjából irrelevánsnak tekintendők, amennyiben:

- az önkormányzati hatóságok közötti együttműködésről van szó,

- azok a feladatok, amelyek végrehajtását az önkormányzati hatóságokra ruházták át, vagy adminisztratív átszervezéssel kapcsolatos ügyeknek tekinthetők, vagy amennyiben az érintett önkormányzati hatóságok felügyeleti jogai a saját szervezeti egységeik felett gyakorolt felügyeleti jogokhoz hasonlatosak és

- a tevékenységeket alapvetően az érintett önkormányzati hatóság számára végzik;

46. elutasítja a közbeszerzési jogszabályok alkalmazását azokban az esetekben, amelyekben a közjogi szervek illetékességi területükön más közjogi szervekkel együttműködve kívánják feladataikat teljesíteni - gyakorlatilag adminisztratív átszervezést hajtva végre - anélkül, hogy az adott közszolgáltatás teljesítését egyéb piaci szereplőnek felajánlanák;

47. megállapítja, hogy a közfeladatokra vonatkozó hatásköröknek az egyik közjogi szervről a másikra történő átruházása nem tartozik a közösségi közbeszerzési jogszabályok hatálya alá;

48. szükségesnek tartja azonban a közbeszerzési jogszabályok alkalmazását abban az esetben, ha közszolgáltatásokat a közjogi szervek a köztük fennálló együttműködés keretében a piacon magánvállalkozásként kínálnak, vagy közfeladatokat a magánszférából érkező partnerre, illetve más, a közjogi szervek közötti együttműködésben nem szereplő közjogi szervre ruháznak át;

*

* *

49. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának.

[1] HL L 82., 2001.3.22., 16. o.

[2] EBHT 2005., I-139. o.

--------------------------------------------------