A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK az európai Föld-megfigyelési program (GMES) és annak kezdeti működése (2011–2013) időközi értékeléséről /* COM/2013/0805 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK az európai Föld-megfigyelési program (GMES) és annak kezdeti működése (2011–2013) időközi értékeléséről 1. Bevezetés Ez a jelentés a GMES kezdeti működési programja (a továbbiakban: a program) időközi értékelésének főbb megállapításait és ajánlásait tartalmazza, ismerteti a Bizottság által az értékelésre adott választ, és felsorolja a megállapítások fényében szükséges intézkedéseket. A Bizottság eleget tesz az európai Föld-megfigyelési programról (GMES) és annak kezdeti működéséről (2011–2013) szóló rendelet[1] 14. cikke (2) bekezdésének, amely szerint időközi értékelést kell benyújtania az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának. Mivel a jelentés időközi, nem tartalmazza a teljes körű utólagos értékelésben előírt kimerítő információkat, amelyeket az említett rendelet értelmében 2015 végéig kell benyújtani. Emiatt a jelentés elsősorban minőségi szempontú értékelést alkalmaz, és csak javaslatokat tesz a jövőbeni értékelések során alkalmazandó lehetséges mutatókra. A szóban forgó értékelés késedelmes lebonyolítása annak tudható be, hogy a program működési szakaszához kapcsolódó Copernicus-rendelet, illetve a Copernicus adatkezelési politikájának meghatározását célzó, felhatalmazáson alapuló jogi aktus mielőbbi kidolgozása miatt jelentős erőforráshiány alakult ki. Mindez elsőbbséget élvezett annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a felhasználók által alkalmazott szabályozási keret maximális folyamatosságát és stabilitását. Az időközi értékelő jelentés teljes szövegét közzétették a Copernicus honlapján[2], így az alábbiakban összefoglalt kérdések alaposabb áttekintéséhez szükséges információk folyamatosan hozzáférhetők. 2. Háttér 2.1. A GMES-től a Copernicusig Az 1998. évi bavenói nyilatkozatot követően az Unió a Tanács 2000-ben tartott göteborgi ülésén stratégiai döntést hozott arról, hogy független, világűrbe telepített európai Föld-megfigyelési kapacitást fejleszt ki annak érdekében, hogy a GMES (globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés) segítségével környezetvédelmi és biztonsági szolgáltatásokat nyújthasson. A cél az volt, hogy ez a kapacitás határozottan a Föld-megfigyelés területén már meglévő, az Európai Űrügynökség (ESA), az EUMETSAT és az egyes tagállamok által irányított kutatási kapacitásra épüljön. 1998 és 2013 között az Unió és az ESA a GMES kezdeti fejlesztését finanszírozta, ami azt jelentette, hogy a működési szakaszt megelőző szolgáltatások fejlesztését, a GMES kezdeti működését és az űrkomponenst támogatták. 2013 júliusában az Európai Bizottság elfogadta a Copernicus elnevezésű európai Föld-megfigyelési program létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslatot[3]. A Copernicusra változtatott elnevezés a kutatási és a működési szakaszt megelőző szakaszról a teljes körű működésre való áttérést fémjelezte. A program elsődleges célja, hogy az Unió felügyelete alatt egy sor olyan független szolgáltatást nyújtson, amelyek pontos környezetvédelmi és biztonsági adatokat és információkat biztosítanak, valamint a igazodnak felhasználók – elsősorban az Unióban és tagállamaiban a politikai döntéshozatalért, a politika végrehajtásáért és nyomon követéséért felelős felhasználók – igényeihez. Az uniós beruházás célja a megfigyelési hiányosságok orvosolása, a hozzáférés biztosítása a meglévő eszközökhöz és az operatív szolgáltatások kifejlesztése. A Copernicus program emellett kulcsszerepet tölt be az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia megvalósításában is. A Copernicus program hat operatív szolgáltatást biztosít: tenger-, légkör-, szárazföld- és éghajlat-megfigyelés, valamint a katasztrófaelhárítás és a biztonság támogatása. A műholdaktól és lokális érzékelőktől (például bójáktól, hőlégballonoktól és levegőérzékelőktől) származó adatok ötvözése időszerű és megbízható, hozzáadott értéket képviselő információkat és előrejelzést szolgáltat többek között a mezőgazdaság és a halászat, a földhasználat, a várostervezés, a katasztrófaelhárítás, a tengeri szállítás és a légszennyezés-megfigyelés támogatásához. 2.2. A GMES kezdeti működése (GIO) A programot a hetedik keretprogram űrtechnológiai témaköréből finanszírozott „kiépítési szakasz” során kialakított, a GMES működési szakaszát megelőző szolgáltatásokról a GMES 2013 utáni teljes körű működésére való áttérés áthidalására szolgáló ideiglenes eszközként hozták létre. A GIO-program hivatalosan 2011. január 1-jén indult, és a GMES első operatív szolgáltatásai 2012 áprilisában kezdődtek meg. A teljes körű működésre alkalmassá vált két szolgáltatás a katasztrófaelhárítási szolgáltatás és a szárazföld-megfigyelési szolgáltatás. A program a katasztrófaelhárítás és szárazföld-megfigyelés teljes szolgáltatási láncára összpontosít, amely az infrastruktúra működésétől az adatokhoz való hozzáférésen át a termékfejlesztésig tart. Az e területekhez biztosított finanszírozást a következők indokolták: i. a GMES-t előkészítő intézkedésekkel[4] való összhang biztosítása, ii. a katasztrófaelhárítási térképek és szolgáltatások sürgető szükségessége, valamint iii. annak felismerése, hogy a folyamatosság hiánya esetén a magánszolgáltatók megszüntetnék tevékenységeiket. 2.3. A program időközi értékelése Az időközi értékelést a Bizottság rendelte meg, és a Centre for Strategy and Evaluation Services végezte el, amely kutatások és interjúk segítségével 2012-ben gyűjtött adatokra támaszkodott. A cél az volt, hogy értékelés készüljön a program eddigi és különösen az alábbiakkal kapcsolatos végrehajtásáról: · a program végrehajtásának relevanciája (és összhangja), hatékonysága, eredményessége (és hatásai), hozzáadott értéke és fenntarthatósága; · a GMES vonatkozású szakpolitikák (adat- és információkezelési politika, biztonságpolitika), a GMES-felhasználói fórum, a GMES-bizottság, a Biztonsági Tanács stb. konkrét célkitűzései tekintetében elért előrehaladás; · a 2013 utáni GMES programot előkészítő információk szolgáltatása. Az értékelés idején a szolgáltatások korai szakaszban voltak, ezért az előrehaladás átfogóbb értékelése is hangsúlyt kapott, többek között az, hogy a Bizottság összességében mennyire volt eredményes a koordináló szerepkörben, valamint hogy a nemrég létrehozott GMES-felhasználói fórum milyen mértékben valósította meg céljait. 3. Az értékelés főbb megállapításai Ez a jelentés a külső időközi értékelő jelentés szerkezetén alapul. Ez utóbbi elsősorban a program operatív vetületeire, konkrétan a katasztrófaelhárítási szolgáltatásra és a szárazföld-megfigyelési szolgáltatásra összpontosít. A fennmaradó szolgáltatások vagy a működés előtti szakaszban tartottak, azaz a hetedik keretprogram pénzalapjaiból támogatott kutatásokon alapultak, vagy a tervezési szakaszban voltak. Ilyen szolgáltatás volt a hetedik keretprogramban szereplő MyOcean2 és MACCII projekt, előbbi a tengermegfigyelési, utóbbi pedig a légkör-megfigyelési komponens esetében. A biztonsági szolgáltatás és az éghajlatváltozás-megfigyelési szolgáltatás keretében nincs egyetlen referenciaprojekt, hanem a szolgáltatások különféle kutatási projektek és nemzeti kezdeményezések eredményeire támaszkodhatnak. A jelentés az űrkomponenst csak a közreműködő programoktól való adatvétel szempontjából elemezte, az ESA-val egyeztetett adattárház-mechanizmus keretében megfogalmazott követelmények alapján (mivel az adott célra szolgáló Sentinel műholdak kiépítése még folyamatban volt). 3.1. Az operatív szolgáltatások 3.1.1. A katasztrófaelhárítási szolgáltatás (EMS) A 2012 áprilisában indított EMS-térképészeti szolgáltatás a nemzeti polgári védelmi ügynökségek és a felhasználói közösség igényei szempontjából kiemelkedő jelentőségű. Ezért az EMS tervezési, tesztelési és validálási szakasza során a felhasználói igényeket is figyelembe vették. A GMES-t előkészítő intézkedés keretébe tartozó linkER[5] szolgáltatásból és a működési szakaszt megelőző SAFER[6] projektből levont tanulságokat a Bizottsághoz benyújtott anyagok kiemelt helyen említik. A szolgáltatás a korábbi projektek során szervezett célzott és tematikus munkaértekezletek, munkacsoportok és felhasználói értekezletek révén eredményesen felhasználta az évek során összegyűlt gyakorlati tapasztalatokat és ismereteket a katasztrófaelhárítás területén felmerülő felhasználói igényekről. Az EMS-térképészet keretében kifejlesztett adattermékek szorosan kapcsolódnak a hetedik keretprogram működési szakaszt megelőző SAFER projektje keretében kidolgozott termékekhez, noha történtek bizonyos változások az új operatív szolgáltatás leírásához kapcsolódóan. Az EMS-térképészet jelentős eredményeként már elérhető egy olyan, teljes mértékben operatív szolgáltatás, amely az elindításától kezdődve sürgősségi és nem sürgősségi üzemmódban egyaránt képes adattermékeket előállítani. Mivel azonban az értékelés idején a nem sürgősségi üzemmódot még nem aktiválták, valószínűnek tűnt, hogy a sürgősségi üzemmódban nyújtott szolgáltatás nagyobb hatást fog gyakorolni a felhasználói közösség támogatása szempontjából, különösen a polgári védelem területén. A szolgáltatás felhasználói messzemenően elégedettek voltak a végleges képtermékekkel. Az EMS-térképészeti adattermékek egyes polgári védelmi felhasználói azonban úgy nyilatkoztak, hogy az ESA adattárházán keresztül szeretnének hozzáférést kapni az elsődleges adatkészletekhez (amelyek hozzáférést biztosítanak a közreműködő program műholdas adataihoz), hogy ezeket beépíthessék az operatív munkafolyamatokba. Az EMS-térképészeti szolgáltatást eredményesebbé lehetne tenni, ha az űrkomponens sürgősségi üzemmódban adott esetben kiegészülne nagyon nagy felbontású, konkrét katasztrófatípusokra vonatkozó helyi adatokkal (például földrengések esetén légi járművekre telepített, távérzékeléssel gyűjtött adatokkal). Az EMS-térképészeti szolgáltatáson belül (sürgősségi üzemmódban) a szolgáltatás aktiválását követően folyamatosan törekedni kell az EMS-adatok mielőbbi hozzáférhetőségének biztosítására. A linkER előkészítő intézkedés keretében létrehozott és a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatóságának (ECHO) megfigyelési és tájékoztatási központja által koordinált nemzeti kapcsolattartó pontok hálózata kulcsszerepet játszott az EMS-térképészeti adattermékeknek a megfelelő szereplők számára történő terjesztésében regionális és szubregionális szinten. Ezek az intézkedések igen fontosnak bizonyultak a felhasználói közösség válaszának kialakításában, egyes tagállamokban azonban további munkára van szükség ezen a területen. 3.1.2. A szárazföld-megfigyelési szolgáltatás A szárazföld-megfigyelési szolgáltatás páneurópai komponensének adattermékei kiemelkedő jelentőséggel bírnak az európai és a nemzeti környezetpolitikai döntéshozók, valamint a környezetvédelmi megfigyelésért és jelentéstételért felelős hatóságok meghatározott igényei szempontjából. A szárazföld-megfigyelési szolgáltatás globális komponense keretében előirányzott termékek szintén rendkívüli jelentőségűek, ugyanis fontos, hogy a vegetációs és más biológiai paramétereket rendszeresen figyelemmel lehessen kísérni annak érdekében, hogy tájékoztatni lehessen azokat az uniós szakpolitikai területeket – például az agrárpolitikát és a nemzetközi fejlesztési politikát – amelyeken az Unió globális kötelezettségvállalásokat tett, valamint annak érdekében, hogy adatokat lehessen szolgáltatni a Föld-megfigyelési rendszerek globális rendszeréhez (GEOSS) hasonló globális térinformáció-megosztási kezdeményezésekhez. Az egyedi termékek fejlesztésének ésszerűsítési szakasza elengedhetetlen ahhoz, hogy az eredmények a lehető legegyöntetűbbek legyenek. A teljes körű működéshez azonban fontos, hogy a részletes termékleírásokat már a szolgáltatási szerződések időtartamának legkorábbi szakaszában közzétegyék. Ennek kapcsán az értékelés hangsúlyozza, hogy a megfigyelési követelményeket pontosabban meg kell határozni (például a műholdas adatokra vonatkozó követelmények vonatkozásában pontosítani kell a vegetációs időszakkal kapcsolatos kérdéseket az adattárházban). Bár a jövőbeni Copernicus Sentinelek közepes felbontású adatokat fognak előállítani, bizonyítást nyert, hogy a szolgáltatások egyre több nagy felbontású adatot igényelnek. Az adattárházra vonatkozó követelményeken alapuló, jelenleg alkalmazott és az ESA által koordinált adatbeszerzési rendszer a jövőben is megmarad és a tökéletesítésére is sor kerül ezen adattípus esetében. A szárazföld-megfigyelési szolgáltatás meghatározási szakasza a vártnál hosszabb volt a tematikus termékek fejlesztése esetében, valamint a különböző szolgáltatók többféle földrajzi területről származó eredményeit összehangoló, szükséges ésszerűsítési folyamat esetében. A páneurópai szárazföldi adattermékek időszerű hozzáférhetősége továbbra is problémás. A szolgáltatás globális szárazföldi komponense támogathatja a bizonyítékokon alapuló politikai döntéshozatalt, különösen az Unió külkapcsolati politikái esetében, például a mezőgazdaság, az élelmiszerbiztonság, a környezetvédelem, az elsivatagosodás, az aszálymegfigyelés és az éghajlatváltozás elleni nemzetközi küzdelem területén. A szolgáltatásnak azt is elő kell segítenie, hogy az Unió – a GEOSS rendszerhez való hozzájárulás révén – eleget tegyen a nemzetközi szerződésekben és egyezményekben foglalt, meglévő európai kötelezettségvállalásoknak, ezáltal teljesítse a Föld-megfigyelési rendszerekre vonatkozó nemzetközi kötelezettségvállalásait. Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EKÜ) Corine elnevezésű, felhasználói alkalmazásra szánt felszínborítási adatbázisához hasonló kezdeményezések jól illusztrálják, hogy a Copernicus alaptermékei milyen változatos módokon kerülnek továbbfelhasználásra. 3.2. Felhasználók bevonása, downstream fejlesztés és adatokhoz való hozzáférés A program kiemelkedő jelentőségűnek bizonyult különösen az európai és a nemzeti szintű felhasználói igények szempontjából. Páneurópai adattermékekre a bizonyítékokon alapuló, világűrbe telepített megfigyelési, nyomonkövetési és jelentéstételi tevékenységekkel támogatott politikai döntéshozatalhoz van szükség olyan kritikus területeken, mint a kulcsfontosságú európai környezetvédelmi célkitűzések teljesítése és az éghajlatváltozás hatásának nyomon követése. Általános egyetértés volt azt illetően, hogy a program hozzáadott értéket nyújt, mert következetes és összehasonlítható, európai szintű adattermékeket biztosít, noha a GMES bizonyos területeken (például az egyértelmű adatkezelési politika, az adatokhoz való egyszerűbb hozzáférés) még tökéletesíthető lenne. Megfelelő együttműködést kell biztosítani a helyi és a regionális hatóságokkal (különösen egyes új tagállamokban), amelyek számára nem mindig egyértelmű, hogy hogyan alkalmazhatók a GMES-termékek az igényeik kielégítéséhez a polgároknak szánt lokalizált szolgáltatások fejlesztése során. Az értékelés általában véve kedvezően ítélte meg a felhasználók bevonását, akik a jelek szerint fokozott érdeklődést tanúsítanak az eredmények, valamint a programból finanszírozott két operatív szolgáltatás révén elérhető adattermékek iránt. A rövid távú kihívások ellenére a Copernicus közép- és hosszú távon munkahelyeket teremthet és a Föld-megfigyelési szolgáltatások fejlesztésével támogathatja a gazdasági növekedést. Ezt a potenciált azonban eredményesebben ki kell aknázni az adatok lehetséges felhasználására vonatkozó, (különösen a helyi és regionális szintű) hatóságoktól kapott visszacsatolás hasznosításával. Szükség van továbbá az adatok fokozottabb testre szabására (és a további tematikus adatkészletek integrálására), mielőtt a termékekről kinyilvánítható lenne, hogy megfelelnek a helyi és regionális szintű felhasználói igényeknek. Ezt a fejlesztési szakaszt feltételezhetően az adatszolgáltatási értékláncba belépő és hozzáadott értéket képviselő downstream szolgáltatásokat fejlesztő új szereplők is elvégezhetik. Az értékelés elismerte a downstream piac fejlődésének lehetőségét, valamint a programfejlesztés és a szolgáltatásnyújtás folyamatosságának biztosítására vonatkozó ajánlást. Az EKÜ számadatai alapján az olyan adattermékek előállítása, amelyek a GMES-adatokat és más forrásból (például a Corine Land Cover Image 2006[7] adatbázisból és az Urban Atlas városi atlaszból[8]) származó, az interneten ingyenesen hozzáférhető adatokat integrálnak, már eddig is ösztönözte a downstream szolgáltatások közszektor általi fejlesztését. A minőségi és aktuális referenciaadatok és lokális adatok hozzáférhetőségét az értékelés a siker szempontjából döntő jelentőségűnek tartotta. Az INSPIRE[9] keretében történt előrehaladás a nemzeti referenciaadatok harmonizálását gátló műszaki akadályok felszámolása terén, azonban még mindig van teendő. A downstream fejlesztés akadályait az értékelés a következőképpen határozta meg: a kkv-knak sem elegendő ismeretük, sem tudomásuk nincs az adatokhoz való hozzáférésről, bizonytalanok az adathasználó szolgáltatások nyilvános piacainak lehetséges méretét és kiterjedését, valamint az értékesítési csatornákat illetően, és nem biztosak abban sem, hogy van-e elegendő kereslet (és fizetőképesség) a méretgazdaságosság eléréséhez. A kockázatot jelentő finanszírozási bizonytalanságként meghatározott tényezők immár megszűntek annak ellenére, hogy a többéves pénzügyi keretben a Copernicus költségvetése alacsonyabb, mint a Bizottság eredeti javaslatában. Az új Copernicus-rendelet és a program jövőbeni igazgatása alkalmazkodni fog ehhez a helyzethez, és biztosítani fogja azt a folyamatosságot, amely az érdekeltek szempontjából elengedhetetlen a Copernicus-adatok hasznosítására irányuló beruházásokhoz. 3.3. Az értékelés általános eredményei Az értékelés általánosságban megerősítette a program relevanciáját, eredményességét és hatékonyságát. Egyértelmű, hogy az első operatív szolgáltatások létrehozására irányuló célkitűzés már megvalósult. Ami az összhangot illeti, elmondható, hogy bár a programról szóló rendelet elfogadására az Európa 2020 stratégia elfogadása előtt került sor, a program – például a növekedéshez és a foglalkoztatáshoz hozzájáruló downstream szolgáltatások kifejlesztése révén – összhangban áll a stratégia intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést előmozdító céljaival. Ugyanakkor a vállalkozások hiányos ismeretei miatt akadályok merülnek fel a lehetőségek maximális kihasználása terén, továbbá igény mutatkozik nagyobb felbontású adatokra is. Összességében kijelenthető, hogy bár a teljes körű értékelés még korai lehet, a program segítségével fejlesztett két főbb operatív szolgáltatás várhatóan jó ár-érték arányt fog biztosítani; a további hatásokat a 2015-ben esedékes utólagos értékeléskor kell majd értékelni. Az érdekeltek kifejezetten elégedettek voltak a programon belüli átfogó igazgatási és végrehajtási intézkedésekkel. Az interjúk eredményei között érdemes megjegyezni, hogy a felhasználók többsége azt állította, hogy a már működő szolgáltatások iránt, valamint az operatív szolgáltatások teljes palettájáról kikerülő transzverzális termékek iránt egyaránt érdeklődik. Az értékelés rámutatott arra, hogy a GMES mellett léteznek alternatívák a felhasználók egy része számára: ezek lehetnek nemzeti szintű alternatívák, amelyek csökkentik a vizsgált program európai dimenzióját, illetve díjköteles alternatívák is, amilyenek a szolgáltatások keretében előállított termékek és a Sentinelek adatai lesznek. A felhasználók elégedettek voltak a Közös Kutatóközpontra, az EKÜ-re, valamint a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatóságának megfigyelési és tájékoztatási központjára ruházott, két GMES-szolgáltatás kifejlesztésével kapcsolatos egyedi feladatokkal. A Közös Kutatóközpont és az EKÜ például megfelelő műszaki szakértelmet bocsátott rendelkezésre az EMS-térképészeti és szárazföldi szolgáltatások fejlesztésének irányításához, valamint ahhoz, hogy megfelelő koordinációt lehessen biztosítani az adatok és a képalkotó rendszerek iránti igényeknek az ESA felé való meghatározása során. További együttműködésre van azonban szükség annak biztosításához, hogy az ESA által kezelt adattárház a célnak megfelelő adatokat szolgáltasson. A Bizottság felelős szervezeti egységének munkáját az értékelés kedvezőnek tartotta, továbbá elismerte a kutatási projektek és a működési szakaszt megelőző szolgáltatások között fennálló folyamatosságot. Mindazonáltal kiemelte, hogy a prioritásokat jobban meg kell határozni. Az értékelés összességében úgy ítélte meg, hogy a program eredményes mechanizmust biztosít a teljes körűen működő szolgáltatások fejlesztéséhez. Költségvetési korlátozások miatt a tervezett hat lehetséges szolgáltatás közül mindössze kettőt lehetett kifejleszteni ebben a korai szakaszban; ez a döntés megfelelőnek minősült, ugyanis biztosította, hogy folytatni lehessen más szolgáltatások finanszírozását a működési szakaszt megelőző környezetben. A program európai hozzáadott értékét az értékelés egyértelműen abban látta, hogy kielégíti a felhasználók határokon átnyúló Föld-megfigyelési igényeit a katasztrófaelhárítás és a szárazföld-megfigyelés területén. A politikai döntéshozók és a közfelhasználók számos Föld-megfigyelési igénye eredendően határokon átnyúló, mivel a tagállamok közös felelősséget vállalnak a határterületek megfigyeléséért és a különböző régiók összekapcsolásáért. Ezenkívül a különböző országok hasonló környezeti, illetve városi tulajdonságokkal rendelkeznek, például hasonló a biológiai sokféleség megfigyelése a folyó menti övezetekben, a hasonló méretű városok pedig hasonló várostervezési kihívások előtt állnak. Idővel az európai adatkészletek – fokozatos bevezetési és kivonási megközelítés alkalmazásával – tartalmazhatják a nemzeti térképészeti, föld- és telekkönyvi nyilvántartási hivatalok adatait. Ez azonban a nem kielégítő adatharmonizációval kapcsolatos, még fennálló problémák megoldásának függvénye. Az átmeneti időszakban mindkét adatkészlettípusnak párhuzamosan kell léteznie, a közöttük lévő megfelelő kapcsolódások és kölcsönös átjárhatóság fenntartásával, ami többek között az INSPIRE folyamatnak is köszönhető. 4. Főbb ajánlások és tervezett utókövetési intézkedések A Bizottság értékes tanulságokat vont le az értékelésből. Folyamatosan törekszik arra, hogy javítsa a program végrehajtását és figyelembe vegye az ajánlásokat a teljes körű működési szakasz kialakítása és kivitelezése során. Az értékelés emellett fontos gyakorlati útmutatót biztosított az új Copernicus-rendeletre irányuló javaslat (COM(2013) 312 final/2, 2013. július 12.) kidolgozásához az adatkezelési politika kidolgozása és az adatkövetelmények meghatározása (például az adattárház) tekintetében. A jobb adatvételi rendszer iránti igény kielégítése érdekében jelenleg a katasztrófaelhárítási és a szárazföld-megfigyelési szolgáltatás esetében is megbeszélések folynak az adattárház új változatáról az Európai Bizottság és az ESA között. A dokumentum egyértelműen vázolja, hogy javítani kell az időszerűséget, a felbontást és az adatgyűjtési ablakokat. Ezenfelül ami az EMS szolgáltatás időszerűségét illeti, a szolgáltató, az ESA és a Bizottság részvételével értekezletekre kerül sor a felelősségi körük és a lehetséges szűk keresztmetszetek megértése érdekében, javítva az általános teljesítményt. Az értékelés során kérdések merültek fel a felhasználói fórum jövőbeni szerepével kapcsolatban, amelyet el kell különíteni a GMES-bizottság szerepétől, hogy ne kerüljön veszélybe a felhasználói fórumnak a Bizottság, a tagállamok és a „valós” végfelhasználók közötti, az irányítási intézkedések terén való kapcsolat biztosításában betöltött szerepe. A felhasználói fórumot nem említi a Copernicus-rendeletre irányuló jelenlegi javaslat, mert nem standard komitológiai szabályokat követ; a szokásos érdekeltek részvétele azonban továbbra is megmarad[10], különösen a szolgáltatás szintjén és a szakosodottabb felhasználói csoportok tekintetében. Az érdekeltekre háruló adminisztratív és jelentéstételi terhek tekintetében nem merültek fel különösen nehéz követelmények. A szolgáltatók nem vetettek fel konkrét kérdéseket a szolgáltatási szerződések végrehajtása során előírt információk mennyiségével kapcsolatban. A GMES nyomonkövetési keretét és mutatókészletét azonban még nem fogadták el és nem hajtották végre teljes körűen az értékelés időpontjáig. Az értékelő felülvizsgálta a programnak a Copernicus-vonatkozású szakpolitikai célkitűzésekhez való jövőbeni hozzájárulását mérő mutatókat, ami fontos lesz a Copernicushoz hasonló, teljes körűen működő program teljesítményének mérésében, és bekerül a jövőbeni szolgáltatási megállapodásokba. Mivel különféle szakpolitikai területeken már igénybe veszik a szolgáltatásokat és felhasználják az adatokat, az értékelés eredményei több bizottsági szolgálat – különösen a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság, az Éghajlatpolitikai Főigazgatóság, az Európai Külügyi Szolgálat, a Humanitárius Segélyek és Polgári Védelem Főigazgatósága, a Környezetvédelmi Főigazgatóság, a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság, valamint a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóság – érdeklődésére számot tartanak. Ezenfelül mint a GMES katasztrófaelhárítási szolgáltatás és a szárazföld-megfigyelési szolgáltatás jelenlegi műszaki koordinátorai, az EKÜ és a Közös Kutatóközpont is felhasználhatják az értékelés megállapításait. Az ajánlás nyomán a szolgáltatások fejlesztésének célja a szinergiák kiaknázása és a párhuzamosságok elkerülése. Az értékelő szerint eddig inkább az űrkomponensre került a hangsúly, a lokális és a szolgáltatási komponens rovására. Az értékelő elengedhetetlennek tartotta a nagyobb szakpolitikai figyelmet a szolgáltatások elegendő erőforrással való támogatásának biztosításához és a hiányzó adatok pótlásához, ezek a komponensek ugyanis alapvetőek a program végső sikeréhez. A Bizottságnál a közelmúltban átszervezés történt annak érdekében, hogy az infrastruktúra-komponens és a szolgáltatások is kellő figyelmet kapjanak: jelenleg két egység van, mindkettő egy-egy Copernicus-területtel foglalkozik. Ezen túlmenően a Copernicus-rendelet tervezete azzal reagál az ajánlásra, hogy a szolgáltatások finanszírozásának jelentős növelését irányozza elő. Az értékelő hangsúlyozta, hogy véglegesíteni kell az adat- és információkezelési politikát. A Copernicus érdekeltjeit, különösen a magánszektor kevésbé jól informált szereplőit egyértelműen tájékoztatni kell arról, hogy az adatokhoz való teljes körű és nyílt hozzáférésre vonatkozó elképzelés hogyan fog működni a gyakorlatban. A Bizottság nemrég elfogadta az adatkezelési politikával kapcsolatos, felhatalmazáson alapuló rendeletet[11], amely tisztázza ezeket a kérdéseket. [1] Az Európai Parlament és a Tanács 2010. szeptember 22-i 911/2010/EU rendelete az európai Föld­megfigyelési programról (GMES) és annak kezdeti működéséről (2011–2013). HL L 276., 2010.10.20., 1. o. [2] http://www.copernicus.eu/pages-principales/library/study-reports [3] COM(2013) 312 final, 2013. július 12. [4] A GMES-t előkészítő intézkedésekre a 2008–2010 közötti időszakban 10,2 millió EUR költségvetést különítettek el. Ez három, évente kiírt, hároméves időszakra szóló ajánlati felhívás támogatására szolgált, ami öt előkészítő projektet eredményezett. [5] A linkER olyan előkészítő intézkedés, amely a GMES katasztrófaelhárítási szolgáltatás keretébe tartozó termékeknek az Európai Unió egész területén történő operatív használatát hivatott támogatni. [6] A SAFER projekt célja a katasztrófaelhárítási szolgáltatás működési szakaszt megelőző változatainak végrehajtása. [7] A Corine programot 1985-ben indította az Európai Unió. A Corine jelentése: Coordination of Information on the Environment (környezetvédelmi információk koordinálása). Eredetileg számos környezetvédelmi problémával foglalkozó prototípusprojekt volt. A Corine adatbázisait és több programját az EKÜ vette át. [8] Az Urban Atlas elnevezésű városi atlasz összehasonlítható páneurópai földhasználati és felszínborítási adatokat szolgáltat az Urban Audit városstatisztikai felmérésben meghatározott, 100 000-nél több lakosú, nagy kiterjedésű városi agglomerációk esetében. A földrajzi információs rendszerek adatai minden városi agglomeráció térképével, valamint a metaadatokat tartalmazó jelentéssel együtt tölthetők le. [9] Az Európai Parlament és a Tanács 2007. március 14-i 2007/2/EK irányelve az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról. [10] COM(2013) 312 final/2, 2013. július 12., 2. cikk (2) és (3) bekezdés. [11] A Bizottság 2013. július 12-i C(2013)4311 felhatalmazáson alapuló rendelete.