HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 129/8

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2011/C 129/09

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM A 9. CIKK ALAPJÁN

„NEUFCHÂTEL”

EK-sz.: FR-PDO-0117-0126-16.03.2006

OFJ ( ) OEM ( X )

1. A termékleírás módosítással érintett szakaszcíme:

—  Termék elnevezése — Termék leírása —  Földrajzi terület — A származás igazolása — Az előállítás módja — Kapcsolat a földrajzi környezettel — Címkézés — Nemzeti követelmények —  Egyéb (határozza meg)

2. A módosítás(ok) típusa:

—  Az egységes dokumentum vagy az összefoglaló lap módosítása — Azon bejegyzett OEM vagy OFJ leírásának módosítása, amely esetében sem az egységes dokumentumot, sem az összefoglalót nem tették közzé —  A leírás oly módon történő módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását (az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdése) —  A leírás átmeneti, hatóságok által elrendelt egészségügyi vagy növény-egészségügyi intézkedésekből eredő módosítása (az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése)

3. Módosítás(ok):

3.1. Leírás:

Ez a pont teljes egészében átírásra került az érthetőség és a pontosság érdekében.

A „tejsavbaktériummal kevert, puha, nem esik össze, szilárd, de nem kemény, nem ragadós, nem folyós és nem darabos” kifejezések a sajttészta részletesebb leírását szolgálják.

A „felhasználás szerint, az alábbi alakzatokban … 2,4 cm magasságban kapható” helyett ez áll: „A »Neufchâtel« az alábbi formákban kapható: henger, négyzet, brikett, dupla henger alakú, kis vagy nagy szív alakú, amelynek mérete az 5. fejezetben leírt öntőforma méretéből és formájából adódik.”

Kiegészítésként a következő mondat került bele: „Az előállítási módszert illetően az 5. fejezetben meghatározott minimális érlelési időszak végén.”

Az 5. fejezetben található a minimális érlelési időszakra vonatkozó követelmény. Az előállítási módszer részletesebb meghatározása kiterjed arra is, hogy a súllyal és a minimális zsír- és szárazanyag-tartalommal kapcsolatos követelmény ezen időszak végén a végtermékre vonatkozik.

3.2. A származás igazolása:

E szakasz meghatározza valamennyi gazdálkodó azonosításának, a nyilvántartás végzésének és a nyilatkozatok elkészítésének módszerét, amelyek lehetővé teszik munkamódszereik rögzítését és/vagy a termékekhez felhasznált anyagokról készített könyvelést.

3.3. Az előállítás módja:

E pontot az érthetőség és a pontosság érdekében teljes egészében át kellett írni. A következő módosítások szükségesek:

— Új bejegyzés: „E termékleírás alkalmazásában állomány alatt egy mezőgazdasági üzem egész tejelőtehén-állománya értendő, amely tejelő és szárazra állított tehenekből áll. A »Neufchâtel« előállítására szánt tej termelőjének tehénállománya legalább 60 %-ban a normandiai tehénfajtából áll” és a „Neufchâtel” sajtot előállító üzemekben „csak a korábban meghatározott állományokból származó tej használható a tej beérkezésétől a sajtok érleléséig”. A tejtermelés szabályrendszere új feltételekkel egészült ki. Céljuk annak biztosítása, hogy a tejtermelők állományában lévő tehenek többsége helyi, azaz normandiai fajtájú legyen. Amikor 1969-ben elismerték a „Neufchâtel”-t eredetmegjelölésként, a szakértők nem ítélték szükségesnek a normandiai fajta használatának és elsősorban legeltetéssel történő takarmányozásának a rendeletben történő megemlítését, mivel akkoriban ez mindennapos gyakorlat volt a tenyésztők körében és nem fenyegetett az a veszély, hogy más gyakorlatra térnek át. Mivel azonban idővel új gyakorlatok jelentek meg és terjedtek el egyre szélesebb körben, például a silókukorica és a Prim'Holstein fajta használata, a termelőkben egyre inkább tudatosult, mennyire fontos a normandiai fajta és a legeltetés a „Neufchâtel” egyedi jellemzői és imázsa szempontjából. Annak érdekében, hogy megállítsák e trendet és visszaállítsák azokat a feltételeket, amelyeken e termék hírneve alapul, és így megerősítsék a termék és eredeti származási területe közötti kapcsolatot, a csoport a normandiai tehénfajta és a legelőként használt füves terület arányára vonatkozó minimális követelmény megállapításával kívánta meghatározni a tejtermelés módszerét. Ezek az új rendelkezések segítséget nyújtanak abban, hogy megerősödjön a „Neufchâtel” elnevezés kapcsolata a termék eredetével, figyelembe véve a régió állattenyésztői és az állatok között fennálló hosszú kapcsolatot, a helyi fajtának a körülményekhez való alkalmazkodását és e fajta tejének egyedi jellemvonásait, amelyek alkalmassá teszik a sajtgyártásra.

— Új bejegyzés: „Az állatállomány évente legalább hat hónapon át legel. Ebben az időszakban a legelők füve biztosítja a tehenek napi táplálékának több mint 50 %-át szárazanyagban kifejezve. (…) Kivételes körülmények között, elsősorban váratlan kedvezőtlen időjárási feltételek következtében ideiglenes eltérés engedélyezhető, hogy az állomány takarmánnyal való folyamatos ellátása biztosított legyen.” E rendelkezések – szintén a sajt és eredete közötti kapcsolat megerősítése céljából – meghatározzák a tejelő tehenek takarmányozási feltételeit. Meghatározásra került, hogy az állomány táplálékának alapja 80 %-ban – szárazanyagban kifejezve – a mezőgazdasági üzem saját takarmányából származik. Ezenkívül megállapítják a tejelő tehenek legeltetésére és az egyes mezőgazdasági üzem tejelőtehén-állományára vonatkozó feltételeket (a legelőnek szánt terület minimális nagysága tejelő tehénenként, a silókukorica-termelésre használt maximális terület tejelő tehénenként, legelők gondozása). E rendelkezések célja, hogy biztosítsa és növelje a tejelő teheneknek adott zöldtakarmány arányát.

— Új bejegyzés: „Tejtermelés során összegyűjtés előtt a tej nem tárolható az első fejéstől számított 48 óránál tovább a mezőgazdasági üzemben. (…) A friss sajt és az érlelési folyamatban lévő sajt módosított nyomás alatt történő tárolása tilos.” A sajt valamennyi termelési feltétele a termék jellemzőinek eredményesebb megóvása érdekében került meghatározásra: A tej felhasználás előtti, mezőgazdasági üzemben történő tárolására éppolyan szigorú szabályok vonatkoznak, mint az alvadék beoltására, lecsepegtetésére és préselésére. Az így nyert sajttészta megformázását és feldolgozását az érlelési feltételekhez hasonlóan részletesen leírták. A sajtgyártásban használt kezelési módokra és adalékanyagok felhasználására korábban általános szabályok vonatkoztak. Az új technikák azonban, amelyek közül néhány a segéd- és adalékanyagokra vonatkozik, mint a mikroszűrés, a tej részkoncentrációja vagy az érlelőenzimek használata, hatással lehet az oltalom alatt álló sajtok jellemzőire. Különösen bizonyos enzim-adalékanyagok nem teszik lehetővé az OEM-termékek fő jellemvonásainak megóvását. Ezért szükségessé vált minden egyes eredetmegjelöléssel rendelkező termék leírásában meghatározni, hogy a tejtermelés és sajtgyártás során használt segéd- és adalékanyagok terén mely jelenlegi gyakorlat az uralkodó, hogy megakadályozzák a szabályozások alá nem tartozó azon jövőbeli eljárások alkalmazását, amelyek kedvezőtlenül hathatnak az eredetmegjelöléssel rendelkező sajtok jellemzőire. Ebben a bekezdésben szerepel a formák meghatározása is. Ez a módosítás a csoportnak az alkalmazott öntőformák méreteiről végzett vizsgálatán alapul, és a termékleírásban korábban szereplő méretek helyett e precízebb méreteket javasolja a kész sajtra vonatkozóan.

3.4. A földrajzi környezettel való kapcsolat:

Ezt a részt három pontban csoportosítva pontosítjuk. Azt tárgyalja, hogy miként lehet megőrizni a különböző engedélyezett eljárásokkal nyert „Neufchâtel” egyedi jellemvonásait. Emellett bemutatásra kerül a normandiai fajta története és fontossága a „Neufchâtel” egyedi jellemzői szempontjából (a történelmi Pays de Bray fajta, amelynek teje magas kazein- és zsírtartalma miatt kivételesen alkalmas a sajt előállítására).

3.5. Címkézés:

Meghatározásra kerültek a címkézéshez kötelezően felhasználandó részadatok. Az INAO-logó használatára vonatkozó kötelezettséget megszüntették,

a közösségi logó használatára vonatkozó kötelezettséget pedig bevezették.

3.6. Nemzeti követelmények:

E szakasz az ellenőrizendő főbb pontokat, referenciaértékeiket és értékelési módszereiket bemutató táblázattal egészül ki.

4. Amennyiben szükséges, az összefoglalót aktualizálni kell.

A leírás közzétételére való hivatkozás:

https://www.inao.gouv.fr/fichier/Cahier-des-Charges-Neufchatel.pdf

ÖSSZEFOGLALÓ

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„NEUFCHÂTEL”

EK-sz: FR-PDO-0117-0126-16.03.2006

OEM ( X ) OFJ ( )

Ez az összefoglaló a termékleírás legfontosabb elemeit ismerteti tájékoztatási céllal.

1. A tagállam illetékes szerve:

Név: Institut national de l’origine et de la qualité Cím: 51 rue d’Anjou 75008 Paris FRANCE Tel. +33 153898000 Fax +33 153898060 E-mail: info@inao.gouv.fr

2. Csoport:

Név: Syndicat de défense et de la qualité du fromage Neufchâtel Cím: Mairie — BP 88 76270 Neufchâtel FRANCE Tel. +33 232975301 Fax +33 232975306 E-mail: syndicatdufromage@neufchatel-aoc.org Összetétel: Termelők/feldolgozóüzemek ( X ) Egyéb ( )

3. A termék típusa:

1.3. osztály – Sajtok

4. Termékleírás:

(az 510/2006/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerinti követelmények összefoglalása)

4.1. Név:

„Neufchâtel”

4.2. Leírás:

A „Neufchâtel” kizárólag oltott tehéntejből készült, lágy, tejsavbaktériummal kevert, kissé sós, lyukmentes sajt, amely puha, nem esik össze, szilárd, de nem kemény, bársonyos és sima, nem ragadós, nem folyós és nem darabos. Felületén fehér színű nemespenész található és a kéregben nincsenek lyukak.

A „Neufchâtel” az alábbi formákban kapható: henger, négyzet, brikett, dupla henger vagy szív alakú, illetve formázhat egy nagy szívet.

A minimális érlelési időszak végén egy „Neufchâtel” sajthenger, -négyzet vagy -brikett legalább 100 g súlyú; a sajtszív és a dupla henger súlya 200 g, a nagy szívé pedig 600 g.

Teljesen száraz állapotában a sajt 100 grammonként minimum 45 gramm zsírt és 40 gramm szárazanyagot tartalmaz.

4.3. Földrajzi terület:

A Pays de Bray, amely az Oise és a Seine-Maritime területeinek bizonyos részeit foglalja magában. Oise (60) területén belül hozzátartozik Quincampoix-Fleuzy település; Seine-Maritime (76) területén belül pedig az alábbi települések: Argueil, Aubéguimont, Aubermesnil-aux-Érables, Aumale, Auvilliers, Avesnes-en-Bray, Bailleul-Neuville, Baillolet, Beaubec-la-Rosière, Beaussault, Beauvoir-en-Lyons, La Bellière, Bois-Guilbert, Bois-Héroult, Bosc-Bordel, Bosc-Édeline, Bosc-Mesnil, Bosc-Roger-sur-Buchy, Bouelles, Bradiancourt, Brémontier-Merval, Buchy, Bully, Bures-en-Bray, Callengeville, Le Caule-Sainte-Beuve, La Chapelle-Saint-Ouen, Clais, Compainville, Conteville, Criquiers, Croixdalle, Cuy-Saint-Fiacre, Dampierre-en-Bray, Dancourt, Doudeauville, Elbeuf-en-Bray, Ernemont-sur-Buchy, Esclavelles, Fallencourt, Ferrières-en-Bray, La Ferté-Saint-Samson, Fesques, La Feuillie, Flamets-Frétils, Fontaine-en-Bray, Forges-les-Eaux, Le Fossé, Foucarmont, Fréauville, Fresles, Fresnoy-Folny, Freulleville, Fry, Gaillefontaine, Gancourt-Saint-Etienne, Gournay-en-Bray, Grandcourt, Graval, Grumesnil, La Hallotière, Haucourt, Haudricourt, Haussez, Héronchelles, Hodeng-Hodenger, Illois, Landes-Vieilles-et-Neuves, Londinières, Longmesnil, Lucy, Marques, Massy, Mathonville, Maucomble, Mauquenchy, Ménerval, Ménonval, Mésangueville, Mesnières-en-Bray, Mesnil-Follemprise, Le Mesnil-Lieubray, Mesnil-Mauger, Meulers, Molagnies, Montérolier, Mortemer, Nesle-Hodeng, Neufbosc, Neufchâtel-en-Bray, Neuville-Ferrières, Nolléval, Notre-Dame-d'Aliermont, Nullemont, Osmoy-Saint-Valery, Pommereux, Pommeréval, Preuseville, Puisenval, Quièvrecourt, Réalcamp, Rétonval, Ricarville-du-Val, Richemont, Roncherolles-en-Bray, Ronchois, Rouvray-Catillon, Sainte-Agathe-d'Aliermont, Sainte-Beuve-en-Rivière, Sainte-Croix-sur-Buchy, Sainte-Geneviève, Saint-Germain-sur-Eaulne, Saint-Jacques-d'Aliermont, Saint-Léger-aux-Bois, Saint-Martin-au-Bosc, Saint-Martin-l'Hortier, Saint-Martin-Osmonville, Saint-Michel-d'Halescourt, Saint-Pierre-des-Jonquières, Saint-Riquier-en-Rivière, Saint-Saëns, Saint-Saire, Saint-Vaast-d'Équiqueville, Saumont-la-Poterie, Serqueux, Sigy-en-Bray, Smermesnil, Sommery, Le Thil-Riberpré, Vatierville, Ventes-Saint-Rémy, Villers-sous-Foucarmont és Wanchy-Capval.

4.4. A származás igazolása:

Minden tejtermelőnek, minden feldolgozóüzemnek és minden érlelőüzemnek ki kell töltenie a csoportnál nyilvántartott „azonosítási nyilatkozatot”, amely lehetővé teszi valamennyi gazdálkodó azonosítását. A gazdálkodóknak nyilvántartást kell vezetniük, amelyet a tej és a sajt eredetének, minőségének és termelésének ellenőrzéséhez szükséges valamennyi dokumentummal együtt kötelesek az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátani.

Az eredetmegjelöléssel ellátott termék jellemzőinek ellenőrzése keretében analitikai és érzékszervi vizsgálatra kerül sor, amelynek célja az adott vizsgálaton bemutatott termékek minőségének és jellegzetességének biztosítása.

A mezőgazdasági termékek feldolgozói nyilvántartást vezetnek a beoltott tej napi mennyiségéről vagy a nyert alvadék súlyáról, az előállított sajtok számáról és fajtájáról, a „Neufchâtel” elnevezéssel értékesített sajtok számáról, feltüntetve – a vásárlóknak való közvetlen értékesítések kivételével – a számlákkal igazolt rendeltetési helyet.

A tejtermelők termelők szerinti bontásban nyilvántartást vezetnek a vásárolt tej vagy alvadék napi mennyiségeiről, a felhasznált tej vagy alvadék mennyiségéről és valamennyi előállított sajt számáról, valamint az értékesített „Neufchâtel” elnevezésű sajtok számáról és számlákkal igazolt rendeltetési helyéről.

A tej vagy sajttészta felvásárlói az ellenőrző hatóságok rendelkezésére bocsátják a tejszállítók jegyzékét és közlik az azt érintő változásokat is.

4.5. Az előállítás módja:

A „Neufchâtel” egészen friss teljes tehéntejből készül, amelyet elsősorban fűvel táplált normandiai tehenek adnak. E táplálás azáltal biztosított, hogy a tehenek évente legalább hat hónapon át legelnek, és négy tejelő tehénre legalább egyhektárnyi füves terület jut a fejőház közelében, valamint hogy a takarmánykoncentrátum mennyiségét 1 800 kg/tehén/évre korlátozzák. Az állomány táplálékának alapja 80 %-ban – szárazanyagban kifejezve – a mezőgazdasági üzemből származik.

A kissé beoltott tej, amelyhez tejsavbaktériumot adtak hozzá, 18 és 36 óra alatt megalvad. Az alvadékot zsákokban vagy textildarabban lecsöpögtetik, majd összenyomják, összekeverik és formába öntik; a külsejét vagy magát a masszát megsózzák, majd az alvadékot szükség esetén újra letörlik és megérlelik. A sajtot 10–14 °C hőmérsékletű pincében vagy sajtérlelő helyiségekben helyezik el, és a formába öntés időpontjától számított legalább tíz napon át érlelik. Ez idő alatt a sajt felszínén kialakul a jellegzetes fehér nemespenész.

4.6. Kapcsolat a földrajzi környezettel:

A „Neufchâtel” sajt eredete a X. századra vezethető vissza. Ghislain Gaudefroy szerint a „Neufchâtel” a normandiai sajtok közül az egyik legrégebbi és azon sajtok rokona, amelyeket Pays de Bray-ben állítanak elő. Elsőként egy 1037-ből származó okmányban tettek róla említést, de a „Neufchâtel” sajt neve először 1543–1544-ben a roueni Saint-Amand apátság irataiban jelent meg a következőképp: „ez egy nagy sajt Neufchâtelből”.

A „Merveilles de l'industrie” (1876) szerzője, Figuier szerint a „Neufchâtel” sajtot már a XVI. században jól ismerték. Decorde apát 1843-ban arról számolt be, hogy 1700 körül heti három vásárt rendeztek Neufchâtelben és nagyon aktív sajtkereskedelem zajlott már akkoriban.

1802-ben I. Napóleon egy neufchâteli sajttal teli kosarat kapott ajándékba. 1845-ben a neufchâteli kongresszuson kiderült, hogy ennek a nagyon értékes sajtnak az ára négyszer olyan magas, mint a vajé.

A XIX. században a sajt virágkorát élte, mivel ekkor a közlekedés fejlődése és különösen a vasúti rendszer kiépítése következtében megugrott iránta a kereslet. Következésképp a „Neufchâtel” megjelent a párizsi piacokon is (Husson 1856-ban arról számolt be, hogy a párizsiak évente közel hárommillió ilyen sajtot fogyasztottak), valamint Belgiumban, Nagy-Britanniában, sőt, még a gyarmatok piacain is. 1865-ben a „Neufchâtelt” aranyéremmel jutalmazták a párizsi vásáron (Concours de Paris).

A csalás megakadályozása érdekében 1936. október 20-án rendeletben került meghatározásra a „Neufchâtel” termékleírása. 1957-ben a „Neufchâtel” gyártásában részt vevő sajtgyártók és tejtermelők szövetséget hoztak létre.

A sajtnak a földrajzi környezetével való kapcsolata abból adódik, hogy a terület adottságaiból fakadóan lehetővé teszi a tejtermelést. A tejet túlnyomórészt a normandiai tehenek adják, és azt egyszerű, a sajtgyártó műhelyben történő előállításhoz nagyon jól illeszkedő sajtgyártási technológia alkalmazásával dolgozzák fel. A füves területek alkalmassága elsősorban a gyakori esőzések miatt szinte állandóan nedves, agyagos talajnak köszönhető. E talajok többnyire dombos területeken találhatók. Miközben ez az elhelyezkedés kedvez a fű jelenlétének és növekedésének, a föld megmunkálását lehetetlenné teszi. Ezenkívül a vízfolyások, folyók sűrű hálózata és a számos kis tó léte mindig biztosította a legelő állatállomány számára az itatás lehetőségét. A hosszú és zord telek miatt meglehetősen hosszú az az időszak, amelyet az állatoknak az istállóban kell tölteniük. Pays de Bray gazdáinak ezért nagy mennyiségű széna- és fűtartalékot kell felhalmozniuk, amit a környező hatalmas füves területek lehetővé is tesznek. Ezen túlmenően a legelők mellett a cenomani és az alsó-albai mészkövön képződött talajok alkalmasak szántóföldi művelésre is, lehetővé téve ezzel a tejüzemek önellátását, amelyek így megtermelhetik saját szálastakarmányukat. Ez hozzájárult a tejtermeléssel kapcsolatos fontos és átfogó tudás kialakulásához.

A normandiai fajta létrejötte a normandiai gazdák által végzett szelekció eredménye. Az állatok alkalmazkodtak a Pays de Bray területén (füves területek és legelők) alkalmazott termelési rendszerhez, magas zsír- és fehérjetartalmú tejet adnak, amely kiválóan alkalmas lágy sajtok előállítására. A helyi (sajtgyártással foglakozó) gazdák olyan egyszerű, a friss sajt előállítására használt módszerekhez hasonló sajtgyártási technológiát fejlesztettek ki és alkalmaznak, amely a tej mennyiségéhez, a mezőgazdasági üzemekben rendelkezésre álló anyagokhoz és saját munkaritmusukhoz illeszkedik. Pays de Bray sajtgyártóinak tudása, különösen az egymástól 6–24 órányi időszakokkal elválasztott rövid munkaszakaszok sorozata (a formába öntés kivételével), és a formába öntést megelőző alvadéklecsepegtetés és préselés határozza meg a „Neufchâtel” egyedi jellemvonásait és a felületi nemespenésszel borított lágy sajtok között betöltött különleges helyét. Az érlelési folyamat gyorsaságával kapcsolatos szaktudás nagyrészt Pays de Bray földrajzi helyzetével függ össze, ami mindig is lehetővé tette a rendszeres és gyors kereskedelmi kapcsolatok létrejöttét. Ezenfelül ez a munkamódszer tökéletesen összeegyeztethető a számos kisebb, jellegzetes „neufchâteli” sajtgyártó műhely módszereivel, és így a gazdák a sajtgyártáson kívül az állattartással kapcsolatos teendőiknek is eleget tudnak tenni.

4.7. Ellenőrző szerv:

Név: Institut national de l’origine et de la qualité Cím: 51 rue d’Anjou 75008 Paris FRANCE Tel. +33 153898000 Fax +33 153898060 E-mail: info@inao.gouv.fr

Az Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) egy jogi személyiséggel bíró nyilvános közigazgatási szerv, amely a Mezőgazdasági Minisztérium felé tesz jelentéseket.

Az INAO a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK rendelet értelmében illetékes hatóságnak minősül.

Az INAO feladata mindenekelőtt annak biztosítása, hogy elvégezzék a termékleírásoknak való megfelelés ellenőrzését és szükség esetén intézkedéseket hozzanak a termékleírásoknak való meg nem felelés esetére.

Név: Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) Cím: 59 Boulevard Vincent Auriol 75703 Paris Cedex 13 FRANCE Tel. +33 144871717 Fax +33 144973037

A DGCCRF a Gazdasági, Ipari és Munkaügyi Minisztérium egy szolgálata.

4.8. Címkézés:

Az összes sajtra alkalmazandó szabályozással kapcsolatos tájékoztatási követelményeken felül valamennyi „Neufchâtel” bejegyzett eredetmegjelöléssel ellátott sajtot az eredetmegjelölés nevét tartalmazó egyedi címkével hozzák forgalomba, amely név betűinek mérete legalább a címkén szereplő legnagyobb betűk kétharmada.

Az „oltalom alatt álló eredetmegjelölést” és az EU OEM-logóját is fel kell tüntetni a „Neufchâtel” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott sajtok címkéjén.

(1) HL L 93., 2006.3.31., 12. o.