HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 2009.7.22. 
SEC(2009) 1053 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumot kíséri  
 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE 
 
a gépjárm ű-ágazatra vonatkozó jöv őbeni versenyjogi keretszabályról 
 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
  
{COM(2009) 388 végleges} 
{SEC(2009) 1052} 
HU 2   HU VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÓ  
1. HÁTTÉR  
1. A gépjárm űgyártók általában meghatalmazott márkakeresked ők és javítóm űhelyek 
hálózatai segítségével forgalmazzák termékeike t, és biztosítják azok javítását, illetve 
karbantartását. Ezek a hálózatok has onló vertikális megállapodás-csoportokra 
épülnek, amelyek szükségessé teheti k a 81. cikk szerinti vizsgálatot. A 
csoportmentesítési rendeletek biztonsá gos övezeteket hoznak létre a 81. cikk (1) 
bekezdésében szerepl ő tilalom hatálya alá tartozó me gállapodás-kategóriák számára, 
mentesítve a feleket azon kötelezettség alól , hogy egyenként vizsgálják a 81. cikk (3) 
bekezdésében említett mentesítések alkalm azhatóságát az említett megállapodásokra. 
E rendeletek hozzájárulnak továbbá az uniós versenyj ogi szabályok egységesebb 
alkalmazásához. 
2. A „MIÉRT ”KÉRDÉSE – A MEGVIZSGÁLANDÓ PROBLÉMA  
2. A gépjárm ű-forgalmazási és az értékesítés utáni megállapodások az 1400/2002/EK 
ágazat-specifikus csoportmentesítési rendele t hatálya alá tartoznak. E rendelet 2010. 
május 31-én hatályát veszti. A Bizottsá gnak most kell állást foglalnia abban a 
kérdésben, hogy az említett id őpontot követ ően mely jogi keretszabályt kell 
alkalmazni a vertikális megállapodásokra. 
3. Szinte az összes érdekelt egyetért abban, hogy továbbra is  szükség van – akár ágazat-
specifikus, akár általános – csoportmentes ítési rendeletre, me rt az teszi lehet ővé 
számukra, hogy olyan megállapodásokat kössenek, amelyekr ől feltételezhetik, hogy 
összhangban vannak az uniós versenyjoggal. 
4. A hatásvizsgálati jelentés szem el őtt tartja azokat a piaci fejleményeket – és 
különösen a jelenlegi válságot –, amelyek a hatályos rendelet hatályba lépése óta következtek be. A jelentés azt igazolja, hogy a járm ű-értékesítési piacok az 
értékesítés utáni piacoktól eltér ő feltételek mellett m űködnek. Az el őbbieken élénk 
verseny folyik, az utóbbiakon viszont ol yan akadályok állnak a hatékony verseny 
útjában, amelyek gátolhatják a fogyasztók érdekeinek érvény esülését. A szállítói lánc 
hatékonyságának javítása érdekében az ágazatnak olyan csoportmentesítésben kell részesülnie, amely tükrözi az említett két piacon tapasztalható eltér ő feltételeket. 
3. A
 „MIT” KÉRDÉSE – A VERSENYPOLITIKA CÉLKIT ŰZÉSEI AZ ÁGAZATBAN  
5. A Bizottság vertikális megállapodásokra vona tkozó politikájának az az általános 
célkitűzése, hogy – a Szerz ődés 83. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban 
– biztosítsa a piacok hatékony fe lügyeletét, miközben egyszer űsíti az adminisztrációt 
és mérsékli a cégek megfelelési költségeit. 
6. A hatékony piacfelügyelet tekintetében a hatásvizsgálati jele ntés elismeri, hogy 
továbbra is érvényesek az 1400/ 2002/EK rendelet alapjául szolgáló konkrét célok. 
Ezek a következ őkben foglalhatók össze: 
HU 3   HU • A versenytárs járm űgyártók kizárásának megakadá lyozása és piacra jutásuk 
megvédése; 
• Az azonos márkához tartozó márkakeresked ők közötti verseny biztosítása; 
• A meghatalmazott javítóm űhelyek hálózataival va ló hatékony versenyzés 
lehetővé tétele a független javítóm űhelyek számára annak révén, hogy az 
értékesítés utáni piac összes szerepl ője számára torzulástól mentes hozzáférést 
biztosítunk a m űszaki javítási információkhoz, valamint az eredeti és a megfelel ő 
minőségű pótalkatrészekhez; 
• A meghatalmazott javítóm űhelyek közötti verseny védelme azáltal, hogy 
minőségi szabványok alapján biztosítunk hoz záférést a gyártók hálózataihoz; 
• A pótalkatrész-piacon folyó verseny vé delme annak megakadályozása révén, 
hogy gátat emeljenek a pótalkatrész-gyárt ók értékesítés utáni piachoz történ ő 
hozzáférése el őtt; 
• A 81. cikk visszatartó hatásának meg őrzése annak elkerülé se érdekében, hogy a 
gyártók a meghatalmazott márkakeresked ők és javítóm űhelyek versenytámogató 
viselkedésének megakadályozására használhassák a csoportmentesítést. 
7. Bármely szakpolitikai lehet őség kizárólag a fe nti konkrét célkit űzések 
figyelembevételével részesítheti csoportm entességben a 81. ci kk (3) bekezdésében 
szereplő négy feltételt teljesít ő megállapodásokat Ugyanak kor a biztonságos övezet 
alkalmazási köre nem sz űkíthető le oly mértékben, hogy a jogalkalmazók 
adminisztratív költségei és a vállalatok megfelelési költségei szükségtelenül megnövekedjenek azáltal, hogy egyenként  kell vizsgálniuk a nem tisztán 
versenyellenes hatásokkal járó megállapodásokat. 
4. S
ZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK – A „HOGYAN ” KÉRDÉSE  
8. A hatásvizsgálat nem vesz  figyelembe olyan lehet őségeket, amelyek tovább 
súlyosbítanák a jelenlegi szabályozás hátr ányait vagy pedig nem tartanák tiszteletben 
a 83. cikk (2) bekezdésének b) pontját. E zért nem vizsgáljuk e gy olyan részletesebb 
csoportmentesítés potenciális hatásait, amel y gátolná a kiskereskedelmi értékesítési 
formák sokszín űségét, növelné az eltérést a vertik ális versenykorláto zások területére 
vonatkozó általános politikához képest, indokolatlan korlátozá sokkal sújtaná a 
gépjárműgyártókat, és amelynek eredményeként megn őnének a vállalatok 
megfelelési költségei. Azt sem vettük f ontolóra, hogy semmilyen csoportmentesítés 
ne vonatkozzon a gépjárm ű-ágazatra. Ez a lehet őség eleve nem t űnik kívánatosnak, 
tekintve, hogy a gépjárm ű-forgalmazás és az értékesítés utáni szolgáltatások 
területén több mint 120 000 vertikális megállapodás van érvényben. Ezeket a 
feleknek ellenkez ő esetben egyenként kellene vizsgálniuk. 
9. Ehelyett a Bizottság négy olyan szakpolitikai lehet őségre összpontosított, amely a 
gépjármű-forgalmazásra és az értékesítés ut áni szolgáltatásokra vonatkozó összes 
vertikális megállapodás-típust lefed ő csoportmentesítés elfogadá sával jár, és igénybe 
veszi a felek piaci erejét tükröz ő, piaci részesedési küszöbérték(ek)t ől függő 
mentesítés lehet őségét. 
HU 4   HU 10. A mentesítés a négy lehet őség egyike szerint sem vonatkozna az olyan 
megállapodásokra, amelyekben egyes, különös en súlyos korlátozások szerepelnek 
(így például a viszonteladói ár meghatározás a, a passzív értékesítés korlátozása a 
más forgalmazókhoz tartozó te rületeken vagy fogyasztói cs oportok számára, a piaci 
végfelhasználók számára történ ő passzív és/vagy aktív értékesítés korlátozása, 
amennyiben szelektív forgalmazást alkalmaznak, az eredetiberendezés-szállítók korlátozása abban, hogy független javítóm űhelyek számára pótalkatrészeket 
értékesíthessenek). Ennek megfelel ően mind a négy lehet őség kiterjed olyan 
különleges feltételekre, amelye k kizárják a csoportmentesítésb ől az öt évesnél 
hosszabb id őtartamú versenytilalmi kötelezettsé geket, azokat a kötelezettségeket, 
amelyek megakadályozzák, hogy a meghata lmazott forgalmazók egyes szállítók 
termékeit értékesítsék, valamint a megállapodás hatályának megsz űnése utáni 
időszakra vonatkozó egyes versenytilalmi kötelezettségeket. 
11. Mindazonáltal a négy lehet őség számos vonatkozásban eltér ő. 
12. Az 1. lehetőség a status quo  folytatása, és különösen szigorú az els ődleges piac 
tekintetében. A lehet őség ágazat-specifikus el őírást tartalmazna arra nézve, hogy az 
alábbiak esetén megvonják a mentessé get: olyan kötelezettségek, amelyek 
korlátozzák a márkakeresked ő lehetőségét a javítási szolgá ltatások alvállalkozásba 
adására; olyan egyedüli márkára vonat kozó kötelezettségek, amelyek – függetlenül 
azok időtartamától – meggátolják a márkakeresked őt abban, hogy ugyanabban a 
kiállítóteremben legfeljebb három versenytárs márkát értékesítsen; olyan kötelezettségek, amelyek korlátozzák a márkakeresked ő lehetőségét további 
értékesítési helyek létr ehozására vagy márkakereske désének ugyanazon hálózat 
másik márkakeresked őjére történ ő átruházására; egyes minimális szerz ődéses 
időtartamok és/vagy minimális felmondási id őszakok be nem tartása, továbbá 
választottbírósági kiköté sre vonatkozó kötelezettség. 
13.
 Az 1. lehet őség olyan, igen széleskör ű mentességet nyújtana az értékesítés utáni piac 
számára, amely lefedné a felek piaci részesedését ől független min őségi szelektív 
forgalmazási rendszereket. Jogszer űnek tekintenénk az összes ilyen – az értékesítés 
utáni piacot érint ő – megállapodást, kivéve amennyi ben „feketelistán” szerepl ő 
korlátozásokat tart almaznak (pl.: a független javítóm űhelyek m űszaki 
információkhoz való hozzáférését korlátozó  magatartások; az eredetiberendezés-
szállítók azon lehet őségének korlátozása, hogy pótalka trészeket értékesítsenek a 
meghatalmazott javítóm űhelyek számára; a meghatalmazott javítóm űhelyek azon 
lehetőségének korlátozása, hogy alkatrés zeket értékesítsenek a független 
javítóműhelyek számára; a meghatalmazott javítóm űhelyek kötelezése, hogy új 
járműveket is értékesítsenek). 
14. A 2. lehetőség az ágazat-specifikus szabályozás lejá rtának kivárását és a vertikális 
versenykorlátozásokra vonatkozó – je lenleg a 2790/1999/EK rendeletben 
megállapított – általános szabályok alkalm azását helyezi kilátásba. A helyettesít ő 
rendelet jelenlegi tervezete1 megtartja a 2790/1999/EK rendelet legtöbb 
rendelkezését – köztük mind az öt, cél s zerinti versenykorlátozást – ugyanakkor 
számos olyan javítást emel be a jogszab ályba (beleértve a 30 %-os küszöbérték 
alkalmazását a vásárló piaci részesedés ére is, valamint az e-kereskedelemre 
                                                 
1 A Bizottság által 2009. július 8-án elfogadott el őzetes tervezet 
HU 5   HU vonatkozó egyedi iránymutatást), amel yek nem változtatnak lényegesen a 2. 
lehetőség elemzésén. 
15. A 2. lehet őség azt a megközelítést tükrözné, hogy a vertikális versenykorlátozások 
csupán bizonyos körülmények fennállása es etén károsíthatják a fogyasztókat, 
különösen amennyiben az érintett piacon gye nge a márkán belüli verseny, a piacra 
lépés korlátai jelent ősek, és a szerz ődő felek jelent ős piaci er ővel rendelkeznek. A 
lehetőség ezért az intenzíven versenyz ő elsődleges piacok tekintetében kevésbé 
merev megközelítést alakítana ki. Például a versenytilalmi kötelezettségeket csupán 
akkor zárnánk ki, ha öt évnél hosszabb id őtartamúak és megakadályozzák, hogy a 
márkakeresked ők második márkát értékesítsene k. A piaclezárással kapcsolatos 
problémákat is kezelhetnénk a csoportmentesítés visszavonásával. 
16. A mentesítés a telephely kikötésére is kiterjedne, továbbá nem vonatkoznának 
kiegészítő feltételek a szerz ődéses „tisztességesség” kérdéseire. 
17. A javítási és a pótalkatrész-forgalmazás i piacon a gyártói hálózatok részesedése 
általában jóval meghaladja a 2. lehet őségben az egységes piaci részesedésre 
vonatkozóan el őírt 30 %-os küszöbértéket. Ennek következtében a versenyhatóságok 
nagyszámú, potenciálisan vers enyellenes magatartást (köz tük olyan gyakorlatokat, 
amelyek korlátozzák a f üggetlen piaci szerepl ők hozzáférését a m űszaki 
információkhoz vagy az eredet i és/vagy annak megfelel ő minőségű 
pótalkatrészekhez) vizsgálhatnának ki. A me gközelítés nem „cél szerinti” (vagyis a 
különösen súlyos korlátozások felsorolásán  alapuló megközelítés ), hanem inkább 
„hatás szerinti” (vagyis a tényleges vagy potenciális fogyasztói sérelem 
kézzelfogható bizonyítékát el őíró) volna.  
18. A 3. lehetőség a 2. lehet őségre épül, de rendelkezik olyan ágazat-specifikus 
iránymutatásról is, amely arról szól , hogy az általános szabályok miképpen 
alkalmazhatók az ágazatra. Az iránymutatás  nemcsak a javítási és pótalkatrész-
forgalmazási piacokat érint ő versennyel (pl.: a m űszaki információk rendelkezésre 
állása a független piaci szerepl ők számára, a meghatalmazott javítóm űhelyek 
hozzáférése a versenytárs márka pótalkatr észeihez) foglalkozna, hanem az els ődleges 
piacra vonatkozóan is tenne  bizonyos pontosításokat. 
19. A 4. lehetőség szintén a 2. lehet őségre épül, azonban olyan célzottabb 
csoportmentesítés elfogadását foglalja magába , amely kiterjedne az értékesítés utáni 
piac védelmére irányuló összes olyan kül önösen súlyos korlátozásra vonatkozó 
rendelkezésre, amely jelenleg az 1400 /2002/EK rendeletben szerepel. 
20. A 2–4. lehet őség lényegében azáltal tér el az 1. lehet őségtől, hogy figyelembe veszi 
az elsődleges és az értékesítés utáni piac okon uralkodó versenyfeltételeket. Az 
említett lehet őségek ezért a) az intenzíven versenyz ő elsődleges piacon megkötött 
megállapodások mentesítése terén kevésbé kor látozó megközelítést, valamint b) az 
értékesítés utáni piacon – a 30 %-os egységes  piaci részesedési küszöbérték révén – 
szűkebb körű mentesítést írnak el ő. 
HU 6   HU 5. HATÁSVIZSGÁLAT  
21. Minden lehet őséget négy követelménycsoport teki ntetében vizsgáltunk. Az els ő a 
fenti 3. szakaszban említett konkrét szakpolitikai célkit űzésekkel kapcsolatos, és azt 
méri fel, hogy a lehet őség képes-e hatékonyan biztos ítani a verseny védelmét. 
22. A gazdasági hatásokkal kapcsolatos másodi k követelménycsoport azt állapítja meg, 
hogy az egyes lehet őségek milyen hatást gyakorolnak i. a vállalatok el őre látható 
megfelelési költségei, ii. a kkv-k befektet ési szintje és finanszírozáshoz való 
hozzájutása, iii. az európai gépjárm űipar versenyképessége, valamint iv. a fogyasztók 
és a háztartások részére biztosított el őnyök tekintetében. 
23. A harmadik követelménycsoport célja  annak vizsgálata, hogy a lehet őségek milyen 
valószínű hatást gyakorolnak a közigazgatásra i. a jogérvényesítési er őforrások 
felhasználása, valamint ii. az uniós kö ltségvetésre gyakorolt hatások szempontjából. 
24. Az utolsó csoport azt tükrözi, hogy az egyes lehet őségek milyen potenciális 
hatásokat fejthetnek ki i. a foglalkoztatásra és a munkamin őségre, ii. a 
közbiztonságra, valamint iii. a közegészségre és a környezetre. 
25. A várható hatásokat f őként min őségi szempontból vizs gáltuk. Az alaphelyzeti 
forgatókönyvet (1. lehet őség) kiindulási pontnak véve  mínusz háromtól plusz három 
pontig terjed ő minősítést adtunk a 2–4. lehet őségnek az egyes követelmények 
vonatkozásában. A követelmények fontossá gának megjelenítésére súlyozást is 
használtunk. 
6. A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
26. A hatásvizsgálati jelentés fontosabb megálla pításai az alábbiakban foglalhatók össze. 
6.1. Gazdasági hatások: a hatékony verseny védelmével kapcsolatos 
követelmények 
27. A 3. és a 4. lehet őség a versenyproblémák kezelés e révén tökéletesítené az 1. 
lehetőséget, a 2. lehet őség viszont ront ana a helyzeten. 
28. A 1. és a 3. lehet őség azonos min ősítést kapott az új gépjárm űvek értékesítésének 
elsődleges piacán folyó verseny védelmének biztosítására vonatkozó követelmény 
tekintetében. Kismérték ű előnyt jelent az 1. lehet őség számára, hogy külön kezeli az 
egyedüli márkával kapcsolatos követelményeke t, viszont enyhén elmarad a másiktól 
az innováció és a forgalmazási formák sokszín űsége terén. A 2. és a 4. lehet őség 
különösen amiatt ért el gyengébb eredményt, mivel a párhuzamos kereskedelemre 
vonatkozó egyes versenykorlátozások kezelés i módjával kapcso latos jogbiztonság 
csökkenését idézik el ő. 
29. A 3. és a 4. lehet őség egyaránt javítaná a verseny védelmének jelenlegi színvonalát 
az értékesítés utáni piacokon annak révén, hogy lehet ővé tenné a független 
javítóműhelyek kizárásával fenyeget ő egyes magatartásokkal (pl.: a gépjárm űgyártók 
visszaélése a garanciával) kapcsolatos cél zott jogérvényesítést, miközben hathatós 
védelmet nyújtanának a független üzemeltet ők műszaki információkhoz való 
hozzáférését korlátozó gyakorlatokkal szemben. A 4. lehet őség kedvez őbb minősítést 
HU 7   HU kapott a 3. lehet őségnél a pótalkatrész-piacon folyó verseny védelme terén. Viszont a 
2. lehetőség kevesebb jogbiztonságot nyú jt a tekintetben, hogy miképpen 
érvényesíthet ők a versenyszabályok a meghatalmazott javítóm űhely-hálózatok 
hozzáférésének és a versenytárs pótalkatrés zek szállításának korlátozásával szemben. 
6.2. Egyéb gazdasági hatások 
30. A 2–4. lehet őség jobb min ősítést kapott az alaphely zetnél az egyéb gazdasági 
hatások terén. A 2. lehet őség némiképp elmaradt a 3. és a 4. lehet őség mögött. 
31. A 3. lehet őség érte el a legjobb eredményt a kkv- kre gyakorolt hatás és a vállalatok 
megfelelési költségei vonatkozásában. Az 1400/2002/EK rendelet szabályainál 
sokkalta egyszer űbb általános szabályok alkalmazása révén a 2. lehet őség 
csökkentené annak veszélyét, hogy a hiá nyos, illetve túlzot t megfelelés okán 
szükségtelen költségek merülnek fel a vállalatoknál. A 3. lehet őség oly módon 
tökéletesítené a 2. lehet őséget, hogy iránymutatást adna a vállalatoknak arra 
vonatkozóan, hogy hol húzódnak a biztonsá gos övezet határai, ezáltal pedig 
csökkentené a tévedésb ől fakadó és a perkölts égeket. A 4. lehet őség eredménye a 2. 
és a 3. lehet őség között helyezkedik el, mivel bi zonyos jogbizonytalanságot idézne 
elő, habár nem venné át az el ődleges piacra vonatkozó túlbonyolított el őírásokat. A 
tévedésből fakadó és a perköltségek szintén a 3. lehet őséghez hasonló mértékben 
csökkennének. 
32. A szakpolitikai lehet őségek egyike sem befolyásolná jelent ős mértékben a kkv-k 
helyzetét vagy a vá llalkozási kedv el őmozdítását. A 3. és a 4. lehet őség kedvez ő 
hatást fejtene ki az alapvet ő fontosságú szükségletekhez – így a pótalkatrészekhez és 
a műszaki információkhoz – való hozzáj utás tekintetében. A 3. lehet őség olyan új 
kérdéseket kezelne – így pl. a gépjárm űgyártók garanciával való visszaélését –, 
amelyek érinthetik a kkv keretében m űködő független javítóm űhelyeket, a 4. 
lehetőség viszont kissé kedvez őbb eredményt ért el a pótalkatrészekhez való 
hozzáférés javítása terén. 
33. A 2–4. lehet őség annak révén, hogy rugalmasa bb szabályozást bi ztosítana, a 
forgalmazási megállapodások szélesebb köre számára tenné lehet ővé, hogy 
csoportmentesítésben részesüljön, így tá gabb teret biztosítana ahhoz, hogy a gyártók 
alkalmazkodjanak a változó gazdasági körülményekhez, valamint fokozná az uniós autógyártás átfogó versenyképességét. 
34. Valószínűtlen, hogy a 2–4. lehet őség akadályokat gördítene a versenytárs gyártók 
piacra lépésének útjába. Az értékesítési helyen belüli márkapluralizmus szintén elhanyagolható el őnyökkel járna a fogyasztók számára. A 2–4. lehet őség szélesítené 
a fogyasztók választási lehet őségét a javítóm űhelyek között, mivel megkönnyítené a 
Bizottság számára a független javítóm űhelyek kizárásával fenyeget ő gyakorlatok 
vizsgálatát. A 4. lehet őség azáltal javítaná a 2. és 3. lehet őséget, hogy a különösen 
súlyos korlátozásokra vonatkozó olyan el őírásokat emelne be a szabályozásba, 
amelyek lehet ővé tennék, hogy a meghatalmazott javítóm űhelyek pótalkatrész-
választékot kínáljanak a fogyasztóknak. 
6.3. A közigazgatásra gyakorolt hatás 
35. A 2. és a 4. lehet őség a közigazgatás tekintetében jobb eredményt ért el az 
alaphelyzetnél, mivel lehet őséget nyújtana arra, hogy célirányosabban, az uniós 
HU 8   HU versenyjogi szabályok legsúlyosabb me gsértései esetén használjuk fel az 
erőforrásokat. 
36. A 3. lehet őség kapta a legjobb min ősítést, mivel az iránymutatás révén elkerülhet ővé 
válna a zavar a tekintetben, hogy az általá nos szabályok alapján miképpen kezelnék a 
gépjármű-ágazatra jellemz ő, egyes sajátos kérdéseket. A 4. lehet őség szintén 
kismértékben kedvez őbb hatást fejtene ki az al aphelyzeti forgatókönyvnél, mert 
lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy jogé rvényesítési tevékenységét jobban 
összpontosítsa az értékesítés utáni piac legproblémásabb kérdéseire. 
37. A 2–4. lehet őség nem lenne hatással a közösségi költségvetésre, mivel a hatékonyabb 
jogérvényesítés során kiszabott bírságok egyszer űen a tagállamok hozzájárulását 
csökkentenék.  
6.4. Társadalmi és környezeti hatások 
38. A 3. és a 4. lehet őség javítaná az alaphelyzeti forg atókönyv társadalmi és gazdasági 
hatásait. Egyik lehet őség sem gyakorolna jelent ősebb hatást a foglalkoztatásra, 
tekintve hogy nincs közvetlen összefüggés a versenyjogi kerets zabály változásai, 
valamint a gépjárm ű-értékesítési és az értékesítési utáni szolgáltatási ágazatban 
foglalkoztatottak létszámában bekövetkez ő esetleges módosulások között. 
39. A műszaki információkhoz való hozzáférés el ősegítése révén különösen a 3 és a 4. 
lehetőség erősítheti a közbiztonságot, illetve járulhat hozzá a környezetszennyezés 
csökkentéséhez. 
7. AZ ELŐNYBEN RÉSZESÍTETT LEHET ŐSÉG 
40. A hatásvizsgálat azt mutatja, hogy a 3. lehet őségben rejlik a legnagyobb esély a 
meghatározott célok elérésére, továbbá úgy t űnik, hogy ez a lehet őség képes a 
leginkább megfelelni annak a célkit űzésnek, hogy megtalálja az  egyensúlyt a piacok 
hatékony felügyelete, illetve az adminisztráció egyszer űsítése és a megfelelési 
költségek minimálisra csökkentése között. Ugyancsak ez a lehet őség felel meg 
leginkább az ágazat-specifikus céloknak, és gyakorolja a legkedvez őbb hatást az 
összes egyéb hatáskövetelmény terén. Mindazonáltal a 4. lehet őség összmin ősítése 
nagyon megközelítette a 3. lehet őségét; ezért nem jelenthet ő ki egyértelm űen, hogy a 
3. lehetőség kedvez őbb hatást fejtene ki a 4. lehet őségnél. Mindkét lehet őség 
kedvező hatással lenne a versenyre, illetve végs ő soron a fogyasztókra. 
8. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
41. A gépjárm ű-ágazatra vonatkozó jöv őbeni versenyjogi szabályozás alapvet ő 
irányvonalait meghatározó közlemény elfogadását követ ően a Bizottság folytatja a 
magán és intézményi érdekeltekkel való konzultációs folyamatot, azután pedig 
kidolgozza a jogi keretszabályt.