I)tizenegy központi transzeurópai rendszer, amelyek kifejlesztése vagy korszerűsítése a Bizottság feladata (ezeknél gyakran szükséges a nemzeti rendszerek tagállami kifejlesztése vagy korszerűsítése is);

4.1. 2020 végétől kezdve a Bizottság a tizenhétből nyolc rendszer sikeres korszerűsítéséről vagy telepítéséről számolhat be.

Az összegyűjtött adatokat össze is vetették a 2019-es adatokkal a lényegesebb elmozdulások észlelése érdekében. A felmérésben megkérdezett projektmenedzsereknek jelezniük kellett az elektronikus rendszerek tervezett menetrendjéhez képest bekövetkező minden olyan késést, amely a tudomásukra jutott, valamint az ilyen késések okait és a hozott intézkedéseket. A felmérésből származó adatok között egyaránt találhatók mennyiségiek (teljesített vagy elmulasztott határidők, mérföldkövek), valamint minőségiek (a fennálló kihívások, a várható kockázatok és a projektek hozzávetőleges összetettségének részletes ismertetése).

A tagállamoktól és a Bizottságtól gyűjtött és e jelentésben is szereplő tervezési és előrehaladási információk a június végi tényleges helyzetet tükrözik, és ezek révén megbecsülhető a 2020 végéig elért haladás. Amint azt a 2019-es jelentés közzétette, a 2020-as jelentés tartalmaz egy elemzést is, amely azokon a részletesebb információkon alapul, amelyeket a tagállamok a 2020 óta létező, az árutovábbítás és az export területén működő, alapvető decentralizált transzeurópai rendszerekkel foglalkozó „nemzeti koordinációs programok” keretében jelentettek.

Előrehaladás: A CCI 1. szakaszának technikai specifikációit 2020-ban fejezték be és hagyták jóvá, tekintettel a megvalósításban élen járó tagállamokban tervezett 2022. március 1-jei telepítési dátumra. Két tagállam jelentette, hogy befejezte az 1. szakasz technikai specifikációinak kidolgozását, míg öt másik tagállam esetében ez folyamatban van.

Előrehaladás: Amint az a múlt évi jelentésben is szerepel, a valamely rendszerösszetevőt nemzeti szinten telepíteni kívánó tagállamok arról számoltak be, hogy a projekt korai szakaszára tekintettel nehézséget okoz számukra annak előrejelzése, hogy a megvalósítás során tartani tudják-e a munkaprogramban foglalt ütemtervet. A tagállamok 2020 első negyedévében hagyták jóvá PoUS 1. szakaszának üzleti folyamatait és funkcionális specifikációit, a jövőképet ismertető dokumentumot pedig 2020 harmadik negyedévében készítették el.

·Uniós Vámkódex – Az uniós státus igazolása – PoUS (új): a kereskedők által az áruik uniós státusának igazolása céljából kiadott összes bizonylat tárolását, kezelését és lekérdezését végzi. A projekt központilag és nemzetileg is megvalósítható, azonban számos tagállam határozottan jelezte azt a szándékát, hogy az Európai Bizottság által kifejlesztett központi rendszert kívánja használni. Az uniós státust igazoló, Vámkódex szerinti vámárumanifeszt és az európai tengeri közlekedésre vonatkozó egyablakos rendszer bevezetése közötti függésre tekintettel a projekt két szakaszban fog megvalósulni az ellentmondások elkerülése, valamint a kockázatok csökkentése érdekében.

·Uniós Vámkódex – Engedélyezett gazdálkodók – AEO (korszerűsítés): célja, hogy a Vámkódexben végrehajtott jogalkotási változások figyelembevételével továbbfejlessze az engedélyezett gazdálkodók kérelmezési és engedélyezési folyamatait. Az 1. szakasz 2018. március 5-én, a 2. szakasz 1. része 2019. október 1-jén készült el, az uniós kereskedői vámportálon keresztüli elektronikus benyújtásra vonatkozóan a Vámkódexben foglalt új előírásokra, valamint a döntéshozatali folyamattal összefüggő módosításokra is kiterjedően. A 2. szakasz 2. része (további folyamatok) 2019. decemberében került telepítésre.

·Uniós Vámkódex – Kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – KTF (korszerűsítés): célja, hogy összehangolja a tagállami vámhatóságok által kiadott összes kötelező érvényű tarifális felvilágosítást tartalmazó, régóta működő adatbázist a Vámkódex szabályaival. A jobb ellenőrzési mechanizmusok biztosítják, hogy az összes jogszabály alapján fizetendő vámösszeget és a hozzá kapcsolódó héát megfelelően beszedjék, és a csalások hatékonyabban felderíthetők legyenek. Az első szakasz 1. és 2. lépése 2017 októberében valósult meg. A második szakasz két negyedévet késett a kidolgozási szakaszban. Ennek ellenére a tervezés összességében az előírt ütemezés szerint haladt, így a Vámkódexszel összehangolt eKTF rendszer 2019 októberében telepítésre került. Ez a rendszer uniós kereskedői vámportálon keresztüli elérésének kialakítását is magában foglalta.

Másodszor, elkészültek a behozatalt, árutovábbítást és kivitelt érintő, alapvető decentralizált transzeurópai rendszerek – nevezetesen a Behozatalra vonatkozó központi vámkezelés (CCI) 1. szakasza, az Új számítógépesített árutovábbítási rendszer (NCTS) 5. szakasza, valamint az Automatizált kiviteli rendszer (AES) – technikai előírásai, és a fejlesztési munka a tagállamok és a Bizottság részéről is jól halad. Ezenkívül jóváhagyásra került a biztosítékkezelésre (GUM) vonatkozó döntés-előkészítő tanulmány.

Először is, döntő előrelépés történt az importellenőrzési rendszer 2 (ICS2) első változatának előkészítése és tesztelése terén, és a projekt jó úton halad afelé, hogy 2021 márciusáig megvalósuljon.

Összefoglalva: A nemzeti rendszerek tekintetében a tagállamok komoly erőfeszítéseket tesznek – néha intenzív együttműködés révén – annak érdekében, hogy haladást érjenek el az NA/PN/TS rendszerre vonatkozó követelmények végrehajtása, a nemzeti importrendszerek kiigazításai és az egymással összefüggő különleges eljárások terén. Mivel a telepítési határidők közelednek (mindhárom esetében 2022. december 31.), a tagállamoknak különös figyelmet kell fordítaniuk erre a kérdésre, különösen annak a tíz tagállamnak, amely az AN, négy tagállamnak, amely a PN, illetve három tagállamnak, amely a TS időben történő telepítését nem tudta megerősíteni, amint az látható az e jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum 9., 10. és 11. táblázatában.

Előrehaladás: Egy tagállam elkészítette az SP 1. összetevőjének, míg kilenc tagállam a 2. összetevőjének technikai specifikációit. Fennállnak kölcsönös függések az AES rendszerrel és a nemzeti importrendszerek korszerűsítésével. Eddig a tagállamok nem számoltak be késésről, és az összes tagállam jól halad a 2022-es első határidő tekintetében.

·Uniós Vámkódex – Különleges eljárások – SP (korszerűsítés): célja a különleges eljárások (vámraktározás, meghatározott célra történő felhasználás, ideiglenes behozatal, aktív és passzív feldolgozás) harmonizációja és megkönnyítése. A tagállamoknak végre kell hajtaniuk a különleges eljárásokra vonatkozóan az Uniós Vámkódexben előírt összes módosítást a nemzeti rendszereikben. Az SP első (kiviteli) összetevőjét a Vámkódex szerinti automatizált kiviteli rendszert (AES) megvalósító projekthez igazodóan és annak részeként vezetik be (a telepítés határideje 2025.), míg a második (behozatali) összetevő az Uniós Vámkódex – Nemzeti importrendszerek (NIS) projekt korszerűsítése keretében készül el (a telepítés határideje 2022.).

Előrehaladás: Valamennyi tagállam arról számolt be a Bizottságnak, hogy az érintett specifikációk kidolgozása folyamatban van, és 2021. július 1-jéig elkészülnek. Kilenc tagállam már befejezte technikai specifikációinak kidolgozását, míg hét másik tagállam esetében ez folyamatban van. A tavalyi jelentéshez képest a köztes mérföldkövek áttervezéséről számoltak be, de valamennyi tagállam még mindig jól halad a 2022-es telepítési mérföldkő elérése érdekében.

Előrehaladás: Belgium együttműködést kezdeményezett 12 másik érdekelt tagállammal a specifikációk elkészítése céljából. Egy, a Vám 2020 program társfinanszírozásával létrehozott szakértői csoport folytatni fogja az együttműködést a megfelelő funkcionális és technikai dokumentáció, valamint vizsgálati csomagok előállítása érdekében. Az NA, PN és TS rendszer egy, négy, illetve három tagállamban készült el. A tavaly átadott tervekhez képest néhány tagállam úgy döntött, hogy integrálja ezt a projektet az ICS2-be. Emiatt néhány tagállam a Vámkódex munkaprogramjában kitűzött határidőnél későbbi telepítési időpontot jelentett be.

A Bizottság az ügyfélszolgálatok működésére, valamint a rendszerek elérhetőségének és folytonosságának kezelésére vonatkozó együttműködési és szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodások feltételeit tartalmazó, frissített dokumentumcsomagot is benyújtott a tagállamoknak. Ez egy fontos munka, amely a transzeurópai rendszerek megfelelő működésének és elérhetőségének alapjául szolgál.

Ami a nemzeti projekteket illeti, a tagállamok által benyújtott tervek és ismertetett előrehaladás egyrészt a nemzeti behozatali rendszerek esetében a tavalyinál kedvezőbb helyzetet mutat, és már nem jeleznek késéseket, másrészt azonban az érkezési értesítéssel/vám elé állításról szóló értesítéssel/átmeneti megőrzéssel (AN/PN/TS) kapcsolatos országos projekt esetében a helyzet némileg romlott. Tekintettel az értékelt kockázatokra, a Bizottság több intézkedéssel kívánja növelni a tagállamok számára nyújtott támogatást. Mivel számos tagállam összekapcsolja nemzeti tevékenységeit az ICS2 2. változatának keretében tervezett tevékenységekkel, a Bizottság részletesebben megvizsgálja ezt a tervezésben megmutatkozó 2 hónapos eltérést. Rendszeresebben nyomon fogja követni az előrehaladást, kétoldalú kapcsolatokat épít ki a problémák megértése érdekében, valamint hivatalos leveleket ad ki az érintett tagállamoknak a késéssel összefüggő kockázatok enyhítése érdekében. Mindeközben a Bizottság azt javasolja a tagállamoknak, hogy folytassák, sőt fokozzák intenzív együttműködésüket az AN/PN/TS-projekt megvalósítása érdekében, és egyesítsék erőiket a szakértői csoportban. A Bizottság a Vám programból továbbra is társfinanszírozásban részesíti a vámügyi informatikai rendszerek fejlesztésének és üzemeltetésének új megközelítéseivel foglalkozó szakértői csoportot (ETCIT). Végső soron a nemzeti összetevők időben történő megvalósítása továbbra is a tagállamok felelőssége.

Összegzésként elmondható, hogy az Uniós Vámkódexhez kapcsolódó rendszerek kellő időben történő megvalósításával kapcsolatos fő kockázatok értékelése feltárta, hogy a kockázatok többnyire a tagállamok oldalán vannak, és a projektek összetettségéhez, a beszerzési és szerződéses problémákhoz, az erőforrásbeli korlátokhoz, az átállási folyamathoz, valamint néhány külső tényezőhöz, például a Covid19-járványhoz és a Brexithez kapcsolódnak. A Bizottság – az alábbi 4.4. pontban leírtak szerint – mérséklő intézkedések alkalmazása révén továbbra is támogatni fogja a tagállamokat, annak elkerülése érdekében, hogy a kockázatok az elektronikus rendszerek késői telepítése formájában bekövetkezzenek.

Ami a Covid19-világjárvány és az Egyesült Királyság EU-ból való kilépése következtében felmerült kihívásokat illeti, a Bizottság arról számolt be, hogy saját tevékenységeire nincsen hatással a Covid19-járvány, és mérséklő intézkedéseket hozott a kilépésről rendelkező megállapodás hatásának ellensúlyozására. A tagállamok arról számoltak be, hogy a hatások jelenleg nem egyértelműek, de a nemzeti tervezésre, valamint a belsőleg és külsőleg rendelkezésre álló emberi erőforrásokra (informatikai vállalkozók, gazdasági szereplők) gyakorolt további nyomás várható.

A 2019-es éves eredményjelentésben a tagállamok már rámutattak a 2017. december 5-én elfogadott, e-kereskedelemre vonatkozó héacsomag által a vámrendszerekre vonatkozóan előírt kötelezettségek teljesítésének nehézségeire. A tagállamok megemlítették, hogy a párhuzamos megvalósítások annak kockázatával járnának, hogy a Vámkódexhez kapcsolódó elektronikus rendszerek nem készülnek el a vonatkozó határidőre. A Bizottság továbbra figyelemmel kísérte idén a helyzetet. 2020. május 8-án a Bizottság azt javasolta, hogy hat hónappal (2021. január 1-jéről 2021. július 1-jére vagy későbbre) halasszák el az új szabályok bevezetését. 2020. július 20-án a Tanács elfogadta ezt a javaslatot és a szükséges jogszabályokat . Ezzel a halasztással a tagállamoknak több ideje marad a nemzeti fejlesztésekre vonatkozó, jogszabályban megállapított határidők betartására, és 2020-ban kevesebb tagállam számolt be annak kockázatáról, hogy az e-kereskedelemre vonatkozó héacsomag járulékos hatást gyakorol az Uniós Vámkódex végrehajtására. Elsősorban két tagállam jelentette a Vámkódexszel kapcsolatos egyes tevékenységek újratervezésének, valamint a platformok bővítésének és az informatikai rendszerek támogatásának szükségességét. Ugyanakkor kijelentették, hogy fontolgatják mérséklő intézkedések meghozatalát annak elkerülése érdekében, hogy a telepítés megkezdése tényleges késést szenvedjen. Megjegyzendő, hogy a tagállamoknál felmerülő kockázatot a Bizottság más külső tényezőkkel, például a Covid19-járvánnyal és a Brexittel együttesen vizsgálta (lásd az e jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum 29. oldalát, 35. oldalát és 41. oldalát).

Tagállami oldalon számos tavaly említett átfogó kockázat továbbra is fennáll, amelyek esetlegesen befolyásolhatják tevékenységeik előrehaladását. A tagállamok által jelzett nehézségek, valamint késéssel összefüggő kockázatok főleg a forráshiányból és a Vámkódexhez kapcsolódó projektek további integrálásának szükségességéből fakadnak. A tavalyi jelentéshez képest csak néhány olyan eset marad, ahol a pályázati eljárásokban még nem választották ki a nyerteseket, a többieknél a beszerzésekkel kapcsolatos kockázat megszűnt. Ami a pénzügyi források hiányát illeti, 2019 végén a Vámkódex munkaprogramjának és az éves eredményjelentésnek a Bizottság általi elfogadása segítette a tagállamokat abban, hogy kiegészítő költségvetési forráshoz jussanak. Egy tagállam számolt be kifejezetten sikeres eredményről. Az emberi erőforrásokat illetően a tagállamok a projektek sikeres és időszerű megvalósítását érintő kiemelt kockázatként ismételten az emberi erőforrások hiányát említették. Az emberi erőforrások gyakran párhuzamosan dolgoznak több informatikai projekten. Ezenkívül számos tényező hozzájárul a Vámkódexhez kapcsolódó projektek összetettségéhez (a projektek kölcsönös függőségei, az átállás, a gazdasági szereplőkkel történő tesztelés és a rendszerintegrációk szempontjából).

·A vám elé állításról szóló értesítés (PN) és az átmeneti megőrzés (TS) végrehajtása esetében a következő tagállamok ütemeztek be a munkaprogramban szereplő határidőnél későbbi telepítési időpontot a PN esetében: BE, FR és NL. DK nem adott meg a PN telepítésére tervezett időpontot.

·Az érkezési értesítés (NA) végrehajtása esetében a következő tagállamok ütemeztek be a Vámkódex munkaprogramjában szereplő határidőnél későbbi telepítési időpontot: BE, BG, DE, EE, ES, FI, FR, NL és RO. DK nem adott meg az NA telepítésére tervezett időpontot.

A Tanács és a tagállamok vámhatóságai az Uniós Vámkódex felhatalmazáson alapuló jogi aktusa B. mellékletének és az Uniós Vámkódex végrehajtási rendeletének instabilitását, valamint közeljövőben várható módosításait vetették fel fontos kockázatként a tavalyi jelentés keretében. A B. mellékletben szereplő közös adatszolgáltatási követelményeket alkalmazzák a transzeurópai és nemzeti rendszerek esetében, és a Vámkódex felhatalmazáson alapuló jogi aktusának B. mellékletében található különböző oszlopok alkalmazhatósága a Vámkódex munkaprogramjában meghatározott elektronikus rendszerek telepítési időpontjaihoz kapcsolódik. A Bizottság örömmel számol be arról, hogy a 2020-ban elért előrehaladásnak köszönhetően e kockázat csökkent. A nyilatkozatokra, értesítésekre és az uniós áruk vámjogi státusának igazolására vonatkozó közös adatszolgáltatási követelmények harmonizációjával kapcsolatos munka véget ért, és a Vámkódex felhatalmazáson alapuló jogi aktusának, valamint a Vámkódex végrehajtási rendeletének a Bizottság által 2020 elején elfogadott módosításaiban is tükröződött. A módosításokra azért volt szükség, hogy a Bizottság biztosítsa a transzeurópai rendszerekre vonatkozó jogszabályi rendelkezések, valamint a funkcionális és technikai specifikációk közötti teljes összhangot, valamint a szükséges stabilitást.

Amint azt a tavalyi jelentés ismertette, a Bizottság innovatív fejlesztési és telepítési mechanizmusok létrehozása, az irányítási szemlélet finomítása, valamint transzeurópai koordinációs és nyomonkövetési programok biztosítása révén fokozta a tagállamok számára a transzeurópai rendszerek fejlesztéséhez nyújtott támogatását. Ez az alábbiakban kerül részletezésre.

A Bizottság továbbra is agilis megközelítést alkalmaz az Uniós Vámkódexhez kapcsolódó elektronikus rendszerek fejlesztése és telepítése kapcsán annak érdekében, hogy a projektdokumentációt és az alkalmazásszoftvereket kezelhetőbb iterációkban vagy csomagokban biztosítsa és vizsgálja felül. Ez gyorsabb javításokat és kiegyensúlyozottabb munkaterhelést tesz lehetővé a Bizottság és a tagállamok számára. Ezt a módszert a Bizottság először az AES, az NCTS (5. szakasz) és az ICS2 projekt esetében alkalmazta, és azt a tagállamok és a kereskedők is üdvözölték. A megközelítés általánosabbá tételére irányuló kérést követően azt az Uniós Vámkódexhez kapcsolódó más projektek, például a PoUS és a CCI esetében is alkalmazta a Bizottság. Ezenkívül a Bizottság létrehozott egy mechanizmust, amely az összes érdekelt fél közötti fokozott együttműködésre szolgál már a projektek kezdetétől fogva, annak érdekében, hogy javítsa az előkészítő tevékenységek minőségét, és elkerülje a döntéshozatali nehézségeket, valamint a projektek későbbi szakaszaiban felmerülő további követelményeket.

A Bizottság a saját előrehaladásának nyomon követéséhez és az ezzel kapcsolatos tájékoztatáshoz a többéves vámügyi stratégiai terv (MASP-C) áttekintő eszközét használja. Az áttekintő eszköz a mérföldkövek teljesülését a MASP-C 2019 és a Vámkódex 2019. évi munkaprogramja alapján határozza meg. Az áttekintő eszközt negyedévente mutatják be a tagállamoknak (elektronikus vámrendszer koordinációs csoport) és a kereskedelmi szereplőknek (kereskedelmi kapcsolattartó csoport) tájékoztatási és irányítási célból.

A Bizottság már nem csak a Vámkódex munkaprogramja és a MASP-C szerinti fő projektmérföldkövekhez viszonyítva kíséri figyelemmel a projektek előrehaladását, hanem időközi mérföldköveket is meghatároz az egyes projektekre vonatkozóan (pl. olyan határidőket, amelyeken belül minden tagállamnak el kell végeznie a megfelelőségi vizsgálatokat). Erre a szoros figyelemmel kísérésre azért van szükség, hogy a decentralizált transzeurópai rendszerek telepítése kezelhető legyen, továbbá elkerülhetők legyenek a régi és új rendszerek párhuzamos üzemeltetéséből adódó többletköltségek a telepítésére rendelkezésre álló időszak meghosszabbítása esetén.

Ami az ICS2 program megvalósítását illeti, a Bizottság 2019-ben és 2020-ban is végig folytatta az ICS2-höz kapcsolódó „transzeurópai koordinációs tevékenységeket” . A munka az ICS2 1. változatának megvalósítására összpontosított, annak érdekében, hogy 2021. március 15-től elősegítse a tagállami vámhatóságok, gyorspostai küldeményeket kézbesítő szereplők, valamint az uniós postai szolgáltatók operatív felkészültségét.

A Bizottság támogatást nyújtott a nemzeti hatóságoknak és a gazdasági szereplőknek fejlesztési tevékenységeikben olyan tevékenységek révén, amelyek a következőket foglalják magukban:

·Egy e témával foglalkozó fórum létrehozása és célzott webes szemináriumok szervezése, támogatás a gyakran feltett kérdések, valamint az ICS2-vel foglalkozó, transzeurópai koordinációs plenáris ülések szervezése révén, amelyeken részt vesz az összes tagállam nemzeti ICS2 projektmenedzsmentje és kockázatkezelési képviselői, egyéni gazdasági szereplők, kereskedelmi szövetségek és nemzetközi szervezetek;

·Szoros és folyamatos nyomon követés, nemzeti és kereskedelmi projekttervek kidolgozása annak biztosítása érdekében, hogy azok összhangban legyenek a Bizottság központi terveivel az összes releváns informatikai jellegű megvalósítás mérföldkő esetében (megfelelőségi vizsgálati kampányok, végponttól végpontig történő vizsgálatok, szimulációs vizsgálatok). Ez a megfelelőségi vizsgálati tevékenységek koordinálásához nyújtott folyamatos támogatástól kezdve, a nemzeti hatóságok és a gazdasági szereplők egyedi projektjeik összehangolására való ösztönzéséig terjedt;

·Felkészülés kommunikációs kampányok elindítására 2020-ban és az ICS2 program egész megvalósítása során végrehajtott különféle tevékenységek révén, többek között az ICS2 programra vonatkozó specifikus tartalom létrehozásával az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság weboldalán;

·Az ICS2 1. változatára vonatkozó közös üzemeltetési iránymutatások gyűjteményén alapuló képzési anyag elkészítése.

Továbbá 2019 végén a Bizottság útjára indított egy, a kulcsfontosságú teljesítménymutatókat vizsgáló „nemzeti hatósági negyedéves monitoringprogramot” a transzeurópai NCTS (5. szakasz) és AES rendszerre vonatkozóan, amely program rendszeresen értékeli az előrehaladást, és kellő időben figyelmeztet, ha probléma merülhet fel.

Kiegészítő eszközként e projektek kapcsán a Bizottság egy „nemzeti hatósági koordinációs programot” is létrehozott, amellyel támogatni kívánja a tagállamokat a transzeurópai rendszerek nemzeti összetevőinek kifejlesztésében és telepítésében. A programok 2020-tól kezdve az e célból létrehozott támogató szolgálat, webináriumok, kétoldalú látogatások (amennyiben lehetséges), képzések, a megfelelőségi vizsgálatok nyomon követése, negyedéves eredményjelentések, szolgáltatásmenedzsment stb. útján segítik az információtechnológiai átállás folyamatát.

A program alkalmazásának első hat hónapja alatt a következő eredményekről lehet beszámolni:

·Valamennyi nemzeti hatóság betartotta az NCTS 5. szakaszára és az AES-re vonatkozó koordinációs program rendelkezéseit, a javasolt sablonok felhasználásával összeállított, részletes nemzeti projektterveket nyújtott be, és jelentette az alaptervétől való esetleges eltéréseket;

·A koordinációs program egészét a Bizottság négy virtuális és személyes találkozó keretében megvitatta az összes nemzeti hatósággal, és azt az elektronikus vám koordinációs csoport (ECCG) elfogadta;

·Három kétoldalú misszióra, továbbá hat kétoldalú webes szemináriumra került sor a nemzeti hatóságokkal;

·A Bizottság beszámolt az ECCG-nek és a vámpolitikai csoportnak (CPG) az aktuális helyzetről, és áttekintést nyújtott az összesített nemzeti terv legfontosabb teljesítménymutatóiról.

A Bizottság megítélése szerint mindkét program az előrehaladásra vonatkozó értékes információkat eredményez, amelyek a későbbi éves eredményjelentésekben hasznosulnak. A programok az előrehaladásra vonatkozó részletes információkat szolgáltatnak majd az egyes projektek és tagállamok tekintetében.