HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 24/29

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az EU kohéziójának és az EU szociálpolitikai koordinációjának erősítése az EUMSZ 9. cikkében foglalt új horizontális szociális záradék révén (saját kezdeményezésű vélemény)

2012/C 24/06

Előadó: Christoph LECHNER

2011. január 20-án az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

Az EU kohéziójának és az EU szociálpolitikai koordinációjának erősítése az EUMSZ 9. cikkében foglalt új horizontális szociális záradék révén.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció 2011. szeptember 28-án elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. október 26–27-én tartott, 475. plenáris ülésén (a 2011. október 26-i ülésnapon) 113 szavazattal 1 ellenében, 7 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1. Következtetések és ajánlások

1.1 Az Európai Unió működéséről szóló szerződés egyik alapvetően fontos újítása a horizontális szociális záradék (az EUMSZ 9. cikke), amely kimondja, hogy „politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Unió figyelembe veszi a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket.” Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság – amely a Lisszaboni Szerződés elfogadásával minden eddiginél komolyabb felszólítást kapott arra, hogy hozzájáruljon az EU szociális dimenziójához – úgy véli, hogy a szóban forgó záradék csak akkor jelent fontos előrelépést egy szociálisan érzékenyebb EU irányába, ha helyesen alkalmazzák. Ezért támogatja annak a független szakvéleménynek a következtetéseit és ajánlásait, amelynek elkészítésére az EU belga elnöksége 2010 második felében adott megbízást. (1)

1.2 Az EGSZB kiemeli, hogy a horizontális szociális záradék végrehajtása az elsődleges jog alkalmazását jelenti, amire a Lisszaboni Szerződés aláírásával és ratifikálásával valamennyi tagállam kötelezettséget vállalt. A záradékra az alkalmazását és módszereit tekintve nem vonatkozhat korlátozás, éppen ellenkezőleg: az EU minden releváns szakpolitikájában és intézkedésében, köztük a gazdasági intézkedésekben is mind az uniós intézményeknek, mind az egyes tagállamoknak alkalmazniuk kell.

1.3 Az Európai Bizottságnak, amelyre a Lisszaboni Szerződés azt a feladatot ruházta, hogy előmozdítsa „az Unió általános érdekeit” (EUSZ 17. cikk), felügyelnie kell a záradék kielégítő betartását, és gondoskodnia kell arról, hogy a záradékot minden érintett dokumentumban és a bírósági iratokban is megemlítsék és széles körűen figyelembe vegyék, illetve hogy az elősegítse, hogy az EU és a tagállamok megvalósítsák a Szerződés új céljait.

1.4 Az Európai Bizottságnak – általános hatásvizsgálati rendszerének keretében – tovább kell bővítenie a társadalmi hatások értékelésére irányuló eljárások szerepét. Ezt fontos eszközként kell számon tartani annak következetes biztosítására, hogy az EU közös szociális célkitűzései minden releváns uniós szakpolitikában helyet kapjanak.

1.5 A 2010. évi európai tanácsi megállapodásnak megfelelően a horizontális szociális záradékot az Európa 2020 stratégia keretében történő, uniós szintű új szociál- és gazdaságpolitikai irányítás átfogó területein és általános struktúrájában is alkalmazni kell. Érvényesülnie kell mind a három prioritásban (intelligens növekedés, fenntartható növekedés és inkluzív növekedés), az öt kiemelt uniós cél eléréséért tett lépések felügyeletében (amely célok még átültetendők nemzeti célkitűzésekbe és hatékonyan hozzá kell hogy járuljanak az EU céljaihoz), a hét kiemelt kezdeményezésben, a tíz integrált gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai iránymutatásban, az „európai szemeszterben” és az új gazdaságpolitikai irányításban.

1.6 Ezért az EGSZB és szekciói – az EU szociális dimenziójának erősítésére való tekintettel – a véleményeikben és egyéb munkáikban megfelelően figyelembe fogják venni a jogilag kötelező érvényű horizontális szociális záradékot és a többi kötelező érvényű horizontális záradékot (EUMSZ 8–12. cikk).

1.7 Az Európai Bizottság vagy más uniós szervek számára kidolgozandó véleményeiben az EGSZB minden esetben megvizsgálja majd, hogy sor került-e a megfelelő társadalmi hatásvizsgálatokra, és adott esetben fel fogja kérni az illetékes uniós szerveket az esetleges hiányosságok orvoslására.

1.8 Egyre fontosabb szerep hárul a szociális védelemmel foglalkozó bizottságra, amikor az Európa 2020 stratégia határozott szociális dimenziójáról és általánosságban egy szociálisan érzékenyebb EU megvalósításáról van szó, mivel szociális téren e testület feladata az uniós szintű koordináció és együttműködés. Alapvetően fontos, hogy az Európa 2020 stratégia jövőbeli végrehajtásában és felügyeletében a bizottság az EU gazdaságpolitikai bizottságával és foglalkoztatáspolitikai bizottságával egyenrangú szerepet kapjon.

1.9 A nemzeti és szubnacionális szintű társadalmi hatásokat vizsgáló eljárás támogatása és megerősítése érdekében a szociális védelemmel foglalkozó bizottságnak kiemelten kellene kezelnie az erre a területre irányuló munkák elmélyítését, így biztosítva, hogy célirányosabban kezeljék a kiszolgáltatott helyzetbe kerülő csoportokat és a nemek közötti egyenlőség terén tapasztalható hiányosságokat. Emellett fontos, hogy a bizottság ösztönözze a hatásvizsgálat jobb megértését, felszólítsa a tagállamokat, hogy ezt az eszközt már a kezdetektől fogva építsék bele politikai döntéshozatali folyamataikba, valamint támogassa a hatékony alkalmazást szolgáló eszközökkel, módszerekkel és adatforrásokkal kapcsolatos tudnivalók összegyűjtését és terjesztését. Egyben nyomon kellene követnie, hogy a tagállamok miként alkalmazzák a társadalmi hatásvizsgálati eljárást a nemzeti reformprogramok kidolgozásakor, és rendszeresen jelentést kellene tennie.

1.10 A szociális védelemmel foglalkozó bizottság éves jelentés kidolgozása mellett döntött, amelyben értékeli a társadalmi befogadásra és a szegénység csökkentésére irányuló kiemelt uniós célkitűzés terén elért haladást, illetve nyomon követi a növekedésre és foglalkoztatásra vonatkozó integrált iránymutatások társadalmi szempontjainak végrehajtását, a szociális helyzetet, valamint az uniós szintű koordináció és együttműködés jegyében hozott szociálpolitikai intézkedéseket. (2) Ezt a jelentést úgy lehetne továbbfejleszteni, hogy az Európa 2020 stratégia szociális dimenziója éves értékelésének lehessen tekinteni, amely beépülhet az Európai Bizottság éves növekedési jelentésébe és az EU politikai iránymutatásaiba, valamint a tagállamokhoz – azok nemzeti reformprogramjaival kapcsolatban – címzett esetleges szociális ajánlásokba. A szociális védelemmel foglalkozó bizottság egyetért azzal, hogy értékelését a közös uniós szociális célok elérése érdekében tett lépésekről szóló éves tagállami stratégiai jelentésekre, valamint az adott nemzeti politikai menetrendet figyelembe vevő aktualizált tervekre alapozva dolgozza ki.

1.11 Az EGSZB évente véleményt fogad majd el a horizontális szociális záradék alkalmazásáról – ennek a vélemény fontos és különálló részt szentel majd –, valamint a többi szociális jellegű horizontális záradéknak, az Alapjogi Chartának, illetve a Lisszaboni Szerződés, a másodlagos jog és a többi jogi és politikai intézkedés egyéb szociálpolitikai rendelkezéseinek az alkalmazásáról, amelyben a célok és normák betartásának, illetve elősegítésének szemszögéből megvizsgálja és értékeli, hogy ezek mennyiben járulnak hozzá az EU szociálpolitikai és alapjogi fejlődéséhez, és ajánlásokat is megfogalmaz azzal kapcsolatban, hogy a célokat és normákat miként lehet konkrét intézkedésekkel jobban elérni. Egy kapcsolódó konzultáción más nagy, szociális téren tevékenykedő, reprezentatív civil szervezetek is megismertethetik konkrét véleményeiket és beszámolóikat. Az uniós intézmények képviselői tájékoztatást és magyarázatot is kapnak az EGSZB szóban forgó éves véleményéről.

1.12 Fontos, hogy az EGSZB és a tagállamokban működő gazdasági és szociális tanácsok és hasonló intézmények a szociálpolitikai kérdésekkel foglalkozó civil párbeszéd keretében, európai polgári kezdeményezések és polgári projektek támogatása révén betölthessék érdekképviseleti szerepüket a horizontális szociális záradék és a társadalmi hatásvizsgálat alkalmazását illetően. A nemzeti reformprogramok tartalmának és alakulásának megfigyelésében és az arról történő jelentéstételben is fontos szerep kell hogy háruljon az Európa 2020 stratégiával foglalkozó EGSZB-s irányítóbizottságra.

1.13 Intézményközi megállapodást kellene kötni az EGSZB és az Európai Bizottság között, amelynek értelmében az Európai Bizottság a javaslataival kapcsolatos minden hatásvizsgálatot eljuttatna az EGSZB-hez, hogy az EGSZB ezeket az információkat is figyelembe vehesse véleményeiben és jelentéseiben.

2. Háttérinformációk egy szociálisan érzékenyebb EU kiépítéséhez

2.1 A Lisszaboni Szerződés és az Európa 2020 stratégia figyelemre méltó lehetőségeket kínál arra, hogy kiegyensúlyozottabbá tegyük a viszonyt a gazdasági, foglalkoztatási és szociális célok között úgy, hogy közben ezek kölcsönösen erősítsék egymást, és így közelebb kerüljünk egy szociálisan érzékenyebb EU-hoz. Ahogy az a már említett, az EU belga elnökségének felkérésére készített tanulmányból kiderül, öt lehetőség körvonalazódik. (3)

2.1.1 A Lisszaboni Szerződésben szereplő horizontális szociális záradék megteremtette a jogalapot az egyes szakpolitikai intézkedések társadalmi hatásainak figyelembevételére. Egyben olyan eszköz jött létre, amellyel minden releváns szakpolitikában (a szociálpolitikán és a szociális intézkedéseken túl is) átfogóan tekintetbe lehet venni a szociális célokat, illetve nyomon lehet követni az intézkedések hatásait, és jelentést lehet tenni róluk.

2.1.2 A Szerződés és az Európa 2020 stratégia (kiemelt uniós céljaival és kezdeményezéseivel) növelték a társadalmi érdekek potenciális láthatóságát és jelentőségét, ami különösen – de nem kizárólag – a társadalmi befogadásra és a szegénység csökkentésére igaz.

2.1.3 Az Európa 2020 stratégia segítségével jóval integráltabb és összehangoltabb módon lehet megközelíteni a gazdasági, társadalmi, foglalkoztatáspolitikai, sőt környezetvédelmi szempontok összeegyeztetését. Ezáltal biztosítható, hogy az említett területekre irányuló intézkedések valóban megerősítsék egymást.

2.1.4 Az új Szerződésből nagyobb lehetőségek adódnak a tagállami szociális védelmi rendszerek jobb fenntartására, megerősítésére és modernizálására, valamint az általános érdekű szolgáltatások, mindenekelőtt a szociális szolgáltatások jobb védelmére, ami elősegítheti az egyensúly helyreállását az uniós szint és a tagállami szintek között.

2.1.5 A Szerződés a szociális kérdések eddiginél szélesebb körében – így például a (tovább)képzés magas színvonalát, az emberi egészség védelmét és az egyenlőtlenségek csökkentését illetően – legitimálja az uniós intézkedéseket. Ez a szociálpolitikai intézkedések széles és rendezetlen spektrumának jobb és az eddiginél tágabban értelmezett összehangolásához vezethet.

2.2 José Manuel Barroso, az Európai Bizottság elnöke utalt arra, hogy „az Európa 2020 stratégia a társadalmi befogadásra irányuló cél kitűzésével a szegénységnek és kirekesztésnek három vetületét emelte ki. Alapvetően fontos azonban az is, hogy a tagállamok és egészében az EU az Unió szociális kérdésekre irányuló koordinációját és együttműködését alátámasztó, közösen megállapított társadalmi mutatók teljes palettája alapján továbbra is nyomon kövessék a helyzetet.” (4)

2.3 A (Lisszaboni Szerződéssel bevezetett) „területi kohézió” új uniós céljával és a legutóbbi költségvetési reform arra irányuló tervezetével összhangban, hogy a kohéziós politikára szánt eszközöket az Európa 2020 stratégia valamennyi céljához használják fel, és a kohéziós politikát ennek megfelelően erősítsék, a következő (a 2013 utáni időszakra szóló) pénzügyi tervben végül arra kellene a legnagyobb súlyt helyezni, hogy az EU területpolitikai intézkedéseiben és programjaiban teljes mértékben vegyék figyelembe az uniós szociális célokat. Ehhez össze kellene kapcsolni az EU szociális célkitűzéseit és a kohéziós politikát, azaz a következő programtervezési időszakra szánt rendeletek keretében ki kell használni a területi kohézióra vonatkozó új cél lehetőségeit, a strukturális alapok keretében történő kifizetéseknél biztosítani kell a diszkriminációtilalom elveinek alkalmazását és a hozzáférhetőséget, a kohéziós politikát az EU szociális céljainak erősítését szolgáló strukturális és intézményi reformok támogatásaképpen „prevenciós ágként” (5) kell alkalmazni, illetve a területi megközelítést fontos elemként be kellene építeni az EU szociálpolitikai koordinációjába és együttműködésébe. Fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az említett „területi szintű érvényesítésben” fontos szempont a helyi és regionális szereplők aktív közreműködése.

2.4 Fontos, hogy a társadalmi befogadásra irányuló – az Európa 2020 stratégiában is meghatározott – uniós célt ésszerű nemzeti (és lehetőség szerint szubnacionális) célkitűzésekké alakítsák. A nemzeti céloknak egyértelműen elő kell segíteniük a föléjük rendelt uniós cél elérését. A célkitűzéseknek konkrét tényekre kell támaszkodniuk. Megfelelően figyelembe kell venniük a szegénységhez és társadalmi kirekesztéshez vezető mechanizmusokat, és tekintettel kell lenniük a jobb társadalmi befogadást célzó általános politikai célokra. A valós politikai eredmények mérésére, illetve annak elkerülésére kell szolgálniuk, hogy a célkitűzések elérésekor elferdítsék, elfelejtsék vagy figyelmen kívül hagyják a politikai célokat. A tartós politikai és köztámogatás érdekében a célkitűzéseknek alapos, pontos és átlátható eljáráson kell alapulniuk. Figyelembe kell venni az érintett körök álláspontját is. Az uniós, nemzeti és szubnacionális célok irányában tett előrelépéseket pontosan nyomon kell követni, és megfelelő jelentéstételre van szükség.

3. Háttérinformációk a horizontális szociális záradék alkalmazásához

3.1 A Lisszaboni Szerződés jelentős újításokat vezet be az EU szociális dimenziójának kialakításához. Az EUMSZ 9., a horizontális szociális záradékról szóló cikke kimondja, hogy „[p]olitikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Unió figyelembe veszi a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket.”

3.2 Ez a horizontális szociális záradék összhangban áll a Szerződés többi horizontális záradékával, melyek a nők és férfiak közötti egyenlőségre, a megkülönböztetés elleni küzdelemre, a környezetvédelemre, a fogyasztóvédelemre, az állatvédelemre és a kkv-kra vonatkoznak (EUMSZ 8., 10., 11., 12., 13., illetve 153. cikk). Az EU és intézményei – köztük az EGSZB mint konzultatív szerv –, valamint a tagállamok kötelezve vannak arra, hogy a szóban forgó horizontális záradékokat minden releváns előterjesztés, szakpolitika és intézkedés tekintetében alkalmazzák. (6) Ugyanez érvényes minden érintett dokumentumra és bírósági iratra.

3.3 A horizontális szociális záradék célja, hogy az EU az EUMSZ 9. cikkében szereplő hat részcél figyelembevétele révén minden cselekvésében teljes mértékben tekintetbe vegye a szociális dimenziót, hogy hatáskörén belül (EUSZ 2. és 3. cikk, valamint EUMSZ 7. cikk) érvényre juttassa az EU alapvető értékeit és céljait.

3.4 A tagállami erőfeszítések alapvető célja „népeik élet- és munkakörülményeinek folyamatos javítása” (az EUMSZ preambulumának harmadik bekezdése). Az Unió és a tagállamok a következő célokat követik: „[…] a foglalkoztatás, az élet- és munkakörülmények javítása – lehetővé téve ezáltal a fejlődési folyamat fenntartása mellett ezek összehangolását” (EUMSZ 151. cikk).

3.5 Nem lenne jó, ha a döntéshozó szervek a horizontális szociális záradék érvényesítését korlátok közé szorítanák – akár az alkalmazási kör (például a szegénység és a kirekesztés elleni küzdelem), akár a módszer (nyitott koordinációs módszer a szociális védelem és a társadalmi befogadás terén, hatásvizsgálati eljárás) tekintetében –, vagy a szociális védelemmel foglalkozó bizottság tevékenységeire szűkítenék. Éppen ellenkezőleg: a záradékot széles értelemben véve minden uniós szakpolitikában – mindenekelőtt a gazdasági és külpolitikában is – alkalmazni kell. A horizontális szociális záradék jogalkotási szövegekhez kell hogy vezessen, amelyek biztosítják a Szerződés új céljainak megvalósítását mind az Európai Unió, mind pedig a tagállamok részéről.

3.6 Ahogy azt az Európai Unió 2010. évi tevékenységeiről szóló általános jelentés is kiemeli (121. o.), az EGSZB-nek a Lisszaboni Szerződés értelmében még inkább feladata, hogy hozzájáruljon az EU szociális dimenziójához.

3.7 Ezért az EGSZB-nek minden véleményében és egyéb munkájában megfelelően figyelembe kell vennie a jogilag kötelező érvényű horizontális szociális záradékot és a többi kötelező érvényű horizontális záradékot (EUMSZ 8–12. cikk), így erősítve az EU szociális dimenzióját. Ezzel az EGSZB támogatni fogja a horizontális szociális záradék aktív és preventív megközelítését is.

3.8 Az EGSZB már elfogadott egy átfogó véleményt a horizontális szociális záradékról és a nyitott koordinációs módszerről szociális téren, (7) valamint a szociális szolgáltatások össztársadalmi jelentőségéről. (8) Ezekben utalt arra, hogy ha a horizontális szociális záradékot ténylegesen és gyakorlatiasan megvalósítják az uniós politika megfogalmazásában és végrehajtásában, akkor ez lényegesen elősegítheti az EU erősebb kohézióját és a szociális kérdések jobb összehangolását.

3.9 A belga elnökség kezdeményezésére 2010 második felében több konferencián is egyértelműen kimutatták a horizontális szociális záradék és a társadalmi hatásvizsgálatok jelentőségét az EU szociális dimenziójának további fejlesztése szempontjából. (9) Az új, Lisszaboni Szerződés horizontális szociális záradéka megköveteli, hogy komolyabb figyelmet kapjon az Európai Unió politikáinak szociális dimenziója. Az európai politikák társadalmi következményeinek figyelembevételéhez strukturált párbeszédre van szükség az európai intézmények között, illetve az intézményeken belül. Ennek érdekében az Európai Bizottság, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa, az Európai Tanács és az Európai Bíróság kötelezettséget vállalt az intézmények közötti és az intézményeken belüli párbeszédre. (10)

3.10 A szociálpolitikai koordináció és együttműködés javítását a horizontális szociális záradék és a hatásvizsgálati eljárás mellett a szociális kérdésekkel foglalkozó nyitott koordinációs módszer, az uniós kohéziós politika, valamint a szociális védelem és a társadalmi befogadás kérdéseire irányuló uniós célkitűzések is szolgálják. (11)

3.11 A horizontális szociális záradék alkalmazásához és végrehajtásához fontos eszközt jelent a hatásvizsgálati eljárás. Az Európai Bizottság ezt úgy támogatja, hogy a felelősségteljes kormányzásra, (12) valamint a szabályozás javítására és intelligensebbé tételére (13) irányuló kezdeményezések keretében külön iránymutatásokat dolgozott ki a hatásvizsgálati eljáráshoz.

3.11.1 Emellett az Európai Bizottság, a Tanács és az Európai Parlament között intézményközi megállapodás van érvényben a hatásvizsgálat alkalmazásáról. (14)

3.11.2 Az Európai Bizottság is külön irányelvet dolgozott ki a társadalmi hatásoknak az Európai Bizottság és a hatásvizsgálati rendszer keretében történő értékeléséről. (15) 2011-re tizenegy hatásvizsgálatot vett tervbe a foglalkoztatás és szociális ügyek terén. (16)

3.11.3 A Számvevőszék átfogóan elemezte és kedvezően értékelte a 2005 és 2008 közötti hatásvizsgálatokat. (17)

3.11.4 A Régiók Bizottsága egyes hatásvizsgálatokat illetően már együttműködik az Európai Bizottsággal. (18)

3.11.5 A Tanács arra szólította fel az Európai Bizottságot, hogy alkalmazza az EUMSZ 9. cikkét és a társadalmi hatásvizsgálati rendszert, (19) az egységes piaci intézkedéscsomagban pedig a 29. javaslat rendelkezik a társadalmi hatásvizsgálat alkalmazásáról.

3.11.6 Az Európai Unió Alapjogi Chartáját 2005 óta általánosan figyelembe veszik az Európai Bizottság jogalkotási javaslataiban, és ehhez az Európai Bizottság 2010-ben végrehajtási stratégiát terjesztett elő, (20) amelyről az EGSZB már kidolgozott egy megfelelő véleményt. (21)

3.11.7 Az EGSZB már korábban is kedvező véleményeket fogalmazott meg a hatásvizsgálatok bevezetéséről, kidolgozásáról és alkalmazásáról, valamint a fenntarthatósági vizsgálatokról és az EU kereskedelmi politikájáról. (22)

3.11.8 A hatásvizsgálat sok lehetőséget kínáló politikai eszköz, amelyet azonban nehéz átültetni a gyakorlatba. A lehetőségek minél jobb kihasználása érdekében és annak biztosítására, hogy a vizsgálatok ne csak már kidolgozott politikai javaslatok legitimálását szolgálják, változtatni kell a döntéshozatali kultúrán, és a felelős szereplőknek elegendő időre, illetve megfelelő ismeretekre, képességekre és támogatásra van szükségük. Elő kell segíteni az érintett csoportok bevonását. A hatásvizsgálatot költséghatékony módon és az adott célokhoz igazodva kell elvégezni.

4. Általános megjegyzések

4.1 A horizontális szociális záradék (EUMSZ 9. cikk) a Lisszaboni Szerződés egyik legfontosabb újítása szociális téren. A záradék adta lehetőségeket teljes mértékben ki kell használni. A Szerződés világosan előírja, hogy a célokat az EU minden releváns szakpolitikájában, kezdeményezésében és intézkedésében figyelembe kell venni. A szóban forgó cikk révén a szociális EU kiépítése az Unió átfogó, minden szakpolitikát átható feladatává kell, hogy váljon. Ezért a horizontális szociális záradék alkalmazását az európai kutatási programokban is figyelembe kell venni.

4.2 A horizontális szociális záradék napjainkban annál is fontosabb és sürgetőbb, mivel a pénzügyi, gazdasági és költségvetési válságok hatásai miatt az EU szociális dimenziójának átfogó figyelembevétele mind az egész EU, mind pedig az egyes tagállamok számára egyre fontosabb. Egyensúlyba kell hozni egymással a belső piaci gazdasági integráció haladását és az EU szociális dimenziójának továbbfejlesztését. A szóban forgó új eszköz gyakorlati átültetése elősegíthetné, hogy csökkenjen az elégedetlenség és a számos tagállamban az uniós politikák „hozzáadott értékével” szemben egyre szélesedő szkepticizmus (különösen ami a gazdasági, foglalkoztatáspolitikai és társadalmi haladást illeti), a tagállamok pedig egyre nagyobb felelősséget vállalnának.

4.3 Az EGSZB az Európai Bizottság vagy más uniós szervek számára kidolgozandó véleményeiben minden esetben megvizsgálja majd, hogy sor került-e a megfelelő társadalmi hatásvizsgálatokra, és adott esetben fel fogja kérni az illetékes uniós szerveket az esetleges hiányosságok orvoslására.

4.4 A horizontális szociális záradék alkalmazásában fontos szerepet tölt be az Európai Parlament – többek között az Európai Bizottság és más uniós intézmények által végzett társadalmi hatásvizsgálatok értékelése révén. (23)

4.5 A tagállamoknak is minden releváns javaslatban, szakpolitikában és intézkedésben, valamint minden érintett dokumentumban és bírósági iratban kötelességük alkalmazni a horizontális szociális záradékot és a többi horizontális záradékot. Ehhez társadalmi hatásvizsgálatot kell végezniük.

4.6 A szervezett civil társadalom minden stádiumban és szinten történő, valódi részvétele nélkülözhetetlen a horizontális szociális záradék és a nyitott koordinációs módszer hatékony alkalmazásához szociális téren. (24) Az EGSZB mint konzultatív szerv tagjait a munkaadói és munkavállalói szervezetek képviselői, valamint a civil társadalom más képviselői adják mind a 27 tagállamból. Így egybefogja az EU legfontosabb érdekelt feleit, következésképpen az a rendeltetése, hogy a hatásvizsgálatok keretében jelentős mértékben hozzájáruljon e vizsgálatok ösztönzéséhez és optimalizálásához.

4.7 A tagállamok gazdasági és szociális tanácsaival (gszt) és hasonló intézményeivel, valamint a szociális partnerekkel, a különféle érdekképviseletekkel és más releváns, szociális kérdésekkel foglalkozó civil szervezetekkel való fokozott információcsere és együttműködés révén az EGSZB minden szinten (azaz uniós, nemzeti és regionális szinten) előmozdíthatja a szociálpolitikai célok, illetve a tagállami társadalmi és civil párbeszéd fejlesztését és elmélyítését. Ezt a munkát segítheti továbbá az EGSZB-n belül működő Európa 2020 irányítóbizottság, amely rendszeresen nyomon követi a nemzeti reformprogramok tartalmát és alakulását, és jelentést is tesz erről.

4.8 Az Európai Szociális Platformra (25) és tagjaira is – köztük több ágazatspecifikus társadalmi szervezetre (nőket, időseket, fogyatékkal élőket, társadalmi szempontból sérülékenyeket, hajléktalanokat stb. tömörítő szervezetekre) –, valamint a szociális kérdésekkel foglalkozó egyéb reprezentatív európai és nemzeti civil szervezetekre fontos szerep hárul abban, hogy uniós, nemzeti és szubnacionális szinten megköveteljék a horizontális szociális záradék kielégítő alkalmazását.

4.9 Az Európa 2020 stratégia „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni európai platform” elnevezésű kiemelt kezdeményezése (26), csakúgy mint az EGSZB ezzel – és az Európa 2020 stratégia más kiemelt kezdeményezéseivel – kapcsolatos munkája (27) hozzá kell, hogy járuljon a horizontális szociális záradék kiegyensúlyozott alkalmazásához európai, nemzeti és szubnacionális szinten.

5. Részletes megjegyzések

5.1 A Lisszaboni Szerződés szociálpolitikai rendelkezései (különösen az EUMSZ 145–166, valamint 168. cikke) és az EU Alapjogi Chartája (különösen a „Szolidaritás” című, IV. fejezet) konkrét formába önti a horizontális szociális záradékot, és teljes mértékben figyelembe veendő.

5.2 Az EGSZB évente véleményt fogad majd el a horizontális szociális záradéknak és a többi szociális jellegű horizontális záradéknak (EUMSZ 8., 9. és 10. cikk), az Alapjogi Chartának (különös tekintettel az alapvető szociális jogokra), illetve a Lisszaboni Szerződés (különösen az EUMSZ 145–166. és 168. cikke), a másodlagos jog és a többi jogi és politikai intézkedés egyéb szociálpolitikai rendelkezéseinek az alkalmazásáról, amelyben a szociális célok és normák betartását, illetve elősegítését veszi szemügyre. Ennek során megvizsgálja és értékeli, hogy ezek mennyiben járulnak hozzá az EU szociálpolitikai és alapjogi fejlődéséhez. A vélemény adott esetben ajánlásokat is tartalmaz azzal kapcsolatban, hogy a szociális célokat és normákat miként lehet konkrét intézkedésekkel jobban elérni akár európai, akár tagállami szinten. Figyelembe veszi egyben a szociális védelemmel foglalkozó bizottság éves jelentését az Európa 2020 stratégia szociális dimenziójáról. (28)

5.2.1 Az adott vélemény elkészítése előtt az EGSZB által tartandó meghallgatáson a szociális partnerek és az egyéb tevékenységek képviselői mellett a civil társadalom szociális kérdésekkel foglalkozó más, nagyobb, reprezentatív szervezetei is lehetőséget kapnak, hogy ismertessék konkrét véleményeiket és beszámolóikat.

5.2.2 Az EGSZB-nek erről az éves véleményéről az uniós intézmények, különösen az Európai Tanács, a Tanács, az Európai Parlament, az Európai Bizottság, az Európai Bíróság és az Európai Központi Bank képviselői tájékoztatást és részletesebb magyarázatot kapnak majd.

5.3 Fontos, hogy az EGSZB és a tagállamokban működő gazdasági és szociális tanácsok és hasonló intézmények a szociálpolitikai kérdésekkel foglalkozó civil párbeszéd keretében, európai polgári kezdeményezések és polgári projektek támogatása révén betölthessék érdekképviseleti szerepüket a horizontális szociális záradék és a társadalmi hatásvizsgálat alkalmazását illetően.

5.4 Megállapodást kellene kötni az EGSZB és az Európai Bizottság között, amelynek értelmében az Európai Bizottság a javaslataival kapcsolatos minden hatásvizsgálatot eljuttatna az EGSZB-hez, hogy ez utóbbi ezeket az információkat is figyelembe vehesse véleményeiben és jelentéseiben.

5.5 Az EGSZB és szekciói – az EU szociális dimenziójának erősítésére való tekintettel – megfelelően figyelembe fogják venni a jogilag kötelező érvényű horizontális szociális záradékot és a Szerződés többi kötelező érvényű szociális jellegű horizontális záradékát (EUSZ 8–12. cikk) mind véleményeikben, mind pedig egyéb munkáikban (pl. a szabadkereskedelmi megállapodások szociális záradékai, (29) a belső piac szociális dimenziója, fenntarthatósági vizsgálatok és uniós kereskedelmi politika. (30)

Kelt Brüsszelben, 2011. október 26-án. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Staffan NILSSON

(1) „Europe 2020 Towards a More social EU?” [Európa 2020 – úton egy szociálisabb EU felé?], Eric Marlier, David Natali (szerk.) és Rudi Van Dam, P.I.E. Peter Lang S.A., Brüsszel, 2010.

(2) A szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleménye az Európa 2020 stratégia szociális dimenziójáról, SPC/2010/10/7 final.

(3) Lásd az 1. lábjegyzetet.

(4) Előszó az „Income and living conditions in Europe” [Jövedelmi és életkörülmények Európában] című kiadványhoz, Atkinson és Marlier, Az Európai Unió Kiadóhivatala (OPOCE), Luxemburg, 2010.

(5) „A gazdaságpolitikai koordináció erősítése a stabilitás, a növekedés és a munkahelyteremtés érdekében – az európai uniós gazdasági irányítás megszilárdításának eszközei”, Európai Bizottság (2010), COM(2010) 367 végleges.

(6) Schorkopf, Frank: Art. 9 AEUV [EUMSZ 9. cikk], in: „Das Recht der Europäischen Union, Kommentar” [Az Európai Unió joga, kommentár], Nettesheim, Martin (szerk.) 2010.

(7) Az EGSZB feltáró véleménye: „A nyitott koordinációs módszer és a szociális záradék az Európa 2020 stratégia kontextusában”, HL C 44., 2011.2.11., 23–27. o.

(8) Az EGSZB feltáró véleménye: „A szociális juttatások fejlődése”, HL C 44., 2011.2.11., 28. o.

(9) Különösen igaz ez az „Uniós összehangolás szociális téren az Európa 2020 stratégia fényében: Visszatekintés és a jövő útjai” című, 2010. szeptember 14–15-én a belgiumi La Hulpe-ben tartott konferenciára.

(10) „The horizontal social clause and social mainstreaming in the EU” [A horizontális szociális záradék és a főbb szociális szempontok az EU-ban], 3. fórum az általános érdekű szociális szolgáltatásokról, 2010. október 26–27.

(11) A szociális védelemmel foglalkozó bizottság Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanács által támogatott, 2011. júniusi véleménye.

(12) Az EGSZB véleménye: „A megújult lisszaboni stratégiával kapcsolatos hatékony irányítás”, HL C 175., 2009.7.28., 13. o.

(13) Az EGSZB véleménye: „Intelligens szabályozás”, előadó: Jorge PEGADO LIZ, HL C 248., 2011.8.25., 87. o.

(14) Inter-Institutional Common Approach to Impact Assessment [A hatásvizsgálat intézményközi közös megközelítése], 14901/05 JUR.

(15) Guidance for assessing Social Impacts within the Commission Impact Assessment system [Iránymutatások a társadalmi hatások vizsgálatához az Európai Bizottság hatásvizsgálati rendszerének keretében], 2009

(16) http://ec.europa.eu/governnce/impact/planned_ia/roadmaps_2011_en.htm#empl, 2011. március 20.

(17) 3//2010. sz. különjelentés: „Hatásvizsgálatok az uniós intézményekben: segítik-e a döntéshozatalt?” (http://ec.europa.eu/governance/impact/docs/coa_report_3_2010_hu.pdf).

(18) http://ec.europa.eu/governance/impact/ia_in_other/ia_in_other_en.htm, 2011. március 20.

(19) A Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanács 2010. december 6-i sajtóközleménye (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/118244.pdf).

(20) Európai bizottsági közlemény: COM(2010) 573 végleges.

(21) Az EGSZB véleménye: „Az Európai Bizottság közleménye az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatékony végrehajtására irányuló stratégiáról”, előadó: Gabriele BISCHOFF, társelőadó: Cristian PÎRVULESCU, (HL C 376., 2011.12.22., 74. o.).

(22) Az EGSZB véleményei: „A szociális partnerek és egyéb civil szereplők szempontjából tiszteletben tartandó minőségi szabványok a társadalmi hatástanulmányok tartalma, eljárásai és módszerei vonatkozásában”, HL C 175., 2007.7.27., 21. o.; „Konzultáció az Európai Bizottság hatásvizsgálatra vonatkozó iránymutatásainak tervezete kapcsán”, HL C 100., 2009.4.30., 28. o.; lásd még a 30. lábjegyzetet.

(23) Az Európai Parlament 2011. június 8-i határozata (2011/2016 (IND)).

(24) Lásd a 8. lábjegyzetet.

(25) A szociális ágazatban működő európai nem kormányzati szervezetek platformja (szociális platform) a nem kormányzati szervezetek olyan, reprezentatív európai szövetségeiből és hálózataiból áll össze, amelyek szociális téren aktívak. http://www.socialplatform.org/.

(26) A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni európai platform, http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=961&langId=hu.

(27) Az EGSZB véleménye: „A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja – A szociális és területi kohézió európai keretrendszere”, előadó: Maureen O'Neill, http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.soc-opinions.14953.

(28) A szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleménye az Európa 2020 stratégia szociális dimenziójáról, SPC/2010/10/7 final.

(29) „Sozialnormen in Nachhaltigkeitskapiteln bilateraler Freihandelsabkommen” [Szociális normák a kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodások fenntarthatóságról szóló fejezeteiben], Lukas, Steinkellner, Ludwig Boltzmann Institut für Menschenrechte, Bécs, 2010.

(30) EGSZB-vélemény: „A fenntartható fejlődéssel kapcsolatos hatásvizsgálatok és az Európai Unió kereskedelempolitikája”, előadó: Evelyne Pichenot,(HL C 218., 2011.7.23., 14. o.) http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.rex-opinions.18107; http://eur-lex.europa.eu/JOHtml.do?year=2011&serie=C&textfield2=218&Submit=Rechercher&ihmlang=hu.