Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről (kérelem: EGF/2014/008 FI/STX Rauma) /* COM/2014/0630 final */





INDOKOLÁS A JAVASLAT HÁTTERE 1. Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) nyújtott pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[1] (a továbbiakban: az EGAA-rendelet) tartalmazza. 2. A finnországi Raumában az STX Finland Oy-nál történt elbocsátásokat követően a finn hatóságok „EGF/2014/008 FI/STX Rauma” referenciaszámon kérelmet nyújtottak be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt. 3. A Bizottság megállapította, hogy a tagállam által benyújtott információ hiánytalan. A kérelem értékelését követően a Bizottság az EGAA-rendelet valamennyi vonatkozó rendelkezése alapján megállapította, hogy az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás odaítélésének feltételei teljesülnek. A KÉRELEM ÖSSZEFOGLALÁSA EGAA-kérelem || EGF/2014/008 FI/STX Rauma Tagállam || Finnország Az érintett (NUTS 2 szintű) régió(k) || Nyugat-Finnország (FI19) A kérelem benyújtásának dátuma || 2014.5.27. A kérelem átvételi elismervényén feltüntetett dátum || 2014.6.10. A kiegészítő információ iránti kérelem időpontja || 2014.6.10. A kiegészítő információ benyújtásának határideje || 2014.7.22. Az értékelés befejezésének határideje || 2014.10.14. Beavatkozási kritérium || Az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja Elsődlegesen érintett vállalat || STX Finland Oy, Rauma Gazdasági ágazat (NACE Rev. 2. ágazat)[2] || 30. ágazat (Egyéb jármű gyártása) A leányvállalatok, a beszállítók és az ellátási lánc következő szintjein álló termelők száma: || 0 Referencia-időszak (négy hónap): || 2013.11.7–2014.3.7. A referencia-időszak alatt elbocsátottak és tevékenységüket befejezők száma (a): || 577 A referencia-időszak előtt vagy után elbocsátottak és tevékenységüket befejezők száma (b): || 57 Az elbocsátott személyek száma összesen (a + b): || 634 A megcélzott kedvezményezettek becsült száma összesen: || 565 A megcélzott nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) száma: || 0 A személyre szabott szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségvetés (EUR) || 2 265 000 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó költségvetés[3] (EUR) || 113 000 Teljes költségvetés (EUR) || 2 378 000 EGAA-hozzájárulás (60 %) (EUR) || 1 426 800 A KÉRELEM ÉRTÉKELÉSE Az eljárás 4. A finn hatóságok 2014. május 27-én kérelmet nyújtottak be „EGF/2014/008 FI/STX Rauma” referenciaszámon, 12 héten belül attól az időponttól számítva, amikor teljesültek az alábbi 7–9. pontban meghatározott beavatkozási kritériumok. A Bizottság a kérelem benyújtásától számított két héten belül, 2014. június 10-én visszaigazolta a kérelem átvételét, és még ugyanazon a napon kiegészítő információkat kért a finn hatóságoktól. A finn hatóságok a kéréstől számított hat héten belül megküldték a szóban forgó kiegészítő információkat. A teljes kérelem kézhezvételétől számított 12 hetes határidő, amelyen belül a Bizottságnak le kell zárnia annak értékelését, hogy a kérelem megfelel-e a pénzügyi hozzájárulás feltételeinek, 2014. október 14-én jár le. A kérelem elfogadhatósága Az érintett vállalatok és kedvezményezettek 5. A kérelem 634, az STX Finland Oy vállalattól, többségükben a Raumában található hajógyárból elbocsátott munkavállalóra vonatkozik, de az elbocsátások tovagyűrűző hatása a Turkuban található nagyobb létesítményt is érinti. Az STX Finland Oy a NACE Rev. 2. rendszer szerinti gazdasági ágazatok közül a 30. ágazatban (Egyéb jármű gyártása) működik. Az érintett vállalattól történt elbocsátások főként a Nyugat-Finnország (FI19) NUTS[4] 2. szintű régióban következtek be. Beavatkozási kritériumok 6. A finn hatóságok kérelmüket az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti beavatkozási kritérium alapján nyújtották be, amely a támogatást a következőkhöz köti: legalább 500 elbocsátott munkavállaló vagy tevékenységét megszüntető önálló vállalkozó egy négyhónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban, ideértve a vállalkozás beszállítói vagy felhasználói termelői körében elbocsátott munkavállalókat és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozókat is. 7. A négy hónapos referencia-időszak 2013. november 7-től 2014. március 7-ig tartott. 8. A kérelem 577 munkavállalóra vonatkozik, akiket az STX Finland Oy-tól e négy hónapos referencia-időszak alatt bocsátottak el[5]. Az elbocsátások és a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók számának kiszámítása 9. Valamennyi elbocsátást a munkáltató által a munkavállaló elbocsátásáról vagy a munkaszerződésének megszüntetéséről adott személyre szóló értesítés időpontjától számították. Támogatható kedvezményezettek 10. A már említett 577 munkavállalón túl 57 olyan munkavállaló is a támogatható kedvezményezettek közé tartozott, akiket a négy hónapos referencia-időszak után bocsátottak el. Ezeket a munkavállalókat mind a tervezett elbocsátások 2013. szeptember 16-án történt általános bejelentése után bocsátották el. Egyértelmű ok-okozati összefüggés mutatható ki a referencia-időszakban az elbocsátásokat kiváltó eseménnyel. 11. A támogatásra jogosult kedvezményezettek száma tehát összesen 634. Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett fő strukturális változások közötti kapcsolat 12. Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett fő strukturális változások közötti kapcsolat bizonyítása érdekében Finnország azzal érvel, hogy a globális tengerészeti ágazat drámai mértékben megváltozott az elmúlt évek során. A megrendelések volumenének 2002–2008 közötti robbanásszerű növekedése miatt új hajógyárak épültek, a többségük Ázsiában. A globális gazdasági és pénzügyi válság következtében azonban a megrendelések volumene 2007 és 2013 között a felére csökkent. A hajógyártási piacon a megrendelések volumenének csökkenése, valamint az ázsiai gazdasági szereplők jelentős térnyerése következtében az ágazat jelenleg az egész világon többletkapacitással küzd, aminek eredményeként erős verseny alakult ki. 13. E tendencia következtében az uniós ágazat piaci részesedése erősen visszaesett. Az EU termelési volumenben kifejezett piaci részesedése a hajógyártás területén 2013. első három negyedévében csupán 5 % volt a 2007. évi 13 %-os értékhez képest. Ugyanezen időszakban Kína, Dél-Korea és Japán együttes részesedése 86 %-ra emelkedett a 2007-ben elért 77 %-os részarányhoz képest. 14. A 2012-ben megrendelt új hajók száma az előző évhez viszonyítva 20 %-kal visszaesett 24,7 CGT-re (súlyozott bruttó tonna), ami a teljes termelési volumen felének felel meg. Az európai hajógyárak az összes megrendelés 7,5 %-át kapták (CGT-ben kifejezve), míg a 2005–2008 közötti időszakban Európa részesedése még 12–14 %. volt 2012-ben a legnagyobb piaci részesedése Kínának (34,6 %), a második legnagyobb Dél-Koreának (28,8 %), a harmadik legnagyobb pedig Japánnak (17,8 %) volt. A megrendelések értékét tekintve a piacvezető jelenleg Dél-Korea, amely értékben és elvégzendő munkamennyiségben kifejezve jelentősebb megrendeléseket kapott, mint versenytársai. 15. Termelési volumenben kifejezve az EU piaci részesedése a hajógyártás területén 2012-ben 4,6 % volt. A piacvezető Kína (41,1 %), Dél-Korea (27,9 %) és Japán (17,5 %) volt. A megrendelések tekintetében Európa részesedése 2012-ben 5,8 % volt. A piacvezető Kína részesedése 35,9 % volt, Dél-Koreáé 30,7 %, Japáné pedig 14,1 %[6]. 16. A hajógyártás számos ázsiai országban a nemzeti munkahelyteremtés és a devizaszerzés eszközévé vált. Az ázsiai államok a hajógyártási ágazat globális jellege és a foglalkoztatásra gyakorolt hatása miatt támogatják azt. A modern hajógyártás bölcsőjének számító Európa részesedésének jelentős részét megszerezték az ázsiai országok, ahol alacsonyak a munkaerőköltségek. A hagyományos hajóépítési ágazatnak nem a magas szintű szakértelem az alapja, hanem a jól szervezett, munkaigényes, jelentős tőkét lekötő termelés, ahol a nagy munkaigény, a nyersanyagköltségek és a berendezésekbe történő beruházások egyaránt fontosak. 17. A tágabb értelemben vett hajógyártási ágazathoz kapcsolódóan eddig 6 EGAA-kérelmet[7] nyújtottak be, melyek közül egy a kereskedelem globalizációjához, a másik öt pedig a globális pénzügyi és gazdasági válsághoz kapcsolódik. A kérelmek közül három hajógyárakra vonatkozik, míg a másik három hajókon használt gépekre és berendezésekre. Az elbocsátásokhoz és a tevékenységmegszüntetéshez vezető események 18. Az elbocsátások oka a Raumában található STX hajógyár bezárása, valamint ezzel összefüggésben további munkahelyek megszűnése a Turkuban található nagyobb STX hajógyárban. Ez utóbbit nem zárták be (a raumai gyárra vonatkozó kérelem benyújtása óta), azonban eladták a német Meyer Werft vállalatnak és a finn államnak. Rauma azóta a hajógyártásról ismert, hogy 1945-ben két hajógyárat alapítottak a városban. Miután túljutottak az 1970-es és 1980-as években a hajógyártás terén uralkodó válságon, a két finn hajógyár 1992-ben összeolvadt, és létrejött a Finnyards Oy. A hajógyár 1998-ban norvég irányítás alá került, neve Aker Finnyards-ra változott, majd 2009-ben az új koreai tulajdonosok STX Finland Oy-ra keresztelték át a vállalatot. A Raumában található hajógyár a 2000-es években azzal ért el sikereket, hogy személy- és áruszállító hajók, valamint különleges rendeltetésű hajók gyártására szakosodott finn és nemzetközi ügyfelek, többek között a finn védelmi erők, a finn határőrség, valamint Namíbia halászatért és tengeri erőforrásokért felelős minisztériuma számára. A hajógyár 2011 szeptemberében szándéknyilatkozatot írt alá a norvég Eide Marine Semi AS vállalattal két olaj- és földgázmezőkön használható szervizhajó felszereléséről, befejezéséről és átadásáról. A hajók célja az volt, hogy a brazil kontinentális talapzaton a kőolaj- és földgázmezőkön végezzenek el különféle szervizelési feladatokat nehéz tengeri körülmények között. A szerződés értéke meghaladta a 300 millió eurót. A szándéknyilatkozat feltételei azonban nem teljesültek, így a Rauma hajógyár bejutása a brazil piacra az utolsó pillanatban meghiúsult. A koreai STX csoport, amelynek a tulajdonában volt a Turkuban és a Raumában található két hajógyár, 2013 elején nehézségekkel szembesült. Az TX Offshore & Shipbuilding, a csoporton belül a hajógyártásért felelős vállalat 2013 áprilisában kapcsolatba lépett hitelezőivel egy önkéntes megállapodás reményében. 2013 májusában az STX valamennyi európai hajógyárát, köztük a Raumában található hajógyárat is eladásra kínálták, de egyetlen potenciális vevőt sem találtak. 2013 nyarán a helyzet ígéretesnek tűnt a Rauma hajógyár számára, mert az STX Finland és a Scandlines szándéknyilatkozatot írt alá két járműszállító komphajó megépítéséről a Rostock és Gedser közötti járat céljára. Az STX Finland arra számított, hogy ez 2015-ig teljes foglalkoztatást biztosít a Raumában található hajógyárban. Az STX Finland azonban 2013 szeptemberében váratlanul bejelentette, hogy a Raumában található hajógyár működése akkori formájában megszűnik, és a vállalat Turkuban összpontosítja működését. Valószínű, hogy ezt a döntést a Scandlines-zal folytatott tárgyalások kapcsán felmerült problémák váltották ki. 2014 februárjában végül az a közlemény született meg, hogy a Scandlines-zal elhúzódó tárgyalások nem jártak eredménnyel. A hajógyár bezárásával Raumában 700, Turkuban pedig mintegy 70 fő veszítette el munkáját az STX Finland alkalmazottai közül. Az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális és az országos gazdaságra és foglalkoztatásra 19. 2013-ban a munkanélküliek átlagos száma 3 100 volt Raumában, köztük több mint 900 ipari dolgozó. Ez az érték 2014 januárjában 3 400 főre emelkedett. Az STX-nél történt elbocsátások után ez a szám mintegy 700 fővel fog emelkedni. Közülük mintegy 500 ipari dolgozó lesz. 20. A munkanélküliségi ráta 2008-ban volt a legalacsonyabb: 7,1 %. 2013-ben a munkanélküliségi ráta 10,0 % volt, 2014 januárjában pedig már 11,1 %. Azt követően, hogy az STX bezár, a munkanélküliségi ráta várhatóan több mint 2 százalékponttal emelkedni fog. 21. A raumai régióban a legtöbb munkanélküli (48 %) középfokú végzettséggel rendelkezik. A csak alapfokú végzettséggel rendelkezők aránya valamivel kisebb (34 %), míg 8 %-uk a legalsó vagy alsó szintű felsőoktatási végzettséggel rendelkezik. 3 %-uk felső szintű felsőoktatási végzettséggel rendelkezik. Az STX-nél bekövetkező elbocsátások jelentős mértékben növelni fogják a középfokú vagy csak alapfokú végzettséggel rendelkező munkanélküliek arányát. 22. A területen élő munkanélküliek 30 %-a 55 évesnél idősebb. A következő legnagyobb csoportot a 45–54 év közöttiek alkotják, akiknek 22 %-os a részaránya. A 25 évnél fiatalabb munkanélküliek aránya 11 %. Az STX-től elbocsátottak között a legnagyobb korcsoportot az 55 év felettiek alkotják, akik összesen mintegy 250-en vannak. Az elbocsátott munkavállalók közül a 45–54 év közöttiek korcsoportjába is sok, több mint 200 fő tartozik. Az elbocsátott munkavállalók életkora miatt számukra nehezebb lesz új állást találni, néhány idősebb munkavállalók esetében pedig fennáll az esélye annak, hogy előrehozott nyugdíjba vonulnak. 23. Ha az alacsony végzettség viszonylag magas életkorral párosul, nagy valószínűséggel megnő a tartós munkanélküliség kockázata. 2010 januárja és 2014 májusa között 23 %-kal emelkedett a tartósan munkanélküliek száma. Ugyanebben az időszakban a 55 év feletti tartósan munkanélküliek száma 42 %-kal nőtt. Mivel az STX-től elbocsátott munkavállalók közül a legtöbben az 55 év felettiek korcsoportjába és a 45–54 év közöttiek korcsoportjába tartoznak, az ő esetükben igen magas a tartós munkanélküliség és a kirekesztődés kockázata. 24. Az elbocsátások a Finnország délnyugati részén található Turkut is érintik, mivel ott várhatóan mintegy 70 munkahely szűnik meg az STX-nél, különösen a Raumában található hajógyár számára végzett tervezési feladatokkal összefüggésben. 25. A régióban a hatását négy éve éreztető globális pénzügyi és gazdasági válság következtében a turkui régióban a munkanélküliségi ráta jelenleg 12,7 %, ami 5,5 százalékponttal magasabb, mint 2008 elején, míg országos szinten a növekedés 4,0 százalékpont volt. A turkui régiót a kereskedelmi és a szolgáltatási ágazatban veszélyeztetett munkahelyek megszűnése is sújtani fogja. 26. Az STX Finland Turkuban található, a tengeri ágazatban jelentősnek számító hajógyárának a kérelem benyújtásának idején nem volt teljesítésre váró megrendelése, a Mein Schiff 3 a felszerelés szakaszában volt, a Schiff Mein 4 pedig a blokképítési szakaszban. Az előbbit 2014 nyarára, az utóbbi pedig 2015 tavaszán át fogják adni a TUI hajógyárnak. A tulajdonos pénzügyi nehézségei miatt a turkui hajógyár nem tudott új megrendeléseket szerezni. Ez az új tulajdonosok érkezésével várhatóan meg fog változni, már jelenleg is várhatók új megrendelések. 27. A külső finanszírozás szigorúbb feltételei és az orosz kereskedelmi forgalom visszaesése Délnyugat-Finnország egészében rányomta bélyegét a vállalatok általános konjunkturális helyzetére. A régióban működő technológiai ágazat (amelyen belül a múltban a Nokia jelenléte volt a legerősebb) veszített országos részarányából. A megcélzott kedvezményezettek és a javasolt intézkedések A megcélzott kedvezményezettek 28. Az intézkedésekben várhatóan részt vevő megcélzott munkavállalók becsült száma 565. E munkavállalók adatai nemek, állampolgárság és életkor szerinti bontásban: Kategória || A megcélzott kedvezményezettek száma Nem: || Férfiak: || 496 || (87,79 %) || Nők: || 69 || (12,21 %) Állampolgárság: || Uniós polgárok: || 565 || (100,00 %) || Nem uniós polgárok: || 0 || (0,00 %) Korcsoport: || 15 és 24 év közöttiek: || 7 || (1,24 %) || 25 és 29 év közöttiek: || 28 || (4,96 %) || 30 és 54 év közöttiek: || 294 || (52,04 %) || 55 és 64 év közöttiek: || 234 || (41,42 %) || 64 év felettiek: || 2 || (0,35 %) A javasolt intézkedések támogathatósága 29. Finnország háromféle intézkedést tervez a kérelem által érintett, elbocsátott munkavállalók érdekében: i. segíteni nekik új munkát találni; ii. segíteni nekik saját vállalkozást indítani; és iii. képzést vagy oktatást biztosítani számukra. Az alábbi intézkedések együttesen összehangolt csomagot képeznek, amely az elbocsátott munkavállalók munkaerőpiacra történő visszailleszkedését célzó, személyre szabott szolgáltatásokból áll: 30. Tanácsadás (coaching) és egyéb előkészítő intézkedések: Az elbocsátott munkavállalók a következő formában részesülnek támogatásban: álláskeresési technikák megosztása, tanácsadás és útmutatások, állásbörzék látogatása, továbbá álláspályázatok és önéletrajzok megírásához nyújtott segítség. Ezeket a szolgáltatásokat különféle méretű csoportoknak fogják biztosítani. A csoporttól függően a képzés időtartama 5 és 20 nap között változhat. A csoportok részletes karrier-tanácsadásban is részesülnek, amely különös hangsúlyt helyez az interakcióra és a szakmai gyakorlatra. Ez a tanácsadás (coaching) legfeljebb 40 napig tarthat. A szakmai tanácsadók egyéni vagy csoportos tanácsadást nyújthatnak, „edzőtársak” lehetnek az álláskeresés ideje alatt, majd az új állásban eltöltött első időszak során mind a munkáltatók, mind pedig a munkavállalók felett mentorkodhatnak. Egy-egy álláskereső évente legfeljebb 50 órás tanácsadásban (coaching) részesülhet. Az álláskeresők egy sor szakértői értékelésben is részesülhetnek, amelyek a következőket mérik fel: egyéni munkaképesség, az egészségügyi szempontokat is beleértve, a szakértelem és a szakképzettség, a vállalkozói készségek, az álláskereső potenciálja. Az álláskeresők próbatréningeken is részt vehetnek, amelyeken körülbelül tíz napos próbaidőszakon keresztül tesztelhetik különböző szakterületek elsajátítására való alkalmasságukat. 31. Foglalkoztatási és üzleti szolgáltatások a szolgáltató ponton: Az elbocsátott munkavállalók számára szolgáltató pontokat jelölnek ki, amelyek gondoskodnak róluk a megvalósítási szakaszban. A szolgáltató pontok a kezdetektől tanácsokat adnak az érintett munkavállalóknak, sokkal személyesebb és alaposabb szolgáltatást nyújtva számukra, mint amilyenre az állami foglalkoztatási hivatal rendszerint képes. Különös figyelmet fordítanak arra, hogy egyik munkavállaló se váljon hosszú időre munkanélkülivé. 32. Képzés és átképzés: A képzési intézkedések célja alap- vagy szakképzettség megszerzése egy olyan ágazatban, amelyben nagyarányú a foglalkoztatottság; továbbképzés a meglévő kompetenciák megerősítése révén, illetve munkaerő-piaci orientációs/felkészítő képzés azon személyek esetében, akiknek nincsenek jövőbeni pályájukra vonatkozó terveik. A képzés a célcsoportra szabott, és tartalmazhatja többek között az ikt-ágazattal kapcsolatos kompetenciák bővítését; a projektmenedzsmentet, minőségirányítást és pénzgazdálkodást, valamint az üzleti készségek fejlesztését. A legtöbb munkaerő-piaci szakképzés képesítés megszerzésére irányul; a rátermett munkakeresőknek vállalkozás indításával összefüggő képzést is nyújtanak. 33. Vállalkozásösztönzés, képzés és szakértői szolgáltatások: A vállalkozásösztönzés a lehetséges jövőbeli vállalkozók munkaerő-piaci képzésével kezdődik. Ezen túlmenően az új vállalkozóknak tanácsadást, konzultációs lehetőséget és támogatást, valamint vállalkozásindítási támogatást nyújtanak. Azok, akik azt tervezik, hogy vállalkozást indítanak, egy már meglévő vállalkozásnál szakmai gyakorlaton vehetnek részt, hogy kipróbálják. A speciális vállalkozásindítási támogatások a vállalkozás korai szakaszában nyújthatnak segítséget az új vállalkozók megélhetéséhez. Ilyen támogatás legfeljebb 18 hónapig nyújtható. 34. Vállalati felmérés: A vállalkozások és ipari vállalatok körében fel kell mérni a raumai régióban meglévő munkalehetőségeket. A felmérés naprakész információkkal fog szolgálni a vállalatok munkaerőigényeiről. Az összegyűjtött információk segítségével az érintett munkavállalók álláskeresését a helyes irányba lehet terelni, és intézkedéseket lehet hozni a szükséges képzés érdekében. Hozzávetőleg 500 személyes beszélgetésre kerül sor évente. 35. Fizetési támogatások: Ezeket olyan munkaadóknak lehet nyújtani az állami vagy magánszektorban, akik hajlandóak felvenni a megcélzott munkavállalókat, hajlandóak méltányos fizetést adni nekik, és biztosítani, hogy mindaddig megkapjanak minden támogatást és szükséges munkahelyi képzést, amíg beilleszkednek a számukra ismeretlen állásba. Maguknak a munkavállalóknak ki lehet osztani a kártyákat, amelyek lehetséges új munkaadójuknak biztosítják a fizetési támogatást. Az összeget és a folyósítás időtartamát a munkavállaló kompetenciái és szükségletei alapján határozzák meg. Noha kötelező minimális időtartam nincs előírva, Finnország a kérelemben megjegyezte, hogy ez az intézkedés általában három hónapig tart. Ha a kedvezményezett álláskereső fiatal, az időtartam egy hónapra vagy két hétre is lecsökkenthető. 36. Utazási, szállás- és költözési költségtérítés: A munkakeresők juttatásban részesülhetnek, amelyet munkakeresés esetén az utazási és szállásköltségekre, a foglalkoztatás elősegítését célzó képzésben való részvétel esetén az utazási és szállásköltségre, a bejárási távolságon (43 km) kívül eső munkalehetőség elfogadása esetén pedig a költözési költségekre fordíthatnak. E juttatások arra ösztönzik a munkahelyüket elvesztőket, hogy nagyobb földrajzi területen keressenek munkát. 37. Az itt leírt javasolt intézkedések az EGAA-rendelet 7. cikkében meghatározott támogatható tevékenységek közé sorolható aktív munkaerő-piaci intézkedéseknek minősülnek. Ezek a tevékenységek nem helyettesítik a passzív szociális védelmi intézkedéseket. 38. A finn hatóságok megadták a szükséges információkat a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében az érintett vállalkozás számára kötelező intézkedésekről. Megerősítették, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíti ezeket az intézkedéseket. Becsült költségvetés 39. A költségek teljes becsült összege 2 378 000 EUR, amely a személyre szabott szolgáltatásokra fordított 2 265 000 EUR-t, továbbá az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekre szánt 113 000 EUR összegű kiadásokat foglalja magában. 40. Az EGAA-ból igényelt teljes pénzügyi hozzájárulás összege 1 426 800 EUR (az összköltségek 60 %-a). Intézkedések || A résztvevők becsült száma || Az egy résztvevőre első becsült költség (EUR)[8] || Becsült összköltség (EUR)[9] Személyre szabott szolgáltatások (az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontja szerinti intézkedések) Tanácsadás (coaching) és egyéb előkészítő intézkedések: || 405 || 400 || 162 000 Foglalkoztatási és üzleti szolgáltatások a szolgáltató ponton: || 550 || 360 || 200 000 Képzés és átképzés || 208 || 4 900 || 1 016 000 Vállalkozásösztönzés, képzés és szakértői szolgáltatások: || 60 || 6 000 || 360 000 Vállalkozásindítási támogatás || 30 || 6 000 || 180 000 Vállalati felmérés || 550 || 45 || 25 000 Részösszeg (a): || – || 1 943 000 (85,78 %) Juttatások és ösztönzők (az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti intézkedések): Fizetési támogatások || 62 || 5 000 || 310 000 Utazási, szállás- és költözési költségtérítés || 80 || 150 || 12 000 Részösszeg (b): || – || 322 000 (14,22 %) Az EGAA-rendelet 7. cikkének (4) bekezdése szerinti intézkedések 1. Előkészítő tevékenységek || – || 2 500 2. Irányítás || – || 73 000 3. Tájékoztatás és nyilvánosság || – || 25 000 4. Ellenőrzés és jelentéstétel || – || 12 500 Részösszeg (c): || – || 113 000 (4,75 %) Összköltség (a + b + c): || – || 2 378 000 EGAA-hozzájárulás (az összköltségek 60 %-a) || – || 1 426 800 41. A fenti táblázatban az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontjának megfelelő intézkedésként meghatározott intézkedések költsége nem haladja meg a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja összköltségének 35 %-át. A finn hatóságok megerősítették, hogy ezen intézkedések feltételeként a megcélzott kedvezményezetteknek tevékenyen részt kell venniük a munkakereső vagy képzési tevékenységekben. 42. A finn hatóságok megerősítették, hogy az önálló vállalkozáshoz és vállalkozásalapításhoz kapcsolódó beruházás költsége kedvezményezettenként nem haladhatja meg a 15 000 EUR-t. A kiadások támogathatóságának időszaka 43. A finn hatóságok 2014. január 15-én kezdtek személyre szabott szolgáltatásokat nyújtani a megcélzott kedvezményezetteknek. A 29–37. pontban említett intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokhoz ezért 2014. január 15-től 2016. május 27-ig nyújtható pénzügyi támogatás az EGAA-ból. 44. Az EGAA végrehajtásával összefüggésben a finn hatóságoknál 2014. január 15-től kezdődően merültek fel igazgatási kiadások. Az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekhez ezért 2014. január 15-től 2016. november 27-ig nyújtható pénzügyi támogatás az EGAA-ból. A nemzeti vagy uniós forrásokból finanszírozott intézkedéseket kiegészítő jelleg 45. Az előírt nemzeti társfinanszírozást főként a Foglalkoztatási és Gazdasági Minisztérium közigazgatási ága állami foglalkoztatási szolgálatának során fogják biztosítani. Egyes szolgáltatások társfinanszírozása a Gazdaságfejlesztési, Közlekedési és Környezetvédelmi Központok, valamint a Foglalkoztatási és Gazdaságfejlesztési Hivatalok működési költségvetéséből fog történni. A technikai támogatási feladatok társfinanszírozása a Foglalkoztatási és Gazdasági Minisztérium, valamint a Gazdaságfejlesztési, Közlekedési és Környezetvédelmi Központok működési költségvetéséből fog történni. A hatóságok erőfeszítést fognak tenni valamennyi intézkedés és feladat tagállami előfinanszírozásának biztosítása érdekében, hogy az EGAA-támogatásban részesülő tevékenységeket a kért EGAA-hozzájárulásra várva is minél gyorsabban és hatékonyabban el lehessen indítani. 46. Az ESZA új programozási időszakában folyamatban van „A felvevő vállalat és a leépítő vállalat közötti kapcsolatminták” című tagállami intézkedéscsomag kidolgozása. Ennek az intézkedéscsomagnak a célja az, hogy a változás közepette kiegészítse és továbbfejlessze a nemzeti strukturális változásokhoz és biztonsághoz kapcsolódó tevékenységeket. A nemzeti koordináció legfontosabb célja az eredményesség és a hatékonyság növelése, valamint az átfedések elkerülése, figyelembe véve ugyanakkor mind az ESZA által a régióban folytatott tevékenységeket, mind a korábbi programozási időszakok tapasztalatait. Célja többek között a közös termékfejlesztés előmozdítása, a jó és a rossz gyakorlatok meghatározása, a kommunikáció javítása, illetve a projektek jó eredményeinek beágyazása. Az EGAA irányító hatósága nyomon fogja követni ezt a tevékenységet annak érdekében, hogy hasznosítsa a jövőbeni EGAA-kérelmek esetében. 47. A finn hatóságok megerősítették, hogy a fentiekben ismertetett, az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulásban részesülő intézkedések nem részesülnek pénzügyi támogatásban egyéb uniós pénzügyi eszközökből, és leírták, hogy ezt milyen rendszerekkel fogják biztosítani. A megcélzott kedvezményezettekkel vagy képviselőikkel, a szociális partnerekkel, illetve a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultáció során követett eljárások 48. A finn hatóságok jelezték, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja az érintett szociális partnerekkel, valamint más egyéb érdekeltekkel egyeztetve készült el. 49. A konzultációra a Foglalkoztatási és Gazdasági Minisztérium által kifejezetten az STX Finland-nál történt elbocsátások kezelésére összehívott munkacsoportban került és kerül sor. A munkacsoport tagjai között találhatóak Satakunta Gazdaságfejlesztési, Közlekedési és Környezetvédelmi Központjának, Délnyugat-Finnország Gazdaságfejlesztési, Közlekedési és Környezetvédelmi Központjának, Satakunta Foglalkoztatási és Gazdaságfejlesztési Központjának, Rauma városnak és a szociális partnereknek, továbbá a finn ipari szakszervezetek (többek között a Pro szakszervezet, a Finn Fémipari Dolgozók Szakszervezete és a Finnországi Mérnökök és Építészek Szövetsége/az YTN Szakmai és Vezetői Szervezetek Szövetsége, a Finnországi Mérnökök Szövetsége) tanácsának, valamint a Finnországi Technológiai Szövetségnek és az STX Finland vállalatnak a képviselői. Irányítási és ellenőrzési rendszerek 50. A kérelem tartalmazza az irányítási és ellenőrzési rendszer leírását, amely meghatározza az érintett szervek felelősségi körét. Finnország tájékoztatta a Bizottságot, hogy a pénzügyi hozzájárulást a Foglalkoztatási és Gazdasági Minisztérium kezeli majd, amely az ESZA-finanszírozás kezelését is végzi. Ugyanez a minisztérium jár el igazoló hatóságként is. Az e két funkcióért felelős szervezeti egységek feladatait és jelentéstételi viszonyait szigorúan elválasztják. Az EGAA-hoz kapcsolódó irányítási funkciókat a Foglalkoztatási és Vállalkozási Osztályhoz rendelték hozzá, míg az ESZA-hoz kapcsolódó irányítási funkciókat a Regionális Osztály látja el. Mindkét alap igazoló funkcióit az Emberi Erőforrásokkal és Igazgatással Foglalkozó Egység látja el. A minisztérium kézikönyvet készített, amely részletesen ismerteti a követendő eljárásokat. 51. Az ellenőrzésért felelős szerv a Belső Ellenőrzési Osztály, amely a közigazgatási államtitkár irányítása alatt működik. A felügyelettel és az ellenőrzéssel kapcsolatos funkciók mind az irányító, mind pedig az igazoló hatóságok tevékenységi körében is szerepelnek. Az érintett tagállam által vállalt kötelezettségek 52. A finn hatóságok minden szükséges biztosítékot megadtak az alábbiak tekintetében: – a javasolt intézkedésekhez való hozzáférés és azok végrehajtása tekintetében tiszteletben tartják az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvét; – a nemzeti és uniós jogszabályokban a csoportos létszámcsökkentések vonatkozásában előírt követelményeknek eleget tettek, – az elbocsátó vállalkozás a leépítések után is folytatja tevékenységét; teljesítette az elbocsátásokra vonatkozó jogi követelményeket, és munkavállalóival szemben is ennek megfelelően járt el, – a javasolt intézkedések az egyes munkavállalóknak nyújtanak segítséget, és nem vállalkozások vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak, – a javasolt intézkedések nem részesülnek egyéb uniós alapok vagy pénzügyi eszközök pénzügyi támogatásában, és megtették a szükséges intézkedéseket a kettős finanszírozás megelőzésére; – a javasolt intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott intézkedéseket, – az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulás megfelel az Európai Unió állami támogatásokra vonatkozó eljárási és anyagi jogi szabályainak. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK Javasolt költségvetés 53. Az EGAA éves maximális összege (2011-es árakon számítva) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet[10] 12. cikkében meghatározottaknak megfelelően 150 millió EUR. 54. Miután megvizsgálta a kérelmet az EGAA-rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek szempontjából, valamint figyelembe vette a megcélzott kedvezményezettek számát, a javasolt tevékenységeket és a becsült költségeket, a Bizottság azt javasolja, hogy a javasolt intézkedések összköltségének 60 %-át kitevő 1 426 800 EUR összeget folyósítsák az EGAA-ból a kérelemben igényelt pénzügyi hozzájárulás biztosítása érdekében. 55. Az EGAA igénybevételére vonatkozó javasolt határozatot az Európai Parlament és a Tanács közösen hozza meg, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás[11] 13. pontja értelmében. Kapcsolódó jogi aktusok 56. A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatának benyújtásával egyidejűleg javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak 1 426 800 EUR összegnek az érintett költségvetési tételbe történő átcsoportosítására. 57. A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatával egyidejűleg végrehajtási jogi aktus formájában egy pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatot is elfogad, amely abban az időpontban lép hatályba, amikor az Európai Parlament és a Tanács elfogadja az EGAA igénybevételéről szóló határozatjavaslatot. Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontja alapján történő igénybevételéről (kérelem: EGF/2014/008 FI/STX Rauma) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanács rendeletre[12] és különösen annak 15. cikke (4) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás[13] 13. pontjában megállapított eljárásnak megfelelően, mivel: (1) Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások miatt, vagy az 546/2009/EK rendelet[14] szerinti, a globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása, vagy egy újabb globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozóknak a munkaerőpiacon történő újbóli beilleszkedéshez. (2) Az EGAA éves maximális összege (2011-es árakon számítva) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet[15] 12. cikkében meghatározottaknak megfelelően 150 millió EUR. (3) Finnország az STX Finland Oy vállalatnál történt elbocsátásokra[16] tekintettel 2014. május 27-én az EGAA igénybevétele iránti kérelmet nyújtott be, amelyet az 1309/2013/EU rendelet 8. cikkének (3) bekezdése értelmében további információkkal egészített ki. A kérelem eleget tesz az 1309/2013/EU rendelet 13. cikkében az EGAA-ból folyósított pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek. (4) Az EGAA-t ezért igénybe kell venni a Finnország által benyújtott kérelem alapján nyújtandó, 1 426 800 EUR összegű pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Az Európai Unió 2014. évi általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból 1 426 800 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában. 2. cikk Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. Kelt Brüsszelben, -án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök [1] HL L 347., 2013.12.20., 855. o. [2] Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1893/2006/EK rendelete a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.). [3] Az 1309/2013/EU rendelet 7. cikkének (4) bekezdése alapján. [4] A Bizottság 2012. november 8-i 1046/2012/EU rendelete az új regionális bontásra vonatkozó idősorok továbbítása tekintetében a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 310., 2012.11.9., 34. o.). [5] Az EGAA-rendelet 3. cikkének a) pontja értelmében. [6] Forrás: Sea Europe Market Monitoring 2013. 1–3. né. [7] Ezek a következők: EGF/2010/001 DK/Nordjylland COM(2010)451; EGF/2010/006 PL/Cegielski-Poznan COM(2010)631; EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard COM(2011)251; EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard COM(2012)272; EGF/2011/019 ES/Galicia Metal COM(2012)451 és a jelenlegi kérelem: EGF/2014/008 FI/STX Rauma. [8] A tizedes érték elkerülése érdekében a támogatásra jogosult munkavállalóra eső becsült költségeket kerekítették. A kerekítés azonban nincs hatással az egyes intézkedések összköltségére, amely azonos a Finnország által benyújtott kérelemben szereplő összeggel. [9] A végösszegek a kerekítés miatt nem egyeznek. [10] HL L 347., 2013.12.20., 884. o. [11] HL C 373., 2013.12.20., 1. o. [12] HL L 347., 2013.12.20., 855. o. [13] HL C 373., 2013.12.20., 1. o. [14] HL L 167., 2009.6.29., 26. o. [15] HL L 347., 2013.12.20., 884. o. [16] Az EGAA-rendelet 3. cikkének a) pontja értelmében.