EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2021.7.20. SWD(2021) 711 final BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 2021. évi jogállamisági jelentés







Országfejezet - A jogállamiság helyzete Finnországban amely a következő dokumentumot kíséri A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A

TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A

RÉGIÓK TANÁCSÁNAK 2021. évi jogállamisági jelentés



A jogállamiság helyzete az Európai Unióban {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Összefoglaló A finn igazságszolgáltatási rendszert továbbra is az igen magas szintűnek érzékelt bírói függetlenség jellemzi. A közelmúltban létrehozott Bíróságok Nemzeti Igazgatósága teljes mértékben működőképessé vált, és rendszeres feladatai ellátásán kívül segíti a bíróságokat a Covid19-világjárványra való reagálásban. A Nemzeti Ügyészség reformja hozzájárult hatékonyságának fokozásához, mivel lehetővé tette a központosítást, az egységes gyakorlatok kidolgozását, a jobb együttműködést és az erőforrások egyenletesebb elosztását. A hatóságok számos projektet hajtanak végre az igazságszolgáltatási rendszer digitalizálásának javítása és a jogi segítségnyújtási rendszer hozzáférhetőbbé tétele érdekében. Továbbra is Finnországot tartják az EU-ban és a világon az egyik legkevésbé korrupt országnak. A korrupció elleni küzdelemre irányuló átfogó kormányzati stratégiát 2021. május 27-én fogadták el. A stratégia célja a korrupció elleni küzdelem megerősítése, többek között a felelősségi körök pontosítása, a figyelemfelkeltés és a megelőzés, az átláthatóság és a korrupcióellenes jogszabályok hatékonyságának javítása, valamint releváns kutatások révén. Miközben a hatóságok nagy hangsúlyt fektetnek a pénzügyi bűncselekmények elleni küzdelemre, és lépéseket tettek a külföldi hivatalos személyek megvesztegetésének kezelése érdekében, ez utóbbi felderítése és az ilyen ügyekben tett vádemelés továbbra is kihívást jelent. A lobbitevékenység jelenleg még mindig szabályozatlan, a kormány azonban egy olyan jogszabályon dolgozik, amely átláthatósági nyilvántartás vezetését írja elő. Zajlanak a megbeszélések a közigazgatási szervek és a magánérdekek közötti forgóajtó-jelenséggel kapcsolatos aggodalmak kezelésére irányuló jogalkotási kezdeményezésekről. A köztisztviselők vagyonnyilatkozatára vonatkozó felülvizsgált rendszerről jelenleg folynak a tárgyalások, és a visszaélést bejelentő személyek védelmének egy új, önálló jogszabályban történő szabályozására irányuló javaslat várhatóan 2021 végére lép hatályba. Finnországban az újságírók és a médiaszakemberek általában szabad és védett környezetben végezhetik munkájukat. A fő médiaszabályozó hatóságot, a Finn Közlekedési és Kommunikációs Hivatalt méltányosnak és átláthatónak tartják, de gazdasági helyzete továbbra is kihívást jelent. Új, egyedi jogszabályt fogadtak el, amely arra kötelezi a médiaszolgáltatókat, hogy tegyék nyilvánosan hozzáférhetővé a tulajdonosi szerkezetükre vonatkozó információkat. Előkészítő munkacsoport jött létre azzal a céllal, hogy a jogszabályi megfelelés érvényre juttatása és a jogszabály hatályának további információkra történő kiterjesztése révén tovább bővítse a dokumentumokhoz való, alkotmányosan garantált hozzáférést. A kormány tervezi még a büntető törvénykönyv módosítását is annak érdekében, hogy a veszélyeztetett sértettek, például a szabadúszó újságírók elleni jogellenes fenyegetések és támadások esetében megkönnyítse a vádemelést. A női újságírókkal szembeni gyűlöletbeszéd kezelése érdekében a kormány a büntető törvénykönyv újabb módosítását készíti elő annak érdekében, hogy a nem a (bármely) bűncselekmény büntetésének növeléséhez alapul szolgáló indítékok között szerepeljen. Emellett a kormány mérlegeli egy állandó támogatási mechanizmus létrehozását a finnországi újságírás támogatására, egy, kifejezetten a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó ideiglenes támogatási rendszer mellett. A kormány cselekvési tervet fogadott el a minőségi jogalkotásról, amelynek célja a jogalkotás minőségének, tervezésének és átláthatóságának javítása. A Covid19-világjárvánnyal összefüggésben hozott intézkedések többségét rendes jogszabályok alapján fogadták el. Veszélyhelyzeti jogkörök alkalmazása esetén a Parlament jóváhagyására és előzetes alkotmányos felülvizsgálatra volt szükség. Az igazságügyi biztos és az ombudsman – az alapvető jogok védelmében részt vevő két kulcsfontosságú független hatóság – feladatainak pontosítását célzó reformfolyamatot mindkét hatóság támogatja, és a tervek szerint 2021 őszén kerül a Parlament elé. 2021 őszén megválasztják a civil társadalmi politikák új tanácsadó testületét, amely a hatóságok és a civil társadalom közötti gyümölcsöző interakciót segíti elő.

I.Igazságszolgáltatási rendszer A finn igazságszolgáltatási rendszer a rendes bíróságokból, azaz 20 körzeti bíróságból, öt fellebbviteli bíróságból és a Legfelsőbb Bíróságból, valamint a közigazgatási bíróságokból, azaz hat regionális közigazgatási bíróságból és a Legfelsőbb Közigazgatási Bíróságból áll. Három szakosodott bíróság is van. A független Bíróságok Nemzeti Igazgatósága foglalkozik a bíróságok igazgatásával, beleértve a költségvetésük, épületeik és IKT-rendszereik kezelését . A független Bírói Kinevezési Testület készíti elő a bírák kinevezésére vonatkozó javaslatokat a kormány számára, míg a Legfelsőbb Bíróság és a Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság bíráira vonatkozó javaslatokat e bíróságok saját maguk teszik meg . A bírákat hivatalosan a köztársasági elnök nevezi ki . A Nemzeti Ügyészi Hivatal független állami hatóság , amelyet a főügyész vezet, akit a köztársasági elnök nevez ki az Igazságügyi Minisztérium javaslatára, és elbocsátása vagy felfüggesztése a kormány hatáskörébe tartozik . A finn Ügyvédi Kamara az ügyvédek szakmai tevékenységének felügyeletét ellátó független szerv. Az ügyvédek elleni fegyelmi eljárásokat a fegyelmi tanács folytatja le, amely a Finn Ügyvédi Kamara mellett működő független felügyeleti szerv . Finnország részt vesz az Európai Ügyészség munkájában. Függetlenség A finn igazságszolgáltatási rendszert igen magas szintűnek érzékelt függetlenség jellemzi. A bíróságok és bírák érzékelt függetlensége nagyon magas: a lakosság 83 %-a és a vállalkozások 86 %-a szerint „meglehetősen jó vagy nagyon jó” . Ez a szint 2016 óta folyamatosan nagyon magas mind a lakosság, mind a vállalkozások körében. Ami a lakosságot illeti, az arány 2019-ig folyamatosan nőtt, a vállalkozások esetében pedig az elmúlt két évben mutatott növekedést. A Bíróságok Nemzeti Igazgatósága 2020 januárjában kezdte meg működését, és a bíróságok munkáját megkönnyítő fontos intézménnyé vált. A 2020. januári létrehozását követően – amely már a 2020. évi jogállamisági jelentésben is szerepelt – a bíróságok igazgatásáért felelős új független hivatal, a Bíróságok Nemzeti Igazgatósága első hivatali évében saját struktúráinak megépítésével és eljárásainak megszilárdításával alapozta meg működését. Ugyanakkor a bíróságok központi igazgatási funkciójával kapcsolatos rendszeres feladatokat és – az Igazságügyi Képzési Szervvel együttműködve – a bírák képzésének megszervezését is ellátja. Aktívan kommunikál a bíróságokkal, lehetőséget nyújt valamennyi bíróság vezetője számára a rendszeres találkozókra, amelyeken felméri a bíróságok szükségleteit. Az érdekelt felek arról számoltak be, hogy a Bíróságok Nemzeti Igazgatósága aktív szerepet vállalt a bíróságok támogatásában . Létrehozása lehetővé tette a bíróságok számára, hogy erőforrásaikat a kulcsfontosságú feladatokra összpontosítsák, és tovább erősítette a bírói függetlenséget . Minőség Az ügyészség reformja máris eredményeket hozott a hatékonyság és a szakosodás növelése terén. 2019 szeptemberében a Legfőbb Ügyészségből és tizenegy helyi ügyészségből alakult meg az egységes Nemzeti Ügyészi Hivatal . Az átszervezés lehetővé tette az egységes nemzeti ügyészségi gyakorlatok központosítását és fejlesztését, az ügyészségen belüli jobb együttműködést és az erőforrások egyenletesebb elosztását . Az ügyészek fokozottabb szakosodását is lehetővé tette . Ez a hatékonyság javulásához vezetett, amit többek között az egy ügyészre jutó megoldott ügyek számának növekedése is bizonyít . A reform a korrupció elleni küzdelem szempontjából is fontos (lásd a II. szakaszt). Az ügyészség a részben a Covid19-világjárvány okozta ügyhátralékról számolt be, és további finanszírozásban részesült, amelynek célja az ügyhátralék megoldásának elősegítése volt . A hatóságok számos projektet hajtanak végre az igazságszolgáltatási rendszer digitalizálásának javítása érdekében. 2020 decemberében véglegesítették a közigazgatási és különleges bíróságokra vonatkozó új ügyviteli rendszert, amelyet a bírákkal együttműködésben dolgoztak ki, és amelyet valamennyi érintett bíróságon bevezettek, bár felmerült néhány technikai probléma. A rendszer többek között lehetővé teszi a felhasználók számára, hogy online nyújtsanak be panaszokat, fogadjanak iratokat, és ellenőrizzék az eljárás állapotát. Lehetővé teszi továbbá, hogy az ítéleteket géppel olvasható formátumban tegyék közzé. A rendes bíróságok hasonló ügyviteli rendszere jelenleg fejlesztés alatt áll, és várhatóan 2022 végére készül el. Emellett 2020 végén az Igazságügyi Minisztérium befejezte azt a rendszert, amely lehetővé teszi a bíróságok és más hatóságok határozatainak automatikus anonimizálását és annotációját, ami várhatóan növelni fogja a dokumentumok elektronikus elérhetőségét . Ezen túlmenően az Igazságügyi Minisztérium egy új jelentéstételi eszközt fejleszt ki, amelyet a bíróságok és néhány más hatóság használhat, és amely fokozza az összegyűjtött információk felhasználhatóságát . A hatóságok projekteket rendeltek meg a jogi segítségnyújtási rendszer hozzáférhetőbbé tétele érdekében. A bírósági eljárások költségei átlagosan magasnak minősülnek, ami akadályozhatja az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, különösen a közepes jövedelműek esetében . A kormány arra irányuló programját követően, hogy megvizsgálja a költségmentes jogi segítségnyújtásra vonatkozó jövedelmi korlátok emelésének lehetőségét annak érdekében, hogy javuljon a költségmentes jogi segítségnyújtás hozzáférhetősége a közepes jövedelműek számára , az Igazságügyi Minisztérium 2020 júniusában kutatási projektet indított a költségmentes jogi segítségnyújtáshoz való hozzáférés vizsgálata céljából . Az Igazságügyi Minisztérium egy projektet is indított, hogy megvizsgálja egy központi nemzeti költségmentes jogi segítségnyújtási és gyámhatóság létrehozásának lehetőségeit. Az új hatóság központosítaná a költségmentes jogi segítségnyújtás igazgatását annak biztosítása érdekében, hogy az ország egész területén megfelelő és egyenlő feltételek mellett álljon rendelkezésre . Az ügyeleti rendszerben működő jogi segítségnyújtási szolgálat 2019-ben indult előkészítése szünetel, miközben a hatóságok vizsgálják a finanszírozási lehetőségeket . A Bíróságok Nemzeti Igazgatósága a Covid19-világjárvány idején is aktívan támogatta a bíróságokat. A Covid19-világjárvány kezdete óta a Bíróságok Nemzeti Igazgatósága különös erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy segítse a bíróságokat a világjárványra való reagálásban . Az igazgatóság többek között a válságkommunikációban nyújtott segítséget, útmutatót tett közzé a távoli kapcsolódás tárgyalásokon történő használatáról, és megszervezte az informatikai eszközök biztosítását . A bíróságok vezetőivel tartott rendszeres találkozók (lásd fent) lehetővé tették számukra, hogy megvitassák a konkrét problémák kezelésének módszereit, és megosszák tapasztalataikat kollégáikkal. Hatékonyság Az igazságszolgáltatási rendszer továbbra is hatékonyan működik. Az igazságszolgáltatási rendszer egyaránt átlagos teljesítményt nyújt a polgári és kereskedelmi peres ügyek, valamint a közigazgatási ügyek megoldásához szükséges becsült idő terén. A lezárási arány az előbbi kategóriánál 2016 óta valamelyest csökkent, de még így is 100 % , míg a közigazgatási ügyek lezárási aránya a 2018-ban mért 112 %-ról 2019-ben 100 %-ra csökkent . A folyamatban lévő ügyek száma különösen alacsony a polgári és kereskedelmi peres ügyekben, a közigazgatási ügyekben pedig átlagos; ez azt mutatja, hogy az igazságszolgáltatási rendszer általánosságban jól kezeli az ügyforgalmat . Bár a bíróságoknak általában sikerült folytatniuk tevékenységüket a Covid19-világjárvány idején, az érdekelt felek az eljárások késedelméről számoltak be, egyes bíróságok pedig most már az ügyhátralékkal foglalkoznak. II.Korrupcióellenes keret Finnország nem rendelkezik külön korrupcióellenes hivatallal, a korrupció elleni küzdelem felelőssége különböző hatóságok és szervek között oszlik meg. Ezek közé tartozik többek között az Igazságügyi Minisztérium, a Pénzügyminisztérium, a Rendőrség, az Adóhatóság, a Verseny- és Fogyasztóvédelmi Hivatal, a parlamenti ombudsman és az igazságügyi biztos. Az Igazságügyi Minisztérium Büntetőpolitikai és Büntetőjogi Főosztálya továbbra is felügyeli a korrupció elleni küzdelemre irányuló törekvéseket, és koordinálja az illetékes minisztériumok, a rendőrség, az ügyészség, a vállalkozások és az ipar, valamint a nem kormányzati szervezetek képviselőiből álló korrupcióellenes hálózatot.

A szakértők és a vállalatvezetők úgy vélik, hogy Finnország a világ egyik legkevésbé korrupt országa. A Transparency International 2020-as korrupcióérzékelési indexe szerint Finnország 85/100 pontot ért el, ezzel az Európai Unió országai között a 2., világszinten pedig a 3. helyen áll. A korrupcióérzékelés azonban romlott az elmúlt öt évben. Az első nemzeti korrupcióellenes stratégiát 2021. május 27-én fogadták el . 2019 novemberében a belső biztonsággal és a jogállamiság megerősítésével foglalkozó miniszteri munkacsoport úgy határozott, hogy megkezdi egy korrupcióellenes stratégia további előkészítését. 2020. április 23-án az Igazságügyi Minisztérium egy előkészítő és irányítócsoportot nevezett ki a korrupcióellenes és megelőző intézkedések hatékonyságának javítását célzó, Finnországra vonatkozó korrupcióellenes stratégia és cselekvési terv kidolgozására. A stratégia átfogó jellegű, megelőző és reaktív szempontokat egyaránt magában foglal, és célja a korrupció elleni küzdelem erősítése, annak tudatosítása és megelőzése, a felelősségi körök további pontosítása és a hatóságok közötti együttműködés fokozása, valamint a korrupcióellenes jogszabályok és a vonatkozó kutatások hatékonyságának javítása . A stratégiát a 2021–2023-as időszakra vonatkozó részletes cselekvési terv kíséri, amely a stratégia valamennyi területére kiterjed, pontos intézkedéseket határoz meg, és kijelöli a felelős hatóságokat. Maga az előkészítő folyamat is hozzájárult a közvélemény tudatosságának növeléséhez és a szélesebb körű konszenzus eléréséhez azzal kapcsolatban, hogy javítani kell a témára vonatkozó információk hozzáférhetőségét. Bár nincsenek a korrupció üldözésére szakosodott egységek , az ügyészség reformja lehetővé tette az egyes ügyészek fokozottabb szakosodását. Az ügyészség 2019-es átszervezése fokozta az ügyészségi gyakorlatok következetességét, és lehetővé tette az ügyészek fokozottabb szakosodását (lásd az I. szakaszt) . Jelenleg hat ügyész szakosodott a korrupcióval összefüggő ügyekre. Emellett 19 ügyész szakosodott a hivatalban elkövetett bűncselekmények üldözésére. Valamennyi helyi ügyész rendelkezik hatáskörrel a kisebb korrupciós ügyekben történő vádemelésre . A korrupció elleni küzdelemért felelős hatóságok közötti együttműködés a jelentések szerint minden területen eredményes, és az együttműködés a regionális szintre is kiterjed. A Pénzügyi Hírszerző Egység (FIU) fokozottan részt vesz a korrupciógyanús esetek kivizsgálásában. A büntetőeljárás tárgyát képező korrupciós és gazdasági bűncselekmények eseteinek átlagos éves száma a tízéves beszámolási időszakban viszonylag stabil maradt: évente átlagosan tíz esetről volt szó . Az elmúlt években a bíróságok igen nagy arányban utasították el végül a korrupciós ügyeket. A hatóságok által büntetőeljárás alá vont korrupciós bűncselekmények többsége a gazdasági bűncselekmények területén fordul elő. Lépésekre került sor a külföldi hivatalos személyek megvesztegetésének megelőzése, felderítése és büntetőeljárás alá vonása terén mutatkozó hiányosságok kezelésére. Az OECD jelentése szerint 2017 óta nem került sor külföldi hivatalos személy megvesztegetésével kapcsolatos esetek felderítésére, kivizsgálására vagy büntetőeljárás alá vonására. A kormány jelezte, hogy jelenleg végzi az ügy átfogó értékelését, és megelőző tevékenységeket kezdeményezett. Zajlanak a bírák, ügyészek és a bűnüldöző szervek tagjai számára szervezett képzési programok. Finnország részletes útmutatót is kidolgozott a kis- és középvállalkozások számára, amely a korrupciós kockázatokkal foglalkozik, a külföldi hivatalos személy megvesztegetését is beleértve. Az iránymutatás célja, hogy felhívja a figyelmet a korrupciónak a belföldi vagy nemzetközi piacokon való működés során felmerülő kockázataira és következményeire a magánszektorban, és gyakorlati eszközöket biztosít a vállalkozások számára a korrupció elleni küzdelemhez. Aggályok merültek fel a kormánytagok kivizsgálására vonatkozó keretrendszerrel kapcsolatban. A miniszterek csak olyan különleges alkotmányos eljárás keretében vonhatók felelősségre hivatali kötelességszegésért, amelyben a vádemelésre vonatkozó határozatokat az alkotmányjogi bizottság véleményének meghallgatását követően a parlament hozza meg . Az Európa Tanács részéről a Korrupció Elleni Államok Csoportja (GRECO) aggodalmának adott hangot e folyamat korlátozott nyomozati és büntetőeljárásra vonatkozó hatásköre miatt, ami nehézségeket okozhat a magas szinten elkövetett korrupciós ügyekben. A köztisztviselőkre és a vezető tisztségviselőkre vonatkozó magatartási kódexet, amely a meglévő iránymutatásokat foglalja egységes keretbe, 2021. május 7-én tették közzé. A köztisztviselőkre vonatkozó etikai keret mostanáig nem volt egységes, és több jogi aktus is szabályozta . A magatartási kódex egységesíti az értékekre, általános feladatokra, másodállásokra, ajándékokra és előnyökre vonatkozó szabályokat, és minden köztisztviselőre nézve kötelező érvényű, beleértve a vezető tisztségviselőket is, de a minisztereket nem . A Pénzügyminisztérium 2021. május 1-jén frissítette a köztisztviselők részére nyújtott vendéglátásra, előnyökre és ajándékokra vonatkozó útmutatót is. 2020 őszén a miniszterek iránymutatást kaptak az ajándékokkal és azok nyilvántartásba vételével kapcsolatban. A lobbitevékenység továbbra is szabályozatlan Finnországban, és folyamatban van az átláthatósági nyilvántartásra vonatkozó jogszabály kidolgozása. Az Igazságügyi Minisztérium nemrégiben jelentést tett közzé a finnországi lobbitevékenységről . A jelentés szerint a lobbizás széles körben elterjedt gyakorlat, amely gyakran rejtve marad. Egy külön erre a célra létrehozott parlamenti munkacsoport folytatja az átláthatósági nyilvántartásra vonatkozó jogszabállyal kapcsolatos munkát azzal a céllal, hogy javítsa a döntéshozatali folyamatot, és növelje a közvélemény bizalmát. Első lépésként a tervek szerint kötelezővé tennék a nyilvántartásba vételt azon lobbisták számára, akik a központi kormányzati szintű döntéseket befolyásolják, kivéve a helyi és regionális önkormányzatokat, bár a hatály később kiterjeszthető . Az átláthatósági nyilvántartásról szóló törvény várhatóan 2023-ban lép hatályba azzal a céllal, hogy ezzel egyidejűleg elektronikus nyilvántartást vezessen be . A kormány jogalkotási javaslatokat készít elő a forgóajtó-jelenség szigorúbb szabályozásáért. A köztisztviselők esetében a visszavonulási időszak hat hónapról 12 hónapra történő meghosszabbítására irányuló kormányzati javaslatot várhatóan 2021 őszén nyújtják be a parlamentnek. Ami a minisztereket illeti, a kormány jelenleg jogalkotási projektet készít elő a forgóajtó-jelenség korlátozásáról a közhivataluk elhagyása után esetlegesen felmerülő összeférhetetlenségek kezelése érdekében. A tervek szerint ezt a javaslatot 2021 tavaszán terjesztették volna a Parlament elé . A „forgóajtó-jelenség” a nemzeti médiában bejelentett néhány eset miatt széles körű vita tárgyát képezi. Az összeférhetetlenséget a jogszabály nem határozza meg, bár korábban voltak ajánlások a miniszterek nyilatkozatainak és a felső vezetői tisztséget betöltő egyéb személyek közléseinek felülvizsgálatára szolgáló hivatalos rendszer létrehozására vagy megerősítésére. Egy parlamenti munkacsoport vizsgálja felül a politikai pártokra és a választások finanszírozására vonatkozó jogszabályokat. A politikai pártok finanszírozását a Nemzeti Számvevőszék felügyeli. Aggályok merültek fel azonban azzal kapcsolatban, hogy a jelenlegi szabályok olyan joghézagokat tartalmaznak, amelyek lehetővé tennék, hogy ne hozzák nyilvánosságra az összes pénzügyi hozzájárulás eredetét. A nemzeti demokrácia program keretében működő parlamenti munkacsoport felülvizsgálja a választási, pártokra vonatkozó és pártfinanszírozási jogszabályok alakulását, és 2021-ben teszi közzé jelentését . A vagyonnyilatkozatok rendszere jelenleg felülvizsgálat alatt áll. A magas rangú kormányzati tisztviselők vagyonnyilatkozatát a központi kormányzat köztisztviselőiről szóló törvény szabályozza. 2021 folyamán várhatóan jogszabály-módosítást terjesztenek a Parlament elé, amely a vagyonnyilatkozati kötelezettséget a miniszterek szaktanácsadóira is kiterjesztené. A köztisztviselőkre vonatkozó módosításokat is terveznek annak érdekében, hogy korlátozzák mérlegelési jogkörüket az érdekeltségi nyilatkozatukban feltüntetendő információkra, valamint arra vonatkozóan, hogy az információkat milyen mértékben kell relevánsnak tekinteni feladataik független ellátására való képességük értékelése szempontjából . A visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló jogszabályok előkészítése folyamatban van. Nem létezik a visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló általános jogszabály, és a bejelentett jogsértések eseteit külön jogszabályok, például a munkajog és a büntetőjog révén kezelik. Finnország jelenleg új jogszabályt készít elő a visszaélést bejelentő személyek védelméről, hogy nemzeti szinten végrehajtsa az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről szóló uniós irányelvet. A hatálybalépés 2021 decemberének közepére várható. Időközben a Pénzügyminisztérium 2021 márciusában munkacsoportot nevezett ki azzal a céllal, hogy a szabálytalanságok kormányzati szervezetekhez való bejelentését szolgáló technikai bejelentési csatornát készítsen elő, amely az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről szóló uniós irányelv végrehajtásával áll összefüggésben. A Covid19-világjárvány idején a korrupcióellenes jogszabályokat és egyéb intézkedéseket a szokásos módon alkalmazták. A Nemzeti Nyomozó Iroda nyomon követi és elemzi a Covid19-világjárvány korrupcióra gyakorolt hatását. Bár a finn egészségügyi ágazatban a korrupció általában véve nem minősül komoly problémának, az illetékes hatóságok tisztában vannak azzal, hogy a Covid19-világjárvány során nőtt a kockázat, és a kockázat csökkentése érdekében a Pénzügyminisztérium vezetésével és az önkormányzatokkal együttműködve stratégiát dolgoznak ki a jobb és fenntarthatóbb közbeszerzési gyakorlatokra vonatkozóan . III.Médiapluralizmus és médiaszabadság Finnországban a véleménynyilvánítás szabadságát az alkotmány védi, amely a nyilvános dokumentumokhoz való hozzáférést is garantálja. Finnország előírja, hogy a médiaszolgáltatók tegyék nyilvánosan hozzáférhetővé a tulajdonosi szerkezetükre vonatkozó információkat. A médiaszabályozó hatóság szerepét betöltő Finn Közlekedési és Kommunikációs Hivatal (Traficom) feladatait és hatásköreit törvény biztosítja. Megtörtént az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló felülvizsgált irányelvet átültető jogszabály elfogadása . A fő médiaszabályozó hatóság – a Finn Közlekedési és Kommunikációs Hivatal (Traficom) – függetlenül és hatékonyan működik, de gazdasági helyzete továbbra is kihívást jelent . A Médiapluralizmus Monitor legutóbbi kiadásának (MPM 2021) értékelése szerint a médiaszabályozó hatóság méltányos és átlátható. Az MPM szerint a kockázatok csak azért magasak, mert a kormány részleges költségvetési ellenőrzést gyakorol a hivatal felett, és a hivatal nem rendelkezik elegendő költségvetéssel. A hatóság a közel 1000 fős állományából 56 főt érintő lehetséges elbocsátásokat jelentett be. E kihívások ellenére a Traficomnál a közelmúltban kis mértékben javult médiafelügyeleti feladataihoz szükséges emberi erőforrások helyzete. A Nemzeti Audiovizuális Intézet esetében, amely egy másik, jobban körülhatárolt funkciókat ellátó független médiaszervezet , az előző évhez képest kismértékű javulás volt megfigyelhető az erőforrások terén, és új munkatársakat tudott felvenni. Az új jogszabályok javították a média tulajdonviszonyainak átláthatóságát . Az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló felülvizsgált irányelv nemzeti átültetésének részeként 2021 januárjában új rendeletek léptek hatályba Finnországban , amelyek arra kötelezik a médiaszolgáltatókat, hogy hozzák nyilvánosságra a tulajdonosi szerkezetükre vonatkozó információkat. Korábban nem voltak konkrét szabályok a média tulajdonviszonyainak átláthatóságára vonatkozóan, noha az önkéntes közzététel általános volt, és a korlátolt felelősségű társaságokra vonatkozó általános közzétételi szabályokat kellett alkalmazni a médiavállalatokra is . Az MPM megjegyzi, hogy a hírmédiumok koncentrációja Finnországban továbbra is nagyon magas. A kormány vissza nem térítendő támogatásokat nyújtott annak érdekében, hogy a Covid19-válság során segítse a médiaágazatot. 2020 októberében a kormány 7,5 millió euró összegű vissza nem térítendő támogatást nyújtott a Covid19-világjárvány által érintett tartalomelőállító médiumok támogatására, a változatos újságírói tartalmak kínálatának növelésére, valamint az újságírás helyi, regionális és nemzeti szintű elősegítésére . A támogatást minden olyan médiavállalkozás megkapta, amely teljesítette az elsődlegesen gazdasági kritériumokat, beleértve a reklámértékesítés terén bizonyítható visszaesést, de az érdekelt felek rámutattak, hogy egyes középméretű médiavállalatok nem tudtak megfelelni az összes támogathatósági feltételnek . A Közlekedési és Hírközlési Minisztérium által kinevezett munkacsoport azt fogja vizsgálni, hogy be lehet-e vezetni egy állandóbb támogatási mechanizmust a finnországi újságírás támogatására . A kormányprogramra reagálva az Igazságügyi Minisztérium a kormányzati tevékenységek nyitottságáról szóló törvény aktualizálását tervezi . A kormány többek között azt fogja megvizsgálni, hogy a törvény alkalmazható-e általánosabb értelemben vett adatokra és információkra, és hogy ki kell-e terjeszteni annak hatályát a közszféra tulajdonában lévő vagy ellenőrzése alatt álló jogalanyokra . A törvénynek való megfelelés is erősödni fog. Továbbra is megfigyelhető az az elmúlt években kialakult trend, hogy egyes hatóságok, a rendőrséget is beleértve, a szabályokat szigorúbban értelmezik. Az Igazságügyi Minisztérium munkacsoportot nevezett ki, hogy 2023 júniusáig fokozatosan értékelje és pontosítsa a jelenlegi jogszabályok hatályának elégségességét és esetleges hiányosságait, valamint megoldásokra tegyen javaslatot. Az értékelés a strukturális változásokkal és a digitalizációval egyaránt foglalkozik majd. A munkacsoport 2021-ben javaslatot fog előterjeszteni arra vonatkozóan, hogy szükség van-e a jogszabályok sürgős módosítására . A nem kormányzati szervezetek általában üdvözlik ezt a kezdeményezést. Szükség van továbbá az adatvédelem és a közérdekű információk hozzáférhetősége közötti jobb egyensúlyra . Több, az újságírók online zaklatásának kezelését célzó jogi reform is előkészítés alatt áll . Az Igazságügyi Minisztérium kormányzati javaslatot tett közzé a büntető törvénykönyv módosítására annak érdekében, hogy az ügyészek bizonyos esetekben jogellenes fenyegetések és támadások miatt vádat emelhessenek a sértett fél nevében. A módosítás célja a szabadúszó újságírók és a közfeladatot ellátó személyek kiszolgáltatott helyzetének kezelése, és várhatóan 2021 őszén lép hatályba . A női újságírókkal szembeni gyűlöletbeszéd kezelése érdekében az Igazságügyi Minisztérium a büntető törvénykönyv újabb módosításának előkészítését is megkezdte annak érdekében, hogy a sértett neme (bármely) bűncselekmény büntetésének növeléséhez alapul szolgáló indítékok között szerepeljen . Úgy tűnik, hogy ezeket az intézkedéseket az újságírói közösség nagyrészt üdvözli, különösen az online fenyegetések kezelése tekintetében . Emellett a kormány mérlegeli, hogy szükség van-e a távoltartási végzések megerősítésére, amelyek megvédhetik egy személy életét, egészségét, szabadságát vagy békéjét azáltal, hogy egy másik személytől megtagadják a vele való kapcsolatfelvételt, és így megelőzik az esetleges bűncselekményeket. A kormány vizsgálja, hogy a jelenlegi jogszabályi keret megfelelően kezeli-e az online gyűlöletkampányokat, és hogy milyen lehetőségek vannak a távoltartási végzések hatékonyságának javítására és a jogsértések számának csökkentésére . Az Újságírók Szakszervezete a médiaügynökségekkel és a szakmai szervezetekkel együtt támogatási alapot működtet, hogy segítse a fenyegetéseknek és a zaklatás egyéb formáinak kitett újságírókat . A 2020. évi jogállamisági jelentés óta Finnországra vonatkozóan nem tettek közzé új figyelmeztetést az Európa Tanácsnak az újságírás védelmét és az újságírók biztonságát elősegítő platformján , de a 2021. évi MPM arról számol be, hogy az újságírókat egyre gyakrabban zaklatják online, főként fenyegetések és lejárató kampányok formájában, és különösen a női újságírók szembesülnek nemi alapú szóbeli sértéssel és szexuális erőszakkal való fenyegetéssel.

IV.A fékekkel és ellensúlyokkal kapcsolatos egyéb intézményi kérdések Finnország egykamarás parlamenti demokrácia, amelyben a kormány vagy a parlament is tehet jogszabály-javaslatot (bár a gyakorlatban a törvények nagy része kormányzati javaslatokon alapul). Alkotmánybíróság hiányában az előzetes alkotmányossági felülvizsgálatot a kormány mellett működő igazságügyi biztos, valamint az alkotmányjogi bizottság – a parlament elé terjesztett javaslatok alkotmányosságát értékelő parlamenti bizottság – végzi. Konkrét esetekben bármely bíróság végezhet utólagos alkotmányossági vizsgálatot . Az igazságügyi biztos, az Emberi Jogi Központ és a parlamenti ombudsman fontos szerepet játszik a fékek és ellensúlyok rendszerében. A minőségi jogalkotásról szóló 2020. évi cselekvési terv célja a jogalkotás minőségének, tervezésének és átláthatóságának javítása. 2020 augusztusában a kormány a jogalkotás minőségének és átláthatóságának további javítása érdekében cselekvési tervet fogadott el a minőségi jogalkotásról . A terv olyan tevékenységeket irányoz elő, amelyek célja a jogszabályok szisztematikus tervezésének javítása, az átláthatóság és az érdekelt felekkel folytatott konzultáció továbbfejlesztése, hatásvizsgálatok és az utólagos értékeléssel kapcsolatos szisztematikus megközelítés kidolgozása, valamint a technológia és a digitalizáció előnyeinek növelése a jogalkotási folyamatban. A cselekvési tervet egy végrehajtási terv egészíti ki . A Covid19-világjárvány összefüggésében a veszélyhelyzeti jogkörök és egyéb intézkedések alkalmazása folyamatos előzetes alkotmányos felülvizsgálat tárgyát képezi. A veszélyhelyzeti jogkörök gyakorlása csak veszélyhelyzet esetén lehetséges, amelyet a kormány az elnökkel közösen hirdethet ki. A veszélyhelyzeti intézkedések elfogadása több szakaszból áll, és a parlamentnek kell jóváhagynia, az igazságügyi biztos és az alkotmányjogi bizottság pedig alkotmányossági felülvizsgálatot végez . A veszélyhelyzeti jogkörök alkalmazását számos követelmény – például a szükségesség és az arányosság – határozza meg, és időben korlátozottnak kell lennie. A veszélyhelyzeti jogkörök 2020. március 16. és június 16. közötti alkalmazását követően 2021. március 1. és 2021. április 27. között újból a veszélyhelyzet kihirdetésére került sor. A Covid19-világjárvánnyal összefüggésben hozott intézkedések többsége rendes jogszabályokon alapult . Az igazságügyi biztos megállapította, hogy általában véve megfelelően tiszteletben tartották a jogállamiság elveit, bár bizonyos esetekben fény derült néhány problémára, például a rendes jogszabályok túlságosan széles körű alkalmazására és a veszélyhelyzeti intézkedések indokolásának elégtelenségére. Az alkotmányjogi bizottság felhívta a figyelmet arra, hogy a jelenlegi rendkívüli körülmények megszűnését követően alaposan felül kell vizsgálni a veszélyhelyzet szabályozását. Várhatóan a parlament elé kerül az igazságügyi biztos és a parlamenti ombudsman közötti hatáskörmegosztás tisztázásáról szóló törvény. A finn alkotmányban előírt jogszerűség és alapvető jogok két független őre az igazságügyi biztos és a parlamenti ombudsman. Hasonló és párhuzamos feladatokat látnak el, hogy felügyeljék a hatóságok tevékenységét, és figyelemmel kísérjék a jogszerűség és a jogállamiság elveinek tiszteletben tartását a közhatalomnak a kormány, a közintézmények és a bíróságok általi gyakorlása során , bár a gyakorlatban létezik némi szakosodás . 2018-ban reform indult az intézmények feladatai közötti átfedések csökkentése és további szakosodásuk lehetővé tétele érdekében. A Covid19-világjárvány késleltette a reform elfogadását, amely várhatóan 2021 őszén kerül a parlament elé . A reformot mind a parlamenti ombudsman, mind az igazságügyi biztos aktívan támogatja, amelynek célja többek között az, hogy javuljon feladataik ellátásának hatékonysága. A Covid19-világjárvánnyal összefüggésben jelentősen megnőtt a munkateher, mivel mindkét intézményhez számos panasz érkezett a hatóságok által elfogadott intézkedésekkel kapcsolatban, ami arra késztette az igazságügyi biztost, hogy végezze el a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos jogszabályok előzetes jogszerűségi felülvizsgálatát. Ősszel megválasztják a civil társadalmi politikák új tanácsadó testületét, amely fontos szerepet játszik a civil térben. A civil társadalmi tér Finnországban nyitottnak tekinthető . Az új jogszabályokról folytatott hivatalos konzultációkon túl a civil társadalmi szervezeteknek a kormányzati politikák előkészítésében való részvétele nagy hagyományra tekint vissza, bár bevonásuk a kormányzati intézményektől függően eltérő mértéket mutat . A civil társadalomnak a döntéshozatali folyamatba történő bevonására szolgáló egyik mechanizmus a civil társadalmi politikák tanácsadó testülete, amely a hatóságok és a civil társadalom közötti interakció előmozdításával és a civil társadalom keretrendszerének javításával foglalkozó platform. A testület civil társadalmi szervezetek és több kormányzati hatóság képviselőiből áll. A testület ajánlásokat fogalmaz meg a civil társadalmi politikával kapcsolatban, amelyeket véleménye szerint a hatóságok kellően figyelembe is vesznek . Az előző testület hivatali ideje 2021 februárjában lejárt, az új testületet pedig 2021 őszén választják meg. Az előző testület két fő területre összpontosított, nevezetesen a civil társadalmi szervezetek autonómiájának megerősítésére és a globalizáció civil társadalmi szervezetekre gyakorolt hatására.



I. melléklet: Források betűrend szerinti jegyzéke* * A 2021. évi jogállamisági jelentéshez kapcsolódó konzultáció keretében beérkezett észrevételek jegyzéke megtalálható a következő weboldalon: https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation ). (EU) 2019/1937 irányelv az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről. 2010/13/EU irányelv a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (Audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv). Az Igazságszolgáltatási Tanácsok Európai Hálózata (2021), Az ENCJ hozzájárulása az Európai Bizottság 2021. évi jogállamisági jelentéséhez. CEPEJ (2020), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States (Tanulmány az uniós tagállamok igazságszolgáltatási rendszereinek működéséről). Civicus, Monitor tracking civic space (A civil társadalmi tér nyomon követése) – Finnország ( https://monitor.civicus.org/country/finland/ ). Európa Tanács, Az újságírás védelmét és az újságírók biztonságát elősegítő platform, Finnország ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/finland ). Európai Bizottság (2020), Jogállamisági jelentés, Országfejezet – A jogállamiság helyzete Finnországban. Európai Bizottság (2021), Uniós igazságügyi eredménytábla. Finn Újságírók Szakszervezete (2019. december 3.), Journalists’ Support Fund launched (Megkezdte működését az Újságírókat Támogató Alap) ( https://journalistiliitto.fi/en/journalists-support-fund-launched/ ). Finnország kormánya (2019), Kormányprogram: Befogadó és kompetens Finnország – a társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi szempontból fenntartható társadalom.

Nemzeti Ügyészi Hivatal (2019), Sajtóközlemény, A Nemzeti Ügyészi Hivatal egységes hivatalként kezdi meg működését október 1-jén (2019. szeptember 30.), ( https://syyttajalaitos.fi/en/-/syyttajalaitos-aloittaa-toimintansa-yhtena-virastona-1-lokakuuta ). Nemzeti Ügyészi Hivatal (2021), A Nemzeti Ügyészség 2020. évi pénzügyi kimutatásai (Syyttäjälaitoksen tilinpäätös 2020). OECD (2017), Az OECD megvesztegetés elleni egyezményének végrehajtása. A 4. szakasz kétéves nyomonkövetési jelentése: Finnország ( https://www.oecd.org/corruption/Finland-phase-4-follow-up-report-ENG.pdf ). OECD (2020), Az OECD megvesztegetés elleni egyezményének végrehajtása. A 4. szakasz írásbeli nyomonkövetési jelentése – Finnország ( https://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=DAF/WGB(2019)3/FINAL&docLanguage=En ). OECD (2020), Bribery and corruption news (Megvesztegetéssel és korrupcióval kapcsolatos hírek), Az OECD elismeri Finnország elkötelezettségét a korrupció elleni küzdelem iránt, de aggodalmát fejezi ki a külföldi hivatalos személy megvesztegetésével összefüggő jogérvényesítés hiánya miatt (2020. október 20.) https://www.oecd.org/corruption/oecd-recognises-finland-s-commitment-to-combat-corruption-but-is-concerned-about-lack-of-foreign-bribery-enforcement.htm ). Pénzügyminisztérium (2021), A visszaélések bejelentésére szolgáló csatornát kialakító munkacsoport létrehozása ( https://api.hankeikkuna.fi/asiakirjat/3476e3a2-b415-4704-b68a-1a451c15bf6b/ad5d57c2-418f-4652-9daf-71fc01b821d0/ASETTAMISPAATOS_20210429060832.pdf ). Pénzügyminisztérium (2021b), Vendéglátás, előnyök és ajándékok (Vieraanvaraisuudesta, eduista ja lahjoista) ( Määräys tai Ohje (vm.fi) ). Riporterek Határok Nélkül – Finnország ( https://rsf.org/en/finland ). Transparency International (2021), Corruption Perceptions Index 2020 (2020. évi korrupcióérzékelési index). YLE (2021. május 12.), A Traficom összesen 56 főt fog elbocsátani (Traficom irtisanoo enintään 56 henkeä) ( https://yle.fi/uutiset/3-11929800 ). II. melléklet: Országlátogatás Finnországban A Bizottság szolgálatai 2021 márciusában a következő szereplőkkel tartottak virtuális megbeszéléseket: ·A civil társadalmi politikák előző tanácsadó testületének elnöke ·A finnországi Tömegmédia-tanács ·Bíróságok Nemzeti Igazgatósága ·Finn Bírák Egyesülete ·Finn Médiaszövetség ·Finn Újságírók Szakszervezete ·Finn Ügyvédi Kamara ·Gazdasági és Munkaügyi Minisztérium

·Igazságügyi biztos ·Igazságügyi Képzési Szerv ·Igazságügyi Minisztérium ·Korrupcióellenes együttműködési hálózat ·Közlekedési és Kommunikációs Minisztérium ·Legfelsőbb Bíróság ·Miniszterelnökség ·Nemzeti Audiovizuális Intézet ·Nemzeti Nyomozóiroda ·Nemzeti Ügyészi Hivatal ·Parlamenti ombudsman ·Pénzügyi Hírszerző Egység ·Pénzügyminisztérium ·Szociális és Egészségügyi Minisztérium ·Traficom ·Transparency International Finnország * A Bizottság ezenkívül az alábbi szervezetekkel is találkozott számos horizontális megbeszélés során: ·A sajtó- és médiaszabadság európai központja ·Amnesty International

·Center for Reproductive Rights ·CIVICUS ·Civil Society Europe ·EuroCommerce ·Európai Civil Fórum ·Európai Egyházak Konferenciája ·Európai Ifjúsági Fórum ·Európai Nonprofit Jogi Központ ·Európai Szövetség a Szabadságjogokért ·Európai Újságíró Szövetség ·European Partnership for Democracy ·Front Line Defenders ·Holland Helsinki Bizottság ·Human Rights House Foundation ·Human Rights Watch ·ILGA-Europe ·International Planned Parenthood Federation European Network (IPPF EN) ·Nemzetközi Emberi Jogi Föderáció ·Nemzetközi Jogászbizottság ·Nemzetközi Sajtóintézet