[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 17.10.2008

COM(2008) 653 végleges

2008/0197 (ACC)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és Ausztrália közötti, a borkereskedelemről szóló megállapodás megkötéséről

(ELőTERJESZTő: A BIZOTTSÁG)

INDOKOLÁS

Az EK és Ausztrália közötti új borászati megállapodás a jóváhagyását követően az 1994-es megállapodás helyébe lép.

Amint az 1994-es megállapodás hatályba lépett, további kétoldalú megbeszélésekre került sor a megállapodásban foglalt azon követelmény alapján, amelynek értelmében Ausztráliának fokozatosan fel kell hagynia egyes közösségi bornevek használatával. A kétoldalú borászati megállapodásokról szóló, 2000. októberi tanácsi következtetések nyomán e megbeszéléseket új megállapodás megkötésére irányuló tárgyalások váltották fel.

E tárgyalások időközben lezárultak, és a felek 2007. június 5-én parafálták az EK és Ausztrália közötti, új borászati megállapodás tervezetét.

Ez a megállapodástervezet – azóta, hogy azt a Bizottság 2007. november 20-án jóváhagyta, illetve hogy 2008. február 22-én első alkalommal a Tanács (a 133. cikk alapján létrehozott bizottság) elé terjesztették – a következő módosításokon esett át:

- kisebb technikai jellegű kiigazítások a megállapodás szövegében és I. mellékletében,

- új földrajzi jelzések felvétele a megállapodás II. mellékletébe. Az új földrajzi jelzéseket az EK és Ausztrália a tárgyalások lezárása és a megállapodástervezet 2007. június 5-i parafálása közötti időszakban vezette be. Az EK által előterjesztett új földrajzi jelzések főképpen a Bulgária és Románia által bevezetett földrajzi jelzések.

- az egyes földrajzi jelzések és bejegyzett védjegyek kapcsolatáról szóló levélváltás naprakésszé tétele néhány Ausztráliában bejegyzett védjeggyel, amit az egyik félnél bejegyzett földrajzi jelzéseknek a másik félnél bevezetett új földrajzi jelzésekkel való, a tárgyalások lezárása és a megállapodástervezet parafálása közötti időszakban elvégzett ismételt összevetése és annak eredménye indokolt. A levélváltásban felsorolt bejegyzett védjegyek mindaddig használhatók, amíg a fogyasztókat félre nem vezetik az adott bor valós származását illetően. A levélváltásban szó esik arról is, hogy egy EK földrajzi jelzés további ellenőrzés tárgyát képezi Ausztráliában az ott bejegyzett megfelelő védjegyek vonatkozásában. Amint lezárul a szóban forgó ellenőrzés – a folyamat során esetlegesen felmerülő kérdések rendezését is figyelembe véve –, a szerződő felek minden erejükkel törekednek arra, hogy az EK/Ausztrália vegyes bizottság eljárásain keresztül mielőbb frissítsék a földrajzi jelzések II. mellékletben foglalt jegyzékét.

Az Európai Közösség és Ausztrália közötti, a borkereskedelemről szóló megállapodástervezet felülvizsgált változata már tartalmazza e módosításokat.

A tanácsi és ausztrál fordítók résztvételével elvégzett ellenőrzés eredményeképpen nyelvi módosítások történtek a megállapodástervezet különböző nyelvi változataiban.

2008/0197 (ACC)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség és Ausztrália közötti, a borkereskedelemről szóló megállapodás megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (4) bekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

(1) Az Európai Közösség és Ausztrália közötti, a borkereskedelemről szóló megállapodás[1], amelyet a 94/198/EK tanácsi határozat[2] hagyott jóvá, további tárgyalások folytatását írta elő a megállapodás 8. és 11. cikkében említett elnevezésekre vonatkozó átmeneti időszak tárgyában.

(2) A Tanács 2000. október 23-án felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat folytasson a Közösség és Ausztrália között megkötendő, a borkereskedelemről szóló új megállapodásról.

(3) A tárgyalások lezárultak, és a felek 2007. június 5-én parafálták az Európai Közösség és Ausztrália közötti, a borkereskedelemről szóló új megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás).

(4) Következésképpen a megállapodást jóvá kell hagyni.

(5) A megállapodáshoz csatolt mellékletekben foglaltak végrehajtásának és esetleges módosításának megkönnyítése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendeletben[3] említett eljárással összhangban elfogadja a szükséges intézkedéseket.

(6) A megállapodás hatálybalépésének időpontjától kezdve az Európai Közösség és Ausztrália között Brüsszelben és Canberrában, 1994. január 26-án, illetve 31-én megkötött, a borkereskedelemről szóló megállapodás, az ahhoz csatolt jegyzőkönyv és a kapcsolódó levélváltás hatályát veszti,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Közösség és Ausztrália közötti, a borkereskedelemről szóló megállapodást, beleértve az ahhoz csatolt mellékleteket, jegyzőkönyvet, nyilatkozatokat és egységes szerkezetbe foglalt levélváltást is (a továbbiakban: megállapodás) a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.

A megállapodás e határozattal jóváhagyott szövegét csatolták a határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a Közösséget jogilag kötelező megállapodás aláírására jogosult személy(eke)t.

3. cikk

A megállapodás 29. cikke (3) bekezdésének alkalmazása céljából a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 1493/1999/EK rendelet 75. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban elfogadja a megállapodás végrehajtásához, illetve a mellékleteknek és a jegyzőkönyvnek a megállapodás 29. és 30. cikke szerint történő módosításához szükséges intézkedéseket.

4. cikk

Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában .

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

2008. június 9.

MEGÁLLAPODÁS

az Európai Közösség és Ausztrália között a borkereskedelemről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösség,

egyrészről, valamint

AUSZTRÁLIA,

másrészről,

a továbbiakban együtt: a szerződő felek,

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy az egyenlőség, a kölcsönös előnyök és a viszonosság alapján javítsák a borágazatban a kereskedelem kedvező irányú és harmonikus fejlődésének és a kereskedelmi együttműködés előmozdításának a feltételeit,

FELISMERVE, hogy a szerződő felek szorosabb kapcsolatokat kívánnak kialakítani a borágazatban a kereskedelem előmozdítása céljából,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikkCélkitűzések

A szerződő felek megállapodnak abban, hogy hátrányos megkülönböztetés nélkül és a viszonosság elvével összhangban megkönnyítik és előmozdítják a Közösségből és az Ausztráliából származó borral folytatott kereskedelmet az e megállapodásban előírt feltételeknek megfelelően.

2. cikkAlkalmazási kör és hatály

Ez a megállapodás az 1983. június 14-én Brüsszelben aláírt, a harmonizált áruazonosítási és kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény[4] szerinti Harmonizált Rendszerben a 22.04-es vámtarifaszám alá sorolt borokra vonatkozik.

3. cikkFogalommeghatározások

Ellenkező rendelkezés hiányában, e megállapodás alkalmazásában:

a) „-ból/-ből származó bor”, amennyiben azt a szerződő felek valamelyikének nevével együtt használják: olyan bor, amelyet az érintett szerződő fél területén, kizárólag olyan szőlőből készítettek, amelyet teljes egészében a szóban forgó szerződő fél területén szüreteltek;

b) „földrajzi jelzés”: a TRIPS-megállapodás 22. cikkének (1) bekezdésében foglalt meghatározásnak megfelelő jelzés;

c) „hagyományos kifejezés”: különösen az adott bor előállításának módjára, illetve a bor minőségére, színére vagy típusára utaló, a Közösség jogszabályi és közigazgatási rendelkezéseiben a Közösség területéről származó bor leírása és kiszerelése céljából elismert, hagyományosan használt név;

d) „leírás”: azok a szavak, amelyeket a címkén és a szállítás során a bor kísérő dokumentumain, a kereskedelmi dokumentumokon, különösen a számlákon és a szállítóleveleken, illetve a hirdetésekben használnak;

e) „címkézés”: a bor megkülönböztetésére szolgáló és ugyanazon a tárolóedényen – beleértve a záróelemet, illetve a tárolóedényhez rögzített címkét és az üveg nyakát fedő bevonatot is – megjelenő minden leírás és egyéb hivatkozás, megjelölés, formatervezési minta, földrajzi jelzés vagy védjegy;

f) „kiszerelés”: a tárolóedényeken, ideértve a záróeszközt is, a címkén és a csomagoláson használt szavak;

g) „csomagolás”: olyan védőburkolatok – például csomagolópapír, különféle szalmaborítás, kartonok és ládák –, amelyeket egy vagy több tárolóedény szállítására vagy a végső fogyasztó számára történő értékesítés céljából használnak;

h) „TRIPS-megállapodás”: a WTO-egyezmény 1C. mellékletét képező, a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás;

i) „WTO-egyezmény”: a Kereskedelmi Világszervezet létrehozásáról szóló, 1994. április 15-én kelt marrakesh-i egyezmény;

j) a 29. cikk (3) bekezdésének e) pontjára és a 30. cikk (3) bekezdésének c) pontjára is figyelemmel a valamely törvényre, jogszabályra vagy rendelkezésre való hivatkozásokat úgy kell tekinteni, mint az adott törvény, jogszabály vagy rendelkezés e megállapodás aláírásának időpontjában hatályos változatára való hivatkozást. Amennyiben az aláírás időpontjában a szerződő felek valamelyike értesíti a másik szerződő felet, hogy a megállapodás keretében vállalt kötelezettségei teljesítése érdekében törvényeket, jogszabályokat vagy rendelkezéseket kell elfogadnia, az ilyen törvényekre, jogszabályokra vagy rendelkezésekre való hivatkozásokat úgy kell tekinteni, mint az e megállapodás hatálybalépéséhez szükséges követelmények teljesüléséről az érintett szerződő fél által a másik szerződő félnek küldött értesítés időpontjában hatályban lévő, vonatkozó törvényekre, jogszabályokra és rendeletekre való hivatkozást.

4. cikkÁltalános szabályok

(1) Ha e megállapodás másképp nem rendelkezik, a bor behozatala és forgalmazása az importáló szerződő fél területén alkalmazandó jogszabályi és közigazgatási rendelkezéseknek megfelelően történik.

(2) A szerződő felek megteszik az e megállapodásban meghatározott kötelezettségek teljesítésének biztosításához szükséges intézkedéseket. A szerződő felek gondoskodnak az e megállapodásban meghatározott célkitűzések megvalósulásáról.

I. CÍM Borászati eljárások és kezelések, valamint a bor összetételére vonatkozó követelmények

5. cikkA meglévő borászati eljárások és kezelések, valamint a bor összetételével kapcsolatban ezidáig megfogalmazott követelmények

(1) A Közösség engedélyezi az Ausztráliából származó összes olyan bor behozatalát és közösségi területen közvetlen emberi fogyasztás céljára való forgalmazását, amelynek előállítása az alábbiaknak megfelelően történt:

a) az I. melléklet A. részének (1) bekezdésében felsorolt egy vagy több borászati eljárás vagy kezelés; és

b) a megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv I. szakaszának 1. pontjában foglalt, az összetételre vonatkozó követelmények (a továbbiakban: összetételi követelmények).

(2) Ausztrália engedélyezi a Közösségből származó minden olyan bor Ausztráliába történő behozatalát és a területén közvetlen emberi fogyasztás céljára való forgalmazását, amelynek előállítása az I. melléklet B. részének (1) bekezdésében felsorolt egy vagy több borászati eljárásnak vagy kezelésnek megfelelően történt.

(3) A szerződő felek elismerik, hogy az I. mellékletben felsorolt borászati eljárások és kezelések, valamint a bor összetevőire vonatkozóan a jegyzőkönyvben előírt követelmények megfelelnek a 7. cikkben meghatározott célkitűzéseknek és követelményeknek.

6. cikkÚj vagy módosított borászati eljárások, kezelések, összetételi követelmények

(1) Amennyiben a szerződő felek valamelyike saját területére vonatkozóan, kereskedelmi alkalmazás céljából olyan új borászati eljárás, kezelés vagy összetételi követelmény engedélyezését, illetve olyan, már meglévő borászati eljárás, kezelés vagy összetételi követelmény módosítását javasolja, amelyet a másik fél az 5. cikk értelmében nem engedélyezett, és amely szükségessé teszi az I. mellékletnek a 11. cikkben foglaltak szerint történő módosítását, a lehető leghamarabb írásban értesíti erről a másik szerződő felet, és megfelelő lehetőséget biztosít arra, hogy az a szóban forgó új vagy módosított borászati eljárás, kezelés vagy összetételi követelmény végleges engedélyezése előtt megtehesse észrevételeit.

(2) Ezenkívül a szerződő fél kérésre köteles bemutatni egy, az új vagy módosított borászati eljárás, kezelés vagy összetételi követelmény javasolt engedélyezését alátámasztó, a 7. cikkben meghatározott célkitűzések és követelmények figyelembevételével összeállított technikai dokumentációt, lehetővé téve ezáltal a másik fél számára a javaslat alapos megfontolását.

(3) A másik szerződő fél az (1) bekezdésben említett, új vagy módosított borászati eljárásra, kezelésre vagy összetételi követelményre vonatkozó javaslatot a 7. cikkben meghatározott célkitűzések és követelmények figyelembevételével mérlegeli.

(4) A szerződő felek a javasolt új vagy módosított borászati eljárás, kezelés vagy összetételi követelmény engedélyezéséről az annak hatálybalépésétől számított 30 napon belül kötelesek értesíteni a másik szerződő felet.

(5) A (4) bekezdésben említett értesítésnek magában kell foglalnia az új vagy módosított borászati eljárás, kezelés vagy összetételi követelmény leírását.

(6) Ha nem került sor technikai dokumentáció bemutatására a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően, az értesítést küldő szerződő fél – amennyiben arra a másik szerződő fél felkéri – köteles benyújtani az említett bekezdés szerinti technikai dokumentációt.

(7) Az e cikkben foglaltakat nem kell alkalmazni abban az esetben, ha a szerződő felek egyike az I. melléklet C. részében említett borászati eljárások vagy gyakorlatok tekintetében, kizárólag egy adott gazdasági év különleges időjárási körülményeinek figyelembevétele érdekében hajt végre kiigazítást, feltéve, hogy a kiigazítás csekély jelentőségű és nem változtatja meg alapvetően az érintett borászati eljárást, kezelést vagy összetételi követelményt („technikai kiigazítás”). A technikai kiigazítást javasoló szerződő fél a lehető leghamarabb, de mindenképpen a kiigazítás által érintett boroknak a másik szerződő fél területén történő forgalmazását megelőzően értesíti a másik szerződő felet.

7. cikkCélkitűzések és követelmények

(1) A borkészítés során alkalmazott, új vagy módosított borászati eljárásoknak, kezeléseknek vagy összetételi követelményeknek teljesíteniük kell a következő célkitűzéseket:

a) az emberi egészség védelme;

b) a fogyasztók védelme a megtévesztő gyakorlatokkal szemben;

c) a helyes borászati gyakorlatra vonatkozóan a (2) bekezdésben ismertetett előírásoknak való megfelelés.

(2) A helyes borászati gyakorlat eleget tesz a következő követelményeknek:

I. nem esik tilalom alá a származási ország jogszabályi és közigazgatási rendelkezései értelmében;

II. védi a termék eredetiségét azon elv érvényesítésén keresztül, hogy a bor jellegzetes tulajdonságai a szüretelt szőlőből fakadnak;

III. figyelembe veszi a szőlőtermő terület sajátosságait, különösen az éghajlati, geológiai és egyéb termesztési feltételeket;

IV. ésszerű technológiai vagy gyakorlati igényen – egyebek mellett a bor eltarthatóságának, stabilitásának fokozására, illetve a fogyasztók általi elfogadásának elősegítésére irányuló törekvésen – alapul;

V. biztosítja, hogy a kezelések vagy a különböző anyagok hozzáadása a kívánt hatás eléréséhez szükséges minimumra korlátozódjanak.

8. cikkIdeiglenes engedélyezés

A 35. cikkben meghatározott intézkedések sérelme nélkül az egyik szerződő fél által a 6. cikk (4) bekezdése szerint bejelentett új vagy módosított borászati eljárás, kezelés vagy összetételi követelmény alapján előállított borokat ideiglenesen engedélyezik a másik szerződő fél területére való behozatal és az ott történő forgalomba hozatal céljából.

9. cikkKifogásolási eljárás

(1) A szerződő felek valamelyike által a 6. cikk (4) bekezdésének megfelelően küldött értesítés kézhezvételétől számított 6 hónapon belül a másik szerződő fél írásban kifogást emelhet a bejelentett új vagy módosított borászati eljárás, kezelés vagy összetételi követelmény ellen, azzal az indokkal, hogy az nem felel meg a 7. cikk (1) bekezdésének b) és/vagy c) pontjában szereplő célkitűzésnek. Ha valamelyik szerződő fél kifogást emel, bármelyik szerződő fél kérheti a 37. cikkben előírt konzultációk megtartását. Amennyiben az ügyet a 6. cikk (4) bekezdése szerinti értesítés kézhezvételétől számított 12 hónapon belül nem sikerül rendezni, bármelyik szerződő fél kezdeményezheti a 10. cikkben említett választottbírósági eljárás megindítását.

(2) Az (1) bekezdésben említett értesítés kézhezvételétől számított két hónapon belül a szerződő fél tájékoztatást vagy véleményt kérhet a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Hivataltól (OIV) vagy más, illetékes nemzetközi szervtől. Amennyiben ilyen tájékoztatás- vagy tanácskérésre sor kerül, továbbá az (1) bekezdésben szereplő egyéb határidők sérelme nélkül a szerződő felek megállapodhatnak egymással az érintett szerződő fél számára kifogás emelésére rendelkezésre álló 6 hónapos időszak meghosszabbításáról.

(3) A 10. cikkben említett választottbírók eldöntik, hogy a bejelentett új vagy módosított borászati eljárás, kezelés vagy összetételi követelmény teljesíti-e a 7. cikk (1) bekezdésének b) és/vagy c) pontjában meghatározott célkitűzést.

(4) Amennyiben a szerződő felek egyike által benyújtott engedélykérelem olyan borászati eljárásra, kezelésre vagy összetételi követelményre vonatkozik, amelynek kereskedelmi célú alkalmazását a másik szerződő fél valamely harmadik ország számára már engedélyezte, az (1) bekezdésben említett időszakok hosszát a felére kell csökkenteni.

10. cikkA borászati gyakorlatokkal kapcsolatos választottbírósági eljárás

(1) A 9. cikkben foglaltaknak megfelelően a szerződő felek bármelyike dönthet úgy, hogy választottbírósági eljáráshoz folyamodik; ebben az esetben írásban értesíti a másik szerződő felet arról, hogy választottbíróság elé kívánja terjeszteni a kérdést.

(2) Az (1) bekezdésben említett értesítés kézhezvételétől számított 30 napon belül mindegyik szerződő fél kijelöl egy választottbírót a (6) bekezdésben foglalt kritériumok alapján, és választásáról értesíti a másik szerződő felet.

(3) A második választottbíró kinevezésének időpontjától számított 30 napon belül a (2) bekezdésben foglaltakkal összhangban kinevezett két választottbíró közös megegyezéssel kijelöl egy harmadik választottbírót. Ha az első két választottbíró nem jut megegyezésre a harmadik választottbíró személyét illetően, a szerződő felek 30 napon belül közösen döntenek a harmadik választottbíró kijelöléséről.

(4) Amennyiben a szerződő felek a (3) bekezdésben említett 30 napos időszakon belül nem tudnak közösen harmadik választottbírót választani, a szükséges kinevezésről – bármelyik szerződő fél kérésére – egy további 60 napig tartó időszakon belül a Nemzetközi Bíróság elnöke vagy valamely tagja (attól függően, hogy melyikük a rangidős) dönt az (5) bekezdésben foglalt kritériumok alapján és a Bíróság gyakorlatával összhangban.

(5) A harmadikként kijelölt választottbíró tölti be a választottbíróság elnöki tisztjét; az elnöknek jogi képesítéssel kell rendelkeznie.

(6) A választottbíróság tagjainak (az elnök kivételével) nemzetközi tekintéllyel rendelkező borászati szakértőknek kell lenniük, akiknek pártatlanságához nem férhet kétség.

(7) A harmadik választottbíró kijelölésétől számított 30 napon belül a három választottbíró közösen meghatározza a választottbírósági eljárás munkafolyamatának szabályait, figyelembe véve az Állandó Választottbíróságnak a két állam közötti viták rendezésére vonatkozó, nem kötelező érvényű szabályait, ám fenntartva annak lehetőségét, hogy a szerződő felek közös megállapodással bármikor figyelmen kívül hagyhassák vagy módosíthassák a munkafolyamat szabályait.

(8) A három választottbíró a harmadik választottbíró kinevezésétől számított legfeljebb 90 napon belül megfogalmazza a szóban forgó kérdéssel kapcsolatos következtetéseit. Ezeket a következtetéseket többségi döntéssel fogadják el. A választottbírók következtetéseikben kifejtik különösen a 9. cikk (3) bekezdése értelmében hozott döntésüket.

(9) A választottbírósági eljárás költségeit, beleértve a választottbírók díjazásának költségét is, a szerződő felek egyenlő arányban viselik. A választottbírók részére fizetendő díjak és kiadások vonatkozásában a vegyes bizottság által összeállított jegyzék tekintendő mérvadónak.

(10) A választottbírók által hozott döntés végleges és kötelező erejű.

11. cikkAz I. melléklet módosítása

(1) A 29. cikk (3) bekezdésének a) pontjával vagy a 30. cikk (3) bekezdésének a) pontjával összhangban a szerződő felek a 6. cikk (4) bekezdése szerinti értesítésben szereplő, új vagy módosított borászati eljárások, kezelések vagy összetételi követelmények figyelembevétele érdekében a lehető leghamarabb, de legkésőbb 15 hónappal az említett értesítés időpontját követően módosítják az I. mellékletet vagy a jegyzőkönyvet.

(2) Az (1) bekezdéstől eltérve, amennyiben valamelyik szerződő fél kezdeményezi a 9. cikkben meghatározott kifogásolási eljárás megindítását, a szerződő felek a konzultációk eredményének megfelelően járnak el, hacsak az ügyet választottbíróság elé nem viszik, amely esetben:

a) ha a választottbírók úgy döntenek, hogy az értesítésben szereplő, új vagy módosított borászati eljárás, kezelés vagy összetételi követelmény teljesíti a 7. cikk (1) bekezdésének b) és/vagy c) pontjában meghatározott célkitűzéseket, a szerződő felek a 29. cikk (3) bekezdésének a) pontjával vagy a 30. cikk (3) bekezdésének a) pontjával összhangban az említett döntés időpontjától számított 90 napon belül módosítják az I. mellékletet vagy a jegyzőkönyvet, kiegészítve azt az új vagy módosított borászati eljárással, kezeléssel vagy összetételi követelménnyel;

b) amennyiben azonban a választottbírók úgy döntenek, hogy az értesítésben szereplő, új vagy módosított borászati eljárás, kezelés vagy összetételi követelmény nem teljesíti a 7. cikk (1) bekezdésének b) és/vagy c) pontjában meghatározott célkitűzéseket, az értesítést küldő szerződő fél területéről származó, a 8. cikkben említett borászati eljárással, kezeléssel vagy összetételi követelménnyel összhangban előállított borok behozatalára és forgalomba hozatalára vonatkozó ideiglenes engedély hatálya az említett döntés időpontjától számított 90 nap elteltével megszűnik.

II. CÍM A bornevek oltalma, valamint a leírásra és a kiszerelésre vonatkozó, kapcsolódó rendelkezések

12. cikkOltalom alatt álló nevek

(1) A 15., a 17. és a 22. cikk, valamint a jegyzőkönyv rendelkezéseinek sérelme nélkül a következő nevek oltalom alatt állnak:

a) a Közösségből származó borok tekintetében:

I. a II. melléklet A. részében felsorolt földrajzi jelzések;

II. hivatkozások a tagállamra, ahonnan a bor származik, illetve a szóban forgó tagállam megjelölésére használt egyéb nevek;

III. a III. mellékletben felsorolt hagyományos kifejezések;

IV. a meghatározott termőhelyről származó minőségi borokhoz kapcsolódó, a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK tanácsi rendelet 54. cikkében említett és a IV. melléklet A. részében felsorolt borkategóriák; és

V. a meghatározott termőhelyről származó minőségi borokhoz kapcsolódó, a borpiac közös szervezéséről szóló 1493/1999/EK tanácsi rendelet VIII. melléklete D. része 2. pontja c) alpontjának első francia bekezdésében említett és a IV. melléklet B. részében felsorolt kereskedelmi jelölések;

b) az Ausztráliából származó borok tekintetében:

I. a II. melléklet B. részében felsorolt földrajzi jelzések; és

II. az „Australia” nevet tartalmazó hivatkozások vagy az ország megjelölésére használt egyéb nevek.

(2) A szerződő felek minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy olyan esetekben, amikor a szerződő felek országaiból származó borokat a felek területén kívülre viszik ki és ott forgalmazzák, az e cikkben említett, a szerződő felek valamelyikének területén oltalom alatt álló neveket – az e megállapodásban meghatározott eseteket kivéve – ne lehessen felhasználni a másik szerződő fél területéről származó bor leírásában és kiszerelésén.

13. cikkFöldrajzi jelzések

(1) E megállapodás eltérő rendelkezése hiányában:

a) Ausztráliában a II. melléklet A. részében felsorolt közösségi földrajzi jelzések

I. oltalom alatt állnak a Közösségből származó borok esetében; és

II. a Közösség által kizárólag a közösségi jogszabályi és közigazgatási rendelkezésekben megállapított feltételeknek megfelelően használhatók; továbbá

b) a Közösségben a II. melléklet B. részében felsorolt ausztráliai földrajzi jelzések

I. oltalom alatt állnak az Ausztráliából származó borok esetében; és

II. Ausztrália által kizárólag az ausztrál jogszabályi és közigazgatási rendelkezésekben megállapított feltételeknek megfelelően használhatók.

(2) A szerződő felek az e megállapodásban foglaltakkal összhangban megteszik azokat az intézkedéseket, amelyekre a II. mellékletben említett, a szerződő felek területéről származó borok leírásában és kiszerelésén használt földrajzi jelzések kölcsönös oltalma érdekében szükség van. Mindegyik szerződő fél biztosítja az érdekelt felek számára azokat a jogi eszközöket, amelyekkel megakadályozhatják, hogy valamely, a II. mellékletben felsorolt földrajzi jelzést olyan borokra vonatkozóan alkalmazzanak, amelyek nem a szóban forgó földrajzi jelzéssel jelzett helyről származnak.

(3) A (2) bekezdésben előírt oltalmat akkor is biztosítani kell, ha:

a) feltüntetik a bor valódi eredetét;

b) a földrajzi jelzést fordításban használják; vagy

c) a jelzéseket a „fajtájú”, „típusú”, „stílusú”, „utánzat”, „módszer szerint” vagy más hasonló kifejezés kíséri.

(4) A (2) és a (3) bekezdésben előírt oltalom nem sérti a 15. és a 22. cikkben foglaltakat.

(5) A bor azonosítására szolgáló, a II. mellékletben felsorolt földrajzi jelzést magukban foglaló vagy ilyen jelzésből álló borvédjegyek bejegyzését vissza kell utasítani vagy – amennyiben a nemzeti jogszabályok ezt lehetővé teszik, és valamely érdekelt fél kérelmet nyújt be erre vonatkozóan – érvényteleníteni kell az olyan borok esetében, amelyek nem a földrajzi jelzés által jelzett helyről származnak.

(6) Amennyiben bizonyos, a II. mellékletben felsorolt földrajzi jelzések azonos alakúak, mindegyik jelzés számára oltalmat kell biztosítani, feltéve hogy jóhiszeműen használták őket. A szerződő felek közösen meghatározzák azokat a gyakorlati alkalmazási feltételeket, amelyek alapján az azonos alakú földrajzi jelzéseket megkülönböztetik egymástól, számításba véve annak szükségességét, hogy biztosítsák az érintett termelőkkel szembeni egyenlő bánásmódot és azt, hogy a fogyasztókat ne vezessék félre.

(7) Ha a II. mellékletben felsorolt földrajzi jelzések egyike azonos alakú valamely harmadik országbeli földrajzi jelzéssel, a TRIPS-megállapodás 23. cikkének (3) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.

(8) E megállapodás rendelkezései egyetlen személynek sem sérthetik azt a jogát, hogy a kereskedelmi tevékenység során saját nevét vagy üzleti jogelődje nevét használja, kivéve ha a nevet a fogyasztók megtévesztésére alkalmas módon használják.

(9) A szerződő felek e megállapodás egyetlen rendelkezése alapján sem kötelezhetők arra, hogy oltalomban részesítsék a másik szerződő félnek a II. mellékletben szereplő azon földrajzi jelzéseit, amelyek a származási országban nem állnak oltalom alatt, vagy amelyek oltalma megszűnik, illetve amelyeket már nem használnak abban az országban.

(10) A szerződő felek megerősítik, hogy az e megállapodásból fakadó jogok és kötelezettségek kizárólag a II. mellékletben felsorolt földrajzi jelzésekre érvényesek. A megállapodás által a földrajzi jelzések oltalmára vonatkozóan előírt rendelkezések sérelme nélkül mindkét szerződő fél alkalmazza a TRIPS-megállapodást a földrajzi jelzések oltalmára.

14. cikkA tagállamokra és Ausztráliára utaló nevek vagy hivatkozások

(1) Ausztráliában a bor származási helyének azonosítására szolgáló, a Közösség tagállamaira vonatkozó hivatkozások, illetve a tagállamok valamelyikének megjelölésére használt egyéb nevek:

a) kizárólag az érintett tagállamból származó borok esetében alkalmazhatók, és

b) a Közösség által kizárólag a közösségi jogszabályi és közigazgatási rendelkezésekben megállapított feltételeknek megfelelően használhatók.

(2) A Közösségben a bor származási helyének azonosítására szolgáló, Ausztráliára vonatkozó hivatkozások, illetve az Ausztrália megjelölésére használt egyéb nevek:

a) kizárólag az Ausztráliából származó borok esetében alkalmazhatók, és

b) Ausztrália által kizárólag az ausztrál jogszabályi és közigazgatási rendelkezésekben megállapított feltételeknek megfelelően használhatók.

15. cikkÁtmeneti intézkedések

A 12. cikk (1) bekezdése a) pontjának I. alpontjában és a 13. cikkben említett nevek oltalma nem gátolja Ausztráliát abban, hogy átmenetileg alkalmazza az alábbi neveket a borok megnevezésére és kiszerelésére Ausztráliában és azokban a harmadik országokban, ahol ezt a jogszabályi és közigazgatási rendelkezések lehetővé teszik, a következők szerint:

a) a megállapodás hatálybalépését követően 12 hónapig a következő nevek esetében: Burgundy, Chablis, Champagne, Graves, Manzanilla, Marsala, Moselle, Port, Sauterne, Sherry és White Burgundy;

b) a megállapodás hatálybalépését követően 10 évig a Tokaji név esetében.

16. cikkHagyományos kifejezések

(1) Amennyiben e megállapodás másképpen nem rendelkezik, a III. mellékletben a Közösségre vonatkozóan megadott hagyományos kifejezéseket Ausztráliában:

a) tilos Ausztráliából származó bor leírásában vagy kiszerelésén használni; és

b) a Közösségből származó borok leírásában vagy kiszerelésén kizárólag a III. mellékletben szereplő származási hely és kategória szerinti borok vonatkozásában, az említett melléklet szerinti nyelven, továbbá a Közösség jogszabályi és közigazgatási rendelkezéseiben előírt feltételek alapján lehet használni.

(2) Ausztrália e megállapodással összhangban megteszi azokat az intézkedéseket, amelyekre a III. mellékletben felsorolt, a Közösség területéről származó borok leírásában és kiszerelésén használt hagyományos kifejezések oltalma érdekében e cikknek megfelelően szükség van. E célból Ausztrália gondoskodik azokról a megfelelő jogi eszközökről, amelyek hatékony oltalmat nyújtanak a hagyományos kifejezések számára és megakadályozzák azok jogosulatlan használatát, még az olyan esetekben is, ahol a hagyományos kifejezéseket a „fajtájú”, „típusú”, „stílusú”, „utánzat”, „módszer szerint” vagy más hasonló kifejezés egészíti ki.

(3) A (2) bekezdésben előírt oltalom nem sérti a 17. és a 23. cikkben foglaltakat.

(4) Valamely hagyományos kifejezés oltalma kizárólag a következőkre vonatkozik:

a) az a nyelv, illetve azok a nyelvek, amelyen vagy amelyeken a III. mellékletben szerepel; és

b) a III. melléklet szerinti azon borkategória, amellyel összefüggésben a Közösségben oltalmat élvez.

(5) Ausztrália engedélyezheti, hogy területén a III. mellékletben felsorolt hagyományos kifejezésekkel megegyező vagy azokhoz hasonló kifejezéseket használjanak olyan borok esetében is, amelyek nem a szerződő felek területéről származnak, feltéve, hogy nem vezetik félre a fogyasztókat, a termék származását feltüntetik, és a kérdéses kifejezések használata nem eredményez az ipari tulajdon oltalmáról szóló, 1883. március 20-i Párizsi Egyezmény módosított szövegének 10a. cikke szerinti tisztességtelen versenyt.

(6) E megállapodás egyetlen személynek sem sértheti azt a jogát, hogy a kereskedelmi tevékenység során saját nevét vagy üzleti jogelődje nevét használja, kivéve ha a nevet a fogyasztók megtévesztésére alkalmas módon használják.

(7) Az (5) bekezdésben foglaltak érvényének korlátozása nélkül Ausztrália nem engedélyezi területén olyan védjegy bejegyzését vagy használatát, amely a III. mellékletben szereplő, a borok leírásában és kiszerelésén használt hagyományos kifejezést tartalmaz, vagy ilyen kifejezésből áll, kivéve ha e megállapodás megengedi az adott hagyományos kifejezésnek az érintett bor vonatkozásában történő használatát. Mindazonáltal ez a követelmény:

a) nem alkalmazandó az olyan védjegyekre, amelyeket Ausztráliában jogszerűen és jóhiszeműen bejegyeztek, illetve amelyekhez Ausztráliában – a megállapodás aláírását megelőző, jóhiszemű használatukból kifolyólag – törvényesen megszerzett jogok kapcsolódnak;

b) a III. mellékletbe e megállapodás aláírását követően felvett hagyományos kifejezések esetében nem alkalmazandó az olyan védjegyekre, amelyeket Ausztráliában jóhiszeműen bejegyeztek, illetve amelyekhez Ausztráliában – az érintett hagyományos kifejezés e megállapodás szerinti oltalom alá helyezését megelőző, jóhiszemű használatából kifolyólag – törvényesen megszerzett jogok kapcsolódnak; továbbá

c) nem akadályozza meg az a) és a b) pontban említett védjegyek használatát azokban a harmadik országokban, amelyek jogszabályi és közigazgatási rendelkezései megengedik e védjegyek használatát.

Ez a rendelkezés nem sérti a Közösség azon jogát, hogy az érintett hagyományos kifejezést az (1) bekezdés b) pontjával összhangban használja.

(8) Az (5), a (6) és a (7) bekezdésben, valamint a 23. cikkben foglaltak érvényének korlátozása nélkül Ausztrália nem engedélyezi, hogy területén olyan üzleti nevet használjanak borok leírásában és kiszerelésén, amely valamely, e megállapodás III. mellékletében szereplő hagyományos kifejezést foglal magában, vagy ilyen kifejezésből áll. Mindazonáltal ez a követelmény:

a) nem alkalmazandó azokra az üzleti nevekre, amelyeket e megállapodás aláírásának időpontja előtt, jogszerűen és jóhiszeműen bejegyeztek Ausztráliában;

b) a III. mellékletbe a megállapodás aláírásának időpontját követően felvett hagyományos kifejezések esetében nem alkalmazandó azokra az üzleti nevekre, amelyeket az érintett hagyományos kifejezés e megállapodás szerinti oltalom alá helyezését megelőzően, jogszerűen és jóhiszeműen bejegyeztek Ausztráliában; továbbá

c) nem akadályozza meg az ilyen üzleti nevek használatát azokban a harmadik országokban, amelyek jogszabályi és közigazgatási rendelkezései megengedik ezen üzleti nevek használatát.

Az a), a b) és a c) bekezdésben foglaltak nem teszik lehetővé az üzleti neveknek a fogyasztók megtévesztésére alkalmas módon történő használatát.

(9) Ausztrália e megállapodás egyetlen rendelkezése alapján sem kötelezhető arra, hogy oltalomban részesítse azokat a III. mellékletben szereplő hagyományos kifejezéseket, amelyek a származási országban nem állnak oltalom alatt, vagy amelyek oltalma megszűnik, illetve amelyeket már nem használnak a Közösségben.

17. cikkÁtmeneti intézkedések

A 12. cikk (1) bekezdése a) pontjának III. alpontjában és a 16. cikkben említett nevek oltalma nem gátolja Ausztráliát abban, hogy az e megállapodás hatálybalépésével kezdődő, 12 hónapos átmeneti időszakban használja a következő neveket a borok leírásában és kiszerelésén Ausztráliában és azokban a harmadik országokban, ahol ezt a jogszabályi és közigazgatási rendelkezések lehetővé teszik: Amontillado, Auslese, Claret, Fino, Oloroso, Spatlese.

18. cikkBorkategóriák és kereskedelmi jelölések

(1) Amennyiben e megállapodás másképpen nem rendelkezik, a IV. melléklet A. részében felsorolt borkategóriák és a IV. melléklet B. részében felsorolt kereskedelmi jelölések Ausztráliában:

a) kizárólag a Közösségből származó borok esetében alkalmazhatók; és

b) a Közösség által kizárólag a közösségi jogszabályi és közigazgatási rendelkezésekben megállapított feltételeknek megfelelően használhatók.

(2) Ausztrália e megállapodás egyetlen rendelkezése alapján sem kötelezhető arra, hogy meghatározott borokra korlátozza azoknak a IV. mellékletben szereplő borkategóriáknak és kereskedelmi jelöléseknek a használatát, amelyek a származási országban nem esnek ilyen korlátozás alá, vagy amelyek tekintetében ez a korlátozás megszűnik, illetve amelyeket már nem használnak a Közösségben.

III. CÍM A kiszerelésre és a leírásra vonatkozó különös rendelkezések

19. cikkÁltalános elv

A borok címkéjén nem szerepelhet olyan kifejezés, amely valótlan vagy félrevezető információt tartalmaz a bor jellegére, összetételére, minőségére vagy származására vonatkozóan.

20. cikkVálasztható jelölések

(1) A szerződő felek közötti borkereskedelem esetében azok az Ausztráliából származó borok:

a) amelyeket valamely, a II. melléklet B. részében szereplő földrajzi jelzéssel láttak el, leírhatók vagy kiszerelhetők a Közösségben a (3) bekezdésben meghatározott választható jelölésekkel, feltéve, hogy a jelölések használata megfelel az ausztráliai bortermelőkre alkalmazandó szabályoknak és különösen az 1980. évi Australian Wine and Brandy Corporation Act (az ausztrál bor- és borpárlatkészítők társulásáról szóló törvény), az 1974. évi Trade Practices Act (a kereskedelmi gyakorlatokról szóló törvény), valamint az Australia New Zealand Food Standards Code (az Ausztrália és Új-Zéland által elfogadott, az élelmiszerekkel kapcsolatos előírásokról szóló törvénykönyv) rendelkezéseinek; és

b) amelyeken a II. melléklet B. részében felsorolt földrajzi jelzések egyike sem szerepel, leírhatók vagy kiszerelhetők a Közösségben a (3) bekezdés d), g) és l) pontjában meghatározott választható jelölésekkel, feltéve, hogy a jelölések használata megfelel az ausztráliai bortermelőkre alkalmazandó szabályoknak és különösen az 1980. évi Australian Wine and Brandy Corporation Act , az 1974. évi Trade Practices Act , valamint az Australia New Zealand Food Standards Code rendelkezéseinek.

(2) A szerződő felek közötti borkereskedelem esetében azok a Közösségből származó borok:

a) amelyeket valamely, a II. melléklet A. részében szereplő földrajzi jelzéssel láttak el, leírhatók vagy kiszerelhetők Ausztráliában a (3) bekezdésben meghatározott választható jelölésekkel, feltéve, hogy az adott bor címkézése összhangban van az 1493/1999/EK tanácsi rendelet V. címének II. fejezetével, valamint VII. és VIII. mellékletével, továbbá a 753/2002/EK bizottsági rendelettel, és hogy a jelölések használata az 1980. évi Australian Wine and Brandy Corporation Act és az 1974. évi Trade Practices Act értelmében nem minősül csalásnak vagy a fogyasztók megtévesztésének; és

b) amelyeken a II. melléklet A. részében felsorolt földrajzi jelzések egyike sem szerepel, leírhatók vagy kiszerelhetők Ausztráliában a (3) bekezdés d), g) és l) pontjában meghatározott választható jelölésekkel, feltéve, hogy az adott bor címkézése összhangban van az 1493/1999/EK tanácsi rendelet V. címének II. fejezetével, valamint VII. és VIII. mellékletével, továbbá a 753/2002/EK bizottsági rendelettel, és hogy a jelölések használata az 1980. évi Australian Wine and Brandy Corporation Act és az 1974. évi Trade Practices Act értelmében nem minősül csalásnak vagy a fogyasztók megtévesztésének.

(3) Az (1) és a (2) bekezdésben említett választható jelölések a következők:

a) a szőlőszüret évének megfelelő évjárat, feltéve, hogy a bor legalább 85 %-a az érintett évben szüretelt szőlőből származik; a télen szüretelt szőlőből nyert közösségi borok esetében azonban a szüret éve helyett a folyó gazdasági év kezdete szerinti évet kell feltüntetni;

b) valamely szőlőfajta neve vagy annak szinonimája, a 22. cikknek megfelelően;

c) hivatkozás valamely díjra, éremre vagy versenyre, illetve ausztrál díjra, éremre vagy versenyre, feltéve, hogy a versenyről tájékoztatták a Közösség illetékes szervét;

d) a VI. melléklet szerinti terméktípus feltüntetése;

e) a szőlőültetvény neve;

f) a Közösség területéről származó borok esetében a borgazdaság neve, feltéve, hogy a szőlőtermesztés és a borkészítés egyaránt az adott borgazdaságban történik;

g) a bor sajátos színére utaló jelzés;

h) a bor palackozásának helye;

i) a borkészítéshez használt módszerre vonatkozó jelzés, a VIII. mellékletre is figyelemmel;

j) a Közösség esetében a III. mellékletben felsorolt hagyományos kifejezések valamelyike;

k) Ausztrália esetében az V. mellékletben felsorolt, minőségi borokra utaló kifejezések valamelyike;

l) valamely, a bor forgalmazásában részt vevő személy neve, beosztása vagy rangja és címe.

21. cikkKiszerelés

(1) A szerződő felek megállapodnak abban, hogy az olyan esetekben, amikor az importáló szerződő fél jogszabályi és közigazgatási rendelkezései értelmében bizonyos jelöléseket kötelező feltüntetni a borcímkén, más jelölések is szerepelhetnek a kötelező jelöléseket tartalmazó látómezőben vagy a bor tárolóedényének más részén.

(2) Az (1) bekezdésben foglaltak ellenére abban az esetben, ha az V. mellékletben felsorolt, minőségi borokra vonatkozó kifejezések valamelyikét az elsődleges kereskedelmi megnevezés részeként használják a borcímkén, akkor a szóban forgó kifejezést ugyanabban a látómezőben kell feltüntetni, ahol a II. melléklet B. részében szereplő, Ausztráliára vonatkozó megfelelő földrajzi jelzés megjelenik, lényegében azonos méretű betűkkel. E bekezdés alkalmazásában az „elsődleges kereskedelmi megnevezés” a termék azon megnevezése, amely a bor tárolóedényének vagy csomagolásának azon a részén látható, amelyet a szokásos áruelhelyezési körülmények között a fogyasztók számára be kívánnak mutatni.

(3) A szerződő felek megállapodnak abban, hogy az (1) bekezdésben említett jelöléseket – beleértve az V. mellékletben szereplő, minőségi borra vonatkozó kifejezéseket is – meg lehet ismételni a bor tárolóedényének bármely részén, függetlenül attól, hogy a szóban forgó jelölések megjelennek-e ugyanabban a látómezőben, ahol a II. mellékletben felsorolt földrajzi jelzések valamelyike található.

(4) A Közösség hozzájárul ahhoz, hogy az Ausztráliából származó borok leírását vagy kiszerelését a Közösségben a borban található szabványos italegységek számára vonatkozó jelölések is kiegészíthessék, feltéve, hogy a jelölések használata megfelel az ausztráliai bortermelőkre alkalmazandó szabályoknak és különösen az 1980. évi Australian Wine and Brandy Corporation Act , az 1974. évi Trade Practices Act , valamint az Australia New Zealand Food Standards Code rendelkezéseinek.

22. cikkSzőlőfajták

(1) Mindkét szerződő fél engedélyt ad arra, hogy területén a másik szerződő fél használhassa egy vagy több szőlőfajta nevét vagy – adott esetben – annak szinonimáit bor leírásában és kiszerelésén, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

a) a szóban forgó szőlőfajtanevek vagy szinonimáik szerepelnek a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Hivatal (Organisation International de la Vigne et du Vin, OIV), az új növényfajták oltalmára létesült nemzetközi unió (Union for the Protection of Plant Varieties, UPOV), illetve a Növénygenetikai Erőforrások Nemzetközi Testülete (International Board for Plant Genetic Resources, IGPBR) által összeállított fajtaosztályozásban;

b) ha a bor nem teljes egészében a megnevezett szőlőfajtá(k)ból vagy az adott név (nevek) valamely szinonimája által jelölt szőlőfajtából készült, az esetleg édesítés céljából hozzáadott termékek és a mikroorganizmus-kultúrák mennyiségének (amely legfeljebb a bor 5 %-át teheti ki) levonása után kapott bormennyiségnek legalább 85 %-ban a megnevezett szőlőfajtá(k)ból kell származnia;

c) a címkén feltüntetett szőlőfajtanevek vagy azok valamely szinonimája által jelölt valamennyi szőlőfajtának nagyobb arányban kell jelen lennie a bor összetevői között, mint bármely fel nem tüntetett fajtának;

d) ha két vagy több szőlőfajtanév vagy azok szinonimái szerepelnek a címkén, akkor azokat az általuk jelölt szőlőfajtának a borösszetételen belüli aránya szerint, csökkenő sorrendben és tetszőleges betűmérettel kell feltüntetni;

e) a szőlőfajta (vagy szőlőfajták) neve, illetve annak szinonimái – az exportáló ország nemzeti jogszabályaitól függően – azonos vagy eltérő látómezőben is feltüntethetők;

f) a szőlőfajta (vagy szőlőfajták) neve, illetve annak szinonimái nem használhatók oly módon, amely félrevezetheti a fogyasztókat a bor eredetét illetően. E célból a szerződő felek meghatározhatják a nevek használatára vonatkozó gyakorlati feltételeket.

(2) Az (1) bekezdés, valamint a 12. cikk (1) bekezdése a) pontjának I. alpontja és b) pontjának I. alpontja ellenére a szerződő felek megállapodnak a következőkben:

a) amennyiben egy szőlőfajtanév vagy annak szinonimája valamely, a Közösségre vonatkozóan a II. melléklet A. részében felsorolt földrajzi jelzést foglal magában vagy ilyen jelzésből áll, Ausztrália abban az esetben használhatja az adott szőlőfajtanevet vagy annak szinonimáját a területéről származó bor leírásában vagy kiszerelésén, ha a kérdéses szőlőfajtanév vagy szinonima szerepel a VII. mellékletben, és

b) amennyiben egy szőlőfajtanév vagy annak szinonimája valamely, Ausztráliára vonatkozóan a II. melléklet B. részében felsorolt földrajzi jelzést foglal magában vagy ilyen jelzésből áll, a Közösség abban az esetben használhatja az adott szőlőfajtanevet vagy annak szinonimáját a területéről származó bor leírásában vagy kiszerelésén, ha a kérdéses szőlőfajtanevet vagy szinonimát jóhiszeműen használták már e megállapodás hatálybalépése előtt is.

(3) A 12. cikk és e cikk rendelkezései ellenére a szerződő felek megállapodnak abban, hogy a 12 hónappal e megállapodás hatálybalépése után véget érő átmeneti időszak alatt a „Hermitage” nevet használhatják az Ausztráliából származó borok esetében a „Shiraz” szőlőfajta szinonimájaként a Közösség területén kívüli országokban történő értékesítés során, amennyiben Ausztrália és az egyéb érintett országok jogszabályi és közigazgatási rendelkezései ezt megengedik, feltéve, hogy ezt a nevet nem használják a vásárlókat megtévesztő módon.

(4) E cikk rendelkezései ellenére a szerződő felek megállapodnak abban, hogy a 12 hónappal e megállapodás hatálybalépése után véget érő átmeneti időszak alatt a „Lambrusco” szőlőfajtanevet használhatják az Ausztráliából származó borok esetében, egy olyan borfajta leírására, amelyet hagyományosan ezen a néven állítanak elő és forgalmaznak a Közösség területén kívüli országokban történő értékesítés céljára, amennyiben ezt Ausztrália és az egyéb érintett országok jogszabályi és közigazgatási rendelkezései megengedik, feltéve, hogy ezt a nevet nem használják a vásárlókat félrevezető módon.

23. cikkMinőségi borokra vonatkozó kifejezések

Ausztrália az V. mellékletben meghatározott feltételekkel összhangban és a 20. cikkben foglaltaknak megfelelően használhatja az említett mellékletben felsorolt kifejezéseket Ausztráliából származó borok leírásában és kiszerelésén.

24. cikkAusztráliából származó, földrajzi jelzéssel ellátott borok

A szigorúbb megszorításokat tartalmazó ausztráliai jogszabályok sérelme nélkül a szerződő felek megállapodnak abban, hogy Ausztrália az alábbi feltételek mellett használhatja a II. melléklet B. részében felsorolt földrajzi jelzéseket Ausztráliából származó borok leírásában és kiszerelésén:

a) amennyiben egyetlen földrajzi jelzést használnak, a bornak legalább 85 %-ban az adott földrajzi egység területén szüretelt szőlőből kell készülnie;

b) amennyiben két vagy három földrajzi jelzést használnak ugyanazon borra vonatkozóan:

I. a bornak legalább 95 %-ban az adott földrajzi egységek területén szüretelt szőlőből kell készülnie, és a megnevezett földrajzi jelzésekhez tartozó területek mindegyikének legalább 5 %-ot kell képviselnie a bor összetételében; továbbá

II. a földrajzi jelzéseket az összetételen belüli arányok szerint, csökkenő sorrendben kell feltüntetni a címkén.

25. cikkA címkézési követelmények végrehajtása

(1) Ha a bor leírása vagy kiszerelése – különösen a címkén, a hivatalos vagy a kereskedelmi dokumentumokban, illetve a hirdetésekben – sérti ezt a megállapodást, a szerződő felek megteszik a szükséges közigazgatási intézkedéseket vagy megindítják a szükséges bírósági eljárást a vonatkozó jogszabályi és közigazgatási rendelkezéseiknek megfelelően.

(2) Az (1) bekezdésben említett intézkedéseket és eljárásokat különösen az alábbi esetekben kell alkalmazni:

a) ha a Közösség vagy Ausztrália jogszabályai által előírt leírások fordítása a másik szerződő fél nyelvére vagy nyelveire olyan szót eredményez, amely félrevezető az ily módon leírt vagy kiszerelt bor származási helyét, jellegét vagy minőségét illetően;

b) ha az e megállapodás szerint védett nevekkel rendelkező borok esetében a tárolóedényeken, a csomagoláson, a hirdetésekben vagy a hivatalos, illetve kereskedelmi okiratokban olyan leírások, védjegyek, nevek, feliratok vagy illusztrációk jelennek meg, amelyek közvetlenül vagy közvetve valótlan vagy félrevezető információkat nyújtanak a bor eredetére, származására, természetére, a szőlőfajtákra vagy a bor anyagi minőségére vonatkozóan;

c) ha olyan csomagolást használnak, amely félrevezető információkat tartalmaz a bor származására vonatkozóan.

26. cikkStatus quo

A szerződő felek jogszabályi rendelkezéseikben nem állapíthatnak meg az e megállapodásban vagy az e megállapodás aláírásának időpontjában hatályban lévő szabályozásukban – különös tekintettel a IX. mellékletben említett jogszabályokra – előírtaknál kevésbé kedvező feltételeket a másik szerződő fél országából származó borok leírására, kiszerelésére, csomagolására vagy összetételére vonatkozóan.

IV. CÍM Tanúsítási követelmények

27. cikkTanúsítás

(1) A Közösség időbeni korlátozás nélkül engedélyezi, hogy az Ausztráliából származó borok behozatalára az 1493/1999/EK tanácsi rendeletnek a szőlő- és borágazati termékek harmadik országokkal való kereskedelme tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályokról szóló 883/2001/EK bizottsági rendelet 24. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében és 26. cikkében előírt, az egyszerűsített tanúsítási eljárásra vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően kerülhessen sor. E célból és az említett rendelkezésekkel összhangban Ausztrália:

a) az illetékes szerven keresztül megküldi a tanúsítási okmányokat és az analitikai bizonylatokat; vagy

b) amennyiben az a) pontban említett illetékes szerv meggyőződik arról, hogy az egyes termelők e feladatokat végre tudják hajtani:

I. egyenként elismeri azokat a termelőket, akiknek engedélyezi a tanúsítási okmányok és az analitikai bizonylatok elkészítését;

II. felügyeli és ellenőrzi az engedéllyel rendelkező termelőket;

III. évente kétszer – január és július hónapban – továbbítja a Bizottságnak az engedéllyel rendelkező termelők nevét, címét és hivatalos nyilvántartási számát;

IV. haladéktalanul értesíti a Bizottságot az engedéllyel rendelkező termelők nevének vagy címének valamennyi változásáról; továbbá

V. haladéktalanul közli a Bizottsággal, ha egy termelő engedélyét visszavonták.

(2) A 883/2001/EK bizottsági rendelet 26. cikkében foglaltak ellenére az egyszerűsített VI 1 okmány tekintetében csupán a következő adatokat kell megadni:

a) a tanúsítási okmány 2. rovatában az importőr vagy a címzett neve és címe;

b) a tanúsítási okmány 6. rovatában „a termék leírása”, amely magában foglalja a következőket: a névleges térfogat (például: 75 cl), a kereskedelmi megnevezés (azaz „ausztráliai bor”), az oltalom alatt álló földrajzi jelzés (lásd a II. melléklet B. részét), a minőségi borra vonatkozó kifejezés (lásd az V. mellékletet), a szőlőfajta (szőlőfajták) neve és az évjárat, amennyiben ezek szerepelnek a címkén;

c) a tanúsítási okmány 11. rovatában az ausztráliai illetékes szerv által megadott egyedi elemzési szám.

(3) E cikk alkalmazásában Ausztrália esetében az illetékes szerv az Australian Wine and Brandy Corporation (az ausztrál bor- és borpárlatkészítők társulása), illetve azon egyéb szerv vagy szervek, amelyet vagy amelyeket Ausztráliában illetékes szervnek vagy szerveknek kijelölnek.

(4) A 28. cikkre is figyelemmel a Közösség az Ausztráliából származó borok behozatalára nem alkalmaz szigorúbb vagy kiterjedtebb tanúsítási rendszert, mint amely az ilyen behozatal vonatkozásában 1994. március 1-jén érvényben volt a Közösségben, illetve amely az egyenértékű felügyeleti és ellenőrzési intézkedéseket alkalmazó egyéb országokból behozott borokra alkalmazható.

(5) A 28. cikkre is figyelemmel Ausztrália a Közösségből származó borok behozatalára nem alkalmaz szigorúbb vagy kiterjedtebb tanúsítási rendszert, mint amely az ilyen behozatal vonatkozásában 1992. január 1-jén érvényben volt Ausztráliában, illetve amely az egyenértékű felügyeleti és ellenőrzési intézkedéseket alkalmazó egyéb országokból behozott borokra alkalmazható.

28. cikkÁtmeneti tanúsítási követelmények

(1) A szerződő felek fenntartják maguknak a jogot, hogy átmeneti kiegészítő tanúsítási követelményeket vezessenek be a közérdeket érintő jogos aggályokra válaszul, például közegészségügyi vagy fogyasztóvédelmi megfontolásból, illetve a csalás elleni küzdelem érdekében. Ebben az esetben kellő időben megfelelő tájékoztatást kell nyújtani a másik szerződő félnek, hogy lehetővé váljon számára a kiegészítő követelmények teljesítése.

(2) A szerződő felek megállapodnak abban, hogy az ilyen követelmények alkalmazása nem terjed túl azon az időtartamon, amelyre a követelmények bevezetését indokolttá tévő, a közérdeket sértő problémák megoldásához szükség van.

V. CÍM A megállapodás igazgatása

29. cikkEgyüttműködés a szerződő felek között

(1) A szerződő felek az őket képviselő szerveken és a 30. cikk értelmében létrehozott vegyes bizottságon keresztül közvetlen kapcsolatot tartanak fenn egymással az e megállapodással kapcsolatos valamennyi ügyet illetően. A szerződő felek törekednek különösen arra, hogy a közöttük e megállapodással összefüggésben felmerülő valamennyi problémát mindenekelőtt az őket képviselő szerveken vagy a vegyes bizottságon keresztül oldják meg.

(2) Az Ausztrália képviseletére kinevezett szerv a Mezőgazdasági, Halászati és Erdészeti Minisztérium (Department of Agriculture, Fisheries and Forestry) vagy az ausztrál kormány által e minisztérium vonatkozó feladatainak ellátására kijelölt bármely egyéb utódhivatal. A Közösség képviseletére kijelölt szerv az Európai Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatósága. Ha a szerződő felek valamelyike megváltoztatja képviseleti szervét, erről értesíti a másik felet.

(3) A Mezőgazdasági, Halászati és Erdészeti Minisztérium által képviselt Ausztrália és a Közösség:

a) közös megegyezéssel módosíthatják az e megállapodáshoz csatolt mellékleteket és jegyzőkönyvet. Az érintett melléklet vagy a jegyzőkönyv módosítása a szerződő felek által jóváhagyott időponttól lép hatályba;

b) közös megegyezéssel meghatározhatják a 13. cikk (6) bekezdésében és a 22. cikk (1) bekezdésének f) pontjában említett gyakorlati feltételeket;

c) írásban értesítik egymást a borágazatot is érintő, közérdekű, például a közegészségüggyel vagy a fogyasztóvédelemmel kapcsolatos új rendeletek elfogadására vagy meglévő rendeletek módosítására irányuló szándékukról;

d) írásban értesítik egymást az e megállapodás alkalmazására vonatkozó valamennyi jogalkotási és közigazgatási intézkedésről, valamint bírósági határozatról, továbbá tájékoztatják egymást az ilyen határozatok alapján elfogadott intézkedésekről; továbbá

e) megállapodhatnak abban, hogy az e megállapodás valamely rendelkezésében egy adott jogszabályra vagy rendelkezésre tett hivatkozások a szóban forgó jogszabály vagy rendelet módosított és az e megállapodás aláírását követő meghatározott időpontban hatályban lévő változatára való hivatkozásnak tekintendők.

30. cikkVegyes bizottság

(1) Létrejön a Közösség és Ausztrália képviselőiből álló vegyes bizottság.

(2) A vegyes bizottság konszenzussal ajánlásokat fogalmazhat meg és határozatokat fogadhat el. A bizottság meghatározza saját eljárási szabályzatát. A vegyes bizottság a szerződő felek bármelyikének kérésére összeül; az üléseket a kérés időpontjától számított legfeljebb 90 napon belül, a Közösségben és Ausztráliában felváltva, a szerződő felek által közösen meghatározott időpontban, helyen és módon (ideértve a videokonferenciát is) kell megtartani.

(3) A vegyes bizottság határozatot hozhat:

a) az e megállapodáshoz csatolt mellékletek és jegyzőkönyv módosításáról. Az érintett melléklet vagy a jegyzőkönyv módosítása a szerződő felek által jóváhagyott időponttól lép hatályba;

b) a 13. cikk (6) bekezdésében és a 22. cikk (1) bekezdésének f) pontjában említett gyakorlati feltételekről; továbbá

c) arról, hogy az e megállapodás valamely rendelkezésében egy adott jogszabályra vagy rendelkezésre tett hivatkozások a szóban forgó jogszabály vagy rendelet módosított és az e megállapodás aláírását követő meghatározott időpontban hatályban lévő változatára való hivatkozásnak tekintendők.

(4) A vegyes bizottság gondoskodik továbbá e megállapodás megfelelő módon történő alkalmazásáról, és megvizsgálhat bármely, a megállapodás végrehajtásával és érvényesülésével kapcsolatos kérdést. A bizottság feladatkörébe tartoznak különösen az alábbiak:

a) a szerződő felek közötti információcsere lebonyolítása az e megállapodásban foglaltak érvényesülésének optimalizálása érdekében;

b) javaslatok előterjesztése a bor-, illetve a szeszesital-ágazat terén a szerződő felek közös érdekét képviselő kérdésekben;

c) a 10. cikk (9) bekezdésében és a 38. cikk (7) bekezdésében említett díjak és kiadások jegyzékének összeállítása.

(5) A vegyes bizottság megvitathat bármely, a borágazathoz kapcsolódó, közös érdekű kérdést.

(6) A vegyes bizottság elősegítheti a kapcsolatépítést a szerződő felek bortermelőinek és borászati iparának képviselői között.

31. cikkA megállapodás alkalmazása és érvényesítése

A szerződő felek a X. mellékletben foglaltaknak megfelelően kijelölik az e megállapodás alkalmazásáért és érvényesítéséért felelős kapcsolattartási pontokat.

32. cikkKölcsönös segítségnyújtás a szerződő felek között

(1) Amennyiben valamelyik szerződő félnek oka van feltételezni, hogy:

a) valamely, a 2. cikkben meghatározottak szerinti, Ausztrália és a Közösség között kereskedelmi forgalomba kerülő vagy kereskedelmi forgalomban lévő bor vagy bortétel nem felel meg a közösségi vagy az ausztráliai borágazatra vonatkozó szabályoknak vagy e megállapodásnak, és

b) ez a meg nem felelés különös jelentőséggel bír a másik fél szempontjából, és közigazgatási intézkedéseket vagy bírósági eljárásokat vonhat maga után,

a fentebb említett szerződő fél kijelölt kapcsolattartási pontján keresztül haladéktalanul tájékoztatja a másik szerződő fél kapcsolattartási pontját vagy egyéb illetékes szerveit.

(2) Az (1) bekezdéssel összhangban nyújtandó tájékoztatáshoz mellékelni kell a hivatalos, kereskedelmi vagy egyéb vonatkozó dokumentumokat; ezenkívül jelezni kell azt is, hogy adott esetben milyen közigazgatási intézkedéseket vagy bírósági eljárásokat lehet foganatosítani. E tájékoztatásnak különösen a következő részletes információkat kell tartalmaznia az érintett borra vonatkozóan:

a) a termelő és az a személy, akinek rendelkezési joga van a bor felett;

b) a bor összetétele és érzékszervi jellemzői;

c) a bor leírása és kiszerelése;

d) az előállításra és a forgalomba hozatalra vonatkozó szabályoknak való meg nem felelés részletei.

VI. CÍM Általános rendelkezések

33. cikkTranzitárunak minősülő borok

Az I., a II., a III. és a IV. címben foglaltak nem vonatkoznak a következőkre:

a) a szerződő felek egyikének területén tranzitáruként átszállított borok; vagy

b) olyan, a szerződő felek egyikének területéről származó borok, amelyeket kis mennyiségekben, a jegyzőkönyv II. pontjában meghatározott feltételekkel és eljárásokkal összhangban szállítanak a szerződő felek között.

34. cikkA WTO-egyezmény

E megállapodás nem sérti a szerződő feleknek a WTO-egyezményből fakadó jogait és kötelezettségeit.

35. cikkEgészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések

(1) E megállapodás rendelkezései nem sértik a szerződő felek azon jogát, hogy olyan egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedéseket tegyenek, amelyek az emberi, állati vagy növényi élet, illetve egészség megóvásához szükségesek, feltéve, hogy ezek az intézkedések nem ellentétesek a WTO-egyezmény 1A. mellékletében szereplő, az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló megállapodás rendelkezéseivel.

(2) Mindkét szerződő fél törekszik arra, hogy – közös megközelítés kialakítása céljából – a 29. cikkben meghatározott eljárásoknak megfelelően, a lehető legrövidebb időn belül tájékoztassa a másik szerződő felet azokról a fejleményekről, amelyek a területén forgalmazott borokkal kapcsolatban az emberi, állati vagy növényi élet vagy egészség megóvásához szükséges intézkedések elfogadását eredményezhetik, különösen olyanokét, amelyek szennyezőanyagokra és szermaradékokra vonatkozó egyedi határértékek megállapítására irányulnak.

(3) A (2) bekezdésben foglaltak sérelme nélkül abban az esetben, ha az egyik szerződő fél sürgős egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedéseket tesz vagy javasol azzal az indoklással, hogy valamely engedélyezett borászati eljárás, kezelés vagy összetételi követelmény veszélyt jelent az emberi egészségre nézve, az adott szerződő fél erről a megfelelő képviseleti szerveken vagy a vegyes bizottságon keresztül, (az adott esettől függően) a sürgős intézkedés bevezetésének vagy kezdeményezésének időpontjától számítva 30 napon belül értesíti a másik szerződő felet közös megközelítés kialakítása céljából.

36. cikkTerületi hatály

Ezt a megállapodást egyrészről az Európai Közösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartozó területeken és az említett szerződésben meghatározott feltételekkel kell alkalmazni, másrészről pedig Ausztrália területén.

37. cikkKonzultációk

(1) Amennyiben az egyik szerződő fél úgy ítéli meg, hogy a másik szerződő fél nem teljesítette valamely, e megállapodás alapján fennálló kötelezettségét, és a problémát nem lehet a 29. cikk (1) bekezdésében foglaltak szerint megoldani, írásban konzultációk tartását kérheti a másik szerződő féltől. A szerződő felek a kérelem kézhezvételétől számított 30 napon belül konzultálnak egymással a probléma megoldása érdekében.

(2) A konzultációkat kérő szerződő fél a másik szerződő fél rendelkezésére bocsátja a szóban forgó probléma részletes megvizsgálásához szükséges összes információt.

(3) Amennyiben a legcsekélyebb késedelem veszélyeztetné az emberi egészséget vagy csökkentené a csalás elleni küzdelemre irányuló intézkedések hatékonyságát, az érintett szerződő fél megfelelő átmeneti védintézkedéseket tehet, feltéve, hogy ezen intézkedések megtétele után azonnal megtartják a konzultációkat.

(4) Ha a problémát nem sikerül a konzultációkra vonatkozó kérés kézhezvételétől számított 60 napon belül rendezni, a szerződő felek közös megegyezéssel a következőképpen járhatnak el:

a) meghosszabbíthatják a konzultációs időszakot vagy

b) az ügyben kikérhetik valamely illetékes szerv véleményét.

38. cikkVálasztottbírósági eljárás

(1) Amennyiben valamely – a 9. cikk értelmében emelt kifogástól eltérő – probléma nem oldható meg a 37. cikkel összhangban, a szerződő felek közös megegyezéssel választottbíróság elé utalhatják az ügyet; ebben az esetben a felek 60 napon belül értesítik egymást a (4) bekezdésben meghatározott kritériumok alapján kijelölt választottbíró kinevezéséről.

(2) A második választottbíró kinevezésének időpontjától számított 30 napon belül az (1) bekezdésben foglaltakkal összhangban kinevezett két választottbíró közös megegyezéssel kijelöl egy harmadik választottbírót. Ha az első két választottbíró nem jut megegyezésre a harmadik választottbíró személyét illetően, a szerződő felek 30 napon belül közösen döntenek a harmadik választottbíró kijelöléséről.

(3) Amennyiben a szerződő felek a (2) bekezdésben említett 30 napos időszakon belül nem tudnak közösen harmadik választottbírót választani, a szükséges kinevezésről – bármelyik szerződő fél kérésére – egy további 60 napig tartó időszakon belül a Nemzetközi Bíróság elnöke vagy valamely tagja (attól függően, hogy melyikük a rangidős) dönt az e cikk (4) bekezdésében foglalt kritériumok alapján és a Bíróság gyakorlatával összhangban.

(4) A harmadikként kijelölt választottbíró tölti be a választottbíróság elnöki tisztjét; az elnöknek jogi képesítéssel kell rendelkeznie. A választottbíróknak (az elnök kivételével) megfelelő szakképesítéssel kell rendelkezniük a választottbírói testület által vizsgált területen.

(5) A harmadik választottbíró kijelölésétől számított 30 napon belül a három választottbíró közösen meghatározza a választottbírósági eljárás munkafolyamatának szabályait, figyelembe véve az Állandó Választottbíróságnak a két állam közötti viták rendezésére vonatkozó, nem kötelező érvényű szabályait, ám fenntartva annak a lehetőségét, hogy a szerződő felek közös megállapodással bármikor figyelmen kívül hagyhassák vagy módosíthassák a munkafolyamat szabályait.

(6) A három választottbíró a harmadik választottbíró kinevezésétől számított legfeljebb 90 napon belül megfogalmazza a szóban forgó problémával kapcsolatos következtetéseit. Ezeket a következtetéseket többségi döntéssel fogadják el.

(7) A választottbírósági eljárás költségeit, beleértve a választottbírók díjazásának költségét is, a szerződő felek egyenlő arányban viselik. A választottbírók részére fizetendő díjak és kiadások vonatkozásában a vegyes bizottság által összeállított jegyzék tekintendő mérvadónak.

(8) A választottbírók által hozott döntés végleges és kötelező érvényű.

(9) A szerződő felek közös megegyezéssel a kétoldalú borkereskedelmet érintő bármely egyéb kérdés kapcsán is kezdeményezhetik az e cikkben meghatározott választottbírósági eljárást.

39. cikkEgyüttműködés a borágazatban

(1) A szerződő felek közös megegyezéssel módosíthatják e megállapodást annak érdekében, hogy fokozzák az együttműködést a borágazatban. Megállapodnak, hogy konzultációkat kezdeményeznek a borok címkézésére vonatkozó követelmények összehangolására.

(2) E megállapodás keretében a szerződő felek bármelyike javaslatokat tehet a felek közötti együttműködés kiszélesítésére vonatkozóan, tekintetbe véve a megállapodás alkalmazása során szerzett tapasztalatokat.

40. cikkMeglévő készletek

Az olyan borok, amelyeket e megállapodás hatálybalépésének időpontjáig vagy a 15. és a 17.cikkben, illetve a 22. cikk (3) és (4) bekezdésében előírt, vonatkozó átmeneti időszakok végéig jogszerűen, ám a megállapodás által tiltott módon állítottak elő, írtak le és szereltek ki, a következő feltételek mellett hozhatók forgalomba:

a) amennyiben a bort egy vagy több olyan borászati eljárás vagy kezelés alkalmazásával állították elő, amely nem szerepel az I. mellékletben, a kérdéses bor a készletek kimerüléséig forgalmazható;

b) amennyiben a bor leírásában és kiszerelésén valamely, e megállapodás által tiltott kifejezést használtak, a kérdéses bor a következők szerint forgalmazható:

I. nagykereskedők által:

A. likőrborok esetében öt évig;

B. egyéb borok esetében három évig;

II. a kiskereskedők a szóban forgó borokat a készletek kimerüléséig forgalmazhatják.

41. cikkMegállapodás

Az e megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv és mellékletek a megállapodás szerves részét képezik.

42. cikkHiteles nyelvek

E megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol svéd, szlovák és szlovén nyelven, és az e nyelveken készült szövegeinek mindegyike egyaránt hiteles.

43. cikkAz 1994. évi megállapodás megszűnése

A szerződő felek megállapodnak abban, hogy e megállapodás hatálybalépésének időpontjában és attól kezdve a következő okmányok hatályukat vesztik:

a) az Ausztrália és az Európai Közösség között Brüsszelben és Canberrában, 1994. január 26. és január 31. között megkötött, a borkereskedelemről szóló megállapodás és az ahhoz csatolt jegyzőkönyv;

b) az alábbi címet viselő, Brüsszelben és Canberrában, 1994. január 26. és január 31. között kelt kapcsolódó levélváltások:

I. Levélváltás az Ausztráliából származó, „palackban erjesztett” pezsgők előállítására és címkézésére vonatkozó feltételekről;

II. Levélváltás a „botrytis” vagy hasonló kifejezéssel és a „nemes kései szüretelésű” vagy „különösen kései szüretelésű” szavakkal megnevezett és kiszerelt ausztráliai borok előállítására és címkézésére vonatkozó feltételekről;

III. Az Európai Közösség és Ausztrália [Ausztrália és az Európai Közösség] közötti megállapodás 8. és 14. cikkére vonatkozó levélváltás a borkereskedelemmel kapcsolatban;

IV. Levélváltás az Európai Közösség és Ausztrália [Ausztrália és az Európai Közösség] közötti borkereskedelemről szóló megállapodás és a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásaira (TRIPs) vonatkozó megállapodás 24. cikke (1) bekezdésének kapcsolatáról;

V. Levélváltás az Európai Közösség és Ausztrália [Ausztrália és az Európai Közösség] borkereskedelemről szóló megállapodásáról;

VI. Levélváltás a „Frontignac” kifejezés Ausztráliában való felhasználására vonatkozóan.

44. cikkHatálybalépés

(1) Ez a megállapodás az attól a naptól számított második hónap első napján lép hatályba, amikor a szerződő felek írásban értesítik egymást arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges követelményeket teljesítették.

(2) Ezt a megállapodást a szerződő felek bármelyike felmondhatja a másik szerződő félnek küldött írásbeli értesítéssel, egyéves felmondási idővel.

I. MELLÉKLET

Borászati eljárásokaz 5. cikkben említettek szerint

A. RÉSZ Az Ausztráliából származó borok vonatkozásában

1. Azon borászati eljárások és kezelések jegyzéke, amelyek (e melléklet eltérő értelmű rendelkezésének hiányában) az ausztrál szabályozásban és különösen az 1980. évi Australian Wine and Brandy Corporation Act-ben, az 1974. évi Trade Practices Act-ben és az Australia New Zealand Food Standards Code-ban meghatározott feltételek mellett és az alábbi előírásokkal engedélyezettek az Ausztráliából származó borok tekintetében:

1. argon, nitrogén vagy oxigén felhasználásával végzett levegőztetés vagy buborékoltatás;

2. hőkezelés;

3. olyan friss, egészséges, hígítatlan borseprő használata száraz borokban és 5 %-ot nem meghaladó mennyiségben, amely nem sokkal korábban készített száraz borok előállítása során keletkezett élesztőket tartalmaz;

4. centrifugálás és szűrés semleges szűrőközegekkel vagy azok nélkül, azzal a feltétellel, hogy az így kezelt termékekben nem marad vissza nemkívánatos üledék;

5. borélesztők használata a bor előállításához;

6. széndioxid, argon vagy nitrogén használata, akár önmagában, akár kombináltan, kizárólag semleges atmoszféra létrehozása és a termék levegőtől védett kezelése érdekében;

7. mikroorganizmus-kultúrák – ideértve az élesztőhéjat is – hozzáadása az élesztőképződés elősegítése érdekében, a következő anyagok közül eggyel vagy többel kiegészítve:

diammónium-foszfát vagy ammónium-szulfát,

ammónium-szulfit vagy ammónium-biszulfit,

tiamin-hidroklorid;

8. tejsavbaktériumok használata borszuszpenzióban;

9. szén-dioxid hozzáadása, feltéve, hogy az így kezelt bor literenkénti széndioxid-tartalma nem haladja meg a 2 grammot;

10. kén-dioxid, kálium-biszulfit vagy kálium-metabiszulfit – amelyet kálium-diszulfitnak vagy kálium-piroszulfitnak is neveznek – használata a közösségi szabályokban meghatározott feltételek mellett;

11. szorbinsav vagy kálium-szorbát hozzáadása, feltéve, hogy a kezelt, közvetlen emberi fogyasztásra forgalomba hozott termék literenkénti végső szorbinsavtartalma nem haladja meg a 200 milligrammot;

12. literenként legfeljebb 300 milligramm L-aszkorbinsav vagy eritorbinsav (izo-aszkorbinsav) hozzáadása;

13. citromsav hozzáadása a bor stabilizálásának céljából, feltéve, hogy a kezelt borban kialakult végleges citromsavtartalom nem haladja meg az 1 grammot literenként;

14. borkősav, tejsav vagy almasav használata a savtartalom növelése érdekében, feltéve, hogy az eredeti, borkősavban kifejezett savtartalom nem emelkedik literenként 4,0 grammnál nagyobb mértékben;

15. derítés az alábbi, borászati felhasználásra alkalmas anyagok közül egy vagy több alkalmazásával:

étkezési zselatin,

vizahólyag,

kazein és kálium-kazeinát,

tej vagy sűrített tej,

állati eredetű albumin,

bentonit,

szilícium-dioxid, gél vagy kolloid oldat formájában,

kaolin,

csersav,

pektolitikus enzimek,

élelmiszerekben történő felhasználásra engedélyezett enzimek;

16. csersav hozzáadása;

17. borászati célokra alkalmas faszénnel (aktív szén) való kezelés;

18. a következő kezelések:

fehérborok és rozék kezelése kálium-ferrocianiddal,

vörösborok kezelése kálium-ferrocianiddal vagy kalcium-fitáttal, feltéve, hogy az így kezelt bor tartalmaz maradék vasat;

19. literenként legfeljebb 100 milligramm meta-borkősav hozzáadása;

20. a következő anyagok használata palackos erjesztésű, degorzsálással seprőtelenített pezsgő készítéséhez:

kalcium-alginát, vagy

kálium-alginát;

21. kálium-bitartarát hozzáadása a borkő kicsapódásának elősegítésére;

22. hektoliterenként legfeljebb 40 gramm élesztősejtfal-készítmény használata;

23. polivinil-polipirrolidon használata, feltéve, hogy az így kezelt bor nem tartalmaz literenként 100 milligrammnál nagyobb mennyiségű polivinil-polipirrolidont;

24. hektoliterenként legfeljebb 1 gramm réz-szulfát használata a bor íz- vagy illathibáinak megszüntetése érdekében, feltéve, hogy az így kezelt bor réztartalma nem haladja meg az 1 milligrammot literenként;

25. karamell hozzáadása a likőrborok színének intenzívebbé tételére;

26. borból vagy aszalt szőlőből készült párlat, illetve borászati eredetű semleges alkohol hozzáadása likőrbor előállítása céljából;

27. szőlőmust és szőlőmustsűrítmény hozzáadása a bor édesítése céljából;

28. kalcium-karbonát használata savtompítás céljából;

29. kationcserélő gyanta használata a bor stabilizálásának céljából, feltéve, hogy a gyanta kellő szilárdságú, és így nem fordulhat elő, hogy bizonyos anyagok az emberi egészségre veszélyes mennyiségben kerülnek a borba[5];

30. tölgyfadarabok használata;

31. a forgótölcséres technológia alkalmazása;

32. gumiarábikum (arabmézga avagy akácmézga) használata;

33. kalcium-tartarát használata savtompítás céljából;

34. elektrodialízis alkalmazása;

35. ureáz használata a bor karbamidtartalmának csökkentésére;

36. lizozim használata;

37. fordított ozmózis alkalmazása;

38. dimetil-dikarbonát használata;

39. hidrogén-peroxid hozzáadása a szőlőléhez, a sűrített szőlőléhez vagy a szőlőmusthoz;

40. ellenáramú extrakció alkalmazása;

41. növényi eredetű fehérjék használata;

42. réz-citrát használata;

43. szőlőből készült párlat, borpárlat és cukor hozzáadása a pezsgőhöz;

44. misztella (szeszezett szőlőmust) hozzáadása.

2. Azok az új vagy módosított borászati eljárások és kezelések, amelyeket a 29. vagy a 30. cikkben foglalt eljárásnak megfelelően a szerződő felek közös megegyezéssel elfogadtak vagy a vegyes bizottság jóváhagyott.

B. RÉSZ A Közösségből származó borok vonatkozásában

1. Azon borászati eljárások és kezelések jegyzéke, amelyek (ellenkező értelmű rendelkezés hiányában) a közösségi szabályokban és különösen az 1493/1999/EK tanácsi rendeletben és az 1622/2000/EK bizottsági rendeletben meghatározott feltételek mellett és az alábbi előírásokkal engedélyezettek a Közösségből származó borok tekintetében:

1. argon, nitrogén vagy oxigén felhasználásával végzett levegőztetés vagy buborékoltatás;

2. hőkezelés;

3. olyan friss, egészséges, hígítatlan borseprő használata száraz borokban és 5 %-ot nem meghaladó mennyiségben, amely nem sokkal korábban készített száraz borok előállítása során keletkezett élesztőket tartalmaz;

4. centrifugálás és szűrés semleges szűrőközegekkel vagy azok nélkül, azzal a feltétellel, hogy az így kezelt termékekben nem marad vissza nemkívánatos üledék;

5. borélesztők használata a bor előállításához;

6. hektoliterenként legfeljebb 40 gramm élesztősejtfal-készítmény használata;

7. hektoliterenként legfeljebb 80 gramm polivinil-polipirrolidon használata;

8. tejsavbaktériumok használata borszuszpenzióban;

9. az alábbi anyagok közül egy vagy több hozzáadása az élesztők szaporodásának elősegítésére:

az alábbiak hozzáadása:

i. diammónium-foszfát vagy ammónium-szulfát, literenként legfeljebb 0,3 grammos mennyiségben,

ii. ammónium-szulfit vagy ammónium-biszulfit, literenként legfeljebb 0,2 grammos mennyiségben.

Ezek a termékek együtt is felhasználhatók, literenként legfeljebb 0,3 grammos mennyiségben, a fentiekben említett, literenként 0,2 grammos határérték megsértése nélkül;

tiaminban kifejezve literenként legfeljebb 0,6 milligramm tiamin-hidroklorid hozzáadása;

10. széndioxid, argon vagy nitrogén használata, akár önmagában, akár kombináltan, kizárólag semleges atmoszféra létrehozása és a termék levegőtől védett kezelése érdekében;

11. szén-dioxid hozzáadása, feltéve, hogy az így kezelt bor literenkénti széndioxid-tartalma nem haladja meg a 2 grammot;

12. kén-dioxid, kálium-biszulfit vagy kálium-metabiszulfit – amelyet kálium-diszulfitnak vagy kálium-piroszulfitnak is neveznek – használata az ausztrál szabályokban meghatározott feltételek mellett;

13. szorbinsav vagy kálium-szorbát hozzáadása, feltéve, hogy a kezelt, közvetlen emberi fogyasztásra forgalomba hozott termék literenkénti végső szorbinsavtartalma nem haladja meg a 200 milligrammot;

14. literenként legfeljebb 250 milligramm L-aszkorbinsav hozzáadása;

15. citromsav hozzáadása a bor stabilizálásának céljából, feltéve, hogy a kezelt borban kialakult végleges citromsavtartalom nem haladja meg az 1 grammot literenként;

16. borkősav használata a savtartalom növelésére, feltéve, hogy a bor borkősavban kifejezett eredeti savtartalma nem emelkedik literenként 2,5 grammnál nagyobb mértékben;

17. az alábbi anyagok közül egy vagy több használata savtompítás céljából:

semleges kálium-tartarát,

kálium-bikarbonát,

kalcium-karbonát, amely kis mennyiségekben tartalmazhatja az L (+) borkősav és az L (−) almasav kettős kalciumsóját,

kalcium-tartarát vagy borkősav,

a borkősav és a kalcium-karbonát egyenlő arányú, finoman porított homogén keveréke;

18. derítés az alábbi, borászati felhasználásra alkalmas anyagok közül egy vagy több alkalmazásával:

étkezési zselatin,

növényi eredetű fehérjék,

vizahólyag,

kazein és kálium-kazeinát,

tojásalbumin, tejalbumin,

bentonit,

szilícium-dioxid, gél vagy kolloid oldat formájában,

kaolin,

csersav,

pektolitikus enzimek,

a beta-glükanáz enzimes készítményei;

19. csersav hozzáadása;

20. borászati felhasználásra alkalmas faszénnel (aktív szén) való kezelés hektoliterenként legfeljebb 100 gramm szárazanyag alkalmazásával;

21. a következő kezelések:

fehérborok és rozék kezelése kálium-ferrocianiddal,

vörösborok kezelése kálium-ferrocianiddal vagy kálcium-fitáttal, feltéve, hogy az így kezelt bor tartalmaz vas maradékanyagot;

22. literenként legfeljebb 100 milligramm meta-borkősav hozzáadása;

23. akác használata az erjedés befejeződése után;

24. a DL-borkősavnak (más néven racémsav, avagy szőlősav) vagy semleges káliumsójának a felesleges kalcium kicsapódásának elősegítésére való használata;

25. a következő anyagok használata palackos erjesztésű, degorzsálással seprőtelenített pezsgő készítéséhez:

kalcium-alginát, vagy

kálium-alginát;

26. hektoliterenként legfeljebb 1 gramm réz-szulfát használata a bor íz- vagy illathibáinak megszüntetése érdekében, feltéve, hogy az így kezelt bor réztartalma nem haladja meg az 1 milligrammot literenként;

27. kálium-bitartarát vagy kalcium-tartarát hozzáadása a borkő kicsapódásának elősegítésére;

28. az Aleppo fenyő gyantájának használata, kizárólag „retsina” bor előállítása céljából, ami egyedül Görögországban van engedélyezve;

29. karamell hozzáadása a likőrborok színének intenzívebbé tételére;

30. kalcium-szulfát felhasználása bizonyos m. t. likőrborok előállításához, feltéve, hogy az így kezelt bor kálium-szulfátban kifejezett, literenkénti szulfáttartalma nem haladja meg a 2,5 grammot;

31. borból vagy aszalt szőlőből készült párlat, illetve borászati eredetű semleges alkohol hozzáadása likőrbor előállítása céljából;

32. szacharóz, szőlőmustsűrítmény vagy finomított szőlőmustsűrítmény hozzáadása a borszőlő, a szőlőmust, illetve a bor természetes alkoholtartalmának fokozására;

33. szőlőmust vagy finomított szőlőmustsűrítmény hozzáadása a bor édesítése céljából;

34. elektrodialízis a borkőkiválás megakadályozása érdekében;

35. ureáz használata a bor karbamidtartalmának csökkentése érdekében;

36. lizozim hozzáadása;

37. részleges sűrítés fizikai eljárások segítségével, ideértve a fordított ozmózist is, a szőlőmust, illetve a bor természetes alkoholtartalmának növelése érdekében;

38. dimetil-dikarbonát (DMDC) hozzáadása a borhoz a mikrobiológiai stabilizálás érdekében;

39. tölgyfadarabok használata a bor előállítása során.

2. Azok az új vagy módosított borászati eljárások és kezelések, amelyeket a 29. vagy a 30. cikkben foglalt eljárásnak megfelelően a szerződő felek közös megegyezéssel elfogadtak vagy a vegyes bizottság jóváhagyott.

C. RÉSZ A borászati eljárásokat és kezeléseket érintő, a 6. cikk (7) bekezdésében említett technikai kiigazítások

A Közösség esetében az I. melléklet B. részében foglalt alábbi borászati eljárások és kezelések:

16. borkősav használata a savtartalom növelésére, feltéve, hogy a bor borkősavban kifejezett eredeti savtartalma nem emelkedik literenként 2,5 grammnál nagyobb mértékben;

32. szacharóz, szőlőmustsűrítmény vagy finomított szőlőmustsűrítmény hozzáadása a borszőlő, a szőlőmust, illetve a bor természetes alkoholtartalmának fokozására;

37. részleges sűrítés fizikai eljárások segítségével, ideértve a fordított ozmózist is, a szőlőmust vagy a bor természetes alkoholtartalmának fokozása érdekében.

Ausztrália esetében az I. melléklet A. részében foglalt alábbi borászati eljárások és kezelések:

Nincs ilyen.

II. MELLÉKLET

Földrajzi jelzéseka 12. cikkben említettek szerint

E megállapodás hatálya alá a következő földrajzi jelzések tartoznak:

A. RÉSZ: AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGBŐL SZÁRMAZÓ BOROK

1. Az egyes tagállamok földrajzi jelzései:

AUSZTRIA

1. Meghatározott termőhelyről származó minőségi borok

Meghatározott termőhelyek |

Burgenland Carnuntum Donauland Kamptal Kärnten Kremstal Mittelburgenland Neusiedlersee Neusiedlersee-Hügelland Niederösterreich Oberösterreich Salzburg Steiermark Südburgenland Süd-Oststeiermark Südsteiermark Thermenregion Tirol Traisental Vorarlberg Wachau Weinviertel Weststeiermark Wien |

2. Földrajzi jelzéssel ellátott asztali borok

Bergland

Steirerland

Weinland

Wien

BELGIUM

1. Meghatározott termőhelyről származó minőségi borok

A meghatározott termőhelyek megnevezése |

Côtes de Sambre et Meuse Hagelandse Wijn Haspengouwse Wijn Heuvellandse wijn Vlaamse mousserende kwaliteitswijn |

2. Földrajzi jelzéssel ellátott asztali borok

Vin de pays des jardins de Wallonie Vlaamse landwijn |

BULGÁRIA

1. Meghatározott termőhelyről származó minőségi borok

Meghatározott termőhelyek |

Асеновград (Aszenovgrad) Черноморски район (fekete-tengeri régió) Брестник (Bresztnik) Драгоево (Dragoevo) Евксиноград (Evkszinograd) Хан Крум (Han Krum) Хърсово (Harszovo) Хасково (Haszkovo) Хисаря (Hiszarja) Ивайловград (Ivajlovgrad) Карлово (Karlovo) Карнобат (Karnobat) Ловеч (Lovecs) Лозица (Lozica) Лом (Lom) Любимец (Ljubimec) Лясковец (Ljaskovec) Мелник (Melnik) Монтана (Montana) Нова Загора (Nova Zagora) Нови Пазар (Novi Pazar) Ново село (Novo Szelo) Оряховица (Orjahovica) Павликени (Pavlikeni) Пазарджик (Pazardzsik) Перущица (Perustica) | Плевен (Pleven) Пловдив (Plovdiv) Поморие (Pomorie) Русе (Rusze) Сакар (Szakar) Сандански (Szandanszki) Септември (Szeptemvri) Шивачево (Sivacsevo) Шумен (Sumen) Славянци (Szlavjanci) Сливен (Szliven) Южно Черноморие (a Fekete-tenger déli partvidéke) Стамболово (Sztambolovo) Стара Загора (Sztara Zagora) Сухиндол (Szuhindol) Сунгурларе (Szungurlare) Свищов (Szvistov) Долината на Струма (Sztruma-völgy) Търговище (Targoviste) Върбица (Varbica) Варна (Várna) Велики Преслав (Veliki Preszlav) Видин (Vidin) Враца (Vraca) Ямбол (Jambol) |

2. Földrajzi jelzéssel ellátott asztali borok

Дунавска равнина (Dunai-síkság)

Тракийска низина (Trák-alföld)

CIPRUS

1. Meghatározott termőhelyről származó minőségi borok

Görögül | Angolul |

Meghatározott termőhelyek | Borvidéki körzetek (amelyek előtt szerepelhet a meghatározott termőhely neve) | Meghatározott termőhelyek | Borvidéki körzetek (amelyek előtt szerepelhet a meghatározott termőhely neve) |

Κουμανδαρία Λαόνα Ακάμα Βουνί Παναγιάς – Αμπελίτης Πιτσιλιά Κρασοχώρια Λεμεσού | Αφάμης vagy Λαόνα | Commandaria Laona Akama Vouni Panayia – Ambelitis Pitsilia Krasohoria Lemesou | Afames vagy Laona |

2. Földrajzi jelzéssel ellátott asztali borok

Görögül | Angolul |

Λεμεσός Πάφος Λευκωσία Λάρνακα | Lemesos Pafos Lefkosia Larnaka |

CSEHORSZÁG

1. Meghatározott termőhelyről származó minőségi borok

Meghatározott termőhelyek (amelyek előtt szerepelhet a borvidéki körzet neve) | Borvidéki körzetek, amelyek megnevezését követheti egy borvidéki település és/vagy egy szőlőbirtok neve |

čechy Morava | litoměřická mělnická mikulovská slovácká velkopavlovická znojemská |

2. Földrajzi jelzéssel ellátott asztali borok

české zemské víno moravské zemské víno |

FRANCIAORSZÁG

1. Meghatározott termőhelyről származó minőségi borok

Alsace Grand Cru, amelyet egy kisebb földrajzi egység neve követ Alsace, amely után szerepelhet egy kisebb földrajzi egység neve Alsace vagy Vin d’Alsace, amely után szerepelhet az „Edelzwicker” jelölés vagy egy szőlőfajta, illetve egy kisebb földrajzi egység neve Ajaccio Aloxe-Corton Anjou, amely után szerepelhet a Val de Loire, a Coteaux de Loire vagy a Villages Brissac jelölés Anjou, amely után szerepelhet a „Gamay”, a „Mousseux” vagy a „Villages” jelölés. Arbois Arbois Pupillin Auxey-Duresses vagy Auxey-Duresses Côte de Beaune vagy Auxey-Duresses Côte de Beaune-Villages Bandol Banyuls Barsac Bâtard-Montrachet Béarn vagy Béarn Bellocq Beaujolais Supérieur Beaujolais, amely után szerepelhet egy kisebb földrajzi egység neve Beaujolais-Villages Beaumes-de-Venise, amely előtt szerepelhet a „Muscat de” jelölés Beaune Bellet vagy Vin de Bellet Bergerac Bienvenues Bâtard-Montrachet Blagny Blanc Fumé de Pouilly Blanquette de Limoux Blaye Bonnes Mares Bonnezeaux Bordeaux Côtes de Francs Bordeaux Haut-Benauge Bordeaux, amely után szerepelhet a „Clairet”, a „Supérieur”, a „Rosé” vagy a „mousseux” jelölés Bourg Bourgeais Bourgogne, amely után szerepelhet a „Clairet” vagy a „Rosé” jelölés, illetve egy kisebb földrajzi egység neve Bourgogne Aligoté Bourgueil Bouzeron Brouilly Buzet Cabardès Cabernet d’Anjou Cabernet de Saumur Cadillac Cahors Canon-Fronsac Cap Corse, amely előtt szerepel a „Muscat de” jelölés Cassis Cérons Chablis Grand Cru, amely után szerepelhet egy kisebb földrajzi egység neve Chablis, amely után szerepelhet egy kisebb földrajzi egység neve Chambertin Chambertin Clos de Bèze Chambolle-Musigny Champagne Chapelle-Chambertin Charlemagne Charmes-Chambertin Chassagne-Montrachet vagy Chassagne-Montrachet Côte de Beaune vagy Chassagne-Montrachet Côte de Beaune-Villages Château Châlon Château Grillet Châteaumeillant Châteauneuf-du-Pape Châtillon-en-Diois Chenas Chevalier-Montrachet Cheverny Chinon Chiroubles Chorey-lés-Beaune vagy Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune vagy Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune-Villages Clairette de Bellegarde Clairette de Die Clairette du Languedoc, amely után szerepelhet egy kisebb földrajzi egység neve Clos de la Roche Clos de Tart Clos des Lambrays Clos Saint-Denis Clos Vougeot Collioure Condrieu Corbières, amely után szerepelhet a Boutenac jelölés Cornas Corton Corton-Charlemagne Costières de Nîmes Côte de Beaune, amely után szerepelhet egy kisebb földrajzi egység neve Côte de Beaune-Villages Côte de Brouilly Côte de Nuits Côte Roannaise Côte Rôtie Coteaux Champenois, amely után szerepelhet egy kisebb földrajzi egység neve Coteaux d’Aix-en-Provence Coteaux d’Ancenis, amely után szerepelhet egy szőlőfajta neve Coteaux de Die Coteaux de l’Aubance Coteaux de Pierrevert Coteaux de Saumur Coteaux du Giennois Coteaux du Languedoc Picpoul de Pinet Coteaux du Languedoc, amely után szerepelhet egy kisebb földrajzi egység neve Coteaux du Layon vagy Coteaux du Layon Chaume Coteaux du Layon, amely után szerepelhet egy kisebb földrajzi egység neve Coteaux du Loir Coteaux du Lyonnais Coteaux du Quercy Coteaux du Tricastin Coteaux du Vendômois Coteaux Varois Côte-de-Nuits-Villages Côtes Canon-Fronsac Côtes d’Auvergne, amely után szerepelhet egy kisebb földrajzi egység neve Côtes de Beaune, amely után szerepelhet egy kisebb földrajzi egység neve Côtes de Bergerac Côtes de Blaye Côtes de Bordeaux Saint-Macaire Côtes de Bourg Côtes de Brulhois Côtes de Castillon Côtes de Duras Côtes de la Malepère Côtes de Millau Côtes de Montravel Côtes de Provence, amely után szerepelhet a Sainte Victoire jelölés Côtes de Saint-Mont Côtes de Toul Côtes du Frontonnais, amely után szerepelhet a Fronton vagy a Villaudric jelölés Côtes du Jura Côtes du Lubéron Côtes du Marmandais Côtes du Rhône Côtes du Rhône Villages, amely után szerepelhet egy kisebb földrajzi egység neve Côtes du Roussillon Côtes du Roussillon Villages, amely után szerepelhet a következő települések valamelyikének a neve: Caramany, Latour de France, Lesquerde, Tautavel Côtes du Ventoux Côtes du Vivarais Cour-Cheverny Crémant d’Alsace Crémant de Bordeaux Crémant de Bourgogne Crémant de Die Crémant de Limoux Crémant de Loire Crémant du Jura Crépy Criots Bâtard-Montrachet Crozes Ermitage Crozes-Hermitage Echezeaux Entre-Deux-Mers vagy Entre-Deux-Mers Haut-Benauge Ermitage Faugères Fiefs Vendéens, amely után szerepelhet a Mareuil, a Brem, a Vix, vagy a Pissotte jelölés Fitou Fixin Fleurie Floc de Gascogne Fronsac Frontignan Gaillac Gaillac Premières Côtes Gevrey-Chambertin Gigondas Givry Grand Roussillon Grands Echezeaux Graves Graves de Vayres Griotte-Chambertin Gros Plant du Pays Nantais Haut Poitou Haut-Médoc Haut-Montravel Hermitage Irancy Irouléguy Jasnières Juliénas Jurançon L’Etoile, amely után szerepelhet a „mousseux” jelölés La Grande Rue Ladoix vagy Ladoix Côte de Beaune vagy Ladoix Côte de Beaune-Villages Lalande de Pomerol Languedoc, amely után szerepelhet egy kisebb földrajzi egység neve Latricières-Chambertin Les-Baux-de-Provence Limoux Lirac Listrac-Médoc Loupiac Lunel, amely előtt szerepelhet a „Muscat de” jelölés Lussac Saint-Émilion Mâcon vagy Pinot-Chardonnay-Macôn Mâcon, amely után szerepelhet egy kisebb földrajzi egység neve Mâcon-Villages Macvin du Jura Madiran Maranges Côte de Beaune vagy Maranges Côtes de Beaune-Villages Maranges, amely után szerepelhet egy kisebb földrajzi egység neve Marcillac Margaux Marsannay Maury Mazis-Chambertin Mazoyères-Chambertin Médoc Menetou Salon, amely után szerepelhet egy kisebb földrajzi egység neve Mercurey Meursault vagy Meursault Côte de Beaune vagy Meursault Côte de Beaune-Villages Minervois Minervois-la-Livinière Mireval Monbazillac Montagne Saint-Émilion Montagny Monthélie vagy Monthélie Côte de Beaune vagy Monthélie Côte de Beaune-Villages Montlouis, amely után szerepelhet a „mousseux” vagy a „pétillant” jelölés. Montrachet Montravel Morey-Saint-Denis Morgon Moselle Moulin-à-Vent Moulis Moulis-en-Médoc Muscadet Muscadet Coteaux de la Loire Muscadet Côtes de Grandlieu Muscadet Sèvre-et-Maine Musigny Néac Nuits Nuits-Saint-Georges Orléans Orléans-Cléry Pacherenc du Vic-Bilh Palette Patrimonio Pauillac Pécharmant Pernand-Vergelesses vagy Pernand-Vergelesses Côte de Beaune vagy Pernand-Vergelesses Côte de Beaune-Villages Pessac-Léognan Petit Chablis, amely után szerepelhet egy kisebb földrajzi egység neve Pineau des Charentes Pinot-Chardonnay-Macôn Pomerol Pommard Pouilly Fumé Pouilly-Fuissé Pouilly-Loché Pouilly-sur-Loire Pouilly-Vinzelles Premières Côtes de Blaye Premières Côtes de Bordeaux, amely után szerepelhet egy kisebb földrajzi egység neve Puisseguin Saint-Émilion Puligny-Montrachet vagy Puligny-Montrachet Côte de Beaune vagy Puligny-Montrachet Côte de Beaune-Villages Quarts-de-Chaume Quincy Rasteau Rasteau Rancio Régnié Reuilly Richebourg Rivesaltes, amely előtt szerepelhet a „Muscat de” jelölés Rivesaltes Rancio Romanée (La) Romanée Conti Romanée Saint-Vivant Rosé des Riceys Rosette Roussette de Savoie, amely után szerepelhet egy kisebb földrajzi egység neve Roussette du Bugey, amely után szerepelhet egy kisebb földrajzi egység neve Ruchottes-Chambertin Rully Saint Julien Saint-Amour Saint-Aubin vagy Saint-Aubin Côte de Beaune vagy Saint-Aubin Côte de Beaune-Villages Saint-Bris Saint-Chinian Sainte-Croix-du-Mont Sainte-Foy Bordeaux Saint-Émilion Saint-Emilion Grand Cru Saint-Estèphe Saint-Georges Saint-Émilion Saint-Jean-de-Minervois, amely előtt szerepelhet a „Muscat de” jelölés Saint-Joseph Saint-Nicolas-de-Bourgueil Saint-Péray Saint-Pourçain Saint-Romain vagy Saint-Romain Côte de Beaune vagy Saint-Romain Côte de Beaune-Villages Saint-Véran Sancerre Santenay vagy Santenay Côte de Beaune vagy Santenay Côte de Beaune-Villages Saumur Champigny Saussignac Sauternes Savennières Savennières-Coulée-de-Serrant Savennières-Roche-aux-Moines Savigny vagy Savigny-lès-Beaune Seyssel Tâche (La) Tavel Thouarsais Touraine Amboise Touraine Azay-le-Rideau Touraine Mesland Touraine Noble Joue Touraine, amely után szerepelhet a „mousseux” vagy a „pétillant” jelölés. Tursan Vacqueyras Valençay Vin d’Entraygues et du Fel Vin d’Estaing Vin de Corse, amely után szerepelhet egy kisebb földrajzi egység neve Vin de Lavilledieu Vin de Savoie vagy Vin de Savoie-Ayze, amely után szerepelhet egy kisebb földrajzi egység neve Vin du Bugey, amely után szerepelhet egy kisebb földrajzi egység neve Vin Fin de la Côte de Nuits Viré Clessé Volnay Volnay Santenots Vosne-Romanée Vougeot Vouvray, amely után szerepelhet a „mousseux” vagy a „pétillant” jelölés |

2. Földrajzi jelzéssel ellátott asztali borok

Vin de pays de l’Agenais Vin de pays d’Aigues Vin de pays de l’Ain Vin de pays de l’Allier Vin de pays d’Allobrogie Vin de pays des Alpes de Haute-Provence Vin de pays des Alpes Maritimes Vin de pays de l’Ardèche Vin de pays d’Argens Vin de pays de l’Ariège Vin de pays de l’Aude Vin de pays de l’Aveyron Vin de pays des Balmes dauphinoises Vin de pays de la Bénovie Vin de pays du Bérange Vin de pays de Bessan Vin de pays de Bigorre Vin de pays des Bouches du Rhône Vin de pays du Bourbonnais Vin de pays du Calvados Vin de pays de Cassan Vin de pays Cathare Vin de pays de Caux Vin de pays de Cessenon Vin de pays des Cévennes, amely után szerepelhet a Mont Bouquet jelölés Vin de pays Charentais, amely után szerepelhet az Ile de Ré, az Ile d’Oléron vagy a Saint-Sornin jelölés Vin de pays de la Charente Vin de pays des Charentes-Maritimes Vin de pays du Cher Vin de pays de la Cité de Carcassonne Vin de pays des Collines de la Moure Vin de pays des Collines rhodaniennes Vin de pays du Comté de Grignan Vin de pays du Comté tolosan Vin de pays des Comtés rhodaniens Vin de pays de la Corrèze Vin de pays de la Côte Vermeille Vin de pays des coteaux charitois Vin de pays des coteaux d’Enserune Vin de pays des coteaux de Besilles Vin de pays des coteaux de Cèze Vin de pays des coteaux de Coiffy Vin de pays des coteaux Flaviens Vin de pays des coteaux de Fontcaude Vin de pays des coteaux de Glanes Vin de pays des coteaux de l’Ardèche Vin de pays des coteaux de l’Auxois Vin de pays des coteaux de la Cabrerisse Vin de pays des coteaux de Laurens Vin de pays des coteaux de Miramont Vin de pays des coteaux de Montélimar Vin de pays des coteaux de Murviel Vin de pays des coteaux de Narbonne Vin de pays des coteaux de Peyriac Vin de pays des coteaux des Baronnies Vin de pays des coteaux du Cher et de l’Arnon Vin de pays des coteaux du Grésivaudan Vin de pays des coteaux du Libron Vin de pays des coteaux du Littoral Audois Vin de pays des coteaux du Pont du Gard Vin de pays des coteaux du Salagou Vin de pays des coteaux de Tannay Vin de pays des coteaux du Verdon Vin de pays des coteaux et terrasses de Montauban Vin de pays des côtes catalanes Vin de pays des côtes de Gascogne Vin de pays des côtes de Lastours Vin de pays des côtes de Montestruc Vin de pays des côtes de Pérignan Vin de pays des côtes de Prouilhe Vin de pays des côtes de Thau Vin de pays des côtes de Thongue Vin de pays des côtes du Brian Vin de pays des côtes de Ceressou Vin de pays des côtes du Condomois Vin de pays des côtes du Tarn Vin de pays des côtes du Vidourle Vin de pays de la Creuse Vin de pays de Cucugnan Vin de pays des Deux-Sèvres Vin de pays de la Dordogne Vin de pays du Doubs Vin de pays de la Drôme Vin de pays Duché d’Uzès Vin de pays de Franche-Comté, amely után szerepelhet a Coteaux de Champlitte jelölés Vin de pays du Gard Vin de pays du Gers Vin de pays des Hautes-Alpes Vin de pays de la Haute-Garonne Vin de pays de la Haute-Marne Vin de pays des Hautes-Pyrénées Vin de pays d’Hauterive, amely után szerepelhet a Val d’Orbieu, a Coteaux du Termenès vagy a Côtes de Lézignan jelölés Vin de pays de la Haute-Saône Vin de pays de la Haute-Vienne Vin de pays de la Haute vallée de l’Aude Vin de pays de la Haute vallée de l’Orb Vin de pays des Hauts de Badens Vin de pays de l’Hérault Vin de pays de l’Ile de Beauté Vin de pays de l’Indre et Loire Vin de pays de l’Indre Vin de pays de l’Isère Vin de pays du Jardin de la France, amely után szerepelhet a Marches de Bretagne vagy a Pays de Retz jelölés Vin de pays des Landes Vin de pays de Loire-Atlantique Vin de pays du Loir et Cher Vin de pays du Loiret Vin de pays du Lot Vin de pays du Lot et Garonne Vin de pays des Maures Vin de pays de Maine et Loire Vin de pays de la Mayenne Vin de pays de Meurthe-et-Moselle Vin de pays de la Meuse Vin de pays du Mont Baudile Vin de pays du Mont Caume Vin de pays des Monts de la Grage Vin de pays de la Nièvre Vin de pays d’Oc Vin de pays du Périgord, amely után szerepelhet a Vin de Domme jelölés Vin de pays de la Petite Crau Vin de pays des Portes de Méditerranée Vin de pays de la Principauté d’Orange Vin de pays du Puy de Dôme Vin de pays des Pyrénées-Atlantiques Vin de pays des Pyrénées-Orientales Vin de pays des Sables du Golfe du Lion Vin de pays de la Sainte Baume Vin de pays de Saint Guilhem-le-Désert Vin de pays de Saint-Sardos Vin de pays de Sainte Marie la Blanche Vin de pays de Saône et Loire Vin de pays de la Sarthe Vin de pays de Seine et Marne Vin de pays du Tarn Vin de pays du Tarn et Garonne Vin de pays des Terroirs landais, amely után szerepelhet a Coteaux de Chalosse, a Côtes de L’Adour, a Sables Fauves vagy a Sables de l’Océan jelölés Vin de pays de Thézac-Perricard Vin de pays du Torgan Vin de pays d’Urfé Vin de pays du Val de Cesse Vin de pays du Val de Dagne Vin de pays du Val de Montferrand Vin de pays de la Vallée du Paradis Vin de pays du Var Vin de pays du Vaucluse Vin de pays de la Vaunage Vin de pays de la Vendée Vin de pays de la Vicomté d’Aumelas Vin de pays de la Vienne Vin de pays de la Vistrenque Vin de pays de l’Yonne |

NÉMETORSZÁG

1. Meghatározott termőhelyről származó minőségi borok

A meghatározott termőhelyek megnevezése (amelyek után szerepelhet a borvidéki körzet neve) | Borvidéki körzetek |

Ahr Baden Franken Hessische Bergstraße Mittelrhein Mosel-Saar-Ruwer vagy Mosel vagy Saar vagy Ruwer Nahe Pfalz Rheingau Rheinhessen Saale-Unstrut Sachsen Württemberg | Walporzheim vagy Ahrtal Badische Bergstraße Bodensee Breisgau Kaiserstuhl Kraichgau Markgräflerland Ortenau Tauberfranken Tuniberg Maindreieck Mainviereck Steigerwald Starkenburg Umstadt Loreley Siebengebirge Bernkastel Burg Cochem Moseltor Obermosel Saar Ruwertal Nahetal Mittelhaardt / Deutsche Weinstraße (Weinstrasse) Südliche Weinstraße (Weinstrasse) Johannisberg Bingen Nierstein Wonnegau Mansfelder Seen Schloß Neuenburg Thüringen Elstertal Meißen Bayerischer Bodensee Kocher-Jagst-Tauber Oberer Neckar Remstal-Stuttgart Württembergisch Unterland Württembergischer Bodensee |

2. Földrajzi jelzéssel ellátott asztali borok

Landwein (tájborok) | Tafelwein (asztali borok) |

Ahrtaler Landwein Badischer Landwein Bayerischer Bodensee-Landwein Landwein Main Landwein der Mosel Landwein der Ruwer Landwein der Saar Mecklenburger Landwein Mitteldeutscher Landwein Nahegauer Landwein Pfälzer Landwein Regensburger Landwein Rheinburgen-Landwein Rheingauer Landwein Rheinischer Landwein Saarländischer Landwein der Mosel Sächsischer Landwein