Brüsszel, 1.8.2007

COM(2007) 461 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

HARMADIK ORSZÁGOK KÖZÖSSÉGGEL SZEMBENI KERESKEDELMI VÉDELMI INTÉZKEDÉSEINEK ÁTTEKINTÉSE (STATISZTIKÁK 2006. DECEMBER 31-IG, AZ ESETEK MAGYARÁZATA ÉS A SZÖVEG AZONBAN 2007 ÁPRILISÁIG FRISSÍTETT) {SEC(2007) 1057}

1. BEVEZETÉS

A harmadik országok Unióval szembeni kereskedelmi védelmi intézkedései ellenőrzéséről szóló, az elmúlt évben készült jelentés kiemelte e feladat fontosságát az Unió általános kereskedelempolitikájának összefüggésében. Különösen annak biztosítását jelölték meg a Kereskelmi Főigazgatóság egyik prioritásaként a piacra jutás javításának összefüggésében, hogy a harmadik országok ne alkalmazzák helytelen módon a kereskedelmi védelmi eszközöket.

Az európai versenyképességre irányuló stratégiájának részeként a Bizottság átgondolási folyamatot indított (a zöld könyv) a kereskedelmi védelmi eszközök bizottsági alkalmazásáról. A Bizottság zöld könyve nem kérdőjelezi meg a kereskedelmi védelmi eszközök alapvető értékét, de nyilvános átgondolásra hív fel arra vonatkozóan, hogy mi módon tudná ezeket az EU a leghatékonyabban felhasználni egy változó, globális gazdasági környezetben.

Ebben az összefüggésben elismerve ugyan, hogy a harmadik országoknak joguk van kereskedelmi védelmi eszközöket alkalmazni, természtesen arra kell ösztönözni őket, hogy gondolják át ennek gyakorlatát és adott esetben javítsák az eszközök alkalmazását. Valójában sok harmadik ország még mindig oly módon alkalmazza ezeket az eszközöket, hogy az túl gyakran olyan intézkedések elrendeléséhez vezet, melyek jogszerűsége megkérdőjelezhető.

Még ha mutatkozott is némi javulás egyes területeken, továbbra is úgy véljük, hogy nem megfelelően alkalmazzák az eszközöket, különös tekintettel a védintézkedésekre és a három eszköz (dömpingellenes, kiegyenlítő és védintézkedések) esetében alkalmazott, nem kielégítő standardokra. Ezek magukban foglalják az eljárás megindításának nem kielégítő standardjait, az érdekelt felek jogainak figyelmen kívül hagyását, valamint a kár és az okozati összefüggés nem megfelelő elemzését. A Bizottság továbbra is azzal a céllal kezeli e problémákat, hogy exportőreink számára lehetőleg a minimálisra csökkentse a kereskedelmi védelmi intézkedések kedvezőtlen hatását.

Mint mindig, a harmadik országok intézkedéseinek nyomon követését most is a vonatkozó WTO-megállapodások figyelembe vételével végezzük. Még ha az érintett országok nem is tagjai a WTO-nak, e nemzetközi szabályok szolgálnak összehasonlítási alapul annak megállapításához, hogy a vizsgálati hatóságok tisztességes és méltányos kereskedelmi környezetet alakítanak-e ki, illetve tartanak-e fenn. E szabályok szigorú betartása kötelez minket annak elismerésére és elfogadására, hogy az országoknak törvényes joguk van bizonyos körülmények között kereskedelmi védelmi intézkedéseket bevezetésére.

A Bizottság nagyon magas standardok alapján igazgatja ezen eszközöket és folytatni fogja bevált gyakorlatainak „exportját” a kereskedelmi védelmi eszközök terén, egyedi esetekbe történő beavatkozás, technikai segítségnyújtás és a kereskedelmi partnereinkkel valamennyi szinten folytatott párbeszéd formájában.

E jelentés bemutatja az Európai Bizottság 2006. évi tevékenységeit a harmadik országok Unióval vagy annak tagállamaival szembeni kereskedelmi védelmi ügyeinek nyomon követése terén. Megjegyzendő, hogy a 2006. előtt már folyamatban lévő ügyek esetében e jelentést az Európai Parlamentnek címzett, múlt évi azon jelentéssel összefüggésben kell olvasni, mely 2006. szeptember végéig bezárólag egyes ügyekhez fűzött magyarázatot tartalmazott. E jelentés a szóban forgó ügyeket frissíti, az említett időpont óta történt fejlemények figyelembevételével.

2. ÁLTALÁNOS TENDENCIÁK

2006 végén összesen 143 intézkedés volt érvényben az Európai Közösség vagy annak tagállamai ellen, szemben a 2005. évi 151 intézkedéssel. Ez a harmadik olyan év, melyben visszaesett a Közösséggel szemben bevezetett intézkedések száma. Az ez évi csökkenés 27 új (ideiglenes és végleges) intézkedés elrendelésével magyarázható, míg ezzel egyidejűleg 34 intézkedés lejárt, illetve visszavonásra került.

A 34 lejárt intézkedésből 10 az acélipari termékekre vonatkozó egyesült államokbeli intézkedéseknek hatályvesztési felülvizsgálatot követő megszűnéséhez vagy lejártához kapcsolódik. Ezen kívül az India (-6) és Argentína (-5) által bevezetett intézkedések száma szintén csökkent, hozzájárulva ezáltal az általános csökkenéshez. E két ország esetében az Európai Bizottság szolgálatainak aktív szerepük volt, mivel az intézkedések közül egyeseket a Bizottság szolgálatai által kért WTO-konzultációkat követően lezártak.

A 2006-ban elrendelt új intézkedések száma 2005-höz képest némileg nőtt: 25-ről 27-re. Az e két év között megfigyelt legfőbb különbség a védintézkedések számának növekedése volt: a 2005. évi 10-ről 2006-ban 15-re nőtt, ami több mint 50 %-os emelkedésnek felel meg. Ennek fő oka a Törökország által elrendelt intézkedések számának növekedése.

A különböző kereskedelmi védelmi eszközök megoszlását illetően ugyanaz a tendencia figyelhető meg mint az elmúlt években, vagyis az intézkedések kétharmadát dömpingellenes intézkedések teszik ki. Míg a kiegyenlítő intézkedések száma az elmúlt években csökkent , a védintézkedések száma 25 %-kal, vagyis a 2005. évi 24-ről 2006-ban 32-re nőtt. A három kategóriában (megindított ügyek, elrendelt intézkedések és bevezetett intézkedések) a védintézkedések alkalmazásának növekedése megerősíti az ezen eszköz alkalmazását illetően a tavalyi évben feltárt riasztó tendenciát. Természetesen ehhez figyelembe kell venni azt a tényt, hogy a védintézkedéseket erga-omnes alapon rendelték el, szemben a másik két eszközzel, melyek országspecifikusak. Emiatt a védintézkedések számának nemzetközi növekedése óhatatlanul az EK-t is érinti, még ha a szóban forgó terméket az EU nem is jelentős mennyiségben exportálja. Ennek okán a Bizottság továbbra is nyomást gyakorol ezen eszköz alkalmazóira, hogy körültekintőbben járjanak el az alkalmazás során és hogy tegyenek meg minden erőfeszítést az elrendelt védintézkedések kedvezőtlen hatásának lehető legkisebbre csökkentése érdekében. Ezen a téren az Európai Bizottság szolgálatai viszonylag sikeresek voltak, mint az az alábbiakból kiderül.

Az országokat illetően az EK-val és annak tagállamaival szembeni kereskedelmi védelmi eszközök legfőbb alkalmazója továbbra is az USA, ahol 29 intézkedés van hatályban, vagyis az összes intézkedés 20 %-a. Ez annak ellenére van így, hogy intézkedéseinek jelentős része megszűnt vagy lejárt. A többi fő ország India (18 intézkedés), Kína (10 intézkedés), Brazília (9 intézkedés) és Törökország (8 intézkedés). Ez utóbbi kivételével valamennyi ország az eszközök fontos alkalmazója volt az elmúlt években. Törökország az EK-val szembeni védintézkedések kiterjedt használata miatt került a fő helyek egyikére az alkalmazók között. A 2006. évi 5 új védintézkedésével az első helyre lépett ezen eszköz alkalmazását illetően.

Végezetül megjegyzendő, hogy sajnálatos módon a harmadik országok által az Európai Közösséggel szemben megindított ügyek száma a 2005. évi 20-ról 2006-ban 28-ra emelkedett. Az összesítésen belül a megindított dömpingellenes ügyek száma az előző évhez képest változatlanul 9 maradt. A 2005. évi nulla szubvencióellenes ügyhöz képest egy indult. A növekedés fő oka a megindított védintézkedési ügyek számának a 2005. évi 11-ről 18-ra való emelkedése.

3. ORSZÁGONKÉNTI TENDENCIÁK

E szakasz a harmadik országok kereskedelmi védelmi intézkedéseinek legfontosabb tendenciáit emeli ki. A melléklet tartalmazza az egyes harmadik országok főbb ügyeinek bemutatását.

3.1. Egyesült Államok

2006 végén az USÁ-ban 29 kereskedelmi védelmi intézkedés volt hatályban az EK-országokból származó behozatalokra. Ezek túlnyomó többsége (24) dömpingellenes intézkedés, és csupán 5 a kiegyenlítő intézkedés. Összehasonlításként, 2005 végén az EU-val szembeni összes intézkedések száma 39 volt, melyből 27 a dömpingellenes és 12 a kiegyenlítő intézkedés.

Az előző két év tendenciájának folytatásaként 2006-ban nem került sor újabb vizsgálatok megindítására az EU-exportőrökkel szemben. Másfelől az USA különböző, az intézkedések hatályvesztésére irányuló felülvizsgálatot indított, főleg az acélágazatban; ezek közül sokat 2006-ban lezártak, több dömpingellenes és/vagy kiegyenlítő intézkedés visszavonásával, beleértve a méretre vágott acéllemezt, a korrózióálló acélt és az olajtermelő országoknak szánt csőtermékeket.

Az USA kereskedelmi védelmi tevékenysége a WTO vitarendezési eljárásaira, vagyis az USA „nullázási” gyakorlatához és a „privatizációs” ügy végrehajtásához kapcsolódó eljárásokra összpontosított.

3.2. India és Pakisztán

Továbbra is India foglalja el a második helyet az EK-val szembeni intézkedések számát (összesen 18) illetően. 2006-ban 6 intézkedés járt le illetve zárult le, az elrendelt új intézkedések száma kettő volt. A 2005. évi 2 esethez képest India 2006-ban csupán egy, három EU-tagállamot érintő dömpingellenes ügyet indított. Ez az egymást követő harmadik év, melyben a Közösséggel szembeni indiai kezdeményezések száma csökkent.

Ez örvendetes fejlemény, mivel India ezen eszköz hagyományosan aktív alkalmazója. Az Indiával szembeni egyik legfőbb aggályunk az volt 2006-ban, hogy India hatályvesztésre irányuló felülvizsgálatot indított egy ügyben (poliol lágyhab tömbök), mely 2004-ben WTO-konzultációk tárgyát képezte és melynek esetében az intézkedéseknek egyszerűen le kellett volna járniuk. E felülvizsgálat folyamatban van és nyomon követjük a fejleményeit.

Pakisztán nem indított új felülvizsgálatot az EK-val szemben 2006-ban, ellentétben 2005-tel, amikor 3 dömpingellenes ügyet indított. 2006-ban azonban az előző évben indított két ügyön dolgoztak tovább, mely a hangyasavra vonatkozó intézkedések elrendeléséhez és az ónozott lemezre vonatkozó vizsgálat megszűnéséhez vezetett. Az elmúlt év jelentése tartalmazza ezen ügyek részleteit.

3.3. Kína

2006 végén Kína 10 intézkedést rendelt el az EU-val szemben, míg az előző évben ezen intézkedések száma 9 volt. Két új intézkedést rendelt el, egy pedig lejárt.

Kína csupán egy dömpingellenes ügyet indított az EU-val szemben, burgonykeményítőre vonatkozóan. Ez a 2005. évben indított 3 ügyhöz képest csökkenést jelentett. Összességében dömpingellenes tevékenységük lényegesen kisebb mértékű volt, mint 2005-ben, mely év utolsó hat hónapjában WTO-szinten Kína vált a dömpingellenes ügyek elsődleges indítójává.

2006-ban nyilvánvaló lett, hogy Kína gyenge eredményei az átláthatóság és a nyilvánosságra hozatal tekintetében rendszerproblémából adódnak. A Bizottság folyamatosan felvetette e problémát Kínának, egyedi esetek és kétoldalú kapcsolatok szintjén egyaránt. Továbbra is nyomást gyakorlunk a kínai hatóságokra és különösen az Ipari Károk Hivatalára, a nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos gyakorlatuk javítása és szabványosítása érdekében, az érdekelt felek védekezési joga teljes tiszteletben tartásának biztosítása céljából.

3.4. Latin-Amerika

A latin-amerikai országok hatályos intézkedéseinek száma 2006-ban csökkent az előző évhez képest. Ennek oka az Argentínában hatályos intézkedések számának jelentős csökkenése (-5 intézkedés) és az új intézkedések korlátozott száma.

A latin-amerikai országok viszonylag alacsony szintű, 2005. évi tevékenységét követően 2006-ban 8 kereskedelmi védelmi ügyet indítottak az említett országok. Olyan három évet követően, amikor Argentína nem alkalmazott kereskedelmi védelmi eszközöket az EK-val szemben, 2006-ban 3 dömpingellenes és egy védintézkedési ügyet indított. E folyamatban lévő ügyeknek csekély gazdasági jelentősége van az EK számára. Mexikó 2 dömpingellenes ügyet indított egyes tagállamokkal szemben, ami az előző évek tevékenységéhez képest csökkenést jelent. Chile és Panama 1-1 védintézkedési ügyet indított, de gyakorlatilag ezek egyike sem volt hatással az EU-exportőrökre.

3.5. Oroszország és Ukrajna

Az e két ország által elrendelt intézkedések száma emelkedett, mivel mindkét ország 2-2 új intézkedést rendelt el 2006-ban.

2006-ban Oroszország és Ukrajna összesen 5 védintézkedést indított, csakúgy mint az előző évben . 2006-ban azonban Ukrajna indította ezen ügyek döntő többségét, míg 2005-ben Oroszország. Ukrajna két védintézkedést rendelt el 2006-ban: a golyóscsapágyakra és a karboximetilcellulózra vonatkozóan. Ezen intézkedések jellegük miatt azonban semmilyen módon nem hatnak az EU-exportőrökre. Az Oroszország által elrendelt intézkedések lámpákra és acélcsövekre vonatkoztak.

3.6. Törökország

2005-ben Törökország nem alkalmazott kereskedelmi védelmi eszközöket a Közösséggel szemben, 2006-ban azonban újból nagyon aktívvá vált a védintézkedések terén: összesen 5 ügyet indított. Mind az 5 ügy intézkedések elrendeléséhez vezetett 2006-ban. Az érintett termékek és az érintett intézkedések eltérő jellege miatt egyes esetekben nagyobb volt a hatás mint másokban.

3.7. Ausztrália

Ausztrália egy, kiegyenlítő vámra vonatkozó ügyet indított az EU-val szemben 2006-ban, míg 2005-ben egyet sem. Az elmúlt év jelentése említette, hogy Ausztrália kiegyenlítő vámra vonatkozó intézkedéseket zárt le a Franciaországból származó léding kiszerelésű borpárlatra vonatkozóan, a hatályvesztésre irányuló felülvizsgálatot követően. Nem találtak okozati összefüggést a támogatás és a belföldi ipart ért kár között. Emiatt meglepő volt, amikor az ausztrál hatóságok 2006 júliusában kiegyenlítő vámra vonatkozó új vizsgálatot indítottak a Franciaországból származó, palackozott, léding kiszerelésű borpárlatra vonatkozóan. E vizsgálat végleges intézkedések elrendeléséhez vezetett 2007 márciusában.

Annak ellenére, hogy az uniós gazdasági ágazat nem működött együtt, a Bizottság nyomon követte az ügyet és néhány eljárásbeli hiányoságot tárt fel, különös tekintettel a nyilvánosságra hozatal hiányára. Észrevétételeket juttattak el az ausztrál hatóságokhoz e problémát illetően.

3.8. Tunézia

2006. június 16-án Tunézia első alkalommal indított 2, védintézkedéssel kapcsolatos vizsgálatot vasipari cikkekre (vasáru) és üvegárura vonatkozóan. Mindkét esetben a védintézkedéseket kérelmező, a tunéziai ipar által benyújtott panasz nem bizalmas jellegű változatai nagyon vázlatosak voltak és nem indokolták kellőképpen vizsgálat kezdeményezését. A két ügyben érintett termékek köre is túl széles volt ahhoz, hogy azokat hasonló terméknek lehessen tekinteni: az üvegáru esetében mindenfajta üvegtartálytól az üvegedényekig minden beletartozott, míg a vasárura vonatkozó vizsgálat zárószerkezetekre, csapokra és bútorok vasillesztéseire terjedt ki.

A Bizottság felvetette e kérdéseket egy Tuniszban rendezett meghallgatáson és felkérte a tunéziai hatóságokat, hogy külön vizsgálják a különböző terméktípusokat. A Bizottság továbbra is nyomon követi e vizsgálatokat, azokat követően pedig a megállapítások teljeskörű és koherens nyilvánosságra hozatalát kérte.

4. JELENLEGI PROBLÉMÁK

Az elmúlt években olyan problémákat tártunk fel, melyek továbbra is dominánsak maradnak a harmadik országok kereskedelmi védelmi intézkedéseiben. Bár javulás tapasztalható néhány egyedi esetben, összességében azonban nem változnak a problémák: nem kielégítő standardok a vizsgálatok indítása terén, nem megfelelő kár- és okozatelemzés, valamint az érdekelt felek védekezési jogának figyelmen kívül hagyása. Az e kérdésekre vonatkozó, gazdag joganyag azt mutatja, hogy ezek a világon mindenütt előforduló problémák. E tartósan megmaradó problémákon kívül a lista a védintézkedések visszaélésszerű alkalmazásával is bővül, mely a fentiekben már bemutatott tendenciát illetően mára rendszerproblémává vált.

4.1. A vizsgálatok megindításának nem kielégítő standardjai

Valamely eljárás megindítási szakasza természetesen döntő fontosságú. Ezzel kezdetét veszi egy folyamat, melynek – függetlenül attól, hogy intézkedések elrendelésével végződik-e – sok következménye lesz az érintettekre nézve. Bármely eljárás megindítása – természeténél fogva – bizonytalan kereskedelmi környezetet alakít ki és így hatást gyakorol a rendes kereskedelmi forgalomra. Ezen kívül az eljárásban együttműködő gazdasági szereplőknek jelentős forrásberuházásokat – beleértve a személyzetet, az időt és természetesen a pénzeszközöket – kell végrehajtaniuk. Emiatt elengedhetetlen, hogy a kereskedelmi védelmi eszközök alkalmazói ne indítsanak vizsgálatot anélkül, hogy előzetesen megbizonyosodnának afelől, hogy vannak-e olyan bizonyítékok, melyek az ügy megindítását indokolják. A Bizottság szolgálatai továbbra is nagyon körültekintően vizsgálják a harmadik országok eljárásainak e szakaszát és adott esetben észrevétételeket juttatnak el a vizsgálati hatóságokhoz.

4.2. Nem megfelelő kár- és okozatelemzés

Az egyre inkább liberalizált világgazdaságban a gazdasági szereplőknek nemzetközi versennyel kell szembenézniük és alkalmazkodniuk kell, hogy versenyképesek maradjanak. Az alkalmazkodás hiánya gyakran ahhoz vezet, hogy védelmet kérnek, noha ez szükségszerűen nem indokolt. Jogszerű kereskedelmi védelmi intézkedések elrendeléséhez először azt kell bizonyítani, hogy a belföldi ipart ért kár a kárt okozó dömpingnek vagy támogatásnak, illetve védintézkedés esetében a behozatal hirtelen, erős és előre nem látható növekedésének az eredménye. Túl gyakran azonban a vizsgálati hatóságok elmulasztják megvizsgálni, hogy azok a problémák, melyekkel az ipar szembesül, inkább a behozatalon kívüli egyéb tényezőknek tudhatók-e be. Talán ez a harmadik országok által végzett kereskedelmi védelmi vizsgálatok leggyengébb pontja.

4.3. Az érdekelt felek védekezési joga

Mint minden bírósági eljárásban, az érdekelt felek védekezési jogának tiszteletben tartása fontos a tisztességes eljárás biztosításához. Ez különösen igaz a kereskedelmi védelmi eszközök területén. Több ország azonban sorozatosan figyelmen kívül hagyja e fontos tényezőt a kereskedelmi védelmi eszközök igazgatásakor. A nyilvánosságra hozatal során biztosított információk gyenge minősége, valamint a nem bizalmas jellegű ügyiratokban szolgáltatott információk nem kielégítő standardjai ismételten aláaknázzák az érdekelt felek védekezési jogát. Ez a harmadik országok kereskedelmi védelmi ügyeiben feltárt másik fő probléma, melynek megoldására jelentős energiákat fordítottak. A zöld könyv szintén felvetette e problémát és az EU saját gyakorlatának négy, vizsgálatra érdemes szempontját emelte ki: a meghallgató tisztviselő szerepe, a piacgazdasági státuszra vonatkozó határozatokhoz kapcsolódó közmeghallgatások, egyenlő feltételek az információhoz és a nem bizalmas jellegű ügyiratokhoz való hozzáférés terén.

4.4. A védintézkedések kiterjedt alkalmazása

Az elmúlt években aggasztó méreteket öltött az új védintézkedések alkalmazása. Ez valószínűleg azzal magyarázható, hogy egyes országok ezt olyan eszköznek tekintik, melynek segítségével könnyen és gyorsan felléphetnek a behozatallal szemben, mert – ellentétben a dömping- vagy szubvencióellenes eljárással – ennek során nem kell bizonyítani a kereskedelmi forgalom tisztességtelen elemeit, „csak” a kárt okozó vagy károkozással fenyegető behozatalt. E tekintetben a védintézkedéseket egyes országok gyakran olyan problémák kezelésére használják, melyeket általában más kereskedelmi védelmi eszközök – mint a dömping- vagy szubvencióellenes eszközök – segítségével kellene megoldani. Ez a probléma jellegéből adódik, vagyis hogy gyakran vonatkozik konkrét országokból származó, alacsony árú behozatalra, nem pedig a behozatal általános és hirtelen növekedésére.

Ez két okból problémás. Először is a WTO védintézkedésekkel kapcsolatos, kármegállapításra vonatkozó standardjai szigorúbbak, mint a többi eszköz követelményei; az elrendelt védintézkedések gyakran nem felelnek meg a WTO-szabályoknak. A védintézkedésekkel kapcsolatos, kármegállapításra vonatkozó standardok (komoly kár) szigorúbbak, mint a kereskedelmi védelmi eszközök esetében (jelentős kár) és bizonyítani kell, hogy a behozatal növekedése előre nem látható fejlemények eredménye. A Bizottság szolgálatai többször is foglalkoztak a WTO-követelményeknek való megfelelés e hiányával.

Másodsorban, az eszköz multilaterális jellegéből adódóan, még ha nem is az EU-export okolható a problémáért, az exportot is érintik az erga-omnes alapon alkalmazott védintézkedések. Ha védintézkedésre vonatkozó vizsgálat megindítására kerül sor, a Bizottság szolgálatainak szerepe gyakran annak megkísérlése, hogy lehetőség szerint az ilyen intézkedések EU-exportra gyakorolt hatása minimálisra csökkenjen.

5. FőBB EREDMÉNYEK

Mint azt előző évi jelentés már kiemelte, a harmadik országok ügyeinek bizottsági nyomon követési tevékenysége biztosan gyakorolt némi hatást az EK-val vagy annak tagállamaival szemben indított eljárások illetve bevezetett intézkedések számára, mely évek óta csökken.

Az elmúlt évi jelentésben szereplő részletek ismétlése nélkül, hasznos emlékeztetni az olyan sikeres ügyekre mint az Oroszország általi, vegyi anyagokra vonatkozó védintézkedési ügyek lezárása, a Pakisztán által az ónozott lemezre vonatkozó, dömpingellenes vizsgálat lezárása és Marokkó kerámiacsempére vonatkozó védintézkedési ügye, mely az EK-exportőrök számára magas kvóták elfogadásához vezetett.

Ezen kívül 2006-ban a következő ügyek jártak sikerrel:

a) Nullázás – intézkedések visszavonása

Az Európai Bizottság által kért WTO-vitarendezést követően, 2007 áprilisában az USA – bár csak részlegesen – végrehajtotta a nullázási módszerre vonatkozó WTO-szabályokat. Az Európai Bizottság szolgálatainak az exportőrökkel és az érintett tagállamokkal együttműködésben végzett intenzív munkája végül megtérült. Számos európai exportőr esetében vagy teljes mértékben visszavonták vagy lényegesen csökkentették a vitatott dömpingellenes vámokat: míg két (vagy esetleg három) ügyben teljes mértékben visszavonták a rendelkezéseket, más ügyekben hat egyedi exportőr esetében visszavonták a vámokat, tíz más exportőr esetében pedig csökkentették a dömpingellenes vámokat.

Sajnos nem minden probléma oldódott meg e végrehajtással és a Bizottságnak figyelembe kell vennie minden rendelkezésre álló lehetőséget, hogy ösztönözze az USÁ-t az azonnali végrehajtásra, folytatva eközben a többi, folyamatban lévő vitát, beleértve – amennyiben az szükségessé válik – a WTO-panel létrehozására irányuló új kérelmet.

b) Az intézkedések India általi lezárása

2005-ben az EK-exportőrök kérésére India számos, WTO-konzultációk tárgyát képező intézkedés felülvizsgálatát kezdeményezte. Míg több ilyen felülvizsgálat az intézkedések lezárásához vezetett, az indiai belföldi ipar számos lezárás ellen fellebbezett. Egyes esetekben az intézkedéseket addig visszaállították, míg az indiai fellebbviteli bíróság nem dönt a panaszokról. Az EK erőteljesen ellenezte e fejleményeket és örömmel nyugtázta, hogy 2006-ban a legtöbb panaszt vagy visszavonta a belföldi ipar vagy elutasítotották az indiai bíróságok.

c) Az intézkedések Argentína általi lezárása

A Vitarendezési Egyetértés (DSU) eljárásai keretében folytatott hosszas és nehéz tárgyalásokat, valamint azt követően, hogy Argentína beleegyezett, hogy három termék (olívaolaj, búzaglutén és őszibarackkonzerv) tekintetében megszünteti a kiegyenlítő vámra vonatkozó intézkedéseket, az említett intézkedéseket 2006-ban végül visszavonták. Az őszibarackkonzervre vonatkozó intézkedéseket illetően azonban a kötött vámtarifát egyidejűleg megemelték, a kiegyenlítő vám megszűnésének ellentételezése céljából.

d) A védintézkedések hatása

Mint azt a fentiekben már kiemeltük, a hatályban lévő védintézkedések száma emelkedett az elmúlt években, ami aggasztó, mert ez az EU-exportőröket is érinti, még ha nem is ők okolhatók a problémákért. Mindazonáltal, ha a szóban forgó intézkedések elkerülhetetlenek, a Bizottság sikeresen védi az EU-exportőrök érdekét azáltal, hogy a legkisebb hatással járó intézkedéstípusok bevezetését ösztönzi. Ez történt például a török (porszívók és motorkerékpárok) és ukrán (pamutszövet és kötött anyag) intézkedések esetében.

Mégha ezek kedvező eredményeknek tekinthetők is, a Bizottság továbbra is az eszköz körültekintőbb alkalmazására szólít fel, ragaszkodva ahhoz, hogy csak valóban rendkívüli körülmények között alkalmazzák, aminek eredményeképpen jelentősen csökkenne az elrendelt védintézkedések száma.

6. KÖVETKEZTETÉS

2006-ban – immár a harmadik egymást követő évben – az EK-val szemben hatályban lévő intézkedések száma csökkent. Ez természetesen kedvező fejlemény az EU-exportőrök számára, mégha az új vizsgálatok elmúlt évhez képest megnövekedett száma azt jelzi is, hogy a kereskedelmi védelmi tevékenység rövid távon erősödhet.

Mégha a harmadik országok kereskedelmi védelmi gyakorlatában némi javulás figyelhető is meg, a múltban feltárt problémák még mindig fennállnak, sőt újabbak jelentek meg.

Ebben az összefüggésben, miközben a Bizottság átgondolja az eszközök bizottsági alkalmazását, több harmadik ország még mindig megkérdőjelezhető módon alkalmazza ezen eszközöket, ami néha jogilag nem indokolt intézkedéseket eredményez. Következésképpen a Bizottságnak továbbra is nyomon kell követnie a harmadik országok intézkedéseit annak biztosítására, hogy a harmadik országok tiszteletben tartsák a WTO- illetve a bilaterális szabályokat, támogatnia és védenie kell az érintett uniós gazdasági ágazatok/tagállamok érdekeit és meg kell kísérelnie csökkenteni a harmadik országok intézkedéseinek exportőrökre gyakorolt gazdasági hatását.

E kérdések kezelésének formái a következők: konkrét esetekbe való közvetlen beavatkozás, általános rendszerproblémákat felvetve az érintett országokkal való hivatalos és nem hivatalos kétoldalú kapcsolatok keretében; viták a WTO megfelelő bizottságaiban, valamint a harmadik országok számára nyújtott, a kereskedelmi védelmi eszközök bizottsági megközelítéséről és gyakorlatáról szóló képzés folytatása.

Kedvezők az eredmények e téren és különböző EU-exportőrök vették igénybe a Bizottság által nyújtott támogatást és tanácsadást. Emiatt az EU továbbra is aktívan fog fellépni a kereskedelmi védelmi intézkedések visszaélésszerű alkalmazása ellen, mivel azok gátolják a kereskedelmet és akadályozzák az európai exportőrök versenyképességét és piacra jutását.