RÖVIDÍTÉSEK JEGYZÉKE ÉS KIFEJEZÉSGYŰJTEMÉNY

ENSZ : Egyesült Nemzetek Szervezete

EU : Európai Unió

EUMSZ : Az Európai Unió működéséről szóló szerződés

EuropeAid : Az Európai Bizottság együttműködési irodája

FAFA : Az Európai Bizottság és az ENSZ között kötött pénzügyi és igazgatási keretegyezmény (Financial and Administrative Framework Agreement)

SMART : Konkrét, mérhető, elérhető, reális és határidőhöz kötött

UNDP : Az ENSZ Fejlesztési Programja (United Nations Development Programme)

UNRWA : Az ENSZ Palesztin Menekülteket Segélyező és Közmunkákat Szervező Hivatala a Közel-Keleten

Eredményesség : A konkrét kitűzött célok megvalósítása és a tervezett eredmények elérése

Fenntarthatóság : Az eredmények az uniós finanszírozás befejeztével is fennmaradnak

Hatékonyság : Az igénybe vett források és az elért eredmények közötti legjobb kapcsolat

Input : Egy adott tevékenység végzéséhez, pl. egy projekt végrehajtásához szükséges források

Közös irányítás : Tevékenységek nemzetközi szervezeteken keresztül történő végrehajtása

Közvetett költségek : Egy tevékenységhez közvetlenül nem kapcsolható költségek, pl. általános/rezsiköltségek

Közvetlen költségek : Egy tevékenységhez közvetlenül kapcsolható költségek

Output : Egy fejlesztési beavatkozás során létrehozott termékek, javak vagy szolgáltatások; magában foglalhat olyan, a beavatkozásból adódó változásokat is, amelyek relevánsak a végeredmény elérése szempontjából

Vagyonkezelői alap : Finanszírozási eszközök, amelyek révén a donorok forrásaikat közösen használják fel

Végeredmény : Általában széles körű társadalmi és gazdasági következményekben kifejezett, hosszabb távú hatás

ÖSSZEFOGLALÁS

I. Az Európai Bizottság a támogatásnyújtás jobb összehangolása iránti elkötelezettségével összefüggésben elmélyítette együttműködését az ENSZ-szel. 2001 és 2009 között az ENSZ szervezetein keresztül folyósított EuropeAid-támogatások összege 144 millió euróról 935 millió euróra nőtt (a legmagasabb értéket, több mint 1 milliárd eurót, 2006-ban érte el).

II. Ez a jelentés egy kétrészes ellenőrzés második szakaszát mutatja be. Az általános ellenőrzési kérdés arra kereste a választ, hogy a Bizottság a lehető legeredményesebben gazdálkodik-e, amikor az ENSZ szervezetein keresztül nyújt támogatást. Az ellenőrzés első szakasza a döntéshozatalról, illetve a monitoringról szólt. Ennek következtetése szerint a támogatások ENSZ-en keresztül történő végrehajtását eredményező döntési folyamat alapján nem bizonyosodott be, hogy ez a legeredményesebb és leghatékonyabb lehetőség, továbbá a monitoringrendszerek is további fejlesztésre szorulnak. Az első szakaszról szóló 15/2009. sz. különjelentés 2010 januárjában jelent meg.

III. A második szakasz azt értékeli, hogy milyen mértékben teljesültek a célkitűzések. Azzal egészíti ki az első szakaszt, hogy értékeli: az ENSZ szervezeteken keresztül lebonyolított támogatások hatékony, eredményes és fenntartható módját jelentik-e a támogatásnyújtásnak a konfliktus sújtotta országokban. Az ellenőrzés során egy Afganisztánban, Irakban, illetve Szudánban végrehajtott, 2006–2008-as projektekből álló mintát vizsgáltunk meg.

IV. A Számvevőszék a következőket állapította meg:

a) A projektekből álló minta ellenőrzése alátámasztotta az 1. szakasz legfőbb észrevételét: eszerint a Bizottság nem kap elegendő aktuális tájékoztatást az ENSZ-jelentésekből. A jelentések továbbra is nagy számban késve készülnek el, nem eléggé részletesek, és az eredmények helyett inkább a tevékenységekre összpontosítanak.

b) A projekttervezésben gyakori hiányosságokat állapítottunk meg, ami negatívan befolyásolta a projekt végrehajtását, illetve értékelését.

c) Az ENSZ-szervezeteken keresztül történő finanszírozással viszont a Bizottság olyan területeken is tudott segítséget nyújtani, amelyeket egyébként csak igen nehezen tudott volna megcélozni. Tekintettel arra, hogy a konfliktus sújtotta országokban nagy az eredendő kockázat, a finanszírozott tevékenységek összességében pozitív hatásúak voltak: a minta 19 projektjéből 10 projekt csaknem valamennyi főbb célkitűzését teljesítette.

d) Az afganisztáni, iraki és szudáni beavatkozások döntő részénél a tervezett végrehajtási időszakot túllépték, ennek oka pedig általában – az adott országokban uralkodó nehéz állapotokat alábecslő – finanszírozási megállapodásokban megszabott irreális határidők voltak. A 19 projektből négy valósult meg az eredeti határidőre, több projekt esetében azonban a kezdeti időtartam több mint kétszeresére nőtt.

e) Mivel a projektek kedvezőtlen körülményekkel dacolva valósultak meg, az eredmények fenntarthatósága általában nehezen garantálható. Az elért eredmények többségét ennek ellenére úgy értékeltük, hogy azok fenntarthatóságára ésszerű esély van.

f) A Bizottság nem megfelelően összpontosított a hatékonyság szempontjára, hiszen csupán korlátozott mértékben végzett költségértékeléseket, és azokat nem dokumentálta kellő rendszerességgel. A Számvevőszék emellett a mintában szereplő projektek majdnem felénél (19-ből kilencnél) hiányosságokat állapított meg ezen a területen, 7 projekt esetében pedig nem állt rendelkezésre elegendő információ.

V. Észrevételei alapján a Számvevőszék a következőket javasolja a beavatkozások hatékonyságának és eredményességének további javítása érdekében:

a) A finanszírozási megállapodásokban szerepeljenek a konkrét körülményeknek megfelelő célok; ahol lehet, e célok elérését mérő számszerű mutatók; illetve reális határidők.

b) A támogatott tevékenységekkel kapcsolatos beszámolást fejlesszék tovább annak érdekében, hogy a Bizottság kellő időben értékelhesse a finanszírozott projektek hatékonyságát és eredményességét. Ha a Bizottság azt tapasztalja, hogy a beszámoló nem megfelelő színvonalú, intézkedjen a hiba korrigálása érdekében.

c) Szisztematikusan értékeljék a finanszírozott projektek hatékonyságát, és ahol lehet, dolgozzanak ki a standard költségekkel kapcsolatos referenciaértékeket (benchmark).

TÉRKÉP: A SZÁMVEVŐSZÉKI ELLENŐRZÉS ÁLTAL ÉRINTETT ORSZÁGOK

+++++ TIFF +++++

Forrás: Eurostat.

BEVEZETÉS

ELLENŐRZÉSI TERÜLET

1. Az utóbbi két évtizedben számos erőfeszítés történt a fejlesztési együttműködés összefogása, illetve összehangolása érdekében azzal a céllal, hogy ezáltal tovább növekedhessen a támogatások eredményessége. Ezt az eredményközpontú megközelítést elsősorban a millenniumi fejlesztési célok tükrözik.

2. A Bizottság szintén ezt a koncepciót követve fogalmazta meg elkötelezettségét a támogatások hatékonyságáról szóló 2005-ös Párizsi Nyilatkozatban és a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzusban, amely szerint a támogatások összehangolásában szorosan együtt fog működni az olyan nemzetközi szervezetekkel, mint az ENSZ.

3. Egyrészt az ENSZ-szel való együttműködés elmélyítésével kapcsolatos határozat nyomán, másrészt az Afganisztánban, Irakban és Szudánban uralkodó súlyos válsághelyzetből adódóan az ENSZ szervezetein keresztül nyújtott bizottsági támogatás jelentősen megnőtt. Ha csak a Bizottság alá tartozó EuropeAid együttműködési irodát (EuropeAid) vesszük figyelembe, az ENSZ-en keresztül nyújtott támogatások összege 2001 és 2009 között 144 millió euróról 935 millió euróra nőtt; a támogatások 2006-ban érték el a legmagasabb összeget, több mint 1 milliárd eurót (lásd: 1. ábra).

1. ÁBRA

A EUROPEAID HOZZÁJÁRULÁSAI AZ ENSZ-SZERVEZETEK KIADÁSAIHOZ (2001–2009) (MILLIÓ EUR)

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Bizottság.

SZAKPOLITIKAI KERETEK

4. Az uniós költségvetés nemzetközi szervezeteken – mint pl. az ENSZ-en – keresztül történő végrehajtásának módja a közös irányítás [1]. A közös irányítás alapelve, hogy egyes végrehajtási feladatokat nemzetközi szervezetekre ruháznak át, és az utóbbiak kontrollrendszereire hagyatkoznak. A költségvetési gazdálkodással és a költséghatékonyság biztosításával kapcsolatos általános felelősség azonban a Bizottságé marad [2].

5. Az ENSZ szervezetein keresztül nyújtott uniós támogatások finanszírozására a következő módokon kerülhet sor:

a) konkrét projektek támogatása vagy egyedi donorként, vagy más donorokkal együtt;

b) hozzájárulás a számos donort tömörítő vagyonkezelői alaphoz [3], amelyet jellemzően a válságok esetén (konfliktus vagy katasztrófa után) alkalmaznak. A vagyonkezelői alapok alapelve, hogy a donorok anélkül járulnak hozzá az alaphoz, hogy konkrét tevékenységekre vagy célokra különítenének el pénzösszegeket, azaz nincs "célhoz kötés" (earmarking). Ezután az alap egészére határoznak meg általános célokat, és ezeket később az adott projektekre vagy tevékenységekre vonatkozó célkitűzésekben konkretizálják. Az ENSZ-szervezeteknek nyújtott hozzájárulások kb. 26%-át számos donort tömörítő vagyonkezelői alapon keresztül folyósítják [4]. Példa erre az Afganisztánban, illetve elsősorban Irakban folytatott tevékenység. Ez utóbbiak esetében a bizottsági finanszírozás a közelmúltig majdnem kizárólag számos donort tömörítő vagyonkezelői alapokon keresztül történt;

c) hozzájárulás egy ENSZ-szervezet általános költségveté séhez. Ezt a megközelítést alkalmazzák konkrétan az ENSZ Palesztin Menekülteket Segélyező és Közmunkákat Szervező Hivatala a Közel-Keleten (UNRWA) esetében. A Bizottság 66 millió eurós éves hozzájárulása az UNRWA általános költségvetésének kb. egynegyedét teszi ki.

6. Az uniós hozzájárulásokat a következő rendeletek, illetve egyezmények szabályozzák:

a) az Európai Közösségek költségvetési rendelete tartalmazza a pénzösszegek nemzetközi szervezeteken keresztül történő továbbításának alapelveit. Meghatározza, mely esetekben alkalmazható a közös irányítás, és annak feltételéül előírja, hogy a nemzetközi szervezet a nemzetközileg elfogadott számviteli, ellenőrzési, belsőkontroll-, illetve beszerzési standardokat alkalmazza;

b) az Unió és az ENSZ között 2003-ban kötött Pénzügyi és Igazgatási Keretmegállapodás (FAFA) és az egyéb ilyen témájú egyezmények célja, hogy a költségvetési rendelet követelményei alapján szerződéses feltételeket határozzanak meg. A FAFA a Bizottság és az ENSZ közötti valamennyi finanszírozási megállapodásra érvényes, és keretet biztosít az együttműködés fokozásához azáltal, hogy az ENSZ-szervezeteknek lehetővé teszi a támogatások saját eljárásaik szerinti kezelését;

c) valamennyi, a Bizottság által finanszírozott ENSZ-tevékenység esetében finanszírozási megállapodás aláírására kerül sor, amely meghatározza a finanszírozás összegét, a fellépés céljait, a végrehajtandó tevékenységeket, azok ütemezését és a beszámolási követelményeket.

AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS MÓDSZERE

7. Ez az ellenőrzés a Bizottság által az ENSZ-szervezeteken keresztül nyújtott támogatásokkal foglalkozik. Ez a jelentés egy két részből álló ellenőrzés második szakaszát mutatja be [5].

8. Az első, illetve második szakaszra vonatkozó általános ellenőrzési kérdés arra kereste a választ, hogy a Bizottság a lehető legeredményesebben gazdálkodik-e, amikor az ENSZ szervezetein keresztül nyújt támogatást.

9. Az első szakasz a döntéshozatali és a felügyeleti rendszerekkel foglalkozott. A fő megállapítások a következők voltak:

a) a támogatások ENSZ-en keresztül történő lebonyolítását eredményező döntési folyamat nem bizonyította, hogy ez lenne a legeredményesebb és leghatékonyabb lehetőség;

b) a monitoring nem nyújtott megfelelő információt a pénzügyi eljárások megfelelő hatékonyságáról és a célkitűzések teljesítéséről.

10. A második szakasz a célkitűzések elérését értékeli. Az első szakaszt egészíti ki azzal, hogy felméri: az ENSZ-szervezeteken keresztül lebonyolított támogatások hatékony, eredményes és fenntartható módját jelentik-e a támogatásnyújtásnak a konfliktus sújtotta országokban [6]. Nem tér ki azonban arra, hogy a Bizottság milyen intézkedéseket tett az első szakaszban felvetett problémák orvoslására.

11. Az ellenőrzés elsősorban lényegességi okokból összpontosított a konfliktus sújtotta országokra. Azon tíz országból, amelyek 2006 és 2008 között a legnagyobb összegű támogatást kapták az ENSZ-szervezeteken keresztül, hét volt konfliktus sújtotta ország: Irak, Palesztina, Afganisztán, Szudán, Elefántcsontpart, Szomália és Srí Lanka. E hét ország kapta az EuropeAid ENSZ-en keresztül nyújtott támogatásainak 39%-át, a fennmaradó 61%-ból pedig több mint 80 ország részesült (lásd: 2. ábra).

12. Az ellenőrzési kérdésre egy 2006–2008-ban, Afganisztánban, Irakban, illetve Szudánban végrehajtott projektekből álló minta vizsgálata révén kerestük a választ. Ezt az időszakot tekintve ez a három ország részesült az ENSZ-szervezeteken keresztül nyújtott uniós támogatások közel egynegyedében. A projekteket a lényegesség szempontja alapján választottuk ki. A 2006–2008-as időszakban ezek a projektek kapták az érintett három országba érkező összes támogatás kb. 80%-át (lásd: 3. ábra).

13. A mintában található projektek keretében végzett tevékenységek leginkább a következők voltak: aknamentesítés, a menekültek segítése, a választások előkészítése, helyreállítás és kapacitásépítés.

2. ÁBRA

AZ ENSZ-EN KERESZTÜL NYÚJTOTT UNIÓS TÁMOGATÁSOKBAN RÉSZESÜLŐ ORSZÁGOK (2006–2008) (MILLIÓ EUR; %)

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Bizottság.

14. Az ellenőrzési eredmények alapjául a következők szolgáltak:

a) az ENSZ-en keresztül nyújtott támogatásokra vonatkozó általános dokumentáció, többek között a Bizottság és az ENSZ közötti együttműködés bizottsági értékelésének elemzése;

b) 19 projekthez való 23 anyagi hozzájárulás dokumentumalapú áttekintése (beleértve három vagyonkezelői alapot is): finanszírozási megállapodások, valamint pénzügyi, előrehaladási és ellenőrzési jelentések vizsgálata (lásd: Melléklet);

c) beszélgetések a Bizottság és az ENSZ munkatársaival;

d) helyszíni ellenőrzés Szudánban;

e) személyes találkozók az UNDP számos donort tömörítő vagyonkezelői alapjának New York-i irodájában.

3. ÁBRA

A 2006–2008-AS IDŐSZAKBAN NYÚJTOTT ÖSSZES TÁMOGATÁS ÉS A MINTÁK MÉRETE

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Bizottság.

15. A konfliktus sújtotta országoknak nyújtandó projekttámogatásról szóló döntések lényeges kockázati szinttel járnak, és a kockázati szint csak bizonyos mértékig csökkenthető. Az, hogy ezek az eredendő kockázatok elfogadhatóak-e, politikai jellegű döntés, és mint ilyen, ennek az ellenőrzésnek nem képezi tárgyát.

16. A három országból kettőben (Irak és Afganisztán) nem tudtunk helyszíni ellenőrzést végezni, mivel ezekben az ellenőrzés idején, ha nem is konfliktushelyzet, de közvetlenül a konfliktus utáni helyzet uralkodott. Ez korlátozta a hatékonyság, az eredményesség és különösen a fenntarthatóság értékelését.

ÉSZREVÉTELEK

A MONITORINGRENDSZEREK ÉS A PROJEKTTERVEZÉS: A HATÉKONYSÁG ÉS AZ EREDMÉNYESSÉG LEGFŐBB TÉNYEZŐI

17. A jelentésnek ez a része a hatékonyság, az eredményesség és a fenntarthatóság főbb aspektusaival kapcsolatos ellenőrzési megállapításokat tartalmazza. Ezen célok eléréséhez elengedhetetlenül szükséges "építőelemek" közül a két legfontosabb a megbízható projekttervezés, valamint a megfelelő felügyelet és beszámolás. Ezek befolyásolják a folyamat valamennyi szakaszát a kezdettől egészen annak biztosításáig, hogy a támogatott tevékenységek a projekt lezárása után is folytatódjanak.

18. A felügyelet témájával az ellenőrzés első szakasza is foglalkozott, akkor az alkalmazott rendszerek megbízhatóságát értékeltük. Amint a 10. bekezdésben is jeleztük, az ellenőrzés ezen második szakasza az előző szakaszt egészíti ki.

A PROJEKTMONITORING TÖKÉLETESÍTÉSRE SZORUL

19. Amennyiben a Bizottság úgy dönt, hogy konfliktus sújtotta országoknak nyújt segítséget, az eredményeket tekintve el kell fogadnia az eredendő kockázat lényeges szintjét. Továbbá, amennyiben ezen országok támogatásáról születik döntés, ez gyakran megköveteli az olyan közvetítők alkalmazását is, mint az ENSZ, és ez korlátozza a beavatkozások helyszíni monitorozásának lehetőségét. A Bizottság tehát nagyobb mértékben függ a harmadik felek által rendelkezésre bocsátott információktól, mint az egyéb uniós finanszírozásban részesülő tevékenységek esetében, ráadásul ezen információk ellenőrzésére aligha van lehetősége.

20. Ilyen körülmények között a Bizottságnak nagymértékben az ENSZ jelentéseire kell hagyatkoznia. A FAFA-nak megfelelően minden egyes finanszírozási megállapodással kapcsolatban legalább évi rendszerességgel jelentést kell készíteni, majd a végrehajtási időszakot követő hat hónapon belül zárójelentést kell benyújtani.

21. Arról, hogy a jelentésekben az egyes finanszírozott tevékenységekre vonatkozóan mely információkat kell megadni, a finanszírozási megállapodás rendelkezik [7]. Az ENSZ-jelentések minőségének javítása érdekében 2007-ben útmutatás készült a jelentések elkészítéséhez [8]. Ezen iránymutatásokkal összhangban a projektjelentéseknek inkább az eredményekre, nem pedig a tevékenységekre kell összpontosítaniuk, és ily módon lehetővé kell tenniük a finanszírozási megállapodásban felvázolt célok és a tényleges eredmények összehasonlítását.

22. A második szakaszban értékelt projektminta alátámasztotta az ellenőrzés első szakaszának főbb megállapításait, mivel a jelentések nagy része:

a) jelentős késedelemmel készült el;

b) inkább a tevékenységekre, és nem a közbenső, illetve végső eredményekre helyezte a hangsúlyt;

c) nem volt elég részletes a hatékonyság és az eredményesség értékeléséhez.

1. kép – Építkezés a "Kartúm állam kapacitásának bővítése a várostervezési koncepciók kialakításában és végrehajtásában" nevű projekt keretében (Szudán)

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Számvevőszék.

1. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

PÉLDÁK A MINTÁBAN SZEREPLŐ PROJEKTEK HIÁNYOSSÁGAIRA

Késedelmes jelentések

Az ötödik szudáni népszámlálás támogatása:

A szudáni népszámlálási projekt végrehajtásának időszaka 2006 áprilisától 2009 júniusáig tartott. A számvevőszéki ellenőrzés idején az egyetlen rendelkezésre álló jelentés 2007-ben készült, vagyis sem a 2008-as jelentés, sem a 2009 decemberében esedékes zárójelentés nem készült el.

Infrastrukturális gyorssegély a dél-szudáni Igazságügyi és Alkotmányos Fejlődési Minisztérium, valamint a bíróságok számára:

A zárójelentés, noha 2009 szeptemberében lett volna esedékes, a számvevőszéki ellenőrzés idején még nem állt rendelkezésre.

Elégtelen információk

Ideiglenes lefegyverzési, leszerelési és reintegrációs program (IDDRP):

Bár a zárójelentés szerint a munka hatókörét jelentősen megváltoztatták (a kiadásokat több mint 70%-kal csökkentették, és számos tevékenység elvégzésére nem került sor), ezekre a változásokra a korábbi jelentések nem tettek utalást, és más bizonyíték sem volt arra, hogy a Bizottságot erről tájékoztatták.

Kapacitásépítés az új dél-szudáni közigazgatás számára:

A zárójelentésben a kiadások 65%-a "korábbi kiadásként" van elszámolva, anélkül hogy az érintett költségek jellegéről vagy tartalmáról további magyarázat állna rendelkezésre.

Az afganisztáni választások további támogatása:

Erről a projektről nem állt rendelkezésre külön jelentés, noha minden kifizetés megtörtént. Az egyedüli elérhető dokumentumok a választásról szóló általános jelentések voltak.

A PROJEKTTERVEZÉS HIÁNYOSSÁGAI CSORBÍTJÁK A HATÉKONYSÁGOT, AZ EREDMÉNYESSÉGET ÉS AZOK ÉRTÉKELÉSÉT

23. A megfelelő projekttervezés nemcsak az eredményesség, hanem a hatékonyság alapja is. A Számvevőszék a következőket vizsgálta meg:

- a finanszírozási megállapodásban kitűzött célok egyértelműek és reálisak-e?;

- ahol lehetett, meghatároztak-e mutatókat?;

- a határidők megfeleltek-e a konkrét körülményeknek, és a költségvetés kellően részletes volt-e, elsősorban a hatékonyság értékeléséhez? [9]

24. A mintában szereplő finanszírozási megállapodások döntő részében (a 19-ből 18-ban) a következő hiányosságok valamelyikét észleltük, esetenként többet is:

a) Nem konkrét célok: azt eredményezik, hogy a teljesítmény nem mérhető, hiszen nem világos, hogy mit kellett volna elérni. Ez vonatkozik azokra a célokra is, amelyek olyan pontatlanul vannak megadva, hogy elérésükre mindig sor kerül (jellemző rájuk a "… támogatása" jellegű megfogalmazás). Emellett valószínűbb, hogy a projekt eredményei és különösen a hatása korlátozott lesz, ha az elérendő célok nem világosak már az elejétől kezdve.

b) Hiányzó mutatók: mutatók hiányában sem a Bizottság, sem az ENSZ nem tudja megfelelően mérni a teljesítményt és nyomon követni az eredményeket, monitorozni a tevékenységeket és a tágabb értelemben vett outputot, enélkül pedig az esetleges kiigazításokra sem kerülhet időben sor.

c) Hiányoznak a kiindulási állapotot rögzítő alapkritériumok: alapkritériumok nélkül nem mérhető a javulás, mivel nincs információ arról, hogy milyen volt a helyzet a beavatkozás megkezdése előtt, illetve hogy mihez képest kell mérni az eredményeket.

d) Hiányos a logikai kapocs a célok és a tevékenységek között: a projekttevékenységek finanszírozására szolgáló pénzeszközöknek a projektcélok elérését kell eredményezniük. A tevékenységek és az átfogó – különösen a hosszú távú – célok közötti logikai kapocs nem mindig egyértelmű. Ebből adódóan előfordulhat, hogy noha a tevékenységeket sikeresen teljesítették, a projektek tervezett hatását mégsem érték el.

e) Irreális határidő: emiatt a projektet egy későbbi szakaszban meghosszabbíthatják, ez pedig további munkát – azaz mind a Bizottság, mind az ENSZ oldaláról további erőforrást – igényel.

f) Alulbecsülik a kockázatokat: noha konfliktus sújtotta országokban a kockázatok különösen jelentősek, és nehezen értékelhetők, fontos, hogy azokat már a tervezési szakaszban kellően mérlegeljék.

A TÁMOGATOTT TEVÉKENYSÉGEK EREDMÉNYESSÉGE ÉS FENNTARTHATÓSÁGA

A BIZOTTSÁG ÁLTAL FINANSZÍROZOTT TEVÉKENYSÉGEK NEHÉZ KÖRÜLMÉNYEK KÖZÖTT IS ÉRTEK EL JÓ EREDMÉNYEKET

25. A költségvetési rendeletnek megfelelően az eredményesség a célok megvalósítását és az eredmények elérését jelenti. A Számvevőszék az eredményességet egy 19 projektből álló mintán értékelte, a finanszírozási megállapodásban megadott tervezett célok és a tényleges eredmények összevetése révén. Az eredményességet a következőképpen osztályoztuk:

Jó | Az output, illetve a végeredmények tekintetében minden célkitűzést teljesítettek vagy valószínűleg teljesíteni fognak |

Kisebb hiányosságok | Előreláthatólag csak a főbb célkitűzés(eke)t teljesítik |

Komoly hiányosságok | A projekt csak részben teljesíti a főbb célkitűzés(eke)t |

Elégtelen | A főbb célkitűzéseket nem teljesítették, illetve nem fogják teljesíteni |

26. Az ENSZ-szervezetekkel való együttműködés igen nehéz operatív környezetben is lehetővé tette a segítségnyújtást. Míg két projekt teljes mértékben elérte céljait, és ezért "jónak" osztályoztuk, nyolc projektben "kisebb hiányosságokat", ötben pedig "komoly hiányosságokat" állapítottunk meg. Két projekt a rendhagyó körülmények miatt nem valósult meg teljes mértékben, és ezért ezek nem érték el a főbb célkitűzéseket: ezeket "elégtelennek" osztályoztuk. A megállapított hiányosságokra a 2. háttérmagyarázatban adunk példákat, az általános eredményhez pedig lásd a 4. ábrát és a Mellékletet.

27. A következő esetekben a hiányos információk miatt nem tudtuk értékelni az eredményeket:

a) az egyik projekt esetében, bár minden kifizetés megtörtént, nem készült el a támogatott projektről szóló jelentés;

b) az egyik nagyszabású projekt egy vagyonkezelői alap volt, amely esetében a finanszírozási megállapodásban foglalt célok az alap egészére vonatkoztak, és ezért általánosabb jellegűek voltak. Bár a kapcsolódó projektekre konkrétabb célokat határoztak meg, nem lehet megállapítani egyértelmű kapcsolatot a projektcélok megvalósítása és a finanszírozási megállapodásban megadott általános célok között. Az eredményesség értékelésére ezért csak akkor kerülhet sor, ha az alap már lezárult, ellenőrzésünk idején azonban ez még nem volt így.

4. ÁBRA

A MINTÁBAN TALÁLHATÓ PROJEKTEK EREDMÉNYESSÉGE (A PROJEKTEK SZÁMA ÉS AZ ÁLTALUK KÉPVISELT ÖSSZEGEK ALAPJÁN)

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Számvevőszék.

2. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

PÉLDÁK AZ EREDMÉNYESSÉGRE

A tervezett eredményeket valószínűleg elérő projektek

A népesség hazatelepülésének segítése és a hazatelepülők, valamint a lakóhelyüket az országon belül elhagyni kényszerült emberek visszailleszkedésének támogatása Irakban:

A számvevőszéki ellenőrzés idején a projekt még nem fejeződött be. A 2009. szeptemberi jelentés szerint azonban a program a tervek szerint alakult, több tevékenységet – mint a szálláshelyek és az ivóvíz biztosítása – már el is végeztek, más tevékenységek pedig meg is haladják a várt eredményeket.

A tervezett eredményeket el nem érő projektek

Aknamentesítés Afganisztánban:

A projekt nem érte el a tervezett eredményeket, mivel a finanszírozási megállapodásban szereplő 26,6 km2-ből csupán 1,6 km2-t mentesítettek ténylegesen.

Infrastrukturális gyorssegély a dél-szudáni Igazságügyi és Alkotmányos Fejlődési Minisztérium, valamint a bíróságok számára:

A projekt 2009 márciusában zárult le anélkül, hogy a fő output, azaz a dél-szudáni Igazságügyi Minisztérium és a bíróságok épületei elkészültek volna. Számos késedelem és a szerződés több meghosszabbítása után az alvállalkozó építőipari vállalat fizetésképtelenné vált, a bankgaranciákról pedig kiderült, hogy hamisak. A visszafizetendő összegről az ellenőrzés idején még folytak a tárgyalások.

Olyan projektek, amelyek hatása nem egyértelmű

Iraki Nemzetközi Újjáépítési Alap:

Eltekintve attól a célkitűzéstől, hogy a gyermekhalandóság arányát felére csökkentsék (amely esetében a célszámokat megadták, és a meglévő információk alapján feltételezhető, hogy azokat nem érték el), nem volt mód annak értékelésére, hogy az egyéb hosszú távú célokat milyen mértékben sikerült elérni, mivel sem mutatókat, sem referenciaértékeket nem adtak meg, és megbízható statisztikai adatok sem álltak rendelkezésre.

28. A vizsgált minta esetében nem találtunk összefüggést a projekt mérete, illetve a finanszírozott tevékenységtípus és a projekt eredményessége között.

29. A több projektnél megállapított komoly hiányosságokat általában a nem megfelelő projekttervezés, illetve a későbbi szakasz során a monitoring hiánya okozta.

2. kép – Irodák építése a dél-szudáni Igazságügyi és Alkotmányos Fejlődési Minisztérium, valamint a bíróságok számára nyújtott infrastrukturális gyorssegély keretében

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Számvevőszék.

AZ EREDMÉNYEK GYAKRAN NEM VALÓSULNAK MEG A TERVEZETT VÉGREHAJTÁSI HATÁRIDŐN BELÜL

30. Az egyes projektekre vonatkozó határidőket a finanszírozási megállapodás tartalmazza. E határidők betartása mind a hatékonyságot, mind az eredményességet befolyásolja, a következők miatt:

a) a késedelmek a projektek meghosszabbítását vonják maguk után, ami többletmunkát igényel a bizottsági alkalmazottaktól;

b) a hosszabbítások bizonyos költségkategóriák – pl. a személyzeti költségek – növekedésével járnak, amelyeket a Bizottság rögzített összegű hozzájárulásából kell finanszírozni. Emiatt kevesebb összeg áll rendelkezésre a projekt alapvető tevékenységeinek finanszírozásához. Ha egyéb finanszírozási forrás nem áll rendelkezésre, a projekttevékenységeket korlátozni kell;

c) va végrehajtásban bekövetkezett késedelmek bizalomhiányt keltenek az érintett felekben, és hátrányosan érinthetik a Bizottság hírnevét, ami egyértelműen így is történt két szudáni projekt esetében.

31. A mintában szereplő projektek döntő többségénél az eredetileg tervezett határidőt jelentősen túllépték. Ez nagymértékben azért történt így, mert nem megfelelően vették figyelembe az országokban tapasztalható nehéz körülményeket, és ezért a finanszírozási megállapodásokban alulbecsülték az egyes eredmények eléréséhez szükséges időt.

32. A 19 projektből négyet hajtottak végre az eredetileg tervezett határidőre. 12 esetben túllépték a határidőt, öt esetben pedig a végrehajtási időszak kétszeresére vagy annál is hosszabbra nőtt. A négy olyan projektből, amelyet az eredeti határidőre hajtottak végre, kettő aknamentesítési projekt volt. A megállapított késedelmekkel kapcsolatos részletekről lásd: a Mellékletet és az 5. ábrát.

33. A fennmaradó három projekt esetében a határidő teljesítésének az értékelése a következők miatt kevés jelentőséggel bír:

a) a három vagyonkezelői alapból kettő esetében (Szudánban és Irakban) a finanszírozási megállapodásokban szereplő határidőknek – bár jogilag kötelező erejűek voltak – nem volt gyakorlati hatásuk, mivel az ütemezés voltaképpen magának az alapnak az ütemezését jelentette;

b) egy másik projekt esetében a határidő értékelése még jelenleg is előzetesnek tekintendő, mivel a projekt a megvalósítás korai szakaszában volt.

5. ÁBRA

AZ EREDETI HATÁRIDŐK MEGHOSSZABBÍTÁSA PROJEKTENKÉNT

+++++ TIFF +++++

(1) E két vagyonkezelői alap esetében, bár a határidőket jogilag kötelező erejű dokumentumokban fektették le, azok gyakorlati hatást alig értek el.

(2) A számvevőszéki ellenőrzés idején e projekt végrehajtása még korai szakaszban tartott.

(3) A számvevőszéki ellenőrzés idején 12 hónapos hosszabbításról folytak a tárgyalások, de azt egyelőre még nem hagyták jóvá.

Forrás: Európai Számvevőszék.

A LEGTÖBB EREDMÉNY FELTEHETŐLEG FENNTARTHATÓ

34. Jelen ellenőrzés a fenntarthatóság kritériumával azt vizsgálja, hogy az eredmények milyen mértékben maradtak fenn az Európai Bizottság által nyújtott finanszírozás lejártát követően.

35. Mivel a mintában található projektek döntő többségét jelenleg még nem zárták le, ellenőrzéskor a projekteredmények valószínűsíthető fenntarthatóságát vizsgáltuk meg. Az értékelés alapjául azt vettük, hogy a fenntarthatósághoz szükséges feltételek – pl. a kedvezményezettek magukénak érzik-e a projektet, áll-e rendelkezésre további finanszírozás és szükséges szakértelem, valamint milyen az ország, illetve a régió politikai helyzete – milyen mértékben teljesültek. A fenntarthatóságot a következőképpen osztályoztuk:

Jó | Az eredmények fenntarthatók voltak, vagy nagy valószínűséggel azok lesznek, mivel a fenntarthatóság minden feltétele teljesült |

Kisebb hiányosságok | A fenntarthatóság nem minden feltétele teljesült, ennek ellenére a fő eredmények valószínűleg fenntarthatók |

Komoly hiányosságok | A fenntarthatóság számos vagy igen lényeges feltétele nem teljesül, ezért alapos kétség merül fel a fő projekteredmények fenntarthatóságával kapcsolatban |

Elégtelen | Az eredmények bizonyíthatóan nem maradnak fenn |

36. A fenntarthatóság szempontjából a mintában található projektek közül négy minősült "jónak". Öt projekt esetében állapítottunk meg "kisebb hiányosságokat", kettő esetében "komoly hiányosságokat", és egy volt "elégtelennek" tekinthető. Hét projekt esetében nem végezhettünk értékelést, mivel vagy a megvalósítás korai szakaszában voltak (három eset), vagy a rendelkezésre álló adatok nem voltak elégségesek (két eset), vagy nem érték el a fő célkitűzéseket, és ezért nem volt fenntartandó eredmény (két eset). Az eredmények áttekintéséhez lásd a Mellékletet és a 6. ábrát, példákért pedig a 3. háttérmagyarázatot.

37. Az ellenőrzött projektekből álló minta alapján megállapíthattuk, hogy a fenntarthatóság feltételei jelentőségüket tekintve eltérőek. Azon projektek bizonyultak a legvalószínűbben fenntarthatónak, ahol a kedvezményezettek szorosan magukénak érezték a projektet, és ez politikai stabilitással párosult.

6. ÁBRA

AZ EREDMÉNYEK FENNTARTHATÓSÁGA (A PROJEKTEK SZÁMA ÉS AZ ÁLTALUK KÉPVISELT ÖSSZEGEK ALAPJÁN)

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Számvevőszék.

3. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

PÉLDÁK A FENNTARTHATÓSÁGRA

Valószínűleg fenntartható projektek

Az ötödik szudáni népszámlálás támogatása:

Bár nem voltak kilépési stratégiák, a kedvezményezett kellően sajátjának érezte a projektet, és a költségvetésben további támogatást is előirányoztak. Ennek köszönhetően az eredmények – legalábbis a végrehajtási időszak után egy évvel végzett számvevőszéki ellenőrzés idejéig – fennmaradtak.

Kartúm állam szakképzési kapacitásának bővítése (Szudán):

A projekt keretében finanszírozott képzési központok jelenleg még nem operatívak. Az azonban valószínű, hogy a fő eredmények fenntarthatók lesznek, elsősorban annak köszönhetően, hogy a kedvezményezett szorosan magáénak érzi a projektet.

A fenntarthatóság szempontjából hiányosságokkal küzdő projektek

Közrend Vagyonkezelői Alap, Afganisztán:

A Közrend Vagyonkezelői Alap fő célkitűzése az afganisztáni rendőrök bérének kifizetése. Afganisztán korlátozott pénzügyi kapacitása miatt az alap tevékenységeinek folytatását közép-, illetve hosszú távon továbbra is a donorok adományaitól függően tudja biztosítani.

3. kép – Képzési központ felszerelése, amelyet a "Kartúm állam szakképzési kapacitásának bővítése (Szudán)" nevű projekt finanszírozott

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Számvevőszék.

A FINANSZÍROZOTT TEVÉKENYSÉGEK HATÉKONYSÁGA

38. A költségvetési rendelet értelmében a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás egyik alapelve a hatékonyság [10]. A hatékonyság emellett az "Európai konszenzus a fejlesztési politikáról" célkitűzései között is szerepel [11].

39. Hatékonyság alatt – a költségvetési rendelettel összhangban – az igénybe vett források és az elért eredmények közötti legkedvezőbb arányt értjük.

40. A Számvevőszék azt kívánta megállapítani, hogy az Európai Bizottság által végzett költségbecslés és monitoring milyen mértékben biztosította, hogy a költségvetésekben és a pénzügyi jelentésekben szereplő költségek arányban legyenek a nyújtott szolgáltatásokkal. Ezzel kapcsolatban a Számvevőszék olyan projektekre talált példákat, amelyeknél bizonyos jelek arra utalnak, hogy nem érik el az optimális költség-eredmény arányt, és legtöbb esetben különösen az adminisztratív költségek magasak.

A PROJEKTKÖLTSÉGEK NEM MEGFELELŐ ÉRTÉKELÉSE

41. A költségvetések részletességi szintje – amelyről a finanszírozási megállapodások is rendelkeznek – gyakran nem megfelelő a költségek ésszerűségének helyes értékeléséhez és a hatékonyság értékelésének megkönnyítéséhez.

42. A projektek működése közben az Európai Bizottság által végzett költségértékelések a költségek támogathatóságára összpontosítanak, és jóval kevesebb figyelmet szentelnek a hatékonyság szempontjainak. Ráadásul ezek az értékelések általában nem szisztematikusak, és dokumentálásuk sem megfelelő.

43. A következő rendelkezésre álló költség-összehasonlító mechanizmusokat nem alkalmazzák szisztematikusan:

a) Különböző projektek ugyanazon költségkategóriájának összehasonlítása (pl. hasonló funkciókhoz kapcsolódó személyzeti költségek).

b) Költségarányok kiszámítása és összehasonlítása (pl. a nemzetközi személyzeti költségek és az összes személyzeti költség aránya, a berendezések és a karbantartás költségeinek aránya).

c) Referenciaértékekkel való összevetés (pl. egy adott terület aknamentesítésének átlagos költsége, népszámlálás egy főre jutó átlagos költsége).

A MINTÁBAN SZEREPLŐ PROJEKTEKBEN HIÁNYOSSÁGOK MUTATKOZNAK

44. A 19 vizsgált projektből kilenc esetében magas költségszintet állapítottunk meg, arra azonban nem volt bizonyíték, hogy ez a nyújtott szolgáltatások javulásával járt volna együtt (példák a 4. háttérmagyarázatban olvashatók). Hét projekttel kapcsolatban nem tudtunk értékelést végezni, mivel a pénzügyi jelentések alapján rendelkezésre álló információ nem volt elégséges. Az eredményeket a Melléklet és a 7. ábra foglalja össze.

7. ÁBRA

A MINTÁBAN TALÁLHATÓ PROJEKTEK HATÉKONYSÁGA (A PROJEKTEK SZÁMA ÉS AZ ÁLTALUK KÉPVISELT ÖSSZEGEK ALAPJÁN)

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Számvevőszék.

45. Magas költségekre példák különösen a következő területeken fordultak elő:

a) Közvetett költségek: a FAFA-val összhangban a Bizottság a közvetlen költségek 7%-át nem meghaladó mértékben hozzájárul az ENSZ-szervezet közvetett költségeihez. A FAFA 5.1. cikke azt is előírja, hogy amennyiben alvállalkozót bíznak meg, ez nem növelheti a költségeket. A számvevőszéki ellenőrzés során azonban találtunk olyan projekteket is, amelyek esetében a közreműködő partnerek – gyakran más ENSZ-szervezetek – a közvetlen költségeknek a FAFA egyezményben meghatározott 7%-át meghaladó közvetett költségeket is kiszámláztak, és alvállalkozókkal is szerződést kötöttek, noha nem volt bizonyíték arra, hogy ezzel ne növekedtek volna a költségek.

b) A tevékenységek körének csökkentése a költségek szintjén nem jelenik meg: azoknak az eseteknek az intézése, amelyekben a tevékenységi szint csökkentése miatt problémák adódtak, vagy ahol az ENSZ-jelentések nem tartalmaznak elég információt, nem volt megfelelő. Két projektnél a tevékenység körének csökkentése nem vonta maga után az uniós hozzájárulás ugyanilyen arányú csökkentését.

4. kép – A "Szudáni termelőkapacitás helyreállítása" program keretében épített irodák

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Számvevőszék.

4. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

PÉLDÁK A PROJEKTKÖLTSÉGEKKEL KAPCSOLATOS HIÁNYOSSÁGOKRA

Közvetett költségek

Kapacitásépítés az új dél-szudáni közigazgatás számára:

Ezt a vagyonkezelői alapot, amelyhez az Unió 1,9 millió euróval járult hozzá, egy ENSZ-szervezet működtette, amely 3%-os hozzájárulást kapott a közvetett költségekre. A projekt tényleges (pénzügyi) irányításával azonban egy magáncéget bíztak meg, amely a teljes költség további 10%-át is kiszámlázta, így az adminisztratív költségek összesen több mint 13%-ra nőttek.

A "Szudáni termelőkapacitás helyreállítása" (SPCRP) program:

Egy másik ENSZ-szervezetnek a projekt keretében nyújtott szolgáltatásaiért (pl. irodaépítés) a 7%-os közvetett költségen felül menedzsmentdíjat (187338 USD) is fizettek.

A tevékenységi kör csökkentése

Aknamentesítés Afganisztánban:

Bár a végrehajtási időszak tizenkettőről három hónapra csökkent, és a projekt csak részben valósította meg céljait, a Bizottságra terhelt összegek nem csökkentek.

Ideiglenes lefegyverzési, leszerelési és reintegrációs program (IDDRP):

A zárójelentés szerint a tevékenységek köre és ezzel az összköltség 70%-kal csökkent. Ez azonban nem járt a bizottsági hozzájárulás ugyanilyen arányú csökkenésével, hiszen az csak 12%-kal csökkent, így jelenleg az összköltség 65%-át teszi ki, míg a tervezett arány 20% volt.

5. kép – Kommunikációs és információs központ a "Szudán közösségi alapú helyreállítási és újjáépítési programhoz (RRP)"

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Számvevőszék.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

46. Konfliktus sújtotta területeken az ENSZ jelenlétének és tevékenységeinek köszönhetően a Bizottságnak lehetősége nyílik, hogy nehéz körülmények között is célba juttassa támogatásait. A konfliktus sújtotta területeken történő segítségnyújtás azonban különleges nehézségekkel jár, és ezek közül nem mindegyik leküzdhető. Mivel a Bizottság által a helyszínen végezhető ellenőrzések száma igen korlátozott, nagyobb mértékben kell a végrehajtó szervezetre hagyatkozni, ezzel kompenzálható a bizottsági közvetlen felügyelet hiánya.

47. A Számvevőszék azt a következtetést vonja le, hogy az adott körülmények között születtek jó eredmények, és az érintett projektek eredményeinek döntő részéről ésszerűen feltételezhető, hogy fennmaradnak. A nem megfelelő projekttervezés, valamint a felügyelet és a beszámolás hiányosságai miatt azonban egyes projektekkel kapcsolatban problémákra derült fény. Ami a hatékonyságot illeti, a Bizottság nem megfelelően összpontosít erre a tényezőre, illetve annak biztosítására, hogy ennek kellő figyelmet szenteljenek az ENSZ jelentései.

PROJEKTTERVEZÉS

48. A projekttervezés általában nem megfelelő, hiszen a 19 vizsgált projektből 18-nál hiányosságok merültek fel ebben a folyamatban. Ebből adódóan nem volt eléggé egyértelmű, hogy mit is kell elérni pontosan, illetve hogy a projekttevékenységek eredményessége hogyan értékelhető. A vizsgált projektek hiányosságai több esetben a gyenge projekttervezésre vezethetők vissza.

1. AJÁNLÁS

A Bizottság biztosítsa, hogy a kötelezettségvállalásba vett projektekhez világos gyakorlati célokat rendeljenek. Ahol lehet, a célokat számszerűsítsék, hogy ennek révén egyrészt könnyítsék a projektek végrehajtását és felügyeletét, másrészt pedig a Bizottság is hasznos visszajelzést kapjon a munkáról. A projekttevékenységek, a projektcélok és a tágabb értelemben vett célok közötti összefüggés legyen világosan meghatározva.

Továbbá a finanszírozási megállapodásban szereplő határidőt igazítsák jobban a projektkörnyezethez, és ezáltal kerüljék el a végrehajtási időszak későbbi időigényes és költséges meghosszabbítását.

Mivel a költségvetések részletességi szintje képezi a későbbi jelentések alapját, már a költségvetés tartalmazzon minden olyan információt, amely a támogatott tevékenységek hatékonyságának értékeléséhez szükséges.

EREDMÉNYESSÉG ÉS FENNTARTHATÓSÁG

49. Amint a Melléklet is szemlélteti, a projekteknek megközelítőleg a fele legalább fő célkitűzéseit elérte, és ésszerűen feltételezhető, hogy – amennyiben a közbiztonság és a politikai helyzet nem romlik tovább – az elért eredmények fenntarthatóak lesznek. A Mellékletből az is kitűnik azonban, hogy egyes projektekkel kapcsolatban komoly hiányosságok tapasztalhatók. Az eredmények Szudánban a legjobbak, ahol a biztonság javulásának köszönhetően az Európai Bizottság jelenleg aktívabb szerepet vállalhat az általa finanszírozott tevékenységek felügyeletében. A mintában szereplő projektek döntő többségénél ugyanakkor a tervezett határidőket jelentősen túllépték.

50. Mivel a Bizottság a projektek előrehaladásával és eredményeivel kapcsolatos információkat tekintve általában az ENSZ-től függ, időben rendelkezésre álló jelentésekre van szüksége, amelyek elsősorban az elért eredményekről adnak elegendő információt. A vizsgált projektek esetében azonban számos jelentés későn készült el, illetve nem érintett minden területet.

2. AJÁNLÁS

A Bizottság ragaszkodjon ahhoz, hogy a szükséges jelentéseket időben megkapja, és tegyen további erőfeszítéseket annak biztosításához, hogy ezekben a jelentésekben szerepeljenek a projektek előrehaladásának és eredményességének értékeléséhez szükséges információk.

A Bizottság ezt intézze gyorsan, szisztematikusan, egyértelműen bizonyíthatóan és átfogó módon a projektek teljes időtartama alatt.

A Bizottság minden projektet követően vonja le a tanulságokat a későbbi beavatkozásokhoz, különös tekintettel a fenntarthatóság szempontjára.

HATÉKONYSÁG

51. A 19 projektből hét esetében hiányos volt az információ, és ez nagymértékben hátráltatta a hatékonyság számvevőszéki értékelését. A legtöbb projekt esetében nem tudtunk megbizonyosodni arról, hogy a Bizottság hogyan próbálta értékelni a hatékonyságot, mivel ezt a feladatot nem végezték el szisztematikusan, továbbá nem dokumentálták megfelelően. A hangsúlyt inkább a költségek támogathatóságára helyezték, és nem arra, hogy azok egy részének felmerülésére szükség volt-e egyáltalán. A finanszírozási szerződésekhez tartozó egyes költségvetések nem voltak eléggé részletesek, és emiatt a költségek ésszerűsége kisebb mértékben volt értékelhető és monitorozható. A költségértékelési folyamatban kevéssé alkalmazták az adat-összehasonlítás módszerét.

52. A minta 19 projektjéből kilencben a Számvevőszék magas költségszintre talált példákat, arra azonban nem volt bizonyíték, hogy ez a nyújtott szolgáltatások növekedésével vagy javulásával járt volna együtt.

3. AJÁNLÁS

Végezzenek szisztematikus költségértékeléseket, és az eredményeket dokumentálják megfelelően. Helyezzenek nagyobb hangsúlyt a hatékonyságra, és a költségértékeléseket ne pusztán a támogathatóság kérdéseire korlátozzák.

Ahol lehet, dolgozzanak ki referenciaértékeket a közös költségtételekre, és ezzel könnyítsék meg a projekttervezetek és a pénzügyi kimutatások költségértékelését (benchmarking).

Ezt a jelentést Jan KINŠT számvevőszéki tag elnökletével a III. kamara a 2011. március 8-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

A Számvevőszék nevében

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

elnök

[1] A Tanács 1605/2002/EK, Euratom rendelete ( 2002. június 25.) az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.). A külső fellépésekre vonatkozó IV. cím 163. cikkében említett tevékenységeket vagy centralizált alapon a Bizottság, vagy decentralizált alapon a kedvezményezett harmadik ország vagy országok, vagy pedig a Bizottság és a nemzetközi szervezetek közösen hajtják végre.

[2] Az EUMSZ 317. cikke kimondja, hogy a Bizottság a költségvetést saját felelősségére hajtja végre, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek tiszteletben tartásával.

[3] A számos donort tömörítő vagyonkezelői alapok az UNDP meghatározásában "olyan finanszírozási eszközök, amelyek révén a donorok forrásaikat közösen használják fel bizonyos nemzeti prioritást élvező területek támogatására, és amelyek megkönnyítik az ENSZ-ügynökségek számára, hogy szorosan összehangolva és egymással együttműködve dolgozzanak és nyújtsanak támogatást"; lásd: http://www.undp.org/mdtf/trustfunds.shtml.

[4] Európai Bizottság: Tájékoztató az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága számára az Európai Közösségek általános költségvetéséből 2003 óta finanszírozott számos donort tömörítő vagyonkezelői alapokról ( 2009.2.10.).

[5] Az első szakaszról készült különjelentés 2010 januárjában jelent meg (Európai Számvevőszék, 15/2009. sz. különjelentés, "Az ENSZ szervezetein keresztül végrehajtott uniós támogatások: döntéshozatal és felügyelet").

[6] A költségvetési rendelet 27. cikke értelmében "a költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban kell felhasználni, nevezetesen a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveivel összhangban".

[7] A FAFA 2.1. cikke szerint a konkrét hozzájárulásra vonatkozó megállapodás rendelkezik arról, hogy az ENSZ Európai Bizottságnak szóló jelentéseiben mely információkat köteles megadni.

[8] Lásd: a FAFA szerinti beszámolási kötelezettségekről szóló közös iránymutatások. Az útmutató célja, hogy a FAFA vonatkozó cikkein kívül további gyakorlati iránymutatást nyújtson.

[9] A FAFA 1.1. cikke kimondja: Az ENSZ javaslatainak benyújtásában szerepelnek az eredményekkel kapcsolatos célok és mutatók, amelyeket a konkrét hozzájárulásra vonatkozó megállapodásokban is el kell fogadni. A teljesítmény mérése konkrét, mérhető, elérhető, reális és határidőhöz kötött célokon alapul.

[10] A költségvetési rendelet 27. cikke szerint "a költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban kell felhasználni, nevezetesen a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveivel összhangban".

[11] Az "Európai konszenzus a fejlesztési politikáról" (HL C 46., 2006.2.24.) 25. bekezdése kimondja: "A több támogatáson túlmenően az EU megfelelőbb támogatást kíván nyújtani. Csökkenni fognak a támogatások adminisztratív költségei, kifejtett hatásuk pedig javulni fog."

--------------------------------------------------

MELLÉKLET

Projekt száma | Cím | Eredményesség | Valószínű fenntarthatóság | Határidőt betartották? | Hatékonyság | Összeg (millió EUR) |

Afg 1 | Taposóaknák és lőszerkészletek megsemmisítése | komoly hiányosságok | kisebb hiányosságok | nem | hiányosságokat állapítottunk meg | 6 |

Afg 2 | Segítségnyújtás az Afgán Iszlám Köztársaság kormányzatának – népszámlálás | elégtelen | N/A (a fő célokat nem érték el) | nem | hiányosságokat állapítottunk meg | 15 |

Afg 3 | Az afganisztáni választások további támogatása | nincs elegendő bizonyíték | nincs elegendő bizonyíték | nem | nincs elegendő bizonyíték | 9 |

Afg 4–6 | Közrend Vagyonkezelői Alap, Afganisztán (LOTFA) | komoly hiányosságok | elégtelen | igen | nincs elegendő bizonyíték | 100 |

Afg 7 | Aknamentesítés Afganisztánban | komoly hiányosságok | jó | igen | hiányosságokat állapítottunk meg | 2 |

Afg 8 | Regionális program az afgán menekültek támogatására Iránban és Pakisztánban, valamint az afgán hazatelepülők támogatására | kisebb hiányosságok | jó | igen | nincs elegendő bizonyíték | 4 |

Afg 9 | Az aknamentesítő ágazat támogatása Afganisztánban | kisebb hiányosságok | jó | igen | nincs elegendő bizonyíték | 20 |

Irak 1–3 | Iraki Nemzetközi Újjáépítési Alap (IRRFI) | nincs elegendő bizonyíték | kisebb hiányosságok | N/A (Alap) | nincs elegendő bizonyíték | 198 |

Irak 4 | A népesség hazatelepülésének segítése és a hazatelepülők, valamint a lakóhelyüket az országon belül elhagyni kényszerült emberek visszailleszkedésének támogatása Irakban | jó | N/A (a projekt még korai szakaszban van) | N/A (a projekt még korai szakaszban van) | nincs elegendő bizonyíték | 6 |

Szudán 1 | Ideiglenes lefegyverzési, leszerelési és reintegrációs program (IDDRP) | komoly hiányosságok | komoly hiányosságok | nem | hiányosságokat állapítottunk meg | 12 |

Szudán 2 | Kapacitásfejlesztés a támogatások kezeléséhez és összehangolásához | kisebb hiányosságok | kisebb hiányosságok | nem | nem állapítottunk meg hiányosságokat | 2 |

Szudán 3 | Az ötödik szudáni népszámlálás támogatása | jó | jó | nem | hiányosságokat állapítottunk meg | 4 |

Szudán 4 | Kartúm állam kapacitásának bővítése a várostervezési koncepciók kialakításában és végrehajtásában | kisebb hiányosságok | kisebb hiányosságok | nem | nem állapítottunk meg hiányosságokat | 2 |

Szudán 5 | Kapacitásépítés az új dél-szudáni közigazgatás számára | komoly hiányosságok | nincs elegendő bizonyíték | N/A (Alap) | hiányosságokat állapítottunk meg | 2 |

Szudán 6 | Kartúm állam szakképzési kapacitásának bővítése | kisebb hiányosságok | kisebb hiányosságok | nem | nem állapítottunk meg hiányosságokat | 11 |

Szudán 7 | Infrastrukturális gyorssegély a dél-szudáni Igazságügyi és Alkotmányos Fejlődési Minisztérium és a bíróságok számára | elégtelen | N/A (a fő célokat nem érték el) | nem | hiányosságokat állapítottunk meg | 4 |

Szudán 8 | Aknamentesítés Dél-Szudánban | kisebb hiányosságok | komoly hiányosságok | nem | hiányosságokat állapítottunk meg | 5 |

Szudán 9 | A szudáni termelőkapacitás helyreállítása (SPCRP) | kisebb hiányosságok | N/A (a projekt még korai szakaszban van) | nem | hiányosságokat állapítottunk meg | 39 |

Szudán 10 | Közösségi alapú helyreállítási és újjáépítési program (RRP) | kisebb hiányosságok | N/A (a projekt még korai szakaszban van) | nem | hiányosságokat állapítottunk meg | 51 |

--------------------------------------------------