[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2009.9.23.

COM(2009) 499 végleges

2009/0140 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a pénzügyi rendszer közösségi makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról

{COM(2009) 500 végleges}{COM(2009) 501 végleges}{COM(2009) 502 végleges}{COM(2009) 503 végleges}{SEC(2009) 1234}{SEC(2009) 1235}

INDOKOLÁS

1. A javaslat háttere

A mostani pénzügyi válság hiányosságokra mutatott rá az EU felügyeleti rendszerében, amely a pénzügyi piacok integrációja terén elért nagy mértékű előrehaladás és a határokon átnyúlóan tevékenykedő jogalanyok megnövekedett jelentősége ellenére még mindig töredezett a nemzeti határok mentén. Erre való tekintettel Barroso elnök egy magas szintű szakértői csoportot kért fel Jacques de Larosière, a Nemzetközi Valutaalap (IMF) korábbi ügyvezető igazgatójának vezetésével, hogy tegyen ajánlásokat egy hatékonyabb, integrált és fenntartható felügyeleti keret megteremtése érdekében.

A de Larosière-csoport legfontosabb ajánlásai az alábbiakra összpontosítanak:

i. Az Európai Rendszerkockázati Testület (ESRB) létrehozására, amely a Közösség pénzügyi rendszerének makroprudenciális felügyeletéért lenne felelős a rendszerkockázatok kiszűrése vagy mérséklése, a széles körű pénzügyi zavarok elkerülése, a belső piac zavartalan működéséhez való hozzájárulás és a pénzügyi ágazat gazdasági növekedéshez való fenntartható hozzájárulásának biztosítása céljából.

ii. A Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (ESFS) létrehozására; e rendszer az új európai felügyeleti hatóságokkal együttműködő nemzeti pénzügyi felügyeletek hálózatából áll: az új hatóságok – az Európai Bankfelügyeleti Hatóság (EBA), az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság (ESMA), és az Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság (EIOPA) – a meglévő európai felügyeleti bizottságok[1] átalakításával jönnek létre. Az ESFS-t közös és egymást kölcsönösen erősítő felelősségi körökre kell építeni, kombinálva a szolgáltatók nemzeti szintű felügyeletét az európai szinten jelentkező feladatokkal. Az ESFS elősegítené továbbá a harmonizált szabályok és a koherens felügyeleti gyakorlat és jogérvényesítés kialakulását.

2009 márciusában a Bizottság és az Európai Tanács széles körű támogatást adott a Larosière-csoport ajánlásainak. 2009. május 27-én a Bizottság közleményt tett közzé az európai uniós pénzügyi felügyeletről, részletesen kifejtve benne, hogy az ajánlásokat miként lehet a gyakorlatba átültetni, és külön figyelmet szentelve a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszere és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásának. A 2009. június 9-i Ecofin-Tanács a részletes következtetéseiben egyetértett a bizottsági közleményben meghatározott célkitűzésekkel és hangsúlyozta, hogy a pénzügyi stabilitást, a szabályozást és felügyeletet érzékelhetően javítani kell az EU-ban. Az Európai Tanács a 2009. június 18–19-i ülésén szintén megerősítette, hogy a Bizottság májusi közleménye és az Ecofin Tanács következtetései mentén kell kialakítani a mikro- és makroprudenciális felügyelet új kereteit. Annak érdekében, hogy az új keretrendszer teljeskörűen működhessen 2010 folyamán az Európai Tanács felszólította a Bizottságot, hogy valamennyi szükséges javaslatot nyújtsa be 2009 kora őszéig.

2. Konzultáció az érdekeltekkel

A Bizottság két nyilvános konzultációt folytatott le az átfogó, azaz az ESFS-t és az ESRB-t is magába foglaló csomagról. Az első konzultációra a Larosière-csoport jelentésének közzétételét követően került sor, és 2009. március 10-től 2009. április 10-ig tartott. Az eredményei beépültek az európai pénzügyi felügyeletről szóló, 2009. május 27-én közzétett bizottsági közleménybe. A nyilvános konzultáció keretében beérkezett 116 hozzászólás összefoglalója az alábbi címen érhető el:

http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2009/fin_supervision/summary_en.pdf

A második konzultációra 2009. május 17-e és július 15-e között került sor. Ennek keretében felkérték a pénzügyi szolgáltatási ágazat valamennyi szereplőjét és képviseleti szerveiket, a szabályozó hatóságokat, a felügyeleti szerveket és az egyéb érintett feleket, hogy fejtsék ki álláspontjukat a 2009. májusi közleményben részleteiben is bemutatott reformjavaslatokról. A beérkezett hozzászólások nagyrészt támogatták a javasolt reformokat, és számos észrevétel érkezett az ESRB és az ESFS egyes részleteire vonatkozóan. A nyilvános konzultáció keretében beérkezett hozzászólások összefoglalója az alábbi címen érhető el:

http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2009/fin_supervision_may/replies_summary_en.pdf

3. Hatásvizsgálat

A 2009. májusi közleményhez egy hatásvizsgálat is kapcsolódott, amely számba vette az ESFS és az ESRB létrehozásának lehetőségeit. A javaslat részleteire vonatkozóan egy második hatásvizsgálat is készült, amely elérhető Bizottság honlapján.

4. A javaslat jogi elemei

Az érdekelt felek, például a pénzügyi intézmények, a befektetők és a fogyasztók csak akkor mernek határokon átnyúló tevékenységeket folytatni, ha olyan szabályok vannak érvényben, amelyek kellő mértékben figyelembe veszik a mikro- és makroprudenciális kockázatok kölcsönös függőségét. A múltban túl gyakran fordult elő, hogy a prudenciális felügyelet kizárólag a mikro szintre összpontosított, azaz a felügyelők csak az egyedi pénzügyi intézmények mérlegét vizsgálták és nem szenteltek kellő figyelmet az intézmények közötti, illetve az intézmények és a tágabb értelemben vett pénzügyi rendszer közötti kölcsönhatásokra. A szélesebb látókörről a makroprudenciális felügyelet intézményeinek kell gondoskodniuk. E felügyeleti szerveknek figyelniük és értékelniük kell a folyamatokból eredő azon potenciális pénzügyi/stabilitási kockázatokat, amelyek ágazati szinten vagy a pénzügyi rendszer egészének szintjén fejthetnek ki hatásokat. Az ilyen kockázatok kezelése révén az ESRB alapkőként szolgálhatna egy integrált európai uniós felügyeleti struktúra kiépítéséhez, amely elengedhetetlen ahhoz, hogy a tagállamok időben és egységes módon hozzák meg szakpolitikai intézkedéseiket, és így megakadályozná az eltérő megközelítések alkalmazását, amivel javítaná a belső piac működését.

Az ESRB az EK-Szerződés 95. cikke alapján, jogi személyiség nélküli szervként jön létre. Ez a jogalap lehetővé tenné, hogy az ESRB a fent felvázolt alapvető tulajdonságokkal rendelkezzen és a pénzügyi rendszer egészére kiterjedő, kivételek nélküli mandátumot kapjon. Az is lehetővé válna, hogy az ESRB az ESFS-sel együtt alkossa a pénzügyi felügyelet közös innovatív keretét, de közben fenntartva az ESRB és a többi intézmény feladatai közötti egyértelmű elhatárolást.

Az Európai Rendszerkockázati Testületet létrehozó rendeletet egy tanácsi határozat egészít ki, amely az Európai Központi Bankra (EKB) ruházza az ESRB titkárságának biztosításával kapcsolatos feladatokat. Ennek értelmében az EKB igazgatási, logisztikai, statisztikai és elemzési támogatást nyújt az ESRB-nek. Ez a határozat fogja első alkalommal végrehajtani a Szerződés 105. cikkének (6) bekezdését, amelynek értelmében a Tanács a Bizottság javaslata alapján, az EKB-val folytatott konzultációt és az Európai Parlament hozzájárulásának elnyerését követően egyhangú határozatával a prudenciális felügyelettel kapcsolatos külön feladatokat bízhat az EKB-ra.

5. Költségvetési vonzatok

Az ESRB-vel kapcsolatos költségeket az EKB viseli, így annak semmilyen közvetlen hatása nem lesz a közösségi költségvetésre. E támogatás költsége annak függvényében fog alakulni, hogy az EKB meglévő személyi állományát és erőforrásait milyen mértékben lehet igénybe venni az ESRB titkárságával kapcsolatos feladatok ellátására.

6. A javaslat részletes magyarázata

Tanácsi rendeletre van szükség ahhoz, hogy az ESRB új európai szervként, a meglévő struktúráktól függetlenül jöhessen létre.

6.1. Az ESRB létrehozása.

Az ESRB egy teljesen új, jogelőd nélküli európai szerv, amely a makroprudenciális felügyeletért felelős. Az ESRB hármas célkitűzést követ:

- A nemzeti szinten töredezett, egyedi kockázatkezelés problémájának kezelésére európai makroprudenciális perspektívát alakít ki;

- A mikro- és makroprudenciális elemzés közötti együttműködés javításán keresztül javítja a korai előrejelzési mechanizmusok hatékonyságát. Az egyes cégek megfelelő működésének felügyelete túl gyakran történt elszigetelten, kevés figyelmet fordítva a pénzügyi rendszeren belüli kölcsönös függőségi viszonyok mértékére;

- Lehetővé teszi, hogy a kockázatértékelések nyomán az illetékes hatóságok lépéseket tehessenek.

Tekintettel feladatainak széles körére és érzékenységére az ESRB-re nem szabad jogi személyiséggel és kötelező erővel rendelkező szervként tekinteni, hanem inkább olyan szervként kell felfogni, amely legitimitását a független értékítéletének, kiváló elemzéseinek és helytálló következtetéseinek köszönheti.

Az ESRB legfőbb döntéshozó szerve az igazgatótanács.

Az igazgatótanács összetétele meghatározó jelentőségű az ESRB hatékonysága szempontjából. Az összetétel a központi bankok nagyarányú képviseletének biztosítását helyezi előtérbe. A tagállamok többségében a központi bankok rendelkeznek valamilyen szintű felelősséggel a pénzügyi szektor makroprudenciális felügyelete terén. E felelősségükből és a felhalmozott tapasztalatokból adódóan a központi bankok alkalmasak arra, hogy hozzájáruljanak a pénzügyi stabilitást érintő hatások, illetve a pénzügyi ágazat és a tágabb makroökonómiai környezet közötti összekapcsolódások elemzéséhez.

Az elemzői munkát és az ESRB-nek nyújtott logisztikai támogatást a titkárság fogja nyújtani, amelyet az Európai Központi Bank biztosít. A titkársággal kapcsolatos feladatoknak az EKB-ra bízásával az ESRB rendelkezésére áll majd az EKB beható makroprudenciális tapasztalata, és kihasználhatja az EU monetáris rendszerében betöltött központi szerepéből fakadó előnyöket is. A tagállami jegybankokkal együttműködésben az Európai Központi Bank széles körben állít elő és tesz közzé monetáris statisztikákat és a pénzügyi intézményekre vonatkozó mutatószámokat. A pénzügyi ágazat esetleges sebezhető pontjainak feltárása és a sokkokkal szembeni rugalmasságának értékelése céljából az Európai Központi Bank és az eurórendszer nyomon követi az euróövezetben/az EU bankszektorában, valamint a többi pénzügyi ágazatban zajló ciklikus és strukturális fejleményeket.

6.2. Az ESRB feladatai és jogkörei

Az ESRB semmilyen kötelező erővel sem fog rendelkezni ahhoz, hogy intézkedéseket kényszerítsen a tagállamokra vagy a nemzeti hatóságokra. Az elgondolás szerint egy magas szintű, „tekintélyelven”működő szerv jön létre, amely a döntéshozók és felügyeleti szervek tevékenységét az erkölcsi tekintélyén keresztül befolyásolja. Ebből adódóan az ESRB nem csupán a makroprudenciális helyzet magas színvonalú értékelésével foglalkozik, hanem egyúttal fel is hívhatja a figyelmet a kockázatokra, illetve ajánlásokat fogalmazhat meg, amelyekben rámutat a pénzügyi rendszer valószínűsíthetően rendszerkockázatot növelő esetleges hiányosságaira és a megfelelő korrekciós intézkedésekre. Az ESRB széles körű tevékenységi körrel fog rendelkezni, amely nem korlátozódik valamely típusú jogalanyokra vagy piacra. Az általa megfogalmazott figyelmeztetések és ajánlások a pénzügyi rendszer bármely olyan területére vonatkozhatnak, amelyen rendszerkockázat állhat elő. A makroprudenciális felügyelethez tartozó kérdésekben az ESRB együtt fog működni az érintett nemzetközi pénzügyi intézményekkel (Nemzetközi Valutaalap, Pénzügyi Stabilitási Tanács stb.) és harmadik országok szerveivel. Mivel e javaslatnak a Szerződés 95. cikke képezi az alapját, így az Európai Gazdasági Térségre (EGT) vonatkozik. Az EGT-ben részt vevő EFTA-államok és az ESRB közötti együttműködés szabályai az EGT Vegyes Bizottságban kerülnek megvitatásra.

6.2.1. Figyelmeztetések és ajánlások

Az ESRB egyik alapvető feladata, hogy feltárja a rendszerszintű kockázatokat és kiszűrje vagy mérsékelje az EU pénzügyi rendszerére kifejtett hatásukat. E célból az ESRB kockázati figyelmeztetéseket adhat ki. E figyelmeztetéseknek gyors válaszlépéseket kell eredményezniük a nagyobb problémák és egy esetleges jövőbeli válság elkerülése érdekében. Indokolt esetben az ESRB külön intézkedésekre vonatkozó ajánlásokat is tehet valamely beazonosított kockázat kezelése érdekében.

Az ESRB ajánlásainak nem lesz jogi kötőereje. Az ajánlások címzettjei mindazonáltal nem maradhatnak tétlenek a beazonosított kockázatokkal szemben, és valamilyen módon reagálniuk kell. Amennyiben a címzett egyetért az ajánlással, tájékoztatást kell adnia minden intézkedésről, amelyet az ajánlásban megfogalmazottak követése érdekében hozott. Amennyiben a címzett nem ért egyet az ajánlással és nem reagál, megfelelő magyarázatot kell adnia a fellépés elmulasztására. Az ESRB által megfogalmazott ajánlásokat nem lehet tehát egyszerűen figyelmen kívül hagyni.

Az ESRB-nek minden egyes esetben döntenie kell arról, hogy a figyelmeztetéseket és az ajánlásokat nyilvánosságra kell-e hozni. Az ajánlások közzététele egyfelől ösztönözheti a korrekciós intézkedések mielőbbi megtételét, másrészről viszont kedvezőtlen reakciókat válhat ki a pénzügyi piacokon. A figyelmeztetések és ajánlások közzétételével kapcsolatos döntés érzékenységére való tekintettel ezeket a döntéseket eseti alapon kell meghozni. Helyénvalónak tűnik, ha a figyelmeztetéseket és ajánlásokat nem hozzák nyilvánosságra, hacsak az igazgatótanács kétharmados minősített többséggel másképp nem dönt.

A figyelmeztetések és ajánlások címzettje lehet a Közösség egésze, egy vagy több tagállam, egy vagy több európai felügyeleti hatóság, illetve egy vagy több tagállami felügyeleti hatóság. Az összes figyelmeztetést és ajánlást a Tanácshoz kell eljuttatni, míg a felügyeleti kérdésekkel kapcsolatosakat el kell küldeni az illetékes európai felügyeleti hatósághoz is. A figyelmeztetéseknek és ajánlásoknak a Tanácshoz, illetve az európai felügyeleti hatóságokhoz való megküldésével nem a tartalom szűrése vagy „felvizezése” a cél, hanem éppen ellenkezőleg: ezáltal nagyobb az erkölcsi nyomás a címzetten, hogy intézkedjen vagy adjon magyarázatot, és egyúttal lehetőséget biztosít a Tanácsnak, hogy észrevételeket tegyen.

6.2.2. Az információkhoz való hozzáférés

A pénzügyi intézmények és piacok összekapcsoltsága maga után vonja, hogy a potenciális rendszerszintű kockázatok nyomon követésének és értékelésének a vonatkozó makrogazdasági és mikropénzügyi adatok és mutatók széles körén kell alapulnia. Az ESRB-nek ezért hozzá kell férnie mindazon információkhoz, amelyek szükségesek a feladatai ellátásához, de közben meg kell őrizni ezen adatok bizalmas jellegét. Az ESRB támaszkodhat majd a monetáris és pénzügyi intézményekre vonatkozóan az eurórendszeren keresztül az EKB által már most is gyűjtött, széles körben rendelkezésre álló adatokra. Feladatai ellátása és a mikrofelügyeleti szervek és az ESRB között szükségszerűen biztosítandó konzisztencia érdekében az ESRB a titkárságán keresztül felkérheti majd az európai felügyeleti hatóságokat is, hogy nyújtsanak számára információkat összefoglaló vagy összegzett adatok formájában. Amennyiben ez az információ nem állna rendelkezésre (vagy nem bocsátják rendelkezésre) az ESRB-nek lehetősége lesz közvetlenül a tagállami felügyeleti hatóságoktól, a tagállami jegybankoktól vagy a tagállamok egyéb hatóságaitól kérni az adatokat. A rendelet ezen felül általános kötelezettségként írja elő az európai felügyeleti hatóságok, a tagállami jegybankok és a tagállamok számára, hogy bocsássanak az ESRB rendelkezésére minden olyan információt, amelyre szükség van a feladatai ellátásához. Ezáltal széles körű hozzáférést biztosít számára a makroprudenciális elemzéshez szükséges adatokhoz.

Mivel egyes intézmények (méretükből, a többi pénzügyi intézménnyel való összekapcsoltságukból vagy a kockázati profiljukból fakadóan) önmagukban is lehetnek rendszerszerűek, az ESRB számára – a titkárságán keresztül – az európai felügyeleti hatóságokhoz címzett indokolt kérés alapján hozzáférést kell biztosítani az egyedi adatokhoz is.

6.3. Kapcsolat a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerével (ESFS)

A javasolt európai uniós felügyeleti keret csak akkor működhet, ha az ESRB és az ESFS hatékonyan együttműködik. Ezzel összhangban a reform célja is az, hogy biztosítsa a makroprudenciális és a mikroprudenciális felügyelet zökkenőmentes együttműködését. Makroprudenciális felügyeleti szervként az ESRB-nek kellő időben érkező, harmonizált mikroszintű adatokra lesz szüksége, míg a mikroprudenciális felügyeletet végző tagállami hatóságok az ESRB makroprudenciális környezetre való rálátását hasznosíthatnák. A rendeletek meghatározzák az európai felügyeleti hatóságok által követendő eljárásokat az ESRB-től kapott ajánlások végrehajtásakor, továbbá azt, hogy az európai felügyeleti hatóságoknak miként kell élniük jogköreikkel az illetékes nemzeti felügyeleti hatóság(ok)nak címzett ajánlások nyomon követésekor.

6.4. Titoktartás

Az ESRB igazgatótanácsának tagjaira és az ESRB-nél dolgozó munkavállalókra hivatali titoktartási kötelezettség vonatkozik. Az igazgatótanács tagjaihoz vagy az ESRB-vel kapcsolatban munkát végző személyekhez eljutó bizalmas információkat csak összefoglalóként vagy összegzett adatok formájában lehet kiadni, úgy hogy az egyes intézményeket ne lehessen beazonosítani. Ezek a titoktartási szabályok vonatkoznak különösen az EKB munkavállalóira, tekintettel arra, hogy az EKB fogja ellátni az ESRB titkárságával kapcsolatos feladatokat. Az EKB által az ESRB titkárságával összefüggő feladatok kapcsán megismert információkat csak az ESRB feladatainak ellátásához lehet felhasználni. Az Európai Unió intézményeinél szokásos gyakorlatnak megfelelően az ESRB-vel összefüggésben munkát végző személyeket feladataik megszűnését követően is hivatali titoktartási kötelezettség terheli.

A címzettek, a Tanács és az európai felügyeleti hatóságok szintén megteszik a szükséges intézkedéseket a figyelmeztetések és ajánlások bizalmas jellegének megőrzése érdekében.

6.5. Az ESRB belső szervezete

Az ESRB a következőkből áll: i. igazgatótanácsból; ii. irányítóbizottságból és iii. titkárságból.

6.5.1. Az igazgatótanács

Az igazgatótanács az ESRB döntéshozó testülete, ebben a minőségében az indokolás 6.2.1. pontjában leírt figyelmeztetések és ajánlások elfogadásáért lesz felelős.

Az igazgatótanács szavazati joggal rendelkező tagjai:

- a tagállami jegybankelnökök;

- az EKB elnöke és alelnöke;

- az Európai Bizottság egy tagja;

- a három európai felügyeleti hatóság elnökei.

Az igazgatótanács szavazati joggal nem rendelkező tagjai:

- az illetékes tagállami felügyeleti hatóságok tagállamonként egy magas szintű képviselője;

- a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság (EFC) elnöke.

A tagállami felügyeleti hatóságok képviselői a napirenden lévő téma függvényében cserélődhetnek. (A rotáció ezen formájára a legtöbb olyan tagállamban szükség lesz, ahol más-más szerv felelős például a pénzügyi és a biztosítási ágazat felügyeletéért.)

A igazgatótanács tagjai pártatlanul járnak el. Ennek értelmében az ESRB-vel kapcsolatos tevékenységek végzése során nem fogadhatnak el utasításokat, és nem vehetik figyelembe egyetlen tagállam sajátos érdekét sem. A pártatlanság rendkívül fontos követelmény, mivel az egyes tagállamok érdeke nem feltétlenül esik egybe az ESRB legfőbb célkitűzésével, azaz a pénzügyi stabilitás megőrzésével az Európai Unió egészében.

Az igazgatótanács szavazati joggal rendelkező tagjainak egy szavazata van. Az igazgatótanács a döntéseit egyszerű többséggel hozza, (kivéve a figyelmeztetések és ajánlások nyilvánosságra hozatalával kapcsolatos döntéseket, amelyekhez a szavazatok kétharmados minősített többségére van szükség. A bevett gyakorlatnak megfelelően a szavazásoknál meg kell lennie a határozatképességhez szükséges létszámnak.)

Az igazgatótanács évente legalább négyszer ülésezik. Az ülések összehívását az elnök vagy a szavazati joggal rendelkező tagok egyharmada kezdeményezheti.

6.5.2. Az elnök

Az elnököt 5 évre választják az igazgatótanács azon tagjai közül, akik egyben az EKB Általános Tanácsának is tagjai. Az elnök tölti be az igazgatótanács és az irányítóbizottság elnöki tisztét is, az igazgatótanács nevében ő utasítja az ESRB titkárságát. Az elnök saját kezdeményezésre összehívhatja az igazgatótanács rendkívüli ülését. Az igazgatótanács szavazásainál szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt. Az ESRB-t kifelé az elnök képviseli.

6.5.3. Az irányítóbizottság

Tekintettel az – összesen 61 tagot tömörítő – igazgatótanács méretére az igazgatótanács döntéshozatali folyamatait irányítóbizottság fogja segíteni. Az irányítóbizottság fogja előkészíteni az igazgatótanács üléseit, áttekinti a megvitatandó dokumentumokat és nyomon követi az ESRB munkájának előrehaladását.

Az irányítóbizottság az igazgatótanács elnökéből, alelnökéből, az európai felügyeleti hatóságok elnökeiből, az EFC elnökéből, a Bizottság egy tagjából és az igazgatótanács öt olyan tagjából áll, akik az EKB Általános Tanácsának is tagjai (12 tagú testület).

6.5.4. A titkárság

Az ESRB titkárságát az EKB fogja biztosítani. A titkárság közvetlenül az igazgatótanács elnökétől kapja az utasításokat.

A titkárság vezetőjét az ESRB igazgatótanácsával konzultálva az EKB nevezi ki. A titkárság elemzési, statisztikai, igazgatási és logisztikai támogatást nyújt az ESRB-nek. Ebbe beletartozik az ülések előkészítése, az ESRB-nek szánt minőségi és mennyiségi információk gyűjtése és feldolgozása, valamint az ESRB feladatainak ellátásához szükséges elemzések és értékelések készítése. Ezen felül a titkárság a szakmai tanácsadó bizottság munkáját is segíti (lásd a 6.5.5. pontot.)

6.5.5. A szakmai tanácsadó bizottság és egyéb tanácsadók

A szakmai tanácsadó bizottság feladata, hogy az ESRB igazgatótanácsának kérésére tanácsokat és segítséget nyújtson az ESRB hatáskörébe tartozó kérdésekben.

A szakmai tanácsadó bizottság tagjai:

- a tagállami jegybankok egy-egy képviselője;

- az Európai Központi Bank egy képviselője;

- a tagállami felügyeleti hatóságok egy-egy képviselője tagállamonként;

- az európai felügyeleti hatóságok egy-egy képviselője;

- az Európai Bizottság két képviselője;

- a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság egy képviselője.

A szakmai tanácsadó bizottság elnökét az igazgatótanács nevezi ki az igazgatótanács elnökének javaslatára. A tagállami felügyeleti hatóságok képviselői a napirenden lévő témák függvényében válthatják egymást.

6.6. Jelentéstételi kötelezettségek

Az ESRB az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak tartozik felelősséggel, és ennek megfelelően évente legalább egyszer jelentést készít számukra. Az Európai Parlament és a Tanács ennél gyakoribb beszámolásra is felkérheti az ESRB-t.

2009/0140 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a pénzügyi rendszer közösségi makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[2],

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére[3],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[4],

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[5],

mivel:

(1) A pénzügyi válság komoly hiányosságokra mutatott rá a pénzügyi felügyelet területén, amely nem tudta megakadályozni a pénzügyi rendszer túlzott mértékű kockázatvállalását. A válság különösen a meglévő makroprudenciális felügyelet gyenge pontjaira világított rá.

(2) 2008 novemberében a Bizottság azzal bízta meg a Jacques de Larosière vezette magas szintű csoportot (a „de Larosière-csoport”), hogy készítsenek ajánlásokat arról, hogy miként kellene megszilárdítani az európai felügyeleti szabályokat, biztosítva ezáltal a polgárok magasabb szintű védelmét és a pénzügyi rendszerbe vetett bizalom helyreállítását.

(3) A 2009. február 25-én bemutatott zárójelentésében a de Larosière-csoport – többek között – a pénzügyi rendszer egészének kockázatait felügyelő, közösségi szintű szerv létrehozását javasolta.

(4) 2009. március 4-i, „Impulzusok az európai gazdaság élénkítéséhez” című közleményében[6] az Európai Bizottság örömmel fogadta és széleskörűen támogatta a de Larosière-csoport ajánlásait. Az Európai Tanács 2009. március 19–20-i ülésén a résztvevők egyetértettek abban, hogy szükség van az Európai Unióban működő pénzügyi intézmények szabályozásának és felügyeletének javítására, és hogy a de Larosière-csoport jelentését veszik alapul az intézkedések kidolgozásához.

(5) Az „Európai pénzügyi felügyelet” című, 2009. május 27-i közleményében[7] a Bizottság az uniós szintű pénzügyi stabilitás fenntartására irányuló jelenlegi szabályokhoz egy sor reformot fogalmazott meg, így például a makroprudenciális felügyeletért felelős Európai Rendszerkockázati Testület (ESRB) létrehozására vonatkozó javaslatot. 2009. június 9-i ülésén a Tanács, június 18–19-i ülésén pedig az Európai Tanács adta támogatását a Bizottság elképzeléseihez és üdvözölte a Bizottságnak a jogszabálytervezetek elkészítésére irányuló szándékát, amelyekkel 2010-ben már működhet az új keret. A Bizottság álláspontjával összhangban a Tanács többek között megállapította, hogy „az EKB-nak elemzési, statisztikai, adminisztratív és logisztikai segítséget kell nyújtania az ESRB-nek, a nemzeti központi bankoktól és felügyeleti hatóságoktól kapott technikai tanácsadásra is építve.”

(6) A jelenlegi közösségi szabályok nem helyeznek elegendő hangsúlyt a makroprudenciális felügyeletre. A makroprudenciális elemzésért való felelősség nem egységes. Különböző szinteken lévő sokféle hatóság végzi ezt a feladatot és nem működik olyan mechanizmus, amely biztosítaná azt, hogy makroprudenciális kockázatokat megfelelően feltárják és ezek nyomán egyértelmű figyelmeztetéseket és ajánlásokat hoznak, amelyeket nyomon követnek és intézkedések formájában átültetnek.

(7) A Közösségnek szüksége van egy különálló, az EU pénzügyi rendszerének makroprudenciális felügyeletéért felelős szervre, amely a pénzügyi stabilitást veszélyeztető kockázatokat azonosítaná, adott esetben pedig kockázati figyelmeztetést adna ki és ajánlást tenne e kockázatok kezelésére. Új, független testületként létre kell hozni tehát az Európai Rendszerkockázati Testületet (ESRB), amely az európai szintű makroprudenciális felügyeletért lesz felelős.

(8) Indokolt esetben az ESRB általános jellegű, a Közösség egészét, egyes tagállamokat vagy tagállamok egy csoportját érintő figyelmeztetéseket ad ki és ajánlásokat tesz, pontos ütemezést adva a megfelelő válaszlépés megtételéhez.

(9) Súlyuk és legitimitásuk növelése érdekében ezeket a figyelmeztetéseket és ajánlásokat a Tanácson és – adott esetben – az […]/[…]/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[8] létrehozott Európai Bankfelügyeleti Hatóságon, az […]/[…]/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[9] létrehozott Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóságon vagy az […]/[…]/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[10] létrehozott Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóságon keresztül adják ki.

(10) A figyelmeztetések és ajánlások tényleges érvényesülésének biztosítása érdekében az ESRB-nek a címzettek jelentéseire támaszkodva nyomon kell követnie az ajánlások betartását. A címzetteknek az ajánlások nyomán intézkedéseket kell hozniuk, kivéve, ha az intézkedés elmulasztása kellőképpen indokolt („cselekedj vagy indokolj” mechanizmus).

(11) Mérlegelve azt, hogy bizonyos körülmények között a nyilvánosságra hozatal segíthet az ajánlás betartásának előmozdításában az ESRB-nek el kell döntenie, hogy egy-egy ajánlást titkosan kell-e kezelni vagy nyilvánosságra kell-e hozni

(12) Az ESRB-nek évente legalább egyszer – széles körű pénzügyi zavarok esetén ennél gyakrabban – jelentést kell készítenie az Európai Parlament és a Tanács részére.

(13) Tekintettel a pénzügyi stabilitás területén meglévő tapasztalataikra és feladataikra az EKB-nak és tagállami jegybankoknak vezető szereppel kell rendelkezniük a makroprudenciális felügyelet terén. A mikroprudenciális felügyeleti szerveknek az ESRB munkájában való részvétele kulcsfontosságú jelentőségű annak biztosítása szempontjából, hogy a makroprudenciális kockázatok elemzése a pénzügyi rendszer fejleményeire vonatkozó teljes körű és pontos információkon alapuljon. Ennek érdekében az európai felügyeleti hatóságok elnökei szavazati joggal rendelkező tagként, míg a tagállami felügyeleti hatóságok tagállamonként egy-egy képviselője szavazati jog nélküli tagként részt vesz az ESRB munkájában.

(14) A Bizottság tagjának részvétele segít majd kapcsolatot teremteni a Közösség makrogazdasági és pénzügyi felügyeletével, míg a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság elnökének részvétele a pénzügyminisztériumoknak a pénzügyi stabilitás megőrzésében betöltött fontos szerepét tükrözi.

(15) Rendkívül fontos, hogy az ESRB tagjai a feladataikat pártatlanul lássák el, és kizárólag az Európai Unió egészének pénzügyi stabilitását tartsák szem előtt. Az ESRB-nek a figyelmeztetésekkel és ajánlásokkal kapcsolatos szavazásainál a szavazatok egyenértékűek és a döntések – általános szabályként – egyszerű többséggel születnek.

(16) A pénzügyi intézmények és piacok összekapcsoltsága maga után vonja, hogy a potenciális rendszerszintű kockázatok nyomon követésének és értékelésének a vonatkozó makrogazdasági és mikropénzügyi adatok és mutatók széles körén kell alapulnia. Az ESRB-nek ezért hozzá kell férnie mindazon információkhoz, amelyek szükségesek a feladatai ellátásához, de közben szükség szerint meg kell őrizni ezen adatok bizalmas jellegét.

(17) A piaci szereplők értékes információkkal szolgálhatnak a pénzügyi rendszert érintő folyamatok megértéséhez. Indokolt esetben ezért az ESRB-nek konzultálnia kell a magánszektor érintett feleivel (a pénzügyi ágazat képviselői, a fogyasztók szervezetei, a Bizottság vagy a közösségi jogszabályok által a pénzügyi szolgáltatások terén létrehozott csoportok stb.), és megfelelő lehetőséget kell biztosítania számukra, hogy kifejthessék álláspontjukat.

(18) A pénzügyi piacok nemzetközi szintű integrációja és a pénzügyi válságok tovagyűrűzésének kockázata miatt az ESRB-nek egyeztetnie kell a Nemzetközi Valutaalappal és az újonnan létrehozott Pénzügyi Stabilitási Tanáccsal, amelyek feladata, hogy globális szinten adjanak korai figyelmeztetéseket a makroprudenciális kockázatokról.

(19) Az ESRB létrehozásának közvetlenül hozzá kell járulnia a belső piac célkitűzéseinek eléréséhez. A Közösségen belül a pénzügyi rendszer közösségi szintű makroprudenciális felügyelete integráns részét képezi az új felügyeleti rendszernek, mivel a makroprudenciális szempont szorosan összekapcsolódik a mikroprudenciális felügyeletnek az európai felügyeleti hatóságokra bízott feladataival. Az érdekelt felek csak akkor mernek határokon átnyúló pénzügyi tevékenységeket folytatni, ha olyan szabályok vannak érvényben, amelyek kellő mértékben figyelembe veszik a mikro- és makroprudenciális kockázatok kölcsönös függőségét. Az ESRB-nek nyomon kell követnie és értékelnie kell a folyamatokból eredő, a pénzügyi stabilitást veszélyeztető azon kockázatokat, amelyek ágazati szinten vagy a pénzügyi rendszer egészének szintjén fejthetnek ki hatásokat. Az ilyen kockázatok kezelése révén az ESRB-nek közvetlenül hozzá kell járulnia egy integrált közösségi felügyeleti struktúra kiépítéséhez, amely elengedhetetlen ahhoz, hogy a tagállamok időben és egységes módon hozzák meg szakpolitikai intézkedéseiket. Ezzel elejét veszi az eltérő megközelítések alkalmazásának és javítja a belső piac működését.

(20) Tekintettel arra, hogy az európai pénzügyi piacok integrációja miatt a tagállamok önállóan nem tudják teljeskörűen biztosítani a közösségi pénzügyi piacok hatékony makroprudenciális felügyeletét, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerint, a szubszidiaritás elvével összhangban hozhat intézkedéseket. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. Fejezet Általános Rendelkezések

1. CIKK LÉTREHOZÁS

Létrejön az Európai Rendszerkockázati Testület (a továbbiakban: ESRB).

2. cikkFogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában az alábbi kifejezések a következő jelentéssel bírnak:

1. „pénzügyi intézmény”: olyan vállalkozás, amelynek fő tevékenysége a betétgyűjtés, a hitelnyújtás, a biztosítási szolgáltatások nyújtása vagy egyéb pénzügyi szolgáltatások nyújtása ügyfelei vagy tagjai részére, illetve pénzügyi befektetési vagy pénzügyi kereskedelmi tevékenység végzése saját részre.

2. „pénzügyi rendszer”: a pénzügyi intézményeket, a pénzügyi piacokat és a piaci infrastruktúrákat foglalja magában.

3. cikkKüldetés, célkitűzések és feladatok

1. Az Európai Rendszerkockázati Testület (ESRB) a Közösség pénzügyi rendszerének makroprudenciális felügyeletéért felel a rendszerkockázatok kiszűrése vagy mérséklése, a széles körű pénzügyi zavarok elkerülése, a belső piac zavartalan működéséhez való hozzájárulás és a pénzügyi ágazat gazdasági növekedéshez való fenntartható hozzájárulásának biztosítása céljából.

2. A (1) bekezdésben meghatározott célok érdekében az ESRB az alábbi feladatokat látja el:

3. az összes olyan információ meghatározása és/vagy szükség szerint gyűjtése és elemzése, amely az (1) bekezdésben meghatározott küldetéshez kapcsolódik;

4. az említett kockázatok feltárása és rangsorolása;

5. figyelmeztetések kiadása, ha a kockázatokat jelentősnek ítélik;

6. korrekciós intézkedésekre vonatkozó ajánlások megtétele (ha szükséges);

7. a figyelmeztetések és ajánlások betartásának nyomon követése,

8. szoros együttműködés a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerével, és – adott esetben – a feladatai ellátásához szükséges, a rendszerkockázatokkal kapcsolatos információk megosztása az európai felügyeleti hatóságokkal;

9. egyeztetés a makroprudenciális felügyelethez kapcsolódó kérdésekről a nemzetközi intézményekkel, különösen a Nemzetközi Valutaalappal és a Pénzügyi Stabilitási Tanáccsal, valamint harmadik országok illetékes szerveivel;

10. egyéb kapcsolódó feladatok ellátása a közösségi jogszabályokban meghatározottak szerint.

II. FejezetSzervezet

4. CIKK STRUKTÚRA

1. Az ESRB igazgatótanácsból, irányítóbizottságból és titkárságból áll.

2. Az igazgatótanács hozza meg az ESRB-re bízott feladatok teljesítéséhez szükséges döntéseket.

3. A irányítóbizottság az igazgatótanács üléseinek előkészítésével, a megvitatásra kerülő dokumentumok áttekintésével és az ESRB munkájának nyomon követésével támogatja az ESRB döntéshozatali folyamatait.

4. A titkárság az igazgatótanács elnökének irányítása alatt a […]/2009/EK tanácsi határozattal[11] összhangban elemzési, statisztikai, igazgatási és logisztikai támogatást nyújt az ESRB-nek.

5. Az ESRB munkáját a 12. cikkben említett szakmai tanácsadó bizottság segíti, amely kérésre tanácsot és segítséget nyújt az ESRB munkájához kapcsolódó kérdésekben.

5. cikkElnökség

1. Az ESRB elnökét és alelnökét az igazgatótanács azon tagjai választják maguk közül öt évre, akik egyben tagjai az EKB Általános Tanácsának is. Az elnök és az alelnök újraválasztható.

2. Az elnök elnököl az igazgatótanács és a irányítóbizottság ülésein.

3. Az elnök távollétében az alelnök elnököl az igazgatótanács és/vagy az irányítóbizottság ülésein.

4. Amennyiben az elnöknek vagy alelnöknek megválasztott személynek az EKB Általános Tanácsában betöltött hivatala az öt év lejárta előtt megszűnik, illetve az elnök vagy az alelnök bármilyen okból kifolyólag nem tudja ellátni feladatait, új elnököt vagy alelnököt kell választani az (1) bekezdéssel összhangban.

5. Az ESRB-t kifelé az elnök képviseli.

6. cikkIgazgatótanács

1. Az igazgatótanács szavazati joggal rendelkező tagjai:

a) az EKB elnöke és alelnöke;

b) a tagállami jegybankok elnökei;

c) az Európai Bizottság egy tagja;

d) az Európai Bankfelügyeleti Hatóság elnöke;

e) az Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság elnöke;

f) az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság elnöke.

2. Az igazgatótanács szavazati joggal nem rendelkező tagjai:

a) az illetékes tagállami felügyeleti hatóságok tagállamonként egy-egy magas szintű képviselője;

b) a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság (EFC) elnöke.

3. Amennyiben egy ülés napirendjén ugyanazon tagállam különböző felügyeleti hatóságainak illetékességi körébe tartozó napirendi pontok szerepelnek, az érintett magas szintű képviselő csak az ő illetékességi körébe tartozó pont(ok) megtárgyalásán vesz részt.

4. Az igazgatótanács eljárási szabályzatát az ESRB állapítja meg.

7. cikkPártatlanság

1. Az igazgatótanács vagy az irányítóbizottság tevékenységeiben való részvétel vagy az ESRB-hez kapcsolódó egyéb tevékenység végzése során az ESRB tagjai feladataikat pártatlanul végzik, és nem kérhetnek és nem fogadhatnak el utasításokat a tagállamoktól.

2. A tagállamok nem befolyásolhatják az ESRB tagjait az ESRB-vel kapcsolatos feladataik ellátása kapcsán.

8. cikkHivatali titoktartás

1. Az ESRB igazgatótanácsának tagjai és az ESRB-nek vagy az ESRB-vel kapcsolatos munkát végző vagy végzett személyek (ideértve a központi bankok, a szakmai tanácsadó bizottság, az európai felügyeleti hatóságok és az illetékes tagállami felügyeleti hatóságok érintett munkavállalóit is) még feladataik megszűnését követően sem adhatnak ki a hivatali titoktartási kötelezettség alá tartozó információkat.

2. Az ESRB tagjai az általuk megszerzett információkat csak feladataik ellátása idején és a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott feladataik ellátásával összefüggésben használhatják fel.

3. A 16. cikk és a büntetőjog alkalmazásának sérelme nélkül, az (1) bekezdésben említett személyek nem hozhatnak semmilyen, feladataik teljesítése közben kapott bizalmas információt semmilyen személy vagy hatóság tudomására, az olyan összefoglaló és összegzett adatok formájában történő közlés kivételével, amelyből az egyes pénzügyi intézmények nem azonosíthatók.

4. Az egyes pénzügyi intézményekre vonatkozó információk esetében, illetve azokban az esetekben, amikor az információk alapján az egyes pénzügyi intézmények beazonosíthatók, az információk bizalmas kezelésére vonatkozó eljárásokról az ESRB megállapodik az európai felügyeleti hatóságokkal.

9. cikkAz igazgatótanács ülései

1. Az igazgatótanács rendes plenáris üléseit az igazgatótanács elnöke hívja össze. Évente legalább négy ilyen ülést kell tartani. Az igazgatótanács rendkívüli ülését az igazgatótanács elnökének vagy a szavazati joggal rendelkező tagok legalább egyharmadának a kezdeményezésére lehet összehívni.

2. Az igazgatótanács ülésein minden tagnak személyesen részt kell vennie, nem képviseltethetik magukat.

3. A (2) bekezdéstől eltérően, a részvételében hosszabb időtávon keresztül akadályoztatott tag helyettest jelölhet ki. Az akadályoztatott tagot olyan személy is helyettesítheti, akit az érintett intézményre vonatkozó szabályok szerint hivatalosan kijelöltek a képviselő ideiglenes helyettesítésére.

4. Az üléseken elhangzottak titkosak.

10. cikkAz igazgatótanács szavazási rendjei

1. Az igazgatótanács minden szavazati joggal rendelkező tagjának egy szavazata van.

2. Az igazgatótanács a szavazati joggal rendelkező, jelenlévő tagok egyszerű többségével dönt. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.

3. Az igazgatótanács határozatképességéhez a szavazati joggal rendelkező tagok kétharmadának részvétele szükséges. Határozatképtelenség esetén az elnök rendkívüli ülést hívhat össze, amelyen határozatképességre való tekintet nélkül lehet döntést hozni.

11. cikkIrányítóbizottság

1. Az irányítóbizottság tagjai:

a) az ESRB elnöke;

a) az ESRB alelnöke;

c) az igazgatótanács öt további tagja, akik egyben az EKB Általános Tanácsának is tagjai. Az igazgatótanács azon tagjai választják maguk közül két évre, akik egyben az EKB Általános Tanácsának is tagjai.

d) az Európai Bizottság egy tagja;

e) az Európai Bankfelügyeleti Hatóság elnöke;

f) az Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság elnöke;

f) az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság elnöke;

h) a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság (EFC) elnöke.

Amennyiben az irányítóbizottság valamely választott tagjának helye megüresedik, az igazgatótanács új tagot választ a megüresedett helyre.

2. Az irányítóbizottság üléseit az elnök hívja össze legalább negyedéves gyakorisággal, az igazgatótanács üléseit megelőzően. Az elnök eseti üléseket is összehívhat.

12. cikkSzakmai tanácsadó bizottság

1. A szakmai tanácsadó bizottság tagjai:

a) a tagállami jegybankok és az EKB egy-egy képviselője;

b) az illetékes tagállami felügyeleti hatóságok tagállamonként egy-egy képviselője;

c) az Európai Bankfelügyeleti Hatóság egy képviselője;

d) f) az Európai Biztosítási és Foglalkoztatóinyugdíj-felügyeleti Hatóság egy képviselője;

e) az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság egy képviselője;

f) a Bizottság két képviselője;

g) az Európai Gazdasági és Pénzügyi Bizottság egy képviselője.

Az egyes tagállamok felügyeleti hatóságai egy képviselőt választanak a Bizottságba. Amennyiben egy ülés napirendjén ugyanazon tagállam különböző felügyeleti hatóságainak illetékességi körébe tartozó napirendi pontok szerepelnek, az érintett képviselő csak az ő illetékességi körébe tartozó pont(ok)nál vesz részt.

2. A szakmai tanácsadó bizottság elnökét az igazgatótanács nevezi ki az igazgatótanács elnökének javaslata alapján.

3. A bizottság a 4. cikk (5) bekezdésében említett feladatait az igazgatótanács elnökének kérésre végzi.

4. A szakmai tanácsadó bizottság munkáját az ESRB titkársága segíti, a titkárság vezetője részt vesz a bizottság ülésein.

13. cikkEgyéb tanácsadók

Feladatai ellátása során az ESRB indokolt esetben kikéri a magánszektor érdekelt feleinek tanácsát.

14. cikkHozzáférés a dokumentumokhoz

1. Az ESRB birtokában lévő dokumentumokra az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[12] alkalmazandó.

2. E rendelet hatálybalépését követő hat hónapon belül az igazgatótanács elfogadja az 1049/2001/EK rendelet végrehajtására vonatkozó gyakorlati szabályokat.

3. Az ESRB által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke szerint meghozott döntések tekintetében az EK-Szerződés 195., illetve 230. cikkében megállapított feltételek alapján az ombudsmannál panasszal, valamint a Bíróságnál keresettel lehet élni.

III. FejezetFeladatok

15. CIKK INFORMÁCIÓK GYűJTÉSE ÉS CSERÉJE

1. A rendszerkockázatokkal kapcsolatos, a feladataik ellátásához szükséges információkról az ESRB tájékoztatja az európai felügyeleti hatóságokat.

2. Az európai felügyeleti hatóságok, a tagállami jegybankok és a tagállamok szorosan együttműködnek az ESRB-vel, és a közösségi jogszabályokkal összhangban biztosítanak számára minden olyan információt, amelyre szüksége van a feladatai teljesítéséhez.

3. Az ESRB az európai felügyeleti hatóságoktól összefoglaló vagy gyűjteményes formában kérhet információkat, amelyek alapján az egyes pénzügyi intézmények nem azonosíthatók. Amennyiben a kért adatok nem állnak az érintett hatóságok rendelkezésére vagy azokat nem közlik időben, az ESRB a tagállami felügyeleti hatóságoktól, a tagállami jegybankoktól vagy egyéb tagállami hatóságoktól is kérheti az adatokat.

4. Az ESRB az európai felügyeleti hatóságoktól indokolással ellátott kérelemmel olyan adatokat is kérhet, amelyek nem összefoglaló vagy gyűjteményes formában vannak.

5. A (3) és (4) bekezdés szerinti információkérést megelőzően az ESRB alapos konzultációt folytat az érintett európai felügyeleti hatósággal annak biztosítása érdekében, hogy a kérés arányos legyen.

16. cikkFigyelmeztetések és ajánlások

1. A 3. cikk (1) bekezdésében szereplő célkitűzés elérését veszélyeztető jelentős kockázatok felmerülésekor az ESRB figyelmeztetéseket, illetve indokolt esetben a korrekcióra irányuló ajánlásokat ad ki.

2. Az ESRB által a 3. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontjával összhangban kiadott figyelmeztetés és ajánlás általános vagy egyedi jellegű, címzettje lehet a Közösség egésze, egy vagy több tagállam, egy vagy több európai felügyeleti hatóság, illetve egy vagy több tagállami felügyeleti hatóság. Az ajánlások pontos ütemezést is adnak a válaszlépések megtételére. A kapcsolódó közösségi szabályozással kapcsolatban a Bizottság is lehet az ajánlások címezettje.

3. A figyelmeztetéseket és ajánlásokat a Tanácshoz is el kell juttatni, és amennyiben egy vagy több tagállami felügyeleti hatóság a címzett, a figyelmeztetéseket és az ajánlásokat el kell juttatni az európai felügyeleti hatóságokhoz is.

4. Az igazgatótanács tagjai bármikor szavazást kérhetnek a figyelmeztetések vagy az ajánlások tervezeteiről.

17. cikkAz ESRB ajánlásainak nyomon követése

1. Amennyiben a 3. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett ajánlások címzettje egy vagy több tagállam, egy vagy több európai felügyeleti hatóság, illetve egy vagy több tagállami felügyeleti hatóság, a címzettek tájékoztatják az ESRB-t arról, hogy milyen válaszintézkedéseket hoztak az ajánlás nyomán, illetve magyarázatot adnak arra, hogy miért nem tettek intézkedést. A Tanácsot és indokolt esetben az európai felügyeleti hatóságokat is tájékoztatni kell.

2. Amennyiben az ESRB úgy ítéli meg, hogy az ajánlását nem követték, illetve a címzett nem adott kielégítő magyarázatot az intézkedés elmulasztására, az ESRB erről tájékoztatja a Tanácsot, és adott esetben az érintett európai felügyeleti hatóságokat.

18. cikkNyilvánosságra hozott figyelmeztetések és ajánlások

1. Az ESRB igazgatótanácsa eseti alapon dönt arról, hogy egy-egy figyelmeztetést vagy ajánlást nyilvánosságra kell-e hozni. A 10. cikk (2) bekezdésétől eltérően, egy figyelmeztetés vagy ajánlás nyilvánosságra hozatalához a szavazatok kétharmados minősített többségére van szükség.

2. Amennyiben az igazgatótanács úgy dönt, hogy egy figyelmeztetést vagy ajánlást nyilvánosságra hoz, a címzett(ek)et erről előre tájékoztatni kell.

3. Amennyiben az igazgatótanács úgy dönt, hogy egy figyelmeztetést vagy ajánlást nem hoz nyilvánosságra, a címzettek és adott esetben a Tanács, valamint az európai felügyeleti hatóságok mindent megtesznek a figyelmeztetés vagy ajánlás bizalmas jellegének megőrzése érdekében. A Tanács elnöke dönthet úgy, hogy egy figyelmeztetést vagy ajánlást nem oszt meg a Tanács többi tagjával.

IV. FejezetZáró rendelkezések

19. CIKK JELENTÉSTÉTELI KÖTELEZETTSÉGEK

1. Az ESRB évente legalább egyszer jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

2. A Tanács vagy a Bizottság kérésére az ESRB egyes kérdéseket külön megvizsgál.

20. cikkFelülvizsgálatra vonatkozó rendelkezés

A hatálybalépést követő három év elteltével a Bizottság által készített jelentés alapján, az EKB véleményének megismerése után a Tanács megvizsgálja a rendeletet és megállapítja, hogy szükséges-e az ESRB küldetésének és szervezetének felülvizsgálata.

21. cikkHatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

[1] Az európai bankfelügyelők bizottsága (CEBS), az európai biztosítás- és fogalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottsága (CEIOPS) és az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága (CESR) tartozik ide.

[2] HL C […], […], […]. o.

[3] XXXX határozat

[4] HL C […], […], […]. o.

[5] HL C […], […], […]. o.

[6] COM(2009) 114.

[7] COM(2009) 252.

[8] HL L […], […], […]. o.

[9] HL L […], […], […]. o.

[10] HL L […], […], […]. o.

[11] HL L […], […], […]. o.

[12] HL