Különjelentés A kölcsönös megfeleltetés 
eredményesebbé tétele és 
az egyszerűsítés elérése 
továbbra is kihívást jelentHU 2016  26 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK

EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Telefon: +352 4398-1
Megkeresés:  eca.europa.eu/hu/Pages/ContactForm.aspx
Weboldal:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2016
Print ISBN 978-92-872-6028-4 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/09690 QJ-AB-16-026-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-6039-0 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/174940 QJ-AB-16-026-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-6019-2 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/735744 QJ-AB-16-026-HU-E
© Európai Unió, 2016
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
A kölcsönös megfeleltetés 
eredményesebbé tétele és 
az egyszerűsítés elérése 
továbbra is kihívást jelent
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése 
alapján)KülönjelentésHU 2016  26 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és sza -
bályszerűségi ellenőrzés eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, 
ezek megválasztásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi 
kockázatokat, az érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközön -
ség érdeklődését.
Ezt a teljesítmény-ellenőrzést a fenntartható természetierőforrás-gazdálkodásra szakosodott, Phil Wynn Owen  
számvevőszéki tag elnökölte I. Kamara végezte. Az ellenőrzést Nikolaos Milionis, a jelentésért felelős számvevőszéki 
tag vezette, Ioulia Papatheodorou, kabinetfőnök; Kristian Sniter, a kabinet attaséja; Robert Markus, ügyvezető;  
Daniela Jinaru, feladatfelelős; Felipe Andrés Miguélez, Marius Cerchez és Michael Spang számvevők támogatásával.
Balról jobbra: K. Sniter, I. Papatheodorou, N. Milionis, R. Markus, D. Jinaru.
03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Glosszárium
I-IX Összefoglaló
1–10  Bevezetés
11–17  Az ellenőrzés hatóköre és módszere
18–71  Észrevételek
18–36  A rendelkezésére álló információk nem tették lehetővé a  Bizottság számára a  kölcsönös 
megfeleltetés eredményességének megfelelő értékelését
22–27  A Bizottság által használt teljesítménymutatók részleges képet adtak a  kölcsönös megfeleltetés 
eredményességéről
28–33  A kölcsönös megfeleltetés eredményességének bizottsági értékelése nem vette figyelembe 
a mezőgazdasági termelők által elkövetett szabálytalanságok mértékét
34–36  A Bizottság nem elemezte a  kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos szabálytalanságok okait és 
a kezelés ükre szolgáló eszközöket
37–71  A kölcsönös megfeleltetés irányítási és kontrollrendszere tovább egyszerűsíthető
41–47  A kontrolleljárások továbbra is összetettek
48–52  A mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer csökkentette az adminisztratív terheket, de ez egyes 
tagállamokban hatással lehet a  kölcsönös megfeleltetési célok elérésére
53–58  A zöldítés az ellenőrzések további rétegét vezette be a  kötelező környezetbarát gyakorlatok tekintetében
59–64  A kifejezetten a  kölcsönös megfeleltetés végrehajtásához kapcsolódó költségeket nem számszerűsítik 
megfelelően
65–71  Az uniós mezőgazdasági termelőkre kirótt szankciók kiszámításának alapja nincs megfelelően 
harmonizálva
04 Tartalomjegyzék 
72–79  Következtetések és ajánlások
 I. melléklet —  A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó szabályok köre az 1306/2013/
EU európai parlamenti és tanácsi rendelet II. melléklete szerint
 II. melléklet —  A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó szabályok körének fő változásai 
a 2014–2020-as időszakra szóló KAP tekintetében
 III. melléklet —  Az érdekelt felek kinyilvánították, hogy további egyszerűsítésre van sz ükség
 IV. melléklet  —  A kifizető ü gynökségeknek kü ldött felmérésben szereplő esettanulmányok
 A Bizottság válaszai
05
 Glosszárium
DG AGRI : az Európai Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatósága, amely a mezőgazdasági és 
vidékfejlesztési politika végrehajtásáért felelős.
DG ENV : az Európai Bizottság Környezetvédelmi Főigazgatósága, amely a környezetvédelmi ágazati jogszabályokért 
felelős.
DG SANTE : az Európai Bizottság Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatósága, amely a közegészség, az 
állatok és a növények egészségének, valamint az állatjólét védelméhez kapcsolódó ágazati jogszabályokért felelős.
EMGA : Európai Mezőgazdasági Garanciaalap.
EMVA : Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap.
Gazdálkodási tanácsadó szervezet : a területgazdálkodásban és a mezőgazdasági üzemben folytatott 
gazdálkodásban segíteni hivatott tanácsadó rendszer működtetésével valamely tagállam által megbízott állami 
vagy magánszervezet.
HMKÁ : a földterületek jó mezőgazdasági és környezeti állapotára vonatkozó előírások célja a talajerózió 
megelőzéséhez, a talaj szervesanyag-tartalmának és szerkezetének fenntartásához, a környezetmegőrzés 
minimális szintjének biztosításához, az élőhelyek károsodásának elkerüléséhez, valamint a vízvédelemhez és 
a vízgazdálkodáshoz való hozzájárulás. Ezeket az előírásokat a KAP-jogszabályok vezették be és kizárólag a KAP 
kedvezményezettjeire vonatkoznak. Az előírásokat a tagállamok a helyi körülmények figyelembevételével 
határozzák meg.
JFGK : a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények a környezetvédelemre, a közegészségügyre, az 
állat- és növényegészségügyre, valamint az állatjólétre vonatkozó uniós irányelvekből és rendeletekből (ágazati 
jogszabályok) eredő kölcsönös megfeleltetési szabályok hatókörébe tartozó kiválasztott kötelezettségek. Ezek az 
előírások a KAP keretein kívül is alkalmazandóak.
KAP : Közös agrárpolitika
Kifizető ü gynökség : egy tagállamon belül a KAP-támogatások megfelelő értékeléséért, kiszámításáért, 
ellenőrzéséért és kifizetéséért felelős szerv.
Kontrolltételek : a kölcsönös megfeleltetési szabályok végrehajtásából következő részletes szempontok, amelyek 
szerepelnek az egyes tagállamokban a kölcsönös megfeleltetésért felelős irányító hatóság által elvégzett vagy 
annak a kérésére más ellenőrző szervek (pl. a kifizető ügynökségek) által elvégzett helyszíni és adminisztratív 
ellenőrzések ellenőrzőlistáján.
Kölcsönös megfeleltetési szabályok : a kölcsönös megfeleltetési szabályok az uniós jog szintjén a jogszabályban 
foglalt gazdálkodási követelményekből (JFGK), valamint nemzeti szinten a helyes mezőgazdasági és 
környezeti állapotra (HMKÁ) vonatkozó, az 1306/2013/EU rendelet II. mellékletében felsorolt előírásokból 
áll, a környezetvédelemhez és éghajlatváltozáshoz, a földterületek helyes mezőgazdasági állapotához, 
a közegészségügyhöz, állategészségügyhöz, növényegészségügyhöz, valamint az állatjóléthez kapcsolódóan. 
A jelentésben a „kölcsönös megfeleltetési szabályok” és „kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek” kifejezések 
egymás szinonimájaként szerepelnek.
Pénzügyi év : a mezőgazdasági pénzügyi év kifizető ügynökségeknél az n–1. év október 16-án kezdődő és az n. év 
október 15-én véget érő n. pénzügyi év tekintetében felmerülő és a hozzájuk befolyt és az alapok költségvetésébe 
beállított kiadásokat és bevételeket foglalja magában (az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 
39. cikke).
06 Glosszárium 
Szabályszerűségi ellenőrzés : a DG AGRI ellenőrei által elvégzett helyszíni ellenőrzések, amelyek lehetővé teszik 
a Bizottság számára, hogy meggyőződjön arról, hogy a tagállamok helyesen használják-e fel az EMGA és az EMVA 
által rendelkezésükre bocsátott forrásokat, és különösen azt, hogy jól működő irányítási és kontrollrendszerekkel 
rendelkeznek-e, amelyek biztosítják a kedvezményezetteknek teljesített kifizetések szabályosságát.
07
 Összefoglaló
I
A kölcsönös megfeleltetés a KAP keretében teljesített kifizetések többségét a környezetre, az élelmiszer-bizton -
ságra, az állategészségügyre és az állatjólétre, valamint a jó mezőgazdasági és környezeti állapot fenntartására 
vonatkozó alapvető szabályok mezőgazdasági termelők általi betartásához köti. Jelenleg 7,5 millió mezőgazdasági 
termelőre vonatkozik, akik 2015-ben hozzávetőlegesen 47 milliárd euró támogatást kaptak1. A társadalom határo -
zottan elvárja, hogy azok a mezőgazdasági termelők, akik uniós támogatásban részesülnek, teljesítsék kölcsönös 
megfeleltetési kötelezettségeiket.
II
A jogalkotó uniós keretet hozott létre a kölcsönös megfeleltetés tekintetében. A jogi keret végrehajtásának figye -
lemmel kíséréséért a Bizottság felelős. A tagállamok a gazdálkodók szintjére vonatkozó kötelezettségekké alakí -
tották át az uniós szabályokat, és ellenőrzik, hogy tiszteletben tartják-e e kötelezettségeket. Megvizsgáltuk, hogy 
eredményes-e a kölcsönös megfeleltetés irányítási és kontrollrendszere, és lehet-e azt tovább egyszerűsíteni.
III
Megállapítottuk, hogy a rendelkezésre álló információk nem tették lehetővé a Bizottság számára a kölcsönös meg -
feleltetés eredményességének megfelelő értékelését. A 2014–2020-as időszakra szóló KAP tekintetében beveze -
tett változtatások ellenére a kölcsönös megfeleltetés irányítási és kontrollrendszerét még mindig tovább lehetne 
egyszerűsíteni.
IV
A Bizottság által használt teljesítménymutatók részleges képet adtak a kölcsönös megfeleltetés eredményességéről. 
A mutatók nem vették figyelembe a mezőgazdasági termelők által elkövetett szabálytalanságok mértékét. Ezenkí -
vül a Bizottság nem elemezte a szabálytalanságok okait és a kezelésükre szolgáló eszközöket.
V
A 2014–2020-as időszakra szóló KAP változtatásai valamelyest csökkentették a kölcsönös megfeleltetési szabályok 
számát olyan követelmények eltávolításával, amelyek nem voltak kellően relevánsak a gazdálkodási tevékenység 
szempontjából. A kontrolleljárások azonban továbbra is bonyolultak. Az egyszerűsítési intézkedéseknek – mint 
amilyen például a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer is –, amelyek további terhek alól szabadítják fel 
az igazgatási szerveket és a mezőgazdasági termelőket, egyensúlyban kell lenniük annak szükségességével, hogy 
elérjék a kölcsönös megfeleltetés céljait.
VI
Az új zöldítési kifizetések hatálya alá tartozó gazdálkodási gyakorlatok hasonlóságokat mutatnak a korábbi 
HMKÁ-előírásokkal. Következésképpen jelenleg a mezőgazdasági gyakorlatok két párhuzamos rendszere létezik, 
amelyeknek azonos a célja: a termőföld fenntartása és a biológiai sokféleség védelme. Hasonlóságaik ellenére 
a kötelező HMKÁ-előírásokat és a zöldítési szabályokat két kontrollrendszer keretében ellenőrzik. Ez a kontrollrend -
szerekben hatékonytalanságokhoz, valamint további adminisztratív teherhez vezethet.
1 Ez a 7,5 millió mezőgazdasági termelő a KAP által támogatott összes gazdálkodó 68%-át képviseli, és az összes kifizetés 83%-ának a kedvezményezettje. 
A kistermelők nem szerepelnek ezekben az adatokban, mert rájuk nem alkalmazandók adminisztratív szankciók, ha nem felelnek meg a kölcsönös 
megfeleltetési kötelezettségeknek (lásd: 48. bekezdés).
08 Összefoglaló 
VII
A kölcsönös megfeleltetés alkalmazásának költségei nincsenek megfelelően számszerűsítve. Mindaddig, amíg 
a Bizottság nem rendelkezik a kölcsönös megfeleltetés szintjén olyan összesített összköltségre vonatkozó megbíz -
ható becsléssel, amely figyelembe veszi az összes szereplőt (uniós intézmények, tagállami irányító és ellenőrző szer -
vek, és a mezőgazdasági termelők), nem tudja biztosítani, hogy a kölcsönös megfeleltetés költséghatékony legyen.
VIII
A szankciórendszer nem biztosított kellően egységes alapot az azokra az uniós mezőgazdasági termelőkre kirótt 
adminisztratív szankciók kiszámításához, akik nem feleltek meg a szabályoknak. A hasonló esetekben alkalmazott 
szankciók kiszámításakor figyelembe vett tényezők – a súlyosság, a mérték, a tartósság és a szándékosság – alkal -
mazása jelentősen eltér a tagállamok között.
IX
A következő ajánlásokat tesszük:
- A 2020 utáni KAP-ra vonatkozó hatásvizsgálatának részeként a Bizottság vizsgálja meg, hogyan fejleszthetné 
tovább a kölcsönös megfeleltetés teljesítményének mérésére szolgáló mutatókat, valamint hogy e mutatókban 
miként vehetné figyelembe a kölcsönös megfeleltetési szabályoknak a mezőgazdasági termelők általi betartá -
sának mértékét.
- A Bizottság mostantól ossza meg hatékonyabban a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek megsértésével 
kapcsolatos információkat az érintett szolgálatok között, ezzel segítve őket a kötelezettségszegések okainak és 
a megoldásuk érdekében meghozandó megfelelő intézkedéseknek azonosításában.
- A 2020 utáni KAP tekintetében a Bizottság tegyen javaslatot a kölcsönös megfeleltetéssel kapcsolatos helyszíni 
ellenőrzésekre vonatkozó szabályok kiigazítására. Ez lehetővé tenné a főbb kontrolltételekre történő hatéko -
nyabb célirányosítást.
- A 2020 utáni KAP-ra vonatkozó hatásvizsgálatának részeként a Bizottság elemezze a hasonló környezeti célki -
tűzésekkel működő két rendszerrel (HMKÁ-előírások és zöldítés) szerzett tapasztalatokat azzal a céllal, hogy 
további szinergiákat mozdítson elő közöttük. Ez az elemzés vegyen figyelembe olyan kritériumokat, mint az 
előírások környezeti hatása és a szabályok mezőgazdasági termelők általi betartásának történeti adatai.
- A KAP teljesítményéről szóló, 2018 végéig elkészítendő jelentés után a Bizottság dolgozzon ki módszertant 
a kölcsönös megfeleltetés költségeinek mérésére.
- A 2020 utáni KAP tekintetében a Bizottság ösztönözze a szankciók uniós szinten egységesebb alkalmazását a sú -
lyosság, a mérték, a tartósság, a visszatérő jelleg és a szándékosság fogalmának további pontosításával.
09
 Bevezetés
01 
A kölcsönös megfeleltetés a közös agrárpolitika (KAP) keretében teljesített kifi -
zetések többségét a környezet védelmére, az élelmiszer-biztonságra, az állate -
gészségügyre és az állatjólétre, valamint a földterületek jó mezőgazdasági és 
környezeti állapotának fenntartására vonatkozó szabályok betartásához köti. Ez 
jelenleg az Unióban 7,5 millió mezőgazdasági termelőre vonatkozik, akik a 2015-
ös pénzügyi évben hozzávetőleg 47 milliárd euró támogatásban részesültek, 
amelynek feltétele volt a kölcsönös megfeleltetési szabályok (lásd: Glosszárium ) 
teljesítése2. Ha a mezőgazdasági termelő nem tartja be e szabályokat, adminiszt -
ratív szankció szabható ki.
02 
A kölcsönös megfeleltetés két fő szabályrendszeren alapul (a jelenlegi szabályok 
felsorolását lásd: I. melléklet ). A jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmé -
nyek (JFGK-k) a környezetre, az élelmiszer-biztonságra, a növényegészségügyre, 
az állategészségügyre és az állatjólétre vonatkozó hatályos irányelvekből és 
rendeletekből kiválasztott követelmények. A jó mezőgazdasági és környezeti 
állapotra vonatkozó előírások (HMKÁ-előírások) további szabályok, amelyek csak 
a KAP-kifizetések kedvezményezettjeire alkalmazandók. A mezőgazdasági föld -
területtel kapcsolatban fenntartható gyakorlatokat szabnak meg, és a víz, a talaj 
és a karbonkészlet védelmével, valamint a termőföld és a tájképi jellegzetességek 
megőrzésével foglalkoznak.
03 
A kölcsönös megfeleltetés célja, hogy hozzájáruljon a következő két 
célkitűzéshez:2 A DG AGRI 2015-ös éves 
tevékenységi jelentése.
3 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2013. december 17-i 
1306/2013/EU rendelete 
a közös agrárpolitika 
finanszírozásáról, irányításáról 
és monitoringjáról és 
a 352/78/EGK, a 165/94/EK, 
a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, 
az 1290/2005/EK és 
a 485/2008/EK tanácsi 
rendelet hatályon kívül 
helyezéséről (HL L 347., 
2013.12.20., 549. o.).1. ábraA kölcsönös megfeleltetés céljai
Hozzájárulás ahhoz, hogy a KAP 
jobban megfeleljen a társadalmi 
elvárásoknak
javul a KAP és a környezetre,
a közegészségügyre, az állategészségügyre, 
a növényegészségügyre és az állatjólétre 
vonatkozó szakpolitikák közötti összhanga kedvezményezettek nagyobb mértékben 
tudatában vannak annak, hogy az alapvető 
előírásokat be kell tartaniHozzájárulás a fenntartható
mezőgazdaság megteremtéséhez
azáltal, hogy azáltal, hogy
Forrás:  Az 1306/2013/EU rendelet3 (54) preambulumbekezdése.
10 Bevezetés 
04 
A társadalom határozottan elvárja, hogy azok a mezőgazdasági termelők, akik 
uniós támogatásban részesülnek, teljesítsék kölcsönös megfeleltetési kötelezett -
ségeiket. A legújabb, 2016 januárjában közzétett Eurobarométer-felmérés4 szerint 
öt uniós válaszadóból több mint négy úgy vélte, hogy „indokolt” csökkenteni 
a mezőgazdasági termelőnek kifizetett támogatást, ha nem tartja tiszteletben 
a szabályokat.
05 
A kölcsönös megfeleltetést a KAP egyik eszközeként megosztott irányítással al -
kalmazzák, amelynek keretében a feladatok megoszlanak a Bizottság és a tagálla -
mok között. Ezzel összefüggésben a Bizottság feladatai a következők:
- az Európai Parlament és a Tanács által kiadott jogszabályokban megállapított 
általános uniós keret, valamint az éves beszámolókra vonatkozó zárszámadás 
során az uniós költségvetés végrehajtásával kapcsolatban az Európai Parla -
menttől kapott ajánlások követése;
- a részletes uniós keret létrehozása, végrehajtási jogi aktusok és felhatalmazá -
son alapuló jogi aktusok útján, valamint a tagállamoknak szóló végrehajtási 
iránymutatások útján;
- annak ellenőrzése, hogy a tagállamok a jogi rendelkezésekkel összhangban 
végzik-e feladataikat, és pénzügyi korrekciók alkalmazása, ha megállapítást 
nyer, hogy rendszereik hiányosak;
- annak ellenőrzése, hogy teljesülnek-e a kölcsönös megfeleltetés célkitűzései, 
és beszámolás az eredményekről5.
06 
A DG ENV és a DG SANTE felelős azon ágazati jogszabályok végrehajtásának 
és a bennük foglalt célkitűzések elérésének nyomon követéséért, amelyekből 
a JFGK-k erednek, míg a DG AGRI a HMKÁ-ra vonatkozóan felelős. A DG AGRI 
ellenőrzéseket végez annak megállapítására, hogy a tagállamok megfelelő 
irányítási és kontrollrendszerekkel rendelkeznek-e a kölcsönös megfeleltetésre 
vonatkozóan.
07 
A tagállamok felelősek minden olyan törvényi, rendeleti és közigazgatási ren -
delkezés elfogadásáért, amelyek ahhoz szükségesek, hogy az Unió általános és 
részletes jogi keretének megfelelő nemzeti jogi keretet hozzanak létre, valamint 
különösen az alábbiakért:
- olyan rendszerek létrehozása, amelyek megelőzik, vagy feltárják és korrigál -
ják a szabályszerűtlenségek eseteit;
- helyszíni ellenőrzések végrehajtása a mezőgazdasági termelők legalább 1%-
át kitevő mintán6;4 „Az európaiak, 
a mezőgazdaság és a KAP” 
című, 440. sz. Eurobarométer 
különfelmérés, amelyet 
2016. január 21-én adtak ki, és 
amely az Európai Bizottság 
kérésére a TNS opinion & 
social által 2015. október 17. és 
26. között felmért 
véleményeket tükrözi. Minden 
interjút személyesen 
folytattak le, véletlenszerűen 
kiválasztott uniós polgárok 
otthonaiban.
5 Lásd például: A DG AGRI 
2014-es éves tevékenységi 
jelentése, 10. melléklet, 6. rész. 
Kölcsönös megfeleltetés.
6 A helyszíni ellenőrzéseket 
főszabályként a KAP-
kedvezményezettek legalább 
1%-át magában foglaló 
mintán kell elvégezni. 
Bizonyos követelmények 
esetében azonban, mint 
például az állatok azonosítása 
és nyilvántartásba vétele, 
a minimális ellenőrzési arány 
a mezőgazdasági termelők 
3%-a, az ágazati 
jogszabályokban 
meghatározottak szerint. 
Ennek eredményeképpen 
a kölcsönös megfeleltetés 
tekintetében ellenőrzött 
mezőgazdasági termelők 
teljes száma a gyakorlatban 
nagyobb az 1%-os mintánál. 
A 2015-ös pénzügyi évben 
például 2,31% volt az 
ellenőrzött mezőgazdasági 
termelők aránya. A JFGK-k 
esetében a tagállamok 
dönthetnek úgy, hogy ezeket 
az ellenőrzéseket az ágazati 
jogszabályok hatálya alá 
tartozó ellenőrzésekkel 
kombinálva érik el a kölcsönös 
megfeleltetés 1%-os 
ellenőrzési arányát.
11 Bevezetés 
- szankciók alkalmazása és a jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizetteté -
se azokkal a mezőgazdasági termelőkkel, akik megsértették a szabályokat;
- beszámolás a Bizottságnak (könyvvizsgált éves beszámoló, pénzügyi jelenté -
sek és kontrollstatisztikák).
08 
A KAP-kedvezményetteknek tiszteletben kell tartaniuk a nemzeti jogban meg -
határozott valamennyi kölcsönös megfeleltetési szabályt. Ha megállapítást nyer, 
hogy e szabályok bármelyikét közvetlenül nekik felróható cselekmény vagy mu -
lasztás következtében megsértették, a kapott éves uniós kifizetés csökkentését 
kockáztatják.
09 
2008-ban közzétettünk egy különjelentést a kölcsönös megfeleltetés eredmé -
nyességéről7. A jelentés megállapította, hogy a kölcsönös megfeleltetés nem volt 
eredményes szakpolitika, hangsúlyozva, hogy a kölcsönös megfeleltetés kerete – 
elsősorban túlzott összetettsége folytán – jelentős nehézségeket okozott.
10 
A kölcsönös megfeleltetési rendszer hatályának és szabályainak egyszerűsíté -
se a Bizottság, a Tanács és a tagállamok között folytatott viták állandó témája, 
a keretrendszer összetettsége és annak szükségessége miatt, hogy a szabályok 
ellenőrizhetők és a mezőgazdasági tevékenység szempontjából kellően releván -
sak legyenek. A KAP-állapotfelmérést követően 2008 és 2013 között változtatáso -
kat végeztek a kölcsönös megfeleltetési rendszerben8. A jelenlegi 2014–2020-as 
időszakra bevezetett további változtatások célja a következő volt9:
- az előírások tartalmának ésszerűsítése oly módon, hogy azokat egyetlen listá -
ba szervezték, területek és kérdéskörök szerint csoportosítva, hogy egysége -
sebbé és láthatóbbá tegyék a kölcsönös megfeleltetési rendszert, és
- számos olyan követelmény kivétele a kölcsönös megfeleltetésből, amely nem 
volt kellően releváns a mezőgazdasági tevékenység vagy az üzem területe 
szempontjából, vagy a kedvezményezettek helyett inkább a tagállami hatósá -
gokat érintette.7 8/2008. sz. különjelentés: 
Eredményesen működik-e 
a kölcsönös megfeleltetés? 
(http://eca.europa.eu ).
8 A közös agrárpolitika keretébe 
tartozó, mezőgazdasági 
termelők részére 
meghatározott közvetlen 
támogatási rendszerek közös 
szabályainak megállapításáról 
és a mezőgazdasági termelők 
részére meghatározott egyes 
támogatási rendszerek 
létrehozásáról, az 1290/2005/
EK, a 247/2006/EK és 
a 378/2007/EK rendelet 
módosításáról, valamint az 
1782/2003/EK rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
szóló, 2009. január 19-i 
73/2009/EK tanácsi rendelet 
(HL L 30., 2009.1.31., 16. o.) 
a vízvédelem és 
a vízgazdálkodás újonnan 
létrehozott területén két 
kötelező jó mezőgazdasági és 
környezeti állapotra vonatkozó 
rendelkezést, a termőföld 
megőrzésének minimális 
szintje területén pedig 
három új, opcionális jó 
mezőgazdasági és környezeti 
állapotra vonatkozó 
rendelkezést vezetett be; ezzel 
egyidejűleg az 1782/2003/
EK rendelet szerinti hatályos jó 
mezőgazdasági és környezeti 
állapotra vonatkozó 
rendelkezések közül négy 
opcionálissá vált. A JFGK-k 
tekintetében is végrehajtottak 
kisebb változtatásokat: 
megszűntek a 2629/97/
EK rendelet füljelzőkre, 
állomány-nyilvántartásokra és 
marhalevelekre vonatkozó 
követelményei.
9 A 2014–2020-as időszakra 
bevezetett változások 
részletesebb ismertetését lásd: 
II. melléklet.
12
 Az ellenőrzés hatóköre és 
módszere
11 
Az egyszerűsítés olyan folyamat, amelynek célja a szabályok és ellenőrzések 
ésszerűsítése, és a szabálykövetési költségek csökkentése. Az egyszerűsítési in -
tézkedéseknek, miközben többletterhek alól szabadítják fel az igazgatási szerve -
ket és a mezőgazdasági termelőket, egyensúlyban kell lenniük annak szükséges -
ségével, hogy teljesüljenek a kölcsönös megfeleltetés céljai.
12 
Megvizsgáltuk a Bizottság és a tagállamok által a kölcsönös megfeleltetéshez 
létrehozott irányítási és kontrollrendszert, hogy értékeljük a kölcsönös megfe -
leltetés eredményességét, valamint azt, hogy az új jogi keretrendszer milyen 
mértékben ért el egyszerűsítést.
13 
Az általános ellenőrzési kérdés a következő volt:
„Eredményes-e a  kölcsönös megfeleltetés irányítási és kontrollrendszere, és 
lehet-e azt tovább egyszerűsíteni?”
E jelentés az eredményesség és az egyszerűsítés két fő szempontja mentén épül fel.
14 
A kölcsönös megfeleltetés eddigi alkalmazása tekintetében a következő bizonyí -
tékokat elemeztük:
- a tagállamok által a 2011–2014-es pénzügyi évek tekintetében a Bizottságnak 
küldött kontrollstatisztikák. E jelentések a bármely adott előírás tekintetében 
ellenőrzött mezőgazdasági termelők számával, a megállapított szabály -
szerűtlenségek számával, valamint az alkalmazott szankciók mértékével és 
kategóriáival kapcsolatos adatokat tartalmaztak;
- a Számvevőszék jogszerűségre és szabályszerűségre vonatkozó, a 2011–2014-
es pénzügyi években elvégzett ellenőrzései (a megbízhatósági nyilatkozat 
kapcsán végzett ellenőrzések);
- a Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatósága (DG AGRI) által 
a 2011–2014-es pénzügyi években végzett szabályszerűségi vizsgálatok.
13 Az ellenőrzés hatóköre és módszere 
15 
Elemeztük a bizottsági szinten létrehozott irányítási és kontrollrendszerrel 
kapcsolatos információkat, amelyeket a DG AGRI képviselőivel folytatott interjúk 
és a DG AGRI által vagy megbízásából készített különféle elemzések, tanulmá -
nyok és jelentések áttekintése során szereztünk meg. Értékeltük a 2014–2020-as 
KAP-időszakra bevezetett változások lehetséges hatásait is, a következő doku -
mentumok alapján: előkészítő hatásvizsgálat, jóváhagyott rendeletek és bizottsá -
gi nyilatkozatok.
16 
Két felmérést végeztünk, amelyek a olyan témákat öleltek fel, mint a tudatosság,a 
szabálykövetés és az egyszerűsítés. A felméréseket kifizető ügynökségeknek és 
gazdálkodási tanácsadó szervezeteknek küldtük ki. A felmérésbe bevont 27 tagál -
lam10 64 kifizető ügynökségétől11 érkezett válasz, a megkeresett 186 gazdálkodási 
tanácsadó szervezetből pedig 72 válaszolt a második felmérésre.
17 
Három tagállami régiót kerestünk fel (Németország: Schleswig-Holstein, Spanyol -
ország: Katalónia és Egyesült Királyság: Észak-Írország), ahol interjúkat folytat -
tunk a kifizető ügynökségek képviselőivel és a mezőgazdasági termelők szövet -
ségeivel, hogy összegyűjtsük a kölcsönös megfeleltetés mezőgazdasági üzemek 
szintjén jelentkező hatásával kapcsolatos véleményeket.10 Horvátországot nem vontuk 
be ezen ellenőrzés hatókörébe 
a történeti adatok hiánya 
miatt, ami abból adódik, hogy 
2013. július 1-jén csatlakozott 
az EU-hoz.
11 A meglévő 82 kifizető 
ügynökség közül 64 körében 
végeztünk felmérést, mivel 
bizonyos tagállamokban nem 
minden kifizető ügynökség 
foglalkozik a kölcsönös 
megfeleltetéssel.
14
 Észrevételek
A rendelkezésére álló információk nem tették lehetővé 
a Bizottság számára a kölcsönös megfeleltetés 
eredményességének megfelelő értékelését
18 
A jelentés első részében megvizsgáljuk, hogy a Bizottság által használt teljesít -
ménymutatók teljes képet adtak-e a kölcsönös megfeleltetés eredményessé -
géről, figyelembe vették-e, hogy a mezőgazdasági termelők mennyire követik 
a szabályokat, és hogy a Bizottság elemezte-e a kötelezettségszegések okait és 
a kezelésükre szolgáló eszközöket. Vizsgálataink szempontjait a 19–21. bekezdés 
határozza meg.
19 
A Bizottságnak a kölcsönös megfeleltetési célok elérésének méréséhez (lásd: 
2. bekezdés) megfelelő teljesítménymutatókat kell meghatároznia12. Ezeknek ös z-
szhangban kell lenniük a gondos pénzgazdálkodás elveivel (gazdaságosság, haté -
konyság és eredményesség)13. A Bizottságnak elemeznie kellene a teljesítménnyel 
kapcsolatos problémákat, és intézkednie kellene ezekkel kapcsolatban.
20 
A tagállamoknak továbbá meg kell előzniük, illetve fel kell tárniuk, és hatékonyan 
kezelniük kell a mezőgazdasági termelők által elkövetett szabálytalanságokat és 
a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek megszegését14, és évente jelentést 
kell tenniük ellenőrzéseik eredményeiről a Bizottságnak.
21 
A kölcsönös megfeleltetés eredményességét annak figyelembevételével kell érté -
kelni, hogy a mezőgazdasági termelők milyen mértékben tartják be a kölcsönös 
megfeleltetési szabályokat, ami kulcsfontosságú mutatója annak, hogy a szakpo -
litika mennyire járul hozzá a környezet, a közegészség, az állati egészség, a nö -
vényegészség és az állatjólét védelméhez. A szakpolitika eredményesebbé tétele 
érdekében a kölcsönös megfeleltetési keret kialakításának intézkedéseket kell 
magában foglalnia azon okok azonosítására és kezelésére, amelyek miatt a mező -
gazdasági termelők nem tartják be e szabályokat.12 A közös agrárpolitika közös 
monitoring- és értékelési 
keretének alkalmazására 
vonatkozó szabályok 
megállapításáról szóló, 
2014. július 22-i 834/2014/
EU bizottsági végrehajtási 
rendelet (HL L 230., 2014.8.1., 
1. o.) (2) preambulumbekezdé -
se szerint.
13 Az Unió általános 
költségvetésére alkalmazandó 
pénzügyi szabályokról és az 
1605/2002/EK, Euratom 
tanácsi rendelet hatályon kívül 
helyezéséről szóló, 
2012. október 25-i 966/2012/
EU, Euratom európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
(költségvetési rendelet) 
(HL L 298., 2012.10.26., 1. o.) 
30. cikke a következő 
fogalommeghatározásokat 
adja meg:  
A gazdaságosság elve 
megköveteli, hogy az 
intézmény által 
a tevékenységei folytatására 
felhasznált források 
a megfelelő időben, 
a megfelelő mennyiségben és 
minőségben, illetve a legjobb 
áron álljanak rendelkezésre.  
A hatékonyság elve az igénybe 
vett források és az elért 
eredmények közötti legjobb 
kapcsolatra vonatkozik.  
Az eredményesség elve az 
egyes kitűzött célok 
megvalósítására és a tervezett 
eredmények elérésére 
vonatkozik.
14 Az 1306/2013/EU rendelet 
(39) preambulumbekezdésé -
nek megfelelően.
15 Észrevételek 
A Bizottság által használt teljesítménymutatók részleges 
képet adtak a kölcsönös megfeleltetés eredményességéről
A 2007–2013-as időszakban fennálló helyzet
22 
Ami az első célkitűzést illeti (a fenntartható mezőgazdaság megteremtéséhez 
való hozzájárulás annak elérése révén, hogy a kedvezményezettek nagyobb 
mértékben tudatában legyenek annak, hogy az alapvető előírásokat be kell tar -
tani), a Bizottság a „kölcsönös megfeleltetés hatálya alá tartozó KAP-kifizetések 
százalékaránya” mutatót használta, ami a KAP-kifizetéseknek azt a részarányát 
mutatja, amelynek tekintetében a mezőgazdasági termelőknek meg kell felelniük 
a kölcsönös megfeleltetési szabályoknak. Ez a mutató azonban nem méri, hogy 
a mezőgazdasági termelők milyen mértékben vannak tudatában e szabályoknak, 
és milyen mértékben tartják be azokat.
23 
A második cél (hozzájárulás ahhoz, hogy a környezetre, a közegészségügyre, az 
állategészségügyre, a növényegészségügyre és az állatjólétre vonatkozó szak -
politikákkal való nagyobb fokú összhang kialakítása révén a KAP jobban megfe -
leljen a társadalmi elvárásoknak) mérésére használt mutató a „nyilvánosság által 
a kölcsönös megfeleltetésről nyilvánított vélemény” volt, amelyet a Bizottság az 
Eurobarométer felmérésben mért. A felmérés kérdéseit és válaszlehetőségeit az 
1. háttérmagyarázat  ismerteti.
Kivonat az Eurobarométer felmérésből
Kérdés: „A közös agrárpolitika (KAP) szabályai a mezőgazdasági termelők kifizetéseit a környezetre, az élel -
miszer-biztonságra és az állatjólétre vonatkozó szabályok betartásának követelményéhez kötik (ez az úgy -
nevezett „kölcsönös megfeleltetés”). Az Ön véleménye szerint, mennyire indokolt vagy indokolatlan, hogy 
csökkentsék az azon mezőgazdasági termelőknek kifizetett támogatásokat, akik nem tartják be az élelmi -
szer-biztonsági előírásokat, a környezetvédelmi előírásokat vagy az állatjóléti előírásokat?”
Javasolt válaszok: „Teljesen indokolt; Valamelyest indokolt; Valamelyest indokolatlan; Teljesen indokolatlan; 
Nem tudom”.
A felmérés eredménye: öt uniós válaszadóból több mint négy úgy vélte, hogy „indokolt” csökkenteni a mező -
gazdasági termelőknek kifizetett támogatást, ha nem tartják be a szabályokat (vagy a „Teljesen indokolt” vagy 
a „Valamelyest indokolt” választ adták). A 2007 novemberében végzett legutóbbi felmérés óta a közvélemény 
megítélése nem változott.
Forrás:  A Bizottság Eurobarométer felmérése.1. háttérmagyarázat
16 Észrevételek 
24 
Ez a mutató nem ad semmilyen információt arról, hogy javult-e a KAP és a köl -
csönös megfeleltetési szabályok közötti konzisztencia. Pusztán a felmérésben 
résztvevők szakpolitikai választását tükrözi, anélkül, hogy értékelné a kölcsönös 
megfeleltetés alkalmazásának tényleges eredményeit.
25 
A DG AGRI két másik eredménymutatóról is beszámol: a HMKÁ-előírások ellenőr -
zési aránya15 és az állandó legelők aránya. Az első mutató azt méri, hogy a tagálla -
mok betartották-e a minimális ellenőrzési arányra vonatkozó előírást. Ez kizáró -
lag a rendeletnek való megfelelés mutatója, ami ekként nem méri a kölcsönös 
megfeleltetés eredményességét. A második mutatónak, amely a tagállamokban 
az állandó legelők által elfoglalt területnek a teljes mezőgazdasági földterülethez 
viszonyított százalékos arányát méri, két hiányossága volt: a kölcsönös megfelel -
tetésnek csak egyetlen szempontjára utalt, továbbá nem világított rá, hogy ebből 
mekkora konkrétan a kölcsönös megfeleltetés részesedése, azaz állandó legelő -
ket fenntarthatnak számos tényező miatt, amelyek közül a kölcsönös megfelelte -
tés csak az egyik.
A 2014–2020-as időszakban fennálló helyzet
26 
A 2014–2020-as időszakra két, a kölcsönös megfeleltetéssel közvetlenül összefüg -
gő mutatót16 használtak: a kölcsönös megfeleltetés hatálya alá tartozó hektárok 
számát és a kölcsönös megfeleltetéstől függő KAP-kifizetések részarányát. Ezek 
számszerű mutatók, amelyek csak a megcélzott sokaságok (azaz a mezőgazda -
sági földterületek és a KAP-kifizetések) nagyságát mérik, nem pedig a kölcsönös 
megfeleltetés hatásait.
27 
A kölcsönös megfeleltetés által befolyásolt területeket lefedő további mutatókat 
a KAP általános szintjén határoztak meg, ilyen például a mezőgazdasági terüle -
tek madárpopulációira vonatkozó mutató, a vízminőség, a szántóföld szerves -
anyag-tartalma és a víz okozta talajerózió. Az ezen általános mutatókra a csak 
a kölcsönös megfeleltetés által gyakorolt konkrét hatás azonban nem volt ismert. 
Ezenfelül semmilyen hatásmutató nem foglalkozik a kölcsönös megfeleltetés által 
megcélzott más szempontokkal, így például az élelmiszerbiztonsággal, az állatok 
azonosításával és nyilvántartásával, vagy az állatjóléttel.15 A HMKÁ-előírások 
tekintetében a minimális 
ellenőrzési arányt mind 
a 2014 előtti, mind a 2014 utáni 
KAP keretében 
a mezőgazdasági termelők 
1%-ában határozták meg.
16 A 834/2014/EU bizottsági 
végrehajtási rendelet 
melléklete.
17 Észrevételek 
A kölcsönös megfeleltetés eredményességének bizottsági 
értékelése nem vette figyelembe a mezőgazdasági termelők 
által elkövetett szabálytalanságok mértékét
28 
A Bizottság a tagállamok által küldött kontrollstatisztikák segítségével adatokat 
gyűjt arról is, hogy a mezőgazdasági termelők milyen mértékben teljesítik köl -
csönös megfeleltetési kötelezettségeiket. Ezeket az információkat azonban nem 
használják fel teljesítménymutatóként, és nem kísérik figyelemmel őket előre 
meghatározott célértékekhez viszonyítva.
29 
A Számvevőszék elmúlt 4 év során végzett jogszerűségi és szabályszerűségi elle -
nőrzéseinek17 eredményeiből (lásd: 1. táblázat ) és a tagállami ellenőrző hatósá -
gok által a helyszínen ellenőrzött mezőgazdasági termelők tekintetében jelentett 
statisztikákból (lásd: 2. táblázat ) az tűnik ki, hogy a kölcsönös megfeleltetési 
előírások megsértése nagy mértékű.
Mezőgazdasági termelők véletlenszerű mintáján végzett kölcsönös megfeleltetési 
tesztjeink eredményei
Alap AdatokPénzügyi év
2011 2012 2013 2014
EMGAA kölcsönös megfeleltetéstől függő 
kifizetések száma155 146 164 170
Azoknak az eseteknek a száma, 
amelyekben szabálytalanságot 
állapítottak meg22 24 44 46
Szabálytalanságok (%) 14% 16% 25% 27%
EMVAA kölcsönös megfeleltetéstől függő 
kifizetések száma73 75 61 64
Azoknak az eseteknek a száma, 
amelyekben szabálytalanságot 
állapítottak meg26 25 24 17
Szabálytalanságok (%) 36% 33% 39% 27%
Forrás:  Európai Számvevőszék.
A mezőgazdasági termelők vegyes – véletlenszerűen kiválasztott és kockázatalapú – 
mintáin végzett ellenőrzések alapján a tagállamok által jelentett kölcsönös 
megfeleltetési szabálytalanságok
Pénzügyi év
2011 2012 2013 2014 2015
Szabálytalanságok gyakorisága (%) 21% 20% 20% 25% 29%
Forrás:  A tagállamok kölcsönös megfeleltetési statisztikái.1. táblázat 2. táblázat17 Ami a kölcsönös megfeleltetést 
illeti, tesztjeinket olyan 
kiválasztott HMKÁ-kötelezettsé -
gekre (a nem kívánt növényzet 
elszaporodásának megakadályo -
zása, teraszok megőrzése, 
olajfaligetek gondozása és 
a minimális állománysűrűség 
vagy kaszálási kötelezettségek 
tiszteletben tartása) és 
JFGK-követelményekre 
összpontosítottuk (a nitrátirány -
elvvel kapcsolatos JFGK és az 
állatok azonosítására és 
nyilvántartására vonatkozó 
JFGK), amelyek tekintetében 
bizonyítékokat lehetett szerezni 
és következtetést lehetett 
levonni az ellenőrzési látogatá -
sok időpontjáig. 2011-ben és 
2012-ben az EMVA esetében 
nagyobb volt a tesztelés 
hatóköre, mint az EMGA 
esetében, mert az az összes 
HMKÁ-előírást és az állatjóléttel 
kapcsolatos JFGK-t is magában 
foglalta. Ezenfelül az EMGA 
esetében az állatok azonosításá -
val és nyilvántartásával 
kapcsolatos JFGK-t 2011-ben és 
2012-ben nem vizsgáltuk.
18 Észrevételek 2. ábra30 
A felmérésünkben részt vevő kifizető ügynökségek és a gazdálkodási tanács -
adó szervezetek hozzávetőlegesen 90%-ának jelzése szerint a mezőgazdasági 
termelőkben az elmúlt öt évben jobban tudatosodtak a kölcsönös megfeleltetési 
szabályok betartására vonatkozó kötelezettségeik. A szabálytalanságok aránya 
azonban továbbra is nagy, és a tagállami ellenőrzések és saját ellenőrzéseink 
egyaránt növekvő tendenciát jeleznek.
31 
2011-től 2013-ig a tagállamok ellenőrző hatóságai által azonosított szabályta -
lanságok teljes száma viszonylag állandó volt, és uniós szinten közel évi 60 000 
esetet tett ki, míg 2014-ben ez a szám csaknem 20%-kal, hozzávetőlegesen 
70 000 szabálytalansági esetre nőtt (főként a nitrátirányelvhez, és a sertések és 
szarvasmarhák azonosításához és nyilvántartásához kapcsolódó JFGK-k meg -
sértéseinek terjedése miatt). Mint a  2. ábra  mutatja, a szabálytalanságok teljes 
számának csaknem 90%-át öt fő terület adta, és e területeken volt a leggyakoribb 
is a szabályok megszegése18. Ez az öt terület összesen 10 JFGK-t és négy HM -
KÁ-előírást takar.
Azok a ter ületek, amelyeken a leggyakoribb a kölcsönös megfeleltetési szabályok 
megsértése
Forrás:  Európai Számvevőszék.Trágyák és növényvédő szerek
használata; 15%Élelmiszer- és takarmánybiztonság; 8%Talajerózió elleni védelem; 8%Nem kívánt növényzet elszaporodásának 
megakadályozása; 5%Egyéb; 14%
Állattartás; 50%
32 
A két legnagyobb területet illetően a  3. ábra  azt mutatja, hogy a szabálytalansá -
gok gyakorisága az egyes előírások és követelmények szintjén hol haladta meg az 
5%-ot a 2014-es pénzügyi évben:18 Azon mezőgazdasági 
termelők aránya, amelyek 
esetében szabálytalanságot 
állapítottak meg, az összes 
ellenőrzött mezőgazdasági 
termelőhöz viszonyítva.
19 Észrevételek 
33 
Elemzésünkből az is kiderül, hogy több előírás esetében a szabálytalanságok 
aránya nem éri el az 1%-ot: ilyen a vadon élő madarak és a természetes élőhelyek 
védelmére vonatkozó JFGK, valamint a talaj szervesanyag-tartalmára, a talaj -
szerkezet fenntartására és a tájképi jellegzetességek megőrzésére vonatkozó 
HMKÁ-előírás.
A Bizottság nem elemezte a kölcsönös megfeleltetéssel 
kapcsolatos szabálytalanságok okait és a  kezelés ükre 
szolgáló eszközöket
34 
A DG AGRI a kontrollstatisztikákban szereplő információkat az egyes beszámoló 
jogalanyok (tartomány/régió/központi kormányzat) szintjén egyedileg elemzi 
annak ellenőrzése érdekében, hogy a jogalanyok megfelelnek-e az uniós követel -
ményeknek, például teljesítik-e a rendeletben meghatározott minimum 1%-os el -
lenőrzési arányt. Szabályszerűségi ellenőrzéseket is végez, azt biztosítandó, hogy 
a tagállamok által létrehozott irányítási és kontrollrendszerek megfeleljenek az 
alkalmazandó uniós szabályoknak. Ezen ellenőrzések célja azoknak az alapoknak 
a védelme, amelyekből a KAP-kifizetéseket teljesítették, annak vizsgálata révén, 
hogy a gazdálkodóknak teljesített kifizetések tagállami csökkentését megfelelő -
en alkalmazták-e. A Bizottság nettó pénzügyi korrekciót alkalmaz a hibás rend -
szerrel rendelkező tagállamokkal szemben. 3. ábraA szabálytalanság gyakorisága a  szabálysértések két legnagyobb ter ületén
Trágyák és növényvédő
szerek használata
A növényvédő 
szerek 
használatára 
vonatkozó JFGKA 
nitrátirányelvből 
származó JFGKA sertések jólétére 
vonatkozó JFGKA sertések 
azonosítására és 
nyilvántartására 
vonatkozó JFGKAz állománysűrűséggel 
kapcsolatos 
HMKÁ-előírásA juh- és 
kecskefélék 
azonosítására
és nyilvántartására 
vonatkozó JFGKA szarvasmarhák 
azonosítására
és nyilvántartására 
vonatkozó JFGK30%
25%
20%
15%
10%
5%
0%Állattartás
Forrás:  Európai Számvevőszék.
20 Észrevételek 
35 
A DG AGRI nem elemzi a kölcsönös megfeleltetési szabályok megsértésére vonat -
kozó uniós szintű adatokat, és nem végez ellenőrzéseket sem, hogy azonosítsa 
a leggyakrabban megsértett előírásokat, a szabálytalanságok lehetséges okait 
és a helyzet orvoslására szolgáló lehetséges megoldásokat. A JFGK-k alapjául 
szolgáló szakpolitikákért felelős többi bizottsági főigazgatóság sem végez ilyen 
elemzéseket. Például a Környezetvédelmi Főigazgatóság (DG ENV), amely olyan 
szakpolitikákért felelős, mint például a nitrátirányelv, kijelentette, hogy szervezeti 
egységei nem kapták meg a tagállamok által elvégzett ellenőrzésekre vonatkozó 
statisztikákat, és a DG ENV ezért nem tehetett és nem tett semmilyen intézkedést 
e tekintetben. A Bizottság tehát csak a pénzügyi szempontokat ellenőrzi, anélkül, 
hogy elemezné a kölcsönös megfeleltetés által a környezetre, az élelmiszer-biz -
tonságra, valamint az állategészségügyre és az állatjólétre vonatkozó, mögöttes 
szakpolitikai célokra gyakorolt hatást.
36 
A Bizottság 2016 júliusáig nem végzett értékelést arról, hogy miért sérthették 
meg a szabályokat, és hogy milyen eszközökkel lehetne a jövőben megelőzni az 
ilyen helyzeteket19. Az ilyen értékelésekből hasznos információk adódhatnának 
a kölcsönös megfeleltetési rendszer további egyszerűsítésének szükségességével 
kapcsolatban is. A kölcsönös megfeleltetési szabálysértések lehetséges okai közé 
tartozhat az olykor bonyolult szabályok megértésének a hiánya (lásd: III. mellék -
let) vagy az ösztönzés hiánya, mivel előfordulhat, hogy a szabálykövetés költsége 
nincs arányban az alacsony, 1%-os ellenőrzési aránnyal és az alkalmazott szankci -
ók mértékével20.
A kölcsönös megfeleltetés irányítási és 
kontrollrendszere tovább egyszerűsíthető
37 
A jelentés második felében megvizsgáljuk, hogy egyszerűbbek lettek-e a kölcsö -
nös megfeleltetés szabályai és kontrolleljárásai, hogy a mezőgazdasági kister -
melői támogatási rendszer elérte-e az adminisztratív terhek kiegyensúlyozott 
csökkentését, hogy fennállt-e annak a kockázata, hogy a zöldítés (környezetbará -
tabbá tétel) és a kölcsönös megfeleltetés összehangolása nem megfelelő, hogy 
mérték-e az alkalmazási költségeket, és hogy a szankciókat EU-szerte egységesen 
hajtották-e végre. Vizsgálataink szempontjait a 38–40. bekezdés határozza meg.
38 
A 8/2008. sz. különjelentésben megállapítottuk, hogy a kölcsönös megfeleltetés 
keretrendszere – elsősorban túlzott összetettsége folytán – jelentős nehézsége -
ket okoz. Azt ajánlottuk, hogy a Bizottság egyszerűsítse a keretrendszert, elsősor -
ban úgy, hogy fontossági sorrendbe rendezi az előírásokat és a követelményeket, 
valamint azokat a mezőgazdasági tevékenység fő elemei köré szervezi.19 A mezőgazdasági termelők 
szintjén végzett értékelések 
egyelőre csak a kölcsönös 
megfeleltetés költségeinek az 
elemeire vonatkozó 
információkkal szolgáltak, 
amint azt a 61. bekezdés 
mutatja.
20 A szankciók a 2014-es 
igénylési évben összesen 
67,5 millió eurót tettek ki a DG 
AGRI éves tevékenységi 
jelentése szerint.
21 Észrevételek 
39 
A kölcsönös megfeleltetés alkalmazási költségének arányban kell állnia az abból 
várt haszonnal, hogy a mezőgazdasági termelők betartják a vonatkozó szabályo -
kat21. Az átdolgozott vagy új kiadási javaslatok előterjesztésekor a Bizottságnak 
meg kell becsülnie a kontrollrendszerek költségeit és hasznait22 az elérendő 
célokhoz képest.
40 
A Bizottságnak hozzá kell járulnia a szankciók egyszerű és EU-szerte harmonizált 
rendszerének az előmozdításához is, hogy biztosítsa a mezőgazdasági terme -
lőkkel szembeni egyenlő és arányos bánásmódot. A Bizottság felhatalmazást 
kapott23 arra, hogy a kölcsönös megfeleltetés előírásainak megsértése miatti ad -
minisztratív szankciók kiszámításához szükséges egységes alap megállapításához 
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. Értelmező jellegű útmutatá -
sokat is kiadhat a tagállamok számára.
A kontrolleljárások továbbra is összetettek
41 
A 2014–2020-as időszakra vonatkozóan az előírások számát 15 HMKÁ-előírásról 
hétre (a korábbi hét önkéntes előírás mindegyikének és egy kötelező előírásnak 
a megszüntetésével), valamint 18 JFGK-ról 13-ra csökkentették (lásd: II. mellék -
let). A törölt JFGK-k közül négyről a Bizottság úgy vélte, hogy nem kellően rele -
vánsak a gazdálkodási tevékenység szempontjából. Ez jó példa a kölcsönös meg -
feleltetési keret egyszerűsítésére. A kölcsönös megfeleltetés hatóköre azonban 
most valószínűleg bővülni fog. A kölcsönös megfeleltetésről szóló közös európai 
parlamenti és tanácsi nyilatkozat24 kérte, hogy a víz-keretirányelv és a peszticidek 
fenntartható használatáról szóló irányelv – miután azokat valamennyi tagállam -
ban bevezették – épüljön be a kölcsönös megfeleltetés rendszerébe.
42 
A KAP 2014–2020-as időszakra történő átalakítására irányuló bizottsági javaslatról 
szóló véleményünkben25 azt a nézetet fogalmaztuk meg, hogy „a követelmények 
még mindig túlságosan szétszórva találhatók meg számos jogi szövegben, ezen -
kívül nem összpontosítanak kellőképpen a legfontosabb követelményekre, és 
hogy az előírások számának korlátozása valójában nem csökkenti ennek a szak -
politikai intézkedésnek az összetettségét”.21 Az 1306/2013/EU rendelet 
(57) preambulumbekezdése.
22 A költségvetési rendelet 
33. cikke.
23 Az 1306/2013/EK rendelet 
101. cikke szerint.
24 Az 1306/2013/EU rendelethez 
csatolt közös nyilatkozat.
25 1/2012. sz. vélemény egyes, 
a közös agrárpolitikára 
vonatkozó 
rendeletjavaslatokról 
a 2014–2020 közötti időszakra 
vonatkozóan ( http://eca.
europa.eu ).
22 Észrevételek 
43 
A felmérésünkre választ adó gazdálkodási tanácsadó szervezetek 53%-a úgy 
vélte, hogy a 2014–2020-as KAP nem hozott jelentős változásokat a kölcsönös 
megfeleltetés rendszerében, 28% pedig egyenesen úgy vélekedett, hogy az új 
rendszer még bonyolultabb. Ezzel egybecsengően a kifizető ügynökségek keve -
sebb mint 10%-a vélte úgy, hogy a kölcsönös megfeleltetés változásai mérsékelt 
vagy nagyon kedvező hatással voltak az olyan területeken elköltött forrásokra, 
mint a helyszíni és adminisztratív ellenőrzések, a szankciórendszer és a mezőgaz -
dasági termelőknek nyújtott tájékoztatás.
44 
A kifizető ügynökségek és a gazdálkodási tanácsadó szervezetek azt válaszolták 
felmérésünkre, hogy a követelmények túlzott összetettsége a fő oka annak, hogy 
a mezőgazdasági termelők nem tartják be a kölcsönös megfeleltetési kötele -
zettségeket. Az ellenőrzés során felkeresett gazdálkodói szövetségek szintén 
megerősítették ezt az elemzést. Az egyszerűsítés olyan megoldásnak tekinthető, 
amely biztosíthatja a legfontosabb szabályok mezőgazdasági termelők általi jobb 
betartását, és így hozzájárulhat a rendszer eredményességéhez. Ezzel összefüg -
gésben ellenőrzésünk során a kifizető ügynökségek, a gazdálkodási tanácsadó 
szervezetek és a gazdálkodói szövetségek jelezték a kölcsönös megfeleltetési 
rendszer további egyszerűsítésének szükségességét, egymáshoz hasonló javasla -
tokkal (a további részletekről lásd: III. melléklet ).
45 
Az összetettség az alkalmazandó szabályok részletességének is betudható. 
A 2. háttérmagyarázat  példával szolgál a tagállamok részletes kölcsönös meg -
feleltetési követelményeire. Jóllehet a részletes szabályok indokoltak lehetnek 
a különféle környezeti helyzetek figyelembevételéhez, de azzal a kockázattal 
járnak, hogy a mezőgazdasági termelők számára nehézséget okoz a helyes alkal -
mazásuk, a kifizető ügynökségek számára pedig az ellenőrzésük.
46 
Az Egyesült Királyságban (Észak-Írország) összehasonlítottuk az ellenőrző hatósá -
gok által a KAP keretében 2013-ig, majd az ezt követően a helyszíni ellenőrzések -
hez használt kölcsönös megfeleltetési ellenőrzőlistákban szereplő kontrollpon -
tok számát, és megállapítottuk, hogy a KAP 2014–2020-as időszakra vonatkozó 
változásai csak korlátozott hatást gyakoroltak a kontrollpontok számára (lásd: 
3. háttérmagyarázat ). A másik két felkeresett tagállam hatóságai az interjúk 
során erősítették meg, hogy a kölcsönös megfeleltetés 2014–2020-as időszakra 
vonatkozó változásai nem eredményezték a kontrollpontok számának jelentős 
csökkenését.
23 Észrevételek 
Példák a kölcsönös megfeleltetési ellenőrzési kézikönyvben szereplő előírásokra 
az Egyes ült Királyságban (Észak-Írország)
A nitrátirányelvre vonatkozó JFGK-ból eredő 40 kölcsönös megfeleltetési kontrollpont közül hárommal az 
ellenőrzőlista három alkérdésre bontott 3.1.12. kérdése foglalkozik, amely így szólt:
„3.1.12. Felhasználtak-e szerves trágyát (ezen belül szennyvizet) tavon kívül más vízfolyástól 10 méteren belül*; 
tavaktól 20 méteren belül; fúrt kúttól, forrástól vagy kúttól 50 méteren belül; közüzemi vízellátásra használt 
fúrt kúttól 250 méteren belül; látható üreges vagy karsztos mészkőképződményektől 15 méteren belül? 
(*Lásd: Útmutató az ellenőrök számára)
3.1.12a. A 15%-osnál nagyobb átlagos lejtésű legelőn vagy 12%-osnál nagyobb átlagos lejtésű más földterü -
leten használtak-e szerves trágyát (ezen belül szennyvizet) tótól 30 méteres vagy tavon kívül más vízfolyástól 
15 méteres távolságon belül (*Lásd: Útmutató az ellenőrök számára)?
3.1.12b. A 15%-osnál nagyobb átlagos lejtésű legelőn vagy 12%-osnál nagyobb átlagos lejtésű más földterüle -
ten használtak-e műtrágyát tótól 10 méteres vagy tavakon kívül más vízfolyástól 5 méteres távolságon belül 
(*Lásd: Útmutató az ellenőrök számára)?”
Forrás:  Az észak-írországi kifizető ügynökség.
A 2014–2020-as KAP változásainak korlátozott hatása az Egyes ült Királyságban 
(Észak-Írország) az ellenőrző hatóságok által használt ellenőrzőlistákra
A teljes körű kölcsönös megfeleltetési ellenőrzés kontrolltételeinek a száma a 2013-ig érvényes KAP esetében 
257, a 2014 utáni KAP esetében 249 volt.
Ami a HMKÁ-előírásokat illeti, a kontrolltételek száma a két összehasonlított időszak között 19-ről 27-re nőtt.
Forrás:  Az észak-írországi kifizető ügynökség.2. háttérmagyarázat 3. háttérmagyarázat
47 
A helyszíni ellenőrzések során a HMKÁ-előírásokkal és JFGK-követelményekkel 
kapcsolatos összes olyan kötelezettséget ellenőrizni kell, amelyek tekintetében 
a mezőgazdasági termelőket kiválasztották. Mint említettük, ezek az ellenőrzések 
a különféle ellenőrzőlistákban több száz kontrolltételt is magukban foglalhatnak. 
A jogszabályi keret26 még eredményes kontrollrendszerek esetében sem tenné le -
hetővé az olyan célzottabb, kockázatalapú megközelítést, amely alapján bizonyos 
szabályokat vagy kontrolltételeket kisebb vagy nagyobb gyakorisággal kellene 
ellenőrizni, figyelembe véve például a szabálytalanságok számát vagy valószínű -
ségét, vagy a lehetséges szabálytalanság hatásainak mértékét.26 Lásd: az 1306/2013/EU európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
alkalmazási szabályainak az 
integrált igazgatási és 
kontrollrendszer, 
a vidékfejlesztési intézkedések 
és a kölcsönös megfeleltetés 
tekintetében történő 
megállapításáról szóló, 2014. 
július 17-i 809/2014/EU 
bizottsági végrehajtási 
rendelet 71. cikke.
24 Észrevételek 
A mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer 
csökkentette az adminisztratív terheket, de ez egyes 
tagállamokban hatással lehet a  kölcsönös megfeleltetési 
célok elérésére
48 
A 2014–2020-as időszakra szóló KAP bevezette a mezőgazdasági kistermelői 
támogatási rendszert mint egyszerűsített közvetlen kifizetési rendszert, amely 
legfeljebb 1250 eurót ad közvetlen kifizetésként azoknak a mezőgazdasági 
termelőknek, akik a rendszerben való részvétel mellett döntenek. 15 tagállam 
döntött úgy, hogy alkalmazza ezt a választható rendszert. Ezen országok eseté -
ben a rendszerben résztvevő mezőgazdasági termelők száma 3% (Szlovénia) és 
77% (Málta) között változik. A Bizottság számítása szerint a mezőgazdasági kister -
melői támogatási rendszer uniós szinten összességében a teljes mezőgazdasági 
földterület 4%-át fedi le.
49 
A mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer kedvezményezettjeire nem 
alkalmazandók adminisztratív szankciók, ha nem felelnek meg a kölcsönös 
megfeleltetési kötelezettségeknek27. Ezért a kölcsönös megfeleltetési szabá -
lyok megsértésével nem kockáztatják, hogy csökkenhetnek a nekik teljesített 
KAP-kifizetések. A kölcsönös megfeleltetés alóli mentességet azzal indokolják, 
hogy a „mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben részt vevő mezőgaz -
dasági termelőktől a kölcsönös megfeleltetés rendszere által elvárt erőfeszítések 
túlzottnak tűnhetnek ahhoz a haszonhoz képest, amely ezeknek a mezőgazdasá -
gi termelőknek a rendszerben tartásával jár”28.
50 
Ez az intézkedés alkalmas lehet arra is, hogy csökkentse a kölcsönös megfelel -
tetés alkalmazásával, irányításával és kontrolljával járó költségeket: a 12 kifizető 
ügynökség közül, amelyek úgy ítélték meg, hogy a 2014–2020-as időszakra szóló 
KAP a költségek csökkentéséhez fog vezetni, 10 a mezőgazdasági kistermelői tá -
mogatási rendszert jelölte meg a megtakarítások fő forrásaként. Ezt az üzenetet 
a három felkeresett tagállam kifizető ügynökségei is megismételték.
51 
A mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer egy lépés az egyszerűsítés 
felé, amely további terheket vesz le az igazgatási szervek és a mezőgazdasági ter -
melők válláról, és egyúttal költségmegtakarításokhoz vezet. Az egyes tagállamok 
szintjén történő végrehajtását azonban az adminisztratív egyszerűsítés, valamint 
a kölcsönös megfeleltetés és az ágazati jogszabályok céljainak elérése közötti 
helyes egyensúly biztosításának kell vezérelnie. A tagállamok és régiók között 
eltérések mutatkoznak. Romániában például a kistermelők teszik ki a mezőgaz -
dasági termelők körülbelül 71%-át és a teljes olyan terület 16%-át, amely után 
támogatást igényelnek. Ezzel szemben Szlovéniában a kistermelők teljes száma 
körülbelül 3%, az e rendszer hatálya alá tartozó terület pedig mindössze 1%.27 Az 1306/2013/EU rendelet 
92. cikkének megfelelően.
28 Az 1306/2013/EU rendelet 
(57) preambulumbekezdésé -
nek megfelelően.
25 Észrevételek 
52 
Litvánia, bár nem alkalmazza a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszert, 
hasonló elveket követ, és megadott határértékek alatti kistermelőket mentesíti 
bizonyos kölcsönös megfeleltetési szabályok alkalmazása alól. A  4. háttérmagya -
rázat  az ilyen egyszerűsítési intézkedések alkalmazásával járó lehetséges kocká -
zatokat mutatja be:
29 A közös agrárpolitika keretébe 
tartozó támogatási rendszerek 
alapján a mezőgazdasági 
termelők részére nyújtott 
közvetlen kifizetésekre 
vonatkozó szabályok 
megállapításáról, valamint 
a 637/2008/EK és a 73/2009/
EK tanácsi rendelet hatályon 
kívül helyezéséről szóló, 
2013. december 17-i 
1307/2013/EU európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
(HL L 347., 2013.12.20., 608. o.) 
(37) preambulumbekezdése.
30 Az 1307/2013/EU°rendelet 
47.°cik ke.A mezőgazdasági termelők mentesítése a nitrátirányelvvel kapcsolatos kölcsönös 
megfeleltetési kötelezettségek alól Litvániában
A 10 hektárnál nem nagyobb mezőgazdasági hasznosítású területtel rendelkező termelőknek nem kell beje -
lenteniük a felhasznált műtrágya mennyiségét. Az ilyen mezőgazdasági termelők teszik ki az összes termelő 
több mint 70%-át és ők használják a mezőgazdasági terület 14%-át.
Ugyanakkor az egy helyen kevesebb mint 10 számosállat-egységet tartó állattenyésztők nem kötelesek rele -
váns kapacitású trágyatárolóval rendelkezni. Az ilyen mezőgazdasági termelők adják az összes állattenyésztő 
87%-át, az összes számosállat-egység 28%-ával.
A nitrátirányelv célja a környezet és az emberek egészségének védelme. Míg, a küszöbértékek alkalmazása 
csökkentheti a kisebb mezőgazdasági termelők bürokratikus terhelését, ám a mezőgazdasági termelők föld -
területei és/vagy állatai jelentős részének kizárása a kölcsönös megfeleltetési ellenőrzésekből hátráltathatja 
a nitrátirányelv céljainak elérését.
Forrás:  Európai Számvevőszék – 2015-ös éves jelentés – 7.10. ábra.4. háttérmagyarázat
A zöldítés az ellenőrzések további rétegét vezette be 
a kötelező környezetbarát gyakorlatok tekintetében
53 
Az új KAP célkitűzéseinek egyike az, hogy a közvetlen kifizetések kötelező, zöldí -
tést ösztönző összetevője révén javuljon a környezetvédelmi teljesítmény, amely 
Unió-szerte elősegíti az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgaz -
dasági gyakorlatokat29. E gyakorlatok közé tartozik a növénytermesztés diverzifi -
kálása, az állandó gyepterületek fenntartása és az ökológiai jelentőségű területek 
létrehozása. Az éves nemzeti felső összeghatár 30%-át ilyen zöldítést ösztönző 
támogatás formájában kell kifizetni minden támogatható hektár után30.
54 
A 2014–2020-as időszakra szóló KAP új, zöldítést előmozdító kifizetést vezetett 
be. A zöldítési kifizetés hatálya alá tartozó gazdálkodási gyakorlatok hasonlóak 
a korábbi HMKÁ-előírásokhoz, amelyek olyan mezőgazdasági gyakorlatokat fed -
tek le, mint például a vetésforgó, az állandó legelők védelme és a tájképi jelleg -
zetességek megőrzése. A 2014–2020-as időszakra így a mezőgazdasági gyakor -
latok két párhuzamos rendszere létezik, amelyeknek azonos a célja: a termőföld 
fenntartása és a biológiai sokféleség védelme.
26 Észrevételek 
55 
A DG AGRI 2014. évi éves tevékenységi jelentésében kifejtette, hogy e két kötele -
ző eszköz – a zöldítés és a HMKÁ – ugyannak a célnak az eléréséhez járul hozzá: 
„A KAP így javítani tudja majd környezeti teljesítményét, annak biztosítása révén, 
hogy Európa mezőgazdasági területének jelentős részét érintsék a kölcsönös 
megfeleltetési követelmények, a környezetbarátabbá tételi kötelezettségek és az 
agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalások”.
56 
A zöldítéssel kapcsolatos helyszíni ellenőrzéseket a mezőgazdasági termelők 5%-
os mintáján végzik el a közvetlen kifizetési rendszerek31 támogathatósági kritériu -
maival kapcsolatos ellenőrzések részeként, a kölcsönös megfeleltetési ellenőrzé -
sek hatálya alá tartozó mezőgazdasági termelők 1%-os mintáját ellenőrző HMKÁ 
ellenőrzési rendszerén kívüli rendszerben32. Ebből adódóan a környezetvédelmi 
szempontból előnyös, egymást kiegészítő kötelező gyakorlatoknak való megfele -
lést két különböző rendszerben ellenőrzik.
57 
A zöldítés keretében a mezőgazdasági termelőknek be kell tartaniuk azt az 
előírást, hogy a mezőgazdasági üzem szántóterületének legalább 5%-át ökoló -
giai jelentőségű területként kell használni. A rendelet azt is meghatározza, hogy 
e kötelezettség teljesítésébe a kölcsönös megfeleltetés keretében védett elemek 
(például tájképi elemek vagy védősávok) is beszámíthatók. Ezeket ezért két kü -
lönböző szabály- és ellenőrzési rendszer alapján kezelik.
58 
A zöldítés bevezetésével tehát immár két kontrollrendszer szolgál a kötelező kör -
nyezetbarát gyakorlatok ellenőrzésére, amelyek kiegészítik egymást, és ugyanah -
hoz a célhoz – a KAP környezeti teljesítményének javításához – járulnak hozzá. 
Jóllehet a kölcsönös megfeleltetésről szóló rendelet szerint tagállamok használ -
hatják meglévő kontrollrendszereiket a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek 
ellenőrzésére33, fennáll a tagállami kontrollrendszerek hatékonytalanságainak és 
a mezőgazdasági termelők további terheinek a kockázata.31 A 809/2014/EK bizottsági 
rendelet III. címe.
32 A 809/2014/EK bizottsági 
rendelet V. címe.
33 Az 1306/2013/EU rendelet 
96. cikke.
27 Észrevételek 
A kifejezetten a  kölcsönös megfeleltetés végrehajtásához 
kapcsolódó költségeket nem számszerűsítik megfelelően
59 
A Bizottságnak a kölcsönös megfeleltetés költséghatékonyságának megítéléséhez 
szüksége van a kölcsönös megfeleltetés szintjén olyan összesített összköltségre 
vonatkozó megbízható becslésre, amely figyelembe veszi az összes szereplőt (uni -
ós intézmények, tagállami irányító és ellenőrző szervek, mezőgazdasági termelők).
60 
A DG AGRI becslése szerint a mezőgazdasági kiadások irányításának és ellenőrzé -
sének összköltsége közel 4 milliárd euró, avagy a teljes uniós finanszírozás hozzá -
vetőlegesen 7%-a34. Ami azonban a kölcsönös megfeleltetést illeti, a költségeket 
nem számszerűsítik, és nincsenek megbízható becslések.
61 
Tagállami szinten jelentős költségek tudhatók be a kölcsönös megfeleltetés 
kontrollrendszerére vonatkozó követelményeknek. Először is, ellenőrzéseket kell 
végezni a HMKÁ-előírások tekintetében, amelyek a csak a KAP-kifizetésekben 
részesülő mezőgazdasági termelőkre alkalmazandó további szabályrendszert 
alkotnak. Másodszor, a JFGK-kkal kapcsolatban, amelyek hatályos irányelveken és 
rendeleteken („ágazati jogszabályok”)35 alapulnak, a szakosodott ellenőrző szer -
veknek úgy kell ellenőrzéseket végezniük, hogy elérjék a kölcsönös megfelelteté -
si szabályokban előírt 1%-os minimális ellenőrzési arányt, és ezekre az ellenőrzé -
sekre vonatkozóan további jelentéstételi kötelezettségek terhelik őket.
62 
A gazdaságok szintjén a JFGK-k bevezetése további adminisztratív kötelezettsé -
gekkel járt a mezőgazdasági termelők számára, úgymint nyilvántartás vezetése és 
a kölcsönös megfeleltetési ellenőrzésekben való részvétel36. Továbbá, a HMKÁ-elő -
írásoknak való megfelelés költségekkel jár az előírt mezőgazdasági gyakorlatok -
kal (munkaerőköltségek, gépek költsége, üzemanyag és egyéb fogyóeszközök) 
kapcsolatban, az amiatt kieső jövedelemmel kapcsolatban, hogy a HMKÁ-előírások 
tiltanak vagy kötelezően előírnak bizonyos gyakorlatokat (például a hozam csök -
kentése), de más költségekkel is jár, például harmadik fél (pl. bizonyos kölcsönös 
megfeleltetési témákkal foglalkozó tanácsadók) igénybevételével összefüggésben.
63 
Egy a DG AGRI megbízásából készített és 2014-ben közzétett jelentés37 értékel -
te az uniós mezőgazdasági termelőknél annak érdekében felmerülő tényleges 
költségeket, hogy megfeleljenek a környezet, az állatjólét és az élelmiszer-biz -
tonság területén egyes kiválasztott jogszabályoknak. A tanulmány az EU nyolc 
legreprezentatívabb mezőgazdasági szektorából vett esettanulmányokra épült. 
Jelzést ad az ilyen kötelezettségek mezőgazdasági termelőkre gyakorolt pénz -
ügyi hatásairól (a búzaágazatra vonatkozó eredmények összefoglalóját lásd: 
5. háttérmagyarázat ).34 A DG AGRI 2014-es éves 
tevékenységi jelentése.
35 Például: a Tanács 
1991. december 12-i 91/676/
EGK irányelve a vizek 
mezőgazdasági eredetű 
nitrátszennyezéssel szembeni 
védelméről (HL L 375., 
1991.12.31., 1. o.); az Európai 
Parlament és a Tanács 
2000. július 17-i 1760/2000/
EK rendelete a szarvasmarhák 
azonosítási és nyilvántartási 
rendszerének létrehozásáról, 
továbbá a marhahús és 
marhahústermékek 
címkézéséről, valamint 
a 820/97/EK tanácsi rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
(HL L 204., 2000.8.11., 1. o.).
36 A 1306/2013/EU rendelet 57. 
preambulumbekezdése: 
A kölcsönös megfeleltetés 
rendszere bizonyos 
adminisztratív kötöttséget 
jelent a kedvezményezettek és 
a tagállami közigazgatási 
szervek számára, mivel 
nyilvántartásokat kell vezetni, 
ellenőrzéseket kell végezni és 
szükség esetén szankciókat 
kell kivetni.
37 Assessing farmers’ cost of 
compliance with EU legislation 
in the fields of environment, 
animal welfare and food safety  
[A mezőgazdasági 
termelőknél a környezet, az 
állatjólét és az élelmiszer-
biztonság területére tartozó 
uniós jogszabályoknak való 
megfeleléssel kapcsolatban 
felmerülő költségek 
értékelése] (AGRI-2011-
EVAL-08). A tanulmányt 
a következők készítették: 
CRPA – Centro Ricerche 
Produzioni Animali (IT), 
a következőkkel 
partnerségben: TI – Thünen 
Institute of Farm Economics 
(DE), IFCN – International Farm 
Comparison Network on Dairy 
(DE), UGHENT – University of 
Ghent (BE).
28 Észrevételek 
64 
Továbbá, a kifizető ügynökségek többségének véleménye szerint nem várha -
tó, hogy a 2014–2020-as időszakra szóló KAP változásai költségcsökkenéshez 
vezetnek. Amikor a felmérésben arról kérdezték a kifizető ügynökségeket, hogy 
e változások a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek alkalmazása, irányítása 
és ellenőrzése tekintetében kisebb, hasonló vagy nagyobb költségekhez fog -
nak-e vezetni, a válaszok a következők voltak:Egyes kiválasztott kötelezettségek teljesítésének a  termelési költségekre 
gyakorolt hatása a  búzaágazatban
A kölcsönös megfeleltetés 2013-ig alkalmazandó teljes hatóköréből a búzaágazatra vonatkozó tanulmány 
öt kötelező HMKÁ-előírás (minimális talajborítás, földgazdálkodás, védősávok létrehozása és a nem kívánt 
növényzet elszaporodásának megakadályozása, valamint a tájképi elemek megőrzése), egy opcionális HM -
KÁ-előírás (vetésforgó) és két JFGK alapjául szolgáló jogszabály (a nitrátirányelv és a növényvédő szerekről 
szóló rendelet) halmozott hatásait vette figyelembe. Egy másik, a kölcsönös megfeleltetés hatókörén kívül eső 
követelményt is figyelembe vettek: a peszticidek fenntartható használatáról szóló irányelvet.
A felmérés szerzői megállapították, hogy a mezőgazdasági termelők által a fent felsorolt szabályok betartása 
érdekében tett intézkedések a termelési költségeket 1,97% (Magyarország) és 3,42% (Dánia) között szóródó 
összegekkel növelnék.5. háttérmagyarázat 4. ábraA kifizető ügynökségek becslése a KAP 2014–2020-as változásainak a kölcsönös 
megfeleltetéssel kapcsolatos irányítási és kontrollrendszereikre gyakorolt hatására 
vonatkozóan
Forrás:  Európai Számvevőszék.Nincs vélemény; 6%
Nagyobb költségekhez
vezetnek; 14%
Hasonló költségekhezvezetnek; 61%Kisebb költségekhez vezetnek; 19%
29 Észrevételek 
38 Az 1306/2013/EU európai 
parlamenti és tanácsi 
rendeletnek az integrált 
igazgatási és ellenőrzési 
rendszer, a kifizetések 
elutasítására és visszavonására 
vonatkozó feltételek, valamint 
a közvetlen kifizetésekre, 
a vidékfejlesztési 
támogatásokra és a kölcsönös 
megfeleltetésre alkalmazandó 
közigazgatási szankciók 
tekintetében történő 
kiegészítéséről szóló, 
2014. március 11-i 640/2014/
EU felhatalmazáson alapuló 
bizottsági rendelet (HL L 181., 
2014.6.20., 48. o.) 
(35) preambulumbekezdése.Az uniós mezőgazdasági termelőkre kirótt szankciók 
kiszámításának alapja nincs megfelelően harmonizálva
65 
Az uniós jogszabályok kikötik, hogy amennyiben egy mezőgazdasági termelő 
nem felel meg a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó szabályoknak, adminiszt -
ratív szankciót kell kiszabni, ha a szabálytalanság az adott kedvezményezettnek 
közvetlenül felróható cselekményből vagy mulasztásból ered. Az ilyen szankció -
kat az arányosság elvének figyelembevételével kell megállapítani (fokozataikat az 
elkövetetett szabálytalanság súlyosságához igazítva38 és a KAP-kifizetés százalé -
kában kiszámítva), és alkalmazásukra csak akkor kerülhet sor, ha a szabálytalan -
ság a mezőgazdasági termelő gondatlanul vagy szándékosan elkövetett cselek -
ményének tudható be.
66 
A szankciók kiszámításakor figyelembe kell venni a megállapított szabálytalan -
ság súlyosságát, mértékét, tartósságát és visszatérő jellegét. A gondatlanságból 
eredő szabálytalanság esetén a támogatáscsökkentés mértéke nem haladhat -
ja meg az 5%-ot, ismételt szabálytalanság esetén pedig a 15%-ot. Szándékos 
szabálytalanság esetén a támogatáscsökkentés minimális mértéke 20%, valamint 
az érintett mezőgazdasági termelő egy vagy akár több naptári évre teljesen ki is 
zárható egy vagy több támogatási rendszerből.
67 
Megállapítottuk, hogy a szándékos szabálytalanság fogalmának gyakorlati ér -
telmezése tagállami szinten jelentős bizonytalanságokat kelt. A kifizető ügynök -
ségek és a gazdálkodói szövetségek képviselői a felkeresett három tagállamban 
jelezték, hogy a szándékosság nehezen bizonyítható, hacsak nem „tetten érik” 
a mezőgazdasági termelőt.
68 
A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó kontrollstatisztikák áttekintése azt mu -
tatja, hogy egyes tagállamok másoknál szigorúbban értelmezték a szándékos 
szabálytalanság fogalmát: bizonyos tagállamokban egyetlen mezőgazdasági 
termelőt sem (Cseh Köztársaság, Bulgária) vagy csak nagyon kevés mezőgazdasá -
gi termelőt (Románia, Portugália, Magyarország) büntettek meg a 2011–2014-es 
időszakban, míg más tagállamok sokkal gyakrabban alkalmazták ezt az értelme -
zést (Litvánia, Görögország, Lengyelország, Franciaország, Írország).
30 Észrevételek 
69 
Annak megvizsgálása érdekében, hogy a tagállamok hogyan értékelik a meg nem 
felelés azonos típusait, az általunk a kifizető ügynökségeknek kiküldött felmérés 
két esettanulmányt tartalmazott, amelyek a szarvasmarhák azonosítására és nyil -
vántartására, illetve a nitrátirányelvre vonatkozó JFGK-k megsértésével foglalkoz -
tak (az esettanulmányok teljes szövege a  IV. melléklet ben található). A kifizető 
ügynökségeket arra kértük, hogy számszerűsítsék, hogy a két esettanulmány 
esetében milyen százalékos szankciót alkalmaznának. A kiküldött esettanulmá -
nyokat és a kapott válaszokat a  6. háttérmagyarázat  foglalja össze.
A tagállamokban alkalmazott szankciókkal kapcsolatos esettanulmányok  
A tagállamoknak elk üldött esettanulmányok összefoglalása6. háttérmagyarázat
10
13
29102
0% 1% 3% 5% Nincs válasz3
29
1985
0% 1% 3% 5% Nincs válaszA mezőgazdasági termelő a naptári év folyamán késve 
küldte el a 20 szarvasmarha nyilvántartásba vételére 
vonatkozó bejelentést. A mezőgazdasági termelő az 
év során átlagosan 75 szarvasmarhával rendelkezett.A helyszíni ellenőrzések során az ellenőrök kiszá -
mították, hogy a mezőgazdasági termelő szervest -
rágya-tároló kapacitása 10%-kal elmaradt az előírt 
minimumtól.
NV: nincs válasz; azt jelzi, hogy több kifizető ügynökség nem számszerűsítette a kötelezettségszegést.
Forrás:  Európai Számvevőszék.Az egyes lehetséges csökkentési százalékarányokat alkalmazó kifizető ü gynökségek száma
31 Észrevételek 
70 
Tehát ugyanazért a kötelezettségszegésért, miszerint 20 szarvasmarhát nem 
vettek időben nyilvántartásba, a tagállamok csaknem fele 3%-os szankciót al -
kalmazna, míg a tagállamok ötöde 1%-os szankciót, a többi tagállam pedig vagy 
0%-os, vagy 5%-os támogatáscsökkentést alkalmazna. A nem elégséges szervest -
rágya-tároló kapacitást a tagállamok közel fele 1%-os támogatáscsökkentéssel 
szankcionálná, míg a tagállamok harmada 3%-os szankciót, hatoda pedig vagy 
0%-os, vagy 5%-os szankciót alkalmazna.
71 
Továbbá, a kötelezettségszegés súlyosságának értelmezése jelentősen eltért 
a tagállamok körében, ezért fennál annak kockázata, hogy hasonló eseteket nem 
azonos módon kezelnek. Ezt a helyzetértékelést megerősítették a felkeresett 
tagállamokban bevezetett különböző szankciós szabályok, mint azt a  7. háttér -
magyarázat  mutatja.
Példa állatok késedelmes nyilvántartásba vétele miatt szankcióra
A németországi Schleswig-Holstein tartományban a kifizető ügynökség megállapította, hogy nem kell szank -
ciót alkalmazni a késedelmes nyilvántartásba vétel miatt, ha a kötelezettségszegés által érintett szarvasmar -
hák száma nem éri el a mezőgazdasági üzemben tartott szarvasmarhák teljes számának 30%-át.
A spanyolországi Katalóniában ezzel szemben nem létezik hasonló küszöb.7. háttérmagyarázat
32
 Következtetések és 
ajánlások
72 
A kölcsönös megfeleltetés 2005 óta alkalmazandó olyan mechanizmusként, 
amely a legtöbb KAP-kifizetést a környezetvédelmi, közegészségügyi, ál -
lat-egészségügyi, növény-egészségügyi és állatjóléti politikákból származó 
szabályok mezőgazdasági termelők általi betartásához köti. A kölcsönös meg -
feleltetés célja a KAP e szakpolitikákkal való összhangjának javítása (és ezáltal 
a társadalmi elvárásoknak való megfelelés), valamint a mezőgazdasági termelők 
kölcsönös megfeleltetési szabályok betartására vonatkozó kötelezettségeinek 
a tudatosítása (és ezáltal a fenntartható mezőgazdaság fejlesztéséhez való hozzá -
járulás) volt. A jelentés célja annak értékelése, hogy a kölcsönös megfeleltetéssel 
kapcsolatos irányítási és kontrollrendszerek milyen mértékben voltak eredmé -
nyesek és azok milyen mértékben egyszerűsíthetők tovább, valamint ennek alap -
ján a kölcsönös megfeleltetés közép- és hosszú távú alkalmazásának javítására 
irányuló ajánlások megfogalmazása.
73 
Megállapítjuk, hogy a rendelkezésre álló információk nem tették lehetővé a Bi -
zottság számára a kölcsönös megfeleltetés eredményességének megfelelő érté -
kelését. A 2014–2020-as időszakra szóló KAP tekintetében elvégzett változtatások 
ellenére a kölcsönös megfeleltetés irányítási és kontrollrendszerét még mindig 
tovább lehetne egyszerűsíteni.
74 
Megállapítottuk, hogy a Bizottság által használt teljesítménymutatók részleges 
képet adtak a kölcsönös megfeleltetés eredményességéről. A mutatók nem 
vették figyelembe a mezőgazdasági termelők által elkövetett szabálytalanságok 
mértékét (18–27. bekezdés).
1. ajánlás
A 2020 utáni KAP-ra vonatkozó hatásvizsgálatának részeként a Bizottság vizsgálja 
meg, hogyan fejleszthetné tovább a kölcsönös megfeleltetés teljesítményének 
mérésére szolgáló mutatókat, valamint hogy e mutatókban miként vehetné 
figyelembe a kölcsönös megfeleltetési szabályoknak a mezőgazdasági termelők 
általi betartásának mértékét.
33 Következtetések és ajánlások 
75 
A jogalkotó uniós keretet hozott létre a kölcsönös megfeleltetés tekintetében. 
A jogi keret végrehajtásának figyelemmel kíséréséért a Bizottság felelős. A tag -
államok a gazdálkodók szintjére vonatkozó kötelezettségekké alakították át az 
uniós szabályokat, és ellenőrzik, hogy tiszteletben tartják-e e kötelezettsége -
ket. A 2011–2014-es pénzügyi években a helyszínen ellenőrzött mezőgazdasági 
termelők negyede azonban legalább egy szabályt megsértett, annak ellenére, 
hogy a kölcsönös megfeleltetés mögöttes célja a KAP e szabályokkal való össz -
hangjának biztosítása volt. A Bizottság nem elemezte a szabálytalanságok okait 
és a kezelésükre szolgáló eszközöket (28–36. bekezdés).
2. ajánlás
A Bizottság mostantól ossza meg hatékonyabban a kölcsönös megfeleltetési 
kötelezettségek megsértésével kapcsolatos információkat az érintett szolgála -
tok között, ezzel segítve őket a kötelezettségszegések okainak és a megoldásuk 
érdekében meghozandó megfelelő intézkedéseknek azonosításában.
76 
A 2014–2020-as időszakra szóló KAP változásai valamelyest csökkentették a köl -
csönös megfeleltetési szabályok számát olyan követelmények eltávolításával, 
amelyek nem voltak kellően relevánsak a gazdálkodási tevékenység szempont -
jából. A kontrolleljárások azonban továbbra is összetettek. A jogszabályi keret 
még eredményes kontrollrendszerek esetében sem tenné lehetővé az olyan 
célzottabb, kockázatalapú megközelítést, amely alapján bizonyos szabályokat 
vagy kontrolltételeket kisebb vagy nagyobb gyakorisággal kellene ellenőrizni, 
figyelembe véve például a szabálytalanságok számát vagy valószínűségét, vagy 
a lehetséges szabálytalanság hatásainak mértékét. Az egyszerűsítési intézkedé -
seknek – mint amilyen például a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer 
is –, amelyek többletterhek alól szabadítják fel az igazgatási szerveket és a mező -
gazdasági termelőket, egyensúlyban kell lenniük annak szükségességével, hogy 
teljesüljenek a kölcsönös megfeleltetés céljai (41–52. bekezdés).
3. ajánlás
A 2020 utáni KAP tekintetében a Bizottság tegyen javaslatot a kölcsönös megfe -
leltetéssel kapcsolatos helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó szabályok kiigazításá -
ra. Ez lehetővé tenné a főbb kontrolltételekre történő célirányosítást.
34 Következtetések és ajánlások 
77 
A 2014–2020-as időszakra szóló KAP új, zöldítést előmozdító kifizetést vezetett 
be. A zöldítési kifizetés hatálya alá tartozó gazdálkodási gyakorlatok hasonlóak 
a korábbi HMKÁ-előírásokhoz, amelyek olyan mezőgazdasági gyakorlatokat 
fedtek le, mint például a vetésforgó, az állandó legelők védelme és a tájképi jel -
legzetességek megőrzése. Következésképpen jelenleg a mezőgazdasági gyakor -
latok két párhuzamos rendszere létezik, amelyeknek azonos a célja: a termőföld 
fenntartása és a biológiai sokféleség védelme. Hasonlóságaik ellenére a kötelező 
HMKÁ-előírásokat és a zöldítési szabályokat két kontrollrendszer keretében 
ellenőrzik. Ez a kontrollrendszerekben hatékonytalanságokhoz, valamint további 
adminisztratív terhekhez vezethet (53–58. bekezdés).
4. ajánlás
A 2020 utáni KAP-ra vonatkozó hatásvizsgálatának részeként a Bizottság elemez -
ze a hasonló környezeti célkitűzésekkel működő két rendszerrel (HMKÁ-előírások 
és zöldítés) szerzett tapasztalatokat azzal a céllal, hogy további szinergiákat 
mozdítson elő közöttük. Ez az elemzés vegyen figyelembe olyan kritériumokat, 
mint az előírások környezeti hatása és a szabályok mezőgazdasági termelők általi 
betartásának történeti adatai.
78 
A kölcsönös megfeleltetés alkalmazásának költségei nincsenek megfelelően 
számszerűsítve. Egy költséghatékony politika kialakításához és végrehajtásához 
azonban szükség lenne a kölcsönös megfeleltetés összesített költségeinek érté -
kelésére az Unió, a tagállamok és a mezőgazdasági termelők szintjén. Ez a számí -
tás fontos bemeneti adat lenne a szakpolitikai változtatásokhoz annak biztosítása 
érdekében, hogy ne merüljenek fel aránytalan költségek a kívánt eredmények 
elérésére törekedve, valamint hogy mérlegeljenek olyan alternatív eszközöket, 
amelyek jobb költség-haszon arányt biztosítanának (59–64. bekezdés).
5. ajánlás
A KAP teljesítményéről szóló, 2018 végéig elkészítendő jelentés után a Bizottság 
dolgozzon ki módszertant a kölcsönös megfeleltetés költségeinek mérésére.
35 Következtetések és ajánlások 
79 
A szabálytalanság miatti szankciókat a megállapított szabálytalanság súlyossá -
ga, mértéke, tartóssága és visszatérő jellege alapján számítják ki, valamint attól 
függően, hogy a gazdálkodó gondatlanságból vagy szándékosan sértette-e meg 
a szabályokat. Megfigyeltük, hogy a gyakorlatban a szankciók alkalmazása tagál -
lamonként jelentősen eltér (65–71. bekezdés).
6. ajánlás
A 2020 utáni KAP tekintetében a Bizottság ösztönözze a szankciók uniós szinten 
egységesebb alkalmazását a súlyosság, a mérték, a tartósság, a visszatérő jelleg 
és a szándékosság fogalmának további pontosításával.
A jelentést 2016. szeptember 7-i luxembourgi ülésén fogadta el a Phil WYNN 
OWEN számvevőszéki tag elnökölte I. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök
36
 Mellékletek
A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó szabályok köre az 1306/2013/EU  európai 
parlamenti és tanácsi rendelet II. melléklete szerintI. melléklet
II. MELLÉKLET  
A KÖLCSÖNÖS MEGFELELTETÉSRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK A 93. CIKK ALAPJÁN  
SMR: Jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmény (statutory management requirement)  
GAEC: A földterület jó mez őgazdasági és környezeti állapotára vonatkozó elő írások (Standards for good agricultural and 
environmental condition of land)  
Terület  F ő téma  Követelmények és el őírások  
Környezet, 
éghajlatváltozás 
és a földterület 
jó mezőgazda­
sági állapota  Víz SMR 1 A Tanács 1991. december 12-i 91/676/EGK irányelve a 
vizek mez őgazdasági eredet ű nitrátszennyezéssel szem ­
beni védelmér ől (HL L 375., 1991.12.31., 1. o., magyar 
nyelvű különkiadás, 15. fejezet, 2. kötet, 68. o.)  4. és 5. cikk  
GAEC 1  A vízfolyások mentén védelmi sávok kialakítása (  1 ) 
GAEC 2  Amennyiben a víz öntözési célú felhasználása engedély ­
köteles, a vonatkozó engedélyezési eljárások betartása  
GAEC 3  A felszín alatti vizek szennyezés elleni védelme: a felszín 
alatti vizekbe való közvetlen kibocsátás tilalma és a 
felszín alatti vizeknek a 80/68/EGK irányelv mellékle ­
tének az érvényessége utolsó napján hatályos változa ­
tában felsorolt veszélyes anyagok talajra történ ő kibocsá ­
tása és a talajon keresztül való átszivárgása révén okozott 
közvetett szennyezésének megel őzésére vonatkozó intéz ­
kedések, amennyiben ezek mez őgazdasági tevékeny ­
séghez kapcsolódnak  
Talaj és szénkészlet  GAEC 4  Minimális talajborítás  
GAEC 5  Term őhely-specifikus minimális földgazdálkodás az 
erózió korlátozására  
GAEC 6  A talaj szervesanyag-tartalmának fenntartása megfelel ő 
gyakorlatok révén, beleértve a tarlóégetés tilalmát, kivéve ha erre növény-egészségügyi okokból kerül sor (
 2 ) 
Biológiai 
sokféleség  SMR 2 Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 30-i 
2009/147/EK irányelve a vadon élő madarak védelmér ől 
(HL L 20., 2010.1.26., 7. o.)  3. cikk (1) 
bekezdés, 
3. cikk (2) 
bekezdés b) pont, 4. cikk 
(1), (2) és (4) 
bekezdés  
SMR 3 A Tanács 1992. május 21-i 92/43/EGK irányelve a 
természetes él őhelyek, valamint a vadon él ő állatok és 
növények védelmér ől (HL L 206., 1992.7.22., 7. o., 
magyar nyelv ű különkiadás, 15. fejezet, 2. kötet, 102. o.)  6. cikk (1) és 
(2) bekezdés  
A táj jelleg ­
zetessége, a 
megőrzés 
minimális szintje  GAEC 7  A táj jellegzetességeinek meg őrzése, beleértve adott 
esetben a sövényeket, a tavakat, az árkokat, a fasorokat, 
a facsoportokat, a szórványfákat, a táblaszegélyeket és a 
teraszokat, továbbá ideértve a sövényeknek és a fáknak a 
madarak költési és fiókanevelési id őszakában történ ő 
kivágásának tilalmát, és alternatív lehet őségként az 
idegenhonos özönnövények megjelenésének megaka ­
dályozására irányuló lehetséges intézkedéseket  
Közegészség ­
ügy, állat- és 
növényegész ­
ségügy  Élelmiszer- 
biztonság  SMR 4 Az Európai Parlament és a Tanács 2002. január 28-i 
178/2002/EK rendelete az élelmiszerjog általános elveir ől 
és követelményeir ől, az Európai Élelmiszer-biztonsági 
Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra 
vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 
2002.2.1., 1. o., magyar nyelv ű különkiadás, 15. fejezet, 
6. kötet, 463. o.)  14. és 15. cikk, 
17. cikk (1) bekezdés (
 3 ), 
18., 19. és 
20. cikkHU L 347/602 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2013.12.20.
37 Mellékletek I. melléklet
Terület  F ő téma  Követelmények és el őírások  
SMR 5 A Tanács 1996. április 29-i 96/22/EK irányelve az egyes 
hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a ß- 
agonistáknak az állattenyésztésben történ ő felhasználá ­
sára vonatkozó tilalomról, valamint a 81/602/EGK, 88/146/EGK és 88/299/EGK irányelv hatályon kívül helyezésér ől (HL L 125., 1996.5.23., 3. o., magyar nyelvű 
különkiadás, 3. fejezet, 19. kötet, 64. o.)  3. cikk a), b), 
d) és e) pont, 
4., 5. és 
7. cikk  
Az állatok 
azonosítása 
és nyilván ­
tartása  SMR 6 A Tanács 2008. július 15-i 2008/71/EK irányelve a 
sertések azonosításáról és nyilvántartásáról (HL L 213., 
2005.8.8., 31. o.)  3., 4. és 
5. cikk  
SMR 7 Az Európai Parlament és a Tanács 2000. július 17-i 
1760/2000/EK rendelete a szarvasmarhafélék azonosítási 
és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a 
marhahús és marhahústermékek címkézésér ől, valamint 
a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezésér ől, 
valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül 
helyezésér ől (HL L 204., 2000.8.11., 1. o., magyar nyelvű 
különkiadás, 3. fejezet, 30. kötet, 248. o.)  4. és 7. cikk  
SMR 8 A Tanács 2003. december 17-i 21/2004/EK rendelete a 
juh- és kecskefélék azonosítási és nyilvántartási rendsze ­
rének létrehozásáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet, 
továbbá a 92/102/EGK és a 64/432/EGK irányelv módo ­
sításáról (HL L 5., 2004.1.9., 8. o., magyar nyelv ű külön­
kiadás, 3. fejezet, 42. kötet, 56. o.)  3., 4. és 
5. cikk  
Állatbeteg ­
ségek  SMR 9 Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 22-i 
999/2001/EK rendelete egyes fert őző szivacsos agyvel ő­
bántalmak megel őzésére, az ellenük való védekezésre és a 
felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról 
(HL L 147., 2001.5.31., 1. o., magyar nyelvű különkia ­
dás, 3. fejezet, 32. kötet, 289. o.)  7., 11., 12., 
13. és 
15. cikk  
Növényvéd ő 
szerek  SMR 10 Az Európai Parlament és a Tanács 2009. október 21-i 
1107/2009/EK rendelete a növényvéd ő szerek forga ­
lomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 
91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezé ­
séről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.)  55. cikk els ő 
és második 
mondat  
Állatjólét  Állatjólét  SMR 11  A Tanács 2008. december 18-i 2008/119/EK irányelve a 
borjak védelmére vonatkozó minimumkövetelmények 
megállapításáról (HL L 10., 2009.1.15., 7. o.)  3. és 4. cikk  
SMR 12 A Tanács 2008. december 18-i 2008/120/EK irányelve a 
sertések védelmére vonatkozó minimumkövetelmények 
megállapításáról (HL L 47., 2009.2.18., 5. o.)  3. és 4. cikk  
SMR 13 A Tanács 1998. július 20-i 98/58/EK irányelve a 
tenyésztés céljából tartott állatok védelmér ől (HL 
L 221., 1998.8.8., 23. o., magyar nyelv ű különkiadás, 
3. fejezet, 23. kötet, 316. o.)  4. cikk
 
( 1 ) A jó mez őgazdasági és környezeti állapot szerinti védelmi sávoknak mind a 91/676/EGK irányelv 3. cikkének (2) bekezdése alapján 
kijelölt érzékeny területeken, mind azokon kívül tiszteletben kell tartaniuk legalább a 91/676/EGK irányelv II. melléklete A. 4 . 
pontjában említett, a vízfolyások közelében lév ő mezőgazdasági területekre történ ő trágyakijuttatás feltételeire vonatkozó követelmé ­
nyeket, amelyeket a 91/676/EGK irányelv 5. cikkének (4) bekezdése alapján meghatározott tagállami cselekvési programokkal össz ­
hangban kell alkalmazni. 
( 2 ) A követelményt a tarlóégetés általános tilalmára lehet korlátozni, de a tagállamok dönthetnek úgy is, hogy további követelmén yeket 
írnak elő. 
( 3 ) Különösen az alábbiak által végrehajtva: 
— a 470/2009/EK rendelet 14. cikke és a 37/2010/EU rendelet melléklete; 
— 852/2004/EK rendelet: 4. cikk (1) bekezdés, valamint I. melléklet A. rész [II. 4. (g), h), j)), 5. (f), h)), 6.; III. 8. (a),  b), d), e)), 9. (a), 
c))]; 
— 853/2004/EK rendelet: 3. cikk (1) bekezdés és III. melléklet IX. szakasz 1. fejezet [I. 1. b), c), d), e); I. 2. a) (i., ii.,  iii.), b) (i., ii.), c); I. 
3.; I. 4.; I. 5.; II. A. 1., 2., 3., 4.; II. B. 1. (a), d)), 2., 4. (a), b))], III. melléklet X. szakasz 1. fejezet 1.; 
— 183/2005/EK rendelet: 5. cikk (1) bekezdés és I. melléklet A. rész (I. 4. e), g); II. 2. a), b), e)), 5. cikk (5) bekezdés és  III. melléklet (1., 
2.), 5. cikk (6) bekezdés; és 
— 396/2005/EK rendelet: 18. cikk.HU 2013.12.20. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 347/603
38 Mellékletek 
A kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó szabályok körének fő változásai a  2014–
2020-as időszakra szóló KAP tekintetében
A szabályokat az 1306/2013/EU rendelet 93. cikke és II. melléklete szerint egy 13 JFGK-t és hét HMKÁ-előírást tar -
talmazó közös jegyzékben gyűjtötték össze. A fő változások a korábbi jogszabályhoz képest, valamint a Bizott -
ság által adott indokolás a következők voltak:
- hét opcionális HMKÁ-előírás eltávolítása (a HMKÁ-előírások tagállamok általi kiegyensúlyozottabb 
alkalmazásának előmozdítása érdekében);
- a szennyvíziszap felhasználására vonatkozó JFGK eltávolítása (a követelmények általában inkább 
a szennyvízkezelőkre, nem pedig a mezőgazdasági termelőkre vonatkoztak);
- három, állatbetegségek bejelentésére vonatkozó JFGK eltávolítása (a módszeres kölcsönös megfelel -
tetési ellenőrzések nem illeszkedtek a betegségek kivételes előfordulásaihoz);
- a vadon élő madarak és a természetes élőhelyek védelmére vonatkozó két JFGK hatókörének csökken -
tése (a szabálytalanságokat csak akkor lehetett azonosítani, ha a mezőgazdasági termelőket tetten 
érték. A jellegükből fakadóan módszeres kölcsönös megfeleltetési ellenőrzések nem megfelelőek 
ilyen fajta szabálytalanságok esetén);
- a talajvíz szennyezéssel szembeni védelmére vonatkozó JFGK új HMKÁ-előírássá való átalakítása;
- az állandó legelők védelmére vonatkozó HMKÁ-előírásnak a  „zöld” kifizetések három gyakorlatának 
egyikévé való átalakítása;
- a nem kívánt növényzet elszaporodásának megakadályozására vonatkozó HMKÁ-előírás a közvetlen 
kifizetés alaprendszerének egyik támogathatósági kritériumává vált.II. melléklet
39 Mellékletek III. mellékletAz érdekelt felek kinyilvánították, hogy további egyszerűsítésre van sz ükség
A kifizető ügynökségek igazgatóinak 38. konferenciáján, amelyet Luxemburgban, 2015 novemberében tartot -
tak, az „Egyszerűsítés – kölcsönös megfeleltetés” témájával foglalkozó eseti munkacsoport megállapította, hogy 
hosszú távon, a 2020 utáni KAP tekintetében „meg kell reformálni és egyszerűsíteni kell” a kölcsönös megfelel -
tetési rendszert. Három kiemelt területet azonosítottak:
- a helyszínen végzett ellenőrzések releváns, objektíven ellenőrizhető kölcsönös megfeleltetési elemek -
re való korlátozása, amelyek teljes jogbiztonságot biztosító módon alkalmazhatók;
- annak biztosítása, hogy a kölcsönös megfeleltetés részét alkotó szabályok relevánsak legyenek, annak 
figyelembevételével, hogy azok mennyire fontosak a mezőgazdasági ágazat számára, hány mezőgaz -
dasági termelőt érintenek, milyen gyakori a kapcsolódó tevékenység és mennyire problémás a jogbiz -
tonság bizonyos szabályok ellenőrzésekor;
- a szándékos szabálytalanságok miatti támogatáscsökkentésre vonatkozó általános szabály megszün -
tetése és a csökkentésekre és szankciókra vonatkozó arányosabb szabályok beépítése.
Felmérésünk egyik kifejtendő kérdésében kértük, hogy a válaszadók tegyenek javaslatot arra a három fő intéz -
kedésre, amelyek segíthetnének a kölcsönös megfeleltetési rendszer egyszerűsítésében és/vagy eredményeseb -
bé tételében. A kifizető ügynökségek által leggyakrabban említett három javaslat a következő volt, a gyakoriság 
sorrendjében:
- a kölcsönös megfeleltetési követelmények számának csökkentése, azon követelményekre összponto -
sítva, amelyeket a legfontosabbnak tartanak, és amelyek szigorúan relevánsak a gazdálkodási tevé -
kenység szempontjából;
- a szankciórendszer megváltoztatása, például a szándékos szabálytalanság fogalmának megszünteté -
sével; türelmi elem bevezetésével a szabálytalanság megállapítása előtt (például az állatok nyilvántar -
tásba vétele és azonosítása kapcsán); a csökkentések és szankciók kiszámítási módszerének egyszerű -
sítésével (amely jelenleg a mérték, a súlyosság és a tartósság fogalmán alapul);
- a helyszíni ellenőrzések terjedelmének csökkentése a következők révén: mintavételen alapuló teszte -
lés, például a nagy állatállománnyal rendelkező mezőgazdasági üzemek esetén; a legkockázatosabb 
területekre összpontosított tesztelés, csökkentett szintű ellenőrzésekkel ott, ahol csak jelentéktelen 
mértékű szabálytalanságokat találtak; azoknak a kontrolltételeknek a megszüntetése, amelyek nem 
mindig ellenőrizhetők megbízhatóan a helyszínen.
A felmérésbe bevont gazdálkodási tanácsadó szervezetek emellett azt is javasolták, hogy a mezőgazdasági 
termelők kapjanak több segítséget, például a következők révén: képzés biztosítása a nyilvántartások vezetésé -
nek tárgyában; gyakorlati útmutatók és kézikönyvek; felhasználóbarátabb tájékoztatás; kampányok a kölcsönös 
megfeleltetés környezetre, élelmiszer-biztonságra és állatjólétre gyakorolt pozitív hatásairól.
A három tagállamban általunk felkeresett gazdálkodói szövetségek szintén hasonló irányvonalak mentén azo -
nosították az egyszerűsítés prioritásait: a kölcsönös megfeleltetési szabályok számának csökkentése, a szankció -
rendszer átalakítása (a szándékosság fogalmának megszüntetése, nagyobb tolerancia és a szankciók kiszámítási 
módszertanának egyszerűsítése), valamint az ellenőrzések jobb célirányosítása a legnagyobb kockázatot hordo -
zó mezőgazdasági termelők középpontba állításával.
40 Mellékletek 
A kifizető ü gynökségeknek kü ldött felmérésben szereplő esettanulmányok
XY mezőgazdasági termelőt véletlenszerűen válasz -
tották ki a 7. JFGK helyszíni kölcsönös megfeleltetési 
ellenőrzésére a 2014-es igénylési évre nézve. A ter -
melőt az előző három évben nem választották ki 
helyszíni ellenőrzésre. A termelő a 2014-es igénylési 
évben kérelmet nyújtott be, amelyben 70 hektárt és 
80 szarvasmarhát jelentett be. A termelő összesen 
25 000 euró összegű közvetlen kifizetésre jogosult.
A helyszíni vizsgálat során az ellenőrök ellenőrizték 
a gazdaság nyilvántartásában az állatokat, valamint 
az állatok bejelentését és nyilvántartását (születés, 
elhullás) tanúsító dokumentumokat. Az ellenőrök 
megállapították, hogy 20 állatot a hétnapos határidő 
lejárta után (8–20 napon belül) vettek nyilvántartásba. 
Az átlagos állatlétszám a 2014-es naptári év folyamán 
75 volt.
Az ellenőrök megállapították azt is, hogy a 2013-as 
naptári évben a termelő 10 állatot a hétnapos hatá -
ridő lejárta után jelentett be. Az átlagos állatlétszám 
2013-ban 70 volt. Kérjük, jelölje meg, hogy Ön szab -
na-e ki szankciót a 2014-es igénylési évre. Ha igen, 
adja meg, hogy a tagállami, illetve regionális jogsza -
bályokkal és normákkal összhangban %-ban milyen 
szankciót kellene kiszabni. Ha válasza nemleges, 
kérjük, ezt adja meg: „nincs szankció”.WZ mezőgazdasági termelőt véletlenszerűen válasz -
tották ki a 4. JFGK helyszíni kölcsönös megfeleltetési 
ellenőrzésére a 2014-es igénylési évre nézve. A terme -
lőt az előző három évben nem választották ki helyszí -
ni ellenőrzésre.
Az ellenőrzött termelő tulajdonában 964,35 ha és 
145 szarvasmarha van, amihez 4400 m³ trágyatáro -
lási kapacitásra van szüksége (6 hónapi tárolás). Az 
ellenőrök által a helyszíni vizsgálat során megálla -
pított és kiszámított kapacitás 10%-kal kisebb volt 
a szükségesnél.
Kérjük, jelölje meg, hogy Ön szabna-e ki szankciót 
a 2014-es igénylési évre. Ha igen, adja meg, hogy 
a tagállami, illetve regionális jogszabályokkal és nor -
mákkal összhangban %-ban milyen szankciót kellene 
kiszabni. Ha válasza nemleges, kérjük, ezt adja meg: 
„nincs szankció”.IV. melléklet
41 A Bizottság  
válaszai
Összefoglaló
II
A kölcsönös megfeleltetési rendszer bemutatásakor egyértelművé kell tenni, hogy a JFGK-k tekintetében a kölcsö -
nös megfeleltetésbe beépített alapvető szabályok a tagállamokban már egyébként is alkalmazandók átfogó ágazati 
jogszabályok révén.
III
2005 óta a kölcsönös megfeleltetés hatókörének áttekintését és egyszerűsítését célzó folyamatos tevékenység az 
alábbi eredményekkel szolgált:
Az ellenőrzési eljárásokat a 2005–2013 közötti időszakban egyszerűsítették az ellenőrzési arányokra, az előzetes 
tájékoztatásra, a helyszíni ellenőrzések időzítésére és elemeire, valamint a kontrollminta kiválasztásának harmonizá -
lására vonatkozó rendelkezések bevezetésével.
Emellett a legutolsó KAP-reformmal a JFGK-k számát 18-ról 13-ra, a HMKÁ-előírások számát pedig 15-ről 7-re csök -
kentették. A kölcsönös megfeleltetés hatókörébe bevont kötelezettségeket átvizsgálták annak fényében, hogy azok 
ellenőrizhetők-e, közvetlenül a mezőgazdasági termelőkhöz rendelhetők-e hozzá (és nem a tagállamokhoz), és hogy 
mezőgazdasági tevékenységhez kapcsolódnak-e.
A Bizottság véleménye szerint az egyszerűsítésre irányuló eddigi erőfeszítések mértéke valószínűtlenné teszi, hogy 
bármilyen további egyszerűsítés elérhető lenne úgy, hogy ne veszélyeztesse például a kölcsönös megfeleltetés 
környezetvédelmi célkitűzéseit.
IV
A Bizottság úgy véli, hogy a kölcsönös megfeleltetési célok teljesítése terén elért hatékonyság mérésére alkalma -
zott teljesítménymutatók a legmegfelelőbbek a rendelkezésre álló információk alapján. A kölcsönös megfeleltetés 
célja a fenntartható mezőgazdaság fejlesztéséhez történő hozzájárulás a mezőgazdasági termelők tudatosságának 
növelésén keresztül és az, hogy a KAP jobban megfeleljen a társadalmi elvárásoknak. A HMKÁ célja a talajerózió 
megelőzéséhez történő hozzájárulás, a talaj szervesanyag-tartalmának és szerkezetének a fenntartása, a megőrzés 
minimális szintjének biztosítása, az élőhelyek károsításának elkerülése, valamint a vízvédelem és -gazdálkodás. 
E tekintetben a kölcsönös megfeleltetés nem a saját célokkal rendelkező egyéb politikák végrehajtási eszköze.
A kötelezettségszegések okainak elemzésére az ágazati jogszabályok végrehajtásának keretében került sor. A köl -
csönös megfeleltetés és a mezőgazdasági tanácsadó rendszer azonban szerepet játszik a kötelezettségszegések 
okainak kezelésében.
VI
A környezeti célkitűzéseket (például a termőföld és a biológiai sokféleség megőrzése) nem csupán a kifizetések 
zöldítésével és a HMKÁ-előírások révén valósítják meg, de a II. pillér szerinti környezetvédelmi és éghajlati intéz -
kedésekkel is. E különböző eszközök jellege, célja és működése azonban eltérő és egymást kiegészítő. Az egymást 
kiegészítő jellegüket jól illusztrálja a bizottsági szolgálati munkadokumentum (SWD (2016) 218 final) 1. ábrája.
A zöldítési szabályokat és a HMKÁ-t egyaránt az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) kezeli, és ez 
garantálja az erőforrások leghatékonyabb felhasználását. Vannak azonban amellett szóló indokok, hogy a HMKÁ-k 
és a zöldítés nem feltétlenül ellenőrizhetők együtt. Mivel a zöldítés a támogathatóság feltétele, ezért azt a ked -
vezményezettek 5%-a esetében adminisztratív ellenőrzésekkel és helyszíni ellenőrzésekkel előzetesen ellenőrzik. 
A HMKÁ-k ellenőrzése a kölcsönös megfeleltetés keretében történik, amelyet a támogathatósági követelményektől 
eltérően kezelnek.
A Bizottság válaszai 42
VII
A JFGK-k az ágazati jogszabályokból fakadnak, és a tagállamok használhatják a saját meglévő igazgatási és kont -
rollrendszereiket (az 1306/2013/EU rendelet 96. cikke). A meglévő kontrollrendszerek így szoros együttműködésben 
felhasználhatók a kölcsönös megfeleltetési kontrollrendszerhez. A HMKÁ-előírások jelentős költségekkel sem járnak 
a mezőgazdasági termelők számára, mivel ezek eredetileg alapvető előírások. Ezek ellenőrzésének a költségeit 
a más KAP-eszközöket is kiszolgáló IIER viseli.
A Bizottság a 2014. évi éves tevékenységi jelentésében számszerűsítette az ellenőrzéshez kapcsolódó összes költ -
séget, fenntartva azt, hogy „az utólagos ellenőrzések” (mint például a kölcsönös megfeleltetés) „visszatartó hatása 
nem számszerűsíthető előnyökkel is jár”.
VIII
Bár a keretrendszer európai uniós szinten van meghatározva, a JFGK-k és a HMKÁ szerinti, mezőgazdasági üzemek 
szintjén teljesítendő kötelezettségeket nagymértékben a tagállamok határozzák meg a nemzeti vagy regionális 
viszonyok szerinti kihívások és mezőgazdasági struktúrák figyelembevétele érdekében. E tekintetben fontos, hogy 
a tagállamok rendelkeznek bizonyos végrehajtási mozgástérrel az egyes, mezőgazdasági üzemek szintjén telje -
sítendő kötelezettségek esetében a szankciók kiszámításához. Az EU-rendelet meghatározza azt az elvet, hogy 
a szankciókat eseti alapon kell kiszámítani, figyelembe véve a megállapított meg nem felelés súlyosságát, mértékét, 
tartósságát, visszatérő jellegét vagy szándékosságát. Ezeknek az elveknek a harmonizált végrehajtását – mindene -
kelőtt a Bizottság által végzett vizsgálatokon keresztül – minden tagállamban biztosítják. Amennyiben egy adott 
tagállam esetében e tekintetben hiányosságokat találnak, megfelelő nyomon követésre kerül sor a számlaelszámo -
lás keretrendszerében.
IX Első francia bekezdés
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
IX Második francia bekezdés
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
IX Harmadik francia bekezdés
A Bizottság nem fogadja el ezt az ajánlást. A Számvevőszék általi ajánlás nem egyszerűsítené le a kölcsönös megfe -
leltetést, de valójában annak hatályát csökkenti. A kölcsönös megfeleltetés hatályát a múltban már több alkalommal 
egyszerűsítették. A tagállamok továbbá most már széles körű mozgástérrel rendelkeznek a kontroll mintavételben 
rejlő kockázatok figyelembevételére és a kontrollrendszereik optimalizálására. A Bizottság úgy véli, hogy ez az aján -
lás a helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó szabályok enyhüléséhez vezethet, ami végső soron aláaknázhatja a kölcsö -
nös megfeleltetés hatékonyságát.
IX Negyedik francia bekezdés
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
A Bizottság válaszai 43
IX Ötödik francia bekezdés
A Bizottság részben elfogadja ezt az ajánlást. Ennek az ajánlásnak a végrehajtása az adminisztratív teherre vonat -
kozóan tervezett tanulmány eredményétől függ. A kölcsönös megfeleltetés adminisztratív költségeit a meg nem 
felelés által – a társadalom, az államháztartás és a környezet számára – okozott költségek és a kölcsönös megfelelte -
tés lehetséges előnyeinek összefüggésében kell figyelembe venni.
IX Hatodik francia bekezdés
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
A Bizottság az e kérdésekre vonatkozó bevált gyakorlatok cseréjére szolgáló programok szervezését tervezi.
Bevezetés
06
Az ágazati jogszabályok már a kölcsönös megfeleltetés bevezetése előtt alkalmazandók voltak a tagállamokban.
09
A Bizottság végrehajtott minden – a Számvevőszék 8/2008. különjelentésében foglalt – elfogadott ajánlást.
10
A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó változásokat végrehajtották, és a kölcsönös megfeleltetési rendszer jelen -
tős módosításokon esett át a legutóbbi KAP-reform során.
10 Második francia bekezdés
A kölcsönös megfeleltetés hatókörében szereplő kötelezettségeket átvizsgálták annak fényében, hogy azok elle -
nőrizhetők-e, közvetlenül a mezőgazdasági termelőkhöz rendelhetők-e hozzá (és nem a tagállamokhoz), és hogy 
mezőgazdasági tevékenységhez kapcsolódnak-e.
Észrevételek
A Bizottság egy üttes válasza a 18–21. bekezdésre
A kölcsönös megfeleltetés célja a fenntartható mezőgazdaság fejlesztéséhez való hozzájárulás, az, hogy a KAP job -
ban megfeleljen a társadalmi elvárásoknak, továbbá a talajerózió megelőzése, a talaj szervesanyag-tartalmának és 
a szerkezetének a fenntartása, a megőrzés minimális szintjének biztosítása, az élőhelyek károsításának megelőzése, 
valamint a vízvédelem és -gazdálkodás. A kölcsönös megfeleltetés nem más politikák végrehajtási eszköze. Ez már 
egyértelművé vált a kölcsönös megfeleltetés bevezetésekor, mivel a kölcsönös megfeleltetés nem támogathatósági 
előírás (lásd a 2003. június 26-i elnökségi kompromisszumot). Közvetett úton hat, a kedvezményezett tudatosságá -
nak növelésével. A háttérben meghúzódó ágazati politikák, és nem a kölcsönös megfeleltetés feladata azon okok 
azonosítása és kezelése, amelyek miatt a mezőgazdasági termelők nem feleltek meg annak az ágazati jogszabály -
nak, amelyből a JFGK fakad.
Továbbá, az 1306/2013/EU rendelet II. mellékletével összhangban az ilyen elemzés szempontjából csak az ágazati 
jogszabályokból fakadó egyes cikkek vagy bekezdések fontosak, amelyek figyelembe veszik a politikák szélesebb 
hatókörét.
A Bizottság válaszai 44
Ami a környezetvédelmi jogszabályokat illeti, külön teljesítménymutatók kerültek kialakításra a JFGK-k által lefedett 
egyes ágazati irányelvekre, és jelenleg alakítanak ki mutatókat az Európai Unió talajvédelmi stratégiája részeként. 
A környezeti állapot kölcsönös megfeleltetés körébe tartozó irányelvek szerinti jelentéstételi információkból megál -
lapítható alakulása összefügg az említett irányelvek rendelkezései végrehajtásának hatékonyságával.
A külső kölcsönös megfeleltetés európai uniós szinten, a politikai ciklusban minden KAP-intézkedés – akár van 
költségvetési hatása, akár nincs – állandó értékelés tárgya. A különleges teljesítménymutatók a JFGK-k által lefedett 
egyes ágazati irányelvekben találhatók, és például mutatókat alakítanak ki a talajpolitika terén is.
22
A Bizottság úgy véli, hogy a „kölcsönös megfeleltetés hatálya alá tartozó KAP-kifizetések százalékaránya” ered -
ménymutató tükrözi a kölcsönös megfeleltetés hatásait a gazdálkodó népesség körében. Valójában minél több 
kifizetés esik a kölcsönös megfeleltetés alá, annál nagyobb a lehetséges kötelezettségszegés pénzügyi hatása az 
egyes mezőgazdasági termelőkre, ami javítja a mezőgazdasági termelők előírások betartására vonatkozó tudatossá -
gát. A kölcsönös megfeleltetés növelte a tudatosságot a mezőgazdasági termelők körében, és bizonyos változásokat 
váltott ki a gazdálkodási gyakorlatokban.
24
A Bizottság úgy véli, hogy a „nyilvánosság által a kölcsönös megfeleltetésről nyilvánított vélemény” eredménymu -
tató tükrözi a kölcsönös megfeleltetés hatékonyságát a társadalmi elvárásoknak való megfelelés terén, a KAP-poli -
tika és más érintett politikák összhangjának javításával. Az Eurobarométer-felmérés kérdései pontosan körüljárják 
a KAP-kifizetések és az előírások betartása közötti kapcsolat elfogadásának kérdését. Az eredmények e tekintetben 
nagymértékben pozitívak.
25
A Bizottság úgy véli, hogy a „HMKÁ-előírások ellenőrzési aránya” eredménymutató jó közelítést ad a várható kör -
nyezetvédelmi eredményről. Feltéve, hogy a nemzeti HMKÁ-előírásokat a tagállamok megfelelően meghatározzák, 
ezen előírásoknak a mezőgazdasági termelők általi betartása pozitív környezeti eredményhez kell, hogy vezes -
sen. Az ellenőrzési arány betartása – a lehetőségek szerinti mértékben – lehetővé teszi annak biztosítását, hogy 
a mezőgazdasági termelők betartsák az előírásokat. A rendelkezésre álló információk összefüggésében ez a legjobb 
mutató.
A Bizottság továbbá „az állandó legelők által elfoglalt terület” eredménymutatót is jó viszonyítási alapnak tartja 
ezen eszköz hatékonyságának meghatározásához. Ezt a mutatót nyomon követik annak ellenőrzésére, hogy a tag -
állam megtett-e minden szükséges javító intézkedést, amikor az arány az engedélyezett küszöbérték alá csökkent. 
Egyértelmű, hogy az arány alakulására különböző tényezők hatnak, de a mutatóval itt nem ezt mérjük.
26
A Bizottság úgy véli, hogy a mutatói megfelelőek a kölcsönös megfeleltetés céljaira. A „kölcsönös megfeleltetés 
hatálya alá tartozó hektárok száma” eredménymutató megfelelően tükrözi a kölcsönös megfeleltetés hatékonyságát 
és hasznos a meglévő eredménymutatók kiegészítéséhez. A kölcsönös megfeleltetés hatálya alá tartozó előírások 
nagymértékben a mezőgazdasági területen követendő gyakorlatok (HMKÁ-előírások, a környezetvédelmi jogszabá -
lyok hatálya alá eső gyakorlatok, növényvédő szerek használata stb.). Minél több hektár tartozik a kölcsönös megfe -
leltetési rendszer hatálya alá, annál jobb a rendszer hatékonysága.
A Bizottság válaszai 45
27
A Számvevőszék által idézett mutatók, mint például a mezőgazdasági területek madárpopulációira vonatkozó 
mutató, a vízminőség stb. a KAP és egyéb európai uniós politikák általános célját tükröző hatásmutatók. Számos 
eszköz járul hozzá ezen általános célkitűzések eléréséhez – és a kölcsönös megfeleltetés ezek közül csak egy elem. 
A kölcsönös megfeleltetés egyedi céljai – amelyek ezen eszköznek a KAP általános célkitűzéseihez való konkrét hoz -
zájárulását tükrözik – a 22–26. bekezdésben bemutatott eredménymutatókban jelennek meg.
28
A Bizottság úgy véli, hogy a kötelezettségszegések száma nem megfelelő mutató a kölcsönös megfeleltetés teljesít -
ményére. A kölcsönös megfeleltetési kontrollstatisztikát a DG AGRI ellenőrzések tekintetében alkalmazzák a tagál -
lam kontrollrendszerei hatékonyságának mutatójaként. Egyes ágazatokban a meg nem felelés magas aránya azt is 
mutathatja, hogy a kölcsönös megfeleltetési ellenőrzések hatékonyak.
29
A kötelezettségszegések elsősorban két követelménycsoporthoz (lásd a 31. bekezdést, valamint a 2. és 3. ábrát) 
kapcsolódnak.
30
A meg nem felelési arányok növekedése inkább a kontrollrendszer javulásának az eredménye lehet, és nem a nem 
megfelelő magatartás arányának növekedése.
33
A vadon élő madarakra vonatkozó kijelentés például nem minden tagállamra alkalmazandó. A Bizottság szeretné 
megjegyezni, hogy például a vadon élő madarak tekintetében figyelembe kell venni, hogy bár a kötelezettségsze -
gések összesített aránya a Számvevőszék által bemutatott érték, van néhány olyan tagállam, ahol a Bizottság elle -
nőrzései súlyos problémákat azonosítottak az ellenőrzések terén. Azaz a kötelezettségszegések alacsony arányának 
oka az adott tagállam enyhébb kontrollrendszere is lehet.
34
A kötelezettségszegés okainak elemzése és ezen okok kezelése nem kölcsönös megfeleltetési, hanem ágazati politi -
kai feladat. A kölcsönös megfeleltetés tekintetében azonban a DG AGRI azzal a céllal elemzi a kontrollstatisztikákat, 
hogy az adatokat felhasználja az ellenőrzési programja kialakítása során végzett kockázatelemzésekhez.
35
A Bizottság úgy véli, hogy a kölcsönös megfeleltetés nem az ágazati politikák végrehajtásának eszköze.
A 2014-es igénylési évben a kölcsönös megfeleltetés tekintetében a Bizottság egyedi ellenőrzéseket folytatott le 
egyes tagállamokban, az állatokkal kapcsolatos kérdésekre koncentrálva. Szem előtt kell tartani azonban, hogy 
a Bizottság kölcsönös megfeleltetési ellenőrzéseinek kiindulási pontja az Európai Unió pénzügyi érdekeinek 
védelme a mezőgazdaság területén.
A DG ENV kapja meg a vizsgálati jelentéseket, valamint a statisztikákat a DG AGRI-tól. A DG ENV elemzi a kötelezett -
ségszegések okait, és szükség esetén biztosítja a tagállammal együtt végzett utánkövetést.
A Bizottság válaszai 46
36
A kölcsönös megfeleltetés nem más politikák végrehajtási eszköze. Ez már egyértelművé vált a kölcsönös megfelel -
tetés bevezetésekor, mivel a kölcsönös megfeleltetés nem támogathatósági előírás (lásd a 2003. június 26-i elnök -
ségi kompromisszumot). Továbbá, a meg nem felelés súlyos foka esetén növelni kell a minimális ellenőrzési arányt.1
Az állategészségügyre és közegészségügyre, a növényegészségügyre és az állatjólétre vonatkozó jogszabályok ese -
tében a Bizottság ellenőrzéseket végez annak biztosítására, hogy a nemzeti hatóságok teljesítik a jogi kötelezett -
ségeiket. A környezetvédelmi jogszabályok esetében a Bizottság egy politikai kezdeményezésen dolgozik, amely 
segíti a tagállamokat a megfelelőség biztosításának (azaz a megfelelés kockázatalapú nyomon követésének, előse -
gítésének és végrehajtatásának) javításában, az arányosság és a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett.
39
A Bizottság úgy véli, hogy az átdolgozott vagy új kiadási javaslatok előterjesztésekor nem kell megbecsülnie a kont -
rollrendszerek költségeit és hasznait, mivel a kölcsönös megfeleltetés tartalmazza például az állategészségügyet 
és a közegészségügyet is, ahol a költség-haszon számítások aligha vehetik kellő mértékben figyelembe például 
a közegészségügyet.
40
Az arányosság mindig jelen van, mivel a szankciók kiszámítása a kedvezményezett KAP-kifizetésének százalékos ará -
nyában történik, a szankciók alkalmazása mellőzésének vagy a szándékos és ismételt alkalmazásának lehetőségével.
Az uniós jogszabály2 harmonizált alapot kínál a meg nem felelések értékelésére és szankcionálására az európai 
uniós szintű kölcsönös megfeleltetéshez. A nemzeti szankcionálási rendszerek pontos kialakítását azonban a tagál -
lamokra kell hagyni, hogy figyelembe vehessék a kölcsönös megfeleltetés keretében alkalmazandó szabályok széles 
körét. A Bizottság az e kérdésekre vonatkozó bevált gyakorlat tagállamokkal történő cseréjére szolgáló programok 
szervezését tervezi.
Bár a keretrendszer európai uniós szinten van meghatározva, a JFGK-k és a HMKÁ szerinti, mezőgazdasági üzemek 
szintjén teljesítendő kötelezettségeket nagymértékben a tagállamok határozzák meg a nemzeti vagy regionális 
viszonyok szerinti kihívások és mezőgazdasági struktúrák figyelembevétele érdekében. E tekintetben fontos, hogy 
a tagállamok rendelkeznek bizonyos végrehajtási mozgástérrel az egyes, mezőgazdasági üzemek szintjén telje -
sítendő kötelezettségek esetében a szankciók kiszámításához. Az EU-rendelet meghatározza azt az elvet, hogy 
a szankciókat eseti alapon kell kiszámítani, figyelembe véve a megállapított meg nem felelés súlyosságát, mértékét, 
tartósságát, visszatérő jellegét vagy szándékosságát. Ezeknek az elveknek a harmonizált végrehajtását – mindene -
kelőtt a Bizottság által végzett vizsgálatokon keresztül – minden tagállamban biztosítják. Amennyiben egy adott 
tagállam esetében e tekintetben hiányosságokat találnak, megfelelő nyomon követésre kerül sor a számlaelszámo -
lás keretrendszerében.
41
Annak fényében, hogy a HMKÁ-előírások számát több mint 50%-kal csökkentették (15-ről 7-re) a DG AGRI várako -
zása szerint a tagállamok csökkentették a mezőgazdasági termelők adminisztratív terheit.
1 A IX. pont alatt (második francia bekezdés) említett „alacsony, 1%-os ellenőrzési arány” kapcsán: A 809/2014/EU rendelet 68. cikkének (4) 
bekezdése szerint a helyszíni ellenőrzések számát meg kell növelni, amennyiben egy adott jogi aktus vagy előírás esetében jelentős mértékű 
meg nem felelést tárnak fel. 2009-ben a Bizottság kiadott egy munkadokumentumot ebben a kérdésben (DS/2009/28/rev3), amely még mindig 
hatályban van. Ennélfogva a minimális ellenőrzési arány szükség esetén kiigazítható.
2 Különösen a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet II. fejezetében és a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet III. 
fejezetében.
A Bizottság válaszai 47
42
A JFGK-k és a HMKÁ-k listája jelentősen lerövidült. A JFGK-kat és a HMKÁ-kat egyetlen listába egyesítették az 
1306/2013/EU rendelet 2. mellékletében. Továbbá, a JFGK-kat áttekintették, és csak azok a rendelkezések maradtak 
meg, amelyek közvetlenül a mezőgazdasági termelőt célozzák meg és a mezőgazdasági tevékenységhez kapcso -
lódnak. A Bizottság úgy véli, nehéz megítélni, hogy milyen módon lehetne elkerülni, hogy a további csökkentés 
megszorítást eredményezzen a mezőgazdasághoz és a környezetvédelemhez kapcsolódó fontos kérdésekben, és 
ezzel aláaknázza például az Európai Unió környezetvédelmi céljait.
44
A Bizottság tapasztalata alapján a kifizető ügynökségek, a gazdálkodói szövetségek és a mezőgazdasági tanácsadó 
szervezetek összetettségre vonatkozó véleménye inkább az ágazati jogszabályokhoz kapcsolódik, nem a kölcsö -
nös megfeleltetéshez. A tagállamok rendelkeznek továbbá a szükséges rugalmassággal a követelmények megha -
tározása során, hogy megvalósítsák az európai uniós irányelv célkitűzéseit; így az összetettség itt is jelen van. Az 
egyszerűsítés során a kölcsönös megfeleltetés hatókörében szereplő kötelezettségeket több alkalommal áttekin -
tették, hogy azokat célzottabbá tegyék az ellenőrizhetőség, a közvetlenül a mezőgazdasági termelőhöz (és nem 
tagállamokhoz) történő hozzárendelés, valamint a mezőgazdasági tevékenységhez való kapcsolódás tekintetében. 
A mezőgazdaság és a környezetvédelem közötti kapcsolat a természeténél fogva összetett, így minden végrehajtási 
rendelkezés figyelembe veszi ezt az összetettséget. A környezetvédelmi jogszabályok végrehajtása általában össze -
tettebb, ha a tagállamok szeretnék biztosítani, hogy a mezőgazdasági gyakorlatok a lehető legkisebb mértékben 
változzanak, miközben védik a környezetet. Ahol ez az eset áll fenn, az egyszerűsítés bevezetése a jelenleg egyes 
mezőgazdasági termelőkre alkalmazandónál szigorúbb szabályokhoz vezethet. A 2. háttérmagyarázat jó példa erre: 
az előírások és ellenőrzések egyszerűbbek lennének, ha minden távolságot a legnagyobb távolságra növelnének, de 
ez számos mezőgazdasági termelő részére elkerülhető terheket okozna.
45
A Számvevőszék példája bemutatja a mezőgazdaság és a környezet közötti kapcsolat összetettségét. Helyénvaló 
a többi vízfolyásnál meghatározottnál nagyobb távolságot előírni trágya ivóvízellátási célokra használt kút körüli 
alkalmazására. E követelmények szabványosítása nem tükrözné kellőképpen a helyi környezetvédelmi helyzetet.
Lásd a Bizottság 44. bekezdésre adott válaszát is.
2. háttérmagyarázat. Példák a kölcsönös megfeleltetés ellenőrzési kézikönyvében az 
Egyes ült Királyságban, Észak-Írországban előírt követelményekre
A 2. háttérmagyarázat tartalma bemutatja, hogy egy adott tagállam hogyan hajtotta végre az ágazati 
jogszabályokat.
46
A Bizottság úgy véli, hogy a meglátogatott tagállamok által létrehozott ellenőrzési pontok száma nem tudja illuszt -
rálni a kölcsönös megfeleltetés hatókörében foglalt ágazati jogszabályok változatosságát. Továbbá, az 1306/2013/EU 
rendelet 96. cikke értelmében „a tagállamok igénybe vehetik meglévő igazgatási és kontrollrendszereiket a kölcsö -
nös megfeleltetés szabályainak való megfelelés biztosítása céljából”.
3. háttérmagyarázat. A  2014–2020-as KAP változásainak korlátozott hatása az Egyes ült 
Királyságban (Észak-Írország) az ellenőrző hatóságok által használt ellenőrzőlistákra. 
Második albekezdés
A legutóbbi KAP-reform során a HMKÁ-k listáját több mint 50%-kal lerövidítették, azaz a tagállam a saját döntése 
szerint növelheti az ellenőrzési pontok számát.
A felszín alatti vizekről szóló irányelv átkerült egy JFGK-ból (2) egy HMKÁ-ba.
A Bizottság válaszai 48
47
Az 1306/2013/EU rendelet 96. cikke értelmében „a tagállamok igénybe vehetik meglévő igazgatási és kontrollrend -
szereiket a kölcsönös megfeleltetés szabályainak való megfelelés biztosítása céljából”.
A kötelezettségszegések alacsony szintje elfedheti a kontrollrendszer elégtelenségét, és ez a mezőgazdaság terü -
letén az Európai Unió pénzügyi érdekei szempontjából kockázathoz vezethet. Ezen kívül, a kötelezettségszegések 
alacsony szintje mellett nem feltételezhető, hogy továbbra is ez lesz a helyzet az ellenőrzések további csökkentése 
esetén: a kölcsönös megfeleltetési ellenőrzések megléte várhatóan visszatartó erővel hat a szabályok megszegése 
tekintetében.
48
A mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben részt vevő mezőgazdasági termelők aránya a közvetlen 
kifizetések kedvezményezettjeihez képest 2014-ben 3% (Szlovénia) és 77% (Málta) között változik. A mezőgazdasági 
kistermelői támogatási rendszer az Európai Unió teljes mezőgazdasági területének 4%-át fedi le.3
50
A kölcsönös megfeleltetési követelmények (és a zöldítés) alóli mentesség miatt az adminisztrációs és irányítási költ -
ségeknek logikusan csökkennie kell. Nem csak azért, mert a kölcsönös megfeleltetéshez (és zöldítéshez) kapcsolódó 
helyszíni ellenőrzés alá eső populáció ugyanolyan arányban csökken, hanem azért is, mert egyszerűsített kérelme -
zési folyamat van érvényben (kevesebb adatot kell kezelni). Továbbá, a helyszíni ellenőrzések tartalma a mezőgaz -
dasági kistermelői támogatási rendszerben maga is jobban korlátozódik a támogathatósági feltételekre.
51
Ezekre az eltérésekre az eltérő nemzeti mezőgazdasági szerkezetek, és potenciálisan a mezőgazdasági kistermelői 
támogatási rendszeren belül alkalmazott eltérő számítási módszerek adnak magyarázatot. Az olyan országokban, 
mint például Románia vagy Olaszország, más országokkal összevetve, potenciálisan nagy számú mezőgazdasági 
termelő jogosult a rendszerben való részvételre.
A tagállamok által rendelkezésre bocsátott adatok szerint 2014-ben Romániában a kistermelők a közvetlen kifizeté -
sek kedvezményezettjeinek körülbelül 71%-át és a teljes mezőgazdasági földterület 16,4%-át képviselik.
52
A Bizottság tudomásul vette a Számvevőszék észrevételét, és szeretne rámutatni, hogy a leírt kizárás nem kölcsönös 
megfeleltetési jogszabályból fakad.
4. háttérmagyarázat. A termelők mentesítése a nitrátirányelvvel kapcsolatos kölcsönös 
megfeleltetési kötelezettségek alól Litvániában
A kölcsönös megfeleltetési rendszer alapvetően egy ellenőrző és szankcionáló rendszer, amelyet a KAP-kereté -
ben kapott kifizetésekre alkalmaznak. Ennélfogva, a gazdaságok mentesítése a kölcsönös megfeleltetési előírások 
alól nem mentesíti az ilyen gazdaságokat a környezetvédelmi jogszabályok, köztük a nitrátirányelv, betartása alól. 
A 4. háttérmagyarázatban említett különböző mentességi küszöbértékek a nitrátirányelv adott országban történő 
bevezetésével kapcsolatosak, nem a kölcsönös megfeleltetési rendszerrel. A mezőgazdasági termelők kölcsönös 
megfeleltetési szankciókból való kizárása ráadásul nem zárja ki őket a környezetvédelmi jogszabályokból fakadó 
ellenőrzések és vizsgálatok alól.
3 A Bizottság szolgálati munkadokumentuma „a zöldítés áttekintéséről egy év elteltével” SWD(2016)218 final, 19. o.
A Bizottság válaszai 49
54
A zöldítés és a HMKÁ két egymást kiegészítő mechanizmus, amely az Európai Unió mezőgazdasága környezet -
védelmi teljesítményének javítására szolgál: A zöld közvetlen kifizetés az éghajlat és a környezet szempontjából 
jótékony gyakorlatokat (a növénytermesztés diverzifikálása, az állandó gyepterületek fenntartása és legalább 5% 
ökológiai jelentőségű terület fenntartása) alkalmazó mezőgazdasági termelők számára biztosított kifizetés.
A növénytermesztés diverzifikálása, az állandó gyepterületek fenntartása és az 5% ökológiai jelentőségű terü -
let fenntartása a zöldítés velejárója. Ezek a gyakorlatok eltérnek a HMKÁ-előírásoktól: a vetésforgó nem minősül 
a növénytermesztés diverzifikálásának, az állandó legelők védelme eltér az állandó gyepterületek fenntartásától 
a zöldítésről szóló jogszabályban foglaltak szerint, és a tájképi jellegzetességek megőrzése a mezőgazdasági földte -
rület összességén nem ugyanaz, mint 5% ökológiai jelentőségű terület fenntartása a szántóföldön. A KAP legutóbbi 
reformja a HMKÁ-keretrendszer észszerűsítéséhez és egyszerűsítéséhez vezetett, eltávolítva egyes HMKÁ-előíráso -
kat, mint például a vetésforgóra és az állandó legelők védelméről szóló előírásokat.
56
A tagállamoknak lehetőségük van az 1%-os minimális kölcsönös megfeleltetési ellenőrzési mintavételi arányt 
választani az 5%-os támogathatósági mintából. Ennélfogva a két elem között szinergia áll fenn. Továbbá, 
a HMKÁ-előírások szerint védett tájelem figyelembe vehető a zöldítésben szereplő ökológiai jelentőségű területnél.
57
A tájképi jellegzetességek megőrzése a mezőgazdasági földterület összességén és 5% ökológiai jelentőségű terület 
fenntartása a szántóföldön, a biológiai sokféleséggel kapcsolatos eltérő intézkedések. Az első követelmény bizto -
sítja, hogy a biológiai sokféleség szempontjából kedvező tájképi elemeket megtartsák, míg a második azt garan -
tálja, hogy a zöld közvetlen kifizetésből részesülő bármely mezőgazdasági termelő a szántóföldi területének lega -
lább 5%-át ökológiai jelentőségű területnek szánja. Ez a biológiai sokféleséghez kapcsolódó két eltérő célkitűzés, 
amely két különböző szabályrendszert és különböző ellenőrzéseket indokol.
A Bizottság egy üttes válasza az 59–60. bekezdésre
A kölcsönös megfeleltetés tiszta költségeit meg kell különböztetni az ágazati jogszabályokat alkalmazó mezőgaz -
dasági termelőknél és tagállamoknál felmerülő költségektől. Az ágazati jogszabályok tekintetében a megfeleltetés 
költségeit szembe kell állítani a társadalom számára a meg nem felelés esetén például a természeti erőforrások 
szennyeződése, betegségek megfékezése stb. miatt felmerülő költségekkel.
A kölcsönös megfeleltetést figyelembe fogják venni az adminisztratív terhekre vonatkozó tervezett tanulmányban.
61
Még ha az ágazati jogszabályok meg is határoznak minimális ellenőrzési arányokat, ezek nem kiegészítő elle -
nőrzések, mivel felhasználhatók a kölcsönös megfeleltetésre, ugyanakkor költséghatékony szinergikus hatást 
biztosítanak.
62
A gyakorlatban nincsenek további, a Bizottság által előírt kötelezettségekről vezetett nyilvántartások, mivel 
a JFGK-k értelmében fennálló kötelezettségek már az ágazati európai uniós jogszabályok szerinti kölcsönös meg -
feleltetés bevezetése előtt léteztek. Továbbá sem a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet, sem 
a kölcsönös megfeleltetési rendszer részleteit megállapító 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet nem veze -
tett be a mezőgazdasági termelők számára további nyilvántartási követelményeket.
A Bizottság válaszai 50
63
Az Európai Parlament által kezdeményezett és a DG AGRI által megrendelt említett tanulmány nem a kölcsönös 
megfeleltetésre összpontosított, hanem a kölcsönös megfeleltetés hatókörén kívüli jogszabályokat vizsgálta (a 
növényvédő szerek fenntartható használatáról szóló irányelv). Továbbá elavulttá vált, mivel időközben bizonyos 
követelmények kikerültek a kölcsönös megfeleltetés köréből (pl. a nem kívánt növényzet elszaporodásának meg -
akadályozása és a vetésforgó).
64
Ez a kijelentés a kifizető ügynökségek feltételezésein alapul, és ellentétben van azzal a ténnyel, hogy a JFGK-k és 
a HMKÁ-k listája lényegesen lerövidült a legutolsó KAP-reform során. A Bizottság kétségbe vonja az ilyen kijelenté -
sek tényszerű tartalmát, mivel a kifizető ügynökségek azt számadatokkal nem támasztották alá.
65
A jogszabályok már meghatározzák a szankciók kiszámításának keretrendszerét, a súlyosság, a mérték és a tartós -
ság, valamint az első alkalommal elkövetett kötelezettségsértések, az ismételten előforduló kötelezettségsértések 
és a szándékosan elkövetett kötelezettségsértések esetén alkalmazandó százalékos arány meghatározásával. Ennél -
fogva már létezik harmonizált alap.
66
Bár a keretrendszer európai uniós szinten van meghatározva, a JFGK-k és a HMKÁ szerinti, mezőgazdasági üzemek 
szintjén teljesítendő kötelezettségeket nagymértékben a tagállamok határozzák meg a nemzeti vagy regionális 
viszonyok szerinti kihívások és mezőgazdasági struktúrák figyelembevétele érdekében. E tekintetben fontos, hogy 
a tagállamok rendelkeznek bizonyos végrehajtási mozgástérrel az egyes, mezőgazdasági üzemek szintjén teljesí -
tendő kötelezettségek mindegyike esetében a szankciók kiszámításához. Az EU-rendelet meghatározza azt az elvet, 
hogy a szankciókat eseti alapon kell kiszámítani, figyelembe véve a megállapított meg nem felelés súlyosságát, 
mértékét, tartósságát, visszatérő jellegét vagy szándékosságát. Ezeknek az elveknek a harmonizált végrehajtását – 
mindenekelőtt a Bizottság által végzett vizsgálatokon keresztül – minden tagállamban biztosítják. Amennyiben egy 
adott tagállam esetében e tekintetben hiányosságokat találnak, megfelelő nyomon követésre kerül sor a számlael -
számolás keretrendszerében. Továbbá, a Számvevőszék aggályait figyelembe véve a DG AGRI a kérdések kapcsán 
a bevált gyakorlattal foglalkozó szemináriumok megrendezését tervezi a tagállamok részvételével.
67
A szándékosság fogalma olyan elem, amelynek célja a kölcsönös megfeleltetési csökkentések arányosságának 
fenntartása, mivel ez kiegyensúlyozza a korábbi szankciók nélküli kisebb meg nem feleléseket és a jelenlegi korai 
előrejelző rendszert. Ezt a kérdést széles körben tárgyalták a legutolsó KAP-reform során, és a tagállamok végül 
a fenntartása mellett döntöttek. A szándékosság fogalmával kapcsolatban az Európai Bíróság 2014. február 27-én 
hozott ítélete (C-396/12. sz. ügy) nyújt útmutatást.
68
A tagállamok rendelkeznek bizonyos szabadsággal a saját értékelő hálózatuk megtervezésében (lásd a Bizottság 
megjegyzéseit a 40. bekezdéshez, a VIII. bekezdéshez és a IX. bekezdés 6. francia bekezdéséhez).
70
A Bizottság véleménye szerint a tagállamok eltérő válaszai különböző tényezőkkel magyarázhatók, többek között 
a gazdaságban zajló állatmozgások számával, a mezőgazdasági termelő által tett kockázatcsökkentő lépésekkel, az 
értesítés terén tapasztalható késedelemmel és a gazdaság elhelyezkedésével a nitrátérzékeny övezeten belül.
A Bizottság válaszai 51
A Bizottság egy üttes válasza a 71. bekezdésre és a 7 . háttérmagyarázatra
A Schleswig Holstein tartomány által alkalmazott értékelési hálózat szerint – amely a Németország egészében 
alkalmazott azonos hálózatra épül – az említett küszöbérték csak ajánlás az ellenőr számára, amely csak azokra 
a kései bejelentésekre alkalmazandó, amelyeket már azt megelőzően kijavítottak, hogy a mezőgazdasági termelő 
megtudta volna, hogy helyszíni ellenőrzésre kerül sor a gazdaságában. Amennyiben a mezőgazdasági termelő nem 
orvosolta a mulasztást az ellenőrzés bejelentése előtt, szankciót alkalmaznak. Hasonló megközelítéseket tapasztalt 
a DG AGRI más tagállamokban is.
Következtetések és ajánlások
73
2005 óta a kölcsönös megfeleltetés hatókörének áttekintését és egyszerűsítését célzó folyamatos tevékenység az 
alábbi eredményekkel szolgált:
Az ellenőrzési eljárásokat a 2005–2013 közötti időszakban egyszerűsítették az ellenőrzési arányokra, az előzetes 
tájékoztatásra, a helyszíni ellenőrzések időzítésére és elemeire, valamint a kontrollminta kiválasztásának harmonizá -
lására vonatkozó rendelkezések bevezetésével.
Emellett a legutóbbi KAP-reformmal a kölcsönös megfeleltetés hatókörét felülvizsgálták, figyelembe véve az elle -
nőrizhetőséget és a mezőgazdasági termelők kötelezettségeinek mezőgazdasági tevékenységhez való kapcsolódá -
sát. Ezért a JFGK-k számát 18-ról 13-ra, a HMKÁ-előírások számát pedig 15-ről 7-re csökkentették.
A Bizottság véleménye szerint az egyszerűsítésre irányuló eddigi erőfeszítések mértéke valószínűtlenné teszi, hogy 
bármilyen további egyszerűsítés elérhető lenne úgy, hogy ne veszélyeztesse például a kölcsönös megfeleltetés 
környezetvédelmi célkitűzéseit.
74
A kölcsönös megfeleltetés célja a fenntartható mezőgazdaság fejlesztéséhez történő hozzájárulás a mezőgazdasági 
termelők tudatosságának növelésén keresztül és az, hogy a KAP jobban megfeleljen a társadalmi elvárásoknak. 
A HMKÁ célja a talajerózió megelőzéséhez történő hozzájárulás, a talaj szervesanyag-tartalmának és a talajszerke -
zetnek a fenntartása, a megőrzés minimális szintjének biztosítása, az élőhelyek károsításának elkerülése, valamint 
a vízvédelem és -gazdálkodás. E tekintetben a kölcsönös megfeleltetés nem a saját célokkal rendelkező egyéb 
politikák végrehajtásának eszköze. A Bizottság úgy véli, hogy a kölcsönös megfeleltetési célok teljesítése terén 
elért hatékonyság mérésére alkalmazott teljesítménymutatók a legmegfelelőbbek a rendelkezésre álló információk 
alapján.
1. ajánlás
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
75
A kötelezettségszegések fele állatokkal kapcsolatos JFGK-k kapcsán merül fel. Ezt a Bizottság figyelembe vette, 
amikor egyedi hatókörre vonatkozó megbízásokat hajtott végre 2014-ben az állatokkal kapcsolatos JFGK-ra 
összpontosítva.
A kötelezettségszegések okainak elemzésére az ágazati jogszabályok végrehajtásának keretében került sor. A köl -
csönös megfeleltetés és a mezőgazdasági tanácsadó rendszer azonban szerepet játszik a kötelezettségszegések 
okainak kezelésében.
A Bizottság válaszai 52
2. ajánlás
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
76
A kölcsönös megfeleltetésről szóló jogszabály előírja, hogy a helyszíni ellenőrzések a legnagyobb kockázatot 
jelentő gazdaságokat célozzák meg, kockázatelemzés alapján kiválasztott mintán keresztül. E tekintetben a tagálla -
mok már rendelkeznek kellő rugalmassággal a saját kölcsönös megfeleltetési ellenőrzéseik optimalizálására.
3. ajánlás
A Bizottság nem fogadja el ezt az ajánlást. A Számvevőszék általi ajánlás nem egyszerűsítené le a kölcsönös megfe -
leltetést, de valójában annak hatályát csökkenti. A kölcsönös megfeleltetés hatályát a múltban már több alkalommal 
egyszerűsítették. A tagállamok továbbá most már széles körű mozgástérrel rendelkeznek a kontroll mintavételben 
rejlő kockázatok figyelembevételére és a kontrollrendszereik optimalizálására. A Bizottság úgy véli, hogy ez az aján -
lás a helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó szabályok enyhüléséhez vezethet, ami végső soron aláaknázhatja a kölcsö -
nös megfeleltetés hatékonyságát.
77
A környezeti célkitűzéseket (például a termőföld és a biológiai sokféleség megőrzése) nem csupán a kifizetések 
zöldítésével és a HMKÁ-előírások révén valósítják meg, de a II. pillér szerinti környezetvédelmi és éghajlati intéz -
kedésekkel is. E különböző eszközök jellege, célja és működése azonban eltérő és egymást kiegészítő. Az egymást 
kiegészítő jellegüket jól illusztrálja a bizottsági szolgálati munkadokumentum (SWD(2016) 218 final) 1. ábrája.
A zöldítési szabályokat és a HMKÁ-t egyaránt az IIER kezeli, és ez biztosítja az erőforrások leghatékonyabb felhasz -
nálását. Vannak azonban amellett szóló indokok, hogy a HMKÁ-k és a zöldítés nem feltétlenül ellenőrizhetők együtt. 
Mivel a zöldítés támogathatósági feltétel, ezért azt a kedvezményezettek 5%-a esetében előzetesen ellenőrzik admi -
nisztratív ellenőrzésekkel és helyszíni ellenőrzésekkel. A HMKÁ-k ellenőrzése a kölcsönös megfeleltetés keretében 
történik, amelyet a támogathatósági követelményektől eltérően kezelnek.
4. ajánlás
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
78
A JFGK-k az ágazati jogszabályokból fakadnak, és a tagállamok használhatják a saját meglévő igazgatási és kont -
rollrendszereiket (az 1306/2013/EU rendelet 96. cikke). A meglévő kontrollrendszerek így szoros együttműködésben 
felhasználhatók a kölcsönös megfeleltetési kontrollrendszerhez. A HMKÁ jelentős költségekkel sem jár a mezőgaz -
dasági termelők számára, mivel ezek eredetileg alapvető előírások. Ezek ellenőrzésének a költségeit a más KAP-esz -
közöket is kiszolgáló IIER viseli.
A Bizottság a 2014. évi éves tevékenységi jelentésében számszerűsítette az ellenőrzéshez kapcsolódó összes költ -
séget, fenntartva azt, hogy „az utólagos ellenőrzések” (mint például a kölcsönös megfeleltetés) „visszatartó hatása 
nem számszerűsíthető előnyökkel is jár”.
A Bizottság válaszai 53
5. ajánlás
A Bizottság részben elfogadja ezt az ajánlást. Ennek az ajánlásnak a végrehajtása az adminisztratív teherre vonat -
kozóan tervezett tanulmány eredményétől függ. A kölcsönös megfeleltetés adminisztratív költségeit a meg nem 
felelés által – a társadalom, az államháztartás és a környezet számára – okozott költségek és a kölcsönös megfelelte -
tés lehetséges előnyeinek összefüggésében kell figyelembe venni.
79
Bár a keretrendszer európai uniós szinten van meghatározva, a JFGK-k és a HMKÁ szerinti, mezőgazdasági üzemek 
szintjén teljesítendő kötelezettségeket nagymértékben a tagállamok határozzák meg a nemzeti vagy regionális 
viszonyok szerinti kihívások és mezőgazdasági struktúrák figyelembevétele érdekében. E tekintetben fontos, hogy 
a tagállamok rendelkeznek bizonyos végrehajtási mozgástérrel az egyes, mezőgazdasági üzemek szintjén teljesí -
tendő kötelezettségek mindegyike esetében a szankciók kiszámításához. Az EU-rendelet meghatározza azt az elvet, 
hogy a szankciókat eseti alapon kell kiszámítani, figyelembe véve a megállapított meg nem felelés súlyosságát, 
mértékét, tartósságát, visszatérő jellegét vagy szándékosságát. Ezeknek az elveknek a harmonizált végrehajtását – 
mindenekelőtt a Bizottság által végzett vizsgálatokon keresztül – minden tagállamban biztosítják. Amennyiben egy 
adott tagállam esetében e tekintetben hiányosságokat találnak, megfelelő nyomon követésre kerül sor a számlael -
számolás keretrendszerében.
6. ajánlás
A Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
A Bizottság az e kérdésekre vonatkozó bevált gyakorlatok cseréjére szolgáló programok szervezését tervezi.

HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
Esemény Dátum
Az ellenőrzési feladatterv elfogadása / az ellenőrzés megkezdése 15.7.2015
A jelentéstervezet hivatalos megküldése a Bizottságnak (vagy más ellenőrzött félnek) 16.6.2016
A végleges jelentés elfogadása az egyeztető eljárás után 7.9. 2016
A Bizottság (vagy más ellenőrzött fél) válaszainak beérkezése az összes uniós nyelven 31.8.2016
A kölcsönös megfeleltetés 7,5 millió mezőgazdasági 
termelőt érint és a KAP keretében teljesített kifizetések 
többségét (2015-ben mintegy 47 milliárd eurót) ahhoz 
köti, hogy a mezőgazdasági termelők betartják-e a 
környezetre, az élelmiszer-biztonságra, az 
állategészségügyre és az állatjólétre, valamint a jó 
mezőgazdasági és környezeti állapot fenntartására 
vonatkozó alapvető szabályokat. Megállapítottuk, hogy a 
rendelkezésre álló információk nem tették lehetővé a 
Bizottság számára a kölcsönös megfeleltetés 
eredményességének megfelelő értékelését. A 
teljesítménymutatók nem vették figyelembe a 
mezőgazdasági termelők által elkövetett 
szabálytalanságok mértékét, és a Bizottság nem elemezte 
a szabálytalanságok okait. A 2014–2020-as időszakra szóló 
KAP változtatásai csökkentették ugyan a kölcsönös 
megfeleltetési szabályok számát, a kontrolleljárások 
azonban továbbra is bonyolultak maradtak. Emellett a 
kölcsönös megfeleltetés alkalmazásának költségei 
nincsenek megfelelően számszerűsítve.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK