Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Összefogás az energiaunió és az éghajlat-politika terén – A tiszta energiára való átállás feltételeinek megteremtése

(COM(2019) 285 final)

(2020/C 47/15)

Előadó: Tommaso DI FAZIO

Felkérés: Európai Bizottság, 2019.7.22. Jogalap: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke Illetékes szekció: „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció Elfogadás a szekcióülésen: 2019.10.16. Elfogadás a plenáris ülésen: 2019.10.30. Plenáris ülés száma: 547. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 219/0/1

1. Következtetések és ajánlások

1.1. Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy elindítsa a tagállamok által benyújtott nemzeti energia- és klímatervek (NEKT) tervezeteinek értékelését, és ezáltal kapcsolódjon a Tanács és a Parlament által 2018. decemberben elindított új irányítási modellhez; e modell célja, hogy (a tagállamokkal, a regionális és helyi önkormányzatokkal, a szervezett civil társadalommal és a polgárokkal együtt) kialakítson egy európai szinten a cselekvés konvergenciáját és összehangoltságát célzó folyamatot a tiszta energiára való átállás és az éghajlat védelme érdekében a civil társadalom, valamint a helyi és regionális szintű állami és magánszereplők teljes mértékű bevonásával létrejövő többszintű interaktív párbeszéd révén.

1.2. Az EGSZB üdvözli, hogy az EU a konkrét nemzeti energia- és klímaterveken keresztül az első olyan globális gazdaság, amely jogilag kötelező erejű keretet fogad el, hogy teljesítse a COP21 keretében 2015-ben létrejött Párizsi Megállapodás és az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendje keretében tett vállalásokat, amelyekkel kapcsolatban a tagállamokat felkérték, hogy dolgozzák ki javaslataikat az „integrált” nemzeti energia- és klímatervekre.

1.3. Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Unió így mind normatív, mind irányítási szempontból hivatkozási ponttá válik az egész világ számára az éghajlat állapotának folyamatos, az egész Földre kivétel nélkül kiterjedő romlása elleni küzdelem tekintetében. Ahhoz, hogy megvalósulhasson a 2030-as éghajlat-változási célkitűzés, amely a 2050-ig tartó időszakra vonatkozó ambiciózusabb, fontosabb célkitűzés: a teljes dekarbonizáció alapjául szolgál, a tagállamoknak mindenképp átfogó és irányított módon kell cselekedniük.

1.4. Az EGSZB határozottan támogatja egy olyan közös, szilárd és harmonizált platform létrehozását, amely megszünteti az elkülönülést (politikák és ágazatok, közigazgatási szervek, érdekelt felek, polgárok és országok között), és feltérképezi a közös utat a 2030-as célkitűzések felé a fenntartható és versenyképes fejlődés, az éghajlat-semlegesség, a fokozatos dekarbonizációs folyamat és egy integrált és rendszerszintű megközelítés révén. Az EGSZB úgy véli, hogy a tervek sikere akkor biztosítható leginkább, ha a lakosság egy alulról felfelé építkező részvételi folyamat révén egyhangúlag osztozik azokban.

1.5. Az EGSZB szerint elengedhetetlen és elsőbbséget kell hogy élvezzen az energetikai átmenet és a klímasemlegesség folyamatát kísérő, a fenntarthatóságra irányuló kultúra kifejlesztése, majd annak elterjesztése az oktatási és képzési rendszer összes szintjén, kisgyermekkortól kezdődően a társadalom minden elemének proaktív részvétele és tudatossága érdekében; az EGSZB szerint alapvető fontosságú, hogy ezek az intézkedések a NEKT-ek szerves részét képezzék.

1.6. Az EGSZB úgy gondolja tehát, hogy a NEKT-ekben egy olyan globális energetikai rendszerre való emberközpontú átállásra kell ajánlást tenni, amely befogadóbb, fenntarthatóbb, gazdaságosabb, méltányosabb és biztonságosabb, továbbá olyan megoldásokat nyújt a vállalkozások és a társadalom számára az energiával és az éghajlattal kapcsolatos globális kihívásokra, melyek társadalmi konszenzuson alapulnak és ezzel egy időben értéket teremtenek a vállalatok és a társadalom számára; mindezt anélkül, hogy az veszélyeztetné az energetikai háromszöget, amely a következőkből áll: biztonság és hozzáférhetőség; környezeti és társadalmi fenntarthatóság; gazdasági fejlődés és versenyképes növekedés.

1.7. Az EGSZB véleménye szerint az európai energiapiac tényleges megvalósulása – mely piac ma, a gáz és a villamos energia árának eltérései mellett, még nem teljesen összekapcsolt, interoperábilis és átlátható, – szintén egy elsőbbséget élvező ajánlás kell, hogy legyen, amelyet a jogszabályok teljeskörű végrehajtására és nyomon követésére vonatkozó kötelezettségvállalásoknak kell kísérniük.

1.8. Az EGSZB úgy véli, hogy az energia- és a közlekedési ágazatnak a dekarbonizációhoz való hozzájárulását a fogyasztók ösztönzésére kell alapozni, és elő kell mozdítani a kulcsfontosságú technológiák alkalmazását a kibocsátásmentesség 2050-ig történő elérése érdekében. Az EGSZB azt ajánlja, hogy fogadjanak el különleges stratégiákat az energiaigényes iparágak és régiók számára, többek között a kibocsátáskereskedelmi rendszernek és a földhasználati ágazat szén-dioxid-piaci mechanizmusainak az alkalmazása révén; ezeket kifejezetten foglalják bele a NEKT-ekbe, csakúgy mint azokat a reformokat, amelyek egyfelől a villamos energia, a gáz és a hőtermelés ágazatait jobban integráló nagykereskedelmi piac dekarbonizációjára, másfelől az európai kiskereskedelmi piacok átláthatóbbá tételére irányulnak. Az EGSZB azt ajánlja, hogy a versenyképesség céljából fordítsanak különös figyelmet arra, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer tisztességes módon kerüljön alkalmazásra, és vessenek ki megfelelő szén-dioxid-vámot az EU-ba importált, magas energiatartalmú termékekre.

1.9. Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság értékelésével, miszerint a tervek kulcsfontosságúak a 2030-ra kitűzött közös éghajlat- és energiapolitikai célok együttes elérésének biztosítása szempontjából, feltéve, hogy biztosítják a vállalkozások és a pénzügyi ágazat számára a beruházások – többek között a kutatásra és innovációra irányuló beruházások – Európa-szerte történő ösztönzéséhez szükséges egyértelműséget, biztonságot és kiszámíthatóságot az EU ágazatbeli versenyképességének növelése céljából. Ezeknek a nemzeti terveknek emellett segíteniük kell a tagállamokat a következő, 2021–2027-re szóló pénzügyi keret részét képező finanszírozások irányításában, amelyek előreláthatólag a teljes finanszírozás 25 %-át teszik ki.

1.10. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy javasolni kell, hogy a NEKT-ek fogalmazzanak egyértelműbb módon a tervezett, de széles körű politikai és társadalmi konszenzust igénylő intézkedések végrehajtásához szükséges további beruházási összegek tekintetében; az olyan platformokkal együtt, amelyek ösztönzik a több érdekelt felet bevonó együttműködést és megállapodásokat. Ami a NEKT-ekben előirányzott beruházásokat illeti, az EGSZB úgy véli, hogy meg kell vizsgálni, azok miként menthetők fel a Stabilitási Paktum által felállított korlátok alól, vagy legalábbis miként kezelhetők külön, tekintettel semleges céljaikra, transzverzális jellegükre és az elérendő közös célok fontosságára.

1.11. Az EGSZB azt ajánlja, hogy fordítsanak különös figyelmet a társadalmi konszenzusra és a tervek végrehajtása során felmerülő problémákra, különösen abban az esetben, ha a tiszta energiára vonatkozó célkitűzés megvalósítása magában foglalja egy teljes termelési ágazat szerkezetátalakítását vagy akár megszűnését is. A munkavállalók áthelyezésére vonatkozó rendelkezéseket a tervekben is rögzíteni kell.

1.12. Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy ellenőrizze, hogy az összes tagállam energia- és éghajlat-politikai terveiben egyértelmű, explicit módon szerepelnek-e az elindítani kívánt folyamatok társadalmi fenntarthatóságáról, valamint azon megvalósítási politikákról szóló fejezetek, amelyek célja, hogy elősegítsék a befogadó jellegű növekedést, a juttatások és a terhek méltányos elosztását, valamint a civil társadalomnak nyújtott egyértelmű és átlátható tájékoztatást.

1.13. Az EGSZB hasznosnak tartaná a gazdasági és szociális tanácsok és hasonló tagállami szervek hálózatának aktiválását annak érdekében, hogy a szervezett civil társadalom proaktív módon részt vehessen az energia- és éghajlat-politikai tervek kidolgozásában és ellenőrzésében; a szervezett civil társadalom hozzájárulását a tervekben külön fejezetben kellene rögzíteni a helyi és regionális szintű állami és magánszereplők megjegyzéseivel együtt.

1.14. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a végleges NEKT-ek végső értékelését nyújtsa be a Tanácsnak, a Parlamentnek, a Régiók Bizottságának és magának az EGSZB-nek is, és szeretné, ha ez egy olyan intézményközi konferencia tárgya lenne, amelyben részt vennének a civil társadalom és a helyi és regionális önkormányzatok képviselői annak érdekében, hogy biztosítsák az energia- és éghajlat-politikai átmenet folyamata megismerésének és tudatosításának hatékony nyomon követését.

1.15. Emellett az EGSZB úgy véli, hogy a NEKT-ekben megfelelő intézkedéseket és alapokat kell biztosítani a folyamatos figyelemfelkeltő és tájékoztató kampányok számára, elkerülve ezáltal, hogy a média csökkentse a készenlétet és a figyelmet, amikor az energiával és éghajlattal kapcsolatos kérdések – a túlzott mennyiségű információ miatt – lekerülnek a címlapokról.

1.16. Az éghajlati célkitűzés jelentőségére és a nemzeti energia- és klímatervek végrehajtásának szükségességére vonatkozó jelenlegi konszenzus az EGSZB véleménye szerint azt jelenti, hogy a témát az európai szemeszter elsődleges és állandó témájává kell tenni.

2. Bevezetés

2.1. Az energiaunióról és az éghajlat-politikáról szóló, 2018. december 24-én ( 1 ) hatályba lépett keretszabályozásnak megfelelően az uniós államok ezt követően lépéseket tettek annak érdekében, hogy: — integrált nemzeti energia- és klímaterveket dolgozzanak ki, amelyek lefedik az energiaunió öt dimenzióját – energiabiztonság, belső energiapiac, energiahatékonyság, dekarbonizáció, kutatás és innováció, valamint versenyképesség – a 2021–2030-as időszakra (és az azt követő tízéves időszakokra) vonatkozóan, egy közös modell alapján, — 2018. december 31-ig benyújtsanak az Európai Bizottsághoz egy nemzeti energia- és klímatervet, és az Európai Bizottság által elvégzett vizsgálat és értékelés alapján készek legyenek 2019. december 31-ig benyújtani a végleges terveket, — jelentést tegyenek a megfelelő nemzeti energia- és klímaterv megvalósításával kapcsolatos fejleményekről az energiaunió állapotára vonatkozó éves lépésekben, és a nemzeti energia- és klímaterveket először 2024-ben vizsgálják felül.

2.2. A jelen vélemény tárgyát képező közlemény ebbe a keretbe illeszkedik, és az Európai Bizottságnak a tagállamok által benyújtott nemzeti energia- és klímatervek értékelésén alapuló ajánlásaival foglalkozik, amelyek mindenekelőtt a következőket érintik: — a célkitűzések, célok és hozzájárulások terén tett vállalások szintje az energiaunió célkitűzéseinek és különösen az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése, a megújuló energia, az energiahatékonyság, valamint a villamosenergia-hálózatok összekapcsolása tekintetében 2030-ra meghatározott uniós céloknak a közös elérése szempontjából, — a tagállami és uniós szintű célkitűzésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések, valamint olyan egyéb szakpolitikák és intézkedések, amelyeknek határokon átnyúló jelentősége lehet, — további olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyekre szükség lehet az integrált nemzeti energia- és klímatervekben, — a hatályban lévő szakpolitikák és intézkedések, valamint a nemzeti energia- és klímatervekben szereplő szakpolitikák és intézkedések közötti interakciók és koherencia az energiaunió egy adott dimenzióját tekintve és mind az öt dimenzió között, — a célkitűzések elérése a versenyképesség és a társadalmi méltányosság teljeskörű megőrzésével.

2.3. A megújuló energiaforrások tekintetében az Európai Bizottságnak a tagállamokhoz intézett ajánlásai egy, az (EU) 2018/1999 rendelet II. mellékletében rögzített, objektív kritériumokon alapuló formulán alapulnak, és céljuk egyrészt az, hogy értékeljék az uniós szintű, átfogó törekvést, másrészt az, hogy minden egyes érintett tagállamnak elegendő időt biztosítsanak a megfelelő társadalmi konszenzus elérésére és a végleges nemzeti energia- és klímatervekre való áttérésre, amelyeket az Európai Bizottság egy formalizált, ismétlődő folyamat keretében újból elemez és értékel majd.

3. Az Európai Bizottság közleménye

3.1. Az Európai Bizottság kidolgozta a szóban forgó közleményt, amely: — elemzi a NEKT-tervezeteket, valamint azok összesített hatását az energiaunió 2030-ra vonatkozó célkitűzéseinek elérésére, — kiegészíti a nemzeti (2) és európai szintű (3) részletes elemzéseket, valamint az egyes tagállamokhoz intézett konkrét ajánlásokat (4). A cél a tagállamoknak való segítségnyújtás abban, hogy 2019 végéig finomhangolják a nemzeti energia- és klímaterveket, és folyamatos és ismétlődő párbeszéd keretében megvalósítsák az ajánlásokat. Az Európai Bizottság szerint konkrétan további finomításokra van szükség a tagállamok részéről és a tagállamok részvételével a következő területeken: egyéni törekvések, határokon átnyúló együttműködés, az éghajlatvédelmi politika és a levegőminőség közötti kapcsolat, nagyobb odafigyelés a beruházásokra, versenyképesség és társadalmi méltányosság.

3.2. Az Európai Bizottság szerint a végleges terveknek többek között: — megalapozott információkat kell tartalmazniuk azon szakpolitikákról és intézkedésekről, amelyek elősegítik a megújuló energiaforrásokra vonatkozóan javasolt célkitűzések és hozzájárulások időben történő teljesítését, — megalapozottabbaknak kell lenniük, és egyértelműbb energiafogyasztási tendenciákat kell jelezniük, továbbá azonosítaniuk kell a hiányosságokat és a bevált gyakorlatokat, az energiatakarékossággal kapcsolatos kötelezettségek teljesítését szolgáló szakpolitikák és intézkedések alkalmazási körét, ütemezését és az ezektől várt energiamegtakarítást, a hosszú távú szerkezetátalakítási stratégiát, valamint a beruházások iránti igényt és a finanszírozási forrásokat, — a nemzeti energia- és klímatervekben meg kell határozniuk az energiabiztonságot veszélyeztető kockázatokat, amelyek például a nyersanyag-ellátással, az éghajlatváltozás hatásaival vagy a kritikus fontosságú infrastruktúrák elleni véletlen, természeti, emberi eredetű vagy terrorista fenyegetésekkel függenek össze, különös tekintettel a kiberbiztonsággal és a digitalizációval kapcsolatos kockázatokra, — pontosítaniuk kell az energiapiac reformjával kapcsolatos célkitűzéseket, programokat és ütemterveket, összhangban a „Tiszta energia minden európainak” csomag keretében elfogadott jogszabályokkal, valamint a hatályos üzemi és kereskedelmi szabályzatokkal és iránymutatásokkal – támogatva a nagykereskedelmi piacok reformját és fejlesztve a versenyképes kiskereskedelmi piacokat –, szem előtt tartva a nemzeti szabályozó hatóságok és az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége által végzett nyomon követést, — ebbe a folyamatba a társadalom minden szegmensét be kell vonniuk, társalkotás keretében, amelynek lehetővé kell lennie minden érintett fél számára, hogy ténylegesen felelősséget vállaljon az intézkedésekért.

4. Általános megjegyzések

4.1. első alkalommal hozzon létre egy olyan új modellt , amely – a tagállamokkal, a regionális és helyi önkormányzatokkal, a civil társadalommal és a polgárokkal együtt – biztosítja az európai szintű cselekvés konvergenciáját és összehangoltságát célzó folyamatot a tiszta energiára való átállás, a fenntartható és versenyképes fejlődés, a dekarbonizáció és az integrált és szisztematikus, technológiasemleges megközelítés, az éghajlatváltozás szempontjából innovatív megoldásokat hasznosító körforgásos gazdaság, a fogyasztókat a rendszer középpontjába helyező európai energiapaktumon alapuló Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság közleményét, amelynek célja, hogyhozzon létre egy olyan, amely – a tagállamokkal, a regionális és helyi önkormányzatokkal, a civil társadalommal és a polgárokkal együtt – biztosítja azcélzó folyamatot a tiszta energiára való átállás, a fenntartható és versenyképes fejlődés, a dekarbonizáció és az integrált és szisztematikus, technológiasemleges megközelítés, az éghajlatváltozás szempontjából innovatív megoldásokat hasznosító körforgásos gazdaság, a fogyasztókat a rendszer középpontjába helyező európai energiapaktumon alapuló ( 5 ) társadalmi méltányosság érdekében, az energiaszegénység elleni küzdelem tervével együtt.

4.2. kérte a szervezett civil társadalmat, hogy játsszon minél aktívabb szerepet e rendelet megfelelő végrehajtásának biztosításában. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az uniós polgárok körében mindig is erős és egyre növekvő támogatás ( 6 ) övezte az energiaunió célkitűzéseit és az éghajlattal és az energiával kapcsolatos ambiciózusabb szakpolitikákat, ahogyan az energiaunió célkitűzéseinek támogatottsága egyre nő az európai üzleti világ ( 7 ) körében is, az energiaágazaton belül és kívül egyaránt. Másrészt az EGSZB üdvözölte ( 8 ) az energiaunió irányításáról szóló rendelet hatálybalépését, valamint az éghajlat védelmében hozott intézkedéseket, és

4.3. Ahhoz, hogy sikeresen végrehajtsuk ezt az átállást, fenn kell tartanunk a vállalkozások versenyképességét, és bátorítanunk kell a kutatást és a fejlesztést. Be kell vonnunk az összes ágazatot és a civil társadalmat, és folyamatos párbeszédet kell folytatnunk a polgárokkal, hogy senki se maradjon le” Az EGSZB szerint „sürgősen be kell avatkozni az éghajlatváltozásba, mivel már érzékeljük annak hatását. A fenntartható gazdaságra való átállás is fontos lehetőséggé válik.Be kell vonnunk az összes ágazatot és a civil társadalmat, és folyamatos párbeszédet kell folytatnunk a polgárokkal, hogy senki se maradjon le” ( 9 )

4.4. globális vezető szerepet betölteni az éghajlatváltozás elleni küzdelem terén, védve polgárait, megóvva a környezetet és fenntartva a méltányosság elvét . Az EGSZB hangsúlyozza, hogy mennyire fontos az a nagyszebeni nyilatkozat ( 10 ) által a legmagasabb szinten megerősített kötelezettségvállalás, amelynek értelmében az Unió kész

4.5. platformot kínálnak ahhoz, hogy a civil társadalom, a vállalkozások, a szociális partnerek és a helyi önkormányzatok Unió-szerte bekapcsolódhassanak, és megvitathassák az előttünk álló közös kihívásokat, valamint az energia- és éghajlat-politika hosszú távú prioritásait” Az EGSZB egyetért azzal az elvvel, hogy „a NEKT-tervezetek közös, szilárd és összehasonlíthatóaz előttünk álló közös kihívásokat, valamint az energia- és éghajlat-politika hosszú távú prioritásait” ( 11 )

4.6. A társadalmi konszenzusnak mindenesetre prioritásnak kell lennie , különösen azért, mert egyes olyan uniós régiók, amelyek még mindig a széntermeléstől vagy a fosszilis tüzelőanyagok felhasználásától függenek, igen messze állnak a fenntarthatóságra való áttérés maradéktalan megvalósításától, az ott élő lakosoknak pedig más uniós tagállamokhoz viszonyítva alacsonyabbak a bevételeik, és kevesebb a gazdasági lehetőségük. Ha nem reagálunk megfelelően az energetikai átállásnak a polgárokra és a vállalkozásokra (főleg a kkv-kre) gyakorolt negatív hatásaira, és ha nem tudunk megfelelő támogatást biztosítani azok számára, akiket e hatások a legkeményebben sújtanak, erős politikai és társadalmi ellenállás alakulhat ki , és lelassulhat a NEKT-ek átfogó megvalósításának általános folyamata.

4.7. Az EGSZB szerint tehát egy olyan globális energetikai rendszerre való emberközpontú átállásra kell ajánlást tenni, amely befogadóbb, fenntarthatóbb, gazdaságosabb, méltányosabb és biztonságosabb , továbbá megoldásokat nyújt az energiával és az éghajlattal kapcsolatos globális kihívásokra, és értéket teremt a vállalkozások és a társadalom számára , anélkül, hogy veszélyeztetné az energetikai háromszöget: biztonság és hozzáférhetőség; környezeti és társadalmi fenntarthatóság; gazdasági fejlődés és versenyképes növekedés.

4.8. Az ajánlások – nemcsak a tagállamokhoz, hanem az európai intézményekhez intézett ajánlásokat is tekintve – elsősorban az európai energiapiac tényleges kiteljesítésére kell, hogy összpontosítsanak, amelyben még mindig vannak hiányosságok az összekapcsoltság, az interoperabilitás és az átláthatóság terén, és amelyben jelentős különbségek mutatkoznak a gáz és a villamos energia árában, mind az energetikai komponenst, mind a hálózati és szolgáltatási díjakat és adóterheket illetően. Az EGSZB ezért csalódottságának ad hangot az EU-n belüli energiaárak közötti jelentős és tartós különbségek miatt, amelyek az egységes piac súlyos kudarcát jelzik, és amelyek veszélyeztethetik az energiaunió 2030-ra vonatkozó célkitűzésének elérését, amennyiben nem kerül sor korrekciós intézkedések elfogadására.

4.8.1. Az EGSZB ezért kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a NEKT-k tartalmazzanak a jóváhagyott jogszabályok maradéktalan alkalmazására és a helyes megvalósítás pontos ellenőrzésére vonatkozó kötelezettségeket, mind a vállalkozásokra, mind a fogyasztókra nézve, egy olyan megújított stratégia keretében, amelynek célja, hogy 2025-ig kiteljesítse az egységes piacot, amely képes a fenntartható, versenyképes gazdasági növekedés, valamint az éghajlat által támasztott globális kihívások kezelésére egy modern, intelligens, digitalizált és a kontinens egészén összekapcsolt környezetben.

4.8.2. Az EGSZB szerint ajánlásokat kell tenni egyrészt egy olyan dekarbonizált, integráltabb nagykereskedelmi piac reformjának a támogatására, amely egyesíti a villamos energia, a gáz és a hőenergia ágazatait, másrészt pedig egy átláthatóbb európai kiskereskedelmi piacra , amelynek révén a polgárok és a vállalkozások ténylegesen kihasználhatják az energetikai és éghajlati fenntarthatósággal kapcsolatos intézkedések kedvező hatásait az uniós piacon való fogyasztás és költségcsökkenés vonatkozásában, és teljesen tudatos döntéseket hozhatnak.

4.9. Az EGSZB szerint a fogyasztóknak nyújtott ösztönzőkre , valamint az éghajlat szempontjából semleges gazdasághoz szükséges kulcstechnológiák terjesztésének előmozdítására alapozva tovább kell fejleszteni az energiaszektornak a dekarbonizációhoz való hozzájárulására vonatkozó ajánlásokat, hogy sikerüljön elérni a 2050-re kitűzött kibocsátásmentességi célt. Az Európai Bizottságnak konkrét, érdemi ajánlásokat kellene tennie a vegyipart, az acélipart, a cementipart, a papíripart és más energiaigényes iparágakat célzó speciális stratégiákra , valamint a nagy szén-dioxid-intenzitású régiókra vonatkozó stratégiákra, ösztönözve ezeket a jobb energiahatékonyságú technológiák használatára való áttérésre.

4.9.1. Alapvető fontosságú, hogy az EU és a nemzeti kormányok hatékonyan támogassák a nagy energiaigényű iparágakat: ennek egyik módja az EU ETS-re vonatkozó iránymutatások javítása az állami támogatások terén. Az EGSZB úgy véli, hogy „az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszerének – az uniós energiakibocsátás csökkentésének eszközeként – jeleznie kell a szén-dioxid-kibocsátás árát, valamint pozitívan kell befolyásolnia az új, alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő fenntartható beruházásokat” ( 12 ) az EU ETS rendszer kibocsátási kvótáinak értékesítéséből finanszírozott innovációs alap révén is.

4.9.2. Az EGSZB szerint ahhoz, hogy dekarbonizálni lehessen a közlekedést , amely napjainkban a kőolajszükséglet 90 %-át éli fel, fokozatosan át kell térni a környezetre semmilyen káros hatást nem gyakorló alternatív tüzelőanyagokra, megfelelő infrastruktúrákat és nagyobb energiahatékonyságot biztosítva, maximálisan kihasználva a digitális technológiákat és az intelligens díjszabást, és bátorítva a multimodális szállítás integrációját és a fenntarthatóbb szállítási módokat.

4.9.3. Az építőipar ágazata felel az energiafogyasztás 40 %-áért és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás körülbelül 15 %-áért; teljeskörűen meg kellene valósítani az épületekre vonatkozó uniós energiatakarékossági előírásokat és a megfelelő ösztönzéseket. Emellett gondoskodni kellene az intelligens energiahálózatokba történő beruházásokról a különböző megújuló energiaforrások és a fenntartható előállítási, tárolási és átviteli technológiák használatának egységesítése és optimalizálása érdekében. Különösen a megfelelő szabályozási keretbe illesztett, pontos ösztönző előírások révén bátorítani kell az előállított megújuló energia helyben történő felhasználását .

4.10. a földhasználatról, a földhasználat-megváltoztatásról és az erdőgazdálkodásról (LULUCF) szóló uniós előírást 2 -abszorpciójával. Az ágazat még mindig tehet a szén-dioxid-leválasztás növelése érdekében. Ahogyan az EGSZB hangsúlyozta, „az aktív és fenntartható erdőgazdálkodás, valamint a fa hatékony felhasználása az erőforrás-hatékonyság szempontjából az éghajlattal kapcsolatos célkitűzések elérésének alapvető eszközét jelenti” Az EGSZB egyetért azzal, hogy az Európai Bizottság arra bátorít, hogy a NEKT-kben érvényesítsék teljeskörűen a 2018 májusában elfogadott ( 13 ) (LULUCF) szóló uniós előírást ( 14 ) , amely arra kötelezi a tagállamokat, hogy a földhasználat miatti üvegházhatásúgáz-kibocsátást a 2021–2030-as időszakban kompenzálják azonos mértékben az erdők CO-abszorpciójával. Az ágazat még mindig tehet a szén-dioxid-leválasztás növelése érdekében. Ahogyan az EGSZB hangsúlyozta, „az aktív és fenntartható erdőgazdálkodás, valamint a fa hatékony felhasználása az erőforrás-hatékonyság szempontjából az éghajlattal kapcsolatos célkitűzések elérésének alapvető eszközét jelenti” ( 15 )

4.11. A biztonság témakörét illetően az EGSZB egyetért azokkal az ajánlásokkal, amelyek egy olyan európai energetikai rendszerre irányulnak, amely mind az ellátás és a vészhelyzeti készletek , mind pedig a kiberbiztonság tekintetében jól tud alkalmazkodni. Az informatikai biztonság rendkívül fontos ahhoz, hogy az EU biztonságosan át tudjon állni egy dekarbonizált, decentralizált, digitalizált és egységes energetikai rendszerre.

4.12. Kiberbiztonsági Ügynökség (ENISA) szerepét, mind a tagállamoknak szóló ajánlások útján, amelyek a kiberbiztonság kérdésének harmonizált megközelítésére ösztönöznek a gyenge kapcsolatok kockázatának csökkentése érdekében, egy egyre inkább összekapcsolt európai hálózati rendszerben. Mindez garantálni fogja a támadások egységes értelmezését, valamint a kiberbiztonságot érő fenyegetésekre adott közös választ, ahogyan azt az EGSZB korábban már hangsúlyozta Teljeskörűen kezelni kell az energetikai ágazatot érintő kihívásokat és kockázatokat, mind uniós szinten, előmozdítva az Európai UniósÜgynökség (ENISA) szerepét, mind a tagállamoknak szóló ajánlások útján, amelyek a kiberbiztonság kérdésének harmonizált megközelítésére ösztönöznek a gyenge kapcsolatok kockázatának csökkentése érdekében, egy egyre inkább összekapcsolt európai hálózati rendszerben. Mindez garantálni fogja a támadások egységes értelmezését, valamint a kiberbiztonságot érő fenyegetésekre adott közös választ, ahogyan azt az EGSZB korábban már hangsúlyozta ( 16 ) . Az egész energetikai rendszer nagy mértékben az informatikai eszközrendszerre támaszkodik, amely minden pillanatban garantálja a stabilitást és az egyensúlyt; egy kibertámadás nem csupán elszigetelt területeket veszélyeztethet vagy hagyhat véglegesen ellátatlanul, hanem akár kiterjedt földrajzi területeket is, és egy megtévesztő hackertámadás sajnálatos, de mégsem kizárható bekövetkezése akár geopolitikai feszültségek kialakulásához is vezethet.

4.13. kutatás és innováció témáját érintő ajánlásaival, és elengedhetetlennek tartja, hogy biztosítsák az átállási folyamat nemzetközi versenyképességét, költséghatékony módon felgyorsítsák az energetikai rendszer átalakulását, és növeljék a nemzeti ipari/innovatív ökoszisztémák hozzájárulását fenntartható európai stratégiai értékláncok létrehozásához, ahogyan az az akkumulátorok esetében történt, amiről az EGSZB-nek nemrég alkalma volt véleményt nyilvánítani Az EGSZB teljes mértékben egyetért az Európai Bizottságnak aérintő ajánlásaival, és elengedhetetlennek tartja, hogy biztosítsák az átállási folyamat nemzetközi versenyképességét, költséghatékony módon felgyorsítsák az energetikai rendszer átalakulását, és növeljék a nemzeti ipari/innovatív ökoszisztémák hozzájárulását fenntartható európai stratégiai értékláncok létrehozásához, ahogyan az az akkumulátorok esetében történt, amiről az EGSZB-nek nemrég alkalma volt véleményt nyilvánítani ( 17 )

4.14. Az új Horizont Európa (2021–2027) keretprogram, a strukturális alapok és az EBB, az Európai Stratégiai Beruházási Alap, az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap és az EU ETS rendszer kibocsátási kvótáinak értékesítéséből finanszírozott Innovációs Alap azon eszközök közé tartozik, amelyek felhasználását a tagállamoknak a NEKT-ek keretében megfelelő módon biztosítania kell.

4.15. beruházások – és a megfelelő pénzügyi fedezet –, amelyeket aktivizálni kell az éghajlattal és az energiával kapcsolatos ágazatokban az uniós célkitűzések megvalósítása érdekében, és amelyek becsült értéke (kiegészítő beruházásként) éves szinten körülbelül 260 milliárd EUR –, amelyeket aktivizálni kell az éghajlattal és az energiával kapcsolatos ágazatokban az uniós célkitűzések megvalósítása érdekében, és amelyek becsült értéke (kiegészítő beruházásként) éves szinten körülbelül 260 milliárd EUR ( 18 ) , továbbra is a legproblematikusabb tényezőt jelentik, a társadalmi méltányossággal és a fenntarthatósággal együtt, amelyeknek az emberközpontú energetikai és éghajlati átállási folyamat alapjául kell szolgálniuk.

4.15.1. kiegészítő beruházási összegek láthatólag igen csekélyek azokhoz képest, amelyeket az EGSZB a nemrég kiadott véleményeiben politikai és társadalmi kompromisszumot , valamint olyan platformokat követel meg, amelyek bátorítják a számos érintett fél – elsősorban a polgárok, a fogyasztók, a munkavállalók és a vállalkozások – közötti együttműködést és megegyezést, az energetikai átállásra, a köztes célokra és a közvetlen prioritásokra irányuló hosszú távú megközelítés jegyében. Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy ezek aláthatólag igenazokhoz képest, amelyeket az EGSZB a nemrég kiadott véleményeiben ( 19 ) említett, és hogy a szükséges finanszírozás széles körű, valamint olyan platformokat követel meg, amelyek bátorítják a számos érintett fél – elsősorban a polgárok, a fogyasztók, a munkavállalók és a vállalkozások – közötti együttműködést és megegyezést, az energetikai átállásra, a köztes célokra és a közvetlen prioritásokra irányuló hosszú távú megközelítés jegyében.

4.15.2. társadalmi méltányosság és az átállási folyamat társadalmi fenntarthatósága , valamint a költségek és előnyök méltányos elosztása: az EGSZB korábban már jelezte, hogy „Európában szükség van a polgárok által vezérelt energetikai átállás társadalmi paktumára ”, amelyről az EU-nak, a tagállamoknak, a régióknak, a városoknak, a társadalmi feleknek és a szervezett civil társadalomnak egyeztetniük kell, biztosítandó, hogy „az átállás során senki se maradjon le” ( 20 ). További kulcsfontosságú probléma a, valamint a költségek és előnyök méltányos elosztása: az EGSZB korábban már jelezte, hogy „Európában szükség van a polgárok által vezérelt”, amelyről az EU-nak, a tagállamoknak, a régióknak, a városoknak, a társadalmi feleknek és a szervezett civil társadalomnak egyeztetniük kell,

4.15.3. Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy ellenőrizze, hogy az összes tagállam nemzeti energia- és klímatervében egyértelmű, explicit módon szerepelnek-e az elindítani kívánt folyamatok társadalmi fenntarthatóságáról , valamint azon megvalósítási politikákról szóló fejezetek, amelyek célja, hogy elősegítsék a befogadó jellegű növekedést, a juttatások és a terhek méltányos elosztását, valamint a civil társadalomnak nyújtott egyértelmű és átlátható tájékoztatást, és hogy mindezt olyan képzési tervek kísérik-e, amelyek a készségek fejlesztésével a résztvevőket a közös folyamatok tudatos és proaktív szereplőjévé teszik .

Kelt Brüsszelben, 2019. október 30-án. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Luca JAHIER

(1) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1999 rendelete (2018. december 11.) az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról, valamint a 663/2009/EK és a 715/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 94/22/EK, a 98/70/EK, a 2009/31/EK a 2009/73/EK, a 2010/31/EU, a 2012/27/EU és a 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2009/119/EK és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról, továbbá az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 328., 2018.12.21., 1. o.).

(2) SWD(2019) 211; SWD(2019) 225; SWD(2019) 214; SWD(2019) 275; SWD(2019) 229; SWD(2019) 277; SWD(2019) 230; SWD(2019) 261; SWD(2019) 262; SWD(2019) 263; SWD(2019) 224; SWD(2019) 264; SWD(2019) 223; SWD(2019) 265; SWD(2019) 228; SWD(2019) 266; SWD(2019) 267; SWD(2019) 268; SWD(2019) 227; SWD(2019) 226; SWD(2019) 281; SWD(2019) 272; SWD(2019) 273; SWD(2019) 271; SWD(2019) 274; SWD(2019) 276; SWD(2019) 278; SWD(2019) 279.

(3) SWD(2019) 212.

(4) C(2019) 4401; C(2019)4402; C(2019) 4403; C(2019) 4404; C(2019) 4405; C(2019) 4406; C(2019) 4407; C(2019) 4408; C(2019) 4409; C(2019) 4410; C(2019) 4411; C(2019) 4412; C(2019) 4413; C(2019) 4414; C(2019) 4415; C(2019) 4416; C(2019) 4417; C(2019) 4418; C(2019) 4419; C(2019) 4420; C(2019) 4421; C(2019) 4422; C(2019) 4423; C(2019) 4424; C(2019) 4425; C(2019) 4426; C(2019) 4427; C(2019) 4428.

(5) COM(2015) 80 final és HL C 345, 2017.10.13., 120.o.

(6) Lásd az Eurobarométer 459. sz. tematikus felmérését: „Éghajlatváltozás”, 2017. március.

(7) Lásd: Union of the Electricity Industry – Eurelectric és B Team Initiative.

(8) Lásd: HL C 353., 2019.10.18., 96. o.

(9) Luca Jahier elnök a 2019. június 6-án, Helsinkiben megrendezett, „Concrete measures to combat climate change in the new EU term 2019-2024” című szemináriumon, https://www.eesc.europa.eu/hu/node/71384. Továbbá: „A háztartási költségvetésekhez képest gyorsabban növekvő energiaárak, az európai jövedelmek egyenlőtlensége, valamint az energetikai átállás miatt felmerülő költségek (a villamosenergia- és gázpiacok decentralizálása) határozzák meg annak mértékét, hogy az energiaszegénység milyen mértékben van jelen egy társadalomban”, amint arra a TEN/694. sz. vélemény is rámutat (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

(10) Nagyszebeni nyilatkozat; az állam-, illetve kormányfők nem hivatalos találkozója – Sibiu (Nagyszeben), Románia, 2019. május 9.

(11) COM(2019) 285 final.

(12) Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a 2003/87/EK irányelvnek a költséghatékony kibocsátáscsökkentés és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő beruházások növelése érdekében történő módosításáról (COM(2015) 337 final – 2015/0148 (COD)) (HL C 71., 2016.2.24., 57. o.).

(13) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/841 rendelete (2018. május 30.) a földhasználathoz, földhasználat-megváltoztatáshoz és erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak és -elnyelésnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretbe történő beillesztéséről, valamint az 525/2013/EU rendelet és az 529/2013/EU határozat módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 1. o.)

(14) Lásd: HL C 351., 2012.11.15., 85. o.

(15) Lásd az EGSZB véleményét: Az éghajlat-változási és energiaügyi politika hatása a mezőgazdasági és erdészeti ágazatra (HL C 291., 2015.9.4., 1. o.) és az EGSZB véleményét: Erőfeszítés-megosztás 2030-ig/földhasználat, földhasználat-megváltoztatás és erdőgazdálkodás (LULUCF) ( HL C 75., 2017.3.10., 103. o.).

(16) HL C 81., 2019.3.2., 102. o.; HL C 75., 2017.3.10., 124. o..; HL C 227., 2018.6.28., 86. o.; HL C 440., 2018.12.6., 8. o.

(17) HL C 353., 2019.10.18., 102. o.

(18) Az adat az EUCO 32-32.5 forgatókönyvből származik (összhangban az EUCO-forgatókönyvek kulcsfontosságú technológiai feltételezéseivel, lásd: https://ec.europa.eu/energy/en/data-analysis/energy-modelling/euco-scenarios).

(19) Lásd: HL C 353., 2019.10.18., 79. o. Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a nulla nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátású gazdaság eléréséhez évente 175–290 milliárd euro összegű további beruházásra lesz szükség, az energetikai szektorban összesen 520–575 milliárd euro értékben, a közlekedési ágazatban pedig mintegy 850-900 milliárd euro értékben.

(20) Lásd: HL C 353., 2019.10.18., 96. o.