[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2008.6.19

COM(2008) 391 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

JELENTÉS A FEKETE-TENGERI SZINERGIA VÉGREHAJTÁSÁNAK ELSŐ ÉVÉRŐL

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

JELENTÉS A FEKETE-TENGERI SZINERGIA VÉGREHAJTÁSÁNAK ELSŐ ÉVÉRŐL

1. BEVEZETÉS

A Tanács 2007 májusában következtetéseket fogadott el a „Fekete-tengeri szinergia – Új regionális együttműködési kezdeményezés”[1] című bizottsági közleményről, és felkérte a soron következő elnökségeket és az Európai Bizottságot, hogy dolgozzanak tovább a fekete-tengeri térségben és a térséggel közösen[2]megvalósított, megerősített és koherens uniós szerepvállaláson. Mivel a fekete-tengeri térség stratégiai jelentőségű az EU számára, a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy készítsen felülvizsgálatot a fekete-tengeri szinergiára vonatkozó kezdeményezés fejlődéséről 2008 első felében.

A fekete-tengeri szinergia visszatérő téma volt a megfelelő tanácsi munkacsoportban mind a portugál, mind a szlovén elnökség alatt. Így a tagállamoknak és a Bizottságnak is bőven lehetősége nyílt fejlődésének vizsgálatára.

Az Európai Parlament jelentést fogadott el a fekete-tengeri szinergiáról [3]. E dokumentum hangsúlyozza, hogy az Uniónak korlátozott számú kiemelt célkitűzésre kell összpontosítania annak érdekében, hogy elkerülje az erőfeszítések szétfogácsolódását és az átfedéseket. Az Európai Parlament úgy véli, hogy a koherens, hatékony és eredményközpontú regionális politikai megközelítés érdekében a közleményt további konzisztens lépéseknek kell követniük, hogy elősegíthessék a valódi, régióra szabott regionális dimenzió kialakítását. Az Európai Parlament szerint Bulgáriának, Görögországnak és Romániának fekete-tengeri térségbeli EU-tagállamokként vezető szerepet kell játszani a régióban és a régióval való fokozott együttműködés elősegítésében.

A Régiók Bizottsága is készített egy véleményt a fekete-tengeri szinergiáról, amelyet 2008. február 6-7-én fogadott el a közgyűlése[4].

A Bizottság kérésére a Gazdasági és Szociális Bizottság feltáró véleményt készít a 2007-es fekete-tengeri szinergia közleményről.

A fekete-tengeri szinergia első évéről szóló jelentés a 2007-es közleményben előírt feladatok végrehajtásában elért előrelépést írja le, és beszámol a fekete-tengeri régiós partnerekkel folytatott kapcsolatfelvételek és eszmecserék soráról. Ezek vezettek el a szinergia közös kezdeményezésként történő elindításához és támogatásához, valamint számos előremutató javaslatot eredményeztek.

A fekete-tengeri szinergia kezdeményezés kiegészíti az európai szomszédságpolitikát, a Törökországgal kapcsolatos bővítési politikát és az Orosz Föderációval folytatott stratégiai partnerséget.

2. ELőREHALADÁS A KONKRÉT FELADATOK VÉGREHAJTÁSA TERÉN

A 2007-es közlemény konkrét célokat és feladatokat fogalmazott meg az ágazatok és tematikus területek vonatkozásában. A Bizottság elkezdte már e feladatok legtöbbjének végrehajtását.

2.1. Környezetvédelem

A Bizottság megvizsgálja, hogy milyen feltételekkel csatlakozhat az Európai Közösség a Fekete-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezményhez, és támogatta a csatlakozást lehetővé tévő jogi változásokról szóló tanulmányokat. Az egyezmény 2008 októberében Kijevben megrendezendő miniszteri konferenciáján várhatóan foglalkoznak majd ezzel a kérdéssel. A nemrég elfogadott tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelvre tekintettel különösen fontos a bukaresti egyezményhez való teljes körű csatlakozás. Az előbbi nagy mértékben támaszkodik a regionális együttműködésre, köztük a regionális tengeri egyezmények hálózatára.

Elkezdték vizsgálni, hogy a DABLAS munkacsoport[5] által alkalmazott megközelítés átvétele megvalósítható-e más környezetvédelmi ágazatokban is, így például a legígéretesebbnek mutatkozó hulladékkezelés területén. A Bizottság ezen kívül projektet indított el a munkacsoport tevékenységének folytatására és fokozására. Ennek köszönhetően a DABLAS titkársága az egész DABLAS-régió számára nyújt majd szolgáltatásokat, valamint közvetlen befektetési támogatásokat biztosít a folyómeder gondozásával kapcsolatos projektekhez.

A Bizottság hamarosan elindítja a fekete-tengeri régiót is magában foglaló éghajlat-változási technikai segítségnyújtási programot, amely a kiotói jegyzőkönyv végrehajtására irányuló képesség fokozására, és a 2012 utáni egyezményről szóló nemzetközi tárgyalásokon való részvételre összpontosít majd. Tárgyalások folynak partnereinkkel az éghajlatváltozás problémájának kezelésére irányuló, egész régióra kiterjedő erőfeszítésekről.

2.2. Tengeri politika és halászat

A Bizottság az Európai Unió nemrégiben elfogadott integrált tengerpolitikája[6] keretében elősegíti a tengeri kormányzati tevékenységekért felelős nemzeti hatóságok közötti jobb együttműködést, köztük a fekete-tengeri régió nyugati részében is, mégpedig a tenger felügyeletével kapcsolatos integrált hálózat létrehozásán keresztül. A Bizottság megvizsgálja annak lehetőségét is, hogy egy efféle hálózat kiterjeszhető-e a többi Fekete-tenger partján fekvő, nem uniós tagállam országra is.

A fekete-tengeri országok már létrehoztak kizárólagos gazdasági övezeteket, jelenleg pedig egy regionális integrált partzóna-kezelési stratégia kifejlesztésére készülnek. A Bizottság ütemtervet hoz majd létre, hogy 2008 végéig elősegítse a tengeri területrendezés kifejlesztését. A fekete-tengeri régió tagállamait arra ösztönzik, hogy maguk is gondolkodási folyamatot indítsanak el a tengeri területrendezésről, és merítsenek a többi tagállam tapasztalataiból.

A Bizottság jelenleg hozza létre az európai tengeri megfigyelési és adathálózatot, amely minden tenger medencéjére, így a Fekete-tengerére is kiterjed majd.

Az Unió halászati gazdálkodási intézkedéseit a Fekete-tengerre 2008-ban alkalmazandó halászati lehetőségeket és a bizonyos halállományokkal kapcsolatos feltételeket rögzítő tanácsi rendelet szabta meg. Ezek az intézkedések csupán Bulgáriára és Romániára vonatkoznak, míg a halászati gazdálkodásba és a megfelelő ökoszisztéma-megközelítésbe minden Fekete-tenger körüli országot be kell vonni. Ezért a Bizottság hozzálátott, hogy kidolgozza, milyen lehetőségek állnak rendelkezésre egy regionális halászati irányítási együttműködés felállítására. Ennek az elemzésnek az eredményeit és a konkrét javaslatokat meg fogják majd vitatni a tagállamokkal és a Fekete-tenger partján fekvő országokkal.

2.3. Energia

A Fekete-tenger régiója jelentős haladást ért el a már meglévő eszközök és források mozgósítása terén. A Moldvai Köztársaság, Törökország és Ukrajna megerősítette abbéli szándékát, hogy hivatalos tárgyalásokat kezdjen az Energiaközösséget létrehozó szerződéshez való csatlakozásról, amely a közösségi vívmányok alkalmazásáról rendelkezik a villamos energia és a gázágazat terén. Grúzia 2007 decemberében megfigyelő státuszt kapott.

Ami az energia-infrastruktúrát illeti, a Bizottság megvalósíthatósági tanulmányt finanszírozott a Kaszpi-tengeren és a Fekete-tengeren áthaladó gázfolyosóról, megvizsgálva minden szállítási lehetőséget (a csővezetékest és a nem csővezetékest is).

2.4. Közlekedés

A Bizottság elkezdte a különféle közlekedési együttműködési erőfeszítések egyszerűsítését. Feltáró megbeszéléseket indított útjára a térség országaival a transzeurópai közlekedési hálózatok kiterjesztéséről. A felmerülő lehetőségek egyike az, hogy felkészítik a TRACECA-struktúrákat[7] a délkeleti tengely céljait szolgáló intézményekként való működésre. A Bizottság a TRACECA-országokkal közösen készül a 2008 végén megrendezésre kerülő közlekedési miniszteri találkozóra, amely meghozhatja a szükséges határozatokat.

A Bizottság egy sor kapcsolódó projekttel fokozott figyelmet fordít a tengeri biztonságra és védelemre. Megkezdte továbbá a tengeri gyorsforgalmi utakról szóló elképzelés megvalósítását a Fekete-tengeren, a TRACECA-programhoz szorosan kapcsolódva.

Elindult a közös légtér fekete-tengeri országokra történő kiterjesztését célzó munka, amely magában foglalja a biztonsági felügyelet fejlesztését és a polgári légiközlekedési hatóságok megerősítését.

2.5. A térség országai közötti mozgások igazgatása és a biztonság megerősítése

A 2007 júniusi Európai Tanács által a migrációval kapcsolatos globális megközelítésről elfogadott következtetések számos kiemelt intézkedést támogattak, a többi között migrációs együttműködési platform létesítését a fekete-tengeri régióban. Az Unió 2008 áprilisában döntött úgy, hogy létrehozza ezt a platformot, amely a tagállamokat, az Unió ügynökségeit, a Fekete-tenger partján fekvő országokat és a regionális szervezeteket fogja össze. A platform célja, hogy koncentrált és megerősített migrációs párbeszédet biztosítson, továbbá javítsa a tagállamok és a térség országai, valamint az ezek közötti gyakorlati együttműködést.

Előrehaladott tervek állnak rendelkezésre arról, hogyan finanszírozzák a burgasi Fekete-tengeri Koordinációs Központ[8] további fejlesztését. Minden fekete-tengeri országnak nemzeti központot kell létesítenie, amelyek a Koordinációs Központba küldenek vagy rajta keresztül cserélnek releváns információkat. A Bizottság kettő, az emberkereskedelem ellen küzdő projektet társfinanszíroz, az egyik munkaerő-piaci, a másik rendőri intézkedésekre épül.

2.6. Hálózatok a kutatásban, a tudományban és az oktatásban

A Bizottság a Tempus programon keresztül támogatja az intézményi együttműködést és a szerkezeti reformokat a felsőoktatásban. A felsőoktatás terén a fekete-tengeri regionális együttműködés a program új szakaszának előnyeit élvezheti, amely során elsőbbséget élveznek majd a több országot bevonó projektek. A felsőoktatási együttműködést és az oktatásbeli mobilitást továbbra is az Erasmus Mundus programon keresztül támogatják majd.

A fekete-tengeri összeköttetés (BSI) projekt (melynek finanszírozását 2007-ben hagyták jóvá) regionális kutatási és oktatási hálózatot hoz majd létre, majd csatlakoztatja azt és a nagy sávszélességű, páneurópai kutatási hálózathoz, a GÉANT2-höz. Ez az úttörő projekt a maga nemében a legnagyobb ilyen jellegű a régióban.

A Bizottság támogatja a regionális tudományos együttműködést is, jelesül a 2008 januárjában indult INCONet EECA projekten keresztül.

2.7. Foglalkoztatás és szociális kérdések

A közelmúltban indultak el regionális szinten a tevékenységek, amelyek a fekete-tengeri régió sajátos problémáival (mint például a 2008-ban a társadalmi párbeszédről tartott szeminárium), avagy szélesebb összefüggésben, tematikus kérdésekkel foglalkoznak (mint amilyen a nemek közötti egyenlőségről szóló szeminárium volt 2007 novemberében).

2.8. Kereskedelem

Az Unió továbbra is szorgalmazta a fekete-tengeri regionális kereskedelmi liberalizációt, és különösen támogatta a partnerországok WTO-hoz történő csatlakozásra irányuló erőfeszítéseit.

2.9. Demokrácia, az emberi jogok tiszteletben tartása és felelősségteljes kormányzás

A fekete-tengeri szinergia civil társadalmi szemináriumainak első sorozatára 2008 májusában, a Moldvai Köztársaságban került sor. E rendezvény a szólásszabadság normáit mutatta be civil társadalmi nézőpontból. A résztvevők a fekete-tengeri országok kormányzati tisztviselői és a civil társadalom tagjai voltak. A szólásszabadságról a kormányoknak címzett ajánlásokat fogadtak el.

2.10. A befagyott konfliktusok

A Bizottság továbbra is támogatta, hogy az Unió tevékeny szerepet játsszon a konfliktusok kiváltó okainak kezelésében, például a fekete-tengeri regionális kereten belül. Figyelmet kell fordítani a bizalomépítő intézkedések támogatására a tágabb regionális kontextusban is, beleértve a kimondottan a megosztott felek kibékítésére irányuló együttműködési programokat.

3. HATÁROKON ÁTÍVELő EGYÜTTMűKÖDÉS, A CIVIL TÁRSADALOMMAL VÉGZETT MUNKA

Az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz határokon átívelő együttműködési programjai a közös kihívásokkal szembesülő helyi hatóságok és határrégiók együttműködését támogatja. Elősegítik az emberek közötti kapcsolatokat is.

A fekete-tengeri határokon átnyúló együttműködési program bevezető szakaszában van A közös operatív programot a (10 állam[9] nemzeti és regionális hatóságait képviselő) érintett felek dolgozták ki. A programra 17,5 millió eurót különítettek el[10]. Az első pályázati felhívás közzétételére várhatóan 2008 vége előtt sor kerül.

A Románia–Moldova–Ukrajna határokon átnyúló együttműködési program a Fekete-tenger északnyugati partjait fedi le, a rá elkülönített pénzösszeg: 126 millió EUR. Előreláthatólag 2008 őszén kezdődik el a végrehajtása.

A Fekete-tengeri Fórum[11] fokozottan összpontosít a civil társadalomra. Az első civil társadalmi tevékenységeire már sor is került.

A fekete-tengeri szinergia számottevő érdeklődést váltott ki a nemkormányzati szervezetekből. 2008. február 7-én 29 környezetvédelmi nemkormányzati szervezet szövetsége találkozott, és állásfoglalást fogadtak el a fekete-tengeri szinergia zöldebbé tételéről (“Greening the Black Sea Synergy”).

4. SEGÍTSÉGNYÚJTÁS

2007-ben 837 millió EUR értékű közösségi támogatást nyújtottak az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz és az Előcsatlakozási Alap keretében a hét nem uniós tagállam fekete-tengeri országnak. (Részletek a mellékletben találhatók.)

Ezen kívül a szomszédsági beruházási eszköz létrehozásával immár rendelkezésre áll eszköz, amellyel a Közösségből és a tagállamokból érkező forrásokat össze lehet gyűjteni. E források hozzásegíthetnek ahhoz, hogy a környező országokban, így a fekete-tengeri régióban eszközölt befektetéseket támogató európai közfinanszírozási intézményekből további hitelfinanszírozást lehessen kapni. A szomszédsági beruházási eszköz segítségével könnyebb lesz további finanszírozást mozgósítani a kiemelt projektekre, így az a fekete-tengeri regionális együttműködésre irányuló erőfeszítéseket is támogatja.

5. TOVÁBBI EGYÜTTMűKÖDÉS PARTNERORSZÁGOKKAL, REGIONÁLIS ÉS NEMZETKÖZI SZERVEZETEKKEL

Minden fekete-tengeri országot bevontak a fekete-tengeri szinergiával kapcsolatos eszmecserékbe. Az elnökségek és a Bizottság egy sor különféle formájú konzultációt folytatott velük.

Az elmúlt időszakban gyors fejlődés következett be az Európai Unió és a Fekete-tengeri Gazdasági Együttműködési Szervezet (a továbbiakban: BSEC)[12] között. A Bizottság 2007 júniusában megfigyelői státuszt kapott a Fekete-tengeri Gazdasági Együttműködési Szervezetben. Az EU elnökség, a következő elnökség és a Bizottság képviselői 2008 februárjában Kijevben munkareggelin találkoztak a Fekete-tengeri Gazdasági Együttműködési Szervezet külügyminisztereivel. A kibővített BSEC-trojka három találkozót tartott a megfelelő tanácsi munkacsoportokkal. A Bizottság képviselői mindannyian magas szintű BSEC-találkozókon vettek részt, és hozzájárultak a BSEC-munkacsoportok munkájához.

6. A KÜLÜGYMINISZTEREK KIJEVI TALÁLKOZÓJA (2008. FEBRUÁR 14.)

A külügyminiszterek találkozójára az Európai Unió kezdeményezésére került sor, és minden regionális partner, uniós tagállam és EU intézmény részt vett benne.

E találkozó közös erőfeszítésként indította útjára a fekete-tengeri szinergiát. A résztvevők[13] közös nyilatkozatot fogadtak el, amely üdvözli a fekete-tengeri szinergiát és kijelenti, hogy az Európai Unió erőteljesebb részvétele fokozhatja a fekete-tengeri regionális együttműködésben rejlő lehetőségeket. A fekete-tengeri szinergiának az európai szomszédságpolitika és a régióbeli országokkal fenntartott kapcsolatban alkalmazott egyéb uniós szakpolitikák kedvezményezettje lesz. A fekete-tengeri regionális együttműködésnek nyújtott uniós támogatás célja az, hogy kézzelfogható eredményeket érjen el számos kiemelt területen, nevezetesen az energia, a közlekedés, a kommunikáció, a kereskedelem, a környezetvédelem, a tengerpolitikák, a halászat, a migráció, a bűnüldözés és a szervezett bűnözés ellen folytatott küzdelem területén. A nyilatkozat hozzáteszi azt is, hogy az erőteljesebb uniós részvétel várhatóan kedvező hatást gyakorol majd a kereskedelemre, a tudományra, a kutatásra, az oktatásra, valamint a foglalkoztatásra és szociális ügyekre.

7. AZ ELőTTÜNK ÁLLÓ ÚT

Az elmúlt év tapasztalatai igazolták a 2007-es nyilatkozatban foglalt elvek helytállóságát. A kezdeményezés fő célja továbbra is az, hogy serkentse a regionális szintű cselekvéseket, és elősegítse a stabilitást és jólétet a Fekete-tenger térségében. Rugalmas, átlátható és átfogó kezdeményezésről van szó, amely az EU és a fekete-tengeri térség összes országának közös érdekein alapul.

A Bizottság üdvözöli, hogy a fekete-tengeri szinergia résztvevői a jelenlegi gyakorlatias és projektközpontú megközelítést szeretnék továbbvinni. Így tehát folytatni kell a munkát, hogy a 2007-es közleményben és a kijevi közös nyilatkozatban megfogalmazott feladatok megvalósuljanak. Folytatni kell a Fekete-tengeri Gazdasági Együttműködési Szervezettel és egyéb regionális szervekkel a hozzáadott értéket nyújtó együttműködést.

Az EU tagállamai és a fekete-tengeri szinergia partnerei a külügyminiszterek kijevi találkozóján és az azt követő hónapokban javaslatokat tettek arra, hogyan lehetne elérni azt, hogy a fekete-tengeri szinergia erős gyökeret eresszen és hosszú távú törekvéssé váljék. E javaslatok új lendületet adhatnak az Európai Uniótól keletre lévő partnereinkkel folytatott regionális együttműködésnek. A Bizottság meg kívánja vizsgálni és tevékenyen továbbvinni őket, hogy elősegítse a hatékonyabb és nagyratörőbb fellépést:

- Hosszú távú, lemérhető célokat kellene kitűzni a közlekedés, a környezetvédelem, az energia és a tengeri biztonság területén, hogy ezáltal összehangoltabb fellépést lehessen elérni. Ezekhez a fekete-tengeri szinergia minden résztvevőjének támogatására szükség van. Minden egyes esetben ki kellene jelölni egy irányító országot és/vagy szervezetet , amelyik összehangolja a nemzeti vagy regionális szinten végzendő tevékenységeket a kitűzött célok elérése érdekében.

- A projektek megvalósításának elősegítése érdekében ágazati partnerségeket lehetne felállítani, amelyek a társfinanszírozáshoz (köztük a szomszédsági beruházási eszközön keresztüliekhez) biztosítanák a keretet és alapul szolgálnának a nemzetközi pénzügyi szervezetek bevonásához. E partnerségek a fekete-tengeri szinergia résztvevőinek egy részét vagy mindegyikét is összefoghatnák számos projekten való együttműködés céljából. Az Északi Dimenzió[14] sikere hasznos példával szolgál arról, hogyan is működhet ez.

- A miniszteri találkozók gyakorisága a konkrét igényeket kell, hogy tükrözze. Néhány esetben a már meglévő ágazati keretekben (így például a TRACECA vagy a bakui kezdeményezés keretében) is sor kerülhet rájuk, avagy követhetik a kijevi mintát is (a BSEC-találkozókkal párhuzamosan, teljes EU-részvétellel vagy nyitott trojkával). A külügyminiszterek igény szerint találkozhatnának, hogy kijelöljék a folyamat legfőbb mérföldköveit.

Néhány további javaslat is született, ezek is további megfontolásra érdemesek:

- Fehéroroszország bevonása egyes, a szinergiához kapcsolódó ágazati tevékenységekbe

- Fekete-tengeri civil társadalmi fórum létrehozása

- az egyetemi és diákhálózatok megerősítése

- Európai Tanulmányok Intézetének alapítása a fekete-tengeri régióban

A Bizottság kész arra, hogy együtt dolgozzon a tagállamokkal és az érintett szereplőkkel a fekete-tengeri regionális együttműködést erősítő fenti és további új elgondolásokon, amelyek:

- kiegészítik a kétoldalú, egyedi igényekhez igazított együttműködést, amelyet az európai szomszédságpolitika és a régióban érvényes egyéb szakpolitikák keretében végzünk

- átfogóak, bevonják az összes tagállamot és fekete-tengeri országot

- és hozzáadott értéket hoznak

8. KÖVETKEZTETÉS

A fekete-tengeri szinergia első eredményeiből is kitűnik ennek az új uniós regionális szakpolitikai megközelítésnek a gyakorlati haszna és a benne rejlő lehetőségek. A szinergia bevezető szakasza lezárult és megkezdődött a végrehajtása. A résztvevők hosszú távú fekete-tengeri együttműködési folyamat mellett foglaltak állást, annak tartalmáról és a rendelkezésekről pedig egybehangzó nézeteket fogalmaztak meg.

Az első év tapasztalatából az is kitűnik, hogy az EU támogatta fekete-tengeri együttműködés kifejlesztése igen összetett közegben zajló folyamat. A folyamatos fejlődéshez egyre több szereplő, a tagállamok és a fekete-tengeri partnerek következetes és tevékeny részvételére van szükség. A Bizottság, ahogy azt az első évben is tette, kész közreműködni e fontos munkában.

I. MELLÉKLET

A fekete-tengeri országok térképe

II. MELLÉKLET

A fekete-tengeri szinergiában részt vevő országoknak nyújtott EK-támogatás (kötelezettségvállalások millió euróban kifejezve)

2000–2006-ban a Tacis keretében és a Törökországra vonatkozó egyéb eszközökből nyújtott támogatás | 2007-ben az ENPI /IPA-ból | 2007-ben az EK humanitárius segítségnyújtási eszközéből |

Kétolodalú együttműködés |

Örményország | 44,8 | 24 |

Azerbajdzsán | 72,6 | 22 | 1,35 |

Grúzia | 65 | 28,8 | 2 |

Moldova | 86,5 | 45,7 | 3 |

Orosz Föderáció | 559 | 13 | 19,45 |

Törökország | 1040 | 497,2 |

Ukrajna | 501,5 | 144 |

Kétoldalú együttműködés összesen | 2369,4 | 774,7 |

Regionális együttműködés | 962,2 | 62 |

Összesen | 3331,6 | 836,7 | 25,8 |

[1] COM(2007) 160 végleges; elfogadva 2007. 04. 11-én.

[2] A Fekete-tenger térsége a következő országokat jelenti (lásd a mellékletben található térképet): nyugaton Görögország, Bulgária, Románia és Moldova, északon Ukrajna és Oroszország, keleten Grúzia, Örményország és Azerbajdzsán, délen pedig Törökország. Örményország, Azerbajdzsán, Moldova és Görögország ugyan nem érintkezik közvetlenül a Fekete-tengerrel, történelme, közeli elhelyezkedése és szoros kapcsolatai révén mégis természetes része a régiónak.

[3] Jelentés a fekete-tengeri regionális politikai megközelítésről (2007/2101(INI)).

[4] RELEX-IV-008 COR

[5] A Duna–Fekete-tenger munkacsoportot a Duna menti és a fekete-tengeri régiók országai hozták létre a vízzel kapcsolatos befektetésekre irányuló stratégiai fontosságú figyelem ösztönzésére.

[6] COM(2007) 575. végleges – Az Európai Unió integrált tengerpolitikájáról.

[7] A TRAnsport Corridor Europe-Caucasus-Central Asia (TRACECA – Európai-kaukázusi-közép-ázsiai közlekedési folyosó) program a közúti, vasúti, légi és tengeri közlekedési összeköttetések kialakításához nyújt támogatást.

[8] A Fekete-tengeri Határkoordinációs és Információs Központ a bulgáriai Burgasban működik.

[9] Örményország, Azerbajdzsán, Bulgária, Grúzia, Görögország, Moldova, Románia, Orosz Föderáció, Törökország és Ukrajna

[10] Törökország programbeli részvételét ezen felül az Előcsatlakozási Alap is finanszírozza.

[11] Román kezdeményezés.

[12] Az BSEC-t 1992-ben hozták létre. Kezdetben csak a gazdasági együttműködéssel foglalkozott, majd tevékenységi köre fokozatosan kibővült. Tagjai közé az 2. lábjegyzetben felsorolt összes fekete-tengeri ország, valamint Albánia és Szerbia tartozik.

[13] Az Orosz Föderáció nem vett részt a közös nyilatkozatról szóló eszmecserében, mert inkább EU–BSEC-nyilatkozatot szeretett volna. Az Orosz Föderáció ugyanakkor hangsúlyozta, hogy támogatja az EU-nak a közös nyilatkozatban rögzített megnövekedett szerepét. Ezért nem ellenezte a dokumentum elfogadását.

[14] Az Északi Dimenzió partnerségek közösen kitűzött célokat szolgáló projekteket választanak ki és finanszíroznak külön a célhoz kötött alapokból.