HU    HU HU 
HU    HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.2.2. 
SEC(2011) 133 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
Javaslat: 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVE 
az utas-nyilvántartási adatok ha sználatának közös megközelítése 
  
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEGZÉSE 
   
 
{SEC(2011) 132 végleges} 
{COM(2011) 32 végleges} 
HU    HU 1. ELJÁRÁSI  KÉRDÉSEK  ÉS AZ ÉRDEKELT  FELEKKEL  FOLYTATOTT  
KONZULTÁCIÓ 
2007. november 6-án a Bizottság elfogadta az utasnyilvántartás i adatok (PNR) b űnüldözési 
célú felhasználásáról szóló tanácsi kerethatározatra vonatkozó javaslatot1. A javaslathoz 
hatásvizsgálatot csatoltak2. A javaslatot részletesen megv itatták a tanácsi munkacsoportok, és 
a viták során született eredményeket 2008-ban meger ősítette a Bel- és Igazságügyi Tanács. A 
javaslattal kapcsolatos viták a munkacsoporto kban a javaslat legtöbb rendelkezése terén 
konszenzusra vezettek. 
A Lisszaboni Szerz ődés 2009. december 1-jei hatályba lépé sével a Tanács által még el nem 
fogadott bizottsági javaslat elav ulttá vált. A „Stockholmi Program  – A polgárokat szolgáló és 
védő, nyitott és biztonságos Európa”3 felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen el ő javaslatot a 
PNR-adatoknak a terrorcselekmények és súlyos b űncselekmények megel őzése, felderítése, 
nyomozása és megbüntetése érdekében történ ő használatára. 
A 2007. évi hatásvizsgálat készítés e során a Bizottság valamennyi érintett féllel konzultációt 
folytatott. A Bizottság 2007. évi javaslatának elfogadását követ ően valamennyi érintett fél, 
nevezetesen az Európai Parlament, a 29. cikk alapján m űködő adatvédelmi munkacsoport, az 
európai adatvédelmi biztos, az Alapjogi Ügynökség és a légitársaságok szövetségei 
közzétették a javaslatra vonatkozó álláspontjukat.  E jelentésnek az a célja, hogy elemezze egy 
új javaslat elfogadásának a lehet őségét a 2007. évi javaslat he lyett, a Lisszaboni Szerz ődés 
rendelkezéseinek és eljárásainak megfelel ően. Célja az, hogy választ adjon az érintett felek 
által felvetett kritikák ra és kiterjedjen a 2007-óta tapaszta lt új tényekre és az azóta szerzett 
tapasztalatokra. 
2. A PROBLÉMA  MEGHATÁROZÁSA 
2.1. A terrorizmus és a súlyos b űncselekmények fenyegetése 
Az elmúlt évtizedben mind az Európai Unió ban, mind világszerte a határokon átnyúló 
bűnözés terjedése volt tapasz talható. Az EU forrásgy űjteménye szerint 2007-ben az EU 
tagállamaiban 100 000 lakosra 143 948 b űncselekmény jutott (Olaszország és Portugália 
kivételével, amely országok te kintetében nem álltak rendel kezésre adatok), a svédországi 
14 465 bűncselekményt ől a ciprusi 958 b űncselekményig. Az Europol  által készített, a 2009. 
évi EU-beli szervezett b űnözés általi fenyegetettség értékelé se szerint, a legtöbb szervezett 
bűncselekmény nemzetközi dimenzióval rende lkezik, és a legsúlyosabb szervezett 
bűncselekmények nemzetközi utazással járnak. 
Jelenleg a terrorizmus jelenti az egyik legnagyob b fenyegetést a biztonság , a béke, a stabilitás, 
a demokrácia és az alapjogok számára. A te rrorfenyegetés nem korlátozódik bizonyos 
földrajzi övezetekre. A „terrorizmus helyzetér ől és alakulásáról szóló 2010. évi Europol 
jelentés” szerint, annak ellenére, hogy 2009- ben csökkent az EU-ban a terrorizmus, a 
fenyegetés továbbra is valós és komoly. A le gtöbb terrorizmus, különöse n az Europol által 
„iszlamista terrorizmusnak" neveze tt típus transznacionális jellemz őkkel rendelkezik. 
                                                 
1 COM(2007) 654. 
2 SEC(2007) 1453. 
3 17024/09. sz. tanácsi dokumentum, 2009.12.2. 
HU    HU 2.2. A PNR-adatok és ezek felhasználása 
A PNR-adatokat sok éve használják világszerte f őként a vám- és a b űnüldöző hatóságok. A 
PNR-adatok használata rend őrségi és igazságügyi kérdésekben: 
• visszaható módon:  az adatok b űncselekmény utáni nyomozásnál, b űnüldözésnél, 
hálózatok leleplezésénél történ ő felhasználása. Annak érdekében, hogy a b űnüldöző 
hatóságok kell őképpen régi eseményeket is vizsgálhassanak, a b űnüldöző hatóságoknak 
ilyen esetekben arányos adatmeg őrzési időt kell biztosítani. 
• valós id őben: az adatok b űncselekmények megel őzése céljából, b űncselekmény 
elkövetése el őtt vagy elkövetése miatt, bizonyos személyek ellen őrzésére vagy 
letartóztatására történ ő felhasználása az utasok megérkezése vagy elutazása el őtt. Ilyen 
esetekben a PNR-adatok különösen bizonyos el őre meghatározott értékelési kritériumok 
ellenőrzéséhez szükségesek, amelyekkel azonosíthatják a b űnüldöző hatóságok el őtt 
korábban „ismeretlen” személyeket, továbbá  használhatók a körözött személyeket és 
tárgyakat tartalmazó különböz ő adatbázisok ellen őrzéséhez is. 
• előreható módon:  az adatok olyan értékelési kritér iumok elemzése és létrehozatala 
céljából történ ő felhasználása, amelyek kés őbb az utasok érkezés el őtti és elutazás el őtti 
értékelése során használhatók fe l. Annak érdekébe n, hogy elvégezhet ő legyen egy ilyen 
relevanciaelemzés a terrorcselekmények és súlyos b űncselekmények szempontjából, 
fontos, hogy ilyen esetekben a b űnüldöző hatóságok arányos ideig meg őrizhessék az 
adatokat. 
Az alábbi okokból szükséges ezeket a jogi kö telezettségeket a légi fuvarozók számára el őírni: 
Első sorban, a PNR-adatok képessé teszik a b űnüldöző hatóságokat arra, hogy azonosítsák 
azokat a személyeket, akik korábban sz ámukra "ismeretlenek" voltak, azaz olyan 
személyeket, akikr ől korábban nem gyanították, hogy súlyos b űncselekményben vagy 
terrorcselekményben érintettek, de akik tekint etében az adatelemzés arra utal, hogy ilyen 
bűncselekményben érintettek lehe tnek, és akiket ezé rt az illetékes ható ságok általi további 
vizsgálatnak kell alávetni. Az  ilyen személyek azonosítása el ősegíti azt, hogy a b űnüldöző 
hatóságok megel őzzék és felderítsék a súlyos b űncselekményeket, ide értve a 
terrorcselekményeket is. Ennek érdekében a b űnüldöző hatóságoknak a PNR-adatokat mind 
valós időben – a PNR-adatok bizonyos el őre meghatározott értékelési kritériumok szerinti 
ellenőrzésével, amelyekkel azonosíthatják az olyan kor ábban „ismeretlen” személyeket, akik 
esetében további vizsgálatra van szükség –  mind pedig el őreható módon, az értékelési 
kritériumok elemzése és létrehoz atala céljából kell használniuk. 
Például a PNR-adatok elemzése utalhat arra , hogy melyek az ember- és a kábítószer-
kereskedelem leggyakrabban használt útvonalai, ami ezt követ ően az értékelési kritériumok 
részévé válhat. A PNR-adatok ilye n kritériumokra figyelemmel történ ő valós idej ű 
ellenőrzése által megel őzhetők vagy felderíthet ők a b űncselekmények. Az 
emberkereskedelem terén az egyik tagállam konkr ét példával illusztrálta, hogy egy esetben a 
PNR-adatok elemzésével leplezték le az emberkeresked ők egy csoportját, akik mindig 
ugyanazon az útvonalon utaztak. Hamis okiratokkal az utasfelvételen bejelentkezve egy unión 
belüli repül őgépjáratra, az erede ti okiratokkal egyidej űleg egy másik, harmadik országba 
irányuló járatra is bejelent keznének. Miután már a repül őtéri váróba jutottak, az unión belüli 
járatra szállnának fel. A PNR-adatok nélkül  lehetetlen lett volna felgöngyölíteni ezt az 
emberkeresked ő hálózatot. 
A PNR-adatok kombinált el őreható és valós idej ű felhasználása így lehet ővé teszi a 
bűnüldöző hatóságok számára, hogy a súlyos b űncselekmények és a terrorizmus fenyegetését 
a személyes adatok más kategóriáinak feldolgozásától eltér ő, más szempontból közelítsék 
HU    HU meg: az alábbiakban kifejtettek szerint, a b űnüldöző hatóságok részére rendelkezésre álló 
személyes adatok feldolgozása a fe nnálló és a tervezett EU-szint ű intézkedések útján, mint 
például az el őzetes utasinformációkról szóló irányelv4, a Schengeni Információs Rendszer 
(SIS) és a második generációs Schengeni Info rmációs Rendszer (SIS II) nem teszi képessé a 
bűnüldöző hatóságokat arra, hogy “ismeretlen” gya núsítottakat azonosítsanak azon a módon, 
mint amit a PNR-adatok elemzése lehet ővé tesz.  
Másodrészt, a PNR-adatok el ősegítik azt, hogy a b űnüldöző hatóságok megel őzzék, 
felderítsék, nyomozzák és üldözzék a súlyos b űncselekményeket, ide értve a 
terrorcselekményeket is, a b űncselekmény elkövetése után. Ennek elérése érdekében a 
bűnüldöző hatóságoknak a PNR-adatokat valós  időben kell használniuk az “ismert” 
személyeket és körözött tárgyakat tartalmazó különböz ő adatbázisok ellen őrzéséhez. A PNR-
adatokat visszaható  módon is kell használniuk a biz onyítás során és adott esetben a b űntársak 
leleplezése és a b űnözői hálózatok felgöngyölítése során. 
Például a PNR-adatok részét képez ő hitelkártya-információk lehet ővé tehetik a b űnüldöző 
hatóságok számára, hogy azonosítsák és bebiz onyítsák, hogy egy személy és egy ismert 
bűnöző vagy bűnözői csoport között kapcsolat áll fenn. Egy tagállam által szolgáltatott példa 
egy tagállam és harmadik ors zágok között zajló nagy volumen ű ember- és kábítószer-
kereskedelemmel kapcsolatos. Számos európai cél állomásra hoztak be káb ítószert a kartellek. 
A bűnözők olyan személyeket használtak fel, akik lenyelték a kábítószer t, és akik maguk 
emberkereskedelem útján jutottak be az or szágba. A PNR-adatok segítségével történ ő 
azonosításukra azon az alapon került sor, hog y a jegyet lopott hitelkártyákkal vásárolták. 
Ennek eredményeként a tagállamban letartóztatásokr a került sor. Ezen az alapon alakították ki 
az értékelési kritériumot, ami önmagában számos  letartóztatáshoz v ezetett más tagállamokban 
és harmadik országokban. 
Végül pedig a PNR-adatok megérkezés el őtti használata lehet ővé teszi a b űnüldöző hatóságok 
számára, hogy csak azon személyek tekintetében  folytassanak le érté kelést és szigorúbb 
vizsgálatot, akik az objektív értékelési kritériumok és a korábbi tapasztalat alapján biztonsági 
kockázatot jelentenek. Ez el ősegíti az összes többi utas utazását, és csökkenti annak a 
kockázatát, hogy olyan jogellenes kritériumok al apján tegyenek ki utasokat a vizsgálatnak, 
mint például a b őrszín, amit a b űnüldöző hatóságok, ide értve a vámhatóságot és a 
határőrséget is, tévesen biztonsági kockázattal összefügg ő jellemzőnek tekinthetnek. 
Az EU, az Egyesült Államok, Kanada és Ausztr ália között születtek megállapodások a PNR-
adatok átadásáról a terrorizmus elleni küz delem és a transznacionális szervezett b űnözés 
terén. Várhatóan több más harm adik ország is kérelmezni fogj a a PNR-adatok átadását az EU-
ban légi járatokat üzemeltet ő légi fuvarozóktól. 
Az Egyesült Királyság, Franciaors zág és Dánia már elfogadták els ődleges jogalkotásukat a 
PNR-adatok gy űjtése és használata terén. Ezek a ne mzeti intézkedések számos szempontból 
eltérőek, és feltehet ő, hogy miután ezekben a tagállamokba n elfogadásra kerül a teljes 
szabályozási keret, az eltérés még nagyobb lesz. Mivel további tagállamok jelenleg készítik 
elő a PNR-adatokra vonatkozó saját joga lkotásukat, létrejöhet 27 jelent ősen eltérő rendszer, 
ami a személyes adatok eltér ő szintű védelmével, biztonsági hiányosságokkal, 
költségnövekedéssel és a fuvarozók számára jogbizonytalansággal járna. 
2.3. Az EU cselekvési joga és a szubszidiaritás 
Ezen a területen az EU cselekvési jogát az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés V. 
fejezete V. címének 82. és 87. cikk ei biztosítják. Mivel a súlyos b űncselekmények legtöbb 
                                                 
4 2004. augusztus 29-i 2004/82/EK irányelv 
HU    HU kategóriája, így a kábítószer- és emberkereske delem is, bizonyos szinten nemzetközi utazással 
járnak, elengedhetetlen, hogy a hatóságok összegy űjtsék, feldolgozzák és kicseréljék egymás 
közt a PNR-adatokat, az EU bels ő biztonsága növelésének érde kében. Mivel a schengeni 
területen belül szabad a személyek mozgása, minden tagállam számára szükséges a PNR-adatok használata a biztonsági rések elkerülése érdekében. Ezen túlmen ően, az EU-szint ű 
cselekvés biztosítja az adatvédelemre von atkozó rendelkezések összehangolását, a 
költségcsökkentést és jogbiztonságot jelent a fuvarozók számára. 
3. CÉLKIT ŰZÉSEK 
3.1. Szakpolitikai célkit űzések 
Az általános célkit űzés az EU bels ő biztonságának a növelése, tisz teletben tartva a személyes 
adatok védelméhez f űződő jogot és más alapjogokat, a következ ő egyedi szakpolitikai 
célkitűzés mellett: 
(1) a terrorcselekmények és más súlyos b űncselekmények megel őzése és számuk 
csökkentése a PNR-adatok használatának glob ális megközelítése révén, és a biztonsági 
hiányosságok elkerülése. 
(2) Annak biztosítása, hogy az egyének személyes adatainak védelméhez való jogát 
megfelelően tiszteletben tartsák a PNR-adatok gy űjtése és feldolgozása során, 
elősegítve a PNR-adatok cseréjét az illetéke s hatóságok között, és biztosítva azt, hogy 
a PNR-adatokhoz való hozzáférés ne haladja meg a szükséges mértéket. 
(3) A jogbiztonság megteremtése a fuvaroz ók számára és költs égeik csökkentése a 
fuvarozókra vonatkozó jogi és techni kai követelményekben fennálló különbségek 
csökkentése révén. 
3.2. Alapjogi szempontok 
Az alapjogokra gyakorolt hatásokat a hatásvizsgálatban az alapjogi "ellen őrző listával" 
összhangban értékelték, amit az Európai Unió Al apjogi Chartájának hatékony végrehajtására 
irányuló bizottsági stratégia tartalmaz
5. 
A PNR-adatok felhasználása érinti a magánéle t védelmére és a személyes adatok védelmére 
vonatkozó alapjogokat. Ez csak korlátozásokkal és bizonyos feltételek me llett valósulhat meg, 
feltéve, hogy az ilyen hatásra csak “a joggal összhangban” ke rülhet sor, amennyiben az 
“szükséges egy demokratikus társadalomban”. Mi vel a javasolt cselekvések célja a terrorizmus 
és az egyéb súlyos b űncselekmények elleni küzdelem, ezér t a céljuk olyan általános érdeket 
szolgál, amely indokolja az ilyen korlátozásokat,  az arányosság alapelvének betartása mellett. 
Minden javasolt cselekvés az EUMSz. V. fejezetének a rend őrségi együttm űködésről szóló V. 
címe hatálya alá tartozik. A büntet őügyekben folytatott rend őrségi és igazságügyi 
együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelmér ől szóló 2008/977/IB tanácsi 
kerethatározatot6 csak a javasolt cselekvések azon vonatkozásaira kell alkalmazni, amely 
személyes adatoknak a tagállamok közötti továbbítá sát érinti, és így csak a nemzeti szinten 
feldolgozott személyes adatok tekintetében mara d fenn hiány. Jelenleg nincsenek hatályban a 
személyes adatok ilyen nemzeti szint ű feldolgozását szabályozó uniós szabályok. A 
legmegfelel őbb megoldás az lenne, ha bármely javasolt intézkedés adatvédelmi védintézkedése 
                                                 
5 COM (2010)573., 2010. október 19. 
6 A Tanács 2008/977/IB kerethatározata (2008. november 27.) a büntet őügyekben folytatott rend őrségi és 
igazságügyi együttm űködés keretében feldolgozott személyes adatok védelmér ől, HL L 350. 
2008.12.30., 60. o. 
HU    HU összhangban lenne a 2008/977/IB kerethatároza ttal. Ez biztosítaná a személyes adatok 
védelmének egységes szintjét. 
Szükséges az, hogy az illetéke s hatóságok arányos ideig meg őrizhessék az adatokat. A 
fuvarozók általi adattovábbítás módját illet ően, a „PUSH” rendszer el őnyei elvitathatatlanok a 
„PULL” rendszerrel szemben, ezért minden adatátvi telre a „PUSH” rendszert kell alkalmazni. 
A "profilkészítésre” vonatkozó kritikákkal ka pcsolatban, az EU adatvédelmi jogszabályai 
minden egyén számára biztosítják azt a jogot, hogy nem lehet olyan döntés alanya, amelynek 
eredményeként rá vonatkozó joghatá sok születnek, vagy amely jelent ős hatást gyakorol rá, 
amennyiben a döntés alapja kizárólag a vele kapcsolatos személyi körülmények értékelését célzó adatok automatikus feldolgozása. Bármely automatizált egyedi döntést egy embernek kell teljes kör űen ellenőriznie és meger ősítenie, és lehet ővé kell tenni azt, hogy az adat alanya 
a saját álláspontját kifejthesse. 
4. SZAKPOLITIKAI
 LEHETŐSÉGEK 
A hatásvizsgálat négy f ő lehetőséget vizsgál. 
A. lehetőség. A kérdés EU-szint ű rendezésének mell őzése és az állapot változatlan 
fenntartása. 
B. lehetőség. A PNR-rendszer szerkezetét érint ő lehetőségek: 
B.1: A tagállamok általi decentralizált adatgy űjtés és -feldolgozás; B.2: EU-szint ű 
központosított adatgy űjtés és -feldolgozás. 
C. lehetőség. A cél korlátozásával összefügg ő lehetőségek: 
C.1: Csak terrorcselekmények és súlyos b űncselekmények esetén biztosít hozzáférést; C.2:
 Terrorcselekmények, súlyos b űncselekmények és más szakpolitikai célok esetén 
biztosít hozzáférést. 
D. lehetőség. A közlekedési módokkal kapcsolatos lehet őségek: 
D.1: Csak légi fuvarozók; D.2: Légi, tengeri és vasúti fuvarozók. 
E. lehetőség. Önkéntes/megnövelt együttm űködés. A kezdeti szakaszban elutasításra került az 
a lehetőség, hogy a javaslat ösztönözze a tagállamok közötti együttm űködést ezen a területen. 
5. A SZAKPOLITIKAI  LEHETŐSÉGEK  ÉS HATÁSAIK  ÖSSZEVETÉSE 
A lehetőségeket a Bizottság a hatásaikra való  tekintettel vizsgálta, figyelemmel a 
következőkre: a biztonság fokozása az EU-ban, a személyes adatok védelmének er ősítése, a 
hatóságok költségszintje, a fuvaro zók költségei / verseny a bels ő piacon, harmadik 
országokkal fennálló kapcsolatok és a globális megközelítés ösztönzése. 
Az A. lehet őség, a fennálló helyzet változa tlan fenntartása kevés el őnyt kínál az EU 
biztonságának növelése szempontjából, egyébként  pedig negatív hatásai volnának, mivel 
adminisztratív nehézségekkel és a számos eltér ő nemzeti rendszer létéb ől fakadó költségekkel 
járna. 
A B. lehet őség esetén, a decentralizált adatgy űjtés (B1. lehet őség) előnyöket kínál a 
központosított adatgy űjtéssel szemben (B2. lehet őség) az EU biztonságának növelése 
tekintetében. A központosított adatgy űjtés lehet ősége magas hibakockázatot rejt magában, 
mert nem biztosítható a tagállamok közötti megfelel ő együttműködés, gyakorlati szempontból 
pedig a rendszer nehézkes, m űködtetése pedig költséges lenne. A B1. lehet őség költségesebb 
HU    HU lenne, mint a B2. A biztonsági el őnyök viszont nagyobb súllyal esnek latba, mint a 
költségekkel kapcsolatos hátrányok. 
A cél korlátozása tekintetében a C2. lehet őség jár bizonyos biztonsági el őnyökkel a C1. 
lehetőséggel összehasonlítva, de jelent ősen erőteljesebben kihat az adatvédelemre és több 
költséggel jár, mint a C1. lehet őség. A PNR-adatok használatának más célokra történ ő 
szélesítésére vonatkozó C2 lehet őség jelenleg aránytalannak t űnik. 
A közlekedési módok tekintetében a D2 lehet őség előnyökkel jár a D1 lehet őséggel szemben, 
mivel több közlekedési módra és több utasra terjedne ki, azonban nagyobb mértékben érintené 
az adatvédelmet és többe kerülne, mint a D1 lehet őség, melynek alapján az intézkedés 
kizárólag a légi fuvarozókra vonatkozna. Az intézkedés alkalmazási körének a tengeri és 
vasúti közlekedésre történ ő kiterjesztésére vonatkozó D2 lehet őség, legalább is jelenleg, túl 
korainak t űnik. 
6. AZ ELŐNYBEN  RÉSZESÍTETT  LEHETŐSÉG 
Jelenleg egy olyan új jogalkotási javaslat t űnik a legjobb szakpolitikai lehet őségnek, amely a 
légi közlekedésre vonatkozi k, és decentralizált adatgy űjtést alkalmaz a terrorcselekmények és 
más súlyos b űncselekmények megel őzése, felderítése, nyomozása és büntet őeljárás alá vonása 
érdekében (A B1, C1 és D1 lehet őségek kombinációja). Ez jobb eszközöket kínálna a 
biztonság növelésére az EU-ban, miközben biztosítaná azt, hogy a lehet ő legalacsonyabb 
szinten maradjon az adatvédele mre gyakorolt hatás, a költségek  pedig elfogadható szinten 
maradjanak. 
A 2007. évi hatáselemzés céljára megtörté nt a javasolt szakpolitikai lehet őség 
költségelemzése.  A 2007-es számítások szerint, a javasolt lehet őség összköltsége a hatóságok 
és a fuvarozók számára a következ ő lenne: 
A hatóságok tekintetében a becsült költségek az összes tagállam tekintetében az alábbiak:  
Indulási költségek (nem visszatér ő költségek) 614  833  187  EUR 
DE öt éves értékcsökkenési id őszakot feltételezve 122  966  637  EUR 
Éves személyi kiadások (visszatér ő) 11  686  749  EUR 
Éves fenntartási költségek (visszatér ő) 61  483  319  EUR 
Az összes uniós fuvarozó tekintetében ezek a költségek az alábbiak:  
„PUSH” indulási költs égei (nem visszatér ő) 11  647  116  EUR 
DE öt éves értékcsökkenési id őszakot feltételezve 2  329  423  EUR 
"PUSH” átviteli költségei ut asonként kétszer (visszatér ő) 2  250  080  EUR 
Személyi és fenntartási költségek (visszatér ő) 5  435  321  EUR 
2008-ban a Bizottság pályázatot írt ki az EU  PNR-hálózatának létrehozatala módjára 
vonatkozó tanulmány elkészítésére.  2009-ben jelentést tettek közzé  az „EU utasnyilvántartási 
(PNR) adatai b űnüldözési célt szolgáló cseréjének hálóza ta létrehozatalának módjairól szóló 
tanulmányról”7, és ez tartalmaz egy új költségelemzést. 
A hatóságok tekintetében a becsült költségek az összes tagállam tekintetében az alábbiak:  
Indulási költségek (nem visszatér ő költségek) 221  000  000  EUR 
                                                 
7 Szerz ők: Accenture és SITA. 
HU    HU DE öt éves értékcsökkenési id őszakot feltételezve 44  200  000  EUR 
Éves személyi kiadások (visszatér ő) 11  686  749  EUR 
Éves fenntartási költségek (visszatér ő) 61  483  319  EUR 
Az összes fuvarozó tekintetében ezek a költségek az alábbiak:  
„PUSH” indulási költs égei (nem visszatér ő) 
100 000 EUR * 120 EU-székhely ű fuvarozó = 12  000  000  EUR 
100 000 EUR * 80 nem EU-székhely ű fuvarozó = 8  000  000  EUR 
DE öt éves értékcsökkenési id őszakot feltételezve 4  000  000  EUR 
"PUSH” átviteli költségei ut asonként kétszer (visszatér ő) 
33 500 EUR / légitársaság évente * 120 fuvarozó * 3 átszállás * 2 PUSH 24  120  000  EUR 
Személyi/fenntartási költségek (visszatér ő) 6  240  000  EUR 
A 2009. évi adatok költségcsökkenést muta tnak a hatóságok számára az EU PNR-
rendszerének létrehozatala tekintetében, visz ont költségnövekedést jelentenek a fuvarozók 
számára a 2007. évi költségszámítással összevet ve. A tényleges költ ségek valahol e két 
becslés értéke között lennének, és, legalább is, ami a fuvarozók költségeit illeti, a 
legvalószín űbb az, hogy közelebb lennének a 2007. évi becsléshez, ami közvetlenül a 
fuvarozóktól beszerzett piaci árakon alapult. 
Még a nagyon magas összeg ű 2009-es számítás mellett is, ha  a fuvarozók úgy döntetnének, 
hogy a költségeiket áthárítják az utasokra, ez jegyenként csupán kevesebb, mint 0,1 euró 
összegű pótdíjat jelentene, ami a jegyek teljes  árához képest elhanyagolható mérték ű. 
7. NYOMON KÖVETÉS ÉS ELLEN ŐRZÉS  
Valamennyi tagállam készíthetne egy éves jelentést a rendszerek végrehajtásáról. A 
Bizottságnak feladata az lenne , hogy értékelje az irányelv m űködését a bevezetését követ ő 
négy éven belül, annak figyelemmel kísé rése céljából, hogy a PNR-adatok használata 
megfelelt-e a célkit űzéseknek, a tagállamok teljesítették-e a kötelezettségeiket és sikeres volt-
e a rendszer. 
A Bizottságnak azt a lehet őséget is meg kellene vizsgálnia , hogy az unión belüli járatokra is 
kiterjessze-e az intézked és hatályát. Ez lehet őséget kínálna arra, hogy legyen egy átmeneti 
időszak és tapasztalato kat szerezzen az els ő PNR-irányelv m űködéséből.