Harmadszor, a CBRN cselekvési terv hangsúlyozza a kulcsfontosságú nemzetközi partnerekkel és szervezetekkel való szoros együttműködés szükségességét. A Bizottság az Egyesült Államok Energiaügyi Minisztériumával együttműködve 2018. június 28–29. között egy EU-USA munkaértekezletet szervez a radioaktív sugárforrások biztonságáról. A Bizottság az európai szomszédságpolitika partnerországaiban is bővíti az intézményi és a közösségi CBRN kapacitásokat. Emellett az Unió konkrét lépéseket tesz a CBRN tekintetében a NATO-val való szorosabb együttműködés kialakítása érdekében, ideértve a polgári védelmi felkészültséget is. Az EU képviselői megfigyelőként részt vettek a NATO által munkaértekezleten, melynek témája egy nagyszabású CBRN-terrortámadásra adott válasszal kapcsolatos civil-katonai együttműködés volt. Emellett az EU és a NATO fontolóra veszi, hogy közös figyelemfelkeltő képzési modult hozzanak létre a döntéshozók számára CBRN-anyagokkal kapcsolatban. Ezen túlmenően az EU-nak meg kell vizsgálnia a vegyi fegyverek használatát tiltó nemzetközi szabályok és szabványok tiszteletben tartására irányuló lehetséges intézkedéseket, többek között egy, a vegyi fegyverekre vonatkozó esetleges külön uniós szankciórendszert. A közlekedési tekintetében a Bizottság és a tagállamok a nemzetközi partnerekkel együttműködve munkálkodtak az EU légi közlekedési biztonsági rendszerének a CBRN-fenyegetések kezelésére való felkészítése érdekében. Ez a munka a légiközlekedés elleni CBRN-fenyegetések kezelését célzó intézkedések listáját eredményezte.

Először is, a CBRN-anyagok hozzáférhetőségének csökkentésére irányuló erőfeszítések részeként az Unió fokozza a vámhatóságok által a CBRN-anyagok tiltott behozatalának megakadályozására hozott intézkedéseket. A rakományinformációs rendszerek elengedhetetlenek a nemzetközi ellátási láncok nyomon követésének és kockázatalapú ellenőrzésének megerősítéséhez. A Bizottság ezért jelentős mértékben korszerűsíti az előzetes teheráru-információs és vámügyi kockázatkezelési rendszert azáltal, hogy átalakítja a meglévő lazán összekapcsolt nemzeti rendszereket egy integrált nagy méretű informatikai rendszerré. Az új rendszer középpontjában az a közös kereskedelmi adattár áll, amely képes jobb minőségű, valós idejű rakományinformációkat fogadni. Összekapcsolja a nemzeti vámhatóságok kockázatértékelési rendszereit. Az új rendszer több ezer további, a nemzetközi logisztikai tevékenységben részt vevő félhez, például szállítmányozókhoz, logisztikai szolgáltatókhoz vagy postai szolgáltatókhoz fog kapcsolódni minden közlekedési módra kiterjedve, olyan értékes rakományadatokat biztosítva a rendszer számára, amelyek ma nem állnak rendelkezésre. A rendszer célja, hogy lefedje a vámügyi kockázatok teljes skáláját, beleértve a CBRN-anyagok jelentette veszélyeket is.

A Bizottság hatásvizsgálatot indított annak eldöntésére, hogy a jelenlegi megközelítés elegendő-e, vagy további intézkedésekre van szükség a jogellenes tartalmak gyors és proaktív felderítése és eltávolítása érdekében, ideértve a meglévő szabályozási keret kiegészítését célzó esetleges jogalkotási intézkedéseket is. Az ajánlás szerinti jelentés be fog épülni ebbe az értékelésbe.

A tagállami megkeresések szintén továbbra is fontos szerepet játszanak a válaszadásban. Továbbra is növekszik azon tagállamok száma, amelyek megkeresést küldenek a terrorista tartalmakkal kapcsolatban az internetes vállalatoknak, és az Europol internetes tartalmakkal foglalkozó csoportja továbbra is keresi a lehetőségeket az uniós megkeresések javítására – különösen a folyamat összehangolása és egyszerűsítése tekintetében. Az internetes tartalmakkal foglalkozó uniós csoport 8 103 megkeresésre vonatkozó határozatot kezdeményezett 2017 negyedik negyedévében, amelyek 89 %-át törölték. 2018 első negyedévében 5 708 megkeresésre vonatkozó határozatot kezdeményeztek több kisebb, kevésbé ismert vállalat felé 61 %-os sikerességi aránnyal. Azon vállalatok esetében, amelyek hosszú távú kapcsolatban álltak az internetes tartalmakkal foglalkozó csoporttal, az eltávolítások sikerességi arány stabil maradt, a legtöbb esetben 90 % és 100 % között. A társaságok által a megkeresésekkel kapcsolatban jelentett válaszadási sebesség egy óra és több nap között változik platformonként, a kis és a nagy társaságoknak egyaránt tovább kell növelniük válaszadási sebességüket ahhoz, hogy az ajánlásnak megfelelően a megkereséstől számított egy órán belül eltüntessék a terrorista tartalmat.

A Bizottság ezért megjegyzi, hogy az elmúlt két évben összességében jelentős előrelépés történt a PNR-irányelv végrehajtása terén. Tekintettel azonban ezen eszköz alapvető jelentőségére a terrorizmus és a súlyos bűnözés elleni közös uniós fellépés szempontjából, a Bizottság a rendelkezésére álló összes intézkedést felhasználja az uniós jog végrehajtására, ideértve adott esetben a kötelezettségszegési eljárást is. Az átültetés hiánya akadályozza az uniós PNR-mechanizmus hatékonyságát, csökkenti a jogbiztonságot a légi fuvarozók szempontjából azáltal, hogy késlelteti a PNR-adatok egységes, uniós szintű szabályozásának létrehozását, és akadályozza a személyes adatok hatékony védelmét az EU-ban. A Bizottság továbbra is támogatni fogja az összes tagállamot a PNR-rendszereik fejlesztésének befejezése érdekében tett erőfeszítéseikben, többek között az információk és a bevált gyakorlatok a végrehajtási határidő lejárta utáni cseréjének megkönnyítése révén. E tekintetben 2018. június 7-én sor került az első találkozóra a tagállamokkal a PNR-irányelv alkalmazásával kapcsolatos kérdések megvitatására.

Az irányelv nemzeti jogba történő átültetése és a szükséges intézményi rendelkezések befejezése mellett a tagállamok előrelépést értek el a PNR-adatok tárolásához, feldolgozásához és elemzéséhez szükséges technikai megoldások kialakítása terén. Huszonnégy tagállam rendelkezik PNR-technikai megoldással, míg a fennmaradó háromban a szükséges infrastruktúra kiépítése különböző szakaszokban tart. A PNR-adatok az utasadat-információs egységek számára történő továbbítását lehetővé tevő, a légi fuvarozókkal való összeköttetést megteremtő folyamat tizenkét tagállamban előrehaladott állapotban van, míg további tizenegyben legalább egy légitársaság már most is valós idejű PNR-adatokat továbbít a PIU részére.

A Bizottság ezért az EU-ban vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok biztonságának javítása érdekében konkrét rövid távú intézkedéseket javasol (lásd az I. mellékletet). A 2017. október 18-én elfogadott, terrorizmus elleni uniós csomag intézkedéseket jelentett be a közterületek védelmének fokozására , és ezek az intézkedések erre és célzott tanulmányokra építenek, amelyek azt mutatják, hogy intézkedéseket kell hozni az uniós vasutak biztonsági ellenálló képességének javítása érdekében, különösen a nemzetközi szolgáltatások tekintetében. Ezek az intézkedések a Bizottság, a tagállamok és az EU INTCEN által végzett kockázatértékelés eredményeit is tükrözik.

2018. június 6–7-én zajlott az „Cyber Europe 2018” elnevezésű, 5. páneurópai kiberbiztonsági válságkezelő gyakorlat az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) koordinálásával. A gyakorlatot az EU és az EFTA tagállamaiból érkező informatikai biztonsággal, üzletmenet-folytonossággal és válságkezeléssel foglalkozó csapatok számára szervezték, és több mint 1000 fő vett részt rajta. A forgatókönyv középpontjában a légi közlekedés állt, és potenciálisan polgári légiközlekedési hatóságokat, léginavigációs szolgáltatókat, repülőtéri társaságokat és légi fuvarozókat érintett, esetlegesen más ágazatokat érintő hatásokkal.

A polgárok széles körű félretájékoztatásnak való kitettsége, ideértve a félrevezető vagy egyenesen hamis információkat is, újabb súlyos, az internetet felhasználó fenyegetés, ami komoly kihívást jelent Európa számára. A Bizottság „Európai megközelítés az online félretájékoztatás kezelésére” című, 2018. április 26-i közleményében cselekvési tervet és önszabályozó eszközöket terjesztett elő az európai online félretájékoztatás terjedésének és hatásának kezelésére, valamint az európai értékek és a demokratikus rendszerek védelmének biztosítására. A bemutatott konkrét intézkedések közé tartozik az online platformokra és hirdetőkre vonatkozó, az egész EU-ra kiterjedő, félretájékoztatásról szóló gyakorlati kódex, egy független tényellenőrző hálózat támogatása, valamint a színvonalas újságírás ösztönzésére és a médiaműveltség előmozdítására irányuló intézkedések sorozata. A több érdekelt felet tömörítő fórum első ülésére 2018. május 29-én került sor, amely egy ambiciózus ütemtervet eredményezett, amely biztosítja a kódex 2018. július 17-i elfogadását.

A Bejegyzett Nevek és Számok Internetszervezete (ICANN) kulcsszerepet játszik a domainnévrendszer közpolitikai célkitűzéseinek támogatásában. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az ICANN-nak fel kell gyorsítania erőfeszítéseit annak biztosítása érdekében, hogy teljes mértékben megfeleljen az általános adatvédelmi rendeletnek a WHOIS szolgáltatásfolyamatban lévő reformja eredményeként, biztosítva ugyanakkor, hogy a WHOIS modell a bűnüldözéstől a kiberbiztonságon át a szellemi tulajdonjogok védelméig terjedően megőrizze a legfontosabb közérdekű funkciókat. E cél szem előtt tartásával a Bizottság továbbra is elősegíti az ICANN és az Európai Adatvédelmi Testület közötti megbeszéléseket annak érdekében, hogy létrejöjjön egy olyan új modell, amely mindkét célkitűzést teljesíti. E tekintetben a Bizottság felszólítja az ICANN-t, hogy vállaljon felelősséget a függőben lévő kérdések megoldásáért. 2018. május 17-én az ICANN igazgatótanácsa elfogadta a gTLD nyilvántartás adatokra (úgynevezett általános felső szintű domaineknek) 2018. május 25-jétől alkalmazandó ideiglenes előírásokat az általános adatvédelmi rendelet betartásának biztosítása érdekében. Bár az ideiglenes előírások számos kérdést nyitva hagytak, többek között a WHOIS-adatokhoz jogszerű célokból – mint például a nyomozások – való hozzáférés tekintetében, az ICANN igazgatótanácsa kötelezettséget vállalt arra, hogy a közösséggel együttműködve átfogó és tartós megoldást dolgoz ki és hajt végre. Az Európai Adatvédelmi Testület 2018. május 27-én nyilatkozatot fogadott el, amelyben elismeri az ICANN által annak biztosítása érdekében tett erőfeszítéseket, hogy a WHOIS rendszer megfeleljen az általános adatvédelmi rendeletnek, bár továbbra is nyomon fogja követni az ICANN által a jogi követelmények megfelelően érvényesülése érdekében tett lépéseket. Mivel a WHOIS szolgáltatás átfogó modelljének hiánya komolyan akadályozhatja a bűnüldöző hatóságok bűncselekmények felderítésére való képességét, ideértve a számítástechnikai bűncselekményeket is, a Bizottság továbbra is éberen figyel arra, hogy az ICANN kellő időben gondoskodjon a WHOIS-adatokhoz való jogszerű hozzáférést biztosító megfelelő modellről.

4.A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem

Tekintettel arra, hogy a bűnözők és a terroristák különböző tagállamokban működnek, és órák alatt képesek pénzeszközöket átcsoportosítani a különböző bankszámlák között bűncselekmények előkészítése vagy bűncselekményekből származó jövedelem mozgatása és tisztára mosása érdekében, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem fontos része a hatékony Biztonsági Unió kiépítésének. 2018. május 14-én a Tanács irányelvet fogadott el a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzésére vonatkozó uniós szabályok megerősítéséről. Az úgynevezett 5. pénzmosási irányelv átláthatóbbá fogja tenni a vállalatok és alapok tulajdonosi szerkezetét, hogy megelőzzék az átláthatatlan struktúrákra épülő pénzmosást és a terrorizmus finanszírozását. Javítani fogja a pénzügyi hírszerző egységek munkáját azáltal, hogy azok a központi bankszámla-nyilvántartásokon keresztül jobban hozzá fognak férni az információkhoz. Emellett a virtuális fizetőeszközök és az előre fizetett eszközök anonim felhasználásához kapcsolódó terrorizmusfinanszírozási kockázatokat is kezelni fogja. Végül pedig magas szintű védelmet fog biztosítani a kiemelt kockázatot jelentő harmadik országokból származó pénzügyi mozgások esetében.

2018. május 30-án az Európai Parlament és a Tanács politikai megállapodásra jutott a pénzmosás bűncselekményi tényállásait harmonizálni hivatott, a pénzmosás ellen büntetőjogi eszközökkel történő fellépésről szóló irányelvre vonatkozó jogalkotási javaslatról.

A terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem megerősítésére irányuló cselekvési tervvel összefüggésben a Tanács 2016. február felkérte a Bizottságot, hogy „vizsgálja meg a bizonyos küszöbértékeket meghaladó készpénzkifizetések megfelelő korlátozásának szükségességét”. Ezt követően a Bizottság informális konzultációt folytatott a tagállamokkal, megbízást adott egy külső vállalkozónak, és 2017 márciusa és májusa között nyilvános konzultációt folytatott. A Bizottság a Biztonsági Unióval kapcsolatos előrehaladásról szóló jelentéssel együtt jelentést tett közzé a készpénzkifizetésekre vonatkozó korlátozásokról. A megállapítások alapján az a következtetés született, hogy a készpénzkifizetésekre vonatkozó korlátozások nem akadályoznák jelentősen a terrorizmus finanszírozását, de hasznosak lehetnek a pénzmosás elleni küzdelemhez. A Bizottság egyelőre ez ügyben nem tesz további jogalkotási intézkedéseket.

5.Külső dimenzió

A kézi- és könnyűfegyverek (SALW) és a tiltott lőfegyverek továbbra is hozzájárulnak az instabilitáshoz és az erőszakhoz, mind az Európai Unióban, mind annak közvetlen szomszédságában és azon túl. A Bizottság és a főképviselő ezért a 2005. évi kézi- és könnyűfegyverek elleni stratégia felülvizsgálatát javasolja a Tanácsnak, figyelembe véve az új biztonsági környezetet, az uniós kezdeményezéseket és a hagyományos fegyverzetellenőrzés 2005 óta végbement fejlődését, nevezetesen: a Fegyverkereskedelmi Szerződés hatálybalépését, az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyvének megkötését, a lőfegyverekről szóló uniós jogszabályok felülvizsgálatát, a Bizottság 2015. évi cselekvési terve révén a szomszédos országokkal folytatott tevékenységeket és az uniós szakpolitikai ciklus keretében végzett munkát. Az aktualizált stratégia célja, hogy iránymutatást nyújtson a lőfegyverek, kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek terroristák, bűnözők és más, engedéllyel nem rendelkező szereplők általi tiltott megszerzésének megelőzését és visszaszorítását célzó kollektív és összehangolt európai fellépéshez. A stratégia támogatja a megerősített nemzetközi és uniós normákat, a lőfegyverek, a kézi- és könnyűfegyverek, valamint a lőszerek teljes életciklusa során történő jobb ellenőrzést és nyomon követhetőséget.

A G7 biztonságért felelős miniszterei 2018. április 23–24-én Torontóban találkoztak a G7-ek biztonsági együttműködésének megvitatása céljából, beleértve a terrorista fenyegetések elleni közös fellépést. A biztonságért felelős miniszterek által tett torontói kötelezettségvállalások középpontjában a közterek védelme, a CBRN-kockázatokkal szembeni felkészültség és az online terrorista tartalmak elleni küzdelem, a kiberbiztonság fokozása és az emberkereskedelem elleni erőfeszítések álltak. A biztonságért felelős miniszterek és külügyminiszterek közös ülése a külföldi terrorista harcosok és a kapcsolódó utazók kezelésére, valamint a demokrácia védelmére és a külföldi fenyegetések kezelésére vonatkozó közös kötelezettségvállalások elfogadását eredményezte.

2018. május 14-én a Tanács határozatot fogadott el, amely lehetővé teszi, hogy az EUNAVFOR MED Sophia művelet teret adjon egy „bűnügyi információs egység” kísérleti projektnek. A bűnügyi információs egység a Sophia műveleti központjának otthont adó hajón fog egy olyan központként működni, ahol az összes érintett szereplő együtt tud működni az elemzésre és további műveleti felhasználásra szolgáló információk az EUNAVFORMED Sophia művelet, az érintett bel- és igazságügyi ügynökségek és a tagállamok bűnüldöző hatóságai közötti fogadásának, összegyűjtésének és folyamatos és kétirányú cseréjének elősegítése érdekében a művelet felhatalmazásához kapcsolódó kérdésekben, nevezetesen a migránscsempészet, az emberkereskedelem, a fegyverkereskedelem, az illegális olajkereskedelem és a műveletben részt vevő erők védelme terén.

A nyugat-balkáni vezetőkkel folytatott szófiai csúcstalálkozóra 2018. május 17-én került sor. Megerősítette a régió európai perspektíváját, és számos konkrét intézkedést határozott meg az együttműködés megerősítésére, többek között a biztonság és a jogállamiság területén, a nyugat-balkáni stratégia a biztonságra és migrációra vonatkozó kiemelt kezdeményezésével összhangban.

2018. május 22–23-án sor került az EU-USA bel- és igazságügyi miniszteri találkozóra Szófiában a Tanács bolgár elnökségének rendezésében. Az EU és az USA megbeszéléseket folytatott a terrorizmus elleni küzdelemre irányuló erőfeszítésekről, a hatékony információmegosztásra, a radikalizálódás megelőzésére, az internet terrorista célokra történő használatára és a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris fenyegetések elleni éberségre összpontosítva, különösen a légi közlekedés biztonságát és a közrendet fenyegető vegyi veszélyek tekintetében.

2018. május 25-én sor került a terrorizmus elleni küzdelemről szóló első magas szintű EU-ENSZ párbeszédre Brüsszelben. Az EU és az ENSZ megvitatta a terrorizmus megelőzése és leküzdése érdekében folytatott, koncentrált számú tematikus és földrajzi prioritást célzó együttműködésre irányuló erőfeszítéseket, különös tekintettel a külföldi terrorista harcosokra és a terrorizmus áldozataira.

2018. május 29-én a 2016. évi együttes nyilatkozat folyamatban lévő végrehajtása keretében sor került az első terrorizmus elleni párbeszédre Brüsszelben az EU és a NATO képviselőivel. Foglalkoztak a külföldi terrorista harcosok átnevelésével vagy áthelyezésével, valamint az iraki, afganisztáni, bosznia-hercegovinai és tunéziai terrorizmusellenes kapacitásépítési erőfeszítésekkel.

2018. június 4-én a Bel- és Igazságügyi Tanács nyolc határozatot fogadott el, amelyek felhatalmazzák a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat kezdjen az EU és Algéria, Egyiptom, Izrael, Jordánia, Libanon, Marokkó, Tunézia és Törökország között, az Europol és az említett harmadik országok súlyos bűncselekmények és a terrorizmus elleni küzdelem terén illetékes hatóságai közötti személyesadat-továbbításról szóló megállapodásokra vonatkozóan.

Miután Kanada 2018. május végén elfogadta az EU és Kanada közötti felülvizsgált utas-nyilvántartási adatállományról szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalási meghatalmazást, a Bizottság és Kanada azonnal lépéseket tettek annak érdekében, hogy e célból hivatalos tárgyalásokat kezdjenek, és a tárgyalások megkezdését 2018. június 20-ára tervezik.

VI. KÖVETKEZTETÉS

Ez a jelentés a hatékony és valódi Biztonsági Unió megvalósítása felé lépéseket mutatja be, támogatva a tagállamokat a terrorizmus, a súlyos bűncselekmények és az internetet felhasználó fenyegetések elleni küzdelemben, és hozzájárulva a polgárok magas szintű biztonságához. A Bizottság felkéri a társjogalkotókat, hogy a 2018–19 közötti időszakra vonatkozó uniós jogalkotási prioritásokról szóló együttes nyilatkozattal összhangban mielőbb állapodjanak meg a jelenleg tárgyalás alatt álló, a polgárok biztonságának fokozására irányuló jogalkotási javaslatokról.

A Bizottság prioritásként fogja folytatni ezt a munkát, tekintettel arra, hogy a vezetői menetrend részeként 2018. szeptember 20-én Salzburgban a belső biztonságról szóló, állam- és kormányfői nem hivatalos találkozóra kerül sor.