Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Biológiai Sokféleség Egyezményhez csatolt, a genetikai forrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló Nagojai Jegyzőkönyv megkötéséről /* COM/2012/0577 final - 2012/0279 (NLE) */





INDOKOLÁS A Biológiai Sokféleség Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) a biológiai sokféleség megőrzését és elemeinek fenntartható használatát, valamint a genetikai források hasznosításából származó előnyök igazságos és méltányos megosztását célzó intézkedések fő nemzetközi kerete. Az Egyezménynek jelenleg 193 részes fele van, így majdnem eléri az egyetemes tagságot. Az Európai Unió és annak mind a 27 tagállama az Egyezmény részes fele. Az Egyezmény 15. cikke meghatározza a genetikai forrásokhoz való hozzáférés és az előnyök megosztásának keretrendszerét: a genetikai forrásaikhoz való hozzáférés meghatározását az államok természeti erőforrásaik feletti szuverén jogának részeként ismeri el. Az Egyezmény felei kötelesek lépéseket tenni azért, hogy megkönnyítsék a genetikai forrásaikhoz való hozzáférést. Ugyanakkor valamennyi szerződő fél köteles megtenni a megfelelő jogi, közigazgatási vagy politikai intézkedéseket annak érdekében, hogy a forrást biztosító szerződő féllel igazságos és méltányos módon megossza a genetikai források kereskedelmi vagy egyéb hasznosításából származó előnyöket, valamint a kutatás és fejlesztés eredményeit. 2002 augusztusában a fenntartható fejlődéssel foglalkozó világszintű csúcstalálkozón részt vevő állam- és kormányfők megállapodtak abban, hogy az egyezmény keretében tárgyalásokat kezdenek a hozzáférésre és az előnyök megosztására vonatkozó nemzetközi rendszerről. 2010. október 29-én az egyezmény feleinek tizedik konferenciája elfogadta a Biológiai Sokféleség Egyezményhez csatolt, a genetikai forrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló Nagojai Jegyzőkönyvet (a továbbiakban: Jegyzőkönyv). A felek részvételével rendezett konferencián hozott döntés emellett felszólítja az Egyezmény részes feleit, hogy a jegyzőkönyvet a lehető legrövidebb időn belül írják alá, és a megerősítésről, elfogadásról vagy jóváhagyásról, vagy adott esetben a csatlakozásról szóló okmányokat helyezzék letétbe annak érdekében, hogy a Jegyzőkönyv mielőbb hatályba léphessen. A Jegyzőkönyv akkor lép hatályba, ha legalább ötven fél megerősítette. A Jegyzőkönyv az Egyesült Nemzetek Szervezetének székhelyén, New Yorkban, 2011. február 2-tól 2012. február 1-jéig állt nyitva aláírásra. Az Európai Unió és tagjainak többsége aláírta a Nagojai Jegyzőkönyvet[1]. Az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és a Bizottság kifejezték elkötelezettségüket a Nagojai Jegyzőkönyvnek az Unió területén való gyors végrehajtása és megerősítése mellett[2]. A Bizottság javaslatot[3] nyújtott be a Nagojai Jegyzőkönyv uniós végrehajtására irányuló intézkedések rendszerének létrehozására vonatkozó európai parlamenti és tanácsi rendeletre. Fentiek tükrében helyénvaló, hogy az Európai Unió megkösse a Biológiai Sokféleség Egyezményhez csatolt, a genetikai forrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló Nagojai Jegyzőkönyvet. 2012/0279 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Biológiai Sokféleség Egyezményhez csatolt, a genetikai forrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló Nagojai Jegyzőkönyv megkötéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, tekintettel az Európai Parlament véleményére[4], mivel: (1) Az Unió és annak tagállamai csatlakoztak a Biológiai Sokféleség Egyezmény 193 részes felének megegyezéséhez, amely 2010. október 29-én elfogadta a Biológiai Sokféleség Egyezményhez csatolt, a genetikai forrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló Nagojai Jegyzőkönyvet (Nagojai Jegyzőkönyv). (2) Az Unió és a tagállamok többsége aláírta a Nagojai Jegyzőkönyvet. (3) Az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság kifejezték elkötelezettségüket a Nagojai Jegyzőkönyvnek az Unió területén való gyors végrehajtása és megerősítése mellett[5]. (4) A Nagojai Jegyzőkönyvet az Európai Unió nevében jóvá kell hagyni, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk A Biológiai Sokféleség Egyezményhez csatolt, a genetikai forrásokhoz való hozzáférésről és a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztásáról szóló Nagojai Jegyzőkönyv ezennel jóváhagyásra kerül az Unió nevében. A jegyzőkönyv szövege e határozathoz van csatolva. 2. cikk A Tanács elnöke kijelöli azt a személyt, aki jogosult a jegyzőkönyv 33. cikkében előírt jóváhagyási okmányoknak az Európai Unió nevében történő letétbe helyezésére, miáltal az Unió ezt a jegyzőkönyvet magára nézve kötelezőnek ismeri el. A jóváhagyási okmány letétbe helyezése egyidejűleg történik a tagállamok okmányainak letétbe helyezésével. Ezzel párhuzamosan a kijelölt személy letétbe helyezi az e határozat mellékletében foglalt nyilatkozatot a Biológiai Sokféleség Egyezmény 34. cikkének (3) bekezdésével összhangban. 3. cikk Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök MELLÉKLET AZ EURÓPAI UNIÓ NYILATKOZATA A BIOLÓGIAI SOKFÉLESÉG EGYEZMÉNY 34. CIKKÉNEK (3) BEKEZDÉSE SZERINT „Az Európai Unió kijelenti, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel, és különösen annak 191. cikkével összhangban hatásköre kiterjed olyan nemzetközi megállapodások megkötésére és az azokból eredő kötelezettségek teljesítésére, amelyek a következő célkitűzések eléréséhez járulnak hozzá: – a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása; – az emberi egészség védelme; – a természeti források körültekintő és ésszerű felhasználása; – a regionális és globális környezeti problémák – beleértve az éghajlatváltozást is – megoldását célzó nemzetközi szintű intézkedések támogatása. Az Európai Unió ezenfelül uniós szintű intézkedéseket fogad el az Európai Kutatási Térség létrehozása és az Unió belső piacának megfelelő működése érdekében. Az Európai Unió úgy nyilatkozik, hogy már elfogadta az ezen jegyzőkönyv hatálya alá tartozó ügyeket szabályozó, tagállamaira nézve kötelező hatállyal bíró jogszabályokat.” [1] Kivéve Lettországot, Máltát és Szlovákiát. [2] A Tanács 2010. december 20-i következtetéseinek (1) és (21) bekezdése, a Tanács 2011. június 23-i következtetéseinek (14) bekezdése, az Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalásának (101) bekezdése, a Bizottság közleménye a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégiáról (COM(2011) 244) (20. cselekvés). [3] COM(2012) 576. [4] HL C […]., […], […]. o. [5] Lásd a Tanács 2010. december 20-i következtetéseinek (1) és (21) bekezdését, a Tanács 2011. június 23-i következtetéseinek (14) bekezdését, az Európai Parlament 2012. április 20-i állásfoglalásának (101) bekezdését és a Bizottság közleményét a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégiáról (COM(2011) 244) (20. cselekvés). MELLÉKLET A BIOLÓGIAI SOKFÉLESÉG EGYEZMÉNYHEZ CSATOLT, A GENETIKAI FORRÁSOKHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSRŐL ÉS A HASZNOSÍTÁSUKBÓL SZÁRMAZÓ ELŐNYÖK IGAZSÁGOS ÉS MÉLTÁNYOS MEGOSZTÁSÁRÓL SZÓLÓ NAGOJAI JEGYZŐKÖNYV A Jegyzőkönyv szerződő felei a Biológiai Sokféleség Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) szerződő feleiként, emlékeztetve arra, hogy a genetikai források hasznosításából származó előnyök igazságos és méltányos megosztása az Egyezmény három fő célkitűzésének egyike, és felismerve, hogy a Jegyzőkönyv célja ennek a célkitűzésnek a megvalósítása az Egyezmény keretén belül, újólag megerősítve az államok saját természeti forrásaik feletti és az Egyezmény rendelkezéseivel összhangban fennálló szuverén jogait, emlékeztetve továbbá az Egyezmény 15. cikkére, felismerve, hogy a fenntartható fejlődést jelentős mértékben támogatja a technológiaátadás és az együttműködés, melynek célja a fejlődő országok genetikai forrásainak értékét növelő kutatási és innovációs kapacitások fejlesztése, az Egyezmény 16. és 19. cikkében foglaltaknak megfelelően, felismerve, hogy az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség gazdasági értékének társadalmi szintű ismerete, valamint ennek a gazdasági értéknek a biológiai sokféleség letéteményeseivel való igazságos és méltányos megosztása a biodiverzitás megőrzésének és a biodiverzitást alkotó összetevők fenntartható használatának kulcsfontosságú ösztönző faktora, elismerve, hogy a hozzáférés és az előnyök megosztásának biztosítása potenciális szerepet játszhat a biológiai sokféleség megőrzésében és fenntartható használatában, a szegénység felszámolásában, valamint a környezeti fenntarthatóság biztosításában, és ezáltal elősegítheti a millenniumi fejlesztési célok megvalósítását, elismerve a genetikai forrásokhoz való hozzáférés és az ilyen források hasznosításából származó előnyök igazságos és méltányos megosztása közötti összefüggést, felismerve a genetikai forrásokhoz való hozzáférésre, valamint a hasznosításukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztására vonatkozó jogbiztonság megteremtésének jelentőségét, felismerve továbbá a méltányosság és igazságosság jelentőségét a genetikai forrásokat szolgáltató és azokat felhasználó felek közötti kölcsönösen elfogadandó feltételek megvitatása során, felismerve továbbá a nők alapvető szerepét a hozzáférésben és az előnyök megosztásában, valamint megerősítve a nők teljes körű részvételének szükségességét a biológiai sokféleség megőrzésével kapcsolatos szakpolitikák kialakításának és megvalósításának minden szintjén, elhatározva az Egyezmény hozzáféréssel és az előnyök megosztásával kapcsolatos rendelkezései hatékony végrehajtásának további támogatását, felismerve, hogy innovatív megoldás szükséges az olyan genetikai források és a hozzájuk kötődő hagyományos tudás hasznosításából származó előnyök igazságos és méltányos megosztására, amelyek a határokon átnyúlnak, vagy amelyek esetében nem adható vagy szerezhető be előzetesen közölt hozzájárulás, felismerve a genetikai források jelentőségét az élelmezésbiztonság, a közegészségügy, a biológiai sokféleség megőrzése, valamint az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése, illetve az ahhoz való alkalmazkodás vonatkozásában, felismerve a mezőgazdasági biodiverzitás speciális természetét, sajátos jellemzőit és egyedi megoldásokat igénylő problémáit, felismerve valamennyi ország egymástól való kölcsönös függését az élelmezésügy és a mezőgazdaság genetikai forrásai tekintetében, továbbá azok különleges jellegét és jelentőségét a globális élelmezésbiztonság elérése, illetve a szegénység enyhítését és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást szolgáló fenntartható mezőgazdasági fejlődés szempontjából, valamint elismerve ebben a tekintetben az élelmezési és mezőgazdasági célú növényi génforrásokról szóló nemzetközi egyezmény, valamint az élelmezési és mezőgazdasági célú növényi génforrásokkal foglalkozó FAO-bizottság alapvető szerepét, figyelemmel az Egészségügyi Világszervezet Nemzetközi Egészségügyi Szabályzatára (2005), valamint a közegészségügyi felkészültségi és a vészhelyzeti intézkedési célokra szolgáló emberi patogénekhez való hozzáférés biztosításának jelentőségére, elismerve a hozzáféréssel és az előnyök megosztásával foglalkozó egyéb nemzetközi fórumok folyamatban lévő munkáját, emlékeztetve az élelmezési és mezőgazdasági célú növényi génforrásokról szóló nemzetközi egyezmény keretében létrehozott, a hozzáférés és az előnyök megosztására szolgáló multilaterális rendszerre, amelyet az Egyezményben foglaltakkal összhangban dolgoztak ki, felismerve, hogy a hozzáféréssel és az előnyök megosztásával kapcsolatos nemzetközi jogi eszközöknek kölcsönösen támogatniuk kell egymást, szem előtt tartva az Egyezmény célkitűzéseinek megvalósítását, emlékeztetve az Egyezmény 8. cikke j) pontjának jelentőségére, mivel ez a genetikai forrásokhoz kötődő hagyományos tudásra, valamint e tudás hasznosításából származó előnyök igazságos és méltányos megosztására vonatkozik, hangsúlyozva a genetikai források és a hagyományos tudás közötti kölcsönös kapcsolatot, ezek egymástól elválaszthatatlan jellegét a bennszülött és helyi közösségek számára, és a hagyományos tudás jelentőségét a biológiai sokféleség megőrzése és elemeinek fenntartható használata, valamint ezeknek a közösségeknek a fenntartható megélhetése szempontjából, felismerve azon körülmények sokféleségét, melyek között a bennszülött és helyi közösségek őrzik vagy birtokolják a genetikai forrásokhoz kötődő hagyományos tudást, figyelemmel arra, hogy a bennszülött és helyi közösségek joga a genetikai forrásaikhoz kötődő hagyományos tudásuk jogos birtoklóinak meghatározása saját közösségükön belül, felismerve továbbá, hogy az egyes országok egyedi, sajátos körülmények között őrzik a genetikai forrásokhoz kötődő hagyományos tudást szóbeli, dokumentált vagy egyéb formában, tükrözve a biológiai sokféleség megőrzése és fenntartható használata szempontjából jelentős gazdag kulturális örökséget, figyelembe véve az Egyesült Nemzetek Szervezetének nyilatkozatát az őslakos népek jogairól, és megerősítve, hogy a Jegyzőkönyv egyetlen része sem csorbítja vagy teszi semmissé a bennszülött és helyi közösségek meglévő jogait, a következőkben állapodtak meg: 1. cikk CÉLKITŰZÉS A Jegyzőkönyv célja a genetikai források hasznosításából származó előnyök igazságos és méltányos megosztása, beleértve a genetikai forrásokhoz való hozzáférést és a kapcsolódó technológiák megfelelő átadását a kérdéses forrásokhoz és technológiákhoz való jogok figyelembevételével, valamint a megfelelő finanszírozást, elősegítve ezáltal a biológiai sokféleség megőrzését és elemeinek fenntartható használatát. 2. cikk FOGALMAK HASZNÁLATA A Jegyzőkönyv vonatkozásában az Egyezmény 2. cikkében szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók. Ezenfelül, e Jegyzőkönyv alkalmazásában: a) „felek konferenciája”: az Egyezmény feleinek konferenciája; b) „Egyezmény”: a Biológiai Sokféleség Egyezmény; c) „genetikai források hasznosítása”: a genetikai források genetikai és/vagy biokémiai összetételével kapcsolatos kutatás és fejlesztés, beleértve az Egyezmény 2. cikkében meghatározott biotechnológiai alkalmazásokat; d) „biotechnológia”: az Egyezmény 2. cikkében meghatározottak szerint bármely olyan technológiai alkalmazás, amely biológiai rendszereket, élő szervezeteket vagy ezek származékait használja fel meghatározott felhasználási célú termékek vagy technológiai folyamatok előállítására vagy módosítására; e) „származék” olyan természetes előfordulású biokémiai komponens, amely biológiai vagy genetikai források genetikai expressziójának vagy anyagcseréjének a terméke, abban az esetben is, ha önmaga nem tartalmazza az öröklődés funkcionális egységeit. 3. cikk HATÁLY Ezen Jegyzőkönyvet az Egyezmény 15. cikkének hatálya alá tartozó genetikai forrásokra, valamint ezen források hasznosításából származó előnyökre kell alkalmazni. A Jegyzőkönyv vonatkozik továbbá az Egyezmény hatálya alá tartozó genetikai forrásokhoz kötődő hagyományos tudásra, valamint az ilyen tudás hasznosításából származó előnyökre. 4. CIKK KAPCSOLAT MÁS NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL ÉS JOGI ESZKÖZÖKKEL 1. A Jegyzőkönyv rendelkezései nem érintik a felek hatályos nemzetközi megállapodásokból eredő jogait és kötelezettségeit, kivéve azokat az eseteket, ahol ezeknek a jogoknak és kötelezettségeknek a gyakorlása súlyosan károsítaná vagy veszélyeztetné a biológiai sokféleséget. Jelen pontnak nem célja hierarchikus sorrendet felállítani a Jegyzőkönyv és más nemzetközi jogi eszközök között. 2. A Jegyzőkönyv egyetlen része sem akadályozza a feleket egyéb vonatkozó nemzetközi megállapodások kidolgozásában és végrehajtásában, beleértve más kifejezetten a hozzáférésről és az előnyök megosztásáról szóló megállapodásokat, feltéve, hogy azok összhangban vannak az Egyezmény és a Jegyzőkönyv célkitűzéseivel, és nem hátráltatják azokat. 3. A Jegyzőkönyvet a hozzá kapcsolódó egyéb nemzetközi jogi eszközökkel összhangban, azokkal egymást kölcsönösen támogató módon kell végrehajtani. Kellő figyelmet kell szentelni az ilyen nemzetközi jogi eszközök és a kapcsolódó nemzetközi szervezetek keretében jelenleg folyó hasznos és kapcsolódó tevékenységeknek vagy gyakorlatoknak, feltéve hogy azok összhangban vannak az Egyezmény és a Jegyzőkönyv célkitűzéseivel, és nem mondanak ellent azoknak. 4. A Jegyzőkönyv az Egyezménynek a hozzáférés és az előnyök megosztása tekintetében való végrehajtását szolgáló okirat. Azokban az esetekben, ahol egy, az Egyezmény és a Jegyzőkönyv célkitűzéseivel összhangban lévő, azoknak nem ellentmondó, a hozzáférésre és az előnyök megosztására vonatkozó speciális nemzetközi dokumentum van érvényben, e Jegyzőkönyv nem alkalmazandó a kérdéses speciális okiratot aláíró félre vagy felekre annak a specifikus genetikai forrásnak a tekintetében, amely az adott speciális okirat hatálya alá tartozik. 5. cikk Az ELŐNYÖK IGAZSÁGOS ÉS MÉLTÁNYOS MEGOSZTÁSA 1. Az Egyezmény 15. cikkének (3) és (7) bekezdésében foglaltak szerint a genetikai források használatából, valamint a további alkalmazásokból és kereskedelmi hasznosításból származó előnyöket igazságos és méltányos módon meg kell osztani az ilyen forrásokat biztosító féllel, vagyis az adott forrás származási országával, vagy azzal a féllel, amely az Egyezményben foglaltakkal összhangban megszerezte a genetikai forrásokat. Az előnyök megosztása kölcsönösen elfogadott feltételek alapján történik. 2. Minden fél megteszi a megfelelő jogi, adminisztratív vagy szakpolitikai intézkedéseket azzal a céllal, hogy a bennszülött és helyi közösségek által birtokolt genetikai források hasznosításából származó előnyök igazságos és méltányos módon, kölcsönösen elfogadott feltételek alapján kerüljenek megosztásra az érintett közösségekkel, az adott bennszülött és helyi közösségeknek a kérdéses genetikai források feletti, megalapozott jogaira vonatkozó nemzeti jogszabályokkal összhangban. 3. Az 1. pontban foglaltak végrehajtása érdekében az egyes felek megteszik a megfelelő jogi, adminisztratív és szakpolitikai intézkedéseket. 4. Az előnyök lehetnek pénzbeli és nem pénzbeli előnyök, beleértve a Mellékletben felsoroltakat, de nem csupán azokra korlátozódva. 5. Az egyes felek megteszik a megfelelő jogi, adminisztratív vagy szakpolitikai intézkedéseket annak érdekében, hogy a genetikai forrásokhoz kötődő hagyományos tudás hasznosításából származó előnyök igazságos és méltányos módon megosztásra kerüljenek az ilyen tudást birtokló bennszülött és helyi közösségekkel. Az előnyök megosztása kölcsönösen elfogadott feltételek alapján történik. 6. cikk A GENETIKAI FORRÁSOKHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS 1. A természeti források feletti szuverén jogok gyakorlása során, a hozzáférésre és az előnyök megosztására vonatkozó nemzeti jogszabályoknak vagy szabályozási követelményeknek megfelelően a genetikai forrásokhoz a hasznosításuk érdekében történő hozzáférés alapfeltétele az az előzetesen közölt hozzájárulás, amelyet az ilyen forrásokat biztosító fél, vagyis az adott forrás származási országa, vagy az a fél ad, amely az Egyezmény rendelkezéseivel összhangban megszerezte a genetikai forrásokat. 2. A nemzeti jogszabályoknak megfelelően a felek mindegyike meghozza a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsák a bennszülött és helyi közösségek előzetesen közölt hozzájárulását vagy jóváhagyását és részvételét a genetikai forrásokhoz való hozzáférés tekintetében, azokban az esetekben, ahol az adott közösségek számára az ilyen forrásokhoz való hozzáférés engedélyezésére jogot állapítottak meg. 3. A fenti 1. pontban foglaltak értelmében az előzetesen közölt hozzájárulást előíró felek mindegyike meghozza a megfelelő jogi, adminisztratív vagy szakpolitikai intézkedéseket azzal a céllal, hogy: a) gondoskodjon a hozzáférésre és az előnyök megosztására vonatkozó saját nemzeti jogszabályainak vagy szabályozási követelményeinek jogbiztonságáról, egyértelműségéről és átláthatóságáról; b) gondoskodjon a genetikai forrásokhoz való hozzáférésre vonatkozó igazságos és pártatlan szabályok és eljárások létrehozásáról; c) tájékoztatást nyújtson arról, hogyan kell előzetesen közölt hozzájárulást igényelni; d) költséghatékony módon, ésszerű időn belül gondoskodjon egy illetékes nemzeti hatóság által kiadott egyértelmű és átlátható írásos határozatról; e) egy adott engedély hozzáférhetővé válásának időpontjában biztosítsa az engedély vagy azzal egyenértékű dokumentum kiadását, amely bizonyítja az előzetesen közölt hozzájárulásra vonatkozó döntést, valamint a kölcsönösen elfogadandó feltételek megteremtését, és ennek megfelelően értesíti a hozzáféréssel és az előnyök megosztásával foglalkozó információs központot; f) ahol szükséges, a nemzeti jogszabályokkal összhangban kidolgozza azokat a kritériumokat és/vagy folyamatokat, amelyek a bennszülött és helyi közösségek genetikai forrásokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos, előzetesen közölt hozzájárulásának vagy jóváhagyásának és részvételének megszerzésére vonatkoznak, valamint g) egyértelmű szabályokat és eljárásokat hozzon létre a kölcsönösen elfogadandó feltételek előírására és meghatározására vonatkozóan. Ezek a feltételek, melyeket írásban kell rögzíteni, magukban foglalhatják többek között: i. a vitarendezési záradékot; ii. az előnyök megosztására vonatkozó feltételeket, beleértve azokat is, amelyek a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokra vonatkoznak; iii. a harmadik fél általi, későbbi használatra vonatkozó feltételeket, amennyiben vannak ilyenek, valamint iv. a szándékmódosítások feltételeit, ha vannak ilyenek. 7. cikk A GENETIKAI FORRÁSOKHOZ KÖTŐDŐ HAGYOMÁNYOS TUDÁSHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS A nemzeti jogszabálynak megfelelően a felek mindegyike meghozza a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy a bennszülött és helyi közösségek által őrzött, a genetikai forrásokhoz kötődő hagyományos tudás ezeknek a bennszülött és helyi közösségeknek az előzetesen közölt hozzájárulásával vagy jóváhagyásával és részvételével, kölcsönösen elfogadandó feltételek létrehozása mellett legyen hozzáférhető. 8. cikk EGYEDI MEGFONTOLÁSOK A hozzáférésre és az előnyök megosztására vonatkozó jogszabályok vagy szabályozási követelmények kidolgozása és végrehajtása során a felek mindegyike: a) megteremti a feltételeket az olyan kutatási tevékenység elősegítéséhez és ösztönzéséhez, amely – különösen a fejlődő országokban – hozzájárul a biológiai sokféleség megőrzéséhez és fenntartható használatához, többek között a nem kereskedelmi, hanem kutatási célokat szolgáló hozzáféréssel kapcsolatos intézkedések egyszerűsítése révén, figyelembe véve azt, hogy kezelni szükséges az ilyen jellegű kutatás szándékának módosítását; b) kellő figyelmet fordít azokra a jelenleg fennálló vagy fenyegető vészhelyzetekre, amelyek nemzeti vagy nemzetközi szinten veszélyeztetik, vagy károsítják az emberek, állatok vagy növények egészségét. A felek tekintetbe vehetik a genetikai forrásokhoz való gyors hozzáférésre, valamint az ilyen genetikai források hasznosításából származó előnyök gyors, eredményes, igazságos és méltányos megosztására vonatkozó igényt, beleértve a megfizethető kezelésekhez való hozzáférést a rászorulók számára, különösen a fejlődő országokban; c) szem előtt tartja az élelmezési és mezőgazdasági célú genetikai források jelentőségét és azok különleges szerepét az élelmezésbiztonság szempontjából. 9. cikk A MEGŐRZÉS ÉS A FENNTARTHATÓ HASZNÁLAT TÁMOGATÁSA A felek arra ösztönzik a felhasználókat és a szolgáltatókat, hogy a genetikai források hasznosításából származó előnyöket a biológiai sokféleség megőrzésének és komponensei fenntartható használatának elősegítésére fordítsák. 10. CIKK Az ELŐNYÖK MEGOSZTÁSÁRA SZOLGÁLÓ GLOBÁLIS MULTILATERÁLIS MECHANIZMUS A felek megvizsgálják az előnyök megosztására szolgáló globális multilaterális mechanizmus szükségességét és módjait azzal a céllal, hogy megoldást találjanak az olyan genetikai források, valamint a hozzájuk kötődő hagyományos tudás hasznosításából származó előnyök igazságos és méltányos megosztására, amelyek a határokon átnyúlnak, vagy amelyek esetében nem adható, illetve nem szerezhető be előzetesen közölt hozzájárulás. A genetikai források és a hozzájuk kötődő hagyományos tudás felhasználói által e mechanizmuson keresztül megosztott előnyöket globálisan a biológiai sokféleség megőrzésének és komponensei fenntartható használatának támogatására kell fordítani. 11. cikk HATÁROKON ÁTNYÚLÓ EGYÜTTMŰKÖDÉS 1. Azokban az esetekben, ahol ugyanazok a genetikai források egynél több fél területén találhatók meg helyben, az érintett felek a Jegyzőkönyv végrehajtása során adott esetben megfelelő együttműködésre törekszenek, amennyiben szükséges az érintett bennszülött és helyi közösségek bevonásával. 2. Azokban az esetekben, ahol ugyanazt a genetikai forrásokhoz kötődő hagyományos tudást több fél országában egy vagy több bennszülött és helyi közösség birtokolja, az érintett felek a Jegyzőkönyvben foglaltak végrehajtása során megfelelő együttműködésre törekszenek, amennyiben szükséges az érintett bennszülött és helyi közösségek bevonásával. 12. cikk A GENETIKAI FORRÁSOKHOZ KÖTŐDŐ HAGYOMÁNYOS TUDÁS 1. A Jegyzőkönyvből fakadó kötelezettségeik teljesítése során a felek a genetikai forrásokhoz kötődő hagyományos tudás vonatkozásában nemzeti jogszabályaiknak megfelelően adott esetben figyelembe veszik a bennszülött és helyi közösségek szokásjogát, közösségi protokolljait és eljárásait. 2. A felek az érintett bennszülött és helyi közösségek hatékony részvételével mechanizmusokat dolgoznak ki arra, hogy a genetikai forrásokhoz kötődő hagyományos tudás felhasználóit tájékoztassák kötelezettségeikről, beleértve a hozzáféréssel és az előnyök megosztásával foglalkozó információs központ által közzétett intézkedéseket, amelyek az ilyen tudás hasznosításából eredő előnyökhöz való hozzáférésre és azok igazságos és méltányos megosztására vonatkoznak. 3. A felek arra törekszenek, hogy megfelelő módon támogassák a bennszülött és helyi közösségeket – köztük ezen közösségek női tagjait – az alábbiak kidolgozásában: a) a genetikai forrásokhoz kötődő hagyományos tudáshoz való hozzáférést és az ilyen tudás hasznosításából származó előnyök igazságos és méltányos megosztását szolgáló közösségi protokollok; b) a genetikai forrásokhoz kötődő hagyományos tudás hasznosításából származó előnyök igazságos és méltányos megosztását biztosító, kölcsönösen elfogadandó feltételekre vonatkozó minimális követelmények, valamint c) a genetikai forrásokhoz kötődő hagyományos tudás hasznosításából származó előnyök igazságos és méltányos megosztására vonatkozó szerződésizáradék-minták. 4. A felek a Jegyzőkönyvben foglaltak végrehajtása során, az Egyezmény célkitűzéseivel összhangban arra törekednek, hogy amennyire csak lehetséges, ne korlátozzák a genetikai forrásoknak és a hozzájuk kötődő hagyományos tudásnak a bennszülött és helyi közösségeken belüli, illetve az ilyen közösségek közötti szokásos használatát és cseréjét. 13. cikk NEMZETI KAPCSOLATTARTÓ PONTOK ÉS ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK 1. Minden fél kijelöl egy, a hozzáférés és az előnyök megosztásának kérdésében illetékes nemzeti kapcsolattartó pontot. A nemzeti kapcsolattartó pont az alábbiak szerint nyújt tájékoztatást: a) a genetikai forrásokhoz való hozzáférést kérelmezőknek tájékoztatást nyújt az előzetesen közölt hozzájárulás megszerzésére és a kölcsönösen elfogadandó feltételek kidolgozására vonatkozólag, beleértve az előnyök megosztását is; b) a genetikai forrásokhoz kötődő hagyományos tudáshoz való hozzáférést kérelmezők számára – ahol lehetséges – tájékoztatást nyújt a bennszülött és helyi közösségek előzetesen közölt hozzájárulásának vagy jóváhagyásának és részvételének megszerzésével kapcsolatos eljárásokra, valamint a kölcsönösen elfogadandó feltételek kidolgozására vonatkozólag, beleértve az előnyök megosztását is, valamint c) tájékoztatást nyújt az illetékes nemzeti hatóságokról, az érintett bennszülött és helyi közösségekről, illetve az egyéb érdekeltekről. A nemzeti kapcsolattartó pont feladata a Titkársággal való kapcsolattartás. 2. Minden fél kijelöl egy vagy több, a hozzáférés és az előnyök megosztása tekintetében felelős, illetékes nemzeti hatóságot. Az illetékes nemzeti hatóságok feladata, hogy a hatályos nemzeti jogi, adminisztratív vagy szakpolitikai intézkedésekkel összhangban engedélyezzék a hozzáférést, vagy – ahol szükséges – írásos igazolást adjanak ki arról, hogy a hozzáférési feltételek teljesültek, valamint tájékoztatást nyújtsanak az előzetesen közölt hozzájárulás megszerzéséhez és a kölcsönösen elfogadandó feltételek létrehozásához szükséges, hatályos eljárásokról és követelményekről. 3. A feleknek az is jogában áll, hogy egyetlen szervezetet jelöljenek meg, amely mind a kapcsolattartó, mind az illetékes nemzeti hatóság funkcióit ellátja. 4. A felek mindegyike – legkésőbb addig az időpontig, amikor számára a Jegyzőkönyv hatályba lép – tájékoztatja a Titkárságot az általa kijelölt nemzeti kapcsolattartó pont és illetékes nemzeti hatóság vagy hatóságok részletes adatairól. Ha valamely fél egynél több illetékes nemzeti hatóságot jelöl meg, akkor átadja a Titkárságnak – egy erről szóló értesítéssel együtt – az ezen hatóságok kijelölt feladatköreire vonatkozó információkat. Utóbbi esetben az ilyen információknak minimum követelményként meg kell határozniuk, hogy melyik illetékes hatóság felelős az igényelt genetikai forrásokért. A felek mindegyike haladéktalanul értesíti a Titkárságot bármely, az általa kijelölt nemzeti kapcsolattartó pontot, illetve az illetékes nemzeti hatóság vagy hatóságok adatait (elérhetőségeit) vagy feladatkörét érintő változásról. 5. A Titkárság a kapott információkat a 4. pont értelmében a hozzáféréssel és az előnyök megosztásával foglalkozó információs központon keresztül bocsátja rendelkezésre. 14. cikk A HOZZÁFÉRÉSsel ÉS az előnyök MEGOSZTÁSával foglalkozó INFORMÁCIÓS központ ÉS AZ INFORMÁCIÓK MEGOSZTÁSA 1. Az Egyezmény 18. cikkének (3) bekezdése szerinti információcsere-mechanizmus részeként létrehozásra kerül a hozzáféréssel és az előnyök megosztásával foglalkozó információs központ. Ennek feladata a hozzáféréssel és az előnyök megosztásával kapcsolatos információk megosztása. Az információs központ legfőképpen azokhoz az információkhoz enged hozzáférést, amelyeket a felek bocsátanak rendelkezésre a jegyzőkönyv végrehajtásával kapcsolatban. 2. A bizalmas információk védelmének megsértése nélkül a felek mindegyike a hozzáféréssel és az előnyök megosztásával foglalkozó információs központ rendelkezésére bocsátja a Jegyzőkönyv által előírt információkat, valamint azokat az információkat, amelyek a Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként szolgáló felek konferenciáján meghozott határozatok értelmében szükségesek. Az információk az alábbiakat foglalják magukban: a) a hozzáféréssel és az előnyök megosztásával kapcsolatos jogi, adminisztratív és szakpolitikai intézkedések; b) a nemzeti kapcsolattartó pontra és az illetékes nemzeti hatóságra vagy hatóságokra vonatkozó információk, valamint c) a hozzáférhetővé válás időpontjában kiadott engedélyek vagy azokkal egyenértékű dokumentumok, amelyek bizonyítják az előzetesen közölt hozzájárulás megadásáról szóló döntést és a kölcsönösen elfogadott feltételek meglétét. 3. A további információk – amennyiben ilyenek rendelkezésre állnak, adott esetben – az alábbiakat foglalhatják magukban: a) A bennszülött és helyi közösségek illetékes hatóságai és az ezekhez kapcsolódó információk; b) szerződésizáradék-minták; c) a genetikai források nyomon követése céljából kifejlesztett módszerek és eszközök, valamint d) magatartási kódexek és követendő gyakorlatok. 4. A Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként szolgáló felek konferenciája első ülésén vitatják meg és határozzák meg a hozzáféréssel és az előnyök megosztásával foglalkozó információs központ működési feltételeit – ideértve az információs rendszer tevékenységére vonatkozó beszámolókat – , majd a későbbiekben folyamatosan ellenőrzik azokat. 15. cikk A HOZZÁFÉRÉSRE ÉS AZ ELŐNYÖK MEGOSZTÁSÁRA VONATKOZÓ NEMZETI JOGSZABÁLYOKNAK VAGY SZABÁLYOZÁSI KÖVETELMÉNYEKNEK VALÓ MEGFELELÉS 1. Valamennyi fél meghozza a megfelelő, hatékony és ésszerű jogi, adminisztratív vagy szakpolitikai intézkedéseket annak érdekében, hogy a joghatóságán belül használt genetikai forrásokhoz való hozzáférés előzetesen közölt hozzájárulás alapján történjen, és a kölcsönösen elfogadandó feltételeket a másik félnek a hozzáférésre és az előnyök megosztására vonatkozó nemzeti jogszabályaival vagy szabályozási követelményeivel összhangban dolgozzák ki. 2. A felek megfelelő, hatékony és ésszerű intézkedéseket hoznak az 1. pont értelmében elfogadott intézkedéseknek ellentmondó helyzetek megoldása érdekében. 3. A felek – amennyire ez lehetséges és ésszerű – együttműködnek a hozzáféréssel és az előnyök megosztásával kapcsolatos, az 1. pontban foglalt nemzeti jogszabályok vagy szabályozási követelmények állítólagos megsértésének eseteiben. 16. CIKK A GENETIKAI FORRÁSOKHOZ KAPCSOLÓDÓ HAGYOMÁNYOS TUDÁSHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSre ÉS az Előnyök MEGOSZTÁSÁra vonatkozó NEMZETI JOGSZABÁLYOKNAK VAGY SZABÁLYOZÁSI KÖVETELMÉNYEKNEK VALÓ MEGFELELÉS 1. Valamennyi fél meghozza a megfelelő, hatékony és ésszerű jogi, adminisztratív vagy szakpolitikai intézkedéseket annak érdekében, hogy a joghatóságán belül használt genetikai forrásokhoz kötődő hagyományos tudás a bennszülött és helyi közösségek előzetesen közölt hozzájárulásával vagy jóváhagyásával és részvételével összhangban hozzáférhető legyen, illetve, hogy a kölcsönösen elfogadandó feltételeket a másik félnek a hozzáférésre és az előnyök megosztására vonatkozó nemzeti jogszabályaival vagy szabályozási követelményeivel összhangban dolgozzák ki, azokon a helyeken, ahol ilyen bennszülött és helyi közösségek találhatók. 2. Valamennyi fél megfelelő, hatékony és ésszerű intézkedéseket hoz az 1. pont értelmében elfogadott intézkedések megsértésével járó helyzetek megoldására. 3. A felek – amennyire ez lehetséges és ésszerű – együttműködnek a hozzáféréssel és az előnyök megosztásával kapcsolatos, az 1. pontban foglalt nemzeti jogszabályok vagy szabályozási követelmények állítólagos megsértésének eseteiben. 17. CIKK A GENETIKAI FORRÁSOK HASZNOSÍTÁSÁNAK NYOMON KÖVETÉSE 1. A megfelelés elősegítése érdekében a felek mindegyike meghozza a genetikai források hasznosításának nyomon követéséhez és az átláthatóság növeléséhez szükséges intézkedéseket. Ezen intézkedések közé tartoznak: a) egy vagy több ellenőrzési pont kijelölése az alábbiak szerint: i. A kijelölt ellenőrzési pontok összegyűjtik vagy megkapják az előzetesen közölt hozzájárulásra, a genetikai forrás eredetére, a kölcsönösen elfogadandó feltételek létrehozására és/vagy a genetikai források hasznosítására vonatkozó lényegi információkat. ii. Adott esetben, egy kijelölt ellenőrzési pont egyedi jellemzőitől függően a felek mindegyike megköveteli a genetikai források hasznosítóitól, hogy egy kijelölt ellenőrzési ponton adják meg a fenti pontban foglalt információkat. A felek mindegyike meghozza a megfelelő, hatékony és ésszerű intézkedéseket az előírások megsértésével járó helyzetek megoldására. iii. Az ilyen információk – beleértve a nemzetközileg elismert megfelelőségi tanúsítványokat, ha ilyenek rendelkezésre állnak – a bizalmas információk védelmének megsértése nélkül megfelelő módon továbbításra kerülnek az illetékes nemzeti hatóságoknak, az előzetesen közölt hozzájárulást nyújtó félnek és a hozzáféréssel és az előnyök megosztásával foglalkozó információs központnak. iv. Az ellenőrzési pontoknak hatékonyan kell működniük, és az a) pont végrehajtásához kapcsolódó feladatokat kell ellátniuk. Kapcsolódniuk kell a genetikai források felhasználási folyamatához, illetve vonatkozó információk gyűjtéséhez, többek között a kutatás, a fejlesztés, az innováció, a kereskedelmi forgalomba hozatal és annak előkészítése folyamatának bármely pontján. b) A genetikai források felhasználóinak és szolgáltatóinak ösztönzése arra, hogy a kölcsönösen elfogadandó feltételekbe foglalják bele az ilyen feltételek végrehajtására vonatkozó információk megosztását szolgáló rendelkezéseket, részben a jelentéstételi előírások révén, valamint c) költséghatékony kommunikációs eszközök és rendszerek használatának támogatása. 2. A 6. cikk 3. e) pontja szerint kiadott, a hozzáféréssel és az előnyök megosztásával foglalkozó információs központ rendelkezésére bocsátott engedély vagy azzal egyenértékű dokumentum nemzetközileg elismert megfelelőségi tanúsítványnak tekintendő. 3. A nemzetközileg elismert megfelelőségi tanúsítvány igazolja, hogy azt a genetikai forrást, amelyre vonatkozik, előzetesen közölt hozzájárulás alapján bocsátották rendelkezésre, valamint azt, hogy kölcsönösen elfogadott feltételeket dolgoztak ki az előzetesen közölt hozzájárulást nyújtó fél hozzáférésre és az előnyök megosztására vonatkozó nemzeti jogszabályainak vagy szabályozási követelményeinek megfelelően. 4. A nemzetközileg elismert megfelelőségi tanúsítvány az alábbi minimális információkat tartalmazza, amennyiben azok nem bizalmas jellegűek: a) kibocsátó hatóság; b) a kibocsátás időpontja; c) a genetikai forrást szolgáltató fél; d) a tanúsítvány egyedi azonosítója; e) az a személy vagy szervezet, akinek/amelynek részére az előzetesen közölt hozzájárulást kiadták; f) a tanúsítvány tárgya vagy az a genetikai forrás, amelyre vonatkozik; g) annak igazolása, hogy kölcsönösen elfogadott feltételeket dolgoztak ki, h) annak igazolása, hogy beszerezték az előzetesen közölt hozzájárulást; valamint i) a kereskedelmi és/vagy nem kereskedelmi használat. 18. CIKK A KÖLCSÖNÖSEN ELFOGADOTT FELTÉTELEKNEK VALÓ MEGFELELÉS 1. A 6. cikk 3. g) pontjának i. alpontjában és a 7. cikkben foglaltak végrehajtása során a felek mindegyike arra ösztönzi a genetikai forrásokat és/vagy a hozzájuk kötődő hagyományos tudást szolgáltatókat és felhasználókat, hogy kölcsönösen elfogadandó feltételeikbe foglalják bele az esetleges jogviták rendezésére vonatkozó rendelkezéseket, beleértve az alábbiakat: a) az a szerv, amelynek illetékességébe a jogviták rendezését utalják, b) az irányadó jog és/vagy c) a jogviták alternatív rendezésének lehetőségei, mint például a közvetítés és a választottbírósági eljárás. 2. A felek mindegyike biztosítja, hogy jogrendszere keretében lehetőség legyen jogorvoslat igénylésére a kölcsönösen elfogadott feltételekből fakadó jogviták esetén, a vonatkozó igazságszolgáltatási előírásokkal összhangban. 3. Adott esetben a felek mindegyike hatékony intézkedéseket hoz az alábbiakkal kapcsolatban: a) az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés, valamint b) a külföldön hozott ítéletek és választottbírósági ítéletek kölcsönös elismerésére és érvényesítésére vonatkozó mechanizmusok használata. 4. E cikk hatékonyságát a Jegyzőkönyv feleinek találkozójaként szolgáló felek konferenciája ellenőrzi a jegyzőkönyv 31. cikkében foglaltaknak megfelelően. 19. CIKK SZERZŐDÉSIZÁRADÉK-MINTÁK 1. Adott esetben a felek mindegyike támogatja az ágazaton belüli és ágazatok közötti szerződésizáradék-minták kidolgozását, aktualizálását és alkalmazását a kölcsönösen elfogadott feltételekre. 2. A Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként szolgáló felek konferenciája bizonyos időközönként számba veszi a szektoron belüli és szektorok közötti szerződésizáradék-minták alkalmazását. 20. CIKK MAGATARTÁSI KÓDEXEK, IRÁNYMUTATÁSOK ÉS KÖVETENDŐ GYAKORLATOK ÉS/VAgY SZABVÁNYOK 1. Adott esetben a felek mindegyike támogatja az önkéntes magatartási kódexek, iránymutatások és követendő gyakorlatok és/vagy szabványok kidolgozását, aktualizálását és alkalmazását a hozzáférés és az előnyök megosztása vonatkozásában. 2. A Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként szolgáló felek konferenciája bizonyos időközönként számba veszi az önkéntes magatartási kódexek, iránymutatások és követendő gyakorlatok és/vagy szabványok kidolgozását, aktualizálását és alkalmazását, valamint megvitatja a specifikus magatartási kódexek, iránymutatások és követendő gyakorlatok és/vagy szabványok elfogadását. 21. CIKK ISMERETTERJESZTÉS A felek mindegyike intézkedéseket hoz annak érdekében, hogy felhívja a figyelmet a genetikai források és a hozzájuk kötődő hagyományos tudás, valamint a kapcsolódó hozzáférési és előnymegosztási kérdések jelentőségére. Ezek az intézkedések magukban foglalják többek között a következőket: a) a Jegyzőkönyv és célkitűzésének népszerűsítése; b) találkozók szervezése a bennszülött és helyi közösségekkel, valamint az egyéb érdekeltekkel; c) ügyfélszolgálat létrehozása a bennszülött és helyi közösségek, valamint az egyéb érdekeltek számára; d) az információk terjesztése egy nemzeti információs rendszer közvetítésével; e) önkéntes magatartási kódexek, iránymutatások, követendő gyakorlatok és/vagy szabványok terjesztése a bennszülött és helyi közösségekkel, valamint egyéb érdekeltekkel egyeztetve; f) adott esetben a nemzeti, regionális és nemzetközi tapasztalatcsere támogatása; g) a genetikai források és a hozzájuk kötődő hagyományos tudás felhasználóinak és szolgáltatóinak oktatása és képzése a hozzáférésre és az előnyök megosztására vonatkozó kötelezettségeik tekintetében; h) a bennszülött és helyi közösségek, valamint az egyéb érdekeltek bevonása a Jegyzőkönyvben foglaltak végrehajtásába, valamint i) a bennszülött és helyi közösségek közösségi protokolljainak és eljárásainak megismertetése. 22. CIKK KAPACITÁS 1. A felek együttműködnek az emberi források és intézményi kapacitások építésében, fejlesztésében és erősítésében azzal a céllal, hogy hatékonyan valósítsák meg a Jegyzőkönyvben foglaltakat a fejlődő országnak minősülő felek, közülük különösen a legkevésbé fejlett országoknak és a kis fejlődő szigetállamoknak, valamint a gazdasági átalakulás alatt álló országnak minősülő felek tekintetében a meglévő globális, regionális, szubregionális és nemzeti intézményeken és szervezeteken keresztül. Ebben az összefüggésben a feleknek elő kell segíteniük a bennszülött és helyi közösségek és egyéb érdekeltek bevonását, beleértve a nem kormányzati szervezeteket és a magánszektort. 2. A fejlődő országnak minősülő felek, közülük különösen a legkevésbé fejlett országoknak és a kis fejlődő szigetállamoknak, valamint a gazdasági átalakulás alatt álló országnak minősülő felek pénzügyi források iránti igényét az Egyezmény vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően teljes mértékben figyelembe kell venni a Jegyzőkönyvben foglaltak megvalósítása érdekében zajló kapacitásépítés és -fejlesztés vonatkozásában. 3. A Jegyzőkönyvben foglaltak megvalósításával kapcsolatos megfelelő intézkedések alapja, hogy a fejlődő országnak minősülő feleknek, közülük különösen a legkevésbé fejlett országoknak és a kis fejlődő szigetállamoknak, valamint a gazdasági átalakulás alatt álló országnak minősülő feleknek meg kell határozniuk nemzeti kapacitásbeli szükségleteiket és prioritásaikat saját nemzeti kapacitásaik értékelésével. Ennek során az érintett feleknek támogatniuk kell a bennszülött és helyi közösségek és egyéb érdekeltek kapacitásbeli igényeit és prioritásait az általuk meghatározottak szerint, kiemelt hangsúlyt fektetve a nők kapacitásbeli igényeire és prioritásaira. 4. A Jegyzőkönyvben foglaltak megvalósításának támogatása érdekében a kapacitásépítés és -fejlesztés fő területei lehetnek többek között: a) kapacitás a Jegyzőkönyvben foglaltak megvalósításának és a benne foglalt kötelezettségeknek a teljesítésére; b) kapacitás a kölcsönösen elfogadandó feltételek tárgyalására; c) kapacitás a hozzáféréssel és az előnyök megosztásával kapcsolatos nemzeti jogi, adminisztratív vagy szakpolitikai intézkedések kidolgozására, végrehajtására és érvényesítésére, valamint d) az országok kapacitása saját genetikai forrásaik értékét növelő belső kutatási képességük fejlesztésére. 5. A fenti 1–4. pontokkal összhangban álló intézkedések lehetnek többek között: a) jogi és intézményi fejlesztés; b) a méltányosság és igazságosság érvényesítése a tárgyalások során, például képzés a kölcsönösen elfogadandó feltételekről folytatott tárgyalás elsajátítására; c) a megfelelés nyomon követése és érvényesítése; d) az elérhető legjobb kommunikációs eszközök és internetalapú rendszerek alkalmazása a hozzáféréssel és az előnyök megosztásával kapcsolatos tevékenységek során; e) értékelési módszerek kidolgozása és alkalmazása; f) a genetikai források felkutatása, valamint az ehhez kapcsolódó kutatás és taxonómiai vizsgálatok; g) technológiaátadás, valamint az ilyen átadás fenntarthatóságát biztosító infrastruktúra és technikai kapacitás; h) a hozzáféréssel és az előnyök megosztásával kapcsolatos tevékenységek hozzájárulásának fokozása a biodiverzitás megőrzéséhez és komponenseinek fenntartható használatához; i) az egyéb érdekeltek kapacitásait növelő intézkedések a hozzáférés és az előnyök megosztásának tekintetében, valamint j) a genetikai forrásokhoz és/vagy a hozzájuk kötődő hagyományos tudáshoz való hozzáférés vonatkozásában a bennszülött és helyi közösségek kapacitásait növelő speciális intézkedések, különös tekintettel a nők lehetőségeinek javítására ezeken a közösségeken belül. 6. A hozzáféréssel és az előnyök megosztásával kapcsolatos kapacitásépítés és -fejlesztés során a fenti 1–5. pontok értelmében végzett nemzeti, regionális és nemzetközi szintű kapacitásépítő és -fejlesztő tevékenységekre vonatkozó információkat továbbítani kell a hozzáféréssel és az előnyök megosztásával foglalkozó információs központnak a szinergiák és a koordináció előmozdítása, valamint a hozzáférés és az előnyök megosztásának javítása érdekében. 23. CIKK TECHNOLÓGIAÁTADÁS, KÖZREMŰKÖDÉS ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉS Az egyezmény 15., 16., 18. és 19. cikke értelmében a felek technikai és tudományos kutatási és fejlesztési programok keretében közreműködve és együttműködve tevékenykednek, beleértve a biotechnológiai kutatásokat, amelyek a Jegyzőkönyv célkitűzéseinek elérését szolgálják. A felek vállalják, hogy elősegítik és ösztönzik a technológiákhoz való hozzáférést, illetve azok átadását a fejlődő országnak minősülő feleknek, közülük különösen a legkevésbé fejlett országoknak és a kis fejlődő szigetállamoknak, valamint a gazdasági átalakulás alatt álló országoknak minősülő feleknek azzal a céllal, hogy lehetővé váljon az Egyezmény és a Jegyzőkönyv célkitűzéseinek elérését szolgáló szilárd és működőképes technológiai és tudományos alap kidolgozása és megerősítése. Ahol lehetséges és szükséges, az ilyen együttműködési tevékenységeket a genetikai forrásokat nyújtó féllel vagy felekkel, vagyis az ilyen források származási országával vagy országaival, illetve származási országában vagy országaiban, vagy azzal a féllel vagy azokkal a felekkel együttműködve végzik, amely vagy amelyek a genetikai forrásokat – az Egyezményben foglaltakkal összhangban – megszerezte vagy megszerezték. 24. CIKK NEM RÉSZES FELEK A felek arra ösztönzik a nem részes feleket, hogy tartsák magukat a Jegyzőkönyvben foglaltakhoz, és biztosítsák a megfelelő információkat a hozzáféréssel és az előnyök megosztásával foglalkozó információs központnak. 25. CIKK PÉNZÜGYI MECHANIZMUS ÉS FORRÁSOK 1. A Jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges pénzügyi források áttekintése során a felek figyelembe veszik az Egyezmény 20. cikkének rendelkezéseit. 2. A Jegyzőkönyv pénzügyi mechanizmusaként az Egyezmény által meghatározott pénzügyi mechanizmus szolgál. 3. A Jegyzőkönyv 22. cikkében tárgyalt kapacitásépítés és -fejlesztés tekintetében a Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként szolgáló felek konferenciája – a 2. pontban tárgyalt pénzügyi mechanizmusra vonatkozóan nyújtott útmutatás során figyelembe veszi a fejlődő országnak minősülő feleknek, közülük különösen a legkevésbé fejlett országoknak és a kis fejlődő szigetállamoknak, valamint a gazdasági átalakulás alatt álló országoknak minősülő feleknek a pénzügyi forrásokra vonatkozó igényeit, valamint a bennszülött és helyi közösségek – köztük ezen közösségek nőtagjainak – kapacitásbeli igényeit és prioritásait. 4. A fenti 1. ponttal összefüggésben a felek tekintetbe veszik a fejlődő országnak minősülő felek, közülük különösen a legkevésbé fejlett országoknak és a kis fejlődő szigetállamoknak, valamint a gazdasági átalakulás alatt álló országoknak minősülő felek igényeit is az e Jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges kapacitásépítési és -fejlesztési követelmények meghatározása és megvalósítása során. 5. Az Egyezmény pénzügyi mechanizmusára vonatkozó útmutatást, amely a felek konferenciájának vonatkozó határozataiban szerepel, beleértve azokat is, amelyekről e Jegyzőkönyv elfogadása előtt állapodtak meg, értelemszerűen alkalmazni kell e cikk rendelkezéseire. 6. A Jegyzőkönyv rendelkezéseinek végrehajtása céljából a fejlett országnak minősülő felek nyújthatnak, a fejlődő országnak és a gazdasági átalakulás alatt álló országnak minősülő felek pedig igénybe vehetnek pénzügyi és egyéb forrásokat, kétoldalú, regionális és többoldalú csatornákon keresztül. 26. CIKK A JEGYZŐKÖNYV RÉSZES FELEINEK TALÁLKOZÓJÁUL SZOLGÁLÓ FELEK KONFERENCIÁJA 1. A felek konferenciája a Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgál. 2. Az Egyezménynek a Jegyzőkönyvet alá nem író részes felei megfigyelőként részt vehetnek a Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló felek konferenciája bármely ülésén. Amikor a felek konferenciája a Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgál, a Jegyzőkönyv értelmében kizárólag annak részes felei hozhatnak határozatokat. 3. Ha a felek konferenciája a Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgál, a felek konferenciája elnökségének azon tagjai helyett, akik az Egyezményben részes, de ugyanakkor a Jegyzőkönyvben nem részes felet képviselnek, a Jegyzőkönyvben részes felek maguk közül új tagot választanak. 4. A Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló felek konferenciája rendszeresen ellenőrzi a Jegyzőkönyvben foglaltak végrehajtását és mandátumán belül meghozza a hatékony végrehajtáshoz szükséges intézkedéseket. Ellátja a Jegyzőkönyv által ráruházott feladatokat, és: a) ajánlásokat tesz a Jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges bármely kérdésben; b) létrehozza a Jegyzőkönyv végrehajtásához szükségesnek ítélt kiegészítő testületeket; c) adott esetben felkutatja és igénybe veszi az illetékes nemzetközi szervezetek, kormányközi és nem kormányzati szervek által nyújtott szolgáltatásokat, együttműködési lehetőségeket és információkat; d) meghatározza a Jegyzőkönyv 29. cikke szerint szolgáltatandó információk formáját és átadásának idejét, és megvizsgálja az ilyen információkat, valamint azokat a jelentéseket, amelyeket valamely kiegészítő testület nyújt be; e) szükség szerint megfontolja és elfogadja a Jegyzőkönyv és melléklete módosításait, valamint a Jegyzőkönyv bármely egyéb, járulékos mellékletét, amelyek a Jegyzőkönyv rendelkezéseinek végrehajtásához szükségesek; valamint f) ellát egyéb, a Jegyzőkönyv rendelkezéseinek végrehajtásához szükséges feladatokat. 5. A Jegyzőkönyv vonatkozásában a felek konferenciájának eljárási szabályzatát és az Egyezmény pénzügyi szabályait kell alkalmazni, kivéve, ha a Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló felek konferenciája közös megegyezéssel másként határoz. 6. A Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló felek konferenciája első ülését, melyet a Titkárság hív össze, a felek konferenciájának a Jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontja után tervezett első ülésével egyidejűleg tartják. A Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló felek konferenciája soron következő rendes üléseit a felek konferenciája rendes üléseivel egyidejűleg tartják, feltéve ha a Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló felek konferenciája másképpen nem határoz. 7. A Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló felek konferenciájának rendkívüli üléseit a Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló felek konferenciája által szükségesnek tartott egyéb időpontokban vagy valamely fél írásos kérésére hívják össze, feltéve, hogy a kérést legalább a felek egyharmada támogatja, attól az időponttól számított hat hónapon belül, amikor azt a Titkárság a felek felé közvetítette. 8. Az Egyesült Nemzetek Szervezete, annak szakosított ügynökségei és a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség, valamint e szervezetek bármely tagállama vagy megfigyelője, amely az Egyezménynek nem részes fele, megfigyelőként képviseltetheti magát a Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló felek konferenciájának ülésein. Bármely nemzeti vagy nemzetközi, kormányzati vagy nem kormányzati szerv vagy ügynökség, amely a Jegyzőkönyv által érintett kérdésekben illetékes, és amely tájékoztatta a Titkárságot arról az igényéről, hogy megfigyelőként képviseltetni kívánja magát a Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló felek konferenciája egyik ülésén, megfigyelőként részt vehet az ülésen, kivéve, ha a jelen lévő felek legalább egyharmada kifogást emel ez ellen. Amennyiben e cikk másképp nem rendelkezik, a megfigyelőként történő részvétel engedélyezése és maga a részvétel az eljárási szabályzat alapján történik, a fenti 5. pontban foglaltaknak megfelelően. 27. CIKK KIEGÉSZÍTŐ TESTÜLETEK 1. Az Egyezmény által vagy értelmében létrehozott bármely kiegészítő testület szolgálhatja ennek a Jegyzőkönyvnek a céljait, többek között a Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló felek konferenciájának határozata alapján. Ezekben a határozatokban meghatározzák az elvégzendő feladatokat. 2. Az Egyezmény azon részes felei, amelyek a Jegyzőkönyvnek nem részes felei, megfigyelőként részt vehetnek az ilyen kiegészítő testületek bármely ülésén. Azokban az esetekben, amikor az Egyezmény valamely kiegészítő testülete a Jegyzőkönyv kiegészítő testületeként működik, a Jegyzőkönyv keretében hozandó határozatokat csak annak részes felei hozhatják meg. 3. Azokban az esetekben, amikor az Egyezmény valamely kiegészítő testülete a Jegyzőkönyv kérdéseivel kapcsolatosan végzi feladatait, az adott kiegészítő testület elnökségének azon tagjai helyett, akik az Egyezményben részes, de ugyanakkor a Jegyzőkönyvben nem részes felet képviselnek, a Jegyzőkönyvben részes felek maguk közül új tagot választanak. 28. CIKK TITKÁRSÁG 1. Az Egyezmény 24. cikke értelmében létrehozott Titkárság a Jegyzőkönyv titkárságaként működik. 2. A Jegyzőkönyv vonatkozásában az Egyezmény 24. cikkének a Titkárság feladatairól szóló (1) bekezdését erre a Jegyzőkönyvre értelemszerűen kell alkalmazni. 3. A Jegyzőkönyvvel kapcsolatos titkársági szolgáltatások költségei – azok elkülöníthetőségének mértékéig – e Jegyzőkönyv részes feleit terhelik. A Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló felek konferenciája első ülésén határoz az e célból szükséges költségvetési intézkedésekről. 29. CIKK NYOMON KÖVETÉS ÉS JELENTÉSTÉTEL A felek mindegyike nyomon követi a Jegyzőkönyv rendelkezéseiből fakadó kötelezettségeinek teljesítését, és a Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló felek konferenciája által meghatározandó időközönként és formában tesz jelentést a Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló felek konferenciája számára a Jegyzőkönyv végrehajtása érdekében saját maga által tett intézkedésekről. 30. CIKK A JEGYZŐKÖNYV RENDELKEZÉSEINEK BETARTÁSÁT ELŐSEGÍTŐ ELJÁRÁSOK ÉS MECHANIZMUSOK A Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló felek konferenciája első ülésén áttekinti és jóváhagyja azokat az együttműködési eljárásokat és intézményi mechanizmusokat, amelyek segítik a Jegyzőkönyv rendelkezéseinek betartását, és megoldást nyújtanak a Jegyzőkönyv rendelkezéseinek megsértésével járó esetekben. Ezen eljárások és mechanizmusok közé tartoznak adott esetben a tanácsadásra vagy segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezések. Ezek elkülönítendők a jogviták rendezésével kapcsolatos, az Egyezmény 27. cikkében tárgyalt eljárásoktól és mechanizmusoktól, és azokat nem befolyásolják. 31. CIKK ÉRTÉKELÉS ÉS FELÜLVIZSGÁLAT A Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló felek konferenciája a Jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított négy év elteltével, majd a későbbiekben a Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló felek konferenciája által meghatározott időközönként kiértékeli a Jegyzőkönyv hatékonyságát. 32. CIKK ALÁÍRÁS A Jegyzőkönyv az Egyezmény részes felei számára 2011. február 2-tól 2012. február 1-jéig írható alá az ENSZ New York-i székházában. 33. CIKK HATÁLYBALÉPÉS 1. A Jegyzőkönyv a megerősítésről, az elfogadásról, a jóváhagyásról vagy a csatlakozásról szóló ötvenedik okiratnak az Egyezmény részes feleit képviselő államok vagy regionális gazdasági integrációs szervezetek általi letétbe helyezését követő kilencvenedik napon lép hatályba. 2. E Jegyzőkönyv az azt megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó, illetve ahhoz csatlakozó állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet számára a fenti 1. pontban foglaltak szerinti ötvenedik okirat letétbe helyezése után, kilencven nappal azon időpontot követően lép hatályba, amikor az adott állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet letétbe helyezi megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratát, vagy amikor az adott állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet számára az Egyezmény hatályba lép, attól függően, melyik következik be később. 3. A fenti 1. és 2. pont értelmezésében egy regionális gazdasági integrációs szervezet által letétbe helyezett okirat nem tekintendő az ilyen szervezet tagállamai által letétbe helyezett okiratok kiegészítésének. 34. CIKK FENNTARTÁSOK A Jegyzőkönyvvel szemben nem lehet fenntartással élni. 35. CIKK VISSZALÉPÉS 1. Két évvel a Jegyzőkönyv egy adott fél számára történő hatálybalépése után a kérdéses fél bármely időpontban visszaléphet a Jegyzőkönyvben való részvételtől, a letéteményesnek átadott írásos értesítés révén. 2. Az ilyen visszalépés a vonatkozó értesítés letéteményes általi kézhezvételét követő egy év letelte után, vagy a visszalépési értesítésben meghatározott későbbi időpontban lép hatályba. 36. CIKK HITELES SZÖVEGEK A jegyzőkönyv eredeti példányát, amelynek angol, arab, francia, kínai, orosz és spanyol nyelvű szövege egyaránt hiteles, az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkáránál helyezik letétbe. ENNEK HITELÉÜL az alulírottak, kellő meghatalmazás birtokában a Jegyzőkönyvet a megjelölt napokon aláírásukkal hitelesítették. KÉSZÜLT Nagojában, kétezer-tíz október hó huszonkilencedik napján. Melléklet PÉNZBELI ÉS NEM PÉNZBELI ELŐNYÖK 1. Pénzbeli előnyök többek között, de nem csupán ezekre korlátozva: a) hozzáférési díj/díjak begyűjtött vagy más módon megszerzett mintánként; b) előlegfizetések; c) részteljesítési fizetések; d) jogdíjak fizetése; e) licencdíjak a kereskedelmi forgalomba hozatal esetén; f) a biodiverzitás megőrzését és fenntartható használatát támogató letéti alapoknak fizetendő különleges díjak; g) kölcsönösen elfogadott fizetések és kedvezményes feltételek; h) kutatásfinanszírozás i) közös vállalkozások; j) a vonatkozó, szellemi tulajdonhoz fűződő jogok közös tulajdonlása. 2. Nem pénzbeli előnyök többek között, de nem csupán ezekre korlátozva: a) a kutatási és fejlesztési eredmények megosztása; b) közreműködés és együttműködés a tudományos kutatási és fejlesztési programokban, valamint az azokhoz való hozzájárulás, különös tekintettel a biotechnológiai kutatási tevékenységekre, lehetőleg a genetikai forrást szolgáltató fél országában; c) részvétel a termékfejlesztésben; d) közreműködés, együttműködés és hozzájárulás az oktatás és képzés területén; e) bejutás a genetikai forrásokkal kapcsolatos ex situ létesítményekbe és adatbázisokba; f) A tudás és technológia igazságos és a legkedvezőbb feltételek melletti átadása a genetikai forrásokat szolgáltató félnek, beleértve a megegyezés alapján kialakított koncessziós és kedvezményes feltételeket, különös tekintettel arra a tudásra és technológiára, amely a genetikai források hasznosításához szükséges – ideértve a biotechnológiát –, vagy arra, amely a biológiai sokféleség megőrzése és fenntartható használata szempontjából lényeges; g) a technológiaátadás lehetőségeinek növelése; h) az intézményi kapacitások kiépítése: i) emberi és anyagi erőforrások a hozzáférési szabályok adminisztrációjához és érvényesítéséhez szükséges kapacitások erősítése céljából; j) a genetikai forrásokkal kapcsolatos képzés, a genetikai forrásokat szolgáltató országok teljes körű részvételével, lehetőleg ezekben az országokban; k) a biológiai sokféleség megőrzéséhez és fenntartható használatához szükséges tudományos információkhoz való hozzáférés, beleértve a biológiai nyilvántartásokat és taxonómiai vizsgálatokat; l) hozzájárulások a helyi gazdasághoz; m) az elsőbbséget élvező szükségletekre – mint például az egészségügyre és az élelmezésbiztonságra – irányuló kutatások, figyelembe véve a genetikai forrást szolgáltató fél országában a genetikai források nemzeti hasznosítását; n) a hozzáférési és haszonmegosztási megállapodásból és az ehhez kapcsolódó együttműködési tevékenységekből eredő intézményi és szakmai kapcsolatok; o) élelmezés- és megélhetésbiztonsági előnyök; p) társadalmi elismerés; q) a vonatkozó, szellemi tulajdonhoz fűződő jogok közös tulajdonlása.