Javaslat A TANÁCS AJÁNLÁSA a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről /* COM/2013/0857 final - 2013/0431 (NLE) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE Az elmúlt két évtizedben a szakmai gyakorlat fontos munkaerő-piaci belépési ponttá vált a fiatalok számára. A fiatalok foglalkoztathatóságának és termelékenységének támogatása kulcsfontosságú a munkaerőpiacon való elhelyezéskedésükben. Míg azonban a szakmai gyakorlatok egyre inkább állandó elemként vannak jelen a munkaerőpiacon, a tanulási tartalom és a munkafeltételek tekintetében növekvő aggodalom kíséri elterjedésüket. Ahhoz, hogy a szakmai gyakorlatok valóban elősegítsék a munkához való hozzájutást, színvonalas tanulási tartalmat és megfelelő munkafeltételeket kell kínálniuk, továbbá nem szolgálhatnak az állandó foglalkoztatás olcsó helyettesítőiként. Az Európai Parlament és az Európai Tanács ismételt felhívásait[1][2] követően a Bizottság 2012 decemberében előterjesztette az ifjúsági foglalkoztatási intézkedéscsomagot[3], amely magában foglalja a szociális partnerekkel a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről[4] folytatott második konzultációs szakasz megkezdését. A kérdésről folytatott bizottsági konzultáció[5] és az egyéb tanulmányok és felmérések során számos, a szakmai gyakorlatokat jelenleg érintő problémára derült fény. A problémák különösen két területet érintenek: · nem megfelelő tanulási tartalom (a gyakornokoknak a képzettségi szintjük alatti munkát kell végezniük); valamint · nem megfelelő munkafeltételek (hosszú munkaidő, nem megfelelő egészség- vagy balesetbiztosítás, nem megfelelő biztosítás a foglalkozási kockázatokkal szemben, alacsony díjazás/ellentételezés vagy a díjazás/ellentételezés hiánya, tisztázatlan jogi helyzet, meghosszabbított időtartam stb.). Az érdekelt felek hangsúlyozták továbbá, hogy a nagyszámú fizetés nélküli vagy rosszul fizetett szakmai gyakorlat problémát jelenthet az egyenlő hozzáférés szempontjából[6], valamint ahhoz a tendenciához vezet, hogy a fizetett dolgozókat gyakornokokkal helyettesítik[7]. Ezenkívül a gyakornokok számára olykor nem világos teljes mértékben, hogy részesülnek-e majd díjazásban/ellentételezésben, továbbá nem értesítik őket olyan fontos munkafeltételekről, mint az egészség- és balesetbiztosítás, valamint a szabadnap-jogosultságok. A szakmai gyakorlat tanulási tartalmának és munkafeltételeinek átláthatósága a munkaerőpiac hatékonyabb működését fogja eredményezni. A szakmai gyakorlatokról szóló 2013. évi Eurobarométer felmérés szerint a szakmai gyakorlatok pályázati felhívásában közölt munkafeltételek tekintetében nagyobb fokú átláthatóság szükséges. A szakmai gyakorlatok különböző típusait tekintve és a tagállamok között egyaránt éles különbségek mutatkoznak mind a tagállamok keretszabályozásai, mind pedig a szabályozások szigorúsága tekintetében. Egyes tagállamokban nem létezik a szakmai gyakorlat jogi meghatározása. Habár az egységes szabályozás hiánya és a minőségi kritériumok általános használatának hiánya szembetűnő, a szakmai gyakorlatok és azok minimumkövetelményeinek egységes értelmezése segítheti a tagállamokat szakpolitikáik és szabályozási rendszereik kialakításában. Végezetül bizonyítékokkal is alátámasztható, hogy a nemzetközi szakmai gyakorlatok száma a hallgatók körében – például az Erasmus programban megfigyelhető –magas mobilitási arányok ellenére is rendkívül alacsony[8]. Úgy tűnik, hogy a fiatalok munkanélküliségének mobilitáson keresztül történő csökkentése tekintetében nincsenek kiaknázva a lehetőségek, a nemzetközi szakmai gyakorlatok ugyanis kulcsfontosságú tényezők lehetnének a fiatalok másik tagállamban történő munkavállalásának elősegítésében. A szakmai gyakorlatok Európa egészére kiterjedő minőségi keretrendszere hozzájárulna a nemzetközi szakmai gyakorlatok alacsony számának növeléséhez. Segítségével elhárulna a határokon átnyúló mobilitás egyik jelentős akadálya – az információhiány – egy olyan területen, amelyet az egységes szabályozás hiánya jellemez. Ahogy azt az Európai Tanács 2012. júniusi következtetéseiben[9] is kérte, a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének kialakítása az EURES szakmai gyakorlatokra való kiterjesztése szempontjából is alapvető fontosságú. A fiatalok körében számos tagállamban jelentkező, rendkívül magas munkanélküliségre adott válaszként és a korábbi kötelezettségvállalásokat nyomon követve a Bizottság javaslatot terjesztett elő az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló ajánlásra[10], amelyet a Tanács 2013. április 22-én elfogadott[11]. Ennek keretében felkérték a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy valamennyi 25 év alatti fiatal a munkahelye elvesztését vagy a formális tanulás befejezését követő négy hónapon belül színvonalas állásajánlatot kapjon, illetve további oktatásban, tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy gyakornoki képzésben részesüljön. A szakmai gyakorlatok minőségi követelményei az ajánlás hatékony végrehajtása szempontjából alapvető fontosságúak. Mindezek alapján a tanácsi ajánlásra irányuló e javaslat célja annak biztosítása, hogy a szakmai gyakorlatok hatékonyan megkönnyítsék az iskolából a munka világába történő átmenetet, ezáltal pedig javítsák a fiatalok foglalkoztathatóságát. A javaslat meghatározza azokat az iránymutatásokat, amelyek révén biztosíthatók a színvonalas tanulási tartalmak és a megfelelő munkafeltételek. A javaslat a tagállami fellépések bizottsági támogatásának – az uniós támogatási kereten, a bevált gyakorlatok cseréjén és az ellenőrzésen keresztül megvalósuló – módjait is körvonalazza. A javaslat az úgynevezett „nyílt piaci szakmai gyakorlatokra” terjed ki: az ilyen típusú gyakorlatokról harmadik fél bevonása nélkül, a gyakornok és a gyakorlatot biztosító (vállalati, nonprofit vagy közszférabeli) fél között történik megállapodás, teljesítésére pedig általában a tanulmányok befejezését követően és/vagy az álláskeresés részeként kerül sor. A javasolt ajánlás nem terjed ki azokra a szakmai gyakorlatokra, amelyek a felsőoktatási vagy a szakképzési tanterv, illetve a kötelező szakmai képzés részét képezik (pl. egészségügy, építészet stb.). A javaslathoz hatásvizsgálat is tartozik, amely ismerteti az érdekelt felekkel folytatott konzultációk eredményeit, részletesebben megvizsgálja a szakmai gyakorlatokat érintő problémákat, megtárgyalja a jogi és a szubszidiaritással kapcsolatos kérdéseket, továbbá bemutatja a probléma orvoslására szolgáló lehetséges megoldásokat. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI Nyilvános konzultáció A Bizottság az érdekelt felek széles körével konzultált a szakmai gyakorlatokat érintő problémákról és azok lehetséges megoldásairól. A 2012. április-június között zajló nyilvános konzultáció eredményeként a szakszervezetek, a nem kormányzati szervezetek, az ifjúsági szervezetek, az oktatási intézmények és az egyéni válaszadók többsége általában támogatta a Bizottság kezdeményezését. A munkáltatói szervezetek, a kereskedelmi kamarák és a tagállamok – bár általában támogatták a kezdeményezést – gyakran hangsúlyozták, hogy a nemzeti gyakorlatok sokféleségének figyelembevétele érdekében a keretrendszert kellően rugalmasan kell kialakítani. A válaszadók többsége egyetértett a Bizottság elemzésével (a szakmai gyakorlatról szóló írásos megállapodás, egyértelmű célok és tanulási tartalom[12], határozott időtartam, megfelelő társadalombiztosítási ellátás stb.). A vállalatok és egyes munkáltatói szervezetek amellett érveltek, hogy a díjazás és a szociális védelmi kérdések nem tartoznak az EU hatáskörébe. Konzultáció a szociális partnerekkel A szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerére vonatkozó kezdeményezésről szóló, két szakaszból álló, a szociális partnerekkel folytatott konzultáció 2012 októbere és 2013 februárja között zajlott. A szociális partnerek újra megerősítették a nyilvános konzultáció során képviselt álláspontjukat: szakszervezeti oldalról határozottabb kezdeményezés mellett érveltek, a munkáltatói oldal pedig a rugalmassággal és a vállalatokra háruló teherrel kapcsolatban fejezte ki aggodalmát. A szociális partnerek azonban nem kezdeményeztek tárgyalásokat egy lehetséges megállapodásról az EUMSZ 154.cikke értelmében. 2013. június 11-én az Európai Szakszervezetek Szövetsége (ESZSZ), a BUSINESSEUROPE, az Európai Kis- és Középvállalkozások Szövetsége (UEAPME) és az Állami és Közszolgáltatási Vállalatok Európai Központja (CEEP) bemutatta az ifjúsági foglalkoztatásra vonatkozó cselekvési tervet, amely a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről szóló tanácsi ajánlásra irányuló bizottsági javaslat vonatkozásában folytatott szociális párbeszéddel kapcsolatos tárgyalások eredményeként született. A szociális partnerek az európai szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről szóló tanácsi ajánlásra irányuló bizottsági javaslat alapján további közös fellépést terveznek a Tanács és az Európai Parlament irányába. Kis- és középvállalkozások (kkv-k) 2013 márciusa és júniusa között kkv-vizsgálatot végeztek abból a célból, hogy a munkáltató szempontjából megvizsgálják a kkv-k által biztosított szakmai gyakorlatok minőségét, továbbá felmérjék a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerében meghozandó esetleges intézkedések megfelelési költségeit. Összesen 914 kkv válaszolt a felmérésben feltett kérdésekre. A vizsgálat hangsúlyozta a szakmai gyakorlatok fontosságát a kis-és középvállalkozásoknál történő munkahelyteremtésben: a megkérdezettek többsége (71,9 %) úgy tekint a szakmai gyakorlatra, mint jövőbeli alkalmazottaik kiválasztásának és képzésének lehetőségére. Ezenkívül az is megerősítést nyert, hogy a kkv-k túlnyomó többségének (10-ből 9) nem okozna problémát a javasolt minőségi elemek beiktatása. A szakmai gyakorlatokról szóló Eurobarométer felmérés 2013 májusában Eurobarométer felmérés készült az EU 27 tagállamában és Horvátországban azzal a céllal, hogy felmérjék a szakmai gyakorlatok minőségével kapcsolatos problémákat. Az e témában elsőként végzett, uniós szintű reprezentatív felmérés egyebek mellett az alábbi eredményekkel zárult: · a szakmai gyakorlatok elterjedtségének megerősítése: a felmérésben részt vevő 18-35 év közöttiek 46 %-a legalább egy alkalommal részt vett szakmai gyakorlaton; · három szakmai gyakorlatból egy nem tekinthető megfelelőnek a munkafeltételek (az összes szakmai gyakorlat 25 %-a), a tanulási tartalom (18 %) vagy mindkettő tekintetében; · a nemzetközi szakmai gyakorlatok csekély számában (az összes szakmai gyakorlat 9 %-a) leginkább közrejátszó tényező az információhiány: a gyakorlat iránt érdeklődők 38 %-a említette meg a más tagállamokban megpályázható szakmai gyakorlat szabályaira vonatkozó hiányos információkat. Az Eurobarométer eredményein alapuló ökonometriai elemzés szerint jelentős összefüggés van a szakmai gyakorlatok minősége és a „foglalkoztatási eredmények” között. Másként fogalmazva: a nem kellően színvonalas szakmai gyakorlatot végzők sokkal kisebb eséllyel találtak állást a későbbiekben. Hatásvizsgálat A szociális partnerekkel folytatott konzultáció második szakaszát egy elemző dokumentum[13] is kíséri, amely a szakmai gyakorlatok minőségével kapcsolatos problémákat tárgyalja, továbbá lehetséges szakpolitikai válaszokat fogalmaz meg. Az elemzést 2013-ban kibővítették olyan, a szakmai gyakorlatok számára és minőségére vonatkozó adatokkal, amelyek korábban nem álltak rendelkezésre, továbbá a minőség és a foglalkoztatási lehetőségek között fennálló összefüggésre vonatkozó új bizonyítékokkal, így a dokumentum teljes körű hatásvizsgálattá[14] vált. A hatásvizsgálat meghatározza és megvizsgálja a színvonalas szakmai gyakorlatok arányának növelésére irányuló szakpolitikai lehetőségeket, különösen azáltal, hogy közzéteszi a legjobb gyakorlatokra vonatkozó követelményeket, és visszatartó hatást fejt ki annak érdekében, hogy a munkáltatók ne kínáljanak olyan szakmai gyakorlatokat, amelyek nem kellően színvonalasak. A dokumentum elemzi továbbá az átláthatóságra vonatkozó új javaslatokat, hogy ezáltal is megkönnyítse a szakmai gyakorlatok minőség alapján történő szűrését a fiatalok számára. A hatásvizsgálat az alapforgatókönyvön kívül még négy lehetőséget vizsgál: · tájékoztató weboldal létrehozása; · önkéntes minőségi védjegy létrehozása; · tanácsi ajánlásra irányuló javaslat; továbbá · irányelvre irányuló javaslat. A hatásvizsgálat következtetése szerint a leginkább hatékony, eredményes és arányos lehetőség a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről szóló tanácsi ajánlásra irányuló bizottsági javaslat megalkotása lenne, amelyet a tagállamok átültetnének nemzeti gyakorlatukba és/vagy nemzeti jogrendszerükbe. A javaslat annak biztosítását ajánlja a tagállamoknak, hogy a szakmai gyakorlatra vonatkozó írásos megállapodás váljon kötelezővé. A megállapodás az alábbiakkal kapcsolatban tartalmazna információkat: a szakmai gyakorlat tanulási célkitűzései, munkafeltételek, díjazási/ellentételezési lehetőségek, a vonatkozó uniós- és nemzeti jogszabályok által biztosított jogok és kötelezettségek, valamint a szakmai gyakorlat időtartama. Ezenkívül az átláthatóságra vonatkozó kiegészítő követelmények ösztönöznék a színvonalas szakmai gyakorlatok biztosítását, és visszatartó hatást fejtenének ki a nem kellően színvonalas gyakorlatok indítása esetében. Az előnyben részesített megoldás szerint a gyakornoki program pályázati felhívásában meg kellene jelölni, hogy fizetett vagy fizetés nélküli szakmai gyakorlatról van-e szó, és amennyiben a gyakorlat fizetett, a díjazás/ellentételezés mértékét is meg kell adni. A gyakorlatot biztosító félnek továbbá nyilvánosságra kellene hoznia, hogy a szakmai gyakorlat elvégzését követően a gyakorlatot teljesítők hány százalékának ajánlottak munkaszerződést. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI Jogalap A kezdeményezés jogalapját az EUMSZ 153., 166. és 292. cikkei képezik. Az EUMSZ 292. cikke értelmében a Tanács a Bizottság javaslata alapján az EU hatáskörébe tartozó területeken ajánlásokat fogadhat el. Az EUMSZ 153. cikke értelmében az Unió támogatja és kiegészíti a tagállamok tevékenységeit, többek között a munkafeltételek, a munkavállalók szociális biztonsága és szociális védelme, valamint a munkaerőpiacról kirekesztett személyek beilleszkedésének lehetővé tétele és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem területén. A bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban a fizetett szakmai gyakorlatok a 153. cikk hatálya alá tartoznak. Annak érdekében, hogy a fizetés nélküli szakmai gyakorlatok is a javaslat hatálya alá tartozzanak, az EUMSZ 166. cikke további jogalapul szolgál. E rendelkezés szerint az Unió olyan szakképzési politikát folytat, amely támogatja és kiegészíti a tagállamok ezirányú tevékenységét, ugyanakkor teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamoknak a szakképzés tartalmára és szervezeti felépítésére vonatkozó hatáskörét. Ezért attól függően, hogy fizetett vagy fizetés nélküli szakmai gyakorlatról van-e szó, az EUMSZ 153., illetve 166. cikkét kell alkalmazni. Az EUMSZ 153. cikkének (5) bekezdése értelmében az EUMSZ 153. cikkének rendelkezései a díjazásra nem alkalmazhatók. Az utóbbi rendelkezés azonban nem gátolja a díjazás átláthatóságára vonatkozó problémák orvoslását az arra vonatkozó ajánlás által, hogy a szakmai gyakorlatról szóló írásos megállapodásegyértelmű információkat tartalmazzon a díjazásról. Hasonlóság fedezhető fel egyéb uniós eszközökkel, mint például a munkaadónak a munkavállalóval szembeni, a szerződés, illetve a munkaviszony feltételeire vonatkozó tájékoztatási kötelezettségéről szóló 91/533/EGK irányelvvel. Az említett irányelv 2. cikke előírja a következőket: „(1) A munkaadó értesíti [...]a munkavállalót [...] a munkaszerződés, illetve a munkaviszony alapvető feltételeiről. (2) Az [...] említett értesítés a következő adatokat tartalmazza: h) a munkavállalót megillető alapfizetés, a díjazás egyéb összetevői és a kifizetés gyakorisága [...]”[15] Ehhez hasonlóan a harmadik országbeli állampolgárok vállalaton belüli áthelyezés keretében történő belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló irányelvjavaslat[16] a díjazás kérdését a munkáltatótól származó megbízólevél vagy szerződés elemeként említi. A képzések az uniós foglalkoztatás- és oktatáspolitika központi célkitűzését képezik. Az EUMSZ 45. cikke értelmében továbbá szerves részét képezik a személyek szabad mozgásának, amely a Szerződés által védett alapvető szabadság. A szakmai gyakorlatok nemzetközi jellegéből fakadóan az egyes tagállamok intézkedései önmagukban még nem elegendőek a javasolt kezdeményezés célkitűzéseinek megvalósításához, azaz az unióbeli szakmai gyakorlatok minőségének átfogó javításához. Végezetül az Európai Unió Alapjogi Chartája szintén tartalmaz számos olyan jogot és szabadságot, amelyek a szakmai gyakorlatokra vonatkozó jövőbeli intézkedések szempontjából relevánsak lehetnek: ilyenek mindenekelőtt a 21. cikk (A megkülönböztetés tilalma), a 29. cikk (A munkaközvetítői szolgáltatások igénybevételéhez való jog), a 31. cikk (Tisztességes és igazságos munkafeltételek) és a 32. cikk (A gyermekmunka tilalma és a fiatalok munkahelyi védelme) rendelkezései. Szubszidiaritás Mivel a javaslat nem tartozik az Unió kizárólagos hatáskörébe, érvényesül a szubszidiaritás elve. A szakmai gyakorlatok esetében egy uniós szintű megoldás számos előnnyel járna: (1) Az egyes tagállamok különböző testületei által elfogadott vagy javasolt minőségi iránymutatások mind hasonló tényezőket emelnek ki, amelyek a szakmai gyakorlatok minőségének javítása szemponjából kulcsfontosságúak. Ez arra enged következtetni, hogy a szakmai gyakorlatokra vonatkozó minőségi követelmények meghatározása alapvetően nem különbözhet a nemzeti gyakorlatok vagy a helyi körülmények szerint. (2) Egy uniós szintű megoldás előnyökkel járna a gyakornoki mobilitás tekintetében. A fiatalok könnyebben elfogadnának egy külföldi szakmai gyakorlati lehetőséget, ha a meglévő szokásos gyakorlat és a szabályok által egyértelművé válna számukra, hogy mire számíthatnak. (3) A tapasztalatok azt mutatják, hogy a koordinációs problémák miatt gyorsabban lehet nemzetközileg elfogadott minőségi követelményeket meghatározni, ha a folyamatot nemzetek feletti intézmények koordinálják és támogatják. A tagállamok egymástól függetlenül elfogadhatnának intézkedéseket a szakmai gyakorlatok minőségének javítására. A gyakorlatban azonban a tagállamok már több alkalommal is felkérték a Bizottságot, hogy fogadja el a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerét (lásd többek között a közelmúltban megfogalmazott három európai tanácsi következtetést: 2012. december, 2013. február és 2013. június). Tekintettel az eltérő szabályozási keretre, a szakmai gyakorlat egységes definíciója, valamint az egységes minimumkövetelmények meghatározása segítséget jelentene. Ez elősegítené a tagállamok szabályozási stratégiáinak kialakítását, tekintve, hogy a javasolt követelményeket a tagállamok egyedi szabályozásukon keresztül valósítanák meg. Ily módon az Unió kézzelfoghatóan támogathatná a tagállamokat az Európa 2020 stratégia 8. számú foglalkoztatási iránymutatásának végrehajtásában, mindenekelőtt „a fiatalok – elsősorban a nem dolgozó, illetve az oktatásban vagy képzésben részt nem vevő fiatalok – támogatására olyan rendszerek létrehozásában, amelyek segítik az első munkába állást, a munkatapasztalatok szerzését, továbbtanulási és továbbképzési lehetőségeket – például szakmai gyakorlatokat – kínálnak, és a fiatalok munkanélkülivé válása esetén gyorsan beavatkoznak.” Segítségével elhárulna a határokon átnyúló mobilitás egyik jelentős akadálya – az információhiány – egy olyan területen, amelyet az egységes szabályozás hiánya jellemez, az ajánlás továbbá elősegítené az Erasmus+[17] általi támogatás és az EURES[18] továbbfejlesztését. Arányosság A tanácsi ajánlás eszköze lehetővé teszi az arányosság elvének szigorú tiszteletben tartását: nem szükséges a fellépés azon tagállamok számára, amelyek már bevezették jogrendszerükbe a javasolt biztosítékokat és minőségi elemeket. A tagállamok továbbá szabadon felmérhetik, hogy helyénvaló lenne-e a javasolt szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerén túllépni, különösen kitérni a minimumjövedelem kérdésére, amelyre a keretrendszer nem terjed ki. 4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK Nem releváns. 5. OPCIONÁLIS ELEMEK Nem releváns. 2013/0431 (NLE) Javaslat A TANÁCS AJÁNLÁSA a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 153., 166. és 292. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: (1) A fiatalokat különösen nagymértékben sújtotta a válság. Az elmúlt néhány évben a fiatalok munkanélküliségi aránya számos tagállamban történelmi csúcsokat ért el, rövid távon pedig a csökkenés legkisebb jele sem látható. A fiatalok foglalkoztathatóságának és termelékenységének támogatása kulcsfontosságú a munkaerőpiacon való elhelyezéskedésükben. (2) Az oktatási rendszerből a munka világába történő zökkenőmentes átmenet elengedhetetlen a fiatalok munkaerő-piaci esélyeinek növelése szempontjából. Szükség van a fiatalok oktatásának javítására és munkába állásuk megkönnyítésére annak érdekében, hogy 2020-ra megvalósítható legyen az Európa 2020 stratégiában kitűzött cél: a 20–64 évesek körében a foglalkoztatottság aránya elérje a 75%-ot. A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 8. iránymutatás felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak létre „a fiatalok – elsősorban a nem dolgozó, illetve az oktatásban vagy képzésben részt nem vevő fiatalok – támogatására olyan rendszereket, amelyek segítik az első munkába állást, a munkatapasztalatok szerzését, továbbtanulási és továbbképzési lehetőségeket – például szakmai gyakorlatokat – kínálnak, és a fiatalok munkanélkülivé válása esetén gyorsan beavatkoznak.”[19]. (3) Az elmúlt két évtizedben a szakmai gyakorlat fontos munkaerő-piaci belépési ponttá vált a fiatalok számára. (4) Társadalmi-gazdasági költségek merülnek fel, ha a rendes munkaviszonyt – mindenekelőtt ismétlődő – szakmai gyakorlatokkal helyettesítik, különösen azt tekintve, hogy a pályakezdő állásokat általában fiataloknak ajánlják fel. Ezenkívül az alacsony színvonalú szakmai gyakorlatok, különösen azok, amelyek korlátozott tanulási tartalommal rendelkeznek, nem vezetnek a termelékenység növekedéséhez, és kedvező hatásuk sincs. A társadalmi költségek a fizetés nélküli szakmai gyakorlatokra is vonatkoznak, amelyek korlátozhatják a hátrányos helyzetben lévők karrierlehetőségeit. (5) Bizonyított, hogy a szakmai gyakorlat minősége és a foglalkoztatási eredmények között kapcsolat áll fenn. A szakmai gyakorlatok értéke a munkába állás megkönnyítésében az általuk kínált tanulási tartalom és munkafeltételek minőségétől függ. A színvonalas szakmai gyakorlatok közvetlen termelékenységi haszonnal járnak, növelik a munkaerő-piaci igényeknek való megfelelést és elősegítik a mobilitást, különösen azáltal, hogy csökkentik az álláskereséshez és -közvetítéshez kapcsolódó költségeket a vállalkozások és a fiatalok számára egyaránt. (6) Az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlás[20] annak biztosítására kéri a tagállamokat, hogy valamennyi 25 év alatti fiatal a munkahelye elvesztését vagy a formális tanulás befejezését követő négy hónapon belül színvonalas állásajánlatot kapjon, illetve további oktatásban, tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy gyakornoki képzésben részesüljön. (7) Számos tanulmány és felmérés kimutatta, hogy a szakmai gyakorlatok jelentős hányadát érintik a minőséggel kapcsolatos problémák, különösen azokat, amelyek esetében nincs a szakmai gyakorlat tanulási tartalmáért és a munkafeltételekért közvetlenül felelős oktatási vagy képzési intézmény (úgynevezett „nyílt piaci” szakmai gyakorlatok). (8) Bizonyítható, hogy a gyakornokok jelentős hányadának képzettségi szintjük alatti munkát kell végezniük megfelelő tanulási tartalom nélkül. A színvonalas szakmai gyakorlatnak egyértelmű és ésszerű tanulási tartalmat kell kínálnia, különösen az elsajátítandó ismeretek meghatározása, a gyakornokok ellenőrzése és mentorálása, valamint a munkájukban elért előrehaladás nyomon követése által. (9) A munkafeltételekkel kapcsolatban is fény derült problémákra, például a hosszú munkaidő, a társadalombiztosítás, az egészséget és biztonságot érintő kockázatok, a foglalkozási kockázatok, az alacsony díjazás/ellentételezés vagy a díjazás/ellentételezés hiánya, az alkalmazandó jogszabályok egyértelműségének hiánya és a szakmai gyakorlat meghosszabbítása tekintetében. (10) A szakmai gyakorlatok jelenlegi szabályozása Unió-szerte eltérő. Azokban a tagállamokban, ahol létezik a szakmai gyakorlatokra vonatkozó szabályozás, az különböző minőségi elemeket és végrehajtási gyakorlatokat tartalmaz, míg más tagállamokban és ágazatokban a szakmai gyakorlatokat többnyire nem szabályozzák. A gyakorlatot biztosítók tekintélyes hányada olcsó vagy akár fizetetlen munkaerőként használja a gyakornokokat, ami gyakran a szabályozási keret vagy eszközök, valamint a szakmai gyakorlat munkafeltételeivel és tanulási tartalmával kapcsolatos átláthatóság hiányából adódik. (11) A szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszere támogatni fogja a szakmai gyakorlatok munkafeltételeinek javítását és tanulási tartalmának fejlesztését. A szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének fő elemét a szakmai gyakorlatról szóló írásos megállapodás képezi, amely meghatározza a tanulási célkitűzéseket, a megfelelő munkafeltételeket, a jogokat és a kötelezettségeket, valamint a gyakorlatok ésszerű időtartamát. (12) Az alacsony színvonalú szakmai gyakorlatok egyik oka az információhiány, amely sokkal inkább a szakmai gyakorlatokat, mint az állandó foglalkoztatást érintő probléma. A gyakornoki pozíciók pályázati felhívásaira vonatkozó fokozottabb átláthatósági követelmények elősegítenék a munkafeltételek javítását és ösztönöznék a határokon átnyúló mobilitást. (13) A szociális partnerek kulcsfontosságú szerepet játszanak a szakképzési politikák és programok kialakításában, végrehajtásában és ellenőrzésében. A szociális partnerek és az illetékes hatóságok közötti együttműködés célja az lenne, hogy célzottan tájékoztassák a fiatalokat a karrierlehetőségekről, a munkaerőpiaci készségigényekről, valamint a gyakornokok jogairól és kötelezettségeiről. A szociális partnerek szerepe továbbá elengedhetetlen abban, hogy megkönnyítsék a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének megvalósítását, különösen azáltal, hogy könnyen érthető és lényegre törő szakmai gyakorlati megállapodási mintákat dolgoznak ki és tesznek elérhetővé, elsősorban a mikrovállalkozások számára, egyedi céljaikhoz igazítva. A 2013 júliusában megalkotott, az ifjúsági foglalkoztatásra vonatkozó cselekvési tervben az európai szociális partnerek tudomásul vették a Bizottság szándékát az európai szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslat előterjesztéséről, és kifejezték, hogy támogatni fogják a tagállamokat a szakmai gyakorlatok minőségének javítására irányuló fellépéseikben. (14) A kihívások egyike a gyakornokok határokon átnyúló mobilitásának fokozása az Unióban a valódi európai munkaerőpiac fellendítése céljából. A meglévő szabályozásbeli eltérések akadályozzák a határokon átnyúló gyakornoki mobilitás fokozását. Továbbá egyes esetekben a gyakornokok határokon átnyúló mobilitásának adminisztratív és jogi akadályai számos befogadó tagállamot érintenek. A referenciaként használandó követelmények és iránymutatások biztosítása által a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszere elősegíti a hozzáférést a nemzetközi szakmai gyakorlatokhoz. (15) A szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének megalkotása révén növekedni fog az átláthatóság. A keretrendszer továbbá segíteni fogja az EURES szakmai gyakorlatokra való kiterjesztését, ezáltal megkönnyítve a mobilitást, valamint elő fogja segíteni az Erasmus+ által történő gyakornoki mobilitási támogatás megalapozását. (16) A fiatalok számára szakmai gyakorlatokat kínáló és támogató tagállami programok pénzügyi támogatására az európai alapok szolgálhatnak. Ezenkívül az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés a szakmai gyakorlatokat az ifjúsági garancia keretén belül fogja támogatni, amely azokat a fiatalokat célozza meg, akik az Unió ifjúsági munkanélküliség által leginkább sújtott régióiból származnak, társfinanszírozása pedig az Európai Szociális Alapon (ESZA) keresztül történik a 2014–2020 közötti időszakban. Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés mellett az ESZA is felhasználható a tagállamok által kínált szakmai gyakorlatok számának növelésében és minőségének javításában. Ez magában foglalja a a szakmai gyakorlatok költségeihez való lehetséges hozzájárulást, beleértve –bizonyos feltételek mellett – a díjazás egy részét. Emellett azon egyéb képzések – például nyelvtanfolyamok – költségei is támogathatók, amelyeken a fiatalok a szakmai gyakorlaton kívül vesznek részt . (17) A Bizottság egyedi ESZA technikai segítségnyújtási támogatási programot indított azzal a céllal, hogy segítse a tagállamokat a szakmai gyakorlatoknak az ESZA támogatásával történő kialakításában. Az ESZA technikai segítségnyújtási támogatási program stratégiai, operatív és szakpolitikai tanácsadást nyújt azon nemzeti és regionális hatóságok számára, amelyek új szakmai gyakorlati rendszerek létrehozását vagy meglévő rendszereik korszerűsítését tervezik. (18) A fiatalok foglalkoztatásáról folytatott strukturált párbeszédről szóló, 2011. májusi következtetéseiben a Tanács leszögezte, hogy „a szakmai gyakorlatok tekintetében minőségi keretrendszerre van szükség annak érdekében, hogy az ott szerzett tapasztalat biztosan hasznos legyen az oktatásban”. (19) „Az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek a fiatalok foglalkoztatásának előmozdításával történő megvalósításáról” szóló, 2011. júniusi tanácsi következtetésekben a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy „a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszere révén szolgáljon iránymutatással arra vonatkozóan, hogy milyen feltételek mellett biztosítható a szakmai gyakorlatok magas minőségi színvonala”[21]. (20) 2012 júniusában az Európai Parlament „Út a munkahelyteremtő fellendülés felé” című állásfoglalásában[22] felkérte a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb nyújtson be „egy, a szakmai gyakorlat minőségi keretrendszeréről szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot”, és határozzon meg minimumkövetelményeket „a minőségi szakmai gyakorlatok biztosítására és az abban való részvételre vonatkozóan”. (21) 2012 júniusában az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az EURES portál szakmai gyakorlatokra való kiterjesztésének lehetőségét.[23] (22) A 2012. decemberi európai tanácsi következtetésekben a Tanács arra kérte a Bizottságot, hogy „mihamarabb zárja le a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének kidolgozását”. (23) A 2012 decemberében ismertetett ifjúsági foglalkoztatási intézkedéscsomag keretében a Bizottság konzultációt indított a szociális partnerekkel a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről. Válaszukban az unióbeli szociális partnerek tájékoztatták a Bizottságot, hogy nem áll szándékukban önálló megállapodás megalkotására irányuló tárgyalásokat kezdeményezni az EUMSZ 154. cikke[24] értelmében. (24) 2013 júniusában az Európai Tanács ismételten megerősítette, hogy „2014 elején bevezetjük a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerét”. (25) A minőségi keretrendszer az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlás értelmében fontos referenciapont a szakmai gyakorlatra vonatkozó színvonalas ajánlat meghatározásában. (26) A 2014. évi éves növekedési jelentés[25] szerint „támogatni kell az iskolából a munkába való átmenetet, nevezetesen a jó minőségű gyakornoki képzés vagy tanulószerződéses gyakorlati képzés elérhetőségének növelésével.” (27) Az ajánlás alkalmazásában a szakmai gyakorlatok harmadik fél bevonása nélkül, a gyakornok és a gyakorlatot biztosító fél között történő, határozott időre szóló munkahelyi gyakorlatként értelmezendők, amelyek tanulási elemet is magukban foglalnak annak érdekében, hogy az érintettek gyakorlati tapasztalatot szerezhessenek az állandó foglalkoztatás megkezdése előtt („nyílt piaci” szakmai gyakorlatok). (28) Az ajánlásnak minden „nyílt piaci” szakmai gyakorlatra ki kell terjednie, függetlenül attól, hogy az fizetett vagy fizetés nélküli gyakorlat-e. (29) A formális tanulmányok vagy szakképzés tantervében szereplő munkahelyi tapasztalatszerzés nem tartozik az ajánlás hatálya alá. Az ajánlás nem terjed ki azon szakmai gyakorlatokra, amelyek tartalmát nemzeti jog szabályozza, és amelyek teljesítése az egyetemi diploma megszerzésének vagy egy adott foglalkozás (például orvostudomány, építészet terén stb.) betöltésének a feltétele, AJÁNLJA, HOGY A TAGÁLLAMOK: (1) Javítsák a nyílt piaci szakmai gyakorlatok minőségét, különösen a tanulási tartalom és a munkafeltételek tekintetében, azzal a céllal, hogy – a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerére vonatkozó alábbi alapelveknek a nemzeti jogalkotásba vagy a nemzeti gyakorlatba történő átültetése révén – megkönnyítsék a fiatalok számára az oktatásból a munka világába történő átmenetet: A szakmai gyakorlatról szóló írásos megállapodás megkötése (2) Tegyék kötelezővé, hogy a szakmai gyakorlatok alapját a gyakornok és a gyakorlatot biztosító fél között a szakmai gyakorlat megkezdése előtt megkötött írásos megállapodás képezze; (3) Gondoskodjanak arról, hogy a szakmai gyakorlatról szóló megállapodás megjelölje a tanulási célkitűzéseket, a munkafeltételeket, azt, hogy a gyakorlatot biztosító fél díjazásban vagy ellentételezésben részesíti-e a gyakornokot, továbbá a felek vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályok szerinti jogait és kötelezettségeit, végül a szakmai gyakorlat időtartamát, ahogy az a 4-12. számú ajánlásban megjelölésre kerül; Tanulási célkitűzések (4) A tanulási célkitűzések tekintetében mozdítsák elő a bevált gyakorlatokat annak érdekében, hogy a fiatalok gyakorlati tapasztalatokat szerezzenek és elsajátítsák a szükséges készségeket; a gyakornokok számára kijelölt feladatoknak lehetővé kell tenniük, hogy ezek a célkitűzések megvalósuljanak; (5) Ösztönözzék a gyakorlatot biztosító felet, hogy a gyakornokok számára felügyelőt jelöljön ki, aki segítséget nyújt a gyakornok számára a kijelölt feladat elvégzése során, és nyomon követi a gyakornoki munka előrehaladását; Munkafeltételek (6) Gondoskodjanak arról, hogy a gyakornokok vonatkozó uniós és nemzeti jog szerinti jogait, továbbá munkafeltételeit – beleértve a maximális heti munkaidőt, a minimális napi vagy heti pihenőidőt és a minimális szabadnap-jogosultságokat – tiszteletben tartsák; (7) Írják elő a gyakorlatot biztosító fél számára az egészség-és balesetbiztosítás, valamint a betegszabadságot érintő ellátás tisztázását; (8) Győződjenek meg arról, hogy a szakmai gyakorlatról szóló megállapodás egyértelművé teszi-e, hogy alkalmazható-e díjazás és/vagy ellentételezés, és amennyiben igen, milyen mértékben; Jogok és kötelezettségek (9) Gondoskodjanak arról, hogy a szakmai gyakorlatról szóló megállapodás meghatározza a gyakornok és a gyakorlatot biztosító fél jogait és kötelezettségeit, beleértve adott esetben a gyakorlatot biztosító félnek az adatok bizalmas kezelésére és a szellemitulajdon-jogra vonatkozó stratégiáját; Ésszerű időtartam (10) Gondoskodjanak arról, hogy a szakmai gyakorlatok ésszerű időtartama ne lépje túl a hat hónapot, kivéve azokban az esetekben, amikor a hosszabb időtartam kellően indokolt, mint például a házon belüli, toborzási célú képzési programok vagy a más tagállamban teljesítendő szakmai gyakorlatok; (11) Egyértelműsítsék azokat a körülményeket és feltételeket, amelyek alapján a szakmai gyakorlat kiterjeszthető vagy megújítható a kezdeti szakmai gyakorlatról szóló megállapodás lejártát követően; (12) Ösztönözzék a szakmai gyakorlatról szóló megállapodásban annak kikötését, hogy két hetes írásbeli felmondással mind a gyakornoknak, mind a gyakorlatot biztosító félnek joga van megszüntetni a szerződést; A szakmai gyakorlatok megfelelő elismerése (13) Ösztönözzék a gyakorlatot biztosító felet, hogy tanúsítvánnyal vagy ajánlólevéllel igazolja a szakmai gyakorlat során elsajátított tudást, készségeket és kompetenciákat; Átláthatósági követelmények (14) Gondoskodjanak arról, hogy a gyakorlatot biztosító fél a gyakornoki programok pályázati felhívásában feltünteti a szakmai gyakorlatra vonatkozó szabályokkal és feltételekkel kapcsolatos információkat, mindenekelőtt azt, hogy a gyakorlat magában foglalja-e a díjazást/ellentételezést és a szociális védelmet; gondoskodjanak továbbá arról, hogy a foglalkoztatási szolgálatok alkalmazzák az átláthatósági követelményeket és megfelelő pályaorientációt nyújtanak; Szociális partnerek (15) Ösztönözzék a szociális partnerek aktív részvételét a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének megvalósításában; Nemzetközi szakmai gyakorlatok (16) Segítsék elő a gyakornokok határokon átnyúló mobilitását az Európai Unióban, többek között a nyílt piaci szakmai gyakorlatok nemzeti jogi keretének meghatározásával, a gyakornokok más uniós tagállamok területén történő fogadására és küldésére vonatkozó egyértelmű szabályok meghatározásával, valamint az adminisztratív követelmények csökkentésével; (17) Mozdítsák elő a kibővített EURES-hálózat használatát és a szakmai gyakorlatokat érintő információk EURES portálon történő cseréjét, valamint ösztönözzék, hogy a foglalkoztatási szolgálatok a szabad gyakornoki pozíciókat feltöltsék az EURES portálra; Az európai strukturális és beruházási alapok felhasználása (18) A szakmai gyakorlatok számának és minőségének növelése érdekében a következő, 2014–2020-as programozási időszakban vegyék igénybe az európai strukturális és beruházási alapokat, nevezetesen az Európai Szociális Alapot és az Európai Regionális Fejlesztési Alapot, valamint adott esetben az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést, többek között az összes érintettel megvalósuló hatékony partnerségeken keresztül; A szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének megvalósítása (19) A lehető leghamarabb, de legkésőbb 2014 végéig valósítsák meg a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerét; (20) Nevezzék meg a megvalósításért felelős állami hatóságot, valamint értesítsék a Bizottságot a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszere megvalósításának módjáról; (21) Ösztönözzék a foglalkoztatási szolgálatok, az oktatási intézmények és a képzésszolgáltatók aktív részvételét a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének megvalósításában. TUDOMÁSUL VESZI A BIZOTTSÁG AZON SZÁNDÉKÁT, HOGY: (22) Támogassa a tagállamokkal, a szociális partnerekkel és az egyéb érintettekkel történő szoros együttműködést ezen ajánlás gyors végrehajtása érdekében; (23) Figyelemmel kísérje a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszerének ezen ajánlás szerinti megvalósítását, és elemezze a hatályos szakpolitikák hatását; (24) A tagállamok által szolgáltatott információk alapján jelentést tegyen az ajánlás végrehajtásának előrehaladásáról; (25) Az ajánlás támogatása érdekében együttműködjön a tagállamokkal, a szociális partnerekkel, a foglalkoztatási szolgálatokkal, valamint az ifjúsági és gyakornoki programokat kínáló szervezetekkel; (26) Többek között a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjén keresztül bátorítsa és ösztönözze a tagállamokat, hogy a szakmai gyakorlatok számának növelése és minőségének javítása érdekében a következő, 2014–2020-as programozási időszakban vegyék igénybe az Európai Szociális Alapot és az Európai Regionális Fejlesztési Alapot vagy más európai alapokat; (27) Folytassa arra vonatkozó erőfeszítéseit, hogy növelje az Erasmus+ programban meghirdetésre kerülő nemzetközi szakmai gyakorlatok számát; (28) Együttműködjön a tagállamokkal a szakmai gyakorlatok EURES-be történő bevonása céljából, továbbá külön weboldalt hozzon létre a szakmai gyakorlatok nemzeti jogi kereteiről. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] COM (2012) 727 final, 2012.12.5. [2] COM (2012) 728 final, 2012.12.5. [3] EP 2009/2221(INI), 2010.7.6. és a 2012/2647(RSP) számú állásfoglalás. [4] Az Európai Tanács 2012. decemberi, 2013. februári és 2013. júniusi következtetései. [5] SWD(2012) 407 final, 2012.12.5. [6] Az Egyesült Királyság minimálbérrel foglalkozó bizottságának (Low Pay Commission) nemzeti minimálbérről szóló jelentése szerint (2011) a szakmai gyakorlat teljesítése de facto egyre inkább az állások betöltésének előfeltételévé válik. [7] 2013-as jelentésében az Egyesült Királyság minimálbérrel foglalkozó bizottsága utal arra az elterjedt jelenségre, miszerint „jellemzően nem fizetnek még minimálbért sem munkaviszonynak tűnő helyzetekben”. [8] A 2013. évi Eurobarométer felmérés megállapította, hogy a szakmai gyakorlatok mindössze 9 %-át végezték külföldön. [9] www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ec/131388.pdf [10] COM (2012) 729 final, 2012.12.5. [11] A Tanács ajánlása az ifjúsági garancia létrehozásáról, 2013/C 120/01, 2013.4.22. [12] A tanulási tartalom többek között az alábbiakat foglalná magában: felkészítő képzés, a szervezet tevékenységének pontos ismertetése, az ágazatot érintő valamennyi kérdés bemutatása, valamint a gyakornok munkáját nyomon követő, iránymutatást nyújtó mentor kijelölése. [13] SWD(2012) 407 final, 2012.12.5. [14] SWD(2013) 495 final, 2013.12.4. [15] Ugyanezen irányelv 3. cikke előírja, hogy az említett tájékoztatást a munkaviszony kezdetét követő legfeljebb két hónapon belül írásos formában kell átadni a munkavállalónak. [16] COM(2010) 378 végleges, 2010.7.13. [17] 2014. január 1-jétől az Erasmus+ program lesz az új, uniós finanszírozású oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram. Az Erasmus+ program szerkezete célirányos lesz, és magában fogja foglalni az alábbi ágazatok jelenlegi finanszírozási programjait: az egész életen át tartó tanulás programja (Comenius, Leonardo, Erasmus, Grundtvig és a transzverzális programok), Fiatalok lendületben, Jean Monnet, Tempus és Erasmus Mundus. [18] Az EURES egy együttműködési hálózat az Európai Bizottság és a tagállamok állami foglalkoztatási szolgálatai között. Az EURES portál a munkavállalók, a munkáltatók, hamarosan pedig a gyakornokok és a gyakorlatot biztosítók számára is információkkal szolgál az Európa-szerte elérhető munkahelyekről, szakmai gyakorlatokról és tanulási lehetőségekről. [19] A Tanács 2010. október 21-i 2010/707/EU határozata a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról. [20] A Tanács 2013. április 22-i 2013/C 120/01 ajánlása az ifjúsági garancia létrehozásáról. [21] A Tanács 2011. június 17-i 11838/11 következtetései az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek a fiatalok foglalkoztatásának előmozdításával történő megvalósításáról. [22] 2012/2647 (RSP) számú állásfoglalás. [23] 2012. június 28-29-i 76/12 EUCO. [24] COM(2012) 727 final, 2012.12.11. [25] COM(2013) 800 végleges, 2013.11.13.