Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Szlovákia 2013. évi nemzeti reformprogramjáról és Szlovákia 2012–2017-es időszakra vonatkozó stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről /* COM/2013/0375 final - 2013/ () */





Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Szlovákia 2013. évi nemzeti reformprogramjáról és Szlovákia 2012–2017-es időszakra vonatkozó stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére, tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[2], tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira[3], tekintettel az Európai Tanács következtetéseire, tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére, a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően, mivel: (1) Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta az Európai Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. (2) A Bizottság javaslatai alapján a Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot[4], melyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat. (3) Az állam-, illetve kormányfők 2012. június 29-én elfogadták a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens keretet teremt a minden lehetséges ösztönzőt, jogi és szakpolitikai eszközt felhasználó tagállami, uniós és euróövezeti tevékenységek számára. Döntöttek a tagállami szinten megvalósítandó intézkedésekről, és kifejezték teljes körű elkötelezettségüket az Európa 2020 stratégia céljainak megvalósítása és az országspecifikus ajánlások végrehajtása iránt. (4) A Tanács 2012. július 6-án ajánlást fogadott el Szlovákia 2011. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Szlovákia 2011-2015-os időszakra vonatkozó, aktualizált stabilitási programját. (5) A Bizottság 2012. november 28-án elfogadta az éves növekedési jelentést[5], amely elindítja a gazdaságpolitikai koordináció 2013. évi európai szemeszterét. Ugyancsak 2012. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést[6], amelyben Szlovákiát nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes felülvizsgálatra kerül sor. (6) Az Európai Tanács 2013. március 14-én elfogadta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedésbarát költségvetési konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást. (7) 2013. április 24-én Szlovákia benyújtotta a 2013. évi nemzeti reformprogramját, és 2013. április 30-án pedig a 2012-2016-os időszakra vonatkozó, 2013. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. (8) A 2013. évi stabilitási programnak az 1466/97/EK tanácsi rendelet szerinti értékelése alapján a Tanács úgy véli, hogy Szlovákia a jelentős konszolidációs erőfeszítéseknek köszönhetően a GDP 7,7%-át kitevő 2010. évi általános államháztartási hiányt 2012-ben a GDP 4,3%-ára csökkentette, és a jelenlegi elvárásokra alapozva úton van a túlzott hiány kiigazítása felé. A programban szereplő költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A Bizottság előrejelzésével összevetve a hatóságok a GDP hasonló növekedési rátájára számítanak, egy kicsit eltérő összetétellel. A programban körvonalazott költségvetési stratégia célja egy olyan költségvetési helyzet elérése, amely biztosítja az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát. Ennek eléréséhez a kormány megerősíti az államháztartási hiánynak 2013-ig a GDP 3 %-nak megfelelő referenciaérték alá csökkentésére irányuló célkitűzést, összhangban a túlzotthiány-eljárás szerinti tanácsi ajánlással. A 2010–2013-as időszakban az átlagos éves költségvetési kiigazítás eléri a GDP 1,4 %-át, ami jóval meghaladja a Tanács által ajánlott, szükséges értéket. 2013-ban a kiadáscsökkentések nagy része a helyi önkormányzatoktól és más államháztartási egységektől várható, amelyekre a központi kormány nincs közvetlen ráhatással. A cél elérése tehát veszélybe kerülhet, különös tekintettel a kiadások múltban feljegyzett túllépésére. A program megerősíti a -0,5 %-ot kitevő, 2018-ig elérendő korábbi középtávú költségvetési célt. A középtávú költségvetési cél összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeivel. A túlzott hiány korrekciójának várható időpontját követő évek esetében az (újraszámított) strukturális költségvetési egyenleg előrejelzett javulása megfelelő 2014-ben és 2015-ben (GDP arányosan 0,6 százalékpont, illetve 0,7 százalékpont), 2016-ban azonban nem elegendő (GDP arányosan 0,3 százalékpont). Szlovákiától elvárják, hogy megfeleljen a kiadási szintnek. A program szerint az államadósság 2016-ig előreláthatóan a Szerződésben meghatározott GDP referenciaérték alatt marad. A Bizottság tavaszi előrejelzése az adósságállománynak 2013-ban a GDP 54,6%-ára, 2014-ben pedig a GDP 56,7%-ára való további növekedését vetíti előre. Annak biztosítása érdekében, hogy az államháztartási hiány 2011-től jelentős mértékben csökkentjen a hatóságok az egyszeri intézkedések mellett az államháztartásból finanszírozott beruházások csökkentésére is támaszkodtak, ami közép és hosszú távon nem biztos, hogy fenntartható. Előretekintve, a folyamatban lévő konszolidáció és konvergenciafolyamat során meg kell őrizni az olyan kulcsfontosságú területekre irányuló ráfordításokat, mint az oktatás, az innováció és a közlekedési infrastruktúra. (9) Szlovákiának van mozgástere ahhoz, hogy további forrásokat hozzon létre az adóalap szélesítése, valamint az adójogszabályoknak való meg nem felelés és adócsalás lehetőségeinek korlátozása, valamint olyan adók igénybevétele révén, amelyek kevésbé hatnak károsan a növekedésre, mint például az ingatlanadó és a környezetvédelmi adók. 2012-ben elfogadták az adócsalás elleni küzdelemre vonatkozó cselekvési tervet, amely különös figyelmet fordított a héá-ra. A stratégia sikeressége érdekében további intézkedésekre van szükség, különösen az informatikai infrastruktúra javítása, a hatóságok hatáskörének és audit kapacitásának szélesítése, valamint az igazságügyi nyomon követés biztosítása tekintetében. (10) 2012-ben Szlovákia nyugdíjreformot fogadott el az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának növelése érdekében. A GDP 4,9%-át kitevő hosszú távú fenntarthatósági rés azonban továbbra is jóval a GDP 3%-át kitevő uniós átlag felett van. Ebben elsősorban a népesség elöregedésének hatásai mutatkoznak meg, a GDP arányosan 1,5 százalékpontot jelentő nyugdíjkiadások és a GDP arányosan 2 százalékpontot jelentő egészségügyi kiadások. Mivel Szlovákia egészségügyi kiadásai előreláthatóan jelentősen nőnek hosszú távon, a nyugdíjrendszer fenntarthatóságának javítása terén elért előrelépést össze kell kapcsolni az egészségügyi reformmal annak érdekében, hogy az államháztartás fenntartható lábakon álljon. A hatékony ösztönző szerkezetek és ellenőrző mechanizmusok bevezetése segítené az egészségügyi rendszer költséghatékonyságának növelését. (11) A munkanélküliség továbbra is a szlovák gazdaság elé háruló egyik legnagyobb kihívás. Az elmúlt hónapokban Szlovákia lépéseket tett az aktív munkaerőpiaci politika megreformálása terén. A reform sikere azonban nagy mértékben függ az állami foglalkoztatási szolgálatok arra vonatkozó képességétől, hogy azt mennyire tudják hatékonyan végrehajtani. Szükség van olyan intézkedésekre, amelyek még célzottabban irányulnak a leghátrányosabb helyzetű munkát keresőkre. A szociális segélyek nyújtását még jobban össze kell kapcsolni az aktivitással, és szükség van arra, hogy az alacsony jövedelmű munkát vállalók számára megszüntessék az adókedvezmények rendszerében található akadályokat. A nők és az időskorúak fokozottabb munkaerő-piaci részvétele javíthatná az általános foglalkoztatási rátát, és segíthetne elérni a 2020. évi 72%-os nemzeti foglalkoztatási célkitűzést. A megfelelő gyermekgondozási lehetőségek hiánya – különösen a három év alatti gyermekek tekintetében – azonban megnehezíti az anyák számára, hogy visszatérjenek a munkaerő-piacra. (12) Az EU-n belül Szlovákiában van az egyik legmagasabb fiatalkori munkanélküliségi ráta. A 2012-es reformlépések ellenére, amelyek az oktatás minőségnek és munkaerő-piaci relevanciájának növelésére irányultak, továbbra is nehéz az iskolából a munkahelyre való átlépés, valamint az oktatási rendszer nem reagál kellőképpen a munkaerőpiaci igényekre. Az oktatás létszámalapú finanszírozása a mennyiséget helyezi előtérbe a minőség helyett, az oktatási tevékenységekre (oktatók, anyagok és felszerelés) fordított finanszírozás aránya pedig alacsony. A felsőoktatás minőségének, valamint a vállalkozások és az oktatási intézmények együttműködésének javítása szintén hozzájárulna egy jól működő tudásháromszög kialakításához, a K+F-be való beruházások hatékonyságához és népszerűségéhez, valamint a szlovák gazdaság innovatív kapacitásának fokozásához. (13) A nem teljesen kihasznált munkaerő potenciál érinti a peremre szorult közösségeket is, amelyek jelentős akadályokkal néznek szemben akkor, amikor megpróbálnak belépni a munkaerőpiacra, illetve az oktatási rendszerbe. 2012-ben azonban nem került sor egyetlen hatékony fellépésre sem, és a peremre szorult közösségek, köztük a romák életkörülményei nehezek maradtak. Fontos, hogy felgyorsítsák az erőfeszítéseket a peremre szorult csoportok tanulmányi eredményeinek javítása, valamint a felnőtteket célzó aktivizálási intézkedések biztosítása érdekében. (14) A figyelemre méltó előrelépés ellenére Szlovákia az ötödik legenergiaigényesebb tagállam, amit részben magyaráz az, hogy szlovák gazdaságban foglalja el az ipar a legnagyobb részt (a GDP 25,9%-át). Ugyanakkor a villamosenergia-árak viszonylag magasak, különösen a kis és közepes méretű ipari fogyasztók számára. Szlovákia az elmúlt években erőfeszítéseket tett az energiapiac liberalizációja érdekében, azonban még mindig van lehetőség a piac működésének javítására, különösen a nagyobb áltáthatóság révén, ideértve a hálózati díjak meghatározását, valamint a gazdasági alapoknak és a szabályozó határozatok előreláthatóságának javítása által. Lehetőség van az ellátás biztonságának javítására, és az energiahatékonyságra irányuló ambiciózusabb célkitűzések meghatározására. (15) 2012-ben Szlovákia egy jelentős közigazgatási reformba kezdett annak érdekében, hogy javítsa a polgároknak és vállalkozásoknak nyújtott ügyfél-orientált közszolgáltatást. E szakaszban azonban a reformok nem érintik a központi közigazgatást, illetve annak általános minőségét és hatékonyságát. Mivel az igazságszolgáltatás reformja terén nem történt előrelépés, a bírósági eljárások továbbra is hosszadalmasak, különösen a fizetésképtelenségi ügyekben, az alternatív vitarendezést pedig nem alkalmazzák kellő gyakorisággal. Szlovákia nemrégiben hajtotta végre a közbeszerzési szabályok reformját, növelte a közbeszerzési hivatal függetlenségét, az uniós strukturális alapok végrehajtása terén szerzett tapasztalatok azonban azt mutatják, hogy a közbeszerzési szabályok hatékony végrehajtása továbbra is kihívást jelent. (16) Az európai szemeszterrel összefüggésben a Bizottság elvégezte Szlovákia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, értékelte a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot. Figyelembe vette nemcsak a programok Szlovákia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–6. ajánlás tükrözi a Bizottság európai szemeszter keretében tett ajánlásait. (17) A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta Szlovákia stabilitási programját, és arról alkotott véleményét[7] különösen az alábbi 1.–2. ajánlás tükrözi. (18) Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euróövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését, amely alapján a Tanács külön ajánlásokat intézett azon tagállamokhoz, amelyek pénzneme az euró. Szlovákiának ezen ajánlások teljes körű és megfelelő időben történő végrehajtásáról is gondoskodnia kell, AJÁNLJA, hogy Szlovákia 2013–2014-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében: 1. A terveknek megfelelően hajtsa végre a 2013. évi költségvetést a túlzott hiány tartós megszüntetése és a túlzotthiány-eljárás keretében elfogadott tanácsi ajánlásokban meghatározott költségvetési kiigazítás elérése érdekében. A túlzott hiány korrekcióját követően tegyen erőfeszítéseket a strukturális kiigazításra, amely lehetővé teszi Szlovákia számára, hogy 2017-re elérje a közép távú költségvetési célt. Kerülje el a növekedést elősegítő kiadások csökkentését, és fokozza a közkiadások hatékonyságának növelése érdekében tett erőfeszítéseket. A már elfogadott nyugdíjreformra építve fejlessze tovább az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát az állami nyugdíjrendszer finanszírozási hiányának csökkentése és az egészségügyi ágazat költséghatékonyságának növelése révén. 2. Gyorsítsa fel az adócsalás elleni küzdelmet célzó cselekvési terv végrehajtását és folytassa a héa-beszedés javítására irányuló erőfeszítéseket, különösen az adóhatóság elemzői és audit kapacitásának megerősítése révén. Javítsa az adózási fegyelmet. Az ingatlanadót tegye függővé az ingatlan piaci értékétől. 3. Hozzon olyan intézkedéseket, amelyek fokozzák az állami foglalkoztatási szolgálatok azon képességét, hogy személyre szabott szolgáltatásokat biztosíthassanak a munkát keresők számára, és amelyek megerősítik az aktivizálási intézkedések és a szociális segélyek közötti kapcsolatot. Az aktivizálási intézkedések és a személyre szabott képzés révén foglalkozzon hatékonyabban a hosszú távú munkanélküliséggel. Biztosítson több gyermekgondozási létesítményt, különösképpen a három év alatti gyermekek számára. Csökkentse az alacsony fizetésű munkavállalók adóterheit, és módosítsa a juttatások rendszerét. 4. Fokozza a magas fiatalkori munkanélküliség leküzdésére irányuló erőfeszítéseket, például az ifjúsági garancia révén. Tegyen lépéseket annak érdekében, hogy a pedagógusi pálya vonzóvá váljon a fiatalok számára, és javuljon a tanulmányi eredmény. A szakoktatás és -képzés keretében meg kell erősíteni a vállalkozásokban szerzett munkaalapú tanulás lehetőségét. Alakítson ki még inkább állásorientált alapképzési programokat a felsőoktatásban. A felsőoktatás, a kutatás és az üzleti ágazat együttműködésének elősegítésével támogassa a hatékony tudásátadást. Fokozza az erőfeszítéseket annak érdekében, hogy javuljon a peremre szorult közösségek, köztük a romák hozzáférése a jó minőségű és inkluzív óvodai és iskolai oktatáshoz. 5. Fokozza az erőfeszítéseket az energiapiac jobb működése, különösképp a díjszabási mechanizmus átláthatóságának és a szabályozó hatóság elszámoltathatóságának növelése érdekében. Erősítse meg a szomszédos országokkal való összekapcsolást. Javítsa az energiahatékonyságot, különösképpen az épületek tekintetében és az iparban. 6. Módosítsa a közszolgálati törvényt a közszolgáltatás függetlenségének megerősítése érdekében. Javítsa a közigazgatás emberierőforrás-menedzsmentjét. Fokozza az erőfeszítéseket a kulcsfontosságú minisztériumok analitikai kapacitásának megerősítésére az uniós források jobb felhasználása érdekében. Hajtsa végre az igazságszolgáltatás hatékonyságát célzó intézkedéseket. Támogassa az alternatív vitarendezési eljárásokat és ösztönözze azok szélesebb körű alkalmazását. Kelt Brüsszelben, a Tanács részéről az elnök [1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. [2] COM(2013) 375 final. [3] P7_TA(2013)0052 és P7_TA(2013)0053. [4] A Tanács 2013. április 22-i 2013/208/EU határozata. [5] COM(2012) 750 final. [6] COM(2012) 751 final. [7] Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése értelmében.