P6_TA(2005)0337
Turizmus és fejl ődés
Az Európai Parlament állásfoglalása a turizmusról és a fejl ődésről (2004/2212(INI))
Az Európai Parlament,
–tekintettel a 2000. június 23-án Cotonou-ban aláírt AKCS –EU Partnerségi Megállapodás 24. cikkére,
–tekintettel a 2004. október 20-án, az AKCS –EU gazdasági és szociális érdekcsoportjainak 7. regionális
szemináriumán az AKCS –EU Közös Parlamenti Közgy űlés védnöksége alatt elfogadott fidzsi-szigeteki
nyilatkozatra,
–tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az európai turizmus fenntarthatóságának alapelveir ől
szóló közleményére (COM(2003)0716),
–tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az európai turizmus fenntarthatóságáról ”címűköz-
leményérér ől szóló, 2002. május 14-i állásfoglalására (1),
–tekintettel a 2002. augusztus 26 –szeptember 4. között Johannesburgban, a fenntartható fejl ődésről
rendezett világ-csúcstalálkozóra,
–tekintettel az AKCS –EU Közös Parlamenti Közgy űlés által 2001 márciusában Libreville-ben elfogadott
„A turizmusról és a fejl ődésről az Európai Fejlesztési Alap (EFA) irányításának és ellen őrzésének kereté-
ben”címűállásfoglalásra (2),
–tekintettel a Tanácsnak és a Bizottságnak a fejlesztési politikáról szóló, 2000. november 10-i közös
nyilatkozatára,
–tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett „A turisztikai potenciál növelése a foglalkoztatottság
érdekében –a magas szint űcsoport következtetései és ajánlásai nyomán ”címűközleményér ől szóló,
2000. február 18-i, állásfoglalására (3),
–tekintettel az AKCS –EU Közös Parlamenti Közgy űlés által 1999. október 14-én Nassauban a turizmusról
és a fejlesztésr ől elfogadott állásfoglalásra (4),
–tekintettel a Turisztikai Világszervezet Közgy űlése által Santiago de Chilében 1999. október 1-jén elfo-
gadott globális turisztikai etikai kódexre, amelyet az Egyesült Nemzetek Közgy űlése 2001. december
21-i határozatában (A/RES/56/212) támogatott,
–tekintettel az AKCS –EU Közös Parlamenti Közgy űlés által 1999. április 1-jén Strasbourgban elfogadott
„A fejlesztési együttm űködés kulturális dimenziójáról –különös tekintettel a kulturális örökség és a
turizmus szempontjaira ”címűállásfoglalására (5),
–tekintettel a fejlesztésügyi Miniszterek Tanácsa 1998. november 30-i, a fejl ődőországok fenntartható
turizmusáról szóló állásfoglalására,
–tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,
–tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A6-0173/2005),
(1) HL C 180. E, 2003.7.31., 138. o.
(2) HL C 265., 2001.9.20., 39. o.
(3) HL C 339., 2000.11.29., 292. o.
(4) HL C 59., 2000.3.1., 41. o.
(5) HL C 271., 1 999.9.24., 73. o.C 193 E/338 HU 2006.8.17. Az Európai Unió Hivatalos Lapja33
2005. szeptember 8., csütörtök
A. mivel kétségtelen, hogy a turizmus minden téren a fejl ődőországok felemelkedésének ösztönz ője;
mivel ezért rendszeresen fel kell mérni a turizmus hatásait, továbbá, figyelembe véve hatáskörét, azEurópai Parlament Fejlesztési Bizottsága erre a feladatra kiemelten alkalmas;
A turizmus mint a gazdasági fejl ődés tényez ője
B. mivel a turizmus a fejl ődőországokban végrehajtandó minden következetes fejlesztési politikának
alapvet őeleme;
C. mivel a fejl ődőországokban a turisztikai tevékenységek fellendítéséhez infrastrukturális programok
szükségesek a kommunikációs és energetikai csatornák, az új kommunikációs technológiák, valamint
az egészségügy és a járványügy területén;
D. mivel alapvet őfontosságú, hogy az ehhez hasonló projektek el őnyeit mind a helyi lakosság, mind a
turisztikai iparág élvezhesse;
E. mivel a hatóságoknak kiemelt figyelmet kell szentelniük a turizmus azon formáira, amelyek méltányos
jövedelmet biztosítanak a helyi munkavállalóknak és vállalkozóknak, különös tekintettel a „méltányos
turizmusra ”;
F. mivel a Turisztikai Világszervezet „A fenntartható turizmus mint a szegénység kiküszöbölésének esz-
köze ”elnevezés űprojektje hozzájárul a szegénység csökkentésének millenniumi fejlesztési célkit űzésé-
hez azáltal, hogy munkahelyeket igyekszik teremteni a napi egy dollárnál kevesebb őlé lők számára;
G. mivel tárgyalások folynak azokról a gazdasági partnerségi megállapodásokról, melyek 2008.
január 1-jét ől az AKCS-országok és az EU közötti kereskedelmi kapcsolatokat szabályozó egyoldalú
preferenciális kereskedelmi rendszer helyébe lépnek;
H. mivel vitathatatlan a turizmus átfogó szerepe, és –a közös turisztikai politika hiánya ellenére –a
Bizottság Vállalati és Ipari F őigazgatóságának turisztikai szolgálata túlságosan kicsi;
A turizmus mint a környezet és a kulturális örökség megóvásának eszköze
I. mivel a turizmus csak akkor képes fejl ődni, ha tiszteletben tartja a környezetéül szolgáló természeti és
kulturális adottságokat, valamint a helyi közösségek hagyományait;
J. mivel a turizmust nem a környezet ellenségének, hanem éppen ellenkez őleg, szövetségesének kell
tekinteni, hiszen jövedelmez őségének egyik feltétele a környezet és a kulturális örökség megóvása;
K. mivel a hatóságoknak különleges figyelmet kell fordítaniuk az idegenforgalom környezetbarát mód-
jaira, így az ökoturizmusra, a vidéki turizmusra és a „szolidaritási célú ”turizmusra;
L. mivel a turizmust a helyi természeti és kulturális, anyagi és nem anyagi természet ű, és a történelmi
építészeti örökség megóvása és fejlesztése tartja fenn;
M. mivel a hatóságoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a turisták, illetve a turisztikai létesítmények és
helyszínek biztonságára;
N. mivel helyénvaló, hogy a kormányok –a turisztikai ágazatot képvisel őszervezetekkel történ őegyezte-
tés után –
a nagy tömegeket vonzó helyszínek látogatására vonatkozóan szigorú szabályokat hatá-
rozzanak meg;
O. mivel szükség van az energetikai gyakorlatok és a közlekedéspolitikák összehangolására a környezet
védelme és a Kiotói Jegyz őkönyv fenntartható fejl ődést célzó célkit űzéseinek tiszteletben tartása érde-
kében;
P. mivel az illetékes nemzeti hatóságoknak el kell fogadniuk, és magukévá kell tenniük azt a gondolatot,
hogy a túlzott turistaforgalmat bonyolító kis szigetországokban, hegyvidéki és tengerparti övezetekbenkorlátokat kell szabni a turistaforgalomnak;2006.8.17. HU C 193 E/339 Az Európai Unió Hivatalos Lapja33
2005. szeptember 8., csütörtök
A turizmus mint a demokrácia és a politikai egyensúly tényez ője
Q. mivel a turizmus fejlesztése az önkényuralom, a diktatúra és a túlzottan központosított hatalom elleni
küzdelem egyik eszköze lehet;
R. mivel egyes országokban a turizmus összekapcsolódik az emberi jogok olyan megsértésével, mint a
gyermekmunka, a prostitúció és a gyermekekkel szembeni szexuális visszaélések;
S. mivel a demokrácia és annak védelmez ői ellen irányuló globális terrorizmus, amely válogatás nélkül
elkövetett véres merényleteivel számos polgári áldozatot követel, kiemelten célba veszi a turizmust és a
turistákat;
T. mivel a turizmus természeténél fogva olyan demokratikus tevékenység lehet, amely helyi, regionális és
országos szinten lehet ővé teszi a civil társadalmat képvisel őgazdasági és társadalmi szervezetek létre-
jöttét;
U. mivel a turizmus integráló szerepet tölt be és hozzájárul a területi, társadalmi és gazdasági kohézióhoz;V. mivel jelenleg a turisták mozgási szabadságukkal élve egyetlen út keretében számos úticélt is felkeres-
hetnek, növelve ezáltal a regionális együttm űködést és hozzájárulva az országok közötti kötelékek
szorosabbra f űzéséhez;
W. mivel a tagállamok kormányai, és f őként az utazásszervez ői jelent ős befolyással vannak a turisztikai
célpontok kiválasztására; mivel a demokratikus elveket és az emberi jogokat semmibe vev őországok-
kal szembeni negatív reklám egyfajta elrettentésként hat;
X. mivel 1999-ben az etikus üzleti gyakorlat ösztönzésére hároméves projektként útjára indították „a
tisztességes turizmus üzletágért ”nemzetközi hálózatot, az Európai Bizottság és a brit Nemzetközi
Fejlesztések Minisztériuma finanszírozásával;
A turizmus mint a közegészségügy és az oktatás tényez ője
Y. mivel egy ország közegészségügye az ország vonzóerejére is befolyással van;Z. mivel a turizmus befolyásolja a közegészségügyet a higiéniai szabályok és egészségügyi intézkedések,
az oltási kampányok elengedhetetlenül szükséges bevezetése, és a megel őzést szolgáló ismeretek ter-
jesztése révén;
AA. mivel a HIV/AIDS, a tuberkulózis és a malária világméret űcsapást jelentenek;
AB. mivel mind a turisták, mind a helyi lakosok számára fennáll az olyan, rendkívül fert őzőbetegségekkel
való megfert őződés veszélye, mint a hasmenéses vagy légúti megbetegedések, az ismeretlen eredet ű
lázzal járó betegségek vagy a hepatitisz;
AC. mivel a turizmus az oktatásban is szerepet játszik azáltal, hogy a helyi lakosság számára lehet ővé teszi
a nyelvtanulást, valamint az új információs és kommunikációs technológiák megismerését, amelyekrévén szokásaik és hagyományaik meg őrzése által el ősegítik kulturális értékeik érvényesülését, miköz-
ben megköveteli a társadalmi fejl ődés és a korszer űeljárások tudatosítását, s őt az azokhoz való alkal-
mazkodást is;
AD. mivel a hatóságoknak ugyanakkor azon helyi hagyományok megóvására is gondot kell fordítaniuk,
amelyek tiszteletben tartják az emberi jogokat, különösen a n ők és gyermekek jogait;
A turizmus mint a szabálytalanságok és különféle visszaélések tényez ője
AE. mivel mindenfajta munkahelyteremtésnek a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) szabályainak tisz-
teletben tartása mellett kell történnie;
AF. mivel az európai és helyi hatóságoknak a nem kormányzati szervezetekkel együttm űködve folyamato-
san küzdeniük kell a szexturizmus ellen;C 193 E/340 HU 2006.8.17. Az Európai Unió Hivatalos Lapja33
2005. szeptember 8., csütörtök
AG. mivel csakis az összehangolt intézkedések, az információ átadása és a nemzetközi jogi normák tiszte-
letben tartását szolgáló szankciók foganatosítása járhatnak valóban eredménnyel;
AH. mivel a szexturizmus elleni szankciók széles kör űnyilvánosságra hozatala növeli azok elrettent őhatá-
sát, és mivel a szexturizmushoz kapcsolódó b űncselekményeket büntetni kell, és azokat büntethet ővé
kell tenni mind a származási országban, mind a b űncselekmény elkövetésének helyszínén;
AI. mivel az idegenforgalmi ágazatban m űködőszervez ők, utazásszervez ők és légitársaságok által végre-
hajtott politikáknak és intézkedéseknek, mint például a prospektusok szétosztása vagy videófilmeklejátszása az érzékeny úticélok felé tartó utakon –pozitív hatása van;
AJ. mivel az ingatlanspekulációk kárt okoznak a helyi lakosságnak;
AK. mivel fennáll a veszélye annak, hogy a külföldi beruházók és a fejl ődőországok kormányai kölcsönös
érdeket látnak a korrupcióban;
AL. tekintettel a gyermekek kizsákmányolással szembeni védelemhez és a rehabilitációhoz való jogára,
amelyet a Gyermeki Jogok Egyezményének 32., 34., 35. és 39. cikke határoz meg;
A turizmus mint a gazdasági növekedés tényez ője
1. kéri, hogy a turizmus hatásait, valamint a fenntartható turizmus és felel ősségteljes kormányzás elvét
rendszeresen és következetesen vegyék tekintetbe az EU fejlesztési politikájának kidolgozásakor;
2. úgy véli, hogy a fenntarthatóság érdekében a turizmusnak javítania kell a helyi lakosság életkörülmé-
nyeit, védenie kell környezetüket és egészségüket, valamint helyi élelmiszer és egyéb cikkek vásárlásávaltámogatnia kell a helyi gazdaságot;
3. felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a Vállalkozáspolitikai és Ipari F őigazgatóság turizmussal kap-
csolatos technikai struktúrájának meger ősítését, figyelembe véve a turizmus átfogó jellegét és az erre befo-
lyást gyakorló és a közösségi politika egyéb szektoraiban szület őegyre szélesebb kör űkezdeményezéseket;
4. kéri, hogy tulajdonítsanak nagyobb jelent őséget az Európai Bizottság Vállalkozáspolitikai és Ipari F ői-
gazgatósága „turisztikai ”szolgálatának rendelkezésre álló anyagi er őforrások növelésével oly módon, hogy ez
hozzájáruljon általában a turisztikai ágazatot érint őpolitikai javaslatok számának növekedéséhez;
5. kéri, hogy vitassák meg idegenforgalmi szakért ők kinevezését a Fejlesztési és a Kereskedelmi F őigazga-
tóságokon belül;
6. kéri, hogy ösztönözzék az olyan helyi közösségi irányítású turisztikai kezdeményezéseket, amelyek a
szegénység enyhítését, a biodiverzitás meg őrzését és az emberi jogok érvényesítését célozzák;
7. javasolja, hogy a Bizottság együttm űködési és fejlesztési politikái keretében, valamint fejlesztési prog-
ramjaival és a vállalkozói struktúra meger ősítését célzó törekvéseivel kapcsolatosan, azaz az AKCS-orszá-
gokkal fenntartott kapcsolataiban helyezzen nagyobb hangsúlyt turisztikai politikáira;
8. felhívja az AKCS-országok kormányait, hogy vizsgálják meg azokat a politikákat, amelyek célja, hogy
bizonyos el őnyöket garantáljanak azoknak a helyi közösségeknek, ahol turisztikai projekteket hajtanak végre;
9. hangsúlyozza, hogy a turizmusból származó gazdasági hasznot a helyi fejlesztés javára kell visszafor-
gatni; felhívja az utazásszervez őket, hogy vizsgálják felül „all inclusive ”utazási ajánlataikat, amelyek akadá-
lyozzák a helyi közösségek haszonszerzését, és arra ösztönzi az utazásszervez
őket, hogy amennyire ez
lehetséges, eszközeiket és munkavállalóikat helyben szerezzék be, illetve toborozzák, beleértve a vezet őket is;
10. ösztönzi a kormányokat, hogy segítsék el őa köz- és magánszféra közötti partnerségek létrejöttét
és/vagy továbbfejl ődését, valamint olyan intézkedésekkel támogassák a vállalatalapításokat a turisztikai ága-
zatban;2006.8.17. HU C 193 E/341 Az Európai Unió Hivatalos Lapja33
2005. szeptember 8., csütörtök
11. kéri az Európai Fejlesztési Alap (EFA) keretében finanszírozott, a fenntartható turizmust célzó projek-
tek arányának növelését, ahol ez indokolt;
12. javasolja, hogy a turizmussal, a fenntartható turizmussal és annak gazdasági hatásaival kapcsolatos
kérdések kerüljenek napirendre a gazdasági partnerségi megállapodásokról folyó tárgyalások során, és hogy afejlődőországok érdekeit az európai piac vonatkozásában pozitívan értékeljék, amikor ezek az országok
turisztikai kérdések megvitatását kérik a szolgáltatások kereskedelmét érint őáltalános egyezmény (GATS)
keretében;
13. megjegyzi, hogy a turisztikai ágazat sok fejl ődőországban alapvet ően a magánszektor része, és mint
ilyen, megkívánja a Közösségt ől, hogy módot találjon annak biztosítására, hogy az érdekeltek és más társa-
dalmi partnerek teljes mértékben részesei legyenek a turisztikai ágazatot érint őfejlesztési politikáról szóló
párbeszédnek;
14. hangsúlyozza, hogy sürg ősen támogatásban kell részesíteni azokat az országokat, amelyeket a turisz-
tikai iparágat is érint őtermészeti katasztrófák sújtottak;
A turizmus mint a környezetvédelem és az örökség megóvásának eszköze
15. kéri közös program elfogadását a Környezetvédelmi és a Fejlesztési F őigazgatóság számára annak
érdekében, hogy sor kerülhessen az uniós hulladékkezelési és -feldolgozási technológiák exportjára, kezdet-
ben hatásvizsgálatok, majd kísérleti programok formájában;
16. kéri fenntartható turisztikai politikák kialakítását és szabályozás bevezetését a természeti er őforrások,
a kulturális örökség, és a földhasználati rendszer hagyományos alkalmazásának védelmére és meg őrzésére;
17. ösztönzi a már létez őműszaki és tudományos eszközök optimalizálását egyrészt az építészeti örökség
károsításának és/vagy lerombolásának, másrészt a környezet leromlásának megakadályozása érdekében;
18. követeli, hogy ugyanazok a szabályok vonatkozzanak valamennyi, a fejl ődőországokban megvalósuló
turisztikai jelleg űeurópai beruházás közösségi támogatására, mint az Unión belül megvalósuló beruházások
közösségi támogatásaira; ennek megfelel ően ne kaphasson támogatást semmilyen beruházás, amely nyilván-
valóan káros a környezetre, sérti az emberi jogokat, és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet által el őírt
minimális munkafeltételeket, valamint ártalmas az őslakosság életmódja, illetve a célország történelmi és
kulturális hagyományai tekintetében;
19. kitart amellett, hogy azok a tömeges turizmusnak kitett országok, amelyek kénytelenek idegenfor-
galmi helyszíneik védelmében intézkedéseket tenni, kapjanak a Közösségt ől technikai támogatást; továbbá
szorgalmazza, hogy az érintettek osszák meg egymással az e területen kialakult legjobb gyakorlatokat;
20. ösztönzi a hirtelen megnövekv őturizmus hatásainak túlzottan kitett helyi hatóságokat, hogy szükség
esetén vezessenek be korlátozó intézkedéseket;
A turizmus mint a demokrácia és a politikai egyensúly tényez ője
21. síkra száll amellett, hogy a b űncselekmények ellen a lehet őlegnagyobb átláthatóság mellett folytassák
a harcot annak érdekében, hogy a potenciális elkövet őket visszatartsák az olyan b űncselekményekt ől, mint a
pénzmosás, a szexturizmus stb.;
22. javasolja, hogy a b űnüldözés oly módon történjen, hogy az ne okozzon kárt az adott ország turisz-
tikai arculatában;
23. kéri, hogy a turizmus könnyítése, védelme és biztonságossá tétele érdekében lépjenek föl a turizmusra
irányuló b űnözéssel szemben; például szakirányú rend
őrségi szolgálat kialakításával;
24. kéri a fejl ődőországok kormányait, hogy a legteljesebb mértékben kapcsolják be a helyi lakosságot a
turisztikai tevékenységbe, és fordítsanak gondot a bel őle származó gazdasági, szociális és kulturális haszon
kiegyensúlyozott elosztására;
25. elítéli a kubai hatóságok által a közelmúltban bevezetett megkülönböztet őjelleg űintézkedéseket,
amelyek célja, hogy megakadályozzák a turizmusban dolgozó kubai állampolgárok és a turisták közöttiszemélyes kapcsolatok kialakulását;C 193 E/342 HU 2006.8.17. Az Európai Unió Hivatalos Lapja33
2005. szeptember 8., csütörtök
26. kéri a Bizottságot, hogy a fenntartható fejl ődést támogató tevékenységei során a regionális együttm ű-
ködési projektek finanszírozásakor ismerje el a célországok vagy régiók jogát arra, hogy demokratikusmódon határozzák meg a saját prioritásaikat;
27. kéri a tagállamok kormányait és az Európai Bizottságot, hogy utazásszervez őkre és tapasztalt szerve-
zetekre támaszkodva ösztönözze etikai szabványok kialakítását a turizmusban egy hitelesített „Tisztességes
Európai Turizmus ”logó bevezetésével;
A turizmus mint a közegészségügy és az oktatás tényez ője
28. kéri az Uniót és a tagállamokat, hogy bocsássák tapasztalataikat és szakértelmüket a turisztikai po-
tenciállal rendelkez őfejlődőországok rendelkezésére, a helyi turisztikai képzés javára; kéri az Európai Bizott-
ságot, hogy támogassa azon fejl ődőországok projektjeit, amelyek ezt a fajta szakértelmet igénylik;
29. ismételten felhívja a Bizottság figyelmét a gyermekkori oltások pénzügyi támogatásának fontosságára
az alábbi betegségek elleni antigének kombinációit tartalmazó oltások iránti sürg ős szükségletek kielégítése
érdekében: diftéria, tetanusz, szamárköhögés, hepatitisz B, valamint a B típusú Haemophilus Influenzae általokozott agyhártyagyulladás;
30. hangsúlyozza, hogy a malária, a tuberkulózis és a HIV/AIDS elleni harc érdekében szükség van az
európai kutatási er őfeszítések fokozására;
31. úgy véli, hogy a fejl ődőországok fenntartható turizmusból származó bevételei hozzájárulhatnak a
lakosság életszínvonalának és egészségi állapotának javításához, valamint a kommunikációs, energetikai éstechnológiai infrastruktúra fejl ődéséhez;
32. kitart amellett, hogy a Turisztikai Világszervezet ST-EP (A fenntartható turizmus mint a szegénység
leküzdésének eszköze) kezdeményezése, és minden egyéb kezdeményezés, amelynek célja a szegénység eny-hítése a fejl ődőországokban, kapjon uniós pénzügyi támogatást;
A turizmus mint a különböz őszabálytalanságok és visszaélések tényez ője
33. kéri, hogy a fent említett globális turisztikai etikai kódex kerüljön be az egyes országok nemzeti
joganyagába;
34. ajánlja, hogy az érintett országok kormányai minden évben juttassák el egymáshoz a kizárólag a
szexturizmus, emberiség elleni b űntett vagy terrorizmus miatt jogosan elutasított vízumkérelmek teljes listá-
ját;
35. követeli, hogy a Bizottság fogadjon el hatékony uniós programokat a szexturizmus elleni harc érde-
kében;
36. a gyermekszexturizmus elleni harc érdekében:
–kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy kapjon nagyobb prioritást a gyermekeket érint őszexturizmus
elleni harc, beleértve a „Gyermekszexturizmus elleni harc harmadik országokban ”megnevezés űköltség-
vetési jogcím visszaállítását, e célra elkülönített források biztosítása érdekében,
–kéri a Bizottságot, hogy ismerje el a gyermekpornográfia és a szexturizmus közötti kapcsolatot, és
biztosítsa, hogy ez a kérdéskör kerüljön napirendre a harmadik országokkal folytatott politikai párbe-
széd során,
–kéri a Bizottságtól és a tagállamoktól annak biztosítását, hogy a gyermekek szükségletei és jogai prio-
ritást kapjanak a fejlesztési segélyezés során, különös tekintettel a szexturizmus áldozatául esett gyer-mekek rehabilitációs és beilleszkedési szükségleteire;
37. ösztönzi az utazásszervez őket, az utazási irodákat, a légitársaságokat, amelyek ügyfeleik tájékoztatá-
sával és az esetleges jogi következményekre való figyelmeztetésével már lépéseket tettek a szexturizmus ellen,hogy folytassák e tevékenységüket, a többieket pedig e gyakorlat követésére bíztatja; felkéri az utazásszerve-zőket arra is, hogy a hatóságokkal együttm űködve segítsék valamennyi potenciális b űncselekmény felderíté-
sét;2006.8.17. HU C 193 E/343 Az Európai Unió Hivatalos Lapja33
2005. szeptember 8., csütörtök
38. követeli, hogy az Európai Bizottság –az ágazatot képvisel őszervezetek meghallgatása után –indítson
konkrét akciókat a turizmushoz köt ődőingatlandömping ellen;
39. kéri az európai kormányokat, gondoskodjanak arról, hogy a fejl ődőországok irányába történ őválla-
latáthelyezések és szerz ődések végrehajtása során maradéktalanul tartsák be az európai vállalatokra vonat-
kozó szabályokat, különös tekintettel az érintett munkavállalók jogaira;
40. elvárja, hogy az érintett országok kormányai és a turisztikai ágazat uniós szerepl ői tartassák tiszte-
letben az emberi jogokat, valamint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet által el őírt minimális feltételekkel
összhangban a munkavállalói jogokat véd őrendelkezéseket, az európai turisták fogyasztóvédelmét és az
utazásszervez őkre vonatkozó ajánlásokat;
41. kéri a fejl ődőországok kormányait, hogy a Turisztikai Világszövetség ajánlásaival összhangban alakít-
sanak ki átlátható és szabályozott eljárásokat a nemzeti piacok hozzáférhet őségére vonatkozóan, mivel ezek
minden külföldr ől érkez őberuházás számára alapvet őfeltételként merülnek fel;
*
**
42. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.
P6_TA(2005)0338
Éhínség Nigerben
Az Európai Parlament állásfoglalása a nigeri éhínségr ől
Az Európai Parlament ,
–tekintettel az ENSZ 80,9 millió dolláros segélyfelhívására a Niger számára nyújtandó élelmiszersegély
érdekében,
–tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,
A. mivel Niger a világ második legszegényebb országa volt már azel őtt is, hogy a szárazság és a sáskajárás
elpusztította volna a tavalyi termést, ami azzal jár, hogy közel 12 milliós lakosságának hozzávet őleg a
harmada komoly élelmiszerhiányban szenved, beleértve 800 000 heveny alultápláltsággal küzd őgyer-
meket is;
B. mivel 1900 óta kilenc aszályos id őszak és komoly éhínség, valamint nyolc sáskajárás volt Nigerben;
C. mivel a szárazság sújtotta területekr ől köztudott, hogy fert őzőbetegségek, például malária, hepatitisz,
kolera, tífusz és hasmenés melegágyai lehetnek;
D. mivel a nigeri élelmiszerhiánynak összetett okai vannak és az id őjárás-változás, az élelmiszer-termelés, a
piacok, a technológia, a közegészségügy, az orvosi ellátás, a gyermeknevelés, Niger hatalmas államadós-sága és az általános szegénység egyaránt szerepet játszanak benne;
E. mivel 2005 júniusáig a nigeri kormány nem volt hajlandó ingyenes élelmiszeradagokat osztani;
F. mivel ezt a döntést arra alapozták, hogy nem akarják destabilizálni a piacot és tagadták a helyzet
súlyosságát;C 193 E/344 HU 2006.8.17. Az Európai Unió Hivatalos Lapja33
2005. szeptember 8., csütörtök