Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Svédország 2012. évi nemzeti reformprogramjárólés a Svédország 2012–2015 közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi véleményről /* COM/2012/0328 final */





Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Svédország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Svédország 2012–2015 közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramjáról szóló tanácsi véleményről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére, tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére, tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre[2] és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[3], tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira[4], tekintettel az Európai Tanács következtetéseire, tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére, a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően, mivel: (1) Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta az Európai Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén rejlő lehetőségeit. (2) A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot[5], ezek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat. (3) A Tanács 2011. július 12-én ajánlást fogadott el Svédország 2011. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint kibocsátotta véleményét Svédország 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó, aktualizált konvergenciaprogramjáról. (4) A Bizottság 2011. november 23-án elfogadta a második éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció második európai szemeszterét. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2012. február 14-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést[6], amelyben Svédországot azon tagállamok egyikeként azonosította, amelyek vonatkozásában részletes elemzésre kerül sor. (5) 2012. március 2-án az Európai Tanács jóváhagyta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést elősegítő intézkedések biztosítását célzó prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedést elősegítő költségvetési konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás normál feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást. (6) Svédország 2012. április 20-án nyújtotta be a 2012–2015 közötti időszakra vonatkozó konvergenciaprogramját, valamint a 2012. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes felülvizsgálat során azt is megvizsgálta, hogy Svédországban fennáll-e egyensúlyhiány. A részletes felülvizsgálatban[7] a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Svédországban fennáll ugyan egyensúlyhiány, ám annak mértéke nem túlzott. (7) Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikke (1) bekezdésének megfelelően a konvergenciaprogram értékelése alapján a Tanács véleménye szerint a programban szereplő költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2012-re megalapozott, a 2013–2015 közötti időszakra vonatkozóan pedig – amikor a GDP várható átlagos növekedése 3,5 % körüli – optimista. A Bizottság 2012 tavaszi előrejelzése 2013-ban a GDP 2,1 %-os növekedésével számol. A programban körvonalazott költségvetési stratégia célja a hosszú távú fenntarthatóságnak a svéd költségvetési keretszabályok betartása mellett történő biztosítása, többek között az államháztartás nettó hitelnyújtása terén a GDP 1 %-át kitevő többlet elérése a ciklus során. A stratégia célja továbbá a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeinek teljesítése, különösen a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték tiszteletben tartása. A program a középtávú költségvetési célt a GDP 1,0 %-át kitevő államháztartási többletről a GDP 1,0 %-át kitevő hiányra módosította. Az új középtávú költségvetési cél megfelelő módon tükrözi a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeit. A módosításnak köszönhetően a középtávú költségvetési cél – az (újraszámított) strukturális költségvetési egyenleg[8] alapján – valószínűleg elérhető lesz a programidőszak alatt, még akkor is, ha figyelembe vesszük további expanzív diszkrecionális intézkedések valószínűségét is 2013 vagy 2014 során; ezen intézkedések a nem indexált államháztartási kiadások valós értékének helyreállítása iránti igényből eredhetnek. Az optimista makrogazdasági feltételezésekhez kapcsolódnak a 2013-ra és az azt követő időszakra vonatkozó költségvetési előrejelzések bizonyos lefelé mutató kockázatai. A kiadási referenciaérték 2012-es átmeneti nem teljesítését követően az államháztartási kiadások tervezett éves növekedési üteme – a diszkrecionális bevételi intézkedéseket is figyelembe véve – 2013-tól kezdve megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum kiadási referenciaértékének. Az adósságarány a GDP 60 %-a alatt van, és a program értelmében a programidőszak során várhatóan tovább csökken majd. (8) A Bizottság által végzett, az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes felülvizsgálat megerősítette, hogy Svédországban meglehetősen magas a háztartások adósságállománya. Bár a lakás- és jelzálogpiacon 2011-ben stabilizálódott a helyzet, továbbra is fennáll számos olyan strukturális zavar, amelyek veszélyeztetik e piacok hosszú távú stabilitását. A pénzügyi ágazat ellenállóképességének fokozására meghozták a megfelelő intézkedéseket. Létezik ugyanakkor néhány olyan hatályos szakpolitika, amelyek hozzájárulhatnak a svéd lakáspiac és jelzáloghitel-felhalmozás volatilitásához, és amelyek kevesebb figyelmet kaptak: a kamatfizetések nagyvonalú levonhatósága az adóból, alacsony ingatlanadó és értékcsökkenés, valamint szigorú bérleti szabályozás. A kínálati oldalt illetően a helyi tervezési monopólium, a hosszadalmas övezetkialakítási eljárások és a verseny hiánya akadályozzák a lakáskínálat rugalmasságát. (9) Bár a munkaerőpiacon általános javulás volt megfigyelhető 2011-ben, a fiatalok és veszélyeztetett csoportok, különösen pedig a migráns háttérrel rendelkezők esetében továbbra is magas a munkanélküliségi ráta. A helyzet kezelése érdekében Svédország jelenleg több aktív munkaerőpiaci szakpolitikai intézkedést és oktatásügyi reformot hajt végre. Ezen intézkedések többsége relevánsnak és hihetőnek tűnik, bár még túl korai lenne értékelni az általuk kifejtett hatást. A fiatalok foglalkoztatását célzó fő intézkedés – az éttermek és vendéglátóipari szolgáltatások héa-csökkentése – relevanciája és hatékonysága azonban bizonytalan, értékelésére van szükség. Emellett az ambíció szintje növelhető lenne, ha a kihívásokat átfogóbb módon kezelnék, megoldva a bérskála alsó végén található viszonylag magas bérek kérdését, valamint a rendes és időszakos munkavállalók között a foglalkoztatottak védelme tekintetében fennálló különbségeket. (10) Az EU-ban a K+F-kiadások GDP-hez viszonyított arányát tekintve Svédország a második helyen áll, és az Innovatív Unió kutatási és innovációs eredménytáblája alapján innovációs vezetőnek minősül. Ami azonban az innovatív termékek piaci forgalomba hozatalát illeti, Svédország az uniós átlagnál gyengébben teljesít és teljesítménye negatív tendenciát mutat. Emellett úgy tűnik, Svédország lemaradásban van a gyorsan növekvő innovatív vállalkozások létrehozása terén. Továbbá Svédország összességében erős K+F-pozíciója sérülékeny, mivel erősen függ néhány nagy, nemzetközi vállalattól, amelyek fokozatosan Svédországon kívülre helyezik K+F-tevékenységeiket. Ezeket a kérdéseket a 2012 őszén esedékes új kutatási és fejlesztési törvénynek kell rendeznie. (11) Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Svédország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését. Értékelte a konvergenciaprogramot és a nemzeti reformprogramot, és részletes felülvizsgálatot terjesztett elő. Figyelembe vette nemcsak a programok Svédország fenntartható költségvetési és társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy a jövőbeli nemzeti döntéseknél uniós szempontok beépítésével kell megerősíteni az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását. A Bizottság európai szemeszter keretében megfogalmazott ajánlásait az alábbi 1–4. ajánlások tükrözik. (12) A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta Svédország konvergenciaprogramját. Véleményét[9] mindenekelőtt az 1. ajánlásban foglaltak tükrözik. (13) A Bizottság részletes felülvizsgálata és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta Svédország 2012. évi nemzeti reformprogramját és konvergenciaprogramját. Az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait mindenekelőtt a 2. ajánlás tükrözi, AJÁNLJA, HOGY Svédország a 2012–2013-as időszakon belül tegyen intézkedéseket a következők érdekében: 1. A költségvetési stratégia előirányzottak szerinti követése és a középtávú költségvetési cél folyamatos teljesítésének biztosítása révén 2012-ben és azt követően őrizze meg szilárd költségvetési pozícióját, ideértve a kiadási referenciaértékek teljesítését is. 2. Hozzon további megelőző intézkedéseket a lakás- és jelzálogpiac középtávú stabilitásának fokozására, többek között az óvatos hitelezés ösztönzése, az ingatlanberuházások finanszírozása terén jelentkező túlzott eladósodás csökkentése, valamint a lakáskínálat és a bérleti szabályok korlátainak megszüntetése révén. 3. Hozzon további intézkedéseket a fiatalok és veszélyeztetett csoportok munkaerőpiaci részvételének javítására a következők révén: összpontosítás a hatékony aktív munkaerőpiaci intézkedésekre, a bérrugalmasság növelésének ösztönzése, valamint a foglalkoztatottak védelmére vonatkozó jogszabályok egyes aspektusainak, például a próbaidőszaknak a felülvizsgálata az állandó foglalkoztatásra való áttérés megkönnyítése érdekében. Vizsgálja felül az éttermek és vendéglátóipari szolgáltatások esetében jelenleg alkalmazott csökkentett héakulcs hatékonyságát a munkahelyteremtés támogatásának vonatkozásában. 4. A gyorsan növekvő innovatív vállalatok támogatása érdekében összpontosítsa a közelgő kutatási és innovációs törvényt olyan intézkedésekre, amelyek javítják az innovatív termékek piacra vitelét és új technológiák kifejlesztését. Kelt Brüsszelben, a Tanács részéről az elnök [1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. [2] HL L 306., 2011.11.23., 25. o. [3] COM(2012) 328 final. [4] P7_TA(2012)0048 és P7_TA(2012)0047. [5] A Tanács 2012. április 26-i 2012/238/EU határozata. [6] COM(2012) 68 final. [7] SWD(2012) 160 végleges. [8] A Bizottság szolgálatai által a programban megadott információk alapján a közös módszertannak megfelelően újraszámított, egyszeri és ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenleg. [9] Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerint.