Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Szlovénia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról_x000b__x000b_és Szlovénia 2014. évi stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről_x000b_ /* COM/2014/0425 final - 2014/ () */





Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Szlovénia 2014. évi nemzeti reformprogramjáról és Szlovénia 2014. évi stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére, tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére, tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre[2] és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[3], tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira[4], tekintettel az Európai Tanács következtetéseire, tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére, tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére, tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére, tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére, mivel: (1) Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. (2) A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot, amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat. (3) Az állam-, illetve kormányfők 2012. június 29-én elfogadták a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens keretet teremt a minden lehetséges ösztönzőt, jogi és szakpolitikai eszközt felhasználó tagállami, uniós és euróövezeti tevékenységek számára. Döntöttek a tagállami szinten megvalósítandó intézkedésekről, és kifejezték teljes körű elkötelezettségüket az „Európa 2020” stratégia céljainak megvalósítása és az országspecifikus ajánlások végrehajtása iránt. (4) A Tanács 2013. július 9-én ajánlást fogadott el Szlovénia 2013. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte Szlovénia 2012–2016-os időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programját. A Bizottság 2013. november 15-én a 473/2013/EU rendeletnek[5] megfelelően kiadta Szlovénia 2014-re vonatkozó költségvetésiterv-javaslatáról szóló véleményét[6]. (5) A Bizottság 2013. november 13-án elfogadta az éves növekedési jelentést[7], amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2014. évi európai szemeszterét. Ugyanezen a napon a Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést[8], amelyben Szlovéniát azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. (6) Az Európai Tanács 2013. december 20-án elfogadta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedést elősegítő költségvetési konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást. (7) A Bizottság 2014. március 5-én az 1176/2011/EU rendelet 5. cikkének megfelelően közzétette a Szlovéniára vonatkozó részletes vizsgálat eredményeit[9]. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Szlovéniában továbbra is túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány tapasztalható, amely nyomon követést és folyamatos határozott szakpolitikai intézkedéseket tesz szükségessé. Noha a Szlovénia által végzett makrogazdasági kiigazításnak és szakpolitikai fellépésnek köszönhetően az egyensúlyhiány 2013 során némileg enyhült, a szükséges kiigazítás mértéke arra utal, hogy továbbra is jelentős kockázatokkal kell számolni. Konkrétabban a gyenge vállalatirányítási rendszer által jellemezett gazdasági struktúrából, az állam nagyfokú gazdasági részvételéből, a költség-versenyképesség romlásából, a kiugró vállalati adósságállományból és az államadósság jelentős növekedéséből eredő kockázatok nagyon szoros figyelmet igényelnek. Bár jelentős előrehaladás történt a bankok mérlegének helyreállítása terén, továbbra is eltökélt fellépésre van szükség az átfogó banki ágazati stratégia teljes körű végrehajtását – többek között a szerkezetátalakítást, a privatizációt és a megerősített felügyeletet – illetően. (8) Szlovénia 2014. április 15-én benyújtotta 2014. évi nemzeti reformprogramját, 2014. április 24-én pedig 2014. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. (9) A 2014. évi stabilitási programban felvázolt költségvetési stratégia célja a túlzott hiány korrekciója 2015-ig és a középtávú költségvetési cél megvalósítása 2017-ig. A program megerősíti a költségvetési egyensúlyra vonatkozó, a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeit tükröző, előző középtávú költségvetési célt. Ugyanakkor az (újraszámított) strukturális egyenleg 2017-ig várhatóan nem éri el a középtávú költségvetési célt. A program tervei szerint a hiány 2015-ben a GDP 3 %-a alá csökken, ami összhangban van a túlzott hiány esetén követendő eljárás kapcsán hozott tanácsi ajánlásban foglalt céllal. A program 2015 után a hiány tartós csökkenésével számol egészen 2018-ig, amikor is a hiány a GDP 0,3 %-át kitevő többletbe fordul át. A program előrejelzései szerint az államadósság a GDP 81,1 %-ánál fog tetőzni 2015-ben, mielőtt 2016-ban 76 %-ra csökken. Összességében véve a programban felvázolt költségvetési stratégia összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeivel. A program költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv – amelyet független testület (a Makrogazdasági Elemzési és Fejlesztési Intézet) készített – óvatos. 2014. március 5-én a Bizottság önálló ajánlást intézett Szlovéniához. A stabilitási program beazonosít néhány olyan kiegészítő intézkedést, amely hozzájárul az előírt költségvetési kiigazításhoz képest jelentkező eltérés csökkentéséhez. Ezek alapján elmondható, hogy a stabilitási program részben választ jelent az önálló bizottsági ajánlásra. Ennek ellenére továbbra is lefelé mutató kockázatokkal kell számolni, mivel a programot alátámasztó intézkedések nem kellően részletezettek, és sokuk még nincs elfogadva. A 2013-as szlovéniai eszközminőség-elemzésből és stressztesztből eredő minden további feltőkésítési igény növelné a hiány mértékét és az adósságrátát, míg az állami tulajdonú szervezetek vagy bankok sikeres privatizációjából befolyó minden, a program előrejelzéseiben nem szereplő bevétel csökkentené az adósságterhet. A Bizottság előrejelzése szerint a költségvetési kiigazítás 2013–2014-ben a GDP 1,4 %-ával marad el a (korrigált) strukturálisegyenleg-változástól, valamint a GDP 0,5 %-ával a túlzotthiány-eljárással összefüggésben hozott ajánlás idején szükségesnek becsült kötelező intézkedések összegétől. 2015 vonatkozásában a program a túlzotthiány-eljárással összefüggésben hozott ajánlásnak megfelelő hiányt jelez előre, ezzel szemben a Bizottság 2014. évi tavaszi előrejelzése a GDP 3,1 %-át kitevő hiánnyal számol. Továbbá az előrejelzés szerint a (korrigált) strukturálisegyenleg-változással és a végrehajtandó diszkrecionális intézkedések mögöttes összegével mért költségvetési kiigazítás várhatóan némileg elmarad a Tanács által 2015-re ajánlott szinttől. A program értékelése és a Bizottság előrejelzése alapján, az 1466/97/EK tanácsi rendeletnek megfelelően a Tanács úgy véli, hogy 2014-ben és azt követően további erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy biztosítható legyen a túlzotthiány-eljárással összefüggésben hozott ajánlásnak, és azon belül az előírt strukturális kiigazításnak való teljes körű megfelelés. (10) A költségvetési szabályokat illetően a parlament 2013-ban jóváhagyta a strukturális értelemben kiegyensúlyozott/többletet felmutató költségvetési egyenlegre vonatkozó szabály kidolgozásához szükséges alkotmányos alap létrehozását. Ugyanakkor a szükséges végrehajtási jogszabály, azaz a költségvetési szabályozási törvény, amelynek 2013 novemberében már hatályban kellett volna lennie, még nem került elfogadásra. Mindenekelőtt meg kell teremteni a működőképes költségvetési tanács szerepének, hatáskörének és függetlenségének meghatározásához szükséges jogalapot. Az egészségügy fő kiadási területén működő valamennyi költségvetési felhasználóra irányuló, átfogó kiadási felülvizsgálat időben történő elvégzése révén azonosíthatóvá válna a költségvetési konszolidációt alátámasztó intézkedések, valamint az eredményesség és a költséghatékonyság fokozására alkalmas opciók újabb köre. (11) 2013-ban Szlovénia arra vonatkozó ajánlást kapott, hogy erősítse meg a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságát és javítsa a tartós ápolás-gondozás ágazatának eredményességét, költséghatékonyságát és minőségét. Szlovénia korlátozott előrelépést tett az ezzel az ajánlással kapcsolatban hozott intézkedések terén. 2014 áprilisában lezárult a 2012-es nyugdíjreform értékelése, és az első megállapítások kedvezőek. Noha bizonyos költségvetési megtakarítások teljesültek, a nyugdíjak szintje változatlan maradt. Szlovénia közép- és hosszú távon magas költségvetési fenntarthatósági kockázatoknak van kitéve, elsősorban az elöregedéssel kapcsolatos költségeknek az ország demográfiája miatt jelentkező emelkedése miatt. Így az összkiadás közép- és hosszú távú stabilizálásához elengedhetetlen a nyugdíjrendszer és a tartós ápolási-gondozási rendszer középtávú reformja, a nyugdíjak megfelelőségének és a tartós ápolási-gondozási szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítása mellett. A hatóságok átfogó nyugdíjreformra irányuló fehér könyvet készülnek összeállítani. 2013 végén tervezetet fogadtak el a tartós ápolás-gondozás reformjára vonatkozóan, a kapcsolódó jogszabály 2014 végére várható. Fennáll azonban a késedelem kockázata, mivel lemaradások tapasztalhatók az egészségbiztosítás folyamatban lévő szerkezetátalakítása terén. (12) A munkaerő-piaci helyzet romlott. A munkanélküliség 2013-ban elérte a 10,3 %-ot, az ifjúsági munkanélküliség pedig 2013-ban 21,6 %-ra emelkedett, míg a foglalkoztatásban, oktatásban vagy képzésben részt nem vevő fiatalok aránya 2011 és 2013 között 2,1 százalékponttal nőtt. A 2013-ban elfogadott munkaerő-piaci reform értékelése a határozatlan és a határozott idejű szerződések csökkenő szegmentációja felé mutat, jóllehet más határozatlan idejű szerződési formák gyakoribb használata mellett, míg az idősek és a fiatalok foglalkoztatására irányuló ösztönzők hatása még mindig nem világos. A munkaerő-piaci szegmentációval a diákmunka jobb szabályozása révén is foglalkoznak. Jóllehet elfogadás előtt áll egy új törvény, továbbra is kétségek vannak azt illetően, hogy az majd megfelelően kezelni tudja-e a korábbi szabályok hiányosságait. A kormány korlátozott előrehaladást ért el a minimálbérre vonatkozó tavalyi ajánlás végrehajtását illetően, így annak indexálása továbbra is csak az inflációhoz igazodik annak ellenére, hogy a minimálbérről szóló törvény más gazdasági feltételhez történő igazítást is lehetővé tesz. Korlátozott előrehaladás történt az eredményes, személyre szabott aktív munkaerő-piaci politikai intézkedések kidolgozása és a készségigények és a készségkínálat közötti összhang hiányának kezelése terén. (13) A kormány jelentős előrelépést tett a bankszektor stabilitására vonatkozó ajánlásokkal összefüggésben: hiteles eszközminőség-elemzést és stressztesztet, azonnali feltőkésítést végzett és a nemteljesítő hiteleket a banki eszközkezelő társaságba transzferálta. Ennek ellenére a munka messze nem fejeződött be, és határozott fellépésre van szükség a 2013 decemberében bejelentett, átfogó bankágazati stratégia véglegesítése és végrehajtása, egyebek mellett a szerkezetátalakítás, a privatizáció és a megerősített felügyelet terén. Továbbra is magas a nemteljesítő hitelek szintje a bankrendszerben. Ezért a bankoknak a nemteljesítő hitelekre vonatkozóan belső szanálási kapacitást kell kiépíteniük (ezen belül meg kell erősíteniük a belső eszközkezelési és szerkezetátalakítási egységeiket) a nemteljesítő hitelek feldolgozásának felgyorsítása érdekében, az elidegenítési érték maximalizálása és az életképes vállalkozások fenntartása mellett. A nemteljesítő hiteleknek a banki eszközkezelő társaságba történő további transzferálása alapos tervezést igényel a vállalati hitelek gyors és hatékony átstrukturálásának megkönnyítése érdekében, különösen az összetett, összekapcsolt csoportokon belüli hitelek esetében. Még nem készült el a banki eszközkezelő társaság visszaváltási célszámait megalapozó, átfogó irányítási stratégia és üzleti terv. Az eszközminőség-elemzésből és a stressztesztből levont tanulságokra alapozva további határozott intézkedések indokoltak az összes bank és különösen az állami tulajdonban maradó bankok irányításának és felügyeletének javítása érdekében, méghozzá a kockázatkezelés megerősítése, a hitel-jóváhagyási eljárások erősítése és az adatok minőségének és rendelkezésre állásának javítása révén, a nemteljesítő hitelek szintjének csökkentése és a jövőbeni kockázatok visszaszorítása céljából. (14) A kormány korlátozott előrehaladást ért el a teljes hozzáadott érték egyhatodát előállító, a hazai bankok, biztosító csoportok és nem pénzügyi társaságok összetett rendszerét alkotó, jelentős keresztrészesedéssel rendelkező állami tulajdonú vállalatok vállalatirányítására vonatkozó ajánlások végrehajtását illetően. Az állami befolyás szintje a garanciákból eredő kötelezettségek révén jelentős közvetlen és közvetett kockázatokat teremt az államháztartás szempontjából. Az állami tulajdonú vállalatok igazgatására vonatkozó koherens stratégia jobb vállalatirányítással kísérve kedvezőbb környezetet teremtene a közvetlen külföldi befektetésekhez. Jóllehet azáltal, hogy 2013 májusában összeállt a felgyorsított privatizációval érintett 15 vállalatot tartalmazó kiinduló lista, megtörténtek az első lépések, az eddig történt előrelépés vegyesnek mondható, és jelentős a kockázata annak, hogy nem sikerül tartani a határidőket. Késéssel ugyan, de 2014 áprilisában megszületett az állami tulajdon kezelését megerősítő eszközt, azaz a szlovén állami vagyonkezelőt megalapozó új szabályozás. Még mindig várat magára az átfogó stratégia létrehozása és az alapvető és nem alapvető, ezen belül a privatizációra kijelölt eszközök pontos besorolása. Megfelelő intézkedések azonosítása és végrehajtása szükséges a szerkezetátalakítási eljárás védelme és céljainak biztosítása érdekében, ideértve többek között a hitelezőknek biztosított elidegenítési érték maximalizálását, valamint a gyors szanálást igénylő, legsürgetőbb esetek listájának összeállítását. (15) A nemteljesítő hitelek időben történő szanálását elősegítendő 2013-ban módosultak a fizetésképtelenségi szabályok, az új szabályozás azonban jórészt még kipróbálatlan. A magas szintű eladósodottság és pénzügyi nehézség következtében csökkent a vállalati szektor jövőbeli projektekre irányuló beruházási kapacitása. A vállalati szektor sürgetően szükséges pénzügyi és operatív szerkezetátalakítása még csak most indul szélesebb körben. Egységes szemléletre van szükség a bankrendszeren belüli különböző hitelkitettségekkel kapcsolatban a nemteljesítő hitelek szanálásának felgyorsítása és a szerkezetátalakítási tárgyalások előmozdítása érdekében, különösen az összetett, összekapcsolt csoportokon belüli hitelek esetében. Az összes érdekelt tapasztalt képviselőiből álló, központosított munkacsoport kezdeményezhetné ezen eljárás támogatását és felgyorsítását. Addig is elengedhetetlen a banki eszközkezelő társaság számos, folyamatban lévő sürgős ügyének gyors és eredményes lezárása. (16) Lehetőségei ellenére Szlovéniának van az EU-ban a legkisebb közvetlen külföldi befektetési állománya (a GDP 34,1 %-a, szemben az uniós átlaggal, amely 2012-ben a GDP 47,1 %-a volt). Jóllehet a privatizáció és a vállalati szerkezetátalakítás számos új lehetőséget kínál a magánbefektetőknek, bizonyított tény, hogy a nem megfelelően fejlett üzleti környezet és kultúra megakadályozza Szlovéniát abban, hogy teljes mértékben kihasználja azok előnyeit. 2012-ben elindult a szabályozott szakmák deregulációja, és mára e szakmák száma 323-ról 262-re csökkent. A szabályozott szakmák további deregulációja hozzájárulna a hazai és a külföldi szolgáltatók számának emelkedéséhez és ezáltal a versenyképesség növeléséhez. Lehetőség lenne az üzleti környezet és a vállalkozói tevékenységek javítását szolgáló intézkedések koherenciájának növelésére. Ezzel összefüggésben a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó európai strukturális és beruházási alapok keretében várható intelligens szakosodási stratégia alkalmat nyújt majd az olyan kulcsintézkedésekre való összpontosításra, mint például a kereskedelemképes, innovatív termékek előállítása. (17) Szlovénia még nem haladt nagyon előre a közszféra reformjára vonatkozó átfogó (2015 januárjában elfogadandó) javaslatok elkészítésével. Ennek kapcsán helyre kell állítania a közigazgatás minőségét és hitelességét. Szlovénia tett némi előrehaladást az igazságszolgáltatási rendszer minőségének javítása terén és csökkentette a folyamatban lévő ügyek számát. A kereskedelmi és polgári igazságszolgáltatásban alkalmazott ügykezelés reformja javított a bírósági rendszer működésén. A polgári és kereskedelmi peres ügyek esetében a közelmúltban tapasztalt pozitív tendencia folytatódik. (18) Az európai szemeszterrel összefüggésben a Bizottság elvégezte Szlovénia gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, értékelte a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot. Figyelembe vette nemcsak a programok Szlovénia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–8. ajánlás tükrözi a Bizottság európai szemeszter keretében tett ajánlásait. (19) A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta Szlovénia stabilitási programját, és arról alkotott véleményét[10] különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi. (20) A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a nemzeti reformprogramot és a stabilitási programot. Az alábbi 1–8. ajánlás tükrözi az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait. (21) Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euróövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat intézett azon tagállamokhoz, amelyek pénzneme az euró. Szlovéniának biztosítania kell ezen ajánlások teljes körű és időben történő végrehajtását is, AJÁNLJA, hogy Szlovénia 2014–2015-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében: 1. 2014-ben és azt követően kellően meghatározott strukturális intézkedésekkel erősítse meg a költségvetési stratégiát azért, hogy a túlzotthiány-eljárás keretében a tanácsi ajánlásban meghatározott strukturális kiigazítás teljesítése révén 2015-ig biztosítsa a túlzott hiány fenntartható módon történő kiigazítását. A költségvetési egyensúlyhiány tartós kiigazítása az alkalmazkodóképesség javítására és a növekedés, valamint a foglalkoztatás élénkítésére irányuló ambiciózus strukturális reformok hiteles végrehajtását teszi szükségessé. A túlzott hiány megszüntetését követően évente hajtson végre a GDP legalább 0,5 %-át kitevő strukturális kiigazítást, illetve ennél többet jó gazdasági feltételek fennállása esetén vagy az adósságszabály ahhoz szükséges betartása érdekében, hogy a magas államadósság-rátát tartósan csökkenő pályára állítsa. A költségvetési politika hitelességének javítása érdekében mihamarabb fejezze be a strukturális értelemben kiegyensúlyozott/többletet felmutató költségvetési egyenlegre vonatkozó szabály elfogadását, tegye kötelezővé, átfogóvá és átláthatóvá a középtávú költségvetési keretet, továbbá teremtse meg a működőképes költségvetési tanácsra vonatkozó szükséges jogalapot, amely meghatározza annak a költségvetési eljáráson belüli hatáskörét és egyértelmű eljárási szabályokat vezet be a költségvetési eredmények nyomon követésével kapcsolatban. 2014 végéig végezzen átfogó kiadási felülvizsgálatot az egészségügy területén, amely kiterjed az állami és helyi önkormányzati szintekre, a közvetlen és közvetett költségvetési felhasználókra, valamint az önkormányzati tulajdonban álló közszolgáltatókra, azzal a céllal, hogy 2015-ben és azt követően költségvetési megtakarításokat érjen el. 2. Nyilvános konzultáció alapján állapodjon meg a nyugdíjrendszer 2020 utáni fenntarthatóságát biztosító, a fő paraméterek kiigazítását tartalmazó intézkedésekről, amelyek többek között tartalmazzák a törvényes nyugdíjkorhatárnak a várható élettartam növekedésével való összekapcsolását és a nyugdíjrendszer második pillérébe eszközölt magán-hozzájárulások ösztönzését. Fogja vissza a tartós ápolással-gondozással összefüggő, az elöregedéshez kapcsolódó kiadásokat azáltal, hogy a juttatásokat a leginkább rászorulókra irányítja és az intézményi ápolás helyett az otthoni ápolást helyezi előtérbe. 3. A szociális partnerekkel egyeztetve és a nemzeti gyakorlatoknak megfelelően 2014 végéig hozzon létre átfogó szociális megállapodást, biztosítva, hogy a bérek alakulása, beleértve a minimálbért is, támogassa a versenyképességet, a belföldi keresletet és a munkahelyteremtést. Határozza meg újra a minimálbér összetételét és vizsgálja felül indexálási rendszerét. Hozzon intézkedéseket a szegmentáció további csökkentése érdekében, mindenekelőtt a fiatalok és az idősek alkalmazását szolgáló ösztönzők eredményességének és a polgári jogi szerződések használatának vizsgálata révén. Fogadja el a diákmunkáról szóló törvényt. Helyezze előtérbe a nem regisztrált fiatalok elérését és ehhez biztosítson megfelelő állami foglalkoztatási szolgálati kapacitást. Az alacsony képzettségű és az idősebb munkavállalók foglalkoztatásának növelése érdekében igazítsa a munkakörnyezetet a hosszabb aktív életkorhoz és összpontosítson erőforrásokat személyre szabott aktív munkaerő-piaci szakpolitikai intézkedésekre, valamint javítsa azok hatékonyságát. Kezelje a készségigények és a készségkínálat közötti összhang hiányát a szakképzés és -oktatás vonzerejének növelésével és az érdekeltekkel való együttműködés további fejlesztésével a munkaerő-piaci igények értékelése terén. 4. 2014-ben a tervekkel összhangban fejezze be az NKBM privatizációját, készítse elő az Abanka 2015-ös privatizációját, folytassa az állami támogatásban részesülő bankok szerkezetátalakítási terveinek azonnali végrehajtását, valamint a bankszektor szükséges konszolidációját. Az eszközminőség-elemzésből és a stressztesztből levont tanulságokra alapozva 2014 augusztusában véglegesítse a bankokra vonatkozó átfogó cselekvési tervet, és ezen belül hozzon meghatározott intézkedéseket az irányítás, a felügyelet, a kockázatkezelés, a hitel-jóváhagyási eljárás, valamint az adatok minőségének és rendelkezésre állásának javítása céljából. Erősítse meg a bankok nemteljesítő hitelek szanálására irányuló kapacitását azáltal, hogy megerősíti a belső eszközkezelési és szerkezetátalakítási egységeiket. Pontosítsa a banki eszközkezelő társaság mandátumát azáltal, hogy 2014 szeptemberéig átfogó irányítási stratégiát és üzleti tervet tesz közzé, amelyben részletezi eszközeinek szerkezetátalakítására vonatkozó szerepét, visszaváltási célszámait, költségvetését, eszközkezelési terveit és a várt hozamot, valamint biztosítson számára megfelelő forrásokat. 5. Folytassa a 2013-ban bejelentett privatizációk végrehajtását a megállapított határidők szerint. Fogadjon el stratégiát a szlovén állami vagyonkezelőre vonatkozóan, amelyben a szlovén állami vagyonkezelőről szóló 2014. évi törvényben foglalt ütemezéssel és meghatározásokkal összhangban pontosan besorolja az eszközöket. 2014 novemberéig kötelezze el magát egy rövid távú (egy- vagy kétéves), jól meghatározott eszközök körére vonatkozóan pontos időkeretet megállapító elidegenítési ütemterv mellett. A törvényben foglalt időkereten belül tegye azt teljes körűen működőképessé az állami tulajdonban maradó eszközök kezelése, valamint az eszközkezelési aktusokban kijelölt eszközök elidegenítése tekintetében. A szakmai, átlátható és független irányítás biztosítása érdekében 2014 szeptemberéig fogadjon el és hajtson végre vállalatirányítási kódexet az állami tulajdonú vállalatokra vonatkozóan. 6. 2014 végéig véglegesítse a vállalati szerkezetátalakításra vonatkozó főtervet, amelyben egyértelmű prioritásokat és eredményes végrehajtási eljárásokat határoz meg. A teljes szerkezetátalakítási eljárás nyomon követése és koordinációja céljából hozzon létre központi vállalati szerkezetátalakítási munkacsoportot, amely biztosítja a megfelelő szakértelmet, iránymutatást és tanácsadást, valamint megkönnyíti az összes érdekelt közötti tárgyalási eljárást. Állítsa össze a legsürgetőbb szerkezetátalakítási ügyek listáját és maximalizálja a befektetőknek biztosított elidegenítési értéket. A szerkezetátalakítási eljárás valamennyi érdekeltjét illetően szorgalmazza a meglévő jogi mechanizmusok és nemzetközi bevált gyakorlatok használatát. 2014 szeptemberéig értékelje a fizetésképtelenségről szóló jogszabály friss változásait és álljon készen további szükséges intézkedések bevezetésére. Csökkentse tovább a polgári és kereskedelmi peres ügyek elsőfokú bírósági eljárásának időtartamát, beleértve a fizetésképtelenségi ügyekét, valamint a lezáratlan, különösen a végrehajtási és fizetésképtelenségi ügyek számát. 7. Csökkentse a Szlovéniában folytatott üzleti tevékenység előtt álló akadályok számát a gazdasági fejlődés szempontjából kulcsfontosságú területeken, növelve az ország vonzerejét a közvetlen külföldi befektetések számára, különösen a szabályozott szakmák gyorsított liberalizációja és az adminisztratív teher csökkentése – azon belül is az egyszerűsített engedélyezési eljárások – révén. Biztosítson megfelelő költségvetési autonómiát a versenyhivatal számára és növelje intézményi függetlenségét. Gondoskodjon a prioritások korszerűsítéséről és a következetességről a 2011-es kutatási és innovációs, valamint a 2013-as iparpolitikai stratégiákat, illetve a várható intelligens szakosodási és közlekedési stratégiákat illetően, továbbá biztosítsa gyors végrehajtásukat és eredményességük értékelését. 8. Hozzon hatékony intézkedéseket a korrupció elleni küzdelem érdekében, fokozza az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot, valamint vezessen be külső teljesítményértékelést és minőségellenőrzési eljárásokat. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. [2] HL L 306., 2011.11.23., 25. o. [3] COM(2014) 425 final. [4] P7_TA(2014)0128 és P7_TA(2014)0129. [5] HL L 140., 2013.5.27., 11. o. [6] C(2013) 8010 final. [7] COM(2013) 800 final. [8] COM(2013) 790 final. [9] SWD(2014) 88 final. [10] Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.