HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 44/45

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2012/C 44/10

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„FILDERKRAUT/FILDERSPITZKRAUT”

EK-sz.: DE-PGI-0005-0822-09.09.2010

OFJ ( X ) OEM ( )

1. Elnevezés:

„Filderkraut/Filderspitzkraut”

2. Tagállam vagy harmadik ország:

Németország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

3.1. A termék típusa:

1.6. osztály: Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.2. A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik:

A „Filderkraut” elnevezés a kereskedelemben és az általános nyelvhasználatban a Filder-fennsík területén termelt csúcsos káposztára, illetőleg a csúcsos fejes káposztára utal. A köznyelvben a „Filderkraut” elnevezésre a „Filderspitzkraut” fogalmat is használják. A „Filderkraut/Filderspitzkraut” (Brassica oleracea var. capitata for. alba subv. Conica) jellegzetes csúcsával a fehér fejes káposzta igen ritka és nagyon ízletes változata. A növény a keresztesvirágúak (Brassicaceae) családjába tartozik; levélerezete ritkább és finomabb, mint a kerek káposztáé.

A csúcsos káposzta alakja a „Filderkrautot/Filderspitzkrautot” szaporító mezőgazdasági üzemenként váltakozik. Szembeötlő közös vonásuk azonban a káposztafej csúcsa. A káposzta formája a kerek, csúcsos tetejűtől kezdve a nagy és erőteljesen csúcsosodó, kúpos fejig mindenféle lehet. A forma és ezzel együtt részben a torzsa jellegében és a fejszerkezetben megnyilvánuló különböző tulajdonságok az egyes mezőgazdasági üzemtől függnek. A fej mérete akár 50 cm-t is elérhet, súlya pedig gyakran 8 kg fölötti.

3.3. Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében):

—

3.4. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében):

—

3.5. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani:

A „Filderkraut/Filderspitzkraut” származáshoz kötött hírnevének biztosítása érdekében a Brassica oleracea var. capitata for. alba subv. conica fehér káposztaféle termesztésének elhatárolt földrajzi területen kell történnie.

3.6. A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok:

—

3.7. A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

—

4. A földrajzi terület tömör meghatározása:

Stuttgart városától délre (Baden-Württemberg tartományban) egy 22 000 hektáros területű fennsík terül el. A terület a „die Filder” nevet viseli és a köznyelvben „Filderebene”-ként (Filder-fennsíkként) emlegetik. Nehéz, agyagos lösztalaja (a „filderi lösz”) különösen alkalmas a különböző káposztafélék termelésére. Geológiailag és gazdaságilag a Filder-fennsíkra külön egységként tekinthetünk. Földrajzi határait délkeleten és északkeleten a Neckar folyó völgye, északon a Stuttgarti-medence meredek lejtői, illetőleg a Nesenbach-völgy, nyugaton és délnyugaton Schönbuch erdővel borított hegyoldalai alkotják.

A földrajzi terület Aichtal, Denkendorf, Filderstadt, Köngen, Leinfelden-Echterdingen, Neuhausen auf den Fildern, Ostfildern és Wolfschlugen város- és községhatárokat foglalja magába, valamint Stuttgart alábbi kerületeit: Birkach, Degerloch, Möhringen, Plieningen, Sillenbuch és Vaihingen.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1. A földrajzi terület sajátosságai:

A „Filderkraut/Filderspitzkraut” évszázados hagyománnyal bír, a Filder-fennsíkon zajló káposztatermelés története régi időkre nyúlik vissza. A denkendorfi kolostor szerzetesei már 500 évvel ezelőtt foglalkoztak a csúcsos káposzta termelésével, amely a Filder-fennsík különlegességévé vált. A Filder-fennsíkon történő káposztatermelés első, hivatalos írásos említése 1501-ből származik a salemi kolostor raktárkönyvéből (idézet a Leinfelden-Echterdingen városi levéltárból, 1995.: Das Filderkraut. Stadt Filderstadt und Leinfelden-Echterdingen). A „Filderkraut/Filderspitzkraut” első írásos említése 1772-ből ered a bernhauseni Bischoff nevű paptól, aki a filderi káposztatermelésről írt: “Das weiße Spitzkraut ist das einzige (Kraut), welches hier gepflanzt wird” („A fehér csúcsos káposzta az egyetlen (káposzta), amelyet itt termesztenek”, idézet Grabingertől, 1974.: Bernhausen, Ortsgeschichte Bernhausen, 200. o.).

A Filder-fennsík egyedülálló talajszerkezete, amely lösz, löszagyag és a fekete jurakori béta formációkból eredő, s az időjárás viszontagságait magán viselő lösz keverékéből kialakult vastag filderi lösztakaróból áll, a bőséges tápanyagellátás és az állandóan magas nedvességtartalom, valamint a speciális mikroklíma együttesen kitűnő feltételeket biztosítanak a „Filderkraut/Filderspitzkraut” termesztéséhez (http://www.leinfelden-echterdingen.de, Geschichte des Filderkrauts (A Filderkraut története); Christine Metzger, Deutschland Spezialitätenküche, 1999., 293. o.). Egy 1924-ből származó disszertáció a löszagyagtalaj általi vízellátás és a „Filderkraut/Filderspitzkraut” terméshozamának fiziológiája közötti összefüggést tárta fel (Frauendörfer, von Siegmund, 1924.: Der Krautanbau auf den Fildern bei Stuttgart (Káposztatermesztés a Stuttgart környéki Filder-fennsíkon), a Hohenheimi Tudományegyetem disszertációja). A fehérkáposzta Filderspitzkraut változatára kialakított termesztési módot ősidőktől fogva csak a Filder-fennsíkon alkalmazzák, mert az más területeken kevésbé sikeres (Steng, G. (1947.): Das Filderkraut: Eine pflanzenbaul. u. pflanzenzüchter. Studie (növénytermesztési tanulmány). A Hohenheimi Tudományegyetem disszertációja, 3. o.). A Filder-fennsík talaját túlnyomórészt a termékenység, a nagy szűrő- és pufferképesség (kémhatásának nagy az ellenállóképessége), valamint a visszatartóképesség jellemzi (Stuttgarti Tudományegyetem, ILPÖ/IER (2001.): Naturraum 106. szám, Folder. Naturraumsteckbrief. Materialien zum Landschaftsrahmenprogramm (A vidéki keretprogramhoz kapcsolódó anyagok). Vidéktervezési és Ökológiai Intézet, Stuttgarti Tudományegyetem.) A szeles és viszonylag csapadékszegény Filder-fennsík éghajlatát tekintve aránylag egységesnek mondható. A fennsík 8,5 °C-os éves középhőmérsékletével (január: – 0,5 °C; július: 17,5 °C; éves közepes amplitúdó: 18 °C) a Neckar-medence fennsíkjához hasonló. A Filder-fennsík hőmérséklete eszerint – valamivel magasabb fekvése ellenére – összességében kicsit magasabb, mint a Közép-Alb előtt elterülő vidék liásztábláinak hőmérséklete, ahol az Alb-fennsíkról érkező téli levegő áthelyeződése (advekció) a januári középhőmérséklet jelentős csökkenését (– 1,5 °C) eredményezi. A „Die Filder” terület egy „kertvárosi klimatóp” jellegzetességeit hordozza, amelyek a nagy zöld területekben és a laza beépítettségben nyilvánulnak meg. E jellegzetességek befolyásolják a talajközeli légrétegben zajló fizikai folyamatokat (Ostfildern városa (Kiadó) (2008.): Landschafts- und Umweltplan Ostfildern 2020. (Vidékfejlesztési és környezeti terv, Ostfildern 2020.) Ostfildern/Stuttgart, 36. és az azt követő oldalak). A környékhez képest a felmelegedés viszonylag csekély mértékű, az éjszakai lehűlés azonban érezhető. Az Albtól távolabbi fekvés a csapadék mennyiségében is megmutatkozik, ennek sokéves átlaga 650–700 mm, eloszlása pedig előnyös a fő növekedési időszakok szempontjából: májustól októberig hull az éves csapadékmennyiség 65 %-a (Institut für Landeskunde (1967.): Die naturräumliche Einheiten auf Blatt 170 Stuttgart. F. Huttenlocher és H. Dongus feldolgozásában. Bundesanstalt für Landeskunde und Raumforschung, Bad Godesberg. 23. o.; LfU (1987.): Methodik der Naturraumbewertung: dargestellt am Beispiel des Naturraums Filder. Baden-Württembergi Környezetvédelmi Intézet (LfU), Ökológiai és Természetvédelmi Intézet, Karlsruhe.)

5.2. A termék sajátosságai:

A „Filderkraut/Filderspitzkraut” egy, a stuttgarti térségben és környékén ismert és nagyra becsült regionális specialitás, amelynek hírneve a meghatározott származási területhez fűződő szoros kapcsolaton alapul. A klasszikus, eredeti „Filderkraut/Filderspitzkraut” nagy és nehéz, gyakran 8 kg-ot is meghaladó káposztafej, amely esetenként akár 50 cm-es nagyságú is lehet. A Filder-fennsík számos mezőgazdasági üzeme generációk óta termeszti saját csúcsos káposztaféléjét. A vetőmag szaporítása a Filder-fennsíkon úgynevezett vidéki, illetőleg házi fajtaként saját kereteken belül történik (terra fusca Ingenieure 2003.: Filderkraut – derzeitige Situation. Felmérés, 2003. február, terra fusca Ingenieure, Stuttgart; Smolka, R.S. (2010.): Bestandsanalyse und Erzeugererhebung zu den Perspektiven des Filderkrauts Brassica oleracea var. capitata for. alba subv. conica. Gazdasági és Környezetvédelmi Főiskola, Nürtingen-Geislingen). A „Filderkraut/Filderspitzkraut” elnevezésű káposztát, akárcsak a múltban, ma is túlnyomórészt savanyú káposzta előállításához használják. A savanyú káposzta készítése többnyire kisebb üzemekben történik, a savanyú káposzta régi családi recept szerinti tartósításának hagyományát azonban néhány család még ma is ápolja. Az utóbbi években a Filder-fennsík mezőgazdasági üzemei – a friss termékek piaci követelményeinek megfelelve – kisebb méretű és súlyú káposztafejeket is termelnek, kifejezetten friss piaci értékesítésre.

Csúcsos káposzta, fehér káposzta (latinul Brassica oleracea var. capitata for. alba subv. conica):

Forma : csúcsos, majdnem kúp alakú fej Szín : fehéres zöld Levél : finom bordázatú Torzsa : rövid és sima

Kiváló ízének köszönhetően a „Filderkraut/Filderspitzkraut” már a 19. században jóval a régió határain túl is ismert volt: „Különböző változatai vannak, nálunk megkülönböztethető az ízletes, nagyon fehér, csúcsos fejű Filderkraut […]” (Martens von, K., 1864.: Handbuch der Militärverpflegung im Frieden und Krieg (Kézikönyv a katonák ellátásáról békeidőben és háborúban). – 2. kiadás - Rioger'sche Verlagsbuchhandlung). Lengerke (von, A.,1841.: Landwirtschaftliche Statistik der deutschen Bundesstaaten (A német szövetségi tartományok mezőgazdasági statisztikája) – 2. kötet – Westermann) így számol be róla: „A Filderkraut különös értéke a leveleinek finomságában, fehér színében és egyáltalán finomabb ízében rejlik, amelyek megkülönböztetik a más vidéken termelt káposztaféléktől”. A „Filderkraut/Filderspitzkraut” a mai napig jó hírnévnek örvend és a vidék jelképévé vált (Filderstadt városa, Leinfelden-Echterdingen városa, Geschichtswerkstatt Filderstadt (Filderstadti történelmi műhely), 1995., 5. o.). Az ínyencek főként ízletessége, finomsága és finom bordázata miatt értékelik (v.ö. Christine Metzger, Deutschland Spezialitätenküche, 1999., 293. o.; Buroh, N., Schermer, B., 2007.: Das Teubner Buch — deutsche Küche (A teubeni könyv – a német konyha). – Westermann-Studios — Gräfe und Unzer, 77. o.; Gorys, E., 2001.: Das neue Küchen Lexikon. Von Aachener Printen bis Zwischenrippenstück. – 7. kiadás – Deutscher Taschenbuch Verlag, 547. o.; Stitz, M. Swoboda, I., 2006.: Kulinarisch Reisen Deutschland. - Mair Dumont Marco Polo, 254. o.).

5.3. A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti, vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat:

A „Filderkraut/Filderspitzkraut” és földrajzi eredete közötti, oltalmat indokoló összefüggés a káposzta származásának köszönhető, különleges hírnevéből adódik. A „Filderkraut/Filderspitzkraut” évszázados hagyományokra nyúlik vissza. Az elhatárolt földrajzi terület e különlegességei az őshonos fajtával és a hagyományos gazdálkodói szerkezettel összefüggésben hatást gyakorolnak a „Filderkraut/Filderspitzkraut” minőségére is. Egy 1924-ben készült disszertáció is alátámasztja a Filder-fennsíkon folyó káposztatermelés különleges természetes területi feltételeinek meglétét (Frauendörfer von, S. (1924.): Der Krautanbau auf den Fildern bei Stuttgart. (Káposztatermelés Stuttgart közelében, a Filder-fennsíkon) A Hohenheimi Tudományegyetem disszertációja). A Filder-fennsíkon élő gazdák között fennálló hagyományos kapcsolat abban is megmutatkozik, hogy a „Filderkraut/Filderspitzkraut” vetőmagját gyakran a mindenkori üzemek úgynevezett vidéki, illetve házi fajtaként saját kereteken belül szaporítják. Ezek az elhatárolt földrajzi területen jellemző feltételek kedveztek a jellegzetes alakú és különleges tulajdonságokkal bíró „Filderkraut/Filderspitzkraut” termesztésének, amelynek már évszázados hagyománya van. Ízletessége, finomsága és finom bordázata miatt ma is nagyra becsülik e fajtát, a fogyasztók a régió specialitásaként ismerik és nagy hírnévnek örvend. 1884-ben a Filder-Bote az alábbiakról számolt be: „A mi ízletes és általánosan kedvelt »Filderkrautunk«, amelyet eddig szárazföldön és »gőzerővel« szállítottunk mindenfelé, most új értékesítési forrást nyert. Több ezer káposztát gyalulunk le és savanyítunk, majd hordókban az óceánon át Amerikába szállítjuk” (Der Filder-Bote 118. szám, 1884. október 7.). A „Filderkraut/Filderspitzkraut” jelenlegi ismertsége és hírneve a régió különböző ünnepeiben és szokásaiban is megjelenik. 1979 óta Leinfelden-Echterdingen városában kereken 50 000 vendég jelenlétében ünneplik a Filder-fennsíkon folytatott káposztatermelés több mint 400 éves hagyományát – ez Németország legnagyobb szabású káposztaünnepe. A mezőgazdasági ünnep és a cannstatti népünnepély látogatóit hagyományos arató-hálaünnepi dekoráció emlékezteti a régiót fémjelező „Filderkrautra/Filderspitzkrautra”. Ezenfelül egy farsangi egyesület, az ún. „Filderer” is jelképéül választotta a csúcsos káposztát (vö. http://www.leinfelden-echterdingen.de, Geschichte des Filderkrauts; http://www.schmeck-den-sueden.de). Végezetül pedig a „Filderkraut/Filderspitzkraut” hírneve a zenében és az irodalomban is visszatükröződik (Emil Kübler: „Schwäbische Sauerkrautkantate”, 1939.; Frank Snyders, Johann Baptist Hofner és Otto Groß művei; Filderstädter Schriftenreihe 10. kötet, 1995.: Das Filderkraut, 70. o., 58. o., 157. o.).

Hivatkozás a termékleírás közzétételére:

(Az 510/2006/EK rendelet 5. cikkének (7) bekezdése)

Markenblatt, 2010. március 19-i 11. kötet, 7a-aa. rész, 4243. o.

(http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/13250)

(1) HL L 93., 2006.3.31., 12. o.