[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 13.12.2007

COM(2007) 796 végleges

2007/0277 (ACC)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján a Közösséget megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő közösségi eljárások megállapításáról szóló 3286/94/EK rendelet módosításáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

A 3286/1994/EK tanácsi rendelet („kereskedelmi korlátozásokról szóló rendelet”) az egyike azon kereskedelmi politikai eszközöknek, amelyek alkalmasak annak felügyeletére, hogy kereskedelmi partnereink eleget tesznek-e a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokból származó, a kereskedelmet korlátozó tényezők kiküszöbölésére irányuló kötelezettségeiknek. E célból a kereskedelmi korlátozásokról szóló rendelet a közösségi vállalkozásokat, a „közösségi iparágat” vagy az azokhoz kapcsolódó társaságokat felruházza azzal a joggal, hogy panaszt emeljenek a Bizottságnál, amennyiben a kereskedelmet gátló akadályokba ütköznek. Amennyiben a panasz elfogadható, vizsgálat indul annak megállapítására, hogy a feltételezett akadályok ténylegesen léteznek-e, hátrányosan hatnak-e a kereskedelemre, és károsak-e a közösségi iparág számára. Amennyiben a megállapítások megerősítést nyernek, és nincs mód kölcsönös megegyezésre, végső esetben a Közösség formális vitarendezési eljárást indíthat a kereskedelmi féllel kötött nemzetközi megállapodás keretein belül.

A közösségi vállalkozások és a közösségi gazdasági ágazat eltérő feltételek mellett nyújthat be panaszt a kereskedelmi korlátozásokról szóló rendelet értelmében, ami két külön eljárásmódra kínál lehetőséget.

Az első a „közösségi gazdasági ágazatra” vonatkozik : így pl. azon gyártókra, akik azonos, hasonló vagy egymással közvetlenül versengő áruk és szolgáltatások tekintetében a teljes közösségi gyártás jelentős hányadát képviselik, és akiket érint a kereskedelmi korlátozás. Ez az eljárásmód olyan kereskedelmi korlátozásokra vonatkozik, melyek kár okoznak (vagy a károkozás veszélyével fenyegetnek) a közösségi piacon, és olyan kereskedelmi gyakorlatokkal szemben alkalmazható, amelyek esetében a Közösség és a harmadik ország között nemzetközi megállapodásban megállapított kereskedelmi szabályok alapján jogos intézkedést lehet indítani. A jelen javaslat nem érinti ezt az eljárásmódot.

A másodikat valamennyi közösségi vállalkozás igénybe veheti. Azon kereskedelemi akadályok esetében lehet alkalmazni, amelyek hátrányos hatást gyakorolnak a harmadik ország piacán, mindazonáltal a 4. cikk (1) bekezdése a panasz benyújtását olyan kereskedelmi gyakorlatra korlátozza, amelyre egy, a Közösség és a harmadik ország között meglévő többoldalú vagy sokoldalú megállapodásban megállapított kereskedelmi szabályok alapján jogos intézkedést lehet indítani. A gyakorlatban mindez azt jelenti, hogy csak abban az esetben lehet elfogadni egy panaszt egy harmadik országgal szemben egy kétoldalú megállapodás feltételezett megsértése miatt, amennyiben az egyben többoldalú megállapodásokban lefektetett szabályokat is sért, különös tekintettel a WTO-szabályokra.

2005-ben az Európai Bizottság számára tanulmány készült a kereskedelmi korlátozásokról szóló rendelet alkalmazásának első tíz évéről, és e kereskedelmi politikai eszköz javításának lehetőségeiről. Ajánlásként felmerült annak a lehetősége, hogy feloldják a közösségi vállalkozásokat érintő korlátozást annak érdekében, hogy a vállalkozások a kereskedelmi korlátozásokról szóló rendelet keretében kétoldalú megállapodások alapján is panaszt tehessenek. Az Európai Bizottság támogatta ezt az ajánlást a Globális Európa: szorosabb együttműködés az európai exportőrök piacra jutásának elősegítése érdekében c. közleményében[1], mint olyan javaslatot, amely alkalmas a kereskedelmi korlátok kezelésére, fokozhatja az uniós exportőrök piacra jutását, valamint a közösségi növekedést és foglalkoztatottságot.

A jelenben ez a korlátozás eredményesen zárja ki annak a lehetőségét, hogy kétoldalú megállapodások alapján fel lehessen lépni az ún. „WTO-plusz” kötelezettségek megsértése ellen, kiváltképp a WTO-szabályokkal mindeddig még nem szabályozott nem tarifális akadályok tekintetében.

Ez a korlátozás történelmi okokkal magyarázható. A 2000-ben Mexikóval megkötött kereskedelmi megállapodás előtt a vitákat hagyományos diplomáciai úton, kétoldalú megállapodások keretében rendezték, amelynek kimenetele nagymértékben a felek kompromisszumkészségétől függött, és ennek következtében nem lehetett elég hatékonyan érvényt szerezni a kereskedelmi szabályoknak. Ezen történelmi okok azóta már megszűntek. A kereskedelmi korlátozásokról szóló rendelet hatálybalépése óta a Közösség számos kétoldalú megállapodást kötött, amelyek anyagi jogi szabályokat határoztak meg a Közösség és a harmadik országok közötti kereskedelemre vonatkozóan, és az említett szabályok érvényesítésére alkalmas, a [2]WTO vitarendezési eljárásokon alapuló hatékony és kötelező érvényű vitarendezési eljárásokat írnak elő. Ezen felül a Közösség jelenleg kétoldalú kereskedelmi megállapodásokról is tárgyal a következő céllal: a fokozott piacra jutási lehetőségek kínálatához szükséges anyagi jogi kötelezettségek meghatározása, valamint ezen kötelezettségek felügyeletének hasonló vitarendezési eljárások keretében megvalósuló biztosítása[3].

Az érdemi kereskedelmi szabályokat és jogi típusú vitarendezési eljárásokat meghatározó kétoldalú megállapodások előrehaladásának tükrében nem indokolt a továbbiakban is megkövetelni a közösségi vállalkozástoktól, hogy a kereskedelmi korlátozásokról szóló rendeleten alapuló panasztétel esetében egy WTO-panaszra is hivatkozzanak annak érdekében, hogy a kétoldalú megállapodásokból származó kötelezettség alapján lehessen eljárni a hátrányos kereskedelmi hatást okozó kereskedelmi akadályokkal szemben.

2007/0277 (ACC)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján a Közösséget megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő közösségi eljárások megállapításáról szóló 3286/94/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[4],

mivel:

(1) A 3286/94/EK rendelet[5] értelmében a Közösség vállalkozásai eljárásban kérhetik a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a valamely harmadik ország által károkat előidéző vagy hátrányos kereskedelmi hatásokkal járó kereskedelmi akadályokat, amennyiben az akadályok hatással vannak a harmadik ország piacára és hátrányos kereskedelmi hatást gyakorolnak a közösségi vállalkozásokra.

(2) Mindazonáltal, a 3286/94/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében egy közösségi vállalkozás csak abban az esetben élhet panasszal, amennyiben a kereskedelmet állítólagosan gátló akadályok többoldalú vagy sokoldalú kereskedelmi megállapodásokban megállapított nemzetközi kereskedelmi szabályok alapján rögzített fellépési jog hatálya alá tartoznak. Mindez azt jelenti, hogy a panasznak, amely szerint valamely harmadik ország kétoldalú megállapodásokat sért meg, többoldalú vagy sokoldalú szabályok megsértésére is vonatkoznia kell annak érdekében, hogy a panasz elfogadható legyen.

(3) A 3286/94/EK rendelet hatálybalépése óta a Közösség számos kétoldalú megállapodást kötött, amelyek érdemi szabályozást jelentenek a Közösség és a harmadik országok közötti kereskedelemre vonatkozóan, és jelentős mértékben túlmutatnak a WTO által meghatározott szabályokon. Ezen túlmenően ezek a megállapodások hatékony és kötelező érvényű vitarendezési eljárásokat tartalmaznak, amelyek az említett WTO-plusz kötelezettségekre vonatkozó vitás helyzetek eldöntésére irányulnak.

(4) Amennyiben a közösségi vállalkozások a 3286/94/EK rendelet keretében megtett panasztételeik esetében kétoldalú megállapodásokra támaszkodhatnának, ez hozzájárulna ahhoz, hogy ellenőrizhetővé váljanak az ezen megállapodásokban szereplő kötelezettségek és a kereskedelmet érintő akadályok, s mindez elősegítené az exportőrök piacra jutását, valamint fokozhatná a közösségi növekedést és foglalkoztatottságot[6].

(5) Ezen változások fényében, valamint a közösségi vállalkozásokra háruló közigazgatási terhek csökkentése érdekében ki kell terjeszteni ezen vállalkozások panasztételi jogát a kereskedelmet állítólagosan gátló akadályokra, ha azok többoldalú vagy sokoldalú kereskedelmi megállapodásokban megállapított nemzetközi kereskedelmi szabályok alapján rögzített fellépési jog hatálya alá tartoznak,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3286/94/EGK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„1. A Közösség minden vállalkozása, vagy bármely jogi személyiséggel rendelkező vagy nem rendelkező, a Közösség egy vagy több vállalkozása nevében eljáró társaság írásos panaszt terjeszthet elő, ha úgy ítéli meg, hogy közösségi vállalkozások kárt szenvedtek harmadik ország piacára hatást gyakorló, a kereskedelmet hátrányosan befolyásoló kereskedelmi akadály miatt.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

[1] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Globális Európa: szorosabb együttműködés az európai exportőrök piacra jutásának elősegítése érdekében, COM(2007) 183 végleges, 2007.4.18.

[2] Ld. pl. az EU-Mexikó Vegyes Tanács 2/2000 határozatát az árukereskedelem tarifális és nem tarifális kereskedelmi akadályok liberalizációjáról (HL L 157, 2000.6.30., 10.o.); EU-Mexikó Vegyes Tanács 2/2001 határozata a szolgáltatások kereskedelmének liberalizációjáról (HL L 70, 2001.3.12., 7.o.); Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulási létrehozásáról szóló megállapodás (HL L 352, 2002.12.30., 3. o.); Az euro-mediterrán partnerség országaival kötött társulási megállapodásoknak egy jogi típusú kötelező vitarendezési ejárással való kiegészítése, amelyről jelenleg is folynak a tárgyalások.

[3] Jelenleg tárgyalások folynak többek között a következőkkel: AKCS-országok, Dél-Kórea, India, az ASEAN (Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége) országai, az Öbölmenti Együttműködési Tanács (Gulf Cooperation Council), Mercosur, Andok Közösség, Közép-Amerika.

[4] HL C […]., […]., […]. o.

[5] A Tanács 1994. december 22-i 3286/94/EK rendelete a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján a Közösséget megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő közösségi eljárások megállapításáról (HL L 349., 1994..12.31., 71. o.).

[6] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Globális Európa: szorosabb együttműködés az európai exportőrök piacra jutásának elősegítése érdekében, COM(2007) 183 végleges, 2007.4.18.