Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendelet módosításáról és az 1288/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről /* COM/2012/0298 final - 2012/0158 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) hatálybalépését követően a technikai védelmi intézkedések nem szerepelhetnek az átmeneti halászati lehetőségekről szóló éves rendeletben, mivel ez a rendelet csak a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozó intézkedéseket tartalmazhatja, míg a halászati lehetőségek felhasználását érintő, de nem szervesen azokhoz tartozó, úgynevezett „kapcsolódó feltételeket” együttdöntési eljárás keretében kell elfogadni. A Bizottság ennek megfelelően 2008-ban javaslatot terjesztett elő a halászati erőforrások technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló tanácsi rendeletre[1] vonatkozóan, amelynek célja, hogy a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK rendelet[2] helyébe lépjen, és biztosítsa az átmeneti halászati lehetőségekről szóló éves rendeletben foglalt technikai intézkedések állandó végrehajtását. A politikai megegyezés meghiúsulása miatt azonban a Bizottság a javaslatot 2010 októberében visszavonta. Annak biztosítása érdekében, hogy a halászati lehetőségek 2009. évre történő meghatározásáról szóló 43/2009/EK rendeletben[3] foglalt technikai védelmi intézkedések 2010. január 1. után hatályban maradjanak, a Tanács elfogadta az átmeneti technikai intézkedéseknek a 2010. január 1-jétől 2011. június 30-ig tartó időszakra történő meghatározásáról szóló 1288/2009/EK rendeletet[4]. Ez a rendelet előírta az említett technikai intézkedések meghosszabbítását a 2011. június 30-ig tartó 18 hónapos átmeneti időszakra. Mivel az átmeneti intézkedéseket 2011. június 30-ig nem sikerült beilleszteni a technikai intézkedésekről szóló meglévő, 850/98/EK rendeletbe (vagy egy ezt a rendeletet felváltó új rendeletbe), az 579/2011/EU rendelet[5] értelmében azokat további 18 hónapra meghosszabbították. A Bizottság a közös halászati politika jelenleg tárgyalási szakaszban tartó reformját követően és azzal összhangban felül kívánja vizsgálni a 850/98/EK rendeletet. A technikai intézkedésekről szóló új rendelet tehát nem készül el időben ahhoz, hogy 2013. január 1-jén hatályba léphessen. Következésképpen gondoskodni kell arról, hogy az átmeneti technikai intézkedések 2012. december 31. után fennmaradhassanak, és elegendő idő álljon rendelkezésre a technikai intézkedések új keretének kidolgozásához. A 43/2009/EK rendeletben szereplő technikai intézkedések fontosak a fenntartható halászat szempontjából, ezért gondoskodni kell azok folyamatosságáról. Ezen intézkedések (akár ideiglenes) megszüntetése kedvezőtlen hatást gyakorolna az általuk érintett állományokra, valamint a sérülékeny mélytengeri élőhelyek és a tengeri madarak ökoszisztémájára – többek között a 92/43/EGK irányelvben[6] meghatározott számos Európán belüli NATURA 2000 területen, illetve a sérülékeny mélytengeri élőhelyek védelme érdekében a nemzetközi vizeken tilalom alá helyezett területeken. Az intézkedések megszüntetése egyúttal azt is jelentené, hogy a továbbiakban nem alkalmazandó több, a 850/98/EK rendelet rendelkezéseitől való indokolt és elfogadott eltérés. Továbbá, a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság (HTMGB) szakvéleménye alapján kisebb módosításokat kellene végezni a 850/98/EK rendeletben foglalt intézkedések szempontjából következetlen vagy azokkal ellentétes technikai intézkedéseken. Hasonlóképpen, az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) által elfogadott ajánlással összhangban naprakésszé kell tenni a 43/2009/EK rendeletben foglalt meglévő intézkedéseket, továbbá a Norvégia és a Feröer szigetek, valamint az EU között 2010-ben létrejött, de az uniós jogba ez idáig át nem ültetett megállapodás értelmében bizonyos olyan technikai intézkedéseket is be kell vezetni, amelyek az Atlanti-óceán északkeleti részén csökkentik a visszadobott nyílt tengeri fajok mennyiségét. Ennélfogva helyénvaló a 850/98/EK rendeletnek a szóban forgó technikai intézkedések beillesztésével történő módosítása, lehetőség szerint törölve a 850/98/EK és az 1288/2009/EK rendeletben egyaránt szereplő, egyértelműen meghatározott elavult intézkedéseket. 2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT Az érdekelt felekkel folytatott konzultációra és hatásvizsgálatra nem volt szükség. A Bizottság által 2008-ban elfogadott, a halászati erőforrások technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz kapcsolódóan készült hatásvizsgálat[7]. Az e javaslat által érintett intézkedések többsége meglévő intézkedés, amely szerepelt a 2008. évi javaslatban, és ennélfogva a javaslathoz tartozó hatásvizsgálat tárgyát képezte. A 2008 óta történt fejlemények miatt az e javaslat által érintett legtöbb intézkedést naprakésszé kell tenni, de azok érdemben nem módosulnak, számos további intézkedés pedig nemzetközi kötelezettségekből fakad, és ezért hatásvizsgálatot nem igényel. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI · A javaslat összefoglalása · A legfontosabb feladat a szóban forgó technikai intézkedések 2012 végén történő megszűnésének megelőzése, az ugyanis kedvezőtlen hatást gyakorolna az érintett állományokra és az ökoszisztémára. Ez az említett intézkedések tekintetében jogbiztonságot nyújt arra az időre, amelynek során a közös halászati politika reformjának részeként kidolgozzák a technikai intézkedések keretéről szóló új rendeletet. · Jogalap Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdése. · A szubszidiaritás elve A javaslat az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik. · Az arányosság elve Ez a javaslat a 43/2009/EK rendeletben szereplő meglévő technikai intézkedéseket és a 850/98/EK rendeletben már létező intézkedések módosításait foglalja magában, ezért az arányosság elvének kérdése nem merül fel. · A jogi aktus típusának megválasztása Javasolt jogi aktus: európai parlamenti és tanácsi rendelet. Más jogi aktus a következő okból nem lenne megfelelő: rendelet csak rendelettel módosítható. 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK Ennek az intézkedésnek nincsenek az uniós költségvetés kiadásait növelő vonzatai. 2012/0158 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendelet módosításáról és az 1288/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[8], rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) Az átmeneti technikai intézkedéseknek a 2010. január 1-jétől 2011. június 30-ig tartó időszakra történő meghatározásáról szóló, 2009. november 27-i 1288/2009/EK rendelet[9] és az azt módosító jogszabály, a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2011. június 8-i 579/2011/EU rendelet[10] előírja a fogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókra és a közösségi vizekre bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében alkalmazandó halászati lehetőségeknek és a kapcsolódó feltételeknek a 2009. évre történő meghatározásáról szóló, 2009. január 16-i 43/2009/EK tanácsi rendeletben[11] meghatározott bizonyos technikai intézkedéseknek a 2012. december 31-ig tartó átmeneti időszakra történő meghosszabbítását. (2) Jelenleg készül a technikai védelmi intézkedések új kerete, ami indokolja e technikai intézkedések alkalmazásának átmeneti jellegű meghosszabbítását. Az új keret 2012 végéig nem lép hatályba, mivel elfogadása nagymértékben függ a közös halászati politika (KHP) reformjától. (3) A tengeri biológiai erőforrások megfelelő megóvásának és kezelésének fenntartását biztosítandó, a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló, 1998. március 30-i 850/98/EK tanácsi rendeletet az átmeneti technikai intézkedések beemelésével naprakésszé kell tenni. (4) A lazacféléknek, ingoláknak és nyálkahalaknak a rögzített felszerelésekre vonatkozó fogás-összetételi rendelkezésekből történő kizárását célzó bizonyos intézkedések érvényüket veszítették, és azokat törölni kell, mivel e fajok halászata megszűnt. (5) Fenn kell tartani a valamennyi ICES-területre vonatkozó lefölözési tilalmat, és a Norvégiával és a Feröer szigetekkel létrejött 2009. évi megállapodás szerint – a nem kívánt fogások csökkentése érdekében – be kell vezetni bizonyos fajok visszadobásának vagy visszaengedésének tilalmát, valamint azt a követelményt, amely szerint a 10 %-ban fogható méret alatti halakat tartalmazó fogások esetén máshol kell folytatni a halászati tevékenységet. (6) A halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság (HTMGB) szakvéleményére figyelemmel az ICES VIa körzetben már nincs szükség a hering egyes ívási területeinek halászati tilalom alá helyezésére a faj fenntartható halászatának biztosítása érdekében, ezért e tilalmakat hatályon kívül kell helyezni. (7) Tekintettel a homoki angolnák alacsony számát a háromujjú csüllők rossz szaporodási eredményeivel összefüggésbe hozó HTMGB-szakvéleményre, az ICES IV alterületen meglévő területlezárást – a halállomány figyelemmel kísérése érdekében engedélyezett korlátozott éves halászat kivételével – fenn kell tartani. (8) A HTMGB szakvéleménye alapján egyes, a norvég homár tekintetében halászati tilalom alá eső területeken engedélyezni kell olyan halászeszközök használatát, amelyekkel norvég homár nem fogható. (9) Az ICES és a HTMGB szakvéleményére figyelemmel a Skóciától nyugatra fekvő területen (ICES VIa körzet), a Kelta-tengeren (ICES VIIf, VIIg körzet) és az Ír-tengeren (ICES VIIa körzet) a rockalli foltos tőkehal, a közönséges tőkehal, a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal állományainak védelme érdekében alkalmazott bizonyos technikai védelmi intézkedéseket fenn kell tartani, hozzájárulva ezáltal a halállományok megóvásához. (10) Tekintettel a HTMGB szakvéleményére, engedélyezni kell az ICES VIa körzetben a fekete tőkehal kézi horogsorokkal és automatikus orsós horogsorokkal folytatott halászatát lehetővé tevő intézkedéseket, valamint az ICES VIIa körzetben található, halászati korlátozás hatálya alá tartozó területen szelektáló rács használatára vonatkozó intézkedéseket. (11) A HTMGB szakvéleményére figyelemmel a fiatal foltos tőkehalak védelme érdekében az ICES VIb körzetben végrehajtott területlezárást fenn kell tartani. (12) A HTMGB szakvéleményére figyelemmel a kék menyhal ívó rajainak védelmét célzó, az ICES VIa körzetben alkalmazott intézkedéseket fenn kell tartani. (13) Az Észak-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) által 2011-ben elfogadott, az ICES I és II alterület nemzetközi vizein a vörös álsügér védelmét szolgáló intézkedéseket fenn kell tartani. (14) A NEAFC által 2011-ben elfogadott, az Irminger-tengeren és a vele szomszédos tengereken a vörös álsügér védelmét szolgáló intézkedéseket fenn kell tartani. (15) A HTMGB véleményére figyelemmel, bizonyos feltételek mellett továbbra is engedélyezni kell a merevítőrudas zsákhálóval, elektromos áram felhasználásával folytatott halászatot az ICES IVc és IVb körzetekben. (16) Az Atlanti-óceán északkeleti részén makréla-, hering- és fattyúmakréla-halászatot folytató nyílt tengeri hajók fogáskezelési és kirakodási képességeinek korlátozására irányuló, az Unió, valamint Norvégia és a Feröer szigetek között létrejött 2009. évi megállapodás szerinti egyes intézkedések végrehajtásának állandónak kell lennie. (17) Az ICES szakvéleményére figyelemmel az ívási időszakban a felnőtt közönséges tőkehal ír-tengeri állományának védelmét célzó intézkedéseket fenn kell tartani. (18) A HTMGB szakvéleménye alapján az ICES IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES VIII, IX, X és XII alterületen a 200–600 méter mélységű vizekben kopoltyúhálókkal és állítóhálókkal folytatott halászatot csak a biológiailag érzékeny mélytengeri fajok védelmét biztosító bizonyos feltételek mellett kellene engedélyezni. (19) A szürketőkehal- és norvéghomár-állományok fenntartható kiaknázása és a visszadobásuk gyakorlatának visszaszorítása érdekében a Vizcayai-öbölben továbbra is engedélyezni kell egyes szelektív halászeszközök alkalmazását. (20) Hatályban kell tartani a NEAFC szabályozási területen található sérülékeny mélytengeri élőhelyek védelme érdekében bizonyos területekre vonatkozó, a NEAFC által 2004-ben elfogadott, valamint az ICES VIIc, VIIj, VIIk és az ICES VIIIc körzetben található egyes területekre vonatkozó, az Unió által 2008-ban elfogadott halászati korlátozásokat. (21) Az Unió és Norvégia technikai intézkedésekkel foglalkozó közös munkacsoportjának szakvéleménye szerint a Skagerrakban és Kattegatban vonóhálóval és erszényes kerítőhálóval folytatott hering-, makréla- vagy spratthalászatra vonatkozó hétvégi tilalom a halászati gyakorlatoknak az Unió, Norvégia és a Feröer szigetek által 2011-ben elfogadott változásai miatt a továbbiakban nem járul hozzá a nyílt tengeri halállományok védelméhez, és ezért a tilalmat fel kell oldani. (22) Az egyértelműség és a jobb szabályozás érdekében egyes elavult rendelkezéseket törölni kell. (23) A japán (Manilla) kagyló legkisebb fogható méretét a biológiai adatok tükrében felül kell vizsgálni. (24) A polipállomány megőrzése, és különösen a fiatal egyedek védelméhez való hozzájárulás érdekében meghatározták a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság (CECAF) hatáskörébe tartozó övezetben előforduló, harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken fogott polip legkisebb kifogható méretét. (25) Az ICES VI alterületen és az ICES VIIa körzetben a norvég homár halászati területén előforduló járulékos fogások csökkentése érdekében új előírásokat kell bevezetni a szelektáló rácsra vonatkozóan. (26) A Vizcayai-öbölben az egyes vontatott halászeszközökkel végzett halászat során bizonyos feltételekkel alkalmazható négyzetes hálószemekből álló panelekre vonatkozó előírásokat fenn kell tartani. (27) A 43/2009/EK rendelet és a 850/98/EK rendelet közötti következetlenség kiküszöbölése érdekében az ICES VIa körzetben található, halászati korlátozás hatálya alá tartozó területen engedélyezni kell a 2 méteres négyzetes hálószemekből álló panelek használatát a 112 kilowattnál alacsonyabb motorteljesítményű hajókon. (28) Az 1288/2009/EK tanácsi rendeletet hatályon kívül kell helyezni. (29) A 850/98/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A 850/98/EK rendelet az alábbiak szerint módosul: 1. A 13. cikket el kell hagyni. 2. A rendelet a következő IIIa. címmel egészül ki: „IIIa. CÍM A VISSZADOBÁS GYAKORLATÁT CSÖKKENTŐ INTÉZKEDÉSEK 19a. cikk Az előírtnál kisebb méretű tengeri élőlények (1) Az e rendelet 2. cikkében meghatározott 1–4. régióban folytatott halászati tevékenységek során kifogott, a kvóta hatálya alá tartozó minden fajt a hajó fedélzetére kell vinni, és ezt követően ki kell rakodni. (2) Az (1) bekezdésben említett rendelkezések nem érintik az e rendeletben vagy bármely más halászati jogszabályban előírt kötelezettségeket. (3) Amennyiben az 1–4. régióban az előírtnál kisebb méretű makréla, hering vagy fattyúmakréla mennyisége bármely fogási pozícióban meghaladja a fogások teljes mennyiségének 10 %-át, a hajónak másik halászati területen kell folytatnia tevékenységét.” 3. A 20. cikk (1) bekezdésének d) pontját el kell hagyni. 4. A 29a. cikk helyébe a következő szöveg lép: „29a. cikk Homokiangolna-halászatra vonatkozó területlezárás az ICES IV alterületen Tilos az Anglia és Skócia keleti partvonala által és a következő, a WGS84 rendszerben megadott földrajzi koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt földrajzi területen fogott homoki angolna kirakodása vagy a hajón való tartása: – Anglia keleti partvonalán az é. sz. 55° 30’-en lévő pont, – é. sz. 55° 30’, ny. h. 01° 00’, – é. sz. 58° 00’, ny. h. 01° 00’, – é. sz. 58° 00’, ny. h. 02° 00’, – Skócia keleti partvonalán a ny. h. 2° 00’-en lévő pont.” 5. A 29b. cikk (3) bekezdése a következőképpen módosul: „(3) Az (1) bekezdésben meghatározott tilalomtól eltérve a norvég homárt nem fogó halaskosarakkal történő halászat engedélyezett az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott földrajzi területeken és időszakokban.” 6. A rendelet a következő 29c–29h. cikkel egészül ki: „29c. cikk A foltos tőkehal védett területe (Rockalli-pad) az ICES VI alterületen (1) A horogsorok kivételével tilos foltostőkehal-halászatot folytatni a WGS84 rendszerben megadott alábbi földrajzi koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területeken belül: – é. sz. 57° 00’, ny. h. 15° 00’ – é. sz. 57° 00’, ny. h. 14° 00’ – é. sz. 56° 30’, ny. h. 14° 00’ – é. sz. 56° 30’, ny. h. 15° 00’. 29d. cikk A közönséges tőkehal, a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal halászatára vonatkozó korlátozás az ICES VI alterületen (1) Tilos a közönséges tőkehalra, foltos tőkehalra és vékonybajszú tőkehalra irányuló halászati tevékenységet folytatni az ICES VIa körzet azon részén, amely a WGS84 rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonaltól keletre vagy délre terül el: – é. sz. 54° 30’, ny. h. 10° 35’ – é. sz. 55° 20’, ny. h. 09° 50’ – é. sz. 55° 30’, ny. h. 09° 20’ – é. sz. 56° 40’, ny. h. 08° 55’ – é. sz. 57° 00’, ny. h. 09° 00’ – é. sz. 57° 20’, ny. h. 09° 20’ – é. sz. 57° 50’, ny. h. 09° 20’ – é. sz. 58° 10’, ny. h. 09° 00’ – é. sz. 58° 40’, ny. h. 07° 40’ – é. sz. 59° 00’, ny. h. 07° 30’ – é. sz. 59° 20’, ny. h. 06° 30’ – é. sz. 59° 40’, ny. h. 06° 05’ – é. sz. 59° 40’, ny. h. 05° 30’ – é. sz. 60° 00’, ny. h. 04° 50’ – é. sz. 60° 15’, ny. h. 04° 00’. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott területen tartózkodó valamennyi hajó gondoskodik arról, hogy a fedélzetén szállított halászeszközei az 1224/2009/EK rendelet[12] 47. cikkével összhangban legyenek lerögzítve és elhelyezve. (3) Az (1) bekezdéstől eltérve, meghatározott területeken és időszakokban engedélyezett a cölöpökkel rögzített part menti hálókkal, fésű- és étikagyló-kotróhálókkal, kézi horogsorokkal, gépesített orsós horogsorokkal, húzóhálókkal és tengerparti vonóhálókkal, csapdákkal és kosarakkal folytatott halászati tevékenység, amennyiben: a) i. a cölöpökkel rögzített part menti hálókon, fésű- és étikagyló-kotróhálókon, kézi horogsorokon, gépesített orsós horogsorokon, húzóhálókon és tengerparti vonóhálókon, csapdákon és kosarakon kívül a fedélzeten nincs más halászeszköz; és b) a fedélzeten csak makrélát, sávos tőkehalat, fekete tőkehalat és lazacot vagy – a puhatestűek kivételével – kagylókat és héjas állatokat tárolnak, ilyeneket rakodnak ki vagy visznek a szárazföldre. (4) Az (1) bekezdéstől eltérve, 55 mm-nél kisebb szembőségű hálókkal végezhető halászati tevékenység az említett bekezdésben meghatározott területen, amennyiben: a) a fedélzeten nincs 55 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű háló; és b) heringen, makrélán, szardínián, szardinellán, fattyúmakrélán, spratton, vékonybajszú tőkehalon, disznófejű halon és ezüstlazacon kívül a fedélzeten nem tárolnak más halat. (5) Az (1) bekezdéstől eltérve, engedélyezett a norvég homár halászata, amennyiben: a) az alkalmazott halászeszköz szelektáló ráccsal, vagy a XIVc. melléklet szerinti négyzetes hálószemekből álló panellel van ellátva a XIVa. melléklettel összhangban; b) a halászeszköz legalább 80 mm szembőségű hálóval rendelkezik; c) a fedélzeten tartott fogás tömegének 30 %-át norvég homár alkotja; d) a fedélzeten tartott fogás tömegének legfeljebb 10 %-a lehet közönséges tőkehal, foltos tőkehal és vékonybajszú tőkehal bármilyen keveréke. (6) Az (5) bekezdés nem alkalmazandó a WGS84 rendszerben megadott, következő földrajzi koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt földrajzi területen: – é. sz. 59° 05’, ny. h. 06° 45’ – é. sz. 59° 30’, ny. h. 06° 00’ – é. sz. 59° 40’, ny. h. 05° 00’ – é. sz. 60° 00’, ny. h. 04° 00’ – é. sz. 59° 30’, ny. h. 04° 00’ – é. sz. 59° 05’, ny. h. 06° 45’. (7) Az (1) bekezdéstől eltérve, engedélyezett a vonóhálókkal, fenékvonóhálókkal vagy hasonló eszközökkel történő halászat, amennyiben: a) a hajó fedélzetén levő valamennyi háló szembősége legalább 120 mm a legalább 15 m teljes hosszúságú hajók esetében, a többi hajó esetében pedig legalább 110 mm; b) a fedélzeten tartott fogás tömegének legfeljebb 30 %-a lehet közönséges tőkehal, foltos tőkehal és vékonybajszú tőkehal bármilyen keveréke; c) abban az esetben, ha a fedélzeten tartott fogásnak kevesebb mint 90 %-a fekete tőkehal, a használt halászati eszköz rendelkezik a XIVc. mellékletben leírt négyzetes hálószemekből álló panellel; és d) abban az esetben, ha a hajó teljes hosszúsága nem haladja meg a 15 métert, függetlenül a fedélzeten tartott feketetőkehal-fogás mennyiségétől, a használt halászati eszköz rendelkezik a XIVd. mellékletben leírt négyzetes hálószemekből álló panellel. (8) A (7) bekezdés nem alkalmazandó a WGS84 rendszerben megadott, következő földrajzi koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt földrajzi területen: – é. sz. 59° 05’, ny. h. 06° 45’ – é. sz. 59° 30’, ny. h. 06° 00’ – é. sz. 59° 40’, ny. h. 05° 00’ – é. sz. 60° 00’, ny. h. 04° 00’ – é. sz. 59° 30’, ny. h. 04° 00’ – é. sz. 59° 05’, ny. h. 06° 45’. (9) Január 1. és június 30. között minden érintett tagállam fedélzeti megfigyelőprogramot hajt végre a (6) és (7) bekezdésben foglalt eltéréseket élvező hajók fogásaival és a visszadobásokkal kapcsolatos mintavétel céljából. A megfigyelőprogramokat a vonatkozó előírásokban foglalt kötelezettségek sérelme nélkül kell végrehajtani, és törekedni kell a közönségestőkehal-, a foltostőkehal- és a vékonybajszútőkehal-fogások és -visszadobások legalább 20 %-os pontossággal történő megbecsülésére. (10) Az érintett tagállamok legkésőbb a program végrehajtása szerinti év június 30. napjáig előzetes jelentést nyújtanak be a Bizottságnak a megfigyelőprogram hatálya alá tartozó hajók teljes fogásairól és visszadobásairól. Az adott naptári évre vonatkozó zárójelentést legkésőbb a szóban forgó naptári évet követő év február 1-jéig kell benyújtani. 29e. cikk A közönséges tőkehal halászatára vonatkozó korlátozás az ICES VII alterületen (1) Február 1-jétől március 31-ig tilos halászati tevékenységet folytatni az ICES VII alterületen belül a következő statisztikai ICES-négyszögek alkotta területen: 30E4, 31E4, 32E3. Ez a tilalom nem alkalmazandó az alapvonaltól számított 6 tengeri mérföld szélességű sávban. (2) Az (1) bekezdéstől eltérve, meghatározott területeken és időszakokban engedélyezett a cölöpökkel rögzített part menti hálókkal, fésű- és étikagyló-kotróhálókkal, húzóhálókkal és tengerparti vonóhálókkal, kézi horogsorokkal, gépesített orsós horogsorokkal, csapdákkal és kosarakkal folytatott halászati tevékenység, amennyiben: a) a cölöpökkel rögzített part menti hálókon, fésű- és étikagyló-kotróhálókon, húzóhálókon és tengerparti vonóhálókon, kézi horogsorokon, gépesített orsós horogsorokon, csapdákon és kosarakon kívül a fedélzeten nincs más halászeszköz; és b) a fedélzeten csak makrélát, sávos tőkehalat, lazacot vagy – a puhatestűek kivételével – kagylókat és héjas állatokat tárolnak, ilyeneket rakodnak ki vagy visznek a szárazföldre. (3) Az (1) bekezdéstől eltérve, 55 mm-nél kisebb szembőségű hálókkal végezhető halászati tevékenység az említett bekezdésben meghatározott területen, amennyiben: a) a fedélzeten nincs 55 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű háló; és b) heringen, makrélán, szardínián, szardinellán, fattyúmakrélán, spratton, vékonybajszú tőkehalon, disznófejű halon és ezüstlazacon kívül a fedélzeten nem tárolnak más halat. 29f. cikk A kék menyhal védelmére vonatkozó különös szabályok (1) A március 1-jétől május 31-ig tartó időszakban tilos halászati utanként 6 tonnánál nagyobb mennyiségű kék menyhalat a fedélzeten tárolni az ICES VIa körzetnek a WGS84 rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt részén: a) A skót kontinentális talapzat széle – é. sz. 59° 58’, ny. h. 07° 00’ – é. sz. 59° 55’, ny. h. 06° 47’ – é. sz. 59° 51’, ny. h. 06° 28’ – é. sz. 59° 45’, ny. h. 06° 38’ – é. sz. 59° 27’, ny. h. 06° 42’ – é. sz. 59° 22’, ny. h. 06° 47’ – é. sz. 59° 15’, ny. h. 07° 15’ – é. sz. 59° 07’, ny. h. 07° 31’ – é. sz. 58° 52’, ny. h. 07° 44’ – é. sz. 58° 44’, ny. h. 08° 11’ – é. sz. 58° 43’, ny. h. 08° 27’ – é. sz. 58° 28’, ny. h. 09°16’ – é. sz. 58° 15’, ny. h. 09° 32’ – é. sz. 58° 15’, ny. h. 09° 45’ – é. sz. 58° 30’, ny. h. 09° 45’ – é. sz. 59° 30’, ny. h. 07° 00’ b) A Rosemary-pad széle – é. sz. 60° 00’, ny. h. 11° 00’ – é. sz. 59° 00’, ny. h. 11° 00’ – é. sz. 59º 00’, ny. h. 09º 00’ – é. sz. 59º 30’, ny. h. 09º 00’ – é. sz. 59º 30’, ny. h. 10º 00’ – é. sz. 60º 00’, ny. h. 10º 00’ Nem foglalja magában a WGS84 rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt területet: – é. sz. 59° 15’, ny. h. 10° 24’ – é. sz. 59° 10’, ny. h. 10° 22’ – é. sz. 59° 08’, ny. h. 10° 07’ – é. sz. 59° 11’, ny. h. 09° 59’ – é. sz. 59° 15’, ny. h. 09° 58’ – é. sz. 59° 22’, ny. h. 10° 02’ – é. sz. 59° 23’, ny. h. 10° 11’ – é. sz. 59° 20’, ny. h. 10° 19’. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott területekre való belépéskor és onnan történő kilépéskor a halászhajó parancsnoka feljegyzi a hajónaplóba a belépés és a kilépés dátumát, időpontját és pontos helyét. (3) Az (1) bekezdésben meghatározott két területen, amennyiben egy hajón 6 tonna kék menyhal gyűlik össze: a) a hajó haladéktalanul abbahagyja a halászatot és kilép a szóban forgó területekről; b) a fogás kirakodásáig egyik területre se léphet be újra; c) a tengerbe semmilyen mennyiségű kék menyhalat nem enged vissza. (4) A 2347/2002/EK rendelet[13] 8. cikkében említett, az (1) bekezdésben meghatározott területek egyikén tartózkodó halászhajókra kijelölt megfigyelők – az említett cikk szerinti kötelezettségeiken túlmenően – megmérik a kék menyhal fogásainak megfelelő mintáiban található egyedeket, és meghatározzák az almintákban lévő halak ivarérettségét. A HTMGB szakvéleménye alapján a tagállamok részletes eljárásokat dolgoznak ki a mintavételre és az eredmények összevetésére. (5) A február 15. és április 15. közötti időszakban tilos a fenékvonóhálók, kopoltyúhálók, illetve horogsorok használata a WGS84 koordináta-rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területen belül: – é. sz. 60° 58,76’, ny. h. 27° 27,32’ – é. sz. 60° 56,02’, ny. h. 27° 31,16’ – é. sz. 60° 59,76’, ny. h. 27° 43,48’ – é. sz. 60° 03,00’, ny. h. 27° 39,41’. 29g. cikk Az ICES I és II alterület nemzetközi vizein folytatott vörösálsügér-halászatra vonatkozó intézkedések (1) A vörös álsügérnek az ICES I és II alterület nemzetközi vizein folyó célzott halászata kizárólag az augusztus 15. és november 30. közötti időszakban engedélyezett olyan hajók számára, amelyek a NEAFC szabályozási területen korábban is folytattak vörösálsügér-halászatot. (2) A hajók más halfajok halászata során fogott járulékos vörösálsügér-fogásukat a hajón lévő teljes fogás 1 %-ára korlátozzák. (3) Az e halászati területen fogott, belezett és fejezett – a japán metszést is ideértve – vörös álsügérekre alkalmazandó átváltási tényező 1,70. (4) Az 1236/2010/EU rendelet[14] 9. cikke (1) bekezdésének b) pontjától eltérve az ilyen halászatot folytató halászhajók parancsnokai naponta jelentést tesznek fogásukról. (5) Az 1236/2010/EU rendelet 5. cikkében foglalt rendelkezések teljesülése mellett a vörös álsügér halászatára vonatkozó engedély csak akkor érvényes, ha a hajók által a 1236/2010/EU rendelet 9. cikkének (1) bekezdése alapján benyújtott jelentéseket az 1236/2010/EU rendelet 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően nyilvántartják. (6) A tagállamok biztosítják, hogy a lobogójuk alatt közlekedő hajókon tudományos megfigyelők tudományos adatokat gyűjtsenek. Az összegyűjtött adatok tartalmazzák legalább a nemre, az életkorra és a testhosszra vonatkozó, mélységi bontásban megadott reprezentatív adatokat. Ezt az információt a tagállamok illetékes hatóságai elküldik az ICES-nek. (7) A Bizottság tájékoztatja a tagállamokat arról, hogy a NEAFC titkársága mikor értesítette a NEAFC szerződő feleit a teljes kifogható mennyiség teljes mértékű kimerítéséről. E naptól kezdődően a tagállamok a lobogójuk alatt közlekedő hajók számára megtiltják a vörös álsügér célzott halászatát. 29h. cikk Az Irminger-tengeren és a vele szomszédos tengereken folytatott vörösálsügér-halászatra vonatkozó intézkedések (1) Minden év május 10-e előtt tilos a vörös álsügér halászata az ICES V alterület nemzetközi vizeinek és az ICES XII és XIV alterület uniós vizeinek a WGS84 rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt részén (a továbbiakban: a vörösálsügér-védelmi terület): – é. sz. 64° 45’, ny. h. 28° 30’ – é. sz. 62° 50’, ny. h. 25° 45’ – é. sz. 61° 55’, ny. h. 26° 45’ – é. sz. 61° 00’, ny. h. 26° 30’ – é. sz. 59° 00’, ny. h. 30° 00’ – é. sz. 59° 00’, ny. h. 34° 00’ – é. sz. 61° 30’, ny. h. 34° 00’ – é. sz. 62° 50’, ny. h. 36° 00’ – é. sz. 64° 45’, ny. h. 28° 30’. (2) Tilos a 100 mm-nél kisebb szembőségű vonóhálók használata. (3) Az e halászati területen fogott, belezett és fejezett – a japán metszést is ideértve – vörös álsügérekre alkalmazandó átváltási tényező 1,70. (4) A vörösálsügér-védelmi területen kívül halászati tevékenységet folytató halászhajó parancsnoka az egyes naptári napokon végzett halászati műveletek befejezését követően naponta továbbítja az 1236/2010/EU rendelet 9. cikke (1) bekezdésének b) pontjában előírt fogási jelentést. A jelentés feltünteti a fogásokra vonatkozó utolsó közlés óta halászott, fedélzeten lévő fogásmennyiségeket. (5) Az 1236/2010/EU rendelet 5. cikkében foglalt rendelkezések teljesülése mellett a vörös álsügér halászatára vonatkozó engedély csak akkor érvényes, ha a hajók által benyújtott jelentések összhangban állnak az 1236/2010/EU rendelet 9. cikkének (1) bekezdésével, és azokat az 1236/2010/EU rendelet 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően nyilvántartják. (6) Az (5) bekezdésben említett jelentéseket a vonatkozó előírásoknak megfelelően kell elkészíteni.” 7. A szöveg a következő 31a. cikkel egészül ki: „31a. cikk Elektromos halászat az ICES IVc és IVb körzetben (1) A 31. cikktől eltérve engedélyezhető a merevítőrudas vonóhálóval, elektromos áram felhasználásával folytatott halászat az ICES IVc és IVb körzetben a következő, a WGS84 koordináta-rendszerben megadott földrajzi pontokat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt területtől délre: – az Egyesült Királyság keleti partvonalán az é. sz. 55°-on lévő pont, – onnan keletre az é. sz. 55°, k. h. 5°, – onnan északra az é. sz. 56°, – végül onnan keletre Dánia nyugati partvonalán az é. sz. 56°-on lévő pont. (2) Elektromos áram felhasználásával folytatott halászat csak akkor engedélyezhető, ha: a) az egyes tagállamok merevítőrudas vonóhálót használó flottájának legfeljebb 5 %-a halászik elektromos áram segítségével; b) az egyes merevítőrudas vonóhálók által felhasználható, kilowattban kifejezett elektromos áram maximális értéke legfeljebb a vonóháló méterben megadott hosszának 1,25-szorosa; c) az elektródák közötti tényleges feszültség legfeljebb 15 V; d) a hajó olyan számítógép-vezérlésű kezelőrendszerrel van felszerelve, amely legalább az utolsó 100 hálókivetés tekintetében rögzíti a zsákhálók által felhasznált elektromos áram maximális értékét és az elektródák közötti tényleges feszültséget. A számítógépes kezelőrendszerhez illetéktelen személy nem férhet hozzá; e) az alín elülső részén tilos ijesztőláncot használni.” 8. A szöveg a következő 32a. cikkel egészül ki: „32a. cikk Fogáskezelési és kirakodási korlátozások a nyílt tengeri hajókon (1) A NEAFC-egyezmény hatálya alá tartozó, az 1236/2010/EU rendelet 3. cikkének (3) bekezdésében meghatározott területen üzemelő, makréla-, hering- és fattyúmakréla-halászatot folytató nyílt tengeri hajók fedélzetén található vízleválasztók rácstávolsága legfeljebb 10 mm lehet. A rácsokat hegesztéssel kell rögzíteni. Amennyiben a vízleválasztón rácsok helyett nyílások találhatók, az egyes nyílások átmérője nem haladhatja meg a 10 mm-t. A vízleválasztókhoz vezető csúszkák nyílásainak átmérője nem haladhatja meg a 15 mm-t. (2) A NEAFC-egyezmény hatálya alá tartozó területeken üzemelő nyílt tengeri hajók esetében tilos a halaknak a puffertartályokból vagy a hűtött tengervíz-tartályokból történő, a hajó biztonsági vonala alatti kirakodása. (3) A hajóparancsnok elküldi a lobogó szerinti tagállam illetékes halászati hatóságainak a NEAFC-egyezmény hatálya alá tartozó területen üzemelő, makréla-, hering- és fattyúmakréla-halászatot folytató nyílt tengeri hajók fogáskezelési és kirakodási képességeihez kapcsolódó, a lobogó szerinti tagállam illetékes hatóságai által hitelesített tervrajzokat, valamint azok módosításait. A hajó lobogója szerinti tagállam illetékes hatóságai rendszeresen ellenőrzik a benyújtott tervrajzok pontosságát. A tervrajzok másolatának mindenkor elérhetőnek kell lennie a fedélzeten.” 9. A rendelet a következő 34a–34f. cikkel egészül ki: „34a. cikk Technikai védelmi intézkedések az Ír-tengeren (1) A február 14-től április 30-ig tartó időszakban tilos fenéken vontatott vonóhálót, kerítőhálót vagy hasonló vontatott hálót, mindenféle kopoltyúhálót, tükörhálót, állítóhálót vagy hasonló rögzített hálót, vagy bármilyen, horgokat használó halászeszközt használni az ICES VIIa körzetnek a következő területekkel határolt részén: – Írország keleti partvonala és Észak-Írország keleti partvonala, valamint – a következő földrajzi koordinátákat loxodromákkal összekötő egyenes vonalak: – Észak-Írországban az Ards-félsziget keleti partvonala az é. sz. 54° 30’-nél, – é. sz. 54° 30’, ny. h. 04° 50’, – é. sz. 53° 15’, ny. h. 04° 50’, – Írország keleti partvonalán az é. sz. 53° 15’-en lévő pont. (2) Az (1) bekezdéstől eltérve, az ott említett területen és időszakon belül: a) engedélyezett fenékvonóháló használata, feltéve, hogy semmilyen más halászeszköz-típust nem tartanak a fedélzeten, továbbá hogy e vonóhálók: – 70–79 mm-es vagy 80–99 mm-es szembőségűek; és – minden részükön kizárólag 300 mm-nél nagyobb szemekből állnak; és – azokat kizárólag a WGS84 koordináta-rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területen használják: – é. sz. 53° 30’, ny. h. 05° 30’ – é. sz. 53° 30’, ny. h. 05° 20’ – é. sz. 54° 20’, ny. h. 04° 50’ – é. sz. 54° 30’, ny. h. 05° 10’ – é. sz. 54° 30’, ny. h. 05° 20’ – é. sz. 54° 00’, ny. h. 05° 50’ – é. sz. 54° 00’, ny. h. 06° 10’ – é. sz. 53° 45’, ny. h. 06° 10’ – é. sz. 53° 45’, ny. h. 05° 30’ – é. sz. 53° 30’, ny. h. 05° 30’ b) engedélyezett fenékvonóháló, kerítőháló vagy egyéb hasonló, elválasztó panellel vagy szelektáló ráccsal rendelkező vontatott háló használata, feltéve, hogy semmilyen más halászeszköz-típust nem tartanak a fedélzeten, továbbá hogy e vonóhálók: – eleget tesznek a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott feltételeknek; – elválasztó panel esetén a 254/2002/EK tanácsi rendelet[15] mellékletében előírt műszaki jellemzőknek megfelelően készültek, és – szelektáló rács esetén megfelelnek a XIVa. mellékletnek. c) engedélyezett továbbá fenékvonóháló, kerítőháló vagy egyéb hasonló, elválasztó panellel vagy szelektáló ráccsal rendelkező vontatott háló használata a WGS84 koordináta-rendszerben megadott következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területen belül: – é. sz. 53° 45’, ny. h. 06° 00’ – é. sz. 53° 45’, ny. h. 05° 30’ – é. sz. 53° 30’, ny. h. 05° 30’ – é. sz. 53° 30’, ny. h. 06° 00’ – é. sz. 53° 45’, ny. h. 06° 00’. 34b. cikk A kopoltyúhálók használata az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES VIII, IX, X és XII alterületen (1) Az uniós halászhajók nem alkalmazhatnak fenékrögzítéses kopoltyúhálót, állítóhálót vagy tükörhálót olyan helyeken, ahol az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES XII alterületnek a ny. h. 27°-tól keletre eső részén, valamint a VIII, IX és X alterületen a tenger térkép szerinti mélysége meghaladja a 200 métert. (2) A fenékrögzítéses kopoltyúhálóval vagy állítóhálóval halászó hajóknak, minden olyan helyen, ahol az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES XII alterületnek a ny. h. 27°-tól keletre eső részén, valamint a VIII, IX és X alterületen a tenger térkép szerinti mélysége meghaladja a 200 métert, a lobogó szerinti tagállam által kiállított, rögzített hálóra vonatkozó különleges engedéllyel kell rendelkezniük. (3) Az (1) bekezdéstől eltérve a következő halászeszközök használata engedélyezhető: a) az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES XII alterületnek a ny. h. 27°-tól keletre eső részében kivetett, 120 mm-es vagy annál nagyobb, de 150 mm-nél kisebb szembőségű kopoltyúhálók, az ICES VIIIa, VIIIb, VIIId körzetben és az ICES X alterületen telepített, 100 mm-es vagy annál nagyobb, de 130 mm-nél kisebb szembőségű kopoltyúhálók, valamint az ICES VIIIc körzetben és az ICES IX alterületen kivetett, 80 mm-es vagy annál nagyobb, de 110 mm-nél kisebb szembőségű kopoltyúhálók, amennyiben: – azokat a térkép szerint 600 méternél sekélyebb vízben használják; – legfeljebb 100 hálószem hosszúságúak és merülési arányuk legalább 0,5; – úszókkal vagy hasonló tartozékokkal vannak felszerelve; – a hálók legfeljebb 5 tengeri mérföld hosszan nyúlnak el, és az egy időben kivetett összes háló teljes hossza hajónként nem haladja meg a 25 km-t; – a merítési idő legfeljebb 24 óra lehet; b) 250 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű állítóhálók, amennyiben: – azokat a térkép szerint 600 méternél sekélyebb vízben használják; – legfeljebb 15 hálószem hosszúságúak és merülési arányuk legalább 0,33; – nincsenek felszerelve úszókkal vagy hasonló tartozékokkal; – az egyes hálók legfeljebb 10 km hosszan nyúlhatnak el. Az egy időben kivetett összes háló teljes hossza nem haladhatja meg a hajónkénti 100 km-t; – a merítési idő legfeljebb 72 óra lehet; c) az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES XII alterületnek a ny. h. 27°-tól keletre eső részében kivetett, legalább 100 mm-es, de 130 mm-nél kisebb szembőségű kopoltyúhálók, amennyiben: – 200 m-nél mélyebb és 600 m-nél sekélyebb vízben használják azokat; – legfeljebb 100 hálószem hosszúságúak és merülési arányuk legalább 0,5; – úszókkal vagy hasonló tartozékokkal vannak felszerelve; – a hálók hossza egyenként legfeljebb 4 tengeri mérföld lehet, és az egy időben kivetett hálók teljes hossza hajónként nem haladhatja meg a 20 km-t; – a merítési idő legfeljebb 24 óra lehet; – a fedélzeten tartott fogás tömegének 85 %-át szürke tőkehal alkotja; – a halászatban részt vevő hajók száma nem haladhatja meg a 2008-ban regisztrált szintet; – a halászatban részt vevő hajó parancsnoka a kikötő elhagyása előtt bejegyzi a hajónaplóba a hajó fedélzetén található eszközök mennyiségét és teljes hosszát. Legalább az indulások 15 %-ánál ellenőrzést kell végezni. – a hajóparancsnok gondoskodik róla, hogy a kirakodás ideje alatt az adott hajóútra vonatkozóan a közösségi hajónaplóban foglalt eszközök 90 %-a megtalálható legyen a fedélzeten; és – az 50 kg-nál nagyobb mennyiségben kifogott valamennyi faj mennyiségét és az 50 kg-ot meghaladó visszadobott halmennyiségeket be kell jegyezni a közösségi hajónaplóba. (4) Ez az eltérés azonban az 1236/2010/EU rendelet 3. cikkének (3) bekezdésében meghatározott, a NEAFC-egyezmény hatálya alá tartozó területen nem alkalmazandó. (5) A (3) bekezdés a) és b) pontjában említett eszközök közül egy időben csak az egyik tárolható a fedélzeten. A hajók az egyidejűleg kivethető hálócsoportok esetében engedélyezett maximális hossznál 20 %-kal hosszabb hálókat szállíthatnak. (6) A (2) bekezdésben említett rögzített hálóra vonatkozó engedéllyel rendelkező hajó parancsnoka a kikötőből való indulás előtt és az oda való visszatérést követően a hajónaplóban rögzíti a hajókon szállított eszközök számát és hosszát, és köteles elszámolni a két mennyiség közötti esetleges különbséggel. (7) A (3) bekezdés c) pontjában említett eltéréssel élő hajók tekintetében legalább az indulások 15 %-ánál ellenőrzést kell végezni. (8) Az illetékes hatóságoknak jogukban áll eltávolítani a tengeren az ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk körzetben és az ICES XII alterületnek a ny. h. 27°-tól keletre eső részén, valamint a VIII, IX és X alterületen talált elhagyott eszközöket a következő esetekben: a) az eszköz nem megfelelően jelölt; b) a jelzőbóják és a VMS-adatok jelzik, hogy a tulajdonos 120 óránál tovább tartózkodott az eszköz 100 tengeri mérföldön belüli sugarában; c) az eszközt olyan vizeken használták, amelyek térkép szerinti mélysége nagyobb a megengedettnél; d) az eszköz illegális szembőséggel rendelkezik. (9) A (6) bekezdésben említett rögzített hálóra vonatkozó engedéllyel rendelkező hajó parancsnoka valamennyi halászati út során feljegyzi: – a kivetett háló szembőségét, – a háló névleges hosszúságát, – a hálócsoportban lévő hálók számát, – a kivetett hálócsoportok számát, – minden egyes kivetett hálócsoport földrajzi helyzetét, – minden egyes kivetett hálócsoport merítési mélységét, – minden egyes kivetett hálócsoport merítési idejét, – az elveszített eszközök mennyiségét, utolsó ismert helyüket és az elveszítés időpontját. (10) A (2) bekezdésben említett rögzített hálóra vonatkozó engedély birtokában halászó hajók kizárólag a tagállamok által, a 2347/2002/EK rendelet[16] 7. cikke szerint kijelölt kikötőkben rakodhatnak ki. (11) A (3) bekezdés b) pontjában említett halászeszközt használó hajók fedélzetén lévő cápamennyiség nem lehet több a fedélzeten tárolt tengeri élőlények élőtömegben mért összmennyiségének 5 %-ánál. 34c. cikk A Vizcayai-öbölben engedélyezett, egyes vontatott halászeszközökkel végzett halászat feltételei (1) A 494/2002/EK bizottsági rendelet[17] 5. cikkének (2) bekezdésében megállapított rendelkezésektől eltérve, a merevítőrudas zsákhálók kivételével engedélyezett a 70–99 mm-es szembőségű vonóhálók, kerítőhálók és hasonló halászeszközök használata a 494/2002/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b pontjában meghatározott területen, amennyiben az adott eszköz a XIVb. melléklettel összhangban rendelkezik négyzetes hálószemekből álló panellel. (2) Az ICES VIIIa és VIIIb körzetben történő halászatkor használható szelektáló rács és tartozékai a zsákvég előtt és/vagy 60 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű, négyzetes hálószemekből álló panel a zsákvég előtti toldat alsó részén. Az e rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkében és 9. cikkének (1) bekezdésében, valamint a 494/2002 rendelet 3. cikkének a) és b) pontjában foglalt rendelkezések nem alkalmazandók a vonóháló azon szakaszára, ahová az említett szelektáló eszközöket felszerelik. 34d. cikk Intézkedések a NEAFC szabályozási területen található sérülékeny mélytengeri élőhelyek védelmére (1) Tilos a fenékvonóhálóval és rögzített halászeszközökkel – ideértve a tengerfenéken rögzített kopoltyúhálókat, illetve horogsorokat – folytatott halászat a következő, a WGS84 rendszerben megadott koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területeken belül: Hecate-fenékhegyek: – é. sz. 52° 21,2866’, ny. h. 31° 09,2688’ – é. sz. 52° 20,8167’, ny. h. 30° 51,5258’ – é. sz. 52° 12,0777’, ny. h. 30°54,3824’ – é. sz. 52° 12,4144’, ny. h. 31° 14,8168’ – é. sz. 52° 21,2866’, ny. h. 31° 09,2688’ Faraday-fenékhegyek: – é. sz. 50° 01,7968’, ny. h. 29° 37,8077’ – é. sz. 49° 59,1490’, ny. h. 29° 29,4580’ – é. sz. 49° 52,6429’, ny. h. 29° 30,2820’ – é. sz. 49° 44,3831’, ny. h. 29° 02,8711’ – é. sz. 49° 44,4186’, ny. h. 28° 52,4340’ – é. sz. 49° 36,4557’, ny. h. 28° 39,4703’ – é. sz. 49° 29,9701’, ny. h. 28° 45,0183’ – é. sz. 49° 49,4197’, ny. h. 29° 42,0923’ – é. sz. 50° 01,7968’, ny. h. 29° 37,8077’ A Reykjanesi-hátság egy része: – é. sz. 55° 04,5327’, ny. h. 36° 49,0135’ – é. sz. 55° 05,4804’, ny. h. 35° 58,9784’ – é. sz. 54° 58,9914’, ny. h. 34° 41,3634’ – é. sz. 54° 41,1841’, ny. h. 34° 00,0514’ – é. sz. 54° 00,0000’, ny. h. 34° 00,0000’ – é. sz. 53° 54,6406’, ny. h. 34° 49,9842’ – é. sz. 53° 58,9668’, ny. h. 36° 39,1260’ – é. sz. 55° 04,5327’, ny. h. 36° 49,0135’ Altair-fenékhegyek: – é. sz. 44° 50,4953’, ny. h. 34° 26,9128’ – é. sz. 44° 47,2611’, ny. h. 33° 48,5158’ – é. sz. 44° 31,2006’, ny. h. 33° 50,1636’ – é. sz. 44° 38,0481’, ny. h. 34° 11,9715’ – é. sz. 44° 38,9470’, ny. h. 34° 27,6819’ – é. sz. 44° 50,4953’, ny. h. 34° 26,9128’ Antialtair-fenékhegyek: – é. sz. 43° 43,1307’, ny. h. 22° 44,1174’ – é. sz. 43° 39,5557’, ny. h. 22° 19,2335’ – é. sz. 43° 31,2802’, ny. h. 22° 08,7964’ – é. sz. 43° 27,7335’, ny. h. 22° 14,6192’ – é. sz. 43° 30,9616’, ny. h. 22° 32,0325’ – é. sz. 43° 40,6286’, ny. h. 22° 47,0288’ – é. sz. 43° 43,1307’, ny. h. 22° 44,1174’ Hatton-pad: – é. sz. 59° 26,00’, ny. h. 14° 30,00’ – é. sz. 59º 12,00’, ny. h. 15º 08,00’ – é. sz. 59° 01,00’, ny. h. 17° 00,00’ – é. sz. 58° 50,00’, ny. h. 17° 38,00’ – é. sz. 58° 30,00’, ny. h. 17° 52,00’ – é. sz. 58° 30,00’, ny. h. 18° 22,00’ – é. sz. 58° 03,00’, ny. h. 18° 22,00’ – é. sz. 58° 03,00’, ny. h. 17° 30,00’ – é. sz. 57° 55,00’, ny. h. 17° 30,00’ – é. sz. 57° 45,00’, ny. h. 19° 15,00’ – é. sz. 58° 11,15’, ny. h. 18° 57,51’ – é. sz. 58° 11,57’, ny. h. 19° 11,97’ – é. sz. 58° 27,75’, ny. h. 19° 11,65’ – é. sz. 58° 39,09’, ny. h. 19° 14,28’ – é. sz. 58° 38,11’, ny. h. 19° 01,29’ – é. sz. 58° 53,14’, ny. h. 18° 43,54’ – é. sz. 59° 00,29’, ny. h. 18° 01,31’ – é. sz. 59° 08,01’, ny. h. 17° 49,31’ – é. sz. 59° 08,75’, ny. h. 18° 01,47’ – é. sz. 59° 15,16’, ny. h. 18° 01,56’ – é. sz. 59° 24,17’, ny. h. 17° 31,22’ – é. sz. 59° 21,77’, ny. h. 17° 15,36’ – é. sz. 59° 26,91’, ny. h. 17° 01,66’ – é. sz. 59° 42,69’, ny. h. 16° 45,96’ – é. sz. 59° 20,97′, ny. h. 15° 44,75’ – é. sz. 59º 21,00’, ny. h. 15º 40,00’ – é. sz. 59° 26,00’, ny. h. 14° 30,00’ A Rockalli-pad északnyugati része: – é. sz. 57° 00’, ny. h. 14° 53’ – é. sz. 57° 37’, ny. h. 14° 42’ – é. sz. 57° 55’, ny. h. 14° 24’ – é. sz .58° 15’, ny. h. 13° 50’ – é. sz. 57° 57’, ny. h. 13° 09’ – é. sz. 57° 50’, ny. h. 13° 14’ – é. sz. 57° 57’, ny. h. 13° 45’ – é. sz. 57° 49’, ny. h. 14° 06’ – é. sz. 57° 29’, ny. h. 14° 19’ – é. sz. 57° 22’, ny. h. 14° 19’ – é. sz. 57° 00’, ny. h. 14° 34’ – é. sz. 56° 56’, ny. h. 14° 36’ – é. sz. 56° 56’, ny. h. 14° 51’ A Rockalli-pad délnyugati része: – é. sz. 56° 24’, ny. h. 15° 37’ – é. sz. 56° 21’, ny. h. 14° 58’ – é. sz. 56° 04’, ny. h. 15° 10’ – é. sz. 55° 51’, ny. h. 15° 37’ – é. sz. 56° 10’, ny. h. 15° 52’ Logachev Mound: – é. sz. 55° 17’, ny. h. 16° 10’ – é. sz. 55° 34’, ny. h. 15° 07’ – é. sz. 55° 50’, ny. h. 15° 15’ – é. sz. 55° 33’, ny. h. 16° 16’ – é. sz. 55° 17’, ny. h. 16° 10’ A Rockalli-pad nyugati része: – é. sz. 57° 20’, ny. h. 16° 30’ – é. sz. 57° 05’, ny. h. 15° 58’ – é. sz. 56° 21’, ny. h. 17° 17’ – é. sz. 56° 40’, ny. h. 17° 50’. (2) Ha a NEAFC szabályozási területén belüli új vagy meglévő fenékhalászati területeken folytatott halászati műveletek során az elő korall vagy az élő szivacs mennyisége hálónként meghaladja a 60 kg élő korall és/vagy 800 kg élő szivacs küszöbértéket, a hajónak tájékoztatnia kell erről a lobogó szerinti államát, be kell szüntetnie a halászatot és legalább két tengeri mérföldre el kell távolodnia attól a helytől, amely a bizonyítékok szerint a legközelebb van ezen fogás pontos helyéhez. 34e. cikk Intézkedések az ICES VIIc, VIIj, VIIk körzetben található sérülékeny mélytengeri élőhelyek védelmére (1) Tilos a fenékvonóhálóval és rögzített halászeszközökkel – ideértve a tengerfenéken rögzített kopoltyúhálókat, illetve horogsorokat – folytatott halászat a következő, a WGS84 koordináta-rendszerben megadott koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területeken belül: Belgica Mound Province: – é. sz. 51° 29,4’, ny. h. 11° 51,6’ – é. sz. 51° 32,4’, ny. h. 11° 41,4’ – é. sz. 51° 15,6’, ny. h. 11° 33,0’ – é. sz. 51° 13,8’, ny. h. 11° 44,4’ Hovland Mound Province: – é. sz .52° 16,2’, ny. h. 13° 12,6’ – é. sz. 52° 24,0’, ny. h. 12° 58,2’ – é. sz. 52° 16,8’, ny. h. 12° 54,0’ – é. sz. 52° 16,8’, ny. h. 12° 29,4’ – é. sz. 52° 04,2’, ny. h. 12° 29,4’ – é. sz. 52° 04,2’, ny. h. 12° 52,8’ – é. sz. 52° 09,0’, ny. h. 12° 56,4’ – é. sz. 52° 09,0’, ny. h. 13° 10,8’ A Porcupine-pad északnyugati része, I. terület: – é. sz. 53° 30,6’, ny. h. 14° 32,4’ – é. sz. 53° 35,4’, ny. h. 14° 27,6’ – é. sz. 53° 40,8’, ny. h. 14° 15,6’ – é. sz. 53° 34,2’, ny. h. 14° 11,4’ – é. sz. 53° 31,8’, ny. h. 14° 14,4’ – é. sz. 53° 24,0’, ny. h. 14° 28,8’ A Porcupine-pad északnyugati része, II. terület: – é. sz. 53° 43,2’, ny. h. 14° 10,8’ – é. sz .53° 51,6’, ny. h. 13° 53,4’ – é. sz. 53° 45,6’, ny. h. 13° 49,8’ – é. sz. 53° 36,6’, ny. h. 14° 07,2’ A Porcupine-pad délnyugati része: – é. sz. 51° 54,6’, ny. h. 15° 07,2’ – é. sz. 51° 54,6’, ny. h. 14° 55,2’ – é. sz. 51° 42,0’, ny. h. 14° 55,2’ – é. sz. 51° 42,0’, ny. h. 15° 10,2’ – é. sz. 51° 49,2’, ny. h. 15° 06,0’. (2) A sérülékeny mélytengeri élőhelyek (1) bekezdésben meghatározott védett területein halászó valamennyi nyílt tengeri hajónak szerepelnie kell az engedélyezett hajók jegyzékében, és az 1224/2009/EK rendelet 7. cikkével összhangban különleges halászati engedéllyel kell rendelkeznie, amelyet a fedélzeten kell tartania. Az engedélyezett hajók jegyzékében szereplő hajók kizárólag nyílt tengeri halászeszközöket tarthatnak fedélzetükön. (3) A sérülékeny mélytengeri élőhelyek (1) bekezdésben meghatározott védett területén halászni szándékozó nyílt tengeri hajóknak a sérülékeny mélytengeri élőhelyek védett területére való belépési szándékukról a belépést négy órával megelőzően értesíteniük kell az 1224/2009/EK rendelet 4. cikkének (15) bekezdése szerinti ír halászati felügyelő központot. Ezzel egyidejűleg bejelentik a fedélzetükön tartott halmennyiséget is. (4) A sérülékeny mélytengeri élőhelyek (1) bekezdésben meghatározott védett területén halászó nyílt tengeri hajóknak az ilyen védett területen való tartózkodáskor teljes mértékben működőképes, biztonságos hajómegfigyelési rendszerrel (VMS) kell rendelkezniük, amely teljes mértékben megfelel a vonatkozó előírásoknak. (5) A sérülékeny mélytengeri élőhelyek (1) bekezdésben meghatározott védett területén halászó nyílt tengeri hajóknak óránként VMS-jelentést kell készíteniük. (6) A sérülékeny mélytengeri élőhelyek (1) bekezdésben meghatározott védett területén a halászatot befejező nyílt tengeri hajóknak a területről való távozásukkor tájékoztatniuk kell az ír halászati felügyelő központot. Ezzel egyidejűleg bejelentik a fedélzetükön tartott halmennyiséget is. (7) A sérülékeny mélytengeri élőhelyek (1) bekezdésben meghatározott védett területén nyílt tengeri fajokra irányuló halászat során kizárólag 16–31 mm vagy 32–54 mm szembőségű halászhálók lehetnek a fedélzeten, illetve csak ilyen hálókkal folytatható halászat. 34f. cikk Intézkedések az ICES VIIIc körzetben található sérülékeny mélytengeri élőhelyek védelmére (1) Tilos a fenékvonóhálóval és rögzített halászeszközökkel – ideértve a tengerfenéken rögzített kopoltyúhálókat, illetve horogsorokat – folytatott halászat a következő, a WGS84 rendszerben megadott koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonalak által határolt területen belül: El Cachucho: – é. sz. 44° 12,00’, ny. h. 05° 16,00’ – é. sz. 44° 12,00’, ny. h. 04° 26,00’ – é. sz. 43° 53,00’, ny. h. 04° 26,00’ – é. sz. 43° 53,00’, ny. h. 05° 16,00’. (2) Az (1) bekezdésben említett tilalomtól eltérve azok a hajók, melyek 2006, 2007 és 2008 során fenékhorogsorral halásztak villás tőkehalra, halászati hatóságaiktól különleges halászati engedélyt kaphatnak, amellyel halászhatnak az é. sz. 44° 00,00’-től délre. Az ilyen különleges halászati engedéllyel rendelkező halászhajók teljes hosszuktól függetlenül kötelesek teljes mértékben működőképes, biztonságos, a vonatkozó előírásoknak megfelelő VMS-t használni az (1) bekezdésben meghatározott területen folytatott halászat során.” 10. A 38. cikket el kell hagyni. 11. A 47. cikket el kell hagyni. 12. Az I. mellékletben a táblázathoz tartozó 6. lábjegyzetet el kell hagyni. 13. A XII. melléklet táblázatában a japán (Manilla) kagylóra és a polipra vonatkozó sorok helyébe a következő sorok lépnek: Faj || Minimális méret 1–5. régió a Skagerrak/Kattegat kivételével || Skagerrak/Kattegat Japán (Manilla) kagyló (Ruditapes philippinarum) || 35 mm || Faj || Minimális méret: 1–5. régió a Skagerrak/Kattegat kivételével Polip (Octopus Vulgaris) || A teljes területen, az 5. régió felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizek kivételével: 750 gramm Az 5. régió felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken: 450 gramm (kibelezve) 14. A XIV. melléklet a fajok közönséges nevének betűrendjében az alábbiakkal egészül ki: KÖZÖNSÉGES NÉV || TUDOMÁNYOS NÉV Disznófejű hal || Capros aper Villás tőkehal || Phycis blennoides Vörös álsügérek || Sebastes spp. Szardinella || Sardinella aurita 15. A szöveg a következő XIVa–XIVd. mellékletekkel egészül ki: „XIVa. MELLÉKLET A SZELEKTÁLÓ RÁCS JELLEMZŐI 1. A rács négyszögletes alakú. Rúdjai párhuzamosak a rács hosszanti tengelyével. A rácsrudak közötti távolság nem haladhatja meg a 35 mm-t. A rács hálótartó dobon való tárolásának elősegítésére engedélyezett egy vagy több forgópánt használata. 2. A rácsot a vonóhálóban a zsákvég és a hengeres szakasz elülső vége között, tetszőleges ponton, átlósan kell elhelyezni. A rács keretének minden oldalát rögzíteni kell a vonóhálóhoz. 3. A vonóháló felső részében menekülőnyílást kell kialakítani, amely a rács felső részével közvetlenül érintkezik. A menekülőnyílás hátsó szélességének meg kell egyeznie a rács szélességével; a nyílást a rács két oldala felől a hálószemek széle mentén a háló eleje felé csúcsosan kell kivágni. 4. A rács elé tölcsér illeszthető, amely a halakat a vonóháló alja és a rács felé tereli. A terelőtölcsér legkisebb szembősége 70 mm. A terelőtölcsér legkisebb függőleges nyílása a rácsnál 15 cm. Szélessége a rácsnál megegyezik a rács szélességével. XIVb. MELLÉKLET A VIZCAYAI-ÖBÖLBEN ENGEDÉLYEZETT, EGYES VONTATOTT HALÁSZESZKÖZÖKKEL VÉGZETT HALÁSZAT FELTÉTELEI 1. A felső, négyzetes hálószemekből álló panel jellemzői A panel a hálóléhés négyszögletes szakasza. A zsákvég kizárólag egy panellal rendelkezhet. A panelt semmiféle módon nem fedhetik el belső vagy külső tartozékok. 2. A panel elhelyezkedése A panelt a vonóháló hátsó kúpos szakaszában a zsákvég felső hálómezőjének közepén kell elhelyezni a toldatból és a zsákvégből álló hengeres szakasz előtt. A panel a vonóháló szegélyétől legfeljebb 12 hálószemnyire végződik, beleértve a toldat és a vonóháló hátsó kúpos szakasza között elhelyezkedő kézi kötésű szemsort. 3. A panel mérete A panel hossza legalább 2 m, szélessége pedig legalább 1 m. 4. A panel hálója A hálószemek szembősége legalább 100 mm. A hálószemek négyzet alakúak, vagyis a panelléhés mind a négy oldalát a hálószemek oldala mentén kell vágni. A hálót oly módon kell összeállítani, hogy a hálószemek oldala a zsákvég hosszanti tengelyével párhuzamos és azzal merőleges legyen. A léhés egyszálas fonalból készül. A fonal vastagsága nem haladhatja meg a 4 mm-t. 5. A panel beillesztése a rombusz alakú hálószemekből álló léhésbe A panel négy oldalához rögzíthető szegély. A szegély átmérője nem haladhatja meg a 12 mm-t. A panel nyújtott hossza megegyezik a panel hosszanti irányához illesztett rombusz alakú hálószemek nyújtott hosszával. A panel legrövidebb oldalához (pl. egy méter hosszú oldal, amely merőleges a zsákvég hosszanti tengelyére) illeszkedő legfelső részen található rombusz alakú hálószemek száma legalább a panel hosszanti oldalához illesztett teljes rombusz alakú hálószemek 0,7-del elosztott számával egyenlő. 6. A panel vonóhálóba történő beillesztését az alábbi ábra szemlélteti. XIVc. MELLÉKLET NÉGYZETES HÁLÓSZEMEKBŐL ÁLLÓ PANEL A 15 MÉTERNÉL HOSSZABB HAJÓK SZÁMÁRA 1. A felső, négyzetes hálószemekből álló panel jellemzői A panel a hálóléhés négyszögletes szakasza. A léhés egyszálas fonalból készül. A hálószemek négyzet alakúak, vagyis a panelléhés mind a négy oldalát a hálószemek oldala mentén kell kivágni. A hálószem mérete legalább 120 mm. A panel hossza legalább 3 méter, kivéve, amikor 112 kilowattnál kisebb teljesítményű hajók által vontatott hálókba vannak beillesztve; ez esetben legalább két méter hosszúnak kell lenniük. 2. A panel elhelyezkedése A panelt a zsákvég felső hálómezejében kell elhelyezni. A panel leghátsó széle legfeljebb 12 méterre lehet a zsákkötéltől, a 3440/84/EGK bizottsági rendelet[18] 8. cikke szerint. 3. A panel beillesztése a rombusz alakú hálószemekből álló léhésbe A panel hosszanti oldala és a szomszédos szegély között legfeljebb két rombusz alakú nyitott hálószem lehet. A panel nyújtott hossza megegyezik a panel hosszanti irányához illesztett rombusz alakú hálószemek nyújtott hosszával. A zsákvég felső hálómezejében elhelyezett rombusz alakú hálószemek és a panel legrövidebb oldala közötti illesztési arány három rombusz alakú hálószem egy négyzet alakú hálószemhez a 80 mm-es zsákvégnél vagy két rombusz alakú hálószem egy négyzet alakú hálószemhez a 120 mm-es zsákvégnél, kivéve a panel szélsávjai mindkét oldalról. XIVd. MELLÉKLET NÉGYZETES HÁLÓSZEMEKBŐL ÁLLÓ PANEL A 15 MÉTERNÉL RÖVIDEBB HAJÓK SZÁMÁRA 1. A felső, négyzetes hálószemekből álló panel jellemzői A panel a hálóléhés négyszögletes szakasza. A léhés egyszálas fonalból készül. A hálószemek négyzet alakúak, vagyis a panelléhés mind a négy oldalát a hálószemek oldala mentén kell kivágni. A hálószem mérete legalább 110 mm. A panel hossza legalább 3 méter, kivéve, amikor 112 kilowattnál kisebb teljesítményű hajók által vontatott hálókba vannak beillesztve; ez esetben legalább két méter hosszúnak kell lenniük. 2. A panel elhelyezkedése A panelt a zsákvég felső hálómezejében kell elhelyezni. A panel leghátsó széle legfeljebb 12 méterre lehet a 3440/84/EGK bizottsági rendelet 8. cikkében meghatározott zsákkötéltől. 3. A panel beillesztése a rombusz alakú hálószemekből álló léhésbe A panel hosszanti oldala és a szomszédos szegély között legfeljebb két rombusz alakú nyitott hálószem lehet. A panel nyújtott hossza megegyezik a panel hosszanti irányához illesztett rombusz alakú hálószemek nyújtott hosszával. A zsákvég felső hálómezejében elhelyezett rombusz alakú hálószemek és a panel legrövidebb oldala közötti illesztési arány két rombusz alakú hálószem egy négyzet alakú hálószemhez, kivéve az ablak szélsávjai mindkét oldalról.” 2. cikk Az 1288/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezése Az 1288/2009/EK rendelet hatályát veszti. 3. cikk Hatálybalépés Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, -án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök [1] COM(2008) 324. [2] HL L 125., 1998.4.27., 1. o. [3] HL L 22., 2009.1.26., 1. o. [4] HL L 347., 2009.12.24., 6. o. [5] Az Európai Parlament és a Tanács 579/2011/EU rendelete (2011. június 8.) a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendelet és az átmeneti technikai intézkedéseknek a 2010. január 1-jétől 2011. június 30-ig tartó időszakra történő meghatározásáról szóló 1288/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 165., 2011.6.24., 1. o.). [6] A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.). [7] SEC(2008) 1978. [8] HL L 55., 2008.2.28., 19. o. [9] HL L 347., 2009.12.24., 6. o. [10] HL L 125., 1998.4.27., 1. o. [11] HL L 22., 2009.1.26., 1. o. [12] HL L 343., 2009.12.22., 1. o. [13] HL L 351., 2002.12.28., 6. o. [14] HL L 348., 2010.12.31., 17. o. [15] HL L 41., 2002.2.13., 1. o. [16] HL L 351., 2002.12.28., 6. o. [17] HL L 77., 2002.3.20., 8. o. [18] HL L 318., 1984.12.7., 23. o.