[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 14.12.2006

COM(2006) 801 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

2006-os jelentés a 450/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról

1. Bevezetés

A munkaerőköltséget a rövid- és középtávú gazdasági fejlődés elemzésénél általában fontos tényezőnek tekintik. A Bizottság és az Európai Központi Bank ezért rendkívül fontosnak tartja, hogy időben elkészüljön egy munkaerőköltség-index (LCI) annak az inflációs nyomásnak a felmérésére, amely a munkaerőpiac rövid távú fejlődéséből eredhet. A munkaerőköltség-index fontos még a szociális partnerek számára a bértárgyalások során és a Bizottság számára a munkaerőköltség rövid távú fejlődésének ellenőrzésekor.

A munkaerőköltség-indexről (LCI) szóló, 2003. február 27-i 450/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet közös keretet határoz meg a Közösségen belüli összehasonlítható munkaerőköltség-indexek kidolgozására, átadására és értékelésére (HL L 69., 2003.3.13., 1. o.). A Bizottság (Eurostat) negyedévenként sajtóközleményt tesz közzé a munkaerőköltség-indexről.

A fenti rendelet 13. cikke előírja, hogy kétévente jelentést kell benyújtani a rendelet végrehajtásáról. E jelentéseknek különösen az átadott LCI adatsorainak, valamint az átadott visszamenőleges adatoknak a minőségét kell értékelniük.

A Bizottság 2003 júliusában végrehajtási rendeletet fogadott el (1216/2003/EK rendelet, HL L 169., 2003.7.8., 37. o.), amely részletesebben meghatározza az index átadására vonatkozó eljárásokat, az elvégzendő egyedi (szezonális) kiigazításokat, valamint a minőségről szóló nemzeti beszámolók tartalmát.

A 450/2003/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdése éves minőségről szóló beszámoló benyújtását írja elő. Abban a munkaerőköltség-index minőségét a következő szempontok szerint jelentették: relevancia, precizitás , időszerűség és pontosság, hozzáférhetőség és egyértelműség, összehasonlíthatóság , koherencia és teljesség . A jelenlegi beszámolóban a kiemelt pontok kaptak nagyobb hangsúlyt.

A továbbítás során fellépő kisebb rendellenességekről nem tettek jelentést, mivel azok természetüknél fogva általában ideiglenesek.

E jelentés melléklete azon tagállamok közelgő nemzeti javító intézkedéseit jelzi, amelyek ezt az információt szolgáltatták.

2. A legutóbbi jelentés óta elért általános haladás

A jelentéstételi kötelezettségek 2004-es végrehajtása[1] óta jelentős előrelépés történt, különösen a munkaerőköltség-index általános hozzáférhetőségét illetően. Mostanáig az unió valamennyi tagállama végrehajtotta az LCI-t, és az adatokat rendszeresen továbbítják a Bizottságnak (Eurostat), jóllehet nem feltétlenül a kötelező határidőn belül.

Azzal, hogy minden tagállam hozzáférhetővé teszi a munkaerőköltség-indexet, lehetőség nyílik az uniós aggregátumok összeállítására, és megfelelő pontossággal összehasonlíthatóvá válik a tagállamok óránkénti munkaerőköltségének alakulása. Van azonban egy sor minőségi kérdés, amelyre a harmonizációs folyamat befejezése érdekében egyes tagállamoknak fokozottan figyelniük kell. E kérdéseket az alábbiakban tárgyaljuk.

Mint ahogy a tagállamok is megteremtették az LCI elkészítéséhez szükséges feltételeket, a Bizottság (Eurostat) is létrehozott egy olyan termelési rendszert, amely lehetővé teszi a munkaerőköltség-index adatok kellő időben történő fogadását, ellenőrzését, kezelését, tárolását és terjesztését. Ezek a folyamatok 2005-ben váltak teljes mértékben működőképessé.

3. Minőségértékelés (2006 októberéig)

3.1 A megfelelő minőségű munkaerőköltség-indexszel rendelkező tagállamok

A következő tagállamok meghoztak minden szükséges intézkedést a rendeletnek való teljes megfelelés érdekében: Ausztria, a Cseh Köztársaság, Dánia, az Egyesült Királyság, Észtország, Hollandia, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Németország, Portugália, Spanyolország, a Szlovák Köztársaság és Szlovénia.

A továbbított index-sorozatok és különösen az e tagállamokból származó kísérő metaadatok alapján a munkaerőköltség-index idősorainak minőségét nem kérdőjelezték meg, ezért az elégségesnek tekintendő.

Hollandia azonban nem továbbította a szabályozási minőségi jelentést. Ezért Hollandia minőségértékelése továbbra is bizonytalan és a minőségre vonatkozóan nem adható teljes garancia. Ezenfelül, még ha az LCI sorozat jelenlegi részéhez elégségesnek is értékelik a minőséget, két tagállamban továbbra is hiányosságok vannak a múltbéli idősorok vonatkozásában.

Lettország

Összehasonlíthatóság. Hiányosak a múltbéli adatok (1996).

Egyesült Királyság

Teljesség. Az index-sorozatokat nem munkanapokhoz igazítva, vagy évszakonként és munkanapokhoz igazítva nyújtják be (1996-1999).

3.2 Minőségi hiányosságokkal rendelkező tagállamok

A vizsgálatot követően a Bizottság (Eurostat) arra jutott, hogy az LCI minősége a következő tagállamokban nem felel meg minden tekintetben a 450/2003/EK rendelet előírásainak: Belgium, Ciprus, Finnország, Franciaország, Görögország, Írország, Magyarország, Málta, Olaszország és Svédország.

Ciprus nem továbbította az előírásoknak megfelelő szabályozási minőségi jelentést, és ez a tény hozzájárulhat ahhoz, hogy valamennyi minőségi aspektus értékelése kevésbé lesz pontos.

Az észlelt minőségi hiányosságok részletes lebontásban:

Belgium

Időszerűség. A továbbított indexsorozat időszerűsége a jogi kötelezettségnek nem felel meg. 2005-ben a késedelem több mint 200 napot tett ki (az előírt 70 nap helyett). Miután 2006-ban többféle megoldást kipróbáltak, a belga hatóságoknak végül sikerült elérniük, hogy az adminisztratív adatok gyorsabban hozzáférhetőbbé váljanak.

Teljesség. Az index-sorozatokat nem munkanapokhoz igazítva, vagy évszakonként és munkanapokhoz igazítva nyújtják be.

Görögország

Időszerűség. A továbbított indexsorozat időszerűsége a jogi kötelezettségnek nem felel meg. 2005-ben a késedelem közel 270 napot tett ki (az előírt 70 nap helyett). Némi javulás ugyan történt 2006-ban, de a továbbítás során fellépő késedelem még mindig túllépi a törvényes határidőt.

Összehasonlíthatóság. Hiányosak a múltbéli idősorok (1996-1999).

Franciaország

Pontosság. A ledolgozott munkaórák szerinti számítás helyébe a tíz vagy több alkalmazottat foglalkoztató vállalatoknál a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállalók szerződésben rögzített fizetett munkaórái lépnek.

Írország

Pontosság. A ledolgozott munkaórák szerinti számítás inkább a kifizetett munkaórákat tükrözi, és nem a ledolgozott munkaórákat. Az egyik hiányosság abból ered, hogy az alkalmazottaknak juttatott szabálytalan kifizetéseket az LCI-ben nem számítják a munkaerőköltségekhez.

Időszerűség. A továbbított indexsorozat időszerűsége a jogi kötelezettségnek nem felel meg. 2005-ben a késedelem körülbelül 100 napot tett ki (az előírt 70 nap helyett). Némi javulás ugyan történt 2006-ban, de a továbbítás során fellépő késedelem még mindig túllépi a törvényes határidőt.

Összehasonlíthatóság A múltbéli idősorok részben hiányosak (1996-1997).

Teljesség. Az index-sorozatokat nem egészítették ki munkanapokhoz igazítva, vagy évszakonként és munkanapokhoz igazítva (1996-1997-ben részlegesen kiegészítve).

Olaszország

Hozzáférhetőség. Az olasz munkaerőköltség-indexet az olasz hatóságok 2005 második negyedétől „bizalmasnak” minősítették, ezért azt nem szabad közzétenni, azonban az uniós aggregátumok számára felhasználható. Ez az érintett ledolgozott órák sorozat minőségére vonatkozó bizonytalanságoknak tulajdonítható.

Ciprus

Összehasonlíthatóság. A múltbéli idősorok részben hiányosak (1996-1999).

Teljesség. Az index-sorozatok nem teljesek, mivel nem évszakonként és munkanapokhoz igazítva érkeznek be.

Magyarország

Pontosság. Az adatok a legalább öt főt foglalkoztató magánvállalkozásokra, és minden méretű-jellegű állami szervre vonatkoznak.

Málta

Összehasonlíthatóság. A múltbéli idősorok részben hiányosak (1996-1999).

Teljesség. Az index-sorozatok nem teljesek, mivel nem évszakonként és munkanapokhoz igazítva érkeznek be.

Finnország

Pontosság. Az adatok csak teljes munkaidőben dolgozó munkavállalókra vonatkoznak. A munkaerőköltségben 2005 első negyede óta végbement negyedéves változás lemérhető a rendszeres munkaidőben szerzett kereset változásában. Általában véve jelentős – akár két évig terjedő – késedelem merül fel az LCI összeállításánál használt források kapcsán. Következésképpen Finnországban az LCI jelenlegi alkalmazása nem kellően pontos, nem veszi teljes mértékben figyelembe az óránkénti munkaerőköltség rövid távú alakulását, és használhatóságát a jelentős felülvizsgálatok is korlátozzák.

Svédország

Pontosság. Hiányosságnak tekintendő, hogy a munkaerőköltség mérésekor a prémiumokat nem számítják be. Az adatok csak a magánszektort érintik.

Teljesség. Az index-sorozatok nem munkanapokhoz igazítva, vagy évszakonként és munkanapokhoz igazítva érkeznek be.

4. Az Európai Bizottság (Eurostat) és a tagállamok legutóbbi intézkedései

2006-ban a Bizottság (Eurostat) a tagállamokkal együtt befejezte – az LCI olyan gazdasági tevékenységek kiterjesztésére, mint a közigazgatás, az oktatás és az egészségügy (NACE Rev. 1. szakasz L-O-ig) és a prémiumok nélküli index (450/2003/EK rendelet 10. cikke) – kidolgozására vonatkozó megvalósíthatósági tanulmányok értékelését. A kiterjesztett adatgyűjtésre vonatkozó bizottsági rendelettervezetet 2006 novemberében vezették be. Ezzel szemben még nem hozták meg a prémiumok nélküli indexről szóló határozatot, mivel a vizsgálatok szerint további erőfeszítésekre van szükség a meghatározások terén és különösen azon eszközök felkutatásához, amelyek elfogadható minőségben teszik működőképessé ezt a részindexet.

Az LCI relevanciájára és precizitására vonatkozó további kérdéseket előzetesen megvitatták. Először azonosították a felhasználók azon igényét, hogy az indexben legyen különválasztva a magánszektor és az állami szektor. Részleges megoldást jelent a fent említett NACE kiterjesztése és az általa nyújtott, gazdasági tevékenység alapján történő lebontás. Másodszor, mivel egyes index-sorozatok erőteljes ingadozását a ledolgozott munkaórákra vonatkozó sorozatok ingadozására vezették vissza, érdeklődés mutatkozhat aziránt, és esetleg szükség is lehet arra, hogy az LCI két komponensét – a negyedévi munkaerőköltséget és a negyedévi ledolgozott munkaórákat – külön továbbítsák.

5. Következtetések

A minőségi szempontok értékelése tekintetében tizenöt tagállam tesz eleget a rendeletnek. Közülük kettőnek azonban még mindig problémái vannak a múltbéli LCI sorozatok hozzáférhetősége, összehasonlíthatósága, illetve a munkanapokra vonatkozó és időszakos kiigazítások tekintetében.

A munkaerőköltség-index egy vagy több minőségi szempontjával kapcsolatban tíz tagállamnak vannak hiányosságai. Ezek főképp a minőség precizitásával kapcsolatosak. Az LCI egyes aspektusainak meghatározása és lefedettsége nem teljes mértékben felelnek meg a jogi követelményeknek. A nem megfelelő időszerűség, a munkanapokhoz és évszakokhoz hiányosan igazított sorozatok és a hiányos múltbéli idősorok is csökkentik az LCI sorozatok színvonalát.

A szabályozási minőségi jelentést két tagállam nem töltötte ki megfelelően.

A Bizottság (Eurostat) a továbbított adatokon és más nemzeti dokumentáción keresztül rendszeresen ellenőrizni fogja a nemteljesítéssel és minőséggel kapcsolatos fennmaradó kérdéseket. Ahol a kívánt vagy tervezett javítások nem megfelelően alakultak, értesítik a vonatkozó nemzeti hatóságokat.

Mivel az Európai Uniós munkaerőköltség-index sorozatokat gyakran használják az EU és tagállamai munkaerőköltsége alakulásának ellenőrzésére, rendkívül fontos, hogy a nemzeti hatóságok a lehető legjobb minőségű adatokat szolgáltassák. Hangsúlyozni kell azonban, hogy a helyzet jelentősen javult a rendelet teljes mértékben történő alkalmazása, azaz 2005 eleje óta. A jobban összehasonlítható és időszerű index-sorozatok létrehozása érdekében valamennyi tagállam – nemcsak azok, amelyek maradéktalanul alkalmazták a rendeletet – a forrásokat a végrehajtó intézkedésekre irányította. Ez nyilvánvalóan emelte az általános színvonalat és az adatok hasznosságát is növelte ezáltal.

ANNEX

Details of forthcoming National Improvement Activities (Member States' contributions)

Spain

The main problem of the Labour Cost Index in Spain is timeliness.

The source of information for compiling the LCI is the Quarterly Labour Cost Survey (QLCS) which has been conducted by the National Statistics Institute (INE) since 2000. The ongoing work to obtain the results takes 80 days or more, depending on the quarter. During the summer months, the industrial holidays have the effect of extending the data collection period.

Since wages and salaries in Spain are usually paid on a monthly basis and payments of Social Security contributions are also made monthly by law, the QLCS questionnaire asks for monthly data. The information requested is based on the official documents that employers have to submit to the worker and to the Social Security. Therefore, the legal time limits for the submission of these documents are observed and, consequently, it is not possible to bring forward the final results.

In order to obtain the LCI results on time, at t+70 days, a provisional LCI of one quarter t is obtained and published with the information received and validated up to that time. The validation and imputation processes continue until t+80, when the QLCS is published with the final results. The revised LCI is obtained at t+80. At (t+1) +70, the provisional LCI for quarter t+1 is published, together with the revised LCI for quarter t.

Ireland

Ireland is in the process of implementing a strategy to improve the coverage of information on earnings and labour costs. One element of this is a new annual structural survey of employees (the National Employment Survey, or NES) that will collect information on earnings and the factors that influence earnings (age, occupation, length of service etc.). The NES will monitor the structure of earnings on an annual basis, as well as providing a vehicle for collecting other enterprise-related data on matters such as vocational training etc.

The other element is a new quarterly survey: the Earnings, Hours and Employment Costs Survey (EHECS). This survey will provide comparable and timely data on labour costs across all sectors of the economy and will measure earnings and employment in a more comprehensive and consistent way across the different sectors. It will be aimed at enterprises employing three or more persons.

This survey will collect data on wages and salaries, employers’ social contributions, other non-wage costs, and hours worked for the entire quarter. The expansion of coverage to include these non-wage costs, which are not traditionally included as earnings, will enable the survey to better reflect the cost of employment and the pressure on competitiveness.

The main output of the survey will be an index of labour costs per hour worked, and the survey is designed to monitor the short-term change in labour costs. Given the breakdown requested in the survey, it will be possible to routinely disseminate hourly earnings information with and without bonuses and by broad occupational group.

The EHECS survey is designed to meet national needs and EU requirements and, once it is fully up and running, Ireland will be able to supply LCI data which will be fully compliant with Regulation (EC) No 450/2003. The new EHECS survey will also mean that, in the future, it will not be necessary to carry out a dedicated four-yearly Labour Costs Survey (LCS).

The EHECS survey will ultimately replace all existing short-term earnings surveys currently being carried out by the CSO. The EHECS was launched in 2005 for the industrial and financial sectors. In early 2007 it will be extended to cover the public sector and then, later in the year, the distribution sector. By 2008 it will cover most sectors of the economy from industry to personal services (NACE C to O).

Finland

The Finnish model of compiling the Labour Cost Index is based on data from several statistical sources. The accuracy of the index improves gradually with each revision, as slower statistical sources become available.

In 2005, Statistics Finland started a project for implementing a new production model for the LCI based on direct quarterly collection of primary data from enterprises. Through these measures Finland should be able to comply fully with the Regulations of the LCI from 2009.

[1] COM (2004) 833 végleges, 2004.12.27.