HU

Brüsszel, 16.7.2009

COM(2009) 363 végleges

2009/ 0108 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

A földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 2004/67/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről

{SEC(2009) 977}

{SEC(2009) 978}

{SEC(2009) 979}

{SEC(2009) 980}

INDOKOLÁS

1. A javaslat háttere

A Bizottság javasolja a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről szóló 2004/67/EK tanácsi irányelv [1] új rendelettel való felváltását. A jelenlegi irányelv már nem nyújt kielégítő jogi keretet a mai helyzetben, amelyet az egyre nagyobb importfüggőség, a harmadik országokból érkező energiaellátás és a nemzetközi tranzit egyre kockázatosabbá válása, a szállított földgázvolumen növekedése és a Közösség belső földgázpiacának fejlődése jellemez.

Válaszul az 2009. januári orosz-ukrán földgázválságra, amely a Közösségbe Ukrajna felől érkező földgázellátás példátlan méretű zavarához vezetett, az Európai Tanács és az Európai Parlament a jelenleg hatályos irányelv gyorsított ütemű felülvizsgálatára szólított fel. Nem lehet kizárni egy újabb, jelentős földgázellátási zavar lehetőségét; egy ilyen zavar akár a közeljövőben is bekövetkezhet. A Közösségnek ezért fel kell készülnie a jövőbeni földgázellátási zavarokra.

A januári válság rávilágított annak szükségességére, hogy pontosabban meg legyen határozva a földgázipar, a tagállamok és a közösségi intézmények szerepe rövid távon az ellátási zavarok kezelésében, illetve hosszú távon a szükséges infrastruktúra biztosításában. A válságból leszűrt tanulság az, hogy az intézkedéseket jó előre elő kell készíteni és közösségi szinten össze kell hangolni ahhoz, hogy következetesek és eredményesek legyenek.

E rendelettervezet összhangban van az Unió céljaival, különösen a működő belső földgázpiac megteremtésének és az energiaellátás biztosításának a céljával.

2. Konzultáció az érdekeltekkel; hatásvizsgálat

Nyilvános konzultációk

2008. november 13-án a Bizottság közleményt tett közzé a jelenleg hatályos irányelv végrehajtásáról – COM(2008) 769. A közlemény közzétételét az érdekelt felekkel (tagállamok, ipar, szabályozó hatóságok és az Unió polgárai) folytatott konzultáció követte 2008 novembere és 2009 márciusa között. A földgázellátás biztonságáról szóló jogszabály felülvizsgálatát a tagállamok képviselőiből, valamint a földgázipar és a fogyasztók európai szervezeteiből (Eurogas, OGP, GIE, IFIEC, BEUC, Eurelectric) álló gázkoordinációs csoport is részletesen megvitatta február 23-i, április 2-i és május 13-i ülésein. A tagállamok nézeteiket az Energetikai Tanács 2009. január 12-i és február 19-i ülésein fejtették ki, és ezt követően közülük többen írásos észrevételt nyújtottak be a Bizottsághoz.

Hatásvizsgálat

A hatásvizsgálat öt politikai opciót vett figyelembe: 1. nem történik közösségi fellépés, 2. a 2004/67/EK irányelv fokozottabb végrehajtása, 3. az iparág önkéntes intézkedései, 4. az irányelv módosítása, 5. új rendelet.

Ami az 1. és 2. opciót illeti, a Bizottság értékelte a hatályos irányelv végrehajtását, és arra a következtetésre jutott, hogy a jelenlegi irányelv már nem nyújt kielégítő jogi keretet a mai helyzetben, amelyet az egyre nagyobb importfüggőség, a harmadik országokból érkező energiaellátás és a nemzetközi tranzit egyre kockázatosabbá válása, a szállított földgázvolumen növekedése és a Közösség belső földgázpiacának fejlődése jellemez. A 3. opció esetében jelentős hátrány, hogy az önkéntes fellépés nem garantálja minden gazdasági szereplő következetes részvételét. Ezen túlmenően a piaci erők nem feltétlenül biztosítják az ellátás biztonságáról való gondoskodáshoz szükséges többletkapacitást. Ami a 4. és az 5. opció (a jogi eszköz megválasztása) illeti, a Bizottság véleménye szerint a rendelet megfelelőbb eszköz, mint az irányelv, a következő főbb okok miatt: A rendelet közvetlenül alkalmazandó a tagállamok illetékes hatóságai, a földgázpiaci vállalkozások és a fogyasztók számára; nem igényli az eszköz hosszadalmas átültetését a nemzeti jogba; az egész Közösségben biztosítja az előírások és kötelezettségek egyértelműségét és következetességét, továbbá közvetlenül meghatározza a közösségi intézmények szerepét.

3. A javaslat jogi elemei

Jogalap

A javaslat jogalapja az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikke. A javaslat fő célja, hogy ösztönzőket teremtsen az N-1 mutató teljesítéséhez és az ellenirányú áramlás lehetővé tételéhez szükséges rendszerösszekötőkbe való beruházásokhoz, és ezáltal fokozza az ellátás biztonságát. Ezek a rendszerösszekötők egyúttal a belső gázpiac megfelelő működéséhez is szükségesek.

A rendelet hangsúlyozza, hogy a földgázellátás biztosításában a fő szerepet a belső földgázpiac játssza. A rendelkezések lehetővé kívánják tenni, hogy a földgázvállalkozások az egész Közösségben tagállami szintű korlátozások nélkül láthassák el fogyasztóikat. A rendelet az illetékes hatóság számára csak végső esetben teszi lehetővé, hogy nem piaci alapú intézkedések használatához folyamodjon: olyan válsághelyzetekben, amikor már minden piaci alapú intézkedés hatástalannak bizonyult, és a földgázvállalkozások többé nem képesek kezelni az ellátási zavart. A Bizottság szerepe szintén megnő, hogy a lehető legtovább biztosíthassa a belső piac működését, valamint azt, hogy a tagállami szinten hozott intézkedések összeegyeztethetők legyenek ezzel az elvvel.

A szubszidiaritás elve

A javaslat célja a Közösség ellátásbiztonságának fokozása. A belső piac megvalósításával, és amint azt a 2009. januári földgázellátási zavar is szemléltette, az ellátásbiztonság olyan kérdés, amelynek közösségi dimenziója egyre fontosabbá válik, ezért indokolja a közösségi intézmények, és különösen a Bizottság szerepvállalását. A Közösséget érintő vészhelyzet esetén a Bizottság van a legjobb helyzetben ahhoz, hogy a tagállamok illetékes hatóságainak fellépését összehangolja és elősegítse a harmadik államokkal folytatott párbeszédet. A földgázellátási zavarok megelőzése, illetve a felkészülés érdekében a biztonságos gázellátás legjobb biztosítékát a széles, megfelelő összeköttetésekkel rendelkező, versenyképes belső piac jelenti azzal, hogy diverzifikált ellátási forrásokat és útvonalakat kínál, és az ellátási zavarnak a tagállamokat és földgázellátási vállalkozásokat érintő hatásait jobban szétteríti.

Az arányosság elve

A javaslat megfelel az arányosság elvének, és nem megy túl azon, ami a kitűzött célok eléréséhez szükséges. A tagállamok továbbra is felelősek maradnak ellátásbiztonságukért, és annak biztosítása terén a megoldások és az eszközök földgázágazatuk nemzeti sajátosságai szerint való megválasztásában jelentős rugalmasságot fognak élvezni.

4. Költségvetési vonzatok

A javaslat hatása a közösségi költségvetésre korlátozott, és főleg a gázkoordinációs munkacsoport üléseinek költségeiben, valamint – létrehozása esetén – a Közösségen belüli és kívüli gázszállítások nyomon követésére és az azokról való jelentéstételre igénybe vehető megfigyelőcsoport költségeiben jelentkezik. Válság idején a Közösségen kívüli kiküldetések a Stabilitási Eszköz anyagi erőforrásaiból finanszírozhatók.

2009/xxxx (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

A földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 2004/67/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára [2],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére [3],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére [4],

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően [5],

mivel:

(1) A földgáz (a továbbiakban: gáz) a Közösség energiaellátásának alapvető alkotóeleme, amely az elsődleges energiaellátás egynegyedét teszi ki, és főleg a villamosenergia-termelésben, a fűtésben, valamint ipari alapanyagként és közlekedési üzemanyagként hasznosítják.

(2) Európa gázfogyasztása az utóbbi tíz évben gyorsan növekedett. Mivel egyúttal a belső termelés is csökkent, a gázimport még gyorsabb ütemben nőtt, ezért fokozódott az importfüggőség és az ellátásbiztonsági szempontok kezelésének szükségessége.

(3) Először a 2004/67/EK tanácsi irányelv hozott létre közösségi szintű jogi keretet a földgázellátás biztonságának megőrzésére és a belső gázpiac megfelelő működésének előmozdítására ellátási zavarok esetén is. Az említett irányelvvel létrehozott gázkoordinációs csoport hasznosnak bizonyult a tagállamok, a Bizottság, a földgázipar és a fogyasztók információcseréje és közös cselekvéseinek meghatározása szempontjából. Az Európai Tanács által 2006 decemberében jóváhagyott energiabiztonsági kapcsolattartói hálózat (NESCO) fokozta az információ összegyűjtésére való képességet, és korai előrejelzést adott az energiaellátással szembeni esetleges fenyegetésekről. A Tanács által 2009 júniusában elfogadott új belső energiapiaci szabályozás fontos lépést jelent a belső energiapiac teljes megvalósításában, és kifejezetten a Közösség energiaellátás-biztonságának megerősítésére irányul.

(4) A gázellátás biztonságával kapcsolatban eddig meghozott közösségi szintű intézkedések értelmében azonban a tagállamok még mindig nagy önállóságot élveznek az eszközök megválasztása tekintetében. Amikor egy tagállam ellátásbiztonsága veszélybe kerül, nagy a kockázata annak, hogy az e tagállam által egyoldalúan meghozott intézkedések veszélyeztetik a belső gázpiac megfelelő működését. A legújabb tapasztalatok bebizonyították e kockázat valódiságát. Annak érdekében, hogy a belső gázpiac még ellátási zavarok közepette is működhessen, szükséges rendelkezni az ellátási zavarokra adott válaszok összehangolásáról mind a megelőző intézkedések, mind pedig a konkrét ellátási zavarhelyzetben alkalmazott megoldások tekintetében.

(5) A Közösségbe irányuló gázszállítási útvonalak és ellátási források az egész Közösség, valamint külön-külön az egyes tagállamok ellátásbiztonságát kell, hogy szolgálják. Az ellátásbiztonság a jövőben az energiahordozói összetétel alakulásától, a közösségi és a Közösséget ellátó harmadik országokbeli termelés fejlődésétől, a tárolói kapacitásokba és a Közösségen belüli, illetve kívüli szállítási útvonalakba – beleértve a cseppfolyósított földgázlétesítményeket is – való befektetésektől fog függeni.

(6) A Közösség súlyos ellátási zavara érinthet minden tagállamot és az energiaközösség szerződő feleit, és komoly gazdasági károkat okozhat az egész Közösség gazdaságának. Hasonlóképpen a gázellátás zavara súlyos társadalmi következményekkel járhat különösen a sérülékeny fogyasztói csoportok esetében.

(7) Az európai biztonsági stratégia végrehajtásáról szóló 2008. decemberi jelentés nyomatékosítja, hogy a növekvő energiaimport-függőség további jelentős kockázat a Közösség energiaellátásának biztonságára nézve, és hogy az energiabiztonság az új biztonságpolitikai kihívások egyike. A gáz belső piacának központi szerep jut a közösségi energiaellátás-biztonság növelésében és az ellátási zavarok káros hatásaival szembeni tagállami kiszolgáltatottság csökkentésében.

(8) A legfontosabb gázinfrastruktúra, illetve gázellátási forrás kiesése, az úgynevezett N-1 elv, reális lehetőség. Az ilyen infrastruktúra, illetve ellátási forrás kieséséből adódó helyzet összehasonlítási alapul vétele annak meghatározásában, hogy a tagállamoknak mekkora hiány ellensúlyozására kell felkészülniük, érvényes kiindulási pontot képez ellátásbiztonságuk biztosításához.

(9) Elegendő gázinfrastruktúra megléte az egyes tagállamokon belül és a Közösség egészében alapvető feltétele az ellátási zavarok kezelésének. A gázellátási biztonság közös minimum kritériumai azonos feltételeket biztosítanak e téren és jelentős ösztönzőket teremtenek a szükséges infrastruktúra megépítéséhez, valamint a gázellátási válságra való felkészültség szintjének javításához. Az olyan, keresletoldali intézkedések, mint a tüzelőanyag-váltás, komoly szerepet játszhatnak az energiabiztonság megvalósításában, feltéve, hogy ellátási zavar esetén gyorsan alkalmazhatók és jelentős keresletcsökkentés érhető el velük.

(10) Az új gázinfrastruktúrába való befektetést erőteljesen támogatni kell. E befektetéseknek fokozniuk kell a földgázellátás biztonságát, miközben biztosítják a belső földgázpiac megfelelő működését is. Amennyiben egy infrastruktúra-beruházás határokon átnyúló jelleggel bír a(z) .../.../EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökséget (Ügynökség) és a gázpiaci szállításirendszer-üzemeltetők európai hálózatát (földgázpiaci ENTSO) szorosan be kell vonni a határokon átnyúló vonatkozások jobb figyelembe vétele érdekében.

(11) Különféle közösségi finanszírozási forrásokkal segíthetők a nehéz pénzügyi és gazdasági helyzetben lévő tagállamok abban, hogy az egyelőre hiányos termelés és infrastruktúra tekintetében végrehajtsák a szükséges beruházásokat: ilyen források különösen az Európai Beruházási Bank által nyújtott kölcsönök és kezességvállalás, valamint regionális, strukturális és kohéziós alapok. Az Európai Beruházási Bank, valamint a Közösség olyan, külső beavatkozási eszközei, mint az ENPI, az IPA és a DCI harmadik országokban is finanszírozhatnak az energiaellátási biztonságot növelő intézkedéseket.

(12) E rendeletnek lehetővé kell tennie, hogy a földgázvállalkozások és a fogyasztók az ellátási zavarokra adott megoldásaikban, amíg csak lehetséges, a piaci mechanizmusokra támaszkodjanak. Emellett rendelkeznie kell válságmechanizmusokról is, amelyeket akkor kell alkalmazni, amikor a piacok már nem képesek a gázellátási zavart megfelelően kezelni. Az ellátási zavarok enyhítése céljából még vészhelyzet esetén is célszerű a piaci alapú eszközöket előnyben részesíteni.

(13) A harmadik energiapiaci jogszabálycsomag [6] elfogadását követően a gázágazatra új rendelkezések vonatkoznak, amelyek világosabban meghatározzák a tagállamok, a szabályozó hatóságok, a szállításirendszer-üzemeltetők és az Ügynökség feladatait és felelősségi köreit, továbbá javítják az átláthatóságot a piac megfelelő működése és az ellátásbiztonság érdekében.

(14) A belső gázpiac létrehozása és e piacon belül a valódi verseny kínálja a legnagyobb fokú ellátásbiztonságot a Közösség minden tagállamára kiterjedően, feltéve hogy megvan a lehetősége annak, hogy a piac teljes körűen működjön a Közösség egy részét érintő ellátási zavar esetében, bármi legyen is e zavar oka. E cél érdekében az ellátásbiztonság átfogó és hatékony közös koncepciójára van szükség, különösen a piac követelményeivel összeegyeztethető, átlátható és megkülönböztetéstől mentes ellátási politika révén, amely elkerülhetővé teszi a piac torzulását és a zavarokra adott piaci válaszok gyengítését.

(15) A földgázpiaci vállalkozások és az illetékes hatóságok feladatainak és felelősségi köreinek pontos meghatározása ezért alapvető jelentőséggel bír a belső piac megfelelő működésének különösen ellátási zavarok és válsághelyzet esetén való fenntartásában.

(16) Meg kell határozni olyan elegendő mértékben harmonizált ellátásbiztonsági előírásokat, amelyek legalább a 2009. januári helyzethez hasonló helyzeteket szabályozzák a tagállamok közötti eltérések figyelembevételével, anélkül hogy ésszerűtlen és aránytalan terheket hárítanának a földgázvállalkozásokra, beleértve az új piaci belépőket és kisvállalkozásokat is.

(17) A jól működő piac számára alapvetően fontos, hogy a hazai termeléshez és infrastruktúrához szükséges befektetéseket, így a rendszerösszekötők, a vezetékekben a kétirányú fizikai áramlást lehetővé tévő felszerelések, a tárolók és a cseppfolyósított földgáz újragázosításához szükséges létesítmények létrehozását a földgázvállalkozások időben elvégezzék, tekintettel az olyan ellátási zavarokra, mint amilyen 2009. januárjában történt.

(18) Fontos a gázellátás fenntartása különösen a lakossági fogyasztók és más védett fogyasztók, így az iskolák és kórházak számára olyan esetekben, amikor a piac már nem képes ellátásukat biztosítani. Fontos még a válsághelyzet előtt meghatározni, hogy a válság során milyen intézkedéseket kell hozni.

(19) Az ellátásbiztonsági kötelezettségek teljesítéséhez számos eszköz áll rendelkezésre. Ezeket az eszközöket a helyzetnek megfelelően nemzeti, regionális és közösségi összefüggésben kell használni, hogy következetes és költséghatékony eredményeket hozzanak.

(20) A határkeresztező kapacitásokat és más infrastruktúrákat elegendő mennyiségben létrehozó beruházások hosszú távú tervezésének ellátásbiztonsági vonatkozásait, amelyek biztosítják, hogy a rendszer hosszú távon képes az ellátásbiztonságot garantálni és az ésszerű keresletet kielégíteni, a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló .../…/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv [7] szabályozza. Az ellátásbiztonsági előírások teljesítése átmeneti időszakot tehet szükségessé, amely lehetővé teszi a szükséges beruházások elvégzését. A földgázpiaci ENTSO által készített és az Ügynökség által felügyelt 10 éves hálózatfejlesztési terv a közösségi szinten szükséges beruházások meghatározásának alapvető eszköze.

(21) A földgázpiaci ENTSO-t és az Ügynökséget a gázkoordinációs csoport tagjaként teljes mértékben be kell vonni a közösségi szintű együttműködési és konzultációs folyamatba.

(22) A földgázvállalkozásoknak az illetékes hatóságokkal együtt vészhelyzeti terveket kell készíteniük annak érdekében, hogy ellátási zavar esetén biztosítva legyen a legmagasabb készültségi szint. E terveknek kölcsönösen összehangoltnak kell lenniük. Tartalmukban követniük kell a meglévő terveknél legjobban bevált gyakorlatot, és világosan meg kell határozniuk az érintett földgázvállalkozások és illetékes hatóságok feladatait és felelősségi köreit. Amennyiben lehetséges és szükséges, regionális szinten közös vészhelyzeti terveket kell létrehozni.

(23) A közösségi vészhelyzet esetén tanúsítandó kölcsönös tagállami szolidaritás megerősítése, és különösen a legkedvezőtlenebb földrajzi, illetve geológiai adottságokkal rendelkező tagállamok támogatása érdekében indokolt, hogy a tagállamok sajátos intézkedéseket dolgozzanak ki a szolidaritás gyakorlására, beleértve olyan intézkedéseket is, mint a földgázvállalkozások közötti kereskedelmi megállapodások, az ellentételezési mechanizmusok, a gázexport növelése vagy a tárolt készletek értékesítésének fokozása. A szolidaritás különösen célszerűnek bizonyulhat azon tagállamok között, amelyek esetében a Bizottság közös megelőző cselekvési tervek vagy vészhelyzeti tervek regionális szintű létrehozását ajánlja.

(24) Az európai szolidaritásnak szükség esetén a Közösség és a tagállamok által nyújtott polgári védelmi segítség formáját kell öltenie. Az ilyen segítséget a 2007/779/EK, Euratom tanácsi határozattal [8] létrehozott közösségi Polgári Védelmi Mechanizmuson keresztül kell elősegíteni és összehangolni.

(25) A tagállamoknak a saját természeti erőforrásaik feletti szuverén jogait ez a rendelet nem érinti.

(26) Az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről szóló, 2008. december 8-i 2008/114/EK tanácsi irányelv [9] meghatározza azt a folyamatot, amelynek célja a kijelölt európai kritikus infrastruktúrák, köztük bizonyos gázinfrastruktúrák biztonságának fokozása a Közösségben. E rendelet együtt a 2008/114/EK tanácsi irányelvvel hozzájárul az közösségi energiabiztonság átfogó koncepciójának megteremtéséhez.

(27) Helyénvaló a vészhelyzeti terveket rendszeresen frissíteni és közzétenni. Emellett rendelkezni kell kölcsönös szakértői értékelésükről és tesztelésükről is.

(28) A földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről szóló, 2004. április 26-i 2004/67/EK irányelvvel [10] létrehozott gázkoordinációs csoportnak a Bizottság tanácsadójaként kell működnie, hogy közösségi válsághelyzet esetén elősegítse a földgázellátási intézkedések összehangolását. Nyomon kell követnie az e rendelet értelmében hozott intézkedések megfelelőségét és helyénvalóságát is.

(29) E rendelet célja, hogy a földgázvállalkozásokat és a tagállamok illetékes hatóságait felhatalmazza arra, hogy a belső piac hatékony működését ellátási zavar esetén a lehető leghosszabb ideig fenntartsák mindaddig, amíg az illetékes hatóságok az olyan helyzet orvoslására, amikor a piac már nem képes a szükséges ellátást biztosítani, intézkedéseket nem hoznak. E kivételes intézkedéseknek teljes mértékben meg kell felelniük a közösségi szabályoknak, és azokról a Bizottságot értesíteni kell.

(30) Mivel a harmadik országoktól történő gázbeszerzések kulcsfontosságúak a Közösség gázellátásának biztonsága szempontjából, indokolt, hogy a Bizottság összehangolja a harmadik országokat érintő cselekvéseket, arra törekedve, hogy a termelő és a közvetítő országokkal megállapodás szülessék a válsághelyzetek kezeléséről és a Közösségbe irányuló gázáram stabilitásáról. Indokolt a Bizottságot felhatalmazni, hogy munkacsoportot szervezzen a Közösségen belüli és – az érintett harmadik országokkal konzultálva – kívüli gázáramlás válsághelyzeti nyomon követésére, valamint hogy – amennyiben egy harmadik országban felmerülő nehézség miatt támad válság – közvetítői és előmozdítói szerepben lépjen fel.

(31) Az energiaügyi Tanács 2009. februárjában azt a következtetést vonta le, hogy a harmadik országokkal fennálló energiaügyi kapcsolatokra – többek között a hosszú távú, ellátással kapcsolatos megállapodásokra – vonatkozó információknak a Bizottság és a tagállamok közötti cseréje révén növelni kell az átláthatóságot és a megbízhatóságot, az üzleti szempontból érzékeny információk megőrzése mellett.

(32) Mivel az intézkedés céljait, nevezetesen a közösségi gázellátás biztosítását maguk a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani; és ezért az intézkedés mértékére és hatásaira tekintettel azt közösségi szinten jobban meg lehet valósítani, a Közösség a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritási elvnek megfelelően intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

(33) A 2004/67/EK irányelvet hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

E rendelet intézkedéseket állapít meg, amelyek célja, hogy a felelősségi körök egyértelmű meghatározásával és kiosztásával, valamint az ellátási zavarokra mind megelőző intézkedések, mind konkrét megoldások keretében adott válaszok tagállami és közösségi szintű összehangolásával megőrizze a földgázellátás biztonságát, és ezzel biztosítsa a földgáz belső piacának megfelelő és folyamatos működését.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a 2009/.../EK irányelv [11] (földgázirányelv) és a .../2009/EK rendelet [12] (ügynökségi rendelet) fogalommeghatározásait kell alkalmazni.

Ezen túlmenően az alábbi meghatározásokat kell alkalmazni:

(1) „védett fogyasztó”: a földgázelosztó hálózathoz már csatlakoztatott lakossági fogyasztók, továbbá – ha az illető tagállam úgy határoz – a kis- és középvállalkozások, az iskolák és a kórházak, feltéve hogy már csatlakoztak a földgázelosztó hálózathoz;

(2) „illetékes hatóság”: a tagállam által kijelölt, a gázellátás biztonságáért felelős nemzeti szabályozó hatóság vagy nemzeti kormányzati hatóság. Ez nem sérti a tagállamok azon lehetőségét, hogy az illetékes hatóságtól eltérő hatóságok jogkörébe utaljanak egyes, e rendeletben foglalt feladatokat. Ezeket a feladatokat az illetékes hatóság felügyelete alatt kell elvégezni, és a 4. cikk szerinti tervekben meg kell jelölni.

3. cikk

A gázellátás biztonságáért való felelősség

1. A gázellátás biztonságának biztosítása a földgázvállalkozások, a tagállamok illetékes hatóságai, az ipari gázfogyasztók és a Bizottság feladata az őket illető felelősségi körökön belül. E feladat ellátása nagyfokú együttműködést tesz szükségessé közöttük.

2. Minden tagállam kijelöli az e rendeletben előírt, a gázellátás biztonságát szolgáló intézkedések végrehajtásáért felelős illetékes hatóságot. Az intézkedések szabályozzák a kétévenkénti kockázatelemzést, a megelőző cselekvési tervek és a vészhelyzeti terv létrehozását, valamint a gázellátás biztonságának folyamatos nyomon követését nemzeti szinten. Az illetékes hatóságok együttműködnek egymással, hogy megelőzzék az ellátás zavarát, vagy ha az mégis bekövetkezne, mérsékeljék a károkat.

3. A tagállamok legkésőbb [2010 június 30-ig; e rendelet hatálybalépése után három hónappal] bejelentik a Bizottságnak a kijelölt illetékes hatóságot.

4. A Bizottság a gázkoordinációs csoporton keresztül közösségi szinten összehangolja az illetékes hatóságok működését, különösen közösségi vészhelyzet esetén.

5. Az ellátás biztonságát biztosító intézkedéseknek egyértelműen meghatározottnak, átláthatónak, arányosnak, megkülönböztetéstől mentesnek és ellenőrizhetőnek kell lenniük, és indokolatlanul nem korlátozhatják a versenyt, valamint a belső piac hatékony működését.

4. cikk

A megelőzési cselekvési terv és a vészhelyzeti terv létrehozása

1. Az illetékes hatóság legkésőbb [2011 március 31-ig; e rendelet hatálybalépése után tizenkét hónappal] a földgázvállalkozásokkal, a lakossági és az ipari fogyasztók érdekeit képviselő illetékes szervezetekkel és – abban az esetben, ha az illetékes hatóság más, mint a szabályozó hatóság – a szabályozó hatósággal folytatott konzultáció után elkészíti a következőket:

a) olyan megelőzési cselekvési terv, amely tartalmazza a beazonosított kockázatok enyhítésére szolgáló intézkedéseket; valamint

b) olyan vészhelyzeti terv, amely tartalmazza a gázellátási zavar hatását enyhítő intézkedéseket.

2. A tervek elfogadása előtt az illetékes hatóságok információt cserélnek és konzultálnak egymással és a Bizottsággal annak biztosítása érdekében, hogy terveik és intézkedéseik a megfelelő regionális szinten egymással össze legyenek hangolva. E konzultációknak minimálisan a rendszerösszekötőkre, a határkeresztező ellátásra, a határokon átnyúló tárolásra és a gáz mindkét irányban való szállítását szolgáló fizikai kapacitásra kell vonatkozniuk.

3. A (2) bekezdésben említett folyamat során a Bizottság ajánlatot tehet arra nézve, hogy az információcserét és konzultációt milyen regionális szinten kell lefolytatni. A Bizottság a gázpiaci szállításirendszer-üzemeltetők európai hálózatával (földgázpiaci ENTSO) és az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökséggel (Ügynökség) folytatott konzultáció után ajánlhatja regionális szinten közös terv készítését is.

4. A tagállamok dönthetnek úgy is, hogy külön nemzeti tervek helyett vagy azokon felül regionális szinten közös terveket készítenek.

5. Az illetékes hatóság közzé teszi terveit, beleértve a (6) bekezdés szerinti módosított változatokat is, és ezekről haladéktalanul értesíti a Bizottságot.

6. A tervnek az illetékes hatóságok által való bejelentése után hat hónappal a Bizottság értékeli a tagállamok terveit. A Bizottság konzultál a tervekről a földgázpiaci ENTSO-val, az Ügynökséggel, a gázkoordinációs csoporttal és más érintett felekkel. A Bizottság a terv felülvizsgálatára szólít fel, amennyiben úgy véli, hogy a terv nem alkalmas a hatásvizsgálat szerinti kockázatok hatékony csökkentésére, nem egyeztethető össze a kockázati forgatókönyvekkel vagy más tagállamok terveivel, vagy nem felel meg e rendelet előírásainak vagy a közösségi jog más rendelkezéseinek.

A Bizottság felszólításáról szóló értesítéstől számított két hónapon belül az érintett illetékes hatóság módosítja a tervét és a módosított tervről értesíti a Bizottságot, vagy indokolást nyújt be a Bizottsághoz arról, hogy miért nem ért egyet a felszólítással. Ebben az esetben a Bizottság módosíthatja vagy visszavonhatja felszólítását.

Ha két hónapon belül a Bizottság úgy határoz, hogy nem módosítja vagy nem vonja vissza felszólítását, a Bizottság határozatáról szóló értesítéstől számított három hónapon belül az illetékes hatóságnak eleget kell tennie a Bizottság felszólításának.

5. cikk

A megelőzési cselekvési terv tartalma

1. A megelőzési cselekvési tervnek a következőket kell tartalmaznia:

a) a 6. és 7. cikkben említett infrastruktúra- és ellátási előírások teljesítésére szolgáló intézkedések; az intézkedéseknek tartalmazniuk kell legalább az N-1 előírás teljesítésére vonatkozó terveket, a védett fogyasztók ellátásához a meghatározott magas fogyasztási időszakokban szükséges mennyiségeket és kapacitásokat, valamint a földgázvállalkozásokra és más érintett testületekre rótt keresletoldali intézkedéseket és kötelezettségeket;

b) a 8. cikkben meghatározott kockázatelemzés;

c) a beazonosított kockázatok kezelésére szolgáló megelőző intézkedések;

d) a vonatkozó közszolgálati kötelezettségről szóló információ.

2. A megelőzési cselekvési terv, különösen a 6. cikkben meghatározott infrastruktúra előírások teljesítésére szolgáló intézkedések a földgázpiaci ENTSO által elkészítendő tíz éves hálózati fejlesztési terven [13] alapul, és azzal összhangban áll.

3. A megelőzési cselekvési terv figyelembe veszi a gazdasági hatékonyságot, a belső energiapiac működésére gyakorolt hatásokat és a környezetvédelmi hatást.

4. A megelőzési cselekvési tervet kétévenként frissíteni kell.

6. cikk

Infrastruktúra-előírások

1. Az illetékes hatóság(ok) legkésőbb [2014. március 31-ig; e rendelet hatálybalépése után három évvel] biztosítja (biztosítják), hogy a legnagyobb gázellátási infrastruktúra kiesése esetén a fennmaradó infrastruktúra (N-1) alkalmas a számítási terület teljes gázigényének kielégítéséhez szükséges gázmennyiség leszállítására egy olyan, hatvannapos időszakban, amelyet rendkívül magas gázkereslet és statisztikailag húszévenként előforduló hidegrekord jellemez.

2. A 4. cikk (3) bekezdésében említett bizottsági ajánlást követően, illetve a 4. cikk (4) bekezdésében említett helyzetben az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettséget regionális szinten lehet teljesíteni. Az N-1 előírás akkor is teljesítettnek tekintendő, ha az illetékes hatóság az 5. cikk szerinti megelőzési cselekvési tervben bizonyítja, hogy keresletoldali intézkedésekkel az ellátási zavar kellő mértékben és időben ellensúlyozható.

3. Az N-1 előírás kiszámításához az I. mellékletben szereplő módszert kell alkalmazni. A számításnak figyelembe kell vennie a hálózati konfigurációt és a tényleges gázáramlást, valamint a meglévő termelési és tárolási kapacitásokat. Amennyiben szükséges, az I. mellékletben említett számítási területet ki kell terjeszteni a megfelelő regionális szintre.

4. Az illetékes hatóság haladéktalanul jelenti a Bizottságnak a N-1 előírás megsértését.

5. A szállításirendszer-üzemeltetőknek e rendelet hatálybalépésétől számított két éven belül alkalmassá kell tenniük az állandó fizikai kapacitást a kétirányú gázszállításra minden rendszerösszekötőn, kivéve abban az esetben, ha egy illetékes hatóság kérésére a Bizottság úgy dönt, hogy a kétirányú áramlási kapacitással való kiegészítés egyetlen tagállam ellátásának biztonságát sem növelné. Az ilyen döntés felülvizsgálható, ha a körülmények megváltoznak. A kétirányú áramlási kapacitás szintjét költséghatékony módon kell elérni, és e szintnek figyelembe kell vennie legalább a 7. cikkben meghatározott ellátási előírás teljesítéséhez szükséges kapacitást. A szállításirendszer-üzemeltető a szállítási rendszer egészének működésén az említett kétéves határidőn belül végrehajtja a kétirányú földgázáramlás lehetővé tételéhez szükséges módosításokat.

6. A tagállamok biztosítják, hogy az új infrastruktúra megfelelő számú betáplálási és kiadási pont létesítésével gondoskodik az ellátásbiztonságról és hozzájárul a megfelelően összekapcsolt infrastruktúra fejlesztéséhez.

7. A nemzeti szabályozó hatóságok a díjak jóváhagyásakor az […/…/EK] irányelv 41. cikkének (8) bekezdésével összhangban figyelembe veszik az N-1 előírás teljesítésével járó költségeket, valamint az állandó fizikai kapacitásnak a gáz kétirányú szállítására való alkalmassá tételéhez szükséges költségeket. Az egynél több tagállamban jelentkező költségek esetében az érintett tagállamok nemzeti szabályozó hatóságai közösen határoznak a költségek elosztásáról. A(z) …/…/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdését alkalmazni kell.

7. cikk

Ellátási előírások

1. Az illetékes hatóság intézkedéseket hoz a tagállam védett fogyasztóinak gázellátása érdekében a következő esetekben:

a) valamely hétnapos csúcsidőszakban tapasztalt rendkívül hideg hőmérséklet, amely statisztikailag minden húsz évben egyszer fordul elő; valamint

b) valamely hatvannapos időszakban tapasztalt kivételesen nagy gázigény a statisztikailag minden húsz évben előforduló leghidegebb időjárási időszakban.

2. Az illetékes hatóság intézkedéseket hoz a védett fogyasztók gázellátásának hatvannapos időszakon keresztül való biztosítása érdekében a 9. cikk (2) bekezdésében meghatározott vészhelyzet esetében is. Az illetékes hatóság törekszik a védett fogyasztók ellátásának fenntartására mindaddig, amíg szükséges.

3. Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott ellátási előírások teljesítése érdekében a földgázvállalkozásokra megállapított kötelezettségeknek megkülönböztetéstől menteseknek kell lenniük, és nem róhatnak indokolatlan terheket az újonnan belépő piaci szereplőkre és a kisvállalkozásokra.

4. Az illetékes hatóság lehetővé teszi a földgázvállalkozások számára, hogy e kritériumokat regionális vagy közösségi szinten teljesítsék, és nem kötelezhet arra, hogy az előírásokat a területén belül elhelyezkedő infrastruktúrák alapján teljesítsék.

5. Az illetékes hatóság biztosítja, hogy a védett fogyasztók ellátásának feltételei a belső gázpiac megfelelő működésének sérelme nélkül, az árak pedig a piaci érték figyelembe vételével kerülnek megállapításra.

8. cikk

Kockázatértékelés

1. Minden illetékes hatóságnak [legkésőbb 2010. szeptember 30-ig; e rendelet hatálybalépésétől számítva hat hónapon belül] teljes körűen értékelnie kell a gázellátás biztonságát tagállamában érintő kockázatokat:

a) a 6. és a 7. cikkben meghatározott előírások használatával;

b) tekintetbe véve minden vonatkozó országos és regionális körülményt;

c) különböző olyan, rendkívül magas kereslettel és ellátási zavarral jellemzett forgatókönyvek alapulvételével, mint a fő szállítási infrastruktúrák, készletek, LNG-terminálok kiesése, valamint a harmadik országbeli szállítóktól érkező ellátás zavara;

d) a más tagállamokban fennálló kockázatokkal való kölcsönhatások és korrelációk azonosításával.

2. A földgázvállalkozások, a lakossági és az ipari fogyasztók érdekeit képviselő vonatkozó szervezetek és a szabályozási hatóság – ha nem azonos az illetékes hatósággal – együttműködnek és minden, a kockázatértékeléshez szükséges információt rendelkezésre bocsátanak.

3. A kockázatértékelést kétévente meg kell ismételni az adott év szeptember 30. előtt.

9. cikk

Vészhelyzeti terv és válságszintek

1. A vészhelyzeti terv:

(1) a (2) bekezdés szerinti válságszintekre épül;

(2) meghatározza a földgázvállalkozások és az ipari fogyasztók szerepét és felelősségi körét, valamint kapcsolattartásukat az illetékes hatósággal és – adott esetben – a szabályozó hatósággal;

(3) meghatározza az illetékes hatóság szerepét és felelősségi körét;

(4) létrehozza az egyes válságszintek esetében követendő eljárásokat, beleértve az információáramlásra vonatkozó kapcsolódó mechanizmusokat is;

(5) kijelöli a válságkezelőt, illetőleg a válságkezelő csoportot, és meghatározza szerepét;

(6) megállapítja, hogy a II. mellékletben felsorolt, piaci alapú intézkedések mennyiben járulnak hozzá a riasztási szint szerinti helyzet megoldásához, illetőleg a vészhelyzeti szint szerinti helyzet enyhítéséhez;

(7) megállapítja a III. mellékletben felsorolt, a vészhelyzeti szint esetében tervezett vagy végrehajtandó nem piaci alapú intézkedések hozzájárulását, és értékeli, hogy a válság megoldásához milyen mértékben van szükség nem piaci alapú intézkedések meghozatalára, értékeli ezen intézkedések hatását, és meghatározza a végrehajtásukhoz szükséges eljárásokat;

(8) minden válságszint esetében leírja a többi tagállammal való együttműködés mechanizmusait;

(9) részletezi, hogy a riasztási és a vészhelyzeti szint esetében milyen jelentéstételi kötelezettségei vannak a földgázvállalkozásoknak;

(10) a gáz elérhetővé tétele érdekében vészhelyzet esetén teendő, előre meghatározott intézkedések jegyzéke, beleértve az ellentételezési mechanizmusokat és az ilyen intézkedésekben részt vevő felek közötti üzleti megállapodásokat is. Az ilyen intézkedések a tagállamok és/vagy földgázvállalkozások közötti, határokon átnyúló megállapodásokat is magukban foglalhatnak.

2. A három fő válságszint a következő:

(1) Korai előrejelzési szint (korai előrejelzés): ha konkrét, komoly és megbízható – adott esetben a korai előrejelző mechanizmus révén szerzett – információ áll rendelkezésre arról, hogy olyan eseményre kerülhet sor, amely ronthat az ellátási körülményeken;

(2) Riasztási szint (riasztás): ha ellátási zavar támad, vagy rendkívül magas a kereslet, de a piac még képes a helyzet megoldására az illetékes hatóság közbelépése nélkül;

(3) Vészhelyzeti szint (vészhelyzet): ha rendkívül magas a kereslet, vagy ha a legnagyobb infrastruktúrából vagy forrásból érkező ellátás zavara áll fenn, és valós annak a kockázata, hogy a védett fogyasztókra vonatkozó ellátási előírás nem teljesíthető kizárólag piaci alapú eszközökkel.

3. A vészhelyzeti tervnek biztosítania kell, hogy a tárolási létesítményekhez való, határokon átnyúló hozzáférés vészhelyzet esetén is fennmaradjon. A vészhelyzeti tervben nem szerepelhet olyan intézkedés, amely indokolatlanul korlátozza a határokon átnyúló gázáramlást.

4. Az illetékes hatóság, ha bármelyik válságszintet kihirdeti, azonnal értesíti a Bizottságot, és minden szükséges információt a Bizottság rendelkezésére bocsát. Olyan vészhelyzet esetén, amelynek eredményeképpen az Európai Uniót és tagállamait segítségnyújtásra szólíthatják fel, az érintett tagállam illetékes hatósága haladéktalanul értesíti a Bizottság Polgári Védelmi Megfigyelő és Információs Központját.

5. Ha az illetékes hatóság vészhelyzetet hirdet ki, követnie kell a vészhelyzeti tervben előre meghatározott intézkedéseket, és haladéktalanul értesítenie kell a Bizottságot, különösen a 9. cikk (1) bekezdése alapján általa meghozni kívánt intézkedésekről. A Bizottság összehívhatja a gázkoordinációs csoportot.

6. A Bizottság egy héten belül ellenőrzi, hogy a vészhelyzet kihirdetése indokolt-e, és hogy nem ró-e túlzott terhet a földgázvállalkozásokra és a belső piac működésére. A Bizottság különösen felszólíthatja az illetékes hatóságot a földgázvállalkozásokra túlzott terhet rovó intézkedések módosítására, és a kihirdetett vészhelyzet feloldására, ha a Bizottság úgy véli, hogy az már nem indokolt.

10. cikk

Közösségi vészhelyzeti válaszlépések

1. A Bizottság közösségi vészhelyzetet hirdethet ki valamelyik illetékes hatóság kérésére, vagy akkor, ha a Közösségbe a harmadik országokból érkező – a földgázpiaci ENTSO számítása szerinti – napi gázimportnak több mint 10 %-a kiesik. A Bizottság közösségi vészhelyzetet hirdet ki, ha egynél több illetékes hatóság hirdetett ki vészhelyzetet, miután megtörtént a 9. cikk (6) bekezdése szerinti ellenőrzés. A Bizottság közösségi vészhelyzetet hirdethet ki különösen érintett, egynél több tagállamot magában foglaló földrajzi térségek vonatkozásában.

2. A Bizottság, amint kihirdette a közösségi vészhelyzetet, összehívja a gázkoordinációs csoportot.

3. Közösségi vészhelyzet esetén a Bizottság összehangolja az illetékes hatóságok cselekvéseit. A Bizottság különösen biztosítja az információcserét, biztosítja a tagállami és regionális szintű intézkedések közösségi szintű egységességét és eredményességét, és a harmadik országok tekintetében összehangolja az intézkedéseket. A Bizottság összehívhat egy, különösen a vészhelyzetben érintett iparágak és tagállamok képviselőit magában foglaló válságkezelő csoportot.

4. Ha a Bizottság úgy véli, hogy közösségi vészhelyzetben az egyik illetékes hatóság vagy földgázvállalkozás olyan intézkedést hozott, amely alkalmatlan a vészhelyzet kezelésére, vagy amely súlyosan veszélyezteti egy másik tagállam helyzetét, a Bizottság felszólítja a szóban forgó illetékes hatóságot, illetve földgázvállalkozást, hogy módosítsa intézkedését.

A bizottsági felszólításról szóló értesítéstől számított három napon belül az érintett illetékes hatóság módosítja intézkedését, és erről értesíti a Bizottságot, vagy indokolást nyújt be a Bizottsághoz arról, hogy miért nem ért egyet a felszólítással. Ebben az esetben a Bizottság módosíthatja vagy visszavonhatja felszólítását.

Ha a Bizottság nem dönt három napon belül a felszólítás módosítása vagy visszavonása mellett, az illetékes hatóság haladéktalanul eleget tesz a Bizottság felszólításának.

5. Az illetékes hatóság, illetve a földgázvállalkozások soha nem vezethetnek be olyan intézkedést, amely korlátozza a gázáramlást a belső piacon belül.

6. Közösségi vészhelyzetben a tagállamok biztosítják a tárolási létesítményekhez való, határokon átnyúló hozzáférés fenntartását, és nem hozhatnak semmiféle olyan jogi rendelkezést, amely indokolatlanul korlátozza az érintett piacokra irányuló gázáramlást.

7. A Bizottság az iparág szakértőiből és a Bizottság képviselőiből álló állandó tartaléklistát hoz létre egy nyomonkövetési munkacsoport kialakításának céljából. Ez a nyomonkövetési munkacsoport szükség esetén alkalmazható; a Közösségen belüli és kívüli gázáramlásokat követi nyomon, és azokról jelentést tesz, a szállító és a közvetítő országokkal együttműködésben.

8. Az illetékes hatóság a Bizottság Polgári Védelmi Megfigyelő és Információs Központját ellátja információkkal minden, segítségnyújtás iránti igényről. A Polgári Védelmi Megfigyelő és Információs Központ értékeli az általános helyzetet, és tanácsot ad a legérintettebb tagállamoknak és – adott esetben – harmadik országoknak nyújtandó segítségről.

11. cikk

Gázkoordinációs csoport

1. A gázkoordinációs csoportot az ellátás biztonságát érintő intézkedések összehangolásának megkönnyítésére hozzák létre. A csoport az illetékes hatóságok, az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség és a földgázpiaci ENTSO képviselőiből, valamint az érintett iparágak és fogyasztók képviseleti szerveinek képviselőiből áll. A Bizottság dönt a csoport összetételéről, biztosítva annak reprezentatív voltát, és elnököl a csoport ülésein. A csoport eljárási szabályzatot fogad el.

2. A gázkoordinációs csoport a Bizottságot különösen a következőkkel kapcsolatos kérdésekben segíti:

a) a gázellátás biztonsága mindenkor, és különösen vészhelyzet idején;

b) a gázellátás biztonsága szempontjából országos, regionális és közösségi szinten jelentőséggel bíró minden információ;

c) legjobb gyakorlatok és lehetséges iránymutatások minden érintett fél számára;

d) az ellátás biztonságának szintje, teljesítménymutatók és értékelési módszerek;

e) országos, regionális és közösségi forgatókönyvek és a készültségi szintek tesztelése;

f) a Közösségben és az Energiaközösség országaiban előforduló, valamint a harmadik országokkal összefüggő vészhelyzeteket kezelő intézkedések összehangolása;

g) a tervek végrehajtása;

h) a legérintettebb tagállamok által igényelt segítségnyújtás.

3. A Bizottság rendszeresen összehívja a gázkoordinációs csoportot.

12. cikk

Információcsere

1. Az illetékes hatóságnak vészhelyzet idején különösen a következő információkhoz kell napi rendszerességgel hozzájutnia:

a) a gázkereslet és a gázellátás napi előrejelzése a következő három napra;

b) óránkénti gázáram minden határkeresztező betáplálási és kiadási ponton, valamint minden olyan ponton, amely egy termelőüzemet összeköt a hálózattal, a tárolókkal, az LNG-létesítményekkel, millió köbméter per napban kifejezve;

c) azon időtartam, napban kifejezve, amely alatt lehetetlen megoldani a védett fogyasztók gázellátását.

2. A Bizottságnak jogában áll vészhelyzet esetén felszólítani az illetékes hatóságot legalább a következők haladéktalan rendelkezésre bocsátására:

a) az (1) bekezdésben meghatározott információ;

b) információ az illetékes hatóság által tervezett, illetve már végrehajtott, a vészhelyzetet enyhíteni hivatott intézkedésekről és azok eredményességéről;

c) más illetékes hatóságokhoz címzett, további intézkedések meghozatalára való felszólítások;

d) más illetékes hatóságok felszólítására végrehajtott intézkedések.

3. Az illetékes hatóságok és a Bizottság gondoskodnak az üzleti szempontból érzékeny információk bizalmas kezeléséről.

4. Az illetékes hatóság a Bizottságot tájékoztatja vészhelyzeti tervének alkalmazásáról és a meghozott intézkedésekről.

5. Vészhelyzet után az illetékes hatóság haladéktalanul a Bizottság rendelkezésére bocsátja a vészhelyzetnek és a végrehajtott intézkedések eredményességének részletes értékelését, beleértve a vészhelyzet gazdasági hatásának értékelését, a tüzelőanyag-váltásnak a kibocsátások szintjére gyakorolt hatását, a villamosenergia-ágazatra gyakorolt hatást és a Közösségnek és tagállamainak nyújtott, illetőleg a tőlük kapott segítség hatását is.

6. [Legkésőbb 2010. szeptember 30-ig; e rendelet hatálybalépésétől számítva hat hónapon belül], annak érdekében, hogy a Bizottság értékelhesse az ellátásbiztonság közösségi szintű helyzetét:

a) a tagállamok benyújtják a Bizottsághoz az általuk harmadik országokkal kötött azon, létező kormányközi megállapodásokat, amelyek hatással vannak a gázinfrastruktúra és a gázellátás fejlesztésére; újabb kormányközi megállapodások megkötése előtt a tagállamok értesítik a Bizottságot annak értékelése céljából, hogy e megállapodások összeegyeztethetők-e a belső piaci szabályozással;

b) a fölgázvállalkozások értesítik a Bizottságot az általuk harmadik országbeli beszállítókkal kötött szerződések következő részleteiről:

– a szerződés időtartamára és meghosszabbítására vonatkozó rendelkezések, az N-1 előírás teljesítéséhez szükséges beruházásokban elért előrehaladás, országspecifikus nehézségek az új alternatív megoldások végrehajtásában;

– a szerződés tárgyát képező összmennyiség éves szinten és az átlagos havi mennyiség;

– a szerződés tárgyát képező mennyiségek rugalmassága, beleértve a „take-or-pay” kötelezettségvállalásokra vonatkozó rendelkezéseket is.

– a szerződés szerinti leszállítási pontok.

13. cikk

Nyomon követés és jelentéstétel a gázellátás biztonsága tekintetében

1. A földgázirányelv 5. cikkében előírt nyomonkövetési és jelentéstételi kötelezettségeken felül az illetékes hatóság minden évben legkésőbb július 31-ig közzétesz és a Bizottsághoz eljuttat egy, a következő adatokat tartalmazó jelentést:

a) az N-1 mutató kiszámítása és az e számításhoz szükséges adatok;

b) a gázellátási importszerződések tárgyát képező éves mennyiségek, időtartamok és beszállító országok;

c) maximális rendszerösszekötő kapacitás a gázrendszerek minden betáplálási és kiadási pontján;

d) a harmadik országokkal kötött vonatkozó kormányközi megállapodások fő elemei.

2. Az illetékes hatóságok és a Bizottság gondoskodnak az üzleti szempontból érzékeny információk bizalmas kezeléséről.

14. cikk

Nyomon követés

A Bizottság, miután értékelte a bejelentett terveket és konzultált a gázkoordinációs csoporttal, legkésőbb […]-ig levonja az ellátásbiztonság közösségi szintű növelésének lehetséges módjait érintő következtetéseket, és jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé e rendelet végrehajtásáról. A jelentés adott esetben ajánlásokat tartalmaz e rendelet fejlesztésére nézve.

15. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2004/67/EK irányelv hatályát veszti.

16. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

I. MELLÉKLET: AZ N-1 MUTATÓ KISZÁMÍTÁSA

1. Az N-1 mutató kiszámítása

Az N-1 mutató a gázinfrastruktúra kapacitásának arra való képességét írja le, hogy a legnagyobb infrastruktúra kiesése esetén a számítási területen kielégítse a maximális gázkeresletet.

A „számítási terület” az a földrajzi terület, amelyre nézve az N-1 mutató kiszámításra kerül.

A legnagyobb infrastruktúra kiesése esetén fennmaradó összes gázellátási infrastruktúra technikai kapacitásának [14] el kell érnie azt a teljes gázkeresletet, amely a számítási területen egy olyan, hatvannapos időszakban jelentkezik, amelyet rendkívül magas gázkereslet és statisztikailag húszévenként előforduló hidegrekord jellemez. Az alábbiak szerint kiszámított N-1 mutatónak legalább a 100 %-ot el kell érnie.

……………………….IPm+Pm+Sm+LNGm – Im -Tout

N-1[%] = --------------------------------------------- * 100, N-1 ≥ 100%

……………………………………….Dmax

Az N-1 mutató kiszámításához szükséges meghatározások:

Kínálatoldali meghatározások

IPm – Az import-földgázvezetékek maximális kapacitása (millió köbméter per napban kifejezve) a számítási területet fölgázzal ellátó vezetékek maximális technikai kapacitásának összege.

Pm – A maximális termelési kapacitás (millió köbméter per napban kifejezve) a számítási területen az összes földgáztermelő létesítményből maximálisan kinyerhető gázáramok összege, olyan kritikus elemek figyelembevételével, mint a másodlagos kihozatal;

Sm – A válság idején leszállítható mennyiség (millió köbméter per napban kifejezve) a számítási területen az összes földgáztároló létesítmény azon maximális kivételi üteme, amely az üzemzavar hatvan napjának mindegyikén fenntartható. Ez az ütem adott esetben a hatvannapos időszak alatt igénybe vett, különböző típusú földgáztároló létesítmények kivételi ütemeiből tevődik össze.

LNGm – A maximális LNG-létesítmény-kapacitás (millió köbméter per napban kifejezve) az összes LNG-terminálnál a földgáz-cseppfolyósításra, illetőleg a cseppfolyósított földgáz behozatalára, átfejtésére, kiegészítő szolgáltatásaira, átmeneti tárolására és újragázosítására fordítható maximális kapacitások összege, olyan kritikus elemek figyelembevételével, mint a hajók és a tárolási létesítmények maximális kapacitásának rendelkezésre állása és a rendszer technikai kimeneti kapacitása, a számítási terület hatvan napi földgázellátásával számolva.

Im – A legnagyobb – a számítási terület földgázellátásának legnagyobb részét szolgáltató – földgáz-infrastruktúra kapacitása (millió köbméter per napban kifejezve).

Ha a számítási terület egynél több földgázvezetéken vagy betáplálási ponton keresztül nyújt szállítási kapacitást, és nem ez a legnagyobb infrastruktúra (Ipm ≠ Im), a számítási terület szállítási kapacitásának fennmaradó részét is ki kell vonni a nevezőből.

Tout – A szállítási kimenő kapacitás (millió köbméter per napban kifejezve) a legnagyobb infrastruktúra kiesése esetén a számítási területen keresztüli földgázszállítás céljára fennmaradó technikai kapacitás összege.

Keresletszámítás

Dmax – a számítási terület vonatkozó napi gázkeresletének kielégítésére alkalmas kapacitást jelenti, a statisztikailag húszévenként előforduló leghidegebb, rendkívüli földgázkeresletet mutató nap alapulvételével.

II. MELLÉKLET: A PIACI ALAPÚ GÁZELLÁTÁS-BIZTONSÁGI INTÉZKEDÉSEK JEGYZÉKE

A megelőzési és a vészhelyzeti terv kidolgozása során az illetékes hatóság figyelembe veszi a következő, tájékoztató jellegű, nem kimerítő intézkedésjegyzéket:

Kínálati oldal

· A termelés rugalmasságának fokozása

· Az import rugalmasságának fokozása

· Üzleti földgáztárolás – a tárolt gáz kivételi kapacitása és mennyisége

· LNG-terminál kapacitása és maximális kimeneti kapacitása

· Az ellátás és az útvonalak diverzifikálása

· Ellenirányú áramlások

· Összehangolt terheléselosztás a szállításirendszer-üzemeltetők részéről

· Rövid és hosszú távú szerződések

· Beruházás az infrastruktúrába

· Szerződéses megállapodások a gázellátás biztonságának biztosítására

Keresleti oldal

· Megszakítható szerződések

· A tüzelőanyag-váltás lehetősége – alternatív kisegítő tüzelőanyagok használata az ipari üzemekben és az áramfejlesztő üzemekben

· A hatékonyság növelése

· A megújuló energiaforrások fokozott használata

III. MELLÉKLET: A NEM PIACI ALAPÚ GÁZELLÁTÁS-BIZTONSÁGI INTÉZKEDÉSEK JEGYZÉKE

A megelőzési és a vészhelyzeti terv kidolgozása során az illetékes hatóság mérlegeli a következő intézkedéseknek kizárólag vészhelyzet esetén történő alkalmazását:

Kínálati oldal

· Stratégiai földgáztárolás

· Kötelező tüzelőanyag-váltás

· Alternatívtüzelőanyag-készletek felhasználása (például a 90 napos kőolajkészletre vonatkozó kötelezettséggel összhangban)

· A földgáztól eltérő forrás felhasználásával előállított villamos energia használata

Keresleti oldal

· A kereslet kötelező csökkentésére irányuló különféle lépések

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

Ez a dokumentum az indokolás mellékletéül és kiegészítéséül szolgál. A pénzügyi kimutatás kitöltésekor ezért – az értelmezhetőség sérelme nélkül – amennyire lehet, kerülni kell az indokolásban szereplő információk ismétlését. Kérjük, a sablon kitöltése előtt olvassa át az egyes pontokhoz írt, a kitöltéshez segítséget nyújtó utasításokat és magyarázatokat.

1. A JAVASLAT CÍME:

„A földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet” (A megfigyelési szakértők kiküldetéseivel összefüggő tevékenység)

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

Érintett szakpolitikai terület(ek) és kapcsolódó tevékenység(ek):

06: Energia és közlekedés

06 04: Hagyományos és megújuló energiák

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtás i tételek [korábban: BA-tételek]), beleértve a következő megnevezéseket:

06 01 01: Az energiaügy és közlekedés területén aktív állományban foglalkoztatott alkalmazottakkal kapcsolatos kiadások

06 04 03: A hagyományos energiaforrásokból történő ellátás biztonsága

06 01 02: Az energiaügy és közlekedés területén a külső munkatársakkal kapcsolatos személyi jellegű kiadások és egyéb igazgatási kiadások

3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:

Kezdete: 2010 A vége nem került meghatározásra

3.3. Költségvetési jellemzők (a táblázat szükség szerint további sorokkal bővíthető):

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Csatlakozni kívánó országok hozzájárulásai | A pénzügyi keret fejezete |

06.01.01 | nem kötelező | nem diff. [15] | NEM | NEM | NEM | N°5 |

06.04.03 | nem kötelező | diff. | NEM | NEM | NEM | N°1a |

06.01.02 | nem kötelező | nem diff. | NEM | NEM | NEM | N°5 |

4.

FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (három tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | | n. év | n+1. | n+2. | n+3. | n+4. | n+5. és későbbi évek | Összesen |

Működési kiadások [16] | | | | | | | | |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1 | a | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 3 |

Kifizetési előirányzatok | | b | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 3 |

A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások [17] | | | | |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4 | c | | | | | | | |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG | | | | | | | |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | | a+c | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 3 |

Kifizetési előirányzatok | | b+c | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 3 |

A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások [18] | | |

Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5 | d | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 1,464 |

A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások, a személyi és kapcsolódó költségek kivételével (NDE) | 8.2.6 | e | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,9 |

A fellépés indikatív összköltsége

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | | a+c+d+e | 0,89 | 0,89 | 0,89 | 0,89 | 0,89 | 0,89 | 5,364 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | | b+c+d+e | 0,89 | 0,89 | 0,89 | 0,89 | 0,89 | 0,89 | 5,364 |

A társfinanszírozás részletezése

Ha a javaslat tagállamok vagy más szervek (kérjük, nevezze meg) által biztosított társfinanszírozást tartalmaz, az alábbi táblázatban adja meg a társfinanszírozás becsült szintjét (a táblázat további sorokkal bővíthető, ha a társfinanszírozást várhatóan több szerv nyújtja):

millió EUR (három tizedesjegyig)

Társfinanszírozó szerv | | n. év | n+1. | n+2. | n+3. | n+4. | n+5. és későbbi évek | Összesen |

…………………… | f | | | | | | | |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással együtt | a+c+d+e+f | | | | | | | |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

x A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.

A javaslat miatt a pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás rendelkezéseinek alkalmazására [19] (azaz a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi keret módosítására).

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

x A javaslatnak nincs hatása a bevételre

A javaslatnak van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

MEGJEGYZÉS: A bevételre gyakorolt hatás kiszámításának módszerével kapcsolatos részleteket és észrevételeket külön mellékletben kell feltüntetni.

millió EUR (egy tizedesjegyig)

| | A fellépést megelőzően [n-1. év] | | A fellépés után |

Költségvetési tétel | Bevétel | | | [n. év] | [n+1.] | [n+2.] | [n+3.] | [n+4.] | [n+5.] [20] |

| a) Bevétel abszolút összege | | | | | | | | |

| b) A bevétel változása | | | | | | | | |

(Minden érintett költségvetési tételt fel kell tüntetni; ha a javaslat több költségvetési tételre is hatással van, a táblázatot megfelelő számú sorral ki kell egészíteni.)

4.2. Teljes munkaidős egyenértékben kifejezett személyi állomány (beleértve a tisztviselőket, az ideiglenes és a külső személyi állományt) – a részleteket lásd a 8.2.1. pontnál

Éves szükséglet | n. év | n+1. | n+2. | n+3. | n+4. | n+5. és későbbi évek |

A személyi állomány teljes létszáma | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

A javaslat hátterét az indokolásban kell részletesen ismertetni. A pénzügyi kimutatás e szakaszának a következő kiegészítő információkat kell tartalmaznia:

5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célkitűzések

„A földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletben” javasoltaknak megfelelően a Bizottság iparágbeli szakértőkből és a Bizottság képviselőiből álló állandó nyomonkövetési munkacsoportot hoz létre. Ezt a nyomonkövetési munkacsoportot a gázellátás zavara vagy lehetséges zavara esetén alkalmazzák; a munkacsoport a Közösségen belüli és kívüli gázáramlásokat követi nyomon, és azokról jelentést tesz, a szállító és a közvetítő országokkal együttműködésben.

5.2. A közösségi részvételből adódó hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

Ahogy ez a közelmúltban, a 2009. januári földgázválság idején kiderült, a földgázellátás biztonságának kérdése nem kezelhető kizárólag tagállami szintű kezdeményezésekkel. A Közösség közreműködésére van szükség ahhoz, hogy az Unió összehangoltan tudjon tenni a válság hatásának minimalizálásáért, valamint a szállítókkal és a közvetítő országokkal szembeni egységes kezdeményezések megvalósításáért.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, valamint a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

A 2009. januári földgázválság tanúsága szerint a Közösséget el kell látni eszközökkel ahhoz, hogy rövid időn belül olyan, iparágbeli szakértőkből is álló nyomonkövetési csoportot vessen be, amely földgázválság idején segíti a Közösség tisztviselőinek munkáját.

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

Jelölje meg a fellépés végrehajtásához választott módszert (módszereket) [21].

X Centralizált irányítás

x közvetlenül a Bizottság által

ٱ közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

ٱ végrehajtó ügynökségek

ٱ A Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek

ٱ Tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek

Megosztott vagy decentralizált irányítás

ٱ A tagállamokkal

ٱ Harmadik országokkal

Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)

Megjegyzések:

6.

FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

A nyomonkövetési csoport tevékenységét értékelik, és erről évente jelentés készül.

6.2. Értékelés

6.2.1. Előzetes értékelés

Nem alkalmazható

6.2.2. Időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)

Nem alkalmazható

6.2.3. A későbbi értékelések feltételei és gyakorisága

Nem alkalmazható

7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

A nyomonkövetési tevékenységet évente egyszer értékelik, és jelentés készül. A nyomonkövetési csoport tevékenységére a Bizottság a szokványos, csalás elleni ellenőrzési intézkedéseket fogja alkalmazni.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)

(Fel kell tüntetni a célkitűzésekre, a fellépésekre és a teljesítésekre vonatkozó megnevezéseket) | Teljesítések típusa | Átla-gos költ-ség | n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. és későbbi évek | ÖSSZESEN |

| | | Teljesíté-sek száma | Össz-költség | Teljesíté-sek száma | Össz-költség | Teljesíté-sek száma | Össz-költség | Teljesíté-sek száma | Össz-költség | Teljesíté-sek száma | Össz-költség | Teljesíté-sek száma | Össz-költség | Teljesíté-sek száma | Össz-költség |

1. MŰKÖDÉSI CÉLKITŰZÉS [22] … | | | | | | | | | | | | | | | | |

1. fellépés: a nyomonkövetési csoport kiküldetései | A szakértők kiküldetéseit fedező kifizetések (a becslések szerint 10, egyenként 50 napos kiküldetés) | | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 50 | 2,5 |

- 1. teljesítés | | | | | | | | | | | | | | | | |

- 2. teljesítés | | | | | | | | | | | | | | | | |

2. fellépés … | | | | | | | | | | | | | | | | |

- 1. teljesítés | | | | | | | | | | | | | | | | |

1. célkitűzés részösszege | | | | | | | | | | | | | | | | |

2. MŰKÖDÉSI CÉLKITŰZÉS 1 … | | | | | | | | | | | | | | | | |

1. fellépés … | | | | | | | | | | | | | | | | |

- 1. teljesítés | | | | | | | | | | | | | | | | |

2. célkitűzés részösszege | | | | | | | | | | | | | | | | |

n. MŰKÖDÉSI CÉLKITŰZÉS 1 … | | | | | | | | | | | | | | | | |

n. célkitűzés részösszege | | | | | | | | | | | | | | | | |

ÖSSZKÖLTSÉG | | | 10 | 0.5 | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 10 | 0,5 | 50 | 2,5 |

8.2. Igazgatási kiadások

8.2.1. Személyi állomány létszáma és típusa

Álláshely típusa | | A fellépés irányítására a meglévő és/vagy pótlólagos állományból kirendelendő létszám (álláshelyek száma/teljes munkaidős egyenérték) |

| | n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak [23] (XX 01 01.) | A*/AD | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |

| B*, C*/AST | | | | | | |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány [24] | | | | | | |

A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány [25] | | | | | | |

ÖSSZESEN | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

Nyomonkövetési kiküldetések a tagállamokban vagy harmadik országokban, szükség szerint, földgázválság idején. A kiküldetések eredményeiről a tagállamok kiküldetési jelentések, valamint a gázkoordinációs csoport ülései révén kapnak visszajelzést.

8.2.3. A Személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyi állomány eredete

(Több eredethely megjelölése esetén kérjük az álláshelyek számát minden eredethelyre vonatkozóan megadni).

x A felváltandó vagy meghosszabbítandó program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek

Az n. évre vonatkozó éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek

A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyek

Az érintett szolgálat állományán belül átcsoportosítandó álláshelyek (belső átcsoportosítás)

Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem előirányozott álláshelyek

8.2.4.

A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)

millió EUR (három tizedesjegyig)

Költségvetési tétel(szám és megnevezés) | n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és későbbi évek | ÖSSZESEN |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (beleértve a kapcsolódó személyi költségeket) | | | | | | | |

Végrehajtó ügynökségek [26] | | | | | | | |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás | | | | | | | |

- belső | | | | | | | |

- külső | | | | | | | |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás összesen | | | | | | | |

8.2.5. A referenciaösszegbe bele nem tartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány típusa | n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és későbbi évek |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.)(nevezze meg a költségvetési tételt) | | | | | | |

A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségek összesen | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 |

Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak

Adott esetben hivatkozni kell a 8.2.1. pontra.

2 AD teljes munkaidős egyenérték: 122 000 EUR/tisztviselő/év×2=244 000 EUR

Számítás – A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány

Adott esetben hivatkozni kell a 8.2.1. pontra.

A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadásokmillió EUR (három tizedesjegyig) |

| n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. évés későbbi évek | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01. – Kiküldetések | | | | | | | |

XX 01 02 11 02. – Ülések és konferenciák | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,9 |

XX 01 02 11 03. – Bizottságok [27] | | | | | | | |

XX 01 02 11 04. – Tanulmányok és konzultációk | | | | | | | |

XX 01 02 11 05. – Információs rendszerek | | | | | | | |

2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) | | | | | | | |

3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) | | | | | | | |

A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségeken kívüli igazgatási kiadások összesen | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,9 |

Számítás – A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások

A gázkoordinációs csoportnak a gázellátás-biztonsági kérdések megvitatására szolgáló rendszeres ülései (30 szakértő×1000 EUR×5 ülés).

[1] HL L 127., 2004.4.29., 92. o.

[2] HL C […], […], […] o.

[3] HL C […], […], […] o.

[4] HL C […], […], […] o.

[5] HL C […], […], […] o.

[6] HL L …

[7] XXX Irányelv

[8] HL L 314., 2007.12.1., 9. o.

[9] HL L 345., 2008.12.23., 75. o.

[10] HL L 127., 2004.4.29., 92. o.

[11] Az Európai Parlament és a Tanács 2009/XX/EK irányelve a földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről , HL L […]., […]., […]. o.

[12] Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról, HL L [...]., [...]., [...]. o.

[13] Az irányelv XX. cikke, HL L …

[14] A földgázszállító-hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről és az 1775/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, …/…/EK rendelet tervezete, 2. cikk 18. pont: „műszaki kapacitás”: az a maximális nem megszakítható kapacitás, amelyet a szállításirendszer-üzemeltető kínálhat a rendszerhasználóknak, figyelembe véve a szállítóhálózatra vonatkozó rendszeregyensúlyt és üzemeltetési követelményeket.

[15] Nem differenciált előirányzatok, a továbbiakban: NDE.

[16] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.

[17] A(z) xx. cím xx 01 04. jogcímcsoportja alá tartozó kiadások.

[18] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoportokon kívüli kiadások.

[19] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[20] Szükség esetén, azaz ha a fellépés időtartama hat évnél hosszabb, a táblázat további oszlopokkal bővíthető.

[21] Több módszer feltüntetése esetén kérjük, adja meg e pont „Megjegyzések” rovatában a további részleteket.

[22] Az 5.3. szakaszban leírtak szerint.

[23] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg

[24] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg

[25] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.

[26] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó ügynökség(ek)re vonatkozó pénzügyi kimutatásra.

[27] Nevezze meg a bizottság típusát és azt a csoportot, amelyhez a bizottság tartozik.

--------------------------------------------------