HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 20.10.2004 
COM(2004) 679 végleges 
.. 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDAS ÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK, 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK NAK ÉS AZ EUROPOLNAK 
Új EU cselekvési terv ( 2004–2007) a nem készpénzes fizet őeszközökkel kapcsolatos 
csalások megel őzésére 
 
 
{SEC(2004) 1264}  
 
HU 2   HU A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDAS ÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK, 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK NAK ÉS AZ EUROPOLNAK 
Új EU cselekvési terv ( 2004–2007) a nem készpénzes fizet őeszközökkel kapcsolatos 
csalások megel őzésére 
(EGT vonatkozású szöveg) 
1. BEVEZETÉS 
Az EU 2001–2003. közötti id őszakra vonatkozó csalásmegel őzési cselekvési tervében1 a 
Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy a terv vé grehajtása során tett el őrelépésről 2003-at 
követően jelentést nyújt be az Európai Parlamentn ek és a Tanácsnak, valamint hogy szükség 
esetén további vagy alternatív inté zkedéseket javasol. A csalásmegel őzési cselekvési tervr ől 
szóló bizottsági jelentés2 a meghozott intézkedéseket és azok hatékonyságát értékeli. Ez a 
dokumentum kiegészíti a jelent ést és ezen a területen jöv őbeni intézkedéseket javasol. 
2. HÁTTÉR 
2001 februárjában a Bizottság elfogadta a csalásmegel őzési cselekvési tervet azzal a céllal, 
hogy hatékonyabbá tegyék a csalás és hamisítás megel őzését valamennyi nem készpénzes 
fizetőeszközökkel kapcsolatosan. A csalásmegel őzési cselekvési terv a csalásmegel őzés 
páneurópai és koherens megközelítését kívánja el őmozdítani. Noha az egyedi, izolált 
csalásmegel őzési intézkedések hatékonyak lehetnek, nem elegend őek olyan problémák 
kezelésére, mint pl. a fizetési csalás. 
A Bizottságot a következ ő okok ösztönözték cselekvési terv kiadására: 
• A csalások viszonylag magas száma. Becslé sek szerint 2000-ben csak a bankkártyákkal 
kapcsolatos csalások 600 millió eurót tettek ki az Európai Unióban (ebben az id őszakban 
ez a bankkártya ágazat forgalmának körülbelül 0,07 %-ának felelt meg). 
• A csalással és hamisítással összefügg ő tevékenységek éves növekedési üteme aggodalomra 
adott okot. 2000-ben hozzávet őlegesen 50 %-kal n őtt a csalások száma az EU-ban. A 
távolsági fizetések (telefonon, Inte rneten keresztül vagy levél ú tján) az egyik olyan terület, 
ahol a csalások száma különösképp emelkedett. 
• Az ügyletek volumenéhez képest a határokon átnyúló csalás nagyságrendje arányaiban 
jóval nagyobb volt, mint a belföldi csalásé. Megel őző intézkedéseket azonban abban az 
időben főként nemzeti szinten hoztak. 
                                                 
1 A Bizottság közleménye „a nem készpénzes fizet őeszközökkel összefügg ő csalás és hamisítás 
megelőzéséről”, 2001.2.9., COM(2001) 11. végleges 
2 A Bizottság szolgálatainak … számú munk adokumentuma az EU nem készpénzes fizet őeszközökkel 
kapcsolatos csalásmegel őzési cselekvési tervének végrehajtásáról szóló jelentésr ől 
 
HU 3   HU • A szervezett b űnözés ennek egyre inkább részese volt. A b űnszervezetek képesek voltak 
gyorsan olyan irányban módosítani te vékenységüket, hogy megkerülhessék az 
ellenintézkedéseket. A legs úlyosabb probléma az, hogy a csal ásból származó bevételek a 
szervezett b űnözői csoportokat er ősítik. Tekintettel a terrorizmu s-finanszírozás veszélyére, 
ez napjainkban igen nyugtalanító. 
• A csalás aláássa a fizetési rendszerekbe ve tett fogyasztói bizalmat . A fizetési csalás 
kockázatát például széles körben tekintik az  elektronikus kereskedelem sikeres fejl ődése 
egyik fő gátjának. 
A csalásmegel őzési cselekvési terv vezérelve a valamennyi érdekelt fél közötti 
együttműködés volt. A csalásmegel őzés elsősorban a fizetési rendszereket m űködtető ágazat 
feladata: a legfontosabb újítások a fizetések biztonságosabbá tételét érintik (pl. chip-kártyák 
bevezetésén keresztül). Azonban valamennyi fele t be kell vonni és tevékeny szerepet kell 
játszaniuk a csalásmegel őzésben. Ahhoz nem fér kétség, hogy a megel őző intézkedések 
sokkal hatékonyabbak, ha azokat valamennyi érintett féllel együttm űködve hajtják végre. 
Ezen elvnek megfelel ően a csalásmegel őzési cselekvési terv elkészítése során valamennyi 
érdekelt3 féllel konzultáltak, és a kül önféle intézkedések végrehaj tásakor a Bizottság szorosan 
együttműködött velük. A csalásmegel őzési cselekvési tervben tervezett intézkedések 
túlnyomó többségét sikeresen végrehajtották.4 
3. ÚJ CSELEKVÉSI  TERV  FELÉ 
Széles körben elfogadott, hogy a Bizottság csalásmegel őzéssel kapcsolatos tevékenysége 
hozzáadott értéket termelt. A csalásmegel őzési cselekvési terv végrehajtásában a Bizottság 
katalizátorként m űködött. El ősegítette a jobb információcserét, növelte a téma iránti 
érzékenységet és er ősítette a határokon átnyúló együttm űködést. Megteremtette annak 
lehetőségét, hogy a csalásmegel őzési szakemberek találkozzanak és egyesítsék erejüket, 
amihez hozzátartozott a legjobb gyakorlatok és az oktatóanyagok cseréje is. Ennek 
eredményeként er ősödött a csalásmegel őzési együttm űködés, különösen a határokon átnyúló 
vetületében. 
A csalásmegel őzési cselekvési terv által felölelt id őszakban a fizetési m űveletek ágazata, a 
nemzeti hatóságok és egyéb felek közös kezdeményezései a csalások éves növekedésének csökkenését eredményezték az EU-ban.
5 A csalásmegel őzési cselekvési terv azt is 
elősegítette, hogy a fizetéssel kapcso latos csalások kérdésének több figyelmet szenteljenek. 
A lendület megtartásának érdekében folytatni ke ll ezeket a kezdeményezéseket, mivel a csalás 
gyakorlata továbbra is fejl ődik. Az olyan b űncselekmények száma, mint az adatfeltörés vagy 
                                                 
3 Ilyenek például a bankkártya-kibocsátók, ba nkok, nemzeti minisztériumok és központi bankok, 
bűnüldöző szervek, az Európai Központi Bank, Europol, Interpol, a kiskereskedelmi szektor, 
hálózatüzemeltet ők és fogyasztói szövetségek. 
4 További információkért ld. A Bizottság jelentését a 2001–2003. közötti id őszakra vonatkozó cselekvési 
terv végrehajtásáról, a Bizottság szolgálatainak … sz. munkadokumentuma vagy http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/index_en.htm 
5 2000-ben a csalások körülbelül 50 %-kal n őttek évente, ami a jelenleginél (évente 15–20 %) sokkal 
gyorsabb. 
 
HU 4   HU a személyazonosító adatokkal való visszaélés6 nyugtalanító mértékben emelkedik, és új típusú 
„átverések” is megjelennek. 
A Bizottságnak emiatt szándékában áll folytatni a fizetésekkel kapcsolatos csalás elleni 
tevékenységét, és a 2004–2007. közötti id őszakra vonatkozóan új EU-szint ű csalásmegel őzési 
cselekvési tervet ad ki. A terv intézkedés einek többsége a már me ghozott intézkedések 
folytatását vagy azok utókövetését jelenti. Az új csalásmegel őzési cselekvési terv az EU 
csalásmegel őzési szakért ői csoportjával és egyéb érintett  csoportokkal együt t konzultálva 
készült.7 Kiegészíti majd a bels ő piaci fizetési szolgáltatásokról szóló irányelvet, amelyet a 
Bizottság 2005-ben fog el őterjeszteni, és ezáltal hozzájá rul az egységes fizetési térség 
kialakításához az EU-ban. Folyta tnia kell és tovább kell er ősítenie a csalásmegel őzésre 
irányuló meglév ő kezdeményezéseket, és hozzá kell já rulnia a fizetések iránti bizalom 
fenntartásához és növeléséhez. 
A fizetési rendszerek és a fizetési eszközök  biztonsága, valamint a hatóságok és a 
magánszféra közötti fokozott együttm űködés továbbra is prioritást élvez ő területek maradnak. 
Szükséges tisztázni az EU érvényben lév ő adatvédelmi jogszabályait a csalásmegel őzési 
tevékenységekre tekintettel, hogy megva lósulhasson a hatékony és szélesebb kör ű – 
különösen a határokon átnyúló – információcsere . Az új tagállamok integrálása az EU 
csalásmegel őzési keretébe valamint a harmadik országok hatóságaival való szorosabb 
kapcsolatok továbbra is els őbbséget élveznek. Az újonnan jelentkez ő veszélyek szintén 
napirendre kerülnek. 
4. AZ EU CSALÁSMEGEL ŐZÉSI  SZAKÉRT ŐI CSOPORTJA 
Célkitűzés: 
⇒ Az EU csalásmegel őzési szakért ői csoportját er ősíteni kell, m űködését pedig át kell 
szervezni. 
A csalásmegel őzési cselekvési tervben a Bizottság létrehozta az EU csalásmegel őzési 
szakértői csoportját, amelyben részt vesz minden az EU-szint ű fizetési csalásmegel őzésben 
érdekelt fél,8 és amely teret biztosít arra, hogy az érdekelt felek hatékonyan megosszák 
egymással az információkat és a csalásmegel őzés legjobb gyakorlatát. A csoport hozzájárult 
az érdekelt felek csalásmegel őzésre irányuló együttm űködésének fokozásához, különösen 
határokon átnyúló szinten. 
A legutóbbi EU b ővítést követ ően egyre nagyobb kihívá st jelent összegy űjteni valamennyi 
érdekelt ágazat és valamennyi tagállam képvisel őit egy csoportban és ezzel párhuzamosan 
                                                 
6 A személyazonossággal kapcsolatos adatok ellopá sa a személyes adatokkal való visszaélést és az 
azokkal való fellépést jelenti anél kül, hogy az adatok birtokosa ebbe  beleegyezett volna. Ez rendszerint 
az áldozat bank- vagy egyéb számláival való visszaélést is magában foglalja. 
7 Mint pl. az Európai Fizetési Ta nácsnak a kártyás csalások megel őzésével foglalkozó munkacsoportja. A 
fizetési rendszerek piaci szerepl ői csoportjának és a fizetési re ndszerek kormányzati szakért ői 
csoportjának egyes tagjai szintén hozzászóltak a témához. Az Europollal és a b űnüldözési 
szakemberekkel szintén történt konzultáció. 
8 A csoportban képviselve vannak a nemzeti és EU-szint ű fizetési rendszerek m űködtetői, bankok, 
nemzeti minisztériumok és központi bankok, b űnüldöző szervek (ideértve az Eu ropolt és az Interpolt), 
az Európai Központi Bank, a kiskereskedelmi szektor, fogyasztói csoportok és hálózatüzemeltet ők. 
 
HU 5   HU fenntartani a csoport munkafolyamatainak ha tékonyságát. Át kell szervezni a csoport 
összetételét és m űködését, megbízatását pedig ki kell terjeszteni. 
A tevékenységek súlypontja:  
⇒ A csalásmegel őzési szakért ői csoport tagságának karcsús ítása: ennek során azonosításra 
kerülnek mindegyik ágazatban és/v agy országban azok a csalásmegel őzési szakért ők, akiknek 
az lesz a feladata, hogy országukban hatékony ka pcsolattartóként és a csoportban végzett 
munka multiplikátoraként m űködjenek. 
⇒ A csalásmegel őzési szakért ői csoport keretében irányító csoport alakul, a tervezett 
intézkedések hatékonyabb végrehajtásának érdekébe n. Az irányítócsoport el őkészíti a 
csalásmegel őzési szakért ői csoport munkáját és felügyeli az alcsoportok tevékenységét. 
⇒ A csalásmegel őzési szakért ői csoport évente legalább kétszer tart ülést.  
⇒ A csalásmegel őzési szakért ői csoport feladata lesz elkészíte ni egy kommunikációs tervet, 
amely bemutatja az EU polgárainak  és a szakmabelieknek az elért el őrelépést és az új 
cselekvési terv intézkedéseinek hatékonyságát. 
⇒ Megalakul két csalásmegel őzési szakért ői alcsoport is: az egyik bi ztonsági kérdésekkel, a 
másik felhasználói kérdésekkel foglalkoz ik majd. Az alcsoportok a csalásmegel őzési 
szakértői csoport által összeál lított menetrend és témák szerint üléseznek. A csalásmegel őzési 
szakértői csoport létrehozhat új alcsoportokat is. 
5. TECHNOLÓGIAI  FEJLESZTÉSEK 
Célkitűzések:  
⇒ A fizetési m űveletek ágazatának az elektronikus fizet ésekre nézve a gazdaságilag életképes 
legmagasabb biztonsági szintet kell biztosítania. 
⇒ A fizetési eszközök el őállítóinak, a fizetési szolgáltatások biztosítóinak és a nemzeti 
hatóságoknak összehangolt, strukturált megközelít ést kell alkalmazniuk a fizetési eszközök és 
elemek biztonsági értékelésére. Javítani kell a bi ztonsági értékelési eljárások átláthatóságát és 
elő kell mozdítani a szabványosítást. 
A csipkártyákra való, ésszer ű időtartamon belül történ ő áttérés fokozná a biztonságot, 
segítené csökkenteni a csalást és növelné a fogyasztói bizalmat az EU-ban. Ez a kiemelt 
feladat megköveteli valamennyi érdekelt fél egyesített er őfeszítését. A Bizottságnak és a 
nemzeti hatóságoknak – amennyiben szükséges – fel kell készülniük a csipkártyákra való 
áttérés segítésére az EU-ban. 
A fizetési m űveletek ágazata az elektronikus és a mobiltelefonokról történ ő fizetések új, 
biztonságosabb megoldásait alkalmazza.9 Ezeket az er őfeszítéseket nyomon kell követni és 
segíteni kell. 
                                                 
9 Például a 3D Secure protokollon alapuló megoldások. 
 
HU 6   HU A fizetések iránti bizalom építése érdekében alapvet ően fontos, hogy az érdekelt felek 
ismerjék a fizetési eszköz vagy elem biztonságos sági szintjét mind abszolút értelemben, mind 
pedig hasonló fizetési eszközökhöz képest. Jele nleg a biztonsági értékelési eljárások nem 
alapulnak közös vizsgálati el őírásokon, így a felhasználó számára kevéssé tekinthet ők át. A 
bankok és keresked ők jobb döntéseket hozhatnának, ha ismernék, mennyivel biztonságosabb 
az egyik fizetési eszköz a másiknál. A felhas ználói bizalom növekedne, ha részletesebb 
információt kapnának az elvégzett vizsgálatról. A közös biztonsági értéke lési kritériumok és 
eljárások jelent ősen csökkenthetnék a biztonsági értékelés költségeit és id őráfordítását. 
Elengedhetetlen azonban az, hogy a biztonsági értékelési kritériumok harmonizációja ne 
csökkentse a meglév ő biztonsági szintet. 
A tevékenységek súlypontja:  
⇒ Az EU csalásmegel őzési szakért ői csoportján belül biztonsági kérdésekkel foglalkozó 
alcsoport alakítására kerül sor. Az alcsopor tban az érintett témák függvényében különböz ő 
érdekelt felek vesznek részt. 
⇒ A Bizottság tanulmányt kezdeményez, amely tárgyalja a kártyatulajdonos-ellen őrzési 
módszereket (kártyás fizetések esetén) és a felhasználó-ellen őrzési módszereket (az 
elektronikus és a mobiltelefonokról történ ő fizetések esetén). 
6. INFORMÁCIÓCSERE 
Célkitűzés: 
⇒ A csalás-kísérletek korai felderítése és be jelentése érdekében valamennyi érdekelt félnek 
képesnek kell lennie az információk cseréjére,  az egyének jogainak és szabadságainak 
tiszteletben tartása mellett. 
Folytatni kell az els ő csalásmegel őzési cselekvési terv keretében e területen megkezdett 
tevékenységeket. A legfontosabb azonosított pr obléma az, hogy nem lehetséges a kétes hír ű 
és csalárd keresked őkre vonatkozó adatok cseréje az EU-ban. A csalásmegel őzési 
tevékenységek vonatkozásában szükséges tisztázni és harmonizálni az adatvédelmi 
szabályokat az EU-ban, hogy lehet ővé váljon az információk határokon átnyúló, széles kör ű 
cseréje. A tisztázás során tekintettel kell lenni a csalásmegel őzési érdekek és az egyének 
alapvető joginak egyensúlyára. A 29. cikk szerinti EU-munkacsoport10 meghatározott 
kérdések megvitatására inform ális alcsoportot hozott létre,  amelyben képviselve vannak a 
nemzeti adatvédelmi hatóságok és a fizetési m űveletek ágazata. A fizetések új bels ő piaci jogi 
keretéről szóló konzultációs dokumentumra11 érkezett válaszokban az EU adatvédelmi 
jogszabályainak ezen a téren történ ő teljes harmonizációja er ős támogatást kapott. A 29. cikk 
szerinti EU-almunkacsoport még nem fe jezte be munkáját. A kétes hír ű és csalárd 
kereskedőkre vonatkozó adatok cseréjén kívül  azonosítani kell azokat a további 
tevékenységeket, ahol szükséges tiszt ázni a jogszabályokat. Az információk gy űjtésének és 
                                                 
10 A 95/46/EK irányelv 29. cikke értelmében létrehozott csoport magában foglalja az EU nemzeti 
adatvédelmi hatóságainak képvisel őit. Titkárságát a Bizottság irányítja (ld. 
http://europa.eu.int/comm/internal_market/privacy/workingroup_en.htm). 
11 A Bizottság közleménye a fizetések új jogi keretér ől a belső piacon (COM(2003) 718 végleges). 
 
HU 7   HU azok csalásmegel őzési szakemberek közötti szélesebb cser éjének érdekében fontolóra lehetne 
venni új kezdeményezéseket (pl. adatbázisok). 
Az EU csalásmegel őzési internetes oldalát12 a polgárok, üzleti vállalkozások és kormányok 
számára az EU fizetésicsalás-megel őzéssel kapcsolatos páneurópai információs pontjává 
lehetne továbbfejleszteni. 
A tevékenységek súlypontja:  
⇒ A Bizottság a 29. cikk szerinti munkacs oportban képviselt nemzeti adatvédelmi 
hatóságokkal együttm űködve tisztázni fogja a csalásmegel őzéssel kapcsolatos információk 
cseréjének korlátait és feltételeit, vagy am ennyiben nem sikerül a kérdéseket megfelel ő 
mértékben tisztázni, jogszabályokat javasol az EU meglév ő adatvédelmi el őírásainak 
módosítására. 
⇒ A Bizottság kiegészíti az EU meglév ő csalásmegel őzési internetes oldalát a 
csalásmegel őzésben tevékeny egyéb szervezetek kezdeményezéseire vonatkozó 
információkkal. 
7. KÉPZÉSI  PROGRAMOK,  OKTATÓANYAGOK  ÉS EGYÜTTM ŰKÖDÉS 
Célkitűzések:  
⇒ Erősíteni kell a b űnüldöző szervek képzését, továbbá a tö rvényszéki bírók és ügyészek 
csalásmegel őzéssel szembeni érzékenységét. 
⇒ Az EU igazgatási szervei közötti együttm űködést fokozni kell a fizetési csalás 
megelőzésére. 
⇒ Javítani kell a nemzeti b űnüldöző szervek azon képességét, hogy kivizsgálják a csalásokat. 
Az EU 2003-ban tartott fóruma a kártyacsalásokról lehet őséget biztosított az 
igazságszolgáltatásnak, a b űnüldöző szerveknek és a magánszektornak a fizetési csalással 
kapcsolatos tapasztalatok és elgondolások megosztására. Folyta tni kell a bírók téma iránti 
érzékenységének növelését és a b űnüldöző szervek képzésének er ősítésére irányuló 
kezdeményezéseket, az ilyen b űncselekmények hatékonyabb nyomozása és üldözése 
érdekében. 
A bűnüldöző szervek képzése során egyértelm űen elsőbbséget kell élvezn ie az összehangolt 
európai képzésnek. Az is fontos, hogy a b űnüldöző szervek számára átfogó oktatócsomagokat 
készítsenek és azokat naprakésszé tegyé k, tiszteletben tartva, hogy az alapvet ő szerep és 
felelősség a nemzeti hatóságokat illeti, valamint szem el őtt tartva a nemzetközi szempontokat, 
amennyiben az európai szint ű képzés hozzáadott értéket nyújt. 
A fizetési csalások hatékonyabb leküzdésére  egyes tagállamokban szakosodott központi 
hivatalokat hoztak létre.13 A szakosodott vagy célirányos nemzeti egységek létrehozása 
                                                 
12 http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/index_en.htm 
 
HU 8   HU erősíthetné a nyomozókapacitást és el ősegíthetné az egyéb b űnüldöző egységekkel és piaci 
résztvevőkkel való együttm űködést. A pénzhamisítással szem beni védelem érdekében hozott 
intézkedések hasznos útmutatóul bizonyulha tnak arra nézve, hogy milyen csalásmegel őzési 
intézkedéseket kell hozni a nem készpénzes fizet őeszközökkel kapcsolatos csalásmegel őzés 
tekintetében. Az euro pénzhamisítással szem beni védelme érdekében valamennyi közjogi 
vagy magánjogi szerv vonatkozásában létrej ött egy keret, amely összehangolja és 
megszervezi tevékenységeiket. Az euro védelmének konkrét intézkedéseit rendelet14 állapítja 
meg, valamint egy konkrét pénz ügyi programot létrehozó hatá rozaton keresztül a Tanács 
megbízta a Bizottságot a ké pzés és technika i segítségnyújtás ö sszehangolásával.15 Az Európai 
Központi Bank létrehozta és karbantartja a pénzhamisítások CMS (Counterfeit Monitoring System, Pénzhamisítás Monitoring Rendszer) adat bázisát és elemzi a hamis bankjegyek új 
típusait. Az Europol feladata az informáci ók továbbítása és elemzése – ebben a min őségében 
a bűnüldöző szervek számára létrehozott egy adatbázist a b űncselekmények adataival. A 
Bizottság/OLAF nyomon követi a jogszabál yok végrehajtását és jogalkotási 
kezdeményezéseket készít el ő, irányítja a „Periklész” képzés i és technikai segítségnyújtási 
programot, valamint elemzi a hamis euro-érmék új típusait. A pénzhamisítás elleni védelemre 
a tagállamok központi nemzeti irod ákat hoztak létre, és kijelö lték a hamisítványok technikai 
elemzésért felel ős szerveket. Jogszabályokat is elfogadtak, amelyek kötelezik a 
hitelintézeteket a hamisítványok forgalomból va ló kivonására és azok illetékes hatóságoknak 
való átadására. A tagállamok a Bizottság irányí tásával képzési és technikai segítségnyújtási 
intézkedéseket hajtanak végre az euro védelme érdekében. 
Ennek megfelel ően az illetékes nemzeti közigazgatási hatóságokat az EU-ban jobban bele kell 
vonni a nem készpénzes fizetésekk el kapcsolatos csalások megel őzésébe is, 
együttműködésüket ki kell alakítani, tevékenységeike t össze kell hangolni. Fontolóra lehetne 
venni a közigazgatási hatóságok képzésének EU forrásból finans zírozott keretét. 
2004-től kezdődően a tíz új tagállamnak teljes mé rtékben részt kell vennie az EU 
kezdeményezéseiben. Alkalmazniuk kell különösen az EU büntet őjogát és át kell venniük a 
megelőző intézkedések már kialakított keretét.  
A tevékenységek súlypontja:  
⇒ A fizetési m űveletek ágazatával, az Europollal és egyéb érdekelt felekkel együttm űködve a 
Bizottság páneurópai képzéseket szervez a b űnüldözésére szakosodott tisztvisel őknek, hogy 
okleveles szakért ői képesítést szerezhessenek, illetve ismétl ő jellegű képzéseket biztosít a már 
okleveles tisztvisel őknek. 
⇒ A Bizottság újabb magas szint ű konferenciát rendez a magas beosztású rend őrségi 
tisztviselőknek, törvényszéki bíróknak és ügyészekne k, hogy rátereljék a figyelmet a fizetési 
csalásokra és azok pénzügyi re ndszerekre gyakorol t hatására. Megfontolásra kerül, hogy 
rendszeresen rendezzenek-e  ilyen konferenciát. 
                                                                                                                                                         
13 Például Az információs technológia használatával kapcsolatos b űnözés elleni küzdelem központi 
hivatala (OCLCTIC) Franciaországban vagy a Dedikált csekk és m űanyagkártyák hivatala (DCPCU) az 
Egyesült Királyságban. 
14 Az euró pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló, 2001. június 
28-i 1338/2001/EK tanácsi rendelet, HL L 181., 2001.7.4., 6. o. 
15 Az euró pénzhamisítás elleni védelmét szolgáló  csere-, segítségnyújtási és képzési program (a 
„Periklész-program”) létrehozásár ól szóló, 2001. december 17-i 2 001/923/EK tanácsi határozat, HL L 
339., 2001.12.21., 50. o. 
 
HU 9   HU ⇒ A Bizottság felméri a nemzeti szint ű szakosodott egységek lehetséges el őnyeit a fizetési 
csalások elleni küzdelemben.  
⇒ A Bizottság el őmozdítja az illetékes ne mzeti hatóságok bevonását a fizetési csalások 
megelőzésébe. 
⇒ A Bizottság csalásmegel őzési szemináriumot szervez az új tagállamok hatóságai és 
magánszektora képvisel őinek. 
8. EGYÉB  CSALÁSMEGEL ŐZÉSI  INTÉZKEDÉSEK 
Célkitűzések: 
⇒ Az EU polgárait több és vi lágosabb információval kell ellátni a fizetések biztonságáról. 
⇒ A keresked őknek hasznot kell húzniuk a jobb okt atóanyagok használatából és megfelel ő 
eszközökkel kell őket ellátni az adatfeltörés megakadályozására. 
⇒ Javítani kell az elveszett vagy ello pott kártyák bejelentését az EU-ban. 
⇒ Célzott kezdeményezéseket kell tenni a személyazonosító adatokkal kapcsolatos 
visszaélések ellopásának megel őzésére az EU-ban. 
A meglév ő oktatóanyagokkal kapcsolatos információk cs eréje a kiskereskedelmi szektor és a 
fogyasztói szövetségek közöt t még mindig korlátozott, kül önösen határokon átnyúló 
viszonylatban. A fogyasztóknak szóló irá nymutatások – a nem készpénzes fizet őeszközök 
használatával kapcsolatos lehe tséges veszélyek, továbbá ezek  elkerülésének módja – terén 
még nem alakult ki a legjobb gyakorlat. Az elektronikus fizetések biztonságáról szóló 
bizottsági tanulmány16 rávilágított arra, hogy a fogyasztók nem rendelkeznek elegend ő 
információkkal az általuk használt eszközök biztonságosságával kapcsolatban. Az elektronikus fizetések biztonságának javítása  mellett a fogyasztók „helyes” információkkal 
való ellátása a biztonsággal kapcsolatban alapvet ő követelmény a felhasználói bizalom 
szempontjából. 
Az elektronikus fizetések bizt onságáról szóló bizottsági tanul mány arra is rámutatott, hogy a 
kiskereskedelmi szektor nem alkalmazza mindig  a rendelkezésre álló legjobb technológiát, 
aminek többnyire az új berendezések költsége az oka. További er őfeszítések szükségesek 
azonban a keresked ők internetes oldalainak jogellenes hozzáférést ől való védelméhez. 
Néhány nemrég történt feltörési es et alátámasztja a számítógépes b űnözés elleni további 
intézkedések szükségességét. Az elektronikus keresked ők adatbázisai biztonsági rendszerének 
áttörésével az internetes b űnözők hozzáférnek a vásárlók fizetésre használt bankkártyáinak 
számához, így több lehet őség adódik a fizetési csalásokra. Ennek további következménye az 
az immateriális kár, amely a keresked ő hírnevét valamint a fogyasztóknak az Internet 
biztonságáról és az Interneten használt fizetési eszközökr ől alkotott elképzelését érinti. Ez 
jelentősen aláássa az elektronikus  kereskedelem iránti fogyasz tói bizalmat. A problémát 
tovább bonyolítja az, hogy az inte rnetes oldalakra való számos betörést nem jelentenek a 
rendőrségnek.
17 A nemrég létrehozott Európai Háló zat- és Információbiztonsági Ügynökség 
                                                 
16 http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/index_en.htm#prevention-study 
17 A friss statisztikák szerint a pé nzügyi szektorban a számítógépes b űnözési esetek 80 %-át nem jelentik 
(IDC and Gartner, 2002. november). 
 
HU 10   HU (ENISA)18 szorosabb európai koordináció elérésér e törekszik ezen a területen. A fizetési 
rendszerek szolgáltatóit  és a kiskeresked őket segíthetné a számítógépes b űnözés elleni 
védelmük javításában. 
Az EU egységes fizetési térsége kialakításának célkit űzése további er őfeszítéseket igényel a 
fizetésekkel szembeni bizalom er ősítésére és a jobb csalásmegel őzésre. Az egységes bels ő 
piac e célkit űzése még inkább kívánatossá teszi, hogy  az elveszett/ellopott bankkártyákat 
egyetlen telefonszámon keresztül lehessen bejelenteni az EU-ban.19 Az egységes EU-
telefonszám bevezetése technika ilag ma már megvalósítható.20 
A szervezett b űnözés megel őzésének EU fóruma keretében a Bizottság 2004. februárjában 
munkaértekezletet szervezett a személyaz onosító adatokkal kapcso latos visszaélésekr ől. A 
munkaértekezlet rámutatott, hogy a személy azonosító adatokkal kapcsolatos visszaélés 
ágazatokon átível ő probléma, hátrányosan érinti a kormányoka t, az üzleti vállalkozásokat és 
polgárokat, gyorsan terjed e gyes ágazatokban és országokban21, valamint gyakran a szervezett 
bűnözéssel függ össze. A személyazonosító ad atokkal kapcsolatos visszaélés ellen átfogó 
megelőző intézkedésekre van szükség, mivel a személyazonosság igazolása a társadalom 
sértetlensége miatt rendkívül fontos.  
A tevékenységek súlypontja: 
⇒ Az EU csalásmegel őzési csoportján belül felhasználói  kérdésekkel foglalkozó alcsoport 
alakítására kerül sor. Ez az alcsoport lehet ővé teszi majd a páneurópai szint ű eszmecserét a 
kiskereskedelem és a fogyasztói szövetségek között, és az érintett témák függvényében 
különböző érdekelt felek vesznek benne részt. 
⇒ A Bizottság folytatja a megbeszéléseket  egy egységes telefonszám bevezetésér ől, amelyen 
keresztül az elveszett és ellopott ban kkártyákat lehetne bejelenteni az EU-ban. 
⇒ A bankkártya-kibocsátóknak közös oktat óeszközöket kell készíteniük a keresked ők 
számára a kártyák összes típusára vonatkozóan. 
⇒ A Bizottság értékeli, hogy a személyazonosító  adatokkal való visszaélések témájában 
milyen el őnyei lehetnek egy közös EU kapcsola ttartó pontnak a polgárok és üzleti 
vállalkozások számára, ami vezethetné a s zemélyazonosító adatokkal való visszaélések 
megelőzésében részt vállaló szervek jegyzékét is. 
⇒ A Bizottság el ősegíti egy – eredeti és hamisított személyazonossági okmányokat 
tartalmazó – adatbázis létr ehozását, amely hozzáférhet ő mind a hatóságok, mind a 
magánszektor számára. 
                                                 
18 http://www.enisa.eu.int/index_en.htm 
19 http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/cardstopeurope/index_en.htm.  
20 Jelenleg ETNS (európai telefonszámozási tartomán y) és UIFN (Universal International Freephone 
Numbers) számok állnak rendelkezésre. Tová bbi számok rendelkezésre állása a közeljöv őben 
lehetséges. 
21 A személyazonosító adatokkal való visszaélés nagyon gyorsan terjed az EU-n kívül (USA, Kanada, 
Ausztrália), és az Egyesült Királyságban is igencsak elterjedt. A többi EU tagállamban egyel őre 
ritkábban fordul el ő. 
 
HU 11   HU 9. KAPCSOLATOK  HARMADIK  ORSZÁGOKKAL 
Célkitűzés: 
⇒ A nem készpénzes fizet őeszközökkel összefügg ő csalás és hamisítás leküzdésére a 
harmadik országoknak megel őző intézkedéseket kell hozniuk és azokat hathatósan végre kell 
hajtaniuk. 
Erősíteni kell a harmadik országokkal folyta tott párbeszédet anna k elkerülésére, hogy a 
harmadik országokból kiindulva m űködő bűnözők károsítják az EU polgá rainak és üzleti 
vállalkozásainak érdekeit. A Bizottság ez t mind a többoldalú fórumokon, pl. G8, mind 
kétoldalú kapcsolatokon keresztül is el ő fogja mozdítani. 
A jelenlegi csatlakozásra váró országok22 és a „szélesebb Európához”23 tartozó országok a 
csalásmegel őzés szempontjából aggodalomra adnak okot. Ezen országoknak az EU 
csalásmegel őzési politikájába való  fokozatos bevonása szorosabb kapcsolatokat igényel ezen 
országok hatóságaival. 
A tevékenységek súlypontja:  
⇒ A Bizottság a fizetési m űveletek ágazatával együtt a fi zetési csalásra vonatkozóan 
információs kampányokat szervez az EU-hoz va ló csatlakozásra váró tagjelölt országok és 
egyéb európai országok hatóságainak. 
⇒ A Bizottság folytatja az e gyéb országokkal való együttm űködést a két- és többoldalú 
fórumokon (mint pl. G8) a csalás megel őzésére és leküzdésére. 
10.  UTÓKÖVET Ő TEVÉKENYSÉGEK 
2007 végét követ ően a Bizottság jelentést készít az Eu rópai Parlamentnek és a Tanácsnak a 
terv végrehajtása során elért el őrelépésekr ől, és szükség esetén további intézkedéseket fog 
javasolni. 
                                                 
22 Bulgária, Románia, Tö rökország, Horvátország 
23 Például Oroszország és Ukrajna