HU  
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE 
(2011. április 12.) 
az Alaptörvény tervezetének a Magyar Nemzeti Bankra vonatkozó rendelkezéseir ől  
(CON/2011/33) 
 
Bevezetés és jogalap  
Az Európai Központi Bank („EKB”) felkérést kapott 2011. március 16-án a magyar Közigazgatási és 
Igazságügyi Minisztériumtól, illetve március 23-án  a Nemzetgazdasági Minisztériumtól arra 
vonatkozóan, hogy alkos son véleményt az Alaptörvény tervezetér ől (a továbbiakban: az Alaptörvény 
tervezete). 2011. április 4-én a magyar Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium felkérte az EKB-t arra, 
hogy alkosson véleményt két olyan ka pcsolódó módosító javaslatról, amelyek elfogadásáról a Parlament 
április 11-ig szavaz. 
Az EKB véleményalkotásra szolgáló  hatásköre az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés 127. 
cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bek ezdésén, valamint a nemzeti hatóságoknak az Európai 
Központi Bankkal a jogszabálytervezetekr ől folytatott konzultációjáról szóló, 1998. június 29-
i 98/415/EK tanácsi határozat1, 2. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésein alapul, mivel az 
Alaptörvény egyes rendelkezései a Magyar Nemze ti Bankkal („MNB”) kapcsolatosak. Az Európai 
Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke els ő mondatával összhangban a Kormányzótanács 
fogadta el ezt a véleményt. 
 
1.  Az Alaptörvény tervezetének célja 
Az Alaptörvény a Magyar Köztársaság Alkotmányár ól szóló, 1949. évi XX. törvény („1949. évi XX. 
törvény”) helyébe fog lépni. Az indokolás szerint ennek oka leginkább az, hogy az 1949. évi XX. törvény 
szerkezete és szövege meghaladottá vált ; ezt alátámasztja az Alkotmánybíróság határozatainak nagy 
száma és az 1989. óta bevezett 34 módosítás is.  
Az Alaptörvény tervezete2 fenntartja azt a rendelkezést, hogy az MNB Magyarország központi bankja és 
törvényben meghatározott módon felel ős a monetáris politikáért. Általá nosságban szintén fennmarad az 
MNB elnökének kinevezésére irányadó eljárás azzal a különbséggel, hogy annak hivatali ideje hat évr ől 
                                                 
1  HL L 189., 1998.7.3., 42. o. 
2  41. cikk. 
2 kilenc évre változik, valamint az MNB alelnökét vagy alelnökeit az MNB elnöke fogja kinevezni3. Az 
MNB elnöke a Költségvetési Tanács tagja is lesz egyben. Az MNB beszámolási kötelezettségei és 
elnökének jogszabályalkotási jogköre változatlan marad. 
A két kapcsolódó módosító javaslat szerint i. a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény sarkalatos 
törvény4 lesz (a továbbiakban: az els ő módosító javaslat)5; és ii. az Alaptörvény tervezetében módosul az 
MNB elnökének és alelnökeinek kinevezésére irányadó eljá rás és azok hivatali ideje, valamint a Magyar 
Nemzeti Bankról szóló törvény és a pénzügyi közvetít őrendszer felügyeletér ől szóló törvény sarkalatos 
törvények lesznek (a továbbiakban: a második módosító javaslat)6. 
 
2. Az Alaptörvény összeegyeztethet ősége a szerz ődésekkel, illetve a Központi Bankok Európai 
Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányával 
2.1. Az EKB 2004. óta konvergenciajelentéseiben érté kelte a magyar jogszabályok (beleértve az 1949. 
évi XX. törvény) összeegyeztethet őségét az uniós jogszabályokkal a központi banki függetlenség, a 
monetáris finanszírozás, valamint az MNB KBER-ben (kés őbb eurorendszerben) való részvétele 
tekintetében. Legutóbbi, 2010-es konvergenciajelen tésében az EKB úgy ítélte meg, hogy az 1949. 
évi XX. törvény 32/D. paragrafusa, amely az MNB monetáris politika tekintetében meglév ő 
hatásköreinek alapját képezi, nem ismeri el az EKB hatásköreit ezen a területen. Az EKB 
megjegyzi, hogy az Alaptörvény vonatkozó rendelkezése ugyanaz marad, mint ami az 1949. évi XX. törvényben szerepel. A magyar ható ságoknak ezért fel kellene használniuk ezt a 
lehetőséget arra, hogy az MNB eurorendszerbe való te ljes integrációjának biztosításához szükséges 
módosítások az euro Magyarország általi bev ezetésének napjával hatályba lépjenek. 
2.2. Az EKB korábbi állásfoglalására kíván utalni  annak megjegyzésével, hogy az uniós jogszabályok 
nem írják el ő, milyen módon kell a nemzeti jogszabályoka t adaptálni annak érdekében, hogy azok 
összeegyeztethet ővé váljanak a Szerz ődés és a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai 
Központi Bank Alapokmányának (a  továbbiakban: az EKB Alapokmánya) rendelkezéseivel. Ez 
végrehajtható a Szerz ődésre és az Alapokmányra való hivatkozással, vagy azok rendelkezéseinek 
beillesztésével és eredetükre való utalással, vagy  az összeegyeztethetetlen szabályok hatályon kívül 
helyezésével, illetve e módszerek kombinálásával
7. A nemzeti jogalkotó választásának megfelel ően 
és a nemzeti jogszabályi hierarchiának megfelel ően az ilyen módosítások bevezethet ők Alkotmány 
vagy „normál” jogszabály rendelkezések ént, illetve ezek kombinációjával. 
                                                 
3  A második módosító javaslat szerint a jelenlegi kinevezés i gyakorlat általánosságban változ atlan marad: a köztársasági 
elnök nevezi ki az MNB elnökét és alelnökeit hat évre, azzal  a különbséggel, hogy az Alaptörvény többé nem rendelkezik 
a miniszterelnök javaslati jogkörér ől. 
4  A sarkalatos törvény kétharmados többs éggel fogadható el vagy módosítható.  
5  T/2627/55. számú módosító javaslat. 
6  T/2627/129. számú módosító javaslat 
7  2010. májusi Konvergenciajelentés, 2. 2.2.2. szakasz, 16-17. o., valamint a CON/2011/9 vélemény 2.2. bekezdése. 
Valamennyi hivatkozott EKB-dokumentum megt alálható az EKB honlapján (www.ecb.int). 
3 3. Az Alaptörvény tervezete és az MNB-r ől szóló törvény közötti kapcsolat 
Az Alaptörvény tervezete szerint az MNB alelnökét vagy alelnökeit az MNB elnöke nevezi ki, míg az 
MNB-ről szóló törvény 51. paragrafusán ak (1) és (4) bekezdése szerint az alelnökök kinevezésére, illetve 
felmentésére a javaslatot az MNB elnöke teszi me g, amelyet - egyetértése esetén - a miniszterelnök 
terjeszt a köztársasági elnök elé. Az EKB értelmezése szerint a jogszabál yi hierarchiában elfoglalt helye 
alapján ebben az esetben az Alaptörvény lesz al kalmazandó. A második módosító javaslat 
általánosságban fenntartaná a jelenlegi kinevezési eljárást.  
Másrészről az Alaptörvény már nem jogosítja fel a köz társasági elnököt az alelnökök felmentésére, de 
nem is jogosít fel erre harmad ik személyt. Az EKB értelmezé se szerint ezért az MNB-r ől szóló törvény 
alapján a köztársasági elnök marad jogosult az alenökök felmentésére. 
 Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján.   
 
Kelt Frankfurt am Mainban, 2011. április 12-én.  
[aláírás] 
 
az EKB elnöke 
Jean-Claude TRICHET