[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 3.9.2007

COM(2007) 493 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a harmadik országoknak 2006-ban nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtásáról {SEC(2007) 1083}

TARTALOMJEGYZÉK

A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a harmadik országoknak 2006-ban nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtásáról 1

1. Bevezetés 3

2. Áttekintés 3

2.1. Előzmények 3

2.2. Makroszintű pénzügyi támogatás 2006-ban 4

2.2.1. Új határozatok 4

2.2.2. Folyósítások 4

2.3. A kedvezményezett országokban legutóbb végrehajtott műveletek rövid ismertetése 4

2.3.1. Nyugat-Balkán 4

2.3.2. Az új független államok 5

3. A makroszintű pénzügyi támogatás földrajzi eloszlása és hatásvizsgálata 6

3.1. Földrajzi eloszlás 6

3.2. Értékelés 6

3.2.1. Örményország 7

3.2.2. Románia 7

3.2.3. Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság 7

3.3. A pénzügyi irányítás hatékonyságának növelése a kedvezményezett országokban: működési szempontú értékelés 7

1. BEVEZETÉS

Ez a jelentés történelmi háttérrel ellátott általános áttekintést ad az EK által harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról, összefoglalja a 2006-ban végrehajtott műveleteket, közli a Nyugat-Balkánon és az új független államokban legutóbb végrehajtott műveletekre vonatkozó adatokat, valamint az 1990 óta végrehajtott különféle műveletek adatait tartalmazó statisztikai táblázatokat.

A jelentés tartalmazza az EK makroszintű pénzügyi műveleteinek legfrissebb tendenciáit, továbbá a 2005-ben és 2006-ban végrehajtott három utólagos értékelés eredményeit. Ezen értékelések célja annak felmérése, hogy milyen változások következtek be a gazdasági stabilizációs folyamat bizonyos fontos vonatkozásaiban és a támogatásban részesülő országok strukturális reformjainak végrehajtásában. Az e tekintetben elért haladás arról is tanúskodik, hogy milyen mértékben teljesültek az EK makroszintű pénzügyi támogatásához kapcsolódó gazdaságpolitikai feltételek. Emellett két újabb utólagos értékelés van folyamatban. A zárójelentéseket 2007 végéig kell rendelkezésre bocsátani.

Ezen túlmenően a kedvezményezett országokban a pénzügyi irányítás javításáról szóló, 2002. márciusi számvevőszéki külön jelentésében megtalálható ajánlást illetően a Bizottság egy könyvvizsgálócég segítségével 2004 óta az összes kedvezményezett országban működési felméréseket végzett a pénzügyi áramlások és a makroszintű pénzügyi támogatásához kapcsolódó ellenőrzések szervezése tekintetében. A felmérések eredményeit kellő mértékben figyelembe veszik a támogatás végrehajtásához kötődő politikai feltételek kidolgozásakor.

E jelentés a Közösség által harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi vagy rendkívüli pénzügyi támogatást illető tanácsi határozatok alapján kerül benyújtásra és az előző évek jelentéseit követi. Egyidejűleg kiadásra kerül egy részletesebb jelentés (a Bizottság szolgálatainak munkadokumentuma SEC(2007)… ), amely a kedvezményezett országok vonatkozásában gazdasági és pénzügyi információkat szolgáltat.

2. ÁTTEKINTÉS

2.1. Előzmények

A makroszintű pénzügyi támogatás (MPT) elősegíti a kedvezményezett országok politikai és gazdasági reformtörekvéseit és az IMF, illetve a Világbank támogatási programjaival összefüggésben kerül végrehajtásra. A makroszintű pénzügyi támogatások biztosítása bizonyos elvekhez kötődik, amelyeket a Tanács 2002. október 8-i következtetéseiben megerősített, és amelyek kiemelik ezen támogatás kivételes jellegét, a nemzetközi pénzügyi intézmények finanszírozását kiegészítő jellegét és makrogazdasági feltételeit. A közösségi MPT révén különösen a támogatásban részesülő országok gazdasági reformokra és strukturális átalakításra vonatkozó erőfeszítéseit támogatták. Az IMF-fel illetve a Világbankkal szoros együttműködésben országspecifikus szükségletekhez igazított politikai stratégiákat támogattak, amelyek általános célkitűzése a pénzügyi helyzet stabilizálása és a piacorientált gazdaságok kialakítása.

2.2. Makroszintű pénzügyi támogatás 2006-ban

A 2000-2006-os időszakban tizenhét határoztatot hagytak jóvá összesen 960 millió euró értékben. A Tanács tizenhárom támogatásról szóló határozatot hozott a balkáni országok javára (Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Koszovó, Bosznia és Hercegovina, Szerbia és Montenegró, illetve Albánia). A balkáni országok ezzel az MPT legfőbb kedvezményezettjeivé váltak, a 960 millió euró összegű támogatásból összesítve maximálisan 783 millió eurót vehetnek igénybe.

2.2.1. Új határozatok

A Tanács 2006-ban két határozatot fogadott el.

A Tanács január 24-én Grúzia számára 33,5 millió EUR keretösszegű, vissza nem térítendő támogatás formájában biztosított makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásáról hozott határozatot (2006/41/EK).

A Tanács november 30-án Koszovó[1] számára 50 millió EUR keretösszegű, vissza nem térítendő támogatás formájában biztosított makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásáról hozott határozatot (2006/880/EK).

Ezenkívül a Bizottság 2006. október 9-én javaslatot fogadott el Moldova makroszintű pénzügyi támogatásáról 45 millió euró keretösszegig (csak vissza nem térítendő támogatás), és azt a Tanács elé terjesztette. A javaslatot a Tanács 2007. április 16-án elfogadta (2007/259/EK).

2.2.2. Folyósítások

A makroszintű pénzügyi támogatással összefüggő kifizetések 2006-ban összességében 61 millió eurót tettek ki, amiből 42 millió euro kizárólag vissza nem térítendő támogatás volt: 13 millió euró Albánia, 7 millió euró Tadzsikisztán, és 22 millió (kétszer 11 millió) euró Grúzia számára.

A Bosznia és Hercegovina számára kölcsön formájában kifizetett támogatás 10 millió EUR volt, míg Albánia esetében 9 millió EUR.

2.3. A kedvezményezett országokban legutóbb végrehajtott műveletek rövid ismertetése

2.3.1. Nyugat-Balkán

A Tanács által 2002. november 5-én jóváhagyott, Bosznia és Hercegovina támogatására irányuló 60 millió euró összegű MPT-műveletek (amelyeket a Tanács 2004. december 7-én módosított) 2006 februárjában fejeződtek be, amikor folyósításra került az utolsó részlet 10 millió eurós kölcsöneleme. A vissza nem térítendő támogatási elem már 2005-ben lezárult, miután a makrogazdasági feltételek kielégítően teljesültek.

A 2002. november 5-én és 2003. november 25-én Szerbia, illetve Montenegró számára a Miniszterek Tanácsa által jóváhagyott, 200 millió eurós támogatás (120 millió EUR vissza nem térítendő támogatás és 80 millió EUR kölcsön) 2006. június 30-án lejárt. E támogatásból 2006 előtt négy részletben összesen 155 millió euró (100 millió euró vissza nem térítendő támogatás és 55 millió euró kölcsön) került kifizetésre. A negyedik részlet 15 millió eurós kölcsönelemét nem lehetett a tervek szerint, 2006 első felében folyósítani, mivel a hatóságok a 2006. június 30-i lejárati határidőig nem teljesítették a kölcsönfolyósításhoz szükséges jogi feltételeket. A Bizottság Montenegró függetlenné válását követően, júliusban hivatalosan értesítette Montenegrót és Szerbiát is határozatáról, mely szerint nem folyósítja ezen támogatás utolsó – ötödik –, 30 millió EUR összegű részletét (20 millió euró összegű vissza nem térítendő támogatás és 10 millió EUR összegű kölcsön), mivel 2006 során jelentősen javult a két ország külső finanszírozási helyzete. Ezért 45 millió EUR összegű támogatást töröltek.

Az Albánia támogatására irányuló 25 millió euró összegű MPT-műveletek szintén 2006-ban fejeződtek be. Az első részlet 3 millió eurós vissza nem térítendő támogatási elemét 2005 novemberében folyósították, míg az első részlet 9 millió eurós kölcsönelemét 2006. mácius 23-án. A támogatás második és egyben utolsó, 13 millió eurós vissza nem térítendő támogatási elemének kifizetésére 2006. július 31-én került sor, miután a Bizottság kedvezően értékelte Albánia előrehaladását olyan fontos területek reformja terén, mint az államháztartás irányítása, közigazgatás, pénzügyi szektor, vállalkozási környezet, valamint a magánszektor fejlesztése.

2006 májusában a Bizottság javaslatot nyújtott be a Tanácshoz 50 millió euró keretösszegű, vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtandó rendkívüli pénzügyi támogatásról, melynek célja Koszovó várható költségvetés-finanszírozási igényeinek támogatása volt. A Tanács november 30-án fogadta el a határozatot. E támogatást áthidaló támogatásnak szánják, amíg el nem készül a koszovói státuszrendezés finanszírozási igényének átfogó felmérése. A finanszírozási igények koszovói hatóságokkal történő egyeztetése, valamint a támogatáshoz alkalmazható feltételek meghatározása céljából a Bizottság munkatársai az év végén pristinai kiküldetésre mentek.

2.3.2. Az új független államok

1997-ben, illetve 2000-ben Örményország, Grúzia és Tadzsikisztán javára hoztak többéves makroszintű pénzügyi támogatási programokról szóló határozatokat. A Tadzsikisztánnak szóló utolsó kifizetést (7 millió eurós vissza nem térítendő támogatás) 2006 októberében folyósították. Örményország és Grúzia esetében az utolsó kifizetések 2004-ben, illetve 2005-ben történtek. Ez a többéves program így befejeződött.

A Tanács 2006 januárjában fogadott el egy újabb, Grúziának szóló makroszintű pénzügyi támogatási programot, amely 33,5 millió euró vissza nem térítendő támogatást tartalmazott. Ez az új program Grúzia EU-val szembeni államadósságának előtörlesztéséhez kapcsolódik.

Az első és a második részlet (egyenként 11,5 millió euró) folyósítása 2006 augusztusában, illetve decemberében történt.

A Tanács 2002-ben Ukrajnának szóló makroszintű pénzügyi támogatásról határozott (110 millió euró kölcsön). A program végrehajtása azonban – az IMF-fel kötött működő pénzügyi megállapodás híjján – ténylegesen nem indult el. Mivel a megfelelő tanácsi határozat nem tartalmaz lejárati határidőt, a program a jövőben (elvben) újraindítható.

A Bizottság 2006 októberében javaslatot terjesztett a Tanács elé egy, az IMF-fel kötött új PRGF-megállapodás[2] keretében Moldovának nyújtandó újabb MPT-programról. A végleges határozatot a Tanács 2007. április 16-án fogadta el. E program keretében a Bizottság 2007-2008 folyamán összesen 45 millió euró összegben folyósít vissza nem térítendő támogatást. E program hozzájárul Moldova gazdasági programjának végrehajtásához és ahhoz, hogy Moldova fedezni tudja az ország gazdaságát sújtó külső sokkhatásokkal összefüggő külső finanszírozási igényt. (Ezek elsősorban az Oroszországból importált földgáz áremelkedéséből, illetve Moldova bor- és egyéb mezőgazdasági kivitelére vonatkozó korlátozásokból adódnak). A Közösség makroszintű pénzügyi támogatása kiegészíti a nemzetközi pénzügyi intézmények és a bilaterális adományozók által biztosított új forrásokat, valamint az EU által az élelmiszer-ellátás biztonságára irányuló program keretében a költségvetésből, illetve az új európai szomszédsági és partnerségi eszköz (ENPI) révén biztosított támogatást.

3. A MAKROSZINTű PÉNZÜGYI TÁMOGATÁS FÖLDRAJZI ELOSZLÁSA ÉS HATÁSVIZSGÁLATA

3.1. Földrajzi eloszlás

A közösségi MPT célja a kedvezményezett országok makrogazdasági stabilizációjának támogatása, valamint fizetésimérleg- (és költségvetési) problémáik enyhítése. Nagyon hasznos szerepet játszik a strukturális reformok támogatásában is. A legjelentősebb MPT-műveletekről közvetlenül a közép- és kelet-európai országokban lezajlott változásokat követő években határoztak, és kifizetésükre is akkor került sor.

Az évek során növekedett azon országok száma, amelyekre a Közösség kiterjesztette az ilyen jellegű támogatást, mivel az EU szomszédos országai közül egyre többen találták szemben magukat fizetésimérleg-problémákkal és kötelezték el magukat gazdasági reformprogramok mellett. Ez megváltoztatta a támogatások földrajzi eloszlását a korábbi évekhez képest, hiszen előzőleg inkább a közép- és kelet-európai országok tartoztak a kedvezményezettek közé. Ennélfogva 2000-től kezdődően az MPT kizárólag a nyugat-balkáni országokra (a 2000 és 2006 közötti határozatok 83 %-a) és az új független államokra irányul.

3.2. Értékelés

A Bizottság a költségvetési rendelettel összhangban értékelési programot hajtott végre, hogy felmérje az MPT egyes kedvezményezett országokban kifejtett hatásait. Az elemzéseket nyílt pályázati felhívás alapján kiválasztott külső tanácsadók készítik. 2006 végére két különböző cég három utólagos értékelést készített el: Örményországban, Romániában és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban. Ezek főbb megállapításai a következők:

3.2.1. Örményország

Az értékelés megállapítása szerint a támogatás hozzájárult a rövidtávú makrogazdasági stabilizációhoz, javította a külső pénzügyi helyzetet, és rövid távon hozzájárult a társadalmi problémák enyhítéséhez. Másrészt az MPT nem volt teljesen hatékony a gazdasági és intézményi reformok rövid, illetve középtávú előmozdításában. Ennek megfelelően az MPT Örményország gazdasági helyzetére gyakorolt hatása korlátozott maradt.

3.2.2. Románia

Az MPT-művelet közvetlenül hozzájárult az ország közép- és hosszú távú pénzügyi egyensúlyának javításához, és támogatást biztosított a piacgazdasági elvek bevezetését szolgáló politikai intézkedések számára. Románia az előcsatlakozási politikák keretében számos támogatási program kedvezményezettje volt, így nehéz pontosan meghatározni az MPT-műveletek többi programétól elkülönített hatását.

3.2.3. Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

Az MPT-műveletek pozitív hatással voltak az ország fizetési mérlegére, és hozzájárultak a költségvetés terheinek enyhítéséhez. Szintén hozzájárultak a némileg nagyobb gazdasági növekedéshez. Az MPT közép- és hosszútávú külső egyensúlyra gyakorolt hatása pozitív, ugyanakkor az elemzés szerint e hatás csak korlátozott mértékű.

A Bizottság finanszírozás folyósítására vonatkozó döntése minden esetben nölvelte a bizalom szintjét ezen országok gazdaságaiban, melynek révén hozzájárult a vállalkozási környezet javításához.

3.3. A pénzügyi irányítás hatékonyságának növelése a kedvezményezett országokban: működési szempontú értékelés

2004 óta összesen 7 hatékonysági vizsgálatot hajtott végre a makroszintű pénzügyi támogatás kedvezményezett országaiban (Albánia, Örményország, Tadzsikisztán, Szerbia-Montenegró, Bosznia-Hercegovina, Grúzia és Koszovó). Az egyes működési értékelések munkaprogramját a Deloitte tanácsadó céggel együttműködve, a SIGMA-módszer[3] alapján dolgozták ki. A vizsgálatok egyrészt a központi bankok függetlenségére és számviteli részlegeik működésére irányulnak. Másrészt vizsgálják a pénzügyminisztériumokat (a költségvetési eljárással kapcsolatban), a kincstári szervezetet, a belső ellenőrzést, a humánerőforrás-gazdálkodást és az IT-részlegeket. Szisztematikusan átvilágítják a külső ellenőrző intézmények működését is, hogy értékeljék ellenőrzési mdószereiket.

A leggyakoribb ajánlások a pénzügyminisztériumokkal kapcsolatosak, és arra vonatkoznak, hogy létre kell hozni a kincstári számlák egységes rendszerét, a megfelelő számviteli rendszereket és írásbeli eljárásokat. Minden esetben utalnak a belső ellenőrzési kapacitások fejlesztésére és speciális képzések szükségességére. A makroökonómiai előrejelzési részlegek egyes esetekben nem bizonyulnak elegendőnek feladataik ellátására. Nem ítélték kielégítőnek a külső ellenőrző intézmények függetlenségét.

Az értékelés az esetek többségében megállapította, hogy: „A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás keretei hatékonyan működnek.” Az e kiküldetések során tapasztalt legsúlyosabb hiányosságokkal az egyeértési nyilatkozat foglalkozik, amely rövid határidőket határoz meg a helyzet orvoslására. Bosznia és Hercegovina esetében, amelyekkel az egyetértési nyilatkozatot már aláírták, a további kifizetések feltételéül előzetes intézkedések meghozatalát szabták, úgymint a Pénzügyminisztériumon belül működő belső ellenőrzési osztály megerősítését, valamint a számviteli, engedélyezési és kifizetési feladatkörök szétválasztására vonatkozó minimumkövetelményeket megállapító intézkedések elfogadását. A felülvizsgálati látogatások (Albánia, Örményország, Tadzsikisztán, Grúzia) alkalmával megvizsgálták, hogy az eredeti ajánlások alapján az egyes nemzeti államigazgatások milyen előrelépést értek el.

E működési értékelések megkezdését követően három évvel – bár a javasolt változások végrehajtása bizonyos esetekben késedelmes volt – a Bizottság valódi feljődésről számolhatott be valamennyi ország államháztartási irányításában, melybe beletartozott a költségvetési számlák egységes rendszerének bevezetése és az egyes pénzügyminisztériumokon belüli írásbeli eljárások elfogadása.

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

2. táblázat: Makroszintű pénzügyi támogatás, 1990-2006

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

[1] Az 1244/99. ENSZ BT határozat szerint.

[2] A szegénység csökkentésére és a növekedésre irányuló eszköz.

[3] Kormányzás- és Vezetés Fejlesztési Támogatás a közép- és kelet-európai országok számára.