Javaslat A TANÁCS RENDELETE az uniós vizek vonatkozásában, valamint a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára egyes nem uniós vizeken rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2013. évre történő meghatározásáról /* COM/2012/0668 final - 2012/0319 (NLE) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A javaslat okai és céljai A halászati lehetőségekre vonatkozó valamennyi rendeletnek olyan szintekre kell korlátoznia az állományok halászatát, amelyek összhangban vannak a közös halászati politika (KHP) általános célkitűzéseivel. E tekintetben a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet a fogások és a halászati erőkifejtési korlátozások tekintetében meghatározza az éves javaslatokhoz tartozó célkitűzéseket annak érdekében, hogy az uniós halászat ökológiai, gazdasági és társadalmi szempontból fenntartható legyen. Az éves halászati lehetőségek megállapításának kulcsfontosságú jellemzője tulajdonképpen a rövidtávúság. Ez lényegében két történelmi oknak tudható be, amelyek ahhoz kapcsolódnak, hogy a közös halászati politika hogyan rendelkezik a tengeri területek és az ott található erőforrások nemzeti érdekeltségű uniós flották közötti megosztásáról. Fontos egy évente megújított eljárást fenntartani erre az EU egészére kiterjedő – és a közös halászati politika alapját képező – megállapodásra. Ez azonban nem akadályozza hosszú távú gazdálkodási megközelítések bevezetését. Az Unió jó eredményeket ért el e tekintetben, és a kereskedelmi szempontból legfontosabb fajok immár többéves gazdálkodási tervek hatálya alá tartoznak. Az éves teljes kifogható mennyiségeknek és az erőkifejtési felső határoknak összhangban kell állniuk az említett tervekkel. Hatály Ez a javaslat azokra a halászati lehetőségekre vonatkozik, amelyek – a kétoldalú vagy többoldalú fórumokon meghozott döntések eredményeképpen – az uniós és nem uniós vizeken az uniós hajók, illetve az uniós vizeken halászó harmadik országbeli hajók rendelkezésére állnak. A nemzetközi tárgyalások előkészítése során az Unió a belső döntéseire is alkalmazandó tudományos szakvélemények és saját szakpolitikai céljai alapján alakítja ki álláspontját. Az ilyen tárgyalások eredménye arra utal, hogy az Unió vállalja a harmadik felekkel szembeni kötelezettségeket. A kvóták tagállamok közötti belső elosztásán kívül az Uniónak nincs számottevő mozgástere az ilyen döntések uniós jogban történő végrehajtása terén. Ami a belső elosztást illeti, a relatív stabilitás elve alkalmazandó. E javaslat tehát az alábbiakra vonatkozik: · közös állományok, vagyis azok az állományok, amelyek közös gazdálkodás tárgyát képezik az Északi-tengeren és a Skagerrakban Norvégiával, vagy más olyan parti állomokkal kötött megállapodások keretében, amelyek a NEAFC részes felei; · a rendszerint kvótacsere tárgyát képező állományok vagy az ilyen cserék szempontjából potenciálisan érintett állományok: olyan állományok, amelyekkel nem folyik közös gazdálkodás, és amelyek évente kvótacsere tárgyát képezik (vagy képezhetik) az Unió és Norvégia, illetve más harmadik országok között; · a közönséges nyelvhal és a sima lepényhal halászatában járulékosan kifogott fajok, még ha nem is képezik kvótacsere tárgyát. A cél itt – esettől függően – a több fajt érintő vagy a vegyes halászatra kiterjedő gazdálkodás tendenciájával való következetesség biztosítása; · a regionális halászati gazdálkodási szervezetek keretében létrejött megállapodásokból eredő halászati lehetőségek. Az e javaslatban szereplő halászati lehetőségek többsége p.m. (pro memoria) formában van feltüntetve. Ennek oka az alábbiak egyike lehet: – egyes állományok esetében nem fog rendelkezésre állni szakvélemény a javaslat elfogadásának tervezett időpontjában; vagy – a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet (SPRFMO), az Antarktisz Tengeri Élővilágának Védelmével Foglalkozó Bizottság (CCAMLR), az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC), a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Egyezmény (WCPFC) és az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) egyes fogási korlátozásokra vonatkozó javaslatai és egyéb ajánlásai a szóban forgó szervezetek éves ülésein kerülnek megtárgyalásra; vagy – a 2012. novemberi és decemberi konzultációk befejezéséig a grönlandi vizekben előforduló, valamint a Norvégiával és más harmadik országokkal közösen kezelt vagy kvótacsere tárgyát képező állományokra vonatkozóan még nem állnak rendelkezésre számszerű adatok. Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A javasolt intézkedések a közös halászati politika (KHP) célkitűzéseivel és szabályaival összhangban kerültek kidolgozásra, és összeegyeztethetők az Unió fenntartható fejlődési politikájával. 2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT Konzultáció az érdekeltekkel A Bizottság a közösségi halászati gazdálkodással kapcsolatos konzultáció javításáról szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett bizottsági közleményben (COM(2006)246 végleges) ismertetett iránymutatásokat követte, amely közlemény meghatározza a döntések előrehozatalának folyamatára vonatkozó alapelveket. A Bizottság ezenkívül 2012 szeptemberében szervezett egy rendezvényt, amelyen az érdekeltek ismertették és megvitatták a tudományos szakvélemények eredményeit és a belőlük levonható legfontosabb következtetéseket. Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása A használt módszertant illetően a Bizottság két fő szakmai szervezettel konzultált: az ICES-szel, amely független nemzetközi tudományos szervezet, és a HTMGB-vel. Az ICES szakvéleményei az ICES kutatói által kidolgozott szakvéleményezési keretrendszeren alapulnak, és azokat ICES és a Bizottság között létrejött egyetértési megállapodásnak megfelelően használják fel. A HTMGB a Bizottságtól kapott megbízásnak megfelelően bocsátja ki szakvéleményeit. Valamennyi HTMGB-jelentés hozzáférhetővé válik a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság honlapján azt követően, hogy a Bizottság hivatalosan elfogadta azokat. Valamennyi ICES-jelentés hozzáférhető az ICES honlapján. Hatásvizsgálat Ez a javaslat lényegében a nemzetközileg elfogadott intézkedéseket ülteti át. A halászati lehetőségek lehetséges hatásainak értékelése szempontjából releváns elemekkel azon nemzetközi tárgyalások előkészítő és lebonyolítási szakasza keretében foglalkoznak, amelyek során az Unió megállapodik harmadik felekkel a halászati lehetőségekről. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI Jogalap E javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (3) bekezdése. Az Európai Uniónak az élő vízi erőforrások fenntartható kiaknázására vonatkozó kötelezettségvállalásai a 2371/2002/EK rendelet 2. cikkében meghatározott kötelezettségekből fakadnak. A javaslat összefoglalása Annak érdekében, hogy megvalósuljon a közös halászati politikának a halászati erőforrások környezeti, gazdasági és társadalmi szempontból is fenntartható kiaknázására irányuló célkitűzése, a javaslat az uniós halászat, valamint az uniós halászhajók részvételével zajló nemzetközi halászat vonatkozásában megállapítja az alkalmazandó fogási és erőkifejtési korlátozásokat. Alkalmazás A javaslat által érintett területen meglévő rendelkezések – a 2014. január 31-ig alkalmazandó, erőkifejtési korlátozásokra vonatkozó egyes rendelkezések, valamint a meghatározott szezonális ciklusokhoz kapcsolódó teljes kifogható mennyiségek (például a grönlandi vizekben élő kapelán) kivételével – 2013. december 31-ig alkalmazandók. A szubszidiaritás elve A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, a Szerződés 3. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említettek szerint, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő ok miatt: a KHP közös politika. A Szerződés 43. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Tanács feladata, hogy intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan. A javasolt tanácsi rendelet elosztja a halászati lehetőségeket a tagállamok között. Tekintettel a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (3) bekezdésére, a tagállamok saját belátásuk szerint teljesen szabadon dönthetnek e lehetőségek régiók vagy szereplők közötti elosztásáról. Ennélfogva a tagállamoknak elegendő mozgástér áll rendelkezésükre az odaítélt halászati lehetőségek kiaknázásának céljára általuk kiválasztott társadalmi-gazdasági modellre vonatkozó döntések meghozatalában. A javaslatnak a tagállamokra nézve nincsenek új pénzügyi vonzatai. Ezt a rendeletet a Tanács fogadja el minden évben, végrehajtásának állami és magánszektorbeli módozatai pedig már adottak. A jogi aktus típusának megválasztása Javasolt aktus: rendelet. 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai. 5. KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK Egyszerűsítés A javaslat a közigazgatási eljárások egyszerűsítéséről rendelkezik az (uniós vagy nemzeti szintű) hatóságokra vonatkozóan, különös tekintettel az erőkifejtés-szabályozással összefüggő követelményekre. Felülvizsgálatra/módosításra/megszüntetésre vonatkozó rendelkezés A javaslat egy 2013-ra vonatkozó éves rendeletre irányul, ennélfogva nem tartalmaz felülvizsgálati záradékot. A javaslat részletes magyarázata Ez a javaslat az említett lehetőségek igénybevételével funkcionálisan összefüggő halászati lehetőségek és feltételek meghatározására és elosztására korlátozódik. A fogási korlátozások és általában véve a halászati erőkifejtés szabályozása tekintetében a javaslat összhangban áll a közösségi halászati gazdálkodással kapcsolatos konzultáció javításáról szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett bizottsági közleményben (COM(2006) 246 végleges) és – az állományok 2013-as állapotáról szóló tudományos szakvélemények elkészüléséig a Bizottság javaslataival kapcsolatos álláspontját és szándékait ismertető – a 2013. évi halászati lehetőségekre vonatkozó konzultációról szóló bizottsági közleményben (COM(2012) 278 final) a döntések előrehozatalának folyamatára vonatkozóan meghatározott alapelvekkel. Amint az a fentiekben szerepel, a javaslat azokról a fogási korlátozásokról is rendelkezik, amelyek vonatkozásában egyes regionális halászati gazdálkodási szervezetek keretében sikerült megállapodásra jutni. A tőkehal halászata vonatkozásában a kilowattnapon alapuló erőkifejtés-szabályozási rendszert 2009 óta alkalmazzák, és 2013-ban továbbra is érvényben marad. 2012/0319 (NLE) Javaslat A TANÁCS RENDELETE az uniós vizek vonatkozásában, valamint a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára egyes nem uniós vizeken rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2013. évre történő meghatározásáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: (1) A Szerződés 43. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan. (2) A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet[1] úgy rendelkezik, hogy a vizekhez és az erőforrásokhoz való hozzáférést és a halászati tevékenységek fenntartható folytatását szabályozó uniós intézkedések meghatározását a rendelkezésre álló tudományos, műszaki és gazdasági szakvélemények és különösen a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) által készített jelentések figyelembevételével, valamint a regionális tanácsadó testületek javaslataira tekintettel kell végezni. (3) A Tanács feladata, hogy halállományonként vagy halállománycsoportonként intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan, beleértve – adott esetben – bizonyos, azokkal funkcionálisan összefüggő feltételeket is. A halászati lehetőségeket úgy kell elosztani a tagállamok között, hogy minden tagállam számára viszonylag stabil halászati tevékenység legyen biztosítható valamennyi állomány, illetve állománycsoport tekintetében, és kellően figyelembe lehessen venni a közös halászati politikának a 2371/2002/EK rendeletben meghatározott célkitűzéseit. (4) A Bizottságot hatáskörrel kell felruházni annak érdekében, hogy a NAFO 3NO alkörzet tekintetében a fehér villás tőkehalra vonatkozóan megállapított teljes kifogható mennyiség és uniós kvóta bármilyen potenciális növelése tekintetében e rendelet alkalmazása egységes feltételekkel történjék. (5) A Bizottságot hatáskörrel kell felruházni annak érdekében, hogy a Grönlanddal kötött halászati partnerségi megállapodás alapján az ICES V és XIV alterület grönlandi vizein az Unió rendelkezésére álló kapelánkvóták felülvizsgálata tekintetében e rendelet alkalmazása egységes feltételekkel történjen. (6) Annak érdekében, hogy a fogási korlátozások végrehajtása a rövid élettartamú fajok bizonyos állományai esetében egységes feltételekkel történjen, a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni a teljes kifogható mennyiségnek a 2013 első felében gyűjtött tudományos adatok felhasználásával történő felülvizsgálatára. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[2] megfelelően kell gyakorolni. (7) A Bizottságnak a rövid élettartamú fajok állományaira vonatkozó teljes kifogható mennyiség felülvizsgálatáról azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat kell elfogadnia, amennyiben azt az Uniónak a nemzetközi kötelezettségeinek való megfelelés szükségességére tekintettel, kellően indokolt esetekben a rendkívüli sürgősség megkívánja. (8) Bizonyos teljes kifogható mennyiségek esetében a tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára kiegészítő kvótákat osszanak ki. Ezek a próbák a fogási kvótarendszer, vagyis az összes fogás kirakodására és kvótákból való levonására vonatkozó rendszer vizsgálatára irányulnak annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a visszadobás gyakorlata és a visszadobott – egyébként felhasználható – halak elpocsékolása. A halak ellenőrizetlen visszadobása fenyegetést jelent a halak mint közjavak hosszú távú fenntarthatósága és ezáltal a közös halászati politika célkitűzései tekintetében is. Ezzel szemben a fogási kvótarendszerek eleve ösztönzőt teremtenek a halászok számára, hogy tevékenységük végzése során optimalizálják a fogási szelektivitást. A visszadobás gyakorlatának ésszerű kezelése érdekében a teljes körűen dokumentált halászat során minden tengeri műveletről be kell számolni, nem csupán a kikötőben kirakodott rakományról. Ezért a tagállamok általi ilyen kiegészítő kvótakiosztás feltételei között szerepelnie kell egy arra vonatkozó kötelezettségnek is, hogy a hajón érzékelőrendszerrel összekapcsolt, zárt láncú televíziós kamerák (CCTV) működjenek (a továbbiakban együtt: CCTV-rendszer). Ez lehetővé teszi a fogás megtartott és visszadobott részeinek pontos nyilvántartását. A fedélzeten valós időben tevékenységet folytató megfigyelők alkalmazásán alapuló rendszer kevésbé eredményes, költségesebb és kevésbé megbízható. Következésképpen a CCTV-rendszerek használata jelenleg a visszadobás-csökkentésre irányuló programok – így például a teljes körűen dokumentált halászatok – megvalósításának előfeltétele. Ilyen rendszer használata esetén be kell tartani a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[3] követelményeit. (9) Annak biztosítására, hogy a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbák keretében hatékonyan értékelhető legyen a fogási kvótarendszereknek az érintett állományok abszolút halászati mortalitásának megfékezésére vonatkozó potenciálja, elengedhetetlen, hogy a próbák során fogott valamennyi halat – beleértve a legkisebb kirakodási méret alatti halakat is – levonják a halászatban részt vevő hajó teljes kvótájából, valamint hogy a halászati műveleteket beszüntessék, amikor az adott hajó teljes mértékben felhasználta e kvótáját. Szükséges megakadályozni azt is, hogy kvótaátadás történjen a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók és az ilyen próbákban részt nem vevő hajók között. (10) A teljes kifogható mennyiségeket a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, a biológiai és társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevételével kell meghatározni, biztosítva ugyanakkor az egyes halászati ágazatokkal szembeni méltányos bánásmódot; ezenkívül figyelembe kell venni az érdekeltekkel folytatott konzultációk során megfogalmazott véleményeket is, különös tekintettel az érintett regionális tanácsadó testületek ülésein elhangzottakra. (11) Többéves terv hatálya alá tartozó állományok esetében a teljes kifogható mennyiségeket a vonatkozó tervben szereplő szabályokkal összhangban kell meghatározni. Ennek megfelelően a közönséges nyelvhal és a sima lepényhal északi-tengeri állományai, a közönséges tőkehalnak az Északi-tengeren, a Skagerrakban és a La Manche csatorna keleti részén élő állományai, valamint a kékúszójú tonhalnak az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren előforduló állományai esetében a teljes kifogható mennyiségeket az Északi-tengerben élő sima lepényhal és közönséges nyelvhal halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2007. június 11-i 676/2007/EK tanácsi rendeletben[4], a tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról szóló, 2008. december 18-i 1342/2008/EK tanácsi rendeletben[5] (a „tőkehal-tervben”) és a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről szóló, 2009. április 6-i 302/2009/EK tanácsi rendeletben[6] megállapított szabályokkal összhangban kell meghatározni. (12) Azon állományok vonatkozásában, amelyekről nem áll rendelkezésre elegendő vagy megbízható adat az állományméret becsléséhez, a gazdálkodási intézkedéseknek és a teljes kifogható mennyiségek szintjeinek a 2371/2002/EK tanácsi rendelet 3. cikkének i) pontjában meghatározott, a halászati gazdálkodásban alkalmazott elővigyázatos megközelítést kell követniük. (13) A teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendelet[7] 2. cikkével összhangban meg kell határozni az említett cikkben előírt különböző intézkedések hatálya alá tartozó állományokat. (14) Bizonyos fajok, mint például egyes cápafajok védelme szempontjából még a korlátozott halászati tevékenység is komoly kockázatot jelenthet. Következésképpen az ilyen fajokra vonatkozó halászati lehetőségeket a halászatukra vonatkozó általános tilalom bevezetése révén teljes mértékben meg kell akadályozni. (15) A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) szakvéleménye alapján helyénvaló fenntartani és felülvizsgálni a homoki angolnára vonatkozó gazdálkodási rendszert az ICES IIa és IIIa körzet, valamint az ICES IV alterület uniós vizein. (16) Az 1342/2008/EK rendelet 11. és 12. cikkével, a 676/2007/EK tanácsi rendelet 9. cikkével és a 302/2009/EK rendelet 5. és 9. cikkével összhangban meg kell határozni a 2013. évre vonatkozó halászati erőkifejtés felső határait, figyelembe véve az egyes hajócsoportoknak az 1342/2008/EK rendelet III. fejezetében előírt erőkifejtési rendszerből történő kizárásáról szóló, 2009. július 27-i 754/2009/EK tanácsi rendeletet[8] is. (17) A Norvégiával[9], a Feröer szigetekkel[10], Grönlanddal[11] és Izlanddal[12] fennálló halászati kapcsolatokra vonatkozó megállapodásokban, illetve jegyzőkönyvekben előírt eljárásokkal összhangban az Unió konzultációkat tartott a halászati jogokról az említett partnerekkel. [A konzultációk összefoglalása – a 2012 végén esedékes konzultációk lezárulása után töltendő ki.] (18) Az Unió számos halászati szervezet szerződő fele, más szervezetekben pedig együttműködő nem szerződő félként vesz részt. Ezen túlmenően a 2003. évi csatlakozási okmány értelmében a Lengyel Köztársaság által korábban megkötött halászati megállapodások – így a Bering-tenger középső részén előforduló sávos tőkehalat érintő állománymegőrzésről és gazdálkodásról szóló egyezmény – igazgatását Lengyelország csatlakozását követően az Unió látja el. E halászati szervezetek 2013-ra néhány intézkedés bevezetését, többek között az uniós hajók halászati lehetőségeinek meghatározását javasolták. Ezeket a halászati lehetőségeket át kell ültetni az uniós jogba. (19) A regionális halászati gazdálkodási szervezetek lehetővé tehetik a kvótáknak a szerződő felek közötti átadását és cseréjét. Az Unió és más szerződő felek közötti ilyen kvótaátadás és -csere előmozdítása érdekében a Bizottságot fel kell jogosítani arra, hogy a tagállami értesítések beérkezése után jóváhagyja az Unió és más szerződő felek közötti kvótaátadásokat és -cseréket. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy más szerződő felekkel megvitassák a kvóták átadását és cseréjét, és adott esetben felvázolják a tervezett kvótaátadások lehetséges paramétereit. A jóváhagyás után a Bizottságnak az átadásról értesítenie kell az illetékes szervezetet, és végrehajtó jogi aktusok útján el kell fogadnia az átadásból adódó halászati lehetőségeket. Az ilyen átadások a relatív stabilitás elvével összhangban nem érinthetik a halászati lehetőségek tagállamok közötti meglévő elosztását. (20) A Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (NAFO) 2012-ben megtartott 34. éves ülésén több halászati lehetőséget fogadott el 2013-ra a NAFO-egyezmény hatálya alá tartozó terület 1–4. alterületén előforduló egyes halállományokra vonatkozóan. Ebben az összefüggésben a NAFO eljárást kezdeményezett a NAFO 3NO alkörzet tekintetében a fehér villás tőkehalra vonatkozóan 2013-ra megállapított teljes kifogható mennyiség növelésére, amennyiben teljesülnek bizonyos, az állomány állapotához kapcsolódó feltételek. A NAFO szerződő felei értesíthetik a NAFO ügyvezető titkárát arról, hogy az egységnyi erőkifejtésre jutó megszokott halfogásnál nagyobb fehérvillástőkehal-mennyiség került kihalászásra a NAFO 3NO alkörzetben. Ha az 2013-as évközi teljes kifogható mennyiség növelését a NAFO megerősíti, azt az uniós jogban végre kell hajtani. A Bizottságot ezért hatáskörrel kell felruházni annak érdekében, hogy végrehajtási aktus útján kiigazítsa az ebből adódó kiegészítő uniós halászati lehetőségeket. (21) Az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság (IATTC) 2012 során megtartott 83. éves ülésén állományvédelmi intézkedéseket fogadott el a sárgaúszójú tonhalra, a nagy szemű tonhalra és a bonitóra vonatkozóan. Az IATTC továbbá ajánlást fogadott el a fehérorrú cápák védelméről. Az említett intézkedéseket át kell ültetni az uniós jogba. (22) Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) 2012-es éves ülésén [az elfogadott intézkedések összefoglalása – a 2012 novemberében esedékes éves ülés megtartása után töltendő ki]. Az említett intézkedéseket át kell ültetni az uniós jogba. (23) Az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC) 2012-es éves ülésén nem módosította a halászati lehetőségekre vonatkozó, az uniós jogba már átültetett intézkedéseit. Az IOTC által elfogadott, jelenleg alkalmazandó intézkedéseket át kell ültetni az uniós jogba. (24) A Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet (SPRFMO) első éves ülésére 2013. január 28. és február 1. között fog sor kerülni. Az említett éves ülés megtartásáig helyénvaló előírni, hogy a 44/2012/EU rendelettel végrehajtott jelenlegi átmeneti intézkedések érvényben maradjanak. (25) A Délkelet-atlanti Halászati Szervezet (SEAFO) 2012-es éves ülésén [az elfogadott intézkedések összefoglalása – a 2012 októberében esedékes éves ülés megtartása után töltendő ki]. Az említett intézkedéseket át kell ültetni az uniós jogba. (26) Figyelembe véve az ICES által kibocsátott legutóbbi tudományos szakvéleményt és összhangban az északkelet-atlanti halászatról szóló egyezmény (NEAFC) keretében létrejött nemzetközi kötelezettségvállalásokkal, egyes mélytengeri fajok esetében korlátozni kell a halászati erőkifejtést. (27) A Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottság (WCPFC) 2012-ben megtartott 9. éves ülésén [az intézkedések összefoglalása – a 2012 decemberében esedékes éves ülés megtartása után töltendő ki]. Az említett intézkedéseket át kell ültetni az uniós jogba. (28) A Bering-tenger középső részén előforduló sávos tőkehalat érintő állománymegőrzésről és gazdálkodásról szóló egyezmény 2012. évi éves ülésén a részes felek nem módosították a halászati lehetőségekre vonatkozó intézkedéseket. Az említett intézkedéseket át kell ültetni az uniós jogba. (29) Az Antarktisz Tengeri Élővilágának Védelmével Foglalkozó Bizottság (CCAMLR) 2012-es éves ülésén [az intézkedések összefoglalása – a 2012 októberében-novemberében esedékes éves ülés megtartása után töltendő ki]. Az említett intézkedéseket át kell ültetni az uniós jogba. (30) Az Unió számára halászati lehetőségeket létrehozó vagy korlátozó bizonyos nemzetközi intézkedéseket az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet fogadja el az év végén, és azok e rendelet hatálybalépése előtt alkalmazandóvá válnak. Ennélfogva szükséges, hogy az említett intézkedéseket az uniós jogban végrehajtó rendelkezések visszaható hatállyal kerüljenek alkalmazásra. Mivel a CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területen a halászati idény december 1-jétől a következő év november 30-ig tart, a CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területre vonatkozó egyes halászati lehetőségeket a 2011. december 1-jével kezdődő időszakra határozták meg, így e rendelet megfelelő rendelkezéseit helyénvaló ettől az időponttól alkalmazni. A visszaható hatályú alkalmazás nem sértené a jogos elvárások elvét, mivel a CCAMLR-tagoknak tilos engedély nélkül halászniuk a CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területen. (31) Az e rendeletben meghatározott, az uniós hajók számára rendelkezésre álló halászati lehetőségek igénybevétele a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet[13] és különösen annak 33. és 34. – a fogások és a halászati erőkifejtés nyilvántartásáról, valamint a halászati lehetőségek kimerülésére vonatkozó adatok bejelentéséről szóló – cikkének hatálya alá tartozik. Ezért szükséges meghatározni azokat a kódokat, amelyeket a tagállamoknak az e rendelet hatálya alá tartozó állományok kirakodásai tekintetében a Bizottságnak teljesítendő adatszolgáltatás során használniuk kell. (32) A halászati tevékenységek megszakításának elkerülése és az uniós halászok megélhetésének biztosítása érdekében ezt a rendeletet 2013. január 1-jétől kell alkalmazni, a halászati erőkifejtés korlátozásaira vonatkozó rendelkezések kivételével, amelyeket 2013. február 1-jétől kell alkalmazni, valamint egyes régiókra vonatkozó konkrét rendelkezések kivételével, amelyek tekintetében a (28) preambulumbekezdésnek megfelelően külön alkalmazási időpontot kell megállapítani. A sürgősségre való tekintettel e rendeletnek a kihirdetését követően indokolt azonnal hatályba lépnie. (33) A halászati lehetőségeket az alkalmazandó uniós joggal való teljes összhangban kell felhasználni, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: I. CÍM TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK 1. cikk Tárgy (1) Ez a rendelet az uniós vizek vonatkozásában, valamint a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára egyes nem uniós vizeken rendelkezésre álló halászati lehetőségeket határozza meg. (2) Az (1) bekezdésben említett halászati lehetőségek körébe a következők tartoznak: a) a 2013. évre és – amennyiben arról e rendelet rendelkezik – a 2014. évre szóló fogási korlátozások; b) a 2013. február 1-jétől 2014. január 31-ig tartó időszakra vonatkozó erőkifejtési korlátozások; c) a CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területen élő bizonyos állományokra a 2012. december 1. és 2013. november 30. közötti időszakban alkalmazandó halászati lehetőségek; és d) a 28. cikkben meghatározott időszakok tekintetében az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság létrehozásáról szóló egyezmény (IATTC) hatálya alá tartozó területen élő bizonyos állományokra vonatkozó 2013. évi és – amennyiben arról e rendelet rendelkezik – 2014. évi halászati lehetőségek. 2. cikk Hatály Ez a rendelet az alábbiakra alkalmazandó: a) uniós hajók; és b) az uniós vizeken tartózkodó harmadik országbeli hajók. 3. cikk Fogalommeghatározások E rendelet alkalmazásában: a) „uniós hajó”: valamely tagállam lobogója alatt közlekedő és az Európai Unióban lajstromozott halászhajó; b) „harmadik országbeli hajó”: harmadik országok lobogója alatt közlekedő és harmadik országokban lajstromozott halászhajó; c) „uniós vizek”: a tagállamok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizek a Szerződés II. mellékletében felsorolt tengerentúli országokkal és területekkel szomszédos vizek kivételével; d) „teljes kifogható mennyiség” (TAC): az egyes halállományokból évente kifogható és kirakodható mennyiség; e) „kvóta”: a teljes kifogható mennyiségnek az Unió, valamely tagállam vagy valamely harmadik ország részére kiosztott hányada; f) „nemzetközi vizek”: az egyes államok felségterületén vagy joghatóságán kívüli vizek; g) „szembőség”: a halászhálók 517/2008/EK rendelettel[14] összhangban megállapított szembősége; 4. cikk Halászati övezetek E rendelet alkalmazásában a következő övezeti meghatározásokat kell alkalmazni: a) „ICES-övezetek” (ICES, Nemzetközi Tengerkutatási Tanács): a 218/2009/EK rendelet[15] III. mellékletének meghatározása szerinti földrajzi területek; b) „Skagerrak”: a nyugaton a Hanstholm világítótoronytól a Lindesnes világítótoronyig, délen a Skagen világítótoronytól a Tistlarna világítótoronyig, és innen a svéd part legközelebbi pontjáig húzódó vonallal határolt földrajzi terület; c) „Kattegat”: északon a Skagen világítótoronytól a Tistlarna világítótoronyig, és innen a svéd part legközelebbi pontjáig, és délen Hasenøretől Gnibens Spidsig, Korshagétől Spodsbjergig és Gilbjerg Hovedtől Kullenig húzódó vonallal határolt földrajzi terület; d) „CECAF-övezetek” (CECAF, Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság): a 216/2009/EK rendelet[16] II. mellékletének meghatározása szerinti övezetek. e) „NAFO-övezetek” (NAFO, Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet): a 217/2009/EK rendelet[17] III. mellékletében meghatározott földrajzi területek; f) „a SEAFO-egyezmény hatálya alá tartozó terület” (SEAFO, Délkelet-atlanti Halászati Szervezet): az Atlanti-óceán délkeleti körzetében található halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezményben[18] meghatározott földrajzi terület; g) „az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó terület” (ICCAT, az Atlanti Tonhalfélék Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság): az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezményben[19] meghatározott földrajzi terület; h) „a CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó terület” (CCAMLR – az Antarktisz Tengeri Élővilágának Védelmével Foglalkozó Bizottság): a 601/2004/EK tanácsi rendelet[20] 2. cikkének a) pontjában meghatározott földrajzi terület; i) „az IATTC-egyezmény hatálya alá tartozó terület” (IATTC, az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság): az Amerikai Egyesült Államok és a Costa Rica Köztársaság között megkötött 1949. évi egyezmény által létrehozott Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság megerősítéséről szóló egyezményben[21] meghatározott földrajzi terület; j) „az IOTC-egyezmény hatálya alá tartozó terület” (IOTC, Indiai-óceáni Tonhalbizottság): az Indiai-óceáni Tonhalbizottság létrehozásáról szóló megállapodásban[22] meghatározott földrajzi terület; k) „az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület” (SPRFMO, Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet): az é. sz. 10°-tól délre, a CCAMRL-egyezmény hatálya alá tartozó területtől északra, az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodásban[23] (SIOFA) meghatározott, a SIOFA hatálya alá tartozó területektől keletre, és a dél-amerikai államok halászati joghatóságától nyugatra eső nyílt tengeri terület; l) „a WCPFC-egyezmény hatálya alá tartozó terület” (WCPFC, a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Egyezmény): a Csendes- óceán nyugati és középső körzetében található hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló egyezményben[24] meghatározott földrajzi terület; m) „a Bering-tenger nyílt tengeri része”: a Bering-tenger nyílt tengeri földrajzi területe, amely kívül esik a Bering-tenger partján fekvő államok parti tengerei szélességének méréséhez használt alapvonalaktól számított 200 tengeri mérföldes sávon. II. CÍM AZ UNIÓS HAJÓK HALÁSZATI LEHETŐSÉGEI I. fejezet Általános rendelkezések 5. cikk A teljes kifogható mennyiségek és elosztásuk (1) Az uniós vizeken vagy a bizonyos nem uniós vizeken tartózkodó uniós hajókra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket, azok tagállamok közötti elosztását és – adott esetben – a teljes kifogható mennyiségekhez funkcionálisan kapcsolódó feltételeket az I. melléklet határozza meg. (2) Az uniós hajók számára engedélyezett a halászat a Feröer szigetek, Grönland, Izland és Norvégia halászati joghatósága alá tartozó vizeken, valamint a Jan Mayen körüli halászati övezetben az I. mellékletben megállapított teljes kifogható mennyiségek keretein belül, az e rendelet 14. cikkében és III. mellékletében, valamint az 1006/2008/EK rendeletben[25] és annak végrehajtási rendelkezéseiben meghatározott feltételre is figyelemmel. (3) A kapelán tekintetében az ICES V és XIV alterület grönlandi vizein az Unió rendelkezésére álló teljes kifogható mennyiségeket a Bizottság felülvizsgálja a teljes kifogható mennyiség, valamint az Unió számára Grönland által elosztott kifogható mennyiség alapján, az egyrészről az Európai Közösség és másrészről Dánia kormánya és Grönland helyi kormánya között létrejött megállapodással és annak jegyzőkönyvével összhangban. (4) A 2013 első felében összegyűjtött tudományos adatok alapján a Bizottság – a 2371/2002/EK rendelet 39. cikkének (2) bekezdésében említett eljárás szerint elfogadott végrehajtási aktusok révén – felülvizsgálhatja a következő állományok vonatkozásában az I. mellékletben meghatározott teljes kifogható mennyiségeket, kvótákat és különleges feltételeket: a) az ICES IIa és IIIa körzet és az ICES IV alterület uniós vizeiben élő homokiangolna-állomány és a kapcsolódó járulékos fogások tekintetében az e rendelet IIB. mellékletének megfelelően; b) az ICES IIIa alterületen, az ICES IIa körzet uniós vizeiben és az ICES IV alterületen élő norvégtőkehal-állomány és a hozzá kapcsolódó járulékos fogások; és c) az ICES IIa körzet és az ICES IV alterület uniós vizeiben élő sprattállomány és a kapcsolódó járulékos fogások. (5) Rendkívüli sürgős és kellően indokolt, az Unió nemzetközi kötelezettségeinek teljesítéséhez kapcsolódó esetekben a Bizottság a 39. cikk (3) bekezdése szerinti eljárással összhangban, azonnali hatályú végrehajtási aktusok révén felülvizsgálja az e cikk (4) bekezdésben említett állományok tekintetében az I. mellékletben meghatározott teljes kifogható mennyiségeket. Ezek a jogi aktusok e rendelet alkalmazási ideje alatt, de legkésőbb 2013. december 31-ig maradnak hatályban. 6. cikk Kiegészítő kvóták a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára (1) Egyes állományok tekintetében a tagállamok a lobogójuk alatt közlekedő, a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára kiegészítő kvótákat oszthatnak ki. Ezeket az állományokat az I. melléklet határozza meg. (2) A kiegészítő kvóta, amelyet egy tagállam valamely állomány tekintetében kioszthat a lobogója alatt közlekedő hajók számára, nem lépheti túl az I. mellékletben az érintett tagállamnak kiosztott kvóta százalékában meghatározott általános határértéket. (3) A kiegészítő kvóta meghatározott hajók számára történő odaítélése az alábbi feltételek szerint történik: a) a hajókon érzékelőrendszerrel összekapcsolt, zárt láncú televíziós kamerákat (CCTV) kell működtetni (a továbbiakban együtt: CCTV-rendszer), amelyek minden halászati műveletet és a hajó fedélzetén végzett valamennyi feldolgozási tevékenységet rögzítenek; b) a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő egyes hajók számára kiosztott kiegészítő kvóta mennyisége az alábbi értékek egyikét sem haladhatja meg: 1. a kiegészítő kvótában részesülő hajó típusa esetében az érintett tagállam becslése szerint várható, az állományt érintő visszadobások 75 %-a; 2. a hajó részére a próbákban való részvétel előtti időszakban kiosztott egyéni kvóta 30 %-a. c) a hajó által a kiegészítő kvótával érintett állományból ejtett valamennyi fogást, a 850/98/EK rendelet XII. mellékletében meghatározott legkisebb fogható méret alatti halakat is ideértve, le kell vonni a hajónak az e cikk alapján odaítélt bármilyen kiegészítő kvótával növelt egyéni kvótájából; d) amikor valamely hajó teljes mértékben felhasználta egy adott állományra vonatkozó egyéni kvótáját, az adott hajónak be kell szüntetnie a TAC hatálya alá tartozó érintett területen folytatott halászatot; e) azon állományok esetében, amelyekre vonatkozhat e cikk, az egyéni kvóta egészének vagy részének átadása nem engedélyezhető a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő egyes hajók és az ilyen próbákban részt nem vevő hajók között. (4) A (3) bekezdés b) pontjának 1. alpontja ellenére a tagállamok a lobogójuk alatt közlekedő valamely hajónak kivételes esetben kioszthatnak olyan kiegészítő kvótát is, amely meghaladja a kiegészítő kvótában részesülő hajó típusáról származó visszadobások 75 %-át, amennyiben: a) az adott hajótípusra vonatkozó becslés szerint az állományt érintő visszadobások mértéke nem éri el a 10 %-ot; b) az adott hajótípus felvétele fontos a CCTV-rendszer ellenőrzési célú felhasználásában rejlő potenciál értékelése szempontjából; c) a próbákban részt vevő hajók esetében az állományt érintő, valamennyi hajó által végrehajtott visszadobások együttesen nem haladják meg a 75 %-os határértéket. (5) Amennyiben az a) pont 3. alpontja szerinti felvételek a 95/46/EK irányelv szerinti személyes adatok feldolgozásával járnak, a hivatkozott irányelv alkalmazandó az ilyen adatok feldolgozására. (6) Amennyiben egy tagállam azt észleli, hogy a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő valamely hajó nem teljesíti az e cikk (3) bekezdésében előírt feltételeket, a tagállam azonnal visszavonja az érintett hajó számára odaítélt kiegészítő kvótát, és a 2013-as év hátralévő részére kizárja a hajót a szóban forgó próbákban való részvételből. (7) A tagállamok az (1)–(6) bekezdésben említett kiegészítő kvóták kiosztása előtt benyújtják a Bizottságnak a következő információkat: a) a lobogójuk alatt közlekedő, a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók listája; b) az e hajók fedélzetén felszerelt elektronikus távellenőrzési berendezés jellemzői; c) az e hajók által használt halászeszközök kapacitása, típusa és jellemzői; d) a visszadobások becsült mértéke a próbákban részt vevő valamennyi hajótípus esetében; e) a vonatkozó teljes kifogható mennyiség alapján a próbákban részt vevő hajók által az állományból 2012-ben kifogott mennyiség. (8) A Bizottság – a (3) bekezdés b) pontjának 1. alpontjában meghatározott követelmény végrehajtásának figyelemmel kísérése érdekében – kérheti bármely olyan tagállamtól, amelyik él az e cikkben foglalt lehetőségekkel, hogy a hajótípusonkénti visszadobások mértékére vonatkozó értékelésüket ellenőrzésre benyújtsák valamely tudományos tanácsadó testületnek. A visszadobásokat megerősítő értékelés hiányában az érintett tagállam megtesz minden szükséges intézkedést az említett követelmény teljesítésének biztosítására, és arról értesíti a Bizottságot. 7. cikk A fogások és járulékos fogások kirakodásának feltételei A teljes kifogható mennyiségek hatálya alá tartozó állományokból származó halak csak akkor tárolhatók a fedélzeten, illetve csak akkor rakodhatók ki, ha: a) a fogásokat a kvótával rendelkező tagállam lobogója alatt közlekedő hajók ejtették, és ez a kvóta még nincs kimerítve; vagy b) a fogások olyan uniós kvótából való részesedésnek felelnek meg, amelyet nem osztottak el kvótaként a tagállamok között, és a szóban forgó uniós kvóta még nincs kimerítve. 8. cikk A halászati erőkifejtés korlátozása A IIA. mellékletben meghatározott, 2013. február 1-jétől 2014. január 31-ig érvényes halászati erőkifejtési korlátozások a közönséges tőkehal, a sima lepényhal és a közönséges nyelvhal bizonyos állományaival az alábbi területeken folytatott gazdálkodásra alkalmazandók: a) a Skagerrak; b) az ICES IIIa körzetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli része; c) az ICES IV alterület; d) az ICES IIa körzet uniós vizei; és e) az ICES VIId körzet. 9. cikk A mélytengeri halászatra vonatkozó fogási és erőkifejtési korlátozások (1) A 2347/2002/EK rendelet[26] 3. cikkének (1) bekezdése, amelynek értelmében a mélytengeri fajokra halászó hajóknak mélytengeri halászati engedéllyel kell rendelkezniük, alkalmazandó a grönlandi laposhalra. A grönlandi laposhal fogására, fedélzeten való tárolására, átrakására és kirakodására az adott cikkben említett feltételek vonatkoznak. (2) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy 2013-ban a kikötőn kívül töltött, kilowattnapban mért halászati erőkifejtés szintjei a 2347/2002/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése szerinti mélytengeri halászati engedéllyel rendelkező hajók esetében ne haladják meg az érintett tagállam hajói által 2003-ban olyan utak során végzett átlagos éves halászati erőkifejtés 65 %-át, amikor a hajók mélytengeri halászati engedéllyel rendelkeztek, vagy a hivatkozott rendelet I. és II. mellékletében felsorolt mélytengeri fajokat fogtak ki. Ez a bekezdés kizárólag azokra a halászati utakra alkalmazandó, amelyek során 100 kg-ot meghaladó tömegű, aranylazactól eltérő mélytengeri fajhoz tartozó zsákmányt fogtak ki. 10. cikk A halászati lehetőségek kiosztására vonatkozó különös rendelkezések (1) A halászati lehetőségeknek az e rendeletben előírt, tagállamok közötti elosztása nem érinti a következőket: a) a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (5) bekezdése alapján végrehajtott cserék; b) az 1224/2009/EK rendelet 37. cikke alapján vagy az 1006/2008/EK rendelet 10. cikkének (4) bekezdése alapján végrehajtott újraelosztások; c) a 847/96/EK rendelet 3. cikke szerint engedélyezett további kirakodások; d) a 847/96/EK rendelet 4. cikkével összhangban visszatartott mennyiségek; e) az 1224/2009/EK rendelet 37., 105., 106. és 107. cikke alapján végrehajtott levonások. (2) Az e rendelet I. mellékletében foglalt eltérő rendelkezés hiányában a 847/96/EK rendelet 3. cikke az elővigyázatossági TAC hatálya alá tartozó állományokra, az említett rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint 4. cikke pedig az analitikai TAC hatálya alá tartozó állományokra alkalmazandó. 11. cikk Halászati tilalmi időszak (1) A Porcupine-pad térségében a 2013. május 1-jétől július 31-ig tartó időszakban tilos az alábbi fajok halászata vagy fedélzeten való tárolása: norvég menyhal, kék menyhal és északi menyhal. (2) E cikk alkalmazásában a Porcupine-pad a következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt földrajzi terület: Pont || Földrajzi szélesség || Földrajzi hosszúság 1. || é. sz. 52° 27’ || ny. h. 12° 19’ 2. || é. sz. 52° 40’ || ny. h. 12° 30’ 3. || é. sz. 52° 47’ || ny. h. 12° 39,600’ 4. || é. sz. 52° 47’ || ny. h. 12° 56’ 5. || é. sz. 52° 13,5’ || ny. h. 13° 53,830’ 6. || é. sz. 51° 22’ || ny. h. 14° 24’ 7. || é. sz. 51° 22’ || ny. h. 14° 03’ 8. || é. sz. 52° 10’ || ny. h. 13° 25’ 9. || é. sz. 52° 32’ || ny. h. 13° 07,500’ 10. || é. sz. 52° 43’ || ny. h. 12° 55’ 11. || é. sz. 52° 43’ || ny. h. 12° 43’ 12. || é. sz. 52° 38,800’ || ny. h. 12° 37’ 13. || é. sz. 52° 27’ || ny. h. 12° 23’ 14. || é. sz. 52° 27’ || ny. h. 12° 19’ (3) E cikk (1) bekezdésétől eltérve, a Porcupine-padon keresztül történő, az (1) bekezdésben említett fajok szállítását célzó áthaladást az 1224/2009/EK rendelet 50. cikkének (3), (4) és (5) bekezdésével összhangban lehetővé kell tenni. 12. cikk Tilalmak (1) Az uniós hajók számára tilos a következő fajok halászata, fedélzeten való tárolása, átrakása vagy kirakodása: a) óriáscápa (Cetorhinus maximus) és fehér cápa (Carcharodon carcharias) az uniós vizek mindegyikén; b) heringcápa (Lamna nasus) valamennyi vízterületen, azon vizek kivételével, amelyek tekintetében a(z) .../2013/EU rendelet[27][28] I. mellékletének B. része ettől eltérő módon rendelkezik; c) angyalrája (Squatina squatina) az uniós vizeken; d) közönséges rája (Dipturus batis) az ICES IIa körzet, valamint az ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX és X alterület uniós vizein; e) cifra rája (Raja undulata) és fehér rája (Raja alba) az ICES VI, VII, VIII, IX és X alterület uniós vizein; f) fűrészes rájafélék (Rhinobatidae) az ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X és XII alterület uniós vizein; g) atlanti ördögrája (Manta birostris) minden vízterületen. (2) Az (1) bekezdésben említett fajok véletlenül kifogott egyedeit meg kell óvni az esetleges sérülésektől. Ezeket az egyedeket haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe. 13. cikk Adatküldés Amikor a tagállamok az 1224/2009/EK rendelet 33. és 34. cikke alapján a Bizottsághoz benyújtják a fogott állományok kirakodott mennyiségeire vonatkozó adatokat, az e rendelet I. mellékletében meghatározott állománykódokat használják. II. fejezet Harmadik országok vizeire vonatkozó halászati engedélyek 14. cikk Halászati engedélyek (1) A harmadik országok vizein halászó uniós hajók rendelkezésére álló halászati engedélyek maximális számát a III. melléklet határozza meg. (2) Amennyiben a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (5) bekezdése alapján valamelyik tagállam a III. mellékletben meghatározott halászterületek vonatkozásában átadja kvótáját egy másik tagállamnak (kvótacsere), átadáskor a halászati engedélyeket is megfelelő módon át kell adni, és erről értesíteni kell a Bizottságot. Az egyes halászterületek vonatkozásában rendelkezésre álló halászati engedélyeknek a III. mellékletben meghatározott teljes számát azonban nem lehet meghaladni. III. fejezet Halászati lehetőségek a regionális halászati gazdálkodási szervezetek illetékessége alá tartozó vizeken 15. cikk Kvótaátadás 1. Amennyiben a regionális halászati gazdálkodási szervezetek szabályai rendelkeznek a kvótaátadás vagy -csere lehetőségéről, a Bizottság a tagállami értesítések alapján jóváhagyhatja a más szervezetek szerződő feleivel végrehajtandó kvótaátadásokat vagy -cseréket. A jóváhagyás után a Bizottság a szóban forgó kvótaátadásokról vagy -cserékről értesíti az illetékes szervezet titkárságát, összhangban az adott szervezet erre vonatkozó szabályaival. 2. Az (1) bekezdés szerinti értesítés megtétele előtt a tagállamok a kvóták átadását és cseréjét megvitathatják más szerződő felekkel és adott esetben felvázolhatják a tervezett kvótaátadások lehetséges paramétereit. 3. A jóváhagyás és az értesítés megtörténte után a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján, a 39. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően módosítja az érintett kvótákat. 4. A regionális halászati gazdálkodási szervezetek más szerződő feleivel végrehajtott kvótaátadásokból eredő halászati lehetőségek a relatív stabilitás elvével összhangban nem érinthetik a halászati lehetőségek tagállamok közötti meglévő elosztását. 1. szakasz A ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó terület 16. cikk A kékúszójú tonhalra irányuló halászati és tenyésztési, illetve hizlalási kapacitás korlátozása (1) Az Atlanti-óceán keleti részén a kékúszójú tonhal 8 kg/75 cm és 30 kg/115 cm közötti méretű egyedeinek aktív halászatára engedéllyel rendelkező, csalival és pergetett horogsorral halászó uniós hajók számát a IV. melléklet 1. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni. (2) A Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal 8 kg/75 cm és 30 kg/115 cm közötti méretű egyedeinek aktív halászatára engedéllyel rendelkező, part menti kisüzemi halászatot folytató uniós hajók számát a IV. melléklet 2. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni. (3) Az Adriai-tengeren a kékúszójú tonhal 8 kg/75 cm és 30 kg/115 cm közötti méretű egyedeinek aktív halászatára engedéllyel rendelkező uniós hajók számát a IV. melléklet 3. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni. (4) Az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal halászatára, fedélzeten tárolására, átrakására, szállítására vagy kirakodására engedéllyel rendelkező halászhajók számát és bruttó tonnatartalomban mért teljes kapacitását a IV. melléklet 4. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni. (5) Az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren kékúszójútonhal-halászat céljából állított csapdák számát a IV. melléklet 5. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni. (6) Az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren a kékúszójútonhal-tenyésztési kapacitást, a hizlalási kapacitást és a kifogott vadon élő kékúszójú tonhalak telepíthető egyedeinek maximális számát a IV. melléklet 6. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni. 17. cikk Az ID. mellékletben kiosztott, kékúszójú tonhalra vonatkozó kvóta kiegészítő feltételei A 302/2009/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdésében meghatározott tilalmi időszakon kívül a 2013. április 15-től május 15-ig tartó időszakban is tilos a kékúszójú tonhal erszényes kerítőhálóval történő halászata az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren. 18. cikk Szabadidős halászat és sporthorgászat A tagállamoknak az ID. mellékletben kiosztott kvótáikból külön kvótát kell előirányozniuk a kékúszójú tonhal szabadidős halászatára és sporthorgászatára. 19. cikk Cápák (1) Minden halászatban tilos nagyszemű rókacápát (Alopias superciliosus) – akár egészben, akár daraboltan – a fedélzeten tárolni, átrakni vagy kirakodni. (2) Tilos az Alopias nembe tartozó rókacápafajok célzott halászata. (3) Az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott halászatban (a Sphyrna tiburo kivételével) tilos az Sphyrnidae családba tartozó pörölycápákat – akár egészben, akár daraboltan – a fedélzeten tárolni, átrakni vagy kirakodni. (4) Bármilyen halászatban kifogott fehérorrú cápát (Carcharhinus longimanus) tilos – akár egészben, akár daraboltan – a fedélzeten tárolni, átrakni vagy kirakodni. (5) Bármilyen halászatban kifogott selyemcápát (Carcharhinus falciformis) tilos a fedélzeten tárolni. 2. szakasz A CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó terület 20. cikk Tilalmak és fogási korlátozások (1) Az V. melléklet A. részében meghatározott fajok célzott halászata tilos az ugyanott feltüntetett övezetekben és időszakokban. (2) A felderítő halászat tekintetében az V. melléklet B. részében meghatározott teljes kifogható mennyiségek és járulékos fogási korlátozások alkalmazandók az ugyanott feltüntetett alterületeken. 21. cikk Felderítő halászat (1) 2013-ban kizárólag azok a tagállamok vehetnek részt a Dissostichus spp. horogsoros felderítő halászatában a FAO 88.1 és 88.2 alterületen, valamint az 58.4.1, az 58.4.2 és az 58.4.3a körzet nemzeti joghatóságon kívüli területein, amelyek tagjai a CCAMLR-bizottságnak. Amennyiben ilyen tagállam részt kíván venni a szóban forgó halászatban, a 601/2004/EK rendelet 7. és 7a. cikkének megfelelően legkésőbb 2013. június 1-jéig értesíti a CCAMLR titkárságát. (2) A teljes fogási és járulékos fogási korlátozásokat a FAO 88.1 és 88.2 alterület, valamint az 58.4.1, az 58.4.2 és az 58.4.3a körzet vonatkozásában, és ezek mindegyikének kisléptékű kutatási egységenkénti felosztását az V. melléklet B. része határozza meg. A halászatot bármely kisléptékű kutatási egység területén be kell szüntetni, ha a bejelentett fogás mértéke eléri a meghatározott fogási határértéket, és az említett kisléptékű kutatási egységet az idény hátralévő részére le kell zárni a halászat elől. (3) A halászatot földrajzilag és a tengermélység-tartomány szempontjából a lehető legkiterjedtebb területen kell végezni, a halászati potenciál meghatározásához szükséges információ megszerzése és a fogás és halászati erőkifejtés túlzott koncentrációjának elkerülése érdekében. Azonban a FAO 88.1 és 88.2 alterületen, valamint az 58.4.1, az 58.4.2 és az 58.4.3a. körzetben tilos a halászat 550 méternél kisebb mélységben. 22. cikk Krillhalászat a 2013/2014-es halászati idényben (1) A 2013/2014-es halászati idényben kizárólag azok a tagállamok halászhatnak krillre (Euphausia superba) a CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területen, amelyek tagjai a CCAMLR-bizottságnak. Amennyiben ilyen tagállam krillhalászatot kíván folytatni a CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területen, a 601/2004/EK rendelet 5a. cikkének megfelelően legkésőbb 2013. június 1-jéig értesíti a CCAMLR titkárságát és a Bizottságot: a) a krillhalászatban való részvételi szándékáról az V. melléklet C. része szerinti formanyomtatványon; b) a halászhálók kialakításáról az V. melléklet D. része szerinti formanyomtatványon. (2) Az e cikk (1) bekezdésében említett értesítés magában foglalja a 601/2004/EK rendelet 3. cikkében előírt információkat valamennyi olyan halászhajó tekintetében, amely számára a tagállam engedélyezi a krillhalászatban való részvételt. (3) A CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területeken krillhalászatban részt venni szándékozó tagállamok kizárólag az engedéllyel rendelkező azon halászhajóikról küldenek értesítést, amelyek az értesítés időpontjában a lobogóik alatt közlekednek, vagy amelyek az értesítés időpontjában valamely más CCAMLR-tag lobogója alatt közlekednek, de a halászat idején várhatóan az adott tagállam lobogója alatt fognak közlekedni. (4) A tagállamok jogosultak a krillhalászatban való részvételt olyan hajó számára is engedélyezni, amely nem szerepel a CCAMLR titkárságának az e cikk (1), (2) és (3) bekezdése szerint küldött értesítésben, amennyiben egy engedéllyel rendelkező hajó alapos működési okokból vagy vis maior következtében nem vehet részt a halászatban. Ilyen esetekben az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja a CCAMLR titkárságát és a Bizottságot, és megadja: a) a helyettesítésre szánt hajó(k) részletes adatait, beleértve a 601/2004/EK rendelet 3. cikkében előírt információkat is; b) a helyettesítést indokoló okok részletes leírását, valamint a vonatkozó bizonyítékokat és igazolásokat. (5) A tagállamok a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan (IUU) halászatot folytató hajókról készített bármely CCAMLR-jegyzékben szereplő halászhajók számára nem engedélyezhetik a krillhalászatban való részvételt. 3. szakasz A IOTC-egyezmény hatálya alá tartozó terület 23. cikk Az IOTC-egyezmény hatálya alá tartozó területen halászó hajók halászati kapacitásának korlátozása (1) Az IOTC-egyezmény hatálya alá tartozó területen trópusi tonhalfélékre halászó uniós hajók maximális számát és azok bruttó tonnatartalomban mért megfelelő kapacitását a VI. melléklet 1. pontja határozza meg. (2) Az IOTC-egyezmény hatálya alá tartozó területen kardhalra (Xiphias gladius) és germonra (Thunnus alalunga) halászó uniós hajók maximális számát és azok bruttó tonnatartalomban mért megfelelő kapacitását a VI. melléklet 2. pontja határozza meg. (3) A tagállamok az (1) és (2) bekezdésben említett két halászati tevékenység egyikéhez kijelölt hajókat átcsoportosíthatják a másik halászati tevékenységhez, amennyiben bizonyítani tudják a Bizottság előtt, hogy ez a változtatás nem fokozza az érintett halállományokra irányuló halászati erőkifejtést. (4) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy amennyiben flottájuk kapacitásátcsoportosítására tesznek javaslatot, az átcsoportosítandó hajók szerepeljenek az IOTC hajólajstromában vagy egy másik regionális tonhalhalászati szervezet hajólajstromában. Továbbá nem csoportosíthatók át azok a hajók, amelyek szerepelnek a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók („IUU-hajók”) valamely regionális halászati gazdálkodási szervezet által összeállított listáján. (5) Az IOTC-nek benyújtott fejlesztési tervek végrehajtásának figyelembevétele érdekében – az (1) és (2) bekezdésben említett határokon túlmenően – a tagállamok csak szigoríthatják a halászati kapacitás e cikk szerinti korlátozásait. 24. cikk Cápák (1) Minden halászatban tilos az Alopiidae családba tartozó rókacápák bármelyik faját – akár egészben, akár daraboltan – a fedélzeten tárolni, átrakni vagy kirakodni. (2) Az (1) bekezdésben említett fajok véletlenül kifogott egyedeit meg kell óvni az esetleges sérülésektől. Ezeket az egyedeket haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe. 4. szakasz A SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület 25. cikk Nyílt tengeri halászat – kapacitáskorlátozás Az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen 2007-ben, 2008-ban vagy 2009-ben aktív halászati tevékenységet folytató tagállamoknak a lobogójuk alatt közlekedő, 2013-ban nyílt tengeri állományokra halászó hajók bruttó tonnatartalmának teljes szintjét az adott területen összesen 78 610 BT-ra kell korlátozniuk olyan módon, hogy a Csendes-óceán déli részén biztosított legyen a nyílt tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázása. 26. cikk Nyílt tengeri halászat – teljes kifogható mennyiségek (1) Kizárólag az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen 2007-ben, 2008-ban vagy 2009-ben aktív halászati tevékenységet folytató, a 25. cikkben meghatározott tagállamok halászhatnak nyílt tengeri állományokra az adott területen az IJ. mellékletben meghatározott teljes kifogható mennyiségekkel összhangban. (2) A tagállamok havi rendszerességgel értesítik a Bizottságot a lobogójuk alatt közlekedő, az e cikkben említett halászatot folytató hajók nevéről és jellemzőiről, a bruttó tonnatartalmat is ideértve. (3) Az e cikkben említett halászat felügyelete céljából a tagállamok legkésőbb a következő hónap tizenötödik napjáig, az SPRFMO ideiglenes titkárságának tájékoztatása céljából megküldik a Bizottságnak a hajómegfigyelési rendszerek (VMS) nyilvántartásait, a havi fogási jelentéseket és – amennyiben rendelkezésre állnak – a be- és kihajózási adatokat. 27. cikk Fenékhalászat Azon tagállamok, amelyek hajói a 2002. január 1. és 2006. december 31. közötti időszakban bizonyíthatóan fenékhalászati tevékenységet folytattak az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen, halászati erőkifejtésüket vagy fogásaikat az alábbiakra korlátozzák: a) a fogások vagy a halászati erőkifejtési paraméterek említett időszakra vonatkozó átlaga; és b) az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület azon részei, amelyekben fenékhalászatot folytattak bármelyik korábbi halászati idényben. 5. szakasz A IATTC-egyezmény hatálya alá tartozó terület 28. cikk Erszényes kerítőhálós halászat (1) A sárgaúszójú tonhal (Thunnus albacares), a nagyszemű tonhal (Thunnus obesus) és a bonitó (Katsuwonus pelamis) erszényes kerítőhálós hajóval folytatott halászata tilos: a) 2013. július 29-től szeptember 28-ig vagy 2013. november 18-tól 2014. január 18-ig a következő vonalak által határolt területen: – Észak- és Dél-Amerika csendes-óceáni partvonala, – ny. h. 150º, – é. sz. 40°, – d. sz. 40°; b) 2013. szeptember 29-től október 29-ig a következő vonalak által határolt területen: – ny. h. 96º, – ny. h. 110º, – é. sz. 4°, – d. sz. 3°. (2) Az érintett tagállamok az (1) bekezdésben említett halászati tilalomra kiválasztott időszakról 2013. április 1-je előtt értesítik a Bizottságot. A kiválasztott időszakban az érintett tagállamok összes erszényes kerítőhálós hajója beszünteti az erszényes kerítőhálós halászatot az e cikk (1) bekezdésében meghatározott területen. (3) Az IATTC-egyezmény hatálya alá tartozó területen tonhalhalászatot folytató erszényes kerítőhálós hajóknak a fedélzetükön kell tárolniuk, majd ezt követően ki kell rakodniuk vagy át kell rakniuk az összes kifogott sárgaúszójú tonhalat, nagyszemű tonhalat és bonitót. (4) A (3) bekezdés nem alkalmazandó, ha: a) a hal – a méretével nem összefüggő okok miatt – emberi fogyasztásra alkalmatlan; vagy b) a hajóút utolsó szakaszában már nincs elegendő élőhal-tartálytér az adott fogásból származó összes tonhal elhelyezésére. (5) Az IATTC-egyezmény hatálya alá tartozó területen tilos a fehérorrú cápa (Carcharhinus longimanus) halászata, továbbá e területen tilos fehérorrú cápát – akár egészben, akár daraboltan – a fedélzeten tárolni, átrakni, raktározni, eladásra felkínálni vagy kirakodni. (6) Az (5) bekezdésben említett fajok véletlenül kifogott egyedeit meg kell óvni az esetleges sérülésektől. Az egyedeket a hajó üzemeltetőjének haladéktalanul vissza kell engednie a tengerbe, aki ezenkívül: a) rögzíti a visszaengedések számát megjelölve az egyedek állapotát (élő vagy elpusztult); b) az a) pontban meghatározott információkat bejelenti az állampolgársága szerinti tagállamnak. Ezeket az információkat a tagállamok 2013. január 31-ig továbbítják a Bizottságnak. 6. szakasz A SEAFO-egyezmény hatálya alá tartozó terület 29. cikk A mélytengeri cápák halászatára vonatkozó tilalom A SEAFO-egyezmény hatálya alá tartozó területen tilos az alábbi mélytengeri cápák célzott halászata: – valódirája-félék (Rajidae), – tüskéscápa (Squalus acanthias), – halvány sima lámpáscápa (Etmopterus bigelowi), – rövidfarkú lámpáscápa (Etmopterus brachyurus), – nagy lámpáscápa (Etmopterus princeps), – sima lámpáscápa (Etmopterus pusillus), – kis macskacápa (Apristurus manis), – bársonyos lámpáscápa (Scymnodon squamulosus), – a cápaalakúak (Selachimorpha) főrendjébe tartozó mélytengeri cápafajok. 7. szakasz A WCPFC-egyezmény hatálya alá tartozó terület 30. cikk A nagyszemű tonhalra, a sárgaúszójú tonhalra, a bonitóra és a Csendes-óceán déli részén élő germonra irányuló halászati erőkifejtés korlátozása A tagállamok biztosítják, hogy a WCPFC-egyezmény hatálya alá tartozó területen a nagyszemű tonhalra (Thunnus obesus), a sárgaúszójú tonhalra (Thunnus albacares), a bonitóra (Katsuwonus pelamis) és Csendes-óceán déli részén élő germonra (Thunnus alalunga) irányuló teljes halászati erőkifejtés az Unió és a térség part menti államai között létrejött halászati partnerségi megállapodásokban előírt erőkifejtésre korlátozódjék. 31. cikk A halak csoportosulását előidéző eszközök használatával folytatott halászat elől elzárt terület (1) A WCPFC-egyezmény hatálya alá tartozó területnek az é. sz. 20° és a d. sz. 20° közötti részén 2013. július 1-jén 00.00-től 2013. szeptember 30-án 24.00-ig tilos a halak csoportosulását előidéző eszközöket használó erszényes kerítőhálós hajókkal folytatott halászati tevékenység végzése. Erszényes kerítőhálós hajók az említett időszakban kizárólag akkor folytathatnak halászati tevékenységet a WCPFC-egyezmény hatálya alá tartozó terület említett részén, ha a fedélzetükön tartózkodó megfigyelő igazolja, hogy a hajó egyetlen alkalommal sem: a) telepített vagy alkalmazott a halak csoportosulását előidéző eszközöket vagy azokhoz kapcsolódó elektronikus eszközöket; b) halászott halrajokra a halak csoportosulását előidéző eszközök felhasználásával. (2) A WCPFC-egyezmény hatálya alá tartozó területnek az (1) bekezdésben említett részén halászó erszényes kerítőhálós hajók fedélzetükön tárolnak és kirakodnak vagy átraknak minden kifogott nagyszemű tonhalat, sárgaúszójú tonhalat és bonitót. (3) A (2) bekezdés nem alkalmazandó: a) a hajóút utolsó szakaszában, ha nincs elegendő élőhaltartálytér valamennyi hal elhelyezésére; b) a hal – a méretével nem összefüggő okok miatt – emberi fogyasztásra alkalmatlan; vagy c) ha a fagyasztóberendezés súlyosan meghibásodik. 32. cikk Az erszényes kerítőhálóval történő halászat elől elzárt területek A nagyszemű tonhal és a sárgaúszójú tonhal erszényes kerítőhálós hajóval folytatott halászata tilos a következő nyílt tengeri területeken: a) az Indonézia, Palau, Mikronézia és Pápua Új-Guinea kizárólagos gazdasági övezetének határvonalai által közrezárt nemzetközi vizek; b) a Mikronézia, Marshall-szigetek, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidzsi-szigetek, Salamon-szigetek és Pápua Új-Guinea kizárólagos gazdasági övezetének határvonalai által közrezárt nemzetközi vizek. 33. cikk A kardhal halászatára engedéllyel rendelkező hajók számának korlátozása A WCPFC-egyezmény hatálya alá tartozó területnek a d. sz. 20°-tól délre eső részén a kardhal (Xiphias gladius) halászatára engedéllyel rendelkező uniós hajók maximális számát a VII. melléklet határozza meg. 8. szakasz Bering-tenger 34. cikk Halászati tilalom a Bering-tenger nyílt tengeri részén A Bering-tenger nyílt tengeri részén tilos a sávos tőkehal (Theragra chalcogramma) halászata. 9. szakasz A NAFO-egyezmény hatálya alá tartozó terület 35. cikk A fehér villás tőkehalra vonatkozó teljes kifogható mennyiség növelése Abban az esetben, ha a NAFO saját eljárásainak megfelelően növeli a fehér villás tőkehalra vonatkozó teljes kifogható mennyiséget, a Bizottság a 39. cikk (2) bekezdésében említett eljárás szerint elfogadott végrehajtási aktusok révén felülvizsgálhatja a NAFO 3NO alkörzet tekintetében a fehér villás tőkehal állományára vonatkozó teljes kifogható mennyiséget. III. CÍM HARMADIK ORSZÁGBELI HAJÓK HALÁSZATI LEHETŐSÉGEI UNIÓS VIZEKEN 36. cikk Teljes kifogható mennyiségek A Norvégia lobogója alatt közlekedő halászhajók és a Feröer szigeteken lajstromozott halászhajók számára az e rendelet I. mellékletében meghatározott teljes kifogható mennyiségek keretein belül engedélyezett az uniós vizeken folytatott halászat, az e rendeletben és az 1006/2008/EK rendelet III. fejezetében előírt feltételekre is figyelemmel. 37. cikk Halászati engedélyek (1) Az uniós vizeken halászó harmadik országbeli hajók rendelkezésére álló halászati engedélyek maximális számát a VIII. melléklet határozza meg. (2) A teljes kifogható mennyiségek hatálya alá tartozó állományokból származó halakat nem lehet a hajón tárolni vagy kirakodni, kivéve, ha a fogást egy kvótával rendelkező harmadik ország hajója ejtette, és az említett kvóta még nem merült ki. 38. cikk Tilalmak (1) Harmadik országbeli hajók számára tilos a következő fajok halászata, fedélzeten való tárolása, átrakása és kirakodása: a) óriáscápa (Cetorhinus maximus) és fehér cápa (Carcharodon carcharias) az uniós vizeken; b) angyalrája (Squatina squatina) az uniós vizeken; c) közönséges rája (Dipturus batis) az ICES IIa körzet és az ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX és X alterület uniós vizein; d) cifra rája (Raja undulata) és fehér rája (Raja alba) az ICES VI, VII, VIII, IX és X alterület uniós vizein; e) heringcápa (Lamna nasus) az uniós vizeken; f) fűrészes rájafélék (Rhinobatidae) az ICES I, II, III, IV, V, VI, VIII, IX, X és XII alterület uniós vizein; g) atlanti ördögrája (Manta birostris) az uniós vizeken. (2) Az (1) bekezdésben említett fajok véletlenül fogott egyedeit meg kell óvni az esetleges sérülésektől. Ezeket az egyedeket haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe. IV. CÍM ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 39. cikk Bizottsági eljárás (1) A Bizottságot a 2371/2002/EK rendelettel létrehozott Halászati és Akvakultúra-ágazati Bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül. (2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. (3) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendeletnek az 5. cikkével összefüggésében értelmezett 8. cikke alkalmazandó. 40. cikk Hatálybalépés és alkalmazás Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Ez a rendeletet 2013. január 1-jétől alkalmazandó. A 8. cikket azonban 2013. február 1-jétől kell alkalmazni. A CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területre vonatkozó halászati lehetőségekről szóló, a 20., a 21. és a 22. cikkben, valamint az IE. és az V. mellékletben megállapított rendelkezések a bennük meghatározott időpontoktól alkalmazandók. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, a Tanács részéről az elnök A MELLÉKLETEK JEGYZÉKE I. MELLÉKLET: A teljes kifogható mennyiségek hatálya alá tartozó területeken tartózkodó uniós hajókra vonatkozó teljes kifogható mennyiségek fajok és területek szerinti bontásba IA. MELLÉKLET: A Skagerrak, a Kattegat, az ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV alterület és a CECAF uniós vizei IB. MELLÉKLET: Az Atlanti-óceán északkeleti része és Grönland, az ICES I, II, V, XII és XIV alterület, valamint a NAFO 1 övezet grönlandi vizei IC. MELLÉKLET: Az Atlanti-óceán északnyugati része – a NAFO-egyezmény hatálya alá tartozó terület ID. MELLÉKLET: Nagy távolságra vándorló halfajok – valamennyi terület IE. MELLÉKLET: Antarktisz – a CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó terület IF. MELLÉKLET: Az atlanti-óceán délkeleti része – a SEAFO-egyezmény hatálya alá tartozó terület IG. MELLÉKLET: Déli kékúszójú tonhal – valamennyi terület IH. MELLÉKLET: A WCPFC-egyezmény hatálya alá tartozó terület IJ. MELLÉKLET: Az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület IIA. MELLÉKLET: A közönséges tőkehal, a sima lepényhal és a közönséges nyelvhal egyes állományaival való gazdálkodás keretében a Skagerrakban, az ICES IIIa körzet Skagerrakon és Kattegaton kívüli részén, az ICES IV alterületen, valamint az ICES IIa és VIId körzet uniós vizein tevékenységet folytató hajók halászati erőkifejtése IIB. MELLÉKLET: Az ICES IIa és IIIa körzetben és az ICES IV alterületen homoki angolnára halászó hajók halászati lehetőségei III. MELLÉKLET: Harmadik országok vizein halászó uniós hajók rendelkezésére álló halászati engedélyek maximális száma IV. MELLÉKLET: Az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó terület V. MELLÉKLET: A CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó terület VI. MELLÉKLET: AZ IOTC-egyezmény hatálya alá tartozó terület VII. MELLÉKLET: A WCPFC-egyezmény hatálya alá tartozó terület VIII. MELLÉKLET: Az uniós vizeken halászó harmadik országbeli hajók halászati engedélyeire vonatkozó mennyiségi korlátozások I. MELLÉKLET A TELJES KIFOGHATÓ MENNYISÉGEK HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TERÜLETEKEN TARTÓZKODÓ UNIÓS HAJÓKRA VONATKOZÓ TELJES KIFOGHATÓ MENNYISÉGEK FAJOK ÉS TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN Az IA., IB., IC., ID., IE., IF., IG., IH. és IJ. mellékletben szereplő táblázatok állományonként (eltérő rendelkezés hiányában élőtömegtonnában) meghatározzák a teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat, valamint – adott esetben – a hozzájuk funkcionálisan kapcsolódó feltételeket. Az e mellékletben meghatározott összes halászati lehetőségre az 1224/2009/EK rendeletben és különösen annak 33. és 34. cikkében megállapított szabályok vonatkoznak. Eltérő rendelkezés hiányában a halászati övezetekre vonatkozó utalást ICES-övezetekre való utalásként kell értelmezni. A halállományokra minden terület tekintetében a fajok latin nevének betűrendjében történik utalás. A következő táblázat e rendelet alkalmazásában a fajok latin nevének és közönséges nevének megfeleléseit tartalmazza: Tudományos név || Hárombetűs kód || Köznyelvi név Amblyraja radiata || RJR || Csillagrája Ammodytes spp. || SAN || Homoki angolnák Argentina silus || ARU || Aranylazac Beryx spp. || ALF || Tízujjú nyálkásfejűhalak Brosme brosme || USK || Norvég menyhal Caproidae || BOR || Disznófejű hal Centrophorus squamosus || GUQ || Érdes tüskéscápa Centroscymnus coelolepis || CYO || Portugál cápa Chaceon spp. || CGE || Mélytengeri vörös tarisznyarákok Champsocephalus gunnari || ANI || Csíkos jéghal Chionoecetes spp. || PCR || Jeges-tengeri pókok Clupea harengus || HER || Hering Coryphaenoides rupestris || RNG || Gránátoshal Dalatias licha || SCK || Búvárcápa Deania calcea || DCA || Madárcsőrű tüskéscápa Dipturus batis || RJB || Közönséges rája Dissostichus eleginoides || TOP || Chilei fogashal Dissostichus mawsoni || TOA || Antarktiszi fogashal Engraulis encrasicolus || ANE || Szardella Etmopterus princeps || ETR || Nagy lámpáscápa Etmopterus pusillus || ETP || Sima lámpáscápa Euphausia superba || KRI || Krill Gadus morhua || COD || Közönséges tőkehal Galeorhinus galeus || GAG || Közönséges kutyacápa Glyptocephalus cynoglossus || WIT || Vörös lepényhal Hippoglossoides platessoides || PLA || Érdes laposhal Hippoglossus hippoglossus || HAL || Óriás laposhal Hoplostethus atlanticus || ORY || Atlanti tükörhal Illex illecebrosus || SQI || Sebeskalmár Lamna nasus || POR || Heringcápa Lepidonotothen squamifrons || NOS || Ausztráliai szürke tőkehal Lepidorhombus spp. || LEZ || Rombuszhalak Raja circularis || RJI || Sápadt rája Raja fullonica || RJF || Érdes rája Leucoraja naevus || RJN || Kakukkrája Limanda ferruginea || YEL || Sárgafarkú lepényhal Limanda limanda || DAB || Közönséges lepényhal Lophiidae || ANF || Ördöghalfélék Macrourus spp. || GRV || Gránátoshalak Makaira nigricans || BUM || Kormos marlin Mallotus villosus || CAP || Kapelán Manta birostris || RMB || Atlanti ördögrája Martialia hyadesi || SQS || Tintahal Melanogrammus aeglefinus || HAD || Foltos tőkehal Merlangius merlangus || WHG || Vékonybajszú tőkehal Merluccius merluccius || HKE || Szürke tőkehal Micromesistius poutassou || WHB || Kék puhatőkehal Microstomus kitt || LEM || Kisfejű lepényhal Molva dypterygia || BLI || Kék menyhal Molva molva || LIN || Északi menyhal Nephrops norvegicus || NEP || Norvég homár Pandalus borealis || PRA || Norvég garnéla Paralomis spp. || PAI || Tarisznyarákok Penaeus spp. || PEN || Ostoros garnélák Platichthys flesus || FLE || Érdes lepényhal Pleuronectes platessa || PLE || Sima lepényhal Pleuronectiformes || FLX || Lepényhal-alakúak Pollachius pollachius || POL || Sávos tőkehal Pollachius virens || POK || Fekete tőkehal Psetta maxima || TUR || Nagy rombuszhal Raja brachyura || RJH || Kurtafarkú rája Raja clavata || RJC || Tüskés rája Raja (Dipturus) nidarosiensis || JAD || Norvég rája Raja microocellata || RJE || Csíkos rája Raja montagui || RJM || Foltos rája Raja undulata || RJU || Cifra rája Rajiformes || SRX || Rájaalakúak Reinhardtius hippoglossoides || GHL || Grönlandi laposhal Raja alba || RJA || Fehér rája Scomber scombrus || MAC || Makréla Scophthalmus rhombus || BLL || Sima rombuszhal Sebastes spp. || RED || Vörös álsügérek Solea solea || SOL || Közönséges nyelvhal Solea spp. || SOO || Nyelvhalak Sprattus sprattus || SPR || Spratt Squalus acanthias || DGS || Tüskéscápa Tetrapturus albidus || WHM || Fehér marlin Thunnus maccoyii || SBF || Déli kékúszójú tonhal Thunnus obesus || BET || Nagyszemű tonhal Thunnus thynnus || BFT || Kékúszójú tonhal Trachurus murphyi || CJM || Fattyúmakréla Trachurus spp. || JAX || Fattyúmakrélák Trisopterus esmarkii || NOP || Norvég tőkehal Urophycis tenuis || HKW || Fehér villás tőkehal Xiphias gladius || SWO || Kardhal A következő, kizárólag magyarázatként szolgáló táblázat a fajok közönséges nevének és latin nevének megfelelését tartalmazza: Antarktiszi fogashal || TOA || Dissostichus mawsoni Aranylazac || ARU || Argentina silus Atlanti ördögrája || RMB || Manta birostris Atlanti tükörhal || ORY || Hoplostethus atlanticus Ausztráliai szürke tőkehal || NOS || Lepidonotothen squamifrons Búvárcápa || SCK || Dalatias licha Chilei fogashal || TOP || Dissostichus eleginoides Cifra rája || RJU || Raja undulata Csíkos jéghal || ANI || Champsocephalus gunnari Csíkos rája || RJE || Raja microocellata Csillagrája || RJR || Amblyraja radiata Déli kékúszójú tonhal || SBF || Thunnus maccoyii Disznófejű hal || BOR || Caproidae Érdes laposhal || PLA || Hippoglossoides platessoides Érdes lepényhal || FLE || Platichthys flesus Érdes rája || RJF || Raja fullonica Érdes tüskéscápa || GUQ || Centrophorus squamosus Északi menyhal || LIN || Molva molva Fattyúmakréla || CJM || Trachurus murphyi Fattyúmakrélák || JAX || Trachurus spp. Fehér marlin || WHM || Tetrapturus albidus Fehér rája || RJA || Raja alba Fehér villás tőkehal || HKW || Urophycis tenuis Fekete tőkehal || POK || Pollachius virens Foltos rája || RJM || Raja montagui Foltos tőkehal || HAD || Melanogrammus aeglefinus Gránátoshal || RNG || Coryphaenoides rupestris Gránátoshalak || GRV || Macrourus spp. Grönlandi laposhal || GHL || Reinhardtius hippoglossoides Hering || HER || Clupea harengus Heringcápa || POR || Lamna nasus Homoki angolnák || SAN || Ammodytes spp. Jeges-tengeri pókok || PCR || Chionoecetes spp. Kakukkrája || RJN || Leucoraja naevus Kapelán || CAP || Mallotus villosus Kardhal || SWO || Xiphias gladius Kék menyhal || BLI || Molva dypterygia Kék puhatőkehal || WHB || Micromesistius poutassou Kékúszójú tonhal || BFT || Thunnus thynnus Kisfejű lepényhal || LEM || Microstomus kitt Kormos marlin || BUM || Makaira nigricans Közönséges kutyacápa || GAG || Galeorhinus galeus Közönséges lepényhal || DAB || Limanda limanda Közönséges nyelvhal || SOL || Solea solea Közönséges nyelvhal || SOO || Solea spp. Közönséges rája || RJB || Dipturus batis Közönséges tőkehal || COD || Gadus morhua Krill || KRI || Euphausia superba Kurtafarkú rája || RJH || Raja brachyura Lepényhal-alakúak || FLX || Pleuronectiformes Madárcsőrű tüskéscápa || DCA || Deania calcea Makréla || MAC || Scomber scombrus Mélytengeri vörös tarisznyarákok || CGE || Chaceon spp. Nagy lámpáscápa || ETR || Etmopterus princeps Nagy rombuszhal || TUR || Psetta maxima Nagyszemű tonhal || BET || Thunnus obesus Norvég garnéla || PRA || Pandalus borealis Norvég homár || NEP || Nephrops norvegicus Norvég menyhal || USK || Brosme brosme Norvég rája || JAD || Raja (Dipturus) nidarosiensis Norvég tőkehal || NOP || Trisopterus esmarkii Óriás laposhal || HAL || Hippoglossus hippoglossus Ostoros garnélák || PEN || Penaeus spp. Ördöghalfélék || ANF || Lophiidae Portugál cápa || CYO || Centroscymnus coelolepis Rájaalakúak || SRX || Rajiformes Rombuszhalak || LEZ || Lepidorhombus spp. Sápadt rája || RJI || Raja circularis Sárgafarkú lepényhal || YEL || Limanda ferruginea Sávos tőkehal || POL || Pollachius pollachius Sebeskalmár || SQI || Illex illecebrosus Sima lámpáscápa || ETP || Etmopterus pusillus Sima lepényhal || PLE || Pleuronectes platessa Sima rombuszhal || BLL || Scophthalmus rhombus Spratt || SPR || Sprattus sprattus Szardella || ANE || Engraulis encrasicolus Szürke tőkehal || HKE || Merluccius merluccius Tarisznyarákok || PAI || Paralomis spp. Tintahal || SQS || Martialia hyadesi Tízujjú nyálkásfejűhalak || ALF || Beryx spp. Tüskés rája || RJC || Raja clavata Tüskéscápa || DGS || Squalus acanthias Vékonybajszú tőkehal || WHG || Merlangius merlangus Vörös álsügérek || RED || Sebastes spp. Vörös lepényhal || WIT || Glyptocephalus cynoglossus IA. MELLÉKLET SKAGERRAK, KATTEGAT, AZ ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ÉS XIV ALTERÜLET ÉS A CECAF UNIÓS VIZEI Faj: || Homoki angolnák Ammodytes spp. || Övezet: || A IV övezet norvég vizei (SAN/04-N.) || Dánia || p.m. || || Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. || Egyesült Királyság || p.m. || || Unió || p.m. || || || || || TAC || Nem releváns || || || Faj: || Homoki angolnák és a kapcsolódó járulékos fogások Ammodytes spp. || Övezet: || A IIa, IIIa és IV övezet uniós vizei(1) || Dánia || p.m. || (2) || Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. || Egyesült Királyság || p.m. || (2) || Németország || p.m. || (2) || Svédország || p.m. || (2) || Unió || p.m. || || Norvégia || p.m. || || || || || TAC || p.m. || || (1) Kivéve az egyesült királyságbeli alapvonalaktól számított hat tengeri mérföldön belüli vizeket Shetlandnél, a Fair-szigetnél és Foulánál. (2) Az e kvótába beszámító kirakodások legalább 98 %-a homoki angolna kell, hogy legyen. A közönséges lepényhal, a makréla és a vékonybajszú tőkehal járulékos fogásait bele kell számítani a kvóta (OTH/*2A3A4) fennmaradó 2 %-ába. || Különleges feltétel: || A fent említett kvóták határértékein belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek foghatók a következő homokiangolna-gazdálkodási területeken, a IIB. mellékletben meghatározottak szerint: Övezet: a homokiangolna-gazdálkodási területek uniós vizei(1) || || 1 || 2 || 3 || 4 || 5 || 6 || 7 || || (SAN/234_1) || (SAN/234_2) || (SAN/234_3) || (SAN/234_4) || (SAN/234_5) || (SAN/234_6) || (SAN/234_7) || Dánia || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || Egyesült Királyság || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || Németország || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || Svédország || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || Unió || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || Norvégia || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || || || || || || || || || Total || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || (1) E rendelet 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban felülvizsgálható. Faj: || Norvég menyhal Brosme brosme || Övezet: || Az I, II és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei (USK/1214EI) Németország || p.m. || (1) || Analitikai TAC Franciaország || p.m. || (1) Egyesült Királyság || p.m. || (1) Egyéb || p.m. || (1) Unió || p.m. || (1) || p.m. || TAC || p.m. || (1) Kizárólag a járulékos halfogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata. Faj: || Norvég menyhal Brosme brosme || Övezet: || A IV övezet uniós vizei (USK/04-C.) Dánia || p.m. || || Analitikai TAC Németország || p.m. || Franciaország || p.m. || Svédország || p.m. || Egyesült Királyság || p.m. || Egyéb || p.m. || (1) Unió || p.m. || || p.m. || TAC || p.m. || (1) Kizárólag a járulékos halfogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata. Faj: || Norvég menyhal Brosme brosme || Övezet: || Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei (USK/567EI.) Németország || p.m. || || Analitikai TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. Spanyolország || p.m. || Franciaország || p.m. || Írország || p.m. || Egyesült Királyság || p.m. || Egyéb || p.m. || (1) Unió || p.m. || Norvégia || p.m. || (2) (3) (4) || p.m. || TAC || p.m. || (1) Kizárólag a járulékos halfogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata. (2) A IIa, IV, Vb, VI és VII övezet (USK/*24X7C) uniós vizein halászható. (3) Különleges feltétel: ebből hajónként más fajok 25 %-os mértékű járulékos fogása mindenkor engedélyezett az Vb, VI és VII övezetben. Ez a mérték azonban túlléphető az adott területen folytatott halászat kezdetét követő első 24 órában. Más fajok járulékos fogásának összmennyisége az Vb, VI és VII övezetben nem haladhatja meg a p.m. tonnát (OTH/*5B67-). (4) Az északi menyhallal együtt. A Norvégia részére megállapított kvóták a következők: p.m. tonna az északi menyhal (LIN/*5B67-) és p.m. tonna a norvég menyhal (USK/*5B67-) esetében; a kvóták p.m. tonna erejéig elcserélhetők, és az Vb, a VI és a VII övezetben kizárólag horogsorral folytatott halászat során használhatók fel. Faj: || Norvég menyhal Brosme brosme || Övezet: || A IV övezet norvég vizei (USK/04-N.) Belgium || p.m. || || Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. Dánia || p.m. || Németország || p.m. || Franciaország || p.m. || Hollandia || p.m. || Egyesült Királyság || p.m. || Unió || p.m. || || || TAC || Nem releváns || Faj: || Hering(1) Clupea harengus || Övezet: || IIIa (HER/03A.) Dánia || p.m. || (2) || Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. Németország || p.m. || (2) Svédország || p.m. || (2) Unió || p.m. || (2) || || TAC || p.m. || (1) A 32 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű hálókkal halászott, kirakodott heringfogások. (2) Különleges feltétel: ennek legfeljebb 50 %-a halászható az ICES IV övezet uniós vizein (HER/*04-C.). Faj: || Hering(1) Clupea harengus || Övezet: || A IV övezetnek az é. sz. 53° 30’-től északra fekvő uniós és norvég vizei (HER/4AB.) Dánia || p.m. || || Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. Németország || p.m. || Franciaország || p.m. || Hollandia || p.m. || Svédország || p.m. || Egyesült Királyság || p.m. || Unió || p.m. || Norvégia || p.m. || (2) || || TAC || p.m. || (1) A 32 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű hálókkal halászott, kirakodott heringfogások. A tagállamoknak a IVa (HER/04A.), illetve a IVb (HER/04B.) övezet szerinti bontásban tájékoztatniuk kell a Bizottságot kirakodott heringfogásaikról. (2) Ebből legfeljebb p.m.tonna halászható a IVa és IVb övezet uniós vizein (HER/*4AB-C). Az e kvóta szerinti fogásokat le kell vonni a TAC Norvégiára eső részéből. Különleges feltétel: Az említett kvóták határértékein belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek foghatók a következő övezetben: || az é. sz. 62°-tól délre található norvég vizek (HER/*04N-) || Unió || p.m. Faj: || Hering(1) Clupea harengus || Övezet: || Az é. sz. 62°-tól délre található norvég vizek (HER/04-N.) Svédország || p.m. || (1) || Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. Unió || p.m. || || || TAC || p.m. || (1) A közönséges tőkehal, a foltos tőkehal, a sávos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal és a fekete tőkehal járulékos fogásait bele kell számítani az e fajok vonatkozásában megállapított kvótákba. Faj: || Hering(1) Clupea harengus || Övezet: || IIIa (HER/03A-BC) Dánia || p.m. || || Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. Németország || p.m. || Svédország || p.m. || Unió || p.m. || || || TAC || p.m. || (1) Kizárólag a 32 mm-nél kisebb szembőségű hálókkal járulékosan ejtett, kirakodott heringfogásokra vonatkozóan. Faj: || Hering(1) Clupea harengus || Övezet: || IV és VIId övezet, valamint a IIa övezet uniós vizei; (HER/2A47DX) Belgium || p.m. || || Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. Dánia || p.m. || Németország || p.m. || Franciaország || p.m. || Hollandia || p.m. || Svédország || p.m. || Egyesült Királyság || p.m. || Unió || p.m. || || || TAC || p.m. || (1) Kizárólag a 32 mm-nél kisebb szembőségű hálókkal járulékosan ejtett, kirakodott heringfogásokra vonatkozóan. Faj: || Hering(1) Clupea harengus || Övezet: || IVc, VIId(2) (HER/4CXB7D) Belgium || p.m. || (3) || Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. Dánia || p.m. || (3) Németország || p.m. || (3) Franciaország || p.m. || (3) Hollandia || p.m. || (3) Egyesült Királyság || p.m. || (3) Unió || p.m. || || || TAC || p.m. || (1) Kizárólag a 32 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű hálókkal ejtett, kirakodott heringfogásokra vonatkozóan. (2) A blackwateri állomány kivételével: utalás a Temze-torkolat tengeri részének heringállományára a Landguard-foktól (é. sz. 51° 56’, k. h. 1° 19,1’) dél felé az é. sz. 51° 33’-ig, majd onnan nyugat felé az Egyesült Királyság partvonalának egy pontjáig húzódó loxodromával határolt övezetben. (3) Különleges feltétel: e kvóta legfeljebb 50 %-a halászható a IVb övezetben (HER/*04B.). Faj: || Hering Clupea harengus || Övezet: || Az Vb, VIb és VIaN övezet uniós és nemzetközi vizei(1) (HER/5B6ANB) Németország || p.m. || || Analitikai TAC Franciaország || p.m. || Írország || p.m. || Hollandia || p.m. || Egyesült Királyság || p.m. || Unió || p.m. || || p.m. || TAC || p.m. || (1) Az ICES VIa övezet azon részében élő heringállományra vonatkozik, amely a ny. h. 7°-nál húzódó délkörtől keletre, az é. sz. 55°-nál húzódó szélességi körtől északra, vagy a ny. h. 7°-nál húzódó délkörtől nyugatra és az é. sz. 56°-nál húzódó szélességi körtől északra található, kivéve a Clyde területét. Faj: || Közönséges tőkehal Gadus morhua || Övezet: || Skagerrak (COD/03AN.) Belgium || p.m. || (1) || Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. Dánia || p.m. || (1) Németország || p.m. || (1) Hollandia || p.m. || (1) Svédország || p.m. || (1) Unió || p.m. || || || TAC || p.m. || (1) E kvótán túlmenően a tagállamok a lobogójuk alatt közlekedő, a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára további kvótát oszthatnak ki az adott tagállamnak kiosztott kvóta 12 %-áig, az e rendelet 6. cikkében megállapított feltételeknek megfelelően. Faj: || Közönséges tőkehal Gadus morhua || Övezet: || IV; a IIa övezet uniós vizei; a IIIa övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívül eső része (COD/2A3AX4) Belgium || p.m. || (1) || Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. Dánia || p.m. || (1) Németország || p.m. || (1) Franciaország || p.m. || (1) Hollandia || p.m. || (1) Svédország || p.m. || (1) Egyesült Királyság || p.m. || (1) Unió || p.m. || Norvégia || p.m. || (2) || || TAC || p.m. || (1) E kvótán túlmenően a tagállamok a lobogójuk alatt közlekedő, a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára további kvótát oszthatnak ki az adott tagállamnak kiosztott kvóta 12 %-áig, az e rendelet 6. cikkében megállapított feltételeknek megfelelően. (2) Halászható az uniós vizeken. Az e kvóta szerinti fogásokat le kell vonni a TAC Norvégiára eső részéből. Különleges feltétel: Az említett kvóták határértékein belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek foghatók a következő övezetben: || A IV övezet norvég vizei (COD/*04N-) || Unió || p.m. Faj: || Közönséges tőkehal Gadus morhua || Övezet: || Az é. sz. 62°-tól délre található norvég vizek (COD/04-N.) Svédország || p.m. || (1) || Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. Unió || p.m. || || || TAC || Nem releváns || (1) A foltos tőkehal, a sávos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal és a fekete tőkehal járulékos fogásait bele kell számítani az e fajok vonatkozásában megállapított kvótába. Faj: || Közönséges tőkehal Gadus morhua || Övezet: || VIId (COD/07D.) Belgium || p.m. || (1) || Analitikai TAC Franciaország || p.m. || (1) Hollandia || p.m. || (1) Egyesült Királyság || p.m. || (1) Unió || p.m. || || || TAC || p.m. || (1) E kvótán túlmenően a tagállamok a lobogójuk alatt közlekedő, a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára további kvótát oszthatnak ki az adott tagállamnak kiosztott kvóta 12 %-áig, az e rendelet 6. cikkében megállapított feltételeknek megfelelően. Faj: || Közönséges lepényhal és érdes lepényhal Limanda limanda és Platichthys flesus || Övezet: || A IIa és IV övezet uniós vizei (DAB/2AC4-C) közönséges lepényhal; (FLE/2AC4-C) érdes lepényhal Belgium || p.m. || || Elővigyázatossági TAC Dánia || p.m. || Németország || p.m. || Franciaország || p.m. || Hollandia || p.m. || Svédország || p.m. || Egyesült Királyság || p.m. || Unió || p.m. || || || TAC || p.m. || Faj: || Ördöghalfélék Lophiidae || Övezet: || A IIa és IV övezet uniós vizei (ANF/2AC4-C) || Belgium || p.m. || (1) || Analitikai TAC || Dánia || p.m. || (1) || Németország || p.m. || (1) || Franciaország || p.m. || (1) || Hollandia || p.m. || (1) || Svédország || p.m. || (1) || Egyesült Királyság || p.m. || (1) || Unió || p.m. || (1) || || || || TAC || p.m. || || (1) Különleges feltétel: Ennek legfeljebb 5 %-a halászható a VI övezetben, az Vb övezet uniós és nemzetközi vizein, valamint a XII és XIV övezet nemzetközi vizein (ANF/*56-14). || || Faj: || Ördöghalfélék Lophiidae || Övezet: || A IV övezet norvég vizei (ANF/04-N.) || Belgium || p.m. || || Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. || Dánia || p.m. || || Németország || p.m. || || Hollandia || p.m. || || Egyesült Királyság || p.m. || || Unió || p.m. || || || || || TAC || Nem releváns || || || Faj: || Foltos tőkehal Melanogrammus aeglefinus || Övezet: || IIIa; a 22–32. alkörzet uniós vizei (HAD/3A/BCD) || Belgium || p.m. || || Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. || Dánia || p.m. || || Németország || p.m. || || Hollandia || p.m. || || Svédország || p.m. || || Unió || p.m. || || || || || TAC || p.m. || || || Faj: || Foltos tőkehal Melanogrammus aeglefinus || Övezet: || IV; a IIa övezet uniós vizei (HAD/2AC4.) || Belgium || p.m. || || Analitikai TAC || Dánia || p.m. || || Németország || p.m. || || Franciaország || p.m. || || Hollandia || p.m. || || Svédország || p.m. || || Egyesült Királyság || p.m. || || Unió || p.m. || || Norvégia || p.m. || || || || || TAC || p.m. || || || Különleges feltétel: || Az említett kvóták határértékein belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek foghatók a következő övezetben: || || A IV övezet norvég vizei (HAD/*04N-) || || || Unió || p.m. || || || || Faj: || Foltos tőkehal Melanogrammus aeglefinus || Övezet: || Az é. sz. 62°-tól délre található norvég vizek (HAD/04-N.) || Svédország || p.m. || (1) || Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. || Unió || p.m. || || || || || TAC || Nem releváns || || (1) A közönséges tőkehal, a sávos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal és a fekete tőkehal járulékos fogásait bele kell számítani az e fajok vonatkozásában megállapított kvótába. || || Faj: || Foltos tőkehal Melanogrammus aeglefinus || Övezet: || A VIb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei (HAD/6B1214) || Belgium || p.m. || || Analitikai TAC || Németország || p.m. || || Franciaország || p.m. || || Írország || p.m. || || Egyesült Királyság || p.m. || || Unió || p.m. || || || || || TAC || p.m. || || || Faj: || Vékonybajszú tőkehal Merlangius merlangus || Övezet: || IIIa (WHG/03A.) || Dánia || p.m. || || Elővigyázatossági TAC || Hollandia || p.m. || || Svédország || p.m. || || Unió || p.m. || || || || || TAC || p.m. || || || Faj: || Vékonybajszú tőkehal Merlangius merlangus || Övezet: || IV; a IIa övezet uniós vizei (WHG/2AC4.) || Belgium || p.m. || || Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. || Dánia || p.m. || || Németország || p.m. || || Franciaország || p.m. || || Hollandia || p.m. || || Svédország || p.m. || || Egyesült Királyság || p.m. || || Unió || p.m. || || Norvégia || p.m. || (1) || || || || TAC || p.m. || || (1) Halászható az uniós vizeken. Az e kvóta szerinti fogásokat le kell vonni a TAC Norvégiára eső részéből. || Különleges feltétel: || Az említett kvóták határértékein belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek foghatók a következő övezetben: || || A IV övezet norvég vizei (WHG/*04N-) || || Unió || p.m. || || || Faj: || Vékonybajszú tőkehal és sávos tőkehal Merlangius merlangus és Pollachius pollachius || Övezet: || Az é. sz. 62°-tól délre található norvég vizek (WHG/04-N.) vékonybajszú tőkehal; (POL/04-N.) sávos tőkehal || Svédország || p.m. || (1) || Elővigyázatossági TAC || Unió || p.m. || || || || || TAC || Nem releváns || || (1) A közönséges tőkehal, a foltos tőkehal és a fekete tőkehal járulékos fogásait bele kell számítani az e fajok vonatkozásában megállapított kvótába. || || Faj: || Kék puhatőkehal Micromesistius poutassou || Övezet: || A II és IV övezet norvég vizei (WHB/24-N.) || Dánia || p.m. || || Analitikai TAC || Egyesült Királyság || p.m. || || Unió || p.m. || || || || || TAC || p.m. || || || Faj: || Kék puhatőkehal Micromesistius poutassou || Övezet: || Az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei (WHB/1X14) || Dánia || p.m. || (1) || Analitikai TAC || Németország || p.m. || (1) || Spanyolország || p.m. || (1) (2) || Franciaország || p.m. || (1) || Írország || p.m. || (1) || Hollandia || p.m. || (1) || Portugália || p.m. || (1) (2) || Svédország || p.m. || (1) || Egyesült Királyság || p.m. || (1) || Unió || p.m. || (1) || Norvégia || p.m. || || TAC || p.m. || || (1) Különleges feltétel: ennek legfeljebb 68 %-a fogható ki a norvég gazdasági övezetben vagy a Jan Mayen körüli halászati övezetben (WHB/*NZJM1). (2) Ez a kvóta átvihető a VIIIc, IX és X övezetre, valamint a CECAF 34.1.1 terület uniós vizeire. Az átvitelről azonban előzetesen értesíteni kell a Bizottságot. || Faj: || Kék puhatőkehal Micromesistius poutassou || Övezet: || VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei (WHB/8C3411) Spanyolország || p.m. || || Analitikai TAC Portugália || p.m. || Unió || p.m. || (1) || || TAC || p.m. || (1) Különleges feltétel: ennek legfeljebb 68 %-a halászható a norvég kizárólagos gazdasági övezetben vagy a Jan Mayen körüli halászati övezetben (WHB/*NZJM2). || Faj: || Kék puhatőkehal Micromesistius poutassou || Övezet: || A II, IVa, V és VI övezetnek az é. sz. 56° 30’-től északra található uniós vizei, valamint a VII övezetnek a ny. h. 12°-tól nyugatra található uniós vizei (WHB/24A567) || Norvégia || p.m. || (1) (2) || Analitikai TAC || || || || TAC || p.m. || || (1) Beleszámítandó a part menti államok megállapodása szerint meghatározott norvég fogási határértékekbe. (2) Különleges feltétel: A IV övezetben a fogás nem haladhatja meg a p.m. tonnát, azaz a Norvégia számára biztosított hozzáférési kvóta 25 %-át. || || Faj: || Kisfejű lepényhal és vörös lepényhal Microstomus kitt és Glyptocephalus cynoglossus || Övezet: || A IIa és IV övezet uniós vizei (LEM/2AC4-C) kisfejű lepényhal; (WIT/2AC4-C) vörös lepényhal || Belgium || p.m. || || Elővigyázatossági TAC || Dánia || p.m. || || Németország || p.m. || || Franciaország || p.m. || || Hollandia || p.m. || || Svédország || p.m. || || Egyesült Királyság || p.m. || || Unió || p.m. || || || || || TAC || p.m. || || || Faj: || Kék menyhal Molva dypterygia || Övezet: || Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei (BLI/5B67-)(3) || Németország || p.m. || || Analitikai TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. || Észtország || p.m. || || Spanyolország || p.m. || || Franciaország || p.m. || || Írország || p.m. || || Litvánia || p.m. || || Lengyelország || p.m. || || Egyesült Királyság || p.m. || || Egyéb || p.m. || (1) || Unió || p.m. || || Norvégia || p.m. || (2) || || || || TAC || p.m. || || (1) Kizárólag a járulékos halfogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata. (2) A IIa, IV, Vb, VI és VII övezet (BLI/*24X7C) uniós vizein halászható. (3) Az 1288/2009/EK rendelet[29] 1. cikkének és a 43/2009/EK rendelet[30] III. melléklete 7. pontjának megfelelően különös szabályok alkalmazandók. || || Faj: || Északi menyhal Molva molva || Övezet: || Az I és II övezet uniós és nemzetközi vizei (LIN/1/2.) || Dánia || p.m. || || Analitikai TAC || Németország || p.m. || || Franciaország || p.m. || || Egyesült Királyság || p.m. || || Egyéb || p.m. || (1) || Unió || p.m. || || || || || TAC || p.m. || || (1) Kizárólag a járulékos halfogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata. || || Faj: || Északi menyhal Molva molva || Övezet: || A IV övezet uniós vizei (LIN/04-C.) || Belgium || p.m. || || Analitikai TAC || Dánia || p.m. || || Németország || p.m. || || Franciaország || p.m. || || Hollandia || p.m. || || Svédország || p.m. || || Egyesült Királyság || p.m. || || Unió || p.m. || || || || || TAC || p.m. || || Faj: || Északi menyhal Molva molva || Övezet: || Az V övezet uniós és nemzetközi vizei (LIN/05.) Belgium || p.m. || || Elővigyázatossági TAC Dánia || p.m. || Németország || p.m. || Franciaország || p.m. || Egyesült Királyság || p.m. || Unió || p.m. || || || TAC || p.m. || Faj: || Északi menyhal Molva molva || Övezet: || A VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei (LIN/6X14.) Belgium || p.m. || || Analitikai TAC E rendelet 11. cikke alkalmazandó. Dánia || p.m. || Németország || p.m. || Spanyolország || p.m. || Franciaország || p.m. || Írország || p.m. || Portugália || p.m. || Egyesült Királyság || p.m. || Unió || p.m. || Norvégia || p.m. || (1) (2) || || TAC || p.m. || (1) Különleges feltétel: ebből hajónként más fajok 25 %-os mértékű járulékos fogás