HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 129/3

Szellemi tulajdonjogok harmadik országokban történő érvényesítésének stratégiája

(2005/C 129/03)

BEVEZETÉS

A szellemi tulajdonjogok megsértése tovább nő, és a legutóbbi években ipari méreteket öltött. Annak ellenére van ez így, hogy mára már a legtöbb WTO tagország elfogadta a szellemi tulajdonjogok minimális normái végrehajtására vonatkozó jogszabályokat. Éppen ezért az Európai Unió számára fontos, hogy egyre inkább a jogvégrehajtás hathatós és tényleges megvalósítására koncentráljon.

E stratégia célja, hogy hozzájáruljon a helyzet javításához harmadik országokban. Ez logikus következménye az olyan közelmúltbeli kezdeményezéseknek, mint a jogvégrehajtási irányelv (1), amelynek célja a jogvégrehajtás közelítése az Európai Unión belül, valamint a vámszabályozás (2) felülvizsgálata, amely a hamisítás vagy a szerzői jogi kalózkodás elleni cselekvésre ad módot a közösségi határok mentén.

A stratégia céljai az alábbiak:

— Hosszútávú cselekvési lehetőséget biztosít a Bizottságnak azzal a céllal, hogy jelentősen csökkentse a szellemi tulajdonjogok megsértését harmadik országokban;

— Céljai elérése érdekében leírja, jelentőségük szerint kiemeli és koordinálja a Közösség szervezetei számára rendelkezésre álló mechanizmusokat (3);

— Tájékoztatja a jogosultakat és más érintett feleket a már rendelkezésre álló eszközökről és cselekvési módokról, és erősíti bennük a tudatot, hogy mennyire fontos az ő részvételük.

— Erősíti a jogosultakkal és a magánszektor más érintett jogalanyaival való együttműködést, információt kér tőlük a prioritások meghatározásához, és a köz- és magánszektor közötti partnerségeket hoz létre a szakmai segítség, a közvélemény tájékoztatása és egyéb területeken.

E stratégiának nem célja:

— A problémára vonatkozó egyoldalú megoldások erőltetése – Egyértelmű, hogy végső soron bármely javasolt megoldás csak akkor lesz hatékony, ha azokat a befogadó ország jelentőségük szerint kiemeli és fontosnak tartja. A Bizottság kész segítséget nyújtani e feltételek megteremtésében.

— A szellemi tulajdonjogok érvényesítésére egy mindenkire érvényes modell megközelítés felvetése – Olyan rugalmas megközelítésre lesz szükség, amely figyelembe veszi az eltérő igényeket, fejlettségi szinteket, a Kereskedelmi Világszervezetben (WTO) való tagságot vagy annak hiányát, és a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos fő problémákat (a jogsértő termékek gyártási, tranzitálási és fogyasztási helyei szerinti országok).

— Más szellemi tulajdonjog érvényesítési modellek átvétele, vagy szövetségek létrehozása bizonyos országokkal szemben – a Bizottság kész és hajlandó javítani az együttműködést és szinergiákat teremteni olyan országokkal, amelyek osztják aggodalmait, és amelyek hasonló problémákkal állnak szemben. Fontos ugyanakkor szem előtt tartani, hogy e stratégiának az elsődleges feladata pozitív és konstruktív törekvések előmozdítása.

A PROBLÉMA KEZELÉSÉRE JAVASOLT PROGRAMFELADATOK

1) A prioritást jelentő országok meghatározása

Fontos meghatározni azoknak az országoknak a szűkebb körét, amelyekre a Bizottság e stratégia keretében meghatározott erőfeszítéseit koncentrálni kell (lásd I. Melléklet, 4. szakasz). Mivel a szellemi tulajdonjogok (4) érvényesítésére rendelkezésre álló emberi és anyagi erőforrások korlátozottak, nem reális azt állítani, hogy cselekvésünk azonos mértékben terjedhet ki azoknak az országoknak mindegyikére, vagy akár többségére, ahol szerzői jogi kalózkodás vagy hamisítások előfordulnak. Ezért e stratégia sikeres megvalósításának fontos eszköze lesz egy olyan mechanizmus, amelynek segítségével megállapítható, melyek a leginkább problémás országok/régiók, vagy azok, ahol a közösségi fellépés a leginkább sürgető.

2002 végén a Bizottság egy felmérést indított annak megállapítására, hogy értékelje a szellemi tulajdonjogok (5) megsértése és érvényesítése szempontjából harmadik országokban fennálló helyzetet. A problémák pontosabb azonosításával a felmérés olyan helyzetelemzést adott, amely lehetővé tett a Bizottság számára ennek a stratégiának a kidolgozását. Ugyanakkor jelentős információval szolgált annak érdekében, hogy meghatározzák azokat az országokat, amelyeket kiemelten kell kezelni, és amelyek irányában a rendelkezésre álló korlátozott forrásokat célszerű felhasználni.

Egyedi tevékenységek:

— Olyan mechanizmus létrehozása, amely időnként a különböző szervezetek, mint a Bizottság delegációi, a tagállamok nagykövetségei, a jogosultak és szervezeteik, a kereskedelmi kamarák, stb. részére eljuttatott kérdőívek alapján a „Szellemi tulajdonjogok külsõ országokban történõ érvényesítésére vonatkozó felmérés”-hez hasonló feladatot valósít meg. A válaszokat elemzik és az eredményeket a közvélemény rendelkezésére bocsátják. Ezek az eredmények fognak alapul szolgálni, együtt más, a Bizottság (6) rendelkezésére álló megbízható információkkal, a kiemelten kezelendő országok következő időszakra szóló megújított listájának.

2) Többoldalú/kétoldalú megállapodások

A szellemi tulajdonjogok kereskedelemmel kapcsolatos vonatkozásairól szóló megállapodás (TRIPs) (7) részletes fejezetet tartalmaz a szellemi tulajdonjogok érvényesítése minimális normáinak meghatározásáról és a technikai együttműködésről. Ugyancsak tartalmaz egy olyan struktúrát, amelynek a feladata a megállapodás rendelkezései megvalósításának a nyomonkövetése, és a tagok közötti, azaz a TRIP Tanácsán belüli konzultációk elősegítése. Végül létrehoz egy mechanizmust a viták megelőzésére és rendezésére. E jellemzői a TRIP-et a szellemi tulajdonjogok megsértésekkel kapcsolatos problémák kezelésének egyik leginkább alkalmas és leghatékonyabb eszközévé teszik.

Az Európai Közösség által létrehozott számos kétoldalú megállapodás tartalmaz egy, a szellemi tulajdonnal kapcsolatos fejezetet. Ez a fejezet általában azt írja elő, hogy biztosítani kell a szellemi tulajdon igen magas szintű védelmét (beleértve annak érvényesítését). A legtöbb megállapodás olyan záradékot is tartalmaz, amely lehetővé teszi e téren a technikai együttműködést. Fontos ezeknek a záradékoknak az alapos nyomonkövetése és tényleges alkalmazása, különösen a leginkább „problematikus” országok viszonylatában.

E többoldalú és kétoldalú megállapodások intézményi struktúrái (a TRIP Tanács, a Társulási Tanácsok, a Szellemi Tulajdon Világszervezete – WIPO, stb.) felhasználhatók arra, hogy már az első kezdeti szakaszban nyomon kövessék és megvitassák a jogszabályozási és jogérvényesítési problémákat. Lehetővé teszik a struktúrált politikai párbeszédet és fórumai lehetnek új kezdeményezések indításának, valamint, hogy a felmerülő problémák mintegy „előrejelzői” legyenek, még mielőtt szigorúbb intézkedések meghozatalára lenne szükség.

Azt is tervezik, hogy a jövőbeni kétoldalú vagy két régió közötti megállapodásokban szereplő jogérvényesítő záradékok operatívabb jellegűek legyenek, és világosan határozzák meg mi az, amit az EU a legfelsőbb szintű nemzetközi normának tart e téren, és milyen erőfeszítéseket vár el kereskedelmi partnereitől.

Egyedi tevékenységek:

— Az EU konzultál más kereskedelmi partnerekkel egy olyan kezdeményezés indításának lehetőségéről a TRIP Tanácsában, amely kiemeli azt a tényt, hogy a TRIP követelmények nemzeti jogban való alkalmazása nem bizonyult elegendőnek a szerzői jogi kalózkodás és a hamisítások elleni harcban, és hogy magának a TRIP megállapodásnak számos hiányossága van.

— Például a TRIP Tanácsának a jövőben számos, a helyzet kezelésére vonatkozó cselekvési lehetőséget kellene megvizsgálnia, beleértve a vámintézkedések kötelező elvégzésének a kiterjesztését a tranzitáló és az export árukra (8).

— Folyamatos erőfeszítéseket tenni a TRIP jogszabályozás betartásának folyamatos nyomonkövetésére, különösen a „kiemelt” országok viszonylatában.

— Felül kell vizsgálni a kétoldalú megállapodásokra vonatkozó szellemi tulajdonjog fejezetet, beleértve a jogérvényesítési záradékok tisztázását és megerősítését. Bár minden egyedi tárgyalás szabályainak kialakítása során fontos figyelembe venni partnereink helyzetét és kapacitását, az olyan jogi aktusok, mint az új EU irányelv a szellemi tulajdonjogok érvényesítése közelítéséről a Közösségen belül, vagy az új vámszabályozás a hamisításokról és a szerzői jogi kalózkodásról fontos inspirációs forrás és hasznos referenciaérték lehet.

— A csúcstalálkozókon és e kétoldalú megállapodások keretében létrehozott tanácsokban/bizottságokban rendszeresebben kell felvetni a jogérvényesítéssel kapcsolatos kérdéseket. Annak érdekében, hogy a Bizottság hatékony reagálásra számíthasson a többi fél részéről, fontos, hogy hiteles és részletes információt kapjon a jogosultaktól, akár közvetlenül, akár az érintett országokban található EK delegációk, vagy a tagállamok nagykövetségeinek az útján.

3) Politikai párbeszéd

A Bizottságnak világossá kell tenni kereskedelmi partnerei felé, hogy a szellemi tulajdon hatékony védelme, legalább a TRIPs-ben meghatározott szinten, feltétlenül szükséges, és hogy a szerzői jogi kalózkodás és a hamisítások elleni harcban az első lépés a jog végrehajtásának a megfelelő szintje a kiindulási ponton, vagyis azokban az országokban, ahol ezeket az árukat előállítják és ahonnan azokat exportálják. A Bizottság arra is rá fog mutatni, hogy a jog hatékony végrehajtása a legtöbb esetben kölcsönös érdek, akár egészségügyi, akár fogyasztóvédelmi okokból, akár tágabb értelemben azért, hogy az országok vonzóak legyenek a külföldi befektetők számára. Az érintett országok hatóságai részére, az azokkal különböző szinteken fenntartott kapcsolataiban a Bizottság határozottan azt az üzenetet kívánja eljuttatni, hogy kész segíteni őket a jog végrehajtási szintjének emelésében, valamint azt, hogy nem fog habozni a rendelkezésére álló eszközök alkalmazásában olyan esetekben, amikor a jog nem kielégítő végrehajtása jogosultjainak az érdekeit sérti.

Ezenkívül a Bizottság fokozza együttműködését azokkal az országokkal, amelyeket szintén súlyosan érintenek ezek a cselekmények és amelyek osztják a Közösség aggodalmait, mint például Japán. Ennek eredményeképpen fokozott információcserére, sőt harmadik országokban való közös kezdeményezésekre is sor kerül. Ezenkívül az ilyen „közös vállalkozások” várhatóan az azonos problémákkal küzdő és párhuzamos kezdeményezéseket indító országok között az erőforrások racionalizálását eredményezhetik.

Végül, a „problémás” országokban található EK delegációk fontos szerepet tölthetnek be azáltal, hogy szoros kapcsolatokat építenek ki a jogérvényesítésért felelős szervezetekkel, a Közösség ezekben az országokban működő jogosultjaival és az EU tagországok és más érintett országok nagykövetségeivel.

Egyedi tevékenységek:

— A „javíts a jogvégrehajtási gyakorlatodon” üzenetet a Bizottságnak az érintett országok hatóságaival való kapcsolatai során és minden megfelelő fórumon, beleértve a WTO-t és a WIPO-t, a lehetőség szerint leggyakrabban és a legmagasabb szinteken kell ismételten hangoztatni. Elsődleges szempontként kell ezt kezelni.

— A szellemi tulajdonjogok érvényesítésének a politikai párbeszédbe való beillesztésére vonatkozó elkötelezettséget jól illusztrálják az alábbi kezdeményezések:

— A 2003-as EU – Japán csúcsértekezleten a Bizottság és Japán megállapodtak, hogy számos területen, beleértve a szellemi tulajdonjogokat, kibővített párbeszédet folytatnak. Létrehozták az „EU – Japán közös kezdeményezést a szellemi tulajdonjogok érvényesítésére Ázsiában”, amely olyan részelemekre koncentrált, mint (i) az ázsiai országok e téren való előrehaladásának szoros nyomonkövetése; (ii) egyeztetett technikai támogatási programok és felelősségek; (iii) EU-Japán erőfeszítések fokozása a tudatosság elmélyítésére a szerzői jogi kalózkodás és a hamisítások elleni harcban és a szellemi tulajdonjogok érvényesítésének előmozdítása érdekében; (iv) a szellemi tulajdonjogok egyéb területein való együttműködési lehetőségek feltárása. A kezdeményezést egyedi tevékenységeket tartalmazó éves munkaterv alapján hajtják végre.

— A Bizottság és Kína a 2003-as EU-Kína csúcsértekezlet mentén megállapodtak abban, hogy legalább évente egyszer egy „EU-Kína párbeszédet tartanak a szellemi tulajdonról”. Egyéb kérdések mellett a megbeszélések a szerzői jogi kalózkodás és a hamisítások elleni erőfeszítésekre, az intézményi reformokra, a jogérvényesítéssel kapcsolatos területekre koncentrálnak, mint a jog központi és alközponti szintű végrehajtása a vámhivatalok, a rendőrség, az igazgatási és igazságügyi szervek részéről, a fogyasztók és a jogosultak tudatosítása. Az első találkozóra 2004 októberében került sor.

— A kiemelt delegációkban dolgozó tisztviselők számára alapképzést biztosítanak, hogy minimális információt tudjanak adni a jogvégrehajtással foglalkozó szervezeteknek. Az alapgondolat az, hogy egyfajta hálózati együttműködést alakítsanak ki a delegációkban dolgozó bizottsági tisztviselők között, és hogy szorosabb csapatmunkát hozzanak létre a delegációk és a központ között. A csapatmunka elősegíti az információ összegyűjtését és a különböző országokra célzott akciók és/vagy a regionális megközelítés meghatározását.

4) Ösztönzők/Technikai együttműködés

A legtöbb hiányos jogérvényesítést végző ország a források hiányára, vagy a szellemi tulajdonjogokhoz viszonyított sürgetőbb prioritásokra hivatkozik. A szellemi tulajdonjogok érvényesítése komplex és multi-diszciplináris tevékenység. Beletartozik a jogszabályok szerkesztése, a bírók, a rendőrök, a vámhivatalnokok és más szakértők képzése, ügynökségek vagy akciócsoportok felállítása, a közvélemény tudatosságának fokozása, stb. Ezeknek az igényeknek a többségét a Bizottság a technikai együttműködési programok útján kezelheti, és bizonyos fokig már eddig is kezelte, de fontos, hogy többet kell tenni ezért, és jobban.

A szegénység enyhítése és a fejlődés előmozdítása területén a technikai együttműködés az EU által előnyben részesített tevékenység. Fontos tehát felmutatni, hogy a szellemi tulajdonjog megfelelő tiszteletben tartása hozzájárulhat e cél eléréséhez azáltal, hogy összekapcsolják azt beruházási lehetőségekkel, technológia és hozzáértés átadással, a hagyományos ismeretek védelmével, az egészségügyi és biztonsági normák javításával, stb.

Rugalmas megközelítésre lesz szükség, amely figyelembe veszi a célország eltérő igényeit, fejlettségi szintjét, azt, hogy tagja-e a Kereskedelmi Világszervezetnek (WTO) vagy sem, és a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos fő problémákat (a hamis áruk termelési, tranzit és fogyasztási helye szerinti ország) Bármely együttműködési program csak akkor lesz hatékony, ha azokat kiemelten kezelik, és a célországban valóban fontosnak tekintik.

Ugyancsak fontos az információcsere és egy minimális szintű szinergia biztosítása a technikai segítségnyújtás fő szolgáltatói között, mint a WIPO, a Vámügyi Világszervezet (WCO), a tagállamok és harmadik országok, mint Japán, az Amerikai Egyesült Államok és mások között.

Végül ki kell emelni az alábbi nehézségeket:

(i) A technikai együttműködés a legtöbb esetben „keresletérzékeny”, azaz a program kedvezményezettjétől kiinduló kérésre történik. Fontos, hogy átalakítsuk azt egy „párbeszéd érzékeny” kéréssé, megbeszélve annak fontosságát és előnyeit a kedvezményezett számára.

(ii) Közép- vagy hosszútávú megoldásról van szó, kevés azonnali eredménnyel. Ugyanakkor ez a jelenlegi stratégia hosszútávra szól, és a megfelelő jogérvényesítés egy olyan cél, amit nem lehet azonnali akciók révén elérni, különösen nem a legkevésbé fejlett országok esetében, amelyekre a TRIPS követelmények még nem kötelezőek.

(iii) A programok megvalósítása komplex igazgatási eljárást feltételez. Ezért van az, hogy a Bizottságnak a szellemi tulajdonjogok különböző szempontjaiért felelős részlegei és a Bizottság és harmadik felek közötti koordináció további erősítése lényeges eleme ennek a jelenlegi stratégiának.

Egyedi tevékenységek:

— Biztosítani, hogy legalább a kiemeltként nyilvántartott országok megkapják a lehetőséget, hogy a szellemi tulajdont bevehessék a kereskedelemmel kapcsolatos technikai támogatási programokba, vagy hogy egyedi szellemi tulajdon programokat kaphassanak.

— A Bizottság különösen ki kívánja terjeszteni technikai támogatását Latin Amerikára, mivel ez egy olyan térség, ahol a jogérvényesítés minden bizonnyal javítható, és ahol nincs folyamatban lévő program.

— Számos program létezik, amely kitér a szellemi tulajdonjogokra. Egyesek, mint az ECAP (9) I és II, az ASEAN országok számára, vagy akár a nemrég kialakított EU-Kína szellemi tulajdonjog program kifejezetten azt célozzák, hogy a szellemi tulajdonjogok területén nyújtsanak támogatást. Más programok célja a kereskedelemmel kapcsolatos kérdések kezelése, de ezek közül több a szellemi tulajdonjogok terén nyújtandó támogatást is tartalmaz, mint – a WTO II (10) és a Kis Projekt Támogatási Eszköz (11), Kína számára; a Cotonou Megállapodás keretébe tartozó technikai együttműködési programok az afrikai, karib-térségi és csendes-óceáni országok (AKCS) részére; vagy a CARDS (12) program, a balkáni országok részére. A Bizottság gondoskodik arról, hogy ezek a programok megfelelőképpen tartalmazzák a szellemi tulajdonjogok érvényesítését.

— Az ún. „termelő” országok esetében, bármely együttműködési programon belüli hangsúlynak el kell tolódnia a jogszabályalkotáshoz nyújtott segítségtől egy, inkább a jog végrehajtását kiemelő stratégia felé, beleértve a bírák, a rendőrség és a vámhivatalnokok számára tartandó képzési programokat.

— Hangsúlyozni kell, hogy ez a gyakorlat már eredményesen működik a vámigazgatás szakterületén (Vámügyi Főigazgatóság). Több vámügyi együttműködési megállapodás létezik, amelyek többek között fontos, a szellemi tulajdonjog végrehajtására vonatkozó eszközöket tartalmaznak (a hamisított áruk vámellenőrzése). Ezek az olyan országokkal megkötött egyezmények, mint India és Kína (hamarosan egy újabb egyezmény is megkötésre kerül) pozitív eredményeket mutatnak fel a képzés, valamint saját tapasztalatainknak ezen országok részére történő átadásában. Ezenkívül rámutatnak arra, miként lehet építeni a meglévő TRIPS követelményekre (lásd az importáruk ellenőrzésén kívül, az exportáruk és a tranzitáruk ellenőrzése). Várhatóan hasonló megállapodás megkötésére kerül sor Japánnal, még 2004-ben.

— Elgondolások és információk cseréje más technikai együttműködést nyújtó szolgáltatókkal, mint a WIPO, az USA, Japán és egyes EU tagországok, az erőfeszítések kettőzésének elkerülése és a legjobb gyakorlatok megosztása érdekében.

— A párbeszéd mechanizmusok javítása az alábbi viszonylatokban: (i) a WCO-val (a Vámügyi Főigazgatóság koordinálásával), hogy felmérjék technikai támogatásuk összeegyeztethetőségét saját állásfoglalásainkkal, továbbá, hogy mennyire egészítik ki saját programjainkat; (ii) a WIPO-val és más támogatókkal (az Európai Szabadalmi Hivatal, az EU Védjegy és Formatervezési Mintaoltalom Hivatala, stb.) az információcsere és a stratégiák jobb koordinálása érdekében.

— A technikai együttműködés a TRIPS Egyezménynek is fontos eleme (67. cikk) és „beleillik” a Doha-i Fejlesztési Program célkitűzéseibe. Várható, hogy e keretben a jog végrehajtására koncentráló kezdeményezésként fog megjelenni.

5) Viták rendezése/Szankciók

Egyetlen szabály sem lehet valóban eredményes a szankciók kilátásba helyezése nélkül. Azokat az országokat, ahol a szellemi tulajdonnal kapcsolatos visszaélések rendszeresek, és ahol a kormány nem hoz tényleges intézkedéseket a probléma kezelésére, a közvélemény előtt meg kell nevezni. Utolsó megoldásként meg kell fontolni a többoldalú és kétoldalú megállapodásokban előírt vitarendező mechanizmusok igénybevételét.

A meglévő, a kereskedelem akadályai rendelet (TBR) mechanizmusa (13) lehetne a kiindulópont. A TBR egy jogi eszköz, amely feljogosítja a közösségi vállalatokat és iparágakat, hogy panaszt tegyenek, ami kötelezővé teszi a Bizottság számára, hogy kivizsgálja és megállapítsa, van-e bizonyíték a nemzetközi kereskedelmi szabályoknak a kereskedelemre hátrányos következményekkel járó megsértésére. Ennek eredményeképpen az eljárás vagy a probléma közös megoldásához vezet, vagy vitarendezési eljárást folytatnak le.

A TBR széles körben alkalmazható, nem csupán az árukra terjed ki, hanem bizonyos mértékig a szellemi tulajdonjogokra és a szolgáltatásokra is olyan esetekben, amikor az e jogokra vonatkozó szabályok megsértése hatással van az EK és egy harmadik ország kereskedelmi kapcsolataira.

Fontolóra lehet venni más kereskedelmi jellegű mechanizmus igénybevételét is. Például az EU egyre több kétoldalú egyezménybe illeszt be hasonló eszközöket, melyek a szellemi tulajdon oltalma legmagasabb szintű normái be nem tartásának eseteiben beindításra kerülnek.

A jog hiányos végrehajtása gyakrabban adódik abból, ahogyan az illetékes hatóságok a szabályokat ténylegesen (nem) alkalmazzák, mintsem a jogi szabályozás hiányából, vagy abból, hogy a jogszabályok éles ellentétben állnának a TRIPS követelményekkel. Ugyanakkor, ha a hiányosságok rendszeressé válnak, beindíthatnak egy vitarendezési eljárást.

Egyedi tevékenységek:

— Emlékeztetni a jogosultakat, hogy lehetőségük van a TBR mechanizmus igénybevételére olyan esetekben, amikor bizonyíték van a TRIPS, vagy az EU és harmadik országok közötti kétoldalú megállapodásokban rögzített legmagasabb szintű normák megsértésére. E mechanizmus panasz benyújtásával indítható el.

— Egyértelműen indokolt esetekben a Bizottság hivatalból igénybe veheti a WTO vitarendező mechanizmusát és azokat a hasonló vitarendező mechanizmusokat, amelyek a kölcsönösen elfogadott szellemi tulajdon oltalmi normák megsértésére a kétoldalú megállapodásokban szerepelnek.

— Más olyan mechanizmusok megfontolása, melyek használatával a szellemi tulajdonjogok megsértése csökkenthető a harmadik országokban.

6) Az állami- és a magánszektor közötti partnerségek kialakítása

Számos olyan társaság és szervezet létezik, amelyek éveken át aktívaknak bizonyultak a szerzői jogi kalózkodás/a hamisítások elleni harc területén. Ezek felbecsülhetetlen információforrást jelentenek, de ugyanakkor kulcsfontosságú partnerek a tudatosság fokozását célzó kezdeményezésekben. E szervezetek egy része már most is jelen van, és igen aktív a legtöbb problémás országban.

Az itt javasolt egyedi akciókon túl a Bizottságon belül vannak példák más kezdeményezésekre is, amelyek célja a szellemi tulajdonjogok végrehajtásával közvetlenül vagy közvetve összefüggő, az állami és a magánszektor közötti partnerségek kialakítására.

Az egyik ilyen projekt innovációs közvetítőközpontok létrehozását célozza, hogy ezzel támogassa a technológiaátadással foglalkozó vállalatokat (14). E projektben olyan személyek vesznek részt, akik széleskörű tapasztalattal rendelkeznek a szellemi tulajdonjogok területén (licenciák, szellemi tulajdonjogok átruházása, stb.) és akik jól használhatók arra, hogy információt gyűjtsenek a harmadik országokban előforduló jogérvényesítési problémákról. A hálózat ez ideig csak az EU-ra terjed ki, de fontolóban van, hogy kiterjesszék harmadik országokra is. Létezik egy kísérleti projekt, melynek hivatala Chilében található.

Létezik már egy „szellemi tulajdonjog információs szolgálat” (15) is, ezt a projektet a Bizottság finanszírozza a kreativitás és az innováció támogatására. Az információs szolgálat célja nem a panaszok kezelése, hanem információ biztosítása ez EU iparágak számára. Ezáltal útmutatást adhat azoknak a vállalatoknak, amelyeknek a jogait harmadik országokban megsértik.

Végül a Bizottság nagy tapasztalatokkal rendelkezik abban, hogy bevonja a magánszektor szereplőit szemináriumaiba és képzési programjaiba különösen a szellemi tulajdonjogok határok menti végrehatását illetően.

Egyedi tevékenységek:

— Vállalatok, szervezetek és kereskedelmi kamarák részvételével helyi szellemi tulajdon hálózatok létrehozásának a támogatása. Ezt a gyakorlatot már alkalmazzák egyes kulcsfontosságú országokban, és ezeket a Kereskedelmi Főigazgatóság aktívan támogatni fogja.

— Javítani az együttműködést olyan vállalatokkal és szervezetekkel, amelyek aktívak a szerzõi jogi kalózkodás/hamisítások elleni harc területén, többek között a jövőbeni kezdeményezésekről való információcsere és a Bizottság, valamint a magánszektor által szervezett eseményeken a másik fél szakértői részvételének biztosítása révén.

7) A tudatossági szint emelése/Saját tapasztalatok felhasználása

A közvélemény jobb tájékoztatása szintén fontos eleme a stratégiának. Ezt az alábbi összetevőkre lehet felbontani:

(i) A harmadik országokbeli felhasználók/fogyasztók tudatosságának a fokozása. Ezt kétféle perspektívából kell végrehajtani: (a) a szellemi tulajdonjogok előnyeinek elősegítése, a kreativitás, a beruházások, a technológiaátadás, a hagyományok és a minőség védelme szempontjából; és (b) tájékoztatás a szellemi tulajdonjogok megsértések veszélyeiről a közegészségre, a fogyasztóvédelemre, a közbiztonságra, stb.

(ii) A jogosultak tudatosságának a fokozása. Ezt is kétféle perspektívából: (a) kereskedelmi kockázatok azokban az országokban, ahol a szellemi tulajdonjogok végrehajtása nem kielégítő és melyek azok a minimális óvintézkedések, amelyeket meg kell tenni, mint a szellemi tulajdonjogok bejegyeztetése ezekben az országokban (kis- és középvállalatok gyakran nem is kérvényezik szellemi tulajdonuk bejegyeztetését azokban a harmadik országokban, ahol áruikat előállítják vagy értékesítik); (b) azoknak az eszközöknek a felhasználása, amelyek ezekben az országokban a jogok érvényesítésére rendelkezésre állnak. A WTO tagországainak (kivéve a legkevésbé fejlett országokat), már 2000 óta be kellett vezetniük a szellemi tulajdonjogok védelmét és végrehajtását célzó minimális követelményeket. Világos, hogy a szellemi tulajdonjogok védelmét és végrehajtását célzó első lépéseket maguknak a jogosultaknak kell megtenniük, és hogy maximális mértékben igénybe kell venniük a rendelkezésre álló mechanizmusokat, mielőtt jogosan panaszt emelhetnek az oltalom és a jogérvényesítés hatékonyságát illetően.

Egyedi tevékenységek:

— A Bizottság nem rendelkezik azokkal az erőforrásokkal, hogy egyedül bonyolítson le nagyméretű tudatosság növelő kampányokat harmadik országokban. Ugyanakkor e tevékenységeket a fent említett eszközök némelyikének a révén meg lehet valósítani, pl. a meglévő technikai együttműködési programokba és az állami és magánszektor közötti partnerségekben való beillesztésükkel.

— A Bizottság részlegei finanszírozták a „Kézikönyv a szellemi tulajdonjogok végrehajtásáról” c. kiadványt. E kézikönyv célja elsősorban segítségnyújtás a fejlődő és a legkevésbé fejlett országok állami hatóságainak a szellemi tulajdonjogok hatékony végrehajtását célzó rendszerek és eljárások bevezetését célzó erőfeszítéseikben. A kézikönyv elsősorban az ezekben az országokban tapasztalható, a szellemi tulajdonjogok végrehajtásával kapcsolatos legáltalánosabb problémákkal foglalkozik, és iránymutatást ad, hogy lehet elérni e jogok hatékony és tartós védelmét. A kézikönyv felsorolja azokat a hasznos forrásokat, amelyek segítségére lehetnek a problémákkal küszködő hatóságoknak és jogosultaknak.

— A kézikönyv a Bizottság honlapján nyilvánosan hozzáférhető lesz.

8) Intézményes együttműködés

A Bizottságnak a szellemi tulajdonjogok különböző szempontjai tárgyában felelős részlegei fokozni fogják koordinációjukat és együttműködésüket, hogy magasabb szintre emeljék a Bizottság szerepét e téren. Újabb bürokratikus szint létrehozása nélkül szükséges, hogy:

i) tovább javítsák az információcserét és a koordinációt a szellemi tulajdonjogok különböző szempontjaiért felelős részlegek között;

ii) egyszerűsítsék a harmadik szereplők azonosítását és elérhetőségét (jogosultak, harmadik országok hatóságai, stb.) annak a részlegnek a számára, amely az adott egyedi ügyekért felelős.

Egyedi tevékenységek:

— Rendszeres részlegek közötti találkozók szervezése az e stratégia keretében végrehajtott kezdeményezések nyomonkövetésére és az elért eredmények megvitatására, továbbá új kezdeményezések bevételére. Ezenkívül bevezetik a technikai támogatási kérdésekkel foglalkozó részlegekkel történő fokozott együttműködést, hogy előmozdítsák az érintett harmadik országokban a szellemi tulajdonjogok végrehajtásának előmozdításával kapcsolatos segítségnyújtást.

— Annak érdekében, hogy harmadik felek jobban megértsék a Bizottság különböző részlegei közötti feladatmegosztást:

— Létrehoznak egy új bizottsági honlapot, amelye bemutatja: (i) a szellemi tulajdonjogok végrehajtására vonatkozó jelenlegi jogszabályokat; (ii) egy segédanyagot a jogérvényesítésről, beleértve a Bizottság elérhetőségeit a különböző típusú szellemi tulajdonjogok, és végrehajtásuk vonatkozásában, valamint a különböző e kérdésekkel foglalkozó részlegek honlapjai elérését segítő linkekkel.

— Minden szellemi tulajdonjoggal vagy egyes szektorokkal foglalkozó részleg meglévő honlapjaiba átirányító linkeket illesztenek be.

— Biztosítják a koordinációt más, a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos bizottsági kezdeményezésekkel, mint az innovációs közvetítő központok és a szellemi tulajdonjogok információs szolgálata, és a magánszektor relációjában történő információgyűjtés és információ átadás révén előmozdítják ezek hatékony hozzájárulását e stratégia célkitűzéseihez.

(1) 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, megtalálható az alábbi honlapon:

http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2004/l_195/l_19520040602en00160025.pdf

(2) 2003. július 22-i 1383/2003/EK tanácsi rendelet, megtalálható az alábbi honlapon:

http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/counterfeit_piracy/files/counterfeit_en.pdf

(3) E stratégiának az Európai Bizottság költségvetésére nézve nincsenek közvetlen kiegészítő pénzügyi vonatkozásai.

(4) A dokumentumban a szellemi tulajdonjogokra való hivatkozás annak szélesebb felfogása szerint értendő, azaz magába foglalja a szerzői és hasonló jogokat, de a védjegyet, a szabadalmat, a formatervezési mintaoltalmi jogokat, a földrajzi megjelöléseket, a bizalmas információkat, stb. is.

(5) A „Szellemi tulajdonjogok külsõ országokban történõ érvényesítésére vonatkozó felmérés” teljeskörű eredményei, beleértve az országonkénti részletes jelentéseket mindazon országok esetében, amelyekre vonatkozóan elegendő információ érkezett, a következő webcímen találhatók:

http://europa.eu.int/comm/trade/issues/sectoral/intell_property/survey_en.htm

(6) Értékes információ található a Közösség felé irányuló, vagy ott tranzitáló hamisítások vagy kalózáruk eredetéről, útvonaláról és jellegéről a Közösség határain a vámhivatalok által lefoglalt harmadik országokból származó árukról összeállított éves statisztikákban. Ezt a jelentést a Vámigazgatási Főigazgatóság teszi közzé. A 2003-ra vonatkozó számok az alábbi webcímen találhatók:

http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/counterfeit_piracy/index_en.htm

(7) Megállapodás a szellemi tulajdonjogok kereskedelmmel kapcsolatos vonatkozásairól, a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó megállapodás 1C Melléklete (TRIPs, Marrakesh 1994).

(8) A TRIPs Megállapodás 51. cikke csak az importált áruk tekintetében írja elő, hogy a tagállamok kötelesek vámintézkedéseket tenni.

(9) Az EK-ASEAN szellemi tulajdonjog program nemzeti és regionális komponenst is tartalmaz, és a szellemi tulajdonjogok minden területét lefedi. 5 millió euró értéket képvisel. További 2 millió euró van tervbevéve, hogy figyelembe vegyék Laosz, Kambodzsa és Vietnam bevételét. A projekt 2000-ben indult és 5 évig tart.

(10) WTO II a legnagyobb WTO-val kapcsolatos támogatási program Kínában, melynek összértéke 5 évre 15 millió euró - amelyhez Kína késznek nyilatkozott egy további 30 %-al hozzájárulni. Javasolni fognak egy fejezetet a szellemi tulajdonjogról. A programot valószínűleg 2004 vége előtt indítják be.

(11) Kínában, kis kezdeményezéseket támogató projekt. E kezdeményezések, melyek összértéke 9,6 millió euró, időtartama 5 év, keresletérzékenyek, de a szellemi tulajdon védelmével kapcsolatos projektek bevételét aktívan szorgalmazni fogják.

(12) A Nyugat-balkáni régió Újjáépítését, Fejlesztését és Stabilizálását célzó Közösségi Támogatási program (CARDS) keretében 2003 júliusában elindítottak egy ún. „Ipari és Szellemi Tulajdonjogok” projektet. Ennek időtartama 36 hónap, összértéke pedig 2,25 millió euró lesz.

(13) A Tanács 1994. december 22-i 3286/94/EK rendelete a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján a Közösséget megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő közösségi eljárások megállapításáról .

http://europa.eu.int/comm/trade/issues/respectrules/tbr/legis/adgreg06a.htm

(14) Ezt projektet a DG ENTR. (Vállalati Főigazgatóság) kezeli. További információk az alábbi címen:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/innovation/networks.htm#irc

(15) http://www.ipr-helpdesk.org