A jelentés elemzi a célkitűzések megvalósulását, kiemelten vizsgálva az egyes eszközök eredményességét, hatékonyságát, hozzáadott értékét, az egyszerűsítés lehetőségeit, a belső és külső koherenciát, ideértve az eszközök közötti komplementaritást és szinergiákat is, azt, hogy a célkitűzések továbbra is relevánsak-e és az eszközök milyen mértékben járulnak hozzá az Unió külső tevékenységeinek összhangjához és adott esetben az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés uniós prioritásainak megvalósításához, valamint az elért multiplikátorhatást.

Annak értékelésével, hogy az érintett eszközök továbbra is megfelelnek-e a céljuknak, a jelentés biztosítani kívánja az uniós támogatások eredményes végrehajtását. Megalapozza az eszközök keretében végrehajtott tevékenységi formák megújítása, módosítása vagy felfüggesztése kérdésében hozott határozatokat.

A közös végrehajtási rendelet előírásaival összhangban e jelentés a 2014. január 1. és a 2017. június 30. közötti időszakra terjed ki. Elemzi a fenti eszközök célkitűzéseinek megvalósulását, kiemelten vizsgálva az egyes eszközök eredményességét, hatékonyságát, hozzáadott értékét, az egyszerűsítés lehetőségeit, a belső és külső koherenciát, ideértve az eszközök közötti komplementaritást és szinergiákat is, azt, hogy a célkitűzések továbbra is relevánsak-e és az eszközök milyen mértékben járulnak hozzá az Unió külső tevékenységeinek összhangjához és adott esetben az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés uniós prioritásainak megvalósításához, valamint az alapok által elért multiplikátorhatást.

Mivel a jelentés áttekintést ad az eszközökről, a 11. Európai Fejlesztési Alapra (EFA) is kiterjed. A 11. EFA teljesítményértékelést említ, amelyet 2018 végéig kell elvégezni. A teljesítményértékelés hasonló a közös végrehajtási rendeletben előírt félidős felülvizsgálathoz. A 11. EFA teljesítményértékelése kiterjedt a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló határozatra is. Ez a félidős felülvizsgálati jelentés tehát kilenc eszközre, valamint magára a közös végrehajtási rendeletre terjed ki.

Ez a jelentés a közös végrehajtási rendelet 17. cikke alapján készült, amely az uniós külső finanszírozási eszközök (a továbbiakban: eszközök) tekintetében félidős felülvizsgálati jelentés készítését írja elő 2017 végéig. Annak értékelésével, hogy az érintett eszközök továbbra is megfelelnek-e a céljuknak, a jelentés biztosítani kívánja az uniós támogatások eredményes végrehajtását. Megalapozza az eszközök keretében végrehajtott tevékenységi formák megújítása, módosítása vagy felfüggesztése kérdésében hozott határozatokat.

Innovatív és eseti mechanizmusok – pl. vagyonkezelői alapok és a törökországi menekülteket támogató eszköz – létrehozására volt szükség annak érdekében, hogy az EU jobban reagálhasson az új kényszerhatásokra. A közelmúltban (2017 szeptemberében) elfogadott Európai Fenntartható Fejlődési Alap létrehozásának is az áttételi kapacitás növelése volt a célja.

Az EU továbbra is a világ legnagyobb külső támogatásnyújtója. A támogatással a szegénység mérséklésére, a globális és uniós érdekek és alapértékek (demokrácia, emberi jogok, béke, stabilitás, szolidaritás, jólét) előmozdítására, valamint a globális közjavak védelmének támogatására törekszik.

A közös végrehajtási rendelet előírásának megfelelően a mellékletekben található táblázatok összevont információkat közölnek a jelentésben vizsgált valamennyi finanszírozással kapcsolatban: a kiadásokat országonként, régiónként és eszközönként jelenítik meg a vagyonkezelői alapokhoz való hozzájárulással és a külső címzett bevételekkel együtt.

4. A célkitűzések megvalósulása

Az eszközök különböző átfogó célkitűzésekkel rendelkeznek:

EFI Fő célkitűzés DCI A szegénység mérséklése és hosszú távon megszüntetése azokban a fejlődő országokban, amelyek nem részesülnek finanszírozásban az EFA, az ENI vagy az IPA keretében. Tematikus támogatás nyújtása a fejlesztéssel kapcsolatos globális közjavakkal és kihívásokkal összefüggésben, valamint a partnerországok társadalmi szervezetei és helyi hatóságai részére. Az Afrika és az Unió közötti stratégiai partnerség támogatása. ENI A közös jólétben és jó szomszédságban élő térség létrehozásának további előmozdítása az Unióra és 16 más országra és területre kiterjedően. IPA II Nyolc kedvezményezett támogatása az uniós tagsághoz szükséges reformok elfogadásában és végrehajtásában. 11. EFA A szegénység mérséklése és hosszú távon megszüntetése az afrikai, karibi és csendes-óceáni államokban. A fenntartható fejlődés megvalósítása a tengerentúli országokban és területeken. PI Az uniós és a közös érdekek előmozdítása és támogatása, továbbá a partnerségek és szövetségek kialakításának támogatása a globális kihívásokkal, valamint az uniós belpolitika külső vonatkozásaival kapcsolatban. EIDHR A demokrácia támogatása, az emberi jogok és alapvető szabadságok nagyobb tiszteletben tartása, demokrácia a harmadik országokban. IcSP Reagálás a válságokra, a konfliktusok megelőzése, a békeépítés támogatása, a globális, transzregionális és kialakuló fenyegetések kezelése. INSC A harmadik országokban a nukleáris biztonság és a sugárvédelem magas szintjének előmozdítása, valamint a nukleáris anyagokra vonatkozó eredményes és eredményes biztosítékok alkalmazásának a támogatása. Grönland A Grönland, az Unió és Dánia közötti szoros és tartós kapcsolatok megőrzése, Grönland fenntartható fejlődésének támogatása.

Az értékelő bizottsági szolgálati munkadokumentumok szerint e célkitűzésekkel kapcsolatban kedvező tendenciák rajzolódnak ki. Például a legtöbb olyan országban, ahol a 11. EFA és a DCI alapján földrajzi programok működnek, az elmúlt 10 évben előrelépés tapasztalható a szegénység mérséklésében, valamint az emberi és gazdasági fejlődés terén.

A Nyugat-Balkánon az IPA II keretében nyújtott támogatás kulcsfontosságú területeken, például az igazságügy, a korrupció elleni küzdelem, a közigazgatás és a társadalmi integráció területén járult hozzá a reformok megvalósításához, továbbá támogatta az uniós jogszabályokkal és normákkal való fokozatos harmonizációt.

A szomszédságban az ENI keretében nyújtott támogatás különféle ágazatokban, például a regionális fejlesztés, a mezőgazdaság, a munkaerőpiac, a határigazgatás és a migráció területén idézett elő kézzelfogható eredményeket. Ugyanakkor az eszközök (az IcSP-vel kiegészített ENI) alkalmasnak bizonyultak arra, hogy reagáljanak a kialakuló igényekre és válsághelyzetekre.

Az INSC fokozta a nukleáris biztonság szintjét, például az Iránnal való együttműködésre vonatkozó átfogó közös terv nyomon követésének támogatásával, valamint a különböző országok atomerőműveinek stressztesztjével.

A PI az uniós érdekekkel összhangban eredményesen befolyásolta a partnerországok szakpolitikai fejleményeit, és hozzájárult a harmadik országokkal létrejött kölcsönös kapcsolatok kialakításához, kiegészítve a DCI keretében finanszírozott nagyobb léptékű tematikus tevékenységeket, így különösen a globális közjavak és kihívások programját.

Említést érdemelnek azonban a célkitűzések megvalósulásának mérésével kapcsolatos nehézségek. Mivel ez a jelentés félidős felülvizsgálati jelentés és több eszköz végrehajtása csak a közelmúltban, a stratégiai dokumentumok megfogalmazását követően kezdődött meg, egyelőre korai a magas szintű és hosszú távú célkitűzések megvalósulásának mérése. A helyzet javítása érdekében a külső értékelések a korábbi eszközökről is gyűjtöttek adatokat. Ezzel együtt figyelembe kell venni a célkitűzések megvalósulásának mérését érintő egyéb korlátokat is. Gyakran az uniós támogatás olyan tényezőnek tekinthető, amely csupán hozzájárult az elért eredményekhez. Például a szegénység felszámolásáért folytatott küzdelem igen ambiciózus vállalkozás. Az Unió partnerországainak fejlődését és az egyéb célkitűzéseket számos belső és külső tényező befolyásolja. Tevékeny szerepet játszanak az egyéb jelentős külkapcsolati szereplők, valamint az egyre nagyobb számú magándonor, többek között alapítványok is. Mindemellett a partnerországoknak kell elfogadniuk és végrehajtaniuk az eszközök keretében támogatott, szükséges reformokat és politikákat.

A célkitűzések relevanciája

Az értékelő bizottsági szolgálati munkadokumentumok megerősítették, hogy kialakításuk időpontjában az eszközök célkitűzései nagyrészt relevánsak voltak a szakpolitikai prioritásokra nézve.