Az EU pénzügyi érdekeinek védelmével kapcsolatos felelősség megoszlik az EU és tagállamai között. A Covid19-világjárvány okozta válságból való kilábalás, valamint a modernebb és fenntarthatóbb Európára való átállás támogatása érdekében az uniós tagállamok elfogadtak egy pénzügyi csomagot, amely egyrészt a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó, 1,074 billió EUR összegű többéves pénzügyi keretből (a továbbiakban: uniós költségvetés), másrészt a Next Generation EU elnevezésű, 750 milliárd EUR összegű ideiglenes helyreállítási eszközből áll. A csomag célja a zöld, digitális és reziliens Európa megteremtése, amihez új uniós bevételi forrásokat is igénybe vennének. Ez a csomag összesen több mint 1,8 billió EUR-t tesz ki.

Európai Uniós Helyreállítási Eszköz, Next Generation EU

VI)a csalás elleni küzdelem érdekében kifejlesztett eszközök.

A 2020-as évet a Covid19-világjárvány és annak hatásai határozták meg. Az uniós intézmények példa nélküli pénzügyi és gazdaságpolitikai döntésekkel reagáltak a kialakult helyzetre. Lezárták a 2021–2027 közötti időszakra szóló uniós költségvetésről szóló tárgyalásokat és jóváhagyták a költségvetést, valamint a Next Generation EU (NGEU) költségvetését és annak kiemelt programját, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt (RRF). Az 1,8 billió eurós költségvetés hozzá fog járulni ahhoz, hogy Európa zöldebbé, digitálisabbá és reziliensebbé váljon, és jobban meg tudjon felelni a jelenlegi és jövőbeli kihívásoknak. E történelmi jelentőségű költségvetési megállapodás ambiciózus célkitűzéseinek elérésében kulcsfontosságú lesz az EU pénzügyi érdekeinek védelme.

Az Unió és a tagállamai egyaránt felelősek az EU pénzügyi érdekeinek védelméért és a csalás elleni küzdelemért. A tagállami hatóságok kezelik az uniós kiadások legnagyobb részét, és ők szedik be a tradicionális saját forrásokat (TOR). A Bizottság felügyeli mindkét területet, normákat állapít meg, és ellenőrzi azok betartását. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 325. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság a tagállamokkal együttműködve éves jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalások és más jogellenes tevékenységek elleni küzdelem terén megvalósított intézkedésekről (a továbbiakban: PIF-jelentés). E kötelezettséget 2020-ra vonatkozóan ezzel a jelentéssel és az azt kísérő dokumentumokkal teljesítjük.

Az illetékes uniós és nemzeti hatóságok által bejelentett csalások és szabálytalanságok száma 2020-ban a korábbi évekhez képest csökkent. Míg bizonyos ciklikus hatások magyarázatot adnak a csalárd szabálytalanságok csökkenésére, a nem csalárd szabálytalanságok felderítési és bejelentési arányának csökkenése egyes kiadási területeken nehezen magyarázható, ezért aggodalomra ad okot. Az ismert kockázatok mellett új kihívások is megjelentek. Ilyen kihívást jelentenek például az uniós források kezelésének és felhasználásának új módjai, amelyek a teljesítményhez és bizonyos meghatározott célok eléréséhez kapcsolódnak, valamint egyes olyan – például a zöld és digitális átálláshoz és az egészségügyi ágazathoz kapcsolódó – kiadási területek, ahol megnövelték a kiadásokat.

·Az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános „feltételességi” rendszert vezettek be a jogállamiság elveinek olyan megsértései ellen, amelyek az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét érintik;

A Bizottság nyújtja be a csalás elleni jogszabályokra vonatkozó javaslatokat, amelyekről ezután az Európai Parlament és a Tanács (a továbbiakban: társjogalkotók) határoz.

A Covid19-világjárvány okozta válságból való kilábalás, valamint a modernebb és fenntarthatóbb Európára való átállás támogatása érdekében az uniós tagállamok jóváhagyták az 1,074 billió EUR összegű, hosszú távú, 2021–2027-es uniós költségvetést, valamint egy 750 milliárd EUR összegű ideiglenes helyreállítási eszközt, a Next Generation EU-t. Ez a csomag összesen több mint 1,8 billió EUR-t tesz ki (lásd: 4. ábra ).

Bár a költségvetés végrehajtása éves szintű, az Unió hosszú távú költségvetésének, azaz a többéves pénzügyi keretnek a részét képezi, amely hét évre határozza meg a kiadások korlátait. 2020 volt a 2014–2020-as többéves pénzügyi keret utolsó éve, de ez volt az az év is, amikor meghatározták a következő hosszú távú költségvetés jogi keretét.

Az Európai Parlament állásfoglalása kulcsfontosságú politikai dokumentum, amely több, az EU pénzügyi érdekeinek védelméhez kapcsolódó kérdéssel is foglalkozik, és kiemeli a javításra szoruló területeket. Az Európai Parlament arra ösztönözte például a Bizottságot és az uniós tagállamokat, hogy növeljék az új technológiák használatát az alapok kezelése során, erősítsék meg elemzési kapacitásukat a csalással kapcsolatos kockázatok értékelésének és kezelésének javítása érdekében, javítsák az összehasonlítható adatok bejelentését és az elemzési informatikai eszközök használatát, és terjesszenek elő jogalkotási javaslatot az uniós kiadásokkal kapcsolatos kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásra vonatkozóan.

A felülvizsgált OLAF-rendelet emellett hathatósabb eszközökkel látja el az OLAF-ot az uniós költségvetést érintő csalások kivizsgálásához. Például az OLAF által végzett helyszíni ellenőrzések lefolytatására egyértelműbb szabályok vonatkoznak, és a nemzeti hatóságokkal való fokozott kétirányú együttműködés is hatékonyabbá teszi őket. Továbbá az OLAF ezentúl az illetékes nemzeti hatóságokra vonatkozó feltételekkel azonos feltételek mellett férhet hozzá a bankszámla-információkhoz. Ezen eszközök mellett mostantól erősebb eljárási garanciák állnak rendelkezésre az OLAF vizsgálataiban érintett személyek számára, az alkalmazásuk tekintetében pedig ellenőrzési mechanizmusokat hoztak létre, mint például az eljárási garanciák ellenőrének hivatala.

Az OLAF-nak és az Európai Ügyészségnek is feladata az uniós költségvetés védelme. Ezt saját megbízatásuk keretein belül teszik, azonban az OLAF-ra és az Európai Ügyészségre vonatkozó rendeletek biztosítják a két szerv közötti szoros együttműködést. Ez az együttműködés három pilléren nyugszik:

Csalásellenes koordinációs szolgálatok (AFCOS) a 883/2013/EU, Euratom rendelet (OLAF-rendelet) alapján létrehozott csalásellenes koordinációs szolgálatok elősegítik az OLAF-fal való eredményes együttműködést és információcserét, ideértve az operatív jellegű információkat is. Több uniós tagállamban ténylegesen koordinációs és irányító szerepet töltenek be az EU pénzügyi érdekeit sértő csalás elleni küzdelemben.

A Bizottság gyorsan reagált a Covid19-válságra jogszabályok elfogadásával, iránymutatások kiadásával és azzal, hogy tevékenyen támogatta a tagállamokat és a vállalkozásokat, rugalmasságot biztosítva a vámtartozásokkal kapcsolatos kötelezettségek tekintetében, elősegítve az orvostechnikai felszerelések, illetve a védőeszközök gyors vámkezelését, valamint megakadályozva a hamis vagy nem biztonságos felszerelések Unióba történő bejutását. A tagállamok is jelentős mértékben hozzájárultak a világjárványra adott uniós válaszhoz 2020-ban: a vámhatóságok a helyzetnek megfelelően kiigazították vámellenőrzési stratégiáikat; a csalás elleni szolgálatok több uniós tagállamban hatékonyan felléptek a Covid19-válsággal összefüggésben elkövetett csalás ellen. Ez lehetővé tette, hogy 2020-ban az EU pénzügyi érdekeinek általános védelme az előző évekhez hasonló szinten maradjon, miközben az uniós polgárok és vállalkozások számára továbbra is biztosítva volt a zökkenőmentes kereskedelmi forgalom.

A tagállamok vámhatóságainak egyéb feladataik is vannak, például olyan nem fiskális intézkedések alkalmazása, melyek célja az EU belső biztonságának javítása, az EU tisztességtelen és illegális kereskedelemtől való megóvása és a környezet védelme.

2020-ban az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságának több ülésén is az OLAF tevékenysége volt a fő téma, és az OLAF ismertethette az elért eredményeket. Az OLAF több tanácsi munkacsoportban, különösen a csalás elleni küzdelemmel foglalkozó munkacsoportban képviselte a Bizottságot.

A szabálytalanságok jelentésére és azok gondos nyomon követésére vonatkozó ajánlás tekintetében 22 tagállam számolt be a teljes körű végrehajtásról, 4 tagállam pedig részleges végrehajtásról.

•Azon lehetőséget illetően, hogy az uniós források felhasználását még átláthatóbbá tegyék – különösen a sürgősségi közbeszerzések esetében –, 17 tagállam azt válaszolta, hogy ezt megtette, 8 pedig arról számolt be, hogy nem. Dánia kijelentette, hogy a kérdés számára nem releváns.

•Az e-közbeszerzési folyamatokra való áttérés befejezése: 18 tagállam számolt be az e-közbeszerzési folyamatokra való átállás teljes körű végrehajtásáról. Hat tagállam részleges végrehajtásról számolt be. Ausztria nem hajtotta végre az ajánlást, Írország pedig nem válaszolt erre a kérdésre.

•A sürgősségi közbeszerzés alkalmazásának körültekintő értékelése: 23 tagállam számolt be arról, hogy ezt teljeskörűen megvalósította. Szlovákia részleges végrehajtásról számolt be, míg Ausztria és Dánia úgy vélte, hogy rendszerei már összehangoltak.

•Az ellenőrzések és a monitoring intézkedések magas szinten tartása: 22 tagállam azt válaszolta, hogy teljes mértékben végrehajtotta ezt a pontot. Málta és Szlovákia részleges végrehajtásról számolt be, míg Ausztria és Dánia úgy vélte, hogy rendszerei már összehangoltak.

Az EU pénzügyi érdekeinek védelmében 2020-ban elfogadott intézkedések között Görögország, Olaszország és Románia megnevezte azokat a nemzeti jogalkotási aktusokat, amelyek átültették a PIF-irányelvet a nemzeti jogukba. Írország ezt 2021-ben tette meg. Románia kijelentette, hogy több más uniós irányelvet is átültetett a nemzeti jogba.

Az 515/97/EK rendelet értékelése 2019-ben kezdődött meg, és mostanra majdnem lezárult. Az uniós tagállamokban lévő érdekelt felek, a Bizottság szervezeti egységei és ügynökségei, valamint más szervezetek véleményt nyilvánítottak a rendelet végrehajtásáról, valamint arról, hogy a rendelet milyen jelentőséggel bír a vám- és mezőgazdasági csalások elleni küzdelemben. Az érdekelt felek, különösen az uniós tagállamok általában elégedettek a rendelettel a jelenlegi formájában, és úgy vélik, hogy a rendelet teljesíti célkitűzéseit, és továbbra is megfelelő eszköz a csalás elleni küzdelem során felmerülő új kihívások kezelésére.

A Bizottság a csalás elleni stratégiájában kötelezettséget vállalt arra is, hogy javítja az OLAF ajánlásai nyomán hozott intézkedések nyomon követését, amely intézkedések elengedhetetlenek ahhoz, hogy a forrásokat vissza lehessen juttatni az uniós költségvetésbe, a csalókat pedig bíróság elé állítsák. Ezért 2020-ban a Bizottság és az OLAF jelentős erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy ez a nyomon követés a lehető leghatékonyabb legyen, és számba vette a 2012 januárja és 2019 júniusa között kiadott mintegy 1 400 pénzügyi ajánlást. A 2012 és 2020 közötti időszakra javasolt visszafizettetések összege összesen több mint 6 milliárd EUR, és ennek több mint fele vámügyekhez kapcsolódik.

A bevételi csalásokkal és a hamisításokkal kapcsolatos vizsgálatok mellett az OLAF nagyszabású, uniós és nemzetközi operatív partnerek közreműködésével végrehajtott közös vámügyi műveleteket is koordinál. Az OLAF támogatása az egyes közös vámügyi műveletekhez igazodik, és magában foglalhatja állandó technikai infrastruktúra, informatikai és kommunikációs eszközök, különösen a virtuális műveletek koordinációjával foglalkozó egység (VOCU) használatát a biztonságos információcsere érdekében, valamint célzott stratégiai elemzést, adminisztratív és pénzügyi támogatást. A 2. táblázat bemutatja azokat a közös vámügyi műveleteket, amelyekben az OLAF 2020-ban részt vett.

A vámhatóságok az uniós vámügyi cselekvési programok – a Vám 2020 és Herkules III – által finanszírozott együttes fellépések, szemináriumok, tanfolyamok, projektcsoportok, munkalátogatások és határokon átnyúló műveletek keretében is együtt tudnak működni, és meg tudják osztani egymással információikat és bevált gyakorlataikat.

A dohánytermékek tiltott kereskedelme elleni küzdelem az EU pénzügyi érdekeinek védelmére irányuló uniós politika fontos eleme. 2020 folyamán a Bizottság folytatta az illegális dohánykereskedelem elleni küzdelemre irányuló második cselekvési terv végrehajtását. A legtöbb kulcsfontosságú intézkedés folyamatban volt, vagy az év végéig befejeződött. Az EU-n belül a Bizottság segítette a tagállamokat a 2019-ben elindított dohánytermék-nyomonkövethetőségi rendszer bevezetésében. Jelentős előrelépés történt az elemzés és az információgyűjtés területén. A független dohánylaboratórium például 2020-ban 150-nél is több megkeresésnek tett eleget. Az illegális dohánypiac mérésére szolgáló módszertan meghatározására irányuló tanulmányt 2020-ban készítették el, és 2021 elején tették közzé.

A Covid19-válság miatt a tagállamok és a vállalkozások nehézségekbe ütköztek az e-kereskedelemre vonatkozó héaszabályok 2021. január 1-jéig történő végrehajtásához szükséges informatikai fejlesztések terén. Ezért az e-kereskedelemre vonatkozó héacsomag hatálybalépését hat hónappal elhalasztották. Az e-kereskedelemre alkalmazandó vámszabályokat is kiigazították, hogy lehetővé tegyék az e-kereskedelemre vonatkozó héaszabályok zökkenőmentes végrehajtását.

A Herkules III program 2017–2019-es kedvezményezettjei számottevő sikerekről számoltak be, amelyeket a program keretében finanszírozott eszközök és képzés segítségével értek el.

A dohánytermékek tiltott kereskedelmének felszámolásáról szóló FCTC-jegyzőkönyv (FCTC-jegyzőkönyv) 2018-as hatálybalépése óta az OLAF – a Bizottság szervezeti egységeivel és az uniós tagállamokkal szoros együttműködésben – aktív szerepet játszik a multilaterális színtéren. A nemzetközi együttműködés a dohánytermékek ellátási láncának biztosítására összpontosított. Tekintettel a részes felek ülésének 2021 novemberére tervezett második ülésszakára, az OLAF az árukövetéssel és nyomon követéssel foglalkozó munkacsoport „fő facilitátoraként” jár el. Az OLAF a segítségnyújtással és együttműködéssel foglalkozó munkacsoport aktív tagjaként is rendelkezésre bocsátja szakértelmét.

5.4.Bevételek: Uniós tagállami szint

Az uniós bevételek hathatósabb védelme érdekében néhány uniós tagállam egyedi intézkedéseket fogadott el, amint azt a 4. táblázat mutatja.

Tagállam Leírás Bevételi terület Belgium 2020. évi nemzeti operatív terv Vám és adócsalás Horvátország Fokozott ellenőrzések Rijeka kikötőjében Vám Az általános audittámogatási rendszer (GAS) bevezetése a horvát adóhatóságnál Adócsalás Csehország A vámtartozás megállapítási folyamatának felgyorsítása Vám Észtország Az üzemanyagcsalás elleni küzdelem Vám Görögország A csempészet visszaszorítását célzó intézkedések Vám és adócsalás Magyarország Az áruátengedést követő ellenőrzésekre vonatkozó 2021. évi terv Vám és adócsalás Olaszország Az ellenőrzési intézkedések végrehajtása a 491/2020 határozat alkalmazásában Vám Lettország Webhelyek és mobilalkalmazások regisztrációja a kereskedelmi személyszállításban Adócsalás Lottójáték ellenőrzése Adócsalás Az adófizetők szegmentálása Vám és adócsalás Litvánia JAD HANSA közös művelet Vám és adócsalás Hollandia A Covid19-cel kapcsolatos csalások vámhatóság általi megelőzése Vám Portugália Közös pénzügyi kockázati kritériumok és standardok bevezetése (FRC) Vám Az automatikus kiválasztási rendszer és az alacsony értékű árukra vonatkozó behozatali rendszer (e-kereskedelem) összekapcsolása Vám Szlovénia A szlovén kockázatelemzés aktualizálása Vám és adócsalás

5.5.Kiadások: Uniós szint

A 2021–2027-es uniós költségvetésre és az NGEU-ra vonatkozó kiadási csomag elfogadását az EU pénzügyi érdekeinek megfelelő védelmét biztosító rendelkezések kísérik.

5.5.1.Jogállamiság – feltételesség

Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2020/2092 rendelete általános feltételrendszert vezet be az uniós költségvetés védelmére.

A rendelet célja, hogy megvédje az uniós költségvetést a jogállamiság elveinek olyan megsértésével szemben, amely kellően közvetlenül érinti az uniós költségvetéssel való hatékony és eredményes pénzgazdálkodást vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, vagy ennek súlyos veszélyével fenyeget. Ezért kapcsolódik a rendelet az uniós költségvetéshez. E rendelet alapján a Bizottság megfelelő intézkedéseket javasolhat a Tanácsnak az uniós költségvetés vagy az EU pénzügyi érdekeinek védelme céljából, például a kifizetések felfüggesztését és megszüntetését, valamint az új jogi kötelezettségvállalások tilalmát és pénzügyi korrekciókat. A rendelet kiegészíti az uniós jogszabályok által az uniós költségvetés védelme érdekében létrehozott egyéb eljárásokat, ideértve az OLAF és az Európai Ügyészség vizsgálatait is. A Bizottság továbbra is minden rendelkezésre álló eszközt felhasznál az uniós költségvetés hatékony védelme érdekében, ideértve például a korai felismerési és kizárási rendszert, az ellenőrzéseket és auditokat, illetve a pénzügyi korrekciókat. A Bizottság 2021-től fogja alkalmazni a feltételességi mechanizmust, abban az esetben, ha úgy ítéli meg, hogy más eszközökkel nem tudja eredményesen védeni az uniós költségvetést.

2021 júliusában a Bizottság közzétette a jogállamiságról szóló második éves jelentést, amely összefoglalja a jogállamiság helyzetét az EU-ban, és külön is értékeli a jogállamiság helyzetét mindegyik uniós tagállamban. A jogállamisági jelentés nyomon követi a jogállamisággal kapcsolatos jelentős – pozitív és negatív – fejleményeket az uniós tagállamokban. A jelentés négy pillérre tagolódik: i. az igazságszolgáltatási rendszer, ii. a korrupcióellenes keret, iii. a médiapluralizmus és médiaszabadság, valamint iv. a fékekkel és ellensúlyokkal kapcsolatos egyéb intézményi kérdések. Ez az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló rendelettől különálló eszköz, és fontos információforrást jelent a Bizottság számára.

5.5.2.A 2021–2027-es uniós költségvetés

A 2021–2027-es időszakra vonatkozó uniós költségvetéssel kapcsolatban kidolgozás alatt álló jogszabályi keret jelentős változásokat és egyszerűsítéseket fog eredményezni az uniós alapok kezelésében, különösen az esb-alapok esetében, többek között a következőket:

·a kifizetések aránya nagyobb mértékben fog a költségek helyett a teljesítményen alapulni;

·nagyobb mértékben fognak egyszerűsített költségelszámolási módszereket és egyösszegű átalányokat alkalmazni.

A 2021–2027-es uniós költségvetés jóváhagyásához meg kell határozni az egyes kiadási programokra vonatkozó egyedi rendeleteket is. Külön csalás elleni rendelkezésekről is megállapodtak annak biztosítása érdekében, hogy az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF és a Számvevőszék megkapják a szükséges jogokat és hozzáférést saját hatáskörük teljes körű gyakorlásához, valamint hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek egyenértékű jogokat biztosítsanak számukra. Az OLAF esetében e jogok közé tartozik a 883/2013/EU, Euratom rendelet szerinti vizsgálatok – többek között helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok – lefolytatásához való jog is.

Ezek a rendelkezések az uniós programokban részt vevő nem uniós országokra is vonatkoznának.

5.5.3.A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló rendeletre irányuló 2020. májusi bizottsági javaslatot követően a Bizottság 2020 szeptemberében iránymutatást tett közzé az uniós tagállamok számára a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek elkészítéséhez, amelyet a Parlament és a Tanács között 2020 decemberében létrejött politikai megállapodást követően aktualizáltak.