49.

emlékeztet az alapvető jogokra vonatkozó valamennyi állásfoglalására és vitájára, valamint a küldöttségek 2009. évi eredményeire, amelyek megmutatták, hogy számos, az alapvető jogok megsértésével kapcsolatos kiemelkedő kérdés és konkrét eset van, melyek sürgős, konkrét lépéseket, közép távú stratégiákat és hosszú távú megoldásokat, valamint uniós intézmények által végzett nyomon követést igényelnek; mint például: — a négy alapszabadságnak, mint az EU alapvető eredményeinek védelme, különös figyelemmel az uniós polgárok szabad mozgására, — az EU területén lévő összes személy jogainak biztosítása, állampolgárságuktól függetlenül, — a jogbiztonság garantálása és a szilárd demokratikus rendszerre jellemző megfelelő fékek és ellensúlyok megléte, — a személyes adatok és a magánélet védelmének biztosítása, beleértve a pénzügyi és személyes adatok gyűjtését, feldolgozását, átvitelét és tárolását az EU-n belül és azon kívül, a cél, a szükségesség és az arányosság elvével és a helyreigazítás és fellebbezés jogával összhangban, valamint az egyéni szabadságjogok és a kollektív biztonság közötti megfelelő egyensúly megteremtésének támogatását, mely biztonságot a terrorizmus és a szervezett bűnözés új formái veszélyeztetik, — az emberkereskedelem - különösen a nőkkel és gyermekekkel zajló emberkereskedelem - elleni küzdelem, mivel ez a rabszolgaság egy formáját jelenti; megállapítja, hogy az uniós és nemzeti jogszabályok és szakpolitikák terén évek óta fennálló kötelezettségvállalások ellenére becslések szerint évente több százezer embert csempésznek be az EU-ba, illetve az EU területén belül, és felhívja a figyelmet a bűnözés ezen formája elleni minél sürgősebb küzdelem fontosságára, többek között azon új uniós irányelvjavaslat segítségével, amely tartalmazza az emberkereskedelem elleni szakpolitikák nemzeti szintű megvalósításának ellenőrzéséért felelős nemzeti előadók javasolt kinevezését, — a menekültek és migránsok jogainak védelme, biztosítandó, hogy a migrációs áramlások uniós kezelése és a harmadik országokkal kötött visszafogadási megállapodások nem teszik ki ezeket a személyeket az emberi jogaik megsértése kockázatának, — az erőszak, a bűnözés és a háború áldozatainak, valamint az emberi jogi sérelmeket elszenvedők jogainak védelme, mely olyan terület, ahol uniós szintű jogszabályokra van szükség, anélkül, hogy elvonná a figyelmet és az erőforrásokat a megelőzésről, a bűnözők és terroristák elleni harcról és a problémák gyökerének kezeléséről, kiemeli a 2010 elején indult nyilvános konzultációt a bűnözés és erőszak áldozatai jogának javításáról, és várakozással tekint a Bizottság nyomon követési javaslatára az áldozatokat az igazságügyi eljárás során támogató gyakorlati intézkedések tekintetében; emlékeztet az európai szintű védelemre irányuló tagállami kezdeményezésre az uniós tagállamok között utazó áldozatok számára biztosított védelem növelése tekintetében, de sürgeti rendelkezései jogi tisztázását, — uniós stratégia kialakítása a gyermekek jogairól, olyan praktikus eszközök révén, amelyek a gyermekbántalmazás, a szexuális kiszolgáltatottság és a gyermekpornográfia ellen küzdenek, az internet biztonságosabb használatáért, és a gyermekmunka és gyermekszegénység megszüntetéséért, szem előtt tartva azt a becslést, amely szerint Európában a gyermekek 10–20 %-át éri gyermekkoruk során szexuális támadás, hogy a kutatások szerint a pornográf művekben ábrázolt gyermek áldozatok egyre fiatalabbak, és hogy a jelenlegi globális gazdasági helyzet azzal fenyeget, hogy még több gyermeket kényszerít munkára és/vagy szegénységbe, — a szerződésekben, a Chartában és az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló egyezményben lefektetett elvekkel és értékekkel összhangban lévő uniós menekültügyi és bevándorlási szakpolitika támogatása, — uniós stratégia kidolgozása a fogyatékkal élő személyek jogaira vonatkozóan, akik továbbra is megkülönböztetéssel szembesülnek az élet társadalmi, szakmai és kulturális területein, — a Charta 21. cikke alapján a diszkrimináció minden formájának tiltása és felszámolása az élet minden területén, beleértve az etnikai alapú profilalkotást, figyelembe véve ugyanakkor a megállapított jogi felelősségeket és hatásköröket, — a nyelvi sokszínűség mint európai kulturális örökség védelme, beleértve a kisebbségi nyelveket, — egy tagállamban a hivatalos nyelvektől eltérő nyelvek használatára vonatkozó büntetés tiltása, — a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem, — egy uniós szintű cselekvésorientált stratégia kidolgozása a romák integrációjának elősegítésére, valamint a kérdés középpontba helyezése az európai, nemzeti, regionális és helyi politikák végrehajtásakor, valamint együttműködés kialakítása a tagállamok és az Európai Unió között, — egy a bűnügyi eljárások során a gyanúsítottak eljárási jogaira vonatkozó uniós keret felállítása, — a sajtószabadság biztosítása és elősegítése az Európai Unióban, mely évről évre romlik, és amely tekintetében különösen említésre méltó a média koncentrációja, az újságírókra és munkájukra gyakorolt nyomás, és az újságírók valódi vagy komoly ok nélküli perbe fogása, — a meglévő uniós visszafogadási megállapodások értékelése és az EU visszafogadási megállapodásokra vonatkozó politikája által az alapvető jogokra gyakorolt hatásnak a felmérése, — a legsérülékenyebbek társadalmi befogadásának elősegítése az oktatás és a pozitív intézkedések révén, beleértve a bebörtönzött személyeket, a korábbi fogva tartottakat és az alternatív büntetést töltőket, a társadalmi rehabilitációjukat célzó egyéb intézkedések mellett, — az oktatás mindenkit megillető joga, — a migránsok, különösen a menekültek védelme; — a civil társadalom arra való ösztönzése, hogy támogassák az alapvető jogokról szóló átlátható és rendszeres vitákat, azok lehető legszélesebb körben történő biztosítása érdekében, — küzdelem a rasszizmus, az idegengyűlölét és az antiszemitizmus minden formája ellen, — a vallások és kultúrák közötti megértés elősegítése, szem előtt tartva az európai integrációs folyamat javításának kérdését, — a jogellenes bevándorlók jogainak védelme az EU-ban, — a véleménynyilvánítás szabadságának, illetve a média összes formája és a sajtó szabadságának, függetlenségének és pluralizmusának, valamint az információ szabad áramlásának védelme, — a gondolkodás szabadságának, a lelkiismereti- és vallásszabadságnak a sérelmektől való védelme, mivel ez a Charta 10. cikkében foglalt alapvető jog, melynek része a vallásnak vagy meggyőződésnek mind a nyilvánosság előtt, mind a magánéletben való szabad gyakorlása;