EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.10.19. 
SEC(2011) 1263 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A hatásvizsgálat összefoglalása 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Az Európai Parlament és a Tanács rendeletjavaslata  
az európai összekapcsolódás i eszköz létrehozásáról 
{COM(2011) 665 végleges} 
{SEC(2011) 1262 végleges}  
 
HU 1   HU E dokumentum az európai összekapcsolódási esz köz (EÖE) létrehozásáról szóló rendelettel 
kapcsolatos hatásvizsgálati jelentés össz efoglalását tartalmazza. Ezen eszköz el őre 
meghatározott közlekedési, energetikai, va lamint informatikai és kommunikációs 
technológiák kidolgozásához nyújt támogatást. Az új eszközre a Bizottság „Az Európa 2020 
stratégia költségvetése” cím ű, 2011. június 29-én elfogadott köz leményében (a továbbiakban: 
a többéves pénzügyi keretr ől szóló közlemény) és kísér ő dokumentumaiban1 tett javaslatot. 
Az EÖE-rendelet olyan jogi eszközcsomag ré szét képezi, amely érinti a közlekedést, az 
energetikát és az informatikai és kommunikációs  technológiákat, beleértve a három érintett 
ágazat ágazatspecifikus szakpolitikai kereteit2 és a rendelkezésre álló pénzügyi eszközöket.  
1. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
Ahogyan azt a többéves pénzügyi keretr ől szóló közlemény is elismerte, az infrastruktúra 
finanszírozására elkülönített jele nlegi uniós keret nem elegend ő ahhoz, hogy hatékony választ 
adjon a fent említett kihívásra. Az infrastrukt úra finanszírozása megoszlik az egyes ágazatok, 
programok és finanszírozási eszközök között, megakadályozva ezzel az ágazatok, programok 
és finanszírozási eszközök közötti lehetséges szinergiák teljes kör ű kihasználását és a 
kockázatok csökkentését3. Ebben az összefüggésben és az EU számára szükséges 
infrastruktúra-fejlesztés fe lgyorsításának fényében a Bizo ttság úgy határozott, hogy egy 
központilag irányított, 50 milliárd EUR költsé gvetéssel megvalósuló közös eszköz, az ún. 
európai összekapcsolódási eszköz létrehozását javasolja, amely „el őre meghatározott, az EU 
érdekeit képvisel ő, kiemelt közlekedési, energetikai és  infokommunikációs infrastruktúrák 
létrehozásához nyújt támogatást.” 
Az európai összekapcsolódási eszköz létreho zásának célja, hogy az infrastruktúrákra fordított 
uniós finanszírozási eszközt az érintett ágazatokban a vonatkozó szakpolitikai célkit űzésekhez 
igazítsák, és ezzel a szakpolitik ai keretek által meghatározott korlátokon belül hozzájáruljanak 
az ágazatspecifikus szabályok egyszer űsítéséhez. 
A többéves pénzügyi keretr ől szóló közlemény azonban nem határozta meg az EÖE m űködési 
szabályait, amelyek lehet ővé teszik a m űködési szempontból sikeres eszköz létrehozását. 
Ezek a m űködési szabályok kedvez ő befektetési feltételeket teremtenek az infrastruktúra-
fejlesztés felgyorsításához, amely alapvet ő az EU számára jöv őbeni fenntartható 
versenyképességéhez.  
Ugyanakkor – mint a többéves pénzügyi keretr ől szóló közleményben is olvasható – a 
meglévő ágazatspecifikus szabályok egyszerre több területet érint ő elemzése rámutat arra, 
hogy az érintett három ágazat között az EÖE létrehozásán túl van még lehet őség a működési 
szabályok további egyszer űsítésére. Ennélfogva az EÖE á ltal érintett ágazatokon átível ő 
szinergiák lehet őségét tovább kell vizsgálni. 
                                                 
1 COM(2011) 500 végleges és SEC(2011) 868. Valamennyi dokumentum elérhet ő az alábbi címen: 
http://ec.europa.eu/budget/biblio/docum ents/fin_fwk1420/fin_fwk1420_en.cfm   
2 Átdolgozott szakpolitikai kereteket meghatározó jo galkotási javaslatok a TEN-E, TEN-T és az e-TEN 
terén. 
3 SEC (2011) 868., 79. o. 
 
HU 2   HU A fentiek fényében és az ex-poszt-programértékelésb ől, az érdekelt felekkel folytatott 
konzultációkból, valamint a szakért ői ajánlásokból levont következtetések alapján a Bizottság 
két olyan jelent ős szakpolitikai területet jelölt meg, ahol a piaci és a szabályozási 
hiányosságok akadályt gördítenek  az Európa 2020 stratégia célkit űzéseinek megvalósításához 
szükséges infrastruktúra-fejlesztés megfelel ő uniós finanszírozása elé: 
– A befektetésösztönzés: Az uniós finanszírozás meglév ő eljárásai, módszerei és 
formái nem segítik az elegend ő szintű befektetésösztönzést. Az uniós finanszírozás 
folyamatos korlátozott hatásának három font os okát sikerült megállapítani: az uniós 
finanszírozás nem összpontosít el éggé a tényleges , uniós szint ű hozzáadott értékkel 
rendelkez ő projektekre; a társfinanszírozás mért ékének meghatározási módja jelenleg 
nem ad kell ő lendületet a szükséges  befektetéseknek, mert  a társfinanszírozási 
mértékek nem felelnek meg a projekt kockázatainak, valamint nem arányosak 
komplexitásukkal és az uniós szint ű hozzáadott értékkel; az uniós 
projektfinanszírozás meglév ő formái (támogatások és/vagy egyes ágazatokban 
finanszírozási eszközök) eddig nem teremtettek kell őképp kedvez ő környezetet a 
magánberuházásokra nézve, amelyek valamennyi ágazatban szükségesek. 
– A projekt megvalósítása: Nem megfelel őek a meglév ő feltételek a finanszírozási 
kérelmek és támogatás, az ellen őrzés és értékelés, valamint az uniós 
társfinanszírozási projektek gyors megvaló sítására szolgáló programigazgatás 
területén. 
A Bizottság elemzést készített a változatlan szakpolitikák mellett,  nevezetesen a 2007–2013-
as többéves pénzügyi keretnek az energetik a, a közlekedés és az IKT területén történ ő 
folytatáse esetén valószín űsíthető jövőbeli fejleményekr ől. Ezen elemzés szerint ilyen 
formában az európai hozzáadott értékkel bíró infrastruktúra-fejleszté sre 2020-ig valószín űleg 
nem kerül sor. A magánszektor csak marginális szerepet játszana még a hosszú távon kereskedelmi potenciállal rendelkez ő projektek esetében is. A jelent ős transzeurópai, többek 
között a szomszédos országokkal ápolt kapcsola tok továbbra is hiányoz ni fognak, különösen a 
jelentős technikai bonyodalmakkal járó projektek, illetve azok esetében, amelyek korlátozott 
kereskedelmi érdekeltséget jelentenek a projektgazdák számára. Ezért ez a helyzet 
kedvezőtlenül hat majd például a bels ő piac m űködésére, a hozzáférhet őségre és a 
szomszédos országokkal való kapcsolattart ásra. A környezetvédelemmel és az éghajlat-
változással kapcsolatos célkit űzésekre kifejtett hatások valószín űleg jelentéktelenek a 
jelenlegi szakpolitikák folytatása esetén. 
2. A SZUBSZIDIARITÁS ELEMZÉSE  
A transzeurópai hálózatokkal az EUMSZ 170. ci kke foglalkozik, amely kimondja: „az Unió 
hozzájárul a transzeurópai hálózatok létrehoz atalához és fejlesztéséhez a közlekedési, a 
távközlési és az energiaipari infrastrukt úra területén.” Az EU azon joga, hogy az 
infrastruktúra finanszírozása terén lépéseke t tehessen, a 171. cikkben került meghatározásra, 
amelynek értelmében az Unió „támogathatja – különösen megvalósíthatósági tanulmányok, 
hitelgaranciák vagy kamattámogatások formájáb an – a tagállamok által támogatott (…) közös 
érdekű projekteket.” Ezen túlmen ően az EUMSZ 194. cikke rögzíti az EU kompetenciáját az 
energetika terén. Ami a transzeurópai hálózatokat illeti, a Bizottság finanszírozási javaslatait jóvá kell hagyniuk a projektek terv ezéséért és felépítéséért felel ős tagállamoknak.  
 
HU 3   HU A költségvetési felülvizsgálatról szóló közle ményben a Bizottság hangsúlyozta az uniós 
költségvetés alkalmazásának fontosságát annak ér dekében, hogy „pótolni [lehessen] a nemzeti 
politikameghatározás dinamikájából fakadó hiányosságokat: a legszembet űnőbb például az, 
hogy az EU felvállalja a hatá rokon átnyúló kihívásokat ol yan területeken, mint az 
infrastruktúra, a mobilitás, a területi kohézió […].  Az egész EU érdekei sérülnének, ha ezek a 
hiányosságok fennmaradnának.”4
 Az infrastrukturális tervezés és finanszírozás során a 
tagállamok általában az els ődleges nemzeti érdeket szolgáló projekteket részesítik leginkább 
előnyben5. A határokon átnyúló kapcsolatok azonban lényegesek a TEN-ek megvalósulása 
érdekében, és nem utolsósorban optimális ö sszeállításban a legmagasabb hozzáadott értéket 
képviselik az Unió polgárai számára.  
Következésképpen a Bizottság a többéves pénzügyi keretr ől szóló közleményében 
egyértelm űen kifejtette álláspontját az infrastruktúra-fejlesztés re szánt uniós költségvetés 
szerepével kapcsolatban, különös en az energetika, a közlekedés és az IKT területén: „A 
tapasztalatok azt mutatják, hogy a nem zeti költségvetések sosem fogják kell őképpen kiemelt 
területként kezelni a több országra kiterjed ő, határon átnyúló befe ktetéseket, amelyek 
biztosítanák az egységes piac számára szükséges infrastruktúrát”. Ez az uniós költségvetés hozzáadott értékének egy másik példája. A Bi zottság továbbá megjegyezte: „Európa nagyon 
súlyos árat fizethet azért, ha nem fektet be elegend ő anyagi eszközt jöv őbeni hálózataiba.”
6 
Az infrastruktúra-finanszírozás terén az európai szint ű intézkedés alapvet ő értelme a 
megjelölt probléma transznacionális jellegéb ől fakad. 
3. AZ UNIÓS KEZDEMÉNYEZÉS CÉLJAI  
A többéves pénzügyi keretr ől szóló közleményben foglaltak szerint az EÖE átfogó célkit űzése 
az infrastruktúra-fejlesztés felgyorsítása, amelyre az EU-nak azért van szüksége, hogy az 
Európa 2020 stratégiával összefügg ő energetikai és éghajlat-változási célokat teljesíthesse és 
általában véve hosszú távon versenyképes maradhasson. E cél elérése érdekében és a fenti 2. szakaszban említett probléma fényében a jelen hatásvizsgálattal kísért kezdeményezés általános célja, hogy optimális m űködési szabályokat dolgozz on ki az EÖE-hez kapcsolódó 
pénzforrások felhasználásának szabályozására. 
Ugyanakkor, mint ahogyan a többéves pénzügyi keretr ől szóló közlemény 4. szakaszában is 
olvasható, a szóban forgó közleményben fogla lt programok és eszközök, mint az EÖE is, 
többek között ágazatspecifikus szabályok egyszer űsítésére összpontosítanak. Ennélfogva a 
javasolt kezdeményezésnek a lehet ő legnagyobb mértékben ki ke llene használnia az egyes 
ágazatokon belüli és azok közötti szinergi ákat, figyelembe véve az ágazatspecifikus 
szakpolitikai keretekben meghatározott szakpolitikai célkit űzéseket. 
Konkrét célkit űzések (KC) 
A fentieket számba véve és a jelen hatásvizsgál at 2. szakaszában részletezett probléma alapján 
az EÖE optimális m űködési szabályainak kidolgo zására irányuló általános célkit űzés két 
                                                
 
4 COM(2010) 700., 5. o. 
5 Lásd az átdolgozott TEN-T iránymutatások (SEC(2 011)xxx), az átdolgozott TEN-E iránymutatások 
(SEC(2011)xxx) és az e-TEN iránymutatások (S EC(2011)xxx) hatásvizsgálati jelentését. 
6 SEC (2011) 368., 78. o. 
 
HU 4   HU olyan konkrét célra különíthet ő el, amelyek összhangban va nnak a 2011. évi közleményt 
kísérő szolgálati munkadokumentummal7: 
1. KC:  A finanszírozás formáinak, módszereine k és szabályainak meghatározása annak 
érdekében, hogy biztosítható le gyen az uniós költségvetési hozzá járulásoknak az  európai és 
egységes piaci dimenzióval rendelkez ő projektekbe történ ő állami és magánberuházások 
vonzásában megnyilvánuló maximális mul tiplikátor hatása, különösen a 2020-ig 
végrehajtandó els őbbségi hálózatok tekintetében és ah ol leginkább bizt osított az európai 
hozzáadott érték, többek között – szükség esetén  – az EU határain átnyúló projektekhez. 
2. KC: A teljesítményt jutalmazó és az uniós források nem megfelel ő felhasználását 
szankcionáló ellen őrzési és értékelési mechanizmusok meghatározása a támogatott projektek 
eredményes és id őben történ ő megvalósítása céljából. 
Működési célkit űzések (MC) 
E konkrét célkit űzések számos  működési célkit űzés formájában is megfogalmazhatók: 
Ami a befektetésösztönzést illeti: 
• 1. MC: A javaslat értékelésére vonatkozó célok és többszint ű feltételek 
meghatározása annak biztosítására, hogy a finanszírozás magas uniós hozzáadott 
értékkel kecsegtet ő projekteket végrehajtó tevékenységekre irányuljon. 
• 2. MC: A projektek uniós támogatására szolgáló társfinanszírozás maximális 
mértékeinek meghatározása az uniós hozz áadott érték és a projekteket fenyeget ő 
kockázat/piaci kudarc szempontjából meghatár ozott prioritások alapján. E mértékek 
rugalmas felhasználásának lehet ővé tétele az uniós finanszírozási hozzájárulás 
multiplikátor hatásának maximalizálása érdekében.  
• 3. MC: Konkrét területekre szakosodott infrastruktúra-befektet ők részvételének 
ösztönzése piaci alapú eszközök felha sználására szolgáló szabályokkal és az 
innovatív eszközök támogatására szolgáló elegend ő pénzügyi forrás rendelkezésre 
bocsátása révén.  
Ami a projektek megvalósítását illeti: 
• 4. MC: A javaslat kiválasztására v onatkozó szabályok meghatározása a 
pénzügyi források versenyképes és átlát ható elosztásának biztosítása érdekében.  
• 5. MC: az ellen őrzés és az értékelés következetes  keretének kialakítása az uniós 
finanszírozási támogatás folytatásával, megszüntetésével, illetve átszervezésével 
kapcsolatos döntéshozatal el ősegítése érdekében (azaz a „használd, vagy elveszted” 
elv alkalmazása, szabályok kidolgozása  annak biztosítására, hogy a források 
versenyképes újraelosztása átlátható és versenyképes módon történjen).  
                                                 
7 Szolgálatai munkadokumentum, Az Európa 2020 stratégia költségvetése: a finanszírozás jelenlegi 
rendszere, a jöv ő kihívásai, az érdekeltekkel folytatott konzultációk eredményei és a legfontosabb 
horizontális és ágazati kérdésekkel összefügg ő különböz ő lehetőségek, SEC(2011) 868 végleges. 
 
HU 5   HU • 6. MC: Megfelel ő intézményi felépítés kialak ítása a program központosított 
irányítása érdekében.  
4. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
Az ágazat szakpolitikai célkit űzései és a szinergiák maximalizálása közötti megfelel ő 
egyensúly megteremtése kap kulc sszerepet az EÖE optimális m űködési szabályainak 
meghatározásában. E megfelel ő egyensúly csupán azt fogja biztosítani, hogy az EÖE 
működési szabályai optimálisak, azaz a költség hatékonyság elérése szempontjából kerültek 
megállapításra. 
A megjelölt, a befektetésösztönzés  és a projektmegvalósítás különböz ő fokozatainak 
kombinációiból álló szakpolitikai lehet őségek két széls őséges pont közé helyezhet ők; az 
egyik széls őséges pont a befektetésösztönzés és a projektmegvalósítás minimális 
összehangolása, a másik pedig a maximális befektetésösztönzés és projektmegvalósítás. A szélsőséges pontok között számos köztes lehet őség adódik, amelyek a minimális és 
maximális, valamint a változó harmonizációs szintek kombinációiból állnak. 
Ezeket a kombinációkat az alábbi 1. táblázat mutatja be: 
 
HU 6   HU 1. táblázat: A lehetséges szakpolitikai lehetõségek azonosítása 
Multiplikátor 
hatás (MH) 
Végrehajtás 
(V) Minimális multiplikátor hatás 
(Min. MH) Maximális multiplikátor hatás 
(Max. MH) Változó multiplikátor hatás (Vált. MH) 
Min. V  Min. MH – Min. V (EÖE szerinti 
alapforgatókönyv) 
Különböz ő ágazat- és projektspecifikus 
társfinanszírozási mértékek 
Innovatív pénzügyi eszközök különféle 
keveréke minden egyes ágazatra 
vonatkozóan 
Az uniós hozzáadott ér ték azonosítására 
szolgáló különböz ő feltételek ágazati 
prioritások szerint 
Különböz ő felhívások és kiválasztási 
eljárások minden egyes ágazatra 
vonatkozóan  
Különböz ő ellenőrzési eszközök és a 
„használd, vagy elveszted” elv alkalmazása 
minden egyes ágazatra vonatkozóan 
Különböz ő igazgatási struktúrák/végrehajtó 
ügynökségek minden egyes ágazatra 
vonatkozóan  Max. MH – Min. V  
Egységes társfinanszírozási mértékek 
valamennyi ágazat és projekttípus 
tekintetében 
Az innovatív eszközök egységes keveréke 
Uniós hozzáadott érték egységes 
célkitűzései és feltételei általában véve az 
Európa 2020 stratégia és az Európa 2020 
stratégia költségvetésének prioritásai 
alapján 
Különböz ő felhívások és kiválasztási 
eljárások minden egyes ágazatra 
vonatkozóan  
Különböz ő ellenőrzési eszközök és a 
„használd, vagy elveszted” elv 
alkalmazása minden egyes ágazatra 
vonatkozóan 
Különböz ő igazgatási 
struktúrák/végrehajtó ügynökségek 
minden egyes ágazatra vonatkozóan  Vált. MH – Min. V  
Egyes projekttípusokra (például tanulmányokra) egységes mértékek 
meghatározása, egységes mért ékek a projekteket fenyeget ő 
kockázati szintekt ől függően; egyes projektekr e konkrét mértékek 
meghatározása az ágazati szakpolitikai prioritások függvényében. 
Különböz ő keverék minden egyes ágazat vonatkozásában, amely az 
alábbiakból áll:  
- tőke- és hiteleszközök közös csomagja; 
- különböz ő kiegészít ő konkrét eszközök 
Közös feltételek általában véve az Európa 2020 stratégia és az 
Európa 2020 stratégia költségvetésének prioritásai alapján, de 
szükség esetén az általános prioritásokon belül az ágazati prioritások 
célzottabb megközelítése szerint igazítva 
Különböz ő felhívások és kiválasztási eljárások minden egyes 
ágazatra vonatkozóan  
Különböz ő ellenőrzési eszközök és a „használd, vagy elveszted” elv 
alkalmazása minden egyes ágazatra vonatkozóan 
Különböz ő igazgatási struktúrák/végrehajtó ügynökségek minden 
egyes ágazatra vonatkozóan  
Max. V  Min. MH – Max. V  
Különböz ő ágazat- és projektspecifikus Max. MH – Max. V  
Közös társfinanszírozási mértékek Vált. MH – Max. V 
Egyes projekttípusokra (például tanulmányokra) egységes mértékek 
 
HU 7   HU társfinanszírozási mértékek 
Innovatív pénzügyi eszközök különféle 
keveréke minden egyes ágazatra 
vonatkozóan 
Uniós hozzáadott érték azonosítására 
szolgáló különböz ő feltételek ágazati 
prioritások szerint 
Közös felhívások és eljárások 
Egységes ellen őrzési eszközök és a 
„használd, vagy elveszted” elv alkalmazása 
Egységes irányítási struktúra (végrehajtó 
ügynökség)  valamennyi ágazat és projekttípus 
tekintetében 
Az innovatív eszközök közös keveréke 
Uniós hozzáadott érték egységes 
célkitűzései és feltételei általában véve az 
Európa 2020 stratégia és az Európa 2020 
stratégia költségvetésének prioritásai 
alapján 
Közös felhívások és eljárások 
Egységes ellen őrzési eszközök és a 
„használd, vagy elveszted” elv 
alkalmazása 
Egységes irányítási struktúra (végrehajtó 
ügynökség)  meghatározása, egységes mért ékek a projekteket fenyeget ő 
kockázati szintekt ől függően; egyes projektekr e konkrét mértékek 
meghatározása az ágazati szakpolitikai prioritások függvényében. 
Különböz ő keverék minden egyes ágazat vonatkozásában, amely az 
alábbiakból áll:  
- tőke- és hiteleszközök közös csomagja; 
- különböz ő kiegészít ő konkrét eszközök 
Közös feltételek általában véve az Európa 2020 stratégia és az 
Európa 2020 stratégia költségvetésének prioritásai alapján, de 
szükség esetén az általános prioritásokon belül az ágazati prioritások 
célzottabb megközelítéséhez igazítva 
Közös felhívások és eljárások 
Egységes ellen őrzési eszközök és a „használd, vagy elveszted” elv 
alkalmazása 
Egységes irányítási struktúra (végrehajtó ügynökség)  
 
HU 8   HU Vált. V  Min. MH – Vált. V  
Különböz ő ágazat- és projektspecifikus 
társfinanszírozási mértékek 
Innovatív pénzügyi eszközök különféle 
keveréke minden egyes ágazatra 
vonatkozóan  
Uniós hozzáadott érték azonosítására 
szolgáló különböz ő feltételek ágazati 
prioritások szerint  
Közös felhívások (és eljárások) több 
ágazatot érint ő dimenzióval rendelkez ő 
projektekre (el őirányozott közös 
költségvetési tétel alkalmazásával);  
Különböz ő felhívások ágazatspecifikus 
projektekre, közös (teljes kör űen 
összehangolt) eljárások alkalmazásával  
Közös/összehangolt ellen őrzési eszközök 
együttese és a „használd, vagy elveszted” 
elv alkalmazása konkrét eszközökkel és 
testreszabott/célzott szabályokkal az ágazati 
jellemzők figyelembevétele érdekében  
Egységes végrehajtó ügynökség közös 
irányítási struktúraként, de a Bizottság 
szolgálatai általi feladatelosztás különböz ő 
fokozataival minden egyes ágazatban  Max. MH – Vált. V  
Közös társfinanszírozási mértékek 
valamennyi ágazat és projekttípus 
tekintetében  
Az innovatív eszközök közös keveréke  
Uniós hozzáadott érték egységes 
célkitűzései és feltételei általában véve az 
Európa 2020 stratégia és az Európa 2020 
stratégia költségvetésének prioritásai 
alapján  
Közös felhívások (és eljárások) több 
ágazatot érint ő dimenzióval rendelkez ő 
projektekre (címzett közös költségvetési 
tétel alkalmazásával);  Különböz ő 
felhívások ágazatspeci fikus projektekre, 
közös (teljes kör űen összehangolt) 
eljárások alkalmazásával  
Közös/összehangolt ellen őrzési eszközök 
együttese és a „használd, vagy elveszted” 
elv alkalmazása konkrét eszközökkel és 
testreszabott/célzott szabályokkal az 
ágazati jellemz ők figyelembevétele 
érdekében  
Egységes végrehajtó ügynökség közös 
irányítási struktúraként, de a Bizottság 
szolgálatai általi feladatelosztás 
különböző fokozataival minden egyes 
ágazatban  Vált. MH – Vált. V  
Egyes projekttípusokra (például tanulmányokra) egységes mértékek 
meghatározása, egységes mért ékek a projekteket fenyeget ő 
kockázati szintekt ől függően; egyes projektekr e konkrét mértékek 
meghatározása az ágazati szakpolitik ai prioritások függvényében  
Különböz ő keverék minden egyes ágazat vonatkozásában, amely az 
alábbiakból áll: 
- tőke- és hiteleszközök közös csomagja; 
- különböz ő kiegészít ő konkrét eszközök 
Közös feltételek általában véve az Európa 2020 stratégia és az 
Európa 2020 stratégia költségvetésének prioritásai alapján, de 
szükség esetén az általános prioritásokon belül az ágazati prioritások 
célzottabb megközelítése szerint igazítva 
Közös felhívások (és eljárások) több ágazatot érint ő dimenzióval 
rendelkez ő projektekre (címzett közös költségvetési tétel 
alkalmazásával); Különböz ő felhívások ágazatspecifikus 
projektekre, közös (teljes kör űen összehangolt) eljárások 
alkalmazásával  
Közös/összehangolt ellen őrzési eszközök együttese és a „használd, 
vagy elveszted” elv alkalm azása konkrét eszközökkel és 
testreszabott/célzott szab ályokkal az ágazati jellemz ők 
figyelembevétele érdekében  
Egységes végrehajtó ügynökség közö s irányítási struktúraként, de a 
Bizottság szolgálatai általi feladatelosztás különböz ő fokozataival 
minden egyes ágazatban  
 
 
HU 9   HU Az eredmények, azaz az (elméletileg) lehetséges opciók nagy szám a miatt a fenti kilenc forgatókönyv-kombináció került benyújtás ra előzetes 
ellenőrzésre, hogy megvizsgálják egyrészt szakpolitikai lehet őségként bels ő koherenciájukat, másrés zt pedig azt, hogy képese k-e hatékonyan kezelni a 
megjelölt problémaforrásokat és a megfelel ő konkrét szakpolitikai célokat. Ezen túlmen ően az is az értékelés tárgyá t képezte, hogy e kombinációk 
összhangban állnak-e a Bizottságnak a jelenl egi pénzügyi keret hatékonyság ának fejlesztésére irányuló céljával, amelyet többek között a jelenlegi 
szabályok lehet ő legnagyobb mérték ű egyszerűsítése/összehangolása révén kíván elérni. Nyilvánvalóvá vált, hogy a kilenc elméleti kombináció közül 
három nem testesítene meg életképes szakpolitikai lehet őséget: kett ő (Max. MH – Min. V és Min. MH – Max. V) a forgatókönyvek közötti 
kompatibilitás (hiánya) mi att, azaz szakpolitikai lehet őségként a bels ő koherencia hiánya miatt; illetve e gy (Min. MH – Min. V) a teljesítend őként 
kitűzött EÖE-célok megvalósításához szüks éges hatékonyság hiánya miatt. 
 
HU 10   HU  
5. A HATÁSOK ELEMZÉSE  
Az EÖE-r ől szóló jelen hatásvizsgálat valame nnyi megtartott szakpolitikai lehet őségében 
foglalt, az EÖE létrehozására vonatkozó el őfeltételeket figyelembe véve (költségvetés, 
központi irányítás, az EU fina nszírozási eszközeinek ágazat okon belüli összehangolása, 
beleértve a piaci alapú eszközöket is) nyilvánva lóvá válik, hogy az EÖE a szabályozás nélküli 
forgatókönyvhöz képest jelent ős hatást gyakorol majd az ágazat okra, valamint összességében 
a társadalomra, a gazdaságra és a környezetre. 
Az EÖE létrehozása nyomán felgyorsult in frastruktúra-fejlesztés pozitív hatásai érezhet őek 
lesznek valamennyi szakpolitikai lehet őség esetében, de nagyságrendjük az azonosított 
problémák kezelésére, az EÖE optimális m űködési szabályaira alkalmazott szakpolitikai 
lehetőségek hatékonyságától függ majd.  
A hatáselemzés szerint az EÖE-t alka lmazó ágazatok közötti harmonizáció különböz ő 
fokozatainak egyértelm ű hatásai vannak. E hatások, amelyeket az EÖE szerinti 
alapforgatókönyvhöz képest nettó változásokk ént vizsgáltak, az al ábbi 1. táblázatban 
találhatók. Az EÖE-r ől szóló jelen hatásvizsgálat vala mennyi megtartott szakpolitikai 
lehetőségében foglalt, az EÖE létrehozására vonatkozó el őfeltételeket figyelembe véve 
(költségvetés, központi irány ítás, az EU finanszírozási es zközeinek ágazatokon belüli 
összehangolása, beleértve a piaci alapú esz közöket is) nyilvánvalóvá válik, hogy az EÖE a 
szabályozás nélküli forgatókönyvhöz képest jelent ős hatást gyakorol majd az ágazatokra, 
valamint összességében a társadalomra, a gazdaságra és a környezetre. 
1. táblázat: Az EÖE szerint megtartott szakpolitikai lehetõségek hatásainak összefoglaló táblázata 
Hatás:  Vált. MH 
– Min. V 
lehetőség  Max. MH 
– Max. V 
lehetőség  Max. MH 
– Vált. V 
lehetőség Vált. MH 
– Max. V 
lehetőség Vált. MH 
– Vált. V 
lehetőség  Min. MH 
– Vált. V 
lehetőség  
Felgyorsított, uniós 
érdekeltség ű infrastruktúra-
fejlesztés  + - - + ++ + 
amelyből:       
Összhang az 
ágazatspecifikus 
szakpolitikai keretekkel  + - - = + + 
Az ágazatok közötti 
szinergiák foka  = ++ ++ ++ ++ = 
Az adminisztratív költségek 
csökkenése  = ++ + ++ + + 
Jelmagyarázat – : negatív hatás  
= : nem történik változás 
+ : kedvez ő hatás 
 
HU 11   HU ++ : rendkívül kedvez ő hatás 
6. A LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
A hatáselemzés fényében a Vált. MH – Min. V, a Max. MH – Max. V, a Max. MH – Vált. V 
és a Min. MH – Vált. V szakpolitikai lehet őségek elvetésre kerülnek. Általánosságban az 
elemzés azt mutatja, hogy a Vált. MH – Vált.  V és a Vált. MH – Max. V szakpolitikai 
lehetőségek bizonyulnak a leghatékonyabbnak az EÖE olyan optimális m űködési 
szabályainak meghatározására irányuló célok teljesítése során, amelyek lehet ővé tennék az 
uniós érdekeltség ű infrastruktúra-fejlesztés felgyorsítását.  
Noha az összhang szempontjából a Vált. MH – Vált. V szakpolitikai lehet őség tűnik a 
legjobbnak, a Vált. MH – Max. V szakpolitikai lehet őség nagyobb hatékonyságot nyújtana. E 
két szakpolitikai lehet őség közötti választás kompromisszum ot jelentene az ágazatok közötti 
szinergiák maximalizálása és valamennyi ág azaton belül konkrét sza kpolitikai céljaival 
megteremtett összhang maximalizálása között.  Miközben a Vált. MH – Max. V szakpolitikai 
lehetőség becsvágyóbb megoldásnak tekinthet ő az ágazatok közötti harmonizáció 
szempontjából, az egyes ágazatok szempontjából  konkrét szakpolitikai céljaikkal kisebb 
összhang valósul meg. 
Ennélfogva a jelen hatásvizsgálat szerint mindkét lehet őség érvényes. A fent említett ágazati 
szakpolitikai célokkal való összhang és szin ergiák maximalizálása közötti kompromisszum 
kialakítását a sza kpolitikai döntéshozóknak kell elérniük. 
7. ELLENŐRZÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A Bizottság három évvel a rendelet elfogadását követ ően megfelel ően értékeli és 
felülvizsgálja majd a rendeletet. Ezen túlmen ően a Bizottság folyamatosan ellen őrizni fogja a 
rendelet eredményességét a már meglév ő eszközök, a végrehajtó ügynökség által készített 
éves jelentés, valamint az innovatív finanszíro zási eszközök felhasználás áról és hatásairól 
szóló éves EBB-jelentés segítségév el. Ezenfelül készül majd egy küls ő értékelési jelentés az 
intézményi szerkezetr ől.