[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 19.5.2006

COM(2006)240 végleges

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló megállapodás, az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló megállapodás ideiglenes alkalmazásáról szóló megegyezés, valamint az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetét megillető kiváltságokról és mentességekről szóló megállapodás Bizottság általi megkötéséről

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

Háttér és bevezetés

1. A nukleáris magfúziós energiában hosszú távon csaknem korlátlan, tiszta energiaforrás rejlik. Az elmúlt évek pozitív fejleményei nyomán a fúziós energia kutatása-fejlesztése most arra a szintre jutott, hogy érdemes megfontolni az elmozdulást a nukleáris magfúzióból történő fenntartható energiatermelés demonstrálása felé. Az európai magfúziós program és a világ más magfúziós programjai legfontosabb célkitűzéseinek megvalósítása érdekében a következő kulcsfontosságú lépés, amelyet meg kell tenni, az ITER elnevezésű, a fúziós energia tudományos és műszaki értelemben vett megvalósíthatóságának demonstrálását szolgáló nagyméretű kísérleti létesítmény megvalósítása.

2. Az ITER projekt megvalósítása már a kezdetektől fogva nemzetközi együttműködésben, a világ vezető magfúziós programjainak részvételével zajlik. A Nemzetközi Atomenergia Ügynökség (NAÜ) keretében, az ITER műszaki tervezésében történő együttműködésről szóló megállapodásban részes négy Fél (az Euratom, Japán, az Orosz Föderáció és az USA) munkájának eredményeként létrejött az ITER teljes, részletes és teljes mértékben integrált műszaki terve, és rendelkezésre áll az ITER megépítésével kapcsolatos döntések meghozatalához szükséges valamennyi adat. Az együttműködés általános eredményeit az ITER műszaki tervezéséről szóló zárójelentés[1] tartalmazza.

3. A műszaki tervezés sikeres lezárását követően 2001-ben négy tárgyaló fél: az Euratom, Japán, Kanada és az Orosz Föderáció kormányközi tárgyalásokat kezdett az ITER esetleges közös megvalósításáról. Az eredeti résztvevőkhöz 2003 februárjában az Amerikai Egyesült Államok és Kína, 2003 júniusában pedig Dél-Korea is csatlakozott. 2003 decemberében Kanada visszalépett a tárgyalásoktól. 2005 decemberében India is csatlakozott, és ezzel a leendő megállapodásban részes Felek száma hétre nőtt.

4. Az Euratom részéről a tárgyalásokon az Európai Bizottság vett részt, és a 2002. május 27-i, 2003. november 26-i és 2004. november 26-i tanácsi határozattal módosított 2000. november 16-i tanácsi határozatban az Euratom-Szerződés 101. cikkének második bekezdése alapján előírt irányelvekkel összhangban járt el.

5. Az ITER helyszínének kijelölésére irányuló tárgyalások 2003 decemberében tetőztek, amikor patthelyzet alakult ki Cadarache, az európai jelölt és Rokkasho, a japán jelölt között. A Bizottság és a többi tárgyaló fél részvételével a tanácsi irányelveknek megfelelően folytatott intenzív technikai egyeztetéseket követően az ITER-ről 2005. június 28-án Moszkvában folytatott miniszteri találkozón végül az a konszenzusos megegyezés született, hogy az ITER-t és a szervezet központját az Európai Unióban, Cadarache-ban kell létrehozni. A megegyezés szempontjából alapvető fontosságú volt, hogy az Euratom és Japán álláspontja közeledjen egymáshoz „befogadó félként” illetve „nem befogadó félként” betöltendő szerepük tekintetében, továbbá lényeges volt az a külön megállapodás, amely szerint az Euratom és Japán egyformán 46 milliárd jent, illetve 339 millió eurót irányoz elő a Japánban lefolytatandó, az úgynevezett tágabb megközelítés keretében végzendő tevékenységekre. Ezen túlmenően az Euratom abba is beleegyezett, hogy az ITER megvalósításában Japán különleges jogosítványokat élvezzen: támogatta például a japán főigazgató-jelöltet, japán forrásoknak adta át a korábban az Euratom részéről vállalt természetbeni projekt-hozzájárulás egy részének felelősségét (ez körülbelül az építési költségek 10%-ának felel meg), és elfogadta, hogy a központi egységben és a kirendeltségekben a japán tagok Japán 10%-os teljes hozzájárulásához mérten arányosan nagyobb képviselettel rendelkezzenek. A tágabb megközelítésű tevékenységekben megvalósuló európai részvétel részletes szabályait egy, az Euratom és Japán által megkötendő külön kétoldalú megállapodás rögzíti, amelyet a Bizottság az ITER-megállapodással egyidőben terjeszt a Tanács elé.

6. Az ITER-ről tárgyaló hét fél képviselője 2006. április 1-jén fogadta el az ITER projekt közös megvalósítására irányuló tárgyalások zárójelentését (a továbbiakban: ITER-tárgyalások zárójelentése), amely tanúsítja a tárgyalás lezárását, hivatkozik valamennyi fél azon akaratkijelentésére, hogy folytatni kívánja útját a megállapodás megkötése felé, rögzíti azokat az egységes értelmezéseket, amelyeket a felek a tárgyalások lezárásakor magukénak vallottak, és tartalmazza a megállapodás ideiglenes alkalmazásáról szóló megegyezés tervezetét. Ugyanezzel az alkalommal az Euratom, az Indiai Köztársaság kormánya, Japán kormánya, a Kínai Népköztársaság kormánya, a Koreai Köztársaság kormánya és az Orosz Föderáció kormánya képviselője elfogadta az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetét megillető kiváltságokról és mentességekről szóló megállapodásra irányuló tárgyalások zárójelentését.

7. A tárgyalási folyamat érdemi kimenetelét alkotja különösen:

7.1. az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: ITER-megállapodás) szövege, amely tartalmazza az ismeretekről és a szellemi tulajdonról szóló, valamint a telephelyi infrastruktúráról és szolgáltatásokról szóló mellékletet, és amely készen áll a tárgyaló felek részéről történő megkötésre;

7.2. a megállapodás ideiglenes alkalmazásáról szóló megegyezés szövege;

7.3. az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetét megillető kiváltságokról és mentességekről szóló megállapodás (a továbbiakban: kiváltságokról és mentességekről szóló megállapodás) szövege, amely készen áll az Euratom, Dél-Korea, India, Japán, Kína és Oroszország részéről történő megkötésre;

7.4. az ITER-megállapodásban említett egyezményes műszaki dokumentumok és egységes értelmezések, amelyekről a tárgyaló felek úgy nyilatkoztak, hogy az ITER projekt megvalósítása során szándékukban áll alkalmazni:

a) az ITER megépítésére, üzemeltetésére, deaktivációjára és leszerelésére vonatkozó értékbecslések, valamint a felek hozzájárulásainak formája;

b) az ITER projekt egyes szakaszaira vonatkozó költségmegosztások;

c) a beszerzések elosztása;

d) a projekt általános megvalósítási ütemterve;

e) az ITER igazgatása és beszerzései;

f) üzemeltetés;

7.5. az ITER tanácsa által a megállapodás hatálybalépését követően elfogadandó másodlagos dokumentumok tervezete, amelyeket a tárgyaló felek jelen formájukban megerősítenek, de amelyekről egyúttal elismerik, hogy jövőbeni elfogadásukat megelőzően közösen részletesebben kidolgozhatók és továbbfejleszthetők:

a) az ITER tanácsának eljárási szabályzata;

b) a projekt forrásgazdálkodási szabályzata;

c) a személyzeti szabályzat;

d) a szervezet központjára vonatkozó megállapodás legfontosabb rendelkezései;

e) a telephelyi infrastruktúráról és szolgáltatásokról szóló megállapodás;

7.6. azon együttes nyilatkozatok szövege, amelyek révén a tárgyaló felek megerősítik politikai szándékukat az ITER projekt megvalósításával, valamint a majdani ITER-szervezet számára nyújtandó kiváltságokkal és mentességekkel kapcsolatban.

Az ITER-megállapodás és a kapcsolódó dokumentumok ismertetése

8. Az ITER-megállapodás preambulumból, 29 érdemi cikkből és két mellékletből áll.

9. A preambulum felsorolja az ITER-megállapodásban részes hét alapító Felet és egyúttal az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete (a továbbiakban: ITER-szervezet) hét alapító tagját: az Euratomot, az Amerikai Egyesült Államok kormányát, az Indiai Köztársaság kormányát, Japán kormányát, a Kínai Népköztársaságot, a Koreai Köztársaság kormányát és az Orosz Föderáció kormányát. Az Euratom tekintetében az ITER-megállapodás alkalmazandó a Bolgár Köztársaságra, Romániára és a Svájci Államszövetségre is, amelyek teljes jogú társult harmadik államként részt vesznek az Euratom fúziós programjában (ITER-megállapodás, 21. cikk).

10. Az ITER-megállapodás létrehozza az ITER-szervezetet (ITER-megállapodás, 1. cikk (1) bekezdés), és felruházza (i) nemzetközi jogi értelemben vett jogi személyiséggel, illetőleg (ii) olyan jogképességgel, amely lehetővé teszi, hogy szerződéseket kössön, dolgok felett tulajdonjogot szerezzen, azokat birtokolja és másra átruházza, felhasználási engedélyekhez jusson, és jogi eljárásokat kezdeményezzen.

11. Az ITER-szervezet központja a franciaországi St Paul-lez-Durance-ban (Bouches-du-Rhône) van; a cadarache-i telephely szervezetileg e központ alá tartozik. Ennek megfelelően a megállapodás Franciaországot „befogadó államnak”, az Euratomot „befogadó Félnek” nevezi (ITER-megállapodás, 1. cikk (2) bekezdés).

12. Az ITER-szervezet célja, hogy az ITER projekt érdekében biztosítsa és elősegítse tagjai együttműködését. A megállapodás szövege szerint az ITER projekt olyan nemzetközi vállalkozás, amelynek célja demonstrálni a fúziós energia békés célú felhasználásának tudományos és technológiai értelemben vett megvalósíthatóságát (ITER-megállapodás, 2. cikk). E cél elérése érdekében az ITER-szervezet legfontosabb feladatai: (i) megépíteni, üzemeltetni, hasznosítani és deaktiválni az ITER létesítményeit; (ii) bátorítani kiaknázásukat az ITER-szervezet tagjai által folytatott fúziósenergia-kutatási és -fejlesztési programokban részt vevő laboratóriumok, egyéb intézmények és magánszemélyek körében (ITER-megállapodás, 3. cikk); továbbá (iii) elősegíteni, hogy a közvélemény megértse és elfogadja a fúziós energiát. Feladatai ellátása során az ITER-szervezet köteles kellő figyelmet fordítani a helyi közösségekkel fenntartandó jó viszonyra.

12.1. Az ITER-szervezet feladatai módot adnak a projekt egyes szakaszainak elkülönítésére; ezeket a projekt általános megvalósítási ütemtervéről szóló egységes értelmezés[2] a következőkben határozza meg: (i) építés, (ii) üzemeltetés, (iii) deaktiváció és (iv) leszerelés. Az üzemeltetés szakaszára vonatkozóan az üzemeltetésről szóló egységes értelmezés[3] fogalmaz meg alapelveket.

12.2. Céljának elérése érdekében, az ITER tanácsának egyhangú döntésével az ITER-szervezet együttműködhet más nemzetközi szervezetekkel és intézményekkel, a megállapodásban nem részes harmadik országokkal, valamint a megállapodásban nem részes harmadik országok szervezeteivel és intézményeivel (ITER-megállapodás, 19. cikk).

13. Az ITER-megállapodás a következő intézményi és igazgatási struktúrát alakítja ki az ITER-szervezet számára.

13.1. A szervezet tagjai a megállapodás részes Felei.

13.2. Az ITER-szervezet legfőbb szerve a szervezet tagjainak képviselőit tömörítő tanács. Feladata az ITER-szervezet tevékenységének elősegítése, irányítása és felügyelete. A tanács az ITER-megállapodással összhangban bármely kérdésben, ügyben vagy témában hozhat döntéseket és fogalmazhat meg ajánlásokat (ITER-megállapodás, 6. cikk (1) és (7) bekezdés).

Néhány meghatározott esetben a tanács egyhangúlag hoz határozatot (ITER-megállapodás, 6. cikk (8) bekezdés). Minden más esetben az ITER-szervezet tagjai konszenzus elérésére törekednek. Ha konszenzus nem érhető el, a tanács a tanács eljárási szabályzatának tervezetében[4] előírt súlyozott szavazási rendszer szerint hoz határozatot (ITER-megállapodás, 6. cikk (9) és (10) bekezdés). A szavazási rendszer a tanács egyhangú döntésével kiigazítható, illetve szükség esetén módosítható (ITER-megállapodás, 6. cikk (8) bekezdés). A szavazás rendszere figyelembe veszi a tagok által nyújtott relatív hozzájárulást, és egyetlen tagnak sem biztosít meghatározó befolyást:

- az ITER építésének szakaszában: az Euratom három, minden más Fél egy-egy szavazattal rendelkezik, és a határozathozatalhoz hat támogató szavazat szükséges;

- az ITER üzemeltetésének szakaszában az Euratom hat, Japán és az USA három-három, Dél-Korea, India, Kína és Oroszország két-két szavazattal rendelkezik, és a határozathozatalhoz tizenegy támogató szavazat szükséges oly módon, hogy a támogató szavazatoknak tartalmazniuk kell az ITER-szervezet legalább négy tagjának szavazatát;

- a befogadó államban hatályos szabályozási követelményeknek való megfeleléssel összefüggő kérdések tekintetében a határozathozatalhoz a befogadó Fél támogató szavazata is szükséges.

13.3. A főigazgató az ITER-szervezet első számú vezetője és törvényes képviselője. A főigazgató mindent megtesz az ITER-szervezet igazgatása, tevékenységének elvégzése, politikáinak végrehajtása és céljának elérése érdekében. Az ITER-szervezet általános igazgatási struktúrájáról a tanács egyhangúlag, a főigazgató javaslata alapján dönt. Törvényes képviselői feladatkörében a főigazgató felel továbbá azoknak a feltételeknek a teljesítéséért, amelyeket a francia szabályozó hatóságok az ITER működési engedélyének megadásakor a nukleáris biztonság terén előírnak.

13.4. A tanács kétévente független vezetési tanácsadót kér fel, aki értékeli az ITER-szervezet tevékenységének igazgatását. Az értékelés célja annak megállapítása, hogy az ITER-szervezet igazgatása – különösen a személyzet létszámát illetően – kellően hatékony és eredményes-e. Ilyen értékelést a tanáccsal lefolytatott egyeztetést követően a főigazgató is elrendelhet (ITER-megállapodás, 18. cikk).

14. A főigazgató munkáját a személyzet segíti. A személyzet közvetlenül foglalkoztatott személyzetből és kirendelt személyzetből áll (ITER-megállapodás, 7. cikk (2) bekezdés).

A személyzetre vonatkozó, az ENSZ által kidolgozott minta szerinti felvételi és díjazási renden alapuló részletes szabályokat a személyzeti szabályzat tervezete[5] állapítja meg, amelyet a tanács egyhangúlag, a főigazgató javaslatára fogad majd el (ITER-megállapodás, 6. cikk (7) bekezdés b) pont és (8) bekezdés). A személyzeti szabályzat tervezete szerint:

- az ITER személyzete mintegy felének foglalkoztatása közvetlenül történik;

- közvetlenül foglalkoztatott személyzet tölti be azokat a munkaköröket, amelyekre vonatkozóan a befogadó államban hatályos szabályozás folyamatos szolgálatot részesít előnyben;

- a közvetlenül foglalkoztatott személyzet foglalkoztatása ötéves, meghosszabbítható szerződések alapján történik;

- a nyugdíjjogosultságot egy meghatározott járulékfizetési rendszer biztosítaná;

- az egészségügyi biztosítás, az élet- és a balesetbiztosítás nyújtása alvállalkozói szerződés alapján történik.

15. Az ITER-szervezet forrásait a tagok természetbeni és pénzbeni hozzájárulásai adják.

15.1. A tagok az ITER-szervezetnek szánt hozzájárulásukat belső ügynökségükön keresztül nyújtják. Az Euratom hozzájárulásának nyújtása belső ügynökségként egy, az Euratom-Szerződés II. címének V. fejezete alapján létrehozandó közös vállalkozás feladata lesz.

15.2. Az ITER projekt költségeinek értékelését projektszakaszok szerint „Az ITER egyes szakaszaira vonatkozó értékbecslések” című egységes értelmezés[6] tartalmazza. Az ITER egyes szakaszaira vonatkozó értékbecslések az ITER műszaki tervezésére vonatkozó megállapodás keretében az ITER Közös Központi Csoportja által elkészített értékelésen alapulnak.

15.3. A költségek Felek közötti megosztásáról „Az ITER projekt egyes szakaszaira vonatkozó költségmegosztások” című egységes értelmezés[7] rendelkezik. Az építés szakaszára vonatkozóan a Felek arról állapodtak meg, hogy az Euratom mint befogadó Fél az építési költségek 50%-át, míg a többi Fél egyenként 10%-át állja. Az Euratom hozzájárulásán belül a közösségi költségvetésre az építési költségek 40%-ánál nagyobb összeg nem hárul. A fenti általános kereten belül olyan értelmű megállapodás született, hogy első fokon (i) az Euratom az építési költségek 5/11-ét, a többi Fél egyenként 1/11-ét viseli, de (ii) ha szükséges, akkor az ITER tanácsának egyhangú döntése alapján az eredetileg becsült építési költségek 1/10-ének megfelelő további összeget nyújtanak a Felek ugyanezen költségmegosztási formula szerinti elosztásban. Az üzemeltetés, a deaktiváció és a leszerelés szakaszában a megállapodás szerint az Euratom az összes költség 34%-át, Japán és az USA egyenként 13%-át, a többi négy Fél pedig egyenként 10%-át viseli.

A 2006 végéig teljesítendő közösségi hozzájárulás az Euratom hatodik keretprogramjáról szóló tanácsi határozat II. mellékletében szereplő referenciaösszegekhez igazodik. 2007-től kezdődően a hozzájárulásnak összhangban kell lennie a következő kutatási keretprogramokra elfogadott összegekkel.

15.4. Az építés szakaszában a tagok a források döntő többségét (több mint 80%-át) természetben nyújtják, amibe az ITER-szervezethez kirendelt szakképzett személyzet is beleértendő. Az ITER megvalósításához szükséges komponensek mintegy 90 beszerzési csomagot alkotnak, amelyeket a beszerzések elosztásáról szóló egységes értelmezés[8] ír le részletesen és rendel hozzá az ITER-szervezet leendő tagjaihoz. A természetben nyújtandó komponensek beszerzése az adott komponens rendelkezésre bocsátásáért felelős tag feladata, amely ennek érdekében belső ügynökségén keresztül jár el. Abból, ahogyan a hét tag a komponensek szállításában közreműködik, az következik, hogy az ITER-szervezet és tagjai az ITER létesítményeinek építése során nagymértékben egymásra lesznek utalva. Annak érdekében, hogy az ITER projekttel kapcsolatos általános felelősségi körének megfelelhessen, az ITER-szervezet nem csupán a cadarache-i központban végzi tevékenységét, hanem az egyes tagok területén kirendeltségeket hoz létre (ITER-megállapodás, 13. cikk). A központi egység irányítja a projekt megvalósítását és viseli a felelősséget az ITER létesítményeinek tervezéséért, integrálásáért és kapcsolataiért, valamint az üzemeltetés és a hasznosítás előkészítéséért. A kirendeltségek az egyes tagok belső ügynöksége által végzett beszerzéseket felügyelik. Gondoskodnak a minőségbiztosításról, és a belső ügynökségekkel egyeztetve kezelik az ütemterv szükséges módosításait és a természetbeni hozzájárulással összefüggő egyéb kiigazításokat. A beszerzések igazgatásához az ITER igazgatásáról és beszerzéseiről szóló egységes értelmezés[9] ad útmutatást.

15.5. Az ITER-szervezet hatékony és eredményes pénzgazdálkodásának biztosítása érdekében az ITER-megállapodás úgy rendelkezik, hogy a tanács egyhangúlag elfogadja a projekt forrásgazdálkodási szabályzatát (ITER-megállapodás, 9. cikk), amelynek tervezetét[10] a tárgyaló felek elkészítették. A megállapodás úgy rendelkezik továbbá, hogy az ITER-szervezet éves beszámolójának ellenőrzése céljából létre kell hozni egy pénzügyi ellenőrző tanácsot (ITER-megállapodás, 17. cikk).

16. Az ITER-megállapodás rendelkezést tartalmaz az ismeretekről és a szellemi tulajdonról, amelyet a megállapodás melléklete fejt ki részletesen. A szabályok azon az elven nyugszanak, hogy a létrejövő ismereteket és szellemi tulajdont a lehető legszélesebb körben terjeszteni kell, továbbá az ITER-szervezet tagjai körében gondoskodni kell az egyenlő, diszkriminációtól mentes bánásmódról.

17. Az ITER-megállapodás részletes előírásokat tartalmaz az Euratom mint befogadó Fél által nyújtandó telephelyről (ITER-megállapodás, 11. cikk és a telephelyi infrastruktúráról és szolgáltatásokról szóló melléklet), amelyek alapján az Euratomnak az ITER-szervezet rendelkezésére kell bocsátania vagy bocsáttatnia az ITER projekt megvalósításához szükséges telephelyi infrastruktúrát és szolgáltatásokat. Az Euratom a telephelyi infrastruktúra és szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos feladatok ellátására maga helyett más jogalanyt jelölhet ki. A tervek szerint e rendelkezések alapján az ITER-szervezet és az Agence ITER-France (az Euratom nevében e feladatkörben eljáró szerv) köt majd megállapodást[11] a telephelyi infrastruktúra és szolgáltatások nyújtásáról.

18. Az ITER-szervezet, főigazgatója és személyzete, valamint a tagjai által a tanácsba delegált képviselők valamennyi tag területén élvezik mindazokat a kiváltságokat és mentességeket, amelyek feladataik ellátásához szükségesek (ITER-megállapodás, 12. cikk (1) és (2) bekezdés). Amint arról a Felek által a kiváltságokról és a mentességekről tett együttes nyilatkozat[12] rendelkezik, az USA a nemzetközi szervezetek mentességeiről szóló saját törvénye és egyéb hatályos hazai törvényei és rendeletei szerint, míg a többi alapító Fél és minden később csatlakozó Fél a kiváltságokról és mentességekről szóló megállapodás szerint nyújt kiváltságokat és mentességeket az ITER-szervezet részére. A kiváltságok és a mentességek alkalmazására irányadó részletes szabályok megállapítása érdekében az ITER-szervezet és a befogadó állam, illetve az ITER-szervezet és a kirendeltségeket befogadó államok megállapodást vagy megegyezést kötnek a szervezet központjára, illetve a kirendeltségekre vonatkozóan. A tárgyaló felek meghatározták a szervezet központjára vonatkozó megállapodás legfontosabb rendelkezéseit,[13] amelyeket az ITER-szervezet létrehozását követően részletesebben is ki kell dolgozni.

Az ITER-megállapodás előírja a Felek számára, hogy értesítsék a letéteményest, amikor életbe léptették a kiváltságokat és a mentességeket (ITER-megállapodás, 12. cikk (5) bekezdés). Feltéve, hogy a kiváltságokról és a mentességekről szóló értesítést valamennyi Féltől megkapta, a letéteményes az ITER tanácsának első ülését az ITER-megállapodás hatálybalépését követően legkésőbb három hónappal összehívja (ITER-megállapodás, 6. cikk (2) bekezdés).

19. Az ITER létesítményei a francia jog szerint installation nucléaire de base -nak minősülnek. Ez a besorolás a befogadó állam számára a biztonsággal és az engedélyezéssel összefüggésben lényeges. Magával vonja, hogy az ITER-szervezetnek tiszteletben kell tartania a befogadó államban a köz- és munkaegészségügy és -biztonság, a nukleáris biztonság, a sugárvédelem, az engedélyezés, a nukleáris anyagok, a környezetvédelem és a szándékos bűncselekmények elleni védelem tekintetében alkalmazandó nemzeti törvényeket és rendeleteket (ITER-megállapodás, 14. cikk). Az ITER-szervezet, a főigazgató és a személyzet a megállapodás 12. cikkében biztosított kiváltságokra és mentességekre hivatkozva sem egészében, sem részben nem mentesülhet a 14. cikkben említett törvényekből és rendeletekből fakadó kötelezettségek teljesítése alól.

20. A megállapodás 15. cikke rendelkezik az ITER-szervezet szerződéses és szerződésen kívüli kárfelelősségéről. Az ITER-szervezettel fennálló tagsági jogviszony nem vonja magával a tagoknak az ITER-szervezet cselekményeivel, mulasztásaival vagy kötelezettségeivel összefüggő kárfelelősségét. Ha az ITER-szervezet által a felelősségi jogviszony alapján nyújtandó kártérítés költségei meghaladják az ITER-szervezet rendelkezésére álló pénzeszközöket, akkor az ITER-szervezet minden tagjával egyeztetni kell annak érdekében, hogy a szervezet teljesíthesse kárfelelősségi kötelezettségét.

21. Az ITER-megállapodás egy alap létrehozásáról rendelkezik az ITER létesítményei leszerelésének céljára. Az ITER-szervezet tagjai a leszerelésre létrehozott alaphoz az ITER projekt üzemeltetési szakaszához nyújtott hozzájárulásuk arányában járulnak hozzá. Az ötéves deaktiválási szakasz végén az ITER-szervezet a leszerelés céljára átadja a befogadó államnak a leszerelésre létrehozott alapot és az ITER létesítményeit; ettől fogva a befogadó állam felel az ITER létesítményeiért és leszerelésükért (ITER-megállapodás, 16. cikk).

22. A magfúzió folyamatában nem vesznek részt hasadó anyagok, ezért nem kell alkalmazni az atomsorompó-szerződést. Egyes, az ITER projekt megvalósítása során felhasználandó technológiák azonban lehetőséget adnak a kettős felhasználásra. Ennek megfelelően az ITER-megállapodás rendelkezik a békés felhasználásról és a non-proliferációról, és kimondja, hogy a megállapodás alapján létrejött vagy kapott valamennyi anyag, berendezés és technológia csakis békés célra használható, és az ITER tanácsa a békés felhasználást és a non-proliferációt támogató politika kialakítása érdekében köteles kapcsolatba lépni a megfelelő nemzetközi fórumokkal (ITER-megállapodás, 20. cikk).

23. Az ITER-megállapodás és esetleges módosításai harminc nappal azt követően lépnek hatályba, hogy a Felek letétbe helyezték a megerősítő, elfogadó, illetve jóváhagyó okiratokat (ITER-megállapodás, 22. és 28. cikk). A letéteményes a NAÜ főigazgatója, aki köteles értesíteni az aláíró és a csatlakozó államokat és nemzetközi szervezeteket a Felek által tett értesítésekről, illetőleg a hatálybalépési, felmondási és megszűnési időpontokról (ITER-megállapodás, 29. cikk).

24. Az ITER-megállapodás időtartama harmincöt év, amelyet az ITER tanácsa egyhangú döntéssel legfeljebb tíz évvel meghosszabbíthat anélkül, hogy az ITER-megállapodást módosítani kellene (ITER-megállapodás, 24. cikk). Az ITER tanácsa a meghosszabbításról csak úgy dönthet, ha ezzel nem módosul az ITER-szervezet tevékenységének természete, sem a tagok pénzügyi hozzájárulásának rendje. Az ITER tanácsa a megállapodás megszűnésének tervezett időpontját hat évvel a megszűnés előtt visszaigazolja, és dönt a deaktivációval kapcsolatos teendőkről és a szervezet feloszlatásáról.

25. Az ITER-megállapodást a felek közösen megszüntethetik, feltéve, hogy kellő időt hagynak az ITER deaktiválására, és gondoskodnak a leszereléshez szükséges pénzeszközökről (ITER-megállapodás, 24. cikk (6) bekezdés). A befogadó fél kivételével az ITER-megállapodást bármely fél felmondhatja, de csak a hatálybalépést követő első tíz évet követően. A felmondás nem érinti a felmondó Fél kötelezettségét, hogy hozzájáruljon az ITER létesítményeinek építési költségeihez (ITER-megállapodás, 26. cikk).

26. Az ITER tanácsának egyhangú döntésével az ITER-megállapodáshoz bármely állam vagy nemzetközi szervezet csatlakozhat (ITER-megállapodás, 23. cikk). A csatlakozás feltételeit az ITER tanácsa állapítja meg.

27. Az ITER-megállapodás 25. cikke úgy rendelkezik, hogy jogvita esetén a vita rendezése céljából a Felek közvetítő bevonásáról vagy egyéb eljárásról állapodnak meg.

28. Annak érdekében, hogy az ITER projekttel összefüggő tevékenységeket már az ITER-megállapodás hatálybalépése előtt meg lehessen kezdeni, a tárgyaló felek az ITER-megállapodással egyidőben történő aláírásra előkészítették az ITER-megállapodás ideiglenes alkalmazásáról szóló megegyezést.[14]

Költségvetési vonatkozások

29. Az Euratom részéről az ITER-szervezetnek szánt pénzügyi hozzájárulást az Euratom egy, az Euratom-Szerződés II. címének V. fejezete alapján létrehozandó közös vállalkozáson keresztül fogja nyújtani. Az ITER-megállapodás megkötésének költségvetési vonatkozásait a közös vállalkozás létrehozásáról szóló tanácsi határozat javaslata[15] tartalmazza.

Javasolt döntés

30. A Bizottság azt javasolja, hogy:

- az Euratom-Szerződés 101. cikkének második bekezdése alapján a Tanács fogadja el az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló megállapodás, az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló megállapodás ideiglenes alkalmazásáról szóló megegyezés, valamint az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetét megillető kiváltságokról és mentességekről szóló megállapodás Bizottság általi megkötéséről szóló mellékelt határozatot.

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló megállapodás, az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló megállapodás ideiglenes alkalmazásáról szóló megegyezés, valamint az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetét megillető kiváltságokról és mentességekről szóló megállapodás Bizottság általi megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikkének második bekezdésére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösségnek (Euratom) az Európai Kutatási Térség létrehozását előmozdító, hatodik nukleáris kutatási és képzési keretprogramjáról (2002–2006) szóló 2002/668/Euratom tanácsi határozatra,[16] valamint a nukleáris kutatási és képzési egyedi (Euratom) program (2002–2006) elfogadásáról szóló 2002/837/Euratom tanácsi határozatra,[17]

tekintettel a Bizottság javaslatára,[18]

mivel:

(1) A Bizottság a 2002. május 27-i, a 2003. november 26-i és a 2004. november 26-i tanácsi határozattal módosított, 2000. november 16-i tanácsi irányelvekkel összhangban tárgyalásokat folytatott az Amerikai Egyesült Államok kormányával, az Indiai Köztársaság kormányával, Japán kormányával, a Kínai Népköztársaság kormányával, a Koreai Köztársaság kormányával és az Orosz Föderáció kormányával az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló megállapodásra, valamint a megállapodás ideiglenes alkalmazásáról szóló megegyezésre vonatkozóan.

(2) Ezzel összefüggésben a Bizottság a tanácsi irányelvekkel összhangban tárgyalásokat folytatott továbbá az Indiai Köztársaság kormányával, Japán kormányával, a Kínai Népköztársaság kormányával, a Koreai Köztársaság kormányával és az Orosz Föderáció kormányával az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetét megillető kiváltságokról és mentességekről szóló megállapodásra vonatkozóan.

(3) Az ITER-ről tárgyaló hét fél képviselője 2006. április 1-jén elfogadta az ITER projekt közös megvalósítására irányuló tárgyalások zárójelentését, amely tanúsítja a tárgyalás lezárását, hivatkozik valamennyi fél azon nyilatkozatára, hogy szándékában áll megkötni a megállapodást, rögzíti azokat az egységes értelmezéseket, amelyeket a felek a tárgyalások lezárásakor magukénak vallottak, és tartalmazza a megállapodás ideiglenes alkalmazásáról szóló megegyezés tervezetét. Ugyanezzel az alkalommal az Euratom, az Indiai Köztársaság kormánya, Japán kormánya, a Kínai Népköztársaság kormánya, a Koreai Köztársaság kormánya és az Orosz Föderáció kormánya képviselője elfogadta az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetét megillető kiváltságokról és mentességekről szóló megállapodásra irányuló tárgyalások zárójelentését.

(4) Az ITER tárgyában 2006. május 24-én, Brüsszelben tartott miniszteri találkozó alkalmával az ITER-tárgyalásokon részt vevő hét fél képviselői együttes nyilatkozatot írtak alá a megvalósításról, amelyben megerősítette azt a szándékát, hogy közösen megvalósítja az ITER-t, és alkalmazza az ITER projekt közös megvalósítására irányuló tárgyalások fent említett zárójelentésében meghatározott közös értelmezéseket.

(5) Az ITER tárgyában 2006. május 24-én, Brüsszelben tartott miniszteri találkozó alkalmával az ITER-tárgyalásokon részt vevő hét fél képviselője együttes nyilatkozatot írt alá a kiváltságokról és a mentességekről, amelyben az USA kifejezte azon szándékát, hogy az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetnek a nemzetközi szervezetek mentességeiről szóló saját törvénye szerint ad kiváltságokat és mentességeket, míg a többi hat tárgyaló fél kifejezte azon szándékát, hogy az ITER-szervezetnek az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetét megillető kiváltságokról és mentességekről szóló megállapodás alapján ad kiváltságokat és mentességeket.

(6) Jóvá kell hagyni az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló megállapodás, az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló megállapodás ideiglenes alkalmazásáról szóló megegyezés, valamint az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetét megillető kiváltságokról és mentességekről szóló megállapodás Bizottság általi megkötését,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

1. A Tanács jóváhagyja az Európai Atomenergia-közösség, az Amerikai Egyesült Államok kormánya, az Indiai Köztársaság kormánya, Japán kormánya, a Kínai Népköztársaság kormánya, a Koreai Köztársaság kormánya és az Orosz Föderáció kormánya között létrejött, az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló megállapodásnak (a továbbiakban: ITER-megállapodás) a Bizottság által, az Európai Atomenergia-közösség részéről és nevében történő megkötését.

2. Az ITER-megállapodás szövegét e határozat I. melléklete tartalmazza.

2. cikk

1. A Tanács jóváhagyja az Európai Atomenergia-közösség, az Amerikai Egyesült Államok kormánya, az Indiai Köztársaság kormánya, Japán kormánya, a Kínai Népköztársaság kormánya, a Koreai Köztársaság kormánya és az Orosz Föderáció kormánya között létrejött, az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló megállapodás ideiglenes alkalmazásáról szóló megegyezésnek a Bizottság által, az Európai Atomenergia-közösség részéről és nevében történő megkötését.

2. Az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról szóló megállapodás ideiglenes alkalmazásáról szóló megegyezés szövegét e határozat II. melléklete tartalmazza.

3. cikk

1. A Tanács jóváhagyja az Európai Atomenergia-közösség, az Indiai Köztársaság kormánya, Japán kormánya, a Kínai Népköztársaság kormánya, a Koreai Köztársaság kormánya és az Orosz Föderáció kormánya között létrejött, az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetét megillető kiváltságokról és mentességekről szóló megállapodásnak a Bizottság által, az Európai Atomenergia-közösség részéről és nevében történő megkötését.

2. Az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetét megillető kiváltságokról és mentességekről szóló megállapodás szövegét e határozat III. melléklete tartalmazza.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

A tanácsi határozat tervezetének I. melléklete Végleges tervezet Megállapodás az ITER projekt közös megvalósítása érdekében az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozásáról

Tartalomjegyzék

Preambulum

1. cikk Az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozása

2. cikk Az ITER Szervezete célja

3. cikk Az ITER Szervezete feladatai

4. cikk Az ITER Szervezete tagjai

5. cikk Jogi személyiség

6. cikk Tanács

7. cikk A főigazgató és a személyzet

8. cikk Az ITER Szervezete forrásai

9. cikk A projekt forrásgazdálkodási szabályzata

10. cikk Ismeretterjesztés és szellemi tulajdon

11. cikk Telephely nyújtása

12. cikk Kiváltságok és mentességek

13. cikk Kirendeltségek

14. cikk Közegészségügy, közbiztonság, engedélyezés és környezetvédelem

15. cikk Felelősség

16. cikk Leszerelés

17. cikk Pénzügyi ellenőrzés

18. cikk Az igazgatás értékelése

19. cikk Nemzetközi együttműködés

20. cikk Békés felhasználás és non-proliferáció

21. cikk A megállapodás alkalmazása az Euratomra

22. cikk Hatálybalépés

23. cikk Csatlakozás

24. cikk Időbeli hatály és megszűnés

25. cikk Vitarendezés

26. cikk Felmondás

27. cikk Mellékletek

28. cikk Módosítás

29. cikk Letéteményes

Preambulum

Az Európai Atomenergia-közösség (a továbbiakban: Euratom), az Amerikai Egyesült Államok kormánya, az Indiai Köztársaság kormánya, Japán kormánya, a Kínai Népköztársaság kormánya, a Koreai Köztársaság kormánya és az Orosz Föderáció kormánya,

EMLÉKEZTETVE arra, hogy a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség (a továbbiakban: NAÜ) égisze alatt az ITER műszaki tervezése keretében végzett tevékenységek eredményeképpen a Felek rendelkezésére áll egy, a magfúzió energiaforrásként való felhasználásának megvalósíthatóságát demonstrálni hivatott kutatási létesítmény teljes, részletes és teljes mértékben integrált műszaki terve,

HANGSÚLYOZVA a fúziós energiában mint gyakorlatilag korlátlan, környezeti szempontból elfogadható és gazdaságilag versenyképes energiaforrásban rejlő hosszú távú lehetőségeket,

MEGGYŐZŐDVE arról, hogy az ITER a következő fontos lépés a fúziós energia fejlesztése felé megteendő úton, valamint arról, hogy a fúziós energia területén folytatott kutatás-fejlesztés eddigi eredményeinek ismeretében eljött az idő az ITER projekt megvalósításának megkezdésére,

TEKINTETTEL az ITER-re irányuló tárgyalásokon részt vevő Felek képviselőinek az ITER tárgyában 2005. június 28-án, Moszkvában tartott miniszteri találkozó alkalmával tett együttes nyilatkozatára,

TUDATÁBAN annak, hogy a világ vezetőinek részvételével a fenntartható fejlődésről 2002-ben tartott csúcsértekezlet felszólította a kormányokat, hogy segítsék elő a különböző energetikai technológiák, különösen a megújuló energiaforrások, az energiahatékonyság és a korszerű energetikai technológiák területén folytatott kutatás és fejlesztés fokozását,

HANGSÚLYOZVA az ITER projekt közös megvalósításának fontosságát a fúziós energia békés célú felhasználásának tudományos és technológiai értelemben vett megvalósíthatósága demonstrálásában, valamint a fiatal nemzedékek magfúzió iránti érdeklődésének felkeltésében,

AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete az ITER projekt általános célkitűzéseinek valóra váltására egy tudományos és technológiai célok köré szervezett, a Felek vezető kutatóinak részvételével végrehajtott közös nemzetközi kutatási program keretében törekedjen,

HANGSÚLYOZVA az ITER létesítményeivel kapcsolatban az építés, az üzemeltetés, a hasznosítás, a deaktiváció és a leszerelés biztonságos és megbízható végrehajtásának fontosságát a magfúzió mint energiaforrás biztonságosságának demonstrálása és társadalmi elfogadásának előmozdítása érdekében,

MEGERŐSÍTVE a valódi partnerség fontosságát e hosszú távú és nagyszabású projekt megvalósításában, a fúziós energia kutatása és fejlesztése céljából,

TUDATÁBAN annak, hogy míg a fúziós energia kutatása céljából a Felek egyenlően osztoznak a tudományos és a technológiai eredményekből, a projekt megvalósításával kapcsolatos más előnyökből a Felek méltányossági alapon részesednek,

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy e vállalkozásukban folytassák a NAÜ-vel folytatott gyümölcsöző együttműködést,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete létrehozása

(1) A Felek létrehozzák az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetét (a továbbiakban: ITER Szervezete).

(2) Az ITER Szervezete központját (a továbbiakban: központ) a franciaországi St Paul-lez-Durance-ban (Bouches-du-Rhône) kell kialakítani. E megállapodás alkalmazásában „befogadó Fél”: az Euratom, „befogadó állam”: Franciaország.

2. cikk

Az ITER Szervezete célja

Az ITER Szervezete célja, hogy megalapozza és elősegítse a 4. cikkben meghatározott tagok (a továbbiakban: tagok) között az ITER projekttel – egy olyan nemzetközi projekttel, amelynek célja a fúziós energia békés célú felhasználásának, ennek alapvető részeként a fenntartható fúziós villamosenergia-termelés tudományos és technológiai értelemben vett megvalósíthatóságának demonstrálása – összefüggésben folytatott együttműködést.

3. cikk

Az ITER Szervezete feladatai

(1) Az ITER Szervezete:

a) az ITER műszaki tervezéséről szóló zárójelentésben (ITER EDA Documentation Series No. 21), valamint az e megállapodás alapján szükség szerint később elfogadandó kiegészítő műszaki dokumentumokban bemutatott műszaki célkitűzésekkel és általános tervvel összhangban megépíti, üzemelteti, hasznosítja és deaktiválja az ITER létesítményeit, továbbá gondoskodik az ITER létesítményeinek leszereléséről;

b) a tagok fúziós energiára vonatkozó kutatási és fejlesztési programjaiban részt vevő laboratóriumok, egyéb intézmények és magánszemélyek körében bátorítja az ITER létesítményeinek kiaknázását;

c) elősegíti, hogy a közvélemény megértse és elfogadja a fúziós energiát; továbbá

d) e megállapodással összhangban egyéb, célja eléréséhez szükséges tevékenységet végez.

(2) Feladatai ellátása során az ITER Szervezete különös figyelmet fordít a helyi közösségekkel fenntartandó jó viszonyra.

4. cikk

Az ITER Szervezete tagjai

Az ITER Szervezete tagjai e megállapodás részes Felei.

5. cikk

Jogi személyiség

(1) Az ITER Szervezete nemzetközi jogi értelemben jogi személy, és ebből eredően jogosult államokkal és/vagy nemzetközi szervezetekkel megállapodásokat kötni.

(2) Az ITER Szervezete a tagjai területén jogi személynek minősül, és kellő jogképességgel rendelkezik:

a) szerződések kötéséhez;

b) tulajdon megszerzéséhez, birtoklásához és elidegenítéséhez;

c) felhasználási engedélyekhez jutáshoz; valamint

d) jogi eljárások kezdeményezéséhez.

6. cikk

Tanács

(1) Az ITER Szervezete legfőbb szerve a tagok képviselőiből álló tanács. A tanácsba a tagok egyenként legfeljebb négy képviselőt küldenek.

(2) Feltéve, hogy a 12. cikk (5) bekezdésében előírt értesítést valamennyi Féltől megkapta, a 29. cikkben meghatározott letéteményes (a továbbiakban: letéteményes) e megállapodás hatálybalépését követően legkésőbb három hónappal összehívja a tanács első ülését.

(3) A tanács a tagjai közül elnököt és alelnököt választ, akiknek megbízatása egy évre szól, és akik legfeljebb három ízben, összességében legfeljebb négy évre szóló megbízatással újraválaszthatók.

(4) A tanács egyhangúlag elfogadja eljárási szabályzatát.

(5) Ha másként nem dönt, a tanács évente kétszer ülésezik. A tanács az ITER Szervezete bármely tagja vagy a főigazgató kérésére határozhat rendkívüli ülés összehívásáról. Ha a tanács másként nem dönt, a tanács üléseit a központban kell tartani.

(6) A tanács szükség esetén határozhat miniszteri szintű ülés összehívásáról.

(7) A tanács e megállapodással összhangban elősegíti, irányítja és felügyeli az ITER Szervezete által célja elérése érdekében folytatott tevékenységet. A tanács jogosult bármely, e megállapodással kapcsolatos kérdésben, ügyben vagy témában döntéseket hozni és ajánlásokat megfogalmazni. A tanács különösen:

a) dönt a főigazgató kinevezéséről, helyére új főigazgató kinevezéséről és a főigazgató megbízatásának meghosszabbításáról;

b) a főigazgató javaslata alapján elfogadja és szükség szerint módosítja az ITER Szervezete személyzeti szabályzatát és a projekt forrásgazdálkodási szabályzatát;

c) a főigazgató javaslata alapján dönt az ITER Szervezete általános igazgatási struktúrájáról és a személyzet létszámáról;

d) a főigazgató javaslata alapján kinevezi a vezető tisztségviselőket;

e) kinevezi a 17. cikkben előírt pénzügyi ellenőrző tanács tagjait;

f) a 18. cikkel összhangban dönt az ITER Szervezete igazgatásának értékelésére vonatkozó alapelvekről, és az értékelés céljára vezetési tanácsadót jelöl ki;

g) a főigazgató javaslata alapján dönt az ITER projekt egyes szakaszainak teljes költségvetéséről és a j) pontban említett éves kiigazítások céljára a kiigazítás megengedett mértékéről, továbbá a 9. cikkel összhangban jóváhagyja az ITER kezdeti projekttervét és forrásigénybecslését;

h) jóváhagyja az általános költségmegosztás módosításait;

i) az érintett tagok hozzájárulásával, az általános költségmegosztás módosítása nélkül jóváhagyja a beszerzések elosztásának módosításait;

j) jóváhagyja az ITER projekttervének és forrásigénybecslésének éves kiigazításait, és ennek megfelelően jóváhagyja az éves programot és elfogadja az ITER Szervezete éves költségvetését;

k) jóváhagyja az ITER Szervezete éves beszámolóját;

l) elfogadja az éves jelentéseket;

m) szükség szerint elfogadja a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett kiegészítő műszaki dokumentumokat;

n) szükség szerint létrehozza a tanács alárendelt szerveit;

o) jóváhagyja a 19. cikkel összhangban létrejött nemzetközi együttműködési megállapodások és megegyezések megkötését;

p) dönt földtulajdon és ingatlannal kapcsolatos egyéb jogok szerzéséről, értékesítéséről és elzálogosításáról;

q) a főigazgató javaslata alapján, a 10. cikkel összhangban szabályokat fogad el a szellemi tulajdon kezelésére és az ismeretterjesztésre vonatkozóan;

r) a főigazgató javaslata alapján, az érintett tagok hozzájárulásával, a 13. cikkel összhangban dönt a kirendeltségek létrehozásáról. A tanács rendszeres jelleggel köteles felülvizsgálni a létrehozott kirendeltségek fenntartásának szükségességét;

s) a főigazgató javaslata alapján jóváhagyja az ITER Szervezete és az ITER Szervezete központját és kirendeltségeit befogadó tagok, illetve államok közötti jogviszonyt szabályozó megállapodásokat és megegyezéseket;

t) a főigazgató javaslata alapján jóváhagyja a tagok által folytatott magfúzió-kutatási programok közötti, valamint a tagok által folytatott magfúzió-kutatási programok és az ITER Szervezete közötti együttműködés előmozdítása érdekében tett erőfeszítéseket;

u) a 23. cikkel összhangban dönt államok vagy nemzetközi szervezetek e megállapodáshoz történő csatlakozásáról;

v) a 28. cikkel összhangban ajánlásokat tesz a Feleknek e megállapodás módosítására;

w) dönt kölcsönök nyújtásáról vagy felvételéről, valamint ezekkel kapcsolatban kezesség vállalásáról, garancia, biztosíték vagy óvadék nyújtásáról;

x) a 20. cikkel összhangban dönt arról, hogy meghatározott anyagokat, berendezéseket vagy technológiákat az ellenőrzési jegyzékekbe való felvétel céljából az exportellenőrző fórumok figyelmébe ajánljon-e, és politikát dolgoz ki a békés célú felhasználásról és a non-proliferációról;

y) jóváhagyja a 15. cikkben említett, a kártérítés nyújtására vonatkozó szabályokat; valamint

z) a 12. cikk (3) bekezdésével összhangban dönt a mentességek felfüggesztéséről, továbbá gyakorolja mindazokat a jogköröket, amelyek az ITER Szervezete céljai eléréséhez vagy feladatai ellátásához e megállapodással összhangban szükségesek.

(8) A tanács a (7) bekezdés a), b), c), g), h), o), u), v), w), x), y) és z) pontjában előírt feladatokkal kapcsolatban, valamint a (10) bekezdésben előírt súlyozásos szavazási rendszerről egyhangúlag határoz.

(9) A (8) bekezdésben fel nem sorolt kérdésekben a tagok minden tőlük telhetőt megtesznek a konszenzus elérésére. Ha konszenzus nem érhető el, a tanács a kérdésről a (10) bekezdésben előírt súlyozásos szavazási rendszer alapján határoz. A 14. cikkel összefüggő kérdésekben a határozathozatalhoz az is szükséges, hogy a támogató szavazatok tartalmazzák a befogadó Fél szavazatát.

(10) A tagok szavazati súlyait az ITER Szervezetének nyújtott hozzájárulásaik alapján kell meghatározni. A súlyozásos szavazási rendszerről, amely a szavazatok megoszlását és a határozathozatal szabályait egyaránt tartalmazza, a tanács eljárási szabályzatában kell rendelkezni.

7. cikk

A főigazgató és a személyzet

(1) A főigazgató az ITER Szervezete első számú vezetője és az annak nevében eljáró törvényes képviselő. A főigazgató e megállapodással és a tanács határozataival összhangban végzi feladatait, és kötelezettségei teljesítéséről a tanács előtt felel.

(2) A főigazgató munkáját a személyzet segíti. A személyzet az ITER Szervezete által közvetlenül foglalkoztatott személyzetből és a tagok által kirendelt személyzetből áll.

(3) A főigazgató kinevezése öt évre szól. A főigazgató megbízatása egy ízben, legfeljebb további öt évre meghosszabbítható.

(4) A főigazgató mindent megtesz az ITER-szervezet igazgatása, tevékenységének elvégzése, politikáinak végrehajtása és céljának elérése érdekében. A főigazgató különösen:

a) elkészíti és a tanács elé terjeszti:

- az ITER projekt egyes szakaszaihoz tartozó teljes költségvetést, valamint a kiigazítások megengedett mértékét;

- az ITER projekttervét és forrásigénybecslését, valamint ezek éves kiigazításait;

- az elfogadott teljes költségvetés keretei között az éves költségvetést, beleértve az éves hozzájárulások mértékét is, valamint az éves beszámolót;

- a vezető tisztségviselők kinevezésére és az ITER Szervezete általános igazgatási struktúrájára vonatkozó javaslatokat;

- a személyzeti szabályzatot;

- a projekt forrásgazdálkodási szabályzatát; valamint

- az éves jelentéseket;

b) kinevezi, vezeti és felügyeli a személyzet tagjait;

c) felel a biztonságért, és megtesz minden szükséges szervezeti intézkedést a 14. cikkben említett törvények és rendeletek betartása érdekében;

d) szükség szerint a befogadó állammal együttműködve eljár az ITER létesítményei megépítéséhez, üzemeltetéséhez és hasznosításához szükséges engedélyek beszerzése érdekében;

e) elősegíti a tagok által folytatott magfúzió-kutatási programok közötti, valamint a tagok által folytatott magfúzió-kutatási programok és az ITER Szervezete közötti együttműködést;

f) gondoskodik az ITER Szervezete által való felhasználásra beszerzett alkatrészek és rendszerek minőségéről és alkalmasságáról;

g) szükség szerint a tanács elé terjeszti a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett kiegészítő műszaki dokumentumokat;

h) a tanács előzetes jóváhagyásával, a 19. cikkel összhangban nemzetközi együttműködési megállapodásokat és megegyezéseket köt, és felügyeli azok végrehajtását;

i) előkészíti a tanács üléseit;

j) a tanács kérésére segíti a tanács alárendelt szerveit feladataik ellátásában; valamint

k) az időütemezés, az eredmények és a minőség tekintetében felügyeli és ellenőrzi az éves programok végrehajtását, és jóváhagyja a teljesített feladatokat.

(5) Ha a tanács másként nem dönt, a főigazgató részt vesz a tanács ülésein.

(6) A 14. cikk sérelme nélkül a főigazgató és a személyzet az ITER Szervezete tekintetében kizárólag nemzetközi jellegű kötelezettségekkel rendelkezhet. Feladataik ellátása során az ITER Szervezetén kívül sem kormányoktól, sem más szervektől nem kérhetnek és nem fogadhatnak el utasításokat. A tagok kötelesek tiszteletben tartani a főigazgató és a személyzet kötelezettségeinek nemzetközi jellegét, és feladataik ellátásával összefüggésben nem törekedhetnek befolyásolásukra.

(7) A személyzet támogatja a főigazgatót feladatai ellátásában, és tevékenységét a főigazgató vezetésével végzi.

(8) A főigazgató a személyzet tagjait a személyzeti szabályzattal összhangban nevezi ki.

(9) A személyzet tagjai legfeljebb öt évre nevezhetők ki.

(10) Az ITER Szervezete személyzetét az ITER Szervezete tevékenységének elvégzéséhez szükséges tudományos, műszaki vagy igazgatási szakképzettséggel rendelkező személyek köréből kell kiválasztani.

(11) A személyzet tagjait képzettségük alapján, az álláshelyek tagok közötti, hozzájárulásuknak megfelelő elosztása figyelembevételével kell kinevezni.

(12) E megállapodással és a vonatkozó jogszabályi rendelkezésekkel összhangban a tagok személyzetet rendelhetnek ki és vendégkutatókat küldhetnek az ITER Szervezetébe.

8. cikk

Az ITER Szervezete forrásai

(1) Az ITER Szervezete forrásai a következőkből állnak:

a) „Az ITER megépítésére, üzemeltetésére, deaktivációjára és leszerelésére vonatkozó értékbecslések, valamint a Felek hozzájárulásainak formája” című dokumentumban meghatározott természetbeni hozzájárulásokból, amelyek (i) a közösen elfogadott műszaki leírásoknak megfelelően meghatározott alkatrészekből, berendezésekből, anyagokból és egyéb árukból és szolgáltatásokból, továbbá (ii) a tagok által kirendelt személyzetből tevődnek össze;

b) a tagok által az ITER Szervezete költségvetéséhez nyújtott, „Az ITER megépítésére, üzemeltetésére, deaktivációjára és leszerelésére vonatkozó értékbecslések, valamint a Felek hozzájárulásainak formája” című dokumentumban meghatározott pénzbeni hozzájárulásokból (a továbbiakban: készpénzben nyújtott hozzájárulás);

c) a tanács által jóváhagyott korlátozásokkal és feltételekkel pénzben és természetben elfogadott kiegészítő forrásokból.

(2) A tagok a megállapodás időtartama alatt „Az ITER megépítésére, üzemeltetésére, deaktivációjára és leszerelésére vonatkozó értékbecslések, valamint a Felek hozzájárulásainak formája” és „Az ITER projekt egyes szakaszaira vonatkozó költségmegosztások” című dokumentumokban meghatározott hozzájárulást nyújtják.

(3) Az ITER Szervezete forrásai kizárólag a 2. és a 3. cikkel összhangban, az ITER Szervezete céljának elérése és feladatainak ellátása érdekében használhatók fel.

(4) Ha a tanáccsal eltérően nem állapodnak meg, az egyes tagok az ITER Szervezetének saját, e célra alkalmas jogalanyukon (a továbbiakban: belső ügynökség) keresztül nyújtják hozzájárulásukat. Nem szükséges a tanács jóváhagyása a tagok által pénzben, közvetlenül az ITER Szervezetének nyújtott hozzájáruláshoz.

9. cikk

A projekt forrásgazdálkodási szabályzata

(1) A projekt forrásgazdálkodási szabályzatának célja az ITER Szervezete szabályszerű és eredményes pénzgazdálkodásának biztosítása. E szabályzat tartalmazza a legfontosabb szabályokat többek között:

a) a költségvetési évről;

b) az ITER Szervezete által a könyvelés, a költségvetés és a források értékének meghatározása céljára alkalmazandó elszámolási egységről és pénznemről;

c) az ITER projekttervének és forrásigénybecslésének formájáról és felépítéséről;

d) az éves költségvetés elkészítésével és elfogadásával, valamint az éves költségvetés és a belső pénzügyi ellenőrzés végrehajtásával kapcsolatos eljárásokról;

e) a tagok által nyújtandó hozzájárulásokról;

f) a szerződések odaítéléséről;

g) a hozzájárulások kezeléséről; valamint

h) a leszerelésre létrehozott alap kezeléséről.

(2) A főigazgató minden évben elkészíti és a tanács elé terjeszti az ITER projekttervének és forrásigénybecslésének kiigazítását.

(3) Az ITER projektterve tervet tartalmaz az ITER Szervezete valamennyi feladatának elvégzésére vonatkozóan, és a megállapodás teljes időtartamára kiterjed. Ezzel összefüggésben:

a) felvázolja az ITER Szervezete céljának eléréséhez vezető út általános tervét, az ehhez kapcsolódó ütemterveket és a legfontosabb mérföldköveket, és összefoglalja az ITER projekt előrehaladását az általános tervhez képest;

b) konkrét célkitűzéseket fogalmaz meg és ütemterveket állít fel az ITER Szervezete tevékenysége számára a következő öt évre, vagy ha az hosszabb, az építés időszakára; valamint

c) észrevételeket tesz különösen az ITER projekttel összefüggő kockázatok felbecslésére, illetőleg a kockázatok elkerülésére vagy hatásainak csökkentésére irányuló intézkedésekre vonatkozóan.

(4) Az ITER forrásigénybecslése átfogó elemzést ad az ITER projekt megvalósításához már felhasznált és a jövőben szükségessé váló forrásokról, valamint a források nyújtására vonatkozó tervekről.

10. cikk

Ismeretterjesztés és szellemi tulajdon

(1) Az e megállapodásban és az ismeretekről és a szellemi tulajdonról szóló mellékletben meghatározott keretek között az ITER Szervezete és tagjai támogatják a megállapodás végrehajtása során létrehozott ismeretek és szellemi alkotások lehető legszélesebb körben való terjesztését. Ezt a cikket és az ismeretekről és a szellemi tulajdonról szóló mellékletet valamennyi tag és az ITER Szervezete vonatkozásában egyenlően, hátrányos megkülönböztetéstől mentesen kell alkalmazni.

(2) Tevékenységének végzése során az ITER Szervezete a kellő oltalom megszerzéséhez ésszerűen szükséges időtartam elteltével köteles gondoskodni a létrejövő tudományos eredmények publikálásáról vagy más módon történő nyilvánosságra hozataláról. Ha e megállapodás vagy az ismeretekről és a szellemi tulajdonról szóló melléklet vonatkozó előírásai másként nem rendelkeznek, az ilyen eredményeken alapuló alkotásokkal kapcsolatos szerzői jogok az ITER Szervezetét illetik.

(3) Az e megállapodás keretében munkavégzésre kötött szerződésekben az ITER Szervezete és a tagok kötelesek rendelkezni a szerződés folytán keletkező szellemi alkotásokról. E rendelkezéseknek szabályozniuk kell többek között a szellemi alkotásokhoz való hozzáférés, valamint a nyilvánosságra hozatal és a felhasználás jogát, és összhangban kell lenniük ezzel a megállapodással és az ismeretekről és a szellemi tulajdonról szóló melléklettel.

(4) Az e megállapodás alapján létrejövő vagy felhasznált szellemi alkotásokat az ismeretekről és a szellemi tulajdonról szóló melléklet rendelkezéseivel összhangban kell kezelni.

11. cikk

Telephely nyújtása

(1) A telephelyi infrastruktúráról és szolgáltatásokról szóló mellékletben előírt módon és feltételekkel a befogadó Fél köteles az ITER Szervezete rendelkezésére bocsátani vagy bocsáttatni az ITER projekt megvalósításához szükséges telephelyi infrastruktúrát és szolgáltatásokat. A befogadó Fél erre a célra maga helyett más jogalanyt jelölhet ki. Ez a kijelölés nem érinti a befogadó Fél e cikk alapján fennálló kötelezettségeit.

(2) Az ITER Szervezete és a befogadó Fél vagy az általa kijelölt jogalany között a telephellyel kapcsolatban folytatandó együttműködés részletes szabályairól és eljárásairól a két fél által a telephelyi infrastruktúra és szolgáltatások nyújtásáról megkötendő megállapodásban kell rendelkezni, amelyet a tanácsnak jóvá kell hagynia.

12. cikk

Kiváltságok és mentességek

(1) Az ITER Szervezete, annak tulajdona és vagyona valamennyi tag területén élvezi mindazokat a kiváltságokat és mentességeket, amelyek az ITER Szervezete feladatainak ellátásához szükségesek.

(2) Az ITER Szervezete főigazgatója és személyzete, valamint a tagjai által a tanácsba és alárendelt szerveibe delegált képviselők, helyetteseik és szakértőik valamennyi tag területén élvezik mindazokat a kiváltságokat és mentességeket, amelyek az ITER Szervezetével összefüggő feladataik ellátásához szükségesek.

(3) Az (1) és a (2) bekezdés alapján nyújtott mentességeket fel kell függeszteni, ha a mentesség felfüggesztésében hatáskörrel rendelkező hatóság úgy ítéli meg, hogy a mentesség akadályozza az igazságszolgáltatási szervek működését, és a felfüggesztés nem érinti hátrányosan azokat a célokat, amelyek érdekében a mentességet megadták, továbbá az ITER Szervezete, főigazgatója és személyzete tekintetében akkor, ha az ITER tanácsa úgy ítéli meg, hogy a felfüggesztés nem ellentétes az ITER Szervezete és tagjai érdekeivel.

(4) Az ITER Szervezete, a főigazgató és a személyzet az e megállapodás alapján nyújtott kiváltságokra és mentességekre hivatkozva sem egészében, sem részben nem mentesülhet a 14. cikkben említett törvényekből és rendeletekből fakadó kötelezettségek teljesítése alól.

(5) A Felek az (1) és a (2) bekezdés végrehajtásáról írásban értesítik a letéteményest.

(6) A letéteményes értesíti a Feleket, ha valamennyi Féltől megkapta az (5) bekezdésben előírt értesítést.

(7) Az ITER Szervezete és a befogadó állam megállapodást köt a szervezet központjáról.

13. cikk

Kirendeltségek

Az ITER Szervezete a feladatai ellátásához és célja eléréséhez szükséges keretek között valamennyi tag területén kirendeltséget hoz létre és tart fenn. Az ITER Szervezete és az egyes tagok megállapodást kötnek a kirendeltségről.

14. cikk

Közegészségügy, közbiztonság, engedélyezés és környezetvédelem

Az ITER Szervezete köteles tiszteletben tartani a befogadó államban a köz- és munkaegészségügy és -biztonság, a nukleáris biztonság, a sugárvédelem, az engedélyezés, a nukleáris anyagok, a környezetvédelem és a szándékos bűncselekmények elleni védelem tekintetében alkalmazandó nemzeti törvényeket és rendeleteket.

15. cikk

Felelősség

(1) Az ITER Szervezete szerződéses felelősségére nézve a vonatkozó szerződési rendelkezések irányadóak; ezeket a rendelkezéseket az adott szerződésre alkalmazandó jog alapján kell értelmezni.

(2) A szerződésen kívüli felelősség körében az ITER Szervezete az irányadó jogban rá előírt kárfelelősség szabta keretek között köteles az általa okozott kárt megtéríteni vagy más módon orvosolni; a kártérítés nyújtásának részletes szabályait a tanács hagyja jóvá. Ezt a bekezdést nem szabad az ITER Szervezete számára biztosított mentességek felfüggesztéseként értelmezni.

(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett károk megtérítésével összefüggésben az ITER Szervezete által tett kifizetések és az ezzel kapcsolatban keletkező költségek és kiadások a projekt forrásgazdálkodási szabályzata szempontjából „működési költségnek” minősülnek.

(4) Ha a (2) bekezdésben említett kártérítés költségei meghaladják az éves költségvetés alapján működési költségekre, illetőleg biztosításból az ITER Szervezete rendelkezésére álló pénzeszközöket, akkor a tagok a tanácsban egyeztetnek annak érdekében, hogy a tanács által egyhangúlag, a 6. cikk (8) bekezdésével összhangban a teljes költségvetés összegének megemeléséről meghozott döntés alapján az ITER Szervezete a (2) bekezdésnek megfelelően megtéríthesse a kárt.

(5) Az ITER Szervezetével fennálló tagsági jogviszony nem vonja magával a tagoknak az ITER Szervezete cselekményeivel, mulasztásaival vagy kötelezettségeivel összefüggő kárfelelősségét.

(6) E megállapodás egyetlen rendelkezése sem érinti a tagok által más államok területén és saját területükön élvezett mentességeket, és e megállapodás egyetlen rendelkezését sem szabad e mentességek felfüggesztéseként értelmezni.

16. cikk

Leszerelés

(1) Az ITER üzemeltetésének időszakában az ITER Szervezete alapot (a továbbiakban: alap) hoz létre az ITER létesítményeinek leszerelésére. Az alap létrehozásának módjáról, értékeléséről és kiigazításairól, módosításának feltételeiről és a befogadó államnak történő átadásáról a 9. cikkben előírt forrásgazdálkodási szabályzatban kell rendelkezni.

(2) Az ITER kísérleti üzemének utolsó szakaszát követően az ITER Szervezete öt éven vagy a befogadó állammal közösen megállapított ennél rövidebb időn belül köteles az ITER létesítményeit az ITER Szervezete és a befogadó állam előzetes megállapodásának és ennek szükség szerinti kiigazításainak megfelelő állapotba hozni; ezután az ITER Szervezete az alapot és leszerelés céljából az ITER létesítményeit átadja a befogadó államnak.

(3) Hacsak az ITER Szervezete és a befogadó állam másként nem állapodik meg, az ITER Szervezete az ITER létesítményeit illetően semmilyen kötelezettséggel vagy kárfelelősséggel nem rendelkezik azt követően, hogy a befogadó állam átvette az alapot és az ITER létesítményeit.

(4) A leszerelést illetően az ITER Szervezete és a befogadó állam részéről fennálló jogokat és kötelezettségeket, valamint együttműködésük módját a 12. cikkben előírt, a szervezet központjáról szóló megállapodásban kell rendezni; ebben a megállapodásban az ITER Szervezete és a tagállam köteles megállapodni többek között:

a) abban, hogy az ITER létesítményeinek átadását követően a befogadó államot továbbra is kötik a 20. cikk rendelkezései; valamint

b) abban, hogy a befogadó állam köteles az alaphoz hozzájárulást nyújtó valamennyi tagnak rendszeresen jelentést adni a leszerelés előrehaladásáról, valamint a leszerelés során alkalmazott vagy létrehozott eljárásokról és technológiákról.

17. cikk

Pénzügyi ellenőrzés

(1) Az ITER Szervezete éves beszámolójának e cikk és a projekt forrásgazdálkodási szabályzata alapján történő pénzügyi ellenőrzése céljából pénzügyi ellenőrző tanácsot (a továbbiakban: ellenőrző tanács) kell létrehozni.

(2) Az ellenőrző tanácsban az ITER Szervezete minden tagját egy fő képviseli. Az ellenőrző tanács egyes tagjait az ITER Szervezete érintett tagjának ajánlása alapján, három évre a tanács nevezi ki. A tagok megbízatása egy ízben, további három évre meghosszabbítható. A tanács az ellenőrző tanács tagjai közül kinevezi az ellenőrző tanács elnökét, aki két évig látja el ezt a feladatot.

(3) Az ellenőrző tanács tagjai függetlenek, nem kérhetnek és nem fogadhatnak el utasításokat az ITER Szervezet tagjaitól vagy más személyektől, és csak a tanácsnak tartoznak jelentéstételi kötelezettséggel.

(4) A pénzügyi ellenőrzés célja:

a) meghatározni, hogy valamennyi bevétel/kiadás jogszerű és szabályos módon érkezett-e be/merült-e fel, és szerepel-e a könyvelésben;

b) meghatározni, hogy a pénzgazdálkodás hatékony és eredményes volt-e;

c) nyilatkozni az éves beszámoló megbízhatóságáról és az éves beszámolót megalapozó ügyletek jogszerű és szabályos voltáról;

d) meghatározni, hogy a kiadások összhangban vannak-e a költségvetéssel; továbbá

e) megvizsgálni bármely olyan kérdést, amelynek hatása lehet az ITER Szervezete pénzgazdálkodására.

(5) A pénzügyi ellenőrzést elismert nemzetközi elvek és számviteli standardok alapján kell végezni.

18. cikk

Az igazgatás értékelése

(1) A tanács kétévente vezetési tanácsadót kér fel, aki értékeli az ITER Szervezete tevékenységének igazgatását. Az értékelés terjedelmét a tanács jelöli ki.

(2) Ilyen értékelést a tanáccsal lefolytatott egyeztetést követően a főigazgató is elrendelhet.

(3) A vezetési tanácsadónak függetlennek kell lennie, nem kérhet és nem fogadhat el utasításokat az ITER Szervezete tagjaitól vagy más személyektől, és csak a tanácsnak tartozik jelentéstételi kötelezettséggel.

(4) Az értékelést annak meghatározása érdekében kell végezni, hogy az ITER Szervezete igazgatása – különösen a személyzet létszámát illetően – kellően hatékony és eredményes-e.

(5) Az értékelést az ITER Szervezete nyilvántartásai alapján kell végezni. Gondoskodni kell arról, hogy a vezetési tanácsadó az általa e célból szükségesnek ítélt mértékben a személyzethez, a könyvekhez és a nyilvántartásokhoz hozzáférjen.

(6) Az ITER Szervezete köteles gondoskodni arról, hogy a vezetési tanácsadó – különösen a szellemi alkotásokra, a békés felhasználásra és a non-proliferációra vonatkozó politikákkal összefüggésben – magára nézve kötelezőnek tekintse a bizalmas és/vagy üzleti titoknak minősülő információk kezelésére vonatkozó szabályokat.

19. cikk

Nemzetközi együttműködés

E megállapodással összhangban, a tanács egyhangú döntésével, céljának elérése érdekében az ITER Szervezete együttműködhet más nemzetközi szervezetekkel és intézményekkel, a megállapodásban nem részes harmadik országokkal, valamint a megállapodásban nem részes harmadik országok szervezeteivel és intézményeivel, és ebből a célból megállapodásokat és megegyezéseket köthet velük. Az együttműködésre vonatkozó részletes szabályokat eseti alapon a tanács határozza meg.

20. cikk

Békés felhasználás és non-proliferáció

(1) Az ITER Szervezete és a tagok az e megállapodás alapján létrehozott vagy kapott anyagokat, berendezéseket és technológiákat kizárólag békés célokra használhatják fel. Ezt a bekezdést sem szabad úgy értelmezni, hogy befolyásolja a tagok azon jogát, hogy az általuk e megállapodástól függetlenül megszerzett vagy kifejlesztett anyagokat, berendezéseket vagy eszközöket saját céljaikra felhasználják.

(2) Az ITER Szervezete és a tagok által e megállapodás alapján kapott vagy létrehozott anyagokat, berendezéseket és technológiákat nem szabad harmadik félnek átadni, ha az ezeket nukleáris fegyverek vagy más nukleáris robbanóeszközök gyártására vagy megszerzésére, illetőleg bármely más nem békés célra kívánja felhasználni.

(3) Az ITER Szervezete és a tagok megteszik a szükséges lépéseket e cikk hatékony és átlátható végrehajtása érdekében. Ebből a célból a tanács felveszi a kapcsolatot a megfelelő nemzetközi fórumokkal, és politikát alakít ki a békés felhasználás és a non-proliferáció támogatására vonatkozóan.

(4) Az ITER projekt sikerének és non-proliferációra vonatkozó politikájának támogatása érdekében a Felek megállapodnak abban, hogy az e cikk végrehajtásával összefüggésben felmerülő valamennyi kérdésben konzultálnak egymással.

(5) E megállapodás egyetlen rendelkezése sem írja elő a tagállamok számára, hogy nemzeti exportellenőrzési rendszerük, illetve az ahhoz kapcsolódó törvényeik és rendeleteik ellenében másnak anyagokat, berendezéseket vagy technológiákat átadjanak.

(6) E megállapodás egyetlen rendelkezése sem érinti a Felek más, a nukleáris fegyverek vagy más nukleáris robbanóeszközök non-proliferációjára vonatkozó nemzetközi megállapodásokból eredő jogait és kötelezettségeit.

21. cikk

A megállapodás alkalmazása az Euratomra

Az Euratomot létrehozó szerződéssel összhangban ez a megállapodás az említett szerződés területi hatályának megfelelő területen alkalmazandó. Az említett szerződéssel és más vonatkozó megállapodásokkal összhangban ez a megállapodás alkalmazandó továbbá a Bolgár Köztársaságra, Romániára és a Svájci Államszövetségre is, amelyek teljes jogú társult harmadik államként részt vesznek az Euratom fúziós programjában.

22. cikk

Hatálybalépés

(1) Ezt a megállapodást az aláíró Felek saját eljárásaiknak megfelelően megerősítik, elfogadják vagy jóváhagyják.

(2) Ez a megállapodás harminc nappal azt követően lép hatályba, hogy az Amerikai Egyesült Államok, az Euratom, az Indiai Köztársaság, Japán, a Kínai Népköztársaság, a Koreai Köztársaság és az Orosz Föderáció letétbe helyezte az e megállapodásra vonatkozó megerősítő, elfogadó, illetve jóváhagyó okiratokat.

(3) Ha ez a megállapodás egy évvel aláírását követően nem lépett hatályba, a letéteményes összehívja az aláíró Felek értekezletét, amely dönt a megállapodás hatálybalépése érdekében megteendő lépésekről.

23. cikk

Csatlakozás

(1) A hatálybalépést követően, a tanács egyhangú döntése alapján bármely állam vagy nemzetközi szervezet csatlakozhat és részes Felévé válhat e megállapodásnak.

(2) Ha egy állam vagy nemzetközi szervezet csatlakozni kíván ehhez a megállapodáshoz, akkor erről értesíti a főigazgatót, aki legalább hat hónappal azt megelőzően, hogy a kérdés döntésre a tanács elé kerül, tájékoztatja a tagokat a kérelemről.

(3) Az állam vagy a nemzetközi szervezet csatlakozásának feltételeit a tanács határozza meg.

(4) Az állam vagy a nemzetközi szervezet e megállapodáshoz való csatlakozása harminc nappal azt követően lép hatályba, hogy a letéteményes megkapta mind a csatlakozási okiratot, mind pedig a 12. cikk (5) bekezdésében említett értesítést.

24. cikk

Időbeli hatály és megszűnés

(1) Ez a megállapodás harmincöt éves kezdeti időtartamra jön létre. Ezen időtartam utolsó öt évét, vagy a befogadó állam egyetértésével ennél rövidebb időszakot, az ITER létesítményeinek deaktiválására kell fordítani.

(2) E megállapodás időbeli hatályának lejárta előtt legalább nyolc évvel a tanács a főigazgató elnökletével különbizottságot hoz létre, amely javaslatot tesz a tanácsnak arról, hogy az ITER projekt előrehaladását figyelembe véve indokolt-e meghosszabbítani a megállapodás időbeli hatályát. A különbizottság értékeli az ITER létesítményeinek műszaki és tudományos állapotát, mérlegeli a megállapodás időbeli hatályának esetleges kiterjesztése mellett szóló érveket, és a megállapodás időbeli hatályának kiterjesztésére vonatkozó javaslatának megfogalmazása előtt megállapítja a meghosszabbítás pénzügyi vonatkozásait: a szükséges költségvetést, valamint a deaktiváció és a leszerelés költségeire gyakorolt hatást. A különbizottság a jelentését a létrehozását követő egy éven belül benyújtja a tanácsnak.

(3) E jelentés alapján a tanács az időbeli hatály lejárta előtt legalább hat évvel egyhangúlag dönt a megállapodás időbeli hatályának kiterjesztéséről.

(4) A tanács a megállapodás időbeli hatályát összességében legfeljebb tíz évvel terjesztheti ki; a tanács nem terjesztheti ki a megállapodás időbeli hatályát, ha ezzel módosulna az ITER Szervezete által folytatott tevékenység természete vagy a tagok pénzügyi hozzájárulásait meghatározó keret.

(5) Hat évvel a megállapodás megszűnése előtt a Tanács visszaigazolja a megállapodás megszűnésének tervezett időpontját, és dönt a deaktivációval kapcsolatos teendőkről és az ITER Szervezete feloszlatásáról.

(6) Ezt a megállapodást a Felek közösen megszüntethetik, feltéve, hogy kellő időt hagynak a deaktivációra, és gondoskodnak a leszereléshez szükséges pénzeszközökről.

25. cikk

Vitarendezés

(1) Az e megállapodásból vagy e megállapodással összefüggésben a Felek között vagy egy vagy több Fél és az ITER Szervezete között felmerülő nézeteltéréseket tárgyalással, közvetítés igénybevételével vagy más, közösen megválasztott módon, például választott bírósági eljárással kell rendezni. Az érintettek e nézeteltérések természetének megvitatására, annak mielőbbi rendezése érdekében kötelesek találkozót tartani.

(2) Ha az érintettek tárgyalással nem képesek rendezni a vitát, bármely fél felkérheti a tanács elnökét (vagy ha a tanács elnökét a vitában részt vevő tagok valamelyike adta, akkor a tanács egy olyan tagját, aki a vitában nem érdekelt tagot képvisel) arra, hogy egy találkozó alkalmával a vita rendezése érdekében közvetítőként járjon el. Ezt a találkozót harminc nappal azt követően kell összehívni, hogy a közvetítést valamely tag kérte, majd ezt követően hatvan napon belül le kell zárni; közvetlenül ezután a közvetítő jelentést készít a közvetítésről; a jelentés készítése során a közvetítő konzultál a vitában nem érdekelt tagokkal annak érdekében, hogy ajánlást tehessen a vita rendezésére.

(3) Ha az érintettek tárgyalással vagy közvetítés igénybevételével nem képesek rendezni vitájukat, akkor megállapodhatnak abban, hogy közösen megállapított eljárással a vitát közösen megválasztott vitarendezési fórum elé terjesztik.

26. cikk

Felmondás

(1) E megállapodás hatálybalépését követően tíz év elteltével a befogadó Fél kivételével bármely Fél bejelentheti a letéteményesnél felmondási szándékát.

(2) A felmondás nem érinti a felmondó Fél kötelezettségét, hogy hozzájáruljon az ITER létesítményeinek építési költségeihez. Ha valamely Fél az ITER üzemeltetésének ideje alatt mondja fel a megállapodást, akkor az ITER létesítményeinek leszerelési költségeihez is köteles megadni a megállapodás szerinti hozzájárulását.

(3) A felmondás nem érinti a Fél vonatkozásában a felmondást megelőzően e megállapodás alapján létrejött folytatólagos jogokat, kötelezettségeket és jogviszonyokat.

(4) A felmondás az (1) bekezdésben előírt bejelentés évét követő költségvetési év végén lép hatályba.

(5) A felmondás körülményeit az ITER Szervezete a felmondó Féllel egyeztetve dokumentálja.

27. cikk

Mellékletek

Az ismeretekről és a szellemi tulajdonról szóló melléklet, valamint a telephelyi infrastruktúráról és szolgáltatásokról szóló melléklet e megállapodás szerves részét képezi.

28. cikk

Módosítás

(1) Bármely Fél jogosult javaslatot tenni e megállapodás módosítására.

(2) A tanács megvizsgálja a javasolt módosítást, és egyhangúlag dönt, hogy azt ajánlja-e elfogadásra a Feleknek.

(3) A módosítást a Felek saját eljárásaiknak megfelelően megerősítik, elfogadják vagy jóváhagyják; a módosítás harminc nappal azt követően lép hatályba, hogy valamennyi Fél letétbe helyezte megerősítő, elfogadó, illetve jóváhagyó okiratát.

29. cikk

Letéteményes

(1) E megállapodás letéteményese a NAÜ főigazgatója.

(2) A Felek e megállapodás eredeti példányát a letéteményesnél letétbe helyezik; a letéteményes a megállapodás hitelesített másolatát megküldi az aláíró Feleknek, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmánya 102. cikkének megfelelően, nyilvántartásba vétel és közzététel céljából az Egyesült Nemzetek főtitkárának.

(3) A letéteményes értesíti valamennyi aláíró Felet, valamint csatlakozó államot és nemzetközi szervezetet:

a) az egyes megerősítő, elfogadó, jóváhagyó és csatlakozási okiratok letétbe helyezésének napjáról;

b) a 12. cikk (5) bekezdésével összhangban kapott egyes értesítések letétbe helyezésének napjáról;

c) e megállapodás és a 28. cikk előírásai szerinti módosítások hatálybalépésének napjáról;

d) bármely Fél arra vonatkozó bejelentéséről, hogy fel kívánja mondani ezt a megállapodást; valamint

e) e megállapodás megszűnéséről.

KELT ...-BAN/-BEN, ...-ÉN

Végleges tervezet Melléklet az ismeretekről és a szellemi tulajdonról

1. cikk

Tárgy és fogalommeghatározások

1.1 Ez a melléklet a tárgyából adódóan oltalomra jogosult ismereteknek és szellemi tulajdonnak az e megállapodás végrehajtása keretében történő terjesztésére, cseréjére, felhasználására és oltalmára alkalmazandó. Eltérő rendelkezés hiányában a mellékletben előforduló kifejezések ugyanazt jelentik, mint a megállapodás szövegében.

1.2 Ismeretek: közzétett adatok, rajzok, tervek, számítások, jelentések és egyéb dokumentumok, dokumentált adatok vagy kutatási és fejlesztési módszerek, továbbá az alábbi 1.3. bekezdésben található meghatározás alapján szellemi tulajdonnak nem minősülő találmányokról és felfedezésekről készült leírások, tekintet nélkül arra, hogy részesülhetnek-e jogvédelemben.

1.3 Szellemi tulajdon: a kifejezést a Szellemi Tulajdon Világszervezetét létrehozó, 1967. július 14-i stockholmi egyezmény 2. cikkében szereplő meghatározással azonos értelemben használjuk. E melléklet alkalmazásában szellemi tulajdon lehet a titkos ismeret, például a know-how és az üzleti titok is, feltéve, hogy azt még nem tették közzé, és írásban vagy másképp dokumentálták, továbbá:

a) tulajdonosa titkosan kezelte,

b) nem közismert és más forrásból nyilvánosan nem hozzáférhető, és/vagy nyomtatott kiadványban, illetőleg más olvasható dokumentumban általában nem hozzáférhető a nagyközönség számára,

c) tulajdonosa korábban nem tette mások számára is a titkosságra vonatkozó kötelezettség nélkül hozzáférhetővé, és

d) a fogadó fél a titkosságra vonatkozó kötelezettség nélkül nem férhet hozzá.

1.4 Szellemi háttértulajdon : olyan szellemi tulajdon, amelynek megszerzése, kifejlesztése, illetőleg létrehozása a megállapodás hatálybalépése előtt vagy annak alkalmazási körén kívül történt vagy történik.

1.5 Létrehozott szellemi tulajdon: olyan szellemi tulajdon, amelyet e megállapodás értelmében, annak végrehajtása során valamelyik – belső ügynökség vagy jogalany útján eljáró – tag, az ITER Szervezete, vagy közülük többen közösen hoztak létre, illetőleg vettek teljes jogú tulajdonába.

1.6 Továbbfejlesztés: bármilyen technológiai haladás a meglévő szellemi tulajdonhoz képest, beleértve a származékos alkotást is.

1.7 Jogalany vagy jogalanyok: bármely jogalany, amely a belső ügynökséggel vagy az ITER Szervezetével kötött szerződésben vállalta, hogy e megállapodás céljaira árut vagy szolgáltatást bocsát rendelkezésre.

2. cikk

Általános rendelkezések

2.1. A melléklet rendelkezéseinek sérelme nélkül a tagok előmozdítják a létrehozott szellemi tulajdon minél szélesebb körű terjesztését.

2.2. Minden tag lehetővé teszi a többi tag és az ITER Szervezete számára, hogy megszerezze az e melléklettel összhangban rá eső, szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat. Az olyan szerződésnek, amely egyfelől valamelyik tag vagy az ITER Szervezete, másfelől egy jogalany között jön létre, összhangban kell állnia e melléklet rendelkezéseivel. A tagoknak és az ITER Szervezetének így egyebek mellett közbeszerzési eljárások szabályszerű lefolytatásával kell biztosítaniuk e melléklet előírásainak betartását.

Az ITER Szervezete kellő időben világosan megállapítja, hogy mi képezi a vele szerződésben álló jogalanyok szellemi háttértulajdonát, annak érdekében, hogy az ITER Szervezete és a tagok e melléklettel összhangban hozzáférhessenek az említett szellemi háttértulajdonhoz.

Minden tag kellő időben világosan megállapítja, hogy mi képezi a vele szerződésben álló jogalanyok szellemi háttértulajdonát, annak érdekében, hogy az ITER Szervezete és a tagok e melléklettel összhangban hozzáférhessenek az említett szellemi háttértulajdonhoz.

Minden tag és az ITER Szervezete – e melléklettel összhangban, a feltalálók jogainak tiszteletben tartásával – hozzáférést ad az ITER Szervezetének és a többi tagnak a szerződések végrehajtásával létrejött vagy felhasznált találmányokhoz és más szellemi tulajdonhoz.

2.3 A melléklet nem módosítja vagy sérti a jogoknak a tagok és állampolgáraik közötti megoszlását. Azt a kérdést, hogy a szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogok a tagot vagy annak állampolgárait illetik-e meg, az irányadó törvények és rendeletek alapján az érintettek maguk között döntik el.

2.4 Ha e megállapodás végrehajtása során valamelyik tag szellemi tulajdont hoz létre, illetőleg ilyet vesz teljes jogú tulajdonába, a tagnak késlekedés nélkül értesítenie kell a többi tagot és az ITER Szervezetét, részletesen ismertetve a szóban forgó szellemi tulajdont.

3. cikk

Szerzői jogvédelem alatt álló vagy nem álló ismeretek és tudományos publikációk terjesztése

A közvetlenül e megállapodás végrehajtása révén keletkező ismereteket a tagok nem kereskedelmi célra lefordíthatják, sokszorosíthatják és nyilvánosan terjeszthetik. Az e rendelkezés szerint létrejött, szerzői jogvédelem alatt álló művek nyilvánosan terjesztett példányainak mindegyikén fel kell tüntetni a szerzők nevét, kivéve ha valamely szerző kifejezetten kéri neve elhagyását.

4. cikk

Tag, belső ügynökség vagy jogalany által létrehozott vagy felhasznált szellemi tulajdon

4.1. Létrehozott szellemi tulajdon:

4.1.1 Ha egy tag, belső ügynökség vagy jogalany e megállapodás végrehajtása során oltalom alá helyezhető tartalmat hoz létre, a tag, a belső ügynökség, illetőleg a jogalany jogosult megszerezni – a vonatkozó törvényekkel és rendeletekkel összhangban – a szóban forgó szellemi tulajdonhoz fűződő minden jogot, jogosultságot és érdekeltséget.

4.1.2 Ha e megállapodás végrehajtása során valamelyik tag – belső ügynökség vagy jogalany útján eljárva – szellemi tulajdont hoz létre, a létrehozott szellemi tulajdonra vonatkozóan a többi tagot és az ITER Szervezetét – egyenlő és megkülönböztetéstől mentes elbírálás alapján – köteles a közfinanszírozásban részesülő magfúziós kutatási és fejlesztési programok céljára olyan visszavonhatatlan, nem kizárólagos és jogdíjmentes felhasználási engedéllyel felruházni, amely az ITER Szervezetét általában, a tagokat pedig saját területükön a felhasználási engedély átruházására is feljogosítja.

4.1.3 Ha e megállapodás végrehajtása során valamelyik tag – belső ügynökség vagy jogalany útján eljárva – szellemi tulajdont hoz létre, a létrehozott szellemi tulajdonra vonatkozóan a többi tagot és az ITER Szervezetét – egyenlő és megkülönböztetéstől mentes elbírálás alapján – köteles olyan visszavonhatatlan, nem kizárólagos és jogdíjmentes, kereskedelmi magfúziós célú felhasználási engedéllyel felruházni, amely az ITER Szervezetét általában, a tagokat pedig saját területükön a felhasználási engedély ottani illetőségű harmadik felek részére történő átruházására is feljogosítja, nem kedvezőtlenebb feltételekkel, mint amelyekkel az eredeti engedélyt megadó tag az ilyen létrehozott szellemi tulajdonra vonatkozó engedélyt saját területén kívüli vagy belüli illetőségű harmadik feleknek megadja. Ha a felkínált feltételek ennek megfelelnek, az engedélyt nem szabad megtagadni. Az engedély csak abban az esetben vonható vissza, ha jogosultja nem teljesíti szerződéses kötelezettségeit.

4.1.4 Ha e megállapodás végrehajtása során valamely tag – belső ügynökség vagy jogalany útján eljárva – szellemi tulajdont hoz létre, akkor érdemes a többi taggal, a belső ügynökségekkel, a jogalanyokkal és harmadik felekkel üzleti megállapodásokat kötnie annak érdekében, hogy a magfúzión kívüli területeken is felhasználhatóvá tegye a létrehozott szellemi tulajdont.

4.1.5. A létrehozott szellemi tulajdonra vagy a szellemi háttértulajdonra vonatkozó felhasználási engedélyt e melléklet alapján – belső ügynökség vagy jogalany útján eljárva – megadó, illetőleg másra átruházó tagoknak a megadott felhasználási engedélyekről nyilvántartást kell vezetniük, és ehhez a nyilvántartáshoz – például az ITER Szervezetén keresztül – hozzáférést kell biztosítaniuk a többi tagnak.

4.2. Szellemi háttértulajdon:

4.2.1. A szellemi háttértulajdon mindvégig annak a félnek a tulajdonában marad, amelynek eredetileg tulajdonában volt.

4.2.2. Ha egy tag – belső ügynökség vagy jogalany útján eljárva – az ITER Szervezete rendelkezésére bocsátott komponensekben olyan szellemi háttértulajdont használt fel, a titkos ismeretek – például a know-how vagy az üzleti titok – kivételével:

- amely az ITER létesítményeivel összefüggő kutatási és fejlesztési technológiák létrehozásához, üzemeltetéséhez, használatához vagy integrálásához szükséges,

- amely a rendelkezésre bocsátott komponens karbantartásához vagy javításához szükséges, vagy

- amelyről közbeszerzés céljából a tanács ezt szükségesnek ítéli,

akkor a szóban forgó szellemi háttértulajdon közfinanszírozásban részesülő magfúziós kutatási és fejlesztési programok céljára történő felhasználására vonatkozóan a többi tagot és az ITER Szervezetét – egyenlő és megkülönböztetéstől mentes elbírálás alapján – olyan visszavonhatatlan, nem kizárólagos és jogdíjmentes felhasználási engedéllyel kell felruháznia, amely az ITER Szervezetét általában, a tagokat pedig a saját területükön működő kutatási és felsőoktatási intézmények körében a felhasználási engedély átruházására is feljogosítja.

4.2.3. (a) Ha egy tag – belső ügynökség vagy jogalany útján eljárva – az ITER Szervezete rendelkezésére bocsátott komponensekben olyan titkos háttérismereteket használt fel, amely:

- amelyek az ITER létesítményeivel összefüggő kutatási és fejlesztési technológiák létrehozásához, üzemeltetéséhez, használatához vagy integrálásához szükségesek,

- amelyek a komponens karbantartásához vagy javításához szükségesek,

- amelyekről közbeszerzés céljából a tanács ezt szükségesnek ítéli, vagy

- amelyek a szabályozó hatóságok által szabott követelményeknek megfelelően a biztonság, a minőségbiztosítás és a minőség-ellenőrzés céljából szükségesek,

akkor az ITER Szervezete részére olyan visszavonhatatlan, nem kizárólagos és jogdíjmentes felhasználási engedélyt köteles biztosítani, amelynek értelmében az a szóban forgó titkos háttérismereteket – beleértve a kézikönyveket vagy oktatási segédanyagokat is – az ITER létesítményeinek létrehozásához, üzemeltetéséhez, karbantartásához és javításához felhasználhatja.

(b) Az ITER Szervezete rendelkezésére bocsátott titkos ismereteket egyértelműen meg kell jelölni, és továbbításukat titkossági megállapodás alapján kell végezni. A címzett a szóban forgó ismereteket csak a 4.2.3. (a) pontban felsorolt célokra használhatja fel, és köteles az említett megállapodásban meghatározott mértékig titkosan kezelni őket. Ha az ITER Szervezete a szóban forgó titkosan kezelendő háttérismeretekkel visszaél, az ebből eredő károkat köteles megtéríteni.

4.2.4. Ha egy tag – belső ügynökség vagy jogalany útján eljárva – az ITER Szervezete rendelkezésére bocsátott komponensekben olyan titkos háttérismereteket – például know-how-t vagy üzleti titkot – használt fel:

- amelyek az ITER létesítményeivel összefüggő kutatási és fejlesztési technológiák létrehozásához, üzemeltetéséhez, használatához vagy integrálásához szükségesek,

- amelyek a rendelkezésre bocsátott komponens karbantartásához vagy javításához szükségesek, vagy

- amelyekről közbeszerzés céljából a tanács ezt szükségesnek ítéli,

akkor minden tőle telhetőt meg kell tennie, hogy egy másik tag közfinanszírozásban részesülő magfúziós kutatási és fejlesztési programjának céljára, magánjogi szerződés keretében, pénzbeli ellenszolgáltatás fejében legalább olyan kedvező feltételekkel bocsássa a fogadó fél rendelkezésére az ilyen titkos háttérismeretekre vonatkozó kereskedelmi felhasználási engedélyeket vagy az ilyen titkos ismereteket felhasználó, az említettekkel megegyező komponenseket, mint amilyen feltételekkel a szóban forgó tag az ilyen titkos háttérismeretekre vonatkozó felhasználási engedélyeket vagy az ilyen komponenseket saját területén belüli vagy kívüli harmadik felek rendelkezésére bocsátja. Ha a felkínált feltételek ennek megfelelnek, az engedélyt, illetőleg a rendelkezésre bocsátást nem szabad megtagadni. A már kiadott engedély csak abban az esetben vonható vissza, ha jogosultja nem teljesíti szerződéses kötelezettségeit.

4.2.5. Ha e megállapodás végrehajtása során valamelyik tag – belső ügynökség vagy jogalany útján eljárva – szellemi háttértulajdont használt fel – amely lehet titkos háttérismeret is –, akkor minden tőle telhetőt meg kell tennie, hogy a szellemi háttértulajdont felhasználó komponenshez ésszerű feltételekkel hozzá lehessen jutni, vagy hogy a többi tagot – egyenlő és megkülönböztetéstől mentes elbírálás alapján – e szellemi háttértulajdon kereskedelmi magfúziós célra történő felhasználására vonatkozóan olyan felhasználási engedéllyel ruházza fel, amely a tagokat saját területükön a felhasználási engedély ottani illetőségű harmadik felek részére, azonos céllal történő átruházására is feljogosítja, nem kedvezőtlenebb feltételekkel, mint amelyekkel az eredeti engedélyt megadó tag az ilyen szellemi háttértulajdonra vonatkozó felhasználási engedélyeket saját területén belüli vagy kívüli harmadik feleknek megadja. Ha a felkínált feltételek ennek megfelelnek, az engedélyt nem szabad megtagadni. Az engedély csak abban az esetben vonható vissza, ha jogosultja nem teljesíti szerződéses kötelezettségeit.

4.2.6. Ha egy tag – belső ügynökség vagy jogalany útján eljárva – az ITER Szervezete rendelkezésére bocsátott komponensekben olyan szellemi háttértulajdont használt fel:

- amely az ITER létesítményeivel összefüggő kutatási és fejlesztési technológiák létrehozásához, üzemeltetéséhez, használatához vagy integrálásához szükséges,

- amely a rendelkezésre bocsátott komponens karbantartásához vagy javításához szükséges, vagy

- amelyről közbeszerzés céljából a tanács ezt szükségesnek ítéli,

akkor érdemes a felhasznált szellemi háttértulajdont a 4.2.5. pontban nem szereplő kereskedelmi célokra a többi tag számára hozzáférhetővé tennie. Ha az ilyen szellemi háttértulajdon jogosultja valamely tagnak felhasználási engedélyt ad, köteles egyenlő és megkülönböztetéstől mentes elbírálás alapján eljárni.

4.3. Felhasználási engedély megadása a tagok területén kívüli illetőségű harmadik feleknek:

A létrehozott szellemi tulajdonra vonatkozó olyan felhasználási engedélyekre, amelyeket a tagok területén kívüli illetőségű harmadik felek részére adnak, a harmadik felek részére adott felhasználási engedélyekre vonatkozó, a tanács által előírt szabályok irányadók. Ezekről a szabályokról a tanács egyhangúlag határoz.

5. cikk

Az ITER Szervezete által létrehozott vagy felhasznált szellemi tulajdon

5.1 Létrehozott szellemi tulajdon:

5.1.1 Az ITER Szervezete által e megállapodás végrehajtása során létrehozott szellemi tulajdon az ITER Szervezetét illeti meg. Az ITER Szervezete megfelelő eljárásokat köteles kialakítani a szellemi tulajdon nyilvántartására, jelentésére és oltalmára.

5.1.2 Az ilyen szellemi tulajdonra vonatkozóan az ITER Szervezete – egyenlő és megkülönböztetéstől mentes elbírálás alapján – köteles a tagokat olyan visszavonhatatlan, nem kizárólagos és jogdíjmentes felhasználási engedéllyel felruházni, amely a tagokat magfúziós kutatás és fejlesztés céljából saját területükön a felhasználási engedély átruházására is feljogosítja.

5.1.3 Az olyan létrehozott szellemi tulajdonra vonatkozóan, amelyet az ITER Szervezete e megállapodás végrehajtása során fejlesztett ki vagy szerzett meg, a tagoknak – egyenlő és megkülönböztetéstől mentes elbírálás alapján – olyan kereskedelmi célú, nem kizárólagos felhasználási engedélyt kell adni, amely a tagokat saját területükön a felhasználási engedély ottani illetőségű harmadik felek részére, azonos céllal történő átruházására is feljogosítja, nem kedvezőtlenebb feltételekkel, mint amelyekkel az ITER Szervezete az ilyen létrehozott szellemi tulajdonra vonatkozó engedélyeket harmadik feleknek megadja. Ha a felkínált feltételek ennek megfelelnek, az engedélyt nem szabad megtagadni. Az engedély csak abban az esetben vonható vissza, ha jogosultja nem teljesíti szerződéses kötelezettségeit.

5.2. Szellemi háttértulajdon:

5.2.1. Ha az ITER Szervezete olyan szellemi háttértulajdont használ fel, amely:

- amely az ITER létesítményeivel összefüggő kutatási és fejlesztési technológiák létrehozásához, üzemeltetéséhez, használatához vagy integrálásához szükséges,

- amely a továbbfejlesztéshez vagy származékos alkotások létrehozásához szükséges,

- amely az ITER létesítményeinek karbantartásához vagy javításához szükséges, vagy

- amelyről közbeszerzés céljából a tanács ezt szükségesnek ítéli,

akkor – feltéve, hogy rendelkezik az ehhez szükséges jogokkal – köteles eljárni annak érdekében, hogy az említett szellemi háttértulajdonra vonatkozóan – egyenlő és megkülönböztetéstől mentes elbírálás alapján – olyan visszavonhatatlan, nem kizárólagos és jogdíjmentes felhasználási engedélyt adhasson a tagoknak, amely feljogosítja a tagokat, hogy saját területükön magfúziós kutatás és fejlesztés céljára a felhasználási engedélyt másra átruházzák. Az ITER Szervezete köteles minden tőle telhetőt megtenni a mindehhez szükséges jogok megszerzése érdekében.

5.2.2. Ha e megállapodás végrehajtása során az ITER Szervezete szellemi háttértulajdont – ideértve a titkos háttérismereteket is – használt fel, akkor minden tőle telhetőt meg kell tennie, hogy a tagokat – egyenlő és megkülönböztetéstől mentes elbírálás alapján – e szellemi háttértulajdon kereskedelmi magfúziós célra történő felhasználására vonatkozóan olyan, nem kizárólagos felhasználási engedéllyel ruházza fel, amely a tagokat saját területükön a felhasználási engedély ottani illetőségű harmadik felek részére, azonos céllal történő átruházására is feljogosítja, nem kedvezőtlenebb feltételekkel, mint amelyekkel az ITER Szervezete az ilyen szellemi háttértulajdonra vonatkozó felhasználási engedélyeket harmadik feleknek megadja. Ha a felkínált feltételek ennek megfelelnek, az engedélyt nem szabad megtagadni. Az engedély csak abban az esetben vonható vissza, ha jogosultja nem teljesíti szerződéses kötelezettségeit.

5.2.3. Az ITER Szervezete köteles minden tőle telhetőt megtenni annak érdekében, hogy az 5.2.2. pontban nem szereplő célokra minden szellemi háttértulajdont – beleértve a titkos háttérismereteket is – a tagok számára hozzáférhetővé tegyen. Ha az ITER Szervezete a tagoknak az ilyen szellemi háttértulajdonra vonatkozóan felhasználási engedélyt ad, köteles egyenlő és megkülönböztetéstől mentes elbírálás alapján eljárni.

5.3 Felhasználási engedély megadása a tagok területén kívüli illetőségű harmadik feleknek:

Az olyan felhasználási engedélyekre, amelyeket az ITER Szervezete a tagok területén kívüli illetőségű harmadik felek részére ad, a harmadik felek részére adott felhasználási engedélyekre vonatkozó, a tanács által előírt szabályok irányadók. Ezekről a szabályokról a tanács egyhangúlag határoz.

6. cikk

Az ITER Szervezete személyzetének tagjai vagy más kutatók által létrehozott szellemi tulajdon

6.1. Az ITER Szervezeténél közvetlenül foglalkoztatott és kirendelt személyzete által létrehozott szellemi tulajdon az ITER Szervezetét illeti meg, és e rendelkezésekkel összhangban kezelendő az irányadó munkaszerződésekben és szabályzatokban.

6.2. Ha a tanács másként nem dönt, az ITER Szervezetét illeti meg az a szellemi tulajdon, amelyet olyan vendégkutatók hoznak létre, akik az ITER Szervezetével kötött, meghatározott tevékenységek végrehajtására szóló megállapodás alapján részt vesznek az ITER Szervezete tevékenységeiben, és közvetlenül közreműködnek az ITER Szervezete hasznosítására vonatkozó általános programokban.

6.3. Az olyan szellemi tulajdon, amelyet az ITER Szervezete hasznosítására vonatkozó általános programokban nem közreműködő vendégkutatók hoznak létre, az ITER Szervezetével kötendő, a tanács által előírt feltételek szerinti megállapodás tárgyát képezi.

7. cikk

A szellemi tulajdon oltalma

7.1. Ha egy tag oltalmat kap vagy kér olyan szellemi tulajdonra, amelyet ő fejlesztett ki vagy szerzett meg, a tagnak késlekedés nélkül értesítenie kell a többi tagot és az ITER Szervezetét, részletesen ismertetve a szóban forgó oltalmat. Ha valamelyik tag egyetlen országban vagy térségben sem kíván élni azon jogával, hogy kérje a létrehozott szellemi tulajdon oltalmát, erről a döntéséről késlekedés nélkül értesítenie kell az ITER Szervezetét, amely azután – közvetlenül vagy tagjain keresztül – kérheti ezt az oltalmat.

7.2. Az olyan létrehozott szellemi tulajdont illetően, amelyet az ITER Szervezete fejleszt ki vagy szerez meg, a tanács a lehető leghamarabb megfelelő eljárásokat fogad el e szellemi tulajdon – például a tagok által hozzáférhető adatbázis létrehozásával megvalósuló – jelentésére, oltalmára és nyilvántartására.

7.3. Ha a szellemi tulajdont közösen hozták létre, minden közreműködő tag, illetőleg az ITER Szervezete tetszése szerinti országban kérheti a közös szellemi tulajdon védelmét.

7.4. Közös szellemi tulajdon jön létre, ha a szellemi tulajdont két vagy több tag, illetőleg egy vagy több tag és az ITER Szervezete közösen hozta létre, és azt jellegzetességei miatt nem lehet olyan részekre felosztani, amelyekre vonatkozóan oltalom kérhető, kapható és/vagy fenntartható. Ilyen esetben a szellemi tulajdont közösen létrehozók egymás között megállapodást kötnek a közös tulajdonról, és ebben rendelkeznek a szellemi tulajdon felosztásáról és a tulajdonjog gyakorlásának módjáról.

8. cikk

Leszerelés

8.1. A leszerelés szakaszában, miután a létesítményeket a befogadó Fél átvette, a befogadó állam köteles a többi tag elé tárni minden olyan lényeges – közzétett és még nem közzétett – ismeretet, amelyet az ITER létesítményeinek leszerelése során létrehozott vagy felhasznált.

8.2. Ez a melléklet nem érinti azt a szellemi tulajdont, amelyet a befogadó állam a leszerelés során hoz létre.

9. cikk

Megszűnés és felmondás

9.1. A tanács szükség szerint foglalkozik minden olyan, a szellemi tulajdonnal összefüggő, a megállapodásban nem kellőképpen szabályozott kérdéssel, amely e megállapodás megszűnésével vagy valamely fél általi felmondásával kapcsolatos.

9.2. A szellemi tulajdonnal összefüggő mindazon jogok és kötelezettségek, amelyek e melléklet rendelkezései alapján a tagokat és az ITER Szervezetét megilletik, különösen a megadott felhasználási engedélyekre vonatkozóan, a megállapodás megszűnése vagy valamely tag által való felmondása után is fennmaradnak.

10. cikk

Jogdíj

A szellemi tulajdonra vonatkozó felhasználási engedélyekből az ITER Szervezetéhez befolyó jogdíjak az ITER Szervezete bevételét képezik.

11. cikk

Viták rendezése

Az e mellékletből eredő vagy azzal összefüggő vitákat a megállapodás 25. cikkével összhangban kell rendezni.

12. cikk

A feltalálók javadalmazása

A tanács megállapítja, hogy a személyzet tagjainak milyen feltételek szerint fizetendő járandóság, ha szellemi tulajdont hoznak létre.

13. cikk

Felelősség

A felhasználási engedélyekre vonatkozó megállapodásokban az ITER Szervezete és a tagok a szükségesnek ítélt terjedelemben kötelesek rendelkezni az egyes felek egymással szemben fennálló felelősségéről, jogairól és kötelezettségeiről.

Végleges tervezetMelléklet a telephelyi infrastruktúráról és szolgáltatásokról

1. cikk

Megállapodás a telephelyi infrastruktúráról és szolgáltatásokról

(1) Telephelyi infrastruktúra és szolgáltatások címén az e mellékletben előírt formában a befogadó Fél köteles földterületet, létesítményeket, épületeket, javakat és szolgáltatásokat az ITER Szervezete rendelkezésére bocsátani vagy bocsáttatni. A befogadó Fél erre a célra maga helyett más jogalanyt jelölhet ki.

(2) A telephelyi infrastruktúra és szolgáltatások nyújtásának módjáról, valamint az ezzel kapcsolatban az ITER Szervezete és a befogadó Fél vagy az általa kijelölt jogalany (a továbbiakban: befogadó) között folytatandó együttműködés részletes eljárásairól a két fél által megkötendő megállapodásban (a továbbiakban: telephelyi infrastruktúráról és szolgáltatásokról szóló megállapodás) kell rendelkezni.

2. cikk

A megállapodás időtartama

A befogadó az ITER Szervezete részére a telephelyi infrastruktúrát és szolgáltatásokat az ITER Szervezete létrehozásától e megállapodás megszűnéséig mindvégig köteles nyújtani.

3. cikk

Kapcsolattartó bizottság

Az ITER Szervezete és a befogadó kapcsolattartó bizottságot hoz létre, amely gondoskodik arról, hogy a befogadó az e mellékletben előírt telephelyi infrast