[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2009.12.23.

COM(2009)699 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK

2008. ÉVI JELENTÉS AZ ELŐCSATLAKOZÁSI TÁMOGATÁSI ESZKÖZ (IPA) VÉGREHAJTÁSÁRÓL

SEC(2009)1719

Bevezetés

Az uniós előcsatlakozási finanszírozást 2007. január 1-jétől a mind a tagjelölt[1], mind pedig a potenciális tagjelölt országok[2] részére nyújtandó célirányos támogatáshoz kialakított, egyetlen egységes eszközön, az előcsatlakozási támogatási eszközön (IPA) keresztül folyósítják. Az IPA (2006. július 17-i 1085/2006/EK tanácsi rendelet) a korábbi előcsatlakozási eszközöket, a Phare[3]-t, az ISPA[4]-t, a SAPARD[5]-ot, a Törökország számára létrehozott csatlakozási eszközt[6], valamint a nyugat-balkáni országokra irányuló pénzügyi eszközt, a CARDS[7]-ot váltja fel.

Az IPA célirányos segítséget kíván nyújtani azon országoknak, amelyek EU-tagságra jelöltek vagy potenciálisan tagjelöltek. Az egyes országok célkitűzéseinek a lehető leghatékonyabb módon történő elérése érdekében az IPA öt különböző komponensre tagolódik:

I. Átmeneti támogatás és intézményfejlesztés, amely az intézményfejlesztési intézkedések és a kapcsolódó beruházások finanszírozására irányul.

II. A határon átnyúló együttműködés (CBC) a tagjelölt és a potenciális tagjelölt országok közötti, valamint a közöttük és az uniós országok közötti határon átnyúló együttműködés támogatása céljából. Ennek keretében adott esetben a transznacionális együttműködési programokban (strukturális alapok) és a tengeri medencét érintő programokban (Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz – ENPI) történő részvétel is finanszírozható.

III. Regionális fejlesztés, amely olyan területeken finanszíroz beruházásokat és biztosít kapcsolódó technikai segítségnyújtást, mint például a közlekedés, a környezetvédelem és a gazdasági kohézió.

IV. Humánerőforrás-fejlesztés a humántőke megerősítésére és a kirekesztés elleni küzdelem elősegítésére.

V. Vidékfejlesztés, melynek célja a vidékfejlesztés-típusú intézkedések finanszírozása és a vidéki térségek fenntartható fejlődéséhez való hozzájárulás. Támogatást nyújt az agrárstruktúra átalakításához és a közösségi szabványokhoz történő adaptálásához is a környezetvédelem, a közegészségügy, az állat- és növényegészségügy, az állatjóllét, valamint a munkahelyi biztonság területén is.

Az I. és a II. komponens valamennyi kedvezményezett előtt nyitva áll. A III., a IV. és az V. komponens csak a tagjelölt országok előtt nyitott. Kialakításuk követi a strukturális, a kohéziós és a regionális fejlesztési alapokét, aminek célja az országok csatlakozásig történő felkészítése az ilyen alapok kezelésére. Ehhez az adott országnak rendelkeznie kell a szükséges közigazgatási kapacitással és struktúrákkal, amelyek révén felelősséget tud vállalni a támogatás kezeléséért. A potenciális tagjelölt országok esetében a regionális, a humánerőforrás és a vidékfejlesztés típusú intézkedések végrehajtása az I. komponens keretében történik.

Ez a jelentés az IPA 2008. évi végrehajtását ismerteti 2008. december 31-ig kiterjedően. Mivel a 2007. és a 2008. évi IPA-programok végrehajtása csak nemrég kezdődött, a monitoringra és az említett programok keretében elért eredmények értékelésére vonatkozóan korlátozott mértékben állnak rendelkezésre információk.

A VIZSGÁLT ÉV

A bővítési folyamat főbb fejleményei

A tagjelölt országok és a potenciális tagjelölt országok által 2008-ban elért eredményeket a 2008. novemberi bővítési csomagban ismertették. A 2008-09 évek bővítési stratégiájáról és a legfontosabb kihívásokról szóló közlemény továbbfejleszti az Európai Unió által alkalmazott megközelítés a 2006. decemberi Európai Tanács keretében elfogadott megújított bővítési konszenzus alapján.

A stratégiai dokumentum ismerteti a Bizottságnak a bővítéssel kapcsolatos jövőbeni kihívásokkal szemben alkalmazott megközelítését, és meghatározza azokat az intézkedéseket, amelyek segítik az országokat a taggá válásban. A dokumentumot a tagjelölt országokról és a potenciális tagjelölt országokról szóló előrehaladási jelentések kísérik, melyek értékelik az egyes országok által a koppenhágai tagsági kritériumok teljesítése terén elért haladást. Különösen kiemelendő, hogy a 2008. évi stratégiai dokumentum Horvátország esetében indikatív és feltételekhez kötött ütemtervet tartalmaz annak érdekében, hogy 2009 végéig belépjenek a technikai tárgyalások utolsó fázisába. A bővítési csomagot a Tanács[8] összességében támogatta és az érintett országok is pozitívan fogadták.

Az EU számára tovább nőtt Törökország stratégiai jelentősége az olyan kulcsfontosságú területeken, mint például az energiaellátás biztonsága, a konfliktusmegelőzés és -megoldás, valamint a dél-kaukázusi és közel-keleti térség regionális biztonsága. Az ország EU-val való együttműködése – amely a folyamatban lévő tárgyalások és az ezekhez kapcsolódó reformok révén valósul meg – megerősíti stabilizáló erejét egy olyan térségben, amelynek számos kihívással kell szembenéznie. A Törökországgal folytatott csatlakozási tárgyalások továbbra is a reform ütemét követik. A Bizottság 2008. évi értékelése szerint Törökország most teljesítette első alkalommal a működő piacgazdaság koppenhágai gazdasági kritériumait.

Ciprus kérdését illetően a ciprusi görög és ciprusi török közösségek vezetői az ENSZ égisze alatt mindenre kiterjedő tárgyalásokat kezdtek az átfogó rendezésről. A Bizottság folytatta erőfeszítéseik támogatását, és készen áll arra, hogy az EU hatáskörébe tartozó kérdésekben technikai tanácsokat nyújtson.

Folytatódott a Nyugat-Balkánra kidolgozott stabilizációs és társulási folyamat végrehajtása. Valamennyi érintett ország stabilizációs és társulási megállapodásokat (STM) írt alá. Legtöbbjük esetében hatályba lépett a megfelelő ideiglenes megállapodás és folyamatban van az STM ratifikálása. Szerbia stabilizációs és társulási megállapodásának ratifikálása és ideiglenes megállapodásának hatályba lépése Szerbiának a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel (ICTY) való teljes együttműködésétől függ. A Bővítési Főigazgatóság nyugat-balkáni országokban folytatott tevékenységei hozzájárultak a régió stabilitásának megerősítéséhez, ideértve Koszovót[9] is, mely 2008. február 17-én egyoldalúan kinyilvánította függetlenségét. Koszovó azóta a 2008-10 közötti időszakra európai integrációs tervet fogadott el, melynek célja a stabilizációs és társulási folyamatban való részvételének elmélyítése. Folyamatosan fejlődött e régióban a határon átnyúló együttműködés, és az összes érintett országra ütemtervet dolgoztak ki, melyek meghatározzák az EU-ba való vízummentes utazás feltételeit.

Jelentős erőfeszítéseket tettek a regionális együttműködési kezdeményezésekhez nyújtandó támogatások biztosítására, összhangban a thesszaloníki cselekvési programmal. A Bizottság Nyugat-Balkánról szóló 2008. márciusi közleménye számos új, erre irányuló kezdeményezést tartalmaz. Az újonnan létrehozott Regionális Együttműködési Tanács (RET) 2008-ban kezdte meg működését.

Montenegró 2008 decemberében nyújtotta be EU-tagság iránti kérelmét. A Bizottság jól felkészült arra, hogy szembenézzen az ezzel járó kihívásokkal, amint a Tanács felhatalmazza a Bizottságot véleményének kialakítására.

AZ IPA PROGRAMOZÁSA ÉS VÉGREHAJTÁSA: ÁLTALÁNOS ÁTTEKINTÉS

Stratégiai tervezés és programozás

A többéves indikatív pénzügyi keret (MIFF)

A többéves indikatív pénzügyi keret az éves bővítési csomag része, célja pedig az, hogy információkkal szolgáljon a Bizottság által a hároméves gördülő időszakra országonként és komponensenként javasolt, átfogó IPA-keret indikatív bontásáról. E keret kapcsolódási pontként működik a bővítési csomag politikai kerete és a költségvetési eljárás között. A többéves indikatív pénzügyi keretet – az IPA-ról szóló, 1085/2006/EK rendelet 5. cikkével összhangban – évente dolgozzák ki és terjesztik a Tanács és az Európai Parlament elé.

A következő táblázat millió euróban kifejezve, országonként és komponensenként, valamint a regionális és több országra kiterjedő programok tekintetében tartalmazza a 2008. évi aktualizált IPA-összegeket, a 2010–2012 közötti időszakra szóló többéves indikatív pénzügyi keretnek megfelelően (a 2008. november 5-én elfogadott COM(2008)705). Az adatok tehát tartalmazzák az I. és a II. komponens[10] közötti, 2009 folyamán eszközölt átcsoportosításokat, valamint a Koszovóra elkülönített pótlólagos összegeket is.

1. táblázat: 2008. évi allokációk országonkénti és komponensenkénti bontásban (millió EUR, a legközelebbi 100 000 EUR-ra kerekítve)

Komponens IPA |Albánia |Bosznia-Hercegovina |Horvátország |Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság |Montenegró |Szerbia |Koszovó* |Törökország |Több kedvezményezettre irányuló program | | I. Komponens | 62,1 |69,9 |45,4 |41,1 |28,1 |179,4 |184,7 |256,1 |135,7 | | II. Komponens | 8,6 |4,9 |14,7 |4,1 |4,5 |11,5 |0,0 |2,9 | | | III. Komponens | | |47,6 |12,3 | | | |173,8 | | | IV. Komponens | | |12,7 |6,0 | | | |52,9 | | | V. Komponens | | |25,6 |6,7 | | | |53,0 | | | ÖSSZESEN |70,7 |74,8 |146 |70,2 |32,6 |190,9 |184,7 |538,7 |135,7 | | Többéves indikatív tervezési dokumentumok (MIPD-k)

A többéves indikatív pénzügyi keretben (MIFF) szereplő összegek és a politikai keretben meghatározott prioritások alapján elkészítik a többéves indikatív tervezési dokumentumokat (MIPD) az egyes országokra és a több kedvezményezettre irányuló programokra vonatkozóan. A többéves indikatív tervezési dokumentum a Bizottság álláspontját képviseli a beavatkozás nagyobb területeit és azokat a főbb prioritásokat illetően, amelyeket a kedvezményezett országnak a programozási dokumentumokban részletesen ki kell dolgoznia.

Az országalapú többéves indikatív tervezési dokumentumokat (MIPD-k), valamint a 2008-2010 közötti időszakra kiterjedő, több kedvezményezettre irányuló MIPD-t 2007-ben készítették el a Bővítési Főigazgatóság (DG ELARG) érintett egységeinek felügyelete alatt. A felelősségvállalás biztosítása érdekében konzultáltak a nemzeti hatóságokkal a többéves indikatív tervezési dokumentumtervezetekről, és igen szorosan bevonták őket azok elkészítésébe. A tagjelölt országok többéves indikatív tervezési dokumentumai tekintetében a Regionális Politikai Főigazgatóság (DG REGIO), a Foglalkoztatási, Szociális és Esélyegyenlőségi Főigazgatóság (DG EMPL), valamint a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság (DG AGRI) nyújtottak segítséget – szakterületüktől függően – a III., a IV. illetve az V. komponenshez. A konzultációba bevonták a tagállamokat, a nemzetközi pénzügyi szervezetekkel (IFI) és más érintetteket (civil társadalom) is.

2008 első felében az összes 2008-2010 közötti időszakra vonatkozó többéves indikatív tervezési dokumentumot benyújtották az IPA Irányítóbizottságához [11]elfogadásra. Macedónia volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Koszovó, Törökország többéves indikatív tervezési dokumentumát, valamint a több kedvezményezettre irányuló többéves indikatív tervezési dokumentumot 2008 májusában, Albánia, Szerbia és Horvátország többéves indikatív tervezési dokumentumát júniusban, Bosznia-Hercegovina dokumentumát pedig júliusban nyújtották be. Valamennyi dokumentumot bizottsági határozatokkal fogadták el 2008 második félévében.

2008. évi IPA programok

Az éves vagy a többéves programokat az idevágó többéves indikatív tervezési dokumentumokkal összhangban dolgozzák ki. Az I. komponens végrehajtása az éves programok keretében, míg a többi komponens végrehajtása többéves programok keretében történik. A programokat a Bizottság fogadja el a kedvezményezett országok javaslatai alapján, majd az érintettekkel és a donorokkal folytatott konzultációt és az IPA Irányítóbizottság I., II. és III. komponensre irányuló pozitív véleményét követően a programokról az alapok koordinációs bizottságával (COCOF) egyeztetnek. A IV. komponens tekintetében az Európai Szociális Alappal (ESZA), az V. komponens tekintetében a Vidékfejlesztési Bizottsággal konzultálnak.

I. komponens

Az I. komponens szerinti támogatást a Bizottság programozza éves nemzeti programok, illetve a több kedvezményezettre irányuló programok formájában, amelyeket – az adott esetnek megfelelően – vagy a Bizottság vagy a kedvezményezett ország irányít, illetve más donorokkal közösen irányítanak. A nemzeti programok a kedvezményezett ország által benyújtott vagy – a regionális és horizontális programok esetében – a Bizottság által elkészített projektadatlapok alapján a Bizottság által elkészített finanszírozási javaslatokból állnak.

A nukleáris biztonság, a sugárzásvédelem és az oktatás területén a projektek végrehajtását a többéves indikatív pénzügyi keretben elfogadott nemzeti előirányzatokból finanszírozták, de azokat központilag, horizontális alapon hajtják végre; ezért az I. komponens szerinti nemzeti programok nem tartalmazzák e projektek finanszírozását. Erről részletesebb információt a technikai melléklet országszakasza tartalmaz.

Az Albániára vonatkozó, 2008. évi IPA nemzeti programot a Bizottság 2008. december 19-én fogadta el. A 2008. évi IPA olyan kulcskérdésekre irányul, mint a közigazgatási reform és a jogállamiság megszilárdítása, különösen a felelősségteljes kormányzás és a korrupció elleni küzdelem terén. Ez tükrözi a 2008-2010 közötti időszakra szóló többéves indikatív tervezési dokumentumban a politikai követelmények területéhez allokált összegek növekedését. A program emellett segítséget nyújt az albán hatóságoknak az STM követelményeinek teljesítéséhez olyan projektek finanszírozásán keresztül, amelyek célja az albán intézmények közigazgatási kapacitásának megerősítése. A program azt is figyelembe veszi, hogy szükség van az országban a strukturális reformok további támogatására a regionális fejlesztésbe és a közösségi vívmányokhoz kapcsolódó infrastruktúrába való beruházásokon keresztül.

Bosznia-Hercegovina 2008. évi, két részre osztott IPA nemzeti programját a Bizottság 2008. október 9-én illetve december 5-én fogadta el. A program támogatást nyújt a rendőrségnek és az igazságszolgáltatási reformokhoz olyan projektekkel, amelyek célja az állami bíróság és az ügyészségi hivatal kapacitásának kiépítése, illetve állami fegyház létesítése. A program további célja elősegíteni az ország haladását az uniós tagság felé azáltal, hogy jobban megismerteti a lakosságot az uniós integrációs folyamattal, valamint segítséget nyújt a nemzeti hatóságoknak az IPA tervezése, programozása és végrehajtása terén nyújtott segítségen keresztül. A 2008. évi program – az ország társadalmi-gazdasági helyzetének javítását szolgálva – az oktatás- és az egészségügyi rendszer reformjához is nyújt támogatást. A 2008. évi IPA segíti Bosznia-Hercegovinát abban, hogy megfeleljen az európai vívmányokhoz való közelítés követelményének olyan területeken, mint a környezet, a közlekedés és mérésügy, a mezőgazdaság és vidékfejlesztés vagy az integrált határigazgatás.

A Horvátországra vonatkozó 2008. évi IPA nemzeti programot a Bizottság 2008. november 5-én fogadta el. A politikai kritériumok között a 2008. évi IPA nemzeti program foglalkozik az igazságügy reformjával több, ezen a területen megvalósítandó projekttel. A program hozzájárul továbbá a haladáshoz az emberi jogok és a kisebbségek védelme terén azáltal, hogy fokozza a civil társadalom kapacitásait és elősegíti a roma nemzeti kisebbség aktív és teljes körű részvételét a horvát társadalomban. A tagsággal járó kötelezettségek vállalására való képesség tekintetében a 2008. évi IPA keretében nyújtandó támogatás a jelentős mennyiségű átültetendő és végrehajtandó jogi aktussal járó területekre, a strukturális és vidékfejlesztési alapok fogadására, valamint a közösségi vívmányokhoz kapcsolódó beruházási igényekre összpontosít. Ez olyan különböző területeket érint, mint az élelmiszer-biztonság, az állat- és növény-egészségügyi politika, a halászat, a közlekedés, az energiaügy, a szociálpolitika, a foglalkoztatás vagy a környezetvédelem.

Macedónia volt Jugoszláv Köztársaság 2008. évi nemzeti programját a Bizottság 2008. december 11-én fogadta el. A program célja az érintett intézmények közigazgatási kapacitásának megerősítése, hogy biztosítható legyen az uniós források hatékony és eredményes igazgatása, valamint azért, hogy a központi és a helyi közigazgatás megfelelőbb kapacitásokkal rendelkezzen a decentralizációs folyamat végrehajtására. A program támogatja emellett a független és hatékony igazságügyi rendszer fejlesztését, továbbá ösztönzi az aktív civil társadalom kialakulását. A társadalmi-gazdasági kritériumok terén a cél az intézményi kapacitás megerősítése a tőkefedezeti nyugdíjrendszer intézményeinek szabályozása és felügyelete, valamint a piacgazdaságra történő átállás előmozdítása. A tagsággal járó kötelezettségek vállalására való képesség tekintetében a 2008. évi program olyan programokat finanszíroz, amelyek hozzájárulnak az áruk szabad mozgásához, a vámműveletek javításához, vagy a mezőgazdasági ágazat fejlődéséhez.

A Montenegróra vonatkozó 2008. évi nemzeti programot a Bizottság 2008. december 2-án fogadta el. A politikai kritériumok tekintetében a 2008. évi IPA nemzeti program a közigazgatási reformra összpontosít, különösen a decentralizációra és a helyi önkormányzatokra, a menekülteknek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyeknek nyújtandó fenntartható támogatásra, valamint a médiára. A program támogatást nyújt az üzleti környezet javításához és a munkahelyteremtéshez is, amivel hozzájárul a kiegyensúlyozottabb regionális fejlődéshez, a foglalkoztatás növeléséhez és a szegénység csökkentéséhez. 2008-ban olyan egyéb intézkedések is részesültek támogatásban, mint például a környezeti infrastruktúra javítása. A 2008. évi IPA segítséget nyújt Montenegró számára a közösségi vívmányok olyan területeken történő bevezetéséhez és végrehajtásához, mint a pénzügyi piacok, a vidékfejlesztés, élelmiszerbiztonság, állategészségügyi szolgálatok, vámigazgatás, integrált határigazgatás és migráció.

A Szerbiára vonatkozó 2008. évi nemzeti programot a Bizottság 2008. december 19-én fogadta el. A politikai kritériumok terén prioritást élvez a demokratikus intézmények megerősítése, a közigazgatási reform végrehajtásának folytatása, a hatalmi ágak szétválasztása és a média. A finanszírozásban részesülő további fontos területek a korrupció elleni küzdelem, a jogállamiság megerősítése, az emberi jogok, valamint a kisebbségek tiszteletben tartása és védelme. A gazdasági kritériumok terén a program a munkahelyteremtést, a kkv-k fejlesztését és a nemzeti foglalkoztatási szolgálatok kapacitásának fejlesztését célzó projekteket fog finanszírozni. Ezen kívül a 2008. évi program keretében különös figyelmet élvez az egészség- és oktatásügyi reform. Végezetül, a tagsággal járó kötelezettségek vállalására való képesség tekintetében különös figyelmet szentelnek az ágazati politikák, valamint az uniós szabványoknak megfelelő keretszabályozás kidolgozásának és végrehajtásának az olyan kulcsfontosságú ágazatokban, mint a mezőgazdaság, a környezet, a közlekedés vagy az integrált határigazgatás.

A Törökországra vonatkozó 2008. évi nemzeti programot a Bizottság 2008. december 15-én fogadta el. A politikai kritériumok terén prioritást élvez az igazságügyi reform, a közigazgatási reform és a civil társadalom megerősítése. A közösségi vívmányok átvétele és végrehajtása tekintetében, és összhangban a többéves indikatív tervezési dokumentummal, a projekteket a csatlakozási tárgyalásokban és a csatlakozásra való felkészülésben betöltött fontosságuk alapján választották ki, figyelembe véve a harmonizációhoz szükséges költséges beruházásokat az olyan területeken, ahol a harmonizálandó jogi aktusok mennyisége jelentős. Emiatt prioritást élveznek a mezőgazdaság/állategészségügy, a jogérvényesülés, a szabadság és a biztonság, a vámunió és a környezet terén megvalósítandó projektek. A 2008. évi program ugyanakkor tartalmaz új területeken – pl. az egészségügy és a kutatás-fejlesztés terén – megvalósítandó projekteket is. Ezenfelül négy projektet választottak ki az EU és Törökország civil társadalma közötti hatékony és eredményes párbeszéd kialakításában betöltött szerepük alapján, e párbeszéd új és innovatív területeken való továbbfejlesztése érdekében.

A Koszovóra vonatkozó IPA éves program első részét 2008. október 6-án, második részét 2008. december 19-én fogadta el a Bizottság. A program egyik prioritása az EU politikai kritériumainak teljesítése, valamint Koszovó intézményi, igazgatási és igazságügyi berendezkedésének megerősítése, ideértve a korrupció elleni küzdelmet, az emberi jogok, valamint a szerbek és a kisebbségek jogainak védelmét és a civil társadalom tevékenységeinek előmozdítását. A gazdasági kritériumok tekintetében támogatást nyújtanak Koszovó gazdaságának fejlesztéséhez és valamennyi közösség társadalmi-gazdasági környezetének fenntartható módon történő javításához. A 2008. évi IPA segítséget nyújt Koszovó számára a közösségi vívmányok olyan területeken történő bevezetéséhez és végrehajtásához, mint a szabadság, a biztonság és a jogérvényesülés kérdései, az élelmiszerbiztonság, az állat- és növényegészségügy, valamint a statisztika.

A több kedvezményezettre irányuló program célja a nemzeti programok kiegészítése, továbbá a nyugat-balkáni országokban és Törökországban a többoldalú tapasztalatok megerősítése. A program regionális és horizontális programokon keresztül biztosít támogatást. A 2008. évi program kiemelt jelentőségű tevékenységei közé tartozik a regionális együttműködési tanácsnak (RCC) és a Főképviselő Hivatalának (OHR) támogatása, valamint a regionális közigazgatási képzési központ (ReSPA) létrehozása. A 2008. évi program kiterjed továbbá a katasztrófakockázatok csökkentésére, a menekültek visszatérésére a Nyugat-Balkánon és a civil társadalmi eszköz keretében a civil társadalom fejlesztésére is. Ezen kívül támogatásban részesülnek az oktatási és ifjúsági programok (Tempus, Erasmus Mundus és a Fiatalok lendületben program), a nemzetközi pénzügyi szervezetek, a vám-és adóügy, a statisztika, a nukleáris biztonság és a sugárzásvédelem területei.

II. komponens

A határon átnyúló együttműködés segíti a megbékélést és a jószomszédi kapcsolatokat, emellett a kedvezményezett országok EU-ba való integrációját is elősegíti. Ez különösen lényeges egy nemrég még konfliktus által sújtott térségben.

A határon átnyúló együttműködés komponens a külső támogatást és a gazdasági és társadalmi kohéziós célkitűzéseket ötvöző közös helyi és regionális kezdeményezéseken keresztül a határon átnyúló együttműködés megerősítésére irányul. Az együttműködésnek a határ menti területek fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődésének előmozdítására, a környezetvédelem, a természeti és kulturális örökség, a közegészségügy, valamint a szervezett bűnözés megelőzése terén és más hasonló területeken fennálló közös kihívások kezelésével kapcsolatos együttműködésre, a hatékony és biztonságos határok biztosítására, továbbá a határ menti térségek helyi szereplőit bevonó, kisebb léptékű, közös tevekénységek előmozdítására kell irányulnia.

Az IPA határon átnyúló együttműködést célzó II. komponense két területet ölel fel: a tagjelölt vagy potenciális tagjelölt országok közötti, határon átnyúló együttműködést, valamint ezen országok és a velük szomszédos uniós tagállamok közötti, határon átnyúló együttműködést. Ezen túlmenően az IPA II. komponense pénzügyileg is támogathatja a tagjelölt vagy a potenciális tagjelölt országoknak a strukturális alapok (az európai területi együttműködésre irányuló célkitűzéssel összefüggésben az Európai Regionális Fejlesztési Alap – ERFA – által finanszírozott) transznacionális együttműködési programjaiban és az ENPI tengeri medencékkel kapcsolatos együttműködés programjaiban való részvételét.

A II. komponens keretében a határon átnyúló együttműködéshez nyújtott támogatásra a részt vevő országok által közösen kidolgozott, jelenleg a 2007-2009 közötti időszakot lefedő, határon átnyúló programok keretében kerül sor. Az IPA-támogatást éves finanszírozási határozatok keretében nyújtják.

Ami az ERFA transznacionális programjaiban vagy az ENPI tengeri medencékkel kapcsolatos programjaiban való részvételt illeti, az IPA-támogatást az egyes országokra vonatkozó éves finanszírozási határozatok alapján nyújtják.

Az IPA II. komponense támogatja Albánia részvételét két kétoldalú, határon átnyúló programban, amelyeket két szomszédos tagjelölt/potenciális tagjelölt országgal folytat: Montenegróval és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal. A tagállamokkal folytatott, határon átnyúló együttműködés tekintetében az IPA II. komponense finanszíroz egy kétoldalú, Albánia és Görögország közötti programot, valamint Albániának az „Adria” elnevezésű, többoldalú, határon átnyúló programban való részvételét, amelyben Albánia, Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Montenegró és Szerbia működik együtt Görögországgal, Olaszországgal és Szlovéniával az Adriai-tenger régiójában. Ezen felül az IPA II. komponense finanszíroz egy – Albánia Koszovóval határos Kukes régiójának fejlesztésére irányuló – programot is, valamint Albániának az ERFA „Délkelet-Európa” elnevezésű transznacionális programjában való részvételét.

Bosznia-Hercegovina tekintetében az IPA II. komponense támogatja az ország három – Horvátországgal, Montenegróval és Szerbiával közös – kétoldalú, határon átnyúló programban való részvételét. A tagállamokkal folytatott, határon átnyúló együttműködés tekintetében az IPA II. komponense Bosznia-Hercegovinának az IPA CBC „Adria” programjában való részvételét finanszírozza. Végezetül 2008-ban az IPA II. komponense Bosznia-Hercegovinának az ERFA „Délkelet-Európa” elnevezésű transznacionális programjában való részvételét finanszírozza.

Az IPA II. komponense alapján Horvátország három kétoldalú, határon átnyúló programban vesz részt a szomszédos potenciális tagjelölt országokkal: Bosznia-Hercegovinával, Montenegróval és Szerbiával. Horvátország részt vesz továbbá három IPA CBC programban is szomszédos tagállamokkal: egy-egy kétoldalú programban Szlovéniával és Magyarországgal, valamint az IPA CBC „Adria” elnevezésű, többoldalú, határon átnyúló programjában. Végül az IPA II. komponense finanszírozza Horvátországnak az ERFA „Délkelet-Európa” és a „Mediterrán” transznacionális programjaiban való részvételét.

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság az IPA II. komponensének támogatásával 2008-ben részt vett egy kétoldalú programban Albániával és egy-egy kétoldalú programban a szomszédos tagállamokkal, Bulgáriával és Görögországgal. Az IPA II. komponense finanszírozza Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak az ERFA európai területi együttműködés „Délkelet-Európa” elnevezésű transznacionális programjában való részvételét is.

Ami a 2007. évet illeti, Koszovó esetében 2008-ban nem teljesültek a II. komponens programjaira meghatározott feltételek. A II. komponens forrásait ezért átcsoportosították az I. komponensbe.

Montenegró esetében az IPA II. komponense négy, kétoldalú határon átnyúló – szomszédjaival, azaz Horvátországgal, Szerbiával, Bosznia-Hercegovinával és Albániával folytatott – programra és a tagállamokkal folytatott IPA CBC Adria programban való részvételre terjed ki. Ami az ERFA transznacionális programjaiban való részvételt illeti, az IPA II. komponense finanszírozza Montenegrónak a „Délkelet-Európa” és a „Mediterrán” programokban való részvételét.

Szerbiában a határon átnyúló együttműködési programok három – Montenegróval, Horvátországgal és Bosznia-Hercegovinával folytatott – kétoldalú programot, három – Magyarországgal, Romániával és Bulgáriával, vagyis a szomszédos tagállamokkal folytatott – kétoldalú programot, valamint Szerbiának az IPA határon átnyúló „Adria” programban való részvételét foglalják magukban. Ezen felül az IPA II. komponense finanszírozza Szerbiának az ERFA európai területi együttműködés „Délkelet-Európa” elnevezésű transznacionális programjában való részvételét.

2008-ban az IPA II. komponense támogatta a Törökország és Bulgária közötti, határon átnyúló programot. Ezen túlmenően az IPA II. komponenséből finanszírozást nyújtottak Törökországnak az ENPI tengeri medencékkel kapcsolatos programban való részvételhez.

III. és IV. komponens

A III. és IV. komponens programozása az eredetileg három évre elkészített, de további évekre is meghosszabbítható többéves programokon keresztül történik. A stratégiai koherenciakeretek alapján a kedvezményezett tagjelölt országok a többéves operatív programokat az érintettekkel konzultálva, komponensenként (IV. komponens) vagy témánként (III. komponens) tervezik meg, majd ezeket hivatalos elfogadás céljából egyeztetik a Bizottsággal a megfelelő tagállami bizottságokkal – a III. komponens tekintetében az alapok koordinációs bizottságával (COCOF), a IV. komponens tekintetében pedig a COCOF-fal és az Európai Szociális Alap (ESZA) bizottságával – folytatott konzultációkat követően.

A III. és IV. komponens alá tartozó többéves programok – a strukturális alapokhoz hasonlóan – stabil pénzügyi keretet nyújtanak egy hároméves időszakra. Ez alapvető fontosságú a közlekedés, a környezetvédelem, a regionális versenyképesség és a humánerőforrás-fejlesztés területére vonatkozó középtávú beruházási stratégiák végrehajtásához. A strukturális alapokhoz hasonlóan ezt a hosszútávú pénzügyi keretet szigorú pénzügyi irányítás kíséri az alapok teljes felhasználásának biztosítása érdekében.

2.1.3.3.1. III. komponens

A III. komponens három különböző támogatási területet fed le: közlekedés, környezetvédelem és regionális versenyképesség, melyek követik a kohéziós alap keretében a tagállamokban tett beavatkozásokat. A III. komponenst így a témákat külön-külön lefedő, önálló operatív programokon (OP) keresztül fogják végrehajtani (Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság esetében a 2007–2009 közötti időszakra csak egyetlen környezetvédelmi és közlekedési programot hajtanak végre).

Horvátország esetében 2007-ben három többéves programot fogadtak el a 2007-2009 közötti időszakra. A regionális versenyképesség operatív program három prioritási tengelyből áll: a fejlődésben lemaradt régiók fejlesztési potenciáljának javítása, a horvát gazdaság versenyképességének fokozása, valamint technikai segítségnyújtás. A közlekedési operatív program 3 prioritási tengelyt fog át: Horvátország vasúti közlekedési rendszerének fejlesztése, Horvátország belföldi vízi útrendszerének fejlesztése és technikai segítségnyújtás. A környezetvédelem operatív program 3 prioritási tengelyből áll: a hulladékgazdálkodási infrastruktúra fejlesztése integrált hulladékgazdálkodási rendszer létrehozása céljából, Horvátország vízkészletének védelme a vízellátási és integrált szennyvíz-gazdálkodási rendszerek javításán keresztül, valamint technikai segítségnyújtás.

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság tekintetében a 2007–2009 közötti időszakra szóló regionális fejlesztés operatív programot a Bizottság 2007. november 29-én fogadta el. Általános célkitűzése az ország fenntartható fejlődésének támogatása a közlekedési és környezetvédelmi infrastruktúra javítása révén. A közlekedési ágazatban nyújtott támogatás a délkelet-európai regionális közlekedési főhálózat (VIII. és X. folyosó) fejlesztésének folytatására összpontosít. A prioritásokat fokozatosan át kell helyezni a X. folyosóról a VIII. folyosóra, valamint a közúti közlekedésről a vasúti közlekedésre. A környezetvédelmi ágazatban nyújtott támogatás terén a célirányos beruházásoknak a szennyvízkezelésre és a szilárdhulladék-gazdálkodásra kell irányulniuk, mivel itt a legnagyobb a lakosságra és a természetes környezetre gyakorolt hatás.

Törökország operatív programjait a 2007. november 29-i bizottsági határozattal (regionális versenyképesség és környezetvédelem operatív programok) és 2007. december 7-én (közlekedés operatív program) fogadták el. A regionális versenyképesség operatív program három prioritást fog át: az üzleti környezet javítása, a vállalkozások kapacitásának megerősítése, a vállalkozói készség előmozdítása és technikai segítségnyújtás. A közlekedés operatív program 2 prioritási tengelyből áll: a vasúti infrastruktúra javítása és a kikötői infrastruktúra javítása. Végezetül a környezetvédelem operatív program három prioritásra terjed ki: a vízellátás, a csatornahálózat és a szennyvíztisztító rendszerek javítása, az integrált szilárdhulladék-gazdálkodás javítása és technikai segítségnyújtás.

2.1.3.3.2 IV. komponens

A IV. komponens keretében a Horvátországra vonatkozó humánerőforrás-fejlesztés többéves operatív programot 2007. december 7-én fogadták el. A program 4 prioritási tengelyből áll: a munkavállalás és a fenntartható munkaerő-piaci integráció fokozása, a hátrányos helyzetűek társadalmi beilleszkedésének megerősítése, a humántőke és a foglalkoztathatóság fejlesztése, valamint technikai segítségnyújtás.

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban a IV. komponens tekintetében a humánerőforrás-fejlesztés operatív programot 2007 decemberében fogadták el. A program három prioritási tengelyt foglal magában: ”Foglalkoztatás – a foglalkoztatottak körének bővítése és a foglalkoztatottak megtartása”, „Oktatás és képzés – a humántőkébe történő beruházás jobb oktatás és készségek révén”, és „Társadalmi befogadás – a befogadó munkaerőpiac előmozdítása”.

Törökország humánerőforrás-fejlesztésre vonatkozó többéves operatív programját a Bizottság 2007. december 7-én fogadta el. A program négy prioritási tengelyt tartalmaz: ”Foglalkoztatás”, „Oktatás”, „Alkalmazkodás az egész életen át tartó tanulás előmozdítása révén” és „Társadalmi befogadás”.

2.1.3.4 V. komponens

A tagállamok esetében a vidékfejlesztési programok kidolgozásához alkalmazott megközelítés alapján az V. komponens keretében nyújtott támogatást többéves alapon programozzák, átfogva a 2007-2013 közötti időszakot. Ugyanakkor, mivel a többéves indikatív tervezési dokumentummal összhangban a pénzügyi keretet csak a 2007-2009 közötti évekre határozták meg és évente felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy a következő évekre is kiterjedjen, az V. komponens szerinti programokat évente módosítják, melynek során figyelembe veszik az új összegeket, és elvégzik az összes szükséges technikai változtatást. Az érintettekkel folytatott konzultációt követően mind a programokat, mind a módosításokat a Bizottság fogadja el a vidékfejlesztési bizottság (RDC) keretében a tagállamokkal folytatott konzultációt követően.

Tekintettel a teljes mértékben decentralizált rendszer létrehozásához szükséges időre és az idevágó SAPARD[12]-tapasztalatokra, az V. komponenshez rendelt összegeket fokozatosan növelik, és az IPA vidékfejlesztési alapok nagyobbik részét az időszak végére ütemezik. A végrehajtási időszak első négy évének – azaz 2007, 2008, 2009 és 2010 – finanszírozása tehát az V. komponensre allokált teljes összeg kisebb százalékát teszi ki, mely a következő években jelentősen meg fog emelkedni. E szabály alól egyedül Horvátország kivétel, mivel az egyetlen olyan tagjelölt ország, amely már az IPA vidékfejlesztési komponens végrehajtását megelőzően kiépítette a SAPARD-rendszert annak érdekében, hogy profitálhasson a SAPARD-alapokból.

Horvátország 2007-2013 közötti időszakra szóló többéves vidékfejlesztési programját a Bizottság 2008. február 25-én fogadta el[13]. A program 3 prioritási tengelyből áll: „A piaci hatékonyság és a közösségi előírások végrehajtásának javítása”, „Az agrár-környezetvédelmi intézkedések és a helyi vidékfejlesztés stratégiák végrehajtására irányuló előkészítő intézkedések” és „A vidéki gazdaság fejlesztése”.

Macedónia volt Jugoszláv Köztársaság 2007-2013 közötti időszakra szóló többéves vidékfejlesztési programját 2008-ban fogadták el[14]. A program 3 prioritási tengelyből áll: „A piaci hatékonyság és a közösségi előírások végrehajtásának javítása”, „Az agrár-környezetvédelmi intézkedések és a helyi vidékfejlesztés stratégiák végrehajtására irányuló előkészítő intézkedések” és „A vidéki gazdaság fejlesztése”.

Törökország 2007-ben készítette el többéves agrár és vidékfejlesztés operatív programját, melyet a Bizottság 2008. február 25-én fogadott el[15]. A program három prioritási tengelyből áll: „A piaci hatékonyság és a közösségi előírások végrehajtásának javítása”, „Az agrár-környezetvédelmi intézkedések és a Leader program végrehajtására irányuló előkészítő intézkedések”, és „A vidéki gazdaság fejlesztése”.

A végrehajtás módjai és struktúrái

Az IPA célja a know-how és a tapasztalatok kedvezményezett országok részére történő átadása oly módon, hogy növelik az országok szerepvállalását és felelősségét a támogatás végrehajtásában. Az eszköz időtartama során tehát elvárják, hogy az IPA irányítását tekintve a decentralizált igazgatás váljon normává, vagyis az, hogy a kedvezményezett országok nemzeti hatóságai teljes felelősséget vállaljanak a programozás és végrehajtás tekintetében. E célkitűzés időben való megvalósítása az egyes kedvezményezett országok adminisztratív kapacitásaitól, valamint a megfelelő irányítási és ellenőrzési rendszerek meglétének biztosítására irányuló képességüktől függ majd. Minden egyes országnak ezért a célkitűzés megvalósítását szolgáló egyedi stratégiákkal, cselekvési tervekkel és ütemtervekkel kell rendelkeznie. Ezzel egyidejűleg történik a nemzeti hatóságok megfelelő kapacitásainak kiépítése a célkitűzéshez kapcsolódó megnövekedett feladatokra való felkészülés érdekében.

A potenciális tagjelölt országokra vonatkozó, az I. és a II. komponens szerinti éves programokat (a megosztott igazgatás mellett végrehajtott, a tagállamokkal közösen folytatott, határon átnyúló együttműködési programok kivételével) főként centralizált módon hajtják végre, és a hangsúly egyértelműen arra helyeződik, hogy segítsenek az országoknak abban, hogy fokozatosan nagyobb felelősséget vállaljanak és a decentralizált igazgatás felé haladjanak.

Ami az igazgatási hatáskörök átruházására való előkészületeket illeti, a potenciális tagjelölt országok különböző szakaszokban tartanak, némelyikük pedig már elkezdte létrehozni a szükséges irányítási struktúrákat, és elkészítette a decentralizált igazgatás megvalósítására irányuló ütemtervét. 2008 folyamán Albánia és Bosznia-Hercegovina folytatta az IPA-források decentralizált igazgatására való felkészülést, miközben Koszovó a decentralizációra irányuló ütemterv kidolgozásának legelején volt. Montenegróban haladás történt az előzetes ellenőrzés alapú decentralizált igazgatási rendszer felé. A kormány felállította a decentralizált igazgatás intézményeit és kinevezte a funkciók és a struktúrák vezetőit. Szerbia 2008 januárjában dolgozta ki a decentralizált igazgatási rendszer kiépítésének ütemtervét, 2008 áprilisában pedig a decentralizált igazgatási rendszer akkreditációját előkészítő stratégiát. A szerb közigazgatásban megtörtént valamennyi, a rendszer előkészítésében kulcsfontosságú érintett kinevezése.

Valamennyi tagjelölt ország tekintetében a középtávú célkitűzés a teljesen decentralizált igazgatás, vagyis olyan igazgatás, amelynél a Bizottság kizárólag utólagos (ex post) ellenőrzést végez. Megjegyzendő, hogy az V. komponens szerinti támogatás végrehajtása már az elejétől fogva kizárólag teljesen decentralizált alapon, előzetes ellenőrzések nélkül történhet.

2008 áprilisában a horvát hatóságok értesítették az Európai Bizottságot az IPA I-IV. komponensei igazgatásáért és végrehajtásáért felelős struktúrák nemzeti akkreditációjáról. Ennek eredményeként hat határozattal igazgatási hatásköröket ruháztak át Horvátországra az IPA I-IV. komponenseinek decentralizált igazgatására. Horvátország a teljes – vagyis az előzetes ellenőrzések nélküli – decentralizált igazgatást 2010-re tervezi. Az év végére várják az V. komponens (mezőgazdaság és vidékfejlesztés) igazgatási hatásköreinek átruházásáról szóló utolsó határozatokat.

2008-ban a Bizottság a CARDS-program keretében segítette Macedónia volt Jugoszláv Köztársaság nemzeti hatóságait a decentralizált igazgatásra való felkészülésben. Támogatást nyújtottak az IPA végrehajtásáról szóló rendelet 21. cikkében meghatározott struktúráknak és hatóságoknak a decentralizált igazgatási rendszer akkreditációjára való felkészüléshez. Eközben a 2008. évi IPA éves programot centralizált alapon igazgatták.

Törökország 2008. évi erőfeszítéseivel túlnyomórészt a decentralizált igazgatás akkreditációját érintő belső eljárások teljessé tételére összpontosított. Az IPA I. és II. komponense esetében ezeket az eljárásokat megkönnyítette, hogy a decentralizált struktúrák és rendszerek már az IPA-t megelőző támogatás keretében léteztek. A Bizottság 2008. október 29-én ruházta át a török hatóságokra az I. komponensre irányulóan a decentralizált igazgatási hatásköröket, 2008. december 1-jén pedig a II. komponensre – Törökország ENPI Fekete-tenger medence programban való részvételére – irányulóakat. A vidékfejlesztési program végrehajtása a decentralizált – előzetes ellenőrzések nélküli – igazgatási hatáskörök Török Köztársaságra történő átruházásával valósul meg. A Bizottság 2008. októberi tényfeltáró missziója komoly késedelmekre mutatott rá az akkreditációs folyamat előkészítésében; az új ütemterv az akkreditációt 2009 második felére tervezte, az igazgatás átruházása pedig 2010-ig valószínűleg nem valósítható meg. A Bizottság készen áll arra, hogy ezt a folyamatot további tanácsadó missziókkal, és szükség esetén ad hoc iránymutatással segítse.

A több kedvezményezettre irányuló programokat centralizált és közös igazgatáson keresztül kezelik. A centralizált igazgatás főként a Bizottság székhelyén a bizottsági szolgálatok által történő végrehajtás formáját ölti. A közös igazgatás annyiban egészíti ki a centralizált igazgatást, hogy a Bizottság a pénzeszközöket egy nemzetközi szervezettel közösen kezeli.

Az IPA keretében végrehajtott programok áttekintése

Albániában 2008-ban megtörtént az első IPA 2007 projektek leszerződése, miközben a 2008. évi program végrehajtása nem kezdődött meg. 2008 végén az IPA 2007 szerződéskötési aránya elérte a 15 %-ot. Az I. komponens keretében három IPA 2007 projektre kötöttek szerződést, a II. komponens keretében nem került sor szerződéskötésre IPA 2007 projektekre. Az IPA 2007 CBC keretében elindították az ajánlattételi felhívást az ERFA Délkelet-Európa programra, de szerződéskötés még nem történt.

Bosznia-Hercegovinában 2008. február 20-án írták alá az IPA-keretmegállapodást, mely 2008. július 30-án lépett hatályba, miután Bosznia-Hercegovina elnöke ratifikálta. Az adómentességről szóló rendelkezések megfelelő végrehajtása nem történt meg 2008 decemberéig, amikor Bosznia-Hercegovina parlamentje elfogadta az IPA-források ÁFA-mentességéhez kapcsolódó törvény módosításait, és ez megnyitotta az utat az IPA-programok végrehajtása előtt. A II. komponens tekintetében elfogadták a 2008. évi, határon átnyúló együttműködési programok finanszírozási határozatait, bár az e programokhoz kapcsolódó finanszírozási megállapodásokat 2008-ban nem írták alá. Ez azt jelenti, hogy 2008 folyamán az IPA keretében egyik komponens esetében sem került sor végrehajtásra.

Horvátország esetében az IPA I-IV. komponenseit illetően a decentralizált igazgatás hatásköreinek átruházására 2008 végén került sor, az idevágó bizottsági határozatokkal. Ezek a határozatok képezik az IPA I-IV. komponensei szerinti támogatás rendelkezésre bocsátásának feltételét. Következésképpen a kapcsolódó, decentralizált igazgatás keretében működő 2007. évi programok finanszírozási megállapodásait nem lehetett aláírni addig, amíg a határozatokat el nem fogadták. Ez lényegében azt jelenti, hogy Horvátország 2008 folyamán nem kezdte meg az IPA-támogatások végrehajtását.

Macedónia volt Jugoszláv Köztársaságban 2008 folyamán szerződést kötöttek az I. komponens alá tartozó első IPA 2007 projektekre, és az év végére 25 %-os szerződéskötési arányt értek el. A II. komponens tekintetében valamennyi IPA CBC program végrehajtása késett. 2007 végére négy programot fogadtak el, és 2008-ban aláírták az összes idevágó finanszírozási megállapodást, azonban a közös igazgatási struktúrák még nem működtek, emiatt nem lehetett elindítani az ajánlattételi felhívást. 2008-ban a III. és a IV. komponens keretében nem került sor IPA-projektek végrehajtására. Ugyanakkor elkezdődött néhány előkészítő tevékenység a regionális fejlesztés operatív program két jelentős projektjére irányulóan a III. komponens keretében. A vidékfejlesztésre irányuló V. komponens tekintetében 2008 volt az operatív struktúrák akkreditációja előkészítésének éve, ezért nem került sor programvégrehajtásra.

Koszovóban az I. komponens keretében az Európai Bizottság Összekötő Irodája (ECLO) megfelelő intézkedéseket hozott az IPA 2007 hatékony végrehajtására, melynek köszönhetően elérték a 2008. évre meghatározott igen ambiciózus célkitűzést. 2008-ban az ECLO a felelősségi körébe tartozó IPA 2007 program 50 %-át kötötte le.

Montenegróban 2008 folyamán elindult az IPA 2007 program végrehajtása. Az év végéig szerződést kötöttek egy jelentős közúti projektre, az igazságügyi reformhoz kapcsolódó, valamint kapacitásfejlesztési projektre. Ezen kívül megkezdődött a felkészülés az IPA 2008 végrehajtására, és 2008-ban az IPA 2009 tervezése és kidolgozása. Tekintettel arra, hogy az IPA 2007. évi nemzeti programjára vonatkozó finanszírozási megállapodást csak 2008 áprilisában írták alá, ami miatt az IPA-projektek közbeszerzése csak az év második felében kezdődött el, az IPA-program végrehajtása még nem kezdődött meg.

Törökországban 2008-ban nem került sor IPA-programok végrehajtására, mivel a parlament nem ratifikálta a keretmegállapodást, amely 2008. december 24-ig nem is lépett hatályba. Az I. komponens tekintetében aláírták a 2007. évi finanszírozási megállapodást, mely 2008. december 24-én lépett hatályba, elindítva e program végrehajtását. A II. komponens tekintetében aláírták a Törökország ENPI fekete-tenger medence programjában való részvételéről szóló 2007. évi finanszírozási megállapodást, mely 2008. december 31-én lépett hatályba. A végrehajtás a hatáskörök átruházásáról szóló bizottsági határozatban meghatározott feltételekhez kapcsolódik, ugyanúgy, mint az I. komponens esetében. A többi komponens tekintetében a programok megvalósítása nem kezdődött meg, mivel a decentralizált igazgatási hatáskörök átruházásához szükséges eljárások még nem zárultak le.

MONITORING ÉS EREDMÉNYEK

Monitoring

A monitoring átfogó célkitűzése a nyugat-balkáni országoknak és Törökországnak nyújtott támogatás relevanciájának, eredményességének, hatékonyságának, hatásának és fenntarthatóságának fokozása. A monitoring rendszeres analitikai értékeléseket biztosít a Bizottság számára a projektek és programok végrehajtásáról.

A decentralizált igazgatás esetében a kedvezményezett országnak létre kell hoznia egy IPA monitoring bizottságot az IPA komponenseinek végrehajtása terén a koherencia és koordináció biztosítása érdekében. A bizottság évente legalább egyszer ülésezik. Az IPA monitoring bizottságot az egyes IPA komponensekre vagy programokra létrehozott ágazati monitoring bizottságok segítik. Az ágazati monitoring bizottságok az IPA monitoring bizottságnak számolnak be. A monitoring bizottságok első üléseire 2008-ban került sor Horvátországban (2008. július 2-án, melyet az IPA ágazati bizottságok májusban/júniusban megtartott első ülései előztek meg), Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban (2008. november 21-én) és Törökországban (2008. július 1-jén).

Centralizált vagy közös igazgatás esetében az IPA végrehajtásáról szóló rendelet előírja, hogy a Bizottság megtehet minden olyan intézkedést, amelyet szükségesnek tart az érintett program monitoringja érdekében. 2008-ban nem került sor IPA-projektek monitoringjára, mivel a 2007. évi és a 2008. évi IPA-programok végrehajtása csak nemrég kezdődött meg.

Az értékelés eredményei

Az értékelések célja a közösségi alapokból nyújtott támogatás minőségének, eredményességének és konzisztenciájának, valamint a stratégiának és a programok végrehajtásának javítása. A többéves indikatív tervezési dokumentumokat a Bizottság rendszeres előzetes értékelésnek veti alá.

2008-ban elvégezték az IPA belső előzetes értékelését, mely a többéves indikatív tervezési dokumentumokra összpontosított. Az értékelés összehasonlította egymással a 2007-2009 közötti időszakra szóló többéves indikatív tervezési dokumentumokat a 2008-2010 közötti időszakra szólóakkal, és elemzésnek vetette alá a programozási dokumentumok második generációját a minőség, a relevancia és a koherencia tekintetében jelentkező javulás szempontjából, valamint arra vonatkozó ajánlásokat tartalmazott, hogy miként javítható az ilyen dokumentumok minősége és felhasználhatósága.

A programokat előzetes értékeléseknek, valamint közbenső és – adott esetben – utólagos értékeléseknek vetik alá a 718/2007/EK bizottsági rendeletben az egyes IPA-komponensek tekintetében megállapított egyedi rendelkezésekkel összhangban. A program végrehajtási időszakában legalább egy közbenső értékelést el kell végezni, különösen akkor, amikor a program monitoringja az eredetileg kitűzött céloktól való jelentős eltérést tár fel. A támogatás végrehajtására irányuló utólagos értékelésnek az IPA-komponensekre vonatkozó, azonosítható eredményeket kell tartalmaznia. Közös igazgatás esetén az utólagos értékelés más donorokkal együtt is elvégezhető.

2008-ban nem végeztek el programszintű értékelést, mivel az IPA első és második évének végrehajtása csak 2008-ban kezdődött meg, ezért tanulságok még nem vonhatók le.

Jelentéstétel

A 718/2007/EK bizottsági rendelettel összhangban a nemzeti IPA-koordinátor megküldi a Bizottságnak és a nemzeti programengedélyezőnek az IPA-rendelet alapján nyújtott támogatás végrehajtásának éves és zárójelentéseit, miután azokat az IPA monitoring bizottság megvizsgálta.

Horvátország tekintetében az első IPA éves jelentést 2008 augusztusában készítették el a 2008. július 2-án megrendezett IPA monitoring bizottsági ülést követően. Az ágazati éves jelentéseket tekintve az Átmeneti Támogatási és Intézményfejlesztési Bizottság első éves jelentése 2008 júniusában készült el az IPA technikai segítségnyújtással és intézményfejlesztéssel foglalkozó ágazati bizottság 2008. május 26-án megrendezett ülését követően. Az első – a III. komponenshez tartozó három operatív program 2007. évi tevékenységeit átfogó – ágazati éves végrehajtási jelentéseket 2008-ban küldték meg a Bizottságnak. Macedónia volt Jugoszláv Köztársaság esetében az IPA éves jelentés tervezete még nem állt készen arra, hogy megküldjék értékelésre az IPA monitoring bizottság tagjainak.

Törökország esetében, miközben nem történt előrelépés a közösségi támogatás végrehajtása terén, a Bizottság az IPA-értékelését teljes egészében az IPA monitoring bizottság keretében ismertetett helyzetjelentésre és az ágazati éves jelentésekre alapozta. Az IPA I. komponensére vonatkozó éves végrehajtási jelentést a Bizottságnak 2008. június 12-én küldték meg az IPA I. komponensével kapcsolatban megrendezett ágazati bizottsági ülésre. A II. komponensre vonatkozóan megegyezés született arról, hogy 2007-re nem szükséges benyújtani ágazati éves végrehajtási jelentést. A III. komponens tekintetében a regionális versenyképesség, közlekedés és környezetvédelem operatív programokat lefedő három, ágazati éves jelentést 2008. június 30-án küldték meg a Bizottságnak azt követően, hogy azokat az érintett ágazati monitoring bizottság megvitatta és jóváhagyta. Végezetül a IV. komponens tekintetében a törökországi humánerőforrás-fejlesztési operatív program 2007. évi végrehajtásáról szóló ágazati éves jelentést 2008. június 26-án küldték meg a Bizottságnak, miután a jelentést a humánerőforrás-fejlesztési ágazati monitoring bizottság értékelte a 2008. június 17-én megtartott ülése keretében.

2008-ban nem került sor jelentéstételre az V. komponens keretében történő programvégrehajtásról, mivel a végrehajtás még nem kezdődött meg.

A DONOROK TAGÁLLAMOKKAL FOLYTATOTT KOORDINÁCIÓJA ÉS BILATERÁLIS DONOROK

2008. október 23-án és 24-én került sor Brüsszelben a koordinációs donorkonferenciára. A koordinációs donorkonferenciát az Európai Bizottság szervezte az IPA-rendelet szerinti mandátuma alapján, melynek célja a donorok koordinációjának előmozdítása a tagállamokkal együtt.

E konferencia célja az volt, hogy ajánlásokat fogadjanak el arról, hogyan javítható a donorok és a kedvezményezett országok közös intézkedésein keresztül segélyhatékonyság, és miképpen mozdítható elő az érintett ország felelősségvállalása. Figyelmet fordítottak arra, hogy elkerüljék új struktúrák létrehozását, ezért inkább már kiépült struktúrákra és koordinációs mechanizmusokra építettek, és javították azok funkcionalitását.

A koordinációs donorkonferencia főbb eredményei a következők voltak: újból megerősítették, hogy szükség van a Nyugat-Balkánra és Törökországra irányuló támogatásra vonatkozó közös stratégiai célra; konszenzus született arról, hogy a segélyhatékonyságról szóló párizsi nyilatkozat szellemisége és idevágó elvei irányadók a donorkoordinációra (amennyiben már mind az öt elvet beépítették az IPA programozásába és a végrehajtási mechanizmusokba, néhány területet meg kell erősíteni); a kedvezményezett országokban szükséges a felelősség fokozása közigazgatási kapacitásuk, államháztartásuk és közbeszerzési rendszerük megerősítésén keresztül annak érdekében, hogy képessé váljanak a donorkoordinációs folyamat vezetésére. A konferencia kiemelte továbbá a donorok és a Nyugat-Balkán országai, valamint Törökország közötti együttműködést és szinergiát az IPA-országokban zajló donor tevékenységek világos és megbízható áttekintése alapján, és azt is, hogy építeni kell a 2004-ben és 2007-ben az EU-hoz csatlakozott országok tapasztalataira. Végezetül megállapítást nyert, hogy az IPA több éves indikatív tervezési dokumentumainak stratégiai eszközzé kell válniuk a Nyugat-Balkánt és Törökországot érintő donorkoordinációban, uniós, regionális és nemzeti szinten egyaránt.

KOORDINÁCIÓ AZ EBB-VEL ÉS A NEMZETKÖZI PÉNZÜGYI SZERVEZETEKKEL

A nemzetközi pénzügyi szervezetek (IFI) fontos szerepet játszottak a tagjelölt országok és a potenciális tagjelölt országok finanszírozáshoz való hozzáférésében, és lehetővé tették számukra a szükséges beruházások végrehajtásának megkezdését. Ugyanakkor a kedvezményezetteket a gazdasági növekedés fenntartása érdekében körültekintő költségvetési és monetáris politikák elfogadására kötelezték. Ez jelenleg olyan helyzetet eredményez, ahol a beruházási igények még mindig magasak, míg a kedvezményezettek az egyre növekvő külső adósság miatt már-már elérik kapacitásaik határát.. Az IFI-kölcsönökkel kombinált, az EU-tól és más donoroktól – ideértve a tagállamokat is – származó vissza nem térítendő támogatások döntő fontosságú forrásai a magánszektor fejlesztésének, az energiahatékonyságba irányuló beruházásoknak, az infrastruktúra fejlesztésének és korszerűsítésének anélkül, hogy a kedvezményezetteknél túlzott hiányt generálnának.

A Bizottság készen áll arra, hogy szorosabb koordinációt folytasson az Európai Beruházási Bankkal (EBB), az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal (EBRD), az Európa Tanács Fejlesztés Bankjával (CEB) és más nemzetközi pénzügyi szervezetekkel (IFI), melyek támogatják a Nyugat-Balkán modernizálását és fejlesztését, különösen a nemzetközi pénzügyi szervezetek 2007 márciusában létrehozott, és az Európai Bizottság elnöklete (Bővítési Főigazgatóság – DG Enlargement) alatt működő tanácsadói csoportján keresztül.

Az IFI tanácsadói csoport feladata a nemzetközi pénzügyi szervezetek és az Európai Bizottság közötti átfogó együttműködés támogatása és javítása a tagjelölt és a potenciális tagjelölt országokban, ideértve az IPA keretén belüli együttműködést is. Az IFI tanácsadó csoport az Európai Bizottság, a Világbank Csoport (IBRD/IFC), az EBB, az EBRD, a CEB, az Északi Beruházási Bank (Nordic Investment Bank), az Északi Környezetvédelmi Finanszírozási Társaság, a Fekete-tengeri Kereskedelmi és Fejlesztési Bank (BSTDB) és a Regionális Együttműködési Tanács képviselőiből áll. Tevékenysége annak az átfogó erőfeszítésnek a részét képezi, amelynek célja elősegíteni az integrációt a délkelet-európai országok, valamint ezen országok és az EU között azáltal, hogy az infrastruktúra fejlesztéséhez a nemzeti megközelítéssel szemben inkább regionális megközelítést alkalmaz.

2008-ban a munkaprogram végrehajtása a tervek szerint történt. 2008 júniusában került sor egy plenáris ülésre, és előkészületek történtek egy második, a nemzetközi pénzügyi válságra koncentráló ülésre, melyet 2009 januárjában tartottak meg. 2008-ban valamennyi technikai munkacsoport (közlekedés, energiaügy, környezetvédelem és szociális kérdések) folytatta tevékenységét. Végezetül 2008 végén a Bizottság – a Bizottság és a Világbank közös irodájának bezárását követő időszakra előirányzottak szerint – átvette az IFI tanácsadói csoport titkárságát.

A 2008. május 14-i tanácsi következtetéseknek megfelelően a Bizottság, az EBB, az EBRD és a CEB együttműködött más nemzetközi pénzügyi szervezetekkel és donorokkal a Nyugat-Balkán Beruházási Keret létrehozása érdekében, melynek célja a társadalmi-gazdasági fejlődést, valamint a növekedést és a stabilitást megerősítő beruházások terén történő harmonizáció és együttműködés fokozása a régióban.

Jelentős erőfeszítések történtek 2008-ban a nemzetközi pénzügyi szervezetekkel folytatott együttműködés három elemének végrehajtása terén, melyek a következők: mikro-, kis- és középvállalkozások (kkv-k), energiahatékonyság és infrastruktúra. A magánszektor fejlesztése - a kínálati oldalt tekintve a mikro- és kisvállalkozások finanszírozáshoz való hozzáférésének előmozdítására irányuló uniós támogatást a múltban a különféle nemzetközi pénzügyi szervezetekkel létrejött, számos egyedi megállapodáson keresztül folyósították a térség részére. A 2005-ben létrehozott Délkelet-Európáért Európai Alap (EFSE) a régióban már meglévő számos mikrohitel-megállapodás egyetlen eszközbe foglaláshoz vezetett, biztosította a korábbi finanszírozások fenntarthatóságát, és hatékonyabbá tette az irányítást. Az EFSE legszembeötlőbb sajátossága az, hogy az EU és a tagállamok hozzájárulásának kockázati fedezetét úgy alakították ki, hogy a magántőke számára vonzó legyen a mikrohitelezés terén történő befektetés. 2008 végén sikeres volt az EFSE végrehajtása. Energiahatékonyság - ennek az területnek a célja az energiahatékonyság és a megújuló energia terén történő beruházások előmozdítása a kkv-knál és a közszektorokban, az olyan nemzeti programok által támogatott intézkedésekre hagyatkozva, amelyeknek célja i. az energiahatékonyság és az energiamegtakarításokkal kapcsolatos potenciál tudatosításának fokozása; ii. az épületek energiateljesítményéről szóló irányelv, továbbá az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról szóló irányelv (ideértve a megújuló energiát is) végrehajtása. Ezen túlmenően az energiahatékonysági beruházások előmozdítása megfelel az Európai Bizottság energiahatékonyságról szóló zöld könyvében szereplő ajánlásnak, amely arra ösztönzi a nemzetközi pénzügyi szervezeteket, hogy biztosítsanak hosszú távú finanszírozást az energiahatékonysági beruházások számára. Az infrastrukturális beruházások előmozdítása - a közlekedési, az energetikai, a környezetvédelmi és a szociális ágazatban a megfelelő infrastrukturális hálózatok és szolgáltatások létfontosságúak a térség fenntartható társadalmi–gazdasági fejlődéséhez és stabilitásához. Az infrastruktúra javítását akadályozó legfőbb tényezők között szerepelnek az elégtelen pénzügyi források, valamint a kedvezményezettek olyan projektek kidolgozásával kapcsolatos tapasztalatainak hiánya, amelyek a nemzetközi pénzügyi szervezetek és más donorok megfelelőnek tartanak finanszírozásra. A megfelelő infrastrukturális beruházások nélkülözhetetlenek annak biztosításához, hogy számos elengedhetetlen szolgáltatás – mint például a vízellátás és a szennyvízelvezetés, a fűtés, az energiaszolgáltatás, a közlekedés, az egészségügy és az oktatás – rendelkezésre álljon az emberek életkörülményeinek javítása érdekében. Ezek mindegyike tekintetében elengedhetetlen a finanszírozáshoz való hozzáférés. E terület végrehajtása keretében több ágazatra kiterjedő és több kedvezményezettre irányuló infrastrukturális projekteszközt hoztak létre, amely a kedvezményezett intézményeket nemzeti, regionális és helyi szinten támogatja abban, hogy kidolgozzák és végrehajtsák a nemzetközi pénzügyi szervezetek és/vagy más donorok által finanszírozott infrastrukturális beruházási projekteket. Ez az eszköz teljes egészében 2008-ban lépett életbe, és segíti a méretgazdaságosság megteremtését az infrastrukturális beruházási projektek kidolgozásához és támogatásához szükséges technikai szakértelem mobilizálásával, megkönnyíti a kedvezményezettek körében a hálózatépítést és a know-how cseréjét, továbbá elősegíti a multiplikátor-hatást a nemzetközi pénzügyi szervezeteknek a nemzeti IPA-támogatásokat kiegészítő kölcsönei esetében. Az infrastrukturális projekteszköz két komponensből áll; a technikai segítségnyújtás komponensből és az „Önkormányzati ablakból”, amely a nemzetközi pénzügyi szervezetekkel együtt társfinanszírozást nyújt konkrét beruházási projektekhez a Nyugat-Balkánon. A technikai segítségnyújtás komponens 2008-ban lépett életbe, keretében 18 projektet támogattak. Eközben jóváhagyták az „Önkormányzati ablakot”, a projektek első körét 2008 végén nyújtották be értékelésre.

[1] Horvátország, Törökország és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság.

[2] Albánia, Bosznia-Hercegovina, Montenegró, Szerbia és Koszovó az ENSZ BT 1244/99. határozata értelmében.

[3] A Tanács 3906/89/EGK rendelete (1989. december 19.).

[4] Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszköze, a Tanács 1267/1999/EK rendelete (1999. június 21.).

[5] Speciális Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Csatlakozási Program, a Tanács 1268/1999/EK rendelete (1999. június 21.).

[6] A Tanács 2500/2001/EK rendelete (2001. december 17.).

[7] Közösségi támogatás az újjáépítéshez, fejlesztéshez és stabilizációhoz, a Tanács 2666/2000/EK rendelete (2000. december 5.).

[8] http://www.eu2008.fr/webdav/site/PFUE/shared/import/1208_CAGRE/Council_conclusions_on%20Enlargement_EN.pdf

[9] Az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244/99. határozata értelmében.

[10] Bizonyos CBC-programok még nem kezdődtek el, mert nem teljesültek az ide vonatkozó feltételek. Emiatt bizonyos összegeket átcsoportosítottak az országkeretek II. komponenséből ugyanazon országkeretek I. komponensébe. Ez az összeg Albánia esetében 1 millió EUR; Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság esetében 1,2 millió EUR; Koszovó esetében 2,7 millió EUR, Törökország esetében pedig 5,9 millió EUR volt.

[11] A tagállamok képviselőiből álló, a Bizottság képviselője által elnökölt IPA-bizottság különösen a támogatás koordinációjának és koherenciájának biztosításában segíti a Bizottságot.

[12] Special Accession Programme for Agriculture and Rural Development (Speciális Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Csatlakozási Program).

[13] C/2008/650 bizottsági határozat

[14] A programot a 2008. február 25-i C/2007/677 bizottsági határozattal fogadták el.

[15] C/2008/691 bizottsági határozat