HU ECB-PUBLIC  
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE 
(2015. október 28.)  
a kötelez ő tartalékráta mértékér ől 
(CON/2015/39) 
 
Bevezetés és jogalap 
2015. október 6-án az Európai Központi Bank („EKB”) a kötelez ő tartalékráta mértékér ől (a továbbiakban: 
rendelettervezet) szóló vélemény alkotására kapott felkérést a Magyar Nemzeti Banktól („MNB”). 
Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés 127. 
cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén, valamint a 98/415/EK tanácsi határozat1 2. 
cikke (2) bekezdésén alapul, mivel a rendelettervezet egy olyan tagállam, amely pénzneme nem az euro, monetáris politika eszközeire vonatkozó szabályokkal kapcsolatos rendelkezéseket tartalmaz. Az Európai 
Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke els ő mondatával összhangban a Kormányzótanács 
fogadta el ezt a véleményt. 
 
1. Háttérinformációk és a rendelettervezet célja 
1.1. 2010-ben az MNB elnöke elfogadta a kötelez ő tartalékráta mértékér ől szóló 13/2010 rendeletet
2, 
amely vonatkozásában az EKB a CON/2010/68 véleményt3 fogadta el. A 2010/13 MNB rendelet 
egyes forráskategóriák vonatkozásában bevezette a kötelez ő tartalékráta választható mértékét, 
lehetővé téve ezzel a tartalékköteles hitelintézetek számára azt, hogy több kötelez ő tartalékráta-
mérték közül választhassanak annak érdekében, hogy azok megbirkózhassanak a likviditási szükségeltükben bekövetkezett nagyobb fluktuációkkal. A rendelettervezet véget vet ennek a 
gyakorlatnak azáltal, hogy meghatározza azt, hogy 0%-os tartalékráta vonatkozik: a) azon betétekre és felvett hitelekre, amelyek lejárata  a hitelintézet számviteli nyilvántartásába történ ő 
felvétel id őpontjában meghaladja a két évet; b) azokra a hitelviszonyt megtestesít ő értékpapírokra, 
amelyek lejárata a kibocsátáskor meghaladja a két évet, és c) a repókra. Egy általános 2%-os 
kötelező taratlékráta-mérték fog vonatkozni a tartalékköteles hitelintézet tartalékalapjába tartozó 
minden egyéb tartalékköteles forrásra. 
1.2. Az MNB számításai alapján 2015 októberéig az érintett hitelintézetek tartalékkötelezettsége 2,98 
százalékos súlyozott átlagnak felel meg. Az MNB által rendelkezésre bocsátott háttér információk alapján a rendelettervezetben foglalt rendelkezés vá rhatóan 160 milliárd forint nyi többletlikviditást 
                                                 
1  A Tanács 98/415/EK határozata (1998. június 29.) a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a 
jogszabálytervezetekr ől folytatott konzultációjáról (HL L 189., 1998.7.3., 42. o.). 
2 
 13/2010 (IX.6.) MNB rendelet a kötelez ő tartalékráta mértékér ől, közzétéve a Magyar Közlöny 2010/41. számában. 
3  Az EKB valamennyi véleménye közzétételre kerül az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu. 
ECB-PUBLIC  
2 fog felszabadítani (Magyarország GDP-jének 0,5%-a, 520 millió euro), amely ezáltal elérhet ővé 
válik a bankszektor számára.  
1.3. A rendelettervezethez csatolt indoklásban az MNB megjegyzi azt, hogy a javasolt jogszabály 
módosítás a jelenleg irányadó kötelez ő tartalékráta-mérték és az MNB úgynevezett 
„önfinanszírozási programja” közötti ellentmondás miatt vált szükségessé. Az indoklásban foglaltak 
szerint „ a program kialakításával az MNB a hitelintézetek szabad likviditásának az állampapír 
piacra történ ő becsatornázásával törekszik az állampapírok hitelintézetek által történ ő 
megvásárlásának további ösztönzésére ”, ezáltal er ősítve a pénzügyi stabilit ást a magyar gazdaság 
külső sérülékenységének csökkentése révén. Az MNB értékelésében a jelenleg irányadó 
tartalékráta-mértékek ellentmondásban vannak ezekkel a célokkal. Az indoklás megjegyzi, hogy a 
rendelettervezet az EKB által alkalmazott kötelez ő tartalék-képzési követelményekhez hasonló 
rendelkezéseket kíván bevezetni. Az MNB azt is megemlíti, hogy a rendelettervezet tükrözi azt a 
tényt, hogy 2015-re a magyar hitelintézetek likviditási környezete jelent ősen javult 2010-hez 
képest, amikor is a választható kötelez ő tartalékráta-mértékek válságkezelési intézkedésként 
bevezetésre kerültek. 
 2. Általános észrevételek 
2.1. A CON/2010/68 véleményben az EKB megjegyezte azt, hogy azon tagállamok, amelyek 
pénzneme nem az euro, meg őrzik a monetáris politika terén gyakorolt jogköreiket, amely nagyobb 
rugalmasságot biztosít számukra a likviditási  sokkok, valamint azon piaci elégtelenségek 
kezelésére, amelyek megnehezítik a nemzeti monetáris politika végrehajtását. Abban a véleményében az EKB megjegyezte, hogy az euro bevezetésekor Magyarország monetáris 
politikáját a jöv őben összhangba kell hozni az eurorendszer m űködési keretével, és hogy 
következésképpen a hitelintézeteknek ismerniü k kell mindazon követelményeket, amelyek az 
egységes monetáris politika magyarországi bevezetését követ ően fognak vonatkozni rájuk. A 
fentiekre tekintettel az EKB megjegyzi, hogy a rend elettervezet hatályon kívül helyezi a korábban 
irányadó választható kötelez ő tartalékráta mértékeket, az Európai Központi Bank 1745/2003/EK 
rendeletében
4, valamint az azt módosító 1052/2008/EK európai központi banki rendelet5 
(EKB/2008/10) 1. cikke (3) bekezdésében , és az 1358/2011/EU európai központi banki rendelet6 
(EKB/2011/26) 1. cikkében foglaltakhoz hasonló kötelez ő tartalékráta mértékek meghatározása 
által. 
2.2. A rendelettervezetben foglaltak eredményeképpen mindazon hitelintézeteknek, amelyek korábban 
a 2%-os mértéket meghaladó kötelez ő tartalékráta-mértéket választották, le kell szállítaniuk a 
kötelező tartalékukat, amely likviditási többletet fog eredményezni. Az EKB megjegyzi, hogy a 
rendelettervezet nem tartalmaz semmilyen, a likvi ditási többlet meghatározott eszközökbe történ ő 
befektetésére vonatkozó követelményt, továbbá az nem tartalmaz semmilyen olyan jogi köt őerejű 
                                                 
4  Az Európai Központi Bank 1745/2003/EK rendelete (2003. szeptember 12.) a kötelez ő tartalékok alkalmazásáról 
(EKB/2003/9) (HL L 250., 2003.10.2., 10. o.). 
5  Az Európai Központi Bank 1052/2008/EK rendelete (2008. október 22.) (EKB/2008/10) (HL L 282., 2013.10.25., 
14. o.). 
6  Az Európai Központi Bank 1358/2011/EU rendelete (2011. december 14.) (EKB/2011/26) (HL L 338., 2013.12.21., 
51. o.). 
ECB-PUBLIC  
3 rendelkezést sem, amely el őírná a hitelintézetek számára azt, hogy azok állampapírokba 
fektessenek be. 
A rendelettervezetnek az 1.3. pont alatt kifejtett, az MNB monetáris politika kereteiben 
bekövetkezett változásokkal együttesen figyelembe vett célja kérdéseket vethet fel a Szerz ődés 
124. cikkében megfogalmazott kiváltságos hozzáférés tilalmára vonatkozó rendelkezéseknek 
történő megfelelésének az MNB kommunikációja és annak lehetséges hatásai vonatkozásában. 
Bár a kiváltságos hozzáférés tilalmának a tagállamok a címzettjei, az a nemzeti központi bankokra 
is vonatkozik, mivel azok szintén az uniós jog hatálya alá tartoznak, és azok nem hozhatnak olyan 
intézkedéseket, amelyek a közszektor számára kiváltságos hozzáférés lehet őségét teremtik meg a 
hitelintézetekhez, amennyiben az ilyen intézkedések nem prudenciális megfontolásokon 
alapulnak7. A 3604/93/EK tanácsi rendelet 4. preambulum bekezdése egyértelm űen hivatkozik 
arra, hogy a Szerz ődés 124. cikke lényeges elemét képezi a közszektor finanszírozási m űveletei 
piaci mechanizmusoknak történ ő alárendelésének, amely ily módon hozzájárul a költségvetési 
fegyelem megszilárdításához.  
A fentiekre tekintettel felkérést kap az MNB, hogy a rendelettervezet elfogadására vonatkozó 
indokok kommunikációja során szenteljen kell ő figyelmet a kiváltságos hozzáférés tilalmát 
alátámasztó alapelveknek. 
 
Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján. 
 
 Kelt Frankfurt am Mainban, 2015. október 28-án. 
 
[aláírás]  
az EKB elnöke Mario DRAGHI 
                                                 
7  Lásd még a Szerz ődés 104a. cikkében említett kiváltságos hozzáf érés tilalmának alkalmazásához szükséges 
fogalmak meghatározásáról szóló, 1993. december 13-i 3604/93/EK tanácsi rendelet (HL L 332., 1993.12.31., 4. o.) 
10. preambulumbekezdését és a 3. cikkének  bekezdését.