Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI RENDELETE a 791/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indiában vagy Indonéziában feladott, akár Indiából vagy Indonéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára történő kiterjesztéséről /* COM/2013/0835 final - 2013/0412 (NLE) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A javaslat okai és céljai Ez a javaslat az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet[1] (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazását érinti a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes üvegszál szitaszövetek behozataláról szóló 791/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel[2] elrendelt dömpingellenes intézkedéseknek Indiában és Indonéziában feladott behozatalokkal történő lehetséges kijátszásának feltárását célzó vizsgálatban. Általános háttér Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben készült, és az alaprendeletben és különösen annak 13. cikkében megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően elvégzett vizsgálat eredményeként jött létre. Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A jelenleg hatályos intézkedéseket a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 791/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet vezette be. A kijátszásra irányuló korábbi vizsgálat eredményeként az intézkedéseket 2012. július 25-én Malajziára[3], 2013. január 17-én pedig Tajvanra és Thaiföldre[4] is kiterjesztették. Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI Konzultáció az érdekelt felekkel Az eljárásban érintett érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban a vizsgálat során megvédjék érdekeiket. Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása Külső szakértők bevonására nem volt szükség. Hatásvizsgálat A javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, azonban tartalmazza a vizsgálandó feltételek teljes körű listáját. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI A javaslat összefoglalása A Bizottsághoz az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének alapján kérelmet nyújtottak be, amely elegendő meggyőző bizonyítékot tartalmaz arra vonatkozóan, hogy az egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára vonatkozóan az említett 791/2011/EU rendelet által elrendelt dömpingellenes intézkedéseket Indiában vagy Indonéziában történő átrakodás révén kijátsszák. A kérelmet 2013. február 25-én nyújtotta be a Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., a Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó Bt., a Valmieras „Stikla Skiedra” AS és a Vitrulan Technical Textiles GmbH, az egyes üvegszál szitaszövetek négy uniós gyártója, amelyek az uniós ipar több mint 50%-át képviselik. 2013. április 10-én a Bizottság a 322/2013/EU rendelettel[5] vizsgálatot indított a 791/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára elrendelt dömpingellenes intézkedéseknek az Indiában vagy Indonéziában feladott, akár Indiából vagy Indonéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes üvegszál szitaszövetek behozatala révén történő lehetséges kijátszására vonatkozóan. Úgy tűnik, hogy a hatályos intézkedéseket kijátszották az Indián és Indonézián keresztüli átrakással, és/vagy a kínai termékek hamis – azokat indiai vagy indonéziai termékeknek feltüntető – eredetigazolása révén. Az intézkedések kijátszását az OLAF is vizsgálja. A tanácsi végrehajtási rendeletre irányuló mellékelt javaslat azon vizsgálat megállapításain alapszik, amely megerősítette a hatályos intézkedések kijátszását az érintett termék Indián vagy Indonézián keresztüli átrakodásával, vagy a kínai termékek hamis eredetigazolása révén. A visszaélés megállapításának az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésében foglalt összes többi feltétele is teljesül. Ezért javasolt a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára elrendelt, hatályban lévő dömpingellenes intézkedéseknek az Indiában vagy Indonéziában feladott azonos termék behozatalára történő kiterjesztése. A vám a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára alkalmazandó országos vámtételnek felel meg (62,9 %). A vámot a vizsgálat megindításának napjától kell kivetni. Két indiai vállalat mentességet kért az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése alapján. E két vállalat közül csak egyik állítja elő a vizsgált terméket, nevezetesen a Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. A vizsgálat megerősítette, hogy e vállalat valódi gyártó, és nem érintett az intézkedések kijátszásában. Ezért javasoljuk e vállalat mentesítését a kiterjesztett vámok alól. A vizsgálat megindítása után az indonéziai vállalatok közül egy sem jelentkezett, ezért a jelenlegi intézkedések lehetséges kiterjesztése alóli mentességre nem érkezett kérelem. A vonatkozó tanácsi rendeletet legkésőbb 2014. január 9-ig kell kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Jogalap A Tanács 2009. november 30-i 1225/2009/EK rendelete az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről és különösen annak 13. cikke. A szubszidiaritás elve A javaslat az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. Nem szükséges annak feltüntetése, hogy az Unióra, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági szereplőkre és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, és e teher milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével. A jogi aktus típusának megválasztása Javasolt aktus: rendelet. Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt: a fent említett alaprendelet nem rendelkezik alternatív lehetőségekről. 4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai. 2013/0412 (NLE) Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI RENDELETE a 791/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indiában vagy Indonéziában feladott, akár Indiából vagy Indonéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára történő kiterjesztéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre[6] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 13. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: 1. AZ ELJÁRÁS 1.1 A meglévő intézkedések (1) A 791/2011/EU végrehajtási rendelettel[7] (a továbbiakban: az eredeti rendelet) a Tanács 62,9 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára valamennyi, az említett rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében és 1. mellékletében nem említett vállalat esetében. Ezen intézkedések a hatályos intézkedések, és az intézkedéseket eredményező vizsgálat az eredeti vizsgálat. (2) A hatályos intézkedéseket a 672/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet[8] előzőleg Malajziára, a 21/2012/EU tanácsi végrehajtási rendelet pedig Tajvanra és Thaiföldre is kiterjesztette[9]. 1.2 Kérelem (3) 2013. február 25-én az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének alapján kérelmet nyújtottak be, mely a Kínából származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalát illetően bevezetett dömpingellenes intézkedések esetleges kijátszásának kivizsgálására, valamint az Indiában vagy Indonéziában feladott – akár Indiából vagy Indonéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett – egyes üvegszál szitaszövetek behozatalai nyilvántartásba vételének elrendelésére irányult. (4) A kérelmet a Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., a Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövet-gyártó Bt., a Valmieras "Stikla Skiedra" AS és a Vitrulan Technical Textiles GmbH, az egyes üvegszál szitaszövetek négy uniós gyártója nyújtotta be. (5) A kérelem elegendő meggyőző bizonyítékot tartalmaz arra vonatkozóan, hogy a hatályos intézkedések elrendelését követően jelentős változás következett be a kereskedelem szerkezetében a Kínai Népköztársaságból, Indiából és Indonéziából az Unióba irányuló behozatalok tekintetében, ami csak a hatályban lévő intézkedések elrendelésével indokolható megfelelően, illetve magyarázható meg gazdasági szempontból. A kereskedelem szerkezetében végbement változás állítólag abból eredt, hogy a Kínából származó egyes üvegszál szitaszöveteket Indiában vagy Indonéziában adták fel, és/vagy a kínai termékek hamis eredetigazolással vannak ellátva. (6) A bizonyíték rámutatott továbbá arra, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatása a mennyiségek és az árak tekintetében egyaránt csorbát szenved. Bebizonyosodott, hogy az Indiából vagy Indonéziából érkező megnövekedett behozatal esetében az eredeti vizsgálatban megállapított, kárt nem okozó áraknál jóval alacsonyabb árakat alkalmaztak. (7) Végül bizonyíték támasztotta alá, hogy az Indiából vagy Indonéziából származó egyes üvegszál szitaszövetek árai az eredeti vizsgálat során a hasonló termékre megállapított rendes értékhez képest dömpingelt árak voltak. 1.3 A vizsgálat megindítása (8) Miután a tanácsadó bizottsággal való konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre a vizsgálatnak az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése szerinti megindításához, a Bizottság a 322/2013/EU rendelettel[10] (a továbbiakban: a vizsgálatot megindító rendelet) vizsgálatot indított. Az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének alapján a Bizottság a vizsgálatot megindító rendelettel utasította a vámhatóságokat is, hogy vegyék nyilvántartásba az Indiában vagy Indonéziában feladott egyes üvegszál szitaszövetek behozatalait. 1.4 Vizsgálat (9) A Bizottság hivatalosan értesítette Kína, India és Indonézia hatóságait, a szóban forgó országok gyártóit/exportőreit, az ismert érintett uniós importőröket és az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálat megindításáról. Kérdőíveket küldött azoknak a kínai és indiai/indonéziai gyártóknak/exportőröknek, amelyeket ismert, illetve azoknak, amelyek jelentkeztek a vizsgálatot megindító rendelet (15) preambulumbekezdésében megállapított határidőkön belül. Uniós importőröknek is küldtek kérdőívet. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és a vizsgálatot megindító rendeletben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. Minden felet tájékoztattak arról, hogy az együttműködés hiánya az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását vonhatja maga után, valamint azt, hogy a vizsgálat megállapításait a rendelkezésre álló tényekre alapozzák. (10) Két indiai exportáló gyártó és egy független uniós importőr jelentkezett és küldte vissza a kitöltött kérdőíveket. Később az uniós importőr tájékoztatta a Bizottságot, hogy más termékeket importált, és eddig egyetlen vizsgált terméket sem importált. Indonéziából egyetlen exportáló gyártó sem küldött választ. Az alábbi indiai exportáló gyártók mentességi kérelmeket küldtek vissza: – Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (a továbbiakban: Montex), – és Urja Products Pvt.Ltd. (11) Később az Urja Products Pvt.Ltd tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem gyártja a vizsgált terméket, és termékei különböző technikai jellemzőkkel bírnak és felhasználásuk is különböző (más KN-kód alá tartoznak). Ezért csak a Montex telephelyén tettek ellenőrző látogatást. 1.5 Vizsgálati időszak (12) A vizsgálati időszak 2009. április 1-jétől 2013. március 31-ig tartott. A vizsgálati időszakra vonatkozóan adatokat gyűjtöttek többek között a kereskedelem szerkezetét érintő állítólagos változás kivizsgálása céljából. Részletesebb adatokat gyűjtöttek a 2012. április 1-jétől 2013. március 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: jelentéstételi időszak) vonatkozóan annak érdekében, hogy megállapítsák a hatályban lévő intézkedések javító hatásának lehetséges aláásását és a dömping fennállását. 2. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI 2.1 Általános szempontok (13) Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a kijátszás fennállásának megállapítását annak egymást követő elemzésével vizsgáltuk, hogy megváltozott-e a Kína, India, Indonézia és az Unió közötti kereskedelem szerkezete; hogy e változás olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye volt-e, melynek a vám kivetésén kívül semmilyen más elfogadható oka vagy gazdasági indoka nincs; volt-e bizonyíték a kárra vagy arra, hogy a vám javító hatását a vizsgálat tárgyát képező termék árai és/vagy mennyiségei tekintetében aláássák; valamint hogy volt-e bizonyíték a dömpingre az eredeti vizsgálat során előzőleg megállapított rendes értékekhez viszonyítva, szükség esetén az alaprendelet 2. cikkének rendelkezései értelmében. 2.2 Az érintett termék és a vizsgálat tárgyát képező termék (14) Az eredeti vizsgálatban meghatározott érintett termék: A Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7019 51 00 és ex 7019 59 00 KN-kód alá tartozó, hosszában és szélességében is több mint 1,8 mm-es szemnagyságú, és 35 g/m2-nél nagyobb fajlagos tömegű üvegszál szitaszövetek, kivéve az üvegszál korongokat. (15) A vizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az előző preambulumbekezdésben említettel, de Indiában vagy Indonéziában adták fel, függetlenül attól, hogy Indiából vagy Indonéziából származóként jelentették-e be. (16) A vizsgálat azt mutatta, hogy a Kínából az Unióba exportált, és az Indiából vagy Indonéziából az Unióba feladott üvegszál szitaszövetek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és ugyanazon célra alkalmazzák őket, ennélfogva az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell őket tekinteni. 2.3 Az együttműködés szintje 2.3.1 India (17) Ahogyan azt a fenti (10) preambulumbekezdésben említettük, csupán két indiai vállalat küldött vissza mentességi kérelmet. Mivel egyikükről, az Urja Products Pvt.Ltd-ről kiderült, hogy nem gyártja a vizsgált terméket, csak egy együttműködő vállalat maradt, a Montex. A vállalat a 2012/2013-as jelentéstételi időszakban az Indiából az Unióba irányuló exportok mindössze 1%-át tette ki, az Indiából származó összes exporton belül. Ezért az alaprendelet 18. cikkét kellett alkalmazni, és India tekintetében a megállapítások a rendelkezésre álló tényeken alapultak. 2.3.2 Indonézia (18) A (10) preambulumbekezdésben foglaltak szerint egyetlen indonéziai vállalat sem küldött vissza kitöltött kérdőívet. Az indonéziai vállalatok nem tanúsítottak együttműködést. Ezért az alaprendelet 18. cikkét kellett alkalmazni, és Indonézia tekintetében a megállapítások a rendelkezésre álló tényeken alapultak. 2.3.3 Kínai Népköztársaság (19) A kínai exportáló gyártók egyike sem működött együtt. Ezért az alaprendelet 18. cikkét kellett alkalmazni, és a Kínai Népköztársaság tekintetében a megállapítások a rendelkezésre álló tényeken alapultak. 2.4 A kereskedelem szerkezetének megváltozása (20) Annak meghatározásához, hogy megváltozott-e a kereskedelem szerkezete, megvizsgáltuk a vizsgált termék Indiából és Indonéziából az Unióba irányuló importjait, valamint a Kínai Népköztársaságból Indiába és Indonéziába irányuló exportjait. Az indiai, indonéziai és kínai vállalatok viszonylag csekély mértékű együttműködése vagy együttműködésének hiánya (ld. a fenti 2.3. szakaszt) miatt ezeket az importokat az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében a rendelkezésre álló tények alapján állapítottuk meg. (21) E célból az elemzéshez a COMEXT statisztikáit[11], az India és Indonézia vonatkozó nemzeti hatóságai által rendelkezésre bocsátott kereskedelmi statisztikákat valamint a Global Trade Information Services[12] statisztikáit használtuk fel. 12 hónapos időszak alkalmazása céljából április 1-jén kezdődő és március 31-én végződő pénzügyi éveket vizsgáltunk. (22) A COMEXT statisztikákban rögzített behozatali mennyiség az érintett terméknél és a vizsgálat tárgyát képező terméknél szélesebb körű termékcsoportra vonatkoznak. Az uniós gazdasági ágazat becslései alapján azonban megállapítható, hogy ennek a behozatali mennyiségnek jelentős része az érintett termékre és a vizsgálat tárgyát képező termékre terjedtek ki. Ezért ezeket az adatokat fel lehetett használni a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változások megállapításához. 2.4.1 Az Unióba irányuló behozatal (23) A COMEXT statisztikái szerint a vizsgálati időszakban jelentősen megváltozott a kereskedelem szerkezete (ld. az alábbi 1. táblázatot). 1. táblázat Behozatali mennyiség (milió m2)[13] || 2009. április/ 2010. március || 2010. április/ 2011. március || 2011. április/ 2012. március || 2012. április/ 2013. március Kína || 288,40 || 385,85 || 110,30 || 85,93 India || 0,35 || 0,28 || 0,89 || 13,13 Indonézia || 0 004 || 0,16 || 3,22 || 33,31 Forrás: COMEXT statisztika A Kínából származó behozatal (24) A COMEXT statisztikái szerint az érintett termék Kínából az Unióba történő behozatalai drasztikusan csökkentek a 2011 februárjában[14] bevezetett átmeneti intézkedéseket, és a 2011 augusztusában[15] hozott végleges intézkedéseket követően. Az 1. táblázat azt mutatja, hogy 2010/2011 és 2011/2012 között a Kínából az Unióba irányuló importok 385,85 millió m²-ről 110,3 millió m²-re (azaz közel 70%-kal) estek vissza, 2010/2011 és 2012/2013 között pedig (közel 80%-kal) 85,9 millió m²-re estek vissza. Importok Indiából (25) A COMEXT statisztikái szerint a 2009/2010-es pénzügyi évben az Indiából az Unióba importált mennyiségek 0,35 millió m²-et tettek ki, a 2010/2011-es pénzügyi évben 0,28 millió m²-t, 2011/2012 és 2012/2013 között pedig rohamosan megnövekedtek, és a 2012/2013-as pénzügyi évre elérték a 13,13 millió m²-t. (26) Amint az a fenti (17) preambulumbekezdésben is szerepel, a Montex vállalat a vizsgált időszakban a vizsgált termék nagyon kis mennyiségét exportálta az Unióba – az Indiából származó összes exporttal összevetve ez az Indiából az EU-ba irányuló 2012/2013-as exportoknak 1%-át teszi ki. Megállapítottuk továbbá, hogy a Montex helytelen KN-kód – 70 19 52 – alatt exportálja a vizsgált terméket. Exportjait ezért hozzá kellett adni a fenti 1. táblázatban szereplő COMEXT statisztikákhoz. Importok Indonéziából (27) A COMEXT statisztikái szerint a 2009/2010-es pénzügyi évben az Indonéziából az uniós piacra importált mennyiségek 0,004 millió m²-et tettek ki, a 2010/2011-es pénzügyi évben 0,16 millió m²-t, 2011/2012 és 2012/2013 között pedig rohamosan megnövekedtek, 3,22 millió m²-ről 33,31 millió m²-re. 2.4.2 Exportok Kínából Indiába és Indonéziába (28) Ugyanezen időszakban a Kínából Indiába és Indonéziába irányuló exportok drasztikus megnövekedése figyelhető meg. 2. táblázat Behozatali mennyiség (milió m2) || 2009. április/ 2010. március || 2010. április/ 2011. március || 2011. április/ 2012. március || 2012. április/ 2013. március India || 4,80 || 16,35 || 18,38 || 29,28 Indonézia || 5,78 || 4,01 || 8,94 || 11,54 Forrás: Kínai vámstatisztikák A Kínából Indiába irányuló exportok (29) A kínai vámstatisztikák szerint a vizsgált termék Kínából Indiába irányuló importja a 2009/2010-es pénzügyi évben mért 4,8 millió m²-ről a 2012/2013-as pénzügyi évben 29,3 millió m²-re nőtt. A Kínából Indonéziába irányuló exportok (30) A kínai vámstatisztikák szerint a vizsgált termék Kínából Indonéziába irányuló importja a 2009/2010-es pénzügyi évben mért 5,78 millió m²-ről a 2012/2013-as pénzügyi évben 11,54 millió m²-re nőtt. 2.4.3 A kereskedelem szerkezetének változására vonatkozó következtetés (31) A Kínából az Unióba irányuló exportok általános csökkenése, valamint ezzel párhuzamosan az Indiából és Indonéziából az Unióba irányuló exportoknak, illetve a Kínából Indiába és Indonéziába irányuló exportoknak az eredeti intézkedések 2011 februári elrendelését és a 2011 augusztusi végleges intézkedések bevezetését követő növekedése egyrészt az említett országok közötti kereskedelem szerkezetének, másrészt az említett országok Unióba irányuló exportjainak változását eredményezi. 2.5 Az intézkedések kijátszásának jellege (32) Az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a kereskedelem szerkezetének megváltozása olyan gyakorlat, eljárás vagy munka következménye legyen, melynek a vám kivetésén kívül semmilyen más elfogadható oka vagy gazdasági indoka nincs. Az alaprendelet 13. cikknek (2) bekezdésével összhangban, a gyakorlat, eljárás vagy munka magában foglalja többek között. az intézkedések hatálya alá tartozó termékek harmadik országokon keresztül való szállítását. (33) A vizsgálat alatt bizonyítékot találtunk az Indonézián és Indián keresztül történő átszállításra és/vagy helytelen eredetigazolásokra. A vizsgált termék Unióba irányuló importjainak egy részét például Dubajon vagy Szingapúron keresztül szállították indiai vagy indonéziai eredetigazolással, egy másik részét pedig egy olyan indiai vállalaton keresztül szállították, amely nem volt hajlandó a vizsgálatban együttműködni. Az, hogy a vizsgált termék gyártói – a Montex kivételével – megtagadták az együttműködést, ugyancsak azt jelzi, hogy Indonéziában és Indiában nincs olyan valódi gyártás, amely indokolná az Indonéziából és Indiából az Unióba irányuló exportok szintjét. Okkal elvárható, hogy amennyiben lennének valódi gyártók, akkor ők megpróbálnák elhatárolni magukat a kijátszási gyakorlatoktól azzal, hogy elsőként vesznek részt ebben a vizsgálatban. Továbbá, a vizsgálat nem tárt fel bizonyítékot a két érintett ország – Montex gyártásán kívüli – valódi gyártására vonatkozóan. Továbbá, e két ország importjainak megugrása azt mutatja, hogy a kínai termékeket Indián és Indonézián keresztül és/vagy helytelen eredetigazolással szállítják az Unióba. (34) Ezek alapján megerősítést nyert, hogy a Kínából származó termékeket Indiában vagy Indonéziában átrakodták. 2.6 A dömpingellenes vám kivetésén kívüli elfogadható ok vagy gazdasági indok hiánya (35) A vizsgálat az átrakodásra semmi más elfogadható okot vagy gazdasági indokot nem talált, mint az érintett termékre vonatkozó hatályos rendelkezések megkerülésének szándékát. A vámon kívül nem volt kimutatható semmilyen más olyan intézkedés, amelyet az átrakodási költségek kompenzálásának lehetne tekinteni, különös tekintettel a Kínából származó egyes üvegszál szitaszövetek Indián vagy Indonézián keresztül történő szállítására vagy átrakodására vonatkozóan. 2.7 A dömpingellenes vám javító hatásának aláásása (36) Következő lépésként azt vizsgáltuk meg, hogy a vizsgált termék Unióba irányuló aláásta-e a hatályos intézkedések javító hatását mennyiség és ár tekintetében. A COMEXT adatait használtuk fel, mivel a nem együttműködő indiai és indonéziai gyártók exportjainak mennyiségeire és áraira vonatkozóan ezek voltak a legmegbízhatóbb adatok. Az így megállapított árakat összehasonlították az eredeti rendelet (74) preambulumbekezdésében az uniós gazdasági ágazat tekintetében megállapított kármegszüntetési szinttel. (37) Mennyiség tekintetében jelentősnek számít, hogy a 2009/2010-es 0,35 millió m2-ről a 2012/2013-as jelentéstételi időszakban 13,10 millió m2-re nőtt az Indiából az Unióba irányuló importok mennyisége, az ideiglenes intézkedések 2009/2010-es kivetése előtt Indiából származó importok (nagyon alacsony) mennyiségéhez képest. Mennyiség tekintetében ugyancsak jelentősnek számít, hogy a 2009/2010-es 0,04 millió m2-ről a 2012/2013-as jelentéstételi időszakban 33,31 millió m2-re nőtt az Indonéziából az Unióba irányuló importok mennyisége, az ideiglenes intézkedések 2009/2010-es kivetése előtt Indonéziából származó importok (nagyon alacsony) mennyiségéhez képest. (38) Annak megvizsgálása érdekében, hogy a hatályos intézkedéseket az árak tekintetében aláássák-e, az Indonéziából és Indiából származó importárakat az eredeti rendeletben megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szinttel hasonlítottuk össze. Az eredeti rendeletben megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges szintet az infláció tekintetében kiigazították. Az Indiából és Indonéziából származó exportok súlyozott átlagos exportárát a behozatal utáni költségek és a minőségi beállítások tekintetében kiigazították a Kínából származó import eredeti vizsgálatában megállapítottak szerint. Az összehasonlítás jóval alacsonyabb exportárakat mutatott az érintett országokból az Unióba irányuló exportokra. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban lévő intézkedések javító hatásai a mennyiség és az ár tekintetében sem tudnak teljes mértékben érvényesülni. 2.8 A dömping bizonyítéka (39) Végül pedig, az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban megvizsgáltuk, hogy volt-e bizonyítéka a dömpingnek. (40) Az eredeti rendeletben a rendes értéket a Kanadában jellemző árak alapján állapították meg, amely országot a vizsgálat során Kína tekintetében megfelelő piacgazdasággal rendelkező analóg országnak minősítették. Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdésének az eredeti vizsgálatban meghatározott rendes értéket használtuk. (41) Az indiai és indonéziai exportárakat – az alaprendelet 18. cikke szerint – a rendelkezésre álló adatok alapján határoztuk meg. Az exportár az egyes üvegszál szitaszöveteknek a két érintett országból származó, a jelentéstételi időszak alatt alkalmazott átlagos exportára volt, a COMEXT jelentésében foglaltak szerint. Az indiai Montex vállalat exportjai – termékeik pontatlan osztályozása miatt (ld. a fenti (25) preambulumbekezdést) – nem szerepelnek a statisztikákban, és azokat nem használtuk fel a dömpingkülönbözet kiszámításához. (42) A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában megfelelő módon figyelembe vették az árakat és az azok összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Ennek megfelelően a szállítási, biztosítási, valamint a csomagolási költségekből eredő különbségek kiegyenlítése érdekében kiigazításokat végeztünk. Mivel a rendelkezésre álló adatok alapján nem tudtuk megállapítani az elvégzendő kiigazítás szintjét, a kiigazításokat a rendelkezésre álló adatok alapján határoztuk meg. E különbségek kiigazítása ezért százalékos érték alapján történt, amelyet a teljes szállítási, biztosítási és csomagolási költségeknek az eredeti vizsgálatban együttműködő kínai exportáló gyártó által biztosított, CIF-paritáson az uniós értékesítési tranzakciójának értékéhez viszonyított arányaként számítottak ki. (43) Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpinget az eredeti rendeletben megállapított rendes érték súlyozott átlagának és a jelenlegi vizsgálat jelentéstételi időszaka során a két érintett ország által alkalmazott exportárak kapcsolódó súlyozott átlagának összehasonlításával számították ki, az uniós határparitáson számított, vámfizetés nélküli CIF-ár százalékában kifejezve. (44) A rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása a dömping meglétét mutatta. 3. INTÉZKEDÉSEK (45) A fentiek fényében megállapítjuk, hogy az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében a Kínából származó egyes üvegszál szitaszövetek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámot kijátszották az Indián és Indonézián keresztül történő átszállítással. (46) Az alaprendelet 13. cikke (1) bekezdése első mondatának megfelelően a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó hatályos intézkedéseket ezért ki kell terjeszteni az Indiában vagy Indonéziában feladott, ugyanezen termékek behozatalára, függetlenül attól, hogy azokat Indiából vagy Indonéziából származóként jelentették-e be. (47) A kiterjesztendő intézkedéseknek meg kell egyezniük a 791/2011/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében „minden más vállalatra” megállapított intézkedésekkel, melyek a közösségi határparitáson számított, vámot még nem tartalmazó nettó árra alkalmazandó 62,9 %-os végleges dömpingellenes vámot jelentenek. (48) Az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján – melyek előírják, hogy a kiterjesztett intézkedéseket alkalmazni kell a vizsgálatot megindító rendeletben előírtak szerint nyilvántartásba vett, az Unióba érkező behozatalokra – az Indiában vagy Indonéziában feladott egyes üvegszál szitaszövetek nyilvántartásba vett behozatalaira vonatkozó vámokat be kell szedni. 4. MENTESSÉG IRÁNTI KÉRELMEK 4.1 India (49) Ahogyan az a (10) preambulumbekezdésben is szerepel, a vizsgálat megindítását követően két exportáló gyártó állt elő, küldött vissza megválaszolt kérdőívet és kért mentességet az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban – e két vállalat a Montex és az Urja Products. (50) A (11) preambulumbekezdésekben foglaltak szerint e két vállalat egyikéről, az Urja Products-ról kiderült, hogy nem gyártja a vizsgált terméket. Az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerinti mentesség nem alkalmazható erre a vállalatra. (51) Megállapítottuk, hogy a Montex nem vett részt az e vizsgálat hatálya alá tartozó intézkedések kijátszásában. A vállalat tanúsította, hogy olyan valódi gyártó, amelynek gyártási kapacitása meghaladja a vizsgált termék Unióba irányuló exportmennyiségét. A vállalat teljes adatsort bocsátott rendelkezésre, és helyszíni ellenőrzésen esett át. A vállalat létrehozásával, a gépek megvásárlásával, a gyártási folyamattal, a kapacitással, a készletekkel, a nyersanyag megvásárlásával, valamint a gyártás költségeivel kapcsolatban ellenőrzött adatok is ezt a megállapítást erősítik meg. Továbbá, e gyártó igazolni tudta, hogy nem áll kapcsolatban a meglévő intézkedések hatálya alá tartozó kínai gyártók/exportőrök vagy a kijátszásban érintett vállalatok egyikével sem. Ezért e vállalat mentességet kaphat a kiterjesztett vámok alól. 4.2 Indonézia (52) Ahogyan az a (10) bekezdésben szerepel, egyetlen indonéziai gyártó sem nyújtott be az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerinti mentesség iránti kérelmet. A vizsgálat a vizsgált termék egyetlen valódi gyártóját sem tárta fel Indonéziában. 4.3 Új exportőrök (53) India és Indonézia azon gyártói, akik ebben a vizsgálatban nem vettek részt és/vagy a jelentéstételi időszakban nem exportálták az Unióba a vizsgált terméket, az alaprendelet 11. cikkének (3) és (4) bekezdése, valamint 13. cikkének (4) bekezdése alapján mentességet kérhetnek a kiterjesztett dömpingellenes intézkedések alól. Egy kérdőívet kell majd kitölteniük ahhoz, hogy a Bizottság megállapíthassa, hogy adható-e mentesség. Ilyen mentesség a következő szempontok értékelését követően adható: az érintett termék piaci helyzete, a gyártókapacitás, a kapacitáskihasználás, a beszerzés és az értékesítés, valamint annak valószínűsége, hogy folytatódnak-e az olyan gyakorlatok, amelyeket nem támasztottak alá elfogadható okokkal vagy gazdasági indokokkal; továbbá a dömpingre utaló bizonyítékok. A Bizottság rendes körülmények között helyszíni ellenőrző látogatást is tesz. A kérelmet a Bizottsághoz kell benyújtani, haladéktalanul, valamennyi lényeges információval együtt, különös tekintettel a vállalat tevékenységében bekövetkezett, a gyártással és értékesítéssel kapcsolatos változásokra. (54) Amennyiben a mentesség indokolt, a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően javasolja a hatályos kiterjesztett intézkedések megfelelő módosítását. Ezt követően minden engedélyezett mentességet nyomon követnek annak biztosítására, hogy azok megfeleljenek a feltételeknek. 5. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL (55) Valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek a fenti következtetésekhez vezettek, és felkérték őket észrevételeik megtételére. A felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket figyelembe vették. Az ismertetett érvek egyike sem indokolta a végleges megállapítások módosítását, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk (1) A Kínai Népköztársaságból származó, hosszában és szélességében is több mint 1,8 mm-es szemnagyságú és 35 g/m2-nél nagyobb fajlagos tömegű üvegszál szitaszövetek (kivéve az üvegszál korongokat) behozatalára a 791/2011/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében kivetett, a „minden más vállalatra” alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot a Tanács kiterjeszti a jelenleg az ex 7019 51 00 és az ex 7019 59 00 KN-kód (TARIC-kódok: 7019 51 00 14, 7019 51 00 15, 7019 59 00 14 és 7019 59 00 15) alá sorolt, Indiában vagy Indonéziában feladott, hosszában és szélességében is több mint 1,8 mm-es szemnagyságú, és 35 g/m2-nél nagyobb fajlagos tömegű üvegszál szitaszövetek (kivéve az üvegszál korongokat) behozatalára, függetlenül attól, hogy azokat Indiából vagy Indonéziából származóként jelentették-e be, a Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd által előállítottak kivételével. (kiegészítő TARIC-kód B942). (2) A Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltdnek nyújtott mentesség alkalmazásának feltétele, hogy az e rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, az e cikk (1) bekezdésével elrendelt dömpingellenes vámot kell alkalmazni. (3) Az Indiában vagy Indonéziában feladott – akár Indiából vagy Indonéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett – és a 322/2013/EU rendelet 2. cikkének, valamint az 1225/2009/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően nyilvántartásba vett behozatalok után az e cikk (1) bekezdésével kiterjesztett vámot be kell szedni. (4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni. 2. cikk (1) Az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentesség iránti kérelmeket az Európai Unió valamelyik hivatalos nyelvén, a mentességet kérő vállalat képviseletére felhatalmazott személy aláírásával, írásban kell benyújtani. A kérelmet a következő címre kell küldeni: European Commission Directorate-General for Trade Directorate H Office: N-105 8/20 1049 Brussels Belgium Fax (+32 2) 295 65 05 (2) Az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság, a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően meghozott határozatával engedélyezheti az 1. cikk által kiterjesztett vám alóli mentességet azon vállalatok behozatalai tekintetében, amelyek nem játsszák ki a 791/2011/EU rendelettel elrendelt dömpingellenes intézkedéseket. 3. cikk A vámhatóságok utasítást kapnak arra, hogy szüntessék meg a behozataloknak az 596/2012/EU rendelet 2. cikkének megfelelően elrendelt nyilvántartásba vételét. 4. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] HL L 184., 2009.7.18., 93. o. [2] HL L 264., 2011.8.9., 1. o. [3] A Tanács 2012. július 16-i 672/2012/EU végrehajtási rendelete, HL L196., 2012.7.24., 1. o. [4] A Tanács 2013. január 10-i 21/2013/EU végrehajtási rendelete, HL L11., 2013.1.16., 1. o. [5] HL L 100., 2013.4.10., 1. o. [6] HL L 343., 2009.12.22., 51. o. [7] HL L 204., 2011.8.9., 1. o. [8] HL L 196., 2012.7.24., 1. o. [9] HL L 11., 2013.1.16., 1. o. [10] HL L 101., 2013.4.10., 1. o. [11] A COMEXT az Eurostat által működtetett, külkereskedelmi statisztikákat tartalmazó adatbázis. [12] A Global Trade Information Services egy kereskedelmi adatbázis szolgáltató kereskedelmi statisztikái. [13] A Comext statisztikái a mennyiséget tonnában adják meg, majd ezeket az uniós gazdasági ágazat átváltási arányain négyzetméterbe számolják át; például a KN-70195100 esetében. 1 m² = 0,05 kg, a KN 70195900 esetében: 1 m² = 0,14 kg. [14] HL L 43., 2011.2.17., 9. o. [15] HL L 204., 2011.8.9., 1. o.