Az EU növekedési menetrendjével képes alapvetően hozzájárulni az államháztartás rendbetételéhez. Ám amellett, hogy az adóztatás elsősorban tagállami hatáskör, az uniós fellépés e területen is segítheti a tagállamok munkáját annak érdekében, hogy biztosítható legyen az európai társadalmi modell jövőbeli finanszírozása. 2011-ben a Bizottság számos fontos kezdeményezést terjesztett elő a pénzügyi ágazat államháztartáshoz való hozzájárulásának átalakítása (pénzügyi tranzakciós adó), az adótehernek az erőforrás-felhasználás felé billentése (energiaadó), valamint az egységes piac működésének javítása (közös konszolidált társaságiadó-alap) érdekében.

A növekedéshez és a munkahelyteremtéshez elengedhetetlenül fontos a jól működő pénzügyi szektor. A válság kitörése óta a Bizottság átfogóan átvizsgálta a pénzügyi szabályozást és felügyeletet. A kulcsfontosságú kezdeményezések túlnyomó részét már elfogadták vagy tárgyalási szakaszban van. Ezek között van a származtatott pénzügyi termékekről, a hitelminősítő intézetekről, a tőkekövetelményről, a stabilabb és átláthatóbb értékpapírpiacokról és a piaci visszaélés kezeléséről szóló jogszabályjavaslat. A reformok összesített hatásának értékelését is közzétesszük majd.

A múlt hónapban a Bizottság „a stabilitás és a növekedés menetrendjében” öt, egymással összefüggő lépést határozott meg. Ezek a következőkre irányultak: azonnali válaszadás Görögország és a bankszektor problémáira, az euróövezetbe vetett bizalom helyreállítása, valamint a stabilitást és a növekedést ösztönző politikák előtérbe helyezése. Az Európai Tanács és az euróövezet csúcstalálkozója következtetéseiben kiállt e javaslatok mellett, és az elkövetkező hónapokban is e menetrend szab irányt a Bizottság munkájának.

Az elmúlt években gyökeresen átalakultak a gazdasági feltételek az Unióban. Az Európai Unió gazdasági stratégiája, az Európa 2020 hangsúlyozza a tagállamok egymástól való függőségét, és felvázolja az EU és a tagállamok közötti együttműködést, amelynek révén megvalósíthatják az egyeztetett célokat, és visszatéríthetik a gazdaságot a növekedés és a munkahelyteremtés útjára, miközben megteremtik a fenntartható jövő alapjait. Valamennyi tagállam országspecifikus ajánlásokat kapott, amelyek legsürgetőbb kihívásaik megoldására összpontosítanak. A második éves növekedési jelentés adja majd a 2012-es európai szemeszter keretét. A pénzügyi szabályozás és felügyelet átfogó reformja révén szilárd alapokra került az EU pénzügyi rendszere. A gazdasági kormányzás javítására irányuló jogszabályok (az úgynevezett „hatos csomag”) elfogadásával az EU kiterjesztette és megerősítette a nemzeti politikákra vonatkozó felügyeleti mechanizmusát. Több tagállamot gazdasági kiigazítási program alapján fokozott felügyelet alá vont. Új eszközöket fejlesztett ki az államháztartásokra nehezedő példátlan nyomás enyhítésére. Az Uniónak most sürgősen és határozottan fel kell lépnie a reformok végrehajtása és előrehozatala érdekében. Bizonyítanunk kell, hogy az összes intézmény együttműködik a legfontosabb lépések felgyorsítása érdekében.

E kezdeményezésekkel szemben a Bizottságnak, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak rugalmas megközelítést kell majd alkalmaznia. Az elkövetkező hónapokban jelentkezhetnek olyan sürgős szükségletek, amelyekkel e munkaprogram kialakításakor még nem lehetett számolni. Az EU új gazdasági kormányzásából származó feladatok széles körére mindhárom intézménynek sok időt és figyelmet kell szentelnie, és mint ezt megtapasztaltuk, a sürgősen meghozandó döntések gyakran felülírhatják a megbeszélések előzetes tervezetét és ütemezését. A mellékletekben ismertetett javaslatok között vannak olyan különösen fontos elképzelések, amelyeknek elsőbbséget kell élvezniük – különösen azoknak, amelyek gyors hatást fejhetnek ki a növekedésre és a foglalkoztatásra, és valóban hozzájárulhatnak a fellendüléshez. A Bizottság e javaslatokra kiemelt energiát és figyelmet fordít majd, ám ezek csak akkor válthatják ki a kívánt hatást a gyakorlatban és az emberek mindennapi életében, ha az Európai Parlament és a Miniszterek Tanácsa is kiemelten, gyorsított eljárásban kezeli azokat. Ha az intézmények képesek együttesen kinyilvánítani, hogy azonos véleményen vannak a legsürgősebb fellépési területeket illetően, ez azt az erőteljes üzenetet közvetíti majd, hogy az Unió erős eltökéltséget mutat a válság kezelése és a növekedés helyreállítása iránt . Mivel igen gyorsan változnak az események, a gyorsított eljárásban kezelendő intézkedések esetleges listáit mindenképpen gyakran felül kell majd vizsgálni. A Bizottság előzetesen gyorsított eljárásra előterjesztett javaslatait a 2012. évi éves növekedési jelentés kíséretében sorolja majd fel.

A Bizottság 2012. évre szóló munkaprogramjának összeállítása során két kötelezettség összehangolására törekedett: egyrészt reagálnia kell a válság következtében jelentkező sürgős új igényekre, másrészt folyamatosan erőfeszítéseket kell tennie olyan strukturális kérdések megoldására, amelyekkel kapcsolatban a politikai döntéshozók, a befektetők és az uniós polgárok azt várják a Bizottságtól, hogy a pillanatnyi helyzetnél távlatibb célok mozgassák, és járuljon hozzá ahhoz, hogy a jövő számára virágzó és fenntartható Európa épüljön. A bizottsági munkaprogram mellékleteiben ismertetett új kezdeményezések többsége e hosszú távú kilátásra összpontosít – kiegészítik vagy segítenek életbe léptetni az ahhoz szükséges jogi kereteket, hogy teljes mértékben ki lehessen aknázni az EU méretéből adódó előnyöket, és ezáltal az EU egész területén fenntartható növekedést, magas foglalkoztatási szintet és igazságos társadalmat lehessen kialakítani mindenki számára. E célt szolgálja a kezdeményezések széles köre, amelyek arra irányulnak, hogy előmozdítsák a versenyképességet, elősegítsék a válság társadalmi következményeinek felszámolását, valamint ösztönözzék a fenntartható jövő felé vezető fellendülést. Ez a fő célja az uniós kiadási politikáknak is; amelyeket Bizottság előterjesztése szerint a programok új generációja szolgál majd 2020-ig.

A Bizottság többféle módon kíván megfelelni ezeknek a sürgető elvárásoknak. Erőforrásainak tetemes hányadát a már meghozott döntések határozott végrehajtására fordítja: ezek között vannak olyan hagyományos feladatok, mint az uniós jog teljes körű végrehajtásának garantálása az EU egész területén, vagy az uniós költségvetés – közvetlenül, vagy a tagállamokkal megosztott igazgatás mellett történő – kezelése, és vannak olyan jóval újabb keletű kötelezettségek is, amelyek közvetlenül a jelenlegi válságra adott bizottsági válaszlépések nyomán keletkeztek. A végrehajtás üteme gyakran közvetlen hatással van a növekedésre – a tagállamok körében lemaradás tapasztalható olyan kulcsfontosságú jogalkotási kezdeményezések átültetése terén, amelyek elengedhetetlenek az egységes piac működéséhez, ám még nem kerültek végrehajtásra.

Az Európai Unió korunk nagy kihívása előtt áll. E kihívás egyrészt gazdasági jellegű, és Európa-szerte érinti a családokat, vállalkozásokat és közösségeket, másrészt politikai jellegű – meg kell mutatnunk, hogy az Európai Unió képes megfelelni a feladatnak. Az Európai Unió képes komoly szerepet játszani abban, hogy az európaiak meg tudnak-e birkózni a válsággal, és mindent meg is kell tennie ennek érdekében.

A költségvetési megszorítások idején fokozott jelentőséget nyer az adófizetők pénzének védelme. Évről évre jelentős pénzösszegek mennek veszendőbe az uniós közpénzeket érintő csalás és egyéb illegális tevékenységek miatt. A Bizottság javaslatot fog előterjeszteni az EU pénzügyi érdekeinek büntetőjogi eszközökkel történő védelmének biztosítására.

Az európai vállalkozások által a gazdasági válság miatt tapasztalt kihívásokra reagálva a Bizottság alapos elemzést végez arról, hogy szükség van-e a fizetésképtelenségre vonatkozó rendelet reformjára. Ennek következtetései alapján a Bizottság kidolgozza a vállalatcsoportokra is kiterjedő, hatékonyabb transznacionális fizetésképtelenségi szabályok jövőbeli lehetőségeit.

3.Fenntarthatóan növekvő és szolidáris Unió építése

A fenntartható növekedés helyreállításához és a munkahelyteremtéshez uniós és nemzeti szinten határozott fellépés szükséges; így támogatható a versenyképesség és a társadalmi befogadás. Növelni kell a fellépés mértékét, ezáltal megteremthetjük azt a keretet, amely segíti a vállalkozásokat a munkahelyteremtésben és az új piacokra való belépésben. Ez a téma már most is kiemelt fontossággal bír az uniós kiadási programokkal kapcsolatos, már beterjesztett javaslatok között. A kohéziós politikák új generációja a holnap munkahelyeire és növekedésére koncentrál. Az új kutatási és innovációs keretprogram, a Horizont 2020 az uniós tudásbázist az üzleti szféra növekedésének szolgálatába állítja majd, a versenyképességgel kapcsolatos fellépés pedig mindenekelőtt a kkv-k támogatását fogja előtérbe helyezni. Az „Erasmus mindenkinek” elnevezésű új oktatási, képzési és ifjúsági program felgyorsítja majd az európai oktatási rendszerek modernizációját. Az európai összekapcsolódási eszköz azoknak a projekteknek juttat finanszírozást, amelyek a legnagyobb hasznot jelentik az európai gazdaság számára, és megerősíti a növekedés eszközeként szolgáló infrastruktúrát.

3.1.Egységes piac a növekedés szolgálatában

A növekedés és a munkahelyteremtés elősegítésére továbbra is az egységes piac a legjobb eszközünk. A piac lehetőségeinek teljes kibontakozásához meg kell teremteni a vállalkozások – különösen a kisebb vállalkozások – és fogyasztók számára megfelelő környezetet, végre kell hajtani a fenntartható növekedést segítő reformokat, valamint hatékony és versenyképes infrastruktúrát kell kialakítani.

A Bizottság ezzel a céllal indította útjára az egységes piaci intézkedéscsomagban megtestesülő, az egységes piacnak új lendületet biztosító nagyszabású folyamatot. Ha az intézményközi eljárás során gyorsan sor kerül az intézkedéscsomag tizenkét fő javaslatának vizsgálatára, előnyös hatásaik is mielőbb érzékelhetővé válhatnak. A Bizottság 2012-ben megerősíti az egységes piac területére vonatkozó végrehajtást és az érvényesítést. A Bizottság kezdeményezéseket terjeszt majd elő a nemzeti kutatási rendszerek összekapcsolása és a nagyobb versenyen és együttműködésen alapuló, strukturált, mobilis és hatékony Európai Kutatási Térség létrehozása érdekében, hogy kiemelkedő tudományos eredményeket és az egész világot leköröző innovációs teljesítményt generáljon. Többek között arra törekszik majd, hogy a főbb egyetemi állások felvételi eljárásait megnyissák az Európa egészére kiterjedő verseny előtt. Az egységes európai égbolt megvalósítása nemcsak az évente 3,8 milliárd eurós költséget okozó hiányosságokat orvosolná, hanem csökkentené a szén-dioxid-kibocsátást, növelné a biztonságot, az utasoknak pedig kevesebb késéssel kellene számolniuk. Jóllehet a szolgáltatási irányelv is sok üzleti lehetőséget kínál – tízből kilenc munkahely a szolgáltatási szektorban jön létre –, ennek teljes és megfelelő végrehajtása még várat magára. A Bizottság az alapszintű fizetési szolgáltatásokról szóló ajánlás végrehajtását is megvizsgálja majd, hogy értékelje, szükség van-e további lépésekre.

A belső energiapiac 2014-ig történő megvalósítása szintén a gazdasági növekedés szempontjából meghatározó jelentőségű hajtóerőt szabadít majd fel. A vasút liberalizálására irányuló új javaslatok a verseny fokozása révén hozzájárulnak az európai közlekedés korszerűsítéséhez és szén-dioxid-kibocsátásának csökkentéséhez, az utasoknak pedig új, innovatívabb és ügyfélorientáltabb szolgáltatásokat jelentenek. Az energiarendszereink megújításához szükséges kiemelkedő nagyságrendű befektetéseket figyelembe véve (a 2011 és 2020 közötti időszakban 1 000 millió euró) az energiaágazat szintén a gazdasági növekedés fontos hajtóereje. A Bizottság számos kezdeményezést tesz majd ezzel kapcsolatban, különösen a belső piac 2014-ig történő kialakítása érdekében, a Tanács felkérésének megfelelően.

Az európai gazdaság számára rendkívül fontos a digitális menetrend ahhoz, hogy a modern technológia és az internet kínálta lehetőségek felhasználásával fokozódjon a növekedés. Az elektronikus szolgáltatások elterjedése alapvetően fontos, ezért intézkedésekre kerül majd sor az e-kereskedelem előmozdítása érdekében. 2012-ben a Bizottság javaslatot nyújt be a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó közös jogkezelésre vonatkozóan, amely a több ország területére érvényes engedélyek lehetővé tétele érdekében az internetes zenei tartalmak transznacionális engedélyezésére vonatkozó szabályokat is tartalmaz. Ezzel párhuzamosan a Bizottság kezdeményezi az elektronikus azonosítás, hitelesítés és aláírás kölcsönös elismerését, ami a fogyasztói bizalom erősítését, valamint az elektronikus fizetés és tranzakciók megkönnyítését célozza.

A fogyasztói bizalom kulcsfontosságú a kereslet növeléséhez és a növekedés helyreállításához. Az átfogó európai fogyasztóvédelmi program megmutatja majd, hogy a fogyasztói jogok és a fogyasztóbiztonság szilárdan meg tudja alapozni az egységes piacba vetett fogyasztói bizalmat. Az általános termékbiztonság szabályainak módosítására irányuló javaslatok egyértelmű és koherens megközelítést kínálnak majd a fogyasztók és a gyártók számára egyaránt, és az egységes piacra vonatkozóan egyetlen megközelítésben egyesítik a különböző felügyeleti rendszereket. Amennyiben pedig fogyasztói jogorvoslatra van szükség, kollektív jogorvoslati szabályok határozzák majd meg, hogy milyen módon találhatnak a fogyasztók és a vállalkozások hatékony megoldást a nagyobb szabású problémákra.

3.2.Az emberek lehetőségeinek bővítése és a befogadó társadalmi környezet

Az Európa előtt tornyosuló kihívások egyik legfontosabbika továbbra is a munkahelyteremtés, és az EU ebben kulcsszerepet játszhat. Az Európa 2020 stratégián belül a „Mozgásban az ifjúság” az „Új készségek és munkahelyek menetrendje” és a „Szegénység elleni európai platform” elnevezésű kiemelt kezdeményezések rávilágítottak arra, hogy Európa megújítása során a leginkább rászorulókat kell előtérbe helyezni. A megújuló Európai Szociális Alap és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap a tagállamok azon erőfeszítéseit támogatja majd, hogy a munkahelyteremtés, valamint a kulcsfontosságú készségek és képességek erősítése révén kezeljék a foglalkoztatási válságot. Az „Erasmus mindenkinek” program a felsőoktatás és az üzleti szféra közötti stratégiai partnerségekhez nyújt támogatást, hogy a fiatal diákok elsajátíthassák a munkaerő-piaci keresletnek megfelelő készségeket. E kezdeményezések megvalósítása nagymértékben támogatja majd az Uniónak a munkanélküliség, a társadalmi kirekesztettség és a szegénység kezelésére irányuló erőfeszítéseit.

A Bizottság hamarosan előterjeszti a fiatalokat sújtó munkanélküliség kezelése érdekében uniós szinten teendő lépéseket, többek között olyan intézkedéseket, amelyek ösztönzik az álláskereső fiatalok mobilitását, és segítséget nyújtanak számukra a más tagországokban kínálkozó álláslehetőségek megtalálásához. A szakmai gyakorlat szintén központi szerepet játszhat a munkaerőpiacra való belépésben. Ez különösen ahhoz lehet hasznos, hogy jobban kihasználjuk az azon ágazatokban található lehetőségeket, amelyek majd várhatóan létrehozzák a jövő álláshelyeit.

A szociális partnerekkel szorosan együttműködve a Bizottság felülvizsgálja a rugalmas biztonság elveit is, és új szakaszt kezd a megvalósításukban, hogy ily módon segítse a gazdasági visszaesések hatásait enyhítő munkahelyteremtést és a mobilitást, illetve felkészüljön a majd érkező fellendülés hatásainak kiaknázására. Ehhez kapcsolódóan szükség van a várható vállalati átszervezésekre való jobb felkészülésre és azok megfelelőbb kezelésére is. Végül a Bizottság az állami foglalkoztatási szolgálatok megerősítésére is javaslatokat tesz, így például a más tagállamokban található foglalkoztatási lehetőségekhez való hozzáférés javítása érdekében az Európai Foglalkoztatási Szolgálat (Eures) reformjára.

Még tovább tekintve, társadalmi modellünk megtartása azzal is együtt jár, hogy biztosítanunk kell a jóléti intézkedések jövőbeli finanszírozását. Ebben a tekintetben elöregedő társadalmaink hatalmas kihívást jelentenek a közpolitika számára, ugyanakkor a modern és innovatív egészségügyi ágazat előmozdíthatja a gazdasági növekedést. A Bizottság nyomon követi majd a nyugdíjakra vonatkozó országspecifikus ajánlásokat, és kezdeményezéseket fog tenni a tagállamközi aspektusokat felmutató területeken. 2012-ben például a hatékony és biztonságos nyugdíjtermékek területén kezdeményezi majd a belső piac megerősítését. A Bizottság javaslatokat tesz majd a munkahelyet változtatók kiegészítő nyugdíjának kezelésére, mivel a mobilitás elősegítése kulcsfontosságú a foglalkoztatás és a munkahelyteremtés szempontjából.

3.3.A fenntartható jövő megteremtésének útja

A fenntartható fellendülés érdekében a növekedést és a beruházásokat a jövő dinamikus szektorai felé kell irányítani. Az energiahatékonysággal és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdasággal kapcsolatos bizottsági megközelítés – amely beépül majd a gazdaságpolitikába és az éves növekedési jelentésbe is – meghatározta, hogy az intelligens növekedést a megfelelő helyre kell összpontosítani, így a fenntartható Európa megteremtése támasztotta kihívás versenyelőnnyé válik. Ez a megközelítés az Európa 2020 stratégiát is átszövi, és ez a szemléletmód áll a mezőgazdaságra, a vidékfejlesztésre és a halászatra vonatkozó új javaslatok hátterében is: a cél, hogy fenntartható alapot biztosítsunk a környezeti és gazdasági szempontból létfontosságú ágazatoknak. Az energiahatékonyság ágazati politikákban való érvényesítésének fontos példája lesz a tiszta és elegendő vízforráshoz való hozzájutás biztosítására irányuló 2012. évi javaslat: a Bizottság a vízforrások védelmére irányuló tervezetet fogad el annak érdekében, hogy a közpolitika figyelmét a vízforrásokra nehezedő nyomás azonnali kezelésére irányítsa.

A fenntarthatóság áll a Bizottság energiapolitikával kapcsolatos jövőképének középpontjában is. Az energiatakarékossági irányelv gyors elfogadása és végrehajtása például évente átlagban 1000 euró megtakarítást hozhat az uniós háztartásoknak, emellett pedig kétmillió új munkahelyet teremthet, és hozzájárulhat az éghajlatváltozás kezeléséhez. A nukleáris biztonság keretének megerősítésére irányuló javaslat figyelembe veszi majd az Unióban működő nukleáris erőművek stressztesztjeinek tanulságait, a technikai fejlődést és a nemzetközi szabályozás fejleményeit. A Bizottság stratégiát biztosít ahhoz is, hogy felgyorsuljon a megújuló energiaforrások fejlesztése az uniós belső piacon és a dél-mediterrán térségbeli szomszédos államokban. A megújuló energiaforrások integrálásának felgyorsítása érdekében komoly jelzésértéke lenne a szükséges energetikai infrastruktúrába való beruházások elősegítésére vonatkozóan javasolt rendelet elfogadása felé tett lépéseknek.

A Bizottság 2012-ben tovább dolgozik azon, hogy a üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése érdekében hiteles, átfogó és globális erőfeszítés valósuljon meg. A Bizottság folytatja az új kibocsátáskereskedelmi rendszerre való átállás lebonyolítását, és az éghajlat-változási és energiahatékonysági célok elérése érdekében új intézkedéseket alakít ki, illetve végrehajtja a már elfogadottakat. A személygépkocsik és kisteherautók kibocsátására vonatkozó jogszabályok felülvizsgálata egyrészt ösztönzi majd az innovációt, másrészt pedig jogbiztonságot teremt a gyártók számára. Súlyt helyezünk majd a közlekedés olajfüggőségének megszüntetésére és az alternatív üzemanyagokhoz szükséges uniós infrastruktúrák kialakításának élénkítésére is.

A júniusban megrendezendő Rio+20 csúcstalálkozó ismét a figyelem középpontjába helyezi a fenntarthatóságra és a zöld növekedésre irányuló globális erőfeszítést. Ebben az erőfeszítésben az uniós politikák élen járnak majd.