(3)Málta 2016. április 15-én benyújtotta 2016. évi nemzeti reformprogramját és 2016. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

(4)A vonatkozó országspecifikus ajánlásokat figyelembe vették az európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020 közötti időszakra szóló programozása során. Az 1303/2013/EU rendelet 23. cikkének megfelelően a Bizottság kérheti egy tagállamtól partnerségi megállapodása és releváns programjai felülvizsgálatát és azokhoz módosítások javaslatát, amennyiben ez szükséges a vonatkozó tanácsi ajánlások végrehajtásának elősegítése érdekében Az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági irányítást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásokban a Bizottság részletesen kifejtette e rendelkezés esetleges alkalmazását.

(5)Málta jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik, és az adósságszabály hatálya alatt van. 2016. évi stabilitási programjában a kormány az államháztartás egyenlege tekintetében 2019-re a GDP 0,1 %-ának megfelelő többletet elérő javulást tervez megvalósítani. A strukturális egyenleg fokozatos javulásával Málta középtávú költségvetési célját – azaz a strukturális értelemben kiegyensúlyozott költségvetési pozíciót – 2019-re érik el. A stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság 2016-ban 62,6 %-ra esik vissza, majd további csökkenést követően 2019-ben 55,5 %-ot ér el. A költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2016-ra vonatkozóan megalapozott, a 2017–2019-es időszakra vonatkozóan pedig óvatos. Ugyanakkor 2017-tól kezdődően a kitűzött hiánycélok elérésének támogatásához szükséges intézkedések nincsenek kellőképpen kidolgozva. A Bizottság 2016. évi tavaszi előrejelzése alapján 2015 és 2016 vonatkozásában (együttesen nézve) – lényegében a 2016-ban kiigazítandó 2015. évi hiánytúllépésből eredően – a középtávú költségvetési cél eléréséhez szükséges kiigazítástól való jelentős eltérés kockázata forog fenn, valamint változatlan politika esetén 2017-ben is. A 2015. évi hiánytúllépést részben a beruházások felélénkülése magyarázza, amely jórészt az uniós forrásoknak a 2007–2013-as programozási időszak lezárását megelőző kivételesen magas felhasználásából ered. A 2015–2016-os kétéves időszak tekintetében várható eltérés csökkentése érdekében a 2016. évi stabilitási program 2016-ra vonatkozóan olyan további intézkedéseket tartalmaz, amelyeket a tavaszi előrejelzésbe még nem lehetett belefoglalni. Ezek az intézkedések az elsődleges kiadások – a GDP 0,16 %-ának megfelelő mértékű – csökkentésére irányulnak, különösen az alkalmazottak ellentételezése, a folyó termelőfelhasználás és a tőketranszferek terén. Emellett a 2016–2019-es időszakra tervezett bevételi intézkedések egy részét felülvizsgálták annak érdekében, hogy jobban tükrözzék az aktuális adatokat, valamint a 2015. évi intézkedések tényleges hatását. Ezek az intézkedések együttesen a GDP 0,2 %-át kitevő mértékű nettó hiánycsökkentő hatással rendelkeznek. A Bizottság előrejelzéséhez képest ezeknek az intézkedéseknek a figyelembevételével javulna a strukturális kiigazítás, és a strukturális egyenleg pillére a 2015–2016-os két éves időszak folyamán átlagosan bizonyos mértékű eltérésre utalna, ugyanakkor 2017 vonatkozásában továbbra is fennállna a jelentős eltérés kockázata. Málta az előrejelzés szerint mind 2016-ban, mind pedig 2017-ben megfelel az adósságcsökkentési referenciaértéknek. A stabilitási program értékelése alapján és a Bizottság 2016. tavaszi előrejelzésének figyelembevételével a Tanács véleménye szerint fennáll a kockázata annak, hogy Málta nem fog megfelelni a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek. Következésképp 2016-ban és 2017-ben további intézkedésekre lesz szükség a megfelelés biztosítása érdekében.

(6)Málta államháztartása hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása továbbra is kihívást jelent. Ez főként az elöregedéshez kapcsolódó – például az egészségügyi ellátással és tartós ápolással-gondozással, valamint a nyugdíjakkal kapcsolatos – költségek költségvetési hatásának tudható be. A nyugdíjrendszer a fenntarthatóság megvalósításának és a megfelelő nyugdíjjövedelmek biztosításának kettős kihívásával szembesül. 2013-ban a GDP 9,6 %-át kitevő nyugdíjkiadások alacsonyabbak voltak az uniós átlagnál, ugyanakkor az előrejelzések szerint 2060-ra a GDP 12,8 %-ára emelkednek, amely az EU-ban a legmagasabb értékek között van. 2016 márciusában a kormány számos intézkedést fogadott el a nyugdíjrendszer fenntarthatóságának és megfelelőségének érdekében, ám ezek költségvetési hatását még nem értékelték. A rendszer megfelelőbbé tétele céljából a járulékalapú nemzeti nyugdíjminimum 2016-ban tovább növekszik, annak érdekében, hogy 2027-re elérje a mediánjövedelem 60 %-át, és bővüljön a lefedettsége. A reform eredményességének feltétele, hogy megőrizzék az idősebb korcsoportokba tartozók foglalkoztathatóságát. Az előrejelzések szerint a nyugdíjak mellett az egészségügyi ellátásra és a tartós ápolásra-gondozásra fordított közkiadások is gyorsabban nőnek majd az uniós átlagnál, a GDP 2,1 %-át , illetve 1,2 %-át kitevő szintre. A hatóságok a nemzeti egészségügyi rendszerekre irányuló stratégiát fogadtak el, és az egészségügyi kiadások felülvizsgálatát végzik annak érdekében, hogy javítsák a kiadások hatékonyságát. Mindazonáltal ezek az erőfeszítések eddig még nem eredményeztek kézzelfogható megtakarításokat. A hosszú távú fenntarthatóságra kedvező hatással lenne, ha a lehetséges megtakarításokat a kiadások előre jelzett növekedésének kezelésére használnák fel.

(7)Jelentős beruházásokra került sor, ugyanakkor az oktatás és a képzés terén az eredmények továbbra is elmaradnak a célkitűzéstől. Ez hatást gyakorol a munkaerő-kínálat minőségére és az aktivitási rátára. A máltai munkavállalók iskolai végzettsége még mindig az egyik legalacsonyabb az EU-ban. Málta az egész életen át tartó tanulásra irányuló átfogó stratégiát hajt végre, ugyanakkor az egész életen át tartó tanulás programjaiban továbbra is korlátozott mértékű a részvétel, különösen az alacsony iskolai végzettségűek körében. E terület kihívásai közé tartozik a célzott tájékoztatás, a képzéshez való hozzáférés javítása, valamint az oktatási, illetve képzési intézmények és a munkáltatók közötti partnerségek kialakítása. 2015-ben jóváhagyták a tanárok továbbképzésére szolgáló intézmény (az Oktatási Intézet) létrehozásáról szóló jogi értesítést. Az Oktatási Intézet fő céljai a következők: i. a napi szakmai tevékenységeikhez szükséges készségek elsajátításának lehetővé tétele a tanárok számára, ii. platform biztosítása az oktatók számára a találkozásokhoz és tapasztalatcseréhez, valamint iii. az oktatási intézmény vezetésére irányuló készség támogatása. Az Oktatási Intézet most kezdi működését, és várhatóan elsődleges szerepet játszik majd a tanárok továbbképzési szükségleteinek kezelésében. Nyomon kell követni az e területen elért előrehaladást.

(8)A 2014–2015 folyamán megvalósult egyszeri nagyszabású projektektől eltekintve Máltán visszafogottak voltak a beruházások, tükrözve a gazdaság strukturális változásait és a szűk keresztmetszeteket. Ez főként a kevésbé tőkeigényes szolgáltatási ágazatok fokozódó jelentőségével áll kapcsolatban, amely csökkenti a gazdaság jövőbeli beruházási szükségleteit. Mindazonáltal az országban való beruházási tevékenységekre továbbra is hatással vannak bizonyos kihívások, így például az elégtelen innovációs kapacitás, a készségek terén jelentkező szűk keresztmetszetek, a közigazgatás és az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának hiányosságai, a szabályozásból eredő terhek, valamint a jelentős közlekedési torlódások.

(9)A külföldi beruházások egyik legkomolyabb akadályát a közlekedési és logisztikai infrastruktúra jelenti. A közlekedés külső költségei jelentős mértékben terhelik a máltai gazdaságot. Ezek főként az ország közlekedési hálózatának alacsony hatékonyságú használatából erednek, valamint abból, hogy a személygépkocsik használatának nincsenek valós alternatívái. Emellett a személygépjárművek magas száma, a környezetszennyezés és a közlekedési torlódások a nemzeti közlekedési ágazat fenntarthatósága szempontjából is kihívásokkal járnak. Eddig még nem hajtottak végre átfogó közlekedési stratégiát, annak ellenére, hogy a nemzeti közlekedési stratégia és főterv a közlekedési beruházások társfinanszírozására szolgáló uniós strukturális és beruházási alapok (2014–2020) elérésének egyik előfeltétele.

(10)A kormány számos lépést tett a kis- és középvállalkozások (kkv-k) finanszírozási eszközökhöz való hozzáférésének javítása érdekében. E lépések a saját tőke és a kockázati tőke biztosítására irányultak, mivel az elmúlt években ezeket azonosították hiányosságként. Emellett a jövőbeli intézkedések közé tartozik a központi hitelnyilvántartás és egy fejlesztési bank létrehozása, valamint egy olyan, a Máltai Tőzsde által bevezetendő platform, amelyet kifejezetten azért alakítanak ki, hogy segítsék a kkv-k számára a tőkepiacokról való finanszírozáshoz jutást. A nem banki eszközökhöz való hozzáférés területén továbbra is vannak nehézségek, ám a máltai kkv-k számos más uniós ország kkv-ihez képest kedvezőbb finanszírozási környezetben működnek.

(11)Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Málta gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és azt közzétette a 2016. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Máltának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Málta fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az EU átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az európai szemeszter keretében tett ajánlásokat az alábbi 1. és 2. ajánlás tükrözi.

(12)A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta a stabilitási programot, és arról alkotott véleményét mindenekelőtt az alábbi 1. ajánlás tükrözi.

AJÁNLJA, hogy Málta 2016–2017-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

1.A jelentős eltérés magas kockázatára való tekintettel a középtávú költségvetési cél teljesítése érdekében 2016-ban és 2017-ben a GDP 0,6 %-ának megfelelő költségvetési kiigazítást érjen el azáltal, hogy megteszi a szükséges strukturális intézkedéseket. Erősítse meg az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítására szolgáló intézkedéseket.

2.Hozzon intézkedéseket a munkaerő-kínálat megerősítése érdekében, különösen az alacsony szakképzettségű munkavállalóknak az egész életen át tartó tanulásban való fokozott részvételének megvalósítása révén.

Kelt Brüsszelben, -án/-én.