Az irányelv végrehajtásának értékelésére az irányelv 12. cikkével összhangban került sor, amely arra kötelezi a Bizottságot, hogy jelentést nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli, hogy a tagállamok milyen mértékben tették meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az irányelvnek megfeleljenek.

3.3.1.3.A vádra vonatkozó tájékoztatáshoz való jogról szóló tájékoztatás – 3. cikk (1) bekezdés c) pont

Nem mindegyik tagállam ültette át kifejezetten azt a kötelezettséget, amely szerint biztosítani kell a gyanúsítottak és a vádlottak számára, hogy elolvassák és birtokukban tarthassák a jogokról szóló írásbeli tájékoztatót. Az egyik tagállam továbbá lehetővé teszi az írásbeli tájékoztatásra irányuló kötelezettségtől való eltérést (még későbbi szakaszban is) olyan esetekben, ahol az írásbeli tájékoztatás ésszerű módon nem adható meg, és a szóbeli tájékoztatás elegendőnek minősül.

3.4.2.3.A sürgősségi orvosi ellátáshoz való jogról szóló tájékoztatás – 4. cikk (2) bekezdés c) pont

Számos tagállamban nincsenek külön rendelkezések, amelyek az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárások alá vont gyanúsítottak és vádlottak jogaira vonatkozó tájékoztatás biztosítására irányuló kötelezettséget szabályozzák. Az „áthidaló rendelkezés” azt jelenti, hogy a büntetőeljárásokban alkalmazandó szabályok az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokra is vonatkoznak. Ez problémát jelenthet, mivel az irányelv 4. cikke szerinti jogokról szóló írásbeli tájékoztató eltér az 5. cikk szerint előírt tájékoztatótól.

Egyes tagállamok továbbá lehetővé teszik a nélkülözhetetlen dokumentumokba való betekintés megtagadását. Számos tagállamban az ügy anyagaiba való betekintésre vonatkozó korlátozások (lásd alább, a 7. cikk (2) bekezdésével kapcsolatban a 3.7.2. szakaszt és a 7. cikk (4) bekezdésével kapcsolatban a 3.7.4. szakaszt) kiterjednek azokra a dokumentumokra is, amelyek nélkülözhetetlenek az őrizetbe vétel vagy a fogva tartás jogszerűsége felülvizsgálatához. A nélkülözhetetlen dokumentumokba való betekintést a hatóságok megtagadhatják, ha a betekintés más személyek alapvető jogait vagy érdekeit sértheti, vagy ha más nyomozást súlyosan veszélyeztethet. Az Emberi Jogok Európai Bíróságának állandó ítélkezési gyakorlatával összhangban nincs kizárva, hogy az ügy anyagainak egy részét titkosan lehessen kezelni annak érdekében, hogy a gyanúsítottak ne tudják manipulálni a bizonyítékokat, és ne tudják aláásni az igazságszolgáltatás menetét. A betekintés megtagadása azonban nem járhat a védelem jogainak jelentős korlátozásaival. Egyes ügyekben az „ellensúlyozó tényezők” meglétére lehet hivatkozni, ami biztosítja, hogy az adott személynek vagy az ügyvédjének lehetősége legyen a fogva tartás felülvizsgálatának eredményes kezdeményezéséhez.

Az irányelv 6. cikkének (2) bekezdése értelmében tagállamok biztosítják, hogy az őrizetbe vett vagy fogva tartott gyanúsítottak és vádlottak tájékoztatást kapjanak az őrizetbe vételük vagy fogva tartásuk okairól, beleértve a bűncselekményt is, amelynek elkövetésével gyanúsítják vagy vádolják őket.

3.7.2.A valamennyi anyagba való betekintés joga – 7. cikk (2) bekezdés

Az irányelv 7. cikkének (2) bekezdése arra kötelezi a tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy a gyanúsított, illetve a vádlott vagy ügyvédje legalább az illetékes hatóságok birtokában lévő valamennyi anyagba betekinthessen az eljárás tisztességességének megóvása és a védelemre való felkészülés érdekében.

A tagállamok többsége teljes körűen átültette ezt a rendelkezést. Problémásak azonban azok az esetek, amelyekben az ügy aktájába való betekintés engedélyezett, azonban az ügy aktája nem tartalmazza valamennyi anyagot. Egyes esetekben az ügy aktáján kívül tárolt anyagok csak a tárgyalási szakaszban hozzáférhetők.

Ahogyan korábban említettük (lásd a 3.7.1. szakaszt), az egyik tagállamban csak az ügyvéd rendelkezik az ügy aktájához való teljes körű hozzáféréssel. Ha a gyanúsított vagy a vádolt személyt nem képviseli ügyvéd, nincs teljes körű hozzáférése az aktához, csak egyes dokumentumokhoz.

Végezetül problémák merülnek fel azzal kapcsolatban is, hogy egyes tagállamok az aktába való betekintés jogára vonatkozó általános eltéréseket alkalmaznak (lásd a 3.7.4. szakaszt).

3.7.3.Valamennyi anyagba való, kellő időben biztosított betekintés – 7. cikk (3) bekezdés

Az irányelv 7. cikkének (3) bekezdése szerint az (1) bekezdés sérelme nélkül, az anyagokba való betekintést a védelemhez való jog eredményes gyakorlásának lehetővé tételéhez kellő időben, de legkésőbb a vád tartalmának bírósághoz való, elbírálás céljából történő benyújtásakor biztosítani kell. Amennyiben további anyagok kerülnek az illetékes hatóságok birtokába, a betekintést a figyelembevételük lehetővé tételéhez kellő időben kell biztosítani.

A tagállamok nagy többsége megfelelően átültette a rendelkezést.

A nemzeti joghatóságokban azonban továbbra is számos ellentmondás fennáll. Az egyik tagállam nem határoz meg semmilyen határidőt az aktába való betekintésre, míg néhány másik tagállamban a betekintés csak a tárgyalást megelőző szakasz lezárását és a vádirat elfogadását vagy az arról szóló értesítést követően engedélyezett. E tekintetben a Bíróság a fent említett Kolev-ügyben kijelentette, hogy „az irányelv 7. cikkének (3) bekezdését úgy kell értelmezni, mint amely szerint a nemzeti bíróság feladata meggyőződni arról, hogy a védelem valós lehetőséget kapott az ügy anyagaiba való betekintésre, és ez a betekintés bizonyos esetekben az eljárás tárgyalási szakaszát megindító vádirat bírósághoz való benyújtását követően, azonban a vád bíróság általi érdemi vizsgálatának megkezdését és a bíróság előtt előadott érvelés meghallgatásának megkezdését megelőzően, valamint a meghallgatás megkezdését követően, azonban a tanácskozási szakasz előtt lehetséges, ha új bizonyíték kerül az aktába az eljárás során, feltéve, hogy a bíróság megtesz minden szükséges intézkedést a védelem jogainak és a tisztességes eljárás biztosítása érdekében”.

Végezetül egy másik tagállamban a tárgyalást megelőző szakasz során a betekintés csak akkor biztosított, ha „az adott ügy tényállása alapján az az igazságszolgáltatás érdekeit szolgálja". Végezetül két joghatóságban nincs egyértelmű rendelkezés az anyagokba való betekintéssel kapcsolatban, és kérdéses, hogy az aktába való tekintés mikor és milyen mértékben engedélyezett.

3.7.4.Az anyagokba való megtekintés jogától való eltérések bírósági határozat vagy bírósági felülvizsgálat alapján – 7. cikk (4) bekezdés

Az irányelv 7. cikkének (4) bekezdésével összhangban a 7. cikk (2) és (3) bekezdésétől eltérve egyes anyagokba megtagadható a betekintés, ha a betekintés egy másik személy életét vagy alapvető jogait súlyosan veszélyeztethetné, vagy ha a megtagadás valamely fontos közérdek megóvásához feltétlenül szükséges, például abban az esetben, ha a betekintés hátrányosan befolyásolhatna egy folyamatban lévő nyomozást, vagy súlyosan sérthetné a büntetőeljárás megindításának helye szerinti tagállam nemzetbiztonságát. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a nemzeti jog szerinti eljárásoknak megfelelően az arra vonatkozó határozatot, hogy e bekezdéssel összhangban egyes anyagokba megtagadják a betekintést, igazságügyi hatóság hozza meg, vagy legalább bírósági felülvizsgálat tárgyát képezze. A 7. cikk (4) bekezdése szerinti eltérés alkalmazandó, feltéve, hogy az nem veszélyezteti a tisztességes eljáráshoz való jogot.

A nemzeti végrehajtási intézkedések értékelése rámutat arra, hogy a 7. cikk (4) bekezdése az egyik olyan rendelkezés, amely tekintetében a legnagyobb egyenlőtlenségek figyelhetők meg a tagállamok között. Míg tíz tagállam lehetővé teszi a betekintés megtagadását az irányelvben foglalt okok alapján, más tagállamokban kevésbé korlátozó megközelítést alkalmaznak.

Az aktába való betekintésnek egy másik személy életét vagy alapvető jogai súlyos veszélyeztetése alapján történő megtagadása tekintetében egyes tagállamok az „adott személy életét, egészségét, fizikai integritását vagy szabadságát fenyegető súlyos veszély” vagy „az érintettekre vonatkozó kockázat és a magánéletük súlyos megsértése” esetén írja elő a megtagadást. Más joghatóságokban azonban az érintettekre vonatkozó „kockázatnak” nem kell súlyosnak lennie. Egyes tagállamok előírják, hogy „ magánérdekekre vagy más személyek érdekeire” lehet hivatkozni.

Számos tagállamban a betekintés korlátozható az „áldozatokat, tanúkat, nyomozókat, szakértőket vagy az eljárásban érintett bármilyen más személyt fenyegető veszély vagy nyomás kockázata” miatt.

Az aktába való betekintés valamely fontos közérdek megóvása miatti megtagadása tekintetében csak néhány tagállam hivatkozik kifejezetten a „fontos” közérdek megóvásának szükségességére, általában inkább a „közérdek” vagy a „társadalom érdeke” kifejezések használatosak. Egyes tagállamokban a „nemzetbiztonság” a megtagadás oka lehet, míg az egyik tagállamban ez kiegészül a „védelmi” okokkal.

Számos tagállam akkor is megtagadja a betekintést, ha az veszélyeztethet egy folyamatban lévő nyomozást. A nemzeti jogszabályok magát a nyomozást fenyegető általános sérelmekre, veszélyekre vagy károkra hivatkoznak. Egyes joghatóságokban ezek az okok más nyomozásokra is vonatkozhatnak. Általánosabb kifejezéseket is használnak, például a „súlyos okok” kifejezést, az okok részletesebb ismertetése nélkül.

Végezetül az arra irányuló kötelezettséget, hogy a dokumentumokba való betekintés jogára vonatkozó döntést igazságügyi hatóságnak kell meghoznia vagy legalább bírósági felülvizsgálat tárgyát kell képeznie, majdnem az összes tagállam betartja. Néhány tagállam nem írja elő a bírósági felülvizsgálatot a rendőrségi nyomozás szakaszában. Ezekben az esetekben a jogorvoslatot az ügyész vagy a legfőbb ügyész vizsgálja felül.

3.7.5.A dokumentációba való térítésmentes betekintés – 7. cikk (5) bekezdés

Az irányelv 7. cikkének (5) bekezdése szerint az ügy anyagaiba való betekintést térítésmentesen kell biztosítani.