C 214/1

A Bizottság közleménye

Iránymutatás a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekről a REPowerEU összefüggésében

(2022/C 214/01)

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet (1) elfogadása óta a geopolitikai helyzet jelentősen megváltozott. Ukrajna orosz megszállása drasztikus hatást gyakorolt az Unió társadalmára és gazdaságára. Ezek a példátlan geopolitikai kihívások még fontosabbá és sürgetőbbé teszik az EU fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségének csökkentését, különös tekintettel az Oroszországból importált tüzelőanyagokra, többek között az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomag javaslatainak teljes körű végrehajtása, valamint a megújuló energiaforrások használatának növelése és az energiahatékonyság további javítása révén. E kihívások kezelése érdekében a Bizottság az Európai Tanács kérésére 2022. május 18-án közzétette a REPowerEU tervet, amely az energiaellátás és -tárolás biztonsága tekintetében hozott intézkedéseket kiegészítő közös európai fellépéseket határoz meg ezen a területen. A REPowerEU terv egy sor intézkedést javasol az energiatakarékosság, az ellátás diverzifikálása és Európa tiszta energiára való átállásának felgyorsítása érdekében.

— Az energiahatékonyság növelése révén energiamegtakarítás érhető el a háztartások, az épületek, a közlekedés, az ipar és a villamosenergia-rendszer szintjén.

— A gázellátás diverzifikálása a nem orosz beszállítóktól származó LNG-behozatal és csővezetékes behozatal mennyiségének növelésével, valamint a biometán és a megújuló vagy fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogén szintjének növelésével valósítható meg.

— Európa tiszta energiára való átállásának felgyorsítása érdekében növelni kell a megújuló energiaforrások részarányát az energiamixben, és intézkedéseket kell hozni az infrastrukturális és szabályozási szűk keresztmetszetek, valamint a munkaerő- és szakemberhiány kezelésére.

Ezt a három beavatkozáscsoportot a beruházások és a reformok intelligens kombinációja támogatja.

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz fontos szerepet játszhat az uniós és nemzeti szinten rendelkezésre álló források mozgósításában és végrehajtásában a REPowerEU terv célkitűzéseinek elérése céljából. Annak érdekében, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz kerete felkészültebb legyen a REPowerEU terv célkitűzéseinek hatékony kezelésére, a Bizottság célzott javaslatot terjesztett elő a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet módosítására a REPowerEU célkitűzésének megvalósítása érdekében (a továbbiakban: a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek REPowerEU-fejezeteiről szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslat). A cél, hogy mielőbb rendelkezésre álljon a szükséges keret annak biztosításához, hogy az EU energetikai rezilienciáját erősítő beruházásokat és reformokat a lehető leghamarabb mozgósítani lehessen. A javaslat konkrét REPowerEU-célkitűzéseket határoz meg, amelyeknek alá kell támasztaniuk a REPowerEU célzott fejezeteinek részeként a meglévő helyreállítási és rezilienciaépítési tervekbe beépítendő beruházásokat és reformokat. Emellett célzott forrásokat is biztosít a vonatkozó intézkedések finanszírozásához.

Ez az iránymutatás ismerteti a REPowerEU-fejezetek kidolgozásának módozatait. Ez az iránymutatás a meglévő tervek módosításának folyamatára összpontosít, míg a 2021. januári iránymutatás (2) továbbra is érvényes a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek általános előkészítésére.

Ezen iránymutatás 1. része ismerteti az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek módosításának lehetséges jogalapjait. A 2. rész a REPowerEU-fejezet előkészítésére és tartalmára vonatkozik. Azokat az információkat is meghatározza, amelyeket a tagállamoknak be kell nyújtaniuk a Bizottsághoz a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek módosításainak okairól, céljairól és jellegéről.

A helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek a REPowerEU-fejezeteket tükröző módosításainak előkészítése során fontos hangsúlyozni a következő elveket:

— A tagállamoknak továbbra is a meglévő helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtására kell összpontosítaniuk annak érdekében, hogy előrelépés történjen a mérföldkövek és célok tekintetében, figyelembe véve, hogy ezek mennyire relevánsak a világjárvány gazdasági hatásaiból való gyorsabb kilábalás és a reziliencia növelése szempontjából.

— A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek módosításának ezért kellően megalapozottnak kell lennie, és a jelen iránymutatásban vázolt helyzetekre kell korlátozódnia a további beruházások és reformok gyors elfogadása és mozgósítása céljából.

— A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek ambíciói nem csökkenthetők, különösen az országspecifikus ajánlásokat kezelő reformok tekintetében. A felülvizsgált helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben előirányzott további beruházásoknak és reformoknak a REPowerEU célkitűzéseire kell összpontosítaniuk.

Tartalom

I. RÉSZ: A HELYREÁLLÍTÁSI ÉS REZILIENCIAÉPÍTÉSI TERVEK MÓDOSÍTÁSÁNAK ÁLTALÁNOS KERETE 3

Bevezetés 3

I. Kizárólag a REPower EU-fejezetekben szereplő reformok és beruházások finanszírozása 4

1. 21a. cikk – a REPowerEU számára biztosított új források 4

A) Átcsoportosítások európai alapokból a közös rendelkezésekről szóló (EU) 2021/1060 rendelet 26a. cikke alapján 4

B) Allokáció az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból 6

II. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek módosításának indokai 7

1. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 14. cikkének (2) bekezdése: a hiteligénylési terv felülvizsgálata 7

2. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 18. cikkének (2) bekezdése: a terv aktualizálása 9

3. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 21. cikke: a terv módosítása vagy felváltása amiatt, hogy a terv vagy annak egy része objektív körülmények miatt már nem valósítható meg. 11

4. Az eljárások áttekintése 13

5. A tervek lehetséges módosításainak áttekintése 13

II. RÉSZ: IRÁNYMUTATÁS A KIEGÉSZÍTÉSEK KIDOLGOZÁSÁHOZ ÉS BEMUTATÁSÁHOZ 14

I. A REPowerEU-fejezet 14

1. Jogalap és a REPowerEU célkitűzései 14

2. A REPower EU-fejezetek tartalma 15

3. A REPowerEU-fejezet értékelése 19

II. Általános iránymutatás a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek módosításához 21

1. A módosítások célkitűzései 21

A) Átfogó és megfelelően kiegyensúlyozott válasz a gazdasági és társadalmi helyzetre/hozzájárulás a 6 pillérhez 22

B) Kapcsolat az országspecifikus ajánlásokkal és az európai szemeszterrel 22

C) A helyreállítási és rezilienciaépítési terv általános hatása 23

D) Koherencia 23

E) Nemek közötti egyenlőség és esélyegyenlőség mindenki számára 23

F) Határokon átnyúló és több országot átfogó projektek 23

G) Állami támogatás 24

2. A változtatások ismertetése 24

A) A reformok és beruházások ismertetése 24

B) Zöld és digitális dimenziók 25

C) Az éghajlat-politikai nyomon követés és a digitális címkézés 26

D) Jelentős károkozás elkerülése (Do no significant harm, DNSH) 26

E) Nyitott stratégiai autonómia 27

F) Mérföldkövek, célok és ütemterv 28

G) Finanszírozás és költségek 28

3. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek kiegészítő jellege és végrehajtása 29

A) Összhang egyéb kezdeményezésekkel 29

B) A finanszírozás kiegészítő jellege 29

C) A kettős finanszírozás elkerülése 29

D) Végrehajtás 30

E) Konzultációs folyamat 30

F) Ellenőrzések és vizsgálatok 31

G) Kommunikáció 31

MELLÉKLET: PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK 32

I. RÉSZ

A HELYREÁLLÍTÁSI ÉS REZILIENCIAÉPÍTÉSI TERVEK MÓDOSÍTÁSÁNAK ÁLTALÁNOS KERETE

Bevezetés

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelettel és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet módosítására irányuló bizottsági javaslattal összhangban a tagállamok javaslatot tehetnek egy korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek módosítására a következő célokból:

— 21a. cikk – a REPowerEU-nak nyújtott vissza nem térítendő pénzügyi támogatás új kategóriájának kiaknázása;

— 21b. cikk – a REPowerEU megosztott irányítású programjaiból (a közös rendelkezésekről szóló rendelet szerinti alapok és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap) való részesülés;

— 14. cikk, (2) bekezdés: a hiteligénylési kérelmet kísérő terv felülvizsgálata;

— 18. cikk, (2) bekezdés: a terv aktualizálása a 11. cikk (2) bekezdésében említett számítást követően aktualizált hozzájárulás figyelembevétele érdekében;

— 21. cikk: új terv módosítása vagy benyújtása, mivel a releváns mérföldköveket és célokat tartalmazó terv objektív körülmények miatt már nem valósítható meg.

A tagállamokat arra ösztönzik, hogy helyreállítási és rezilienciaépítési terveik módosításakor ezt az eredeti tervük egységes szerkezetbe foglalt változata alapján tegyék meg, amelynek tükröznie kell az értékelési szakaszban bevezetett változásokat, és teljes mértékben összhangban kell lennie a vonatkozó tanácsi végrehajtási határozatokkal. Azon tagállamok, amelyek nem konszolidálták eredeti tervüket, felkérést kapnak arra, hogy ezt tegyék meg tervük módosítása előtt. A tagállamoknak a módosított terveket konszolidált terveik kiegészítéseként kell benyújtaniuk.

Az elfogadott tervek bármilyen módosítása a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 19. cikkével összhangban új értékelést von maga után. A Bizottság a vonatkozó értékelési kritériumokat a teljes helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre, azaz a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre és az előterjesztett módosításokra alkalmazza.

A módosított terv Bizottság általi kedvező értékelését ezután a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 20. cikkével összhangban a Bizottság által javasolt tanácsi végrehajtási határozat Tanács általi elfogadásával jóvá kell hagyni. Ezt követően szükség esetén alá kell írni a Bizottság és az érintett tagállam közötti új vagy módosított finanszírozási és/vagy hitelmegállapodást, és minden kifizetést megelőzően alá kell írni az operatív megállapodásokat.

A módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv benyújtásakor az érintett tagállamnak egyértelműen meg kell határoznia a tervében javasolt módosítások jogalapját a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet megfelelő cikke(i) által előírt indokolással együtt. A terv módosítására irányuló kérelem a fent említett jogi rendelkezések bármelyikén vagy azok kombinációján alapulhat.

A módosítási tervek folyamatának optimalizálása érdekében minden tagállam felkérést kap arra, hogy tervének valamennyi tervezett módosítását egyetlen, a Bizottsághoz benyújtandó kérelemben egyesítse. A finanszírozási és/vagy hitelmegállapodás(oka)t a különböző jogalapok kombinációján alapuló tervmódosításokat követően (amennyiben magukban foglalják a 18. cikk (2) bekezdését) csak 2023 januárjától lehet aláírni.

A módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek benyújtása előtt a tagállamok felkérést kapnak arra, hogy kezdeményezzenek informális párbeszédet a Bizottság szolgálataival. Ennek a párbeszédnek – az eredeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek benyújtása előttihez hasonlóan – az a célja, hogy segítse a tagállamokat a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek módosításainak előkészítésében.

I. Kizárólag a REPower EU-fejezetekben szereplő reformok és beruházások finanszírozása

1. 21a. cikk – a REPowerEU számára biztosított új források

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek REPowerEU-fejezeteiről szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslat a vissza nem térítendő pénzügyi támogatás új kategóriáját vezeti be. Ezek a források csak a bizottsági javaslattal módosított Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 21c. cikkének (1) bekezdésében említett REPowerEU-fejezetben foglalt reformok és beruházások finanszírozására használhatók fel (lásd a II. rész erre vonatkozó szakaszát).

Az említett kiegészítő forrásokból részesülni kívánó tagállamok helyreállítási és rezilienciaépítési terveket (az elfogadott tervekkel nem rendelkezők esetében) vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terveket nyújtanak be a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek REPowerEU-fejezeteiről szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslattal (a továbbiakban: a bizottsági javaslat) összhangban. A tagállamokat arra ösztönzik, hogy 2022. június 30. után a lehető legkorábban nyújtsák be beadványaikat azzal a céllal, hogy lehetővé tegyék a REPowerEU sürgős célkitűzéseinek végrehajtására rendelkezésre álló források gyors felhasználását, valamint hogy megkönnyítsék e további pénzügyi támogatás folyósítását. A REPowerEU-hozzájárulás részletfizetési ütemtervét be fogják építeni a már elfogadott, vissza nem térítendő pénzügyi támogatásra és hitelekre vonatkozó tagállami részletfizetési ütemtervekbe.

A) Átcsoportosítások európai alapokból a közös rendelkezésekről szóló (EU) 2021/1060 rendelet 26a. cikke alapján

A bizottsági javaslattal összefüggésben javaslatot tettek a közös rendelkezésekről szóló rendelet módosítására a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközbe történő átvitel új lehetőségének bevezetése céljából. A közös rendelkezésekről szóló rendelet újonnan javasolt 26a. cikke értelmében a tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet szerinti alapok nemzeti allokációjának legfeljebb 7,5 %-át átcsoportosítsák a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközbe (a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 7. cikkében már előirányzott 5 %-on felül). Az ilyen átcsoportosítások kiegészítik a közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. cikkében előirányzott forrásátcsoportosítási lehetőséget.

A REPowerEU-fejezet és a kohéziós politikai alapok közös célkitűzése az energetikai átmenet támogatása, ami azt jelenti, hogy az energiahatékonyság növelését és a megújuló energiaforrások további fejlesztését célzó beruházások mindkét eszköztípus keretében támogathatók. Az e szakpolitikák közötti szinergiák fokozása érdekében a tagállamoknak azt tanácsoljuk, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében finanszírozzanak 2026-ig tartó korábbi beruházásokat, a későbbi beruházásokat pedig a kohéziós politikai alapokból finanszírozzák, amelyek az N + 3 szabály fényében 2029-ig támogathatnak beruházásokat. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 21b. cikkének javasolt módosítása kimondja, hogy az átcsoportosítások a REPowerEU-fejezetbe tartozó új intézkedéseket fognak finanszírozni. E célból a tagállamoknak be kell nyújtaniuk egy REPowerEU-fejezetet tartalmazó (módosított) helyreállítási és rezilienciaépítési tervet, amely felvázolja a támogatandó reformokat és beruházásokat. A tagállam a 26a. cikk alapján csak az új reformok és beruházások költségeinek finanszírozásához szükséges összeget csoportosíthatja át annak biztosítására, hogy a megosztott irányításból származó források további intézkedéseket támogassanak és csak abban az esetben, ha a tagállam már kérte az 5 %-os felső határt kimerítő átcsoportosítást a szóban forgó alapból a 26. cikkel összhangban.

Az infrastrukturális és technológiai beruházások önmagukban nem elegendők a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentéséhez. Erőforrásokat kell elkülöníteni az átképzésre és a továbbképzésre a munkavállalók zöld készségeinek továbbfejlesztése céljából. Ez összhangban áll az Európai Szociális Alap Plusz céljával, vagyis azzal, hogy a tagállamok támogatást kapjanak a munka jövőbeli világában helytállni képes, képzett és reziliens szakemberállomány kialakításához. Ennek fényében az Európai Szociális Alap Pluszból átcsoportosított forrásokat a munkavállalók átképzését és továbbképzését célzó támogatási intézkedésekre kell fordítani. A Bizottság mérlegelni fogja, hogy a REPowerEU-fejezetben foglalt intézkedések érdemben hozzájárulnak-e a munkavállalók átképzéséhez zöld készségeik javítása érdekében.

A tagállamok partnerségi megállapodásuk részeként vagy programmódosítások révén kérhetnek ilyen átcsoportosításokat. A programmódosítások révén benyújtott átcsoportosítási kérelmek esetében csak a következő naptári évekre vonatkozó források csoportosíthatók át. Ez azonban nincs hatással az átcsoportosítható teljes összegre, amely az eredeti nemzeti allokáció legfeljebb 7,5 %-a.

A tagállamoknak és a Bizottságnak meg kell vitatniuk a partnerségi megállapodásaik és programjaik előrehaladásának állapotán alapuló legjobb megoldást.

Amennyiben a partnerségi megállapodást jóváhagyták, és egy vagy több programot még nem fogadtak el, önálló átcsoportosítás kérelmezhető a partnerségi megállapodásban foglalt korlátozott információk (a közös rendelkezésekről szóló rendelet 11. cikk (1) bekezdésének c), e) és h) pontja szerint az átcsoportosítandó összegeket és azok indokolását, a források régiókategóriák szerinti bontását, valamint a tervezett programok listáját az alapok szerinti pénzügyi allokációkkal és a régiókategóriák szerinti megfelelő nemzeti hozzájárulásokkal) felülvizsgálatáról szóló értesítés Bizottságnak való benyújtásával.

Amennyiben egy programot már elfogadtak, és azt módosítani kell annak érdekében, hogy tükrözze az átcsoportosítást, egyszerűsített elfogadási eljárást kell alkalmazni. A közös rendelkezésekről szóló rendelet 40. cikkének (2) bekezdésében meghatározott szokásos eljárással ellentétben a monitoringbizottsággal konzultálni kell a módosításról, de előzetes beleegyezése nem szükséges.

Ezen túlmenően a Bizottság a program módosítását annak benyújtásától számított egy hónapon belül jóváhagyja.

Források tagállamonként a 2021. január 1. és 2027. december 31. közötti időszakra

Tagállam Kezdeti allokáció, 2021–2027 (millió EUR) Nemzeti allokáció összesen 26a. cikk – maximális átcsoportosítás (7,5 %) ERFA ESZA+ Kohézió ETHAA BE 1 152 1 168 0 40 2 361 202 BG 5 741 2 625 1 266 85 9 718 732 CZ 10 426 2 701 6 365 30 19 523 1 485 DK 141 120 0 201 462 38 DE 10 913 6 527 0 212 17 652 1 384 EE 1 693 503 820 97 3 113 230 IE 396 508 0 142 1 046 89 EL 11 452 5 845 3 023 375 20 695 1 533 ES 23 540 11 153 0 1 120 35 814 2 654 FR 9 070 6 675 0 567 16 312 1 263 HR 5 356 1 983 1 182 244 8 764 653 IT 26 615 14 535 0 518 41 668 3 157 CY 467 222 178 38 906 67 LV 2 493 711 1 039 135 4 378 321 LT 3 464 1 136 1 419 61 6 081 457 LU 15 15 0 0 30 4 HU 13 360 5 507 2 602 38 21 507 1 629 MT 474 124 165 22 786 59 NL 506 414 0 98 1 018 97 AT 537 394 0 7 938 86 PL 47 417 14 913 9 283 512 72 125 5 413 PT 11 497 7 497 3 399 379 22 771 1 689 RO 17 070 8 239 3 538 162 29 009 2 191 SI 1 538 727 718 24 3 007 229 SK 8 117 2 404 1 613 15 12 150 926 FI 888 605 0 72 1 564 124 SE 863 707 0 116 1 685 144 EU27 215 021 97 958 36 610 5 310 355 083 26 869

B) Allokáció az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból

A REPowerEU rendeletre irányuló bizottsági javaslat szerint a tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) allokációjának egy részét átcsoportosítsák a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközbe. A KAP stratégiai tervről szóló (EU) 2021/2115 rendelet egy külön cikkel egészül ki, amely új lehetőséget vezet be a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközbe való átcsoportosításra. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a kezdeti EMVA-allokáció 12,5 %-át a REPowerEU-fejezetben foglalt reformokra és beruházásokra fordítják. A tagállamoknak ezt az allokációt a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet javasolt módosításával összhangban az olyan mezőgazdasági beruházásokat támogató intézkedésekre kell fordítani a mezőgazdasági termelők vagy mezőgazdasági termelői csoportok javára, amelyek növelik a megújuló energia és a fenntartható – azaz a szerves hulladékból, illetve mezőgazdasági és erdészeti maradékanyagokból előállított – biometán termelését, valamint a műtrágyák használatának csökkentése révén fokozzák az energiahatékonyságot.

Ahhoz, hogy a tagállamok részesülhessenek az EMVA-ból elkülönített forrásokból, be kell nyújtaniuk egy REPowerEU-fejezetet tartalmazó (módosított) helyreállítási és rezilienciaépítési tervet, amely ismerteti az elkülönített forrásokból támogatott reformokat és beruházásokat.

A tagállamok KAP stratégiai tervük részeként vagy azok módosításai révén igényelhetik ezt az allokációt. E tekintetben a tagállamoknak és a Bizottságnak meg kell vitatniuk a KAP stratégiai tervük előrehaladási állapotán alapuló legjobb megoldást. Az ilyen módosítás nem számít bele a 119. cikk (7) bekezdésében meghatározott módosítási kérelmek maximális számába.

A KAP stratégiai tervről szóló rendelet 81a. cikke alapján elkülönített forrásokat a tagállamok által a mezőgazdaság és a vidéki térségek támogatására létrehozott stratégiai kerettel összeegyeztethető és azzal szinergiában lévő intézkedésekre kell fordítani, a KAP stratégiai tervek célkitűzéseivel összhangban. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében, a REPowerEU-fejezet előkészítése során konzultálni kell a KAP stratégiai tervek folyamatában részt vevő érdekelt felekkel. A Bizottság azt javasolja, hogy a mezőgazdasági minisztériumokat és/vagy az EMVA végrehajtásáért felelős irányító hatóságokat vonják be a folyamatba, mivel közvetlen tapasztalattal rendelkeznek az EMVA keretében megvalósuló projektek tekintetében.

Amennyiben a KAP stratégiai tervet már elfogadták, és azt módosítani kell annak érdekében, hogy tükrözze az átcsoportosítást, egyszerűsített elfogadási eljárást kell alkalmazni. A KAP stratégiai tervekről szóló (EU) 2021/2115 rendelet 119. cikkének (6) bekezdésében meghatározott szokásos eljárással ellentétben a Bizottság a benyújtás kézhezvételétől számított 1 hónapon belül elfogadja vagy elutasítja a módosított KAP stratégiai tervet. A Bizottság általi elfogadás rövid határidejének célja annak biztosítása, hogy a KAP stratégiai tervezésének végrehajtási folyamata a terveknek megfelelően folytatódjon, továbbá hogy a mezőgazdasági termelők mind a KAP, mind a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz REPowerEU-fejezete keretében gyors támogatásban részesüljenek.

Ezen túlmenően a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz számára elkülönített finanszírozást bele kell foglalni a KAP stratégiai tervről szóló rendelet 93. cikkében említett, környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos egyedi célkitűzések kezelésére irányuló beavatkozások minimális pénzügyi allokációjába.

Kezdeti EMVA-allokáció (2023–2027) 81a. cikk – maximális átcsoportosítás 12,5 % BE 414 51 BG 1 410 176 CZ 1 296 161 DK 380 47 DE 5 461 682 EE 440 55 IE 1 558 194 EL 2 785 348 ES 5 402 675 FR 7 297 912 HR 1 486 185 IT 6 750 843 CY 119 14 LV 587 73 LT 977 122 LU 62 7 HU 2 084 260 MT 100 12 NL 366 45 AT 2 600 325 PL 6 600 825 PT 2 703 337 RO 4 835 604 SI 551 68 SK 1 295 161 FI 1 772 221 SE 1 059 132 EU27 60 393 7 549

II. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek módosításának indokai

1. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 14. cikkének (2) bekezdése: a hiteligénylési terv felülvizsgálata

A módosított tervekben előterjesztett új reformok és beruházások támogatása érdekében a tagállamok továbbra is részesülhetnek finanszírozásban a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtandó hitelek formájában, rendkívül kedvező finanszírozási feltételek mellett. A tagállamokat különösen arra ösztönzik, hogy támaszkodjanak erre a jelentős finanszírozási forrásra, amelyet a Bizottság 2023 végéig nyújthat olyan további reformok és beruházások finanszírozása érdekében, amelyek gyorsítják a REPowerEU célkitűzéseinek végrehajtását.

Valamennyi hitelkérelem benyújtásának határideje – beleértve a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján elkülönített hitelkérelmeket is – 2023. augusztus 31., amint azt a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 14. cikkének (2) bekezdése is rögzíti.

A. A hiteltámogatási kérelmek értékelése

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban hiteltámogatás 2023. december 31-ig nyújtható. Ennek megfelelően az összes hitelmegállapodásnak 2023. december 31-ig hatályba kell lépnie. Ennélfogva az adott időpont előtt a Bizottságnak és az érintett tagállamoknak alá kell írniuk a hitelmegállapodásokat, és a Bizottságnak olyan jogi véleményeket kell kapnia, amelyek igazolják, hogy az e megállapodások hatálybalépésével kapcsolatos valamennyi alkotmányos és jogi követelmény teljesült.

A hiteltámogatás iránti kérelmet gondosan meg kell indokolni, és különösen a következőket kell tartalmaznia:

— a nagyobb pénzügyi igények indokolása;

— a további reformok és beruházások listája a megfelelő mérföldkövekkel és célokkal együtt;

— a felülvizsgált helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült költsége.

Nagyobb pénzügyi igények az alábbiakból eredhetnek:

— Az érintett tagállam további reformokat és beruházásokat javasol.

— Az érintett tagállam, amelynek maximális pénzügyi hozzájárulása csökkent, és ezért módosította a helyreállítási és rezilienciaépítési tervet, hogy bizonyos intézkedéseket a vissza nem térítendő támogatásokról hitelekre helyezzen át azzal a céllal, hogy ne csökkenjen tervének átfogó célkitűzése.

Ha egy tagállam kizárólag a REPowerEU célkitűzéseit végrehajtó intézkedések finanszírozására igényel hitelt, a fent vázolt információkat be kell építeni a REPowerEU-fejezetbe (lásd a II. rész I. szakaszát a REPowerEU-fejezetről).

Ezen információk alapján a Bizottság minden egyes tagállam esetében külön-külön fogja értékelni a hitelkérelmeket. Értékelésében a Bizottság figyelembe fogja venni a kiegészítő finanszírozásnak a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz célkitűzéseihez való hozzájárulását, és különösen azt, hogy a hitelek révén támogatandó további intézkedések kezelik-e a 2022. évi országspecifikus ajánlásokban és a REPowerEU céljaiban azonosított kihívásokat.

B. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerinti kivételes körülmények

Kivételes körülmények között és a források rendelkezésre állásától függően a hiteltámogatás összege a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 14. cikkének (6) bekezdésével összhangban a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) 6,8 %-át meghaladó mértékben növelhető. A Bizottság javaslata alapján e cikk alkalmazásakor a Bizottság és a Tanács – az egyenlő bánásmód, a szolidaritás, az arányosság és az átláthatóság elvének alkalmazása mellett – figyelembe veszi a kérelmező tagállam szükségleteit, valamint az e rendelet alapján más tagállamok által már benyújtott vagy benyújtani tervezett hiteltámogatás iránti kérelmeket, hasonlóan ahhoz a gyakorlathoz, amelyet a Bizottság a SURE keretében rendelkezésre álló hitelkeret tagállamok közötti elosztásakor követ.

A 6,8 %-ot meghaladó hitelkérelmek megfelelő kezelésének megkönnyítése érdekében felkérik a tagállamokat, hogy a lehető leghamarabb, de legkésőbb a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek REPowerEU-fejezeteiről szóló rendelet hatálybalépését követő 30 napon belül jelezzék hitelfelvételi szándékukat.

C. További információk a hitelekről

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtott hitelek finanszírozási feltételei rendkívül előnyösek az EU magasra értékelt kibocsátásai és az erős befektetői kereslet miatt. A tagállamok és a Bizottság között létrejött hitelmegállapodások kimondják, hogy a tőke amortizált törlesztése csak 10 éves tőketörlesztési moratórium után kezdődik meg, ami lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy még a törlesztés megkezdése előtt részesüljenek a reformok és beruházások által kiváltott növekedésből. A kezdeti tőketörlesztési moratóriumot követően a tagállamoknak a folyósított összegek 5 %-ának megfelelő éves visszafizetéseket kell teljesíteniük. Ezeket a feltételeket a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtott hitelekben részesülő valamennyi tagállam esetében azonos módon kell végrehajtani.

A Bizottság 2021 júliusában határozatot hozott arról, hogy miként fogja felosztani a NextGenerationEU finanszírozási alap költségeit a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtott hitelekben részesülő tagállamok között (3). A megfelelő költségeket a kapott pénzügyi támogatásból való részesedésük alapján osztják fel a hitelt felvevő tagállamok között. Ez a költségallokációs módszer és végrehajtása objektív, tisztességes és egyértelműen dokumentált módon biztosítja, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtott hitelekben részesülő tagállamok a költségek megfelelő részét viseljék. E vonzó finanszírozási feltételek előnyeit a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtott hiteleket felvevő tagállamok élvezik (4).

2. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 18. cikkének (2) bekezdése: a terv aktualizálása

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 18. cikkének (2) bekezdése értelmében a tagállamok a 11. cikk (2) bekezdésében említett számítást követően helyreállítási és rezilienciaépítési tervüket is aktualizálhatják a maximális pénzügyi hozzájárulás aktualizált összegének figyelembevétele érdekében. A végleges maximális hozzájárulást a Bizottság 2022. június 30-ig aktualizálja. Az aktualizálást követően a tagállamoknak lehetőségük lesz arra, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 18. cikkének (2) bekezdése értelmében aktualizált tervet nyújtsanak be. A tervek aktualizálásának módozatai és a várható módosítások mértéke a végleges allokáció változásának jellegétől (azaz felfelé vagy lefelé történő módosítástól) függenek.

A maximális pénzügyi hozzájárulás aktualizálásának tükrözése és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet III. mellékletének megfelelően kiszámított pénzügyi hozzájárulás 30 %-ának megfelelő összeg jogi lekötése érdekében a finanszírozási megállapodást 2023-ban módosítani kell. Fontos megjegyezni, hogy minden pénzügyi eszközt 2023. december 31. előtt le kell kötni. Ennélfogva a tervek aktualizálására irányuló kérelmek elkészítésekor a tagállamoknak elegendő időt kell hagyniuk mind a Bizottság értékelésére, mind a Tanács jóváhagyási eljárására.

Függetlenül attól, hogy egy tagállam a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek módosítása mellett dönt-e, az új maximális pénzügyi hozzájárulásnak egy új tanácsi végrehajtási határozatban kell visszaköszönnie, a kifizetési profilt pedig a maximális pénzügyi hozzájárulás változásainak figyelembevételével ki kell igazítani. A részletfizetési profil kiigazításának pontos módjait a tagállamnak és a Bizottságnak kétoldalúan kell megtárgyalnia.

A. Felfelé irányuló módosítás

A magasabb maximális pénzügyi hozzájárulásban részesülő tagállamokat határozottan arra ösztönzik, hogy a releváns új reformokra és beruházásokra irányuló javaslatok révén teljes mértékben aknázzák ki a rendelkezésre álló kiegészítő forrásokat, vagy növeljék a már előirányzott forrásokat. Fontos megjegyezni, hogy az újonnan javasolt intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a REPowerEU célkitűzéseihez. A teljes maximális pénzügyi hozzájárulás kihasználása érdekében ezen új reformok és beruházások becsült költségének – a megfelelő további mérföldkövekkel és célokkal együtt – legalább a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült költségei és az új maximális pénzügyi hozzájárulás közötti különbségnek kell megfelelnie.

Fontos leszögezni, hogy tekintettel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz teljesítményalapú jellegére, a pénzügyi hozzájárulás felfelé irányuló módosításából eredő kiegészítő összeg nem használható fel a már elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben foglalt intézkedések becsült költségei növekedésének ellensúlyozására. A költségbecslések értékelésére a kezdeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek értékelésének részeként került sor. Továbbá ha egy tagállam úgy dönt, hogy nem részesül a maximális pénzügyi hozzájárulás növeléséből, nincs szükség sem aktualizált tervre, sem a tanácsi végrehajtási határozat aktualizálására.

Végül számos tagállam úgy készítette el az eredeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveit, hogy a becsült összköltség meghaladta a kezdeti maximális pénzügyi hozzájárulást, mivel e hozzájárulás felfelé irányuló módosítására számítottak. Amennyiben aktualizált hozzájárulásaik a már jóváhagyott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek becsült összköltségén belül maradnak, ezek a tagállamok anélkül részesülhetnek a kiegészítő forrásokból, hogy aktualizálniuk kellene helyreállítási és rezilienciaépítési terveiket.

B. Lefelé irányuló módosítás

Még ha végső maximális pénzügyi hozzájárulásuk csökken is, a tagállamokat arra ösztönzik, hogy alternatív finanszírozási forrásokra támaszkodva folytassák az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtását. Tekintettel a tagállamok előtt álló kihívások kezelése szempontjából a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben foglalt reformok és beruházások fontosságára, végrehajtásuknak továbbra is kulcsfontosságú prioritásnak kell maradnia. Amennyiben egy tagállam ennek ellenére módosítani kívánja a helyreállítási és rezilienciaépítési terv beruházási vagy reformtervét, aktualizált tervet kell benyújtania.

A végső maximális pénzügyi hozzájárulás lefelé irányuló módosítása nem indokolja a reformok leminősítését vagy a tervekből való eltávolítását. A reformok valójában alig vagy egyáltalán nem járnak járulékos költségekkel, és mint ilyenek nem kapcsolódnak a maximális pénzügyi hozzájárulás mértékéhez. Ezenkívül a felülvizsgált tervnek továbbra is meg kell felelnie valamennyi értékelési kritériumnak, és különösen az országspecifikus ajánlások összességével vagy jelentős részével foglalkoznia kell.

A csökkentett maximális pénzügyi hozzájárulás kompenzálása és a REPowerEU célkitűzéseinek kezelése érdekében – a nemzeti finanszírozás igénybevétele mellett – a lefelé irányuló módosítással szembesülő tagállamokat is arra ösztönzik, hogy éljenek az alábbi lehetőségekkel:

— a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtott hitel igénylése;

— átcsoportosítások a kohéziós politikából a közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. cikkében és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerint;

— a beruházások 2023 végéig befejeződő, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből az európai strukturális és beruházási alapokba való átcsoportosítása a 2014–2020-as programozási időszakban, többek között a REACT-EU révén, az N + 3 szabállyal összhangban;

— a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében tervezett egyes beruházások átcsoportosítása a 2021–2027-es kohéziós politikai programokba.

A lefelé irányuló módosítást kompenzáló hitelek

A fent említetteknek megfelelően a tagállamok 2023. augusztus 31-ig igényelhetnek hitelt. A csökkentett maximális pénzügyi hozzájárulás kompenzálására és a REPowerEU új célkitűzéseinek kezelésére az egyik lehetőség az lenne, hogy az érintett tagállam hitelt vegyen fel. Ilyen esetben a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 14. cikkében foglalt feltételek alkalmazandók. A tagállamnak a felülvizsgált helyreállítási és rezilienciaépítési tervben egyértelművé kell tennie, hogy mely reformokat és beruházásokat helyezik át a pénzügyi hozzájárulásról (azaz a vissza nem térítendő támogatásokról) a hitelekre.

Átcsoportosítások a közös rendelkezésekről szóló rendelet szerinti alapokból a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközbe a közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. cikkében meghatározottak szerint

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 7. cikkének (1) bekezdése lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a megosztott irányítás keretében elkülönített forrásokat átcsoportosítsák a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközbe, különösen a közös rendelkezésekről szóló rendelet hatálya alá tartozó alapokon keresztül. A közös rendelkezésekről szóló rendelet ((EU) 2021/1060 rendelet) 26. cikke értelmében a 2021–2027-es költségvetési időszakban a közös rendelkezésekről szóló rendelet szerinti alapok legfeljebb 5 %-a átcsoportosítható más uniós eszközökbe, kizárólag az érintett tagállam javára, ami azt jelenti, hogy a más eszközökbe (pl. Erasmus+) már végrehajtott átcsoportosítások csökkentik a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközbe átcsoportosítható maximális összeget. Ez a rendelkezés lehetővé tenné a tagállam számára, hogy növelje a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében rendelkezésre álló forrásait, adott esetben fedezve a végső maximális pénzügyi hozzájárulás lefelé irányuló módosítását.

A tagállamok partnerségi megállapodásuk vagy programmódosításaik részeként igényelhetnek ilyen átcsoportosításokat, vagy abban az esetben, ha a partnerségi megállapodást jóváhagyták, és egy vagy több programot még nem fogadtak el, a partnerségi megállapodásban foglalt korlátozott információk felülvizsgálatáról szóló értesítés megtételével. Azoknak a tagállamoknak, amelyek élni kívánnak ezzel a lehetőséggel, meg kell vitatniuk a Bizottsággal, melyik módot válasszák partnerségi megállapodásuk és programjaik előrehaladási állapota alapján. A közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. cikkének (3) bekezdése értelmében a programmódosítások révén történő átcsoportosítás iránti kérelmeket kellően meg kell indokolni a kiegészítő jelleg és az elérendő hatás szempontjából.

Az ilyen átcsoportosítás indokolásának részeként a tagállamok általánosságban támaszkodhatnak arra, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési terv keretében megvalósuló, ilyen átcsoportosításokat lehetővé tevő reformoknak és beruházásoknak ugyancsak pozitívan kell hozzájárulniuk a kohéziós politika keretében kitűzött célok eléréséhez. Számos helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz például olyan, a közigazgatás hatékonyságának javítását célzó vagy a közbeszerzésre vonatkozó reformokat, amelyek hozzá fognak járulni a kohéziós politikai alapok keretében végrehajtandó tagállami beruházások hatékonyságának növeléséhez.

A közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. cikke szerinti, legfeljebb 5 %-os átcsoportosítási lehetőség a meglévő helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő bármely intézkedéssel kapcsolatos allokációcsökkenés kompenzálására felhasználható. Ez a REPowerEU-fejezetekben foglalt reformokra és beruházásokra is alkalmazható. Meg kell különböztetni a közös rendelkezésekről szóló rendelet újonnan javasolt 26a. cikke szerinti, legfeljebb 7,5 %-os átcsoportosítás lehetőségétől, amely szerint az átcsoportosított források kizárólag a REPowerEU-fejezetben feltüntetett reformokra és beruházásokra használhatók fel és amely csak abban az esetben kérelmezhető, ha a tagállam már kérte az 5 %-os felső határt kimerítő átcsoportosítást a szóban forgó alapból a 26. cikkel összhangban.

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében tervezett egyes beruházások átcsoportosítása a 2014–2020-as programokba

Azok a tagállamok, amelyek esetében csökkenni fog a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz maximális pénzügyi hozzájárulása, és amelyek felhasználatlan kohéziós forrásokkal rendelkeznek, a helyreállítási és rezilienciaépítési terv beruházásainak egy részét a 2014–2020-as kohéziós programok felé csoportosíthatják át. Különös tekintettel a REACT EU keretében biztosított kiegészítő forrásokra, a teljes körű felhasználás biztosítása érdekében számos tagállam továbbra is bevezethet új projekteket a programokba, amennyiben azok illeszkednek a meglévő programok prioritásaihoz. Ezen túlmenően ezeknek a beruházásoknak meg kell felelniük a kohéziós politika szabályainak, beleértve a jogszerűségre és szabályszerűségre vonatkozó támogathatósági szabályokat is. A projekteket a programok lezárásakor, azaz 2025. február 15-én kell befejezni és működőképes állapotba hozni. Fontos megjegyezni, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervből a kohéziós programokba átcsoportosított beruházások nem kapcsolódhatnak egy korábban benyújtott kifizetési kérelemben szereplő mérföldkövekhez és célokhoz.

A 2014–2020-as kohéziós programok elszámolható kiadásaira vonatkozó 2023. december 31-i határidőt be kell tartani. Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy a 2014–2020-as programok beruházásait mindaddig megtérítik, amíg az elszámolható kiadások 2023 vége előtt felmerülnek. Ebben az összefüggésben a programok keretében a Bizottsághoz benyújtott kifizetési kérelmek egy adott beruházás bármely végrehajtási szakaszához kapcsolódhatnak, beleértve a kezdeti szakaszt is. A műveleteket azonban a lezáráskor be kell fejezni, kivéve, ha beépülnek a 2021–2027-es kohéziós politikába. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz korai végrehajtási szakaszában lévő beruházások (pl. pályázati felhívások közzététele vagy a kedvezményezettek kiválasztása) valószínűleg nem lesznek elég kiforrottak ahhoz, hogy át lehessen őket csoportosítani a 2014–20-as programokba. A tagállamok felkérést kapnak arra, hogy összpontosítsanak azokra a beruházásokra, amelyek esetében a végrehajtás korai szakasza véget ért, és ahol megkezdődött a konkrét végrehajtás az érintett kedvezményezetteknek vagy vállalkozóknak történő kifizetésekkel.

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében tervezett egyes beruházások átcsoportosítása a 2021–2027-es kohéziós programokba

A 2021–2027-es kohéziós politikai programok mind pénzügyileg, mind pedig időarányosan bőséges mozgásteret biztosítanak a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében eredetileg tervezett beruházások befogadására. Ebben az összefüggésben a következő szabályokat kell figyelembe venni:

— Az átcsoportosított projekteknek követniük kell a 2021–2027-es kohéziós politika támogathatósági és egyéb szabályait, és illeszkedniük kell a finanszírozandó program hatálya alá.

— Az ilyen átcsoportosítások miatt nem fordulhat elő, hogy a kohéziós politika tematikus koncentrációra vagy éghajlat-politikai célokra vonatkozó követelményei ne teljesüljenek.

— Az (EU) 2021/1060 rendelet (közös rendelkezésekről szóló rendelet) 63. cikkének (6) bekezdése értelmében az alapokból nem ítélhető meg támogatás olyan műveletekre, amelyeket fizikailag befejeztek vagy teljes egészében végrehajtottak a program keretében történő finanszírozásra irányuló kérelem benyújtása előtt, tekintet nélkül arra, hogy teljesítették-e az összes kapcsolódó kifizetést.

3. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 21. cikke: a terv módosítása vagy felváltása amiatt, hogy a terv vagy annak egy része objektív körülmények miatt már nem valósítható meg.

Amennyiben egy elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő egy vagy több mérföldkő és cél objektív körülmények miatt már nem teljesíthető, az érintett tagállam indokolással ellátott kérelmet nyújthat be a Bizottsághoz a helyreállítási és rezilienciaépítési terv módosítása céljából. A Bizottság eseti alapon fogja értékelni az indokolással ellátott kérelmeket. A hivatalos beadvány benyújtása előtt a tagállamok felkérést kapnak arra, hogy kezdeményezzenek informális párbeszédet a Bizottság szolgálataival, különösen annak érdekében, hogy egyetértési megállapodásra jussanak az adott eljárás gyakorlati módjait illetően.

Amikor a 21. cikk alapján módosítást terjesztenek elő vagy új tervet nyújtanak be, a tagállamoknak indokolniuk kell a következő három elemet:

1) már nem megvalósítható egyedi intézkedések;

2) objektív körülmények;

3) a javasolt változtatások és az objektív körülmények közötti közvetlen kapcsolat.

Először is a tagállamnak indokolnia kell, hogy az elfogadott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz a továbbiakban nem hajtható végre:

— részben vagy egészben;

— a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz időkeretén belül (2026-ig) vagy egyáltalán nem, még késedelem árán sem.

Másodszor, az érintett tagállamnak igazolnia kell, hogy a terv (részleges) végrehajtásának lehetetlensége objektív körülményekből ered. Alapvető fontosságú, hogy a releváns objektív körülmények megfelelően alá legyenek támasztva és dokumentáltak legyenek. Az érintett tagállam által benyújtott indokolás értékelésekor a Bizottság különösen a következőket veszi figyelembe:

— A körülmények előrejelzése: az objektív körülmények a helyreállítási és rezilienciaépítési terv elfogadásakor fennálltak-e vagy észszerűen előreláthatóak voltak-e.

— Alternatív megoldások rendelkezésre állása: vannak-e olyan alternatív intézkedések, amelyeket az érintett tagállam észszerűen megtehet annak érdekében, hogy a vonatkozó intézkedéseket azok módosítása nélkül továbbra is végrehajtsa.

— A tagállam elszámoltathatósága: az érintett tagállam elsődlegesen felelős-e a hivatkozott objektív körülmények bekövetkezéséért.

Harmadszor, az érintett tagállamnak be kell nyújtania a módosítandó intézkedések listáját, a javasolt változtatások pontos leírását, valamint a javasolt változtatások és a módosítás indokolására felhozott objektív körülmények hatása közötti közvetlen kapcsolat magyarázatát.

A javasolt változtatások nem érinthetik az eredeti terv ambíciószintjét. Ezenkívül a megvalósíthatatlannak ítélt intézkedéseket felváltó intézkedéseknek a lehető legnagyobb mértékben hozzá kell járulniuk a REPowerEU célkitűzéseihez (pl. áttérés gázkazánokról hőszivattyúkra).

Konkrét beruházások áremeléséhez kapcsolódó kérelem

Először is, érdemes felidézni, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz teljesítményalapú eszköz. A tagállamok megbecsülték a terv költségét, és hozzájutottak a vissza nem térítendő támogatás maximális összegéhez, amennyiben ezek a költségek elérték vagy meghaladták ezt a maximális összeget.

Másodszor arra is rá kell mutatni, hogy a tagállamok költségszámításukba bizonyos mértékben beépítették az inflációt és a jövőbeli inflációval kapcsolatos várakozásaikat. A tagállamok által meghatározott inflációs feltételezéseket általában intézkedésenként alkalmazták. Ezeket a feltételezéseket a Bizottság a becsült költségek hitelessége és észszerűsége felmérésének részeként értékelte, miután a tagállamokkal nagyon részletes eszmecserét folytatott az egyes reformok és beruházások esetében alkalmazott feltételezésekről.

Az Ukrajna elleni orosz agresszió azonban drasztikusan befolyásolta az energiaárakat és az építőanyagok árát. Emellett a globális ellátási láncokra is további nyomást gyakorolt. E fejlemények súlyosságát nem lehetett előre látni sem az Eszköz létrehozásakor, sem pedig abban az időpontban, amikor a legtöbb tagállam benyújtotta helyreállítási és rezilienciaépítési tervét. Ezek a fejlemények közvetlen hatást gyakorolhatnak a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben szereplő egyes beruházások megvalósítására, és a 21. cikk szerinti kérelmet alátámasztó objektív körülményként lehet hivatkozni rájuk.

Ha egy adott intézkedés költségeinek jelentős növekedése olyan helyzethez vezet, amelyben a kapcsolódó mérföldkő vagy cél már nem érhető el, a tagállam kérheti a megfelelő mérföldkő vagy cél módosítását. A kérelmet alapos indokolással kell megtámasztani. A tagállamoknak bizonyítékot kell szolgáltatniuk a felülvizsgálni kívánt intézkedés(ek)re gyakorolt közvetlen hatásról. Ezek a növekedések az olyan beruházások módosítását sem indokolhatják, amelyeket nem érintenek közvetlenül a nyersanyagárak (pl. orvostechnikai eszközök beszerzése vagy kutatási támogatások a szociális lakhatás tanulmányozásához) vagy az ellátási lánc jelentős korlátai.

Ezek az áremelkedések nem jelenthetnek objektív körülményeket a reformok felülvizsgálatához, mivel a reformok általában nem költségfüggőek. Emellett egyetlen módosítási kérelem sem veszélyeztetheti a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek általános végrehajtását.

4. Az eljárások áttekintése

Az alábbi táblázat áttekintést nyújt az előző szakaszokban ismertetett forgatókönyvekre alkalmazandó eljárásokról.

Forgatókönyv Módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv/kiegészítés szükségessége REPowerEU – kiegészítő finanszírozás A tagállam a közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. és 26a. cikkével vagy a KAP stratégiai tervekről szóló rendelet 81a. cikkével összhangban átcsoportosítást hajt végre. Igen A tagállam részesülni kíván a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 21a. cikkében említett REPowerEU-hozzájárulásból. Igen A maximális pénzügyi hozzájárulás felfelé korrigált aktualizálása A maximális pénzügyi hozzájárulás növekedése meghaladja a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült költségeit, ezért a tagállam ki szeretné használni. Igen A maximális pénzügyi hozzájárulás növekszik a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési terv becsült költségein belül, ezért a tagállam ki szeretné használni. Nem A tagállam nem kívánja kihasználni a növekedés előnyeit. Nem A maximális pénzügyi hozzájárulás lefelé korrigált aktualizálása A tagállam nemzeti forrásokból kompenzálja a csökkenést. Nem A tagállam aktualizálni kívánja a tervet, hogy az tükrözze az alacsonyabb maximális pénzügyi hozzájárulást. Igen A tagállam hitelt vesz fel a csökkenés kompenzálására. Igen A tagállam a csökkenést a 2021–2027-es közös rendelkezésekről szóló rendelet szerinti alapokból történő (legfeljebb 5 %-os) átcsoportosítással kompenzálja (a közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. cikke). Igen A tagállam a csökkenést a 2014–2020-as kohéziós programok keretében végrehajtott beruházások egy részének áthelyezésével kompenzálja. Igen

5. A tervek lehetséges módosításainak áttekintése

Az eredeti tervek módosításai bizonyos esetekben várhatóan legalább két, néha pedig három jogalapra fognak épülni, és ezeket a módosításokat egyetlen kiegészítésben nyújtják be. Az alábbi táblázat összefoglalja az alkalmazandó eljárást. Megemlítendő, hogy az alábbiakban bemutatott valamennyi forgatókönyv esetében a Bizottság javaslatának 21c. cikkével összhangban a REPowerEU-fejezet benyújtására vonatkozó kötelezettség is alkalmazandó.

Forgatókönyv A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz jogalapja A tagállam további intézkedéseket javasol a REPowerEU célkitűzéseinek kezelésére és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 21a. cikkében említett hozzájárulásban rejlő előnyök kiaknázására. 18. cikk A tagállam további intézkedéseket javasol a REPowerEU célkitűzéseinek kezelése és a további hiteltámogatás előnyeinek kihasználása céljából. 14. cikk A tagállam további intézkedéseket javasol a REPowerEU célkitűzéseinek kezelésére, és a közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. és 26a. cikkével és a KAP stratégiai tervekről szóló rendelet 81a. cikkével összhangban átcsoportosítja az uniós forrásokat. 18. cikk A tagállam további intézkedéseket javasol a REPowerEU célkitűzéseinek kezelésére, valamint a maximális pénzügyi hozzájárulás felfelé irányuló módosítása és a további hiteltámogatás kihasználására. 14., 18. cikk A tagállam módosítja a helyreállítási és rezilienciaépítési tervet annak érdekében, hogy hitelt igényeljen a következőkhöz: — a maximális pénzügyi hozzájárulás lefelé irányuló módosításának kompenzálása; — valamint a REPowerEU célkitűzéseinek kezelését célzó kiegészítő intézkedések finanszírozása. 14., 18. cikk A tagállam módosítja a helyreállítási és rezilienciaépítési tervet azáltal, hogy kiegészítő intézkedéseket javasol a REPowerEU célkitűzéseinek megvalósítására, és ezáltal: — részesül a maximális pénzügyi hozzájárulás felfelé irányuló módosításának előnyeiből; — reagál a körülmények olyan objektív megváltozására, amely megakadályozza egyes intézkedések végrehajtását. 18., 21. cikk A tagállam módosítja a helyreállítási és rezilienciaépítési tervet azáltal, hogy kiegészítő intézkedéseket javasol a REPowerEU célkitűzéseinek kezelésére és a meglévők felváltására annak érdekében, hogy: — további hiteltámogatásban részesüljön; — gondoskodjon a körülmények olyan objektív megváltozásáról, amely megakadályozza egyes intézkedések végrehajtását. 14., 21. cikk A tagállam módosítja a helyreállítási és rezilienciaépítési tervet azáltal, hogy kiegészítő intézkedéseket javasol a REPowerEU célkitűzéseinek kezelésére és a meglévők felváltására annak érdekében, hogy: — részesül a maximális pénzügyi hozzájárulás felfelé irányuló módosításának előnyeiből; — további hiteltámogatásban részesüljön; — reagál a körülmények olyan objektív megváltozására, amely megakadályozza egyes intézkedések végrehajtását. 14., 18., 21. cikk A tagállam módosítja a helyreállítási és rezilienciaépítési tervet annak érdekében, hogy figyelembe vegye a körülmények objektív megváltozását, amely megakadályozza egyes intézkedések végrehajtását azáltal, hogy az új kihívások kezelése érdekében kiigazítja az érintett intézkedéseket. 21. cikk

II. RÉSZ

IRÁNYMUTATÁS A KIEGÉSZÍTÉSEK KIDOLGOZÁSÁHOZ ÉS BEMUTATÁSÁHOZ

Ez a szakasz átfogó iránymutatást nyújt az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési terv kiegészítésének kidolgozásához és bemutatásához, beleértve a REPowerEU-fejezet előkészítését is. Ebben a részben a „módosítás” kifejezés az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési terv valamennyi módosítására vonatkozik, a jogalaptól függetlenül. Terveik módosításakor a tagállamoknak bizonyítékot kell szolgáltatniuk a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletben meghatározott értékelési kritériumokkal, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 18. és 21c. cikkében említett aktualizált információkkal kapcsolatban.

Az új információk körének arányosnak kell lennie a kiegészítésben javasolt változtatásokkal. Ha a javasolt változtatásoknak nincs hatása egy szakaszra, a sablon kapcsolódó részét nem szükséges kitölteni. A REPowerEU-fejezet benyújtása összevethető e célzott reformok és beruházások egy további komponensével. Nem szükséges átalakítani a már elfogadott tervet, és kerülni kell az ismétlődéseket. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által támogatott meglévő intézkedésekre, valamint a nem a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által támogatott intézkedésekre vonatkozó magyarázatok a szükséges minimumra korlátozhatók az alábbiak szerint.

Ez a II. rész két fő szakaszra tagolódik: egyrészt a REPowerEU-fejezeteinek előkészítéséről, másrészt a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek általános módosításának részeként benyújtandó információkról szóló iránymutatásra.

I. A REPowerEU-fejezet

1. Jogalap és a REPowerEU célkitűzései

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek REPowerEU-fejezeteiről szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslat célja, hogy a megfelelő jogi keretet alkalmasabbá tegye a REPowerEU célkitűzéseinek kezelésére. A 21c. cikk 1. pontja a javaslatnak megfelelően meghatározza a REPowerEU célkitűzéseit.

A REPowerEU célkitűzéseinek elérése érdekében azoknak a tagállamoknak, amelyek úgy döntenek, hogy módosítják helyreállítási és rezilienciaépítési terveiket, egyidejűleg egy REPowerEU-fejezetet is be kell nyújtaniuk. Amint azt az I. rész kifejti, a REPowerEU-fejezet benyújtása kombinálható a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek egyéb módosításaival.

A REPowerEU-fejezetnek rövid áttekintést kell nyújtania a tagállamok által a REPowerEU célkitűzéseinek elérése érdekében végrehajtandó valamennyi reformról és beruházásról. A gyakorlatban a REPowerEU-fejezet a helyreállítási és rezilienciaépítési terv erre szolgáló komponensének formáját öltheti. Amellett, hogy a REPowerEU-fejezet a helyreállítási és rezilienciaépítési terv erre szolgáló komponenseként szerepel, a helyreállítási és rezilienciaépítési terv módosítását a 18. és a 21c. cikkben kért, a javaslatnak megfelelően az alábbi I.2. és II. szakaszban ismertetett egyéb információknak is kísérniük kell.

2. A REPower EU-fejezetek tartalma

A) A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által finanszírozott, a REPowerEU-fejezetekben szereplő reformok és beruházások

A tagállamoknak a REPowerEU-fejezetükben olyan reformokat és beruházásokat kell előterjeszteniük, amelyek hozzájárulnak a REPowerEU célkitűzéseihez. E tekintetben nem szabad elfelejteni, hogy a reformoknak és beruházásoknak hozzá kell járulniuk a releváns országspecifikus ajánlásokban azonosított kihívások összességének vagy jelentős részének hatékony kezeléséhez, beleértve a 2022. évi szemeszter keretében elfogadandó országspecifikus ajánlásokat is, amelyek többek között a tagállamok előtt álló energiaügyi kihívásokra vonatkoznak.

Csak a REPowerEU célkitűzéseihez hozzájáruló reformok és beruházások jogosultak a 21a. és 21b. cikkben előirányzott finanszírozásra. A tagállamokat arra is ösztönzik, hogy ezeket az intézkedéseket a 14. cikk szerinti Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből nyújtott hitelekkel támogassák. A bizottsági javaslat 21c. cikkének (1) bekezdésében említett, a REPowerEU-fejezetben szereplő reformok és beruházások olyan reformokra és beruházásokra vonatkoznak, amelyek (a 21c. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említettek szerint) korábban nem szerepeltek a tagállam helyreállítási és rezilienciaépítési tervében, és amelyeket a REPowerEU célkitűzéseinek kezelésére dolgoztak ki.

A REPowerEU-fejezet korlátozott körülmények között elfogadhat olyan intézkedéseket, amelyek korábban szerepeltek a a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben, de ezeket az intézkedéseket olyan mértékben ki kell terjeszteni, hogy „új” intézkedésnek minősüljenek. Csak azok a beruházások jogosultak kiegészítő finanszírozásra, amelyek esetében a változtatások jelentős javulást eredményeznek a mérföldkövek és a célok kialakításában és szintjében, ami nagyobb teljesítményt eredményez az energiamegtakarítás vagy a fosszilis tüzelőanyagok fogyasztása terén elért megtakarítások számszerűsítésekor. Egy tagállam például fenntarthatna egy intézkedést egy meglévő komponensben, de jelentősen megnövelhetné a REPowerEU-fejezet szerinti célt az újonnan rendelkezésre álló finanszírozás kihasználása érdekében (pl. a megújuló energiaforrásokból származó villamosenergia-termelési kapacitás 1 000 MW-ról 1 300 MW-ra történő növelése 300 MW-os növekedésként jelentkezne).

REPower EU-fejezeteik kidolgozásakor a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a REPowerEU-fejezetekben foglalt reformokat és beruházásokat megfelelő mérföldkövek és célok kísérjék.

Meg kell határozni a REPowerEU-fejezetek beruházásait és reformjait az oroszországi ellátás diverzifikálása és a gáz iránti kereslet rövid távú csökkentése érdekében, demonstrálva az energiaellátás biztonságával kapcsolatos szolidaritás szellemét. E célból ezeket a regionális és nemzeti szükségletek költséghatékony módon történő kezelése érdekében kell méretezni, és figyelembe kell venni a gázellátási zavarokra való rövid távú felkészültségre vonatkozó, a tagállamok számára kibocsátott uniós áttekintést.

Példák a REPowerEU-fejezetekbe foglalható beruházásokra

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében támogatható számos beruházástípus, amely hozzájárul a REPowerEU célkitűzéseihez. Ami a gázinfrastruktúrába történő beruházásokat illeti, fontos, hogy összhangban legyenek a Bizottság 2022. március 8-i REPowerEU-közleményében (COM(2022) 108 final) meghatározott további energiainfrastruktúra-igények értékelésének eredményeivel, valamint a TEN-E politika keretében működő magas szintű regionális munkacsoportokban a tagállamokkal folytatott megbeszélések eredményeivel. Ezek a beruházások különösen az alábbiakhoz kapcsolódhatnak:

— a fenntartható biometán és a megújuló vagy fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogén termelési kapacitásának növelése;

— az energia- és fosszilistüzelőanyag-fogyasztás csökkentésére irányuló törekvés (józan energiapolitika);

— a megújuló vagy fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogén elterjedésének felgyorsítása a nehezen dekarbonizálható ágazatokban a hidrogénalapú folyamatokra és alkalmazásokra való technológiai átállás elősegítésével;

— hidrogén-infrastruktúra, beleértve a csővezetékeket, tároló- és kikötői terminálokat;

— energiahatékonysági és dekarbonizációs intézkedések az ipari ágazatokban, különösen a fűtési folyamatokban, a keresletoldali szabályozási rendszerekben és a keresletoldali válaszokban;

— felújítási programok és technológiák, amelyek növelik az épületek energiahatékonyságát és a hő dekarbonizációját, például hőszivattyúk bevezetése, megújuló távfűtés, fotovoltaikus (PV) tetők, energiatárolás, intelligens termosztátok és kiváló minőségű szigetelés;

— a háztartásoknak és a vállalkozásoknak szóló energiahatékonysági auditokat és tanácsadást előmozdító programok;

— az ipari folyamatok villamosítása, valamint az ipari hő (különösen az alacsony hőmérsékletű hő), a gőz- és nyersanyag-alkalmazások gázfelhasználásának helyettesítési technológiái;

— energiatároló létesítmények és gáztároló létesítmények;

— a megújuló energiaforrások termelési kapacitása;

— az országos villamosenergia-elosztó és -átviteli rendszer fejlesztése;

— energiarendszer-összekötők építése;

— a tagállamok gázellátásának diverzifikálását lehetővé tevő infrastruktúra és létesítmények, beleértve az LNG-terminálokat (például úszó LNG-tárolók és -visszaalakító egységek), a gázvezetékeket és -tárolást, valamint ezek kiberbiztonságát;

— a zöld átálláshoz kapcsolódó kulcsfontosságú anyagok, technológiai komponensek és berendezések értékláncainak fejlesztése;

— átképzés és továbbképzés az új munkahelyek felé történő átcsoportosítás elősegítése érdekében, különösen a megújulóenergia-előállításban és a zöld gazdaság egyéb ágazataiban;

— a közlekedési infrastruktúra, többek között a vasút villamosításának támogatása, valamint a járműveket közlekedési célból villamos energiával vagy hidrogénnel ellátó alternatív üzemanyag-feltöltési és -utántöltési infrastruktúrák kiépítése;

— kibocsátásmentes tömegközlekedési járművek, amelyek jelentős és közvetlen hatást gyakorolnak a fosszilis tüzelőanyagok iránti kereslet csökkentésére.

Az ellátás biztonságához hozzájáruló intézkedések – például az energiainfrastruktúra és -létesítmények, a rendszerösszekötők vagy a gyártási kapacitások – esetében felkérik a tagállamokat, hogy fordítsanak figyelmet a projektek kiberbiztonsági dimenziójára, ezáltal a lehető legnagyobb mértékben csökkentve az energetikai zavarok potenciális kockázatait.

Példák a REPowerEU-fejezetekbe foglalható reformokra

Emellett a tagállamok számos reformtípust mérlegelhetnek a REPowerEU keretében végrehajtott beruházások hatásának maximalizálása érdekében. Ide tartoznak:

— a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos projektek engedélyezési eljárásainak felgyorsítását és bevezetésük idejének minimalizálását célzó reformok, valamint a hálózati infrastruktúra fejlesztésével kapcsolatos reformok az adminisztráció szükséges megerősítésével karöltve a felgyorsult folyamat és a megnövekedett számú engedélyezési kérelem kezelése érdekében;

— az elosztóhálózatok és a megújuló energiára vonatkozó árverések aktualizálásának átlátható ütemtervei;

— a megújuló fűtéssel és távfűtéssel kapcsolatos fejlesztési/modernizációs projektek kockázatbiztosítási és -csökkentési rendszerei, fosszilis fűtési rendszerek megújuló technológiákkal való felváltására irányuló tervezett programok, adókedvezmények a vállalatok és a fogyasztók számára, hogy a fosszilis tüzelőanyagokon alapuló fűtésről az alacsony szén-dioxid-kibocsátású lehetőségekre (megújuló hő, megújuló energián alapú távfűtés, ipari hulladékhő és hűtési hálózatok használata) térjenek át, és helyi megújuló kapacitást telepítsenek (5);

— minőségi munkahelyek létrehozását elősegítő ösztönzők a megújulóenergia-termelésben és a zöld gazdaság más ágazataiban, beleértve a célzott és jól megtervezett ideiglenes munkaerő-felvételt és a pályamódosítást ösztönző intézkedéseket (6);

— a villamosenergia-rendszer rugalmasságának növelését célzó reformok, amelyek lehetővé teszik a keresletoldali erőforrások villamosenergia-piacokon való részvételét, és ösztönzik a keresletoldali válaszadást, ideértve az energiatárolást is;

— a meglévő munkaerő továbbképzésére és az építőiparban dolgozó képzett szakemberek, például a megújuló energiaforrásokon alapuló fűtés üzembe helyezőinek képzésére irányuló ösztönzők;

— a megújuló vagy fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogénre, a szállításra és a tárolásra vonatkozó megfelelő jogi keret kidolgozása;

— a járműveket közlekedési célból villamos energiával vagy hidrogénnel ellátó alternatív üzemanyag-feltöltési és -utántöltési infrastruktúrák kiépítésének ösztönzői;

— a munkaerőpiaccal és a készségekkel kapcsolatos információgyűjtés és előrejelzés fejlesztése, valamint az oktatási és képzési tantervek hozzáigazítása a zöld átállás szükségleteihez.

A REPowerEU célkitűzéseit támogató, határokon átnyúló és több országra kiterjedő projektek

A tagállamokat határozottan arra ösztönzik, hogy dolgozzanak határokon átnyúló kezdeményezéseket, és erősítsék meg őket. A transzeurópai energiahálózatokra (TEN-E) vonatkozó szakpolitika keretében kiválasztott közös érdekű projektek (PCI-k) jogosultak az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből nyújtott támogatásra. A közös érdekű projektekkel párhuzamosan az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) a megújulóenergia-irányelvben meghatározott együttműködési mechanizmusok alapján több tagállam által kidolgozott, határokon átnyúló megújulóenergia-projekteket is támogat. Ezek a projektek már most is hozzájárulnak a REPower EU célkitűzéseihez azáltal, hogy megújuló energiaforrásokat biztosítanak a fosszilis tüzelőanyagok helyett, csökkentik az importfüggőséget, és jobban kihasználják Európa megújulóenergia-potenciálját.

A nem a CEF-ből finanszírozott projekteket a tagállamoknak prioritásként kell kezelniük a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében a REPowerEU finanszírozási forrásaiból származó kiegészítő pénzügyi támogatásra javasolt intézkedések mérlegelésekor. A Bizottság különösen arra ösztönzi a tagállamokat, hogy fontolják meg a REPowerEU terv céljából végzett infrastrukturális szükségletek felmérése során azonosított további gázprojektek Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből való finanszírozásának lehetőségét. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz például fontos szerepet játszhat a tagállamok azon törekvésének elérésében, hogy további kulcsfontosságú értékláncokat fejlesszenek ki, különösen a határokon átnyúló energiaátvitel, a megújuló vagy fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogén és a kritikus fontosságú nyersanyagok biztosítása terén.

B) A REPowerEU-hoz hozzájáruló, a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben már szereplő intézkedések

Teljességre és önállóságra törekedve a REPowerEU-fejezeteknek tartalmazniuk kell annak leírását is, hogy az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben már szereplő intézkedések hogyan járulnak hozzá a REPowerEU célkitűzéseihez (a bizottsági javaslattal módosított Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 21c. cikke (2) bekezdésének a) pontja).

A REPowerEU-fejezeteknek tartalmazniuk kell ezen intézkedések listáját, valamint röviden ismertetniük kell a REPowerEU célkitűzéseihez való hozzájárulásukat. A célkitűzés nem az, hogy a meglévő elemekben lévő intézkedések átkerüljenek a REPowerEU-fejezetbe, elkerülve a teljes helyreállítási és rezilienciaépítési terv szerkezetének átalakítását és potenciálisan befolyásolva annak egyensúlyát és koherenciáját, hanem az, hogy elmagyarázzák a meglévő intézkedések által a REPowerEU célkitűzéseihez nyújtott hozzájárulásokat.

Ehhez a következő táblázatot kell használni:

FENIX hivatkozási szám Intézkedés neve Hozzájárulás a REPowerEU célkitűzéseihez A fosszilis tüzelőanyagok behozatalának várható csökkenése CX.RX A környezetvédelmi adóztatás reformja A vállalkozásoknak és az egyéneknek a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású járművekre való átállásra ösztönzése biztosítani fogja a fosszilis tüzelőanyagok alacsonyabb fogyasztását, és ezáltal csökkenteni fogja az ilyen üzemanyagok külföldi behozatalától való függőséget. CY.IY Az épületek felújítása X millió négyzetméter felújítása az energiamegtakarítás legalább 30 %-os növelése céljából CZ.IZ Tengeri szélenergia 500 MW tengeri szélenergia telepítése

C) A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköztől eltérő forrásokból finanszírozott REPowerEU-intézkedések

Annak érdekében, hogy a REPowerEU-fejezet átfogó képet nyújtson minden olyan intézkedésről, amely hozzá fog járulni a REPowerEU célkitűzéseihez, ennek a fejezetnek tartalmaznia kell a más forrásokból – akár nemzeti, akár uniós szinten – finanszírozott fontos intézkedéseket is, amelyek szintén hozzájárulnak a REPowerEU célkitűzéseihez. Fontos megjegyezni, hogy ezeket az intézkedéseket nem veszik figyelembe a a helyreállítási és rezilienciaépítési terv keretében rendelkezésre álló finanszírozás meghatározásakor. Ezekre az intézkedésekre a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletben meghatározott audit- és ellenőrzési követelmények sem vonatkoznak.

A nem a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből finanszírozott REPowerEU-intézkedések nyomon követése elsősorban az európai szemeszter keretében történik majd. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköztől eltérő forrásokból finanszírozott minden REPowerEU-intézkedés esetében a tagállamoknak a REPowerEU-fejezetben fel kell tüntetniük a következő adatokat:

— az intézkedés megnevezése;

— becsült költség és finanszírozási forrás(ok);

— az intézkedés célja és a REPowerEU célkitűzéseivel való kapcsolata;

— végrehajtási szabályok;

— a főbb lépések és a kapcsolódó végrehajtási ütemterv;

— az intézkedés becsült hatása, pl. megtakarítások/a gázimport forrásainak diverzifikálása, az általános energiamegtakarítás, a megújuló energia termelésére szolgáló telepített kapacitás, az ÜHG-kibocsátás várható csökkenése;

— a a helyreállítási és rezilienciaépítési terv intézkedéseire való hivatkozás, amelyeket kiegészít vagy amelyek kiegészítik (ha van ilyen).

A tagállamoknak fel kell tárniuk a REPowerEU-fejezetükben foglalt intézkedések közötti kiegészítő jelleget. Különösen azt kell kifejteniük, hogy az intézkedések hogyan erősítik egymást.

A fenti szakaszokban említett valamennyi intézkedés leírása mellett a REPowerEU-fejezeteknek ki kell fejteniük, hogy ezen intézkedések kombinációja mennyire koherens, hatékony és arányos a REPowerEU célkitűzéseinek eléréséhez (a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendeletet módosító bizottsági javaslat 21c. cikke (2) bekezdésének c) pontja).

— A „koherencia” követelményére válaszul a tagállamoknak meg kell indokolniuk, ha a meglévő vagy tervezett intézkedéseket a REPowerEU-fejezetben foglalt intézkedésekkel egészítették ki. Ki kell fejteniük, hogy ezek az intézkedések miért pótolják azokat a nemzeti és/vagy uniós szinten fennálló hiányosságokat, amelyeket a korábbi intézkedések még nem orvosolnak.

— Ami a „hatékonyság” kritériumát illeti, meg kell indokolni, hogy a REPowerEU-intézkedések általánosságban miért és hogyan felelnek meg a fenti céloknak.

— Annak érdekében, hogy kielégítő „arányosság elve” érv álljon rendelkezésre, a tagállamoknak vázolniuk kell, hogy a REPowerEU-fejezetben foglalt intézkedések mennyire állnak arányban a REPowerEU célkitűzéseinek eléréséhez szükséges intézkedésekkel, és hogy a jogos érdekek kiegyensúlyozása hogyan támogatja a szóban forgó intézkedéseket.

A tagállamoknak mennyiségi elemzést kell készíteniük arról, hogy REPowerEU-intézkedéseik mennyiben járulnak hozzá a REPowerEU tervben meghatározott célhoz.

3. A REPowerEU-fejezet értékelése

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet módosítására irányuló javaslat 21c. cikkének (4) bekezdésében foglaltak szerint – eltérő rendelkezés hiányában – a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet egyéb rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók a REPowerEU-fejezet reformjaira és beruházásaira. Ennek megfelelően a REPowerEU-fejezetbe foglalt és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből finanszírozott reformok és beruházások a a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek szerves részét fogják képezni. Eltérő rendelkezés hiányában – különösen a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 19. cikke (3) bekezdésének f) pontja és V. mellékletének 2.6. szakasza szerinti digitális címkézéssel kapcsolatban – meg kell felelniük a 18. cikkben foglalt valamennyi feltételnek, valamint a 19. cikkben és az V. mellékletben meghatározott értékelési kritériumoknak.

A) Mentesség a 20 %-os digitális célértékhez való hozzájárulás kötelezettsége alól

A fentiek sérelme nélkül, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet módosítására irányuló javaslat 21c. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében finanszírozandó, a REPowerEU-fejezetekben foglalt reformokra és beruházásokra a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 19. cikke (3) bekezdésének f) pontjában és VII. mellékletében meghatározott digitális címkézési módszer lesz alkalmazandó, ugyanakkor a 20 %-os digitális célérték elérésének kiszámításakor nem veszik majd figyelembe a REPowerEU-fejezet szerinti intézkedések támogatását. Tekintettel az Unió előtt álló energiaügyi kihívások példátlan sürgősségére és fontosságára, ilyen mentességre azért van szükség, hogy a digitális címkézés ne csökkentse a tagállamoknak a REPowerEU célkitűzéseihez hozzájáruló intézkedések finanszírozására való képességét.

Noha a REPowerEU-fejezetben javasolt reformok és beruházások mentesülnek a digitális célérték kiszámítása alól, a tagállamok felkérést kapnak arra, hogy a REPowerEU célkitűzései szempontjából releváns digitális beruházásokat terjesszenek elő. Az ilyen beruházások közé tartozhatnak például a következők:

— energiahálózatok digitalizálása, beleértve az intelligens energiahálózatokat is;

— intelligens fogyasztásmérők, intelligens töltési és kezelési rendszerek, valamint érzékelők telepítése energiahatékonysági felújítási munkálatokkal együtt;

— adatközpontok és -hálózatok klímasemlegessége és hulladékhőjük újrafelhasználása;

— az energiaellátás biztonsága szempontjából létfontosságú, az energiarendszerre vonatkozó kiberbiztonság;

— a keresletoldali válaszintézkedések széles körű fejlesztését (pl. a közös európai energia-adattérrel) és az energiatárolást lehetővé tevő adatinfrastruktúrák;

— a közlekedés digitalizálására irányuló, részben az ÜHG-kibocsátás csökkentését célzó intézkedések;

— digitális készségek vagy alkalmazások a tudatos fogyasztói magatartás kialakítása érdekében.

Végezetül, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz digitális ambícióinak fenntartása érdekében a digitális címkézés továbbra is alkalmazandó lesz a a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek felülvizsgálatai során javasolt valamennyi olyan intézkedés támogatására, amely nem tartozik a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 21c. cikke (1) bekezdésének hatálya alá.

B) A REPowerEU célkitűzéseihez kapcsolódó kiegészítő értékelési kritérium

Ezen túlmenően a REPowerEU-fejezetekben szereplő és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében finanszírozott reformokat és beruházásokat a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet javasolt módosítása V. mellékletének 2.12. szakaszában meghatározott 12. kiegészítő értékelési kritérium alapján fogják értékelni, amely a REPowerEU célkitűzéseihez való tényleges hozzájárulásukhoz kapcsolódik. A bizottsági javaslat V. melléklete szerint ez a kritérium akkor tekinthető teljesítettnek, ha ezen intézkedések megfelelnek az alábbi célkitűzések egyikének:

— az energiainfrastruktúra és -létesítmények javítása a kőolaj- és földgázellátási szükségletek azonnali biztonságának garantálása érdekében, különösen az ellátás diverzifikálásának az Unió egészére kiterjedően történő lehetővé tétele céljából;

— az épületek energiahatékonyságának növelése, az ipar dekarbonizációja, a fenntartható biometán és a megújuló vagy fosszilis tüzelőanyagoktól mentes hidrogén előállításának és elterjedésének növelése, valamint a megújuló energia részarányának növelése;

— a belső és a határokon átnyúló energiaátviteli szűk keresztmetszetek kezelése, különösen a többi tagállammal való összeköttetés kiépítésével, illetve a kibocsátásmentes közlekedés és a kapcsolódó infrastruktúra – beleértve a vasutakat is – támogatása;

— a fenti célkitűzések támogatása a munkaerő zöld készségek felé történő gyorsított átképzése, valamint a zöld átálláshoz kapcsolódó kulcsfontosságú anyagok és technológiák értékláncainak támogatása révén;

továbbá megfelel ennek a feltételnek is:

— A REPowerEU-fejezetben (21c. cikk, (1) bekezdés) foglalt reformok és beruházások kiegészítő jellege és jelentős hozzájárulása a többi leírt intézkedéssel együtt (21c. cikk, (2) bekezdés, a) és b) pont) az uniós energiaellátás diverzifikálásának vagy a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentésének 2030 előtti megvalósítása érdekében.

C) A hatás mérése

A tagállamoknak az alábbiak mérésével kell igazolniuk, hogy a beruházásokkal és a reformokkal megvalósíthatók a REPowerEU célkitűzései:

— az Oroszországból származó fosszilis tüzelőanyagok behozatalának csökkentése;

— a gázimport esetében az Oroszország által ezzel egyenértékű intézkedések révén megtakarított milliárd köbméteres csökkenés becsült értéke;

— az energiafogyasztás becsült csökkenése;

— a hálózati infrastruktúra korszerűsítése a decentralizáció, a piaci integráció vagy az ellátásbiztonság javítása érdekében.

A REPowerEU-fejezetnek tartalmaznia kell egy táblázatot, amely feltünteti az egyes intézkedések jellegét (azaz új vagy módosított intézkedés, a helyreállítási és rezilienciaépítési terv meglévő intézkedései, egyéb forrásokból finanszírozott intézkedések), valamint az Oroszországból származó földgázimport csökkentésére gyakorolt várható hatásukat, milliárd köbméterben kifejezve.

Intézkedés neve Az Oroszországból származó földgázimport várható csökkenése 2027-ben, a 2019-es adattal összehasonlítva (milliárd köbméter) X reform Y beruházás Összesen

D) A jelentős kárrokozás elkerülését célzó elv (DNSH-elv)

A Bizottság javaslata szerint az energiainfrastruktúrát és -létesítményeket javító intézkedéseknek nem kell megfelelniük a DNSH-elvnek a kőolaj- és földgázellátási szükségletek azonnali biztonságának garantálása érdekében, különösen az ellátás diverzifikálásának az Unió egészére kiterjedően történő lehetővé tétele céljából. Ez különösen a gáz- és olajkapacitásokba történő beruházásokat érinti, amelyek döntő fontosságúak az orosz beszállítóktól való függés nagyon gyors csökkentésének biztosításához. Ez az eltérés az ellátás rövid távú biztonságának garantálásához szükséges intézkedésekre vonatkozik, és nem akadályozhatja a 2050-re kitűzött éghajlat-politikai célok felé való általános előrehaladást, figyelembe véve a nemzeti energia- és klímaterveket.

A REPowerEU célkitűzéseivel kapcsolatos minden egyéb intézkedésnek a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelettel összhangban meg kell felelnie a DNSH-elvnek. A DNSH-elvnek való megfelelés általánosságban támogatja a REPowerEU célkitűzéseinek elérését a következő irányadó elvekkel összhangban:

— Azok az intézkedések, amelyek esetében létezik alacsony környezeti hatással járó, technológiailag és gazdaságilag megvalósítható alternatíva, általában megfelelnek a DNSH-elvnek, különösen azok, amelyek nem fosszilis tüzelőanyagokon, hanem például megújuló energiaforrásokon alapulnak. Ez nemcsak csökkenti az Oroszországból származó fosszilis tüzelőanyagok importfüggőségét, hanem a környezet minőségét is javítja.

— Azon gazdasági tevékenységek esetében, ahol nincs alacsony környezeti hatással járó, technológiailag és gazdaságilag megvalósítható alternatíva, a tagállamok az ágazatban elérhető legjobb környezeti teljesítményszinteket javasolva igazolhatják a DNSH-elvnek való megfelelést. Ez olyan tevékenységeket és eszközöket foglalhat magában, amelyek kevesebb fosszilis tüzelőanyagot használnak, vagy egyáltalán nem használnak fosszilis tüzelőanyagot. A DNSH-elv tehát támogatja az importfüggőség csökkentését, és ezáltal hozzájárul a REPowerEU célkitűzéseihez.

Ezek az elvek különösen a REPowerEU második pillérét támogatják, amely az Unió fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségének csökkentése érdekében egy nagyrészt megújuló energián és jelentősen nagyobb energiahatékonyságon alapuló, integrált uniós energiarendszerbe való beruházást szorgalmaz.

A REPowerEU célkitűzéseit támogató számos intézkedést már belefoglaltak az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervekbe, és úgy találták, hogy azok megfelelnek a DNSH-elvnek. Ezek közé tartoznak a megújuló energia előmozdítására, az időtálló rugalmas energetikai infrastruktúra kiépítésére és az energiahatékonyság növelésére irányuló intézkedések. A módosított tervek elkészítésének megkönnyítése érdekében az alábbi példák szemléltetik, hogyan biztosítható a jelentős károkozás elkerülését célzó elvnek való megfelelés az éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatos célkitűzés tekintetében a további REPowerEU-intézkedések esetében.

Az ipar dekarbonizációja: A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében – a Technikai útmutatás 27. lábjegyzetével összhangban – az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) hatálya alá tartozó létesítményeket támogató intézkedéseknek a vonatkozó referenciaértékeknél jelentősen alacsonyabb várható ÜHG-kibocsátást kell elérniük (7) . Bár e tevékenységek némelyike esetében jelenleg nem áll rendelkezésre olyan technológiai és gazdasági szempontból megvalósítható alternatíva, amely nem vagy csak csekély környezeti hatással járna, ez a megközelítés támogatni fogja a fosszilis tüzelőanyagok használatának csökkentését, ezáltal csökkentve az EU importfüggőségét. A hidrogén előállítása során ösztönözni kell a megújuló energiaforrások használatát.

Nagyobb fokú villamosítás : A DNSH technikai útmutatás szerint a nagyobb fokú villamosítást (pl. ipar, közlekedés, épületek) támogató intézkedések összeegyeztethetőnek tekinthetők az éghajlatváltozás mérséklésére vonatkozó DNSH-kritériummal, feltéve, hogy a tagállamok megindokolják, hogy a nagyobb fokú villamosítást nemzeti szinten megnövelt megújulóenergia-termelési kapacitás kíséri. A tagállamok (további) intézkedéseket is belefoglalhatnak módosított terveikbe a kulcsfontosságú ágazatok további villamosításának támogatására, amelyek – a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiával kombinálva – várhatóan közvetlenül támogatják a REPowerEU célkitűzéseit.

II. Általános iránymutatás a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek módosításához

Az alábbi szakaszok áttekintést nyújtanak azokról az elemekről, amelyeket a tagállamoknak a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terveikben meg kell jeleníteniük. Ez az iránymutatás a tagállamok által leggyakrabban felvetett kérdésekkel foglalkozik, és gyakorlati iránymutatást nyújt a helyreállítási és rezilienciaépítési terv kiegészítésének a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 18. cikkében foglalt követelményekkel összhangban történő strukturálására vonatkozóan.

A kiegészítés és a helyreállítási és rezilienciaépítési terv egységes bemutatásának biztosítása érdekében az alábbi struktúra a helyreállítási és rezilienciaépítési terv a 2021. januári iránymutatást követi. A tagállamokat arra ösztönzik, hogy továbbra is ugyanazt a struktúrát alkalmazzák helyreállítási és rezilienciaépítési terveik esetében, és a változtatásokat a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek meglévő szakaszaira korlátozzák.

1. A módosítások célkitűzései

Ebben a szakaszban a tagállamoknak ismertetniük kell a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervük javasolt változtatásait alátámasztó indokokat.

A benyújtandó indokolás a jelen dokumentum I. részében vázolt változtatások jellegétől és céljától függ. A tagállamoknak ezért meg kell jelölniük minden egyes változtatás jogalapját, azaz azt, hogy az hitelkérelemhez, a 18. cikk (2) bekezdése szerinti, a felülvizsgált pénzügyi hozzájárulás figyelembevétele céljából történő aktualizáláshoz és/vagy a 21. cikk szerinti, objektív körülmények miatti módosításhoz kapcsolódik-e. Tekintettel arra, hogy a Bizottságnak és a nemzeti hatóságoknak jelentős időt és erőforrásokat kell fordítaniuk erre a folyamatra, minden tagállam felkérést kap arra, hogy tervének valamennyi tervezett módosítását egyetlen kérelemben egyesítse. A jogalap megválasztása hatással lesz arra, hogy a tagállamok milyen mértékű változtatásokat tudnak végrehajtani, és milyen feltételeket kell teljesíteniük ahhoz, hogy a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv pozitív értékelést kaphasson. Ha a felülvizsgálatot több ok is szükségessé teszi, a tagállamnak egyértelműen ki kell fejtenie, hogyan teljesíti a feltételeket, és meg kell adnia az egyes feltételekhez csatolt indokolásokat (pl. a 14. cikk szerinti hiteligényléshez szükséges további pénzügyi igények, valamint a 21. cikk szerinti terv [egy részének] végrehajtását akadályozó objektív körülmények).

A) Átfogó és megfelelően kiegyensúlyozott válasz a gazdasági és társadalmi helyzetre/hozzájárulás a 6 pillérhez

A módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek továbbra is átfogó és megfelelően kiegyensúlyozott választ kell adnia a gazdasági és társadalmi helyzetre, és megfelelően hozzá kell járulnia a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet 3. cikkében említett mind a hat pillérhez. Az eredeti terv változtatásainak meg kell őrizniük ezt az egyensúlyt, vagy – módosítás esetén – megalapozottnak kell lenniük, igazolva a tagállam előtt álló új kihívásokkal és/vagy a tagállam új pénzügyi allokációjával való összhangot. E célból a tagállamoknak ismertetniük kell, hogy a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv miként jelent továbbra is átfogó és megfelelően kiegyensúlyozott választ az érintett tagállam gazdasági és társadalmi helyzetére. Ha a terv változtatásai marginálisak, a tagállamok egyszerűen azt feltételezhetik, hogy a hat pillérhez való hozzájárulás továbbra is egyensúlyban van – anélkül, hogy további részletes magyarázatot kellene adniuk.

A tagállamoknak az új intézkedéseket – hozzájárulásuk módjának kifejtésével – össze kell kapcsolniuk a megfelelő pillérekkel. Ha a módosított terv bizonyos intézkedéseket megszüntet vagy leépít, ki kell fejtenie, hogy az érintett pillérek tekintetében hogyan fog továbbra is elegendő mértékben hozzájárulni a tervhez. Ennek a magyarázatnak az érintett pillérekre hivatkozva adott esetben kapcsolatot kell teremtenie az eltávolított intézkedések és az előbbiek helyettesítésére javasolt új intézkedések között.

A szolgáltatott magyarázatoknak megfelelően figyelembe kell venniük a tagállamban vagy a hat pillért érintő uniós szakpolitikákban bekövetkezett új fejleményeket. A tagállamokat különösen arra ösztönzik, hogy a REPowerEU célkitűzéseire tekintettel vizsgálják meg, hogy a legutóbbi geopolitikai fejlemények milyen hatást gyakorolnak a tervnek a zöld átállás pilléréhez való hozzájárulására. Ebben az összefüggésben elfogadhatók a csupán egy vagy két pillérre kiterjedő kiegészítő intézkedéseket tartalmazó kiegészítések, amennyiben ezt a tagállamok előtt álló új kihívások indokolják.

B) Kapcsolat az országspecifikus ajánlásokkal és az európai szemeszterrel

A módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek figyelembe kell vennie a vonatkozó országspecifikus ajánlásokban azonosított valamennyi kihívást, beleértve az európai szemeszter 2019. és 2020. évi ciklusaiban, valamint a módosított a helyreállítási és rezilienciaépítési terv benyújtásának napjáig a szemeszter későbbi ciklusaiban meghatározott kihívásokat (8). A 2022-es ciklusban kiadott országspecifikus ajánlások különösen relevánsak lesznek. A 2022. évi országjelentések számba veszik a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben foglalt intézkedések végrehajtását, és azonosítják azokat a főbb fennálló vagy újonnan felmerülő kihívásokat, amelyekre a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek nem terjednek ki kellőképpen, és amelyek a 2022. évi országspecifikus ajánlások alapjául szolgálnak.

Amint azt az I. szakasz hangsúlyozza, a maximális pénzügyi hozzájárulás lefelé irányuló módosítása nem befolyásolja azt, hogy a vonatkozó országspecifikus ajánlások mindegyikének vagy jelentős részhalmazának kezelését. Ezért a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek ugyanolyan ambíciószintet kell fenntartaniuk, mint a korábban elfogadott tervben.

Azon tagállamok esetében, amelyek hitelt igényelnek, vagy azzal szembesülnek, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz maximális pénzügyi hozzájárulása (jelentősen) növekszik, az eredeti terv kiegészítésekor a 2019., 2020. és 2022. évi országspecifikus ajánlások teljes körét figyelembe kell venni. Ez különösen igaz a 2022. évi európai szemeszter során azonosított további reform- és beruházási igényekre, beleértve az energiafüggőség csökkentésének szükségességével kapcsolatos igényeket is. A kiegészítések előterjesztése az európai szemeszter korábbi ciklusaiban azonosított azon kihívások kezelésére is lehetőséget kínál, amelyekkel az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési terv nem, csak részben vagy egyáltalán nem foglalkozik.

A kiegészítés elkészítésekor a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a javasolt változtatások költségvetési fenntarthatóságra gyakorolt hatása összhangban legyen a Tanács által jóváhagyott, a költségvetési és költségvetési-strukturális kérdésekkel kapcsolatos 2022. évi országspecifikus ajánlásokkal. Ezen túlmenően a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek javasolt módosításai költségvetési hatásának értékelése és bemutatása során azoknak a tagállamoknak, amelyek pénzneme az euró, biztosítaniuk kell, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő aktualizált intézkedések összhangban legyenek a Tanács által elfogadott, az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló legutóbbi ajánlásban meghatározott prioritásokkal.

C) A helyreállítási és rezilienciaépítési terv általános hatása

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. évi iránymutatással összhangban a tagállamoknak ki kell fejteniük, hogy a javasolt változtatások várhatóan milyen mértékben változtatják meg helyreállítási és rezilienciaépítési terveik általános hatását. Ennek a magyarázatnak a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv egészének várható hatását kell bemutatnia, figyelembe véve a hozzáadott vagy megszüntetett intézkedéseket. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. évi iránymutatás alkalmazásában a következő elemeket kell figyelembe venni:

— makrogazdasági és társadalmi kilátások;

— a a helyreállítási és rezilienciaépítési terv makrogazdasági és társadalmi hatása;

— fenntarthatóság;

— kohézió.

A tagállamokat felkérik arra, hogy szolgáltassanak aktualizált adatokat helyreállítási és rezilienciaépítési terveik hatásáról, amennyiben azok jelentősen megváltoztak a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek részeként benyújtottakhoz képest. Ennek során a tagállamok a nemzeti reformprogramjaikban szereplő információkra támaszkodhatnak, és szükség esetén kereszthivatkozásokat is használhatnak. Az új információk körének arányosnak kell lennie a kiegészítésben javasolt változtatásokkal.

D) Koherencia

A javasolt változtatásoknak a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terv koherenciájára gyakorolt hatását az új vagy módosított intézkedések és a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglalt intézkedések közötti kölcsönhatások magyarázatával kell bemutatni, hivatkozva a módosított tervben fenntartott és visszavont intézkedésekre is. A tagállamokat arra is felkérik, hogy magyarázzák el, hogyan tartják fenn a reformok és a beruházások közötti általános egyensúlyt. Az új vagy módosított intézkedések nem vezethetnek következetlenséghez, és nem ronthatják a a helyreállítási és rezilienciaépítési terv általános koherenciáját.

E) Nemek közötti egyenlőség és esélyegyenlőség mindenki számára

A tagállamoknak ismertetniük kell, hogy a változtatások hogyan befolyásolják módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terveik hozzájárulását a nemek közötti egyenlőség és a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőség célkitűzéseihez. A közelmúlt fejleményeivel összefüggésben alapvető fontosságú az energiaszegénység kockázatának mérséklése.

A tagállamoknak e célból követniük kell a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. évi iránymutatást, egyszersmind fel kell vázolniuk a közelmúltbeli fejleményeket is, például az alábbiak révén:

— Annak mérlegelése, hogy miként lehet a lehető legjobban figyelembe venni ezeket a célkitűzéseket a végrehajtási és nyomonkövetési folyamatban a terveik végrehajtása során eddig szerzett tapasztalatok figyelembevételével.

— Az egyenlőséggel és a megkülönböztetésmentességgel foglalkozó szervek bevonásának biztosítása a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtásába, például az érintett ellenőrző szervek részeként.

— Az adott célkitűzések hatékonyabb tükröztetése a felülvizsgált mérföldkövekben és célokban, például lehetőség szerint a nem, az életkor, a fogyatékosság, illetve a faji vagy etnikai származás szerinti bontásban.

Az új információk körének arányosnak kell lennie a kiegészítésben javasolt változtatásokkal.

F) Határokon átnyúló és több országot átfogó projektek

Az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek többsége több országra kiterjedő vagy határokon átnyúló kezdeményezéseket tartalmaz. Ez az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályokkal összhangban magában foglalja különösen a közös európai érdeket szolgáló fontos projektekben (IPCEI-k) való részvételt. A tagállamokat határozottan arra ösztönzik, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési terveik esetleges felülvizsgálata keretében fontolják meg a határokon átnyúló vagy több országra kiterjedő kezdeményezések támogatásának megerősítését, különös tekintettel azokra, amelyek összhangban vannak a REPowerEU célkitűzéseivel.

G) Állami támogatás

Az állami támogatási szabályok teljes mértékben alkalmazandók a további vagy felülvizsgált reformokra és beruházásokra. Az egyes tagállamok felelőssége annak biztosítása, hogy az ilyen reformok és beruházások megfeleljenek az állami támogatásra vonatkozó uniós szabályoknak, és kövessék az állami támogatásra alkalmazandó eljárásokat. A tagállamoknak helyreállítási és rezilienciaépítési terveik megtervezésekor figyelembe kell venniük az állami támogatásra vonatkozó szabályozási keretet, többek között az éghajlat-politikai, energetikai és környezetvédelmi támogatásról szóló 2022. évi iránymutatást (9). Ezen túlmenően az általános csoportmentességi rendelet az állami támogatások egyes konkrét kategóriáit a Szerződéssel összeegyeztethetőnek nyilvánítja, amennyiben azok eleget tesznek a vonatkozó egyértelmű feltételeknek, és mentesíti ezeket a kategóriákat a Bizottságnak történő előzetes bejelentésre és az intézkedések Bizottság általi jóváhagyására vonatkozó követelmény alól. A REPowerEU célkitűzéseihez hozzájáruló intézkedések tekintetében például arra ösztönzik a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe az általános csoportmentességi rendeletnek a kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott támogatásra vonatkozó 4. szakaszának, valamint a környezetvédelmi támogatásról szóló 7. szakaszának rendelkezéseit.

Az állami támogatásokra vonatkozó ideiglenes válságkeret – amelyet a Bizottság 2022. március 23-án fogadott el annak érdekében, hogy Oroszország ukrajnai inváziójával összefüggésben támogassa az uniós gazdaságot – a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz szerinti intézkedések egyedi esetekben történő állami támogatásának értékelése szempontjából is releváns lehet, amennyiben a támogatás orvosolja az Ukrajna elleni orosz agressziót követő gazdasági hatásokat.

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. évi iránymutatásnak és sablonnak megfelelően a tagállamok felkérést kapnak arra, hogy az egyes új vagy felülvizsgált reformokra és beruházásokra vonatkozó aktualizált helyreállítási és rezilienciaépítési terveikben határozzák meg, hogy az intézkedéshez be kell-e jelenteni az állami támogatást, és amennyiben igen, jelezzék az előzetes bejelentés és a bejelentés időpontját. Amennyiben a tagállam úgy ítéli meg, hogy az intézkedést nem kell bejelenteni, a tagállamnak hivatkoznia kell az állami támogatást engedélyező meglévő határozatra, illetőleg az általános csoportmentességi rendelet vagy az intézkedésre alkalmazandónak tekintett egyéb csoportmentességi rendeletek rendelkezéseire, és meg kell indokolnia, hogy az intézkedés miért nem minősül állami támogatásnak. A vonatkozó mérföldkövek és célok teljesítésére vonatkozó ütemterv előrejelzésekor a tagállamoknak elegendő időt kell biztosítaniuk a Bizottság számára a releváns beruházási intézkedésekben esetlegesen előforduló és az állami támogatás bejelentését igénylő állami támogatások elszámolására. A Bizottság készen áll arra, hogy előzetes iránymutatást nyújtson a tagállamoknak arról, hogy a módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terveikben előirányzott egyes beruházások megfelelnek-e az állami támogatásra vonatkozó szabályozási keretnek. A tagállamokat arra ösztönzik, hogy a megfelelő előrejelzés biztosítása érdekében osszák meg a Bizottsággal az (előzetes) bejelentési ütemtervüket.

A a helyreállítási és rezilienciaépítési terveikben foglalt és az állami támogatás szempontjából felülvizsgált intézkedésekkel kapcsolatos korábbi tapasztalatok alapján a Bizottság szolgálataival a helyreállítási és rezilienciaépítési terveik előkészítése során folytatott korai kommunikáció alapvető fontosságú a bejelentett intézkedések állami támogatásának gyors értékeléséhez. A tagállamokat felkérik a Bizottság szolgálataival való megbeszélések folytatására annak érdekében, hogy teljes mértékben kihasználják a különböző állami támogatási keretek által biztosított lehetőségeket azzal a céllal, hogy az intézkedéseket az alkalmazandó szabályokkal összhangban tervezzék meg.

2. A változtatások ismertetése

A helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó 2021. évi iránymutatás és sablon szerint ezt a szakaszt komponensenként kell felépíteni. Ez a szakasz csak azokra a komponensekre vonatkozik, amelyek tekintetében változtatásokat hajtottak végre. Nem ismételheti meg a más szakaszokban megadott információkat, hanem fel kell tüntetnie, hogy a korábban elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervhez képest milyen változtatások történtek (a vonatkozó szakaszokra és intézkedésekre való pontos hivatkozásokkal).

A tagállamok a meglévő komponensekre támaszkodhatnak néhány, ugyanabban a témában megvalósuló reform és beruházás kiegészítése céljából (pl. egy új épületfelújítási intézkedés hozzáadható az energetikai felújításra vonatkozó meglévő komponenshez). A tagállamok a különböző prioritásokkal rendelkező új beruházások és reformok esetében teljesen új komponenseket is bevonhatnak a kiegészítésbe.

A) A reformok és beruházások ismertetése

Minden olyan komponens esetében, ahol változás történt az alapul szolgáló intézkedésekben, a tagállamoknak jelezniük kell, mely beruházásokat vagy reformokat „adták hozzá”, „távolították el” vagy „módosították” ahhoz a helyreállítási és rezilienciaépítési tervhez képest, amely alapján az előző tanácsi végrehajtási határozatot (CID) elfogadták.

A pénzügyi eszközök felhasználása

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz forrásaiból finanszírozott vagy támogatott pénzügyi eszközök – többek között a hitelek – felhasználása több okból is vonzó megoldás lehet a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekben előirányzott beruházások megvalósítására:

— A pénzügyi eszközök magukban foglalhatják a kedvezményezettek által a tagállamnak visszafizetett tőkeösszeget, ezáltal hosszú távon korlátozva az államadósság keletkezését.

— Lehetővé kell tenniük a folyamatok újrafelhasználását, többek között a tőke visszafizetését ugyanazon szakpolitikai célkitűzés