Különjelentés	A	Bizottság	gondoskodik-e 	
a szolgáltatási	irányelv 	
eredményes 	
alkalmazásáról?HU	 2016	05	SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Telefon: +352 4398-1
Megkeresés: eca.europa.eu/hu/Pages/ContactForm.aspx
Weboldal: eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2016
Print ISBN 978-92-872-4136-8 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/800227 QJ-AB-16-002-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-4156-6 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/292092 QJ-AB-16-002-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-4140-5 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/83259 QJ-AB-16-002-HU-E
© Európai Unió, 2016
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
A	Bizottság	gondoskodik-e 	
a szolgáltatási 	
irányelv 	eredményes 	
alkalmazásáról?
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második albekezdése 
alapján)KülönjelentésHU	 2016	05	SZ.
02
 Az	ellenőrző	csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabály -
szerűségi ellenőrzés eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek 
megválasztásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi koc -
kázatokat, az érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség 
érdeklődését.
Ezt a teljesítmény-ellenőrzést a bevételek, a kutatás és belső politikák, a pénzügyi és gazdasági irányítás, valamint az 
uniós intézmények és szervek ellenőrzésére szakosodott, Milan Martin Cvikl számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara 
végezte. Az ellenőrzést Neven Mates számvevőszéki tag vezette, Georgios Karakatsanis, kabinetfőnök és Marko Mrkalj, 
attasé; Paul Stafford, ügyvezető; Wayne Codd, feladatfelelős; Sandra Dreimane, Jurgen Manjé és Wolfgang Stolz szám -
vevők támogatásával.
Balról jobbra: J. Manjé, P . Stafford, N. Mates, W. Codd, S. Dreimane, G. Karakatsanis

03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Glosszárium 	és	rövidítések
I–VIII Összefoglaló
1–11 Bevezetés
6–7 A	szolgáltatási	irányelv	célja
8–11 Feladatok 	és	felelősségi 	körök
12–13 Az	ellenőrzés	hatóköre	és	módszere
14–110 Észrevételek
16–42 Átültetés	és	az	alkalmazás	nyomon	követése
16–18 A	Bizottság	segítette	és	nyomon	követte	az	irányelv	átültetését
19–20 Húsz	tagállam	késett	az	irányelv	átültetésével
21-27  A	kölcsönös	értékelés	egy	innovatív	módszer	volt,	amelyet	a Bizottság	jól	kezelt	és	később	felhasználtak 	
más	irányelvek	esetében	is
28–29 Még	hosszú	az	út	a sikeres	alkalmazásig
30–32 Teljesítmény-ellenőrzéseket	végeztek	annak	értékelésére,	hogyan	működnek	az	uniós	jogszabályok 	
a gyakorlati	üzleti	környezetben
33–34 Az	eredmények	nyomán	a Bizottság	újabb	jogalkotási	javaslatokat	nyújtott	be
35–36 A	Bizottság	jobban	felhasználhatta	volna	az	eredményeket	ahhoz,	hogy	módszeresen	érvényesítse 	
a szolgáltatási	irányelvet
37–42 Elmaradt	a gazdasági	hatás	értékelése
43–77 Az	irányelv 	alkalmazása
43–45 A	Bizottság	által	a szolgáltatási	irányelv	alkalmazásához	nyújtott	eszközök	és	támogatások	alacsony 	
kihasználtságuk	miatt	csak	részben	voltak	eredményesek
46–52 Késedelmek	az	egyablakos	rendszerek	felállításában,	és	különböző	minőség	a különböző	tagállamokban
53–55 Az	egyablakos	rendszert	nehéz	megtalálni,	és	a vállalkozások	kevéssé	ismerik
56–64 A	szolgáltatási	irányelvhez	kapcsolódó	ügyekben	kevés	az	adminisztratív	együttműködés
65–71 A	fogyasztók	számára	továbbra	is	problémás	az	egységes	szolgáltatási	piachoz	való	hozzáférés
04 Tartalomjegyzék 	
72–75 A	szolgáltatók 	továbbra 	is	alkalmaznak 	tisztességtelen 	megkülönböztetést
76–77 Problémamegoldás
78–110 Jogérvényesítés
78–79 A	Bizottság	számos	jogérvényesítési	eszközt	alkalmaz
80–85 A	SOLVIT-ot	ritkán	használják	a szolgáltatási	irányelv	esetében
86–93 EU	Pilot:	kötelezettségszegési	eljárást	megelőző	rendszer,	amelyet	a tagállamok	szívesen	fogadtak
94–99 A	Bizottság	alig	használja	a kötelezettségszegési	eljárásokat
100–101 A	kötelezettségszegési	eljárások	túl	sokáig	tartanak
102–104 A	szolgáltatásokkal 	kapcsolatos 	egyedi	panaszokkal 	rendszeresen 	foglalkoznak, 	a kötelezettségszegési 	
eljárások	alatt	azonban	hosszú	időszakok	telnek	el	tétlenül
105–107 Csak	egy	ügyben	indítottak	bírósági	eljárást
108–110 Az	országspecifikus	ajánlások	korlátozott	sikert	értek	el
111–120 Következtetések	és	ajánlások
112–114 Átültetés	és	az	alkalmazás	nyomon	követése 	
115–118 Az	irányelv 	alkalmazása
119–120 Jogérvényesítés
 A	Bizottság	válasza
05
 Glosszárium 	és	rövidítések
CHAP : a Bizottság panasznyilvántartó rendszere
CPC : fogyasztóvédelmi együttműködés
CSR : országspecifikus ajánlás
ECC-net : Európai Fogyasztói Központok Hálózata
ECJ : Európai Bíróság
ESA : nemzeti és regionális számlák európai rendszere
EU	Pilot : az EU Pilot a tagállamok és a Bizottság közötti együttműködés formája a tagállami jog uniós joggal történő 
összeegyeztethetőségével vagy az uniós jog helyes alkalmazásával kapcsolatos kérdésekben. Ezt első vitarendezési 
lépésként használják, hogy lehetőség szerint elkerüljék a formális kötelezettségszegési eljárást.
EU: Európai Unió
EUMSZ : az Európai Unió működéséről szóló szerződés
GDP : bruttó hazai termék
IMI: belső piaci információs rendszer
MS: tagállam
NACE	Rev	2 : a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása az Európai Közösségben
PQD : a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv
PSC : egyablakos rendszer
SOLVIT : alternatív vitarendezési mechanizmus, amelyet azért hoztak létre, hogy segítse azokat az uniós polgárokat 
és vállalkozásokat, akik/amelyek a belső piacra vonatkozó jogszabályoknak egy másik tagállam által történő 
helytelen alkalmazása miatt nem gyakorolhatják az európai belső piac által biztosított jogaikat.
Sweeps : uniós szintű weboldal-ellenőrző kampány, különösen az online ágazatokban
06
 Összefoglaló
I
Míg az Unión belüli kereskedelem tekintetében az áruk egységes piaca jól fejlettnek mondható, a szolgáltatások 
piacáról széles körben ismert, hogy még nem tudja kihasználni teljes potenciálját. A szolgáltatási irányelv az uniós 
GDP közel 46%-át kitevő szolgáltatási tevékenységekre vonatkozik, azzal a céllal, hogy csökkentse mind a szolgálta -
tások felhasználóit, mind a szolgáltatókat gátló jogi és adminisztratív akadályokat. Ezt a tagállamoknak az irányelv 
jogi átültetése, a nagyobb átláthatóság és olyan egyszerűsített eljárások révén kellene elérniük, amelyek megkön y-
nyítik a vállalkozások és felhasználók számára, hogy az egységes piacon szolgáltatást nyújtsanak, illetve szolgálta -
tást vegyenek igénybe.
II
A Számvevőszék azokra az intézkedésekre összpontosított, amelyeket az Európai Bizottság a tagállamok támogatása 
céljából tett, valamint azoknak a jogérvényesítési intézkedéseknek a vizsgálatára, amelyeknek meg kellene oldaniuk 
azokat a szabálytalansági problémákat, amelyek korlátozzák az egységes szolgáltatási piac megfelelő működését.
III
A legtöbb tagállam nem ültette át időben az irányelvet a nemzeti jogba. Mindazonáltal a Bizottság a folyamat során 
figyelemmel kísérte a fejleményeket és segítséget nyújtott az irányelv alkalmazásában az átültetés alatt és után is 
azzal, hogy megszervezte a kölcsönös értékelési eljárást, valamint a rendszeres tematikus szakértői csoportok talál -
kozóin útmutatást nyújtott.
IV
A megcélzott ágazatokban a kölcsönös értékelések és teljesítmény-ellenőrzések hasznosak voltak a tagállamok 
számára, és azt is megmutatták, hogy jelentős számú akadály továbbra is makacsul fennáll. A Bizottság ezeket nem 
kezelte elég erélyesen, és különösen vonakodott a néhány tagállam által a jogsértő előírások fenntartására érvként 
használt „arányosság” indokolásának megkérdőjelezésétől.
V
A Bizottság csak részben volt eredményes az irányelv alkalmazásának biztosításában. A 2009-es végrehajtási határ -
idő után néhány évvel továbbra is fennállnak az irányelv hatálya alá tartozó szolgáltatások egységes piacát gátló 
akadályok, mivel a Bizottság vonakodik jogi eljárások megindításától, részben az elhúzódó bírósági eljárás, rész -
ben a nem kellően szilárd jogszabályok miatt. A problémák megoldásához olyan intézkedéseket alkalmaztak, mint 
például a SOLVIT és az EU Pilot, ezek azonban nem tudták a vállalkozások és a szolgáltatások felhasználói által elvárt 
gyors eredményeket nyújtani. A felhasználók még mindig nem tudnak az irányelv által célul kitűzött szinten hozzá -
férni az egységes szolgáltatási piachoz
VI
Az irányelv maradéktalan alkalmazásának potenciális gazdasági előnyei még nem ismertek, noha gyakran hivatkoz -
nak a gazdaság kibocsátásnövekedésére vonatkozó becslésekre az akadályok csökkentésében rejlő hatás alátámasz -
tására. Az irányelv által érintett ágazatokról szóló megfelelően részletes adatok hiánya miatt annak hatását továbbra 
sem lehet megbízhatóan számszerűsíteni.
Összefoglaló 07
VII
Ajánlásai között a Számvevőszék különösen azt kéri a Bizottságtól, hogy erélyesebben érvényesítse az irányelvet 
azáltal, hogy:
– az olyan tevékenységekből származó eredményeket, mint például a kölcsönös értékelések és a teljesítmény-  
ellenőrzések, felhasználja a szabálytalanságok problémájának megoldásához; és – a tagállamokkal együtt – 
a gazdaságilag legjelentősebb problémákat kezeli,
– amint egy problémát azonosítottak, EU Pilot eljárást indít. A megoldásokról szóló információkat meg kell 
osztani,
– amennyire lehet, csökkenti a kötelezettségszegési eljárások hosszát,
– bírósághoz fordul az alkalmazás elmulasztása és a helytelen alkalmazás súlyosabb eseteiben.
VIII
Továbbá:
– A Bizottság készítsen átültetési útmutatót és azt az elfogadás után a lehető leghamarabb tegye közzé,
– a Bizottság törekedjék biztosítani, hogy az új jogszabályok hatásának értékeléséhez szükséges adatok kérdésé -
vel már a jogszabály-alkotási eljárás elején foglalkozzanak,
– a tagállamok tartsák tiszteletben az egyablakos rendszer chartáját, például úgy, hogy az információkat több 
nyelven elérhetővé teszik, és lehetővé teszik a határon átnyúló szolgáltatásokhoz szükséges összes adminisztra -
tív lépés elvégzését,
– a jogalkotó a tervezett előírások bejelentésénél vezessen be várakozási időt, és biztosítsa, hogy a tervezete -
ket nyilvánosan elérhető weboldalon közzétegyék, hogy könnyebben elérhetők és időben tanulmányozhatók 
legyenek,
– a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet felülvizsgálatakor a hatókört a szolgáltatási irányelv 
20. cikkére is ki kell terjeszteni.
08
 Bevezetés
01	
A szolgáltatási irányelvet (a továbbiakban: az irányelv) 2006-ban fogadták el azzal 
a céllal, hogy csökkentsék mind a szolgáltatók, mind a szolgáltatásokat igény -
be vevők előtt álló jogi és adminisztratív akadályokat. Ezt a tagállamoknak az 
irányelv jogi átültetése, a nagyobb átláthatóság és olyan egyszerűsített eljárások 
révén kellene elérniük, amelyek megkönnyítenék a vállalkozások és felhasználók 
számára, hogy az egységes piacon szolgáltatást nyújtsanak, illetve szolgáltatást 
vegyenek igénybe. Az irányelv az uniós GDP közel 46%-át kitevő szolgáltatási 
tevékenységekre1 vonatkozik. Az irányelv végrehajtási határideje az összes uniós 
ország számára 2009 vége volt.
02	
Az irányelv eredete 1997-re nyúlik vissza, amikor a Bizottság bemutatta az egy -
séges piacra irányuló cselekvési tervet2, és felhívott a piacegységesítés ágazati 
akadályainak felszámolására. A későbbi dokumentumok kifejezetten a szolgál -
tatásokra irányultak, azzal érvelve, hogy a belső szolgáltatási piac útjában álló 
nagyszámú akadály „jelentősen visszahúzza az Unió gazdaságát és növekedési 
potenciálját, versenyképességét és munkahelyteremtő képességét”3, később 
pedig végül 2004-ben megszületett egy szolgáltatási irányelvre irányuló javaslat 
(ezt gyakran Bolkestein-irányelvnek nevezik), amely a szolgáltatások szabad moz -
gását a származási ország elvére alapozta. Ez azt jelentené, hogy a szolgáltatónak 
csak a székhelye szerinti tagállam szabályozásának kellene megfelelnie, füg -
getlenül attól, hogy hol folyik a szolgáltatási tevékenység. A származási ország 
elvét azonban az Európai Parlament kérésére elhagyták4. A 2006-ban elfogadott 
szolgáltatási irányelv5 ehelyett bevezette a tagállamok számára azt a kötelezett -
séget, hogy „saját területén biztosítja a szolgáltatási tevékenység nyújtására 
való jogosultságot és annak szabad gyakorlását”, és hogy „saját területükön nem 
köthetik a szolgáltatási tevékenység nyújtására való jogosultságot, vagy annak 
gyakorlását olyan követelményekhez […], amelyek nem tartják tiszteletben a hát -
rányos megkülönböztetés tilalmának, a szükségességnek és az arányosságnak az 
alapelvét”6.
03	
Az irányelv felmentést adott számos gazdasági tevékenységre: közérdekű nem 
gazdasági szolgáltatások, pénzügyi szolgáltatások, elektronikus kommunikáció, 
munkaerő-közvetítő ügynökségek, egészségügyi ellátás, audiovizuális szolgálta -
tások, szerencsejáték, hatósági jogkör gyakorlásával kapcsolatos tevékenységek, 
szociális szolgáltatások, magánbiztonsági szolgáltatások, közjegyzők és végre -
hajtók, valamint adózás. Az irányelv nem érintette a tagállamok társadalombizto -
sítási rendszerét sem.1 SWD(2014) 131 final, 2014. 
március 31., A szolgáltatási 
piacok tagállami reformjairól 
való jelentéstétel munkaterve.
2 CSE(97)1 végleges, 1997. 
június 4., a Bizottság 
közleménye az Európai 
Tanácsnak: Az egységes piacra 
vonatkozó cselekvési terv.
3 COM(2002) 441 final, 2002. 
július 30., a Bizottság jelentése 
a Tanácsnak és az Európai 
Parlamentnek: A belső 
szolgáltatási piac helyzete.
4 COM(2013) 547 final, 2013. 
július 24., Javaslat: Az Európai 
Parlament és a Tanács 
irányelve a belső piaci 
pénzforgalmi 
szolgáltatásokról és 
a 2002/65/EK, a 2013/36/EU és 
a 2009/110/EK irányelv 
módosításáról, valamint 
a 2007/64/EK irányelv hatályon 
kívül helyezéséről.
5 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2006. december 12-i 
2006/123/EK irányelve a belső 
piaci szolgáltatásokról 
(HL L 376, 2006.12.27., 36. o.).
6 A szolgáltatási irányelv 
16. cikkének (1) bekezdése. 
Arányosság: az előírásnak 
alkalmasnak kell lennie 
a kitűzött cél elérésének 
biztosítására, és nem lépheti 
túl a cél eléréséhez szükséges 
mértéket.
09 Bevezetés 	
7 Corazza Bildt report on the 
Internal Market for Services: 
State of play and Next Steps 
(Jelentés a belső szolgáltatási 
piacról: A jelenlegi helyzet és 
a következő lépések) 
(2012/2144(INI)) ( http://www.
europarl.europa.eu/sides/
getDoc.do?pubRef=-//EP//
TEXT+REPORT+A7–2013–
0273+0+DOC+XML+V0//EN ).
8 Cofferati report on Single 
Market governance within the 
European Semester 2014 
(Jelentés az egységes piacnak 
a 2014-es európai szemeszter 
keretében történő 
irányításáról) (2013/2194(INI)) 
(http://www.europarl.europa.
eu/sides/getDoc.
do?pubRef=-//EP//
TEXT+REPORT+A7–2014–
0066+0+DOC+XML+V0//EN ).
9 Feljegyzés a szolgáltatási 
piacok tagállami reformjairól 
való jelentéstétel 2014-es 
bizottsági munkatervéhez, 
5431/14, COMPET 29, MI 51, az 
Európai Unió Tanácsa, 
Brüsszel, 2014. január 22.
10 Az irányelv 14. cikkének leírása 
szerint.04	
Mint azt az Európai Parlament a belső szolgáltatási piacról szóló Corazza Bildt 
jelentésben7, majd nemrégen a Cofferati jelentésben8 aláhúzta: míg az Unión be -
lüli kereskedelem tekintetében az áruk egységes piaca jól fejlettnek mondható, 
a szolgáltatások piacáról széles körben ismert, hogy még nem tudja kihasználni 
teljes potenciálját, és még növekednie kell. Az irányelv sikeres alkalmazásának 
hatása potenciálisan igen nagy, tekintve a szolgáltatások fontosságát az európai 
gazdaságban.
05	
Az átültetés határideje 2009 volt, de a Bizottság 2013. október 22-i közleménye 
szerint „Európa továbbra is elmarad az egységes piacra vonatkozó ambícióitól, 
főként az olyan kulcsterületeken, mint a digitális gazdaság, az energia és a szol -
gáltatások”. 2014 januárjában a Tanács kiemelte, hogy a Bizottságnak és a tag -
államoknak együtt kell működniük, hogy javítsák az egységes piacra vonatkozó 
szabályok végrehajtásának, alkalmazásának és betartásának módját9.
A szolgáltatási	irányelv	céljai
06	
Az irányelv maradéktalan alkalmazása eredményeként megszűnne a felesleges 
adminisztráció és jelentősen könnyebb lenne szolgáltató céget alapítani mind 
belföldön, mind külföldön. Az irányelvnek meg kellene könnyítenie a határon 
átnyúló szolgáltatásokat. E cél elérésének segítésére a tagállamoknak egyablakos 
rendszert (PSC) kell felállítaniuk, amely a szolgáltatások ajánlásához és nyújtá -
sához szükséges eljárásokról átfogó információkkal segíti a vállalkozásokat, és 
lehetővé teszi számukra, hogy a szükséges formalitásoknak online tegyenek 
eleget. Az irányelv a szolgáltatások igénybevevőinek, különösen a fogyasztóknak 
a jogait is erősíti azáltal, hogy tiltja a nemzetiség vagy a lakóhely alapján történő 
megkülönböztetést.
07	
Az irányelv által megszüntetni kívánt akadályok többek között10:
a) közvetlenül vagy közvetve az állampolgárság vagy vállalatok esetében a be -
jegyzett székhely helyén alapuló megkülönböztető előírások;
b) annak tilalma, hogy egy szolgáltató egynél több tagállamban székhelyet hoz -
zon létre, vagy egynél több tagállamban nyilvántartásba vetesse magát, vagy 
belépjen szakmai testületekbe vagy társaságokba;
10 Bevezetés 	
c) a szolgáltató kötelezése arra, hogy elsődleges székhelyét a szolgáltatást 
igénybe vevő területén hozza létre;
d) viszonossági feltételek azzal a tagállammal, amelyben a szolgáltatónak már 
van székhelye;
e) az a feltétel, hogy az engedély megszerzését a gazdasági igények vagy a piaci 
kereslet vizsgálatához vagy a tevékenység potenciális vagy aktuális gazdasági 
hatásainak kötelező értékeléséhez                 vagy a tevékenységnek az illeté -
kes hatóság által előírt gazdasági tervezési célok tekintetében való megfele -
lőségének értékeléséhez kötik;
f) versenytársak, ideértve a tanácsadó testületekben tevékenykedőket is, bevo -
nása az engedélyezési folyamatba, vagy az illetékes hatóság más vonatkozó 
döntéseinek elfogadási folyamatába;
g) pénzügyi garanciák, ideértve azt a kötelezettséget is, hogy az igénybevevő 
területén működő biztosítóval vagy szervezettel biztosítást kell kötni;
h) az a kötelezettség, hogy egy meghatározott ideig előzetes nyilvántartásban 
kell lenni a tagállam nyilvántartásaiban, vagy hogy a tevékenységét egy adott 
ideig már korábban gyakorolni kellett a tagállam területén.
Feladatok	és	felelősségi	körök
08	
Az irányelv meghatározza a Bizottság és a tagállamok feladatait és felelősségi 
köreit.
09	
A tagállamok felelőssége, hogy az irányelvet átültessék a nemzeti jogba, továbbá 
az átültetés után felelősek számos feladatért a kölcsönös értékelés keretében 
(lásd: 21–29. bekezdés), valamint egyablakos rendszert kell felállítaniuk, hogy ez -
által könnyebben tudjanak segítséget nyújtani a vállalkozások számára. Ez az első 
alkalom, amikor tagállamokat jogilag köteleztek arra, hogy ilyen e-kormányzati 
szolgáltatásokat hozzanak létre és azokat határon átnyúlóan elérhetővé tegyék 
a felhasználók számára.
11 Bevezetés 	
10	
A SOLVIT egy vitarendezési mechanizmus, amelyet azért hoztak létre, hogy se -
gítse azokat az uniós polgárokat és vállalkozásokat, akik/amelyek a belső piacra 
vonatkozó jogszabályoknak egy másik tagállam által történő helytelen alkalma -
zása miatt nem gyakorolhatják az európai belső piac által biztosított jogaikat. 
A rendszer az egyes tagállamok közigazgatásában létrehozott SOLVIT-központok 
hálózatán keresztül működik. A SOLVIT az olyan formális problémamegoldó me -
chanizmusok gyakorlati alternatívája, mint például a tagállami bírósági eljárások 
vagy az Európai Bizottsághoz benyújtott panaszok.
11	
A Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság (korábban Belső 
Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság) koordinálja az európai egységes piacra vo -
natkozó bizottsági politikát és igyekszik eltávolítani a kereskedelem útjában álló 
indokolatlan akadályokat, különösen a szolgáltatások és a pénzpiacok területén. 
Figyelemmel kíséri, hogyan alkalmazzák gyakorlatban az uniós jogot, segíti a tag -
államokat és szükség esetén kötelezettségszegési eljárásokat indít.
12
 Az ellenőrzés	hatóköre 	
és módszere
12	
A Számvevőszék fő ellenőrzési kérdése annak értékelésére irányult, hogy a Bizott -
ság gondoskodott-e az irányelv eredményes alkalmazásáról. Ezt két részkérdésre 
bontottuk:
a) Megfelelően követi nyomon és értékeli az irányelv alkalmazását a Bizottság?
b) Kellőképpen megkönnyíti és érvényesíti a Bizottság az irányelv alkalmazását?
13	
Interjúkat készítettünk és dokumentumokat vizsgáltunk a Bizottságnál. Ezenkívül 
az ellenőrzés keretében tényfeltáró látogatást tettünk hét tagállam több felelős 
minisztériumánál, üzleti szervezeténél, kereskedelmi kamarájánál és fogyasztó -
védelmi szervezeténél, hogy információkat gyűjtsünk a még mindig a kereske -
delem útjában álló akadályokról és a jelenleg az ezek kiküszöbölésére szolgáló 
mechanizmusok hatásosságáról. Olyan tagállamokat választottunk ki, ahol 
jelentős a határon átnyúló kereskedelem: Németország, Egyesült Királyság, Auszt -
ria, Szlovákia, Franciaország, Hollandia és Portugália. Ezenkívül számos európai 
szervezettel is konzultáltunk.
13
 Észrevételek
11 Az összes nyelvi változat 
2007 novemberében jelent 
meg az interneten, kivéve az 
angolt, amely már 
2007. július 30-án megjelent.14	
A 2009-ben véget ért átültetési folyamatot követően a Bizottság megpróbál -
ta meghatározni azokat a területeket, ahol az irányelvet nem hajtották végre, 
egyúttal létrehozott több mechanizmust is a megmaradt akadályok csökkenté -
sére. Akadályok azonban továbbra is maradtak, ezek közül néhány az irányelv 
homályos megfogalmazásának köszönhető. A Bizottság vonakodik attól, hogy 
kötelezettségszegési intézkedéseket alkalmazzon, részben a nem kellően szi -
lárd jogszabályok miatt, részben pedig amiatt, hogy a szabályozás betartásához 
szükséges jogi eljárás hosszú ideig tart (még akkor is több év, ha a felek minden 
eljárási határidőt betartanak).
15	
Jelenleg még nem lehet felmérni, hogy az irányelvtől várt gazdasági előnyök 
milyen mértékben valósultak meg. Noha a Bizottság közzétett becsléseket az 
irányelvnek köszönhető potenciális GDP-növekedésekről, ezek a becslések közelí -
tő adatokon alapultak. A Bizottság 2014 előtt nem próbált módszeresen adatokat 
összeállítani az irányelv hatálya alá tartozó szolgáltatások határon átnyúló keres -
kedelméről. Ezek az adatok ráadásul 2015-ben még nem elérhetők, ami lehe -
tetlenné teszi a határon átnyúló szolgáltatások növekedésének vagy az irányelv 
végrehajtásából eredő GDP-növekedésnek az értékelését.
Átültetés	és	az	alkalmazás	nyomon	követése
A Bizottság	segítette	és	nyomon	követte	az	irányelv 	
átültetését
16	
Az irányelv 2006. december 28-án lépett hatályba, és az átültetés határidejét 
2009. december 28-ában szabta meg. Az átültetés súlyos feladatot rótt a tag -
államokra, ami nagyszámú gazdasági tevékenységre vonatkozó jogszabályokat 
érintett, és az irányelv ezért engedélyezett három évet a szokásos két év helyett.
17	
A Bizottság kiadta a szolgáltatási irányelv alkalmazásáról szóló kézikönyvet, 
amelynek célja az volt, hogy az alkalmazás megfelelő koncepcióinak leírásával 
technikai segítséget nyújtson a tagállamoknak. Ez azonban az összes nyelven 
csak majdnem egy évvel az irányelv jóváhagyása után lett elérhető11. A felkeresett 
tagállamok képviselői elmondták, hogy a kézikönyv hasznos segítség volt, de úgy 
vélték, hogy nagyobb hatása lett volna, ha az irányelv hatálybalépését követően 
hamarabb megszületik. A kézikönyv mellett a Bizottság monitoringlátogatások 
keretében és kérdések megválaszolásával is tanácsokat nyújtott a tagállamoknak.
14 Észrevételek 	
12 COM(2012) 261 final: 
Partnerség a szolgáltatások új 
növekedéséért 2012–2015, 
2012. június 8., és az 
alátámasztó dokumentumok.
13 Cseh Köztársaság, Észtorság 
Horvátország, Litvánia, 
Magyarország, Málta, 
Hollandia, Svédország.
14 Németország (lezárva 
2012.01.26-án), Ausztria 
(lezárva 2012.04.26-án), 
Görögország (lezárva 
2012.05.31-én).
15 Az első generációs egyablakos 
rendszerek az irányelv 
viszonylag korlátozott 
előírásainak felelnek meg. 
Az egyablakos charta szerint 
a második generációs 
rendszereknek „nemcsak az 
irányelvben előírt 
kötelezettségeknek kell eleget 
tenniük, hanem mind 
a hatókörüket, mind 
a funkcióikat tekintve meg kell 
haladniuk azokat”.18	
A kétoldalú együttműködés és a tagállamoknak nyújtott segítség révén a Bizott -
ság megtette a szükséges lépéseket ahhoz, hogy nyomon kövesse az irányelv át -
ültetési folyamatát, és erről beszámolt a Versenyképességi Tanácsnak. 2012 júniu -
sában egy ennél átfogóbb jelentést adott ki a szolgáltatási csomag12 formájában.
Húsz	tagállam	késett	az	irányelv	átültetésével
19	
Az irányelv átültetésére szabott határidőt csak nyolc tagállam13 tartotta be. Azok 
a tagállamok, amelyek nem küldtek értesítést az átültetéséről, hivatalos érte -
sítő levelet kaptak, amely jelezte a kötelezettségszegési eljárás megkezdését. 
2011. október 27-én azt a három esetet14, amelyet mindaddig még nem rendez -
tek, a Bizottság az Európai Bíróság elé vitte. Ezeket azonban még az előtt ren -
dezték, hogy a Bíróság foglalkozott volna velük. Az átültetést utolsóként Görög -
ország fejezte be, 2012. május 31-én.
20	
A Bizottság úgy tervezte, hogy az egyablakos rendszer (lásd: 44–55. bekezdés) 
jelentős szerepet játszik majd az irányelv alkalmazásában. A Bizottság ezért a tag -
állami alkalmazás folyamatának haladásáról szóló jelentésében ezeknek saját 
elemzése és üzleti szervezetek által készített tanulmányok alapján kiemelkedő 
jelentőséget tulajdonított. A 2009-es határidőre a 27 tagállamból 21 létrehozta az 
egyablakos rendszer első generációját15, ám az, hogy az adminisztratív eljárásokat 
milyen mértékben lehet online elvégezni, illetve határon átnyúlóan használni, 
nagyon változatos volt.
A	kölcsönös	értékelés	egy	innovatív	módszer	volt,	amelyet 	
a Bizottság	jól	kezelt	és	később	felhasználtak	más	irányelvek 	
esetében 	is
21	
Az irányelvben előírt kölcsönös értékelés megkívánja, hogy az egyes tagállamok 
értékeljék a szolgáltatókra vonatkozó tagállami előírások indokolását, majd pedig 
megállapításaikat megosszák más tagállamokkal. Ennek célja, hogy jobban meg 
lehessen érteni az érvényes előírások mögött álló okokat, és hogy bátorítsák 
a tagállamokat arra, hogy összehasonlítsák szabályozási koncepcióikat és meg -
osszák legjobb gyakorlataikat, megszüntetve azokat az előírásokat, amelyek 
indokolatlanságával egyetértenek.
15 Észrevételek 	
16 COM(2011) 20 végleges, 2011. 
január 27.: „Úton 
a szolgáltatások jobban 
működő egységes piaca 
felé – a szolgáltatási irányelv 
kölcsönös értékelési 
folyamatának eredményeire 
építve”, 6. o.
17 SEC(2011) 102 végleges, 2011. 
január 27.: „A COM(2011) 20 
végleges dokumentumot 
kísérő, a szolgáltatási irányelv 
kölcsönös értékelési 
folyamatáról szóló bizottsági 
szolgálati 
munkadokumentum”, 10. o.22	
Az irányelv eljárásokat és követelményeket ír elő a tagállamokban folytatott 
szolgáltatási tevékenységekre vonatkozó szabályozási keret kölcsönös értékelé -
sére. 2009. december 28-ig a tagállamoknak be kellett nyújtaniuk egy jelentést 
a Bizottsághoz a következőkről szóló információkkal: i. engedélyezési rendszer; ii. 
a tagállam által fenntartani kívánt egyedi tagállami előírások és iii. multidiszcip -
lináris tevékenységek. A tagállamoknak magyarázattal kellett szolgálniuk, amely 
ismertette a fenntartandó engedélyezési rendszerek vagy előírások összeegyez -
tethetőségét az irányelv szellemével, indokolniuk kellett, hogy ezek az előírások 
hogyan felelnek meg a megkülönböztetés-mentesség, szükségesség és arányos -
ság feltételeinek, valamint meg kellett adniuk, hogy mely szolgáltatók maradnak 
az ilyen előírások alanyai.
23
	
A Bizottság az előírásokról szóló magyarázatokat megküldte a többi tagállamnak, 
és hat hónapot adott ezek észrevételezésére. Ezt követően, miután koordinálta 
a tagállamok válaszait, a Bizottság 2010. december 28-ára elkészített egy jelen -
tést a kölcsönös értékelési eljárásról, amelyhez adott esetben további kezde -
ményezéseket ajánló javaslatokat fűzött. A Bizottságnak ezt éves alapon kellett 
nyomon követnie. Először ez a 2012 júniusában közzétett szolgáltatási csomag 
formájában történt, később pedig olyan kezdeményezések révén, mint például 
a jogi formára, a tulajdonosi struktúrára és a díjszabásra vonatkozó követelmé -
nyek kölcsönös szakértői vizsgálata, a szakmákhoz való hozzáférésre, a biztosítá -
sokhoz való hozzáférésre vonatkozó tagállami szabályozások értékelése vagy az 
érdekeltek számára szervezett műhelytalálkozók.
24	
A kölcsönös értékelésnek a sokféle tagállami szabályozás szűrésében felmuta -
tott sikere akkora volt, hogy később ezt a gyakorlatot beemelték más területekre 
is, mint például a szakmai képesítések elismeréséről szóló felülvizsgált irányelv 
esetében.
25	
A kölcsönös értékelés módszere a következő lépésekből állt16: egyedi tagállami 
önértékelés, megvitatás adott tagállamok ötös csoportjaiban, majd plenáris 
ülések az összes tagállammal. A Bizottság rögzítette az elért eredményeket, mint 
például a keresztengedélyezési rendszerek felváltása kevésbé terhes módszerek -
kel, például nyilatkozatokkal, vagy a következők megszüntetése: ágazatspecifikus 
rendszerek, tőke-minimumkövetelmények, az egynél több telephely tilalma, 
kötelező díjszabások, mennyiségi és területi korlátozások17.
16 Észrevételek 	
18 J. Monteagudo, Al. Rutkowski, 
D. Lorenzani: „The economic 
impact of the Services 
Directive: A first assessment 
following implementation” 
(A szolgáltatási irányelv 
gazdasági hatása: 
A végrehajtás utáni első 
értékelés), Economic Papers , 
456. sz., 2012. június, Európai 
Bizottság, Brüsszel, 2012, 30. o.26	
Jelentős lépéseket tettek az akadályok lebontása felé. A felkeresett tagállamok -
ban a tisztviselők véleménye szerint a kölcsönös értékelési eljárás az irányelv 
alkalmazásának egyik kiemelkedő vonása, annak köszönhetően, hogy a tagálla -
moknak intenzíven együtt kell működniük az igen nagy mennyiségű országos és 
regionális jogszabályok szűrésében, hogy értékeljék, összeegyeztethetőek-e azok 
az irányelvvel és az Európai Bíróság joggyakorlatával.
27	
A felkeresett tagállamok elismerték, hogy a Bizottság gyakorlati szinten sokat tett 
az irányelv alkalmazásának segítésére; a kölcsönös értékelés keretében csoport -
megbeszéléseket szervezett és a tematikus szakértői csoportok rendszeres ülése -
in útmutatást nyújtott.
Még	hosszú	az	út	a sikeres	alkalmazásig
28	
A kölcsönös értékelési eljárás jegyzőkönyvei azt mutatták, hogy az akadályok 
lebontása csak részben történt meg. A Bizottság becslése szerint a tanulmányban 
szereplő, a kiválasztott szakmacsoportok esetében az irányelv által eltávolítani 
kívánt összes akadályból 10%-ot sikerült maradéktalanul, 60%-ot részlegesen 
eltávolítani, 30%-uk pedig megmaradt18. Ez azt mutatta, hogy hosszú még az út 
a teljes körű alkalmazásig.
29	
Míg a kölcsönös értékelések együttműködést igényeltek a nagy mennyiségű 
országos és regionális jogszabály szűrésére, számos felkeresett tagállamban 
a tisztviselők kritizálták az eljárás végeredményét. Úgy vélték, hogy a Bizottság 
keveset tett azoknak a potenciálisan indokolatlan akadályoknak az eltávolítására, 
amelyeket a kölcsönös értékelési eljárásban azonosítottak. Egy hat tagállamból 
álló csoport azon a véleményen volt továbbá, hogy a Bizottság nem kérdőjelezte 
meg elég erélyesen az „arányosság” indokolását. Olyan külön útmutató közzé -
tételét szorgalmazták, amely példákat tartalmaz arról, hogy mi tekinthető, illetve 
nem tekinthető arányosnak. Ennek alapján egyrészt egyetértésre lehetne jutni az 
arányosság fogalmáról, másrészt a Bizottság is fokmérőt alkalmazhatna a meg -
lévő és az új előírások értékelésekor.
17 Észrevételek 	
19 COM(2011) 20 végleges, 9. o.
20 SWD(2012) 147 final, 
2012. június 8. „Bizottsági 
szolgálati munkadokumentum 
a belső szolgáltatási piac 
teljesítmény-ellenőrzéseinek 
eredményeiről (építőipar, 
üzleti szolgáltatások és 
turizmus)”.
21 Az Európai Parlament és a Tanács 
2013. november 20-i 2013/55/EU 
irányelve a szakmai képesítések 
elismeréséről szóló 2005/36/EK 
 irányelv és a belső piaci 
információs rendszer 
keretében történő igazgatási 
együttműködésről szóló 
1024/2012/EU rendelet (az 
IMI-rendelet) módosításáról 
(HL L 354., 2013.12.28., 132. o.).Teljesítmény-ellenőrzéseket 	végeztek 	annak	értékelésére, 	
hogyan	működnek	az	uniós	jogszabályok	a gyakorlati	üzleti 	
környezetben
30	
2011-ben és 2012-ben a Bizottság teljesítmény-ellenőrzéseket végzett annak érté -
kelésére, „hogyan alkalmazzák a különféle uniós jogszabályokat és azok hogyan 
működnek a gyakorlatban”19 az egységes piac különböző szereplőinek szempont -
jából. A szolgáltatási irányelv mellett más uniós jogi eszközöket is figyelembe 
vettek. A Bizottság úgy döntött, hogy ezeket az ellenőrzéseket egyes kiválasztott 
ágazatokban és egyes kiválasztott tevékenységekre készített esettanulmányok 
alapján végzi el.
31	
A tagállamoktól információkat kért arról, hogy a tagállami jogszabályokat a gya -
korlatban hogyan alkalmazzák az olyan potenciális szolgáltatókra, akik üzleti 
tevékenységbe akarnak kezdeni vagy határon átnyúló szolgáltatást akarnak 
nyújtani a területükön.
32	
A Bizottság szolgálati munkadokumentumban20	összegezte az Unión belüli, a ha -
táron átnyúló kereskedelem szempontjából fontosnak tekintett következő három 
ágazatot illetően elvégzett teljesítmény-ellenőrzések eredményeit: építőipar 
(GDP-részarány 6,3%), üzleti szolgáltatások (11,7%) és turizmus (4,4%).
Az eredmények	nyomán	a Bizottság	újabb	jogalkotási 	
javaslatokat 	nyújtott 	be
33	
Az ellenőrzések rámutattak, hogy nagyon szoros kapcsolat van a szolgáltatási 
irányelv és a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv között. Mielőtt 
valaki szolgáltatást nyújthatna vagy határon átnyúló üzleti tevékenységbe kezd -
hetne, gyakran szükség van a szakmai képesítés elismerésére. A teljesítmény-  
ellenőrzések eredményei arra késztették a Bizottságot, hogy módosításokat 
nyújtson be a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelvhez és az IMI-  
rendszeren keresztüli együttműködéshez21.
18 Észrevételek 	
22 SWD(2013) 402 final, 2013. 
október 2.: „Bizottsági 
szolgálati munkadokumentum 
a jogi formára, illetve 
a részesedési és díjszabási 
követelményekre vonatkozó 
szakértői értékelés 
eredményéről”.
23 SWD(2014) 130 final, 2014. 
március 31.: „Bizottsági 
szolgálati 
munkadokumentum – 
Biztosításhoz való hozzájutás 
a más tagállamban nyújtott 
szolgáltatások kapcsán”.34	
A teljesítmény-ellenőrzések akadályokat találtak tagállami jogszabályokban, 
melyek speciális tulajdonosi szerkezetet és biztosításra vonatkozó követelménye -
ket írnak elő. A vállalkozásoknak gyakran át kell alakítaniuk a jogi formájukat vagy 
tulajdonosi szerkezetüket ahhoz, hogy egy másik tagállamban egy második szék -
hely alapításával működni tudjanak, ami többletköltségeket jelenthet számukra. 
Egy másik azonosított gyakori probléma a biztosítás. Jelentős számú tagállamban 
a székhely szerinti tagállamban kötött biztosítást nem ismeri el az a másik tag -
állam, ahol a vállalat szolgáltatást szeretne nyújtani, ami ismét többletköltsége -
ket okoz a szolgáltatónak. Erről a két kérdésről 2013 októberében22, illetve 2014 
márciusában23 szolgálati munkadokumentumokat adtak ki.
A Bizottság	jobban	felhasználhatta	volna	az	eredményeket 	
ahhoz,	hogy	módszeresen	érvényesítse	a szolgáltatási 	
irányelvet
35	
A teljesítmény-ellenőrzések feltárták, hogy a tagállamokban még mindig jelentős 
korlátok és akadályok állnak fenn, ezek némelyike közös mind a három ágazatban 
(általános akadályok), néhány pedig ágazatspecifikus.
36	
Noha a teljesítmény-ellenőrzéseknek nem ez volt a fő célja, de a következtetései 
megerősítették azt, amit a kölcsönös értékelés is kimutatott, azaz, hogy még min -
dig jelentős számú akadály van. Az eredmények támogathatták volna az irányelv 
további módszeres érvényesítését oly módon, hogy a Bizottság a gazdaságilag 
legfontosabb kérdésekkel foglalkozik.
Elmaradt	a gazdasági	hatás	értékelése
37	
A Bizottság az irányelv gazdasági hasznáról csak egy prediktív értékelést készített 
annak bevezetésekor, és nem rendelkezett elegendően részletes gazdasági ada -
tokkal ahhoz, hogy csak az irányelv hatálya alá eső tevékenységeket értékelje.
19 Észrevételek 	
24 J. Monteagudo, A. Rutkowski, 
D. Lorenzani: „The economic 
impact of the Services 
Directive: A first assessment 
following implementation” 
(A szolgáltatási irányelv 
gazdasági hatása: 
A végrehajtás utáni első 
értékelés), Economic Papers , 
456. sz., 2012. június, Európai 
Bizottság, Brüsszel, 2012.
25 „A szolgáltatásokban rejlő 
növekedési és munkahely-
teremtési potenciál 
kiaknázása”, a Bizottság 
hozzájárulása az Európai 
Tanács 2014. március 20–21-i 
üléséhez.
26 Tekintettel a 64 tételes NACE 
Rev. 2 osztályozásra a nemzeti 
számlákban. A mostanában 
véglegesített ESA 2010 
adattovábbítási program 
szerint ezt a lebontást 
a tagállamoknak kell 
szolgáltatniuk. Lásd: 
Az Európai Parlament és 
a Tanács 2013. május 21-i 
549/2013/EU rendelete az 
Európai Unió-beli nemzeti és 
regionális számlák európai 
rendszeréről (HL L 174., 
2013.6.26., 1. o.).38	
2012-ben a Bizottság úgy becsülte, hogy az irányelv jobb alkalmazásával a már 
elértnek nyilvánított 0,8%-os GDP-növekedésen túl további 1,6%-os növekedés 
lenne elérhető24. Ez a tanulmány egy ökonometriai modellt és a 2009-es átülte -
tési határidő előtt meglévő akadályokról szóló, a kölcsönös értékelési folyamat 
során gyűjtött adatokat, valamint az érintett ágazatok gazdasági adatait hasz -
nálta, hogy meghatározzák az akadályok megszüntetésének várható hatásait. Ez 
tehát nem egy utólagos értékelés volt az irányelv alkalmazásából fakadó hatások 
számszerűsítésére.
39	
A Bizottság kénytelen volt feltevésekkel élni az irányelv által érintett gazdasági 
ágazatok méretéről, mivel a nemzeti számlákban vagy a fizetési mérlegekben 
jelenleg nincs ilyen részletes lebontás.
40	
A Bizottság csak 2014-ben vállalt kötelezettséget az Európai Tanács felé25 arra, 
hogy „a szolgáltatásokat érintő ágazati és tagállami reformokról szóló részlete -
sebb mennyiségi és minőségi beszámolók révén megerősíti monitoringeszkö -
zeit”. Fontos, hogy azt is vállalta, hogy a szolgáltatásokról úgy gyűjt adatokat 
2012-re, 2013-ra és 2014-re, hogy különbséget lehessen tenni az irányelv hatálya 
alá tartozó ágazatokra vonatkozó és a többi ágazatra vonatkozó adatok között. 
Mivel az adatok nem terjednek ki az irányelv végrehajtása előtti időre, ezért nem 
használhatóak az irányelv általános hatásának értékelésére.
41	
2014 májusában a Bizottság bemutatott a nemzeti számlákkal foglalkozó munka -
csoportnak egy dokumentumot, amely leírta az irányelv tekintetében elvállalt 
gazdasági elemzést és ismertette az általa vállalt későbbi elemzésekhez szüksé -
ges adatokat. Különösen hangsúlyozta az olyan adatok szükségességét, melyek 
alapján különbséget lehet tenni az irányelv hatálya alá tartozó és az oda nem tar -
tozó gazdasági tevékenységek között. A Bizottság megjegyezte, hogy „az adatok 
hozzáférhetősége jelenleg súlyosan korlátozza a részletes elemzés terjedelmét és 
a haladásról történő beszámolást”, és igyekezett megoldást találni az elavult vagy 
hiányzó adatok26 problémájára, néha tízéves időszakra visszamenően.
42	
A nemzeti számlákkal foglalkozó munkacsoport tagjai vállalták, hogy a Bizottság 
kérése nyomán megpróbálnak konkrét problémákat megoldani ott, ahol lehe -
tőség van nyilvánosan nem hozzáférhető adatok szolgáltatására. Nem vállaltak 
azonban kötelezettséget arra, hogy megadják az irányelv megfelelő értékelésé -
hez szükséges adatokat.
20 Észrevételek 	
27 Az irányelv 7. cikke.Az irányelv 	alkalmazása
A Bizottság	által	a szolgáltatási	irányelv	alkalmazásához 	
nyújtott	eszközök	és	támogatások	alacsony	kihasználtságuk 	
miatt	csak	részben	voltak	eredményesek
43	
Az irányelv maradéktalan alkalmazásának megkönnyítésére az irányelv számos 
eszközt, információs szolgáltatást és együttműködési mechanizmust biztosított, 
illetve a Bizottság más módon is létrehozott ilyeneket. A közvetlenül az irány -
elvből származó eszközök között a legjelentősebb az egyablakos rendszer. Más 
eszközöket, például a belső piaci információs rendszert és az Európai Fogyasztói 
Központok hálózatát is létrehoztak, azzal a szándékkal, hogy javuljon a szolgálta -
tások kereskedelme az Unión belül. Ezeknek az eszközöknek az eredményessége 
azonban az irányelv esetében elmaradt a várakozásoktól.
44	
Az irányelv kötelezi a tagállamokat annak biztosítására, hogy az egyablakos 
rendszer lehetővé tegye a szolgáltatók számára, hogy az illetékes hatóságok 
által az engedélyezéshez előírt eljárásokat és a formalitásokat elektronikus úton, 
egyetlen helyen elvégezhessék. Továbbá ezeknek információkkal kell szolgálniuk 
a potenciális szolgáltatók és felhasználók számára is. A tagállamoknak az infor -
mációkat és szolgáltatásokat „távolból és elektronikus úton elérhetővé”27 kell 
tenniük, és az irányelv ösztönözte őket arra, hogy ezeket más közösségi nyelve -
ken is biztosítsák.
45	
Az egyablakos rendszer felállítása nagy kihívásnak bizonyult, és a tagállamok 
meglehetős szabadsággal rendelkeztek a koncepciók megválasztásában, ami -
nek eredményeként különféle módokon valósult meg az egyablakos rendszerek 
beágyazása a tagállamok közigazgatási struktúráiba.
Késedelmek	az	egyablakos	rendszerek	felállításában,	és 	
különböző 	minőség 	a különböző 	tagállamokban
46	
Az átültetésre megadott határidőre (2009. december 28.) még sok tagállam nem 
rendelkezett teljes körűen működő egyablakos rendszerrel. A tagállamok segí -
tése céljából a Bizottság a szolgáltatási irányelv végrehajtásáért felelős általános 
szakértői csoport mellett létrehozott két újabb szakértői csoportot. Az EUGO 
szakértői csoport általánosságban foglalkozik az egyablakos rendszerrel, és nevét 
az egyablakos rendszerek hálózatáról kapta, amelyet egyébként közös márkanév -
ként kívántak elterjeszteni Európában (lásd: 1. ábra ). Az elektronikus eljárásokkal 
foglalkozó szakértői csoport jobbára olyan műszaki kérdésekkel foglalkozik, 
amelyek lehetővé teszik a szolgáltatóknak, hogy az adminisztratív eljárásoknak 
online tegyenek eleget.
21 Észrevételek 	
28 –  Services Directive 
implementation survey – The 
Chambers’ perspective on the 
Points of Single Contact 
(Felmérés a szolgáltatási 
irányelv alkalmazásáról – 
Az egyablakos rendszer 
a kamarák szempontjából), 
Eurochambers, Policy Survey, 
7. kiadás , 2011. január. 
 –  Are the points of Single 
Contact truly making things 
easier for European 
companies? (Az egyablakos 
rendszerek valóban 
megkönnyítik az európai 
vállalatok életét?) - Services 
Directive Implementation 
Report (Jelentés 
a szolgáltatási irányelv 
alkalmazásáról), 
BusinessEurope, 
2011. november.
 –  The functioning and usability 
of the Points of Single 
Contact under the Services 
Directive – State of Play and 
Way Forward (A szolgáltatási 
irányelv szerinti egyablakos 
rendszerek működése és 
használhatósága – Jelenlegi 
és jövőbeni helyzet), végleges 
jelentés , Deloitte és tech4i2 
az Európai Bizottságnak, 
Belső Piaci és Szolgáltatási 
Főigazgatóság, DG 
MARKT/2010/22/E (SMART 
2007/035, LOT 4), 2012.1.21.
 –  J. Montesgudo, 
A. Rutkowski, D. Lorenzani, 
“Part 2: Assessing the 
economic impact of setting 
up Points of Single Contact: 
an approximation based on 
the doing business” (2. rész: 
Az egyablakos rendszerek 
felállításából fakadó 
gazdasági hatások 
értékelése: megközelítés 
a gyakorlati üzletvitel 
szempontjából), in “The 
economic impact of the 
Services Directive: A first 
assessment following 
implementation” 
(A szolgáltatási irányelv 
gazdasági hatása: 
A végrehajtás utáni első 
értékelés), Economic Papers , 
456. sz., 2012. június.
29 COM(2012) 261 final, 12. o.47	
Az egyablakos rendszerek a Bizottság egységes piaci eredménytáblájában is sze -
repelnek, valamint a Bizottság és több külső szervezet által készített tanulmány is 
foglalkozott velük28. Ezek az elemzések kimutatták, hogy nagyon változatos volt 
az, amit az egyes tagállamok közigazgatása ezek révén el kívánt érni, következés -
képpen az egyablakos rendszerek minősége is nagyon különböző volt. Hiányos -
ságok vannak az adminisztratív előírások teljesítésére rendelkezésre álló nyelvek, 
a felhasználóbarátság, az elektronikus aláírások elfogadása és annak terén, hogy 
ezek valójában mennyire működnek e-kormányzati portálokként. Az egyablakos 
rendszerek népszerűsítése és „fellelhetősége” eltérő; nem minden egyablakos 
rendszer használja a Bizottság által készített EUGO logót az azonosításra.
48	
A 2012-es szolgáltatási csomag bejelentése29 után, és hogy az egyablakos rend -
szerek jobban alkalmazkodjanak az üzleti igényekhez, a Bizottság kidolgozta 
„A szolgáltatási irányelv szerinti elektronikus egyablakos rendszerek chartáját” 
(PSC-charta), hogy az iránymutatásként szolgáljon azoknak az országoknak, 
amelyek a jogilag előírtnál nagyobb mértékben kívánják használni az egyablakos 
rendszert. A PSC-charta célja, hogy megalapozza a második generációs egyabla -
kos rendszerek kifejlesztését. 1. ábraAz egyablakos	rendszer	weboldalainak	azonosítására	
szánt	európai	uniós	logó
22 Észrevételek 	
30 The Performance of the Points of 
Single Contact An Assessment 
against the PSC Charter 
(Az egyablakos rendszerek 
teljesítménye – értékelés 
a PSC-charta alapján), az 
Európai Bizottság Belső Pia ci, 
Ipar-, Vállalkozás- és 
Kkv-politikai Főigazgatósága 
számára készített tanulmány, 
2015.49	
A PSC-charta útmutatást ad azoknak a tagállamoknak, amelyek az egyablakos 
rendszert nagyobb léptékben kívánják fejleszteni, és lehetővé teszi, hogy a fej -
lesztés hasonló irányokban történjen. A charta keretként szolgálhat az alkalmazás 
legjobb módjainak megvitatására és a legjobb gyakorlatok cseréjére.
50	
A chartának a Bizottság általi kidolgozása pozitív lépés ahhoz, hogy megoldják 
azt a problémát, hogy az egyablakos rendszerek jogi szabályozása korlátozott 
azon vállalkozások és magánszemélyek szempontjából, akik ennél jelentősen 
többet várnak.
51	
A PSC-chartának az egyablakos rendszer tesztelésére történő felhasználása 
egyértelművé teszi a tagállamok számára, hogy milyen kritériumok alapján kell 
értékelniük saját egyablakos rendszerüket. Egyrészt a chartába bevett önkéntes 
kritériumok segítik az ambiciózus tagállamokat, hogy független értékelést kapja -
nak arról, hogy hol tartanak. Másfelől, az egyablakos rendszert illetően kevésbé 
ambiciózus tagállamok bátorítást kaphatnak, hogy egyablakos rendszerüket 
a charta szerint fejlesszék.
52	
Egy a Bizottság megbízásából készült és 2015-ben közzétett tanulmány30 meg -
állapította, hogy „az egyablakos rendszerek teljesítménye közepes, és nagy -
mértékben javítható lenne”, és tartalmazott egy részletes jegyzéket konkrét 
ajánlásokkal.
Az egyablakos 	rendszert 	nehéz	megtalálni, 	és	a vállalkozások 	
kevéssé 	ismerik
53	
Ahhoz, hogy az egyablakos rendszer hozzájáruljon a határon átnyúló kereskede -
lem és szolgáltatások bővüléséhez, a vállalkozásoknak tudniuk kell az általa kínált 
információkról és szolgáltatásokról. Jó online hozzáférés lehetővé tenné, hogy az 
információkat vagy támogatást kereső vállalkozásokat átirányítsák az egyablakos 
rendszerhez.
23 Észrevételek 	
31 Például: SWD(2012) 148 final, 
2012. június 8., „Bizottsági 
szolgálati 
munkadokumentum: 
Részletes információk a belső 
piaci szolgáltatásokról szóló 
2006/123/EK irányelv 
alkalmazásáról”, 20. o.54	
A Számvevőszék által megkeresett szervezetek közül azonban sokan arról 
számoltak be, hogy az egyablakos rendszer ismertsége a vállalkozások körében 
továbbra is kicsi. Mind tagállami hatóságok, mind üzleti csoportok megfogal -
mazták, hogy a Bizottságnak többet kellene tennie az egyablakos rendszer 
népszerűsítéséért.
55	
A Bizottság szerint az egyablakos rendszer korlátozott elterjesztésének oka az 
erőforrások hiánya31. A Bizottság véleménye szerint a legnagyobb hatással cél -
zott online népszerűsítési tevékenységek lehetnének, ugyanakkor az ismertség 
szintjét növelné az is, ha az üzleti szervezetek aktívabb szerepet vállalnának az 
egyablakos rendszer saját tagjaik körében történő népszerűsítésében.
A szolgáltatási	irányelvhez	kapcsolódó	ügyekben	kevés	az 	
adminisztratív 	együttműködés
56	
A határon átnyúló szállítás szabadsága azt is jelenti, hogy a hatóságok az egyik 
tagállamból a másikba szállító vállalkozásokra irányuló szükséges ellenőrzések el -
végzésekor újabb kihívással szembesülnek. Az irányelv eszközt biztosít ehhez ad -
minisztratív együttműködés révén, ami elektronikusan történik az IMI-rend  szeren 
keresztül (lásd: 1. háttérmagyarázat ). Ennek formája a kölcsönös segítség -
nyújtás, amikor is az egyik tagállam információkat kérhet a másiktól, például az 
engedélyekről vagy a kereskedelmi szabványok betartásáról, vagy pedig kérheti 
ellenőrzések, szemlék és vizsgálatok elvégzését.
Az IMI-rendszer
Az irányelv előírta a Bizottságnak, hogy hozzon létre a tagállamok közötti adminisztratív együttműködéshez 
szükséges információcserére szolgáló elektronikus rendszert, figyelembe véve a már meglévő informatikai 
rendszereket. A 2009/739/EK bizottsági határozat32 szerint a belső piaci információs rendszert (IMI) kell hasz -
nálni erre a célra. Az IMI már 2008 februárjában elindult, hogy támogassa a szakmai képesítések elismeréséről 
szóló 2005/36/EK irányelvet33. 2009 decembere óta az IMI a szolgáltatások terén az információcsere eszközévé 
vált. Azóta azon területek száma, ahol az IMI-t használják, nyolcra nőtt: szakmai képesítések; szolgáltatások; ki -
küldött munkavállalók; eurókészpénz határon átnyúló közúti szállítása; SOLVIT; betegjogok a határon át  nyúló 
egészségügyi ellátásban; e-kereskedelem (kísérleti projekt); vonatvezetői jogosítványok (kísérleti projekt).
32	HL L 263., 2009.10.7., 32. o.
33	Az Európai Parlament és a Tanács 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK irányelve a szakmai képesítések elismeréséről (HL L 255., 2005.9.30., 22. o.).1.	háttérmagyarázat
24 Észrevételek 	
57	
Az irányelvvel kapcsolatos kérések (lásd: 2. ábra ) száma olyan tényezőktől függ, 
mint például: a határon átnyúló szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók száma, a fo -
gadó ország vonatkozó jogszabályai, az illetékes hatóságok tudnak-e az IMI-ről és 
be vannak-e kötve a rendszerbe, szükség van-e a másik tagállam illetékes ható -
ságaival való kapcsolatfelvételre. Az IMI-n keresztül történő kérések számának 
értelmezése ezért nem könnyű, de a Bizottság elismeri, hogy a szolgáltatási irány -
elv esetében kevésbé használatos, mint a szakmai képesítések elismeréséről szóló 
irányelv esetében. A Bizottság konferenciákat és képzéseket szervezett, hogy 
serkentse az IMI használatát a szolgáltatási irányelvvel kapcsolatos ügyekben is. 2. ábraA szolgáltatási	irányelvvel	kapcsolatos	IMI-kérések	összesített	száma	
negyedévenként
Források: http://ec.europa.eu/internal_market/scoreboard/performance_by_governance_tool/internal_market_information_system/index_en.htm  
http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/statistics/index_en.htm
58	
Az IMI használatos az irányelv figyelmeztető mechanizmusában kommunikációs 
eszközként is, amikor más országok hatóságait egészségügyi, biztonsági vagy 
környezetvédelmi aggályok miatt figyelmeztetni kell egy adott szolgáltatóra. 
A felkeresett tagállamok hatóságai azonban ritkán használják a figyelmeztető 
mechanizmust, arra hivatkozva, hogy ez a funkció az IMI-ben felesleges. Összesen 
három ilyen figyelmeztetést küldtek, amelyek közül az egyik hibás volt és vissza is 
vonták.140
120
100
80
60
40
20
0
1. né. 2. né. 3. né. 4. né. 1. né. 2. né. 3. né. 4. né. 1. né. 2. né. 3. né. 4. né. 1. né. 2. né. 3. né. 4. né. 1. né. 2. né. 3. né. 4. né. 1. né. 2. né.
2010. 2011. 2012. 2013. 2014. 2015.
25 Észrevételek 	
34 A Bizottság által szolgáltatott 
adat, 2015. június 1-jéig.
35 Az Európai Parlament és 
a Tanács 1998. június 22-i 
98/34/EK irányelve a műszaki 
szabványok és szabályok terén 
történő 
információszolgáltatási eljárás 
megállapításáról (HL L 204., 
1998.7.21., 37. o.).
36 A tagállami jogszabályt 
a várakozási idő lejárta után 
fogadják el.
37 Az irányelv 18. cikke: 
A 16. cikktől eltérve és 
kizárólag rendkívüli 
körülmények esetén valamely 
tagállam a másik tagállamban 
letelepedett szolgáltató 
tekintetében a szolgáltatások 
biztonságára vonatkozó 
intézkedéseket hozhat.59	
A szolgáltatási irányelv rendelkezik a határon átnyúló szolgáltatások nyújtását és 
a letelepedés szabadságát érintő újonnan bevezetett előírásokról szóló érte -
sítések küldéséről, az IMI-rendszer révén. 2013 szeptemberében az IMI-n belül 
egy értesítő modullal váltották fel az e-mailekkel történő értesítéseket. Az IMI-n 
keresztül küldött értesítések a Bizottsághoz és a tagállami IMI-koordinátorokhoz 
érkeznek be, azzal a céllal, hogy ezeket a többi tagállam is tanulmányozhassa.
60	
A felkeresett tagállamok közigazgatásában az értesítési eljárást nem tartot -
ták hasznosnak. A kritikák közé tartozott a tagállami hatóságokra háruló ez -
zel kapcsolatos munkaterhelés, és az, hogy a kapott értesítések nem voltak 
egyértelműek.
61	
Amióta a rendszert használják erre a célra, az IMI-n keresztül összesen 310 értesí -
tést34	küldtek. Noha az értesítés küldése jogi kötelezettség, az IMI-hez csatlako -
zott 31 uniós és EGT-tagállam közül hét még egy értesítést sem küldött. A többi 
24 tagállam esetében az értesítések száma egy 20 hónapos időszakban 1 és 73 
között mozgott.
62	
Az új előírásokról szóló értesítés a szolgáltatási irányelv szerint is ugyanolyan 
kötelezettség, mint a 98/34/EK irányelv35 szerint, amely kötelezi a tagállamokat, 
hogy a termékekkel és az információs társadalmi szolgáltatásokkal kapcsolatos 
műszaki szabályozásokról még a szövegezési fázisban értesítsék a Bizottságot. 
A szolgáltatási irányelv azonban nem tartalmazza azt a három hónapos vára -
kozási időt36, amely a 98/34/EK irányelv szerinti, elfogadás előtti értesítésekre 
vonatkozik, sem az értesítések nyilvános konzultációjának lehetőségét. Bizottsági 
munkatársak szerint mérlegelik, hogy a szolgáltatási irányelvvel kapcsolatos ér -
tesítéseket nyílt weboldalon közzétegyék. Több tagállami szereplő jelezte, hogy 
örömmel venne egy hasonló várakoztatási eljárást.
63	
Az IMI használata a szolgáltatási irányelv céljaira összességében mérsékelt/elha -
nyagolható: történnek információkérések, csakúgy, mint értesítések, de a figyel -
meztetések és az eseti eltérések37 ritkák.
26 Észrevételek 	
64	
Tekintve, hogy az irányelv kötelezi a tagállamokat az új előírásokról szóló értesí -
tésekre, az IMI ilyen célú használata logikus. Az IMI mint kommunikációs platform 
rendelkezik a szükséges funkciókkal. Az IMI-rendszer kibővítése egy várakozási 
idővel és a bejelentett előírásokat tartalmazó, nyilvánosan hozzáférhető web -
oldallal lehetővé tenné, hogy az érdekeltek könnyebben hozzáférjenek az értesí -
tésekhez, és tanulmányozni tudják az új előírásokat.
A fogyasztók	számára	továbbra	is	problémás	az	egységes 	
szolgáltatási	piachoz	való	hozzáférés
65	
Az irányelv 20. cikke szerint a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a szolgál -
tatás igénybevevőjét (beleértve a fogyasztókat is) ne sújtsák megkülönböztető 
követelmények az állampolgárság vagy a lakóhely alapján, és hogy a szolgáltatás -
hoz való hozzáférés hasonlóképpen korlátozás nélküli legyen. Jellemzően ilyen 
korlátozás lehet például, hogy egy multinacionális online kiskereskedő nem en -
gedi meg, hogy egy ügyfél közvetlenül egy adott weboldalon vásárolhasson, ha -
nem automatikusan átirányítja a saját országában lévő online boltba, ahol az árak 
és a feltételek mások lehetnek. Ilyen szabálytalan eset az is, hogy egy kereskedő 
indokolatlanul megtagadja egy termék leszállítását egy másik országban lévő 
fogyasztónak. Az irányelv megengedi „az igénybevételi feltételek különbözősé -
gének lehetőségét, amennyiben azt objektív kritériumok közvetlenül indokolják”.
66	
A Bizottság és a tagállamok felállítottak egy hálózatot az Európai Fogyasztói Köz -
pontokból (ECC-hálózat), amely információkat és segítséget nyújt a szolgáltatá -
sok olyan felhasználóinak, akiknek gondjuk támad más országokban lévő keres -
kedőkkel. Ebben az uniós tagállamok, Norvégia és Izland által alkotott hálózatban 
a központokat együttesen finanszírozzák az uniós költségvetésből és tagállami 
forrásokból. Mindegyik tagállamban van egy központ, amelynek válaszolnia kell 
a fogyasztók megkereséseire, tanácsokat adva a jogorvoslati eljárásokról, és szük -
ség esetén kihasználva a más országokban lévő, az ECC-hálózatban részt vevő 
központokkal való kapcsolatokat.
67	
A hálózat kiadott egy jelentést, amely a 2010 januárja és 2012 decembere között 
érkezett fogyasztói panaszokat elemzi. Ebben az időszakban a hálózat 222 pa -
naszt kapott a 20. cikkel kapcsolatban. A Számvevőszék hét tagállamban felkere -
sett fogyasztói központokat és más szervezeteket, és ennek alapján megállapítot -
ta, hogy ez a szám alábecsüli a probléma léptékét, mivel a központok/tagállamok 
úgy vélik, hogy a fogyasztók rosszul tájékozottak a jogaikról, különösen a szol -
gáltatási irányelvből fakadó jogaikról. Továbbá, még ha a fogyasztók tisztában 
is vannak azzal, hogy jogsértés történt, gyakran úgy vélik, hogy nem érdemes 
panaszt tenniük, vagy a szolgáltatás viszonylag kis értéke, vagy a gyors megoldás 
iránti igény miatt.
27 Észrevételek 	
38 Megjelent 2009. 
december 7-én.
39 Megjelent 2011 
szeptemberében.
40 Sportszerek, háztartási 
eszközök, könyvek, zenei 
DVD-k, videó- vagy 
számítógépes játékok, 
szoftverek, elektronikai 
készülékek és kozmetikai 
termékek.
41 Például: nehezen található 
elég olyan webkereskedő, aki 
hajlandó másik országba 
szállítani, a megfelelő 
kiszállítások aránya, megígért 
ingyenes kiszállítás 
visszavonása, eltérő összeg 
levonása a hitelkártyáról, 
amelyet később „a 
héakulccsal, vámmal és 
árfolyammal kapcsolatos 
problémáknak” 
tulajdonítottak. Sok kereskedő 
nem tájékoztatott 
megfelelően az áru 
visszavételére vonatkozó 
fogyasztói jogokról.68	
Két jelentés készült a megkülönböztető előírások alkalmazásáról: „Study on 
business practices applying different conditions of access based on the natio -
nality or the place of residence of service recipients” (Tanulmány a szolgáltatás 
igénybevevőjének állampolgársága vagy lakóhelye alapján különböző hozzáféré -
si feltételeket alkalmazó üzleti gyakorlatokról)38	és „Online cross-border mystery 
shopping – State of the e-Union” (A határon átnyúló online próbavásárlás – az 
e-Unió helyzete)39, amelyeket az Európai Fogyasztói Központok Hálózata (ECC-  
hálózat) készített.
69	
Az első jelentés azt igyekezett kideríteni, hogy vannak-e különbségek a fogyasz -
tókkal való bánásmódban az állampolgárság vagy a lakóhely alapján. A tanul -
mány négy ágazatra terjed ki: gépkocsibérlés, digitális letöltések, elektronikai 
áruk online kereskedelme és turizmus. A jelentés arra a megállapításra jutott, 
hogy a négy vizsgált ágazatban nyilvánvaló bizonyítékok vannak a fogyasztóknak 
a lakóhely alapján történő rendszeres megkülönböztetésére, az állampolgárság 
esetében viszont nincs bizonyíték hasonlóra. A megkülönböztetés főként az on -
line szolgáltatásoknál jellemző, a cím alapján történő automatikus átirányítással, 
illetve a más országhoz tartozó párhuzamos weboldalak használatával.
70	
A tanulmány felveti, hogy az ilyen megkülönböztetések mögötti okok lehetnek 
jogi és szabályozási, illetve üzleti tényezők. A megkülönböztetés jogi és szabá -
lyozási okaira példa lehet a pénzügyi költség, a szabályok betartásának költsége, 
a tagállami szabályozások eltérései, míg üzleti okok lehetnek a szállítási költsé -
gek, a marketingköltségek és a vállalati struktúra, ideértve a franchise-rendszerek 
is.
71	
A második jelentés célja a határon átnyúló online vásárlást gátló akadályok azo -
nosítása volt. Az ECC-hálózat 17 uniós tagjának segítségével 305 határon átnyúló 
online vásárlást végeztek 10 releváns termékkategóriában40. A központok beszá -
molója szerint összességében a 305 esetből 173-ban (56%) adódott valamilyen 
probléma41 a szerződéses feltételeket és a fogyasztói jogokat illetően, ami azt 
mutatja, hogy a fogyasztók továbbra is akadályokba ütköznek a szolgáltatások 
határon átnyúló igénybevételekor.
28 Észrevételek 	
A szolgáltatók	továbbra	is	alkalmaznak	tisztességtelen 	
megkülönböztetést
72	
Míg az irányelv 20. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy minden megkülönböz -
tetést objektív kritériumoknak kell közvetlenül indokolniuk, a (95) preambulum -
bekezdés kiskaput nyit azzal, hogy a megkülönböztetés megengedett, ha azt 
„olyan, országonként esetleg változó objektív okok indokolják, mint az adott 
távolság miatt ténylegesen felmerülő többletköltségek vagy a szolgáltatás -
nyújtás technikai jellemzői vagy az eltérő piaci feltételek, mint a szezonális jelleg 
miatt magasabb vagy alacsonyabb kereslet, a tagállamonként eltérő szabadságo -
lási időszakok, a konkurencia eltérő árképzése, vagy a letelepedés helye szerinti 
tagállamétól eltérő szabályokhoz kapcsolódó szélsőséges kockázatok”.
73	
Ez indokolatlan megkülönböztetéshez vezet, ahogy ezt a  2. háttérmagyarázat -
ban  lévő példák is jól mutatják.
Megkülönböztetési	módszerek	a fogyasztókkal	szemben
„Amikor egy bolgár ügyfél nyaralási csomagot foglalt online egy franciaországi szabadidőparkban, véletlenül 
az Egyesült Királyságot adta meg lakóhelyének. A hibát hamarosan észrevette, és a lakóhelyet javította Bulgá -
riára. Az ügyfél így megtudta, hogy az árkülönbség közel 40%-os, és tőle 500 euróval többet kértek, mint egy 
brit lakostól kérnének.”
„Mikor egy német ügyfél egy osztrák síüdülőben töltötte szabadságát, észrevette, hogy a sífelvonójegy sokkal 
drágább volt a turisták, mint az osztrák lakosok számára.”
Forrás: „Enhanced Consumer Protection – the Services Directive 2006/123/EC. Analysis of Article 20.2 and Article 21 related consumer compla -
ints reported to ECC-Net between 2010 and 2012” (A fogyasztóvédelem javítása – a 2006/123/EK szolgáltatási irányelv. A 20. cikk (2) bekezdésé -
re és a 21. cikkre vonatkozó, az ECC-hálózaton 2010 és 2012 között beérkezett fogyasztói panaszok elemzése), 20–21. o.2.	háttérmagyarázat
74	
Az ECC-hálózat jelentése számos hasonló példát sorol fel az ilyen megkülönböz -
tető bánásmódra, amely inkább a lakóhelyen, mint az állampolgárságon alapul, 
és amelyet gyakran közvetetten alkalmaznak attól függően, hogy a hitelkártyát 
mely országban bocsátották ki vagy vették át.
29 Észrevételek 	
42 SWD(2012) 146 final, 2012. 
június 8., Bizottsági szolgálati 
munkadokumentum a belső 
piaci szolgáltatásokról szóló 
2006/13/EK irányelv (a 
szolgáltatási irányelv) 20. cikke 
(2) bekezdésének 
alkalmazására vonatkozó 
útmutatás megállapítása 
céljából.
43 (External) evaluation of the 
Consumer Protection 
Cooperation Regulation 
(A fogyasztóvédelmi 
együttműködésről szóló 
rendelet [külső] értékelése), 
a Consumer Policy Evaluation 
Consortium (CPEC) által 
készített zárójelentés, 
2012. december 17.75	
A 20. cikk (2) bekezdése számos kényelmetlenség és bizonytalanság forrásának 
bizonyult a vállalkozások számára is, mert nem tudják, milyen kötelezettségek 
hárulhatnak rájuk, amikor más országokban lévő ügyfelek számára távolra értéke -
sítenek. A tagállamokban működő kiskereskedelmi képviselők szerint az eddig 
kapott útmutatás42 nem adott megnyugtatást és bizonyosságot arról, hogy a vál -
lalkozásoknak mikor kötelező határon átnyúlóan szállítaniuk.
Problémamegoldás
76	
A Bizottság tematikus megközelítést fogadott el a szolgáltatókkal kapcsolatos 
problémák legfontosabb típusainak megoldására. A fogyasztóvédelmi együtt -
működési hálózatot használja arra, hogy ellenőrző kampányokat folytasson, ami 
azt jelenti, hogy adott online ágazatokban uniós szinten szűrik a weboldalakat. 
Ezzel párhuzamosan koordinált ellenőrzéseket végeznek, hogy feltárják a fo -
gyasztóvédelmi jogsértéseket, és hogy ezt követően biztosítsák a jog betartását. 
Az ilyen vizsgálatok után az illetékes tagállami hatóságoknak megfelelő jog -
érvényesítő lépéseket kell tenniük, felvéve a kapcsolatot a szabálytalanságokkal 
gyanúsítható vállalatokkal és felszólítva őket arra, hogy tegyenek helyesbítő 
intézkedéseket – ellenkező esetben jogi eljárással kell számolniuk. Ilyen ellen -
őrző kampányokat eddig a következő területeken folytattak: légitársaságok, 
mobil  telefon-tartalom, elektronikai áruk, online jegyeladások, fogyasztói hitelek, 
digitális tartalmak és online utazási foglalások.
77	
Egy 2012-ben végzett külső értékelés43	szerint az összes ágazatban nagy arány -
ban sikerült így érvényt szerezni a jogoknak, bár a kampányok hatása növelhető 
lenne, ha nagyobb nyilvánosságot kapnának és lenne utánkövetés a jogszabályok 
folyamatos betartásának biztosítására. Sajnos az irányelv előírásai konkrétan 
nem kerültek be az ezeknek a kampányoknak a keretében végzett értékelések -
be, mivel a Bizottság szerint a fogyasztóvédelmi együttműködési jogszabály 
elfogadása korábban történt, mint az irányelv hatálybalépése. A külső értékelés 
ajánlásokat fogalmazott meg az ellenőrző kampányok hatókörének kibővítésére, 
de elvetette azt, hogy ez kiterjedjen a szolgáltatási irányelvre is, noha elismer -
te, hogy az irányelv „garantál egyes jogokat a szolgáltatások felhasználóinak, 
mint például megkülönböztetés-mentességet, információs jogokat, szakmai 
felelősség  biztosítást és kereskedelmi tájékoztatást. A határon átnyúló relevancia 
és a konzisztencia  kritériumok fontosak e tekintetben.” Az értékelésben úgy vélték 
azonban, hogy a szolgáltatási irányelv határozottan a tagállami kötelezettségek -
re összpontosít, nem pedig az egyes szolgáltatók tevékenységeire, másodszor 
pedig az irányelv lefedi a vállalkozások közötti tevékenységeket is (a szolgáltatás 
felhasználója nem csak fogyasztó lehet), ami ütközik a fogyasztót a középpontba 
helyező fogyasztóvédelmi együttműködés céljaival. Ez a nézet ellentmondásban 
van az ECC-hálózat jelentésében található bizonyítékokkal; a jelentés aláhúzza, 
hogy az irányelv előírásainak megsértése jelentős hatással van a fogyasztókra.
30 Észrevételek 	
44 A Bizottság 2001. december 7-i 
ajánlása a „SOLVIT” – a belső 
piaci problémamegoldó 
hálózat alkalmazásának 
alapelveiről (HL L 331., 
2001.12.15.), 79. o.
45 A Bizottság 
2013. szeptember 17-i ajánlása 
a SOLVIT működését 
meghatározó elvekről, 
Brüsszel (C(2013) 5869 final).
46 A Bizottság ajánlása a SOLVIT 
működését meghatározó 
elvekről (2013. szeptember 17.), 
2. o.
47 http://ec.europa.eu/solvit/
index_en.htm .Jogérvényesítés
A Bizottság	számos	jogérvényesítési	eszközt	alkalmaz
78	
Az irányelv betartása fontos mind jogi, mind gazdasági szempontból. Ha az uniós 
jog sérül, gyors és hatékony megoldásra van szükség mind a szolgáltatók, mind 
a szolgáltatások felhasználói számára.
79	
A Bizottság kötelezettségszegési eljárást indíthat az ellen a tagállam ellen, amely 
nem teljesíti a Szerződésből fakadó kötelezettségét. A Bizottság ezenkívül létre -
hozta a kötelezettségszegési eljárást megelőző általános EU Pilot mechanizmust, 
valamint az alternatív SOLVIT vitarendezési mechanizmust is, amelyek kifejezet -
ten a belső piac kérdéseivel kapcsolatban alkalmazhatók. A Bizottság továbbá 
felvethet nagy fontosságú ügyeket politikai szinten is azáltal, hogy az európai 
szemeszter keretében országspecifikus ajánlásokat tesz.
A SOLVIT-ot	ritkán	használják	a szolgáltatási	irányelv 	
esetében
80	
A SOLVIT egy ingyenes, főleg online szolgáltatás a tagállamok között, amelyet 
a tagállami közigazgatások nyújtanak. 2001-ben44 hozták létre és 2013-ban 
modernizálták45. A SOLVIT számos gyakorlati helyzetben nyújt megoldásokat: 
szakmai képesítések elismerése, vízumok és tartózkodási engedélyek, kereskede -
lem és szolgáltatások (üzleti), gépjárművek és jogosítványok, családi juttatások, 
nyugdíjjogok, külföldi munkavállalás, munkanélküliségi juttatások, egészség -
biztosítás, képzési lehetőségek, határon átnyúló tőkemozgások, kifizetések és 
héa-visszatérítések. 2013-ban a Bizottság kiadott egy brosúrát, amelyben példák 
találhatók az egyedi problémáknak a SOLVIT-központok segítségével történő 
gyakorlati megoldására.
81	
Az esetek többsége általában átlagosan 9 hét46 alatt sikeresen megoldódik (a 
kitűzött cél 10 hét47). A rendszerbe évente jellemzően 1400 eset érkezik, de ez 
a szám 2014-ben 2368-ra nőtt.
31 Észrevételek 	
48 Nordic Innovation Report 
“Delivering a stronger Single 
Market” (Nordic innovációs 
jelentés: „Egy erősebb 
egységes piacért”), 2012. 
június, 50. o.
49 Uo.
50 Dr. M. Kaeding, F. Voskamp: 
“Better Implementation of EU 
Legislation is not just a question 
of taking Member States to 
Court” (Az uniós jog jobb 
alkalmazása nem csak 
a tagállamok bíróság elé 
idézését jelenti), 
munkadokument um 
(2011/w/01 EIPA), 10. o.82	
A SOLVIT azonban csekély szerepet játszik a szolgáltatási irányelvet illetően. 
2014-ben a 2368-ból csak 17 eset kapcsolódott az irányelvhez (2013-ban 6 volt, 
2012-ben és 2011-ben 16–16).
83	
A SOLVIT személyi és műszaki kapacitása korlátozottabb, mintsem bonyolult 
üzleti ügyeket kezelni tudna48. Az olyan nagy országokban, mint Németország, 
Franciaország és az Egyesült Királyság, a SOLVIT-központok személyzeti létszáma 
elégtelen49, csakúgy, mint a jogi képesítéssel rendelkező munkatársak száma50. 
A Bizottság ugyanakkor rendszeres képzéseket szervez jogi témákban a SOLVIT-  
központok személyzete számára.SOLVIT-megoldások
A SOLVIT	lehetővé	teszi,	hogy	turisták	német	jachtokat	béreljenek	Olaszországban
Egy német vállalkozás négy, német lobogó alatt hajózó jachtot bérelt turisták számára Olaszországban. Az 
üzlettulajdonost megbüntették, mert kereskedelmi jachtjait nem regisztráltatta a helyi kikötői hatóságoknál, 
pedig ezt a legújabb olasz szabályozás előírta. Öt hónappal később, miután a tulajdonos többször is meg -
próbált regisztrálni, azt a választ kapta, hogy a regisztrálás csak akkor lenne lehetséges, ha az üzlet székhelye 
Olaszországban volna. A SOLVIT segítségével kiderült, hogy ez a feltétel nincs összhangban az uniós joggal, és 
hogy a hatóságoknak el kell fogadniuk a német kereskedelmi kamaránál meglévő regisztrációt. Mind a négy 
jachtot regisztrálták, és kiadták a bérlési engedélyeket.
Megoldás 9 héten belül
A SOLVIT	tisztességes	elbánást	biztosít	vadevezős	társaságok	számára	Szlovéniában
Magyar és szlovák vadevezős társaságok panaszt nyújtottak be, hogy egy adott szlovéniai folyó egész éves 
használatát olcsón szlovén vállalatoknak tartották fenn. A külföldi vállalatoknak nemcsak többet kellett fizet -
niük, de naponta kényelmetlenségeik voltak a jegyvásárlással. A SOLVIT-nak köszönhetően a megkülönbözte -
tő szabályokat megváltoztatták, és ma már a külföldi vállalatok is ugyanolyan alapon folytathatják kereskedel -
mi tevékenységüket a szlovéniai folyókon, mint a helyi vállalatok. Mivel ez a szabályok megváltoztatásával járt, 
az eset megoldása tovább tartott, mint a SOLVIT átlaga.
Megoldás 10 hónapon belül
Forrás: Európai Bizottság, SOLVIT – sikertörténetek, 2013.3.	háttérmagyarázat
32 Észrevételek 	
51 Cseh Köztársaság, Dánia, 
Németország, Írország, 
Spanyolország, Olaszország, 
Litvánia, Magyarország, 
Hollandia, Ausztria, Portugália, 
Szlovénia, Finnország, 
Svédország és Egyesült 
Királyság.84	
A legtöbb ügyet magánszemélyek kezdeményezték; a kezdeményező csak 
mintegy 20 esetben volt vállalat, mivel a vállalatok általában rendelkeznek más 
eszközökkel a külföldön folytatott üzleti tevékenységük során felvetődő prob -
lémák kezelésére. A Bizottság által 2011-ben készített tanulmány kijelentette, 
hogy a vállalkozások a megoldás érdekében szívesebben fordulnak formális 
eljárásokhoz.
85	
A SOLVIT által nyújtott megoldások nem jogi jellegűek, és az esetekről és meg -
oldási módjukról szóló információk nem nyilvánosak, így nem jelentenek segít -
séget más lehetséges érdekelteknek. Ráadásul ugyanarra a problémára többféle 
megoldás is születhet, például a különböző tagállami és regionális hatóságoknál.
EU	Pilot:	kötelezettségszegési 	eljárást 	megelőző 	rendszer, 	
amelyet	a tagállamok	szívesen	fogadtak
86	
Az EU Pilot egy nem nyilvános mechanizmus a Bizottság és a tagállamok közötti 
információcserére. A Bizottság 2008-ban hozta létre 15 önkéntes tagállammal51, 
és 2013 júliusára már mind a 28 tagállam részt vett benne. Az EU Pilot egy kísérlet 
a problémák tisztázására vagy megoldására, hogy lehetőség szerint elkerüljék az 
EUMSZ 258. cikke szerinti formális kötelezettségszegési eljárást.
87	
A Bizottság az összes területen 1502 EU Pilot ügyet nyitott 2013-ban és 1208-at 
2014-ben. 2015 elejéig 84 olyan ügy volt, amely a szolgáltatási irányelvhez 
kapcsolódott.
Egy,	a szolgáltatási	irányelvvel	kapcsolatos	EU	Pilot	ügy	
megoldása	átlagosan	valamivel	több,	mint	16 hónapig	tart
88	
Az EU Pilot alkalmazással a Bizottság egyedi ügyekben fordul az érintett tag -
államhoz. A tagállami hatóságoknak tíz hetük van arra, hogy válaszoljanak és 
megoldást javasoljanak.
33 Észrevételek 	
52 http://ec.europa.eu/
internal_market/scoreboard/
performance_by_
governance_tool/eu_pilot/
index_
en.htm #maincontentSec
53 SEC(2011) 1629/2, 2011. 
december 21.: Az EU Pilot 
második értékelő jelentése.89	
A Bizottság az összes EU Pilot levél alapján közzéteszi a tagállami átlagos válasz -
adási arányt (határidő 70 nap). Az egységes piaci eredménytábla (2014.07.)52 
szerint az országok többsége „zöld” osztályzatot kapott a határidők betartását 
illetően. A Cseh Köztársaság, Írország, Spanyolország, Olaszország, Lettország, 
Lengyelország, Portugália, Románia, Svédország és az Egyesült Királyság osztály -
zata „sárga”, azaz közel vannak a határidők betartásához (átlagos válaszadási idő 
71–77 nap). Franciaország esetében azonban az átlagos válaszadási idő 93 nap. 
Az eredménytábla nem tartalmazza a Bizottság által felhasznált időt, de az EU 
Pilotról szóló második értékelő jelentés53 szerint, ahol a határidő a Bizottság szá -
mára is 70 nap volt a válaszok értékelésére és a további teendőkről szóló döntés -
re, az átlagos ügyintézési idő 102 nap volt.
90	
A szolgáltatási irányelvre vonatkozó legtöbb EU Pilot ügyben több levélváltás volt 
szükséges, ami megnövelte az időtartamokat. Az irányelvvel kapcsolatos ügyek 
átlagos ügyintézési ideje 16,6 hónap.
Néhány	esetben	a Bizottság	túl	sokáig	várt	az	intézkedéssel
91	
A Számvevőszék az irányelvvel kapcsolatos hat EU Pilot ügyet vizsgált meg. 
Ebben a mintában a folyamat 5–8 hónapig tartott, amikor az ügyet sikerült az EU 
Pilot segítségével megoldani. Ugyanakkor bonyolultabb ügyek esetében, ame -
lyek később átkerültek a kötelezettségszegési eljárás szakaszába, az időtartam 
9–30 hónap volt.
92	
A tagállamok időben megküldték válaszaikat. Ugyanakkor vannak példák az EU 
Pilot eljárásban bekövetkező késedelmekre, lásd: 4. háttérmagyarázat .
Példák	az	EU	Pilot	eljárás	késedelmeire
Az egyik ország esetében a Bizottságnak a probléma azonosítása után 16 hónapba telt, hogy elküldje az admi -
nisztratív levelet a tagállamnak, majd további hat hónapba, hogy elindítsa az EU Pilot ügyet.
Egy másik tagállam esetében majdnem 20 hónap telt el attól, hogy a panasz beérkezett a Bizottsághoz, addig, 
amíg elindították az EU Pilot eljárást.
Egy EU Pilot ügy 2012-ben indult és még mindig nem zárult le, mivel a bevezetett jogi változtatások helyes 
alkalmazásának értékelése még mindig nem történt meg.4.	háttérmagyarázat
34 Észrevételek 	
54 Minden tárgyban minden 
panaszt, azokat is, amelyek EU 
Pilot vagy 
kötelezettségszegési 
eljáráshoz vezetnek, a CHAP 
(panaszok és kivizsgálások 
nyilvántartó rendszere) tart 
nyilván. A CHAP-ben meg 
vannak jelölve azok a tételek, 
ahol a panasz az EUMSZ 
56. cikke (a szolgáltatásnyújtás 
szabadsága) vagy 49. cikke (a 
letelepedés szabadsága) 
hatálya alá tartozik.93	
Az EU Pilot ügyekről szóló információkat nem teszik közzé, sem az ügy intézése 
során, sem annak lezárása után. Ez oda vezet, hogy még ha az ilyen eljárások 
megoldást is jelentenek egy adott országban, más érdekelt feleknek ebből nem 
származik haszna, és azt sem segítik elő, hogy ezen a területen jól megalapozott 
uniós joggyakorlat jöjjön létre.
A Bizottság 	alig	használja 	a kötelezettségszegési 	eljárásokat
94	
Ha egy EU Pilot eljárással lefolytatott előzetes konzultáció után a Bizottság úgy 
véli, hogy az uniós szabályokat helytelenül alkalmazzák, akkor kötelezettség -
szegési eljárást indíthat a szóban forgó tagállam ellen. A Bizottságnak megvan 
a hatásköre arra, hogy végigvigye a kötelezettségszegési eljárást, beleértve, 
hogy szükség esetén az üggyel az Európai Unió Bíróságához fordulhat. Ez tör -
ténhet akár a Bizottsághoz érkezett panasz alapján54, akár a Bizottság saját 
kezdeményezésére.
95	
Az ügy megoldódhat, ha a tagállam megad olyan szükséges kiegészítő infor -
mációkat, amelyek meggyőzik a Bizottságot arról, hogy valójában nem történt 
kötelezettségszegés, vagy ha a tagállam elfogadja a Bizottság véleményét és 
megszünteti a jogsértést.
96	
2012-ben a szolgáltatási csomag részeként a Bizottság meghirdette a zéró to -
lerancia politikáját. A Bizottság azonban arra az álláspontra helyezkedett, hogy 
ennek a zéró toleranciának a hatókörébe csak nagyon kevés előírás esik (lásd: 
5. háttérmagyarázat).
35 Észrevételek 	
97	
A zéró tolerancia politikája csak az irányelv által érintett legkorlátozóbb előírá -
sokkal foglalkozik. A politikát nem alkalmazzák más olyan azonosított akadá -
lyokra és korlátokra, ahol az arányosság tagállamok általi indokolását értékelni 
kellene és végső soron kétségbe lehetne vonni. A Bizottság álláspontja szerint 
a Bizottság nem foglalhat állást ezekről a konkrét kérdésekről, mert ezekben csak 
az Európai Bíróság dönthet. Ugyanakkor vonakodik attól, hogy olyan ügyeket 
vigyen a Bíróság elé, amelyeknél nem teljesen biztos abban, hogy a döntés meg 
fogja erősíteni a jogszabályok megsértését.
98	
Néhány esetben a Bizottság szakértői csoportoknak tartott előadásokon útmuta -
tást nyújtott az új előírásokról, a jogszabályi intézkedésekről szóló IMI-értesítések 
alapján. Mindazonáltal a zéró tolerancia politikáját nem alkalmazzák az olyan 
esetekre, amelyekről a Bizottság úgy véli, hogy indokolatlan előírás a tagállam 
részéről.Zéró	tolerancia	a jogsértésekkel	szemben
A Bizottság úgy döntött, hogy a zéró tolerancia politikáját csak a szolgáltatási irányelvben előírt következő 
kötelezettségek tekintetében történő jogsértésekkel szemben alkalmazza:
Az irányelv megtilt számos megkülönböztető és különösen terhes követelményt, amelyek a 14. cikkben van -
nak felsorolva.
Az irányelv külön kötelezettségeket vezet be az engedélyezési eljárások egyszerűsítésére:
1. hallgatólagos jóváhagyás, azaz a közigazgatás részéről a hallgatás beleegyezés, a 13. cikk (4) bekezdése;
2. a 10. cikk (4) bekezdésében előírt engedélyek országos érvényessége.
Az irányelv a 24. cikkben eltörli a szabályozott szakmák által nyújtott kereskedelmi tájékoztatásra vonatkozó 
valamennyi teljes körű tilalmat.
A letelepedéssel kapcsolatos előírások lehetetlenné teszik határon átnyúló szolgáltatások nyújtását. Ezek 
a legkorlátozóbb előírások egyikét jelentik, amellyel a szolgáltatási irányelv 16. cikkének (2) bekezdése 
foglalkozik (a szolgáltatásnyújtás szabadságáról szóló szakasz), és a tagállamok nem alkalmazhatják ezt 
szolgáltatókra.
Forrás: COM(2012) 261 final: Partnerség a szolgáltatások új növekedéséért, 2012–2015, 4. o.5.	háttérmagyarázat
36 Észrevételek 	
55 2015. április 1-jei adat.99	
Az irányelv bevezetése óta mindössze kilenc kötelezettségszegési eset volt abból 
kifolyólag, hogy a tagállami jogalkotás nem felelt meg az irányelvnek. Ez kis szám 
ahhoz képest, hogy mennyi probléma merült fel a kölcsönös értékelések, a telje -
sítmény-ellenőrzések és a végrehajtási jelentések során (szolgáltatási csomag), és 
nincs összhangban a Bizottság által meghirdetett zéró tolerancia elvével sem.
A	kötelezettségszegési 	eljárások 	túl	sokáig	tartanak
100	
A Bizottság által rendelkezésre bocsátott adatok szerint az irányelvvel kapcsola -
tos, 2014. október 1-jén még folyamatban lévő 18 eset átlagos időtartama 19,6 
hónap volt. Ez meghaladta a Bizottság által a kötelezettségszegési eljárások le -
zárására kitűzött 18 hónapos határidőt. 2015 végéig – azaz mintegy 15 hónappal 
később – az esetek közül 11 még mindig nem zárult le. A Bizottság nem összesít, 
illetve nem tesz közzé szisztematikusan információkat a szolgáltatási irányelvvel 
kapcsolatos, már lezárt kötelezettségszegési eljárások hosszáról.
101	
A késedelmes átültetéssel kapcsolatos 20 eseten (lásd: 19. bekezdés) és a  „meg 
nem felelési”  kilenc eseten (lásd: 99. bekezdés) kívül, 5555, a szolgáltatási irány -
elv nem megfelelő alkalmazásával vagy átültetésével kapcsolatos esetre került 
sor, továbbá 20 hasonló, az EUMSZ 49. cikkére (a letelepedés szabadsága) vagy 
56. cikkére (a szolgáltatásnyújtás szabadsága) vonatkozó kötelezettség  szegésre. 
Ezek olyan esetek, amikor az irányelvet ugyan helyesen átültették a nemzeti 
jogba, de a jogi rendelkezéseket helytelenül ültették át, illetve nem megfelelően 
alkalmazták.
A szolgáltatásokkal	kapcsolatos	egyedi	panaszokkal 	
rendszeresen 	foglalkoznak, 	a kötelezettségszegési 	eljárások 	
alatt	azonban	hosszú	időszakok	telnek	el	tétlenül
102	
A Számvevőszék tíz kötelezettségszegési esetet vizsgált meg, amelyek olyan 
akadályokból eredtek, amelyekre a Bizottságnál és a tagállamoknál tett látogatá -
sok vetítettek fényt, vagy pedig olyanok voltak, ahol az eljárás különösen hosszú 
ideig tartott.
37 Észrevételek 	
56 A 14., 15. és 16. cikk.
57 C-179/14 sz. ügy, Bizottság 
kontra Magyarország , 
2012/4083.103	
A Bizottság panaszrögzítő rendszerében (CHAP) lévő ügyekkel rendszeresen 
foglalkoztak. Az irányelvre vonatkozó ügyeket átutalták a Belső Piaci és Szolgál -
tatási Főigazgatósághoz, amely azután vagy elkészítette a választ, vagy EU Pilot 
ügyet nyitott, elindítva a kötelezettségszegési eljárást megelőző eljárást. Minden 
esetben többfordulós kommunikáció volt a Bizottság és a tagállamok között. 
Ugyanakkor, ha egyszer a kötelezettségszegési eljárás már megindult, nagy kése -
delmek fordultak elő, és adott esetekben voltak tétlen időszakok, valamint késtek 
a tag  államok válaszai is. Az egyik ügyben például 2012 februárja és 2014 már -
ciusa között semmi nem történt, egy másik esetben pedig 2012 novembere és 
2015 májusa között szünetelt a bizottsági levelezés, bár azután már gyorsan 
meghozták a döntést.
104	
Noha a kötelezettségszegési eljárások tovább tartanak, mint ahogy azt várták és 
tervezték, ám az összes lezárt eljárás azt eredményezte, hogy az érintett tagállam 
módosította a jogszabályait, megszüntetve a felvetett problémákat. Megállapít -
ható, hogy ha kötelezettségszegési eljárásokat indítanak, akkor azok jogszabályi 
változtatásokhoz vezetnek a tagállamokban. Ezek száma azonban továbbra is 
rendkívül kicsi. Ráadásul míg a Bizottság egy kötelezettségszegési eljárás meg -
nyitását bejelenti, az ügy lezárásakor a részletes dokumentációt nem hozza nyil -
vánosságra, ami csökkenti az eljárás átláthatóságát és hátrányosan befolyásolja 
egy közös joggyakorlat kialakítását.
Csak	egy	ügyben	indítottak	bírósági	eljárást
105	
Amikor a Bizottság egy tagállamot a Bíróság elég idéz, akkor a Bizottságnak kell bizo -
nyítania az uniós jog megsértését. Ha a bizonyítékok nem kellően meggyőzőek, akkor 
a Bíróság jogosult a Bizottság ellen ítélni oly módon, hogy kijelenti, hogy a kere -
set nem befogadható vagy nem megalapozott. A Bizottság a szolgáltatási irány -
elv alapján56	csak egy esetben fordult a Bírósághoz57 (lásd: 6. háttérmagyarázat ).
38 Észrevételek 	
106	
A Bizottság, az Európai Parlament és más szervezetek jelentéseiben, és különösen 
a szolgáltatási csomagban (2012. június) áttekintették a jogérvényesítő eszkö -
zöket és ajánlásokat tettek további intézkedésekre. A felkeresett tagállamokban 
a Számvevőszék megállapítása szerint egyetértés van abban, hogy minden 
jogsértési kérdést szigorúan ki kell vizsgálni, és hogy alkalmazni kell a kötelezett -
ségszegési eljárásokat.
107	
A Bizottság nem dolgozott ki módszeres stratégiát az egységes szolgáltatási piac 
erősítésére, különösen az irányelv hatálya alá eső területeken nem. A jelenlegi 
jogérvényesítő tevékenységek nem mindig a gazdaságilag legfontosabb, kocká -
zati alapon kiválasztott ágazatokat célozzák meg.A Bíróság	elé	vitt	kötelezettségszegési	eljárás
Az Európai Bizottság úgy döntött, hogy Magyarországot az Európai Unió Bírósága elé idézi, hogy meg -
támadja az étkezési és üdülési utalványok kibocsátásáról hozott jogszabályokat. A Bizottság úgy véli, hogy 
a 2012. január 1-jén hatályba lépett magyarországi jogszabályokkal bevezetett korlátozások ellentmondanak 
a letelepedés szabadságát és a szolgáltatásnyújtás szabadságát jelentő, az Európai Unió működéséről szóló 
szerződésbe foglalt alapvető elveknek (az EUMSZ 49. és 56. cikke), és ellentmondásban vannak a szolgálta -
tási irányelvvel (az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 12-i 2006/123/EK irányelve a belső piaci 
szolgáltatásokról).
2011-ben Magyarország módosította a munkáltatók által az alkalmazottaiknak adható és természetbeni jutta -
tásnak tekintett, így kedvezőbb adózási és társadalombiztosítási szabályok alá eső (meleg- és hideg-) étkezési 
és üdülési utalványok kibocsátásáról szóló jogszabályokat. Ez a szabályozás 2012. január 1-jén lépett hatályba 
úgy, hogy nem volt jelentősebb átmeneti időszak, illetve nem voltak átmeneti intézkedések. Korábban nem 
voltak külön feltételek az olyan munkáltatókra, akik meleg- és hidegétkezési utalványt bocsátottak ki az alkal -
mazottaiknak, illetve az ilyen utalványok formájára.
Az új szabályozás monopolhelyzetbe hozott egy közalapítványt, amely a munkáltatók által az alkalmazottak -
nak adható hidegétkezési utalványok (papíralapú vagy elektronikus) és melegétkezési utalványok (papíralapú) 
kibocsátásával foglalkozott. A szabályozás továbbá igen szigorú feltételeket állapít meg a melegétkezési és 
üdülési utalványok kibocsátására, természetbeni juttatásnak tekintve azokat, amelyek többé már nem lehet -
tek elektronikus formájúak.
Ez az új szabályozás azt jelenti, hogy a meleg- és hidegétkezési utalványok piacán már évek óta jelen lévő 
szereplők ki lettek zárva a természetbeni juttatásnak tekintett utalványok piacáról.
Mivel Magyarország nem hozta összhangba szabályozását a 2012 novemberében neki megküldött, indoko -
lással ellátott véleménnyel, a Bizottság úgy döntött, hogy az ügyet a Bíróság elé viszi. 2015 októberében az 
eljárás még folyamatban volt.6.	háttérmagyarázat
39 Észrevételek 	
58 http://ec.europa.eu/
europe2020/pdf/csr2014/
overview_
recommendations_2014_by_
member_state_en.pdf .
59 Például a szabályozott 
szakmák, különösen 
a gyógyszerészek és optikusok 
esetében, a verseny erősítése 
a szolgáltatások területén, 
a kiskereskedelmi ágazatot 
érintő szabályozási terhek 
csökkentése a „Loi relative 
à l’artisanat, au commerce et 
aux très petites entreprises” 
(ACTPE) törvénnyel, amelynek 
célja a kiskereskedelmi 
értékesítőhelyek 
létrehozásához szükséges 
eljárások egyszerűsítése, és 
a versenyhatóságnak 
szélesebb jogköröket 
biztosító, a gazdasági 
tevékenységekről szóló 
törvény tervezete.Az országspecifikus	ajánlások	korlátozott	sikert	értek	el
108	
A kötelezettségszegési eljárások mellett a Bizottság azzal is igyekszik befolyá -
solni a tagállamokat, hogy az európai szemeszter keretében kiadott ország -
specifikus ajánlásokban megfogalmaz a szolgáltatási irányelvre vonatkozó 
ajánlásokat is. Ezeket az ajánlásokat a Tanács hagyja jóvá. A Bizottság úgy véli, 
hogy az ország  specifikus ajánlásoknak nagyobb politikai hatásuk van, mint 
a kötelezettség  szegési eljárásoknak, mivel ezeket a tagállami kormányok egyez -
tetik és fogadják el.
109	
2014 júniusában 14 országspecifikus ajánlásban58	szerepeltek „a szolgáltatási 
szektorban folyó versennyel” kapcsolatos témák. A Bizottság például azt aján -
lotta, hogy Franciaország kormánya „szüntesse meg a szabályozott szakmákhoz 
való hozzáférés és ezen szakmák gyakorlásának indokolatlan korlátait, a szol -
gáltatások piacán pedig csökkentse a piacra lépés költségeit és ösztönözze 
a versenyt”. 2015-ben megállapítható volt, hogy történt némi haladás ezen 
a területen59. Néhány országban azonban nem vagy csak korlátozottan történt 
előrelépés, vagy pedig nem is foglalkoztak az országspecifikus ajánlásokkal. 
(lásd: 7. háttérmagyarázat )
110	
Noha a Bizottság véleménye szerint az országspecifikus ajánlásoknak nagyobb 
politikai hatásuk van, mint a kötelezettségszegési eljárásoknak, nem minden 
tagállam tesz intézkedéseket az ajánlások nyomán. Nincs bizonyíték arra, hogy 
az országspecifikus ajánlások hatásosabban távolítanák el az akadályokat, mint 
a kötelezettségszegési eljárások.
40 Észrevételek 	
2015-ben	vizsgált	2014-es	országspecifikus	ajánlások,	amelyeknél	nem	vagy	csak	
korlátozottan 	történt	előrelépés
5. országspecifikus ajánlás, Magyarország: „stabilizálja a szabályozási keretet, továbbá ösztönözze a piaci ver -
senyt, aminek érdekében mindenekelőtt számolja fel az akadályokat a szolgáltatási ágazatban”.
2015-ben azonban megállapítható volt, hogy Magyarország csak korlátozottan foglalkozott az 5. ország -
specifikus ajánlással és a tanácsi ajánlással. Gyakorlatilag semmilyen előrelépés nem történt a szabályozási 
keret stabilizálása és a piaci verseny ösztönzése terén, különösen nem a szolgáltatási szektorban.
4. országspecifikus ajánlás, Ausztria: „szüntesse meg az indokolatlan akadályokat a szolgáltatások piacán, 
egyebek mellett a jogi formára és a tulajdoni részesedésre vonatkozó követelményeket, valamint a több ága -
zatot lefedő szolgáltató vállalatok létrehozását érintő akadályokat”.
A tárgyidőszakban Ausztria nem haladt a reformmal, sem a jogi formára és a tulajdoni részesedésre vonatkozó 
követelmények, sem a több ágazatot lefedő szolgáltatási tevékenységek terén. Még mindig nem történt meg 
a meglévő korlátozások szélesebb körű áttekintése.
6. országspecifikus ajánlás, Spanyolország: „2014 végéig fogadja el a szakmai szolgáltatások és a szakmai szer -
vezetek nagy ívű reformjáról szóló csomagot, amelynek keretében határozza meg a szakmai szervezeteknél 
való regisztrációhoz kötött szakmák körét, a szakmai szervek átláthatóságára és elszámoltathatóságára vonat -
kozó szabályokat, nyissa meg az indokolatlanul, korlátozott kör számára fenntartott tevékenységeket, továbbá 
garantálja a piac egységességét a szakmai szolgáltatások piacára való belépés és az érintett szakmák gyakor -
lása tekintetében. Csökkentse tovább a működő vállalkozások létrehozásához szükséges időt, költségeket és 
az eljárási lépések számát. Oldja fel a nagyméretű kiskereskedelmi üzlethelyiségek létesítésének indokolatlan 
korlátait, különösen a hatályos regionális tervezési szabályok felülvizsgálata útján”.
Nem történt előrelépés a szakmai szolgáltatások és a szakmai szervezetek reformjának elfogadásában.
Volt némi előrelépés a működő vállalkozások létesítéséhez szükséges idő, költségek és eljárási lépések további 
csökkentésében.7.	háttérmagyarázat
41
 Következtetések 	
és ajánlások
111	
A Bizottság feladata, hogy koordinálja az európai egységes piacra vonatkozó 
politikát, és igyekezzék eltávolítani a kereskedelem útjában álló indokolatlan 
akadályokat a szolgáltatások területén. A szolgáltatási irányelv végrehajtásának 
határideje után néhány évvel még mindig vannak akadályok az irányelv hatálya 
alá tartozó szolgáltatások belső piacán. A Bizottság számos mechanizmust létre -
hozott az akadályok feltárására, támogatási struktúrákat alakított ki, hogy segítse 
a tagállamokat ezek csökkentésében, és alternatív konfliktuskezelési intézkedé -
seket dolgozott ki. A Bizottság azonban vonakodik jogi eljárások megindításától, 
részben a hosszadalmas bírósági eljárás miatt, de azért is, mert nem bízik a jog -
szabály kellő szilárdságában. Összességében tekintve a Bizottság csak részben 
volt eredményes az irányelv alkalmazásának biztosításában.
Átültetés	és	az	alkalmazás	nyomon	követése
112	
A legtöbb tagállam nem ültette át időben az irányelvet a nemzeti jogba. A Bi -
zottság nyomon követte a tagállamok ezirányú tevékenységét és beszámolt 
arról a Versenyképességi Tanácsnak. A tagállamok elismerték, hogy a Bizottság 
gyakorlati szinten sokat tett az irányelv alkalmazásának segítésére az átültetési 
szakasz alatt és után, csoportos vitákat szervezve a kölcsönös értékelési folya -
mathoz, valamint útmutatást nyújtva a tematikus szakértői csoportok rendszeres 
ülésein. Az alkalmazási kézikönyv formájában kiadott egy átültetési útmutatót, 
amely noha hasznosnak bizonyult, de nem jelent meg időben a hároméves 
időszak kezdetére, és így hozzájárult a maradéktalan átültetés késéseihez (lásd 
16–20. bekezdés).
1.	ajánlás
A Bizottság készítsen átültetési útmutatót és azt az elfogadás után a lehető leg -
hamarabb tegye közzé.
113	
A kölcsönös értékelő eljárás és későbbi teljesítmény-ellenőrzések kimutatták, 
hogy jelentős számú akadály továbbra is makacsul megmaradt. A tagállamok úgy 
vélik, hogy a Bizottság többet is tehetett volna a folyamat során beazonosított 
potenciálisan indokolatlan akadályok megszüntetésére. A Bizottság ráadásul nem 
kellő eréllyel kérdőjelezte meg a néhány tagállam által érvként használt arányos -
ság indokolását. Az eredményeket nem használták fel az irányelv módszeres 
érvényre juttatásának támogatásához oly módon, hogy a gazdaságilag legfonto -
sabb témákat célozták volna meg (21–36. bekezdés).
42 Következtetések	és ajánlások 	
2.	ajánlás
Az olyan tevékenységekből származó eredményeket, mint például a kölcsönös 
értékelések és a teljesítmény-ellenőrzések, fel kell használni a szabálytalanságok 
problémájának megoldásához; a Bizottság és a tagállamok a gazdaságilag leg -
jelentősebb problémákat kezeljék.
114	
Az irányelv maradéktalan alkalmazásának potenciális gazdasági haszna nem 
ismert, bár gyakran elhangzanak becslések a GDP-növekményről, igazolandó az 
akadályok csökkentésének hatását. Az irányelv által érintett ágazatokról szóló 
megfelelően részletes adatok hiánya miatt annak hatását továbbra sem lehet 
megbízhatóan számszerűsíteni. A Bizottság csak az utóbbi időben kérte fel 
a tagállamokat, hogy a nemzeti számlákat a szükséges részletességű bontásban 
nyújtsák be (lásd: 37–42. bekezdés).
3.	ajánlás
A Bizottság törekedjék biztosítani, hogy új jogalkotás esetén a hatások értéke -
léséhez szükséges adatok kérdésével már a jogszabály-alkotási eljárás elején 
foglalkozzanak.
Az irányelv 	alkalmazása
115	
Az egyablakos rendszer az irányelv hangsúlyos eleme. Ezek létrehozásában kése -
delmek voltak és minőségük tagállamonként nagymértékben változik, és néhány 
esetben nincs szándék arra, hogy az egyablakos rendszert jobban hozzáigazítsák 
a vállalkozások igényeihez. A Bizottság készített egy chartát, amely felkéri a tag -
államokat, hogy tegyék meg az ennek eléréséhez szükséges fontos lépéseket, de 
ez még nem hozott kielégítő eredményeket (lásd: 46–52. bekezdés).
116	
Az egyablakos rendszereket a vállalkozások nem nagyon ismerik, és egyes 
ilyen rendszereknél a láthatóság is hagy kívánnivalót maga után (lásd: 
53–55. bekezdés).
4.	ajánlás
A tagállamok tartsák tiszteletben az egyablakos rendszerre vonatkozó chartát, az -
által például, hogy az információkat több nyelven elérhetővé teszik, és lehetővé 
teszik a határon átnyúló szolgáltatásnyújtáshoz szükséges összes adminisztratív 
lépés elvégzését.
43 Következtetések	és ajánlások 	
117	
Az IMI-n keresztüli adminisztratív együttműködés hasznosan alkalmazható a szol -
gáltatási irányelv tekintetében is, de sokkal kevésbé veszik igénybe, mint például 
a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv esetében. Az IMI a kötelező 
értesítésekhez is hasznos kommunikációs eszköz, de kevéssé kihasznált, mivel 
a tagállamok elégedetlenek azzal, ahogy a Bizottság az elküldött értesítéseket 
kezeli, valamint a más tagállamoktól érkező értesítések nehéz érthetősége miatt 
(lásd: 56–64. bekezdés).
5.	ajánlás
A jogalkotó vezessen be várakozási időt az előírás-tervezetek bejelentése eseté -
ben, és gondoskodjék a tervezetek nyilvánosan hozzáférhető weboldalon történő 
közzétételéről, hogy jobban elérhetők és időben tanulmányozhatók legyenek.
118	
Bizonyíték van arra, hogy számos fogyasztó továbbra is problémákkal szembesül 
az egységes szolgáltatási piachoz való hozzáféréskor, még akkor is, ha hivatalo -
san nem tesznek panaszt. A Bizottság azonban javasolhatná, hogy a fogyasztó -
védelmi együttműködésről szóló rendelet hatókörét a szolgáltatási irányelv 
20. cikkére is terjesszék ki (lásd: 65–77. bekezdés).
6.	ajánlás
A Bizottság módosítsa a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet mel -
lékletét úgy, hogy az a szolgáltatási irányelv 20. cikkére is kiterjedjen.
Jogérvényesítés
119	
Míg az EU Pilot hasznos eszköz a tagállamok és a Bizottság közötti együttműkö -
déshez, gyakran túl sokáig tart az ügyek elindítása, és a megoldásokról szóló in -
formációk nem nyilvánosak. Ennek eredményeként, még ha az EU Pilot orvosolja 
is az egyes egyedi eseteket, más érdekelt feleknek ebből nem származik haszna, 
és nem járul hozzá ahhoz sem, hogy ezen a területen szilárd uniós joggyakorlat 
alakuljon ki (lásd: 86–93. bekezdés).
44 Következtetések	és ajánlások 	
7.	ajánlás
Amikor egy probléma felmerül, a Bizottság ne halogassa az EU Pilot elindítá -
sát. Az EU Pilot segítségével megoldott kérdésekről szóló információkat meg 
kell osztani (szükség esetén névtelenül), hozzájárulva ezáltal a helyes gyakorlat 
terjesztéséhez.
120	
A zéró tolerancia politikája ellenére csak kilenc kötelezettségszegési ügy indult 
abból adódóan, hogy a tagállami szabályozás nem volt összhangban az irány -
elvvel. Ezek rendezése túl sokáig tartott (általában két év) és a szolgáltatási 
irányelvvel kapcsolatban ténylegesen csak egyetlen kötelezettségszegési ügy 
került a Bíróság elé. A Bizottságnak nincs módszeres stratégiája az egységes 
szolgáltatási piac, és különösen az irányelv hatálya alá tartozó területek erősítésé -
re. A jelenlegi jogérvényesítő tevékenységek nem mindig alkalmaznak kockázat -
alapú megközelítést ahhoz, hogy a gazdaságilag legfontosabb ágazatok kerülje -
nek a középpontba (lásd: 94–107. bekezdés).
8.	ajánlás
A Bizottság, amennyire lehet, csökkentse a kötelezettségszegési eljárások hos z-
szát. Alkalmazzon módszert a kötelezettségszegési eljárások kockázatalapú és 
a szóban forgó ügy gazdasági fontossága alapján történő megindítására. Vége -
zetül, tekintve, hogy a Bizottság saját maga is úgy véli, hogy az alkalmazással 
kapcsolatos fontos ügyekben csak a Bíróság dönthet, az ügyeket szükség esetén 
vigye bíróságra.
A jelentést 2016. február 3-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL 
számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök

45 A	Bizottság 		
válasza
Összefoglalás
IV
A Bizottság a szolgáltatási irányelv végrehajtásáról szóló 2012-es közleményében határozta meg a prioritásait1. 
A Bizottság a közleményében kijelenti, hogy a jogérvényesítésre összpontosít, de nem ez az egyetlen tevékenységi 
területe. A Bizottság azonosította a kiemelt ágazatokat is és intézkedéseket határozott meg a következő évekre, 
ideértve az európai kiskereskedelmi cselekvési tervet, a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv megrefor -
málását és a jogi formára és részesedésre vonatkozó követelményekről végzett szakértői felülvizsgálatot. Az Európai 
Tanács üdvözölte ezeket az intézkedéseket a 2013. október 23-i következtetéseiben. A tagállamoknak, ahogy azt az 
Európai Tanács hangsúlyozta, központi szerepet kell betölteniük a szolgáltatási irányelv végrehajtásában.
A Bizottság 2015 első felében számos kötelezettségszegési eljárást indított, melyek keretében a nemzeti intézkedés 
arányosságát értékelte. Pl. a Bizottság a jogi forma és részesedések vagy díjszabások terén 8 kötelezettségszegési 
eljárást indított (a szolgáltatási irányelv 15. cikkében említett feltételes kötelezettségekkel kapcsolatban). Számos 
eljárás indult továbbá (a szolgáltatási irányelv 15. cikke szerinti) mennyiségi vagy területi korlátozások alapján és 
a 20. cikk (2) bekezdése alapján (megkülönböztetés tilalma a szolgáltatás igénybevételét illetően). A Bizottság 2015 
második felében 10 EU Pilot eljárást indított a szolgáltatási irányelv egyablakos ügyintézési pontokról szóló 8. cikké -
nek megsértése miatt, ezek keretében ismét szükség volt az arányosság értékelésére.
V
A Bizottság, ahol az szükséges, jogi eljárásokat folytat. A Bizottság azonosította a kiemelt ágazatokat és azok tekin -
tetében intézkedéseket hozott.
Az irányelv egy része arra épül, hogy a tagállamoknak eseti alapon értékelniük kell az arányosságot, amit a Bizott -
ságnak figyelembe kell vennie. (Pl. a 15. és a 39. cikk előírja a tagállamoknak bizonyos követelmények értékelését.) 
Az intézkedésekről ezért nem a bizalom foka alapján, hanem a jogalap szerint döntenek. A bírósági eljárás hosszú -
sága sohasem jelentett elrettentő tényezőt a kötelezettségszegési eljárások megindítását illetően. Az irányelvben 
szereplő, feltétel nélküli kötelezettségeket illetően a Bizottság azonnal reagált és saját kezdeményezésű vizsgála -
tokat indított, nagyrészt változatlan számban. Az évi átlag 80 EU Pilot eljárásból a Bizottság saját kezdeményezésre 
több mint 30 eljárást indít.
1 http://ec.europa.eu/growth/single-market/services/services-directive/implementation/evaluation/index_en.htm
A	Bizottság	válasza	 46
VI
A szolgáltatási irányelv gazdasági hatását illetően a 2012-es tanulmány ( http://ec.europa.eu/economy_finance/pub -
lications/economic_paper/2012/pdf/ecp_456_en.pdf ) a szolgáltatási ágazatokban fennálló akadályokat vizsgáló, két 
különböző időpontban elvégzett értékelésre épült: az irányelv bevezetése előtt és a bevezetése után (2011 végén). 
A Bizottság aktualizálta a tanulmányt a 2012–2014 között végrehajtott nemzeti reformok tekintetében (elérhető 
a következő weboldalon: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/13327/attachments/1/translations/en/renditi -
ons/native ). Ezenkívül a közelmúltban részletesebb értékelések is készültek az üzleti szolgáltatások és a kiskereske -
delem kiemelt ágazataiban még meglévő akadályokról és a felszámolásukban rejlő gazdasági potenciálról. Ezeket 
az egységes piaci stratégiáról szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumban tették közzé (lásd a 2.3. és a 2.4. 
szakaszt: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/13405/attachments/1/translations/en/renditions/native ).
VII	Első	francia	bekezdés
A 2013-as kölcsönös értékelést követően a Bizottság több mint 30 eljárást indított (zéró tolerancia ügyek). A Bizott -
ság 2014-ben 15 EU Pilot eljárást indított a jogi formára, illetve a részesedési és díjszabási követelményekre vonat -
kozó szakértői értékelést követően. A Bizottság e 15 ügy közül 5-ben küldött hivatalos értesítő levelet az érintett 
tagállamoknak, ami évente átlagosan kb. 80 EU Pilot eljárást jelent. Azon eljárások számát tekintve, amelyeket 
a Bizottság a másodlagos jog egy adott jogszabályával kapcsolatban indított, ez a szám egyike a legmagasabbak -
nak. E jogszabály jelentős erőfeszítéseket követel meg a tagállamoktól és a Bizottságtól, mivel az átültetéséhez 
1584 nemzeti jogszabályra volt szükség, ami ezidáig a másodlagos uniós jog egyetlen jogszabályának átültetéséhez 
szükséges legtöbb intézkedést jelenti.
VII	Második	francia	bekezdés
Az EU Pilot olyan rendszer, amelyen keresztül a Bizottság és a tagállamok már a korai szakaszban megvitatják 
az uniós jog lehetséges megsértéseit. Ezekre a vitákra a bizalmasság az irányadó; a Bizottság nem hozza nyilvá -
nosságra, hogy valamely konkrét ügyben folyamatban van/volt EU Pilot eljárás egy adott tagállammal szemben. 
A Bizottság és a tagállamok kijelölt fórumokon megosztják egymással az uniós jog alkalmazásával kapcsolatos 
bevált gyakorlatokat, ideértve az EU Pilot működését is. A Bizottság az EU Pilot rendszerrel kapcsolatos összesí -
tett információkat az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló éves jelentésben teszi közzé (COM(2015) 329). 
Amennyiben a Bizottság valamelyik EU Pilot eljárással kapcsolatban valamilyen konkrét információt tenne közzé, 
úgy be kellene tartania a tagállamokkal szembeni titoktartási kötelezettségeit, amit eseti alapon kellene mérle -
gelni. A folyamatban lévő EU Pilot vizsgálatok Bizottság általi bizalmas kezelését már megerősítette az Európai Unió 
Bírósága (Petrie-ítélet [T-191/99. sz. ügy], Spirlea-ítélet [T-306/12. sz. ügy], ClientEarth kontra Bizottság, [T-424/14. sz. 
és T-425/14. sz. ügy]). Ezeket az ítéleteket külső harmadik felek dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmei 
kapcsán hozták. A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy jelenlegi terjesztéspolitikája megfelelő egyensúlyt 
teremt az uniós jog alkalmazásával kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztásának szükségessége és a tagállamok -
kal szembeni titoktartási kötelezettség érvényesülése között. A Bizottság vállalást tett arra, hogy terjeszti az EU 
Pilot-ra vonatkozó összesített információt.
VII	Harmadik	francia	bekezdés
A Bizottság szerint a kötelezettségszegési eljárás célja, hogy az uniós jog megsértését már a lehető legkorábbi 
szakaszban megszüntesse és biztosítsa az uniós jogszabályok betartását. A Bizottság arra törekszik, hogy ezt a célt 
a lehető legrövidebb időn belül elérje. E cél elérésének legeredményesebb módja azonban nem mindig tart lépést 
a kötelezettségszegési eljárással, ugyanis ha a kötelezettségszegési eljárást az adott körülmények figyelembevétele 
nélkül indítják el, annak kontraproduktív eredményei lehetnek.
A	Bizottság	válasza	 47
VII	Negyedik	francia	bekezdés
Az a tény, hogy bizonyos ügyek nem kerülnek a Bíróság elé, nem jelenti szükségszerűen azt, hogy a Bizottság nem 
lépett fel a kötelezettségszegésekkel szemben, hanem azt, hogy a jogszabályok betartását már az ügynek a Bíró -
ság elé kerülése előtt biztosította. A kötelezettségszegési eljárás célja, hogy a jogszabályok betartását lehetőség 
szerint már a legkorábbi szakaszban biztosítsa. E tekintetben az EU Pilot hatékony eszköze a problémák hivatalos 
kötelezettségszegési eljárás megindítását, és adott esetben az ügynek a Bíróság elé kerülését megelőző megoldá -
sának. Az EU Pilot bevezetését követően általában véve jelentősen csökkent a kötelezettségszegési eljárások, és így 
a Bíróság elé került ügyek száma. Amint az a válaszban is szerepel, ez a kijelentés általánosan érvényes a kötelezett -
ségszegési eljárásra.
VIII	Első	francia	bekezdés
A Bizottság az uniós jog végrehajtásában a jogszabályok betartását elősegítő eszközök széles tárházával segíti 
a tagállamokat (a jelentős jogalkotási kezdeményezések esetében végrehajtási tervek, hálózatok, továbbá szak -
értői bizottsági ülések és iránymutatások révén). A 2015 májusában elfogadott, minőségi jogalkotást célzó csomag 
megerősítette, hogy a Bizottság támogatja a tagállamokat a végrehajtási erőfeszítéseikben (a minőségi jogalkotásra 
vonatkozó iránymutatás, 33–35. o.). E tekintetben a jelentős irányelvekre vonatkozó összes javaslatot végrehajtási 
tervek kísérik, melyek ismertetik a végrehajtás során felmerülő kihívásokat és a Bizottság által hozandó releváns 
támogatási intézkedéseket.
A szolgáltatási irányelv végrehajtásáról szóló kézikönyvet 7 hónappal a szolgáltatási irányelv elfogadása után és 
29 hónappal az átültetési határidő előtt tették közzé. A kézikönyv közzététele előtt átfogó konzultációkra és meg -
beszélésekre került sor a tagállamokkal, így a tagállamok már előzőleg ismerték annak tartalmát. A kézikönyv meg -
felelő konzultáció nélküli közzététele nagyobb problémát jelentett volna a közzététel késésénél.
VIII	Második	francia	bekezdés
Az új minőségi jogalkotási program szerint a Bizottság erősíti a hatásvizsgálattal és értékelésekkel kapcsolatos 
megközelítését, miszerint – a politikai döntések sérelme nélkül – valamennyi jogalkotási javaslat esetében alaposab -
ban meg kell vizsgálni a javaslatokat megalapozó tényeket. A Bizottság további nyilvános ellenőrzés és észrevételek 
tétele céljából nyitottabbá tette a szakpolitikai döntéshozatal folyamatát egy olyan internetes oldal segítségével, 
amellyel nyomon követhetők a jelenlegi szakpolitikák vagy a lehetséges új javaslatok Bizottság általi értékeléséhez 
kapcsolódó kezdeményezések és az új nyilvános konzultációk.
VIII	Negyedik	francia	bekezdés
A Bizottság által 2015. október 28-án közzétett, az árukra és szolgáltatásokra vonatkozó egységes piaci stratégia 
különböző intézkedéseket jelentett be a szolgáltatási irányelv érvényre juttatásának javítására, ideértve a bejelen -
tési eljárás reformját. A Bizottság különböző jogalkotási opciókat mérlegel, mint pl. várakozási időszak és az érintet -
tek bejelentésekhez való hozzáférésének lehetővé tétele, ami javítaná az átláthatóságot. Az egységes piaci stratégia 
rámutat arra, hogy jelenleg az információk még nem hozzáférhetőek nyilvánosan elérhető weboldalon. A kapcso -
lódó javaslatot 2016-ra tervezik.
VIII	Ötödik	francia	bekezdés
Az egységes piaci stratégia bejelenti a fogyasztóvédelmi joganyag ezirányú felülvizsgálatát, valamint ezen túl -
menően olyan jogszabályt is, mely a szolgáltatási irányelv 20. cikkén túlmutató, konkrétabb keretet kínál.
A	Bizottság	válasza	 48
Bevezetés
11
A Bizottság megemlíti, hogy a DG GROW a korábbi DG MARKT és DG ENTR összevonásával jött létre.
Észrevételek
14
A Bizottság azonosította azokat a területeket, amelyeken nem hajtották végre az irányelvet és megfelelő lépéseket 
tett, pl. a zéró tolerancia politika követése; eljárások indítása a jogi forma, részesedések, díjszabások területeken. 
A tagállamok feladata azonosítani a területeiken fennálló korlátokat és akadályokat.
A Bizottság hasznosnak találta az EU Pilot szisztematikus alkalmazását, mellyel eredményesen el lehetett kerülni 
a hosszan tartó jogi eljárásokat és gyorsan lehetett biztosítani a jogszabályok tagállamok általi betartását.
Az irányelv néhány fontos rendelkezése előírja, hogy a tagállamnak eseti alapon értékelnie kell az arányosságot, 
és a Bizottságnak ezt figyelembe kell vennie és gondoskodnia kell arról, hogy ne lépjen túl a szolgáltatási irányelv 
hatályán.
15
A szolgáltatási irányelv gazdasági hatását illetően a 2012-es tanulmány ( http://ec.europa.eu/economy_finance/pub -
lications/economic_paper/2012/pdf/ecp_456_en.pdf ) a szolgáltatási ágazatokban fennálló akadályokat vizsgáló, két 
különböző időpontban elvégzett értékelésre épült: az irányelv bevezetése előtt és a bevezetése után (2011 végén).
A Bizottság aktualizálta ezt a tanulmányt a 2012–2014 között végrehajtott nemzeti reformok tekintetében (elérhető 
a következő weboldalon: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/13327/attachments/1/translations/en/renditi -
ons/native ). Ezenkívül a közelmúltban részletesebb értékelések is készültek az üzleti szolgáltatások és a kiskereske -
delem kiemelt ágazataiban még meglévő akadályokról és a felszámolásukban rejlő gazdasági potenciálról. Ezeket 
az egységes piaci stratégiáról szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumban tették közzé (lásd a 2.3. és a 2.4. 
szakaszt: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/13405/attachments/1/translations/en/renditions/native ).
17
A kézikönyvet 7 hónappal a szolgáltatási irányelv elfogadása után és 29 hónappal az átültetési határidő előtt tették 
közzé. A kézikönyv közzététele előtt átfogó konzultációkra és megbeszélésekre került sor a tagállamokkal, így a tag -
államok már előzőleg ismerték annak tartalmát. A kézikönyv megfelelő konzultáció nélküli közzététele nagyobb 
problémát jelentett volna a közzététel kisebb késésénél.
A	Bizottság	válasza	 49
28
A Bizottság szerint többet kellene tenni a szolgáltatási irányelv ambiciózus végrehajtásának elősegítése érdekében. 
A Bizottság szolgálatai 2015-ben nyomon követték a 2012-es értékelést, aminek során megvizsgálták a 2012–2014 
közötti időszakban elért haladást. A vizsgálat szerint az ebben az időszakban hozott intézkedések az uniós GDP-t 
csupán 0,1%-kal növelnék (a 2012-es tanulmányban meghatározott potenciális 1,8%-kal szemben).
A Bizottság szerint további intézkedéseket kell hozni a jogi formával kapcsolatos korlátozások további csökkentése 
érdekében, ahogy az az európai szemeszter keretében tett országspecifikus ajánlásokban is szerepel, valamint 
a Bizottság legutóbbi intézkedései révén, melyek a több tagállamban fennálló ilyen korlátozások felszámolására 
irányulnak.
29
A Bizottság a szolgáltatási irányelv végrehajtásáról szóló 2012-es közleményében határozta meg a prioritásait2. 
A Bizottság a közleményében kijelenti, hogy a jogérvényesítésre összpontosít, de nem ez az egyetlen tevékenységi 
területe. A Bizottság azonosította a kiemelt ágazatokat is és intézkedéseket határozott meg a következő évekre, 
ideértve az európai kiskereskedelmi cselekvési tervet, a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv megrefor -
málását és a jogi formára és részesedésre vonatkozó követelményekről végzett szakértői felülvizsgálatot. Az Európai 
Tanács üdvözölte ezeket az intézkedéseket a 2013. október 23-i következtetéseiben. A tagállamoknak, ahogy azt az 
Európai Tanács hangsúlyozta, központi szerepet kell betölteniük a szolgáltatási irányelv végrehajtásában.
A Bizottság 2012 nyarán kapcsolatba lépett a tagállamokkal, hogy tájékozódjon arról, hogy hogyan szándékoznak 
fellépni a nyilvánvaló kötelezettségszegések ellen (zéró tolerancia ügyek).
36
A teljesítmény-ellenőrzéseknek nem volt célja a szolgáltatási irányelvvel összeegyeztethetetlen akadályok azono -
sítása. A teljesítmény-ellenőrzéseket követően 2013-ban módosították a szakmai képesítések elismeréséről szóló 
irányelvet (ehhez lásd a COM(2011) 883 végleges eredeti javaslat 4.11. szakaszát és a 2011-es COM(2011) 20 bizottsági 
közlemény 4.2. szakaszát), a szervezett utazási formákról szóló irányelv módosításáról 2015-ben született megálla -
podás (lásd a COM(2013) 512 eredeti bizottsági javaslat 1.4. szakaszát).
37
2012-ben részletes értékelést tettek közé a tagállamok által a szolgáltatási irányelv bevezetésétől 2011 végéig végre -
hajtott reformokról és azok lehetséges gazdasági hatásáról.
A tanulmány ( http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2012/pdf/ecp_456_en.pdf ) 
részletesen magyarázza az értékelés elvégzéséhez használt gazdasági adatokat és azok forrásait (lásd a 19–20. és 
a 67–68. oldalt). Egy vagy több tagállam esetében előfordulhat, hogy néhány adat hiányzik vagy nem áll rendelke -
zésre. Ez gyakori probléma bármilyen gazdasági tanulmány vagy ökonometriai elemzés esetében.
38
Lásd a Bizottság 15. bekezdésre adott válaszát.
2 http://ec.europa.eu/growth/single-market/services/services-directive/implementation/evaluation/index_en.htm
A	Bizottság	válasza	 50
39
Lásd még a Bizottság 37. és 38. bekezdésre adott válaszát.
40
Lásd a Bizottság 37–39. bekezdésre adott válaszait.
A	41. és	42. bekezdésre	adott	közös	válasz
A Bizottság kezdeményezést indított annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok a nemzeti számlákra vonat -
kozó, az Eurostat által közzétett adatokat kellő időben nyújtsák be, és törekedjenek azok teljességére. Ugyanakkor 
a szolgáltatási ágazatokat illetően számos más típusú statisztikai adat létezik (pl. az Eurostat vállalkozások szerkezeti 
statisztikái), melyek lehetővé teszik a szolgáltatási piacok részletes elemzését.
43
Ami az információs szolgáltatásokat és az együttműködési mechanizmusokat illeti, a szolgáltatási irányelv csupán 
az egyablakos ügyintézési pontokról rendelkezik. Az IMI használatát illetően több mint 6000 illetékes hatóságot 
regisztráltak a rendszerben a szolgáltatási területen. A hatóságok közötti információcserék száma még mindig 
viszonylag alacsony, mert a tagállamok alulbecsülik a rendszerben rejlő potenciált (mivel különösen helyi szinten 
nem tudatosultak a szolgáltatási irányelvre épülő jogi kötelezettségek).
Az Európai Fogyasztói Központok hálózatát nem a szolgáltatási irányelv céljaira hozták létre. A hálózatnak széles 
feladatköre van. Az egyik kulcsszerepe a fogyasztók jogainak előmozdítása határon átnyúló kontextusban. Az Euró -
pai Fogyasztói Központok, amennyiben erőforrásaik engedik, részt vesznek a fogyasztói jogok szolgáltatási irányelv 
keretében történő előmozdításában is.
46
Az egyablakos ügyintézési pontok létrehozása és azok megfelelő működésének biztosítása a tagállamok felelős -
sége. A Bizottság ebben az egész folyamatban segítséget nyújtott. Ez két szakértői csoport bevonásával történt:
– Az EUGO – platformot nyújt a bevált gyakorlatok cseréjére és elvégezte a tagállamok összehasonlítását, hogy 
visszajelzést adhasson azok teljesítményéről és a szükséges javításokról (erre évente kerül sor összehasonlító 
tanulmányokkal vagy felhasználói teszteléssel).
– Az elektronikus eljárásokkal foglalkozó szakértői csoport – az elektronikus eljárások átjárhatóságával, valamint 
a szolgáltatási irányelv 8. cikke szerinti kötelezettségek teljesítését elősegítő bizottsági eszközökkel kapcsola -
tos kérdések megvitatására hozták létre. Ez a műszaki alcsoport már nem létezik. Az elektronikus eljárásokkal 
kapcsolatos kérdésekkel jelenleg a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus 
azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról szóló 910/2014/EU rendelet (eIDAS-rendelet) foglalkozik.
47
Az egységes piaci eredménytábla lehetőséget nyújt az évente történő jelentéstételhez az egyablakos ügyintézési 
pontok teljesítményéről. Ez a Számvevőszék által említett külső tanulmányok, valamint a Bizottság és a tagállamok 
által közösen elvégzett felhasználói tesztelés alapján történt. A tagállamokkal 2011-ben, 2013-ban és 2015-ben 
végeztek felhasználói tesztelést. A Bizottság 2013-ban vállalkozásokat is bevont a tesztelésbe (az Enterprise Europe 
Network, a Eurochambers és a Business Europe segítségével). 2015-ben ez nem folytatódott, mert a vállalkozások 
tesztelését külső vállalkozó végezte el a tanulmány részeként.
A	Bizottság	válasza	 51
51
A Bizottság a továbbiakban is támogatni fogja a tagállamokat azáltal, hogy iránymutatást nyújt és ajánlásokat tesz 
a bevált gyakorlatok alapján.
52
Az egyablakos ügyintézési pontokról szóló legutóbbi tanulmányt követően a Bizottság úgy döntött, hogy 10 EU 
Pilot vizsgálatot indít 10 tagállammal szemben. A vizsgálatok jelenleg folyamatban vannak (2015. december).
54
Az EUGO-hálózatot az egyablakos ügyintézési pontokat irányító hatóságok intézkedéseinek koordinálására hozták 
létre. Tevékenységének köszönhetően a vállalkozók és a vállalkozások részletesen tájékozódhatnak az üzleti tevé -
kenységek külföldön végzéséről, valamint a vállalkozásalapítással kapcsolatos adminisztratív formalitások elvégzé -
séről, illetve a határon átnyúló szolgáltatásnyújtásról.
55
A Bizottság azon dolgozik, hogy növelje az egyablakos ügyintézési pontokhoz való hozzáférést, pl. az Európa Önö -
kért üzleti portálon szereplő megjelenítésének javítása révén. A Bizottság a COSME-program keretében javasolta az 
egyablakos ügyintézési pontokat határokon átnyúlóan tudatosító projektek finanszírozását, különös tekintettel az 
online tevékenységekre összpontosító projektekre.
60
Az IMI-rendszeren keresztül megküldött értesítések – különösen pedig a szolgáltatási irányelvben a nemzeti jog -
szabályok arányossága tekintetében előírt értékelések – érthetősége és minősége az értesítést küldő tagállamtól 
függ. Az értesítések értékelésének megkönnyítése érdekében a Bizottság valamennyi tagállam számára angol 
nyelvű fordítást biztosít és rendelkezésre bocsátja az IMI-rendszerben.
Megemlítendő, hogy mivel a szolgáltatási irányelv szerint nincs kötelezettség az intézkedéstervezetekről szóló érte -
sítésre, az esetek többségében már elfogadták az értesítésben szereplő intézkedéseket. Ebben a kontextusban az 
ilyen intézkedések elleni fellépésben a Bizottság egyetlen hatékony eszköze a kötelezettségszegési eljárás, jóllehet 
a Bizottság fellépése hatékonyabb lenne a tervezet szakaszában. Az egységes piaci stratégia keretében a Bizottság 
jogalkotási kezdeményezést jelentett be e kérdések megoldása érdekében.
61
A Bizottság tudatában van számos előírásnak, melyekről a tagállamoknak értesítést kellett volna küldeniük, de erre 
nem került sor. Az átláthatósági irányelvben (korábbi 98/34/EK, most (EU) 2015/1535 irányelv) meghatározott ren -
delkezés szerint, melyet az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlata (C-194/94. sz. CIA Security  ügy) megerősített, 
értesítés hiányában a nemzeti intézkedések nem alkalmazhatók. Ezzel szemben a szolgáltatási irányelv nem tartal -
maz ilyen jellegű szankciókat. A Bizottság az egységes piaci stratégia keretében a jogalkotási intézkedéseibe olyan 
rendelkezés bevezetését mérlegeli, mely szerint az értesítés elmulasztása semmissé teszi az előírást, ami várhatóan 
javítani fogja a tagállamok általi értesítést.
A	Bizottság	válasza	 52
62
Bár a szolgáltatási irányelv és az átláthatósági irányelv egyaránt meghatároz kötelezettséget az új előírásokról szóló 
értesítésre, a szolgáltatási irányelv nem tartalmaz semmilyen kötelezettséget arra vonatkozóan, hogy az intézkedés -
tervezetekről értesítést kell küldeni, és várakozási időszakot sem ír elő, ami jelentősen beszűkíti a Bizottság beavat -
kozási lehetőségeit. Az adatok azt mutatják, hogy az értesítésben szereplő intézkedések túlnyomó részét már elfo -
gadták a tagállamok. Továbbá, a szolgáltatási irányelv szerinti értesítések nem átláthatóak az érintettek és az üzleti 
világ számára, ezért ők nem tudnak reagálni az intézkedéstervezetre. A szolgáltatásokra vonatkozó értesítési eljárás 
javítása érdekében a Bizottság különböző jogalkotási opciókat mérlegel, mint pl. várakozási időszak és az érintet -
tek értesítésekhez való hozzáférésének lehetővé tétele, ami javítaná az átláthatóságot. Az információk nyilvánosan 
hozzá  férhető weboldalon való közzététele olyan eszköz lehet, amellyel megvalósítható az átláthatóság.
66
Bizonyos Európai Fogyasztói Központokban a szolgáltatási irányelv szerinti ügyintézési pont működik, ezek tevé -
kenységeit azonban elkülönítik az Európai Fogyasztói Központok tevékenységeitől. Utóbbiak az Európai Bizottság 
és a tagállamok által társfinanszírozott struktúrák, melyek a fogyasztóknak nyújtanak segítséget a határon átnyúló 
vásárlásokkal kapcsolatos problémák esetében.
67
Uniós szinten brosúrákat adtak ki, hogy a fogyasztók tájékozottabbak legyenek, pl. a „Szolgáltatások vásárlása 
EU-szerte” címűt3, melyek világosan tájékoztatják a fogyasztókat a jogaikról. A tudatosítást célzó legfontosabb 
erőfeszítéseket azonban nemzeti szinten kell hozni, hogy figyelembe lehessen venni a különböző tagállamokban 
a polgárok tájékoztatási igényeit.
Az Európai Fogyasztói Központok által jelentett, a 20. cikkel kapcsolatos 222 panasz csupán a fogyasztók összes 
panaszának egy részcsoportja, mivel nem mindegyik panaszt az Európai Fogyasztói Központoknak jelentik, hanem 
nemzeti hatóságoknak, fogyasztóvédelmi szervezeteknek vagy a Bizottságnak (pl. kb. 1000 panaszt jelentettek be 
az Európa Önökért Tanácsadó Szolgálatnak, Europe Direct).
75
A Bizottság 2012-es iránymutatása nem volt eredményes abban, hogy jogbiztonságot nyújtson a kereskedőknek és 
a fogyasztóknak, és hogy tisztázza a 20. cikk (2) bekezdésének rendelkezéseit. Ezért az említett elvek érvényesítése 
további fellépéseket igényel, és konkrét szabályokat kell kidolgozni a piaci résztvevők nemzetiségén vagy lakó -
helyén alapuló megkülönböztetés ellen. A Bizottság az egységes piaci stratégiában bejelentette, hogy jogalkotási 
intézkedéseket fog hozni a fogyasztók nemzetiségén vagy lakóhelyén alapuló indokolatlan megkülönböztetés ellen 
a szolgáltatások igénybevétele, az árak és más értékesítési feltételek tekintetében. Ebbe beletartozik az objektív és 
igazolható alapokat nélkülöző, lakóhely szerinti megkülönböztetés egyes formáinak azonosítása és tilalma.
76
Az ellenőrző kampányok (sweep) a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló 2004/2006/EK rendelet 9. cikke 
szerint történnek. A rendelet mellékletben sorolja fel az érintett anyagi jogot. A szolgáltatási irányelv jelenleg nem 
szerepel ebben a mellékletben, ezért nem végezhetők ellenőrző kampányok annak vizsgálatára, hogy a vállalko -
zások betartják-e ezen irányelvnek a fogyasztókkal kapcsolatos rendelkezéseit (azaz a 20. cikk rendelkezéseit). Az 
egységes piaci stratégia kontextusában a cél a 20. cikk hozzáadása a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló 
rendelet mellékletéhez. Ez azt jelenti, hogy vonatkozni fog rá a rendelet összes rendelkezése: nemcsak az ellenőrző 
kampányokra vonatkozó rendelkezések (9. cikk), de az olyan általános rendelkezések is, mint a kölcsönös jogsegély 
iránti megkeresések (6., 7. és 8. cikk).
3 http://bookshop.europa.eu/en/buying-services-everywhere-in-the-eu-pbKM0414646/?CatalogCategoryID=X0gKABstUGQAAAEjwZAY4e5L
A	Bizottság	válasza	 53
77
A külső értékelés valóban ajánlja az ellenőrző kampányok hatókörének kibővítését, mivel ezek hatékony jogérvé -
nyesítő eszközök. Ezt figyelembe vették a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet felülvizsgálata során, 
mivel a javasolandó intézkedések egyike az olyan koordinált (a rendelet 9. cikke szerinti) intézkedések hatékonysá -
gának növelése lesz, mint az ellenőrző kampányok. A külső értékelés egyértelműen megkülönbözteti a fogyasztó -
védelmi együttműködés jelenlegi keretét és az együttműködési mechanizmusainak megerősítéséhez és a mel -
léklete hatályának kiterjesztéséhez szükséges intézkedéseket. Mivel a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló 
rendelet melléklete jelenleg nem tartalmaz rendelkezéseket a szolgáltatási irányelvből, nincs a szolgáltatási irány -
elvvel kapcsolatos ellenőrző kampányokra vonatkozó ajánlás.
A melléklet hatályát illetően a külső értékelés nem javasolja, hogy a Számvevőszék által ismertetett és a külső érté -
kelési jelentésből átvett okokból a szolgáltatási irányelv egészét vegyék figyelembe. A fogyasztóvédelmi együtt -
működésről szóló rendelet felülvizsgálatának elkészítése során azonban figyelembe vették ennek az irányelvnek 
a fontos, határon átnyúló dimenzióját vizsgáló külső értékelés eredményeit, és a Bizottság csak a 20. cikk belefogla -
lását javasolja (lásd a Bizottság 76. bekezdésre adott válaszát).
82
A szolgáltatási irányelvvel kapcsolatos végrehajtási kérdések gyakran a szabályozással, és nem a hivatali kötelezett -
ségszegéssel kapcsolatos strukturális problémák. Ennek fényében az egységes piaci stratégia a SOLVIT megerősíté -
séről rendelkezik, hogy képes legyen inkább a strukturális problémák, valamint a nem szükségszerűen határokon 
átnyúló dimenzióval bíró problémák kezelésére.
83
A Bizottság a következők révén támogatja a SOLVIT működését:
a) rendszeres képzéseket és hálózati eseményeket szervez a nemzeti SOLVIT-központokkal együttműködésben;
b) megszövegezi és naprakészen tartja a SOLVIT ügykezelési kézikönyvét a nemzeti SOLVIT-központokkal 
együttműködésben;
c) segítséget nyújt az ügyek kezelésében a SOLVIT-központok erre irányuló kérése esetén. Bonyolult ügyekben ez 
informális jogi tanácsadást is magában foglalhat;
d) kezeli és karbantartja a SOLVIT-adatbázist és a kérelmek benyújtására szolgáló nyilvános elektronikus felületet, 
valamint képzések és ismertető anyagok révén elősegíti az adatbázis SOLVIT-központok általi használatát;
e) nyomon követi a SOLVIT-központok tevékenységének minőségét és az általuk kezelt ügyeket;
f) a panaszkezelés és a SOLVIT jó érthetőségének biztosítása;
g) kérésükre tájékoztatja a SOLVIT-központokat arról, hogyan járt el a Bizottság azokban az esetekben, amikor a meg -
oldatlan ügyek kapcsán a kérelmező panaszt nyújtott be a Bizottsághoz.
89
Az EU Pilot elsősorban egy olyan eszköz, amelynek célja a jogszabályok tagállamok általi betartásának biztosítása 
és a kötelezettségszegési eljárás megindításának elkerülése. Ez alapos elemzést és folyamatos párbeszédet tesz 
szükségessé.
A	Bizottság	válasza	 54
90
A 16,6 hónap az első panasz nyilvántartásba vételétől eltelt időtartam. Ezért egy EU Pilot ügy feldolgozása átlagosan 
11 hónapig tart.
4.	háttérmagyarázat –	Példák	az	EU	Pilot	eljárás	késedelmeire
A Bizottság 2012 novemberében EU Pilot eljárást indított és 2013 októberében hivatalos értesítő levelet küldött (a 
kötelezettségszegési eljárás első lépése). Így az EU Pilot eljárás csupán 11 hónapig tartott.
A Bizottság a harmadik eljárást 2012 márciusában indította és 2013 májusában zárta le, az ügy kötelezettségszegési 
eljárás keretében folytatódott. Az EU Pilot eljárást rövid késéssel zárták le, ennek oka az volt, hogy a Bizottság 2013 
februárjában kiegészítő információkat kért.
93
Az EU Pilot olyan rendszer, amelyen keresztül a Bizottság és a tagállamok már a korai szakaszban megvitatják az 
uniós jog lehetséges megsértéseit. Az EU Pilot a Bizottság és az érintett tagállam közötti nem hivatalos, de struktu -
rált párbeszéd szakasza, melynek célja a gyors megoldáskeresés a hivatalos kötelezettségszegési eljárások el  kerü -
lése érdekében. Amennyiben ez a kétoldalú párbeszéd kielégítő eredményt hoz, úgy az EU Pilot ügyet lezárják. Ha 
azonban ezzel szemben az uniós jog lehetséges megsértésére derül fény és a korai szakaszban nem lehet meg -
oldást találni, úgy a Bizottság kötelezettségszegési eljárást indíthat (a tagállamnak hivatalos értesítő levelet küld). 
A párbeszédre a bizalmasság az irányadó. A Bizottság nem hozza nyilvánosságra, hogy valamely konkrét ügyben 
folyamatban van/volt EU Pilot eljárás egy adott tagállammal szemben. A Bizottság és a tagállamok kijelölt fóru -
mokon megosztják egymással az uniós jog alkalmazásával kapcsolatos bevált gyakorlatokat, ideértve az EU Pilot 
működését is. A Bizottság közzétesz információt kötelezettségszegési ügyekről, vagyis olyan ügyekről, ahol a Bizott -
ság hivatalos értesítő levél megküldésével hivatalos eljárást indított uniós jog megsértése miatt. Miután elindí -
totta a kötelezettségszegési eljárást és megküldte a hivatalos értesítő levelet, a Bizottság közzéteszi az ügy címét 
és számát ( http://ec.europa.eu/atwork/applying-eu-law/infringements-proceedings/infringement_decisions/? -
lang_code=en ). Ugyanez vonatkozik az indokolással ellátott véleményre, ebben az esetben a Bizottság rövid sajtó -
közleményt is közzétesz. Amennyiben az ügy Bíróság elé kerül, a Bizottság részletesebb sajtóközleményt tesz közzé. 
A Bizottság az EU Pilot rendszerrel kapcsolatos összesített információkat az uniós jog alkalmazásának ellen  őrzéséről 
szóló éves jelentésben teszi közzé (COM(2015) 329). Ha a Bizottság valamelyik EU Pilot üggyel kapcsolatban konk -
rét információt tenne közzé, úgy azzal megsértené a tagállamokkal szembeni, kötelezettségszegési eljárás elindí -
tása előtti titoktartási kötelezettségét (ami alááshatja a nemzeti hatóságok bizalmát az adott, illetve egyéb ügyek 
kapcsán). A folyamatban lévő EU Pilot vizsgálatok Bizottság általi bizalmas kezelését megerősítette az Európai Unió 
Bírósága (Petrie-ítélet [T-191/99. sz. ügy], Spirlea-ítélet [T-306/12. sz. ügy], ClientEarth kontra Bizottság [T-424/14. sz. 
és T-425/14. sz. ügy]).
Az előbbiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy jelenlegi terjesztéspolitikája megfelelő egyensúlyt teremt az uniós 
jog alkalmazásával kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztásának szükségessége és a Bizottság tagállamokkal 
szembeni titoktartási kötelezettsége között. A Bizottság mérlegeli az EU Pilot-ra vonatkozó, összesített információ 
terjesztésének legjobb módjait.
A	Bizottság	válasza	 55
97
A Bizottság 2015 első felében számos kötelezettségszegési eljárást indított olyan esetekben, amelyeknél értékelni 
kellett valamely nemzeti intézkedés arányosságát. Pl. a Bizottság a jogi forma és részesedések vagy díjszabások 
terén 8 kötelezettségszegési eljárást indított (a szolgáltatási irányelv 15. cikkében említett feltételes kötelezettsé -
gekkel kapcsolatban). Számos eljárás indult továbbá (a szolgáltatási irányelv 15. cikke szerinti) mennyiségi vagy terü -
leti korlátozások alapján és a 20. cikk (2) bekezdése alapján (megkülönböztetés tilalma a szolgáltatás igénybevételét 
illetően). A Bizottság 2015 második felében 10 EU Pilot eljárást indított a szolgáltatási irányelv egyablakos ügyinté -
zési pontokról szóló 8. cikkének megsértése miatt, ezek keretében ismét szükség volt az arányosság értékelésére. 
Amikor a Bizottság egy tagállamot a Bíróság elé visz, a Bizottságnak kell bizonyítania az uniós jog megsértését és 
azt is, hogy a tagállamoknak lehetőséget adott arra, hogy bármilyen bírósági eljárást megelőzően ismertethessék 
érveiket. Amennyiben a Bizottság nem nyújt be ilyen bizonyítékokat, akkor a Bíróság jogosult a Bizottság ellen ítélni 
oly módon, hogy kijelenti, hogy a kereset nem befogadható vagy nem megalapozott.
98
A zéró tolerancia politikát közvetlenül a kölcsönös értékelést követően dolgozták ki a feltétel nélküli kötele -
zettségek megerősítésére. Utóbbiak olyan kötelezettségek, amelyek esetében nem kell értékelni az arányossá -
got. A szolgáltatási irányelv végrehajtásának kezdetekor a Bizottság ezeket a kötelezettségeket prioritásként 
kezelte. Ugyan  akkor, ahogy az a Bizottság 97. bekezdésére adott válaszában szerepel, a Bizottság ezt követően 
kötelezettség  szegési eljárásokat indított indokolatlan előírások miatt.
99
A Bizottság kilencnél jóval több eljárást indított azért, mert a tagállami jogszabályok nem feleltek meg az uniós 
jognak, és kilenc kötelezettségszegési eljárást indított a zéró tolerancia politika alapján, ami azt jelenti, hogy 
a szolgáltatási irányelv bizonyos intézkedései esetében – melyeket a Bizottság feltétel nélküli kötelezettségekként 
azonosíthat – a tagállamok ellen nem indít kötelezettségszegési eljárást, ha a tagállami jogszabályok nem feleltek 
meg az uniós jognak. A zéró tolerancia politika akkor érvényesül, ha nem kerül sor a tagállamokkal szemben köte -
lezettségszegési eljárásokra. A Bizottság ugyanakkor 9 kötelezettségszegési eljárást és kb. 40 vizsgálatot indított. 
A 9 kötelezettségszegési eljárás ezért jó eredménynek tekinthető, mivel a többi ügyet a vizsgálat előző szakaszai -
ban megoldották. Figyelembe kell venni, hogy a Bizottság a zéró tolerancia keretében indított eljárásokat a 2012-
es végrehajtási csomagra épülő, a nemzeti akadályokról szóló jelentésre alapozta. E jelentés átvilágítását követően 
a Bizottság meghatározta azokat a feltétel nélküli kötelezettségeket, amelyeket a tagállamok nem teljesítettek. 
A 40 folyamatban levő vizsgálat ennek az eredménye.
100
A Bizottság megerősíti, hogy kötelezettségszegési eljárás esetében a megcélzott időtartam 18 hónap volt, a szol -
gáltatási irányelvvel kapcsolatos ügyek pedig átlagosan 19,6 hónapig tartottak. Az ügyek között politikailag igen 
érzékenyek is vannak. A szolgáltatási irányelvvel kapcsolatos eljárások időtartama nem éri el a más belső piaci irány -
elvekkel kapcsolatos eljárások átlagos időtartamát.
101
Ahogy az a Bizottság 99. bekezdésre adott válaszában szerepel, az ún. „meg nem felelési” ügyek a Bizottság saját 
kezdeményezésére indított zéró tolerancia ügyek.
A	Bizottság	válasza	 56
104
A szolgáltatási irányelvvel kapcsolatos kötelezettségszegési eljárások időtartama nem éri el az átlagos időtarta -
mot. Továbbá a Bizottság úgy véli, hogy a tagállami jogszabályok változásai nem kizárólag a kötelezettségszegési 
eljárások megindításának következményei: az EU Pilot bevezetése óta sok ügyet az előtt megoldottak, hogy kötele -
zettségszegési eljárást kellett volna indítani. Az EU Pilot sikere indokolja, hogy jóval csökkent a kötelezettségszegési 
eljárások, valamint az azt követően Bíróság elé kerülő ügyek száma. Ami a rendelkezésre álló dokumentumokat illeti, 
a Bizottság honlapján nyilvánosan hozzáférhetők a kötelezettségszegési ügyekben hozott bizottsági határozatok. 
Továbbá, a Bizottság uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló éves jelentése teljes áttekintést nyújt a Bizottság 
előző évi kötelezettségszegési eljárásairól. Ahogy azt a Bíróság elismerte, az említett eljárások alatt biztosítani kell 
a Bizottság és az érintett tagállam közötti kölcsönös bizalmat. Ezt a megközelítést követik a dokumentumokhoz való 
hozzáférés iránti kérelmek esetében is (lásd a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK 
rendelet 4. cikkének (2) bekezdését). Ugyanakkor az ítélkezési gyakorlatnak megfelelően, mihelyst lezárul a vizsgá -
lat, és amennyiben az nem kapcsolódik más folyamatban levő vizsgálatokhoz, a Bizottság már nem alkalmaz ilyen 
általános vélelmet, és minden egyes kérelmet megvizsgál, hogy biztosíthassa az 1049/2001/EK rendelet szerint 
a lehető legszélesebb körű hozzáférést.
6.	háttérmagyarázat –	A Bíróság	elé	vitt	kötelezettségszegési	eljárás
Ahogy az az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 2014-es éves jelentésben4 szerepel, a kötelezettség -
szegési eljárások számának általános csökkenése kapcsolatba hozható azzal, hogy 2010 óta jelentősen megnőtt az 
EUMSZ 267. cikke szerinti előzetes döntések száma. A Bíróság a nemzeti jogszabályok uniós jognak való megfelelő -
ség kérdéseivel 2010 óta az EUMSZ 267. cikke alapján meghozott ítéletei körülbelül felében foglalkozott, és számos 
ügyben megállapította a meg nem felelést. Bár az előzetes döntések nem azonosak a kötelezettségszegési ügyek -
ben hozott ítéletekkel, a Bizottság ezek segítségével kiegészítő lehetőséget kap a nemzeti jogalkotásból vagy annak 
alkalmazásából fakadó uniós jogsértések szisztematikusabb orvosolására.
A főtanácsnok 2015 szeptemberében adott véleményt.
107
A szolgáltatási irányelv által lefedett területet célzó jogérvényesítési stratégia különböző eszközökre épül: kötele -
zettségszegések, vállalati társadalmi felelősségvállalás (CSR) és a tagállamokkal folytatott párbeszéd. A Bizottságnak 
az intézkedései során mérlegelnie kell az összes különböző eszközt. A Bizottság 2007 óta ezek prioritásait jogérvé -
nyesítő intézkedésekkel határozta meg, saját prioritásait pedig a 2012-es közleményben. E prioritások megvalósítása 
érdekében intézkedéseket hoztak, figyelembe véve a Bizottság „Szerződés őre” kötelezettségét. Az egységes piaci 
stratégia keretében részletesebb, prioritásalapú szakpolitika kerül kidolgozásra.
108
Az európai szemeszter keretében kiadott országspecifikus ajánlások olyan kérdésekhez és problémákhoz kapcso -
lódnak, melyeket a tagállamok és a Bizottság között, valamint a Tanács szintjén is elemeztek és megvitattak. Ezért 
erősebb a politikai felelősségvállalás. A kötelezettségszegési eljárásoknak politikai hatásai is lehetnek.
110
Lásd a Bizottság 108. bekezdésre adott válaszát.
4 COM(2015) 329 final.
A	Bizottság	válasza	 57
Következtetések 	és	ajánlások
111
A Bizottság, ahol az szükséges, jogi eljárásokat folytat. A Bizottság azonosította a kiemelt ágazatokat és azok tekin -
tetében intézkedéseket hozott.
Az irányelv nagyrészt arra épül, hogy a tagállamoknak eseti alapon értékelniük kell az arányosságot, amit a Bizott -
ságnak figyelembe kell vennie. (Pl. a 15. és a 39. cikk előírja a tagállamoknak bizonyos követelmények értékelését.) 
Az intézkedésekről ezért nem a bizalom foka alapján, hanem a jogalap szerint döntenek. A bírósági eljárás hosszú -
sága sohasem jelentett elrettentő tényezőt a kötelezettségszegési eljárások megindítását illetően. Az irányelvben 
szereplő, feltétel nélküli kötelezettségeket illetően a Bizottság azonnal reagált és saját kezdeményezésű vizsgálato -
kat indított, nagyrészt változatlan számban. Az évi átlagos 80 EU Pilot eljárásból a Bizottság saját kezdeményezésre 
több mint 30 eljárást indít.
112
A kézikönyvet 7 hónappal a szolgáltatási irányelv elfogadása után és 29 hónappal az átültetési határidő előtt tették 
közzé. A kézikönyv közzététele előtt átfogó konzultációkra és megbeszélésekre került sor a tagállamokkal, így a tag -
államok már előzőleg ismerték annak tartalmát. A kézikönyv megfelelő konzultáció nélküli közzététele nagyobb 
problémát jelentett volna a közzététel kisebb késésénél.
1.	ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A 2015. május 19-én elfogadott, minőségi jogalkotást célzó csomag meghatározza 
annak keretét, amellyel az uniós jog egyszerűsíthető és hatékonyabbá tehető. A Bizottság az uniós jog végrehajtá -
sában a jogszabályok betartását elősegítő eszközök széles tárházával segíti a tagállamokat (a jelentős jogalkotási 
kezdeményezések esetében végrehajtási tervek, hálózatok, továbbá szakértői bizottsági ülések és iránymutatások 
révén). A Bizottság úgy véli, hogy az útmutató elkészítése nem ütközhet az Európai Parlament és a Tanács közötti, új 
jogszabállyal kapcsolatos megállapodáshoz vezető politikai folyamattal.
113
A Bizottság a szolgáltatási irányelv végrehajtásáról szóló 2012-es közleményében határozta meg a prioritásait5. 
A Bizottság a közleményében kijelenti, hogy a jogérvényesítésre összpontosít, de nem ez az egyetlen tevékenységi 
területe. A Bizottság azonosította a kiemelt ágazatokat is és intézkedéseket határozott meg a következő évekre, 
ideértve az európai kiskereskedelmi cselekvési tervet, a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv megrefor -
málását és a jogi formára és részesedésre vonatkozó követelményekről végzett szakértői felülvizsgálatot. Az Európai 
Tanács üdvözölte ezeket az intézkedéseket a 2013. október 23-i következtetéseiben. Ahogy azt az Európai Tanács 
hangsúlyozta, a tagállamoknak is szerepe van a szolgáltatási irányelv végrehajtásában.
A teljesítmény-ellenőrzéseknek nem volt célja a szolgáltatási irányelvvel összeegyeztethetetlen akadályok azonosí -
tása. Ehelyett az uniós jog különböző részei közötti lehetséges ellentmondásokra összpontosítottak, azok megelő -
zése érdekében. A teljesítmény-ellenőrzéseket követően 2013-ban módosították a szakmai képesítések elismerésé -
ről szóló irányelvet (ehhez lásd a COM(2011) 883 végleges eredeti javaslat 4.11. szakaszát és a 2011-es COM(2011) 20 
bizottsági közlemény 4.2. szakaszát), a szervezett utazási formákról szóló irányelv módosításáról 2015-ben született 
megállapodás (lásd a COM(2013) 512 eredeti bizottsági javaslat 1.4. szakaszát).
5 http://ec.europa.eu/growth/single-market/services/services-directive/implementation/evaluation/index_en.htm
A	Bizottság	válasza	 58
2.	ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság a 2012-es közleményben meghatározta a prioritásait és ezeket nyomon 
követte. A 2012 júniusi közleményében felszólította a tagállamokat, hogy a szolgáltatások területén vezessenek 
be ambiciózusabb reformokat. Ezen felszólítását alátámasztotta az európai szemeszter kontextusában közzétett 
országspecifikus ajánlásokkal.
114
A 2012-es tanulmány ( http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2012/pdf/ecp_456_
en.pdf ) a szolgáltatási ágazatokban fennálló akadályokat vizsgáló, két különböző időpontban elvégzett értékelésre 
épült: az irányelv bevezetése előtt és a bevezetése után (2011 végén). A kiszámított hatások ezért nem elméleti 
előzetes becsléseken alapultak, hanem a valóban elvégzett nemzeti reformokon. Az akadályok eltávolításának 
gazdasági hatását szemléltető rugalmassági számítások az akkoriban rendelkezésre álló gazdasági adatok országok 
közötti összehasonlításán alapultak. Ez azonban nem jelenti azt, hogy ezek a rugalmasságok pontatlanok vagy nem 
megbízhatóak lennének.
A Bizottság aktualizálta ezt a tanulmányt a 2012–2014 között végrehajtott nemzeti reformok tekintetében (elérhető 
a következő weboldalon: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/13327/attachments/1/translations/en/renditi -
ons/native ). Ezenkívül a közelmúltban részletesebb értékelések is készültek az üzleti szolgáltatások és a kiskereske -
delem kiemelt ágazataiban még meglévő akadályokról és a felszámolásukban rejlő gazdasági potenciálról. Ezeket 
az egységes piaci stratégiáról szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumban tették közzé (lásd a 2.3. és a 2.4. 
szakaszt: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/13405/attachments/1/translations/en/renditions/native ).
3.	ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság 2015. május 19-én elfogadta a minőségi jogalkotást célzó csomagot, 
hogy biztosíthassa az intézkedései eredményességét. A minőségi jogalkotást célzó csomag iránymutatást is tartal -
maz a hatásvizsgálatok elvégzésére vonatkozóan. Hatásvizsgálataiban a Bizottság elemzi, hogy a javasolt intézkedé -
sek milyen lehetséges gazdasági, társadalmi és környezeti következményekkel járhatnak. A Bizottság követi az ilyen 
iránymutatásokat.
115
A Bizottság a továbbiakban is támogatni fogja a tagállamokat azáltal, hogy iránymutatást nyújt és ajánlásokat tesz 
a bevált gyakorlatok alapján.
116
A Bizottság azon dolgozik, hogy növelje az egyablakos ügyintézési pontokhoz való hozzáférést, pl. az Európa Önö -
kért üzleti portállal. A Bizottság a COSME-program keretében javasolta az egyablakos ügyintézési pontokat hatá -
rokon átnyúlóan tudatosító projektek finanszírozását, különös tekintettel az online tevékenységekre összpontosító 
projektekre.
4.	ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást. Bár az ajánlást a tagállamoknak címezték, a Bizottság a továbbiakban is támogatni 
fogja a tagállamokat azáltal, hogy iránymutatást nyújt és ajánlásokat tesz a bevált gyakorlatok alapján.
A	Bizottság	válasza	 59
117
Az IMI-rendszeren keresztül megküldött értesítések – különösen pedig a szolgáltatási irányelvben a nemzeti jog -
szabályok arányossága tekintetében előírt értékelések – érthetősége és minősége az értesítést küldő tagállamtól 
függ. Az értesítések értékelésének megkönnyítése érdekében a Bizottság valamennyi tagállam számára angol 
nyelvű fordítást biztosít és rendelkezésre bocsátja az IMI-rendszerben.
A Bizottság szolgálatai a tagállamok által az IMI-rendszerben megküldött összes értesítést értékelik. Amennyiben 
a nemzeti előírások értékelése kérdéseket vet fel a szolgáltatási irányelv betartásával kapcsolatban, a Bizottság szol -
gálatai észrevételeket küldenek ez érintett tagállamnak az IMI-rendszeren keresztül.
Megemlítendő, hogy mivel a szolgáltatási irányelv szerint nincs kötelezettség az intézkedéstervezetekről szóló érte -
sítésre, az esetek többségében már elfogadták az értesítésben szereplő intézkedéseket. Ebben a kontextusban az 
ilyen intézkedések elleni fellépésben a Bizottság egyetlen hatékony eszköze a kötelezettségszegési eljárás, jóllehet 
a Bizottság fellépése hatékonyabb lenne a tervezet szakaszában.
5.	ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
118
A Bizottság jelenleg nem rendelkezik olyan eszközökkel, amelyekkel jobban használhatná a fogyasztóvédelmi 
együttműködésről szóló rendeletet. Ezt a rendeletet módosítani kell, hogy használható legyen a szolgáltatási irány -
elv 20. cikkének érvényre juttatásához.
6.	ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
119
Az EU Pilot olyan rendszer, amelyben a Bizottság és a tagállamok megvitatják az uniós jog lehetséges megsértéseit 
az uniós vívmányok helytelen átültetését vagy rossz alkalmazását illetően. Az EU Pilot ügyet lezárják, ha a tag -
állammal folytatott megbeszélések kielégítő eredménnyel járnak. Az ügy kötelezettségszegési eljáráshoz vezethet 
(a Bizottság hivatalos értesítő levelet küld a tagállamnak), ha a Bizottság megállapítja, hogy a tagállam uniós jogot 
sértett. Az EU Pilot nem olyan eszköz, amely egyedi esetekre kínál megoldást, hanem az uniós jogszabályok alkal -
mazásának általános kérdéseivel foglalkozik.
A	Bizottság	válasza	 60
7.	ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlás első részét. A Bizottság elkötelezett amellett, hogy a lehető legjobban lerövidítse az 
uniós jog állítólagos megsértésének EU Pilot keretében történő kivizsgálásához szükséges időt. Az ajánlás második 
részét illetően, a Bizottság nem hozza nyilvánosságra, hogy valamely konkrét ügyben folyamatban van EU Pilot 
eljárás egy adott tagállammal szemben. A Bizottság és a tagállamok kijelölt fórumokon megosztják egymással az 
uniós jog alkalmazásával kapcsolatos bevált gyakorlatokat, ideértve az EU Pilot működését is. A Bizottság az EU Pilot 
rendszerrel kapcsolatos összesített információkat az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló éves jelentés -
ben teszi közzé (COM(2015) 329). Ha a Bizottság valamelyik EU Pilot üggyel kapcsolatban konkrét információt tenne 
közzé, úgy azzal megsértené a tagállamokkal szembeni, kötelezettségszegési eljárás elindítása előtti titoktartási 
kötelezettségét (ami alááshatja a nemzeti hatóságok bizalmát az adott, illetve egyéb ügyek kapcsán). A folyamatban 
lévő EU Pilot vizsgálatok Bizottság általi bizalmas kezelését megerősítette az Európai Unió Bírósága (Petrie-ítélet 
[T-191/99. sz. ügy], Spirlea-ítélet [T-306/12. sz. ügy], ClientEarth kontra Bizottság [T-424/14. sz. és T-425/14. sz. ügy]). 
Ezeket az ítéleteket a dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmek kapcsán hozták.
Az előbbiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy jelenlegi terjesztéspolitikája megfelelő egyensúlyt teremt az uniós 
jog alkalmazásával kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztásának szükségessége és a Bizottság tagállamokkal 
szembeni titoktartási kötelezettsége között. A Bizottság mérlegeli az EU Pilot-ra vonatkozó, összesített információ 
terjesztésének legjobb módjait.
120
Az irányelv által lefedett területet célzó jogérvényesítési stratégia különböző eszközökre épül: kötelezettségszegé -
sek, CSR és a tagállamokkal folytatott párbeszéd. A Bizottságnak az intézkedései során mérlegelnie kell az összes 
különböző eszközt. A Bizottság 2007 óta ezek prioritásait jogérvényesítő intézkedésekkel határozta meg, saját prio -
ritásait pedig a 2012-es közleményben. E prioritások megvalósítása érdekében intézkedéseket hoztak, figyelembe 
véve a Bizottság „Szerződés őre” kötelezettségét.
8.	ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság szerint a kötelezettségszegési eljárás célja, hogy az uniós jog meg -
sértését már a lehető legkorábbi szakaszban megszüntesse és biztosítsa az uniós jog betartását, és arra törekszik, 
hogy ezt a célt a lehető legrövidebb időn belül elérje. E cél elérésének legeredményesebb módja azonban nem 
mindig tart lépést a kötelezettségszegési eljárással, ugyanis ha a kötelezettségszegési eljárást az adott körülmények 
figyelembevétele nélkül indítják el, annak kontraproduktív eredményei lehetnek.
Az EU Pilot bevezetése óta látványosan csökkent a kötelezettségszegési eljárások, és ezáltal a Bíróság elé kerülő 
ügyek száma, mivel a megoldásokat gyakran az EU Pilot keretében találják meg. A Bizottság politikájának elsődleges 
célja meggyőzni a tagállamokat arról, hogy hozzanak intézkedéseket a kötelezettségszegési kérdések megoldására.
HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díjfizetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
A szolgáltatások piacát illetően széles körben elismert 
tény, hogy az Unión belüli kereskedelem tekintetében 
még nem tudja kihasználni teljes potenciálját. 
A szolgáltatási irányelv célja, hogy csökkentse mind 
a szolgáltatók, mind a szolgáltatásokat igénybe vevők 
előtt álló jogi és adminisztratív akadályokat. Ennek 
ellenére még a 2009-es végrehajtási határidő után néhány 
évvel is fennállnak indokolatlan, az egységes szolgáltatási 
piacot gátló akadályok. Ellenőrzésünk szerint a Bizottság 
ugyan sikeresen állapította meg, hogy milyen problémák 
állnak fenn a tagállamokban, ám bizonyos fajta 
akadályokkal nem nézett szembe kellően, és a meghozott 
intézkedések révén nem ért el elég gyors eredményeket. 
A szolgáltatók és a fogyasztók továbbra is hátrányt 
szenvednek, mert még mindig nem tudnak az irányelv 
által célul kitűzött szinten hozzáférni az egységes 
szolgáltatási piachoz.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK