Kérdések és válaszok — Megkövetelhet-e az ajánlatkérő szerv a szerződés teljesítésének helyén fennálló jogi követelményeken túlmutató munkaügyi, szociális és környezetvédelmi normákat? Igen, az ajánlatkérő szerv meghatározhat ilyen követelményeket, amennyiben ezek megkülönböztetéstől mentesek, kapcsolódnak a szerződés tárgyához és összhangban állnak az uniós joggal. — Tisztességtelen-e megkövetelni az ajánlattevőktől, hogy eleget tegyenek a saját jogi kötelezettségeiket messze meghaladó munkaügyi, szociális és környezetvédelmi normáknak? Nem, a jogi kötelezettségek az ajánlattevő székhelye vagy az áruk előállítási helye szerint nagymértékben eltérhet. Versenytorzító hatása lehet, ha csak a helyi jogszabályoknak való megfelelést követelik meg. A valamennyi ajánlattevő esetében alkalmazandó testre szabott követelmények segítenek az egyenlő versenyfeltételek megteremtésében. — Hogyan készítsen elő az ajánlatkérő szerv egy olyan pályázatot, melyben minőségi kritériumokat is fel kíván használni? Az ajánlatkérő szerveknek először saját szükségleteik és a lehetséges megoldások felmérésével kell kezdeniük. Konzultálhatnak piaci szereplőkkel és más érdekelt felekkel is. Bármely hasznos eszköz alkalmazható, amennyiben az ajánlatkérő szerv átlátható marad és valamennyi potenciális ajánlattevőt egyenlő bánásmódban részesít. — A nagyszámú minőségi kritérium meghatározása és valamennyi ajánlattevő esetében való alkalmazása nem jelent kizárólag adminisztratív terhet? A minőségi követelmények meghatározása lehetővé teszi, hogy a beszerző fenntarthatóbb, társadalmilag felelősebb és innovatívabb termékekbe és szolgáltatásokba ruházzon be, valamint a polgárok érdekében biztosítsa a tisztességes versenyt. Az ajánlatkérő szervre hárul annak eldöntése, hogy a kívánt eredmény elérése érdekében mi a közpénzek elköltésének leghatékonyabb módja. E rugalmasság bizonyos kötelezettségekkel jár, például a megfelelő nyomon követés biztosítása tekintetében. — Hogyan illeszthetők be a minőségi és fenntarthatósági kritériumok a pályázati dokumentumokba? Az ajánlatkérő szervek nagy fokú rugalmasságot élveznek e téren. Az ilyen megfontolásokat beilleszthetik a kiválasztási szempontokba, a műszaki leírásokba, az odaítélési szempontokba és a szerződésteljesítési kikötésekbe is, amennyiben ezek a szerződés tárgyához kapcsolódnak. Ezeknek egyértelműen meghatározottnak és objektívnek kell lenniük, valamint nem tehetnek különbséget a potenciális ajánlattevők között, hogy egyenlő versenyfeltételeket tudjanak teremteni, ahol az ajánlattevők ugyanazon magas minőségi szabványok alapján tudnak versenyezni. — A környezetvédelmi, szociális és munkaügyi követelmények megsértése vezethet-e az ajánlattevő kizárásához? Igen, az ajánlatkérő szervek kizárhatják azt az ajánlattevőt, amely nem felel meg az alkalmazandó környezetvédelmi, szociális és munkaügyi követelményeknek. — Képesek-e az ajánlatkérő szervek igazolni az ajánlattevők és árukra vonatkozó jogi és személyre szabott feltételeknek való megfelelést? Az ajánlatkérő szerveknek számtalan lehetőségük van az ilyen feltételek igazolására. Bekérhetnek például jelentéseket az ajánlattevőtől vagy független minőség-ellenőrzési szervektől vagy nem kormányzati szervektől. — Joguk van-e a világ minden részéről érkező gazdasági szereplőknek az uniós beszerzési piacokhoz való hozzáférésre? Nem, kizárólag a többoldalú és kétoldalú kereskedelmi megállapodások hatálya alatt álló gazdasági szereplőknek van biztos hozzáférésük az uniós beszerzési piacokhoz. — Mit tegyen az ajánlatkérő szerv, ha gyanúja szerint a harmadik országbeli ajánlattevő által kínált ár túlontúl alacsony? Lehetséges további vizsgálatok elvégzése? Igen, nemcsak, hogy lehetséges, hanem tanácsos is tovább vizsgálódni annak érdekében, hogy az ajánlatkérő szerv biztosítani tudja az ajánlat megbízhatóságát, valamint a pályázat összes résztvevője közti egyenlő versenyfeltételeket. — Milyen információkat lehet kérni annak ellenőrzésére, hogy az ajánlat kirívóan alacsony összegű-e? Bármely olyan információ bekérhető, mely az ajánlat életképességének értékelését elősegítheti. — Mikor kell egy ajánlatot kirívóan alacsonyan összege miatt elutasítani? Az ajánlat elutasítható, ha az ajánlatkérő szervet nem győzte meg az ajánlattevő magyarázata.