INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

Amint azt a 2018. februári, „Az Európai Unió új, korszerű többéves pénzügyi kerete a 2020 utáni prioritások megvalósításának hatékony szolgálatában” című bizottsági közlemény is kifejti, az Unió jogközösség és értékei létezésének alapját jelentik. Ezek az értékek áthatják teljes jogi és intézményi struktúráját, szakpolitikáit és programjait, következésképpen azok tiszteletben tartását valamennyi uniós szakpolitikával összefüggésben biztosítani kell. Ez az uniós költségvetésre is vonatkozik, mivel az alapvető értékek tiszteletben tartása elengedhetetlen feltétele a helyes és eredményes pénzgazdálkodásnak és a hatékony uniós finanszírozásnak. A jogállamiság tiszteletben tartása nemcsak az európai polgárok és az üzleti kezdeményezések, hanem az innováció és a beruházások szempontjából is fontos. Az európai gazdaság ott virágzik igazán, ahol a jogi és intézményi keretek maradéktalanul összhangban vannak az Unió közös értékeivel.

Az uniós költségvetésben rejlő lehetőségeket csak akkor lehet maradéktalanul kiaknázni, ha a tagállamok gazdasági, szabályozási és közigazgatási környezete megfelelő. Már a jelenlegi hatályos többéves pénzügyi keret alapján is igazolniuk kell a tagállamoknak és a kedvezményezetteknek, hogy a pénzgazdálkodásra vonatkozó szabályozási keretük megfelelő, a vonatkozó uniós rendeletek végrehajtása szabályszerű, és létrehozták az uniós finanszírozás sikeres végrehajtásához szükséges közigazgatási és intézményi kapacitást. Emellett a szakpolitikai feltételesség elősegítheti a tagállamok közötti együttműködést azokon a területeken, ahol jelentős méretgazdaságossági előnyök vagy externáliák jelentkeznek. A 2014–2020-as többéves pénzügyi keretben új rendelkezések is bevezetésre kerültek, hogy elkerülhetők legyenek az olyan helyzetek, amikor a nem megfelelő gazdaság- és fiskális politikák veszélyeztetik az uniós finanszírozás hatékonyságát. A jogállamiság hatékony tiszteletben tartása előfeltétele annak, hogy az uniós kiadások a tagállamokban biztosan megfelelő védelemben részesüljenek. Amint azt a Bizottság 2014. évi „A jogállamiság megerősítésére irányuló új uniós keret” című közleménye kifejtette, a jogállamiság képezi minden korszerű alkotmányos demokrácia gerincét. A jogállamiság a tagállamok és az Unió közös alkotmányos hagyományaiból származó alapvető elvek egyike, és ekként az Unió alapját képező legfontosabb értékek egyike, amint azt az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikke, valamint a Szerződés és az Európai Unió Alapjogi Chartájának preambulumai is megerősítik. A jogállamiság biztosítja, hogy az állam intézkedései hatékony és megbízható jogi keretben valósuljanak meg, szükség esetén alaposan megvizsgálhassák ezeket és felléphessenek ellenük, valamint hatékony jogorvoslatra kerülhessen sor. Az uniós tagállamok eltérő alkotmányos és igazságszolgáltatási rendszerei elvben megfelelően vannak kialakítva a jogállamiság biztosításához, és beépített biztosítékokkal rendelkeznek ahhoz, hogy védelmet nyújtsanak a polgároknak a jogállamiságot érő bármely fenyegetéssel szemben. Ugyanakkor számos közelmúltbeli esemény általánossá vált hiányosságokat jelzett a fékek és egyensúlyok nemzeti rendszereiben, és ezek azt tanúsították, hogy az Európai Unióban súlyos és közös aggodalomra okot adó problémává válhat, ha nem tartják tiszteletben a jogállamiságot. Az eredmény egy, az intézményektől – például az Európai Parlamenttől – és a közvéleménytől származó egyértelmű kérés volt, hogy az EU tegyen lépéseket a jogállamiság védelme érdekében. Ilyen fellépésre került sor a rendelkezésre álló eszközökkel, és eredményeket értünk el. Figyelembe véve azonban a jogállamiság tiszteletben tartása, valamint az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bizalom és pénzügyi szolidaritás közötti kapcsolatot, továbbá azt, hogy az ellenőrzési mechanizmusok nem lehetnek hatékonyak az adminisztratív és jogi ellenőrzés, valamint jogsértés esetén a jogorvoslatok hatékony alkalmazásának támogatása nélkül, ezért a hatékony ellenőrzési rendszerek biztosítására irányuló, meglévő kötelezettségeket ki kell egészíteni a jogállamiság tiszteletben tartását biztosító intézkedésekkel. Annak érdekében, hogy az Unió pénzügyi érdekeit megvédhessük annak kockázatától, hogy a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált tagállami hiányosságok pénzügyi veszteséget okoznak, az Európai Uniónak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy ilyen esetekben megfelelő intézkedéseket fogadjon el. Ezt a Bizottság javaslatát követő tanácsi határozat alapján kell meghatározni. A határozatot a Tanács által elfogadottnak kell tekinteni, kivéve, ha a Tanács minősített többséggel úgy határoz, hogy a Bizottság általi elfogadását követő egy hónapon belül elutasítja a bizottsági javaslatot. Az Európai Parlamentet minden szakaszban teljes mértékben be kell vonni. Az intézkedéseket az átláthatóság és az arányosság elveinek maradéktalan tiszteletben tartása mellett kell elfogadni. Fontos továbbá biztosítani, hogy az intézkedések következményei kellő mértékben kapcsolódjanak a finanszírozás céljához. Ez rámutat annak szükségességére is, hogy a következmények az azonosított hiányosságokért felelős személyeknél álljanak be. Ennek megfelelően tükröznie kell azt a tényt, hogy az uniós finanszírozás egyéni kedvezményezettjei – például az Erasmus-hallgatók, a kutatók vagy a társadalmi szervezetek – nem tekinthetők felelősnek az ilyen jogsértésekért. E javaslat meghatározza az Unió költségvetésének védelméhez szükséges szabályokat a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált tagállami hiányosságok esetén. Az azonos jogalappal rendelkező költségvetési rendelet jövőbeli felülvizsgálata alkalmából abba integrálható lesz.

•Összhang a jelenlegi rendelkezésekkel

A javaslat az EUSZ 2. cikkével összhangban valamennyi tagállamban hozzájárul a jogállamiság tiszteletben tartásához, valamint az uniós költségvetés védelméhez.

•Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

Azáltal, hogy hozzájárul a jogállamiság tiszteletben tartásának biztosításához és az Unió költségvetésének megfelelő végrehajtásához, a javaslat valamennyi más uniós szakpolitikát támogat, különösen az uniós források felhasználásakor.

2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

•Jogalap

A javaslat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikke (1) bekezdésének a) pontján és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkén alapul.

•Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)