[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 24.2.2010

COM(2010) 62 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

A Bizottság véleménye Izland európai uniós tagság iránti kérelméről

{SEC(2010) 153}

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

A Bizottság véleménye Izland európai uniós tagság iránti kérelméről

A. BEVEZETÉS

A) Tagság iránti kérelem

Izland 2009. július 17-én nyújtotta be európai uniós tagság iránti kérelmét. Ezt követően az Európai Unió Tanácsa július 27-én felkérte a Bizottságot, hogy nyújtsa be véleményét a kérelemről, az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikkének megfelelően, amely jelenleg kimondja, hogy : „Bármely olyan európai állam kérheti felvételét az Unióba, amely tiszteletben tartja a 2. cikkben említett értékeket, és elkötelezett azok érvényesítése mellett. A kérelemről értesíteni kell az Európai Parlamentet és a nemzeti parlamenteket. A kérelmező államnak a kérelmet a Tanácshoz kell benyújtania, amely a Bizottsággal folytatott konzultációt és az Európai Parlament tagjainak abszolút többségével elfogadott egyetértését követően arról tagjainak többségével határoz. Az Európai Tanács által megállapított feltételeket figyelembe kell venni.”

A 2. cikk szerint: „ Az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul. Ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában.”

1993 júniusában az Európai Tanács megállapította, hogy:

A csatlakozásra akkor kerül sor, amikor egy ország az elvárt gazdasági és politikai feltételek teljesítése révén képes a tagsággal járó kötelezettségek vállalására.

A tagság megköveteli:

– hogy a tagjelölt ország megvalósítsa a demokráciát, a jogállamiság érvényesülését, az emberi jogok tiszteletét, valamint a kisebbségek tiszteletben tartását és védelmét garantáló intézmények stabilitását;

– működő piacgazdaság meglétét; azon képesség megszerzését, hogy az adott ország meg tudjon birkózni az Unión belül érvényesülő versenyviszonyokkal és piaci erőkkel;

– a tagsággal járó kötelezettségek, különösen a politikai, gazdasági és monetáris unió célkitűzéseinek vállalására való képességet.

Mind az Unió, mind a tagjelölt országok számára fontos szempontot jelent az Unió azon képessége, hogy új tagokat fogad be, miközben fenntartja az európai integráció lendületét.

Az Európai Tanács az 1995 decemberében megrendezett madridi ülésén rámutatott arra, hogy szükséges „megteremteni a [csatlakozni szándékozó] országok fokozatos, harmonikus integrációjának feltételeit, különösen a piacgazdaság fejlesztésén, igazgatási struktúráik kiigazításán, valamint stabil gazdasági és monetáris környezet létrehozásán keresztül”.

2006 decemberében az Európai Tanács egyetértett azzal, hogy „a konszolidáción, a kondicionalitáson és a kommunikáción alapuló, az Unió új tagok felvételére irányuló képességével ötvözött bővítési stratégia képezi a megújított bővítési konszenzus alapját.”

Jelen véleményében a Bizottság Izland csatlakozási kérelmét az alapján vizsgálja, hogy az ország képes-e teljesíteni az 1993. évi koppenhágai Európai Tanács által meghatározott feltételeket. A vélemény kidolgozása értelemszerűen ugyanazzal a módszerrel történt, mint a megelőző véleményeké. A Bizottság egyaránt elemezte a jelenlegi helyzetet és a középtávú kilátásokat. E vélemény szempontjából és a csatlakozás jövőbeni dátumának meghatározása nélkül a középtávot három évben határozták meg.

A megújított bővítési konszenzusnak megfelelően jelen vélemény meghatározza azokat a kulcsfontosságú szakpolitikai területeket, amelyek Izland csatlakozása esetén külön figyelmet igényelnek, és előzetes becslést nyújt a kulcsfontosságú szakpolitikákra és ágazatokra gyakorolt hatásokról. A Bizottság az előcsatlakozási folyamat későbbi szakaszaiban részletesebb hatásvizsgálatokkal szolgál majd e kulcsfontosságú szakpolitikai területeket illetően. Emellett Izland csatlakozási szerződése az EU intézményeinek a Lisszaboni Szerződés alapján történő technikai kiigazításával járna, valamint az izlandi nyelvnek az EU egyik hivatalos nyelveként történő elismerésével.

A vélemény alapjául szolgáló részletes elemzést tartalmazó jelentést külön dokumentumként teszik közzé. ( Elemző jelentés az Izland EU-tagság iránti kérelméről szóló véleményhez[1] ).

b) Legutóbbi fejlemények

Az utóbbi két év Izland számára kihívásokkal teli volt. A globális pénzügyi válság következtében 2008 októberében összeomlott a bankrendszere, ami súlyos gazdasági hatásokkal és társadalmi következményekkel járt. A válság a gazdaság jelentős zsugorodásához vezetett, a lakosságot komoly megpróbáltatások elé állította, és politikai következmények egész sorát vonta maga után.

2009 januárjában lemondott a miniszterelnök, és előrehozott parlamenti választásokat írtak ki. Az általános választásokat 2009 áprilisában tartották meg, melynek eredményeként koalíciós kormány alakult a Szociáldemokrata Szövetség és a Baloldali Zöld Mozgalom részvételével. 2009 júliusában a kormány javaslatára az izlandi parlament megszavazta az EU-hoz való csatlakozás iránti kérelmet. Izlandon az EU-tagság kérdése megosztja a közvéleményt és a politikai pártokat.

2010. január 5-én, a választók 25 %-a által aláírt petíciót követően, Izland elnöke nem írta alá a hónapokig tartó heves vitákat követően a parlament által 2009. december 30-án megszavazott Icesave-törvényt[2], amely meghatározza 3,9 milliárd EUR összegű kölcsön Egyesült Királyság és Hollandia kormányainak történő visszafizetésének feltételeit. Az Alkotmány 26. cikkének megfelelően a törvényről népszavazást tartanak, amire 2010. március 6-án kerül sor.

c) Az EU és Izland közötti kapcsolatok

Izland 1944. június 17-én vált független köztársasággá.

Izland és az Európai Unió az utóbbi negyven évben számos területen intenzív együttműködést folytatott.

Izland 1970-ben csatlakozott az Európai Szabadkereskedelmi Társuláshoz, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásnak pedig annak 1994. évi hatálybalépésétől kezdve részese. Az EGT keretet nyújt az Izland és az EU közötti rendszeres politikai találkozókhoz, ideértve a külügyminiszterekből álló EGT-Tanács évente kétszer megrendezésre kerülő találkozóját.

Izland az EGT-megállapodáson keresztül több mint 15 éve vesz részt az egységes piacban, ez idő alatt Izland átvette az uniós jog jelentős részét. Az EFTA Felügyeleti Hatóság rendszeresen figyelemmel kíséri Izland teljesítményét az EGT-megállapodásban foglaltak terén. Izland kielégítően halad az EGT-kötelezettségek teljesítésében. Azonosítottak néhány, korai szakaszban kezelendő hiányosságot az olyan területeken, mint a pénzügyi szolgáltatások, az élelmiszer-biztonság, és a tőke szabad mozgása. Ezek leírását az elemző jelentés 3. részének idevágó fejezetei tartalmazzák. A pénzügyi válság miatt Izland igénybe vette az eurozónán kívüli országoknak engedélyezett kivételes, a fizetési mérleghez kapcsolódó védőintézkedéseket. Ezek az átmeneti védőintézkedések – melyek közül néhányat 2009 novemberében feloldottak – korlátozzák a tőkeáramlást Izland és az EU/EGT-tagállamok között.

1981-től kezdődően rendszeres találkozókra került sor az Európai Parlament és az EFTA-országok parlamenti képviselőiből álló bizottság között. Az EGT-megállapodás hatálybalépése óta ezek a kapcsolatok az EGT Parlamenti Vegyes Bizottságban intézményesültek. Ezenkívül rendszeresek az izlandi parlamenti képviselők és az Európai Parlament tagjai közötti kétoldalú találkozók.

Izland 1996 óta vesz részt a schengeni megállapodások fejlesztésében[3], és azok rendelkezéseit 2001 óta alkalmazza. Ez azt jelenti, hogy Izland a schengeni térség országai vonatkozásában megszüntette a határellenőrzést. Közös szabályok és eljárások kerülnek alkalmazásra a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok és a külső határellenőrzések tekintetében. Izland részt vesz a schengeni térség rendőri szolgálatai és igazságügyi hatóságai közötti átfogó együttműködésben és koordinációban.

Izland részese a menedékjog iránti kérelem megvizsgálására vonatkozó kritériumokat és mechanizmusokat létrehozó dublini rendeletnek[4].

A kereskedelmi kapcsolatokat illetően Izland 1968-ban vált a GATT tagjává, és alapító tagja a Kereskedelmi Világszervezetnek. Amellett, hogy tagja az Európai Szabadkereskedelmi Társulásnak (EFTA) és az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodásnak, Izland az EFTA keretében hatályos szabadkereskedelmi megállapodásokkal – valamint a mezőgazdasági alaptermékekre vonatkozó kiegészítő kétoldalú megállapodásokkal – rendelkezik tizenhat harmadik országgal, emellett négy további megállapodás még nem lépett hatályba. Ezenkívül hatályban van az EU-val egy kétoldalú kereskedelmi megállapodás és az EGT-megállapodáshoz kapcsolódóan egy kiegészítő megállapodás a mezőgazdasági alaptermékekről.

2008-ban Izland behozatalának több mint 54 %-a származott az EU-ból, kivitelének pedig 76 %-a irányult az EU-ba.

Izland az EGT-támogatásokon[5] keresztül hozzájárul továbbá az Európán belüli szociális és gazdasági egyenlőtlenségek csökkentéséhez. A 2004–2009 közötti időszakban Izland EGT-támogatások formájában körülbelül 29 millió EUR-t bocsátott rendelkezésre projektfinanszírozásra különböző EU-tagállamok számára.

Izland tagság iránti kérelmének benyújtását követően a Bizottság javasolta, hogy Izlandot is vegyék fel az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) keretében nyújtott előcsatlakozási pénzügyi támogatás kedvezményezettjei közé. Ez a támogatás előmozdítaná a közösségi vívmányok zökkenőmentes végrehajtásához szükséges intézmény- és kapacitásfejlesztést, különösen az EGT által nem lefedett területeken, elsősorban a technikai segítségnyújtás és információcsere eszköz és az ikerintézményi (twinning) program révén.

B. A TAGSÁG KRITÉRIUMAI

POLITIKAI KRITÉRIUMOK

Izland erős intézményekkel rendelkező működő demokrácia. Parlamentáris köztársaság, a képviseleti demokráciának és a hatalmi ágak szétválasztásának mélyen gyökerező hagyományai vannak. Az ország alkotmányos rendje, jogrendje és kormányzati intézményei stabilak.

A hatalmi ágak törvényhozó, végrehajtó és bírói hatalomra való szétválasztását tiszteletben tartják. A kormány a parlament ellenőrzése alatt áll; a miniszterek cselekedeteikért felelősségre vonhatók. Az önkormányzati hatóságok hatékonyan működnek.

Izland bírói kara magas színvonalú, és az igazságszolgáltatási rendszer jól kiépült. Azonban felmerültek a bírói kar tényleges függetlenségével kapcsolatos aggodalmak, különösen a bírák kinevezési eljárása tekintetében.

Izland közigazgatása általában véve hatékony és politikai beavatkozásoktól mentes. A közigazgatási reformot 2009 októberében indították el.

A pénzügyi válság kirobbanását követően több olyan, Izland közéletéhez kapcsolódó összeférhetetlenségi kérdés is felmerült, mint pl. a politikai vezetés és az üzleti élet közötti szoros kapcsolatok, különösen az ország alacsony népességszáma és elszigetelt elhelyezkedése tekintetében. A pénzügyi válság kirobbanását követően azonnal felállították a különleges nyomozóbizottságot és különleges államügyészt neveztek ki a bankszektor összeomlásához kapcsolódó állítólagos bűncselekmények kivizsgálására és büntetőeljárások lefolytatására. A vizsgálatok folyamatban vannak. Ilyen körülmények mellett a mechanizmusokat adott esetben meg kell erősíteni az összeférhetetlenség visszaszorítására.

Izland átfogó rendszerrel rendelkezik az alapvető jogok védelmére, és magas szinten történik az emberi jogok védelmére kiépült nemzetközi mechanizmusokkal folytatott együttműködés.

GAZDASÁGI KRITÉRIUMOK

Izland kis méretű, nyitott gazdaság és az EGT-nek 1994 óta tagja. EGT-tagként Izland jól integrálódott az EU gazdaságába. Az 1990-es években, és az elmúlt évtized nagyobbik részében átalakította a gazdaságát, túlnyomórészt dereguláció és liberalizáció révén. Az elsősorban a halászatra épülő gazdaságról nagy és nyitott pénzügyi szektort kiépítve diverzifikáltabb struktúrára váltott. Tekintettel az izlandi bankok kitettségének fokára és a pénzügyi szektor megfelelő felügyeletének hiányára, a globális pénzügyi válság nyomán Izland bankszektora 2008-ban összeomlott, ami a gazdaságot monetáris és pénzügyi válságba taszította, mély recessziót eredményezve. A kormány ezt követően segítségért fordult a nemzetközi közösséghez, ideértve az IMF-et is, a valuta megerősítése és a fenntartható makrogazdasági stabilitás visszaállítása érdekében. Az IMF-fel kötött 1,4 milliárd EUR összegű készenlétihitel-megállapodás a valutastabilitásra, a költségvetés konszolidációjára és a bankszektor átalakítására összpontosít.

A gazdasági válság súlyossága és az ennek nyomán Izlandon kialakult politikai helyzet késleltette az IMF-program végrehajtását. Ugyanakkor 2009 nyara óta széles körű konszenzus jött létre a gazdaság helyreállításának alapvető tényezőiről. A hatóságok fontos intézkedéseket hoztak a gazdaság stabilizálására, ezek a költségvetés konszolidációját, az árfolyam-stabilitást és a pénzügyi ágazat szerkezetátalakítását célozzák. Ezek az intézkedések már éreztetik első pozitív hatásaikat. Izland viszonylag rugalmas munkaerőpiaccal rendelkezik, melyet magas részvételi arány, viszonylag fiatal munkaerő, valamint jól irányított, stabil erőforrásbázis jellemez.

A makrogazdasági stabilizáció azonban még nem teljes. A válság kezelésére hozott intézkedések és a tönkrement bankok államosítása következtében a költségvetési hiány 2009-ben a GDP 14,4 %-ára emelkedett. Ugyanebben az évben a bruttó államadósság elérte a GDP 130 %-át, melynek egyharmadát az Icesave-adósság teszi ki. A költségvetés konszolidációja továbbra is kulcsfontosságú kihívást jelent. Az állam- és a magánadósság messzemenő és tartós átalakítására van szükség a gazdaság helyreállítása érdekében. A rövid távon kezelendő kulcsfontosságú kihívások között szerepel a pénzügyi ágazat szerkezetátalakításának befejezése, valamint a szabályozási keret, a felügyeleti intézményi keret és a gyakorlatok lényeges javítása. A gazdaság további diverzifikációja és a strukturális reformok egész sorának végrehajtása javítaná az ország versenyképességét.

A TAGSÁGGAL JÁRÓ KÖTELEZETTSÉGEK VÁLLALÁSÁRA VALÓ KÉPESSÉG

Izland tagsággal járó, az alábbiakban részletezett kötelezettségek vállalására való képességét a következő mutatók alapján értékelték:

- Az EGT-megállapodás szerinti kötelezettségek;

- Az EGT-megállapodáson kívüli közösségi vívmányokhoz történő alkalmazkodás, azok alkalmazásának és érvényesítésének szintje.

Általánosan elmondható, hogy Izland kielégítően halad az EGT-kötelezettségek végrehajtása terén.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság szerint a 2009 júliusában meghatározott határidőig a nemzeti jogba átvett belső piaci jogszabályok százalékos aránya az EU-tagállamokra megállapított átlag szintjén van. Az utóbbi hónapokban jelentősen csökkent az Izland elleni jogsértési eljárások[6] száma. Az EFTA Felügyeleti Hatóság folyamatosan vizsgálja az Izland által a bankszektor összeomlását követően kialakult szükségállapot idején hozott jogszabályokat és intézkedéseket, valamint azok EGT-joggal való összeegyeztethetőségét.

Összességében véve Izland a legtöbb területen jól felkészült a tagsággal járó kötelezettségek vállalására, különösen az EGT által lefedett területeken.

Izlandnak azonban a következő területeken komoly erőfeszítéseket kell tennie jogszabályainak a közösségi vívmányokhoz való igazítása és/vagy azok középtávon történő hatékony alkalmazása és érvényesítése terén, hogy időben teljesíthesse a csatlakozási kritériumokat: halászat; mezőgazdaság és vidékfejlesztés; környezetvédelem; a tőke szabad mozgása; pénzügyi szolgáltatások; vámunió; adóügyek; statisztika; élelmiszer-biztonság; állat- és növény-egészségügyi politika; regionális politika és a strukturális eszközök koordinációja; pénzügyi ellenőrzés.

C. KÖVETKEZTETÉS ÉS AJÁNLÁS

Izland parlamentáris köztársaság, a képviseleti demokráciának mélyen gyökerező hagyományai vannak. Intézményei hatékonyan működnek, és tiszteletben tartják saját hatásköreiket. Izland alkotmányos rendje és jogrendje stabil. Egyaránt biztosított a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása. Az izlandi hatóságoknak további erőfeszítéseket kell tenniük a bírói kar függetlenségének megerősítésére, különösen a bírák kinevezési eljárása tekintetében. Meg kell erősíteni az összeférhetetlenség megelőzését elősegítő mechanizmusokat. A Bizottság összességében úgy véli, hogy az ország teljesíti az 1993. évi koppenhágai Európai Tanács által meghatározott politikai kritériumokat.

Ami a gazdasági kritériumokat illeti, Izland működő piacgazdaságnak tekinthető. A piacok működését komolyan érintették a makrogazdasági egyensúlytalanságok, valamint bizonyos strukturális és szabályozási gyengeségek, amiket a globális gazdasági és pénzügyi válság súlyosbított. A meglévő gyenge pontok felszámolása érdekében szigorúan végre kell hajtani a megegyezés szerinti reformintézkedéseket és a szakpolitikai kiigazításokat. A válságot megelőzően az ország képes volt helytállni az Európai Gazdasági Térségen (EGT) belüli versenynyomásnak és a piaci erőknek. Ezt szem előtt tartva Izland középtávon képes lesz megállni a helyét az Unión belüli versenynyomással és a piaci erőkkel szemben, feltéve, hogy zökkenőmentesen végrehajtja a szükséges szakpolitikai intézkedéseket és a strukturális reformokat.

Az ország 1994 óta részese az EGT-megállapodásnak, az abban foglalt kötelezettségei végrehajtása terén általában véve kielégítően haladt. Izland jól felkészült arra, hogy középtávon vállalja a tagsággal járó kötelezettségeket, különösen az EGT által lefedett területeken. A csatlakozáshoz vezető úton Izlandnak továbbra is teljesítenie kell ezeket a kötelezettségeket. További erőfeszítéseket kell tenni a jogszabályoknak a közösségi vívmányokkal való összehangolására, azok alkalmazására és érvényesítésére. A csatlakozási kritériumok teljesítése érdekében komoly erőfeszítésekre lesz szükség különösen a halászat, a mezőgazdaság és vidékfejlesztés, a környezetvédelem, valamint a tőke szabad mozgása és a pénzügyi szolgáltatások terén.

Izland csatlakozása korlátozott hatással lenne az Európai Unióra, és nem érintené az Unió azon képességét, hogy fenntartsa és mélyítse saját fejlődését.

A fenti megfontolások alapján a Bizottság ajánlja az Európai Unióhoz való csatlakozásról szóló tárgyalások megkezdését Izlanddal.

[1] SEC(2010)153.

[2] Az „Icesave-törvény” felhatalmazza Izland pénzügyminiszterét, hogy az Államkincstár nevében állami garanciát biztosítson az Egyesült Királyság és Hollandia kormányai által az izlandi Betétesek és Befektetők Garanciaalapja számára nyújtott, 3,9 milliárd EUR értékű kölcsönökre. A kölcsönök célja a brit és a holland kormány kártalanítása azokért az összegekért, amelyeket már kifizettek azoknak az állampolgáraiknak, akiknek betétszámlájuk volt a Landsbanki Íslands hf „Icesave” elnevezésű internetes ágánál.

[3] Az Izlandi Köztársaságnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodást az 1999. május 17-i 1999/439/EK tanácsi határozat alapján 1999. május 18-án írta alá Izland és az EU. A 2000. december 1-jei 2000/777/EK tanácsi határozat rendelkezik a schengeni vívmányoknak a skandináv útlevéluniót alkotó öt országban – ideértve Izlandot is – 2001. március 25-étől való alkalmazásáról.

[4] A Tanács 2001/258/EK határozata.

[5] Az „EGT Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus” Izland, Liechtenstein és Norvégia hozzájárulása a tágabb európai kohéziós erőfeszítésekhez. Az EGT Finanszírozási Mechanizmust Izland, Liechtenstein és Norvégia közösen finanszírozza, míg a Norvég Finanszírozási Mechanizmust egyedül Norvégia finanszírozza.

[6] Az EGT-rendelkezéseknek való megfelelés hiányának, vagy azok helytelen alkalmazásának, illetve teljesen hiányzó jogszabályok vagy nem teljes mértékben átültetett jogszabályok eseteiben.