HU 
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE 
(2010. december 21.) 
a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletér ől és elnökének jogalkotási hatásköreir ől 
(CON/2010/94) 
 Bevezetés és jogalap
 
2010. november 9-én a magyar Közigazgatási és Ig azságügyi Minisztérium felkérte az Európai Központi 
Bankot („EKB”), hogy alkosson véleményt i. a jogalkotásr ól szóló törvényjavaslat, valamint ii. a Magyar 
Köztársaság alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat (a 
továbbiakban: az Alkotmány módosításáról szóló törv ényjavaslat) a Pénzügyi Szervezetek Állami 
Felügyelete (a továbbiakban: PSZÁF)  elnökének jogalkotási hatáskörér ől szóló rendelkezéseir ől. Az EKB 
november 17-én felkérést kapott a Nemzetgazdasági Minisztériumtól a PSZÁF-ról szóló törvényjavaslat 
vonatkozásában (a jogalkotásról szóló törvényjavasl at, az Alkotmány módosításáról szóló törvényjavaslat 
és a PSZÁF-r ől szóló törvényjavaslat a továbbiakban együttesen: a törvényjavaslatok). Mivel a 
törvényjavaslatok tárgya szorosan összefügg,  az EKB e konzultációkat egyesítette. 
Az EKB-nak a vélemény meghozatalára szo lgáló hatásköre az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés 
127. cikkének (4) bekezdésén és a 282. cikkének (5 ) bekezdésén, valamint a nemzeti hatóságoknak az 
Európai Központi Bankkal a jogszabálytervezetekr ől folytatott konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 
98/415/EK tanácsi határozat1 2. cikke (1) bekezdésének harmad ik, negyedik, ötödik és hatodik 
franciabekezdésén alapul, mivel a törvényjavaslatok a Magyar Nemzeti Bankkal („MNB”), a statisztikai 
adatok gy űjtésével, a fizetési és elszámolási rendszerekkel, valamint a pénzügyi intézmények és piacok 
stabilitását lényegesen befo lyásoló szabályokkal kapcsolatos rendel kezéseket tartalmaznak. Az Európai 
Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke els ő mondatával összhangban a Kormányzótanács 
fogadta el ezt a véleményt.  
 
                                                 
1  HL L 189., 1998.7.3., 42. o. 
2 1.  A törvényjavaslatok célja 
1.1. A PSZÁF elnökére jogalkotási hatáskört telepít ő, az Alkotmány módosításáról szóló 
törvényjavaslat és a jogalkot ásról szóló törvényjavaslat  
A jogalkotásról szóló törvényjavaslat fog a magyar Alkotmánybíróság által megsemmisített2 
jogalkotásról szóló törvény helyébe lépni, ezz el újjáalakítja a magyarországi jogalkotás 
keretrendszerét. A megsemmisítés oka az volt,  hogy a jogalkotásról szóló törvény legtöbb 
rendelkezése nem felelt meg a törvény megalkotása óta lezajlott alkotmányozási fejleményeknek. 
Mivel a megmaradó rendelkezések nem voltak elegend őek ahhoz, hogy jogszabályt alkossanak, az 
Alkotmánybíróság a jogalkotásról szóló törvényt jöv őbeli hatállyal teljes egészében 
megsemmisítette. Az Alkotmánybíróság arra kért e fel a jogalkotót, hogy 2010. december 31-ig 
fogadjon el új törvényt ugyanebb en a tárgykörben, és kötelezte a jogalkotót, hogy egyes kérdéseket 
a jogalkotásról szóló törvény helyett az Alkotmány ban szabályozzon. Erre a határozatra reagálva a 
magyar jogalkotó már elkészítette az Alkotmány módosításáról szóló törvényjavaslatot és a jogalkotásról szóló törvényjavaslatot, melyekr ől az EKB-val az MNB elnökének jogalkotásai 
hatáskörei tekintetében már konzultáció folyt
3. A PSZÁF elnökének jogalkotási hatásköreire 
vonatkozó, konzultációra most benyújtott jogszab ályi rendelkezések ezeket  a törvényjavaslatokat 
fogják kiegészíteni.  
Az új módosítások szerint az Alkotmány állapítja meg a PSZÁF f ő feladatait4, és előírja, hogy a 
szervezet elnökét hat évre Magyarország köztársasági elnöke nevezi ki5. Ezen túlmen ően az 
Alkotmány módosításáról szóló törvényjavaslat el őírja, hogy a PSZÁF elnöke által kiadott 
rendeletek jogszabálynak min ősülnek6, és azok nem lehetnek ellentétesek törvénnyel, 
kormányrendelettel, illetve a Magyar  Nemzeti Bank elnökének rendeleteivel7. A jogalkotó 
magyarázata szerint e módosítások célja a PSZÁF függetlenségének biztosítása. 
1.2. A PSZÁF-r ől szóló törvényjavaslat 
A PSZÁF-r ől szóló törvényjavaslat a Pénzügyi  Szervezetek Állami Felügyeletér ől szóló 2007. évi 
CXXXV. törvényt váltja fel, és várhat óan 2011. január 1-jé n lép hatályba.  
A PSZÁF-r ől szóló törvényjavaslat általánosságban megt artja a Felügyeletre jelenleg vonatkozó 
jogi keretrendszert. Az indokolás szerint a PSZÁF jogállása er ősödik, mivel az a jöv őben csak a 
törvénynek lesz alárendelve8. A PSZÁF-r ől szóló törvényjavaslat a fogyasztók védelmére 
létrehozza a Pénzügyi Békéltet ő Testületet, f őként munkajogi vonatkozásokban módosítja a 
Felügyelet szervezetét, új bevételi forrásokat ír el ő, valamint módosítja a fe lügyeleti eljárásokat. 
                                                 
2  A 121/2009 (XII.17.) határozat. 
3  A CON/2010/76 vélemény. Az EKB vala mennyi véleménye közzétételre kerül az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu.  
4  Az Alkotmányról szóló törvényjavaslat 40/D. szakaszának (1) bekezdése. 
5  Az Alkotmányról szóló törvényjavaslat 30/A. szakaszának (1) bekezdése és 40/D. szakaszának (2) bekezdése. 
6  Az Alkotmányról szóló törvényjavaslat 7/A. szakaszának (2) bekezdése. 
7  Az Alkotmányról szóló törvényjavaslat 40/D. szakaszának (4) bekezdése. 
8  A PSZÁF-r ől szóló törvényjavaslat 1. szakasza. 
3 Emellett a PSZÁF-r ől szóló törvényjavaslat korlátozza a Pé nzügyi Stabilitási Tanács jogait. A 
Pénzügyi Stabilitási Tanács a pénzügyminiszterb ől, a PSZÁF elnökéb ől és az MNB elnökéb ől áll, 
valamint feladata a PSZÁF támogatása, és t öbbek között a pénzügyi piacok stabilitásának 
értékelése. A Tanács javaslatot is tehe t a kormánynak vagy annak tagjának, illet őleg a Pénzügyi 
Stabilitási Tanács elnökének jogszabály megalkotására , és jogosult tájékoztatá sra arra vonatkozóan, 
hogy a javaslat címzettje miként járt el9. Az új javaslat a Pénzügyi Stabilitási Tanács jogalkotási 
javaslatainak teljesítése, illet őleg azok mell őzésének indokolása vonatkozásában e tájékoztatási 
kötelezettségr ől már nem rendelkezik10.  
2. Általános észrevételek 2.1. Az EKB-val történ ő konzultáció megfelel ő időpontja 
Az Alkotmány módosításáról szóló törvényjavaslat ot és a jogalkotásról szóló törvényt 2010. 
november 22-én, míg a PSZÁF-r ől szóló törvényt 2010. december 13-án fogadták el, röviddel az 
EKB konzultációra való felkérése után és azt megel őzőn, hogy az EKB e véleményét elfogadhatta 
volna. Ennek következtében a magy ar jogalkotónak nem volt lehet ősége az EKB véleményének a 
törvényjavaslatok elfogadása el őtti figyelembe vételére. 
Az EKB megismétli azon álláspontját, mely szerint a nemzeti hatóságokat még a rendkívüli 
sürgősség sem mentesíti a Szerz ődés 127. cikkének (4) bekezdése és 282. cikkének (5) bekezdése 
értelmében fennálló, az EKB-val folytatandó konz ultáció kötelezettség, illetve az alól, hogy – a 
98/415/EK tanácsi határozattal összhangban – az EKB álláspontja figyelembevételéhez megfelel ő 
időt hagyjanak. A jogszabálytervezet valamenny i lényeges módosítását – amint az a konzultáció 
tárgyát képez ő rendelkezések esetében is történt – meg kell küldeni az EKB számára annak 
érdekében, hogy az a legfrissebb szöveg alapján bocsáthassa ki véleményét. Olyan különlegesen 
sürgős esetekben, amelyek nem teszik lehet ővé a normál konzultációs id őtartam betartását, a 
konzultáló hatóság feltüntetheti a sürg ősséget a konzultációs kérelemben, és kérheti – a jogalkotási 
folyamat becsült meneté nek megadásával egyidej űleg – az EKB véleményének rövidebb határid őn 
belüli elfogadását. A 98/415/EK határo zat 4. cikkének második mondata el őírja, hogy az EKB-val a 
jogalkotási folyamat során „megfelel ő időpontban” kell konzultálni. Ez azt jelenti, hogy 
konzultációnak a jogalkotási folyamat egy olyan pontján kell történnie, amely elegend ő időt biztosít 
az EKB számára arra, hogy megvizsgálja a jogszabálytervezetet és elfogadja véleményét valamennyi szükséges nyelvi változatban, valamint amely lehet ővé teszi a nemzeti hatóságok 
számára az EKB véleményének a jogszabály elfogadását megel őzően történő figyelembe vételét. A 
98/415/EK határozat 3. cikkének (4) bekezdése a tagállamok kötelezettségévé teszi a jogszabálytervezet elfogadásának az EK B véleményének kézhezvételéig történ ő felfüggesztését is. 
                                                 
9  Tájékoztatás a javaslat teljesítésér ől vagy magyarázat a javaslat mell őzéséről. 
10  Lásd a PSZÁF-r ől szóló törvényjavaslat 33. szakaszát. 
4 A magyar hatóságok e folyamatban lév ő konzultációval kapcsolatban nem tettek eleget az EKB-val 
való a konzultációs kötelezettségnek. Ez a vélemé ny ezt a jogsértést semmiféle vonatkozásban nem 
szünteti meg, mivel a vélemény fontos az elfogadott törvények és azok jöv őbeli módosításainak 
alkalmazása és értelmezése vonatkozásában. Az EKB méltányolná, ha a magyar hatóságok 
tiszteletben tartanák a Szerz ődés alapján fennálló, az EKB- val a 98/415/EK határozatnak 
megfelelően történő konzultációra vonatkozó kötelezettséget. 
2.2. Jogbiztonság 
Az EKB hangsúlyozza a jogbiztonság fontosságát . A PSZÁF feladataira és szervezetére irányadó 
törvényt az elmúlt években több alkalommal módos ították, habár a PSZÁF szervezetét szabályozó 
alapjogszabály esetében alapvet ő fontosságú lenne az, hogy az egyértelm ű és egységes 
útmutatásként szolgáljon. A PSZÁF szervezetének gyakori módosításai veszélyeztetik e funkció 
betöltését.  
2.3. Az EKB CON/2010/10 véleményében tett észrevételek 
A 2007. évi CXXXV. törvény legutóbbi módosítása te kintetében a magyar Pénzügyminisztérium a 
jogalkotási eljárás igen kés ői szakaszában konzultált az EKB-val. A CON/2010/10 véleményben 
tett észrevételek nem voltak figyelembe vehet őek, mivel a törvény elfogadására az EKB 
véleményének elfogadása el őtt sor került. A mostani konzult áció tekintetében a CON/2010/10 
vélemény különleges jelent őséggel bír és az EKB felkéri a ma gyar hatóságokat annak figyelembe 
vételére. 
Már ez a korábbi módosítás is megváltoztatta a PSZÁF jogállását (kormányhivatalból „önállóan 
működő és gazdálkodó”11 „autonóm államigazgatási szervvé”12). Ezen túlmen ően a PSZÁF 
szervezeti keretrendszerét módosította a Felügy eleti Tanács – mint döntéshozatali szerv – 
megszüntetése és a döntéshozatali hatáskörökne k a Felügyelet elnökére való átruházása13. 
Létrehozták a Pénzügyi Stabilitási Tanácsot is14. 
 3. Különös észrevételek 3.1. A PSZÁF elnökének rendeletalkotási hatásköre  
Az Alkotmány módosításáról szóló törvényjavaslat szerint a PSZÁF felügyeli, ellen őrzi és 
szabályozza a magyar pénzügyi közvetít ői rendszert. A PSZÁF törvényben meghatározott módon 
felelős a pénzügyi közvetít ő rendszer zavartalan m űködéséért. A PSZÁF elnöke a Felügyelet 
hatáskörén belül rendeleteket fogadha t el a pénzügyi kérdések széles körér ől, ideértve a statisztikai 
adatok gy űjtését, a fizetési és elszámolási rendszereket, valamint a pénzügyi intézmények és 
                                                 
11  A 2007. évi CXXXV. törvény 1. szakaszának (3) bekezdése. 
12  A 2007. évi CXXXV. törvény 1. szakaszának (1) bekezdése. 
13  A 2007. évi CXXXV. törvény 11. szakasza. 
14  A 2007. évi CXXXV. törvény 14 – 16. szakasza. 
5 pénzpiacok stabilitásának lényeges befolyásolására e setlegesen alkalmas, pénzügyi intézményekre 
vonatkozó szabályokat. 
Az Alkotmány módosításáról szóló törvényj avaslat 40/D. szakaszán ak (4) bekezdése el őírja, hogy a 
PSZÁF elnökének rendelete törvé nnyel, kormányrendelettel és az MNB elnökének rendeletével 
nem lehet ellentétes. E tekintetben egyértelm űvé kell tenni, hogy ezt a szabályt a PSZÁF – 
felügyeleti funkciójának gyakorlásá hoz elengedhetetlen – függetlenségével15 való 
összeegyeztethet őség érdekében miként fogják alkalmazni.  
3.2. Az EKB-val való konzultáció kötelezettsége 
Az EKB üdvözli a jogalkotásról szóló törvény 20. cikkében a jogalkotási folyamatban az uniós 
jogszabályokban el őírt értesítési és konzultációs kötel ezettség betartásának kötelezettségére 
helyezett külön hangsúlyt, valamint azt, hogy a jo galkotásról szóló törvényben újonnan szerepel e 
tekintetben a PSZÁF elnöke által alkotott rendelet.  Az EKB-val való konzultációs kötelezettség a 
felügyeleti hatóságok általánosan alkalmazandó ak tusaira is vonatkozik, amennyiben e hatóságok 
rendelkeznek szabályozói hatáskörrel. Ez azonban nem jelenti azt, hogy az EKB-val konzultációt 
kell folytatni az EKB hatáskörébe tartozó els ődleges jogszabályokat végrehajtó összes másodlagos 
jogszabályról. A 98/415/EK határozat célkit űzéseit tekintve egyértelm ű, hogy másodlagos 
jogszabályok tervezete tekintetében csak akkor kell az EKB véleményét kikérni, amennyiben annak 
tárgyköre szorosan kapcsolódik az EKB feladataihoz , és annak az EKB hatáskörén belül kifejtett 
hatása az els ődleges jogszabály hatásától eltér. 
3.3. Felügyeleti kollégium 
Az EKB üdvözli a PSZÁF-r ől szóló törvényjavaslat 12. szakaszá t, mely a felügyeleti kollégium 
koncepcióját iktatja be. Az EKB véleménye szerin t ez biztosítani fogja az illetékes felügyeleti 
hatóságok közötti, zavartalan, határon átnyúló együttm űködést.  
3.4. Az MNB függetlenségének tiszteletben tartása 
Amint az már a CON/2010/10 EKB-véleményben is szerepel, a Pénzügyi Stabilitási Tanács hozzá 
fog járulni a három képviselt hatóság közötti együttm űködés és információmegosztás és a pénzügyi 
piacok stabilitásának el ősegítéséhez. Az EKB azt várja, hogy a Pénzügyi Stabilitási Tanács olyan 
elkülönült szervezet legyen, amelynek a PSZÁF és az MNB igazgatási és logisztikai támogatást fog 
nyújtani. Az EKB-nak az is elvárása, hogy a Pénz ügyi Stabilitási Tanács hatásköreinek gyakorlása 
tartsa teljes egészében tiszteletben az MNB mone táris politika terén fennálló kizárólagos 
hatáskörét, és a Pénzügyi Stabilitási Tanács által esetlegesen indítványozott jogalkotási javaslatok 
ne korlátozzák az MNB monetáris politikai döntéseinek végrehajtását. 
                                                 
15  A függetlenség szükségessége tükröz ődik a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság 2006. októberi és a Nemzetközi Fizetések 
Bankja www.bis.org we blapján elérhet ő „Alapelvek módszertana” kiadványának 1. elve 2. kritériumában is.  
6 3.5. A PSZÁF intézményi keretrendszere 
A PSZÁF intézményi keretrendszerét illet ően az EKB utal a CON/2010/10 vélemény 2.13. és 2.16. 
pontjára, a korábbi véleményekben az EKB által elfoglalt álláspontnak megfelel ően16, és az 
Unióban a felügyeleti ügyekben széles körben elterj edt döntéshozatali gyakorlatra figyelemmel. Az 
EKB előnyben részesítené, ha a PSZÁF döntéshozó testület ét a testületiség elvén eljáró hivatalos 
tanács, nem pedig az önállóan eljáró elnök alkotná . A független pénzügyi felügyeleti hatóságon 
alapuló felügyeleti modellt bevezetett számos ta gállamban a központi bank va gy tagokat delegál a 
felügyelő hatóság döntéshozó testületébe vagy annak tagjai kinevezésében vagy felmentésében 
intézményi szerepet tölt be. Egyes esetekbe n a központi bankok és a felügyeleti hatóságok 
döntéshozó testületeinek tagsága egymást át fedi. Egy ilyen megközelítés megtartaná a 
Magyarországon m űködő hitelintézetek felügyeletére vonatkozó, jelenlegi intézményi keretrendszer 
bizonyos el őnyeit, valamint gyakorlati megoldást biztosítana az MNB és a PSZÁF közötti 
információcserére. Az EKB üdvözölné továbbá a tö rvényjavaslatba olyan rendelkezések felvételét, 
amelyek létrehoznának egy testületi alapon m űködő olyan döntéshozó testületet, melyben az MNB 
megfelelő számú képvisel ője teljes tanácskozási és szav azati joggal, illetve a PSZÁF 
rendelkezésére álló valamennyi információról való tájékoztatás jogával vesz részt. Az MNB 
képviselőinek a PSZÁF testületi szervébe való felvételekor kell ő figyelmet kell fordítani az MNB 
munkavállalói és vezet ő szerve függetlenségének garanciáira17. 
3.6. A PSZÁF személyzete illetményének a Felügyelet elnöke általi meghatározása 
Az EKB megemlíti a PSZÁF elnökére a PSZÁF köztisztvisel ői állománya illetményének 
meghatározása tekintetében ruházott mérlegelési hatásköröket18. A Felügyelet elnöke a 
köztisztvisel ők alapilletményét legfeljebb 35 %-kal cs ökkentheti, illetve legfeljebb 50 %-kal 
emelheti. Jogosult egyben a kimagasló teljesítményt nyújtó köztisztvisel őnek személyi illetmény 
megállapítására, ami az alapilletmény 150 %-a és indokolás nélkül megvonható. E mérlegelési 
hatáskörök a megbízható irányítás követelményéne k nem felelnek meg; figyelmen kívül hagyják 
továbbá a döntéshozatali folyamatban az átlá thatóság és a jogbiztonság szükségességét.  
 3.7. A Pénzügyi Stabilitási Tanács hatásköreinek korlátozása 
A Pénzügyi Stabilitási Tanács hatásköreit erede tileg a pénzügyi válsághoz igazították, hogy a 
Pénzügyi Stabilitási Tanács képes legyen a prudenc iális felügyeleti politikák végrehajtásának 
hathatós felmérésére és értékelésére . Az EKB álláspontja az, hogy a PSZÁF-r ől szóló 
törvényjavaslat értelmében a Pénzügyi Stabilitási  Tanácsnak továbbra is jogosultnak kellene 
maradnia az arra vonatkozó tájékoztatásnak, hogy a címzett miként fog eljárni a jogalkotási 
javaslatait illet ően. A Pénzügyi Stabilitási Tanács – összetételéb ől eredően – rendelkezik bármely 
pénzügyi stabilitási probléma megfelel ő kezeléséhez szükséges ismeretekkel és szakértelemmel. 
Hatásköreinek e javasolt korlátozása jelent ősen gyengíteni fogja jogalkotási javaslatainak hatását. 
                                                 
16  Lásd a CON/2006/15 vélemény 3. 2.3. és 3.2.4. pontját. 
17  Lásd a 7. lábjegyzetet. 
18  A PSZÁF-r ől szóló törvényjavaslat 25. szakasza. 
7 Ezen túlmen ően aggályokat kelt a Pénzügyi Stabilitási Tanács felügyeleti hatásköreinek anélkül 
történő csorbítása, hogy e hatáskörökkel más illetékes t estületet vagy intézményt ruháznának fel. 
 Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján.    Kelt Frankfurt am Mainban, 2010. december 21-én. 
 
[aláírás] 
 
az EKB elnöke 
Jean-Claude TRICHET