E statisztikák főbb jellemzőit az alábbi 1. táblázat mutatja be.

A végrehajtási folyamat részeként a Bizottság tovább folytatta a rendelet keretében az adatok előállításában és szolgáltatásában részt vevő különböző nemzeti hatóságokkal való szoros együttműködés kiépítését és fenntartását. A migrációs áramlásokra és a népességállományra vonatkozó statisztikákat rendszerint a nemzeti statisztikai hivatalok (NSI) szolgáltatják a Bizottság (Eurostat) részére. A tartózkodási engedélyekkel kapcsolatos és a menekültügyi statisztikákat általában közvetlenül a belügyminisztériumok vagy a bevándorlási szolgálatok szolgáltatják. A határellenőrzésekre, valamint az engedély nélküli migránsok kitoloncolására vonatkozó statisztikák a belügyminisztériumoktól, a bevándorlási szolgálatoktól vagy a rendőri hatóságoktól is származhatnak.

E statisztikák egyik fontos felhasználási területe a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása elnevezésű alapokból az egyes tagállamok részére évente juttatott keretösszegek odaítélése. A 2012. évi jelentés óta az alapok struktúrája megváltozott, továbbá jelenleg új jogalappal rendelkeznek: az 516/2014/EU rendelet szerint létrehozott Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap és az 515/2014/EU rendelet szerint létrehozott Belső Biztonsági Alap, amelyeket a 2014–2020 közötti időszakra hoztak létre. Mivel ezen alapok keretében többéves finanszírozást folytatnak, ezért az adatokat már nem évente nyújtják be. A juttatásokat a korábban benyújtott statisztikák alapján számították ki, a Belső Biztonsági Alap kivételével, amely esetében félidei felülvizsgálatot írtak elő.

Emellett a 3. cikk értelmében összeállított statisztikák területén a 2013-as referenciaév óta az adatgyűjtést összevonták az 1260/2013/EU rendelet értelmében előírt adatokkal, ezzel következetessé válhatnak a népességállományok különböző bontásai, és lehetőség szerint helyre állnak a népességállományok, a népmozgalmi események és a migrációs áramlások közötti egyensúlyok. A tagállamok által kötelezően benyújtandó metaadatokat is összevonták.

A tagállamok általi adatszolgáltatás minőségének és pontosságának javítása révén a Bizottság le tudta rövidíteni az adatterjesztéshez szükséges időt, ami az adatok közzétételének időszerűségét is javítja, ezért a felhasználók korábban hozzáférhetnek az adatokhoz.

A 2012. évi jelentés óta az adatgyűjtés során az adatok rendelkezésre állása és teljessége jelentősen javult. Megfigyelhető továbbá az adatok általános minőségének javulása, ezáltal pedig javult az adatok pontossága, következetessége és összehasonlíthatósága is. A tagállamok az adatforrásokat javították, továbbá az adatok feldolgozásához alkalmazott statisztikai eszközökön fejlesztéseket hajtottak végre, ezért a Bizottságnak való adatszolgáltatás pontossága, kiterjedése és időszerűsége javult.

Horvátország 2013. júliusi csatlakozása után a 862/2007/EK rendelet az új tagállam számára is kötelező erejű lett, ezáltal az előírt összesítésekre való összes hivatkozás az EU 28 tagállamára vonatkozik.

Emellett a jogszerű migráció területén is új jogi aktusok léptek hatályba. Ezek a jogi aktusok a rendelet 6. cikke szerinti tartózkodási engedélyekre vonatkozó statisztikák összeállítása tekintetében relevánsak, ezért az adatgyűjtés során figyelembe veszik (vagy a közeljövőben figyelembe fogják venni):

Az Európai Migrációs Hálózat továbbá felhasználja az Eurostat migrációra és nemzetközi védelemre vonatkozó statisztikáit az éves uniós és nemzeti szintű statisztikai és elemző jelentéseiben.

A 2012. évi jelentés óta megnövekedett az európai statisztikák felhasználása a migrációval foglalkozó európai uniós szervek, például a külső határokkal foglalkozó ügynökség (Frontex) és az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) munkája során. Az Eurostat ezekkel a szervekkel az adatgyűjtések és a kapcsolódó statisztikai módszertan kifejlesztésében szoros együttműködést folytat.

A rendelet szerint előállított statisztikákat tagállami közigazgatási hatóságok, nemzetközi szervezetek, tudományos kutatók és civil társadalmi csoportok rendszeresen használják e témák széles körét – például a bevándorlók integrációját, a nemzeti menekültügyi és bevándorlási eljárások fejlesztését és nyomon követését, valamint a népesség és a munkaerő jövőbeni nagyságával kapcsolatos előrejelzések készítését – munkájuk során rendszeresen használják.

5.2.Pontosság

A 2012. évi jelentés óta jelentős fejlődés figyelhető meg a tagállamok által benyújtott adatok pontossága terén. Különösen a rendelet 4–7. cikke szerinti statisztikák – a menekültügyi és bevándorlási ellenőrzésekkel kapcsolatos, valamint a népesség nyilvántartására szolgáló közigazgatási rendszerek – esetében megfigyelhető széles körű átszervezés határozottan kedvező hatást gyakorolt a statisztikai adatok pontosságára. Egyre több tagállam vezet be korszerű informatikai és hírközlési módszerek lehetőségeit kiaknázó integrált közigazgatási rendszereket. Az új rendszerek az Eurostat adatgyűjtéseinek módszertani és műszaki előírásainak jobban megfelelnek. A tagállamok folyamatosan tájékoztatták az Eurostatot közigazgatási rendszereik folyamatban lévő változásairól, továbbá tanácsot és megerősítést kértek azzal kapcsolatban, hogy az adatok megfelelnek-e majd a rendelet előírásainak.

Az Eurostat metaadatokat gyűjt, különösen az adatok pontosságával kapcsolatos információkat, amelyek magyarázzák többek között az adatforrásokat és módszereket, az adatokra alkalmazott esetleges becslési vagy modellezési eljárásokat, valamint az ilyen eljárások lehetséges hatásait a rendeletben foglalt fogalommeghatározásoknak való megfelelés mértékére. Emellett az Eurostat az adatok minőségével kapcsolatban konkrétabb információk gyűjtése érdekében külön kérdőíveket készített.

A 2012. évi jelentés óta jelentősen csökkent a hiányzó és hiányos adatok mennyisége. Több tagállami hatóság vezetett be továbbfejlesztett eljárásokat annak érdekében, hogy a szükséges információkat a bevándorlással kapcsolatos közigazgatási eljárás során gyűjtsék össze, valamint hatékonyabb számítástechnikai rendszereket, hogy ezek az információk a statisztikai adatok közé való felvételükhöz könnyen hozzáférhetők legyenek.

Habár javult a helyzet, a 3. cikk területén még maradtak a pontossággal kapcsolatos problémák, ilyen például a nem kellő lefedettség (vagyis a polgárok nem jelentik be tartózkodási helyüket) és a túlzott lefedettség (a polgárok nem töröltetik magukat a nyilvántartásból, mivel gyakran ez nem kötelező vagy nem ösztönzött).

A menekültügyi statisztikák terén megoldódtak azok a kezdeti problémák, hogy néhány tagállamban a közigazgatási nyilvántartásokból származó korra és nemre vonatkozó információk nem vagy korlátozottan álltak rendelkezésre; jelenleg az összes adat rendelkezésre áll. A rendelet szerinti adatgyűjtések első éveire jellemző adathiányosságok még fennállnak, ami igaz a tartózkodási engedélyekre vonatkozó statisztikákra is, és műszaki korlátozások miatt ezek a hiányosságok már nem pótolhatók. A 4. cikk (4) bekezdésének hatálya alá tartozó statisztikák területén (dublini megállapodás működésével kapcsolatos statisztika) fennmaradtak a tagállamok jelentéstételi ütemezései és gyakorlatai közötti különbségekhez kapcsolódó eltérések, emiatt nem következetesek a belépési és kilépési kérelmekre vonatkozó adatok.

5.3.Időszerűség és időbeli pontosság

Az adatok benyújtásának határideje az érintett adatok típusától függően a referencianaptól vagy a referencia-időszak végétől számított 2 és 12 hónap között van.

A 2012. évi jelentés óta jelentős fejlődés figyelhető meg a benyújtott adatok pontossága terén. Az automatikus adatkinyerési eljárások tagállami szintű bevezetése és az előírások betartásának Eurostat általi rendszeres ellenőrzése nyomán az adatszolgáltatás pontosabbá vált. Néhány egyedi probléma előfordul (például személyzeti változások vagy a számítástechnikai rendszerek változásai okozta zavarok miatt).

A rendelet keretében történő pontosabb és teljesebb körű adatszolgáltatás viszont az Eurostatnak segített abban, hogy adatfeldolgozási és -terjesztési tevékenységei időszerűségén javítson. Az adatok beérkezése és a hitelesített adatoknak az Eurostat nyilvános adatterjesztési weboldalán való közzététele között eltelt idő a 2012. évi jelentés óta csökkent. Emellett az automatikus belső hitelesítési eljárások – amelyek hiba esetén visszajelzést küldenek a nemzeti adatszolgáltatóknak – fokozatos bevezetése tovább csökkentette a feldolgozási időt.

5.4.Hozzáférhetőség

Mind a négy terület (Migráció, népességállomány, állampolgárság megszerzése; Menedékjog; A bevándorlásra vonatkozó jogszabályok végrehajtása; Tartózkodási engedélyek) migrációs adatai (és metaadatai) ingyenesen elérhetők az Eurostat weboldalán a „Population (Demography, migration and projections)” (Népesség [Demográfia, migráció és előrejelzések]) és az „Asylum and managed migration” (Menekültügy és irányított migráció) című témakör alatt. Az adatok összefoglaló jellegű kiadványokban, például az Eurostat évkönyvében, valamint a migrációval kapcsolatos egyes területekkel részletesen foglalkozó kiadványokban is megjelennek. A 2012. évi jelentés óta az Eurostat ösztönözte a „Statistics Explained” (Statisztikai kalauz) weboldalán elérhető cikkek használatát azzal, hogy több tájékoztatást adott a statisztikákról, tendenciákról és ezek értelmezéséről. Ezek a cikkek a rendelet alapján gyűjtött adatok összegzése nyomán készülnek, és rendszeresen frissítik őket.

Az Eurostat „Population” (Népesség) című weboldalán a rendelet alapján előírt statisztikák jelennek meg; az oldalt egyre több felhasználó tekinti meg (az elmúlt 3 évben havonta 50 000-ről 60 000-re, az Eurostat weboldalát látogatók 5,7 %-áról 7,2 %-ára nőtt a látogatók száma), az Eurostat weboldalon ez az oldal a látogatottságok tekintetében a második helyen áll.

5.5.Összehasonlíthatóság és következetesség

5.5.1.Fogalommeghatározások

A 2012. évi jelentés óta a rendelet szerinti összes adatgyűjtés során harmonizált fogalommeghatározásokat használtak, ami nagyban hozzájárult az adatok összehasonlíthatóságához.

A rendelet 3. cikke szerinti, migrációval és az állampolgárság megszerzésével kapcsolatos statisztikák fogalommeghatározásának szigorú alkalmazásával kapcsolatos problémák megoldása volt a legnehezebb feladat. A tagállami rendszerek között a felhasznált adatforrások különbözősége miatt a legnagyobb eltérések ezen adatok tekintetében fordulnak elő. A helyzet javítása érdekében erőfeszítéseket tesznek, azonban néhány ország nem tudta a 12 hónapos időbeli kritériumok segítségével meghatározni a bevándorlási/kivándorlási áramlásokat, sokszor azért, mert a migráció nemzeti statisztikai fogalommeghatározása nem az állampolgárokra vonatkozó állandó kritériumokon vagy az EGT polgáraira vonatkozó hat hónapos kritériumokon (Északi megállapodás) alapult. Az állampolgárság odaítélése esetében négy ország nem tudta alkalmazni az országban élő személyekre vonatkozó kritériumot, mivel az a nem az országban élő vagy az országban állandó lakcímmel nem rendelkező személyeknek is az állampolgárságra is kiterjedt volna.