INDOKOLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE

1990-es bevezetése óta a makroszintű pénzügyi támogatást (Macro-Financial Assistance – MFA) arra használták fel, hogy a rövid távú fizetésimérleg-problémákkal küzdő harmadik országok számára makrogazdasági jellegű pénzügyi segítséget nyújtsanak. Eddig összesen 55 makroszintű pénzügyi támogatásról szóló határozatot hagytak jóvá, amelyből 23 ország részesült, és összesen 7,4 milliárd EUR – vissza nem térítendő támogatás és hitel formájában létrejött – kötelezettségvállalásra került sor.

Az MFA kiegészíti a kiigazítási és reformprogramokkal összefüggésben a Nemzetközi Valutaalap (International Monetary Fund – IMF) által nyújtott finanszírozást. Ez annak a ténynek az elismeréséhez kapcsolódik, hogy bár a globális gazdasági rendszerben a fizetésimérleg-támogatás nyújtása elsősorban az IMF feladata, néhány esetben indokolt, hogy az EU kivételes alapon kiegészítse az Unióval politikai és gazdasági kapcsolatban álló és földrajzilag közel fekvő országoknak nyújtott IMF-támogatást.

Az IMF pénzügyi megállapodásának fennállása mellett az uniós makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának alapvető előfeltételei a következők: egyrészt a Bizottság által – az IMF-fel együtt – megállapított külső finanszírozási rés megléte, másrészt pedig a hatékonyan működő demokratikus intézmények és mechanizmusok kedvezményezett ország általi tiszteletben tartása. Az MFA-művelet jóváhagyása után a támogatás folyósításának feltétele az, hogy a kedvezményezett ország kielégítő mértékű előrelépést ér-e el az IMF-program keretében, és végrehajtja-e azokat a gazdasági és pénzügyi szakpolitikai intézkedéseket, amelyekről – az ország fő gazdasági és strukturális kihívásaira vonatkozó közös felismerések alapján – az EU-val megállapodott. Az MFA kivételes jellegű és megszűnik, ha az ország más forrásokból, például nemzetközi pénzügyi intézmények és magántőke beáramlása révén, képes kielégíteni külső finanszírozási igényét.

Az MFA jelentős mértékben hozzájárult az Unió tagjelölt országainak, a lehetséges tagjelölt országoknak és a szomszédos országoknak a makrogazdasági stabilitásához és ez kedvezően hatott az uniós gazdaságra is. Úgy tűnik azonban, hogy néhány jellemzője csökkenti hatékonyságát és átláthatóságát. Mindenekelőtt az MFA jelenleg eseti alapú jogalkotási határozatok tárgyát képezi, vagyis a válságban levő országnak nyújtott minden egyes MFA-művelethez külön jogalkotási döntésre van szükség.

A javaslat okai és céljai

A Bizottság célja, hogy a javasolt keretrendelettel hivatalos jogi eszközt hozzon létre a harmadik országoknak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatáshoz. Az elsődleges célkitűzés, hogy az MFA a döntéshozatali eljárás egyszerűsítésével hatékonyabbá váljon. A globális pénzügyi válság rávilágított, hogy a makrogazdasági és pénzügyi vészhelyzetek eredményes kezeléséhez gyorsan és hatékonyan alkalmazható válságkezelő eszközre van szükség. Ehhez olyan döntéshozatal kell, amellyel elkerülhető az eljárás elhúzódása és a késedelmek. A javasolt rendelet felgyorsítaná az egyedi MFA-műveletekhez kapcsolódó döntéshozatalt, így az eszköz jelentősebb mértékben hozzájárulna ahhoz, hogy a kedvezményezett országok ellenálljanak a rövid távú külső finanszírozási nyomásnak, miközben támogatást kapnak a fenntartható fizetésimérleg-pozíció helyreállítását célzó kiigazítási intézkedések elfogadásához. Az MFA gyorsabb alkalmazásának lehetősége erősítené a nemzetközi pénzügyi intézmények eszközeit kiegészítő jellegét is.

Emellett a javasolt rendelet összehangolná az MFA döntéshozatali eljárását más uniós külső finanszírozási támogatási eszközökével. A Bizottság mindenekelőtt hatáskörrel rendelkezne ahhoz, hogy a tagállamok képviselőiből álló bizottság felügyelete mellett makroszintű pénzügyi támogatásról szóló határozatokat fogadjon el, a 2011. március 1-jén hatályba lépett, új komitológiai szabályok által bevezetett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban[1].

A javasolt keretrendelet célja továbbá az is, hogy hivatalos keretbe foglalja és egyértelművé tegye az MFA-ra vonatkozó alapvető szabályokat, erősítve az eszköz átláthatóságát és kiszámíthatóságát, de lényegében nem módosítva azt. Az MFA eddig tanácsi következtetésekben megállapított elveken alapult. Ezek az úgynevezett „genvali kritériumok”[2] írják elő az MFA végrehajtásának területi hatályát, előfeltételeit és alapvető szabályait. E kritériumok hasznos iránymutatásként szolgáltak a múltbeli MFA-műveletekhez. Ezért indokolt ezeket fenntartani és megerősíteni. A javasolt rendelet néhány kritériumot korszerűsít és egyértelművé tesz.

Az Európai Parlament már 2003-ban, a harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtásáról szóló állásfoglalásában[3] elismerte, hogy keretrendelet elfogadására van szükség az MFA döntéshozatali eljárásának hatékonyabbá tétele, átláthatóbb jogalap biztosítása és a genvali kritériumok némelyikének pontosítása érdekében.

Emellett a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után az MFA-határozatokat már nem egyedül a Tanács hozza, hanem az a rendes jogalkotási eljárás keretében (együttdöntés) történik. Ez megerősítette a Parlament szerepvállalásának szükségességét az MFA-ra vonatkozó szabályok és kritériumok megalkotásában, azáltal, hogy azokat mindkét társjogalkotó által jóváhagyott alap-jogiaktusba foglalják. A javasolt keretrendelet hivatalos, jogilag kötelező erejű státuszt biztosítana a genvali kritériumoknak.

Háttér-információk

A 2008–2009-es globális pénzügyi válság rávilágított annak fontosságára, hogy az EU szilárd és gyors válságmegelőző és -kezelő rendszerrel, többek között megfelelő pénzügyi eszközökkel rendelkezzen. Az egyes MFA-műveletekhez szükséges egyedi jogalkotási határozatok elfogadásának folyamata azt eredményezte, hogy az adott ország támogatás iránti kérelme és az első folyósítás között jelentős idő telt el. Ez hátrányosan befolyásolja az eszköz eredményességét, hiszen annak az lenne a célja, hogy gyors választ igénylő, kritikus fizetésimérleg-helyzetben alkalmazható legyen. A hosszadalmas eljárás következtében időbeli eltolódás volt az IMF-program jóváhagyása és a hozzá kapcsolódó uniós MFA-művelet között. Ezekkel a megfontolásokkal összhangban a korábbi MFA-műveletek 2009. évi metaértékelése[4] az MFA-határozatok elfogadásának elhúzódását az eszköz fontos hiányosságaként jellemezte – olyan problémaként, amelynek megoldása a javasolt keretrendelet célja. Emellett a Lisszaboni Szerződésnek megfelelően az MFA-ra alkalmazandó együttdöntési eljárás és annak szükségessége, hogy a nemzeti parlamenteknek legalább nyolc hetet kell biztosítani az új jogszabály vizsgálatára vonatkozó joguk érvényesítéséhez, a döntéshozatali folyamat további elhúzódásával járhat. Ez is indokolta a szóban forgó keretrendeletre irányuló javaslatot.

Összehasonlítás a javaslat által érintett területen meglévő rendelkezésekkel

Döntéshozatali eljárás

A javasolt keretrendelet alapján a Bizottság makroszintű pénzügyi támogatásról szóló országspecifikus határozattervezetet terjesztene a tagállamok képviselőiből álló bizottság (a továbbiakban: a bizottság) elé. A bizottság a 2011. március 1-jén hatályba lépett komitológiai rendeletben[5] meghatározott vizsgálóbizottsági eljárással összhangban véleményt nyilvánítana. Ez a döntéshozatali eljárás váltaná fel a makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó jelenlegi hosszabb, eseti alapon történő jogalkotási határozatokat.

A komitológiai rendelettel összhangban a bizottság a tagállamok képviselőiből állna, elnökletét a Bizottság látná el szavazati jog nélkül. Az eljárás a következő: A Bizottság előterjeszti a bizottságnak a harmadik országnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló bizottsági határozattervezeteket („végrehajtási aktusok tervezete”). Abban az esetben, ha a bizottság véleménye kedvező (amelyet a tagállamok képviselőinek minősített többséggel kell elfogadniuk) a javasolt határozatokról, a Bizottság elfogadja azokat. Ha a bizottság véleménye kedvezőtlen (a tagállamok képviselőinek ezt is minősített többséggel kell elfogadniuk), a Bizottság nem fogadja el a tervezeteket, bár a fellebbviteli bizottsághoz fordulhat vagy módosított tervezetet terjeszthet elő. Végül, ha a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság elfogadhatja a határozattervezeteket, kivéve, ha a bizottsági tagok egyszerű többsége ellenzi azokat.

A harmadik országnak nyújtandó támogatásról szóló határozatnak a fent leírt eljárással összhangban történő elfogadása után a Bizottság végrehajtja az MFA-műveletet. A támogatáshoz kapcsolódó szakpolitikai intézkedéseket meghatározó egyetértési megállapodást a Bizottság a bizottság véleményétől függően fogadja el. Ennek alkalmazásában a bizottság a tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően jár el, mivel ezeknek a megállapodásoknak nincs költségvetési vonzatuk és a támogatást nyújtó határozat hatásán felül nem gyakorolnak hatást harmadik országokra. Miután az egyetértési megállapodást elfogadták, a Bizottság dönt a támogatás felszabadításáról, az IMF által támogatott gazdasági program, valamint az EU és a kedvezményezett ország által egyeztetett szakpolitikai intézkedések kielégítő végrehajtásától függően.

A 182/2011/EU rendelet 10. és 11. cikkében előírtaknak megfelelően az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak hozzáférést kell biztosítani a bizottság eljárásaival kapcsolatos dokumentumokhoz, és az Európai Parlamentnek vagy a Tanácsnak joga van kifogásolni a Bizottság által előterjesztett végrehajtásiaktus-tervezetet, ha bármelyikük úgy ítéli meg, hogy az túllépi a keretrendeletben előírt végrehajtási hatásköröket.

Iránymutatás az MFA-műveletekhez

A döntéshozatali eljárás módosítása mellett a keretrendelet hivatalos keretbe foglalná és adott esetben korszerűsítené az MFA-műveletekre vonatkozó genvali kritériumokat is. Ezek a kritériumok az ECOFIN Tanács 2002. október 8-i következtetéseiben kerültek megállapításra, a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság pedig 2006 márciusában megerősítette azokat.

- Kivételes jelleg: A makroszintű pénzügyi támogatás kivételes jellegű, alkalmazása eseti alapon történik és célja, hogy segítséget nyújtson a kedvezményezett országnak rövid távú fizetésimérleg- vagy költségvetési nehézségei kezeléséhez. A támogatást meg kell szüntetni, amint az ország más forrásokból ki tudja elégíteni külső finanszírozási igényét.

- Földrajzi körülhatároltság: A genvali kritériumoknak megfelelően az MFA-t az Unióval szoros politikai és gazdasági kapcsolatban álló harmadik országok számára kell fenntartani. A Tanács 2002-ben konkrétan meghatározta, hogy ez a tagjelölt és a lehetséges tagjelölt országokra, a Független Államok Közösségének három európai országára (Belarusz, Moldova és Ukrajna) és a Barcelona-folyamatban érintett országokra (vagyis az euro-mediterrán társulási megállapodásokat aláíró vagy aláírni szándékozó országokra) vonatkozik. Kivételes esetben más harmadik országok is támogathatók.A keretrendelet az MFA keretében támogatható országként vagy területként határozza meg a tagjelölt és a lehetséges tagjelölt országokat, valamint az európai szomszédsági politika által érintett összes országot és területet (többek között a dél-kaukázusi országokat: Örményországot, Azerbajdzsánt és Grúziát), valamint kivételes és kellően indokolt esetben más harmadik országokat. Ezeknek az országoknak is szoros politikai, gazdasági és földrajzi kapcsolatban kell állniuk az EU-val.

- Politikai előfeltételek: Az EU alapvető értékeivel összhangban a lehetséges kedvezményezett országnak hatékony demokratikus intézményekkel és mechanizmusokkal – többek között többpárti parlamentáris rendszerrel – kell rendelkeznie, és tiszteletben kell tartania az emberi jogokat és a jogállamiságot.

- Kiegészítő jelleg és tehermegosztás: Az MFA-műveletek attól függnek, hogy a kedvezményezett ország rendelkezik-e az IMF-finanszírozással együtt járó és az IMF által támogatott programmal és megfelelően végrehajtja-e azt. Az EU és más támogatók közötti megfelelő pénzügyi tehermegosztás érdekében a genvali kritériumok az Unió hozzájárulásának felső határát az ország fennmaradó külső finanszírozási igényének (tehát a nemzetközi pénzügyi intézményektől várt támogatás után még fennálló igény) 60 %-ában határozták meg, a tagjelölt és lehetséges tagjelölt országok esetében, más országok tekintetében ez az arány a fennálló külső finanszírozási igény egyharmada.A Bizottság – a nemzetközi pénzügyi intézményektől származó támogatást kiegészítő jelleg és a más támogatókkal való tehermegosztás megerősítésével egyidejűleg – nem javasolja, hogy a rendelet írjon elő kifejezett felső határt a kedvezményezett ország fennmaradó finanszírozási rését fedező uniós MFA-támogatás hozzájárulási arányára. Ez azt a korábbi tapasztalatot tükrözi, hogy egyes esetekben nehéz pontosan meghatározni a finanszírozási rést. Továbbá a nem uniós kétoldalú támogatók általában csak kismértékben vesznek részt – ha egyáltalán – az Unióval szomszédos országok külső finanszírozási résének fedezésében.

- Feltételrendszer: Egy MFA-művelet megkezdésének feltétele, hogy az ország rendelkezzen az IMF-finanszírozással együtt járó és az IMF által támogatott programmal. Emellett a Bizottság az Unió nevében külön szakpolitikai feltételekről állapodik meg a kedvezményezett országgal. Ezeket a feltételeket egyetértési megállapodásba kell foglalni.

- Pénzügyi fegyelem: Ha a makroszintű pénzügyi támogatás vissza nem térítendő támogatás formáját ölti, a források az uniós költségvetésből származnak. A makroszintű pénzügyi támogatásként biztosított összegeknek összhangban kell lenniük az EU többéves pénzügyi kereteiben levő megfelelő költségvetési előirányzatra vonatkozóan meghatározott felső határral. Ha a támogatás nyújtása hitel formájában történik, a Bizottság az EU nevében olyan kötvényt bocsát ki a tőkepiacokon, amely megfelel a kedvezményezett országgal egyeztetett pénzügyi feltételeknek, majd a bevételt azonnal továbbkölcsönzi. A kedvezményezett ország fizetésképtelenségének kockázatát fedezendő, az uniós kötvényre garanciát biztosít a garanciaalap, amelyet a kinnlévő összeg 9 %-ának megfelelő mértékben töltenek fel.A pénzügyi fegyelem erősítése és az eszköz kiszámíthatóbbá tétele érdekében a keretrendelet átláthatóbb módszert javasol annak meghatározására, milyen körülmények között kell az MFA-t hitel, vissza nem térítendő támogatás vagy a kettő kombinációja formájában nyújtani. A Világbank és az IMF gyakorlatával összhangban a támogatás formáját meghatározó fő kritériumok a következők: a gazdasági és társadalmi fejlődés szintje (átlagos jövedelemszint, a szegénység mértéke); és az adósságállomány fenntarthatósága, figyelembe véve az ország visszafizetési képességét is.

Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel

Valamennyi alapvető uniós külső finanszírozási eszközre (az előcsatlakozási eszköz, az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz, a fejlesztési együttműködési eszköz, a Stabilitási Eszköz, a nukleáris biztonság célját szolgáló együttműködési eszköz és a humanitárius támogatás) vonatkozóan keretrendelet elfogadására került sor. Ezek a 2007 és 2013 közötti pénzügyi keretet érintik és végrehajtási hatáskörrel ruházzák fel a Bizottságot. A javasolt keretrendelet által a makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozóan előirányzott döntéshozatali eljárás hasonló a más külső finanszírozási eszközöknél alkalmazandó eljáráshoz.

Az MFA és a többi külső támogatási eszköz kölcsönösen erősíti egymást. A Bizottság és a kedvezményezett ország által egyeztetendő szakpolitikai intézkedések összhangban vannak az EU és a kedvezményezett ország között fennálló partnerségi, együttműködési vagy társulási megállapodásokkal. Emellett az MFA növelheti az egyéb uniós külső finanszírozási eszközök által támogatott programok – különösen a előcsatlakozási támogatási eszköz és az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz keretében finanszírozott projektek – hatékonyságát, mindenekelőtt azáltal, hogy feltételrendszere révén hozzájárul a makrogazdasági stabilitás és a strukturális reform megfelelő általános keretének biztosításához. Fordítva pedig az MFA-műveletekhez kapcsolódó egyetértési megállapodásba foglalt szakpolitikai intézkedéseket gyakran az állandó együttműködési eszközök révén nyújtott uniós technikai segítségnyújtás, valamint a közvetlen költségvetési támogatási műveletek keretében megállapított ágazati fellépések támogatják. Végül, kiegészítik a hosszabb távú uniós ágazati költségvetési támogatási műveleteknek az államháztartás irányításával összefüggő és egyéb célkitűzéseit.

KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT

A Bizottság külső szakértők segítségével 2009-ben elvégezte a 2004 és 2008 között végrehajtott MFA-műveletek átfogó metaértékelését. E metaértékelés keretében a Bizottság 2009 májusában magas szintű workshopot szervezett az érintett bizottsági szolgálatok, az IMF és a Világbank tisztviselőinek részvételével. A javasolt keretrendelet összhangban van e metaértékelés és konzultációs folyamat eredményeivel, amelyek hangsúlyozták a gyorsabb döntéshozatali eljárás és átláthatóbb jogalap szükségességét. A javaslat összhangban van az Európai Parlament által az MFA végrehajtására vonatkozóan 2003-ban elfogadott állásfoglalással[6]is, amely keretrendelet megalkotására szólított fel a döntéshozatali eljárások meggyorsítása és egyértelműbb jogalap megteremtése céljából. Mivel a javasolt keretrendelet fő célkitűzése az MFA-műveletekre vonatkozó uniós döntéshozatali eljárás módosítása, és nem törekszik az eszköz lényegi változtatására, a Bizottság nem végzett formális hatásvizsgálatot. A javasolt rendelet hatását a javaslatot kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum bizonyos mértékig értékelte.

A JAVASLAT JOGI ELEMEI

Jogalap

Az EK-Szerződés előírásaival ellentétben az EUMSZ harmadik országokkal folytatott gazdasági és pénzügyi együttműködést szabályozó cikke (az EUMSZ 212. cikke) magában foglalja a makroszintű pénzügyi támogatást. Ez a cikk képezi a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése óta elfogadott MFA-határozatok jogalapját. Ha azonban az MFA kedvezményezettje fejlődő ország, a határozat elfogadása az EUMSZ 209. cikke alapján történik, amely az EU fejlesztési együttműködését szabályozza. Mivel a javasolt rendelet a válság sújtotta harmadik országokra irányuló, jövőbeli MFA-műveletek számára ad keretet, jogalapját a Lisszaboni Szerződés után elfogadott, egyedi országspecifikus határozatokéhoz hasonlóan az EUMSZ 209. és 212. cikke képezi.

Emellett a javaslat szerint a Bizottság elfogadhat országspecifikus MFA-határozatokat a tagállamok képviselőiből álló bizottság felügyelete mellett. Ez annak a ténynek az elismerését jelenti, hogy az MFA a kötelező erejű, egységesen és ezért központilag végrehajtandó jogi aktusok kategóriájába tartozik, ahogy az EUMSZ-nek a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörökről szóló 291. cikke, különösen annak (2) bekezdése előírja. Mivel az MFA-határozatok jelentős költségvetési vonzattal járó végrehajtásiaktus-tervezetek, a tagállamok képviselőiből álló, fent említett bizottság a komitológiai rendeletben[7] meghatározott vizsgálóbizottsági eljárással összhangban jár el.

A szubszidiaritás elve

A javasolt keretrendelet harmadik országoknak nyújtandó uniós pénzügyi támogatásra vonatkozik, ami az EU megosztott hatáskörébe tartozik. Az MFA-eszköz megfelel a szubszidiaritás elvének, mivel a harmadik országok rövid távú makrogazdasági stabilitásának helyreállítására irányuló célkitűzés az EU által hatékonyabban és eredményesebben elérhető, mint az egyes tagállamok által. Az EU képes összefogni a pénzügyi forrásokat és egyetlen tárgyalófélként tárgyalni a kedvezményezett országokkal a támogatás módjáról és a szakpolitikai feltételekről.

Az arányosság elve

A javaslat megfelel az arányosság elvének. Ezt garantálja az MFA kulcsfontosságú elveinek a további alkalmazása, például a nemzetközi pénzügyi intézmények által nyújtott támogatást kiegészítő jellegének fenntartása, és az egyéb támogatókkal való tehermegosztás, ami biztosítja, hogy az EU ne fedezze a kedvezményezett ország finanszírozási résének indokolatlanul nagy részét. Emellett az arányosságot az a tény is biztosítja, hogy a makroszintű pénzügyi támogatás nem haladja meg az engedélyezett költségvetési előirányzatokat és összhangban van a többéves pénzügyi keretekkel.

A jogi aktus típusának megválasztása

A javasolt keretrendelet nem jelenti az MFA-nak, mint eszköznek a lényegi megváltozását; ehelyett a döntéshozatali eljárás egyszerűsítésére összpontosít. Egy olyan pénzügyi eszköz esetében, mint az MFA, amelyet az Unió egészére vonatkozóan központilag a Bizottság kezel, a rendelet (az irányelvvel szemben) a megfelelő jogi eszköz a cél eléréséhez. Egy keretrendelet összehangolja az MFA döntéshozatali eljárásait más külső támogatási mechanizmusokéval, miközben lehetőséget kínál az MFA-hoz kapcsolódó más célok megvalósítására is, mint például a genvali kritériumok hivatalos keretbe foglalása és korszerűsítése, többek között a Tanács és a Parlament általi hivatalos elfogadásuk biztosítása.

Az MFA döntéshozatali eljárásának egyszerűsítésére irányuló elsődleges célkitűzés elérésének másik szóba jöhető módja az lett volna, ha az MFA-ra rendszeres alapon az EUMSZ 213. cikkét alkalmazzák. Ez a cikk felhatalmazza a Tanácsot, hogy amennyiben „egy harmadik országban fennálló helyzet sürgős pénzügyi támogatást tesz szükségessé, [a Tanács] – a Bizottság javaslata alapján – elfogadja a szükséges határozatokat”. Azonban – ahogy a Tanács és a Bizottság jogi szolgálatai hangsúlyozták – egy olyan konkrét eszköz, mint például az MFA összes vagy legtöbb műveletére vonatkozóan a sürgősségi eljárás rendszeres jogalapként történő alkalmazása nem lett volna megfelelő.

KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK

A javasolt keretrendelet önmagában nem jelent változást a jelenlegi gyakorlathoz képest az MFA-műveletek száma vagy az egyes műveletek keretében biztosított összegek tekintetében. A műveletek számát és mértékét, más válságkezelő eszközökhöz hasonlóan, a gazdasági és pénzügyi válságok gyakorisága és súlyossága határozza meg. Mindenesetre a makroszintű pénzügyi támogatás továbbra is összhangban van a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó jelenlegi pénzügyi kerettel és az azokban szereplő költségvetési előirányzatokkal.

2011/0176 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a harmadik országoknak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. és 212. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

1. Az Európai Unió fontos részt vállal a harmadik országok számára biztosított gazdasági, pénzügyi és technikai segítségnyújtásban. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás (a továbbiakban: makroszintű pénzügyi támogatás) a gazdasági stabilizáció hatékony eszközének és a kedvezményezett országok strukturális reformjai mozgatórugójának bizonyult. A tagjelölt, lehetséges tagjelölt és szomszédos országokra vonatkozó általános politikájával összhangban az Uniónak készen kell állnia arra, hogy makroszintű pénzügyi támogatást nyújtson az említett országoknak azzal a céllal, hogy kölcsönös stabilitási, biztonsági és jóléti térség alakuljon ki.

2. A harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás jelenleg az Európai Parlament és a Tanács eseti, országspecifikus határozatain alapul. Ez csökkenti a támogatás hatékonyságát és eredményességét, mivel szükségtelen időbeli eltolódást okoz a makroszintű pénzügyi támogatás iránti kérelem és a támogatás tényleges végrehajtása között.

3. Az Unióval szoros politikai, gazdasági és kereskedelmi kapcsolatban álló harmadik országok számára nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatást szabályozó keretnek hatékonyabbá kell tennie a segítségnyújtást. Mindenekelőtt lehetővé kell tenni, hogy a harmadik országok a makroszintű pénzügyi támogatás révén ösztönzést kapjanak olyan gazdaságpolitikai intézkedések elfogadásához, amelyekkel valószínűleg meg tudják oldani a fizetésimérleg-válságot.

4. Az Európai Parlament a harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtásáról szóló, 2003. június 3-i állásfoglalásában[8] a makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó keretrendelet megalkotására szólított fel a döntéshozatali eljárás meggyorsítása és e pénzügyi eszköz hivatalos és átlátható alapjának létrehozása céljából.

5. A makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó, a 209. és 212. cikken alapuló általános rendelet elfogadása nem sérti a Szerződés 213. cikkének a harmadik országoknak nyújtott sürgős pénzügyi támogatást szabályozó rendelkezéseit, valamint a Tanács kapcsolódó előjogait.

6. Az Unió 2006-ban a hatékonyság növelése érdekében átalakította és egyszerűsítette külső támogatásokat szabályozó keretét. Valamennyi alapvető külső pénzügyi eszközre keretrendeleteket fogadott el, végrehajtási hatáskört biztosítva a Bizottságnak. A makroszintű pénzügyi támogatás az egyetlen olyan fontos eszköz, amelyet jelenleg még nem szabályoz keretrendelet.

7. A Tanács 2002. október 8-i következtetéseiben[9] kritériumokat határozott meg (az úgynevezett genvali kritériumok), amelyek iránymutatással szolgálnak az uniós makroszintű pénzügyi támogatási műveletekhez. Helyénvaló ezeket a kritériumokat – korszerűsítésükkel és egyértelművé tételükkel egyidejűleg – a Parlament és a Tanács által egyaránt jóváhagyott jogi aktusban hivatalos keretbe foglalni.

8. Előzetesen megfelelő eljárásokat és eszközöket kell létrehozni azért, hogy azok képessé tegyék az Uniót makroszintű pénzügyi támogatás gyors rendelkezésre bocsátására, különösen ha a körülmények azonnali cselekvést igényelnek. Ez növelné a makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtására vonatkozó kritériumok egyértelműségét és átláthatóságát is.

9. A Bizottságnak biztosítania kell, hogy a makroszintű pénzügyi támogatás összhangban álljon a külső fellépés és az egyéb vonatkozó uniós szakpolitikák különféle területeinek alapvető elveivel, célkitűzéseivel és intézkedéseivel.

10. A makroszintű pénzügyi támogatásnak hozzá kell járulnia a kedvezményezett országok által az Unió közös értékeivel, többek között a demokráciával, a jogállamisággal, a felelősségteljes kormányzással, az emberi jogok tiszteletben tartásával, a fenntartható fejlődéssel és a szegénység visszaszorításával, valamint a nyitott, szabályokon alapuló és tisztességes kereskedelemmel összefüggésben tett kötelezettségvállalásokhoz.

11. Az egyedi makroszintű pénzügyi támogatási műveletek konkrét célkitűzéseinek tartalmazniuk kell a hatékonyság, átláthatóság és elszámoltathatóság erősítését a kedvezményezett országok államháztartásának irányítása terén. A Bizottságnak rendszeresen ellenőriznie kell e célkitűzések teljesítését.

12. Mivel e rendelet célkitűzése, a partner harmadik országok makrogazdasági stabilizációjához való hozzájárulás a tagállamok által kielégítően nem valósítható meg, és így a tervezett intézkedés nagyságrendje miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

13. A makroszintű pénzügyi támogatásnak ki kell egészítenie a Nemzetközi Valutaalap és más multilaterális pénzügyi intézmények által nyújtott forrásokat, és biztosítani kell a többi támogatóval való méltányos tehermegosztást. A makroszintű pénzügyi támogatásnak biztosítania kell az uniós szerepvállalás hozzáadott értékét.

14. Az Unió makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó pénzügyi érdekeinek hatékony védelme céljából elő kell írni, hogy a kedvezményezett országok hozzanak megfelelő intézkedéseket az e támogatáshoz kapcsolódó csalás, korrupció és egyéb szabálytalanságok megelőzése és az ellenük való küzdelem vonatkozásában, valamint rendelkezni kell a Bizottság által végzett ellenőrzésekről és a Számvevőszék által végzett vizsgálatokról.

15. Annak érdekében, hogy a kedvezményezett országokban végrehajtott makroszintű pénzügyi támogatási műveletek jóváhagyását és irányítását illetően biztosítani lehessen e rendelet végrehajtásának egységes feltételeit, a Bizottságra végrehajtási hatáskört kell ruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[10] megfelelően kell gyakorolni.

16. Az egyedi makroszintű pénzügyi támogatási műveletek összegét, formáját, időtartamát és általános feltételeit meghatározó végrehajtási határozatok elfogadásakor a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni, tekintve, hogy ezeknek a határozatoknak jelentős költségvetési vonzatuk van.

17. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó gazdaságpolitikai intézkedéseket meghatározó egyetértési megállapodás elfogadásakor a tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni, tekintve, hogy az egyetértési megállapodás nem általános hatályú végrehajtási aktus, és nem olyan aktus, amelynek költségvetési vonzata vagy harmadik országokra gyakorolt hatása lenne a támogatást biztosító határozat hatásán felül,

ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:

1. cikk

A támogatás célja és alkalmazási köre

18. Ez a rendelet megállapítja a 2. cikkben felsorolt, támogatható harmadik országoknak és területeknek nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó általános rendelkezéseket.

19. A makroszintű pénzügyi támogatás arra jogosult harmadik országoknak és területeknek nyújtható kivételes jellegű, feltétel nélküli és célhoz nem kötött fizetésimérleg-támogatás. Célja, hogy segítséget nyújtson külső finanszírozási nehézségekkel küzdő országok számára fenntartható külső egyenleg helyreállításához. A támogatás alátámasztja a fizetésimérleg-nehézségek leküzdésére kidolgozott erőteljes kiigazítási intézkedések és strukturális reformok végrehajtását.

20. Makroszintű pénzügyi támogatás azzal a feltétellel nyújtható, hogy a kedvezményezett ország erőteljes gazdasági stabilizációs és reformprogramok végrehajtása ellenére a Nemzetközi Valutaalap és más multilaterális intézmények által biztosított forrásokon felüli, jelentős fennálló külső finanszírozási réssel rendelkezik, amely a multilaterális pénzügyi intézményekkel közösen kerül megállapításra.

21. A makroszintű pénzügyi támogatás átmeneti jellegű és nyújtása megszűnik, amint a kedvezményezett ország külső finanszírozási helyzete újra fenntarthatóvá válik.

2. cikk

Támogatható országok

A makroszintű pénzügyi támogatásra jogosult harmadik országok és területek a következők:

a) az e rendelet I. mellékletének 1. pontjában felsorolt tagjelölt és lehetséges tagjelölt országok,

b) az e rendelet I. mellékletének 2. pontjában felsorolt, az európai szomszédságpolitika által érintett országok és területek,

c) kivételes és kellően indokolt esetben más harmadik országok. Ezeknek az országoknak szoros politikai, gazdasági és földrajzi kapcsolatban kell állniuk az Európai Unióval.

3. cikk

A támogatás formája

22. Makroszintű pénzügyi támogatás nyújtható hitel, vissza nem térítendő támogatás vagy a kettő kombinációja formájában. A megfelelő forma meghatározásakor a Bizottság figyelembe veszi a kedvezményezett ország gazdasági fejlődésének szintjét az egy főre eső jövedelem és a szegénység mértéke alapján, valamint visszafizetési képességét az adósságállomány fenntarthatóságának elemzése révén.

23. Ha a makroszintű pénzügyi támogatás nyújtása hitel formájában történik, a Bizottság felhatalmazást kap, hogy az Unió nevében kölcsönt vegyen fel a tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményektől a szükséges források megszerzéséhez, és azokat továbbkölcsönözze a kedvezményezett országnak.

24. A hitelfelvételi és hitelnyújtási műveleteket euróban hajtják végre azonos értéknap alkalmazásával, és az Unió nem vehet részt a futamidők átalakításában, vagy bármely árfolyam-, vagy kamatkockázat viselésében.

25. A hitelfelvételi és -nyújtási műveletekhez kapcsolódó, az Unió részéről felmerülő valamennyi költséget a kedvezményezett ország viseli.

26. A kedvezményezett ország kérésére, és amennyiben a körülmények lehetővé teszik a hitel kamatlábának csökkentését, a Bizottság részben vagy egészben refinanszírozhatja eredeti kölcsöneit, vagy átstrukturálhatja a kapcsolódó pénzügyi feltételeket. A refinanszírozási és átalakítási műveleteket a (4) bekezdésben megállapított feltételekkel összhangban kell elvégezni, és azok nem eredményezhetik az adott hitel átlagos futamidejének kiterjesztését vagy a refinanszírozás vagy átstrukturálás napján fennálló tőkeösszeg növekedését.

4. cikk

Pénzügyi rendelkezések

27. Az e rendeletnek megfelelően vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás összegeinek összhangban kell lenniük a többéves pénzügyi keretben megállapított költségvetési előirányzatokkal.

28. Az e rendelet alapján hitel formájában nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás összegeinek megfelelően a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló 2009. május 25-i 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelettel[11] összhangban tartalékot kell képezni.

29. Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a pénzügyi keret határain belül. A 2011 és 2013 közötti időszakra vonatkozó megfelelő referenciaösszegeket a II. melléklet tartalmazza.

5. cikk

A támogatás összege

30. A támogatás összege a kedvezményezett ország fennálló külső finanszírozási igényén alapul. Ezt a Bizottság a nemzetközi pénzügyi intézményekkel együttműködve állapítja meg, átfogó és jól dokumentált számszerű értékelés alapján. A Bizottság mindenekelőtt az IMF által a szóban forgó országra vonatkozóan készített legújabb fizetésimérleg-előrejelzésekre alapoz és figyelembe veszi a multilaterális támogatóktól várható pénzügyi hozzájárulást.

31. A makroszintű pénzügyi támogatás összegeinek meghatározása során figyelembe kell venni a más támogatókkal való méltányos tehermegosztás biztosításának szükségességét is.

32. Abban az esetben, ha a kedvezményezett ország finanszírozási igénye a makroszintű pénzügyi támogatás folyósításának időszakában jelentősen csökken, a Bizottság – a 14. cikk (2) bekezdésével összhangban eljárva – dönthet a támogatás keretében rendelkezésre bocsátott finanszírozás összegének csökkentéséről, a támogatás felfüggesztéséről vagy megszüntetéséről.

6. cikk

Feltételrendszer

33. A makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának előfeltétele, hogy a kedvezményezett ország tartsa tiszteletben a hatékonyan működő demokratikus mechanizmusokat, többek között a többpárti parlamentáris rendszert, a jogállamiságot és az emberi jogokat.

34. A makroszintű pénzügyi támogatás feltétele az IMF-finanszírozással együtt járó program megléte.

35. A támogatás folyósításának feltétele az IMF-program keretében elért kielégítő eredmény. Feltétele továbbá egy sor egyértelműen meghatározott, strukturális reformokra összpontosító gazdaságpolitikai intézkedés konkrét időtartamon belüli végrehajtása, amelyekről a Bizottság és a kedvezményezett ország állapodik meg, és amelyeket egyetértési megállapodásba kell foglalni.

36. Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme és a kedvezményezett országokbeli kormányzás megerősítése céljából az egyetértési megállapodásnak tartalmaznia kell az államháztartás irányítási rendszerének hatékonyságát, átláthatóságát és elszámoltathatóságát erősítő intézkedéseket.

37. A szakpolitikai intézkedések kidolgozásakor megfelelő mértékben figyelembe kell venni a kölcsönös piacnyitás, a szabályokon alapuló méltányos kereskedelem fejlesztése és más, az Unió külpolitikájával összefüggő prioritások terén elért előrelépést is.

38. A szakpolitikai intézkedéseknek összhangban kell lenniük az Unió és a kedvezményezett ország között kötött partnerségi megállapodásokkal, együttműködési vagy társulási megállapodásokkal, valamint a kedvezményezett ország által az IMF támogatásával megvalósított makrogazdasági kiigazítási és strukturálisreform-programokkal.

7. cikk

Az eljárás

39. A makroszintű pénzügyi támogatást igénylő ország írásbeli kérelemmel fordul a Bizottsághoz.

40. Ha teljesülnek az 1., 2., 4. és 6. cikkben említett feltételek, a Bizottság a 14. cikk (2) bekezdésével összhangban eljárva makroszintű pénzügyi támogatást nyújt.

41. A hitelnyújtásról szóló határozat meghatározza a makroszintű pénzügyi támogatás összegét, maximális átlagos futamidejét és a részletek maximális számát. A vissza nem térítendő támogatás nyújtásáról szóló határozat meghatározza az összeget és a részletek maximális számát. Mindkét esetben meg kell határozni a makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre állásának időtartamát. Ez rendszerint nem haladhatja meg a három évet.

42. A makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásáról szóló határozat jóváhagyását követően a Bizottság a 14. cikk (3) bekezdésével összhangban eljárva megállapodik a kedvezményezett országgal a 6. cikk (3), (4), (5) és (6) bekezdésében említett szakpolitikai intézkedésekről.

43. A makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásáról szóló határozat jóváhagyását követően a Bizottság megállapodik a kedvezményezett országgal a támogatás részletes pénzügyi feltételeiről. Ezeket a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásban vagy a hitelmegállapodásban kell meghatározni.

44. A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az országspecifikus támogatás alakulásáról, és rendelkezésükre bocsátja a vonatkozó dokumentumokat.

8. cikk

Végrehajtás és pénzügyi irányítás

45. A Bizottság az e rendeletnek megfelelően nyújtott támogatást az 1605/2002/EK, Euratom rendelettel[12] és annak végrehajtási szabályaival[13] összhangban hajtja végre.

46. A makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása közvetlen centralizált irányítással történik.

47. A költségvetési kötelezettségvállalásokat a Bizottság által e cikkel összhangban meghozott határozatok alapján teszik meg. A támogatásra vonatkozó, több pénzügyi évre kiterjedő költségvetési kötelezettségvállalások éves részletekre bonthatók.

9. cikk

A támogatás folyósítása

48. A makroszintű pénzügyi támogatást a kedvezményezett ország központi bankjának kell folyósítani.

49. A támogatás folyósítása egymást követő részletekben történik a 6. cikk (2) és (3) bekezdésében említett feltételek teljesítésétől függően.

50. A Bizottság rendszeres időközönként meggyőződik arról, hogy a 6. cikk (2) és (3) bekezdésében említett feltételek továbbra is teljesülnek.

51. Abban az esetben, ha a 6. cikk (2) és (3) bekezdésében említett feltételek nem teljesülnek, a Bizottság átmenetileg felfüggesztheti, csökkentheti vagy leállíthatja a támogatás folyósítását.

10. cikk

Támogató intézkedések

52. A 4. cikk (1) bekezdésében említett korlátokon belül az Unió költségvetési alapjai fedezhetik a makroszintű pénzügyi támogatási műveletek előkészítésével, nyomon követésével, ellenőrzésével, auditálásával és értékelésével összefüggő kiadásokat, amelyek e rendelet végrehajtásához és célkitűzéseinek eléréséhez szükségesek.

53. Az (1) bekezdésben említett tevékenységeket tanácsadói szerződések révén kell végrehajtani.

54. Ha e tanácsadói szerződések egyedi értéke meghaladja a 250 000 EUR-t, azokat a Bizottság írja alá a 14. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárás szerint.

11. cikk

Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme

55. A kedvezményezett országok rendszeresen ellenőrzik az uniós költségvetésből nyújtott finanszírozás megfelelő felhasználását, megteszik a megfelelő intézkedéseket a szabálytalanságok és a csalások elkerüléséhez, és szükség esetén jogi lépéseket tesznek az e rendelet keretében tévesen kifizetett pénzeszközök visszafizettetése érdekében.

56. Az e rendelet nyomán létrejövő bármely megállapodásnak rendelkezéseket kell tartalmaznia, amelyek biztosítják az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, különös tekintettel a csalásra, korrupcióra és bármilyen más szabálytalanságra, a 2988/95/EK, Euratom[14], a 2185/96/Euratom, EK[15] és az 1073/1999/EK rendeletnek[16] megfelelően.

57. A 6. cikk (3) bekezdésében említett egyetértési megállapodás kifejezetten feljogosítja a Bizottságot és a Számvevőszéket arra, hogy auditokat hajtsanak végre, többek között a dokumentumok ellenőrzését és helyszíni ellenőrzéseket, például működési értékeléseket. A megállapodás kifejezetten felhatalmazza a Bizottságot vagy képviselőit arra is, hogy a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben előírtaknak megfelelően helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzenek.

58. A makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása során a Bizottság – működési értékelés révén – felügyeli a kedvezményezett ország által alkalmazandó, a támogatás szempontjából releváns pénzügyi megállapodások, igazgatási eljárások, valamint külső és belső ellenőrzési mechanizmusok megbízhatóságát.

59. Ha megállapításra kerül, hogy a kedvezményezett ország az e rendelet keretében nyújtott támogatás kezelésével kapcsolatban az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást, korrupciós cselekedetet követ el, illetve más jogellenes tevékenységet folytat, a Bizottságnak joga van a vissza nem térítendő támogatás teljes visszafizettetésére és/vagy a hitel lejárat előtti visszafizettetésére.

12. cikk

Értékelés

60. A Bizottság rendszeresen értékeli a makroszintű pénzügyi támogatás eredményeit és hatékonyságát, hogy meggyőződjön a célok megvalósításról, és – a jövőbeli műveletek javítása céljából – lehetővé váljon számára ajánlások megfogalmazása.

61. A Bizottság utólagos értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, értékelve, hogy a legutóbb lezárt MFA-műveletek milyen mértékben járultak hozzá a támogatás céljainak megvalósításához.

13. cikk

Éves jelentés

62. A Bizottság megvizsgálja az e rendelet alapján hozott intézkedések végrehajtásában elért előrehaladást, és a makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtásáról éves jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

63. Az éves jelentés értékeli a kedvezményezett országok gazdasági helyzetét és kilátásait, valamint a 6. cikk (3) bekezdésében említett szakpolitikai intézkedések végrehajtása terén elért előrelépést.

14. cikk

A bizottság

64. A Bizottságot egy bizottság segíti.

65. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

66. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

15. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba, és 2013. december 31-én hatályát veszti.

Kelt

Az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

Az elnök az elnök

MELLÉKLET I A 2. CIKK a) ÉS b) PONTJA SZERINTI, TÁMOGATHATÓ ORSZÁGOK ÉS TERÜLETEK

1. Tagjelölt és lehetséges tagjelölt országok

Albánia

Bosznia-Hercegovina

Horvátország

Izland

Koszovó (az ENSZ BT 1244/99 határozatának megfelelően)

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

Montenegró

Szerbia

Törökország

2. Az európai szomszédságpolitika által érintett országok és területek

Algéria

Örményország

Azerbajdzsán

Belarusz

Egyiptom

Grúzia

Izrael

Jordánia

Libanon

Líbia

Moldova

Marokkó

Megszállt palesztin területek

Szíria

Tunézia

Ukrajna

II. MELLÉKLET A 4. CIKK (3) BEKEZDÉSE SZERINTI REFERENCIAÖSSZEGEK

Költségvetési sor | Referenciaösszegek ezer euróban |

2011[17] | 2012 | 2013 |

Makrogazdasági támogatás keretében biztosított vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó kötelezettségvállalások (01 03 02. költségvetési sor) | 104,869 | 104,900 | 137,436 |

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ

A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

A javaslat/kezdeményezés címe

Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a harmadik országoknak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról

A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[18]

Szakpolitikai terület: 01. cím – Gazdasági és pénzügyek

Tevékenység: 03 – Nemzetközi gazdasági és pénzügyek

A javaslat/kezdeményezés típusa

( A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul

( A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[19]

X A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul

( A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul

Célkitűzések

A javaslat által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés

„Jólét elősegítése az Európai Unión kívül”

A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság kapcsolódó tevékenységének fő területe a harmadik országoknak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatás kidolgozása, ellenőrzése és végrehajtása, az érintett nemzetközi pénzügyi intézményekkel együttműködve.

Meghatározott célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

3. sz. meghatározott célkitűzés: „harmadik országoknak fizetésimérleg-problémáik megoldásához és külső adósságállományuk fenntarthatóságának visszaállításához nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás”

A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység: nemzetközi gazdasági és pénzügyi kapcsolatok,globális irányítás.

Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

A javasolt keretrendelet fő célkitűzése, hogy a makroszintű pénzügyi támogatási eszköz a döntéshozatali eljárás egyszerűsítésével hatékonyabbá váljon.

Ahogy a globális pénzügyi válság rávilágított, a makrogazdasági és pénzügyi vészhelyzetek eredményes kezeléséhez gyorsan és hatékonyan alkalmazható válságkezelő eszközre van szükség. Ehhez olyan döntéshozatali rendszer kell, amellyel elkerülhető az eljárás elhúzódása. A javasolt rendelet felgyorsítaná az egyedi MFA-műveletekhez kapcsolódó döntéshozatalt, így az eszköz jelentősebb mértékben hozzájárulna ahhoz, hogy a kedvezményezett országok ellenálljanak a rövid távú külső finanszírozási nyomásnak, miközben támogatást kapnak a fenntartható fizetésimérleg-pozíció helyreállítását célzó intézkedések elfogadásához.

A javasolt rendeletnek megfelelően a Bizottság – a vizsgálóbizottsági eljárással összhangban – országspecifikus MFA-határozatokat fogadhatna el a tagállamok képviselőiből álló, a Bizottság elnökletével működő bizottság felügyelete mellett. Ez gyorsabb döntéshozatali eljárást tenne lehetővé a korábbi döntéseknél alkalmazott eseti eljáráshoz képest.

Bár a keretrendelet új jogi eszközt jelent, nem kerül sor a makroszintű pénzügyi támogatás lényegi változtatására.

Eredmény- és hatásmutatók

A javasolt rendelet keretében elfogadott MFA-műveletek végrehajtásának nyomon követése egy olyan rendszerben történik, amely az MFA-műveletek során egyeztetett mutatók rendszeres jelentésén, a kedvezményezett ország hatóságai által a folyósításokat megelőzően biztosított megfelelőségi nyilatkozatokon és IMF-dokumentumokon alapul.

A jelenlegi gyakorlatnak megfelelően valamennyi MFA-művelet előzetes és utólagos értékelés tárgyát képezi, amelyet a Bizottság, vagy megfelelő megbízatással rendelkező képviselői hajtanak végre a művelet lejártát követő két éven belül. A javasolt rendelet rendelkezik az MFA-műveletek végrehajtásának értékelését tartalmazó, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett éves jelentésről.

A javaslat/kezdeményezés indokolása

Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek)

A javaslat elfogadása kapcsán nem állapítottak meg külön szükségleteket.

A kedvezményezett országnak számos előfeltételt kell teljesítenie ahhoz, hogy jogosulttá váljon makroszintű pénzügyi támogatásra. Ezeket a keretrendelet részletezi.

Az uniós részvételből adódó többletérték

Az MFA-műveletek keretében nyújtott pénzügyi támogatás és az ehhez kapcsolódó szakpolitikai intézkedések célja, hogy hozzájáruljon az Unió kedvezményezett országokra vonatkozó politikájához, mindenekelőtt a makrogazdasági és politikai stabilitás előmozdításához az Unió szomszédságában. Az MFA-hoz kapcsolódó szakpolitikai intézkedések kiválasztott, adott esetben a csatlakozással összefüggő megállapodásokhoz – stabilizációs és társulási megállapodásokhoz, partnerségi és együttműködési megállapodásokhoz és az európai szomszédságpolitika cselekvési terveihez vagy azokkal egyenértékű dokumentumokhoz kapcsolódó rendelkezéseket érintenek. Más feltételeket is magukban foglalnak, amelyek célja a fenntartható fizetési mérleg és költségvetési pozíció támogatása, a potenciális növekedés erősítése, az EU-val való integráció és szabályozási konvergencia előmozdítása és az államháztartás irányításának erősítése.

Az MFA-műveletek lehetővé teszik, hogy az EU összefogja a pénzügyi forrásokat és egyetlen tárgyalófélként tárgyaljon a kedvezményezett országokkal a támogatás módjáról és a szakpolitikai feltételekről.

Azáltal, hogy kiegészíti a nemzetközi pénzügyi intézmények és más támogatók által rendelkezésre bocsátott forrásokat, az uniós MFA hozzájárul a nemzetközi adományozó közösség által egyeztetett pénzügyi támogatás általános hatékonyságához.

Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

Az országspecifikus értékelések mellett 2009-ben elvégezték az MFA-műveletek metaértékelését, amely hét, 2004 és 2008 között végrehajtott egyedi MFA-művelet értékelését vizsgálta felül. A metaértékelés egyik megállapítása az volt, hogy az MFA döntéshozatali eljárása késedelmes, ami az eszköz fontos hiányossága a nemzetközi pénzügyi intézmények finanszírozásával összehasonlítva.

A metaértékelés azt is megállapította, hogy az MFA-műveleteknek általánosságban pozitív hatásuk volt a strukturális reformok végrehajtására a kedvezményezett országokban, különösen az államháztartási és a pénzügyi ágazati reformok terén.

Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel

Ahogy már említettük, az MFA-műveletek kiegészítik a nemzetközi pénzügyi intézmények, különösen az IMF finanszírozását és azokkal jól összehangoltak.

Az MFA és az EU többi külső támogatási eszköze kölcsönösen erősíti egymást. Az MFA növelheti az egyéb uniós külső finanszírozási eszközök által támogatott programok – különösen az előcsatlakozási támogatási eszköz és az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz keretében finanszírozott projektek – hatékonyságát azáltal, hogy hozzájárul a makrogazdasági stabilitás és a strukturális reform megfelelő általános keretének biztosításához. Fordítva pedig az MFA-műveletekhez kapcsolódó egyes szakpolitikai intézkedéseket gyakran az állandó együttműködési eszközök révén nyújtott uniós technikai segítségnyújtás, valamint a közvetlen költségvetési támogatási műveletek keretében megállapított ágazati fellépések támogatják. Végül, kiegészítik a hosszabb távú uniós közvetlen költségvetési támogatási műveleteknek az államháztartás irányításával összefüggő és egyéb célkitűzéseit.

Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

X A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik

- ( A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ [HH/NN]-tól/-től ÉÉÉÉ [HH/NN]-ig

- X Pénzügyi hatás: 2011-től 2013-ig

( A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik

- Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig

- azt követően: rendes ütem.

Tervezett irányítási módszer(ek)[20]

X Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által

( Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

- ( végrehajtó ügynökségek

- ( a Közösségek által létrehozott szervek[21]

- ( tagállami közigazgatási /közfeladatot ellátó szervek

- ( az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek

( Megosztott irányítás a tagállamokkal

( Decentralizált irányítás harmadik országokkal

( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)

Egynél több irányítási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban.

Észrevételek:

Aktív együttműködésre kerül sor az uniós küldöttségekkel a támogatás nyomon követésében.

IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

Lásd az 1.4.4. szakaszt.

Irányító és ellenőrző rendszer

Felismert kockázat(ok)

A makroszintű pénzügyi támogatáshoz bizalmi és szakpolitikai kockázatok egyaránt kapcsolódnak.

Fennáll annak a kockázata, hogy a makroszintű pénzügyi támogatást csalárd módon használják fel. Ez a kockázat olyan tényezőkhöz kapcsolódik, mint például a központi bank függetlensége, az irányító rendszerek és a közigazgatási eljárások minősége, a pénzügyi folyamatokban lévő ellenőrző és felügyeleti funkciók, az IT-rendszerek biztonsága, valamint a megfelelő belső és külső audit lehetőségek a kedvezményezett országban.

Ami a szakpolitikai kockázatokat illeti, az MFA-műveletek azon a feltételezésen alapulnak, hogy a kedvezményezett ország kormánya elkötelezett marad az IMF-fel egyeztetett kiigazítási és reformprogram mellett. Fennáll annak a kockázata, hogy a kedvezményezett országok kormányai nem tartják be az IMF-program feltételeit, mivel a célok elérése a feltételezettnél nehezebbnek bizonyulhat, és mivel a politikai körülmények megváltozhatnak.

Végül, korlátozott mértékben fennáll annak a kockázata, hogy a kedvezményezett ország nem fizeti vissza a hitel formájában nyújtott makroszintű pénzügyi támogatást. Az MFA-művelet és a kapcsolódó IMF pénzügyi megállapodás által támogatott makrogazdasági kiigazítási és reformprogram segít a kockázat enyhítésében, mivel hozzájárul a fizetési mérleg és a költségvetés fenntarthatóságának helyreállításához. Továbbá az uniós külső hitelnyújtásokra képzett garanciaalapnak a garanciaalapra vonatkozó szabályokkal összhangban történő feltöltésének célja, hogy kezelje a hitel vissza nem fizetésével járó esetleges negatív hatást.

Tervezett ellenőrzési módok

Lásd a 2.3. szakaszt.

A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

A bizottsági szolgálatok az uniós makroszintű pénzügyi támogatásban részesülő összes harmadik országban bevezettek egy, a pénzügyi folyamatok és igazgatási eljárások működési értékelésére szolgáló programot, az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet előírásainak teljesítése érdekében. Figyelembe veszik az IMF és a Világbank más kapcsolódó jelentéseinek következtetéseit is.

A bizottsági szolgálatok megfelelő megbízatással rendelkező külső szakértők segítségével folytatják a működési értékelések végrehajtását a kedvezményezett országok pénzügyminisztériumaiban és központi bankjaiban. E jelentések például a következő területekre térnek ki: irányítási struktúra és szervezet, a pénzeszközök kezelése és ellenőrzése, az IT-rendszerek biztonsága, belső és külső auditkapacitás, valamint a központi bank függetlensége.

A javasolt rendelet tartalmaz a csalás megelőzésére szolgáló konkrét rendelkezéseket is. Minden egyes makroszintű pénzügyi támogatási művelet a Bizottság, beleértve az Európai Csalás Elleni Hivatalt (OLAF) és az Európai Számvevőszék felelősségi körébe tartozó vizsgálati, ellenőrzési és pénzügyi ellenőrzési eljárások hatálya alá tartozik. Csalás megelőzésére irányuló rendelkezéseket az egyes MFA-műveletekhez kapcsolódó egyetértési megállapodásba is bele kell foglalni.

A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?

- Jelenlegi költségvetési kiadási tételek:

A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.

01 03 02. — Makrogazdasági támogatás

A többéves pénzügyi keret fejezete | Költségvetési sor | Kiadás típusa | Részvétel |

diff./nem diff. ([22]) | EFTA-országokból[23] | tagjelölt országokból[24] | harmadik országokból | a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében |

4 | 01 03 02 01 Makrogazdasági támogatás | Diff. | NEM | NEM | NEM | NEM |

01 04 01 14 – A garanciaalap feltöltése

A többéves pénzügyi keret fejezete | Költségvetési sor | Kiadás típusa | Részvétel |

diff./nem diff. előirányzat | EFTA-országokból | tagjelölt országokból | harmadik országokból | a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében |

4 | 01 04 01 14 A garanciaalap feltöltése | Diff. | NEM | NEM | NEM | NEM |

A külső fellépésekre képzett garanciaalapot a garanciaalapról szóló módosított rendelettel összhangban kell feltölteni. E rendeletnek megfelelően a feltöltés az év végén kinnlevő összeg alapján történik. A garanciaalap három típusú uniós külső hitelhez nyújt garanciát: az EBB külső mandátuma keretében nyújtott hitelek, Euratom-hitelek és MFA-hitelek.

Az MFA-műveletek vonatkozásában a garanciaalap a 01 04 01 04. költségvetési sorhoz (A harmadik országok makroszintű pénzügyi támogatása céljából felvett közösségi kölcsönökre vonatkozó európai közösségi garancia) kapcsolódik. Az e sorban levő költségvetési tétel („p.m.”) az egyes MFA-hitelekre vonatkozó költségvetési garanciát tükrözi. Ezt csak a garancia tényleges lehívása esetén aktiválják. A múltbeli végrehajtás alapján a költségvetési garanciát várhatóan nem hívják le.

Létrehozandó új költségvetési tételek: Tárgytalan.

A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

millió EUR (három tizedesjegyig)

A többéves pénzügyi keret fejezete: | 4 | 01 03 02. — Makrogazdasági támogatás 01 04 01 14 – A garanciaalap feltöltése |

millió EUR

Főigazgatóság: ECFIN | 2011[25] | 2012 | 2013 |

( Operatív előirányzatok (vissza nem térítendő támogatások) |

Költségvetési tétel száma: 01 03 02 | Kötelezettségvállalási előirányzatok | (1) | 104.869 | 104.900 | 137.436 |

Kifizetési előirányzatok | (2) | 88.700 | 88.500 | 116.000 |

( Ebből bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok becslése[26]: működési értékelések és utólagos értékelések |

Költségvetési tétel száma: 01 03 02 | Kötelezettségvállalási előirányzatok | (3) | 0.700 | 0.600 | 0.600 |

Kifizetési előirányzatok | (4) | 0.600 | 0.600 | 0.700 |

( Operatív előirányzatok (hitelek) |

Költségvetési tétel száma: 01 04 01 14 | Kötelezettségvállalási előirányzatok[27] | (3) | 138.880 | 260.170 | 200.000 |

Kifizetési előirányzatok[28] | (4) | 58.320 |

Az n. év kezdetén a feltöltés összegét a célösszeg és az alap n-1. év végén meglévő nettó eszközállományának különbségeként számítják. A feltöltés összege az n. évben kerül be az n+1. év előzetes költségvetésébe és ténylegesen az n+1. év elején fizetik ki egy ügylettel a garanciaalap feltöltésére vonatkozó költségvetési sorból (01 04 01 14). Ennek eredményeként az n-1. év végén az alap feltöltésének számításakor a ténylegesen folyósított összeg 9%-át veszik figyelembe a célösszegben.

A többéves pénzügyi keret 4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN | Kötelezettségvállalási előirányzatok | =4+6 | 243.749 | 365.070 | 337.436 |

Kifizetési előirányzatok | =5+6 | 88.700 | 88.500 | 174.320 |

A többéves pénzügyi keret fejezete: | 5 | „Igazgatási kiadások” |

EUR

2011[29] | 2012 | 2013 | ÖSSZESEN |

Főigazgatóság: ECFIN |

( Humánerőforrás | 762,000 | 762,000 | 762,000 | 2,286,000 |

( Egyéb igazgatási kiadások 01 01 02 11 01 – Kiküldetések, reprezentációs költségek | 160,000 | 133,000 | 200,000 | 493,000 |

ECFIN Főigazgatóság ÖSSZESEN | Előirányzatok | 922,000 | 895,000 | 962,000 | 2,779,000 |

A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN | (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) | 922,000 | 895,000 | 962,000 | 2,779,000 |

Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

Összegzés

- ( A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását.

- X A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után[30].A szükséges igazgatási előirányzatokat a fellépés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított előirányzatokkal biztosítják. Az előirányzatok adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.

Becsült humánerőforrás-szükségletek

- ( A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után humánerőforrások felhasználását.

- X A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrások felhasználását vonja maga után:

A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb egy tizedesjeggyel) kell kifejezni

2011[31] | 2012 | 2013 |

A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) |

Gazdasági és Pénzügyek 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) | 6,0 | 6,0 | 6,0 |

XX 01 01 02 (küldöttségeknél) | - | - | - |

XX 01 05 01 (közvetett kutatás) | - | - | - |

10 01 05 01 (közvetlen kutatás) | - | - | - |

Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve:[32] |

XX 01 02 01 (CA, INT, SNE a teljes keretből) | - | - | - |

XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA és SNE a küldöttségeknél) |

XX 01 04 yy | a központban |

- küldöttségeknél |

XX 01 05 02 (CA, INT, SNE közvetett kutatásban) |

10 01 05 02 (CA, INT, SNE közvetlen kutatásban) |

Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) |

ÖSSZESEN | 6,0 | 6,0 | 6,0 |

A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az MFA-műveletek irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. A földrajzi referatúrákon szükséges, az MFA kidolgozásával és ellenőrzésével foglalkozó személyzet költségeinek becslése MFA-műveletenként egy AD5–AD12 kategóriájú tisztviselőre fordított éves kiadás 50%-án alapul. Az elmúlt öt év tapasztalata alapján évente átlagosan nyolc – folyamatban lévő vagy új – MFA-művelettel lehet számolni. A támogató funkciók, többek között a koordináció, a pénzügyi irányítás, a működési értékelésekhez és az utólagos értékelésekhez való hozzájárulás és a titkársági munka a becslések szerint a földrajzi referatúrák költségének további 50 %-át teszik ki.

Az elvégzendő feladatok leírása:

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak | Például: egyetértési nyilatkozatok és hitelmegállapodások vagy vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodások előkészítése, kapcsolattartás a hatóságokkal és a nemzetközi pénzügyi intézményekkel, kapcsolattartás a működési értékelés és az utólagos értékelés külső szakértőivel, ellenőrző látogatások, a bizottsági személyzet jelentéseinek előkészítése, a támogatás irányításával kapcsolatos bizottsági eljárások előkészítése, ideértve a komitológiát. |

Külső személyzet | N.A. |

A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

- X A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel.

- ( A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

- ( A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[33].

Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

- A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást.

A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás

- X A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.

- ( A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

- ( a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást

- ( a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást

[1] Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.), amely felváltotta az 1999/468/EK tanácsi határozatot.

[2] A genvali kritériumokat legutóbb az ECOFIN Tanács 2002. október 8-i következtetéseiben állapították meg.

[3] HL C 68. E., 2004.3.18., 86. o.

[4] „Meta-evaluation of Macro-Financial Assistance Operations, 2004–2008. Final Report” („A 2004–2008 közötti makroszintű pénzügyi támogatási műveletek metaértékelése, végleges jelentés”), GHK Consulting, 2009. október, megtalálható az alábbi weboldalon: http://ec.europa.eu/economy_finance/evaluation/pdf/ final_report_meta_annex_en.pdf.

[5] 182/2011/EU rendelet, op. cit .

[6] HL C 68. E., 2004.3.18., 86. o.

[7] 182/2011/EU rendelet, op. cit .

[8] HL C 68. E., 2004.3.18., 86. o.

[9] Ecofin Council Conclusions – „Review of EU macro-financial assistance and the EC lending and guarantee capacity for external actions” (Az Ecofin Tanács következtetései – Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás és az EK külső fellépésekkel összefüggő hitel- és garancianyújtási képességének felülvizsgálata), 2002. október 8.

[10] HL L 55., 2011.11.28., 13. o.

[11] HL L 145., 2009.6.10., 10. o.

[12] A Tanács 1605/2002/EK, Euratom rendelete (2002. június 25.) az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).

[13] A Bizottság 2342/2002/EK, Euratom rendelete (2002. december 23.) az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 357., 2002.12.31., 1. o.).

[14] A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).

[15] A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

[16] Az Európai Parlament és a Tanács 1073/1999/EK rendelete (1999. május 25.) az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról (HL L 136., 1999.5.31., 1. o.).

[17] A 2011. évi költségvetésbe beállított előirányzatok.

[18] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting).

[19] A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.

[20] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[21] A költségvetési rendelet 185. cikkében előírt szervek.

[22] DA = differenciált előirányzatok / DNA = nem differenciált előirányzatok

[23] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.

[24] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni lehetséges tagjelölt országok.

[25] A rendelet végrehajtása a tervek szerint 2011-ben kezdődik. 2014-től az összegeknek összhangban kell lenniük az abban az évben kezdődő többéves pénzügyi kerettel.

[26] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint az MFA-műveletek végrehajtásához biztosított támogatási kiadások.

[27] Valamennyi típusú uniós hitelre vonatkozó előirányzatok: EBB, Euratom és MFA.

[28] Az MFA-hitelekre vonatkozó kifizetési előirányzatok becslése csak a folyósítást követő évben kinnlévő összegek 9 %-os feltöltése alapján.

[29] A rendelet végrehajtása a tervek szerint 2011-ben kezdődik. 2014-től az összegeknek összhangban kell lenniük az abban az évben kezdődő többéves pénzügyi kerettel.

[30] A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóságon belül az MFA-műveletekért felelős jelenlegi személyzet.

[31] A rendelet végrehajtása a tervek szerint 2011-ben kezdődik. 2014-től az összegeknek összhangban kell lenniük az abban az évben kezdődő többéves pénzügyi kerettel.

[32] CA= szerződéses alkalmazott; INT= átmeneti alkalmazott („ Intérimaire”) ; JED= küldöttségi pályakezdő szakértő; LA= helyi alkalmazott; SNE= nemzeti szakértő.

[33] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.