2021-ben a Bizottság közzétette a mesterséges intelligenciára vonatkozó harmonizált szabályok megállapításáról szóló rendeletjavaslatot is a mesterséges intelligencia (MI) elterjedésének előmozdítása, valamint az MI bizonyos felhasználásaihoz kapcsolódó kockázatok kezelése érdekében.

A Bizottság 2020-ban egy digitális szolgáltatásokról szóló jogszabálycsomagot fogadott el. Ez a jogszabálycsomag magában foglal egy digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályt, amely módosítja a 2000/31/EK irányelvet (az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv), és horizontális keretet vezet be a közvetítői szolgáltatásokra vonatkozóan, valamint egy digitális piacokról szóló jogszabályt, amely szabályokat vezet be a digitális ágazatban „kapuőrként” működő platformokra vonatkozóan.

Az egyéb jogszabályokkal, például a többek között a 2005/29/EK irányelvben az uniós fogyasztóvédelmi szabályok hatékonyabb végrehajtásáról és korszerűsítéséről szóló (EU) 2019/2161 irányelv által bevezetett módosításokkal való összhang is biztosított lenne a javaslatban, amely az említett irányelvvel összhangban álló rendelkezéseket tartalmaz.

A Covid19-válság és az abból eredő korlátozó intézkedések szintén zavart okoztak az uniós gazdaságban, és jelentős hatást gyakoroltak a hitelpiacra, valamint a fogyasztókra – különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévőkre –, és ezáltal sok uniós háztartást pénzügyileg sebezhetőbbé tettek. Ugyanakkor a válság felgyorsította a digitális átalakulást is. A Covid19-válság közepette a tagállamok számos enyhítő intézkedést fogadtak el – például hiteltörlesztési moratóriumokat, amelyeket általánosságban kiterjesztettek a fogyasztói hitelekre –, amelyek célja a polgárok és a háztartások pénzügyi terheinek enyhítése.

A 2008-as irányelv elfogadása óta a digitalizáció alapvetően megváltoztatta a döntéshozatali folyamatot és általában a fogyasztók szokásait, akik most gördülékenyebb és gyorsabb hitelfelvételi folyamatot várnak el, és a hitelfelvételt gyakran online intézik. Ez a hitelezési ágazatot is érinti, amely fokozatosan digitalizálódik. Az új piaci szereplők, például a személyközi hitelezési platformok, különböző formában kínálnak hitelmegállapodásokat. Új termékek, például rövid lejáratú, magas költségű hitelek jelentek meg. A digitalizáció továbbá új módszereket hozott az információk digitális közzétételére és a fogyasztók hitelképességének automatizált döntéshozatali rendszerek és nem hagyományos adatok segítségével történő vizsgálatára.

A 2018–2019-es REFIT-értékelés megállapította, hogy a 2008-as irányelv célkitűzései – nevezetesen a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosítása és a hitelek belső piaca fejlődésének előmozdítása – továbbra is relevánsak egy olyan szabályozási környezetben, amely jelentősen széttagolt az EU-ban, valamint hogy e célkitűzések csak részben teljesültek. Ez a széttagoltság, valamint az irányelv egyes rendelkezéseinek pontatlan megfogalmazása miatti jogbizonytalanság akadályozza a fogyasztói hitelek belső piacának zavartalan működését, és nem biztosít egységesen magas szintű fogyasztóvédelmet.

A javasolt szabályok arányossági vizsgálat tárgyát képezték a megfelelő és arányos szabályozás biztosítása érdekében. Ezek a szabályok költségeket rónának a szolgáltatókra, de ambiciózus és időtálló megközelítést is jelentenének, amely nagyobb előnyökkel járna a fogyasztók és általában a társadalom számára.

2018-ban a Bizottság közzétett egy, a hitelgondozókról, hitelfelvásárlókról és a biztosítékok érvényesítéséről szóló irányelvre vonatkozó javaslatot is, amelyről jelenleg tárgyalnak a társjogalkotók.

A hitelezők viselnék az új irányelv végrehajtási költségeinek nagy részét. Egyes intézkedések költségesebbek lennének a jelenleg az irányelv hatálya alá nem tartozó termékeket kínáló szolgáltatók számára (pl. a kamatlábra, a teljes hiteldíjmutatóra vagy a hitel teljes költségére vonatkozó felső határértékek). A számszerűsített intézkedések bankokra vonatkozó becsült költsége 1,4 milliárd EUR és 1,5 milliárd EUR között van. Várható, hogy a költségeket áthárítják a fogyasztókra (még ha nem is lehetett megállapítani, milyen mértékben).

Az értékelés szerint az előnyben részesített lehetőség nagyon eredményes lenne a kezdeményezés célkitűzéseinek elérésében, nagyfokú összhangot biztosítana az uniós jogszabályokkal, és hatékony lenne az értékelt gazdasági és társadalmi hatások szempontjából. Várhatóan pozitív hatással lesz a fogyasztóvédelemre, csökkenti a károkat, növeli a bizalmat és javítja a társadalmi befogadást. A jelenlegi jogi keret széttagoltságának csökkentése révén valószínűleg erősíteni fogja az egyenlő versenyfeltételeket a tagállamokon belül és a tagállamok között. Az előnyben részesített lehetőség alapján tett számszerűsített intézkedések a 2021 és 2030 közötti időszakban körülbelül 2 milliárd euróval csökkentenék a fogyasztókat érő károkat. Az említett számszerűsített intézkedéseken kívül, ez a lehetőség egyéb intézkedések előnyeit is magában hordozná, mint például a teljes hiteldíjmutatóra (THM)/kamatlábakra vonatkozó felső határértékek, amelyek nagyon előnyösnek tekinthetők a fogyasztók és a társadalom számára, de nem számszerűsíthetők, és amelyek még inkább életképessé teszik az előnyben részesített lehetőséget. A túlzott eladósodottság megelőzésére és kezelésére és ezáltal a társadalmi befogadás javítására irányuló intézkedéseknek köszönhetően a társadalomra gyakorolt hatás is nagyon pozitívnak tekinthető. Ezek az intézkedések magukban foglalják a hitelképességi vizsgálatok, az átstrukturálási intézkedések és az adósságkezelési tanácsadási szolgáltatások megerősítését. Ez várhatóan az adósságkezelési tanácsadásra fordított 1 EUR költségenként 1,4–5,3 EUR közötti egyenértékű előnyökkel jár, elsősorban a túlzott eladósodottság társadalmi költségeinek elkerülése révén.

A Bizottság a felelős hitelnyújtással és hitelfelvétellel kapcsolatos kérdésekről szóló számos tanulmányt és jelentést is figyelembe vett. Ezek közé tartozik az ICF-nek az irányelv hatásvizsgálatát alátámasztó tanulmánya (2021); az ICF-nek a fogyasztóihitel-irányelv értékelését alátámasztó tanulmánya (2020); az LE Europe et al. fogyasztói magatartást vizsgáló tanulmánya a lakossági pénzügyi szolgáltatások marketingjének és távértékesítésének digitalizációjáról (2019); a CIVIC tanulmánya a fogyasztói károk méréséről az Európai Unióban (2017); valamint a CIVIC tanulmánya az európai háztartások túlzott eladósodottságáról (2013).

Az Európai Parlament 2021 márciusában egy meghallgatást is szervezett az irányelv felülvizsgálatáról, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság pedig 2019-ben tájékoztató jelentést tett közzé a fogyasztóihitel-irányelv értékeléséről.

Az elmúlt néhány évben a Bizottság számos konzultációt folytatott a fogyasztói hitelekre vonatkozó uniós szintű szabályokról. Konzultációra került sor az érdekelt felekkel a REFIT-értékelés céljából, amelynek eredményeit 2020-ban tették közzé, valamint az irányelv REFIT-felülvizsgálatához készített hatásvizsgálat céljából. A REFIT-értékelés és a REFIT-felülvizsgálat részeként két nyilvános konzultációra is sor került, a konzultáció egyéb formái mellett (fogyasztói felmérések, az érdekelt felekkel folytatott interjúk és felmérések, a nemzeti hatóságoknak küldött célzott kérdőívek, kétoldalú találkozók, munkaértekezletek, tagállami szakértői csoportok ülései, konzultáció a pénzügyi szolgáltatások felhasználói csoportjával, valamint ad hoc megbeszélések az éves fogyasztóvédelmi csúcstalálkozók során).

A Bizottság 2020-ban újabb jelentést nyújtott be az irányelv végrehajtásáról, hogy ismertesse a 2018–2019-es REFIT-értékelés legfontosabb eredményeit, valamint az irányelv alkalmazása során az irányelv elfogadása óta nyert tapasztalatokat. A jelentés hangsúlyozta, hogy a 2008-as irányelv célkitűzései továbbra is relevánsak, és hogy az irányelv részben eredményesen biztosította a fogyasztóvédelem magas szintjét, valamint a zökkenőmentesen működő belső piac kialakulását. Annak oka, hogy az irányelv csak részben volt eredményes, magából az irányelvből (például egyes cikkek pontatlan megfogalmazásából) és külső tényezőkből, mint például a tagállamok általi gyakorlati alkalmazásból és végrehajtásból, valamint a fogyasztóihitel-piacnak az irányelv által nem szabályozott vetületeiből ered. Az értékelés számos hiányosságot tárt fel az irányelv alkalmazási körével, fogalommeghatározásaival és kifejezéseivel kapcsolatban, amelyek olykor nem egyértelműek, továbbá megállapította, hogy a tájékoztatási kötelezettségek nem igazodnak a digitális médiához, a hitelképességi vizsgálatra vonatkozó rendelkezések nem egyértelműek, ami miatt nem biztosít elegendő védelmet a fogyasztók számára, a végrehajtás terén pedig különbségek állnak fenn.

2014-ben a Bizottság jelentést nyújtott be az irányelv végrehajtásáról, amelyhez próbavásárlási gyakorlatot és fogyasztói felmérést végzett az irányelvnek való megfelelés értékelése céljából. A jelentés arra a következtetésre jutott, hogy folytatni kell az irányelv érvényesítésének nyomon követését.

A 2. cikk (hatály) meghatározza az irányelv hatályát, amely bizonyos fogyasztói hitelmegállapodásokra és közösségi finanszírozási hitelszolgáltatásokra terjed ki. A 2008/48/EK irányelv 2. cikkében engedélyezett egyes mentességek továbbra is érvényben maradnak, de a minimális összegekre, az áruk vagy szolgáltatások megvásárlására lehetőséget biztosító lízingszerződésekre, a folyószámlahitelekre, a kamattól és egyéb díjaktól mentes hitelekre, illetve a 3 hónapon belül visszafizetendő hitelekre vonatkozó mentességek törlésre kerülnek.

E javaslat tiszteletben tartja az alapvető jogokat és tiszteletben tartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket. Különösen arra törekszik, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartájának megfelelően szavatolja a személyes adatok védelmére, a tulajdonhoz való jogra, a megkülönböztetés tilalmára, a családi és a szakmai élet védelmére, valamint a fogyasztóvédelemre vonatkozó szabályok teljes körű tiszteletben tartását. A személyes adatok ezen irányelv alkalmazásában történő kezelése meg fog felelni az (EU) 2016/679 rendeletnek. Ez magában foglalja azt is, hogy csak olyan adatokat lehet gyűjteni és egyéb módon feldolgozni, amelyek megfelelőek, relevánsak és a fogyasztó hitelképességének vizsgálatához szükséges mértékre korlátozódnak.

Ami a közigazgatási szervek terheinek csökkenését illeti, a nagyobb fokú jogi egyértelműség és az egyszerűsített szabályozási keret várhatóan csökkenti a panaszok számát, valamint növelni fogja a jogbiztonságot és a megfelelést, ami hatékonyabbá teszi a végrehajtási eljárásokat. A koordináció megerősítésére és az irányelv végrehajtásához szükséges feltételek javítására irányuló konkrét intézkedések várhatóan hatékonyságnövekedést is eredményeznek az irányelvből eredő kötelezettségek végrehajtása terén.

A REFIT-felülvizsgálat szerepel a Bizottság munkaprogramjának REFIT-re vonatkozó szakaszában. A javaslat költségeket róna a vállalkozásokra, azonban a nagyobb jogi egyértelműségnek köszönhetően az is várható, hogy csökkenteni fogja az adminisztratív terheiket. Néhány tagállamban már számos intézkedés végrehajtása zajlik, így ezekben a tagállamokban a vállalkozásoknak nem kellene jelentős többletköltségekkel szembesülniük.

A 24. cikk (folyószámlahitelek) olyan rendelkezéseket vezet be, amelyek biztosítják, hogy a fogyasztók rendszeres tájékoztatást kapjanak a folyószámlahitelük bizonyos részleteiről.

A 19. cikk (adatbázisok) rendelkezéseket vezet be annak biztosítására, hogy a hitelezők vagy a közösségi finanszírozási hitelszolgáltatók megkülönböztetésmentes módon hozzáférjenek a releváns adatbázisokban lévő információkhoz.

A 18. cikk (a fogyasztó hitelképességének vizsgálatára vonatkozó kötelezettség) előírja a hitelező vagy a közösségi finanszírozási hitelszolgáltató számára, hogy a fogyasztó érdekeinek figyelembevételével, valamint a fogyasztó bevételeire és kiadásaira, továbbá az egyéb pénzügyi és gazdasági körülményeire vonatkozó szükséges és arányos információk alapján vizsgálja meg a fogyasztónak a hitel visszafizetésére vonatkozó képességét, anélkül, hogy túllépné az ilyen vizsgálat elvégzéséhez feltétlenül szükséges mértéket. E cikk azt is előírja, hogy a hitel csak akkor bocsátható a fogyasztók rendelkezésére, ha a hitelképességi vizsgálat eredménye arra utal, hogy – a különleges és indokolt körülményeket kivéve – valószínűsíthető a hitelmegállapodásból vagy a közösségi finanszírozási hitelszolgáltatási megállapodásból eredő kötelezettségeknek a megállapodásban előírt módon történő teljesítése. Továbbá, amennyiben a hitelképességi vizsgálatok automatizált feldolgozáson – többek között profilalkotáson – alapulnak, a fogyasztóknak joguk van ahhoz, hogy a hitelező részéről történő emberi beavatkozást, és érdemi magyarázatot kérjenek a hitelképességi vizsgálatról, valamint hogy kifejtsék az álláspontjukat, és vitassák ezt a hitelképességi vizsgálatot.

A 16. cikk (tanácsadási szolgáltatások) – anélkül, hogy tanácsadási kötelezettséget vezetne be – megállapítja azokat a standardokat, amelyek biztosítják, hogy amennyiben a hitelező, a hitelközvetítő vagy a közösségi finanszírozási hitelszolgáltató tanácsadást nyújt, erről a fogyasztók tájékoztatást kapjanak. Követelményt vezet be arra vonatkozóan, hogy ennek a piacon jelen lévő kellő számú hitelmegállapodásra vagy közösségi finanszírozási hitelszolgáltatásra ki kell terjednie, és hogy tanácsadást a hitelfelvevő profiljának megfelelően kell nyújtani.

A 13. cikk (automatizált feldolgozás alapján személyre szabott ajánlatok) kötelezővé teszi a fogyasztók tájékoztatását, ha automatizált feldolgozás – többek között profilalkotás – alapján személyre szabott ajánlatokat mutatnak be számukra.

A 10. cikk (szerződéskötést megelőző tájékoztatás) a hitelezőket, a hitelközvetítőket vagy a közösségi finanszírozási hitelszolgáltatókat arra kötelezi, hogy személyre szabott, a szerződéskötést megelőző tájékoztatást nyújtsanak a fogyasztóknak a „Szabványos európai fogyasztóhitel-tájékoztató” című formanyomtatvány alapján, amelyen kívül a fogyasztók kapnak egy, „Az európai fogyasztói hitelre vonatkozó szabványos összefoglaló” című egyoldalas dokumentumot is, amely felvázolja a szóban forgó hitel fő jellemzőit, és segíti a fogyasztókat a különböző ajánlatok összehasonlításában. A cél annak biztosítása, hogy a fogyasztók – akár mobiltelefon-képernyőn is – lássák az összes lényeges információt. Az európai fogyasztói hitelre vonatkozó szabványos összefoglaló tartalmát és formáját a II. melléklet, míg a „Szabványos európai fogyasztóhitel-tájékoztató” című formanyomtatvány tartalmát és formáját az I. melléklet részletezi. A szerződéskötést megelőző tájékoztatást legalább 1 nappal azelőtt kell megadni, amikortól kezdve a fogyasztó bármely hitelmegállapodáshoz, közösségi finanszírozási hitelszolgáltatási megállapodáshoz vagy ajánlathoz kötve van. Amennyiben a szerződéskötést megelőző tájékoztatásra kevesebb mint egy nappal azelőtt kerül sor, amikortól kezdve a fogyasztó bármely hitelmegállapodáshoz, közösségi finanszírozási hitelszolgáltatási megállapodáshoz vagy ajánlathoz kötve van, a hitelezőknek, a hitelközvetítőknek vagy a közösségi finanszírozási hitelszolgáltatóknak a szerződés megkötését követő egy napon belül emlékeztetniük kell a fogyasztókat arra a lehetőségre, hogy elállhatnak a hitelmegállapodástól vagy a közösségi finanszírozási hitelszolgáltatási megállapodástól.

A 7. cikk (a hitelmegállapodások és a közösségi finanszírozási hitelszolgáltatások reklámozása és marketingje) általános elveket vezet be a marketing- és a reklámközleményekre vonatkozóan.

A 42. cikk (a harmonizáció szintje) és a 43. cikk (az irányelv kötelező jellege) megerősíti a teljes harmonizáció elvét és az irányelv kötelező jellegét. A tagállamok nem jogosultak arra, hogy az irányelv hatálya alá tartozó területekre vonatkozóan egyéb rendelkezéseket vezessenek be, amennyiben az irányelv ezeken a területeken harmonizált rendelkezéseket tartalmaz.

A 35. cikk (fizetési késedelem és átstrukturálási intézkedések) olyan intézkedéseket vezet be, amelyek ösztönzik a végrehajtási eljárás megindítása előtti észszerű átstrukturálást.

A 34. cikk (pénzügyi ismeretterjesztés) a tagállamok által támogatandó – különösen a fogyasztói hitelmegállapodásokra vonatozó – pénzügyi ismeretterjesztéssel kapcsolatos intézkedéseket vezet be a fogyasztók pénzügyi tájékozottságának javítása érdekében, ideértve a digitális úton értékesített termékekkel kapcsolatos tájékozottságot is.

A 31. cikk (a kamatlábakra, a teljes hiteldíjmutatóra és a fogyasztónak nyújtott hitel teljes költségére vonatkozó felső határértékek) felső határértékeket vezet be a fogyasztói hitelmegállapodásokra alkalmazandó kamatlábra, a THM-re és/vagy a hitel teljes költségére vonatkozóan. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a rulírozó hitelkeretre vonatkozóan külön felső határértéket állapítanak meg.

(6)Az ezekből a nemzeti különbségekből származó ténybeli és jogi helyzet egyes esetekben a hitelezők közötti verseny torzulásához vezet az Unióban, és akadályokat hoz létre a belső piac működését illetően. A helyzet korlátozza a fogyasztók azon lehetőségét, hogy kihasználják a határokon átnyúló hitelek fokozatosan növekedő kínálatát, amely a digitalizáció következtében várhatóan tovább fog nőni. Az ilyen torzulások és korlátozások viszont következményekkel járhatnak az áruk és szolgáltatások iránti kereslet csökkenése szempontjából. A helyzet az egész Unióban a fogyasztók nem megfelelő és nem egyenlő szinten történő védelméhez is vezet.

(3)E jelentések és konzultációk rámutattak, hogy a 2008/48/EK irányelv részben eredményes volt a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosítása és az egységes hitelpiac fejlődésének előmozdítása terén, valamint hogy a célkitűzései továbbra is relevánsak. Annak okai, hogy az irányelv miért csak részben volt eredményes, magából az irányelvből, például egyes cikkek pontatlan megfogalmazásából, és külső tényezőkből, mint például a digitalizációval kapcsolatos fejleményekből, a tagállamok általi gyakorlati alkalmazásból és végrehajtásból, valamint abból erednek, hogy az irányelv nem szabályozza a fogyasztóihitel-piac bizonyos vetületeit.

(2)A Bizottság 2014-ben jelentést nyújtott be a 2008/48/EK irányelv végrehajtásáról. A Bizottság 2020-ban előterjesztette az említett irányelv végrehajtásáról szóló második jelentést, valamint egy bizottsági szolgálati munkadokumentumot az irányelv REFIT-értékelése eredményeinek ismertetése céljából, amely az érintett érdekelt felekkel folytatott széles körű konzultációt is magában foglalt.

(12)Fontos, hogy a fogyasztók magas szintű fogyasztóvédelemben részesüljenek. Így lehetségesnek kell lennie, hogy a hitelajánlatok szabad mozgása mind a hitelajánló, mind a hiteligénylő számára optimális körülmények között valósuljon meg, kellő figyelmet fordítva a tagállamok sajátos körülményeire.

(13)Teljes harmonizációra van szükség annak biztosítására, hogy az Unióban valamennyi fogyasztó érdekeit magas szinten és egyenlő módon védelmezzék, valamint hogy egy jól működő belső piacot lehessen létrehozni. Ezért a tagállamok számára nem helyénvaló lehetővé tenni, hogy a jelen irányelvben meghatározottaktól eltérő nemzeti rendelkezéseket tartsanak fenn vagy vezessenek be, kivéve, ha ez az irányelv másként rendelkezik. Ilyen korlátozást azonban csak olyan esetekben helyénvaló alkalmazni, amikor harmonizált rendelkezések szerepelnek ebben az irányelvben. Ilyen harmonizált rendelkezések hiányában a tagállamok szabadon tarthatnak fenn vagy vezethetnek be nemzeti jogszabályokat. Ennek megfelelően a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy fenntartsanak vagy bevezessenek nemzeti rendelkezéseket az eladó vagy a szolgáltatást nyújtó és a hitelező egyetemleges felelősségére vonatkozóan. A tagállamok számára biztosítani kell továbbá, hogy olyan nemzeti rendelkezéseket tartsanak fenn vagy vezessenek be, amelyek az adásvételi vagy szolgáltatásnyújtási szerződés abban az esetben történő felmondásáról szólnak, ha a fogyasztó a hitelmegállapodástól vagy a közösségi finanszírozási hitelszolgáltatási megállapodásoktól való elállás jogát gyakorolja. E tekintetben a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a nyílt végű hitelmegállapodások esetében olyan minimális időszakot állapítsanak meg, amelynek a törlesztés hitelező általi kérelmezésének időpontja és a hitel visszafizetésének határideje között el kell telnie.

(14)A jelen irányelvben szereplő fogalommeghatározások kijelölik a harmonizáció mértékét. A tagállamoknak a jelen irányelv végrehajtására vonatkozó kötelezettségét ezért az irányelvnek az e fogalommeghatározások által meghatározott hatályára kell korlátozni. Ezen irányelv ugyanakkor nem érinti ezen irányelv rendelkezéseinek tagállamok általi alkalmazását – az uniós jognak megfelelően – olyan területekre, amelyek kívül esnek az irányelv hatályán. A tagállamok ily módon fenntarthatnak vagy bevezethetnek a jelen irányelv hatálya nem tartozó hitelmegállapodásokra vonatkozóan olyan nemzeti jogszabályokat, amelyek megfelelnek ennek az irányelvnek vagy ezen irányelv egyes rendelkezéseinek, például olyan hitelmegállapodásokra vonatkozóan, amelyek megkötésekor a fogyasztó köteles a hitelezőnél megőrzésre biztosítékként letétbe helyezni egy tárgyat, és amelyek esetében a fogyasztó felelőssége szigorúan az említett zálogtárgyra korlátozódik. Ezen túlmenően a tagállamok ezt az irányelvet a kapcsolt hitelmegállapodásnak a jelen irányelvben szereplő fogalmába nem tartozó kapcsolt hitelekre is alkalmazhatják. Így ezen irányelvnek a kapcsolt hitelmegállapodásokra vonatkozó rendelkezései az adásvételi vagy szolgáltatásnyújtási szerződés finanszírozására csak részben szolgáló hitelmegállapodásokra is alkalmazhatók.

(15)A 2008/48/EK irányelvet számos tagállam alkalmazta az irányelv hatálya alá nem tartozó területekre a fogyasztóvédelem erősítése céljából. Valójában az irányelv hatálya alá nem tartozó számos hitelmegállapodás káros lehet a fogyasztókra nézve, ideértve a rövid lejáratú, magas költségű hiteleket is, amelyek összege jellemzően alacsonyabb, mint a 2008/48/EK irányelvben meghatározott 200 EUR összegű minimális küszöbérték. Ebben az összefüggésben, valamint a magas szintű fogyasztóvédelem biztosítása és a határokon átnyúló fogyasztói hitelek piacának segítése érdekében ezen irányelv hatályának ki kell terjednie néhány, a 2008/48/EK irányelv hatálya alól kizárt megállapodásra, mint például a 200 EUR alatti összegű fogyasztói hitelmegállapodásokra. Hasonlóképpen, a fokozott átláthatóság és a megfelelőbb fogyasztóvédelem biztosítása érdekében más potenciálisan káros termékeknek is – az általuk okozott magas költségek vagy a fizetés elmulasztása miatt fizetendő magas díjak miatt – ezen irányelv hatálya alá kell tartoznia, ami növelni fogja a fogyasztók bizalmát. E tekintetben, ezen irányelv hatálya alól nem zárhatók ki a lízingszerződések, a folyószámlahitel formájában fennálló hitelmegállapodások, amelyek alapján a hitelt egy hónapon belül vissza kell fizetni, az olyan hitelmegállapodások, amelyek alapján a hitel mentes a kamattól és egyéb díjaktól – a „vásárolj most, fizess később” rendszereket, azaz az olyan új digitális pénzügyi eszközöket is ideértve, amelyek lehetővé teszik, hogy a fogyasztók úgy vásároljanak, hogy később fizetnek –, valamint az olyan hitelmegállapodások, amelyek értelmében a hitelt három hónapon belül és kizárólag jelentéktelen összegű díjakkal kell visszafizetni. Ezen túlmenően valamennyi 100 000 EUR-ig terjedő hitelmegállapodást ezen irányelv hatálya alá kell vonni. Az említett irányelvben a hitelmegállapodásokra megállapított felső küszöbértéket meg kell emelni a 2008 óta bekövetkezett és az elkövetkező években bekövetkező infláció hatásaihoz történő igazodás céljából történő indexálás figyelembevétele érdekében.

(16)A közösségi finanszírozás a fogyasztók számára – jellemzően a kis kiadásokra vagy befektetésekre – egyre inkább elérhető finanszírozási formát jelent. Az (EU) 2020/1503 európai parlamenti és tanácsi rendelet kizárja hatálya alól azokat a közösségi finanszírozási szolgáltatásokat – ideértve a hitelnyújtás közvetítését is –, amelyeket a 2008/48/EK irányelvben meghatározott fogyasztóknak nyújtanak. Ezzel összefüggésben ezen irányelv célja, hogy kiegészítse az (EU) 2020/1503 rendeletet, és orvosolja ezt a kizárást azáltal, hogy jogi egyértelműséget teremt a közösségi finanszírozási szolgáltatásokra alkalmazandó jogi szabályozással kapcsolatban, amennyiben a fogyasztó egy közösségi finanszírozási hitelszolgáltatón keresztül kíván hitelt felvenni.

(17)A közösségi hitelfinanszírozási hitelszolgáltató egy nyilvánosan hozzáférhető digitális platformot működtet azzal a céllal, hogy kapcsolatba hozza a leendő hitelezőket a finanszírozási forrást kereső fogyasztókkal, illetve megkönnyítse kapcsolatfelvételüket. Az ilyen finanszírozás a fogyasztói hitel formáját öltheti. Amennyiben a közösségi finanszírozási hitelszolgáltatók közvetlenül nyújtanak hitelt a fogyasztóknak, ezen irányelvnek a hitelezőkre vonatkozó rendelkezései rájuk is alkalmazandók. Amennyiben a közösségi finanszírozási hitelszolgáltatók a kereskedelmi, üzleti vagy szakmai tevékenységük során eljáró hitelezők és a fogyasztók közötti hitelnyújtást könnyítik meg, a hitelezőkre vonatkozó, ezen irányelv szerinti kötelezettségeket ezekre a hitelezőkre is alkalmazni kell. Ilyen helyzetben a közösségi finanszírozási hitelszolgáltatók hitelközvetítőként járnak el, ezért a hitelközvetítőkre vonatkozó, ezen irányelv szerinti kötelezettségeket rájuk is alkalmazni kell.

(18)Ezen irányelv egyes rendelkezéseit továbbá alkalmazni kell az ilyen minőségben, és nem hitelezőként vagy hitelközvetítőként eljáró közösségi finanszírozási hitelszolgáltatókra, amennyiben azok hitelnyújtást közvetítenek egyrészt a kereskedelmi, üzleti vagy szakmai tevékenységük körén kívül fogyasztói hitelt nyújtó személyek, másrészt a fogyasztók között. Ebben az összefüggésben a közösségi finanszírozási hitelszolgáltatónak meg kell felelnie a jelen irányelvben foglalt egyes szabályoknak és kötelezettségeknek, beleértve a hitelképességi vizsgálat elvégzésére vonatkozó kötelezettséget és a szerződéskötést megelőző tájékoztatásra vonatkozó szabályokat. Azok a személyek, akik nem a kereskedelmi, üzleti vagy szakmai tevékenységük keretében nyújtanak hitelt a fogyasztóknak egy közösségi finanszírozási hitelplatformon keresztül, nem tartoznak a hitelezőkre vonatkozó, ezen irányelv szerinti kötelezettségek hatálya alá.

(19)Az olyan egyedi hitelmegállapodások esetében, amelyekre ezen irányelvnek csak néhány rendelkezése vonatkozik, a tagállamok továbbra is szabadon szabályozhatják nemzeti jogszabályaikban az ilyen típusú hitelmegállapodásokat a jelen irányelv által nem harmonizált egyéb szempontok tekintetében.

(20)A folyamatos szolgáltatásnyújtással vagy azonos jellegű termékek értékesítésével kapcsolatos olyan megállapodások, amelyek értelmében a fogyasztó részletekben fizet a teljes időtartam alatt, az érintett szerződő felek érdekeit, valamint az ügyletek feltételeit és teljesítését tekintve jelentős mértékben különbözhetnek a jelen irányelv hatálya alá tartozó hitelmegállapodásoktól. Ezért ezen irányelv alkalmazásában az ilyen megállapodások nem tekintendők hitelmegállapodásnak. Az ilyen megállapodások magukban foglalják például az olyan biztosítási szerződéseket, amelyek értelmében a biztosítást havi részletekben fizetik.

(21)Az ingatlanfedezettel biztosított hitelnyújtásra vonatkozó hitelmegállapodásokat, valamint az olyan hitelmegállapodásokat, amelyek célja földterület vagy meglévő vagy tervezett épület tulajdonjoga megszerzésének vagy fenntartásának finanszírozása, ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól, mivel ezeket a megállapodásokat a 2014/17/EK irányelv szabályozza. Ugyanakkor azokat a fedezetlen hiteleket, amelyek lakóingatlanok felújítását szolgálják – ideértve azokat is, amelyek esetében a hitel teljes összege meghaladja a 100 000 EUR-t –, nem lehet kizárni az irányelv hatálya alól.

(22)Ezt az irányelvet attól függetlenül kell alkalmazni, hogy a hitelező jogi vagy természetes személy-e. Az irányelv azonban nem érintheti a tagállamok azon jogát, hogy a fogyasztói hitelek nyújtását kizárólag jogi személyekre vagy egyes jogi személyekre korlátozzák.

(23)Ezen irányelv bizonyos rendelkezései olyan természetes és jogi személyekre (hitelközvetítőkre) alkalmazandók, akik/amelyek kereskedelmi, üzleti vagy szakmai tevékenységük során díj ellenében kínálnak vagy ajánlanak fel fogyasztóknak hitelmegállapodásokat, a hitelmegállapodást előkészítő tevékenységgel segítik a fogyasztókat vagy hitelmegállapodásokat kötnek a fogyasztókkal a hitelező nevében.

(24)A fogyasztóknak nyújtott tájékoztatást – például a szerződéskötést megelőző tájékoztatást vagy az általános tájékoztatást – díjmentesen kell nyújtani.

(25)Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat és különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: a Charta) elismert elveket. Ez az irányelv teljes mértékben tiszteletben tartja különösen a Chartában meghatározott, a személyes adatok védelméhez, a tulajdonhoz, a megkülönböztetés tilalmához, a család és a munka védelméhez, valamint a fogyasztók védelméhez való jogot.

(26)Az Unióban jogszerűen tartózkodó fogyasztókat sem az állampolgárságuk vagy a lakóhelyük alapján, sem pedig a Charta 21. cikkében említett bármely alapon nem érheti hátrányos megkülönböztetés, amikor hitelmegállapodást vagy közösségi finanszírozási hitelszolgáltatási megállapodást kezdeményeznek, kötnek vagy tartanak fenn az Unióban.

(27)A fogyasztók számára védelmet kell biztosítani a tisztességtelen vagy megtévesztő gyakorlatokkal szemben, különös tekintettel a hitelező, a hitelközvetítő vagy a közösségi finanszírozási hitelszolgáltató által nyújtott tájékoztatás tekintetében, összhangban a 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel. Az említett irányelv továbbra is alkalmazandó a hitelmegállapodásokra és a közösségi finanszírozási hitelszolgáltatásokra, és olyan „biztonsági hálóként” működik, amely biztosítja, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szembeni fogyasztóvédelem magas szintjét valamennyi ágazatban fenn lehessen tartani, többek között más uniós jogszabályok kiegészítése révén.

(28)A reklámok általában egy vagy több adott termékre összpontosítanak, a fogyasztók számára viszont lehetővé kell tenni, hogy döntéseiket a kínált hiteltermékek teljes választékának ismeretében hozzák meg. E tekintetben az általános tájékoztatásnak fontos szerepe van abban, hogy felvilágosítsa a fogyasztót a rendelkezésre álló termékek és szolgáltatások széles köréről és legfontosabb jellemzőiről. A fogyasztók számára ezért lehetővé kell tenni, hogy mindenkor hozzáférjenek a rendelkezésre álló hiteltermékekre vonatkozó általános tájékoztatáshoz. Ez nem érinti a fogyasztók szerződéskötést megelőző, személyre szabott tájékoztatására vonatkozó kötelezettséget.

(29)Külön rendelkezni kell a hitelmegállapodásokkal vagy a közösségi finanszírozási hitelszolgáltatásokkal kapcsolatos reklámokról és az általános tájékoztatás bizonyos elemeiről, amelyeket a fogyasztók rendelkezésére kell bocsátani különösen annak érdekében, hogy a különféle ajánlatokat összehasonlíthassák. Az ilyen tájékoztatást egyértelműen, tömören és jól látható módon, reprezentatív példával szemléltetve kell nyújtani. Az általános tájékoztatást elöl és szembetűnő módon, világosan és figyelemfelkeltő formában kell megjeleníteni. Jól olvashatóknak kell lennie, valamint igazodnia kell bizonyos adathordozók, például a mobiltelefon-képernyők műszaki korlátaihoz. Az átmeneti kedvezményekre vonatkozó feltételeket, mint például a hitelmegállapodás vagy a közösségi finanszírozási hitelszolgáltatás első hónapjaira vonatkozó alacsonyabb „csalogató” kamatláb, egyértelműen meg kell jelölni. A fogyasztóknak az összes lényeges információt egyszerre kell látniuk, még akkor is, ha azokat mobiltelefon képernyőjén nézik. A fogyasztóval közöli kell a hitelező és adott esetben a hitelközvetítő, valamint a közösségi finanszírozási hitelszolgáltató telefonszámát és e-mail-címét is annak érdekében, hogy a fogyasztó gyorsan és hatékonyan felvehesse a kapcsolatot a hitelezővel, a hitelközvetítővel vagy a közösségi finanszírozási hitelszolgáltatóval. Egy plafont kell meghatározni, amennyiben nem lehetséges a hitel teljes összegét a teljes rendelkezésre bocsátott összegként meghatározni, különösen, ha a hitelmegállapodás a fogyasztó számára korlátozott lehívási lehetőséget tesz lehetővé. A plafon azt a legmagasabb hitelösszeget jelzi, amely a fogyasztó rendelkezésére bocsátható. Különleges és indokolt esetekben, a hitelmegállapodásokra vagy a közösségi finanszírozási hitelszolgáltatásokra vonatkozó reklámok során közzétett információk fogyasztók által történő jobb megértésének elősegítése érdekében, amennyiben a használt adathordozó nem teszi lehetővé a reklám vizuális megjelenítését, például a rádiós reklámoknál, csökkenteni lehet a közzétett információk mennyiségét. Ezen túlmenően a hitelmegállapodásokkal vagy a közösségi finanszírozási hitelszolgáltatásokkal kapcsolatos, a hitelköltségekről szóló információt nem tartalmazó reklámok tekintetében a tagállamok számára biztosítani kell, hogy nemzeti jogszabályaikban továbbra is szabadon szabályozhassák a tájékoztatásra vonatkozó követelményeket.

(30)Annak érdekében, hogy a fogyasztók a tények teljes ismeretében hozhassák meg döntéseiket, a hitelmegállapodás vagy a közösségi finanszírozási hitelszolgáltatási megállapodás megkötése előtt legalább egy nappal megfelelő tájékoztatást kell kapniuk – beleértve a hitel feltételeire és költségeire, valamint kötelezettségeikre vonatkozó információkat, valamint azok megfelelő magyarázatát –, amelyet egyéni preferenciáik szerint alaposan megfontolhatnak. E szabályok nem érintik a 93/13/EK tanácsi irányelvet.

(31)A szerződéskötést megelőző tájékoztatást a „Szabványos európai fogyasztóihitel-tájékoztató” című formanyomtatványon keresztül kell biztosítani. A fogyasztóknak az ajánlatok megértésében és összehasonlításában történő segítése érdekében a „„Szabványos európai fogyasztóihitel-tájékoztató” című formanyomtatványon kívül rendelkezésre kell állnia egy „Az európai fogyasztói hitelre vonatkozó szabványos összefoglaló” című formanyomtatványnak, amelyen keresztül a fogyasztók egyszerre láthatják az összes lényeges információt, még egy mobiltelefon képernyőjén is. Az információknak világosnak és jól olvashatónak kell lenniük, valamint igazodniuk kell bizonyos adathordozók, például a mobiltelefon-képernyők műszaki korlátaihoz. Az információkat megfelelő és alkalmas módon, különböző csatornákon kell megjeleníteni annak biztosítása érdekében, hogy minden fogyasztó egyenlő mértékben és az (EU) 2019/882 irányelvvel összhangban férhessen hozzá az információkhoz.