A panaszok egységes nyilvántartásának bevezetése az igazságszolgáltatási rendszerrel kapcsolatos panaszok egy helyen történő összegyűjtésére irányul. Ez a portál, amelyet a Bírósági Igazgatási Hivatal kezel, attól függetlenül tárolja a panaszokra vonatkozó információkat, hogy az adott panaszt melyik intézmény – az igazságügyi minisztérium, valamely körzeti (városi) bíróság, valamely regionális bíróság vagy a Legfelsőbb Bíróság – fogadta be és vizsgálta meg. A nyilvántartás a panaszról és az arra adott válaszról tartalmaz információkat, valamint tartalmazza a panasz eredményének összefoglalását is (azt, hogy a panasz indokolt volt-e vagy sem). Ezeket az információkat a Bírói Minősítő Bizottság is megkapja, és azokat a bírók rendszeres értékelésének egyik forrásaként használja fel.

A fékek és ellensúlyok rendszerének fenntartásáról többek között az Ombudsmani Hivatal gondoskodik (az ombudsman egyúttal az egyenlőséggel foglalkozó szervként is eljár), valamint hozzájárulnak az Alkotmánybíróság előtti alkotmányossági felülvizsgálatok, ideértve az egyedi alkotmányjogi panaszok alapján indult eljárásokat is. Ezenkívül a minisztertanács ülései nyilvánosak, vagyis a média és a nem kormányzati szervezetek is részt vehetnek ezeken a találkozókon. Az Alkotmány rögzíti továbbá, hogy a Parlament csak kétharmados többséggel határozhat úgy, hogy egy adott törvényt „sürgősnek” minősít. Az érdekelt felekkel folytatott egyeztetések alapján folyamatban van az összetartó és aktív civil társadalomról szóló, 2021–2027-re vonatkozó új iránymutatások kidolgozása.

A minisztertanács gondoskodik arról, hogy a kormány jogalkotási eljárása átlátható legyen. A minisztertanács (kabinet) működését a kabinet felépítéséről szóló törvény szabályozza, amely többek között azt az általános szabályt is megállapítja, hogy a kabinet ülései nyilvánosak. Minden soron következő kabinetülés napirendjét közzéteszik a kabinet weboldalán, amelyhez mellékelik a jogi aktusok nyilvánosan elérhető tervezeteit. Az ülések jegyzőkönyvei szintén nyilvánosan elérhetők. A média és a nem kormányzati szervezetek képviselői részt vehetnek a nyilvános találkozókon, és bárki megtekintheti azok élő közvetítését. A miniszterelnök azonban jogosult eltérni az általános szabálytól, és bejelentheti, hogy egy adott ülésre vagy annak egy részére zárt ajtók mögött fog sor kerülni. Minden jogi aktus tervezetéhez el kell végezni a szabályozás hatásvizsgálatát – a kabinethez benyújtott alárendelt jogszabályok esetében is –, és az érdekelt felekkel egy strukturált, szisztematikus eljárást követő konzultációt kell lefolytatni . A döntéshozatali eljárás korszerűsítése érdekében, valamint a nyilvánosság jobb hozzáférésének és részvételének, továbbá a jogszabályok hatékonyabb és gyorsabb kidolgozásának és összehangolásának biztosítása céljából létrejött a lett kormány egységes jogalkotásra és a jogszabályok összehangolására irányuló portálja, amely mindenki számára lehetővé teszi a jogszabályok teljes életciklusának nyomon követését. Javult a civil társadalom szakpolitikai döntéshozatalba történő bevonása. A polgárok részvételének megerősítése érdekében folyamatban van a 2022–2025-re vonatkozó Nyílt Kormányzati Együttműködéshez kapcsolódó új cselekvési terv kidolgozása. A CIVICUS Monitor a lettországi civil mozgásteret 2018-ban a „leszűkített” kategóriába minősítette le, azonban 2019 elején javulásról számolt be . A kulturális minisztérium az összetartó és aktív civil társadalomról szóló, 2021–2027-re vonatkozó új iránymutatásokon dolgozik, mellyel kapcsolatban nyilvános viták keretében Lettország valamennyi régiójában konzultációt folytatott az érdekelt felekkel .

Lettország egykamarás parlamentáris kormányzati rendszerrel rendelkezik, amelyben az Alkotmánybíróság utólagos alkotmányossági felülvizsgálatot végezhet, alkotmányjogi panasz alapján konkrét esetekben is. A Parlamenthez a köztársasági elnök, a kormány, a parlamenti bizottságok, legalább öt parlamenti képviselő vagy a választópolgárok egytizede nyújthat be törvényjavaslatot. Az igazságszolgáltatási rendszeren kívül az Ombudsmani Hivatal és a civil társadalom is szerepet kapott a fékek és ellensúlyok rendszerében.

Egy új törvény mechanizmusokat vezetett be a visszaélések állami intézményekben és az ötven főnél több embert foglalkoztató magánjogi szervezeteknél történő bejelentésével kapcsolatban. Ezek a mechanizmusok (amelyek lehetnek belső mechanizmusok, valamint magukban foglalhatják valamely illetékes hatóság megkeresését, illetve a visszaélést bejelentő személyek kapcsolattartási pontjain keresztüli közvetítést is) a visszaéléseket bejelentő személyek kilétének titokban tartására és az érintett személyek esetleges hátrányos hatásokkal szembeni megvédésére irányulnak. A KNAB a lakosság számára is lehetőséget biztosít a korrupció bejelentésére . 2019-ben (május 1-től, azaz a visszaélések bejelentéséről szóló törvény hatálybalépésétől kezdve) a KNAB 51 visszaélésről szóló bejelentést kapott, amelyek közül 13-at ismertek el visszaélésről szóló bejelentésként, 18-at pedig más intézményekhez irányítottak át, azok hatásköre alapján.

A polgári és a kereskedelmi ügyekben az igazságszolgáltatási rendszernek nem kell különösebb nehézségekkel megbirkóznia a hatékonyság terén. A gazdasági és a pénzügyi bűncselekményekkel kapcsolatos ügyek néha azonban még mindig hosszadalmasak. A polgári, kereskedelmi és közigazgatási ügyekben a bírósági eljárások átlagos hosszúságúak, vagy az átlagosnál rövidebbek (az ügyintézési idő alapján). A folyamatban lévő ügyek száma gyakran az egyik legalacsonyabb az EU-ban . Az említett ügytípusok esetében a lezárási arány meghaladja a 100 %-ot, ami azt jelenti, hogy a bíróságok képesek megbirkózni a beérkező ügyekkel . A gazdasági és a pénzügyi bűncselekményekkel kapcsolatos bírósági ügyek esetében azonban továbbra is vannak problémák, különösen a pénzmosással és a korrupcióval kapcsolatos ügyekben, annak ellenére, hogy nemrégiben némi javulás következett be . Továbbra is hátráltatja Lettország korrupcióellenes erőfeszítéseit, hogy a bonyolult korrupciós ügyek elbírálása sok időt vesz igénybe. Példaként említhető a Ventspils polgármestere elleni bírósági eljárás, amely 2008 óta van folyamatban, valamint a digitális televízió lettországi bevezetésével kapcsolatos állítólagos csalás, amely ügy 2007 óta már több különböző szintű bíróságot is megjárt.

Az alkotmányossági felülvizsgálatot az Alkotmánybíróság végzi. Az Alkotmánybíróság hatáskörrel rendelkezik a törvények, a Lettország által megkötött nemzetközi egyezmények, valamint az egyéb jogszabályok Alkotmánnyal való összhangjának felülvizsgálatára. Ha egy személy úgy véli, hogy egy törvény, egy nemzetközi egyezmény vagy valamely egyéb jogszabály sérti az Alkotmányban rögzített alapjogokat, kérelmet vagy alkotmányjogi panaszt nyújthat be az Alkotmánybírósághoz. Ha a kérelem megfelel a jogszabályban előírt általános és különös követelményeknek, az Alkotmánybíróság eljárást indít.

A Covid19-világjárvánnyal összefüggésben Lettország szükségállapotot hirdetett. 2020. március 12-én a lett kormány elfogadta a szükséghelyzetről szóló nyilatkozatot . A nyilatkozat a Covid19-világjárvány kezelésére irányuló intézkedéseket tartalmazott, és többször módosították. A Parlament – amely az e-Seima platform segítségével a szükséghelyzet alatt mindvégig távolról végezte a munkáját – rendkívüli ülésszakon hagyta jóvá a kormányzati intézkedéseket. 2020. március 16-án az emberi jogok európai egyezményének (az Egyezmény) eltérésre vonatkozó rendelkezést tartalmazó 15. cikke alapján tájékoztatta az Európa Tanácsot arról, hogy a szükségállapot miatt elfogadott korlátozások potenciálisan túlléphetnek az Egyezményben meghatározott korlátokon, a közegészségügy jogszerű céljának biztosítása érdekében. Az ombudsman elmagyarázta a lakosságnak és a politikusoknak, hogy az Egyezmény 15. cikkében foglalt, eltérést engedő rendelkezés által megengedett korlátozások szűken értelmezendők, és csak a helyzet rendkívüli jellege által szükségképpen megkövetelt mértékben teszik lehetővé a kötelezettségektől való eltérést. Az ombudsman szerint ez azt jelenti, hogy a lett kormány a szükségállapot bejelentésével nem korlátozhatja aránytalanul a lakosság jogait olyan területeken és olyan módokon, amelyek nem feltétlenül szükségesek a közegészség biztosításához és a Covid19-világjárvány kontrollálásához. A szükséghelyzetet 2020. június 10-én szüntették meg (ugyanezen a napon megszüntették az Egyezmény 15. cikke szerinti eltérést is).

Az Ombudsmani Hivatal – amely egyúttal az egyenlőséggel foglalkozó szerv is – feladata a lakosság jogainak védelme. Az ombudsman a Parlament által megválasztott tisztségviselő, aki gondoskodik az emberi jogok lettországi betartásáról, és arról, hogy a közigazgatási szervek és a helyi önkormányzatok megfeleljenek a jó kormányzás alapelvének. Az ombudsman a tevékenységeit illetően független, kizárólag a jogszabályok határozzák meg a működését, és senki nem gyakorolhat befolyást a funkcióira és a feladataira. Az Ombudsmani Hivatalt 2015 márciusában az ENSZ akkreditáló testülete az „A” kategóriába sorolta be. Az értékelés során az ENSZ testülete arra biztatta az Ombudsmani Hivatalt, hogy szorgalmazzon további garanciákat a döntéshozó testület tagjainak hivatali ideje, az ombudsman Parlament általi illetéktelen befolyással szembeni védelme, valamint a hivatal növekvő jogkörei gyakorlásához szükséges kellő finanszírozás biztosítása érdekében.





I. melléklet: Források betűrend szerinti jegyzéke*

* A 2020. évi jogállamisági jelentéshez kapcsolódó konzultáció keretében beérkezett észrevételek jegyzéke megtalálható az (EB weboldalán).

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1808 irányelve (2018. november 14.) a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010/13/EU irányelvnek (Audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) a változó piaci körülményekre tekintettel való módosításáról PE/33/2018/REV/1 HL 303.

Az Európai Unió Bíróságának 2019. november 19-i ítélete, A. K., C‑585/18., C‑624/18. és C‑625/18. sz. egyesített ügyek, ECLI:EU:C:2019:982.

Az Európai Unió Bíróságának 2020. július 9-i ítélete, Land Hessen, C-272/19. sz. ügy, ECLI:EU:C:2020:535.

Az Európai Unió Tanácsa, 2010/151/KKBP végrehajtási határozat, 2014. március 21.

Az Európai Unió Tanácsának (KKBP) 2020/399 határozata (2020. március 13.) az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP határozat módosításáról, HL L 78., 2020.3.13., 44. o. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=uriserv:OJ.L_.2020.078.01.0044.01.ENG

Bizottsági szolgálati munkadokumentum, a Lettországról szóló 2020. évi országjelentés, amely a következő dokumentumot kíséri: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak és az Eurócsoportnak 2020. évi európai szemeszter: Az 1176/2011/EU rendelet szerinti értékelés a strukturális reformok terén elért haladásról, a makrogazdasági egyensúlyhiány megelőzéséről és korrekciójáról, továbbá a részletes vizsgálat eredményeiről (SWD/2020/513 final).

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media pluralism monitor (A tömegtájékoztatás szabadságával és sokszínűségével foglalkozó központ (2020), 2020. évi médiapluralizmus monitor). https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020

Centre for Media Pluralism and Media Freedom, (2019) Decriminalisation of Defamation (A tömegtájékoztatás szabadságával és sokszínűségével foglalkozó központ, A rágalmazás büntethetőségének megszüntetése). https://cmpf.eui.eu/wp-content/uploads/2019/01/decriminalisation-of-defamation_Infographic.pdf

CIVICUS, Monitor tracking civic space: Latvia. https://monitor.civicus.org/country/latvia

Council for the Judiciary of Latvia (2019), The Council for the Judiciary does not support the establishment of a specialized economic court in Latvia (Lettország Igazságszolgáltatási Tanácsa (2019), Az Igazságszolgáltatási Tanács nem támogatja Lettországban a szakosított gazdasági bíróság létrehozását). http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-council-for-the-judiciary-does-not-support-the-establishment-of-a-specialized-economic-court-in-latvia-9632?year=2019&

Council for the Judiciary of Latvia (2019), The Council for the Judiciary repeatedly rejects the establishment of the Economic Court (Lettország Igazságszolgáltatási Tanácsa (2019), Az Igazságszolgáltatási Tanács ismételten elutasította a gazdasági bíróság létrehozásának lehetőségét). http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-council-for-the-judiciary-repeatedly-rejects-the-establishment-of-the-economic-court-9848?year=2019

Council for the Judiciary of Latvia (2020), The administrative immunity of judges is waived (Lettország Igazságszolgáltatási Tanácsa (2020), Megszűnt a bírók szabálysértésekkel kapcsolatos mentelmi joga). http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-administrative-immunity-of-judges-is-waived-10088?year=2020&month=6&

Council for the Judiciary of Latvia (2020), The Judicial Council will evaluate the candidates for the position of Prosecutor General (Lettország Igazságszolgáltatási Tanácsa (2020), A legfőbb ügyészi tisztségre jelölt személyeket az Igazságszolgáltatási Tanács értékeli). http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-judicial-council-will-evaluate-the-candidates-for-the-position-of-prosecutor-general-10077?year=2020&

Council for the Judiciary of Latvia (2020), The new procedure for selection of judges is approved (Lettország Igazságszolgáltatási Tanácsa (2020), Jóváhagyásra került a bírók kiválasztásának új eljárásrendje). http://at.gov.lv/en/jaunumi/par-tieslietu-padomi/the-new-procedure-for-selection-of-judges-is-approved-10018?year=2020&