2009
A GALILEO  PROGRAM 
FEJLESZTÉSI ÉS VALIDÁCIÓS SZAKASZÁNAK IRÁNYÍTÁSAEURÓPAI 
SZÁMVEVŐSZÉK
7. sz. különjelentés
HU
ISSN 1831-0893

A GALILEO PROGRAM 
FEJLESZTÉSI ÉS VALIDÁCIÓS SZAKASZÁNAK IRÁNYÍTÁSA7   2009.   sz. különjelentés
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK(az EK-Szerződés 248. cikke (4) bekezdése második albekezdésének alapján)
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása2
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK
12, rue Alcide De Gasperi
L–1615 Luxembourg
Tel.: +352 4398-45410
Fax: +352 4398-46410 
E-mail:  euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
7   2009.   sz. különjelentés
Jelentős mennyiségű további információt talál az Európai Unióról az interneten.
Az információk az Europa szerveren, a következő címen állnak rendelkezésre: http://europa.eu
Katalógusinformáció a kiadvány végén található.Luxembourg: Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala, 2009ISBN 978-92-9207-323-7doi: 10.2865/46132
© Európai Közösségek, 2009
A sokszorosítás a forrás megnevezésével engedélyezett.
Printed in Belgium
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása3
TARTALOMJEGYZÉK
Bekezdés
 RÖVIDÍTÉSEK
I–XII  ÖSSZEFOGLALÓ
1–2 BEVEZETÉS
3–29  A GALILEO TÖRTÉNETE
3–8  A KEZDETI IDŐSZAK (1999 ELŐTT)
9–12  MEGHATÁROZÁSI SZAKASZ (1999–2002)
13–26  FEJLESZTÉS ÉS VALIDÁCIÓ A GKV MŰKÖDÉSE IDEJÉN (2003–2006)
27–29  FEJLESZTÉS ÉS VALIDÁCIÓ A GKV-T KÖVETŐ IDŐSZAKBAN (2006-TÓL)
30–33  AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS MÓDSZERE
34–74  ÉSZREVÉTELEK
35–42  A KONCESSZIÓS TÁRGYALÁSOK NEM JÁRTAK SIKERREL
43–50  A TECHNOLÓGAFEJLESZTÉSI TEVÉKENYSÉGEK KÉSEDELMET SZENVEDTEK ÉS TÚLLÉPTÉK A KÖLTSÉGVETÉST
51–57  A KTF-TEVÉKENYSÉGEK KORLÁTOZOTT HASZNA
58–65  AZ EGNOS-T CSAK RÉSZBEN SIKERÜLT INTEGRÁLNI
66–74  A KÖZIRÁNYÍTÁS NEM MEGFELELŐ
75–86  KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK
 I. MELLÉKLET –  AZ EURÓPAI ŰRÜGYNÖKSÉG
 II. MELLÉKLET –  AZ EGNOS: TÉNYEK, ADATOK, SZEMLÉLTETŐ PÉLDÁK
 III. MELLÉKLET – A GALILEÓVAL KAPCSOLATOS NEMZETKÖZI EGYÜTTMŰKÖDÉS IV. MELLÉKLET –  MILYEN KRITÉRIUMOKAT ALKALMAZOTT A SZÁMVEVŐSZÉK A GALILEO KONCESSZIÓS 
ELJÁRÁSA KÖZIRÁNYÍTÁSÁNAK ÉRTÉKELÉSÉNÉL; ÖSSZEFOGLALÓ AZ ÉRTÉKELÉSRŐL
 V. MELLÉKLET – A JELENTÉSBEN HASZNÁLT SZAKKIFEJEZÉSEK JEGYZÉKE
 A BIZOTTSÁG VÁLASZAI
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása4
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása5
RÖVIDÍTÉSEK
6. KP  Az Európai Közösségnek az Európai Kutatási Térség létrehozásához és az 
innovációhoz hozzájáruló kutatási, technológiai fejlesztési és demonstrációs tevékenységére vonatkozó hatodik keretprogramja (2002–2006)
ARTES  Távközlési rendszerek magas szintű kutatási programja
CNES  Nemzeti Űrkutatási Központ
CS Kereskedelmi szolgáltatás
EGNOS  Európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás
EK Európai Közösségek
EOIG  Az EGNOS üzemeltetési és infrastrukturális bizottsága
ESA  Európai Űrügynökség
GCC  Galileo Kontrollközpont
GCS  Földi irányítási rendszer
GDP  Bruttó hazai termék
GIOVE  A Galileo keringésipálya-validációs eleme ( Galileo In-Orbit Validation Element )
GKV  Galileo Közös Vállalkozás
GMS  Földi berendezések ( Ground Mission Segment )
GNSS  Globális navigációs műholdrendszer
GPS  Globális helymeghatározó rendszer
GSA  Európai GNSS Ellenőrzési Hatóság
GSTB  A Galileo rendszer próbapadja
HoT  Megállapodási keret
INTOSAI  Legfőbb Ellenőrzési Intézmények Nemzetközi Szervezete
IOV  Keringési pályán történő validáció
JTI Közös technológiai kezdeményezés
KTF  Kutatás és technológiafejlesztés
NRSCC  Kínai Nemzeti Távérzékelési Központ
OS Nyílt hozzáférés
PB-Nav  Műholdas Navigációs Programtanács
PFI Magánfinanszírozási kezdeményezés
PPP  Közszféra és magánszektor közötti partnerség, köz-magán társulás
PRS  Szabályozott közszolgáltatás
PwC  PricewaterhouseCoopers
SAR  Felkutatás és mentés
SESAR  Egységes európai égbolt – légiforgalmi irányítási kutatás
SoL  Életbiztonság
TEN-T  Transzeurópai közlekedési hálózat
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása6
ÖSSZEFOGLALÓ
I.
Az EGNOS és a Galileo programot az 1990-es 
évek közepén indították el azzal a céllal,  
hogy Európai Globális Navigációs Műhold-
rendszert (GNSS) hozzanak létre. Az EGNOS 
olyan műholdalapú európai regionális pon-
tosságnövelő rendszer, amely javítja a meg-lévő navigációs műholdrendszerektől (pl.  
GPS) beérkező jeleket. A jelenleg fejlesztés 
alatt álló Galileo Európa globális navigációs 
műholdrendszere.
II.
A Galileo program fejlesztési és validációs  
szakaszának irányítására az Európai Bizott-ság és az Európai Űrügynökség (ESA) külön struktúrát hozott létre Galileo Közös Vál-
lalkozás (GKV) néven, amely 2003 szeptem-
berétől 2006 végéig működött. 2007-ben  a GKV tevékenységei átkerültek az Európai 
GNSS Ellenőrzési Hatóság nevű közösségi  
ügynökséghez.
III.
A Galileo program több tekintetben is első volt a maga nemében. Most először műkö-dött szorosan együtt az ESA és a Bizottság 
egy ilyen nagyszabású űrprogramban, elő-
ször irányítottak ipari programot európai  
szinten, és először vett részt a Bizottság köz-
magán társulásban (PPP-konstrukció).IV.
A koncessziós megállapodásról a magán-szektorral folytatott tárgyalások 2007 elején 
elakadtak. Ezután 2007 őszén a Parlament  
és a Tanács úgy határozott, hogy új irányt  
adnak a programnak. Ez öt évvel visszave-
tette a technológiai fejlesztést. 2008 végéig egy működő műholdat sem bocsátottak fel; 
a fejlesztési és validációs szakasz becsült  
költségei viszont időközben 1,1 milliárd  
euróról 2,1 milliárd euróra nőttek, vagyis  csaknem megkétszereződtek. A Galileo prog-ram fejlesztési és validációs szakaszára irá-
nyuló számvevőszéki ellenőrzés a következő kérdésekre kereste a választ:
mely tényezők okozták a koncessziós  i) 
eljárás sikertelenségét;
mely tényezők okozták a technoló- ii) 
giai fejlesztés észlelt késedelmeit és  
költségtúllépéseit;
milyen mértékben váltak a Galileo prog- iii) 
ram javára a kutatásra és fejlesztésre for-
dított összegek;
mennyire sikerült a GKV keretében az  iv) 
EGNOS-t a Galileóba integrálni;
megfelelő volt-e a Galileo program  v) 
irányítása.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása7
V.
A Számvevőszék a fejlesztési és validációs  
szakasz irányítását nem megfelelőnek ítélte. 
A Galileo program több szintjén nehézségek 
merültek fel:
A GKV nem lépett fel erős programirá- i) 
nyítóként, és ez a szerep más testületnek sem jutott osztályrészül. A GKV nem érte el céljainak legnagyobb részét – igaz,  ezt jobbára általa nem befolyásolható  tényezők okozták;
A program mögött nem állt erős straté- ii) 
giai támogató és felelős: nem mondható, hogy a Bizottság tevékeny előrelátással irányította volna a programot, melyet  
így senki nem vezérelt;
Mivel minden tagállam más elvárásokkal iii) 
tekintett a programra, mindegyik a maga 
iparának védelmében lépett fel, és hát-
ráltatta a döntéseket. A megszületett  
kompromisszumok csak nehezen, kése-
delmesen, végül költségtúllépések árán 
valósultak meg.
VI.
A PPP-t nem megfelelően készítették elő és 
tervezték meg. Ennek következtében a GKV 
egy irreális PPP-konstrukció tető alá hozá-sára kényszerült.
VII.
A GKV-t abban a feladatában, hogy felügyelje a technológiafejlesztési tevékenységeket,  
erősen gátolták különböző irányítási gon-
dok, a költségvetés nem teljes volta, a kése-delmek, illetve a fejlesztési és validációs  
szakasz iparági szervezése.ÖSSZEFOGLALÁS
VIII.
A Galileo KTF-eredményei csak korlátozottan 
hasznosulhattak. Ennek okai: törések a prog-
ram folyamatában; a hatodik keretprogram 
(6. KP) alkalmatlansága piacfejlesztési tevé-
kenységek támogatására; az átfogó piacfej-
lesztési koncepció hiánya; a késedelmek.
IX.
Az EGNOS-t csak részben sikerült a Galileóba 
integrálni, mivel: nem volt világos, mire  szól a GKV megbízatása; az a döntés, hogy az EGNOS is téma legyen a koncessziós tár-
gyalásokon, hátráltatta az EGNOS program befejezését; bizonytalanok voltak az EGNOS intézményi keretei; a GKV alig foglalkozott az EGNOS piacának fejlesztésével.
X.
A program irányítása nem megfelelőnek  
bizonyult. Nem volt egyértelmű, hogyan  
oszlanak meg a hatáskörök a fejlesztési és  
validációs szakasz résztvevői (az EU és az  
ESA tagállamai, a Bizottság, a GKV és az ESA) 
között. A Bizottság nem töltötte be igazán 
a Galileo fejlesztésében és irányításában reá háruló vezető szerepet.
XI.
Ahhoz, hogy az EGNOS és a Galileo program tartani tudja a 2007. év közepén megszabott új irányt, a Bizottságnak sokkal határozot-
tabban kézbe kell vennie a programok irá-
nyítását. Ez a jelentés több olyan ajánlással 
szolgál, amelyek e feladatában kívánják segí-
teni a Bizottságot.
XII.
Végül jelentsük ki: ha az Unió a jövőben  újabb nagyszabású infrastrukturális prog-ramokba kezd, a Bizottságnak bizonyosnak 
kell lennie abban, hogy rendelkezésére áll-
nak a megfelelő irányítási eszközök.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása8
BEVEZETÉS
 1.  Ez az ellenőrzési jelentés azt vizsgálja, milyen szerepet vitt az Európai Unió 
a műholdas navigációval kapcsolatban a 2003–2006-os időszakban.
 2.  Az Európai Uniónak a műholdas navigáció tekintetében kidolgozott stra-
tégiája két programból áll, ezek: az EGNOS1 és a Galileo.
Az EGNOS európai regionális rendszer, amely figyeli és korrigálja a) 
a meglévő navigációs műholdrendszerek2 által kibocsátott jeleket, 
kijavítja azok pontosságát és kiértékeli megbízhatóságukat.
A jelenleg kifejlesztés alatt álló Galileo Európa globális navigációs b) 
műholdrendszere (GNSS). A Galileo az amerikai GPS rendszer euró-
pai megfelelője, az Európai Bizottság és az Európai Űrügynökség 
(ESA) közös kezdeményezése (lásd: I. melléklet ).1 Európai geostacionárius 
navigációs lefedési szolgáltatás 
(European Geostationary 
Navigation Overlay Service).
2 Ezek: a GPS (Global Positioning 
System), az Egyesült Államok 
védelmi minisztériuma által 
kifejlesztett és működtetett globális navigációs 
műholdrendszer, és a szovjet 
fejlesztésű GLONASS, amelyet ma 
az Orosz Föderáció űrvédereje 
működtet.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása9
A KEZDETI IDŐSZAK (1999 ELŐTT)
 3.  A Galileo története 1994-ben kezdődött, amikor az Európai Bizottság 
javaslatot tett Európa szerepvállalására a műholdas navigáció terén3. E 
javaslat alapján az Európai Unió Tanácsa 1994 decemberében felkérte 
a Bizottságot, hogy kezdeményezze a szükséges lépéseket4.
 4.  A Bizottság kezdeti stratégiája szerint a navigációs műholdrendszer kiépí-
tésének két szakaszban kellett történnie. Az első szakaszban (GNSS-1) a meglévő GPS és GLONASS rendszerek kiegészítésére kerül sor. Ebben az EGNOS-nak nevezett szakaszban geostacionárius műholdakon elhe-lyezett három válaszjeladó és egész Európát lefedő földi állomások hálózata révén fokozzák a GPS és a GLONASS pontosságát (lásd: 2. láb-jegyzet), illetve felmérik ezek jeleinek megbízhatóságát.
 5.  Az EGNOS-t az 1994-es kezdetek idején ESA-programként, többforrású 
finanszírozással hajtották végre. (E források az ESA tagállamai, az  
Európai Bizottság, az Eurocontrol, valamint a polgári repülés nemzeti szereplői és egyéb szervezetek
5 voltak.) Az EGNOS-t eleinte demonst-
rációs célra szánták, de fokozatosan megerősödött az elhatározás,  
hogy azt előbb az operatív szakaszt előkészítő, majd operatív prog-
rammá kell átalakítani (lásd még: II. melléklet ).
 6.  A második szakaszban (GNSS-2) kerülhetett sor a Galileo néven ismert, pol-
gári célokat szolgáló globális navigációs műholdrendszer kiépítésére. 
Kiépülése után a rendszert 30 db, kb. 23 000 km-es állandó magas-ságban keringő műhold, valamint földi állomáshálózat fogja alkotni, és ötféle szolgáltatásra lesz képes (lásd: 1. háttérmagyarázat ).A GALILEO TÖRTÉNETE
3 COM(94) 248 – Műholdas 
navigációs szolgálatok: európai 
megközelítés.
4 Az Európai Unió Tanácsának 
1994. december 19-i, a globális navigációs műholdrendszer (GNSS) 
kifejlesztéséhez nyújtott európai 
közreműködéssel kapcsolatos 
állásfoglalása.
5 Ezek az EGNOS üzemeltetési 
és infrastrukturális bizottságába (EOIG) tömörültek.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása10
 7.  A Galileo létrehozását háromféle tényező motiválta:
politikai (a Galileo megmutatja, hogy Európa képes önálló navi- a) 
gációs műholdrendszer létrehozására);
gazdasági (a Galileót piacképesnek ítélték, és javára szólt, hogy b) 
tetemes gazdasági és társadalmi haszonnal kecsegtet);
technológiai (a Galileót szánták a piacon fellelhető legfejlettebb c) 
navigációs rendszernek).
 8.  A Galileo programot kezdettől fogva négy szakaszra osztották  
(lásd: 1. táblázat ):
technikai meghatározás; a) 
fejlesztés és validáció; b) 
kiépítés; c) 
kereskedelmi célú üzemeltetés. d) 
A GALILEO ÖTFÉLE SZOLGÁL TATÁSA
A díjmentesen használható nyílt hozzáférés  (OS) révén a Galileo a többi navigációs műholdrendszerrel 
versenyképes helyzet- és időmeghatározást fog nyújtani.
Az életbiztonsági szolgáltatás  (SoL) növelt teljesítményszinten (pl. integritás-biztosítással: a rendszer 
időben figyelmeztet, ha csökken a pontosság), hitelesítve nyújt majd garantált szolgáltatást az elsősor-
ban érintett közlekedési ágazatok, pl. a repülés és a hajózás részére.
A kereskedelmi szolgáltatás  (CS) két további (kódolt) jelforráshoz biztosít hozzáférést, aminek révén 
megnő az adatátviteli sebesség, és a felhasználók pontosabb adatokhoz jutnak.
A szabályozott közszolgáltatás  (PRS) révén olyan különleges felhasználók jutnak ellenőrzött hozzáféréssel 
helyzet- és időmeghatározáshoz, akiknek nagyon fontos a szolgáltatás folyamatossága (pl. vészhelyzeti és biztonsági szolgálatok, hadsereg).
Végül 
felkutatási és mentési  (SAR) tevékenysége révén a Galileo bekapcsolódik a nemzetközi felkutatási 
és mentési műholdrendszerbe (Cospas-Sarsat). A Galileo-műholdak képesek lesznek arra, hogy a hajókon, repülőgépeken elhelyezett vagy emberi testen hordott vészjelzők jeleit fogják és továbbítsák a nemzeti mentőközpontokba, ahol így azután pontosan be lehet mérni a baleset helyszínét.1. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása11
A GALILEO PROGRAM SZAKASZAI A 2000. NO VEMBERI TERVEK SZERINT1. TÁBLÁZAT
Szakaszok és fő célkitűzések Eredeti ütemezés Irányítási struktúra*
Meghatározási szakasz
Műszaki tevékenység
Műszaki tanulmányok• 
Műszaki előfejlesztés• 
Egyéb tevékenységek
A következő szakasz irányítási struktúráinak • 
előkészítése
Jogi tanulmányok és megvalósíthatósági • 
tanulmányok az üzleti fejlesztésrőlNemzetközi megállapodások
• 1999–2000 Az Európai Bizottság és az ESA 
külön-külön, illetve a program-igazgatótanács által koordinált módon,GPO (Galileo Programiroda) és GISS (Galileo átmeneti támogatási rendszer)
Fejlesztési és validációs szakasz
Műszaki tevékenység
Az űrszegmens, a földi és a felhasználói • 
szegmens részletes meghatározása
Műholdprototípusok és minimális földi • 
szegmens kifejlesztése és megépítéseA rendszer validálása keringési pályán
• 
Egyéb tevékenységek
Kutatási támogatások (6. KP)• 
Üzleti terv kidolgozása• 
Koncessziós tárgyalások• 
Az EGNOS integrációja• 
Nemzetközi megállapodások• 2001–2005 Az Európai Bizottság és az ESA 
(a GKV révén)
Kiépítési szakasz
Műszaki tevékenység
A műholdak összeszerelése és elindítása• 
Teljes földi szegmens felszerelése• 
Egyéb tevékenységek
Üzleti fejlesztés• 2006–2007 Európai GNSS Ellenőrzési Hatóság 
(GSA) + koncesszióbirtokos
A kereskedelmi célú üzemeltetés szakasza
Műszaki tevékenység
Műholdfelújítás• 
A központok működtetése• 
Karbantartás• 
Egyéb tevékenységek
Kereskedelmi tevékenység• 2008+ Európai GNSS Ellenőrzési Hatóság 
(GSA) + koncesszióbirtokos
* A Galileo irányítási struktúráját illető azon módosítások, amelyeket újabb (2007-es) bizottsági 
közlemények és tanácsi állásfoglalások javasoltak, nem szerepelnek a táblázatban.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása12
MEGHATÁROZÁSI SZAKASZ (1999–2002)
 9.  A Galileo program 1999-ben vette kezdetét, amikor a Tanács megadta 
jóváhagyását a meghatározási szakaszhoz6. Ebben a szakaszban mind 
a Bizottság, mind az ESA készíttetett műszaki és megvalósíthatósági 
tanulmányokat, illetve végzett előfejlesztéseket. Az európai közösségi 
költségvetésből származó támogatás nagyrészt a negyedik és ötödik 
kutatási és fejlesztési keretprogramon keresztül érkezett7. Az ESA  
a GalileoSat nevű programja révén nyújtott finanszírozást.
 10.  2000 novemberében a Bizottság bemutatta8 az Európai Parlamentnek 
és a Tanácsnak a meghatározási szakasz eredményeit. Ezek között  
konkrét javaslatok szerepeltek a rendszer meghatározására, gazdasági és pénzügyi szempontokra, illetve az irányítási struktúrára nézve.  
A Galileo program következő szakaszait az alábbiak szerint ütemezték 
(lásd még: 1. táblázat ):
a fejlesztési és validációs szakasz 2001-től 2005-ig tartson; a) 
a kiépítési szakasz 2006-tól 2007-ig tartson; b) 
a kereskedelmi célú üzemeltetés szakasza 2008-ban vegye  c) 
kezdetét.
  Az akkori közlemény szerint úgy tervezték, hogy az EGNOS 2003-ra lesz 
üzemképes.
 11.  A Bizottság ugyanebben a közleményében leszögezte: „a költség-haszon 
vizsgálatok szerint a Galileo költséghatékony, és eléggé vonzó ahhoz, 
hogy 2007-től kezdve közfinanszírozott támogatások nélkül működ-
hessék tovább”. A Galileo rendszernek a tervek szerint 3,3 milli-
árd euróba kellett kerülnie (a költségek megoszlását lásd: 2. táblázat ). 
A Bizottság véleménye szerint „a PPP a Galileo program sikerének  egyik kulcsa volt”. A közlemény arra is rámutatott, hogy a program 
folytatása érdekében sürgősen, a 2000. decemberi nizzai európai  tanácsülésen politikai döntést kell hozni.6 A Tanács 1999. július 
19-i állásfoglalása: „Európa 
bevonása a műholdas navigációs 
szolgáltatások új generációjába – 
Galileo – meghatározási szakasz”.
7 Az Európai Közösség negyedik 
kutatási, műszaki fejlesztési és demonstrációs tevékenységekre 
vonatkozó keretprogramjáról 
szóló, 1994. április 26-i 1110/94/
EK európai parlamenti és 
tanácsi határozat (1994–1998) (HL L 126., 1994.5.18., 1. o.); 
az Európai Közösség ötödik 
kutatási, műszaki fejlesztési és 
demonstrációs tevékenységekre 
vonatkozó keretprogramjáról 
szóló, 1998. december 22-i 
182/1999/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (1998–2002) 
(HL L 26., 1999.2.1., 1. o.).
8 COM(2000) 750 
(2000. november 22.) – A Bizottság közleménye az 
Európai Parlamentnek és 
a Tanácsnak – Galileo.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása13
 12.  Az Európai Unió Tanácsa 2001. április 5-i állásfoglalásában megfogalma-
zott kérésnek megfelelően a Bizottság több tanulmányt készíttetett 
a Galileo üzleti tervével kapcsolatban. Ezek a tanulmányok koncesz-sziós PPP-modellt
9 ajánlottak. A Tanács megerősítette, hogy a Galileo 
program kiépítési és üzemeltetési szakaszának finanszírozása koncesz-
sziós formában fog történni, és 2002 márciusában úgy foglalt állást, 
hogy a kiépítési szakaszt illetően „olyan költségmegosztásra törek-
szik, amely szerint a finanszírozás maximum egyharmadát a közös-
ségi költségvetés, legalább kétharmadát pedig a magánszektor fogja fedezni”.
FEJLESZTÉS ÉS VALIDÁCIÓ A GKV MŰKÖDÉSE 
IDEJÉN (2003–2006)
CÉL
 13.  Műszaki szempontból a fejlesztési és validációs szakaszban annyi történt, 
hogy műszakilag kifejlesztették a rendszer egy részét: egy két kísér-
leti és négy működő műholdból álló központi konstellációt, valamint az ahhoz kapcsolódó földi szegmenst és kísérleti felhasználói szeg-
menseket, amelyek az egyrészt keringés közben, másrészt a földön 
végzett tesztek révén lehetségessé tették a validációt (ezt keringési 
pályán való jóváhagyásnak (IOV) is nevezik). E technológiafejlesztési 
tevékenységeket az ESA a GalileoSat programja révén végezte el.
 14.  A műszaki fejlesztéssel párhuzamosan a Bizottság a fejlesztési és validációs 
szakasz során olyan tevékenységekre is összpontosított, amelyekkel a leendő felhasználókhoz kívánta közelebb hozni a rendszert, hogy – üzleti fejlesztéssel és pénzeszközök mobilizálásával – felkészüljön  a program következő szakaszaira. Ahhoz, hogy a Galileo rendszer  közvetlen bevételt termeljen, kulcsfontosságúnak tűnt a felhasználói szegmensek korai kifejlesztése. A Bizottság ezért PPP-konstrukció  
révén igyekezett bevonni a magánszektort, valamint annak is figyel-
met szentelt, hogy a KTF-tevékenységeket a technológiafejlesztéssel párban járó piacfejlesztés jegyében a hatodik kutatási keretprogram 
(6. KP)
10 révén támogassa, illetve hogy az EGNOS-t előprogramként 
alkalmazva előkészítse a piacot a Galileo számára. Az EGNOS regio-
nális szinten olyan szolgáltatásokat fog nyújtani, amelyek a Galileo 
öt leendő szolgáltatása közül háromra, az OS-ra, a SoL-ra és a SAR-ra hasonlítanak (lásd: 1. háttérmagyarázat ).9 Ún. DBFO típusú (megtervezés 
+ kiépítés + finanszírozás + 
működtetés) PPP-konstrukció, 
amelyben a magánfelek költségei használati és rendelkezésre állási 
díjakból térülnek meg.
10 Az Európai Közösségnek 
az Európai Kutatási Térség létrehozásához és az innovációhoz 
hozzájáruló kutatási, technológiai 
fejlesztési és demonstrációs 
tevékenységére vonatkozó hatodik 
keretprogramjáról (2002–2006) 
szóló, 2002. június 27-i 1513/2002/
EK parlamenti és tanácsi határozat (HL L 232., 2002.8.29., 1. o.).
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása14
A GALILEO KÖZÖS VÁLLALKOZÁS – A BIZOTTSÁG IRÁNYÍTÁSI 
ESZKÖZE A FEJLESZTÉSI ÉS VALIDÁCIÓS SZAKASZRA
 15.  A fejlesztési és validációs szakasz irányítására a GKV volt hivatott:  
a Bizottság és az ESA ezt a struktúrát az Európai Unió Tanácsának,  
illetve az ESA Tanácsának jóváhagyása után külön erre a célra hozta 
létre. AZ EU Tanácsa végül csak 2002 márciusában11, vagyis a várt-
nál 15 hónappal később foglalt állást arról, hogy meg lehet kezdeni a teljes körű fejlesztést és validációt. A késedelem oka az volt, hogy 
a tagállamok hosszasan tárgyaltak a rendszer katonai célú használa-táról, valamint a program esetleges magánfinanszírozásáról, illetve a magánszektor részvételéről a programban. A fejlesztés és validáció 
hivatalos ESA-tanácsi jóváhagyására azután egészen 2003 májusáig 
kellett várni. Ezt az okozta, hogy az ESA-tagállamok hosszas vitát  
folytattak iparágaik részvételéről a programban. A GKV-t egy EK-ren-delet értelmében 2002 májusában
12 13 hozták létre, alapító okiratát 
2003 júniusában írták alá, tényleges működése pedig 2003 szeptem-
berétől számítható.
 16.  A GKV létrehozásának elsődleges indítóoka az volt, hogy az ESA és a Bizott-
ság között szükségessé vált egy koordinációs platform. További ok14 
volt annak igénye is, hogy a programot egy entitás tartsa kézben,  
illetve hogy fejlesztési és validációs célokra magánforrást is be tudja-
nak vonni. A magánszektor csakugyan jelezte, hogy kész akár 200 mil-
lió euróval is beszállni a fejlesztési és validációs szakaszba15, s erről 
egyetértési megállapodás is született, ám a szándéknyilatkozatot nem 
követte tett.
 17.  A GKV alapokmánya szerint tevékenységének az alábbiakra kellett  
kiterjednie:
felügyeli a Galileo program valamennyi, a fejlesztési és validációs a) 
szakaszra tervezett tevékenységét;
megtesz minden olyan kiigazítást, amely a fejlesztési és validációs b) 
szakasz fejleményeinek fényében szükségessé válhat;
előkészíti a kiépítési és üzemeltetési szakaszt. c) 11 Egyes tevékenységekre 
már 2001 áprilisában előzetes 
jóváhagyást adtak.
12 A Tanács 876/2002/EK rendelete 
(2002. május 21.) a Galileo 
Közös Vállalkozás létrehozásáról (HL L 138., 2002.5.28., 1. o.).
13 Az EK-Szerződés 171. cikke: 
„A Közösség közös vállalkozásokat 
vagy egyéb olyan struktúrákat hozhat létre, amelyek a közösségi 
kutatási, technológiafejlesztési 
és demonstrációs programok 
szabályszerű végrehajtásához 
szükségesek.”
14 A 876/2002/EK rendelet; 
a 2001. márciusi európai tanácsi 
következtetések; COM(2001) 336 
(2001. június 20.) – A Galileo 
Közös Vállalkozás létrehozásával 
kapcsolatos tanácsi rendeletre irányuló javaslat.
15 A 876/2002/EK rendelet 13. 
preambulumbekezdése.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása15
 18.  Alapokmánya szerint a GKV fő feladatai a következők voltak:
egy koncessziós megállapodás megkötésére irányuló közbeszer- a) 
zési eljárás lebonyolítása;
az ESA műszaki fejlesztési tevékenységének felügyelete; b) 
kutatási tevékenységek kezdeményezése és irányítása; c) 
az EGNOS integrálása a Galileóba. d) 
 19.  A GKV-t kezdetben csak két alapító tagja alkotta, vagyis az ESA és a Bizott-
ság. A Kínai Nemzeti Távérzékelési Központ (NRSCC) 2004 októbe-
rében csatlakozott a GKV-hoz, 2005 szeptemberében pedig követte a MATIMOP nevű izraeli cég (lásd még: III. melléklet ). A GKV irányítási 
struktúrája a 2. ábrán  látható.
FINANSZÍROZÁS
 20.  A fejlesztési és validációs szakasz idején az uniós (a TEN-T-ből16 és 
a 6. keretprogramból származó) finanszírozás a GKV-n keresztül tör-
tént, míg az ESA a GalileoSat és az ARTES nevű programjai révén  
társfinanszírozta a Galileót ( 1. ábra ). 1999-től 2007-ig a Galileo össze-
sen 1,94 milliárd EUR értékű finanszírozásban részesült.
ELŐREHALADÁS
 21.  2004 októberében a Bizottság a Tanácsnak és a Parlamentnek küldött 
közleményben számolt be a program előrehaladásáról17. Ez a közle-
mény előkészítette a terepet a Közlekedési Tanács 2004. decemberi 
üléséhez, amelyen döntést hoztak arról, hogy áttérnek a kiépítési  
szakaszra. A Bizottság nem mutatott be naprakész ütemtervet. A tech-nológiafejlesztés addigra már összesen kb. háromévnyi késést hal-
mozott fel.16 A Tanács 2236/95/EK 
rendelete (1995. szeptember 18.) 
a közösségi pénzügyi támogatás 
a transzeurópai hálózatok területén történő nyújtásának 
általános szabályairól 
(HL L 228., 1995.9.23., 1. o.); 
az 1346/2001/EK határozattal 
(HL L 185., 2001.7.6., 1. o.) módosított, a transzeurópai 
közlekedési hálózat fejlesztésére 
vonatkozó közösségi 
iránymutatásokról szóló, 
1996. július 23-i 1692/96/
EK európai parlamenti 
és tanácsi határozat (HL L 228., 1996.9.9., 1. o.).
17 COM(2007) 636 végleges – 
A Bizottság közleménye az Európai 
Parlamentnek és a Tanácsnak – Az 
európai műholdas rádiónavigációs 
program üzembehelyezési és üzemeltetési szakaszára való 
áttérés.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása16
A GALILEO FEJLESZTÉSI ÉS VALIDÁCIÓS SZAKASZA –  
FINANSZÍROZÁSI FOLYAMAT ( 1999–2007)*1. ÁBRA
ESA-tagállamok
902 millióEurópai Bizottság
946 millióEgyéb
92 millió
Galileo Közös Vállalkozás
892 millió
Európai Űrügynökség
1 716 millió
Infrastruktúrafejlesztés
1 716 millióKTF
110 millióA GKV működése
és tevékenysége 
114 millió   92 millió             114 millió
            110 millió
   750 millió
   196 millió
   50 millió
   852 millió   668 millió
   1 716 millióNRSCC
MatimopBelgiumTEN-T
6. KPTEN-T GalileoSat
ARTESGalileoSat
6. KP
* Kína és Izrael hozzájárulásának egyik része a GKV alaptőkéjét növelte (5 millió, ill. 4 millió euróval), másik része 
pedig arra volt hivatott, hogy (az ESA-val kötendő szerződések révén) saját nemzeti iparuk tevékenységeit finanszírozza. Ez utóbbi hozzájárulást nem hívták le teljes mértékben.
Forrás : Számvevőszéki becslés.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása17
 22.  A közlemény állítása szerint a GKV-nak köszönhetően „sikeresen lezaj-
lott a jövendő koncesszióbirtokos kiválasztásának eljárása”, pedig  
a kiválasztási szakaszt éppen ekkor hosszabbították meg 2005. január végéig. Ráadásul a GKV még 2005 februárjában sem választott a két 
jelöltként fellépő konzorcium
18 között. Ehelyett a pályázók azt a javas-
latot tették, hogy egy közös konzorciumba tömörülnek – amibe a GKV 
2005 júniusában bele is egyezett –, és közösen tettek ajánlatot.
 23.  2005 júliusa és decembere között egyes tagállamok fellépése miatt mind 
a koncessziós tárgyalások, mind a technológiafejlesztési tevékenysé-gek megfeneklettek. A tagállamok elsősorban arról vallottak eltérő nézeteket, hogy milyen legyen a koncessziós szerződésre ajánlatot tevő közös konzorcium összetétele, és hogy hová kerüljenek a rend-szer tevékenységi központjai, földi infrastruktúrája és székhelye. Köz-vetítő segítségével
19 végül 2005 decemberében sikerült megegyezésre 
jutniuk, és 2006 januárjában ténylegesen megindultak a közös kon-
zorciummal folytatott tárgyalások.
 24.  2005. december 28-án sikerült felbocsátani az első, GIOVE-A nevű kísér-
leti műholdat, s ezzel hozzáférést biztosítani a Nemzetközi Távközlési 
Egyesület által kiosztott Galileo-frekvenciákhoz.
 25.  2006 júniusában20 a Bizottság aktualizálta Galileo-ütemtervét21. Eszerint 
a fejlesztési és validációs szakasz 2009 elejéig tart, a kiépítésre pedig 
2009–2010-ben kerül sor (ez az eredeti ütemtervhez képest hároméves 
csúszás). A közlemény a fejlesztési és validációs szakasz eredeti költ-
ségvetését is megemelte 400 millió euróval, 1,5 milliárd euróra. A kon-cessziós tárgyalásokról a Bizottság így nyilatkozott: „Nyilvánvalóvá vált, hogy a program sajátos jellemzőinek leginkább egy koncessziós megoldás felel meg. […] 2006 év végére véglegessé fog válni, hogy milyen becsült költséggel és bevétellel, illetve a közszféra milyen  mértékű részvételével lehet számolni. Addigra a pénzügyi terv is  
megerősítést nyer, és véglegesednek a szerződésben szereplő főbb 
feltételek.”
 26.  2006 novemberében a GKV tárgyalói és a közös konzorcium képviselői 
kézjegyükkel látták el a Galileo PPP megállapodási keret ( PPP Heads of 
Terms, HoT ) első változatát, vagyis egy szerződéses kötelezettséggel 
nem járó első tervezetet. E dokumentum révén jutott a GKV a legkö-zelebb egy koncessziós megállapodáshoz.18 Az Eurely és az iNavsat 
konzorciumok. Az előválasztáson 
átment harmadik konzorcium, 
amelyet az Eutelsat vezetett, 2004 nyarán a kiválasztási szakaszban 
visszalépett.
19 2005 októberében az Európai 
Bizottság alelnöke az Európai Bizottság egy korábbi tagját 
nevezte ki közvetítőnek – 
IP/05/1345 sajtóközlemény.
20 COM(2006) 272, 2006. június 7. – 
A Bizottság közleménye az Európai 
Parlamentnek és a Tanácsnak – A Galileo-program jelenlegi állása.
21 Az ütemterv első alkalommal 
a 2005. október 25-i keltezésű 
IP/05/1345 sajtóközlemény 
„Szerkesztők figyelmébe” c. 
részében került nyilvánosságra.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása18
FEJLESZTÉS ÉS VALIDÁCIÓ A GKV-T KÖVETŐ 
IDŐSZAKBAN (2006-TÓL)
 27.  2006. év végén a GKV úgy ítélte meg, hogy „sikeresen elvégezte fő fel-
adatait”22. A GKV-t 2006 decemberében felszámolták23, tevékenységét 
az Európai GNSS Ellenőrzési Hatóság (GSA) vette át, amelyet 2004  júliusában avégett hoztak létre, hogy az európai GNSS programok-hoz kapcsolódóan érvényesítse a közérdek szempontjait, és a Galileo 
kiépítési és üzemeltetési szakaszában e programok szabályozó ható-ságául szolgáljon
24. E tevékenység-átruházás folytán a GSA szerepe 
a létrehozásakor előre nem látható módon megváltozott.
 28.  A közös konzorciummal folytatott koncessziós tárgyalások 2007 ele-
jén elakadtak. 2007. májusi közleményében25 az Európai Bizottság  
elismerte, hogy az EGNOS és a Galileo jelentős késést (az eredeti  
ütemtervhez képest ötévnyit) és költségtúllépéseket halmozott fel. 
2007-ben az Európai Unió Tanácsa26 úgy határozott, hogy új irányt ad 
a programnak. Eszerint a rendszert 2013-ra építik ki, teljes mértékben 
a közösségi költségvetésből finanszírozzák (lásd: 2. táblázat ), közbe-
szerzési megbízottként pedig az ESA lép fel. Az Európai Parlament és 
a Tanács ennek alapján fogadott el rendeletet a GNSS-programok vég-
rehajtásának folytatásáról27. 2008. július 1-jén a Bizottság pályázati 
felhívást tett közzé a Galileo rendszer infrastrukturális beszerzéseiről, 
hat részben: rendszertámogatás, földi berendezések, földi irányítási 
rendszer, űrszegmens (műholdak), indítási szolgáltatások és műve-
letek. A megfelelő jelöltek előválogatása után az előzetes ajánlatok a 2008. év végén érkeztek be. A versenypárbeszédes eljárás a tervek 
szerint a 2009. év során fejeződik be.22 A GKV 2006. november 30-i 
sajtóközleménye – A Galileo 
program következő lépése: A Galileo 
Közös Vállalkozás átadja az irányítást 
az Európai GNSS Felügyeleti 
Hatóságnak.
23 Az európai műholdas 
rádiónavigációs programokat 
üzemeltető struktúrák létrehozásáról 
szóló 1321/2004/EK rendelet 
módosításáról szóló, 2006. december 
12-i 1942/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 367., 2006.12.22., 18. o.); 
a Galileo Közös Vállalkozás 
létrehozásáról szóló 876/2002/EK 
tanácsi rendeletet módosító 
2006.december 12-i 1943/2006/EK tanácsi rendelet 
(HL L 367., 2006.12.22., 21. o.).
24 A Tanács 2004. július 12-i 
1321/2004/EK rendelete az 
európai műholdas rádiónavigációs 
programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról 
(HL L 246., 2004.7.20., 1. o.).
25 A Bizottság közleménye az Európai 
Parlamentnek és a Tanácsnak – Válaszút előtt a Galileo: az európai 
GNSS-programok végrehajtása, 
SEC(2007) 624, 2007. május 16.
26 2007. június 6–8-i, október 
1–2-i és november 29–30-i tanácsi 
állásfoglalások és következtetések.
27 Az Európai Parlament 
és a Tanács 683/2008/EK 
rendelete (2008. július 9.) az 
európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) 
végrehajtásának folytatásáról 
(HL L 196., 2008.7.24., 1. o.).
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása19
 29.  2007 májusi közleményében a Bizottság igen részletesen elemezte  
a koncessziós tárgyalások sikertelenségének okait. E dokumentum-
mal a Bizottság a program új iránymeghatározását készítette elő,  és a kudarc okait – a teljesség igénye nélkül – ilyen szempontból  
vizsgálta. A közlemény felveti, hogy az ütemezésre, a költségvetésre, 
illetve a piaci és a tervezési kockázat átruházására vonatkozó bizott-sági feltevések „talán túl derűlátóak voltak”. Szó esik a dokumentum-ban a közirányítás és a magánszektor általi irányítás kérdéseiről is, 
illetve arról, hogy a tagállamok a program hosszú távú stratégiai céljai 
fölébe helyezték nemzeti érdekeiket. Olyan témák azonban kimarad-nak a közleményből, mint a PPP-konstrukció előkészítése (időzítés, 
szakértelem) és a beszámolási rendszer. Ebben a jelentésben mindkét 
tényezőt részletesen tárgyaljuk.
A GALILEO KÖL TSÉGBECSLÉSEI2. TÁBLÁZAT
Kezdeti költségbecslés 
millió euróban 
(COM(2000) 750)Aktuális költségbecslés millió 
euróban (COM(2007) 261, ill. 
az ESA dokumentumai)
Meghatározási szakasz 80 80
Fejlesztési 
és validációs szakasz1 100 2 100
Kiépítés 2 150 3 400
Összesen3 330
(ebből 1 800 millió
a közszféra terhére)*5 580
(az egész
a közszféra terhére)**
* Az éves működési költségeket, a konstelláció felújítását is beleértve, 220 millió 
euróra becsülték.
*** Az üzemeltetés és a karbantartás költségeit, valamint a műholdcseréhez 
szükséges hitel kamatait magában foglaló rendelkezésre állási díjat (ill. annak 
rögzített összegű részét) 2030-ig 5 300 millió euróra becsülik.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása20
 30.  A Számvevőszék a Galileo fejlesztési és validációs szakasza irányításának 
ellenőrzése során az alábbiakat vizsgálta:
mely tényezők okozták a koncessziós eljárás sikertelenségét; a) 
mely tényezők okozták a technológiai fejlesztés észlelt késedel- b) 
meit és a költségtúllépéseket;
milyen mértékben váltak a Galileo program javára a kutatási és c) 
fejlesztési tevékenységekre fordított összegek;
mennyire sikerült a GKV keretében az EGNOS-t a Galileóba  d) 
integrálni;
megfelelő volt-e a Galileo program irányítása. e) 
 31.  Az ellenőrzés azzal az időszakkal foglalkozott, amikor a fejlesztési és 
validációs szakaszt a GKV irányította (2003. szeptember–2006. decem-
ber), és elsősorban arra irányult, hogy mire szólt annak a megbízatása, 
hogyan hozták létre, és hogyan hajtotta végre feladatait. Az ellen-őrzési munkára 2007 és 2008 folyamán került sor. A Számvevőszék  
egészen 2008 végéig figyelemmel kísérte a program alakulását, így 
annak irányváltását is.
 32.  Ellenőrzési bizonyítékok gyűjtése végett a Számvevőszék a GKV-nál, 
a Bizottságnál és az ESA-nál vizsgált meg dokumentumokat és tartott elbeszélgetéseket, valamint beszélgetésekre került sor a Galileóban érdekelt többi féllel is (a tagállamok képviselői, a GSA (GNSS Ellen-
őrzési Hatóság), kutatási projektek kedvezményezettjei, az európai 
űripar képviselői, a koncesszióra pályázó vállalkozások, valamint  a GKV által szerződtetett tanácsadók).
 33.  A GKV kutatás- és fejlesztésirányítási tevékenységének minőségi értékelése 
céljából a Számvevőszék vizsgálatot végzett 482 olyan kedvezménye-zett között, akik részt vettek egy vagy több, a 6. KP „Repüléstechnika és űrkutatás” tematikus prioritása keretében finanszírozott kutatási projektben.AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE
ÉS MÓDSZERE
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása21
 34.  Az alábbi ellenőrzési megállapítások a GKV-nak a fejlesztési és validációs 
szakaszban teljesítendő különböző feladataira (35–65. bekezdés),  
illetve egyes közirányítási témákra (66–74. bekezdés) vonatkoznak. Az egyes szakaszok részletesen leírják a GKV célkitűzéseit, majd össze-
vetik ezekkel az elért eredményeket. A Számvevőszék ezután áttér  
annak elemzésére, hogy a GKV miért nem tudta megvalósítani kitűzött céljainak többségét. Ahol érdemes volt, ott már létező programokkal, projektekkel és szervezetekkel kapcsolatos tapasztalatokat használt 
fel viszonyítási alapként; más esetekben bevett projektirányítási alap-
elvekre támaszkodott. A 35–42. bekezdés témáinál a Számvevőszék a PPP-konstrukciók létrehozásánál legjobban bevált gyakorlatból
28 
leszűrt ellenőrzési kritériumokra is épített (részletes áttekintés erről 
az elemzésről: IV. melléklet ).
A KONCESSZIÓS TÁRGYALÁSOK NEM JÁRTAK SIKERREL
CÉLKITŰZÉS
 35.  A GKV legfontosabb feladata az volt, hogy olyan PPP-konstrukciót hozzon 
tető alá, amelynek keretében a magánszektor az Európai Bizottsággal 
karöltve beruházna a Galileo infrastruktúrájának megteremtésébe  
és használatába. Az eredeti tervek szerint a koncesszióbirtokost (az 
érintett magáncégeket) 2004. év vége előtt kijelölték volna, a GKV  
2005-ben lezárta volna a tárgyalásokat, és a GSA 2005. év végéig  
megkötötte volna a koncessziós szerződést.
EREDMÉNYEK
 36.  A GKV a terveknek megfelelően meg is indította a koncessziós eljárás 
egyes lépéseit (előválogatás, kiválasztás, tárgyalás). 2004 áprilisában 
kibocsátotta az első pályázati dokumentumcsomagot, majd verseny-párbeszédes eljárást indított; az ajánlattevők megkapták a koncesz-sziós szerződés tervezetét és az értékelési kritériumokat.
 37.  A GKV sem 2004 októberében, sem a kiválasztási szakasz meghosszab-
bítása után, 2005 februárjában nem tudta eldönteni, hogy melyik  
ajánlattevőt tartja megfelelőnek. A tárgyalások csak 2006 január-
jában kezdődtek meg, miután az ajánlattevők közös konzorciumba  tömörültek.ÉSZREVÉTELEK
28 Az INTOSAI-Útmutatója 
a magánszféra és a közszektor 
közötti üzlet vagy koncesszió ellenőrzésének terén 
követendő példákról 
(felülvizsgált) – 2007. november.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása22
 38.  A koncessziós szerződés megkötésének határidejét kétszer is módosítot-
ták, először 2005 decemberéről 2006 decemberére, majd 2007 decem-
berére. 2007. év elején a Bizottság és a GSA úgy határozott, hogy  beszünteti a tárgyalásokat.
A KUDARC OKAI
 39.  A PPP-t nem megfelelően készítették elő és tervezték meg. Ennek  
következtében a GKV egy irreális PPP-konstrukció tető alá hozására 
kényszerült.
ELŐKÉSZÍTÉS
 40.  A tagállamokban és harmadik országokban már nem kevés tapasztalat 
gyűlt össze PPP-t alkalmazó projektekről. Ennek alapján állítható,  
hogy leginkább az alábbiakat kell szem előtt tartani:
Megfelelő felkészülés: a közszféra szabja meg pontosan a projekt- a) 
tel kapcsolatos elvárásokat; mérje fel, mire képes a magánszek-
tor; becsülje fel a potenciális előnyöket; vizsgálja meg, milyen  
más módokon elégíthetné ki igényeit; tanulmányozza a megfelelő 
kockázatelosztást, valamint a megfizethetőség és a forrásopti-
malizálás kérdéseit, és készítsen üzleti előtervet. Az adott PPP-
konstrukció kiválasztására csak megfelelő kockázatfelmérés után kerüljön sor.
Elegendő idő: más szervezetek tapasztalata b) 
29 szerint még  
a Galileónál kevésbé bonyolult PPP-projektek esetében is egy  
évnél több kell a jó PPP-konstrukció megalapozásához és a köz-szféra szempontjainak kialakításához.
Megfelelő erőforrások az irányításban: egy PPP-projekt irányítá- c) 
sához elengedhetetlen egy külön erre a célra, időben létrehozott, megfelelő ismeretekkel rendelkező csapat.
A hatékony versenyhelyzet fenntartása. d) 
A folyamatban lévő PPP-projekt rendszeres felülvizsgálata a költ- e) 
séghatékonyság folyamatos biztosítása céljából.29 A PPP-vel és 
a magánfinanszírozási 
kezdeményezéssel kapcsolatos gyakorlat az Egyesült Királyságban.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása23
 41.  A Galileo PPP-konstrukciójának előkészítő szakaszában a Bizottság azon-
ban e tényezők közül számosat figyelmen kívül hagyott30:
Megfelelő felkészülés: Habár a Bizottság több tanulmányt is készít- a) 
tetett, mégsem vizsgálta meg a hagyományos közbeszerzés lehe-
tőségét, és nem dolgozott ki PSC (ún. public sector comparator ) 
elemzési eszközt31. Nem vizsgálta meg előzetesen a Bizottság azt 
sem, hogyan lehetne reálisan megosztani a kockázatot a közszféra és a magánszektor között, illetve hogy a projekt mely szakaszában és mely Galileo-tevékenységeket illetően működhetnék legsike-resebben egy PPP-konstrukció, és nem vetette össze az egyes  PPP-modellek előnyeit sem
32. A Galileo kiépítési és üzemeltetési 
szakaszára a Bizottság által javasolt és a Tanács által elfogadott 
PPP-konstrukció a politikai konszenzus elérését tartotta szem  
előtt. Miután a Bizottság több tanulmányból merítve összeve-tette a köz- és magánberuházás előnyeit, végül úgy döntött, hogy „koncesszió” formájában valósítja meg a PPP-konstrukciót (lásd: 12. bekezdés). A bizottsági dokumentáció előírta ugyan a koncesz-
szió jellemzőit, ám ezt inkább általános jellegű, mint a Galileóra 
kihegyezett érvekkel támasztotta alá. A beszerzésre javasolt ütem-
terv igen feszített volt. Habár a leküzdendő kockázatok és nehéz-
ségek közül többre már az előkészítő szakaszban fény derült
33, 
a Bizottság mégsem becsülte meg egyértelműen, hogy ezek milyen 
hatással lehetnek a műveletek megvalósíthatóságára, illetve hogy 
a közszférában hogyan lehet hatékonyan leküzdeni ezeket.
Elegendő idő: A Bizottság, noha a feszített ütemterv szerint  b) 
2004 decemberében be kellett számolnia a Közlekedési Tanácsnak, 
mégsem hagyott elég időt, hogy a GKV34 kidolgozhassa koncessziós 
koncepcióját. Több ajánlattevő aggályosnak találta azt is, hogy a versenypárbeszédes eljárás nem hagyott elég időt egy hite-les üzleti terv kidolgozására. A GKV első ajánlati dokumentációja 
így nem is tüntetett fel konkrét célkitűzéseket. Külön említendő, 
hogy a dokumentáció nem tárgyalta a koncessziós modellben rejlő nehézségeket. Ebből adódóan az iparági szereplők ajánlataiban 
nem szerepeltek sem végleges árak, sem vállalt kötelezettségek, 
számos fenntartás és kikötés viszont igen, ami alkalmatlanná tette 
őket összehasonlítási és értékelési alapként. Ugyanezen okból  a GKV-nak nem lehettek szilárd értékelési kritériumai a beérkező ajánlatok összehasonlítására. A közszférának több, a Galileo szem-pontjából lényeges témával kapcsolatos pozíciója először csak  
azzal a megállapodási kerettel vált egyértelművé, amelyről 2006 
év végén született megegyezés az ajánlattevőkkel.30 A IV. melléklet  ad részletes 
áttekintést a Galileo koncessziós 
eljárása közirányításának értékelésénél alkalmazott 
kritériumokról, valamint 
összefoglalót az egyes kritériumok 
értékeléséről.
31 Ezzel az eszközzel 
megbecsülhető, hogy mennyibe kerülne a projekt, ha 
hagyományos közbeszerzési 
módszereket alkalmaznának. 
Ezzel meghatározhatóvá válik, 
hogy a magánfinanszírozás vagy 
a hagyományos közbeszerzés 
vezet-e költséghatékonyabb megoldásra.
32 Csak a közös vállalkozás 
modelljét és a koncessziós modellt 
vizsgálták meg.
33 Kiemeltek több, a PPP-t 
korlátozó tényezőt, pl.: a bevételek 
bizonytalansága (piaci kockázat), 
a technológiai kockázatok, 
a fejlesztési és a kiépítési szakasz 
kölcsönös függősége (tervezési kockázat), az ipari koncentráció az 
űripari ágazatban.
34 A GKV működésének 
megkezdése után szűk nyolc hónappal bocsátotta ki az első 
pályázati dokumentumcsomagot.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása24
Megfelelő erőforrások az irányításban: a GKV újonnan létrehozott, c) 
jogi státuszát tekintve újszerű intézmény volt, frissen toborzott 
csapatának és új főnökének nem volt még tapasztalata a koncesz-sziós tárgyalásokra nézve. Külső tanácsadók segítségét csak 2004 
szeptemberében (vagyis a pályázati dokumentáció kibocsátása és 
a versenypárbeszéd kezdeti szakasza után) kérték.
A versenyhelyzet fenntartása: 2004 őszétől kezdve két, egymással d) 
versengő ipari konzorcium volt a színen. Ezek 2005 májusában  
azt javasolták, hogy erőiket egyesítve közös ajánlatot tesznek.  A GKV a költséghatékonyság fokozásának reményében bizonyos 
feltételekkel
35 áldását adta az összeolvadásra. Mivel azonban nem 
lehetett PSC-elemzést végezni, az eljárásból minden versenysze-
rűség kiveszett.
Rendszeres felülvizsgálat: a költséghatékonyság folyamatos bizto- e) 
sítása céljából a közszférának rendszeresen felül kellene vizsgálnia 
a folyamatban lévő PPP-projekteket. A koncessziót értékelő beszá-
molóiban a GKV ugyan számot adott több kockázatról és problé-
máról36, mégis indokolatlanul kedvező képet festett a program  
előrehaladásáról. Rendszeres hivatalos állásfoglalásaiban a GKV 
soha nem kérdőjelezte meg a koncesszió megvalósíthatóságát,  csupán évről évre további tizenkét hónappal kitolta a szerződés 
odaítélésének határidejét. Ebből következően a tagállamoknak – 
a GKV-től való függésükben – nem volt elég információjuk ahhoz, 
hogy kiigazító intézkedéseket igényeljenek (lásd még: 74. bekez-
dés f) albekezdése).
A KIVÁLASZTOTT  PPP- MODELL
 42.  Az a bizottsági javaslatra született tanácsi állásfoglalás, hogy a PPP kon-
cessziós formában valósuljon meg, a tagállamok közötti politikai kon-szenzust célozta. Ez a PPP-koncesszió, amely a költségmegosztását 
tekintve legfeljebb egyharmad részben támaszkodott a közszférára és 
legalább kétharmad részben a magánszektorra, s amelyet a GKV-nak 
kellett letárgyalnia, több szempontból lényegesen eltért minden más ekkor létező PPP-konstrukciótól
37:
A Galileo magas technológiai kockázattal jár. A Galileo közepes a) 
magasságú pályán keringő 30 műholdján olyan új alkatrészek is 
vannak, amelyeket világűrben eddig még nem próbáltak ki (pél-
dául egy újfajta atomóra).
Nehéz megjósolni, hogy a Galileo mennyi bevételt fog termelni, b) 
mivel a GPS nyílt jelei bárki számára foghatóak. Ki kell még dol-gozni a hasznosítási modellt.35 Ezek: a közbeszerzésre 
vonatkozó uniós szabályozás 
és az uniós versenyjog betartása; szoros időkeretek; 
a pályázatok számottevő javulása 
a korábbi egyéni ajánlatokhoz 
képest; a közös konzorcium 
elkötelezettsége egy egységes 
és megfelelő jogi struktúra 
kialakítására.
36 2004. októberi, 2005. februári és 
júniusi értékelési jelentések.
37 A PPP-konstrukcióban 
megvalósult infrastrukturális 
projektek hagyományosan pl. alagút- és útépítési projektek. 
Még a leginkább hasonló PPP, 
a Paradigm / Skynet (brit katonai 
távközlési rendszer) is sok 
mindenben eltér a Galileótól: kisebb a technológiai kockázata; 
a brit hadügyminisztérium 
biztonságos bevételi alapforrást 
jelent; a műveleteket rögzítik 
és azok visszakereshetők; 
a projektet egyetlen, PPP-s 
tapasztalattal bíró megbízó (a brit hadügyminisztérium) irányítja.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása25
Úgy volt, hogy a Galileo koncessziója nem azelőtt, hanem azután c) 
veszi kezdetét, hogy a közszférában megtervezik a rendszert és rész-
ben kiépítik annak infrastruktúráját is. A Galileo PPP-konstrukciója ugyan közel állt az ún. DBFO koncessziós típushoz (megtervezés 
+ kiépítés + finanszírozás + működtetés), abban viszont lényege-
sen eltért attól, hogy itt egy magánkoncesszió-birtokosra bízták egy a közszférában létrehozott új rendszer átvételét, kiépítését, finanszírozását és működtetését ( 2. háttérmagyarázat ).
A KONCESSZIÓVAL JÁRÓ JELENTŐSEBB KOCKÁZATOK
A koncessziós tárgyalásokat három fő tényező akadályozta, ti. az, hogyan ruházzák át a közszféráról 
a magánszektorra a piaci kockázatot, a tervezési kockázatot, illetve a harmadik személyekkel szemben 
fennálló felelősség rendszerét.
A piaci kockázat  átruházásához bízni kellett abban, hogy – az alaphelyzeti piacfejlesztési forgatókönyv-
nek megfelelően – lehetséges piaci bevételre szert tenni. A piaci bizonytalanság, a jövendő bevételek időbeli távolsága, valamint a közszférának megelőlegezett piacfejlesztési szerep azonban mind meg-nehezítették, hogy ezt a kockázatot át lehessen ruházni a magánszektorra.
A 
tervezési kockázat  átruházásához arról kellett bizonyossággal bírni, hogy a (fejlesztési és validációs 
szakaszban az ESA által végzett) tervezésbe nem csúszott olyan eredendő hiba, amely a rendszer meghi-
básodásához vagy teljesítménygyengeségéhez vezethetne (amikor a rendszer már működik, ez utóbbi-
akért a koncesszióbirtokost terhelné felelősség). E kockázat átruházását nemcsak a Galileo technikailag összetett volta nehezítette, valamint az, hogy az üzemeltetési szakaszban milyen végtermékeket vártak 
el a koncesszióbirtokostól, hanem az is, hogy a feladatmegosztás értelmében más végezte a tervezést és 
a fejlesztést (az ESA), és megint más a kiépítést, üzemeltetést és karbantartást (a koncesszióbirtokos).
A 
harmadik személyekkel szemben fennálló felelősség rendszere  azt jelenti, hogy a Galileo hiányossága-
inak esetleges áldozataival szemben szerződésen kívüli kötelezettségek állnak fenn, ám ezekre nincsen 
konkrét jogi vagy biztosítási modell.2. HÁTTÉRMAGYARÁZAT
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása26
A TECHNOLÓGIAFEJLESZTÉSI TEVÉKENYSÉGEK 
KÉSEDELMET SZENVEDTEK ÉS TÚLLÉPTÉK 
A KÖLTSÉGVETÉST
CÉLKITŰZÉS
 43.  A GKV négy fő feladata közül a második az volt, hogy az ESA technoló-
giafejlesztési tevékenységeinek felügyeletével biztosítsa: elégséges számban készülnek és lépnek működésbe műholdak, illetve a földi  
szegmens berendezései, s ezzel bizonyítsa a rendszer képességeit és 
megbízhatóságát – mindezt a tervezett időn és költségvetésen belül 
(lásd: 13. bekezdés).
EREDMÉNYEK
 44.  2006 decemberéig csak egy kísérleti műhold (a GIOVE-A) állt működésbe, 
illetve biztosított sikeres hozzáférést a Nemzetközi Távközlési Egyesü-let által a Galileo számára kijelölt frekvenciákhoz. A második kísérleti 
műholdat (a GIOVE-B-t) 2008 áprilisában bocsátották fel, az eredetileg 
tervezettnél 30 hónappal később. A jelenlegi ütemezés
38 szerint a fej-
lesztési és validációs szakasz 2010-ben, vagyis öt éves késéssel fog 
véget érni. Az ESA 2008 júliusában39 készített költségbecslései szerint 
a fejlesztés és a validáció az eredeti költségvetésben szereplő 1,1 mil-
liárd eurónál 1 milliárd euróval többe fog kerülni (lásd: 3. táblázat ).
A FEJLESZTÉSI ÉS VALIDÁCIÓS SZAKASZRA VONATKOZÓ 2001-ES, ILL. 2008-AS 
KÖL TSÉGVETÉSI BECSLÉS ÖSSZEVETÉSE (MILLIÓ EURÓBAN, 2001-ES ÁRAKON)3. TÁBLÁZAT
Tevékenység Eredeti költségvetési becslés 2008. júliusi költségvetési becslés
A Galileo rendszer próbapadja (GSTB-V2) 85 173
Rakétaindítók 90 224Pályára állítási és tesztelési fázis (IOV) 747 1 253AZ ESA költségei 110 303
Egyéb 68 151
Összesen 1 100 2 104
Forrás : ESA.38 A 683/2008/EK rendelet.
39 A becsléseket korábban 
2005 februárjában és 
2007 májusában aktualizálták.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása27
A KÉSEDELMEK ÉS KÖLTSÉGTÚLLÉPÉSEK OKAI
 45.  A GKV-t abban a feladatában, hogy felügyelje a technológiafejlesztési 
tevékenységeket, erősen gátolták különböző irányítási gondok,  
a költségvetés nem teljes volta, a késedelmek, illetve a fejlesztési és validációs szakasz iparági szervezése.
 46.  A GKV-ra bízták a technológiafejlesztés felügyeletének feladatát, ám 
nem határozták meg közelebbről, hogy miben áll ez a feladat. Az ESA 
valójában a GKV felügyelete nélkül, de a saját szabályainak és eljárá-
sainak megfelelően működött. A GKV-nak az ESA fölötti felügyeleti 
szerepe ellentmondásban állt a GKV irányítási struktúrájával. Erre az irányítási kérdésre a 66-74. bekezdésben visszatérünk.
 47.  A Galileónak a Tanács elé terjesztett fejlesztési és validációs költségve-
tése40 nem volt teljes , mivel nem szerepelt benne kifejezetten tarta-
lék-költségvetés vagy tartalékalap41. 1,1 milliárd eurós összegével ez 
a költségvetés alacsonyabb volt a meghatározási szakaszból származó 
költségbecsléseknél. Nem vették figyelembe továbbá a Bizottság  
50 millió eurós pénzügyi hozzájárulását a GKV-hoz, és nem kalkulál-
ták be a biztonsági követelményeket (120 millió EUR)42. Egy projekt 
általános forrásigényét és költségeit már a tervezési szakaszban meg 
kellene állapítani, és szükség szerint változás esetére szóló költség-
vetést vagy tartalék-költségvetést kellene felállítani. Más szervezetek tapasztalata arra utal, hogy űrprogramok esetében rendszerint 10% 
és 40% közé kell szabni a tartalék-költségvetést, a program össze-tettségétől, az innováció fokától és az ismeretlen tényezők számától függően.
 48.  A fejlesztési és validációs szakaszt csak 2003 májusában kezdték meg, 
vagyis a tervezettnél 29 hónappal később  (lásd: 15. bekezdés). AZ ESA 
számításai szerint, amelyeket a GKV is megerősít, kb. 142 millió EUR extraköltség tulajdonítható ennek a késedelemnek
43.40 COM(2000) 750 
(2000. november 22.).
41 Az ESA-nak a fejlesztési és 
validációs szakaszban való 
részesedését illetően (ez a teljes 
költségvetés felét teszi ki) egy 20%-os de facto  rendkívüli 
tartalékalaphoz lehet folyamodni: 
t.i. ha az összes költségtúllépés 
nem haladja meg a program 
pénzügyi keretösszegének 20%-át, 
akkor egy résztvevő tagállam sem 
léphet ki a programból.
42 A biztonsági követelményeket 
már csak a program túl késői 
szakaszában vették figyelembe: 
a Galileo biztonsági bizottsága csak 2004-ben jelentette be, hogy 
egyes további követelményeknek 
való megfeleléshez kb. 120 millió 
euróra van szükség. Az új 
követelményekből adódó 1000 
változtatási kérelem messzemenő 
következményekkel járt a műszaki alapkövetelményekre s ezáltal 
a folyamatban lévő fejlesztési 
tevékenységekre nézve.
43 Ez az összeg a következőkből 
áll: a) 41 millió EUR egy második 
kísérleti műhold kifejlesztésére, 
hogy enyhítsék a frekvenciákhoz 
való sikeres hozzáférés 
biztosításával kapcsolatban 
2006 júniusa előtt fennálló 
kockázatot (egyetlen műholddal túl nagy volt a kockázat); b) 
15 millió EUR a hasznos teher 
növelésével kapcsolatos 
fejlesztésekre; c) 40 millió EUR 
az ESA-nak az ütemterv jelentős változásából adódó költségeire; 
d) 46 millió EUR a gazdasági 
feltételek változásából 
adódó iparági munkaerő-
többletköltségekre.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása28
 49.  A fejlesztési és validációs szakasz iparági szervezése az ad hoc módon 
kiválasztott fővállalkozó által meghatározott struktúrában zajlott, s 
ez késedelmeket és költségtúllépéseket okozott.  A piaci versenyhelyzet 
várhatóan előnyösen hat az eredmények határidőn és költségvetésen belüli elérésére. 2000-ben a vezető európai űripari társaságok közös vállalkozásba tömörültek
44, hogy ipari fővállalkozóként fejlesszék  
és elkészítsék a Galileo infrastruktúráját. Egy olyan oligopolisztikus környezetben, mint az európai űripar, a közös vállalkozás létrehozása tovább korlátozta a szabad versenyt. 2001 júliusa és 2004 decembere között az ESA kénytelen volt több ízben ezzel a közös vállalkozással 
szerződni. Több szerződés esetében jelentős késedelmekre és költ-
ségtúllépésekre került sor. Az ESA beszámolói szerint ezekért a prob-
lémákért irányítási gondok, illetve a bizonytalan alá-fölérendeltségi 
és döntéshozási viszonyok voltak okolhatóak, valamint az, hogy az 
alvállalkozók kiválasztása során „a kiválasztó önszántából jobban  szem előtt tartott egyes iparágon belüli elosztási korlátozásokat,  
mint a költséghatékonyságot és a határidők betartását”. A fejlesz-
tési és validációs szakasz fő szerződésének végrehajtásánál felme-
rült komoly gondok következtében az ESA 2007 decemberében úgy 
határozott, hogy lényegesen módosítja a pályára állítási és tesztelési 
fázisra vonatkozó iparági szervezési  és szerződéskötési keretrend-
szert. Az általános fővállalkozó feladatait és felelősségi körét ekkor az ESA vette át. Ez az átszervezés azzal fog járni, hogy a fejlesztési és 
validációs szakaszban többletköltségek
45 merülnek majd fel. Az ESA 
költségbecslése szerint 350 millió euróval többet kell majd a felül-
vizsgált ipari keretrendszerre költeni, és 194 millió euróval nőnek  
meg az ESA költségei46.
 50.  A koncessziós tárgyalások  2005. második félévében történt elakadása  
(lásd: 23. bekezdés) a technológiafejlesztésre is kihatott: a programot 
négy és fél hónappal elhalasztották. 103 millió eurónyi extraköltségért 
okolható ez a késedelem, illetve a 2005. december 5-i megegyezés végrehajtása
47.
A KTF-TEVÉKENYSÉGEK KORLÁTOZOTT HASZNA
CÉLKITŰZÉS
 51.  A GKV harmadik feladata48 az volt, hogy kezdeményezze és irányítsa azokat 
a kutatási tevékenységeket, amelyek a Galileo fejlesztési és validációs szakasza fő feladatainak és célkitűzéseinek (vagyis a technológia-
fejlesztésnek és a felhasználói szegmensek korai kifejlesztésének)  
teljesítéséhez voltak szükségesek (lásd még: 13. és 14. bekezdés).44 Az érintett kormányok közötti 
megegyezésben szerepelt 
a működési központ helyének és funkcióinak, a társaság 
irányítási struktúrájának, valamint 
a munkafolyamatok különböző 
alvállakozók közötti elosztásának 
kérdése.
45 Pl. az IOV-szerződés 
megszüntetésének költsége.
46 Az IOV-fázis meghosszabbítása 
2010-ig és a teljeskörű üzemeléssel 
kapcsolatos közbeszerzési feladatkörök előkészítése.
47 A közös konzorciumban 
résztvevő partnerek abban 
állapodtak meg, hogy két azonos – 
egyaránt két szegmensből, 
a földi berendezésekből (GMS), illetve a földi irányítási 
rendszerből (GCS) álló – Galileo 
Kontrollközpontot (GCC) hoznak 
létre; egy működő és egy tartalék 
GCC fenntartása helyett viszont inkább két működő GCC-t 
tartanak fenn a németországi 
GMS-re és az olaszországi GCS-re 
támaszkodva. Megegyeztek abban 
is, hogy létrehoznak egy „hideg” 
üzemmódban működő harmadik 
GMS-t, valamint egy harmadik GCS-t is.
48 A Bizottság a 6 KP. 
2002. december 9-i 
munkaprogramjában adta 
ezt a megbízatást a GKV-
nak (1.4 tematikus prioritás: „Repüléstechnika és űrkutatás”). 
Ebből adódóan három, egy évre 
szóló (6. KP) egyedi támogatási 
intézkedési szerződést kötöttek 
a GKV-val.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása29
EREDMÉNYEK
 52.  2003 szeptembere és 2006 decembere között a GKV 70 kutatási projektet 
választott ki, tárgyalt le és felügyelt, összesen 110 millió EUR érték-
ben, s ezeket ajánlattételi felhívások útján, a 6. KP-ból finanszírozta. 
A tevékenységek közt külön hangsúlyt kapott a felhasználói szegmens fejlesztése – vagyis a megfelelő technológiához fűződő innovatív  szolgáltatások és alkalmazások (vevőegységek, helyi összetevők) ösz-tönzése –, valamint a különböző felhasználói közösségek piacának  
fejlesztése. A KTF-tevékenységek között megemlítendő még a Galileo 
rendszer bizonyos mértékű technológiai fejlesztése, ill. az EGNOS-szal 
kapcsolatos demonstrációs tevékenységek.
 53.  Az ellenőrzés tanúsága szerint49 általános volt a megítélés, hogy a GKV 
hatékony struktúrát biztosít a 6. KP munkaprogram végrehajtásához 
a Galileo területén50. A kutatási projektek felkeltették a felhasználói 
körök érdeklődését és figyelmét, és sikeresen késztettek együttmű-
ködésre különböző szervezeteket és érdekelteket. A Galileo prog-
ram KTF-tevékenységeit azonban végül kevéssé hasznosítják. A GKV nem aknázta ki kellően a projektek eredményeit ahhoz, hogy olyan 
összefüggő, a felhasználók által validált követelményrendszert fogal-
mazzon meg, amelyet az ESA felhasználhat a Galileo rendszer spe-
cifikációjához. Igen sok projekt irányult annak részletes elemzésére, 
hogy milyen szabályozási erőfeszítések szükségesek uniós, illetve  tagállami szinten a GNSS alkalmazásainak ösztönzésére a gazdaság és a társadalom számos területén. E projektek eredményei azután  parlagon hevertek.
A KORLÁTOZOTT HASZNOSSÁG OKAI
 54.  A Galileo KTF-eredményei csak korlátozottan hasznosulhattak. Ennek okai: 
törések a program folyamatában; a 6. KP alkalmatlansága piacfejlesz-
tési tevékenységek támogatására; az átfogó piacfejlesztési koncepció 
hiánya; a késedelmek.
 55.  Amikor a Bizottság a GKV megszüntetését javasolta, egyben azt is bizto-
sítani akarta, hogy a tevékenységek simán kerüljenek át a GSA-hoz, s 
így a programok folyamatossága  ne szenvedjen csorbát51. Azonban az, 
hogy több mint 50 projekt felügyelete átkerült a GKV-tól a GSA-hoz, 
késedelmeket és problémákat okozott, mind a projektek támogatását, 
mind a projektekből adódó tevékenységek folytatását és eredményeik 
megismertetését illetően52.49 Különösen a 6. KP résztvevői 
között végzett vizsgálat és a velük 
folytatott beszélgetések szerint.
50 A vizsgálat eredményei 
pozitív összképet mutatnak 
a GKV irányításáról, különösen ezeken a területeken: ajánlati 
dokumentációk (teljesítmény-
előírások), szerződések kezelése, 
felügyelet és felülvizsgálatok. 
Az alábbi területekre viszont ráfér a javulás: a szellemi 
tulajdonjogokra vonatkozó 
politika, az eredmények 
megismertetése és felhasználása.
51 COM(2006) 261 – Javaslat – 
A Tanács rendelete az európai műholdas rádiónavigációs 
programokat üzemeltető 
struktúrák létrehozásáról szóló, 
2006. június 2-i 1321/2004/EK 
rendelet módosításáról.
52 A vizsgálat 482 résztvevője 
közül 75% arról számolt be, hogy 
projektjük megsínylette ezt 
a fejleményt.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása30
 56.  A KP-támogatások odaítélésének eszköze piacfejlesztési tevékenységek 
finanszírozására alkalmatlan. A 6. KP-ból megítélt támogatások (aján-
lattételi felhívás esetén) legnagyobbrészt alulról felfelé építkeznek, és eredményeik nem hasznosulnak központi módon. A 6. KP alá tartozó 
tevékenységeket ideális esetben úgy kellett volna megtámogatni,  
hogy eredményeiket a GKV/GSA szintjén egy átfogó, fentről lefelé  
építkező  piacfejlesztési koncepció  részévé teszik (lásd még: EGNOS – 
65. bekezdés). Ilyen aktív megközelítés híján nehéz biztosítani,  
hogy a projektek a befejezésük után is hasznára váljanak a Galileo  
programnak.
 57.  A vizsgálati eredmények azt is megerősítették, hogy a program halmo-
zódó  késedelmeit  (a technológiafejlesztést, az EGNOS-műveleteket  
és a koncessziós tárgyalásokat illetően) megszenvedte mind a 6. KP 
projektjeinek végrehajtása (pl. mert az EGNOS jele nem volt fogható), 
mind a projekteredmények majdani kiaknázása (a GNSS üzleti és kuta-
tási fejlesztési lehetőségeire gyakorolt hatása miatt).
AZ EGNOS-T CSAK RÉSZBEN SIKERÜLT INTEGRÁLNI
CÉLKITŰZÉS
 58.  A Galileo előprogramjaként az EGNOS meghatározó szerepet játszik a fel-
használói szegmensek korai kifejlesztésében (lásd még: 14. bekez-
dés). A GKV negyedik feladata az volt, hogy „felügyelje az EGNOS  
optimális integrálását a Galileóba” (lásd: 12. lábjegyzet). Mivel az  
EGNOS és a Galileo egymástól teljesen függetlenül működő rendsze-
rek (az EGNOS és a Galileo részletes összevetését lásd: II. melléklet ), 
az integráció nem az infrastruktúra technikailag közös használatára 
vonatkozik, hanem az alábbiakra:
A Galileo irányítási és vezetési struktúráiba való integrálást azért a) 
ítélték szükségesnek, hogy lehetségessé váljék olyan témák keze-
lése, mint az EGNOS tulajdonosai közt kötendő megegyezés53, az 
EGNOS és a Galileo finanszírozásának integrációja54, vagy az, hogy 
mikor nevezik ki az EGNOS gazdasági üzemeltetőjét;
A piac szintjén az integráció célja az volt, hogy a Galileo piaci  b) 
bevezetésének útját az EGNOS mint előrendszer egyengesse,  
hiszen az EGNOS regionális szinten olyan szolgáltatásokat fog  nyújtani, amelyek a Galileo öt leendő szolgáltatása közül háromra 
hasonlítanak.53 Másnéven az EGNOS-ra 
vonatkozó keretmegállapodás.
54 Ez azért fogalmazódott meg  
célként, mert 2006 januárjában az 
EGNOS finanszírozási gondokkal 
küzdött.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása31
EREDMÉNYEK
 59.  Politikai téren megtörtént az EGNOS és a Galileo integrálása egy  
közös európai GNSS-politikába. Pénzügyi szempontból – hasonló  
módon – az EGNOS bizottsági támogatását beolvasztották a Galileo 
finanszírozásába.
 60.  AZ EGNOS azonban több késedelmet szenvedett, és továbbra sincs meg-
oldás a program olyan főbb kihívásaira, mint a piac kiépítése, a hite-
lesítés és a különböző érdekelt felek szerepe:
Már 2004 októbere óta tartanak az EGNOS tulajdonlásáról és jövő- a) 
beli üzemeltetéséről szóló keretmegállapodást célzó tárgyalá-
sok, ám ilyen megállapodás 2008 szeptemberéig nem született. 
Az EGNOS OS jel technikailag már 2006 júliusa óta fogható, de  
gazdasági üzemeltető híján a rendszert nem lehet működőnek  
nyilvánítani55;
A GKV piaci térhódítási tervét nem hajtották végre, az EGNOS  b) 
hitelesíthető változata csak 2009 márciusára várható, vagyis a várt 
időpontnál legalább két évvel későbbre56.
A KORLÁTOZOTT HASZNOSSÁG OKAI
 61.  A GKV negyedik célkitűzésének teljesítését több tényező hátráltatta:
nem volt világos, hogy a GKV-nak mi a szerepe és feladata az  a) 
EGNOS-szal kapcsolatban;
az a döntés, hogy az EGNOS-t integrálják a Galileóba, káros volt b) 
az EGNOS-ra nézve;
az EGNOS intézményi kerete igen összetett; c) 
a GKV túl keveset foglalkozott piacfejlesztési tevékenységekkel. d) 55 Egyrészt a felelősséggel 
kapcsolatos kérdések, másrészt 
az EGNOS finanszírozásának és 
irányításának kétséges jövője 
miatt.
56 Mivel az EGNOS híján van az 
egyértelműen meghatározott 
viszonyítási pontoknak és 
a tervezésnek, még ez is csak 
óvatos becslés.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása32
 62.  Nem volt világos, hogy  a GKV-nak mi a szerepe és feladata az EGNOS-szal 
kapcsolatban.  A GKV alapszabálya csak annyit mond ki, hogy a GKV 
„felügyeli az EGNOS optimális integrálását a Galileóba”. A háromoldalú megállapodás
57 szerint az EGNOS technikai fejlesztéséért és működ-
tetéséért ARTES-9 programja révén az ESA volt felelős. Azt azonban e 
jogi szövegek nem szögezik le egyértelműen, hogy ki volt az EGNOS 
általános programirányítója. Programirányító hiányában  az EGNOS-nak 
nem volt hosszú távú stratégiai elképzelése58, ami bizonytalanságot, 
késedelmeket és költségtúllépéseket okozott ( II. melléklet ).
 63.  Habár azon döntés révén, hogy az EGNOS is téma legyen a koncessziós  
tárgyalásokon , biztossá vált az uniós támogatás folytatása, ugyanez 
a döntés hátráltatta is az EGNOS program befejezését, mivel:
a koncessziós tárgyalások elhúzódása miatt kitolódtak az EGNOS a) 
technológiafejlesztési határidői is;
leállt minden, az EGNOS gazdasági üzemeltetőjének kijelölésével b) 
kapcsolatos tevékenység, mivel ez a Galileo koncesszióbirtokosá-
nak hatáskörébe tartozik.
  Azáltal, hogy az EGNOS-ra vonatkozóan keretmegállapodást kellett kötni, 
a koncessziós tárgyalások csak összetettebbé váltak.
 64.  Az EGNOS intézményi kerete  igen összetett . Az EGNOS-ban pénzügyileg 
érintett feleknek mind különbözőek a prioritásaik. Mint az EGNOS  
eszközeinek tulajdonosa az ARTES-9 program időtartama alatt, az ESA 
jár el az ebben a programban pénzügyileg érintett országok nevé-
ben. Bárminemű tulajdonjog-átruházás csak ez utóbbiak hozzájá-
rulásával lehetséges59. A Bizottság nem rendelkezik tulajdonjoggal 
az EGNOS fölött, de az 1321/2004/EK tanácsi rendelet értelmében  
a GSA-n keresztül az EGNOS eszközeinek tulajdonosává fog válni. Az, 
hogy a GKV-nak nem volt egyértelmű megbízatása az EGNOS prog-
ramirányítójának szerepére, kétségessé tette azt is, hogy volt-e joga 
az EGNOS-keretmegállapodás megtárgyalására.57 Az 1998-ban aláírt 
„Megállapodás az európai 
közösség és az európai űrügynökség, az Európai Szervezet 
a légiközlekedés biztonságáért 
között, a világméretű műholdas 
navigációs rendszer (GNSS) 
kifejlesztéséhez nyújtott 
Európai Hozzájárulásról (GNSS)” 
(HL L 194., 1998.7.10.,16. o.).
58 Ilyen lett volna például: 
hosszú távú pénzügyi 
kötelezettségvállalások, rögzített 
műszaki alapkövetelmények, a jövőbeli irányításhoz vezető 
világos út, prioritás-meghatározás 
az EGNOS Európán kívüli 
terjeszkedését illetően, az EGNOS 
és a Galileo kölcsönösen kiegészítő 
jellegének világos értelmezése.
59 Az ESA, illetve nyolc nemzeti 
légiforgalmi szolgáltató (irányító 
szervei) és más ügynökségek 
között kötött kétoldalú 
megállapodások értelmében.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása33
 65.  Ráadásul a GKV figyelmét javarészt intézményi, pénzügyi és a nemzetközi 
együttműködéssel kapcsolatos kérdések kötötték le, s így kevés időt  
és forrást fordított az EGNOS szolgáltatásait lehetővé tevő tényezők  együttesének korai kidolgozására.  A GKV nem aknázta ki központo-
sított módon a 6. KP piacfejlesztési eredményeit (56. bekezdés), és 
nem hajtotta végre az EGNOS piaci térhódítási tervét.
A KÖZIRÁNYÍTÁS NEM MEGFELELŐ
 66.  A következő bekezdések középpontjában a hatáskörök megosztása áll, 
valamint az, hogy a Bizottság miként töltötte be a Galileo program 
fő támaszának szerepét.
NEM VILÁGOS A HATÁSKÖRÖK MEGOSZTÁSA
 67.  Nem volt egyértelmű, hogyan oszlanak meg a hatáskörök a fejlesztési és 
validációs szakasz résztvevői (az EU és az ESA tagállamai, a Bizottság, 
a GKV és az ESA) között.
 68.  A GKV eredményes programirányítói szereplését az alábbiak gátolták:
A GKV irányítási struktúrája ( a) 2. ábra ). 
A GKV-ra az alapszabálya felügyeleti szerepet osztott, míg a tech-
nológiafejlesztési munkát az ESA-nak kell elvégeznie. Az ESA  
azonban egyidőben volt a GKV alapító tagja (s így képviselettel 
bírt a végrehajtó bizottságban és az igazgatótanácsban), illetve „beszállító” (az ESA/GKV megállapodás értelmében a finanszírozás 
címzettje és felelős a megvalósításért). Így az ESA-nak a GKV-n  
belüli helyzete, vagyis összeférhetetlenség miatt a GKV ténylege-
sen nem gyakorolhatott eredményes felügyeletet az ESA fölött.
A GKV ideiglenes jellege. b) 
Az, hogy a GKV-t a fejlesztési és validációs szakasz befejezése  előtt felszámolták, aláásta a GKV tekintélyét
60.,60 A Bizottság 2007. májusi 
közleményében elismerte, hogy 
„a tevékenységek 2007. január 1-i átadása a GKV-tól a GSA-nak nem 
bizonyult optimálisnak (…). A GSA 
még éppen csak kialakulóban volt, 
és kapcsolata a Bizottsággal és az 
ESA-val még nem forrott ki.”
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása34
 69.  A fejlesztési és validációs szakaszban végzett technológiafejlesztési 
tevékenységekről szóló ESA/GKV megállapodás (amelyet a Bizottság 
még a GKV működésbe lépése előtt tárgyalt le61) nem volt elég speci-
fikus (alkalmasabb lett volna az ESA-EUMETSAT62 megállapodásokat63 
venni mintául). Ebből sok bizonytalanság származott a szerződések 
odaítélésére vonatkozó szabályokat64, a tulajdonjog átruházását,  
a beszámolást és a végrehajtást65 illetően. A megállapodás nem tisz-
tázta egyértelműen az egyes résztvevők szerepét. Az ESA és az Európa Közösség közötti megállapodás
66 szellemében egymást kiegészítő  
szerepet kellett volna játszaniuk: az ESA a technikai kérdésekben  illetékes, a Bizottság felelős a politikai vetületért, a GKV pedig a fel-
használói igényekkel és a hitelesítéssel foglalkozik.
 70.  Az ESA (a GKV-n keresztül) részt vett a programirányításban is, ugyanakkor 
a Galileo és az EGNOS technológiafejlesztési tevékenységeinek napi szintű irányításáért is felelt.
 71.  Egyértelmű hatáskörmegosztás híján nem lehetett világos az elszámoltat-
hatóság rendje. A Galileóval kapcsolatban számos döntésre rányomta 
a bélyegét, hogy a felelősséget értük egyetlen résztvevő (a Bizott-
ság, a GKV, az ESA, a tagállamok) sem vállalta magára. Ilyen dönté-
sek voltak, hogy teljesen szétválasztották a fejlesztési és a kiépítési 
szakaszt, a PPP-konstrukció mellett tették le a garast, elfogadták az 
ajánlattevők összeolvadását, az ESA/GKV megegyezést, a nem teljes 
költségvetést, az EGNOS technológiafejlesztési késedelmét, a pályára állítási és tesztelési fázis iparági szervezését.
 72.  A program irányítását nehezítette az is, hogy egyes programössze-
tevőket illetően a tagállamoknak is volt irányító szerepük (23. és  
49. bekezdés).61 Ezt később a GKV 
igazgatótanácsa hivatalosan 
elfogadta, illetve ügyvezető igazgatója aláírta.
62 Az EUMETSAT (a Meteorológiai 
Műholdak Hasznosításának Európai 
Szervezete) összesen 21 tagállam 
és 9 együttműködő állam 
kiszolgálására alakult kormányközi szervezet.
63 Az ESA felelős az EUMETSAT-
programok űrszegmensének 
kifejlesztéséért, az EUMETSAT 
pedig a rendszer egészéért. Az 
ESA-EUMETSAT megállapodások részletesebben szabályozzák az 
alábbi kérdésköröket:
pénzügyi felelősség, és ennek • 
felbontása ipari árra és az ESA 
költségeire; az azt szavatoló eljárások, hogy a pénzügyi 
felelősség határait tiszteletben 
tartsák;
irányítási tartalék és jóváhagyási • 
eljárások alkalmazása;
világos kommunikációs • 
viszonyok kialakítása;egyértelmű eljárások arra nézve, • 
hogy mi a teendő az eredetileg 
elvállalt feladatok között nem 
szereplő változtatási igények 
felmerülése esetén;szellemi és anyagi • 
tulajdonjogok.
64 Iparági politikájában az ESA a tisztességes haszon elvét követi. Más szóval az ESA-ba befizető ország – bizonyos toleranciahat áron 
belül – a befizetésével arányosan részesedik az iparági szerződésekből. Ez az elv a fejlesztési és validációs költségvetésnek 
elméletben csak 50%-ára vonatkozik. A gyakorlatban azonban egy ilyen 50%-os szabályt nem lehet egy és oszthatatlan egységként irányított tevékenységekre alkalmazni.
65 Például egyes változtatási igények végrehajtását és finanszírozását illetően: ilyenek a hitelesítés, az adatcsere, a nagy pont osságú 
helymeghatározó szolgáltatás, illetve a december 5-i megállapodás.
66 Az Európai Közösség és az Európai Űrügynökség közötti keretmegállapodás (HL L 261., 2004.8.6., 64. o.).
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása35
A GKV IRÁNYÍTÁSI STRUKTÚRÁJA2. ÁBRA
A GKV felügyelőbizottsága
(EU-tagállamok)ESA PB-Nav
(ESA-tagállamok)A Galileo biztonsági 
bizottsága
A GKV igazgatótanácsa
A GKV ügyvezető igazgatója A GKV végrehajtó bizottsága
ESA Iparág Szaktanácsadók Egyéb szerződő 
felekESA-GKV megegyezés KTF-támogatások Tanulmányokra vonatkozó 
szerződésekGalileo Közös Vállalkozás
A GKV-t egy ügyvezető igazgató, négy tanácskozó testület és egy végrehajtó bizottság vezette. Az 
igazgatótanács üléseinek minden napirendi pontját a végrehajtó bizottság ülésein készítették elő, 
s azokat először az uniós tagállamok szintjén a felügyelő bizottság vitatta meg, az ESA-tagállamok szintjén pedig a Műholdas Navigációs Programtanács (PB-Nav). Az ESA-nak és a Bizottságnak szavazategyenlősége volt az igazgatótanácsban, így döntéseket csak konszenzussal lehetett hozni.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása36
A PROGRAM MÖGÖTT NEM ÁLLT ERŐS STRATÉGIAI 
TÁMOGATÓ ÉS FELELŐS
 73.  1999 és 2004 között a Bizottság tevékeny szerepet játszott a program 
kezdeményezésében és megindításában. A 2005. év folyamán egyre jobban kiütköztek a késedelmek és a költségtúllépések, jelentős kiiga-zító lépésekre 2007 márciusáig mégsem került sor.
 74.  A Bizottság a program fő támasza volt, ám a program során számos 
irányítási alapelvet mindvégig mégsem tartott be, mégpedig az  
alábbiakat:
Világos, ésszerű és elfogadható célok kitűzése: a program cél- a) 
kitűzései szerteágazóak, így az érdekeltek közül ki-ki mást várt  
el tőle. Politikai, gazdasági és technológiai motivációik mellett  
(7. bekezdés) a tagállamok a Galileóban az európai űripar megerő-
sítésének eszközét is látták. Egyes tagállamok számára ugyanolyan 
fontos cél volt a rendszer katonai vagy védelmi célú felhasználha-
tósága. A Bizottság nem állította fontossági sorrendbe a program célkitűzéseit.
Megfelelő stratégiák, illetve az azok megvalósítására alkalmas esz- b) 
közök meghatározása: az EGNOS és a Galileo programokra vonat-
kozó hosszú távú stratégiai elképzelés
67 híján a Bizottság rövid  
távú célokat és döntéseket helyezett előtérbe. Ennek példái:
az EGNOS-nak és a Galileónak nem volt ütemterve. 2008. év i) 
végéig még nem oldották meg például a Galileo és az EGNOS jövőbeli hasznosítási modelljével, a rendszerprioritások meg-határozásával (pl. hogy melyik szolgáltatás lépjen működésbe 
először), vagy az EGNOS esetében a nem polgári légi közleke-dési piac fejlesztésével kapcsolatos kérdéseket;
az EGNOS-ra vonatkozó keretmegállapodás tárgyalása során ii) 
felmerült problémák. A Bizottság azt javasolta, hogy az euró-pai műholdas navigációs politika keretében hozzák közös tető alá az EGNOS és a Galileo programot: legyenek az „európai  műholdas navigációs programok”. Erre azonban úgy került  
sor, hogy nem kérték ki előbb az EGNOS-ban érdekelt felek  
hozzájárulását (5. és 64. bekezdés), és nem tartották kellően 
szem előtt az intézményi keretek összetettségét sem. A meg-
egyezés megtárgyalására a GKV (illetve azt követően a GSA) 
kapott megbízást, ám 2008. év végéig nem történt előrehala-dás. Ennek következtében egyik szerv sem volt felhatalmazva 
arra, hogy – az ESA irányítása alatt álló technikai témáktól  
eltekintve – meghozza az EGNOS-ra vonatkozó alapvető dön-
téseket és igazgassa a programot;67 Pl. a két program egymást 
kiegészítő jellege, az 
EGNOS és a Galileo jövőbeli 
hasznosítási modelljei, 
vagy a rendszerprioritások 
meghatározása.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása37
a Bizottság fő gondja az volt, hogyan kormányozza el a prog- iii) 
ramot egyik tanácsüléstől a másikig (lásd például: 21. és  
22. bekezdés a Bizottság 2004. október 6-i közleményéről).
Egy eljövendő (állandó) szervezet létrehozása: 1999 júliusa és  c) 
2006 decembere között a Bizottság hat különböző ideiglenes  struktúrát bízott meg azzal, hogy technikailag támogassa a Galileo programirányítását, illetve azzal, hogy lássa el az irányítás felada-
tát magát. A GKV volt az ötödik ilyen próbálkozás. Rugalmas és 
külön erre a célra létrehozott, vállalkozói beállítottságú szervezet-ként a GKV csakugyan lehetett volna hatékony programirányító. 
Helyzetét azonban gyengítette mind ideiglenes jellege
68, mind az 
irányítási struktúrája ( 2. ábra ) és tapasztalathiánya.
Annak biztosítása, hogy a közszféra által irányított és felügyelt d) 
valamennyi programösszetevőt megfelelő jártasságú szereplők  valósítsák meg: a GKV létrehozásakor a Bizottság nem fordított  
kellő figyelmet arra, hogy újonnan létrejött szervezetként a GKV-
nak nem volt elég tapasztalata és szakértelme feladatai végrehaj-
tásához (lásd még: 41. bekezdés c) albekezdése).
Kockázatkezelési teendők: a program kezdetén a Bizottság nem e) 
kezelte megfelelően a Galileo koncessziójával kapcsolatos koc-
kázatokat (pl. piaci kockázat, tervezési kockázat és technológiai 
kockázat) (lásd még: 41. bekezdés a) albekezdése és 2. háttér-
magyarázat ), s így a szükséges felkészülés nélkül vágott bele  
a koncessziós folyamatba.
Kellő időben történő döntéshozatal a program valamennyi vonat- f) 
kozásáról: a Bizottság nem a kellő kritikával tekintette át és vizs-gálta felül a GKV teljesítési beszámolóit. A bizottsági közlemények kivétel nélkül átvették a GKV hivatalos nyilatkozatainak pozitív  
hangnemét. Ebből következően 2007 márciusáig a Bizottság nem 
kért, illetve nem tett jelentős kiigazító intézkedéseket, pedig  a koncessziós határidőt minden évben újabb tizenkét hónappal 
kitolták.68 A Bizottság még a GKV 
működésbe lépése előtt közzétett 
egy olyan tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatot, amely 
a GSA-t tenné meg a GKV 
utódjának (COM(2003) 471 
végleges, 2003. július 31.).
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása38
KÖVETKEZTETÉSEK 
ÉS AJÁNLÁSOK
 75.  A fejlesztési és validációs szakaszt nem megfelelően irányították. A Galileo 
program több különböző szintjén nehézségek merültek fel:
A GKV nem lépett fel erős programirányítóként, és ez a szerep  a) 
más testületnek sem jutott osztályrészül. Céljainak legnagyobb 
részét nem érte el – igaz, ezt jobbára általa nem befolyásolható tényezők okozták.
A program mögött nem állt erős stratégiai támogató és felelős. b) 
Nem mondható, hogy a Bizottság tevékeny előrelátással irányí-totta volna a programot, melyet így senki nem vezérelt. A program 
irányítását több hiányosság hátráltatta: a reális célkitűzéseknek, 
a megfelelő stratégiának és a szükséges jártasságoknak a hiánya; 
az előkészítő munka elégtelensége; a kiigazító intézkedések meg-
tételéig eltelt hosszú reakcióidő.
Mivel minden tagállam más elvárásokkal tekintett a programra, c) 
mindegyik a maga iparának védelmében lépett fel, és hátráltatta 
a döntéseket. Az így létrejött kompromisszumok csak nehezen,  
késedelmesen, végül költségtúllépések árán valósultak meg.
MELY TÉNYEZŐK OKOZTÁK A KONCESSZIÓS 
ELJÁRÁS SIKERTELENSÉGÉT?
 76.  A PPP-t nem megfelelően készítették elő és tervezték meg. Ennek követ-
keztében a GKV egy irreális PPP-konstrukció tető alá hozására kény-szerült (35–42. bekezdés).
MELY TÉNYEZŐK OKOZTÁK A TECHNOLÓGIAI 
FEJLESZTÉS ÉSZLELT KÉSEDELMEIT ÉS KÖLTSÉGTÚLLÉPÉSEIT?
 77.  A GKV azon feladatának végrehajtását, hogy felügyelje a technológia-
fejlesztési tevékenységeket, erősen hátráltatták különböző irányítási kérdések, a költségvetés nem teljes volta, a késedelmek, illetve a fej-lesztési és validációs szakasz iparági szervezése (43–50. bekezdés).
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása39
MILYEN MÉRTÉKBEN VÁLTAK A GALILEO 
PROGRAM JAVÁRA A KUTATÁSI ÉS FEJLESZTÉSI 
TEVÉKENYSÉGEKRE FORDÍTOTT ÖSSZEGEK?
 78.  A KTF eredményei csak korlátozottan hasznosulhattak. Ennek okai: a töré-
sek a program folyamatában, a 6. KP alkalmatlansága piacfejlesztési tevékenységek támogatására, az átfogó piacfejlesztési koncepció  hiánya, valamint a késedelmek (51–57. bekezdés).
MILYEN JÓL SIKERÜLT A GKV-NAK INTEGRÁLNIA 
AZ EGNOS-T A GALILEÓBA?
 79.  Az EGNOS-t csak részben sikerült a Galileóba integrálni, mivel: nem volt 
világos, mire szól a GKV megbízatása; az a döntés, hogy az EGNOS  
is téma legyen a koncessziós tárgyalásokon, hátráltatta az EGNOS  
program befejezését, bizonytalanok voltak az EGNOS intézményi kere-
tei; a GKV alig foglalkozott az EGNOS piacának fejlesztésével (58–65. 
bekezdés).
MEGFELELŐ VOLT-E A GALILEO PROGRAM IRÁNYÍTÁSA?
 80.  A program irányítása nem megfelelőnek bizonyult. Nem volt egyér-
telmű, hogyan oszlanak meg a hatáskörök a program fejlesztési és  validációs szakaszának résztvevői (az EU és az ESA tagállamai, a Bizott-ság, a GKV és az ESA) között. A Bizottság nem töltötte be igazán  
a Galileo fejlesztésében és irányításában reá háruló vezető szerepet 
(66–74. bekezdés).
TANULSÁGOK
 81.  A Galileo program szervezése 2007 óta jelentősen megváltozott. A GKV 
tanulságai között azonban számos olyan akad, amely mind a Galileo 
program folytatása, mind további lehetséges közös vállalkozások és 
ipari programok szempontjából hasznos lehet.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása40
 82.  A Bizottság önmagát javasolta programirányítónak : kemény dió, hiszen 
csekély tapasztalattal bírt ezen a téren. Rövid távon ugyan célszerű 
lehet ez az eljárás, de a Bizottság fontolja meg, hogy hosszú távon is ez-e a legalkalmasabb megoldás. A Számvevőszék a következő aján-
lásokat teszi:
1. AJÁNLÁS
Hogy programirányítóként tekintélyre tegyen szert, a Bizottság  igazítsa hozzá forrásait, illetve jogi és pénzügyi eszközeit ahhoz, 
amit egy iparági program fejlesztésének és irányításának sajátos-
ságai igényelnek:
emberi erőforrásai – létszámot és szakértelmet tekintve –  a) 
álljanak arányban azzal, amit a programirányítói feladatok  
megkövetelnek;
dolgozzanak ki megfelelő EU-ESA együttműködési keretet; b) 
a Bizottság bizonyosan rendelkezzék pénzügyi eszközökkel az c) 
infrastruktúra finanszírozásához (hogy az ne csak támogatások 
révén történjék), és kötelezze el magát, hogy hosszú távon  
is vállalja ennek az infrastruktúrának az éves működtetési és 
feltöltési költségeit;
a program irányítása legyen olyan, hogy a programirányító  d) 
koherens módon teljesíthesse feladatait (az elvárások meg-szabása, hatáskörök átadása, teljesítmény ellenőrzése).
 83.  A Galileo csak úgy lehet sikeres, ha világos irányt szabnak neki. A Galileo 
jövőjéről a Bizottság nem hozhat egyedül döntést, de a vezető sze-
repet mindenképpen kezébe kell vennie.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása41
2. AJÁNLÁS
A Bizottság sürgősen tisztázza a program politikai célkitűzéseit,  
majd ezeket stratégiai és operatív célkitűzésekké  alakítva lássa el 
a Galileót pontos ütemtervvel mostantól egészen a teljes kiépített-ségig, sőt tovább. Például:
Hogyan kellene a Galileót mint kereskedelmi célú rendszert  a) 
pozicionálni? Elvárják-e tőle, hogy pénzügyileg egyensúlyba  
kerüljön, vagy továbbra is rá fog szorulni a közszféra támo-gatására? A bevételteremtés maximalizálása vagy az előnyös 
makrogazdasági hatások maximalizálása-e a cél? Az utóbbi eset-
ben az alkalmazások által generált szolgáltatások és termékek 
a Galileo egész értékláncának javát szolgálnák.
Hogyan viszonyul majd egymáshoz az EGNOS és a Galileo, ha b) 
az utóbbi már teljes mértékben működik? Egymás melletti szol-
gáltatásként fognak létezni (hasznos redundanciát teremtve  
ezzel), vagy megszűnik az EGNOS?
 84.  A koncessziós tárgyalások sikertelensége nem jelenti azt, hogy a jövő-
ben ne lehetne alapja a Galileo koncesszióba adásának. Aki azon-
ban ezentúl is számítani szeretne magánbefektetésekre, az mérje fel 
ésszerűbben a piaci igényeket, illetve azt, hogy csakugyan indokolt-e 
PPP-konstrukcióhoz folyamodni. Megjegyzendő, hogy más nemzetközi 
műholdprojektek – például az Inmarsat, az Intelsat, az Eutelsat vagy az Eumetsat – sikeres hasznosítási modellekkel bírnak.
3. AJÁNLÁS
A Bizottság szánjon kellő időt a kereskedelmi célú üzemeltetés  szakaszának előkészítésére, ebben támaszkodjék az egyes tagál-
lamokban bevált gyakorlatra; vegyen tekintetbe több különböző magántőke-bevonási modellt, és tartsa szem előtt a hasonló ága-zatokban szerzett tapasztalatokat.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása42
 85.  Attól függően, hogy milyen lesz a pozíciója a Galileónak mint keres-
kedelmi célú rendszernek (lásd: 2. ajánlás), az Európai Unió vagy – 
a Galileo /EGNOS leendő bevételeit szeme előtt tartva – lásson neki korán a piacfejlesztésnek (avégett, hogy közvetlen bevételt állíthasson 
szembe a költségekkel), vagy vállalja magára a Galileo összes potenci-
ális költségét (ami az elkövetkező 20 évben akár 10 milliárd euróra is rúghat). Az előbbi esetben teremtsen megfelelő keretet a felhasználók számára.
4. AJÁNLÁS
A Bizottság biztosítsa, hogy az alábbiakra sor kerül:
a releváns és rögzített felhasználói igények elemzése, össze- a) 
sítése és validálása;
a további lépéseket lehetővé tevő tényezők (pl. a törvényi és b) 
szabályozási keretek) kidolgozása;
az EGNOS-nak mint a Galileo „kirakatának” reklámozása, egyben c) 
az EGNOS SoL szolgáltatásának hitelesítése, valamint az EGNOS 
és a Galileo hasznosítási modelljének kompatibilissá tétele;
világos és kompatibilis árazási politika vagy bevételi modell  d) 
kidolgozása a Galileo- és EGNOS-szolgáltatásokra, valamint  a harmadik személyekkel szemben fennálló felelősség politi-
kájának kidolgozása.
 86.  A Bizottság időközben más közös vállalkozásokat (SESAR, ITER) és több 
közös technológiai kezdeményezést (JTI) is létrehozott. A Galileo  
tapasztalata azt sugallja, hogy ezekbe az új vállalkozásokba jól meg-
tervezett és ésszerű módon kell belefogni.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása43
5. AJÁNLÁS
Bármilyen közös vállalkozásba vagy ipari programba  fogjon is a jövő-
ben  az EU, a Bizottság minden esetben:
bizonyosodjék meg róla, hogy a közös vállalkozás létrehozásá- a) 
nak egyértelmű és kényszerítő oka van;
bizonyosodjék meg róla, hogy a magánszektorral történő  b) 
együttműködés minden valószerű lehetőségét kellően  megvizsgálták;
törekedjék olyan irányítási struktúra létrehozására, amely nem c) 
megy a közös vállalkozás által végzett rendes programirányítás 
rovására.
  Ezt a jelentést a Számvevőszék a 2009. május 14-i ülésén, Luxembourgban 
fogadta el.
A Számvevőszék nevében
A Számvevőszék  nevében
Vítor Manuel da Silva Caldeira
elnök
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása44
AZ EURÓPAI ŰRÜGYNÖKSÉG
Az ESA kormányközi szervezet, jelenlegi formájában 1975-ben jött létre az 
addig működő ELDO (Európai Rakétaindító-fejlesztési Szervezet, European Launcher Development Organisation) és ESRO (Európai Űrkutatási Szervezet, European Space Research Organisation) összeolvadásával. Az Ügynökséghez 
18 tagállam csatlakozott: Ausztria, Belgium, Csehország, Dánia, Finnország, 
Franciaország, Németország, Görögország, Írország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Norvégia, Portugália, Spanyolország, Svédország, Svájc és az Egye-
sült Királyság. Ezeknek az országoknak az űrkutatásért felelős szervezetei 
képviseltetik magukat az ESA döntéshozó Tanácsában.
Az ESA célja az európai államok kizárólag békés célú együttműködésének 
biztosítása és előmozdítása az űrkutatás, az űrtechnológia és ezek űrbéli alkalmazása terén, szem előtt tartva a tudományos célokra és űrbéli alkal-
mazási rendszerek működtetésére történő hasznosítást.
Az ESA tevékenységei kétfélék lehetnek: „kötelezőek” és „választhatóak”. 
Az általános költségvetés és a Tudományos Program költségvetése kereté-
ben megvalósított programok „kötelezőek”: ilyenek az Ügynökség alapte-vékenységei (jövőbeli projektekkel kapcsolatos tanulmányok, technológiai 
kutatás, közös műszaki beruházások, információs rendszerek és képzési 
programok). Ezekhez a programokhoz minden tagállam GDP-arányosan 
járul hozzá. A többi – „választható” – programban kevesebb tagállam vesz 
részt, és mindegyikük saját belátása szerint dönt részvételi szintjéről. Mind az ARTES-9, mind a GalileoSat választható program. Az ESA költségvetési 
kiadásai 2006-ban majdnem 3 milliárd euróra rúgtak.
Az ESA és az Európai Közösség egymástól kölcsönösen független szerveze-
tek. Különböző államokból áll a tagságuk, szabályaikban és eljárásaikban is eltérnek egymástól. Az ESA-t nem kötik az uniós rendelkezések.
A két intézmény közötti együttműködésnek az ESA és az Európai Közösség 
közötti (2004 májusa óta érvényben lévő) megállapodás ad hivatalos keretet. 
Az ESA, illetve az egyes uniós tagállamok munkamódszereit a 2007. májusi 
Európai Űrpolitika egységesíti; ennek köszönhetően most először lehet az európai űrtevékenység közös politikai keretrendszeréről beszélni.I. MELLÉKLET
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása45
AZ EGNOS:TÉNYEK, ADATOK, SZEMLÉL TETŐ PÉLDÁK
AZ EGNOS ÉS A GALILEO EGYMÁS MELLETTII. MELLÉKLET
EGNOS Galileo
Kapcsolata más 
globális navigációs műholdrendszerekkelNöveli a GPS és a GLONASS jeleinek 
pontosságátMás globális navigációs 
műholdrendszerektől teljesen független
Szolgáltatások 3: OS, SoL, SAR 5: OS, CS, PRS, SoL, SAR
Lefedettség Regionális (Európa) Globális
Űrszegmens36 000 km-es magasságban keringő 
geostacionárius (GEO) műholdakon elhelyezett 3 válaszjeladóKözepes magasságú (23 000 km) pályán 
keringő 30 műhold (MEO)
Földi szegmensA végrehajtást irányító 4 központ (MCC)
34 távolságmérő és az integritást 
fi gyelemmel kísérő állomás (RIM)
6 rögzített helyű, földi navigációs állomás 
(NLES)3 Galileo Kontrolközpont (GCC)
20 Galileo érzékelőállomás (GSS)5 S-sávos „uplink” állomás10 C S-sávos „uplink” állomás
FinanszírozásESA, Európai Bizottság, Eurocontrol, 
EOIG, a GKV-ban érdekelt felekESA, Európai Bizottság, Kína, Izrael
AZ EGNOS TÁMOGATÁSI FORRÁSAI
Az EGNOS finanszírozási forrásai (összesen 630 millió EUR, 2001-es árakon)
1995 és 2007 között nyújtott pénzeszközök
EOIG
26%Eurocontrol
2%A GKV-ban
érdekelt felek
7% Európai
Bizottság
(TEN-T + 7. KP)
28%
ESA-tagállamok
(ARTES)
37%
Forrás : számvevőszéki becslés.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása46
AZ EGNOS HÍJÁN VOL T A HOSSZÚTÁVÚ ELKÉPZELÉSEKNEK
Az EGNOS célkitűzéseit a demonstrációs programnak egy kiforrottan működő 
programmá való átalakulása közben fokozatosan alakították át. AZ EGNOS-nak kárára vált a hosszú távú stratégia és a politikai elkötelezettség hiánya. Néhány példa:
Az Európai Bizottság által éves részletekben fizetett EGNOS-támogatások a) 
rendszeresen későn érkeztek. Késett egyes ESA-tagországok hozzájáru-
lása is. Emiatt egyes programtevékenységeket elhalasztottak, ami bizony-
talanná tette a program kiépítési szakaszának tervezését.
Késedelmet és extraköltséget okozott a követelmények és a standardok b) 
menet közbeni változása, illetve a rendszer hitelesítésére vonatkozó új 
gondolatok.
EGNOS-ütemterv 2008 szeptemberéig sem született. c) 
Habár az EGNOS OS jel már 2006 júliusában foghatóvá vált, a rendszert d) 
2008 szeptemberéig még mindig nem nyilvánították működővé, egyrészt 
a harmadik személyekkel szemben fennálló felelősséggel kapcsolatos 
kérdések, valamint az EGNOS finanszírozásának és irányításának két-
séges jövője miatt, másrészt mert a Bizottság vonakodott technikailag 
elfogadni a rendszert.
Annak ellenére, hogy az ESA és a GKV igyekszik más földrészeken (pl. Afri- e) 
kában, Kínában és Dél-Amerikában) is bizonyítani az EGNOS képességeit, mégsincs igazi stratégia az EGNOS Európán kívüli támogatására.
A GKV szervezeti struktúrájában az EGNOS a technikai részleghez került, f) 
ahelyett, hogy teljes jogú ágazatközi programként kezelték volna. 2006-ig 
a GKV nem kapott a Bizottságtól az EGNOS-szal kapcsolatos tanulmá-
nyokra fordítható pénzügyi eszközöket.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása47
A GALILEÓVAL KAPCSOLATOS NEMZETKÖZI  
EGYÜTTMŰKÖDÉS
Az EU a Galileóval kapcsolatban több nemzetközi megállapodást kötött.
Az Egyesült Államokkal (2004) és Oroszországgal (2006) kötött együttmű-
ködési megállapodások célja, hogy biztosítsák a Galileo együttműködtet-
hetőségét és kompatibilitását a GPS, illetve a GLONASS globális navigációs műholdrendszerekkel.
A Kínával (2003) és Izraellel (2004) kötött együttműködési megállapodások 
révén GKV-taggá vált a NRSCC, illetve a MATIMOP.
Általános együttműködési megállapodások köttettek Ukrajnával (2005), Indi-
ával (2005), Marokkóval (2005) és Dél-Koreával (2006), de ezek nem vezettek 
konkrét részvételre vagy GKV-tagságra.
E megállapodások célja az volt, hogy minél kisebbre csökkentsék a techno-
lógiai és politikai kockázatokat, terjesszék és növeljék az ipari és politikai 
know-how-t, serkentsék rendszeralkalmazások rendelkezésre bocsátását, elősegítsék a piaci térhódítást harmadik országokban, növeljék a Galileo 
mint nemzetközi standard elfogadottságát, és előkészítsék a terepet a földi 
szegmens elemeinek telepítéséhez a világ különböző régióiban.
A kínai és izraeli vállalatokkal kiépített kapcsolatoknak megártott, hogy a GKV 
megszüntetése nyomán problémásnak bizonyult az érintett megállapodá-sok átruházása a GSA-ra. A GKV felszámolása után megszakadtak az egyéb országokkal (pl. Brazília, Mexikó, Chile, Kanada, Argentína és Ausztrália) való együttműködést célzó megbeszélések is.III. MELLÉKLET
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása48MILYEN KRITÉRIUMOKAT ALKALMAZOTT A SZÁMVEVŐSZÉK A GALILEO KONCESSZIÓS  
ELJÁRÁSA KÖZIRÁNYÍTÁSÁNAK ÉRTÉKELÉSÉNÉL; ÖSSZEFOGLALÓ AZ ÉRTÉKELÉSRŐLIV. MELLÉKLET
Kritériumok (alapjuk: INTOSAI 
„Útmutató a magán- és 
közszféra közötti üzlet vagy 
koncesszió ellenőrzésének terén 
követendő példákról”)Felelős 
szervezetTeljesültek-e 
a kritériumok?Összefoglaló az értékelésről
A. Mire terjed ki a projekt
A.1. A projekt kiválasztása
Hogyan állította prioritási rendbe 
az ellenőrzött szerv a potenciális projekteket? Ezt a prioritási rendet követte a végrehajtásuk során?Bizottság 
(Tanács)Nincs értékelés
(politikai 
döntés)A Galileo egyedi projekt, végrehajtása politikai természetű döntésen alapult. Az 1990-es évek elején született 
bizottsági kezdeményezés nyomán a Tanács jóváhagyta a Galileo programot, és megbízta az Európai Bizottságot annak irányításával.
Ezt követően a fejlesztési szakasz megkezdése érdekében, a Bizottság javaslatára a tagállamok politikai konszenzusra 
jutva a köz- és a magánszféra partnerségét jelentő PPP-konstrukció, ill. a koncesszió mellett döntöttek. A szándék az volt, hogy az irányítás és a fi  nanszírozás a következő projektszakaszokban is e forgatókönyv szerint történjék. Lásd: 
az 1994–2003-as időszak egymást követő bizottsági közleményei, bizottsági tanulmányai és tanácsi következtetései.
A.2. A projektkövetelmények meghatározásaAz ellenőrzött szerv már kezdetben 
egyértelműen, az elvárt végtermékeket megnevezve fogalmazta-e meg követelményeit? Világossá tette-e, hogy a magánszektorra vonatkoznak-e különleges megszorítások?Bizottság 
(Tanács)Részben Amint az a Bizottság előkészítő munkájából és a tanácsi döntésekből kitűnik, az európai közszféra túl általánosan 
fogalmazta meg a követelményeit. A javasolt koncessziónak az elgondolás szerint ki kellett terjednie a Galileo rendszer kiépítésének és működtetésének – így a műholdcseréknek – fi  nanszírozására és irányítására is. Ebből 
a célból a koncesszió birtokosa a koncessziós időszak alatt szerezze be, indítsa el, működtesse, aknázza ki és tartsa karban a rendszert és annak elemeit a Galileo ötféle műholdas szolgáltatásának biztosítása végett, illetve azt követően a járulékos alkalmazások kidolgozása céljából. Megfontolás tárgyát képezte az is, hogy az EGNOS irányítását, illetve az EGNOS-szolgáltatások biztosítását bevegyék-e a Galileo koncessziójának szerződéses megállapodásaiba.
A Bizottság koncesszió-előkészítő munkája sok bizonytalanságot hagyott maga után, például a bevételi modell vagy 
a fejlesztési szakaszból a kiépítési szakaszba vezető átmenet tekintetében. Vázlatosan leírta ugyan, hogy milyen 
megszorításokkal vehet részt a magánszektor a projektben, de nem körvonalazta, hogy milyen stratégiát javasolhat 
a közszféra a magánszektornak.
A Bizottság előkészítő munkája ellenére nem sikerült tehát a Galileo javasolt koncessziójára vonatkozóan világos 
követelményekkel és megkötésekkel szembesíteni a magánszektort.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása49A.3. A magánszektor potenciálja
Végzett-e az ellenőrzött szerv előzetes 
felmérést arról, hogy a magánszektor mennyiben képes megfelelni a követelményeknek?Bizottság Részben Előkészítő munkája során a Bizottság általánosságban ugyan, de pozitívan nyilatkozott egy koncesszió 
megvalósíthatóságáról, szemben az alternatívával, a közös vállalkozás modelljével (ez utóbbi a GKV keretében tőkerészesedések formáját öltötte volna). A magánszektor habozott ez utóbbiban részt venni, illetve abba befektetni, mivel bizonytalanság uralkodott a fejlesztési és validációs szakaszban várható megtérüléssel és esetleges összeférhetetlenséggel kapcsolatban.
A Bizottság pozitívan nyilatkozott arról is, hogy az európai magánszektor – jól bevált műszaki szakértelmének 
és bizonyított jártasságának köszönhetően – rendelkezik a szükséges képességgel a Galileo rendszer tető alá hozásához.
Amint azonban az A.2. pontban leszögeztük, a projektkövetelményeket nem fogalmazták meg kellő 
egyértelműséggel. Ezért azt, hogy a magánszektor mennyiben képes megfelelni ezeknek a követelményeknek, csak nagy vonalakban lehetett felmérni.
A Bizottságnak ezért nem állt módjában előzetes értékelést készíteni a magánszektor potenciáljáról.
A.4. A lehetséges előnyök értékelése
Végzett-e az ellenőrzött szerv előzetes 
értékelést arról, hogy milyen előnyökre törekszik?Bizottság 
(Tanács)Részben Többek között az alábbi érvek szóltak amellett, hogy a Galileo PPP-konstrukcióban valósuljon meg (vö. 1999. 
február 10-i bizottsági közlemény): kiegészítő fi  nanszírozás, jobb projekttervezés, általános költséghatékonyság, 
a szolgáltatás gyorsabb elterjedése a felhasználók körében, a felhasználói igényeknek a fi  gyelem középpontjába 
helyezése, jobb költségkezelés.
Egy másik, bizottsági megrendelésre készült tanulmány célkitűzéseket is felsorolt: minél hamarabb, legjobb 
esetben már 2008. év elején elérni a teljes körű üzemképességet, hogy ki lehessen használni a globális navigációs műholdrendszerek piacán mutatkozó lehetőségeket; magánforrásból fedezni a kiépítési költségek jelentős részét (cél a 2/3-os részarány); megvalósítani a költséghatékonyságot (a műszaki megoldás és rendszer optimalizálásával, a közbeszerzési versenyhelyzet és hatékonyság optimalizálásával, megfelelő fokú kockázat-átruházással és pénzügyi teljesítményösztönzőkkel); bevonni az európai űripart, hogy az a rendszer kiépítése és felhasználói berendezések gyártása révén hasznot húzhasson a szerződésekből; a magánszektorra bízni annak biztosítását, hogy a rendszer teljesítménye és jellemzői megfelelnek mind a piac, mind a közszféra teljesítménykövetelményeinek; optimalizálni a piaci bevételteremtést; csökkenteni a közpénzre vonatkozó igényeket és hosszabb időszakaszra elosztani a közpénzből történő hozzájárulást, valamint a magánszektor hatékonyságának növelése révén optimalizálni az életciklus teljes költségét. A tanulmány elismerte, hogy egy egyszerre ennyi célt kitűző projektnél néha egyik cél javára egy másikból engedni kell.
A Bizottság az előkészítő munkája során azonban nem tervezett ilyen kompromisszumokat. Ráadásul ezek 
az általános célkitűzések nem voltak elég konkrétak a javasolt Galileo koncesszió számára. A Bizottságnak körvonalaznia kellett volna egy stratégiát, leszögezve például az alábbiakat: i) melyek a közszféra preferenciái a Galileo kereskedelmi hasznosítását illetően; ii) tervei szerint milyen stratégiával biztosít a közszféra olyan gyakorlati átmenetet, amely megoldja a fejlesztési és a kiépítési szakasz kölcsönös függősége okozta gondokat.
Az ilyen tényezők azután ésszerű értékelési és kiválasztási kritériumként szolgálhattak volna a versenytárgyalási 
folyamat során benyújtott pályázatok elbírálásánál.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása50A.5. Tágabb értelemben vett politikai célkitűzések (pl. szabályozási vonatkozások)
Felmérte-e az ellenőrzött szerv, hogy 
a tágabb értelemben vett politikai célkitűzések milyen hatással lehetnek a projektre?Bizottság 
(Tanács)Részben A Galileo projekt fejlődését stratégiai megfontolások gátolják (pl. a katonai felhasználás lehetősége). A tagállamok 
az ilyen témákról eltérően vélekednek. A Galileo potenciális bevételeinek kb. egyharmada azonban várhatóan a szabályozott közszolgáltatásokból (pl. készenléti és biztonsági szolgálatok, hadsereg) származik majd.
A GNSS-alkalmazások kifejlesztését is nagymértékben befolyásolja az, hogy milyen szabályozást vezetnek be 
tagállami és uniós szinten. Ebben az esetben is egyharmadra becsülték a potenciális bevételnek azt a részét, amely a közszférában zajló jogalkotástól függ – enélkül ugyanis a magánszféra nem tudja előre tervezni a bevételeit. A Bizottság mégsem mutatott be arra irányuló tervet, hogy szabályozási úton javítsa a Galileo sikeresélyeit.
A.6. A legmegfelelőbb partnerségi forma megválasztásaMegvizsgált-e az ellenőrzött szerv olyan 
más módokat is igényeinek kielégítésére, mint a hagyományos közbeszerzés vagy a privatizáció, mielőtt a magán- és közszféra közötti üzletet vagy a koncessziót választotta volna?Bizottság 
(Tanács)Nem A Bizottság az előkészítő munkája során nem vizsgálta meg a hagyományos közbeszerzés lehetőségét. A Bizottság 
csupán i) a Galileo program üzleti tervének és ii) a PPP-konstrukció megfelelő struktúrájának vizsgálatára szorítkozott. Előkészítő munkája során a Bizottság koncessziós PPP-konstrukciót javasolt, szemben a közös vállalkozás modelljével.
A PricewaterhouseCoopers által (2001 novemberében és 2003 januárjában) készített két tanulmány javaslataival 
ellentétben később sem dolgoztak ki ún. PSC elemzési eszközt, pedig a magánszektor PPP-ajánlatait ezzel összevetve lehetséges lett volna javítani a közszféra tárgyalási pozícióját.
A.7. InnovációMegvizsgálta-e előzetesen az 
ellenőrzött szerv, hogy van-e helye innovációnak az olyan területeken, mint tervezés és megépítés, működtetés és projektfi  nanszírozás?Bizottság Részben A Bizottság előkészítő munkája során elismerte, hogy a javasolt Galileo koncesszióban szükség van innovációra, de 
nem pontosította, hogy ez milyen téren és miként lehetséges.
A Bizottság semmilyen további előkészítő munkát nem végzett. A koncessziós kiválasztási eljárás kezdetén az 
ajánlati dokumentáció azzal ösztönözte az ajánlattevőket innovatív megoldások javaslására, hogy engedélyezte ajánlataik több eltérő változatban történő benyújtását.
A Galileo koncessziójára vonatkozó világos követelmények híján (lásd A.2.) azonban lehetetlen volt a kiválasztási 
eljárás során prioritásként kezelni az innovációt.
A.8. KockázatértékelésMegvizsgálta-e előzetesen az ellenőrzött 
szerv, hogy megfelelően osztották-e el a projekt kockázatait a projektben érintett köz- és magánszereplők között?Bizottság Nem Az előkészítő szakaszban nem került sor a kockázatelosztás vizsgálatára. Ez akkor lett volna lehetséges, ha 
a magánszektorra világos követelmények vonatkoztak volna.Kritériumok (alapjuk: INTOSAI 
„Útmutató a magán- és 
közszféra közötti üzlet vagy 
koncesszió ellenőrzésének terén 
követendő példákról”)Felelős 
szervezetTeljesültek-e 
a kritériumok?Összefoglaló az értékelésről
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása51A.9. Megfi  zethetőség és költséghatékonyság
Megfontolta-e az ellenőrzött szerv 
a közbeszerzési eljárás megkezdése előtt, hogy mennyire lesz a projekt megfi  zethető és költséghatékony?Bizottság Nem Habár az előkészítő szakaszban fény derült a magánkoncesszióba adás előtt leküzdendő kockázatokra és 
nehézségekre, azt mégsem mérték fel, hogy ezek a bizonytalanságok mennyiben hathatnak ki a projekt megvalósíthatóságára. Megvizsgálták, hogy milyen nyereséggel járhat a Galileo projekt, viszont nem fejtették ki tüzetesen a koncessziós koncepció mellett, illetve ellene szóló érveket.
A Galileo koncesszió megfi  zethetősége  és költséghatékonysága nem képezte megfontolás tárgyát a közbeszerzési 
eljárás megkezdése előtt.
A.10. Üzleti előtervKészített-e rendes üzleti előtervet az 
ellenőrzött szerv a projekt közbeszerzését megindító döntés alátámasztására?Bizottság Részben A Tanács kérésére (a Tanács 2001. április 5-i állásfoglalása) a Bizottság  a Galileo program üzleti tervének kidolgozását 
támogató, illetve a PPP-konstrukció számára megfelelő modellt (üzleti előterv) kereső előkészítő munkába kezdett.
E munka az igen kedvező költség-haszon arány miatt a köztámogatás mellett tette le a garast, viszont nem mutatta 
be egyértelműen a koncessziós modell alkalmazásának előnyeit és hátrányait
.
B. Projektirányítás
B.1. Projekt teamFelmérte-e az ellenőrzött szerv, hogy 
milyen képességekre lesz szüksége a projekt sikeres véghezviteléhez? Hol találja meg ezeket, pl. belső munkatársainál vagy külső tanácsadóknál? Időben összetoborozta-e az ellenőrzött szerv a projektteamet?Megosztott 
felelősség: Bizottság – GKVRészben A GKV 2003 szeptemberében a GISS személyzetének átvételével kezdte meg működését. További munkatársak 
felvételére is sor került, de olyanokat a GKV-nak nem sikerült toboroznia, akik közvetlen tapasztalattal rendelkeztek volna PPP-konstrukciók és koncessziók beindításának irányítása terén.
A GKV a kiválasztási folyamatnak csak egy késői szakaszában nevezett ki külső tanácsadókat (vagyis az ajánlati 
dokumentáció kiadása és a versenypárbeszéd után).
B.2. Piaci vizsgálat
Végzett-e a hivatalos közbeszerzés 
elindítása előtt piaci vizsgálatot az ellenőrzött szerv annak megállapítására, hogy vannak-e a projektpályázaton részt venni kész szolgáltatók?Bizottság Részben 2003. február 22-én a Bizottság pályázati felhívást tett közzé (HL C 43., 2003.2.22., 1. o.) vállalkozások szám ára „a 
Galileo koncessziójáról”. A felhívás célja az volt, hogy adatbázis készülhessen az érdeklődő vállalkozásokról, azok pedig felkészülhessenek a közbeszerzési eljárásra. 85 vállalkozás fejezte ki érdeklődését, illetve került bele az adatbázisba. Rendeztek ugyan tájékoztató napot az érdeklődők számára, ám azt már nem próbálták meg felmérni, hogy ez utóbbiak hogyan értelmezik, illetve ítélik meg a javasolt koncessziós követelményeket.
A potenciális szállítók általában véve érdeklődtek a Galileo projekt iránt, de pontosabban leírt követelmények 
kellettek volna ahhoz, hogy készek legyenek koncesszióban részt venni.
B.3. Szerződéses ügyekFelmérte-e az ellenőrzött szerv, hogy 
a közbeszerzés során a szerződésekkel kapcsolatban milyen kérdések merülhetnek fel, és készített-e olyan szerződéstervezetet, amely első javaslattal áll elő az egyes kérdésekre vonatkozóan?GKV Részben A kiválasztási szakasz és a versenypárbeszéd során készült szerződéstervezet.
Ez a szerződéstervezet azonban túl korán született: ekkor még számos kérdésben bizonytalanság uralkodott, nem 
utolsósorban abban, hogy milyen törvényt kell vonatkozónak elfogadni.
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása52B.4. Versenyeztetési stratégia
Kidolgozott-e az ellenőrzött szerv 
versenyeztetési stratégiát a következőkre nézve: hány versenyfordulót kell tartani; az egyes versenyszakaszokban hány ajánlatot kell kérni; milyen megközelítést kövessen a szerv az ajánlattevőkkel történő kommunikációja során; milyen legyen a pályáztatási eljárás ésszerű ütemterve?Megosztott 
felelősség: Bizottság – GKVRészben A Bizottság az előkészítő munkája során a kiválasztásra és tárgyalásra nézve indikatív közbeszerzési tervet készített, 
melyben pályázati felhívás, koncessziós felhívás, előválogatási szakasz és kiválasztási szakasz szerepelt. A szerződés odaítélésére a tervek szerint az eljárás kezdete után 14 hónappal került volna sor. A Bizottságnak és a GKV-nak a GKV kezdeti késedelmei ellenére sikerült tartania magát a tervekhez, s így a kiválasztást és tárgyalást 2003-ban és 2004-ben rövid időn belül megszervezték (HL 2003/S 200 – 179789 koncessziós értesítés).
Ez azonban túl merész ütemezésnek bizonyult. A PPP-vel és a magánfi  nanszírozási kezdeményezéssel kapcsolatos 
brit gyakorlat tanúsága szerint sokkal tovább (akár 18 hónapig is) eltarthat, míg sikerül konkrét és összefüggő célrendszert meghatározni akár egy átlagos, nem is különösebben összetett PPP-konstrukció esetében. Az ESA bejáratott közbeszerzési gyakorlata is azt mutatja, hogy még egy tapasztalt szervezet számára is egy évnél jóval több idő kell ahhoz, hogy erőteljesebb megközelítést dolgozzon ki az európai űriparban.
B.5. A projekt ütemezéseKészített-e az ellenőrzött szerv 
projektütemtervet olyan viszonyítási pontokkal, amelyekhez képest le lehet mérni az előrehaladást, illetve olyan határpontokkal, amelyeknél megállva a szerv megvizsgálhatja a projekt további megvalósíthatóságát?Megosztott 
felelősség: Bizottság – GKVRészben
A Galileo program kezdeti általános ütemtervét 2000 és 2004 között több ízben is ismertették (lásd: 1. táblázat ).
Ez az ütemterv azonban igen általános volt, olyan köztes viszonyítási pontok nélkül, amelyekhez képest 
felülvizsgálható lett volna a program megvalósíthatósága . 2006-ban és 2007-ben került sor az ütemterv hivatalos 
aktualizálására.
A koncessziós folyamat köztes viszonyítási pontjait több ízben is későbbi időpontokra tolták, de a projekt további 
megvalósíthatóságáról nem esett szó.
B.6. Költség és haszon összevetéseÖsszevetette-e az ellenőrzött szerv 
egyfelől a magánszektor / közszféra általi fi  nanszírozás, másfelől a közbeszerzés előnyeit és hátrányait?Megosztott 
felelősség: Bizottság – GKVNem A Bizottság az előkészítő munkája során a Galileo projektre nézve végzett költség-haszon elemzést, viszont nem 
vetette össze hasonló elemzés révén a javasolt koncessziós megközelítést a közbeszerzéssel.
Amint az A.6. pontban jeleztük, a PricewaterhouseCoopers tanulmányai javasolták, hogy dolgozzanak ki megbízható 
eszközt a hagyományos állami beruházás hipotetikus értékével történő összehasonlításra. Ezt a javaslatot azonban nem szívlelték meg.
B. 7. Ajánlattevők jegyzékeSikerült-e az ellenőrzött szervnek jó 
jegyzéket készítenie az ajánlattevőkről?Megosztott 
felelősség: Bizottság – GKVRészben Az előválasztáson átment konzorciumok (lásd még: B.2.) a Galileo rendszer tető alá hozásához szükséges európai 
ipari kapacitás tekintélyes részét felvonultatták.
Az űripari vállalatok azonban kiszorították a működtetőket és az ipari láncban lejjebb elhelyezkedő cégeket. Csak 
súlyosbított ezen a helyzeten, amikor az előválasztáson átment három konzorcium egyike 2004 nyarán úgy döntött, hogy kiszáll a kiválasztási eljárásból.Kritériumok (alapjuk: INTOSAI 
„Útmutató a magán- és 
közszféra közötti üzlet vagy 
koncesszió ellenőrzésének terén 
követendő példákról”)Felelős 
szervezetTeljesültek-e 
a kritériumok?Összefoglaló az értékelésről
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása53B.8. A követelmények pontosítása
Egyértelműen pontosította-e 
a követelményeket az ellenőrzött szerv?GKV Nem A GKV pályázati dokumentációja leginkább abban volt az ajánlattevők segítségére, hogy strukturálni tudják az 
ajánlatukat. Az általános alapelveken túl azonban a dokumentáció nem tükrözte a GKV-nak mint a közszféra képviselőjének konkrét célkitűzéseit, vállalt kockázati pozícióit és az általa preferált megközelítéseket. Külön hiánya volt a pályázati dokumentációnak, hogy nem adott számot a javasolt koncessziós megoldás tervezési hiányosságairól és inherens nehézségeiről. Például a GKV nem szögezte le, hogy a piacfejlesztés terén milyen megoldásokat pártol (sem azt, hogy milyen más megoldások képzelhetőek el); csupán arra kérte az ajánlattevőket, hogy vázolják saját koncepciójukat. Sőt, habár a GKV kifejezetten kérte, hogy az ajánlattevők írják le, milyen stratégiát követnének az IOV eredményeinek átvételét, illetve a harmadik személyekkel szemben fennálló felelősséget illetően, azt viszont nem közölte, milyen törvényt tartanának szem előtt a koncessziós szerződés megkötésénél, pedig ez a tény segítette volna az ajánlattevőket az elemzésükben. Az egyetlen kivétel a hordozórakéták megválasztása volt, itt ugyanis a GKV az Ariane 5 és a Szojuz mellett tette le voksát.
Mindemiatt az ajánlattevők nem tájékozódhattak elég pontosan a közszféra álláspontjáról és preferenciáiról; az 
ajánlatokra vonatkozó iránymutatás híján csak saját megítélésükre hagyatkozhattak az ajánlattételnél, ahelyett, hogy precíz válaszadással reagálhattak volna jól megfogalmazott követelményekre.
B.9. A verseny biztosításaSikerült-e az ellenőrzött szervnek egészen 
a szerződés odaítéléséig fenntartania a versenyhelyzeti feszültséget? Jó tárgyalást folytatott-e a megfelelőbb ajánlattevővel?GKV Nem Tekintve, hogy a GKV két alkalommal sem tudta kiválasztani a megfelelőbb ajánlattevőt, és jóváhagyta ajánlattevők 
összeolvadását, nem mondható, hogy sikerült volna fenntartania a versenyhelyzeti feszültséget.
B.10. Rendszeres felülvizsgálat
A közbeszerzési folyamat során 
rendszeresen megvizsgálta-e az ellenőrzött szerv, hogy továbbra is költséghatékonyan működik-e a projekt?Megosztott 
felelősség: Bizottság – GKVNem Közleményeiben a GKV rendszeresen kinyilvánította, hogy szilárd szándéka megegyezésre jutni a magánszférával, 
ám nem értékelte a megvalósíthatóságot és a potenciális költséghatékonyságot (lásd még: B.5.).
B.11. Projektköltségvetés
Reálisan szabta-e meg és ellenőrizte-e az 
ellenőrzött szerv az összes projektköltségre vonatkozó költségvetést, a belső és külső forrásokat is beleértve?Megosztva Igen A GKV minden egyes feladatának teljesíthetősége az egyes éves költségvetések jóváhagyásától függött.
A Bizottság és a GKV azonban nem becsülte fel a közszféra és a magánszektor kiadási szintjét a kiválasztási és 
tárgyalási folyamat egészére nézve. A magánszektor 2005 októberében 24,5 millió eurós becsléssel ált elő.
B.12. Tanácsadók kinevezése
Jó külső tanácsadókat nevezett-e 
ki az ellenőrzött szerv? Kinevezésük versenyeztetést követően történt?Megosztva Részben A GKV versenyt követően nevezett ki tapasztalt külső tanácsadókat, de már csak a kiválasztási folyamat egy késő i 
szakaszában (vagyis az ajánlati dokumentáció kiadása és a versenypárbeszéd után).
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása54B.13. Költségkezelés
Hogyan felügyelte és kezelte az ellenőrzött 
szerv a projektköltségeit, a belső és külső forrásokat is beleértve?Megosztva Részben A GKV 
ajánlati felhívást követően megkötött keretszerződések útján alkalmazott külső tanácsadókat és 
szakértőket. A költségeket úgy szorították keretek közé, hogy egyedi munkamegrendelésekhez folyamodtak.
A GKV-nak azonban nem volt hosszú távú politikája a külső tanácsadók költségeivel kapcsolatban.
C. Ajánlatok és szerződések
C.1. Az ajánlattevők pályázatai
A megoldások elég széles skálája szerepelt-e az ajánlattevők 
anyagaiban?Részben A GKV-hoz beérkezett ajánlatokban tükröződött az ajánlattevőktől mint az iparág európai éllovasaitól elvárható 
szakértelem és tapasztalat.
Mivel azonban a közszféra nem pontosította a követelményeket (lásd: B.8.), az ajánlatokra vonatkozó iránymutatás 
híján az ajánlattevőknek nem állt módjukban egyértelmű követelményekre precíz válaszadással reagálni.
Az előválogatáson átment ajánlattevők egyike világosan látta ezt a problémát, és 2004 tavaszán pontosan 
megjósolta a koncessziós eljárás kimenetelét (egy versenypárbeszédi ülés jegyzőkönyvéből):
„A GKV ajánlati dokumentációjában számos hasznos utasítás van, és bölcs döntés, hogy kéthetenként 
kerüljön sor kétoldalú ülésekre (vagyis versenypárbeszédi ülésekre) , ám még így is komoly gondok merülnek fel. Idén szeptember 1-jéig semmiképp nem elég az idő arra, hogy elemezni tudjuk a GKV követelményeit, elkészítsük a Galileo üzemeltető társaságának üzleti tervét és benyújtsuk ajánlatunkat. Ilyen szűk határidőn belül csak olyan pályázatot lehet írni, amely nagyrészt feltételezéseken alapul. Elhangzott az, hogy az ajánlattevők tegyenek meg minden tőlük telhetőt: ez a szóbeli kijelentés ellentmond annak az írott utasításnak, hogy jogilag kötelező érvényű ajánlatot kell az asztalra letennünk. A GKV-nak nem áll módjában, hogy a közszférában elérhető költséghatékonyság alapján tegyen érvényes összehasonlításokat az ajánlatok között. A GKV nem készít most az ilyen összehasonlítás céljára felhasználható közszférai üzleti tervet, és erre az ajánlattételi felhívás határidején belül nem is képes. Külön kieemelendő, hogy az ajánlatok nem lesznek következetes módon összemérhetőek, mivel: i) az ajánlattevők kénytelenek különféle fenntartásokkal körülbástyázni az ajánlataikat, és ezek annyira eltérnek majd egymástól, hogy a GKV nem fogja tudni kiértékelni őket; ii) a GKV maguktól az ajánlattevőktől várja el, hogy megszabják a legfontosabb eredményeik előállítása kapcsán teendő saját vállalásaikat: az ajánlatokban ez újra csak annyi eltérést fog okozni, hogy a GKV nem lesz képes kiértékelni őket. Mindezek miatt az ajánlattevők a PPP-konstrukciók bevett alapelveitől eltérően egészen kivételes közbeszerzési kockázatnak teszik ki magukat.”
A jóslat bevált: a benyújtott ajánlatok nem adtak meg végleges árakat, és nem vállaltak határozott kötelezettségeket, 
így a GKV kénytelen volt meghosszabbítani a kiválasztási szakaszt. 2004 decemberében a GKV egy tanácsadójának gyakorlati feljegyzése eképp erősítette meg a fenti ítéletet:
„A benyújtott ajánlatok sok tekintetben kidolgozatlan volta azt tükrözte, milyen bizonytalanság uralkodott a GKV 
elvárásait illetően. E bizonytalanságból eredően jelentősek voltak az eltérések az ajánlatok szerkezetében (ami 
megnehezítette a közvetlen összehasonlítást), és mindkét ajánlattevő csak indikatív árajánlatot tett.”Kritériumok (alapjuk: INTOSAI 
„Útmutató a magán- és 
közszféra közötti üzlet vagy 
koncesszió ellenőrzésének terén 
követendő példákról”)Felelős 
szervezetTeljesültek-e 
a kritériumok?Összefoglaló az értékelésről
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása55C.2. Az ajánlatok értékelése
Átfogóan értékelte- e az ellenőrzött szerv a beérkezett 
ajánlatokat?Részben A GKV az előzetes általános (pénzügyi, műszaki, irányítási) értékelési kritériumainak megfelelően értékelte és 
osztályozta a beérkezett ajánlatokat.
Végül 2005 februárjában a GKV az általános értékelésében mégis holtversenyt állapított meg (lásd még: C.1.).
C.3. A nyertes pályázat kiválasztásaA legjobb ár-érték arányt képviselő ajánlat kiválasztása 
érdekében összemérte-e az ellenőrzött szerv az értékelések eredményeit?Részben A GKV a hivatalos pályázatértékelő kritériumainak fényében értékelte a pályázatokat. Nem álltak azonban 
rendelkezésére olyan részletes és szilárd értékelési kritériumok, amelyek pontosan megfogalmazott követelményekkel összevetve tették volna lehetővé az ajánlatok összehasonlítását (lásd még: A.4.).
A GKV két alkalommal is kijelentette, hogy nem tudja kiválasztani a megfelelőbb ajánlattevőt: 2004 októberében, 
majd a kiválasztási szakasz meghosszabbítása után 2005 februárjában.
C.4. A győztes ajánlattevővel folytatott tárgyalások során felmerült módosításokA győztes ajánlattevővel folytatott végső tárgyalások 
során igyekezett-e az ellenőrzött szerv a lehető legkevesebb módosítást eszközölni?Nem Az összeolvadás jóváhagyása, illetve a közösen tett ajánlat után a GKV-nek nem állt többé módjában irányítani 
a tárgyalási folyamatot. A GKV nem tudta elérni, hogy az összeolvadáshoz szabott feltételeket betartsák, a tárgyalásoknak pedig nem vált javára a közös konzorcium összetétele és konszenzusképtelensége (mivel túl sok volt az eltérő érdekű, más-más PPP-tapasztalattal rendelkező érintett stb.)
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása56
A JELENTÉSBEN HASZNÁL T SZAKKIFEJEZÉSEK JEGYZÉKE
A Galileo felhasználói szegmense : A rendszer űrszegmensével és földi szeg-
mensével ellentétben a felhasználói szegmens alakítja át a jeleket szolgál-tatásokká a végső felhasználók számára. Ez a szegmens különböző típusú felhasználói vevőegységekből áll.
Hagyományos közbeszerzés : Az ilyen szerződés értelmében a vevő egysze-
rűen a vállalkozó által nyújtandó javakkal kapcsolatos munka előrehaladása 
függvényében fizet annak. Az ilyen javak teljes kifizetése akkor történik meg, 
amikor a szolgáltatásra teljes mértékben sor került. Az ilyen javak karban-tartását külön szerződések szabályozzák, míg működtetésük a közszféra feladatkörében marad.
Irányítási struktúra : Arra kialakított felügyeleti rendszer, hogy a vezetés 
fenntarthassa ellenőrzését a projekt felett; részét képezi az irányítási fel-
adatkörök elosztása, valamint a vezetés tájékoztatását szolgáló folyamatok 
és rendszerek is.
Kockázat-átruházás : Olyan kockázat átruházása a magánszolgáltatóra, ame-
lyet egyébként az ajánlatkérő visel.
Kockázatelosztás : A közszféra és a magánszektor szereplői közötti üzlet vagy 
koncesszió alkalmával arról kötött megállapodás, hogy melyik félnek, illetve feleknek kell valamely esemény pénzügyi vagy egyéb következményeit visel-
niük, valamint a lehető legkisebbre csökkenteniük az adott esemény bekö-
vetkeztének esélyét, illetve bekövetkezte esetén annak hatását.
Koncessziós megállapodás : Köz- és magánfél közötti megállapodás, amelynek 
értelmében az utóbbinak kizárólagos joga van valamely közszolgáltatásban 
beruházást eszközölni, működtetni és karbantartani.
Köz- és magánszféra közötti partnerség : Olyan köz- vagy magánvállalkozás, 
amelynek finanszírozása és működtetése a közszférának és a magánszektor egy vagy több vállalatának partnerségén alapszik.
Közbeszerzési eljárás : Az az eljárás, hogy a legnagyobb költséghatékonyság 
érdekében valamely szolgáltatásnak a magán- és közszféra közötti üzlet vagy 
koncesszió keretében történő biztosítására pályázatot hirdetnek meg, majd 
a különböző magánvállalkozásoktól beérkező ajánlatokat értékelik.
Összeférhetetlenség : Olyan helyzet, amikor egy személy vagy egy szervezet 
egyszerre kétféle szerepet tölt be, s ezek érdeküket vagy céljukat tekintve ellentmondásban állnak egymással.V. MELLÉKLET
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása57
PSC (Public sector comparator) elemzés : Arra vonatkozó becslés, hogy meny-
nyibe kerülne a projekt, ha hagyományos közbeszerzési módszereket alkal-maznának. Így meghatározhatóvá válik, hogy a magánfinanszírozás vagy a hagyományos közbeszerzés vezet-e költséghatékonyabb megoldásra.
Rendelkezésre állási díj : Valamely állami hatóság által rendszeres időkö-
zönként egy koncessziós jogosultnak fizetett díj, amiért az biztosít számára 
valamilyen szolgáltatást.
Üzleti előterv : Tájékoztató indoklás arról, hogy miért érdemes elindítani és 
folytatni valamely projektet. Más szóval az előterv az adott projekt létokára világít rá.
Üzleti terv : Hivatalos nyilatkozat arról, hogy egy adott üzletnek melyek a cél-
jai, miért lehet ezeket elérhetőnek ítélni, valamint e célok elérését célzó 
terv.
Versenyhelyzeti feszültség : Olyan helyzet, amikor a konkurens kénytelen 
a kért termékről/szolgáltatásról a lehető legvonzóbb ajánlatot tenni az aján-
latkérő szervezetnek, hogy ne maradjon le a többi ajánlattevő mögött; a köz-
beszerzési ajánlatkérő számára ez előnyösebb üzletet szavatol.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása58
A BIZOTTSÁG VÁLASZAI
ÖSSZEFOGLALÁS
I.–V.
A Galileo és az EGNOS két olyan úttörő jellegű 
program, amelyek célja az európai globális 
navigációs műholdas rendszer életre hívása. Az Európai Űrügynökség (a továbbiakban:  ESA) és a Bizottság közös kezdeményezés-
ként indította el az említett két programot, 
amelyekhez a két intézmény tagállamai hatá-rozott támogatást nyújtottak.
Az ESA vállalta magára a technológiai  
fejlesztés feladatát, a Bizottság pedig  a politikameghatározásért felelt. Együtt  hozták létre a Galileo Közös Vállalkozást (a továbbiakban: GKV), amely a fejlesztési és  validációs szakasz végrehajtásának felügye-letére szolgáló koordináló platform.
A Tanács a Bizottság javaslatára szabályozó 
ügynökséget (Európai GNSS Ellenőrzési  Hatóság, a továbbiakban: a GSA) hozott  
létre, hogy a kiépítési és az üzemeltetési  
szakaszban képviselje a közszektor érdekeit 
a köz-magán társulás (a továbbiakban: PPP) keretein belül.
A Galileo programban létrejöttétől fogva  
a tagállamok és az ESA játszottak meghatá-
rozó szerepet. Miután nem sikerült magán  
finanszírozási forrásokat bevonni, 2008-ban 
a Galileo/Egnos program teljes mértékben  
az uniós költségvetésből finanszírozott EU-s programmá vált. A Bizottság ekkortól vál-
lalta el a programirányító szerepét. Az új  struktúrában tisztázódtak a feladatkörök,  és a Bizottság jelenleg úgy ítéli meg, hogy 
jó úton halad céljai megvalósítása felé.  
A Bizottság elismeri, hogy sor került kése-
delmekre és költségtúllépésekre, ugyanak-kor az előzetes projekt innovatív jellegét és 
technikai kifinomultságát figyelembe véve úgy véli, hogy a Számvevőszék értékelése  túlságosan sötét képet fest a fejlesztési és validációs szakasz irányításáról. Csak utólag 
látszik úgy, hogy többet is tehettek volna  
a korai szakaszban felmerült egyes problé-
mák leküzdéséért.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása59
V.
i)
A GKV-t a technológiai fejlesztési tevékeny-ségért (keringési pályán történő validációs vagy IOV-szakasz) felelős ESA, valamint  a politikai aspektusokért felelős Euró-pai Bizottság közötti interfészként hozták  létre.
ii)
A Bizottság folyamatosan ellenőrzése alatt 
tartotta a programot, anélkül azonban, hogy 
beavatkozott volna az ESA feladatkörébe,  különösen ami a technikai és iparági kér-déseket illeti. Valahányszor szükség volt rá, a Bizottság közbelépett az akadályok elhárí-tása érdekében és javaslatot tett a program kiigazítására.
VI.
A PPP-konstrukció kiválasztása a Tanács  politikai döntése volt. A Bizottság vilá-gos politikai megbízást kapott arra, hogy  
szűk időkorláton belül dolgozza ki a PPP-
konstrukciót. Ennek azon információk alapján 
tett eleget, amelyek abban az időben rendel-kezésre álltak ebben a rendkívül különleges 
és innovatív szektorban. A PPP koncessziós 
felhívásra válaszul az iparág komoly és reális 
javaslatokat terjesztett elő.
VIII.
A Bizottság a GKV, majd később a GSA révén a hatodik keretprogram (a továbbiakban: 6. KP) forrásait használta a technológiai fej-lesztési tevékenység és az alkalmazással  összefüggő KTF finanszírozására. A tárgyalt 
KTF-projektek – és különösen az alkalma-
zással összefüggő KTF – pedig csak közép/
hosszú távon (2009–2015) hozzák meg a gyü-
mölcseiket. E tevékenységek hasznosítását be kell illeszteni a GNSS-alkalmazásról szóló 
következő cselekvési tervbe.IX.
A Bizottság azon javaslata, hogy az EGNOS-t integrálják a Galileóba, valóban megmen-
tette az EGNOS programot, valamint biz-
tosította, hogy rendelkezésre álljanak az e 
projekt folytatásához szükséges források.  A Bizottság a koncessziós tárgyalások ideje alatt és azt követően is fenntartotta ezt az 
integrációs megközelítést.
X.
A Számvevőszék állítása nem teljes mér-
tékben veszi figyelembe az adott időszak  politikai környezetének realitásait. Nagy-számú közszektorbeli érdekelt (EU és ESA-tagállamok, az ESA, harmadik országok,  a Bizottság) csatlakozott a programhoz. Ezek eltérő intézményi szereppel és hatáskörrel 
rendelkeztek. A Bizottság tevékenyen dolgo-
zott azon, hogy megtalálja a szóban forgó  
érdekeltek megfelelő bevonásának eszkö-
zeit. Az intézmény valódi előrelépést ért el a nemzetközi együttműködés terén. A GKV 
és a GSA életre hívása, valamint a program 
irányváltására vonatkozó, és a 683/2008/EK 
rendelet elfogadásával kiteljesedő javaslat jól illusztrálják a Bizottság vezető szerepét, 
amelyet az érdekeltek szerepének megfelelő 
figyelembevételével töltött be.
XI.
A Bizottság egyértelmű megbízást kapott  arra, hogy vegye át a program irányítását  
a kiépítési szakaszban, és ennek megfele-lően – saját emberi erőforrásainak és képzett 
külső szakértők támogatásának bevonásá-val– meg is kezdte irányítási kapacitásainak kiigazítását.
XII.
A nagyméretű infrastrukturális programok  
irányításának javítása érdekében a Galileo  
tanulságait megosztották a tagállamokkal  és az egyéb érdekeltekkel.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása60
BEVEZETÉS
2.
Az ESA és a Bizottság közös kezdeményezés-
ként indította el az EGNOS-t és a Galileót,  
amelyekhez a két intézmény tagállamai hatá-rozott támogatást nyújtottak.
Az ESA vállalta magára a technológiai  
fejlesztés feladatát, a Bizottság pedig  a politikameghatározásért felelt. Együtt hoz-
ták létre a Galileo Közös Vállalkozást, amely 
a fejlesztési és validációs szakasz végrehaj-tásának felügyeletére szolgáló koordináló  platform.
A Tanács a Bizottság javaslatára szabályozó 
ügynökséget (a GSA) hozott létre, hogy  
a kiépítési és az üzemeltetési szakaszban  
képviselje a közszektor érdekeit a köz-magán 
társulás (PPP) keretein belül.
A GALILEO TÖRTÉNETE
15.A Galileo program fejlesztési szakaszának  
végrehajtására hozták létre a GKV-t, amely-
nek az volt a célja, hogy a Galileo program 
kutatási, fejlesztési és demonstrációs sza-
kaszára vonatkozóan biztosítsa a projekt  
irányításának egységességét és pénzügyi  
ellenőrzését, és ennek érdekében mobili-
zálja az említett programhoz rendelt pénz-eszközöket (a 876/2002/EK rendelet 1. cikke). 
Az ESA viselte a műszaki felelősséget ezért a szakaszért a GalileoSat program keretén  belül. Az említett program jóváhagyásával az 
ESA-tagállamok jelt adtak az ipari tevékeny-
ség megkezdésére. A fejlesztési és validációs 
szakaszban a Galileo Közös Vállalkozás jelen-tette az ESA és a Bizottság közötti koordiná-
ciós platformot.17–18.
A GKV alapokmányának 2. cikke szerint a szer-
vezet legfontosabb feladatai a következők:
1)  felügyeli az EGNOS-nak a Galileo prog-
ramba történő lehető legteljesebb beépí-
tését, valamint a Galileo fejlesztési és  
validációs szakaszának végrehajtását;
2)  az ESA-n keresztül elindítja a fejlesztési  
szakasz ipari tevékenységeit;
3)  a Bizottsággal és az ESA-val együttmű-
ködve előkészíti a kiépítési és üzemel-tetési szakaszt, azáltal hogy irányítja  a koncessziós megállapodás megkötésé-
vel végződő versenytárgyalási eljárást;
4)  felügyeli valamennyi program végrehaj-
tását.
21.
A 2004. márciusi Közlekedési Tanács nem  
azt a célt tűzte ki a Bizottság 2004. októ-beri közleménye számára, hogy számol-
jon be a fejlesztési és validációs szakasz  
előrehaladásáról, hanem azt, hogy tegyen  
jelentést a kiépítési és üzemeltetési szakasz 
megkezdéséről.
A technológiai fejlesztés (keringési pályán 
történő validációs vagy IOV-szakasz) kése-delmét ekkoriban nem tekintették azzal  
összeegyeztethetetlennek, hogy 2006-ban  megkezdjék a program kiépítési szakaszának végrehajtását.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása61
22.
Az akkoriban rendelkezésre álló információk 
azt az elképzelést támasztották alá, amely  
szerint nem alaptalan azt várni, hogy a kivá-lasztási eljárás kedvező eredménnyel zárul. A közlemény jelezte, hogy az addigi eljárás 
sikeres volt, és a Tanács megerősítését kérte 
annak érdekében, hogy:
–  a közös vállalkozás le tudja zárni a 2005  
folyamán aláírandó koncessziós szerződés tárgyalását, és
–  a magánszereplők meg tudják erő-
síteni az ajánlatukat és a pénzügyi  kötelezettségvállalásukat.
23.
A Bizottság a számára kijelölt politikai  
felelősségnek eleget téve megteremtette  a tagállamok közötti megállapodás felté-
teleit, amikor Van Miert korábbi biztost köz-
vetítésre kérte fel. A Bizottságnak sikerült  
elhárítani a koncessziós tárgyalások aka-dályait, valamint újraindítania a fejlesztési 
és validációs szakasz tevékenységeinek azt 
a részét, amely a tagállamok között 2005.  
júliustól decemberig felmerült nézetkülönb-
ségek miatt feneklett meg.
26.
A GKV 2006 során, közelebbről pedig az év második felében a Bizottság és az Európai  
Beruházási Bank határozott támogatásával  néhány – továbbra is megoldatlanul maradt – lényegi kérdésre szűkíttette az egyesített  
konzorciummal kapcsolatos nézeteltérése-
ket. 2006 végén az Európai GNSS Ellenőrzési 
Hatóság a tárgyalócsoporttal és a GKV egyéb tevékenységeivel együtt átvette a szóban  
forgó tárgyalások eredményeit.27.
2005 végén a Bizottság előkészíttette a tere-
pet a kiépítési szakasz számára azáltal, hogy 
lépéseket tett a fejlesztési szakaszban lét-rehozott GKV-tól a kiépítési és üzemelte-tési szakaszban a közérdek szempontjainak 
a PPP-konstrukción belüli érvényesítése  
céljából életre hívott GSA-hoz történő tulaj-don-átruházás érdekében.
A Bizottságot az a két feltételezés vezette  
a szóban forgó tevékenysége során, hogy:  1) a koncessziós tárgyalások 2006 végéig  lezárhatók, valamint hogy a konzorciumok  összeolvadását követően némi hitelt kaptak a tárgyalások, illetve 2) hogy az IOV-szakasz már nyilvánvaló késedelme azt jelenti, hogy 
az említett szakasz a GKV megszűnését köve-
tően is folytatódik.
28.
Ezalatt – 2006 és 2007 folyamán – az ESA  
továbbra is súlyos nehézségekkel küzdött  
mind az EGNOS, mind a Galileo irányítása  terén. Az EGNOS esetében a nehézségek  
főként műszaki téren jelentkeztek. A Galileo 
esetében az iparági struktúra és az ESA általi 
irányítás lényeges késedelmekkel és költ-
ségtúllépésekkel járt. Az ESA hozzáfogott  
a GalileoSat program érdekében létrehozott 
szerződéses kapcsolatainak nagyszabású  
átszervezéséhez.
A Bizottság – amikor szembesült a tárgyalt 
nehézségekkel és a koncessziós eljárás  elakadásával – a program irányváltására tett javaslatot a Tanácsnak és a Parlamentnek. Azt javasolta, hogy a kiépítési szakaszt finanszí-rozzák a közösségi költségvetésből, továbbá hogy a Bizottság járjon el programirányító-ként, és az ESA-t használja fel közbeszerzési megbízottként a kiépítési szakaszban. 2008. július 9-én elfogadták az európai műholdas navigációs programok végrehajtásának foly-tatásáról szóló 683/2008/EK rendeletet.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása62
29.
A 2007. májusi közleménynek nem az volt  a feladata, hogy részletesen elemezze a kon-cessziós tárgyalások sikertelenségének okait, hanem inkább az, hogy megvonja a tárgya-lások mérlegét és javaslatot tegyen a köve-tendő útra.
AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE 
ÉS AZ ELLENŐRZÉSI MEGKÖZELÍTÉS
31.
A Számvevőszék által ellenőrzött időszakban (2003. szeptember – 2006. december) hozták létre a GKV-t abból a célból, hogy a Galileo program kutatási, fejlesztési és demonst-rációs szakaszára vonatkozóan biztosítsa  a projekt irányításának egységességét és  
pénzügyi ellenőrzését, és ennek érdekében 
mobilizálja az említett programhoz rendelt 
pénzeszközöket.
ÉSZREVÉTELEK
39.A PPP-konstrukció a Galileo meghatározási 
szakasza során készített tanulmányokon és 
jelentéseken alapult, amelyek azt tanúsítot-
ták, hogy magánfinanszírozás bevonásával 
járó PPP-struktúrában is megvalósítható  
a Galileo kiépítése, üzemeltetése és keres-
kedelmi célú hasznosítása. A Tanács ösztö-nözte, és végül jóváhagyta a PPP-konstrukció 
kiválasztását. A rendelkezésre álló szűk  időkeret gátat szabott a PPP kidolgozásá-nak. A PPP koncessziós felhívásra válaszul  
az iparág komoly és reális javaslatokat ter-
jesztett elő.
41.
Amint azt a Bizottság rendelkezésére álló  tanulmányok igazolták, a PPP területére  vonatkozó bevált módszereket kétségte-lenül figyelembe vették. Ezeket azonban  hagyományos iparágak és szolgáltatások  
(autópályák, kórházak, erőművek…) terüle-tén fejlesztették ki, ahol már viszonylag jól 
beazonosították a kockázatokat, és a meg-
lévő költségadatok alapján könnyű költség-
elemzési eszközöket kidolgozni. A Galileo  kiépítése, üzemeltetése és kereskedelmi  
célú hasznosítása esetében nem ez volt, és 
továbbra sem ez a helyzet.a)
A Galileo projekt előzmények nélküli jellege rendkívül megnehezíti a PPP terén bevált  módszerek alkalmazását, így pl. adatok hiá-nyában megbízható költségelemzési eszköz kidolgozását.
A keringési pályán történő validáció (IOV)  
és a teljes műveleti képesség alkalmazási  
köre közötti lényegi eltérés nem teszi lehe-tővé, hogy az IOV-ből nyert adatokat alkal-
mazzák a szóban forgó eszköz kidolgozása  
céljából.
A Bizottság és a GKV által megrendelt tanul-
mányok egyértelműen megjelölték a javasolt infrastruktúra kiépítésének, üzemeltetésé-nek és kereskedelmi célú hasznosításának  
kockázatait, továbbá úgy értékelték, hogy  
megvalósítható ezek hatékonyan megosz-
tása a PPP/koncessziós-konstrukció keretei 
között.
b)
Figyelemmel az idő rövidségére, és mivel  
nem sikerült elegendő olyan előzményt  találni, amely alapul szolgálhatott volna,  
a Bizottság és a GKV a kiválasztási eljárás  
tekintetében a versenypárbeszéd mellett  
döntött annak érdekében, hogy lehetősége 
nyíljon a versenypályázati dokumentáció  
fokozatos finomítására.
A versenypárbeszéd olyan – műszaki, pénz-
ügyi és jogi struktúrájuk folytán – összetett ügyek kezelésére szolgál, mint a Galileo PPP-konstrukciója.
A rendkívül komoly és elkötelezett ajánlat-
tevőkkel folytatott együttműködésből álló  
eljárás útján kellett volna kezelni a Galileo PPP-konstrukcióját jellemző ismeretlen  
elemeket.
Az eljárás határidejét pontosan azért hosz-
szabbították meg, hogy a jelöltek kifino-multabb és hitelesebb üzleti tervet, illetve pénzügyi modelleket terjeszthessenek elő.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása63
A meghosszabbított versenypárbeszéd,  
valamint a GKV és a jelöltek – még az  összeolvadást követően is folytatódó –  együttműködése jelentős eredményekhez  vezetett, amelyeket beépítettek a megálla-podási keretbe.
c)
A GKV személyzete olyan szakértőkből állt, akik konkrét tapasztalatokra tettek szert  
az űripar és az űrprojektek terén, ugyan-
akkor konkrét irányítási tapasztalatokkal is rendelkeztek a közszektor infrastrukturá-lis projektjeivel és a projektfinanszírozás-sal kapcsolatosan. Nem létezett „tudásbeli szakadék” az iparági munkacsoportokhoz  képest.
A program tervezési szakaszában (lásd  
különösen a programindító tanulmányt)  
tapasztalt tanácsadókat vontak be. A ver-senypárbeszéd aktív szakaszának kezde-
tétől fogva tapasztalt tanácsadók (Price  
Waterhouse Coopers, Lovell’s,…), valamint 
az Európai Beruházási Bank magas rangú  tisztviselői segítették a GKV-t a tárgyalások 
folyamán, a jelöltek egyesítése előtt és azt 
követően is, illetve magával az összeolvadási 
eljárással összefüggésben.
d)
Sem a GKV, sem a Bizottság nem ösztönözte 
vagy támogatta a két ajánlat egyesítését.  A Bizottság az összeolvadás jóváhagyásakor 
feltételeket szabott a Számvevőszák által  leírt, eljárásra gyakorolt hatások (lényegé-ben a versenyhelyzet megszűnése) enyhítése 
érdekében.
A GKV – miután magasan képzett tanács-
adók támogatásával alaposan megvizs-
gálta a közös javaslatot – úgy értékelte,  hogy az gazdaságilag előnyösebb az egyedi ajánlatoknál.e)
A tagállamok csak akkortól kötelesek a GKV hivatalos beszámolóira támaszkodni, ami-kortól képviseltetik magukat a szervezet  igazgatóságában. A testület kimerítő tájé-koztatást kapott a tárgyalások menetéről és rendszeresen értesítették a program előre-haladásának legfrissebb fejleményeiről.
A tagállamok részt vettek a konkrét mun-
kacsoportokban – így a PPP szakértői cso-
port ülésein – is, hogy szorosabban nyomon 
követhessék a tárgyalások menetét. Teljes  körű képet kaptak a tárgyalások során fel-lépő nehézségekről, pontosabban a koncesz-szióval összefüggő ügyekről.
A két fél – a tárgyalások bonyolultsága  
ellenére – komoly és szakszerű módon szer-
vezte meg és folytatta le ezeket, és így nem 
szolgáltatott elegendő alapot a GKV-nak  
ahhoz, hogy kétségbe vonja a koncesszió  megvalósíthatóságát. A GKV beszámolói  
a tagálla moknál tágabb célközönség számára 
készültek, és ezért bizonyos üzleti adatokat 
bizalmasan kellett kezelni.
42.
A Bizottság által javasolt PPP forma eltért az 
ekkor létező PPP-konstrukcióktól. A tevékeny-
ségek és a fennálló kockázatok rendkívül spe-
cifikus jellege miatt más, meglévő projekteket 
nem vehettek mintául a Galileo projekthez 
a köz- és a magánszektor közötti kockázat- és finanszírozás-megosztás tekintetében.
a)
A Galileo projekt technológiai komp-
lexitása közismert volt valameny-
nyi résztvevő érdekelt – és különösen  
a magánszereplők – számára.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása64
b)
Az előkészítő tanulmányok egyértelműen  
jelezték, hogy nehéz megjósolni a termel-hető bevételt, azonban úgy vélték, hogy ez 
nem jelent akadályt a PPP-konstrukció meg-
valósításának útjában.
A közszektor rendelkezésre állási díjait meg-
felelő eszköznek vélték a pénzügyi életké-
pesség garantálásához.
A szerződési keret tartalmazta a lehetséges 
rendelkezésre állási díj-struktúrát, amely  
a magánszektorral való széles körű egyet-
értésen alapult.
c)
Tény, hogy a tervek elkészítésére a közszféra 
felelősségi körében került sor, bár a fejlesz-
tési szakasz a magánszektor előtt is ismert 
volt. Megfelelő hangsúlyt kapott, hogy ez  
bonyolultabbá teszi a koncessziós konstruk-ción belüli kockázatmegosztást.
Ugyanakkor a terület szakértőinek jelentései 
sohasem említették a szóban forgó körül-
ményt a koncessziós konstrukció életképes-ségének legfontosabb akadályaként.
Érdemes emlékeztetni rá, hogy azok az ipar-
ági szereplők, akik a fejlesztési szakaszban részt vettek a tervezésben, a koncessziós  szerződés jelöltjei között is szép számmal  
képviseltették magukat.
2. HáttérmagyarázatA piaci kockázatok, a tervezési kockázatok, 
és kisebb mértékben a harmadik személyek-kel szemben fennálló felelősség rendszere  képezték a legvitatottabb területeket a tár-gyalások során.Ezek folyamán azonban sikerült előrelépést 
elérni, legalábbis a felelősségi és a piaci koc-kázatok megosztása tekintetében.
Ezenfelül a koncessziós tárgyalások meg-
feneklése valószínűleg más tényezőknek is tulajdonítható, pl. annak, hogy az iparági  szereplők kedvezőbb pénzügyi lehetősége-
ket fedeztek fel.
A 
piaci kockázat  átruházásának nehézségét 
azonosították és elismerték, és a megállapo-
dási keret ennek megfelelően egyértelműen 
leszögezte, hogy egy esetleges megállapo-dás első szakaszában minimális mértékű  
piaci kockázatot ruháznának át, és megfe-
lelő mechanizmusok segítségével a szerző-
dés időtartama folyamán fokozatos növelnék 
azt.
A 
tervezési kockázat  átruházása volt a PPP-
tárgyalások legvitatottabb kérdése.
Az IOV-szakaszt eredetileg a tervezési koc-
kázatok csökkentése érdekében iktatták be, 
a magánszektor viszont ezt tekintette a vál-lalatait gátoló legfontosabb tényezőnek.
Mivel a potenciális koncesszióbirtokosok  
főként ugyanazon iparági szereplők közül  kerültek ki, akik áttekintéssel rendelkez-tek saját, a tervezési szakaszban nyújtott  
teljesítményük felett, a tárgyalások során  határozottan kifogásolták azt az iparági  
álláspontot, hogy azok – az IOV-szakasz  
átláthatóságának, validációs kapacitásai-
nak és az abban való részvételük hiányának alapján – elutasították a tervezési kockázat felvállalását.
A 
harmadik személyekkel szemben fennálló 
felelősség  csökkentésére vonatkozó struk-
túra alapelemeiről a megállapodási keret  
szintjén született megállapodás.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása65
43.
A GKV számára a saját alapszabálya írta elő, 
hogy „megbízza az [ESA-t] a rendszerhez  kapcsolódó űrszegmens és földszegmens  
tekintetében a fejlesztési szakasz során  
szükséges tevékenységek végrehajtásával”.
Az ESA a GalileoSat program keretében haj-
totta végre az említett tevékenységeket.  
A programot önkéntességi alapon közösen finanszírozták az ESA és az Európai Közös-
ségek tagállamai.
45.
Az ESA felelt a GalileoSat program végre-hajtásáért, és tevékenységéről beszámolt  a GKV-nak. A GKV-nak a 2. cikk (4) bekez-désében megállapított felügyelete arra kor-
látozódott, hogy gondoskodott a program  
szakaszai közötti megfelelő illeszkedésről,  
nem pedig az ESA műszaki szakértelmének 
helyettesítésére szolgált.
47.
A Galileo fejlesztési és validációs költségve-
tését a Bizottság által megrendelt tanulmá-
nyok alapján állították össze, és a GalileoSat 
nyilatkozatban az ESA is elfogadta azt.
A GalileoSat nyilatkozatban az ESA saját  
hozzájárulásának 20%-os standard rugal-masságát irányozta elő, ezáltal ténylegesen 10%-os tartalékot biztosított a teljes költ-
ségvetésben, ami a program bonyolultsága miatt elégtelennek bizonyult.
48.
Az ESA-tagállamok késve indították el  a GalileoSat programot és ennek követ-keztében kezdettől fogva olyan késedelem és extraköltségek jelentkeztek, amelyeket  
sohasem sikerült ledolgozni.49.
A fejlesztési és validációs szakaszban az ESA 
végezte a kiválasztást a saját kiválasztási  rendszerének megfelelően.
Az ESA választása egy egyetlen fővállalkozó 
által irányított iparági szervezetre esett,  arról azonban mégis gondoskodott, hogy  legalább az ESA-tagállamok által finanszí-
rozott programrészben szem előtt tartsák az alvállalkozók földrajzi eloszlását.
A Galileo volt az első és egyetlen olyan  
GNSS-program, amelyben az európai űripar 
ténylegesen szabadon részt vehetett. Ezért valószínűsíthető volt, hogy a kiválasztott  
fővállalkozó határozott versenyelőnyt élvez 
majd a jövőbeni versenytársakhoz képest  
(elsősorban a kiépítési szakaszban). Ez az  
elképzelés lényeges káros hatást gyakorolt az 
ESA által előmozdított iparági politikára.
A fentiek és több érdekelt tagállam fellé-
pése következtében végül olyan szemben-
álló vállalatokból álló közös vállalat került 
kiválasztásra, amelyeknek sohasem sikerült 
hatékonyan együttműködniük.
A felmerült többletköltségek és késedelem 
miatt az ESA végül 2007 decemberében eltérő iparági szervezési és szerződéskötési keret-rendszer mellett döntött, amely révén átvette 
az általános fővállalkozó felelősségi körét, 
az alvállalkozókat pedig közvetlenül bízta  meg a különböző feladatcsoportokkal.
53.
A 6. KP által finanszírozott kutatási tevékeny-ségek az összes fontos felhasználói szektort előtérbe helyezték, vizsgálat tárgyává téve a Galileo jövőbeni felhasználását lehetővé  tévő alkalmazásokat és egyéb aspektusokat 
(szabványosítás, jogi és szolgáltatásnyújtási aspektusok, piac…). A különféle felhasználói 
szektorok kutatási projektjeiben általában  
fejlesztési, vizsgálati és demonstrációs tevé-
kenységek is szerepeltek.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása66
E tevékenység hasznosítását be kell illesz-
teni a GNSS-alkalmazásról szóló következő cselekvési tervbe.
A rendszerspecifikációk alapját képező szol-
gáltatás-meghatározást már korábban – az 5. KP finanszírozásával – elvégezték.
54.
A KP célja a technológiák és szolgáltatások fejlesztésének előmozdítása, bár meghagyja a piaci szereplők választási szabadságát  abban a tekintetben, hogy mely területen  kerül sor ezekre a fejlesztésekre. Ez a megkö-zelítés érvényesnek bizonyult abban az érte-
lemben, hogy számos vállalat – különösen  
kkv – tett szert olyan ismeretekre és tapaszta-
latokra, amelyek alapján piacvezető szerepet 
tölthettek be. Ilyen pl. az Ifen és a Septentrio 
a Galileo és a GPS együttes felhasználása,  
a Polestar a beltéri helymeghatározási meg-oldások, illetve a Telesys a helyszínalapú  
szolgáltatások tekintetében.
Amint bármely kutatási tevékenység eseté-
ben, e projekteknél sem garantált az ered-mény, illetve több olyan tényezőtől is függ, 
amelyek kívül esnek a Bizottság hatáskörén. Az eredmények kereskedelmi célú piaci fel-használása változatlanul olyan döntést igé-nyel, amelyet maguknak a konzorciumoknak kell meghozniuk.
55.
Főként az a személyzet gondoskodott a GKV 
projektjeinek folyamatosságáról, amely  
korábban a GKV-nál ezeken a projekteken  dolgozott. A GKV az alábbi tevékenységekkel segítette elő a projekteredmények megis-mertetését: a projekteredmények internetes adatbázisának felállítása; az említett ered-
ményekről számot adó, két „Fejlődő Galileo” elnevezésű konferencia megszervezése; és  
a tárgyalt kutatások tömör összefoglalójának 
közzététele.A 6. KP számos projektje szenvedett kése-
delmet, a projektenkénti elemzés azonban  azt mutatja, hogy a különféle okok nem  
kapcsolódnak szükségképpen a tulajdon-
átruházáshoz.
56.
A 6. KP-vel finanszírozott tevékenységek  
közé tartozik az új alkalmazások kifejlesz-tése, a kapcsolódó piaci lehetőségek felmé-
rése, a lehetséges üzleti modellek vizsgálata, 
valamint az alkalmazások kereskedelmi  
célú hasznosítására alkalmas üzleti tervek  
kutatása. A piacfejlesztési és technológiai  innovációs tapasztalatok azt mutatják, hogy 
a piaci innovációk túlnyomó részét a piac,  
nem pedig egy fentről lefelé építkező piac-
fejlesztési koncepció hozza létre. Különösen 
igaz ez a szóban forgóhoz hasonló éretlen  
piacon, ahol a GKV/GSA nem tudott volna  
átfogó fejlesztési stratégiát kidolgozni.
57.
A Galileo/EGNOS program késedelmei a 6.  
KP néhány projektje esetében megmagya-
rázhatják a késedelem egy részét.
60.
Az EGNOS főként a Bizottságtól független  technológiai problémák miatt szenvedett  késedelmet, amelyek azután a fejlesztés  
késleltetéséhez vezettek.
a)
Az EGNOS megállapodás megkötése az  
abban részt vevő különböző felek közötti  
kapcsolat természetéből adódó problémák miatt bizonyult rendkívül nehéznek. Vége-zetül, a megállapodást 2008 végéig végleges formába öntötték, és 2009. március 31-én  aláírták. Ezenfelül 2009. március 31-én lejár 
az ESA-nak az a programja – az ARTES 9 –,  amelynek keretében jelenleg az EGNOS-t  
üzemelteti. Ekkora a rendszernek meg kell  
felelnie azoknak a műszaki előírásoknak,  
amelyek szükségesek a gazdasági üzemel-tető általi kiaknázáshoz.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása67
b)
2009 márciusára a rendszer valóban hitelesít-
hetővé válik, és a tervek szerint 2010-ig hite-lesítik az üzemeltetőt az egységes európai 
égboltról szóló rendeletnek megfelelően.
61.
b)A szerződéskötés szempontjából a problé-mák forrását mindig az EGNOS Galileóba  való integrálása jelentette, annak ellenére, hogy ezt a célkitűzést politikai szinten is  megerősítették.
Ezért a koncessziós szerződés jelöltjeit fel-
kérték, hogy alternatív forgatókönyvként  
vizsgálják meg az EGNOS Galileóba való  
integrálását.
A kézhez kapott ajánlatok egyértelműen  
kimutatták a két rendszer integrálásának  
előnyeit, és a két jelölt egyesítését követően a koncessziós szerződésről szóló tárgyalá-
sokat az integrációs forgatókönyv alapján  
folytatták.
c)
Az EGNOS intézményi kerete a program tör-ténetében és létrehozatalának módjában  rejlő okok miatt összetett.
d)
A GKV az EGNOS-ra vonatkozóan több üzleti 
tervet készíttetett, valamint tanulmányokat rendelt meg az említett program szolgáltatá-
sainak esetleges kereskedelmi célú hasznosí-
tásáról. Ezek arra mutattak rá, hogy nagyon 
korlátozottak az EGNOS jövedelemtermelő  kapacitásai.
A repülési ágazattal folytatott megbeszélé-
sek során arra derült fény, hogy az EGNOS  
nyílt és bármely felhasználó számára térí-tésmentesen hozzáférhető jele esetében  
nehéz jövedelemtermelő mechanizmust  
létrehozni.Ezzel kapcsolatosan ki kell emelni, hogy  
műszaki szempontból nincs különbség az  EGNOS OS-hoz és a SoL-hoz való felhasználói 
hozzáférés között. Eltérés csupán hitelesítési 
szempontból van.
A fenti előfeltevések indokolták, hogy a GKV 
tartózkodott az EGNOS piacfejlesztési tevé-
kenységeibe történő beruházásoktól.
62.
Az EGNOS programot a főként az ESA-
tagállamok és az EGNOS üzemeltetési és inf-
rastrukturális bizottsága által finanszírozott ESA-programként (ARTES 9) üzemeltették.  Az uniós finanszírozás korlátozott mértékű volt.
Az ARTES 9 program keretén belül különféle 
műszaki okokból késedelmek és költségtúl-
lépések jelentkeztek.
63.
a)
Az EGNOS a koncessziós eljárástól függet-
lenül számos olyan technológiai problémá-
val küzdött, amelyek szintén programszintű 
késedelmekhez vezettek. E problémák egyike sem állt a Bizottság vagy a GKV ellenőrzése 
alatt.
b)
Rendkívül nehéz üzemeltetőt kinevezni egy műszaki szempontból befejezetlen infrast-
ruktúra számára. Ezenfelül a Bizottságnak  
nem is lett volna lehetősége arra, hogy  
anélkül bízzon meg üzemeltetőt, hogy jogo-sultságokkal rendelkezne az üzemeltetendő eszközökkel kapcsolatosan.
Jelenleg az Európai Bizottság felelőssége  
mellett véglegesítik az EGNOS gazdasági  
üzemeltetőjének kinevezését.
A keretmegállapodás megkötésének szüksé-
gessége korlátozott mértékben befolyásolta a koncessziós tárgyalásokat.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása68
64.
A GKV egyértelmű megbízást kapott arra,  
hogy integrálja az EGNOS-t a Galileóba. Ez szükségessé tette a keretmegállapodásról  
szóló tárgyalások lefolytatását az EGNOS  
különféle érdekeltjeivel abból a célból, hogy megnyissák az utat az EGNOS végleges tulaj-donjog-átruházása előtt.
A keretmegállapodásról szóló, GKV által irá-
nyított tárgyalások – a Számvevőszék által is elismert bonyolult intézményi keret miatt – végső soron nem vezettek eredményre,  azonban megfelelő alapot teremtettek  a Bizottsággal megkötendő, jelenleg végle-gesítés alatt álló megállapodás számára.
65.
A program során jelentkező késedelmek  
miatt a GKV nem hajtotta végre az EGNOS  
piaci térhódítási tervét.
67.
A fejlesztési szakasz folyamán a felek közötti 
feladatmegosztást a program közös fejlesz-
tési platformjának életre hívása céljából  
folytatott együttműködés elve határozta  
meg.
A GNSS rendelet a kiépítési szakasz céljá-
ból újra megvizsgálta ezt a megközelítést,  és egyértelműen előírta a résztvevő felek  szerepének és a felelősségének szigorú  
elkülönítését.
68.
a)
A GKV legfontosabb feladatai vonatkozásá-ban lásd a Bizottság 17. pontban kifejtett  álláspontját.
A Bizottság megjegyzi, hogy ezt az irányítási 
struktúrát, közelebbről az ESA kettős szere-
pét a GKV-t megalapító rendelet egyértel-
műen meghatározta.b)
A GKV felszámolása semmiféle hatást sem  
gyakorolt a programnak abban a szakaszá-ban betöltött szerepére.
Másrészt a GKV és a GSA szerepe közötti  
átfedések elkerülése érdekében szükség volt a GKV bezárására.
69.
Az ESA/GKV megállapodás célja a projek-tet közösen finanszírozó felek közötti part-nerség kiépítése volt, amely révén az ESA  a saját, szerződések odaítélésére vonatkozó szabályait alkalmazhatta volna.
A megállapodás kooperatív jellege miatt  
a végrehajtásra és a beszámolásra vonatkozó 
szabályok nem voltak annyira részletesek,  
mint a szokásos szerződéses kapcsolatok  
esetén. A konkrét beszámolási szabályokat 
a GKV végrehajtó bizottsága állapította meg az ESA felé történő kifizetési kötelezettségek 
esedékessé válásának kezdetekor.
A Bizottság és az ESA közötti, 2008 decem-
berében aláírt kiépítési szakaszra vonatkozó 
hatáskör-átruházási megállapodás szigorú  
felügyeleti és beszámolási kötelezettséget ír elő.
70.
Az ESA – két programján, a GalileoSat-on és 
az ARTES 9-en keresztül – egyaránt felelős  volt a keringési pályán történő validációs  
szakaszért, valamint az EGNOS-ért.
71.
A Bizottság véleménye szerint az ESA egy-értelműen elszámolással tartozik az általa  végzett technológiafejlesztési tevékenysé-gek eredményéért. A Bizottság határozottan vállalta a programért viselt politikai felelős-ségét. Mindegyik döntés visszavezethető  a meghozatalával megbízott testülethez.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása69
73.
A Bizottság töltötte be a GNSS-programok  
fő támaszának a szerepét.
2005 és 2007 között koncessziós tárgyalások 
folytak, és 2006 decemberében megszületett a várt megállapodási keret.
Amikor világossá vált a koncessziós tárgya-
lások kudarca, korrekciós intézkedések meg-hozatalára került sor.
A tárgyalások során 2006 végéig jelentkező 
nehézségek nem nyújtottak elegendő alapot 
annak megállapításához, hogy a PPP kon-cessziós-konstrukció keretében nincs mód  a Galileo infrastruktúrájának kiépítésére.
A Bizottság csak 2007 elején jutott olyan  
információk birtokába, amelyek alapján úgy 
értékelte, hogy a koncessziós eljárás további 
meghosszabbítása révén a közszektor nem juthatna megfelelő hozzáadott értékhez, és 
ezért le kell zárni a tárgyalásokat.
A Bizottság a 23. pontban adott válaszára  
is hivatkozik.
74.
A fejlesztési szakaszban jelentkező nehézsé-gek nagyrészt a Bizottságon kívüli okokból merültek fel, és többnyire az intézkedéseire 
irányadó irányítási alapelvek sem befolyá-
solták azokat.
a)
A Bizottság képes volt világos célokat kitűzni 
az európai GNSS-programok számára. Ezeket a Tanács és a Parlament is jóváhagyta.Az ilyen nagyságrendű programok gyakran 
keltenek várakozásokat az érdekeltek külön-böző köreiben, és különösen az fordulhatott 
elő, hogy a tagállamok eltérő célkitűzéseket 
támasztottak, illetve támogattak, ez azon-ban nem változtatott a program kezdetén  megfogalmazott célokon.
b)
Igenis hosszú távú stratégiai elképzelésnek és tervezésnek felel meg a program külön-böző szakaszaira (kiépítés, üzemeltetés,  kereskedelmi célú kiaknázás) alkalmazható PPP koncessziós modell kiválasztása.
E folyamat sikerének elmaradása nem  
érinti a Tanács által elfogadott hosszú távú 
megközelítést.
i)
A PPP koncessziós konstrukció szerint  a magánszektornak kellett volna kialakíta-
nia a jövőbeni hasznosítási modellt és az  
ütemtervet.
Éppen az volt az egyik oka e modell kiválasz-
tásának, hogy úgy ítélték meg, a magánszek-
tor képes erre.
A GNSS rendeletet követően a Bizottság fel-
adata lesz, hogy – az infrastruktúra kiépíté-sével egyidejűleg – meghatározza a Galileo ütemtervét.
Az EGNOS esetében a jövőbeni program-
üzemeltető kiválasztásának keretében sorra 
kerülő tárgyalások témája lesz az ütemterv meghatározása.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása70
ii)
Az EGNOS-ra vonatkozó keretmegállapodás 
tárgyalása során felmerült problémák nagy-részt a program érdekeltjei közötti erőtér  függvényében jelentkeztek.
A megállapodásról szóló tárgyalások folyta-
tását a GSA vette át, a megállapodást pedig a Bizottság kötötte meg, mindez mégsem  járt a tárgyalási pozíció megváltozásával  vagy megszakadásával.
2008 decemberében véglegesítették, 2009. 
március 31-én pedig aláírták az Euró-
pai Bizottság és a az EGNOS üzemelte-
tési és infrastrukturális bizottsága közötti  
megállapodást.
iii)
A Bizottság gondot fordított arra, hogy –  
a program politikai és stratégiai jellegének 
figyelembevételével – a Tanács ülésein rend-
szeresen tájékoztatást adjon és ellenőrizze 
az egyetértés fennállását.
c)
A Szerződés rendelkezései okán a Bizottság-nak két jogi struktúrát kellett létrehoznia:  a GKV-t (a 171. cikk alapján), amely az ESA-
val való együttműködés eszközéül szolgált 
a fejlesztési és validációs szakaszban, vala-mint a GSA-t (a 308. cikk alapján) a kiépítési 
és üzemeltetési szakasz irányítására. Az emlí-
tett két struktúra előkészítésére vonatkozó 
támogatási tevékenységeket négy különböző szerződés alapján végezték, ez azonban nem járt együtt jogi struktúrák létrejöttével.
d)
Lásd a Bizottságnak a 41. pont c) alpontjához 
fűzött megjegyzését.e)
A koncesszió kockázati mátrixának kidolgo-
zására átfogó módon a párbeszéd szakasza folyamán került sor. Ehhez a GKV tapasztalt tanácsadói nyújtottak segítséget.
A koncessziós jelöltekkel folytatott tárgyalá-
sok során kiterjedt dokumentációt állítottak össze az említett kockázatok azonosításáról és lehetséges megosztásáról.
A projekt fent ismertetett jellege nem tette 
lehetővé, hogy előzetesen pontosan megha-tározzák az említett kockázatokat és felmér-
jék azok nagyságrendjét.
f)
A Bizottság töltötte be a GNSS-programok  
fő támaszának a szerepét. Amikor világossá vált a koncessziós tárgyalások kudarca, kor-
rekciós intézkedések meghozatalára került 
sor.
A tárgyalások során 2006 végéig jelentkező 
nehézségek nem nyújtottak elegendő alapot 
annak megállapításához, hogy a PPP kon-cessziós-konstrukció keretében nincs mód  
a Galileo infrastruktúrájának kiépítésére.
A Bizottság csak 2007 elején jutott olyan  
információk birtokába, amelyek alapján úgy értékelte, hogy a koncessziós eljárás további 
meghosszabbítása révén a közszektor nem 
juthatna megfelelő hozzáadott értékhez, és 
ezért le kell zárni a tárgyalásokat.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása71
KÖVETKEZTETÉSEK 
ÉS AJÁNLÁSOK
75.
A Bizottság a projekt innovatív jellegét és  
technikai kifinomultságát figyelembe véve úgy véli, hogy a Számvevőszéki értékelése  túlságosan sötét képet fest a fejlesztési és 
validációs szakasz irányításáról.
a)
A GKV-t nem erős programirányítóként hoz-
ták létre. A 876/2002/EK rendelet egyértel-
műen leszögezi, hogy: „A Galileo program  
fejlesztési szakaszának végrehajtása céljá-ból, négyéves időtartamra a Szerződés 171. cikke szerinti közös vállalkozás jön létre.  A közös vállalkozás célja az, hogy a Galileo 
program kutatási, fejlesztési és demonst-
rációs szakaszára vonatkozóan a projekt  
irányításának egységességét és pénzügyi  
ellenőrzését biztosítsa, és ennek érdekében az említett programhoz rendelt pénzeszkö-
zöket mobilizálja.” A jogszabály azt is előírja 
a GKV számára, hogy „megbízza [az ESA-t]  
a rendszerhez kapcsolódó űrszegmens és  
földszegmens tekintetében a fejlesztési sza-
kasz során szükséges tevékenységek végre-
hajtásával”, miközben ténylegesen elismeri, hogy az ESA felel a technológiafejlesztési  
tevékenység megvalósításáért.
b)
A Bizottság hatáskörén belül folyamatosan felügyelte és irányította a programot. Vala-
hányszor szükség volt rá, közbelépett az  
akadályok elhárítása, többletfinanszírozás  
biztosítása, illetve a program struktúrájának kiigazítása érdekében.A program átdolgozására tett 2008. évi  
bizottsági javaslat egyértelműen a Bizott-ságot bízta meg a programirányító sze-repének ellátásával, hogy ezáltal választ  
adjon a Számvevőszék által kidomborított  
problémára.
76.
A PPP megtervezésére azon információk bir-
tokában került sor, amelyek az előkészítő  
tevékenység alapján akkor rendelkezésre  álltak. Az utóbbi során a legkorszerűbb külső szakértői tanácsadást vették igénybe.
A PPP-konstrukció a Galileo meghatározási 
szakasza során készített tanulmányokon és 
jelentéseken alapult, amelyek azt tanúsítot-
ták, hogy magánfinanszírozás bevonásával járó PPP-struktúrában is megvalósítható  
a Galileo kiépítése, üzemeltetése és keres-
kedelmi célú hasznosítása. A Tanács ösztö-
nözte, és végül jóváhagyta a PPP-konstrukció 
kiválasztását. A rendelkezésre álló szűk idő-
keret gátat szabott a PPP kidolgozásának.  
A koncessziós eljárás megfeneklését nagy-részt a Galileo PPP-konstrukciójának tech-
nikai és a piaci sajátosságaihoz kapcsolódó különleges kihívások magyarázzák.
77.
Az ESA technikai és programozási nehézsé-
gekkel szembesült. Ez magyarázza a kése-
delmeket és költségtúllépéseket.
78.
A KTF-tevékenységek hozzájárultak a Galileo küldetésének és teljesítményének megha-tározásához, az összes fontos felhasználói  szektort előtérbe helyezték, vizsgálat tár-gyává téve a Galileo jövőbeni felhasználá-sát lehetővé tévő alkalmazásokat és egyéb 
aspektusokat.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása72
Az említett tevékenységek komoly érdek-
lődést váltottak ki a felhasználói közössé-gekben, valamint olyan technológiák és  
ismeretek kifejlesztésével jártak, amelyek  
kiaknázhatók a későbbi kereskedelmi célú  felhasználási szakaszban.
79.
Az EGNOS Galileóba való integrálása kulcs-fontosságú az EGNOS program folyamatos-
ságának és a szükséges finanszírozásnak  
a biztosítása szempontjából.
A technológiai nehézségek dacára, valamint 
az intézményi keret egyértelműsítésére  vonatkozó bizottsági kezdeményezésnek  
köszönhetően az EGNOS lesz az első üzemelő 
európai GNSS-program.
80.
A Bizottságnak vezető szerepet kellett betöl-tenie a program során, tekintetbe véve  
ugyanakkor az összes érdekeltet, különösen 
a közös kezdeményezés partnerét, az ESA-t. 
A Bizottság tevékenyen irányította a hely-
zetet, valamint rendszeresen kezdeménye-
zésekkel élt a program előmozdítása és az  
annak útjában álló nehézségek elmozdítása érdekében.
81.
A Bizottság – a Számvevőszék számos aján-
lásának figyelembevételével – átalakította  a program irányítását.
82.
A Bizottság – egy, a program szempontjá-ból meghatározó időszakban – úgy döntött, hogy javaslatot tesz a Galileo programirányí-tásának átvételére. A Tanács és az Európai  
Parlament a 683/2008/EK rendelet elfoga-
dásával jóváhagyta ezt a javaslatot. Rész-
ben a Bizottság hatáskörébe tartozik, hogy 
javaslatot tegyen a legalkalmasabb hosszú 
távú megoldásra.1. ajánlás
A Bizottság már nagyon konkrét lépéseket  
tett, hogy kiigazítsa forrásait, illetve jogi és pénzügyi eszközeit ahhoz, hogy program-
irányítóként járhasson el. E folyamat elő-
segítése érdekében felállították a Galileo  intézményközi panelt (GIP).
a)
A Bizottság elérte a GSA 30 tapasztalt  alkalmazottjának (néhányuk tapasztalatai  
a GKV-ig nyúlnak vissza) átcsoportosítását, 
továbbá végrehajtotta a szakosított Galileo-
csapat belső toborzását.
b)
A 683/2008/EK rendelet egyértelműsíti, hogy 
melyek az ESA, illetve a Bizottság szerepei 
és feladatai. E rendelet alkalmazásában  
a Bizottság – a teljes műveleti képesség  
megszerzésére, illetve az EGNOS további  
fejlesztésére irányuló tevékenységek meg-valósítása érdekében – hatáskör-átruházási 
megállapodást kötött az ESA-val.
c)
A 683/2008/EK rendelet – az infrastruktúra 
finanszírozása érdekében – a Galileo céljaira 
elkülönített költségvetési keretet biztosít  a Bizottság számára. A Bizottság az infrast-
ruktúrát közbeszerzés útján vásárolja meg.
A működtetési és feltöltési költségek tekin-
tetében a Bizottság úgy készíti elő a követ-kező pénzügyi keretet, hogy az megfelelő  
költségvetési fedezetet biztosítson. Felül-
vizsgálja továbbá a költségvetési rendelet  
alapján rendelkezésre álló pénzügyi eszkö-zöket, hogy meggyőződjön arról, hogy azok megfelelőek a program finanszírozására.
d)
A 683/2008/EK rendelettel létrehozott irá-
nyítási keret egyértelműen kijelöli a szere-
peket és a feladatokat.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása73
83.
A 683/2008/EK rendelet egyértelműen meg-
bízta a Bizottságot a vezető szerep betöl-tésével, továbbá azzal, hogy javaslatot  
nyújtson be a Tanácsnak és a Parlamentnek 
a Galileo kiépítési szakaszát követő időszak forgatókönyvére vonatkozóan. Ezenfelül fel-állították a Galileo intézményközi panelt.
2. ajánlás
A 683/2008/EK rendelet megismételte azo-kat a politikai célkitűzéseket, amelyek nem változtak az elmúlt évek során. Továbbá  a kiépítési szakaszra vonatkozó határozott  ütemtervet biztosított a program számára, és előírta a Bizottság számára, hogy 2010-ben terjesszen elő közleményt a Galileo  kiépítési szakasz utáni jövőjéről.
a)
A Bizottság közleménye többek között  
a Galileo stratégiai és operatív célkitűzéseire is ki fog térni. A piaci realitásoknak és a rend-
szer értékláncon belüli kívánatos helyzeté-
nek figyelembevételével megvizsgálja majd 
a rendszerüzemeltetési modell kérdését, és 
világosan kiemeli, hogy milyen vonzatai  
lesznek a javasolt modellnek a költségvetés 
és a közszektor feladatai szempontjából.
b)
A Bizottság foglalkozni fog az EGNOS  Galileóba való integrálásának kérdésével.
84.
A Bizottság e közlemény kidolgozása cél-
jából már megkezdte az együttműködést  
a különböző érdekeltekkel, valamint külső  szakértők támogatását kérte az évek során – különösen a Bizottság koncessziós tárgyalási tapasztalatainak köszönhetően – összegyűj-
tött bőséges mennyiségű információ átte-
kintésének elősegítése céljából.3. ajánlás
A Bizottság megkezdte az üzemeltetési  
tevékenység előkészítésére irányuló tevé-kenységét annak érdekében, hogy időben  
felkészüljön a kiépítési szakasz lezárulására. 
A Bizottság figyelembe fogja venni a rendel-kezésre álló tapasztalatokat.
85.
A Bizottság – a 683/2008/EK rendelet köve-telményének megfelelően – elemezni fogja 
a szakpolitikai lehetőségeket, és 2010-ben  
előterjeszti majd a következtetéseit.
4. ajánlás
(a + b)A Bizottság a közlemény keretében össze-
síti a felhasználói igényeket, valamint kidol-
gozza a GNSS technológia előmozdításához 
szükséges további lépéseket lehetővé tevő 
tényezőket, amelyek alapján a Bizottságnak 
módjában áll majd javaslatot tenni a megfe-lelő szabályozási keretre.
c)
A Bizottság lépéseket tett annak érdekében, 
hogy az üzemelő EGNOS megfeleljen felhasz-
nálói – különösen a repülési ágazat – igé-
nyeinek, és e célból komoly légügyi múlttal rendelkező, tapasztalt üzemeltetőt válasz-
tott ki.
86.
A Bizottság már egyéb közös vállalkozáso-kat is létrehozott, és erre a jövőben is sor  
kerülhet. Ezek mindegyikét alaposan ter-
vezték meg, valamint eseti alapon, a tevé-
kenységükre vonatkozó kritériumok alapján értékelték azokat.
5. ajánlás
A Bizottság – eseti alapon – gondosan  
megvizsgálja bármely új közös vállalko-
zás létrehozatalának indokait és optimális  
irányítását.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása74
II. MELLÉKLET
Az EGNOS programot egy opcionális ESA-
program (ARTES 9) keretében az ESA prog-
ramirányítása mellett bonyolították le. Mivel 
ez volt az első navigációs ESA-program, szá-
mos technikai nehézséggel küzdött.
b)
E kutatási program futamideje meghaladta a 10 évet, amelynek során megváltoztak  
a műszaki követelmények és fejlődött a hite-
lesítési környezet.
c)
A koncessziós tárgyalások megfeneklése  
miatt új ütemtervet kellett kidolgozni az  
EGNOS számára a 683/2008/EK rendelettel  
2008 júniusában életre hívott új irányításnak 
megfelelően.
d)
Az EGNOS üzemképtelenségének az az egyik 
legfontosabb oka, hogy az ESA nem tudta  
olyan minőségi és megbízhatósági szinten  
fenntartani a jelet, amely lehetővé tenné  
annak hitelesítését.
Az ESA csak 2009 márciusában kezdte meg 
a műszaki átvételt, ami az előfeltétele  
annak, hogy a rendszert az Európai Bizott-ságra ruházzák át. Ez utóbbi csak akkor –  nem pedig azt megelőzően – fogja átvenni a rendszert, ha az megfelel az ESA által az  
ARTES 9 program során saját maga számára 
kitűzött céloknak.e)
A Bizottság koordinálta és finanszírozta  az ESA és a GKV azon erőfeszítéseit, hogy  bemutassák az EGNOS tengerentúli lehető-ségeit. A Bizottság az előkészítő tanulmá-nyok alapján döntést fog hozni arról, hogy tesz-e javaslatot az EGNOS Európán kívülre való kiterjesztésére.
f)
A GKV-t a Bizottság 2004. és 2005. évi  
TENT-T (transzeurópai közlekedési hálózat) 
alapjainak kifejezetten az EGNOS céljára  
elkülönített pénzeszközei finanszírozták,  valamint 2005-ben a EuropeAid Együtt-
működési Hivataltól (akkori nevén: Támo-
gatási és Együttműködési Főigazgatóság)  
jutott finanszírozáshoz. Ezenfelül a 6. KP  
több projektje foglalkozott az EGNOS-szal. 
Végezetül, a GKV tanulmányok készítésére  
fordítható költségvetési kerettel rendelke-zett. Ezt az igazgatótanács évente hagyta  
jóvá, és a felhasználására akkor kerülhetett 
sor, ha a GKV menedzsmentje úgy döntött, 
hogy konkrétan az EGNOS-hoz kapcsolódó  
tanulmányokat finanszíroz.
III. MELLÉKLET
A Kínai Nemzeti Távérzékelési Központ  
(NRSCC), illetve az izraeli kutatási és fej-lesztési ipari központ (MATIMOP), valamint 
a GKV között megkötött megállapodások  
a GSA-ra szálltak át. A GKV felszámolásáról 
igazgatótanácsi szinten született megállapo-
dás a MATIMOP-pal és az NRSCC-vel. A har-
madik országokkal a Bizottság, nem pedig  a GKV folytatta a tárgyalásokat, ennélfogva 
a GKV bezárása semmiféle hatást nem gya-
korolt azokra.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása75
IV. MELLÉKLET
A Bizottság általánosságban hivatkozik  
a Számvevőszék jelentésének szövegére,  
különösen annak 39., 41. és 42. pontjára  
adott válaszaira.
A.2.
A projekt előzmények nélküli jellege miatt a követelmények és a gátló tényezők vonat-kozásában nem lehetett olyan mértékű kifor-rottságot elérni, mint amely a hagyományos 
iparágak és szolgáltatások (autópályák, kór-
házak, erőművek…) területén tapasztalható, 
ahol már viszonylag jól beazonosították  a kockázatokat, és a meglévő költségadatok 
alapján könnyű költségelemzési eszközöket 
kidolgozni. Figyelemmel az idő rövidségére, 
és mivel nem tudott elegendő olyan előz-
ményt találni, amely alapul szolgálhatott  
volna, a Bizottság és a GKV a kiválasztási  
eljárás tekintetében a versenypárbeszéd  mellett döntött annak érdekében, hogy lehe-
tősége nyíljon a versenypályázati dokumen-
táció fokozatos finomítására.
A versenypárbeszédes eljárás olyan –  
műszaki, pénzügyi és jogi struktúrájuk foly-
tán – összetett ügyek kezelésére szolgál,  
mint a Galileo PPP-konstrukciója.
A rendkívül komoly és elkötelezett ajánlat-
tevőkkel folytatott együttműködésből álló  eljárás útján kellett volna kezelni a Galileo 
PPP-konstrukcióját jellemző ismeretlen  
elemeket.
A versenypárbeszéd meghosszabbítása,  
valamint a GKV és a jelöltek – még az össze-olvadást követően is folytatódó – együtt-
működése jelentős eredményekhez vezetett, 
amelyeket beépítettek a megállapodási  
keretbe.A.3.
Lásd az A.2. bekezdésre adott választ.
A.4.
Lásd az A.2. bekezdésre adott választ.
A.5.
A Bizottság összes közelmúltbeli szabályo-zási tevékenységében szerepeltek a GNSS  alkalmazásokat előmozdító rendelkezések  (lásd pl. az európai elektronikus díjszabási 
rendszert).
A Bizottság ugyanakkor ügyel arra, hogy ne 
torzítsa a versenyt a Galileo vagy az EGNOS 
javára.
A jövőbeni koncesszióbirtokosok a tárgya-
lások idején becslést készítettek a közvetve 
vagy közvetlenül a közszektortól függő bevé-
telek arányáról. A Galileo jövőjéről szóló  közlemény újra megvizsgálja majd ezeket  
a számadatokat és javaslatot tesz a megfe-
lelő szabályozási intézkedésekre.
A.6.
A Tanács ösztönözte, és végül jóváhagyta  
a PPP-konstrukció kiválasztását.
Mivel a legtöbb hagyományos iparággal  
szemben nem álltak rendelkezésre a vonat-
kozó adatok, megbízható költségelem-zési eszköz kidolgozására nem nyílt reális  
lehetőség.
A keringési pályán történő validációból  
(IOV) nyert adatokat sem lehetett felhasz-
nálni a szóban forgó költségelemzési eszköz kidolgozására, mivel lényegi eltérés mutat-
kozott az IOV és a teljes műveleti képesség 
alkalmazási köre között.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása76
A.7.
A versenypárbeszéd során az ajánlatte-
vők innovatív megoldásokat hoztak létre,  illetve javasoltak, majd alaposan megvitat-
ták ezeket.
Különös gondot fordítottak a pályázók által 
azonosított innovatív, kereskedelmi célú  megoldások elemzésére. E folyamat során  a Bizottság képet kaphatott az új alkalma-zásokról és piacokról.
A.9.
A Price Waterhouse Coopers által készített 
előzetes tanulmányok taglalták ezeket a kér-déseket. Az említett tanulmányok a PPP opció költséghatékonyságát támasztották alá.
B.1.
A GKV személyzete olyan szakértőkből állt, 
akik konkrét tapasztalatokra tettek szert  
az űripar és az űrprojektek terén, ugyan-akkor konkrét irányítási tapasztalatokkal is 
rendelkeztek a közszektor infrastrukturá-
lis projektjeivel és a projektfinanszírozás-
sal kapcsolatosan. Nem létezett „tudásbeli 
szakadék” az iparági munkacsoportokhoz  
képest.
A program tervezési szakaszában (lásd  
különösen a programindító tanulmányt)  tapasztalt tanácsadókat vontak be. A ver-senypárbeszéd aktív szakaszának kezde-
tétől fogva tapasztalt tanácsadók (Price  Waterhouse Coopers, Lovell’s,…), valamint 
az Európai Beruházási Bank magas rangú  
tisztviselői segítették a GKV-t a tárgyalások 
folyamán, a jelöltek összeolvadása előtt és azt követően is, illetve magával az összeol-vadási eljárással összefüggésben.B.2.
A versenypárbeszéd szakasza során végig  
kiemelt figyelmet fordítottak arra, hogy  értékeljék és elősegítsék a koncesszióba  
való belépés követelményeinek megértését 
a felek részéről.
Ez volt az egyik oka annak, amiért a verseny-
párbeszédes eljárást választották.
B.3.
A versenypárbeszéd szakasza során tovább 
finomították, illetve bővítették a szerződés-
tervezetet, továbbá széles körű vitát folytat-
tak az alkalmazandó jog megválasztásáról.
B.4.
A tervek nagyratörők voltak. A GKV pedig  
azért módosította ezeket, hogy figyelembe 
vehesse, hogy a tárgyalások a kezdetben  
vártnál bonyolultabbnak bizonyultak.
B.5.
Különösen a Bizottság egymást követő köz-
leményei révén rendszeresen felülvizsgálták 
és észrevételezték a projekt megvalósítha-
tóságának fennállását.
B.6.
Lásd az A.6. bekezdésre adott választ.
B.7.
Amint a Számvevőszék is megállapította,  
a versenypályázati eljárás révén számos  különféle, a projekt iránt erősen elkötelezett 
európai vállalatot sikerült vonzani. Magá-
tól értetődik, hogy egy innovatív és kihívást 
jelentő űrprojekt esetén az űripar játssza  a vezető szerepet a konzorciumokon belül. Az üzemeltetők ugyanakkor részt vettek az összes versenyző konzorciumban.
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása77
B.8.
Lásd az A.2. bekezdésre adott választ.
B.11.
Nem mérték fel a magánszektor ajánlati költ-
ségeit, és nem kívánták ezeket közpénzekből finanszírozni.
B.12.
Lásd a B.1. bekezdésre adott választ.
B.13.
A külső tanácsadók költségeit folyamatosan 
ellenőrizték.
C.1.
Lásd a B.2. bekezdésre adott választ.
C.2.
Az ajánlatokat alaposan elemezték és  
összehasonlították.
C.4.
A GKV-nak az összeolvadás ellenére is sike-
rült irányítása alatt tartani a tárgyalási  
folyamatot, és számos kérdésben elérnie az 
álláspontok közeledését, ami az egyesített 
konzorciummal 2006 végén aláírt megálla-
podási keretben is tükröződött.

A BIZOTTSÁG 
VÁLASZAI
7/2009. sz. különjelentés – A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása79
Európai Számvevőszék
7/2009. sz. különjelentés
A Galileo program fejlesztési és validációs szakaszának irányítása
Luxembourg: Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala 2009 – 77 oldal – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-323-7doi: 10.2865/46132

Hogyan lehet hozzájutni az EU kiadványaihoz?
Térítés ellenében hozzáférhető kiadványok:
• az EU-könyvesbolt (EU Bookshop) útján (http://bookshop.europa.eu);• könyvkereskedőjétől a könyv címe, kiadója és/vagy ISBN száma alapján;•  közvetlenül értékesítési ügynökeinktől. Elérhetőségeik megtalálhatóak 
a http://bookshop.europa.eu honlapon, vagy lekérdezhetőek a +352 2929-42758 faxszámra küldött üzeneten keresztül.
Ingyenes kiadványok:• az EU-könyvesbolt útján (http://bookshop.europa.eu);•  az Európai Bizottság képviseleteitől és küldöttségeitől. Elérhetőségeik 
megtalálhatóak a http://ec.europa.eu honlapon, vagy lekérdezhetőek a +352 2929-42758 faxszámra küldött üzeneten keresztül.
A GALILEO PROGRAMOT AZ 1990-ES ÉVEK K ÖZEPÉN INDÍTOTTÁK 
EL AZZAL A CÉLLAL, HOGY EURÓPAI GLOBÁLIS NAVIGÁCIÓS  MŰHOLDRENDSZERT HOZZANAK LÉTRE. A PROGRAM KAPCSÁN 
KOMOLY KÉSEDELMEK ÉS KÖLTSÉGTÚLLÉPÉSEK JELENTKEZTEK. EZ 
A KÜLÖNJELENTÉS A GALILEO PROGRAM FEJLESZTÉSI ÉS VALIDÁCIÓS SZAKASZÁRA IRÁNYULÓ SZÁMVEVŐSZÉKI ELLENŐRZÉSRŐL SZÁMOL BE, AMELY AZT VIZSGÁLTA, HOGY MILYEN TÉNYEZŐKKEL MAGYARÁZHATÓK EZEK A VISSZÁSSÁGOK. A SZÁMVEVŐSZÉK MEGÁLLAPÍTOTTA, HOGY A FEJLESZTÉSI ÉS VALIDÁCIÓS SZAKASZA IRÁNYÍTÁSA NEM VOLT MEGFELELŐ. AHHOZ, HOGY AZ EGNOS ÉS A GALILEO PROGRAM TARTANI TUDJA A 2007. ÉV K ÖZEPÉN MEGSZABOTT ÚJ IRÁNYT, A BIZOTTSÁGNAK 
SOKKAL HATÁROZOTTABBAN KÉZBE KELL VENNIE A PROGRAMOK IRÁNYÍTÁSÁT. EZ A JELENTÉS TÖBB OLYAN AJÁNLÁSSAL SZOLGÁL, 
AMELYEK E FELADATÁBAN KÍVÁNJÁK SEGÍTENI A BIZOTTSÁGOT. HA 
AZ UNIÓ A JÖVŐBEN ÚJABB NAGYSZABÁSÚ INFRASTRUKTURÁLIS PROGRAMOKBA KEZD, A BIZOTTSÁGNAK MEGFELELŐ IRÁNYÍTÁSI 
ESZKÖZÖKET KELL ALKALMAZNIA.
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉKQJ-AB-09-006-HU-C
ISBN 978-92-9207-323-7