A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK Az OLAF irányításának javítása és a vizsgálatokra vonatkozó eljárási biztosítékok megerősítése: Az Európai Ügyészség létrehozását kísérő fokozatos megközelítés /* COM/2013/0533 final */





A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK Az OLAF irányításának javítása és a vizsgálatokra vonatkozó eljárási biztosítékok megerősítése: Az Európai Ügyészség létrehozását kísérő fokozatos megközelítés 1. Bevezetés: Az Európai Csalás Elleni Hivatalt a Közösség érdekeit sértő csalás és más illegális tevékenységek elleni fellépés hatékonyságának előmozdítása érdekében 1999. április 28-án hozta létre egy bizottsági határozat. Az 1073/1999/EK tanácsi rendelet, az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet, valamint az 1999. május 25-i intézményközi megállapodás rendelkezik arról, hogy milyen módon kell az OLAF-nak lefolytatnia vizsgálatait. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás jogi garanciát biztosít arra vonatkozóan, hogy a belső vizsgálatokat a három intézménynél és valamennyi egyéb közösségi szervnél, hivatalnál és ügynökségnél azonos feltételek mellett lehessen elvégezni. Az OLAF külső vizsgálati hatáskörei elsősorban a Bizottság által a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelme) és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet (az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok) értelmében ráruházott hatásköröket fedi. Az OLAF tevékenységének alapját képezi a kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról szóló 515/97/EK rendelet is. Az OLAF létrehozása óta erősödött az Unió pénzügyi érdekeinek védelme. Az idők során szerzett tapasztalatok arra utaltak, hogy az OLAF irányítását meg kell erősíteni. A Bizottság két jogalkotási javaslatot terjesztett elő, az elsőt 2004-ben, a másodikat pedig 2006-ban. Mindkét javaslat az OLAF vizsgálataira vonatkozó eljárási garanciák megerősítésére irányult, mivel e kérdést az 1999-es szabályozási keret szinte egyáltalán nem érintette. 2. A felülvizsgált OLAF-rendelet A Bizottság 2011. márciusi javaslata alapján, intenzív tárgyalásokat követően a felülvizsgált OLAF-rendelet kompromisszumos változatát a Tanács 2013. február 25-én[1], az Európai Parlament pedig 2013. július 3-án[2] egyhangúan elfogadta. A felülvizsgált rendelet célja az OLAF irányításának erősítése a belső és külső vizsgálatokra vonatkozó eljárási jogok, valamint az OLAF és az intézmények, illetve az OLAF és a tagállami hatóságok közötti információcsere megerősítése révén. 3. A jogi keret további megszilárdítása érdekében tervezett intézkedések Az Európai Ügyészség létrejöttével jelentősen megváltozik az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást és más illegális tevékenységeket érintő vizsgálatok lefolytatásának módja az Unióban. A jövőben az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozó bűncselekmény gyanúja esetén az ezt követő vizsgálatokat az Európai Ügyészség végzi, igazságügyi szervként, ellentétben a jelenlegi helyzettel, amikor az OLAF végez erre vonatkozóan igazgatási vizsgálatokat. E változással egyidejűleg természetesen jelentős mértékben megerősítik a vizsgálatban érintett személyekre vonatkozó eljárási garanciákat. Az Európai Ügyészségről szóló rendeletjavaslat szerint az Európai Ügyészség által indított vizsgálatok esetében a nyomozásokra jellemző valamennyi megerősített eljárási garancia alkalmazandó. Így amennyiben az Európai Ügyészség az uniós intézmények egyik alkalmazottjával szemben indít nyomozást, kérelmeznie kell, hogy az intézmény a Szerződések 7. jegyzőkönyvének megfelelően vonja vissza a nyomozás tárgyát képező személy(ek) számára biztosított mentességet (lásd még az Európai Ügyészségről szóló rendeletjavaslat 19. cikkét). E rendelkezések az intézmények tagjaira, ezen belül az Európai Parlament tagjainak és a Bizottság tagjainak mentességére is alkalmazandók lennének. Emellett az Európai Ügyészség az Európai Ügyészségről szóló rendeletjavaslat 26. cikkével, valamint a nemzeti büntetőjogban az érintett intézkedésre vonatkozóan meghatározott részletes szabályokkal összhangban hajtja majd végre nyomozati intézkedéseit. A legkomolyabb beavatkozással járó nyomozati intézkedések 26. cikkben előterjesztett csoportja (pl. házkutatás és lefoglalás, távközlés lehallgatása, fedett nyomozás) esetében uniós szinten harmonizált követelmény lesz, hogy az Európai Ügyészségnek előzetes bírósági engedélyt kell szereznie az ilyen intézkedések elvégzéséhez. Az Európai Ügyészség nyomozati intézkedéseire vonatkozóan a hatáskörrel rendelkező nemzeti bíró a büntetőeljárásról szóló nemzeti szabályoknak megfelelően bírósági felülvizsgálatot végezhet (lásd az Európai Ügyészségről szóló rendeletjavaslat 36. cikkét). A nemzeti jog valamely nyomozati cselekménnyel szemben közvetlen jogi védelmet biztosíthat, így a nyomozati cselekmény jogszerűségét már a nyomozati szakasz során, a vádemelést megelőzően gyorsan ellenőrizni lehet. Az Európai Ügyészség jövőbeli létrehozásának következtében az OLAF kevésbé jelentős szerepet játszik majd az EU pénzügyi érdekeit sértő lehetséges bűncselekményekkel kapcsolatos belső (azaz az uniós intézményeken, szerveken és az Unió ügynökségein belüli) ügyek tekintetében. Az Európai Ügyészség létrejöttét követően az OLAF az ilyen ügyekben csak előzetesen értékeli majd a nála bejelentett állításokat. Az OLAF ezentúl nem folytat vizsgálatot, ám erre irányuló felkérés esetén segítséget fog nyújtani az Európai Ügyészségnek (mint ahogy a tagállami ügyészeknek már most is segítséget nyújt). Ez a változás lehetővé teszi a vizsgálatok felgyorsítását, és segíteni fogja annak megelőzését, hogy ugyanazon tényállás alapján egyidejűleg kerüljön sor igazgatási vizsgálatra és bűnügyi nyomozásra. Ily módon növekedni fog a bűnüldözés sikerének esélye. Egyértelmű, hogy az igazgatási vizsgálatok helyett igazságügyi nyomozást bevezető alapvető szemléletmódbeli változásból szükségszerűen következik, hogy az OLAF-rendelet is több ponton módosításra szorul. E módosításokat az Európai Ügyészségről szóló rendelettel egy időben kell hatályba léptetni. A Bizottság ennek érdekében kellő időben jogalkotási javaslatokat terjeszt majd elő. Emellett a Bizottság helyénvalónak tartja, hogy irányozzák elő az OLAF-rendelet további szisztematikus továbbfejlesztését, amely kiegészítené a jelen reform eredményeit. Ennek kiindulópontját az Európai Ügyészségről szóló rendeletben javasolt eljárási biztosítékok jelentik, amelyek – mutatis mutandis – az OLAF igazgatási vizsgálataiba is beépíthetők. Különösen két alapvető elem mérlegelendő, mégpedig: · az „eljárási biztosítékok független ellenőre” hivatalának létrehozása a vizsgálati intézkedések jogi felülvizsgálata érdekében, valamint · megerősített eljárási biztosítékokról való rendelkezés arra az esetre vonatkozóan, ha az OLAF a házkutatáshoz és lefoglaláshoz hasonló intézkedéseket kíván végrehajtani az uniós intézményeknél, szerveknél, hivatalokban és ügynökségeknél. Az „eljárási biztosítékok ellenőrének” hivatala igazgatási szempontból a Bizottsághoz tartozna. Az ellenőr hivatala számára a felülvizsgált OLAF-rendelet kifejezetten biztosítaná az OLAF-fal, a Bizottsággal és az egyéb uniós intézményekkel szembeni teljes függetlenség garanciáit. Az eljárási biztosítékok ellenőrét a Bizottság nevezné ki ötéves hivatali időre, a Felügyelő Bizottság részvételével zajló eljárás szerint; az ellenőrnek jogi háttérrel, továbbá az alapvető jogok és a büntetőjog terén szerzett magas szintű jogi gyakorlattal kell rendelkeznie. Kizárólagos feladatköre lenne, hogy ellenőrizze az OLAF vizsgálatai során alkalmazandó eljárási garanciák betartását, valamint az indokolatlan késések megelőzése érdekében a vizsgálatok gyors lebonyolítását. Hivatalból vagy a vizsgálatokban érintett bármely személy panaszára eljárhatna. Az ellenőr köteles lenne az ilyen panaszokat gyors, kontradiktórikus eljárás keretében meghallgatni. Következetései nem lennének hivatalosan kötelező erejűek az OLAF főigazgatójára nézve, az OLAF azonban csak akkor dönthetne úgy, hogy nem követi az ellenőr megállapításait, ha erről indokolást tartalmazó feljegyzést csatol a hatáskörrel rendelkező igazságügyi hatóság számára elküldendő végleges jelentéshez. Az OLAF főigazgatója általános joggal rendelkezne arra, hogy konzultáljon az eljárási biztosítékok ellenőrével az eljárási biztosítékok tiszteletben tartásával kapcsolatos kérdésekről és különösen az olyan esetekről, amikor az érintett személy számára nem nyújtható tájékoztatás. Az eljárási biztosítékok ellenőre számára biztosítani kell a feladatainak késedelem nélküli elvégzéséhez szükséges személyzetet. Az új hivatal nem váltaná fel az OLAF vizsgálati intézkedéseire vonatkozó bírósági felülvizsgálat jelenlegi rendszerét. Ellenkezőleg, e rendszer hasznos kiegészítését jelentené: az OLAF vizsgálataiban érintett egyének új jogorvoslati joggal élhetnének, azaz ritkábban kerülne sor arra, hogy az OLAF által állítólagosan elkövetett eljárási szabálytalanságokat a tárgyalási szakaszban tagállami bíró, vagy kártérítési kereset alapján a Törvényszék vizsgálja. Az ellenőr az eljárási garanciák betartását az OLAF valamennyi független vizsgálata során ellenőrizné, bármilyen jellegűek is legyenek azok (belső/külső, az Unió pénzügyi érdekeit érintő vagy sem). Az eljárási biztosítékok ellenőrének feladatköre egyértelműen elkülönítendő az OLAF Felügyelő Bizottságétól, amely a továbbiakban is a jelenleg módosított OLAF-rendeletben meghatározott feladatokat látja el. Ezek közé tartozik, hogy nyomon követi a rendszerszintű fejleményeket abban a tekintetben, hogy tiszteletben tartanak-e bizonyos feltételeket (pl. eljárási jogok, a vizsgálatok ésszerű határidőn belüli lefolytatása), anélkül azonban, hogy a folyamatban levő vizsgálati eljárásokba beavatkozna. Ezért kívánatos, hogy az eljárási biztosítékok ellenőre rendszeresen beszámoljon tevékenységeiről a Felügyelő Bizottságnak. Másodszor, új, megerősített eljárási biztosítékok kerülnének bevezetésre az OLAF által felhatalmazása értelmében a belső vizsgálatok során elvégezhető, legkomolyabb beavatkozással járó vizsgálati intézkedések esetében, azaz az irodák átvizsgálására, a dokumentumokról vagy bármilyen adathordozó eszköz tartalmáról való másolatok készítésére és az ilyen dokumentumok vagy adatok megőrzésére való jogosultsága tekintetében, amely a házkutatás és lefoglalás elvégzésére való jogosultsághoz hasonlítható. Az OLAF jelenlegi hatáskörét nézve kizárólag ezek tekinthetők olyan intézkedéseknek, amelyek funkciójukat nézve hasonlóak az Európai Ügyészségről szóló rendelet 26. cikkében meghatározott, nagyobb beavatkozással járó nyomozati intézkedésekhez. Ugyanakkor az OLAF az Európai Ügyészség jogkörébe tartozó, nagyobb beavatkozással járó egyéb intézkedések megtételére – például távközlés lehallgatására – semmilyen esetben nem jogosult. A megerősített eljárási követelmények kialakítása során a rendelet tekintettel lenne az EU alkalmazottai és az uniós intézmények tagjai – azaz az Európai Parlament tagjai, az Európai Tanács elnöke, a Bizottság tagjai, az uniós bíróságok bírái és főtanácsnokai, a Számvevőszék tagjai, valamint az Európai Beruházási Bank és az Európai Központi Bank döntéshozó szerveinek tagjai – között fennálló objektív eltérésre. Ez a megkülönböztetés indokolt, mivel a Szerződések az uniós intézmények tagjait különleges felelősségi körrel ruházzák fel és a megválasztásukra vagy kinevezésükre vonatkozóan speciális eljárást határoznak meg, míg az alkalmazottak jogairól és kötelezettségeiről a személyzeti szabályzat rendelkezik. Abban az esetben, ha az OLAF jogkörével élve az alkalmazottak irodáit kívánja átvizsgálni, vagy az azok birtokában lévő dokumentumokról vagy adathordozók tartalmáról kíván másolatot készíteni, kötelezően ki kellene kérnie az eljárási biztosítékok ellenőrének előzetes véleményét. Amennyiben az ellenőr kétségesnek találja a tervezett intézkedés arányosságát, az OLAF csak azt követően végezhetné azt el, ha a végleges jelentéséhez csatolandó, indokolást tartalmazó feljegyzésben részletesen ismertette ennek okait. Abban az esetben, ha az OLAF jogkörével élve valamely uniós intézmény tagjának irodáit kívánja átvizsgálni, vagy az utóbbi birtokában lévő dokumentumokról vagy adathordozók tartalmáról kíván másolatot készíteni, ehhez előzetesen kvázi bírói engedélyt kellene szereznie. Az OLAF számára az OLAF főigazgatójának kérelme alapján nyújtható ilyen engedély kiadásának jogával olyan személyt kell felruházni, aki rendelkezik a bírói tisztségbe történő kinevezéshez szükséges alkalmassággal, és ideális esetben az uniós bíróságok volt bírái közé tartozik. Ezt a személyt speciális intézményközi eljárás keretében kell kinevezni a rendeletben meghatározott hivatali időre, és e feladatát részmunkaidőben kell ellátnia. Kívánatos, hogy munkájában segítsék őt az eljárási biztosítékok ellenőre és annak munkatársai. 4. Következtetés Összegezve, a Bizottság véleménye szerint az OLAF igazgatásának további megerősítése és a vizsgálataira vonatkozó eljárási biztosítékok erősítése a legmegfelelőbb módon fokozatos megközelítés alkalmazásával valósítható meg. A Bizottság örömmel fogadja, hogy első lépésként most hatályba lép a felülvizsgált OLAF-rendelet. Második lépésként a Bizottság helyénvalónak tartja, hogy az OLAF-rendelet további szisztematikus továbbfejlesztését irányozza elő, amelynek kiindulópontjául az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló bizottsági javaslatban meghatározott azon eljárási biztosítékok szolgálnak, amelyek beépíthetők az OLAF igazgatási vizsgálataiba, és már az Európai Ügyészség létrehozása előtt életbe léptethetők. E továbbfejlesztés két fontos lépése lenne egyrészt a vizsgálati intézkedések jogi felülvizsgálatának megerősítése az eljárási biztosítékok független ellenőre új hivatalának létrehozásával, másrészt pedig az OLAF által az intézményeknél lefolytatott, házkutatáshoz és lefoglaláshoz hasonló jellegű intézkedésekre vonatkozó megerősített eljárási biztosítékok bevezetése. A Bizottság javaslatban fogja előterjeszteni az OLAF-rendelet azon módosításait is, amelyekre az Európai Ügyészség létrehozása miatt van szükség. E módosításokat az Európai Ügyészségről szóló rendelettel egy időben kell hatályba léptetni. Mindez a rendszert érintő változást jelent majd, mivel az igazgatási vizsgálatoktól az igazságügyi nyomozás felé való elmozdulásra kerül sor, és jelentősen megváltoztatja az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást és más illegális tevékenységeket érintő vizsgálatok lefolytatásának módját. Ezzel együtt jár az alkalmazandó eljárási biztosítékok jelentős megerősítése. PÉNZÜGYI KIMUTATÁS A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI A javaslat/kezdeményezés címe A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: „Az OLAF irányításának javítása és a vizsgálatokra vonatkozó eljárási biztosítékok megerősítése: Az Európai Ügyészség létrehozását kísérő fokozatos megközelítés” A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[3] Szakpolitikai terület: 24.01. Igazgatási kiadások a csalás elleni küzdelem politikai területén A javaslat/kezdeményezés típusa ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[4] X A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul Célkitűzés(ek) A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek) A csalás elleni küzdelem – Az EUMSZ 325. cikke Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 7.1.a sz. konkrét célkitűzés A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 24.01. Igazgatási kiadások a csalás elleni küzdelem politikai területén Várható eredmény(ek) és hatás(ok) Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra. Az eljárási biztosítékok ellenőre hivatalának létrehozása a következő várható hatásokkal jár: – Az OLAF vizsgálataiban érintett személyek eljárási jogainak fokozott védelme; – A belső és külső vizsgálatok átláthatóságának javulása; – A vizsgálatokra vonatkozó eljárási követelmények betartásának hatékonyabb nyomon követése – Lehetőség a beavatkozásra az OLAF vizsgálataiban érintett személyek által az eljárási biztosítékok ellenőre elé terjesztett panaszok alapján. Eredmény- és hatásmutatók Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat. – A panaszok indokolatlan késedelem nélküli gyors kezelése; – Az OLAF-tól független, gyors kontradiktórikus eljárás megszervezése. A javaslat/kezdeményezés indoklása Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) Az „eljárási biztosítékok ellenőre” hivatalának létrehozásától az OLAF belső és külső eljárásaiban érintett személyek eljárási jogai tiszteletben tartásának javulása és az OLAF elszámoltathatóságának erősítése várható. Az uniós részvételből adódó többletérték Az „eljárási biztosítékok ellenőre” által biztosított hozzáadott érték abból áll, hogy az ellenőr nyomon tudja majd követni az OLAF-rendeletben biztosított eljárási jogok tiszteletben tartását, és gyorsan, indokolatlan késedelem nélkül kezelni tudja az érintettek panaszait. Az ellenőr biztosítani fogja, hogy az OLAF teljes mértékben tiszteletben tartsa az érintettek eljárási jogait. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága A felülvizsgált OLAF-rendelet, amelynek hatályba lépése 2013 októberében várható, az OLAF belső és külső vizsgálataiban érintett személyek és a tanúk számára számos eljárási jogot biztosít. A Bizottság korábban, az OLAF által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK rendelet módosítására irányuló előző, COM (2006)0244 végleges számú javaslatában bevezette a „felülvizsgálati tanácsadó” fogalmát, 2011. évi módosított javaslatában (COM (2011)0135) pedig a „felülvizsgálati eljárás” fogalmát. Mindkét javasolt funkció arra irányult, hogy gyorsan ellenőrizhető legyen az OLAF vizsgálataiban érintett személyek eljárási jogainak tiszteletben tartása. A jogalkotó számára azonban egyik javaslat sem volt elfogadható, tekintettel arra, hogy problematikusnak bizonyult összeegyeztetni az OLAF-tól való nagyfokú függetlenséget a költséghatékonyság és költségsemlegesség követelményével. A Bizottság jelen javaslata szerint az „eljárási biztosítékok ellenőrének” hivatala igazgatási szempontból a Bizottsághoz tartozna. Az ellenőr hivatala számára a felülvizsgált OLAF-rendelet kifejezetten biztosítaná az OLAF-fal, a Bizottsággal és az egyéb uniós intézményekkel szembeni teljes függetlenség garanciáit. Az eljárási biztosítékok ellenőrét a Bizottság nevezné ki ötéves hivatali időre, a Felügyelő Bizottság részvételével zajló eljárás szerint; az ellenőrnek jogi háttérrel, továbbá az alapvető jogok és a büntetőjog terén szerzett magas szintű jogi gyakorlattal kell rendelkeznie. Kizárólagos feladatköre lenne, hogy ellenőrizze az OLAF vizsgálatai során alkalmazandó eljárási garanciák betartását, valamint az indokolatlan késedelem megelőzése érdekében a vizsgálatok gyors lebonyolítását. Hivatalból vagy a vizsgálatokban érintett bármely személy panaszára eljárhatna. E szerepkört el kell különíteni az OLAF Felügyelő Bizottság küldetésétől, amely a jövőben is felügyeli a szisztematikus hiányosságok nyomon követésével kapcsolatos funkciókat, és támogatja az OLAF függetlenségét. Egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia A felülvizsgált OLAF-rendelet: A Bizottság 2011. márciusi javaslata alapján, intenzív tárgyalásokat követően a felülvizsgált OLAF-rendelet kompromisszumos változatát a Tanács 2013. február 25-én, az Európai Parlament pedig 2013. július 3-án egyhangúan elfogadta. A felülvizsgált rendelet célja az OLAF irányításának erősítése a belső és külső vizsgálatokra vonatkozó eljárási jogok, valamint az OLAF és az intézmények, illetve az OLAF és a tagállami hatóságok közötti információcsere megerősítése révén. Az ellenőr hivatala révén a felülvizsgált rendelet az abban biztosított jogokkal kapcsolatos panaszok független kezelésével egészül ki. Az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló rendelet: Az Európai Ügyészség létrejöttével jelentősen megváltozik az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást és más illegális tevékenységeket érintő vizsgálatok lefolytatásának módja az Unióban. A jövőben az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozó bűncselekmény gyanúja esetén az ezt követő vizsgálatokat az Európai Ügyészség végzi, ügyészi szervként, ellentétben a jelenlegi helyzettel, amikor az OLAF végez erre vonatkozóan igazgatási vizsgálatokat. E változással egyidejűleg természetesen jelentős mértékben megerősítik a vizsgálatban érintett személyekre vonatkozó eljárási garanciákat. Az OLAF vizsgálataiban érintett személyek eljárási biztosítékainak az eljárási biztosítékok ellenőre hivatalának létrehozásával történő megerősítése előkészítő lépést jelent az Európai Ügyészség létrehozása felé. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama ¨ A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik ¨ A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ [HH/NN]-tól/-től ÉÉÉÉ [HH/NN]-ig ¨ Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig X A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik Beindítási időszak: 2015-től 2016-ig, azt követően: rendes ütem. Tervezett irányítási módszer(ek)[5] X Bizottság általi közvetlen irányítás ¨ Megosztott irányítás a tagállamokkal ¨ Közvetett irányítás, a végrehajtási feladatokat az alábbiaknak delegálva: ¨ nemzetközi szervezetek és ügynökségeik (nevezze meg) ¨az EBB és az Európai Beruházási Alap ¨ a költségvetési rendelet 208. és 209. cikkében említett szervek ¨ közjogi szervek ¨ magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervek, olyan mértékben, amennyiben megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtanak ¨ a valamely tagállam magánjoga alapján működő, köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott és megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtó szervek ¨ az EUSZ V. címének értelmében a KKBP terén konkrét fellépések végrehajtásával megbízott, és a vonatkozó alap-jogiaktusban meghatározott személyek Megjegyzések […] […] IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések Ismertesse a rendelkezések gyakoriságát és feltételeit. Az eljárási biztosítékok ellenőrének rendszeresen be kell számolnia tevékenységeiről az OLAF Felügyelő Bizottságának. Irányítási és kontrollrendszer Felismert kockázat(ok) Az OLAF vizsgálataiban érintett személyek panaszaiban található személyes adatok feldolgozása. Tervezett ellenőrzési mód(ok) Az Európai Számvevőszék által végzett utólagos ellenőrzések. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket. Az alkalmazottak tekintetében jelentkező összeférhetetlenség megelőzésére és kezelésére vonatkozó szabályok elfogadása. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások? Jelenlegi költségvetési tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám 5. fejezet: igazgatási kiadások || diff./nem diff. ([6]) || EFTA-országoktól[7] || tagjelölt országoktól[8] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében || XX.YY Európai Bizottság || DIFF || NEM || NEM || NEM || NEM Létrehozandó új költségvetési tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés………………………………] || diff./nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében || [XX.YY.YY.YY] || || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM A kiadásokra gyakorolt becsült hatás A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése millió EUR (három tizedesjegyig) A többéves pénzügyi keret fejezete || Szám || [Megnevezés...................................................................] [Szerv]: <…….> || || || N. év[9] || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN 1. költségvetési cím: || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (2) || || || || || || || || 2. költségvetési cím: || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (2a) || || || || || || || || 3. költségvetési cím: || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (3a) || || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (3b) || || || || || || || || A(z) <…> [szervhez] tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || =2+2a +(3b) || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret fejezete || 5 || „Igazgatási kiadások” millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || ÖSSZESEN Controller of procedural safeguard ||  Humánerőforrás || 0,262 || 0,524 || 0,524 || 0,524 || 0,524 || 0,524 || || 2,882  Egyéb igazgatási kiadások || 0,012 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || 0,025 || || 0,137 ÖSSZESEN || Előirányzatok || 0,274 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || || 3,019 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat || 0,274 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || || 3,019 millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 0,274 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || || 3,019 Kifizetési előirányzatok || 0,274 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || 0,549 || || 3,019 A(z) [szerv] operatív előirányzataira gyakorolt becsült hatás ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását. ¨ A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || || ÖSSZESEN TELJESÍTÉSEK Típus[10] || Átlagos költségek || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Összesített szám || Összköltség 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[11]… || || || || || || || || || || || || || || || || – Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || – Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || – Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || 1. konkrét célkitűzés részösszege || || || || || || || || || || || || || || || || 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS… || || || || || || || || || || || || || || || || – Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || 2. konkrét célkitűzés részösszege || || || || || || || || || || || || || || || || ÖSSZKÖLTSÉG || || || || || || || || || || || || || || || || A(z) [szerv] humánerőforrására gyakorolt becsült hatás Összegzés ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását. þ A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után: millió EUR (három tizedesjegyig) || 2015[12] || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || || ÖSSZESEN Tisztviselők (AD besorolás) || 0,196 || 0,393 || 0,393 || 0,393 || 0,393 || 0,393 || || 2,161 Tisztviselők (AST besorolás) || 0,066 || 0,131 || 0,131 || 0,131 || 0,131 || 0,131 || || 0,721 Szerződéses alkalmazottak || || || || || || || || Ideiglenes alkalmazottak || || || || || || || || Kirendelt nemzeti szakértők || || || || || || || || ÖSSZESEN || 0,262 || 0,524 || 0,524 || 0,524 || 0,524 || 0,524 || || 2,882 Humánerőforrás Az eljárási biztosítékok ellenőre || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 A létszámtervben szereplő álláshelyek (fő) || 2 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 – Ebből AD || 1,5 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 – Ebből AST || 0,5 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 Összes alkalmazott || 2 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 A felügyeletet ellátó főigazgatóságnál felmerülő, becsült humánerőforrás-szükségletek ¨ A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást. þ A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár: || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ||  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak) || || XX YY az Európai Bizottság alkalmazottai || 2 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || || || || || || || || XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) || || || || || || || XX 01 05 01 (közvetett kutatás) || || || || || || || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) || || || || || || || || || || || || || || || ||  Külső munkatársak teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve || XX 01 02 01 (AC, END, INT a teljes keretből) || || || || || || || XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) || || || || || || || XX 01 04 yy || - a központban || || || || || || || - a küldöttségeknél || || || || || || || XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban) || || || || || || || 10 01 05 02 (AC, END, INT közvetlen kutatásban) || || || || || || || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) || || || || || || || ÖSSZESEN || 2 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 XX: az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím. A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott főigazgatóságon belüli személyzet-átcsoportosítással kell eleget tenni. A források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. Az elvégzendő feladatok leírása: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Az OLAF vizsgálatai során alkalmazandó eljárási biztosítékok betartásának, valamint az indokolatlan késedelem megelőzése érdekében a vizsgálatok gyors lebonyolításának ellenőrzése. A panaszok kezelése gyors, kontradiktórikus eljárás keretében. A teljes munkaidős egyenértékben kifejezett költségek kiszámításának leírását bele kell foglalni a melléklet 3. szakaszába. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség þ A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel. ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átprogramozása. o A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[13]. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban þ A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást. A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő: előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet || || || || || || || || Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN || || || || || || || || A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás þ A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre. ¨ A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő: ¨ a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást ¨ a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást millió EUR (három tizedesjegyig) Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[14] N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető ... jogcímcsoport || || || || || || || || Az egyéb címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t. […] Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét. […] [1] A Tanács 2/2013/EU állásfoglalása első olvasatban, a Tanács által 2013. február 25-én elfogadva, HL C 89E/2013.3.27. [2] P7_TA(2013)0308. [3] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting). [4] A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint. [5] Az egyes igazgatási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [6] Differenciált/nem differenciált előirányzat. [7] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás. [8] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok. [9] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [10] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.). [11] Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések...”) feltüntetett célkitűzés. [12] A beindítási időszak első éve folyamán a személyzet felvételére fokozatosan kerül sor, így 2016-ban a személyzet 50 %-ára lesz szükség. [13] Lásd a 2007–2013-as időszakra szóló intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját. [14] A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.