Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Svédország EGF/2011/015 SE/AstraZeneca referenciaszámú kérelme) /* COM/2012/0396 final - 2012/ () */





INDOKOLÁS A költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás[1] 28. pontja a pénzügyi keret vonatkozó fejezeteinek felső korlátain felül, egy rugalmassági mechanizmus révén, legfeljebb évi 500 millió EUR erejéig lehetővé teszi az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) igénybevételét. Az Európai Globalizációs Alapból nyújtott hozzájárulásokra vonatkozó szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[2] tartalmazza. 2011. december 23-án Svédország az AstraZeneca vállalatnál történt elbocsátásokat követően „EGF/2011/015 SE/AstraZeneca” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt. A kérelem alapos vizsgálatát követően a Bizottság az 1927/2006/EK rendelet 10. cikke alapján megállapította, hogy a pénzügyi hozzájárulásnak a rendeletben megállapított feltételei teljesülnek. A KÉRELEM ÖSSZEFOGLALÁSA ÉS ELEMZÉS Főbb adatok: || EGAA-referenciaszám || EGF/2011/015 Tagállam || Svédország 2. cikk || a) Elsődlegesen érintett vállalat || AstraZeneca Beszállítók és az ellátási lánc következő szintjein álló termelők || nincsenek Referencia-időszak || 2011.6.15 – 2011.10.15. A személyre szabott szolgáltatások kezdetének időpontja || 2010.10.26. A kérelem benyújtásának időpontja || 2011.12.23. A referencia-időszakban elbocsátott munkavállalók száma || 543 A referencia-időszak előtt és után elbocsátott munkavállalók száma || 444 Összes támogatható elbocsátás || 987 Az intézkedésekben várhatóan részt vevő, elbocsátott munkavállalók száma || 700 A személyre szabott szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiadások (EUR) || 6 396 600 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások[3] (EUR) || 258 560 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások (%) || 3,9 Teljes költségvetés (EUR) || 6 655 160 EGAA-hozzájárulás EUR-ban (65 %) || 4 325 854 1. A kérelmet 2011. december 23-án nyújtották be a Bizottságnak, és 2012. április 16-ig további információkkal egészítették ki. 2. A kérelem az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének a) pontja szerint eleget tesz az EGAA igénybevételéhez szükséges feltételeknek, és benyújtása a rendelet 5. cikkében említett 10 hetes határidőn belül megtörtént. Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett fő strukturális változások, illetve a globális pénzügyi és gazdasági válság közötti kapcsolat 3. Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett fő strukturális változások közötti kapcsolat bizonyítására Svédország azzal érvel, hogy a globalizáció egyre nagyobb hatással van a gyógyszeripari ágazatra. Annak érdekében, hogy versenyképességét ebben a nehéz helyzetben fenntartsa, a gyógyszeripar jelenleg jelentős változásokon megy keresztül. Számos vállalat átmeneti fázisban van, átszervezésen, konszolidáción megy keresztül, fúziókat és felvásárlásokat mérlegel a növekedési központok fenntartása érdekében. Az ágazat fokozottan törekszik a szinergiák kialakítására, hogy visszafogja a kutatási és fejlesztési (K+F) tevékenységek növekvő költségeit. 4. A globális beruházások és a biotechnológiai kutatások volumene egyre növekszik, és Kínában, Brazíliában és Indiában új versenytársak vannak jelen. A kutatási-fejlesztési perspektívák régiónként változnak, az Egyesült Államokban növekedést várnak, Európában pénzügyi megszorítások vannak kilátásban, amelyek több évre vonatkozóan is korlátozhatják a beruházást, és a legtöbb ázsiai ország a kutatás és fejlesztés tekintetében fenntartja jelentős pénzügyi kötelezettségvállalását (a 2009‑2011-es időszakban a teljes kutatási-fejlesztési kiadás megoszlása: Egyesült Államok (34,71 %–34,0 %), Ázsia (33,6 %–35,3 %), Európa (24,1 %–23,2 %)). A gazdasági recesszió alatt az ázsiai kutatás-fejlesztési közösségek növelték befektetésüket a kutatás-fejlesztésbe és megerősítették pozíciójukat. A globális kutatói közösségekben az EU-n belüli kutatás és fejlesztés helyzete ad a legnagyobb aggodalomra okot. A válságból való kilábalásra irányuló törekvések és a hiánycsökkentési kötelezettségek negatív hatással lehetnek a kutatással és fejlesztéssel kapcsolatos állami támogatásra[4]. A Frost & Sullivan gazdasági növekedési tanácsadó cég 2010-es jelentése[5] szerint a megkérdezett gyógyszeripari vállalatok 70 %-a valószínűleg áthelyezi a gyártást Ázsiába. Az érintett piacok sajátossága miatt a gyógyszereket a helyi lakosságon is tesztelni kell, ezért a kutatás és fejlesztés egyre inkább jelen van az ázsiai piacokon. 5. Továbbá a gyógyszeripar számára kihívást jelent, hogy a fő, márkás termékek szabadalmának lejárta miatt a generikus gyógyszerek jelenléte egyre jelentősebb. A generikus gyógyszeripar a közelmúltban jelentős átszervezésen ment keresztül. A fúziók és felvásárlások eredményeként a globális generikus gyógyszerpiac egyre növekvő része az ágazat vezető szereplői kezébe kerül. A generikus gyógyszereket általában alacsony munkabérekkel rendelkező ázsiai országokban gyártják, és áraik a szabadalom lejárta után az eredeti árak mintegy 10 %-ának felelnek meg. Következésképpen mindez számos vállalatra hatással van, amelyeknek csökkenteniük kell kiadásaikat. A nagy európai gyártók a drága klinikai fázisok lefolytatására és a marketing és jóváhagyási eljárásokra koncentrálnak. A kutatási tevékenységek egyre csökkennek. 6. Számos nem európai ország stratégiákat dolgoz ki a biotudományok és a gyógyszeripar, biotechnológia és a gyógyászati technológia terén. Az európai vállalatoknak gyártásukat ehhez a helyzethez kell igazítaniuk. Az AstraZeneca (amely Svédországban három kutatási-fejlesztési központtal rendelkezett) ezt a tendenciát követte és 2010-ben új kutatási-fejlesztési stratégiát fogadott el. Ennek keretében kevesebb betegségi területre kellett összpontosítani, telephelyeket zártak be (a Lundban és az Umeåban találhatókat is beleértve) és jelentősebb mértékben növelni kellett a külső források használatát, kiszervezés útján. A globális tendenciákat követve az AstraZeneca megnövelte a kutatási-fejlesztési beruházásokat Kínában és Oroszországban (AstraZeneca China a kínai vényköteles gyógyszerpiac legnagyobb multinacionális gyógyszeripari vállalata; 2011-ben az AstraZeneca egy „Predictive Science Centre” nevű tudományos központ megnyitását jelentette be Szentpéterváron). Az elbocsátások számának igazolása és a 2. cikk a) pontjában foglalt kritériumok teljesítése 7. Svédország e kérelmet az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének a) pontjában meghatározott beavatkozási kritériumok alapján nyújtotta be, amelyek szerint az alapból akkor lehet támogatást nyújtani, ha egy négyhónapos időszak alatt egy tagállamban működő vállalattól – beleértve annak beszállítóit és az ellátási lánc következő szintjein álló termelőket – legalább 500 munkavállalót elbocsátanak. 8. A kérelem arra hivatkozik, hogy a 2011. június 15. és 2011. október 15. közötti négyhónapos referencia-időszakban 543 főt bocsátottak el az AstraZeneca vállalattól. Ugyanennek a csoportos létszám-leépítési eljárásnak a keretében további 444 főt (összesen 987 főt) bocsátottak el a referencia-időszak előtt és után. Az elbocsátásokat az 1927/2006/EK rendelet 2. cikke második bekezdésének második francia bekezdése alapján számították ki. Az elbocsátások előre nem látható jellegének bizonyítása 9. A svéd hatóságok érvelése szerint az AstraZeneca vállalatnál történt kollektív elbocsátások nem voltak előreláthatók, mivel Svédország a gyógyászati kutatásban erős pozíciót töltött be. A generikus gyógyszerek egyre mérvadóbb szerepéből kifolyólag a gyógyszeripari ágazat helyzetének romlása ugyan előrelátható volt, az AstraZeneca vállalatra gyakorolt negatív hatás az előrejelzéseknél azonban sokkal súlyosabbnak bizonyult. Az AstraZeneca vállalat hosszú és sikeres múltjára való tekintettel stabil vállalatnak számított, a svéd kutatóipar vezető vállalata volt, hiszen az élettudományok ágazatában foglalkoztatottak egy negyedét az AstraZeneca vállalat dolgozói tették ki. Továbbá a svéd kormány hosszú ideig támogatta a lundi interdiszciplináris kutatóközpontot, az Európai Spallációs Forrást, és az AstraZeneca vállalat további forrásokat tervezett a lundi kutatásnak szánni. A légúti/gyulladásos betegségek terén fennálló nagymértékű gyógyászati igény miatt az erre a terápiakategóriára specializálódott, lundi kutatási-fejlesztési központnak a megszüntetése meglepetésnek számított. Az elbocsátó vállalkozások és a támogatásra jogosult munkavállalók meghatározása 10. A kérelem 987 fő elbocsátására vonatkozik, amelyből 543-at a referencia-időszak alatt, 444-et pedig a referencia-időszak előtt és után bocsátottak el; ezek az 1927/2006/EK rendelet 3a. cikkének b) pontja alapján jogosultak támogatásra. Svédország becslése szerint 700 elbocsátott munkavállaló él majd azzal a lehetősséggel, hogy igénybe vegye az EGAA-támogatást. A fennmaradó munkavállalóknak várhatóan saját kezdeményezésből, az Alap támogatásának igénylése nélkül sikerül majd állást találniuk, vagy nyugdíjba mennek. 11. A támogatandó munkavállalók megoszlása a következő: Kategória || Szám || Százalék Férfiak || 255 || 36,43 Nők || 445 || 63,57 EU-állampolgárok || 689 || 98,43 Nem EU-állampolgárok || 11 || 1,57 15 és 24 év közöttiek || 1 || 0,14 25 és 54 év közöttiek || 536 || 76,57 55 és 64 év közöttiek || 163 || 23,29 64 évesnél idősebbek || 0 || 0 12. A fenti kategóriákban hét tartós egészségügyi problémával vagy fogyatékossággal élő munkavállaló szerepel. 13. A foglalkozási kategóriák szerinti megoszlás a következő: Kategória || Szám || Százalék 211 fizikusok, vegyészek és kapcsolódó foglalkozások || 132 || 18,86 213 Informatikusok || 29 || 4,14 221 Élettani tudományok foglalkozásai || 43 || 6,14 311 Fizika- és mérnöktudományok technikusai || 84 || 12,00 343 Igazgatási alkalmazottak || 14 || 2,00 411 Titkárok || 29 || 4,14 822 Vegyipari termékeket gyártó gépek kezelői || 51 || 7,29 Egyéb foglalkozások || 318 || 45,43 14. Az 1927/2006/EK rendelet 7. cikkének megfelelően Svédország megerősíti, hogy az Alap végrehajtásának különböző szakaszaiban és különösen az EGAA-hoz való hozzáférésben mind jelenleg, mind a jövőben a nők és a férfiak egyenlőségét szem előtt tartó és diszkriminációellenes politikát alkalmaz. Az érintett terület, valamint az ott működő hatóságok és érdekelt felek bemutatása 15. Az érintett vállalkozások a 290 svéd önkormányzat közül négyben találhatók. A munkavállalók többségének elbocsátására a dél-svéd Lundban került sor, az elbocsátások azonban az észak-svéd Umeåt, Södertälje város térségét, és kisebb mértékben a nyugat-svéd Mölndalt is érintették. Skåne megye, melynek területén található Lund, Svédország egyik legdinamikusabb munkaerőpiaca. Az ipari ágazatbeli foglalkoztatás azonban változatlan marad és az előrejelzett növekedés a magánszolgáltatások ágazatában várható. Västerbotten megyében, melynek területén található Umeå, az üzleti struktúra általános generációváltási problémával néz szemben és a vállalatoknak képzett munkaerőre lesz szüksége. Számos vállalat megszűnése negatív hatást gyakorolt az umeå-i helyi munkaerőpiacra. Stockholm régiójában – amely Södermanland megye területén található – a magánszolgáltatások ágazata játszik mérvadó szerepet. A képzett munkaerő iránti kereslet magas. A megyén belül Sodertalje községben a legmagasabb a munkanélküliségi ráta, és a község munkaerő-piaci szempontból problémás társadalmi-gazdasági szerkezettel rendelkezik. Mölndal (Västergötland megye) munkaerőpiaca a szomszédos Göteborghoz kapcsolódik, ahol az ipar export-orientált és amelynek gépjárműipara országos szinten meghatározó fontosságú. Mölndalban számos vállalat szakosodott gyógyszerekre és gyógyászati technológiára. 16. A fő érdekelt felek a svéd állami munkaügyi hivatalok minden egyes érintett községben, valamint a szakszervezetek (Unionen, SACO, IF Metall), az átképző szervezetek (Trygghetsradet) és a Lundi Egyetem. Az átképző szervezetek a munkáltatókhoz és a szakszervezetekhez tartoznak. Az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális és az országos foglalkoztatásra 17. A svéd hatóságok érvelése szerint az AstraZeneca telephelyének megszüntetése nagy teher Lundra nézve és az egész gyógyszeripari ágazatot érinti. Ez a fejlemény várhatóan negatív hatással lesz a régió munkaerőpiacának egyensúlyára. A 2008‑2010-es időszakban a gyógyszeriparban munkát keresők helyzete már romlott. A 2009. januárjától 2011. novemberéig terjedő időszakban a munkanélküliség valamennyi érintett községben megnőtt: Lundban 2467-ről 3025-re, Umeåban 3725‑ről 4539-re Sodertaljeben 3100-ról 5555-re, Mölndalban 1458-ról 1663-ra nőtt a munkanélküliek száma. A finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja és annak tételes bontásban meghatározott, becsült költségei, valamint a strukturális alapok által támogatott intézkedésekkel való komplementaritása 18. Svédország intézkedéscsomagot dolgozott ki az AstraZeneca elbocsátott munkavállalói számára, amelyet ugyanebben a mértékben a rendelkezésre álló támogatásokból másképpen nem lehetne megvalósítani. Mivel az elbocsátott munkavállalók általában magasan képzettek, a hagyományos svéd munkaerő-piaci intézkedések keretében nem részesülhetnének előnyben. A Svédország által az EGAA-ból történő finanszírozásra javasolt intézkedéscsomag a következő: - A munkakereséshez nyújtott támogatás keretében az elbocsátott munkavállalóval a helyi munkaügyi hivatalban egyéni megbeszéléseket folytatnak, amelyek célja egy személyes cselekvési terv, valamint egy teljes önéletrajz kidolgozása. A munkavállalót egy személyes tanácsadó is segítheti. A becslések szerint minden érintett munkavállaló él majd ezzel a lehetőséggel. - A pályaorientációs tanácsadás azokra a munkakeresőkre irányul, akik pályát szeretnének váltani. Az intézkedés részeit képezi a rendelkezésre álló állásokkal, a szükséges készségekkel és képzésekkel, gyakornoki programokkal és mobilitási támogatásokkal kapcsolatos tanácsadás. A becslések szerint 300 munkavállaló él majd ezzel a lehetőséggel. - A képzés és átképzés keretében az új munkahelyekhez szükséges új készségekre irányuló oktatást és képzést nyújtanak egyéni szinten. Az érintett munkavállalóknak pályát kell majd váltaniuk, olyan foglalkozásokat kell választaniuk, amelyekre igény van. A képzések széles választékát kínálják; a képzések időtartama egy hónaptól egészen 24 hónapig terjed, az átlagos időtartam hat hónap. A becslések szerint 350 munkavállaló él majd ezzel a lehetőséggel. - Az önfoglalkoztatáshoz való támogatás azokra a dolgozókra irányul, akik saját vállalkozásba szeretnének kezdeni. Speciális tanácsadást kapnak az üzleti tervek elkészítése terén, valamint a vállalkozás beindításához szükséges források megpályázásához. Azok a munkavállalók, akik a vállalkozás beindítása mellett döntenek, képzésben részesülnek az adójogi, számviteli, a munkajogi, munkahelyi egészségi és biztonsági és a környezetvédelemi rendelkezésekről. A becslések szerint 70 munkavállaló él majd ezzel a lehetőséggel. - Az álláskeresési támogatásokat azon munkavállalók számára nyújtják, akik részt vesznek az aktív intézkedésekben. A támogatásokat a 6 hónapos átlagos részvétel figyelembe vételével, „részvételi napok” alapján számítják. A becslések szerint 300 munkavállaló számára folyósítanak majd álláskeresési támogatást. - Az utazási támogatás az ingázás költségeit fedezi és a többi támogatás mellett nyújtható. A becslések szerint 150 munkavállaló számára folyósítanak majd utazási támogatást. - Az idősebb munkavállalók ösztönzését célzó intézkedések keretében egy kompetencia-platformot állítanak fel az idősebb munkavállalók részére, a Megyei Tanács és a Lundi Egyetem együttműködésével. A vállalkozást indítani kívánó személyek széles körű képzés és marketing formájában kapnak majd támogatást. A becslések szerint 100 munkavállaló él majd ezzel a lehetőséggel. 19. Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások, amelyek az 1927/2006/EK rendelet 3. cikke szerint feltüntethetők a kérelemben, az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és népszerűsítési, valamint ellenőrzési tevékenységekre is kiterjednek. Svédország poszterek és más promóciós anyagok készítését és konferencia szervezését is tervezi, amely információkkal szolgál a különböző tevékenységekről. 20. A svéd hatóságok által ismertetett, személyre szabott szolgáltatások az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkében meghatározott támogatható tevékenységek közé sorolható aktív munkaerő-piaci intézkedéseknek minősülnek. A svéd hatóságok e szolgáltatások összköltségét 6 396 600 EUR-ra, az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadásokat pedig 258 560 EUR-ra (az összköltség 3,9 %-ára) becsülik. Az EGAA-ból igényelt teljes hozzájárulás összege 4 325 854 EUR (az összköltségek 65 %-a). Intézkedések || Az érintett munkavállalók becsült száma || Becsült költségek (egy érintett munkavállalóra) (EUR-ban) || Összköltség (EGAA és nemzeti társfinanszírozás) (EUR) Személyre szabott szolgáltatások (az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének első bekezdése) Munkakereséshez nyújtott támogatás || 700 || 81 || 56 700 Pályaorientációs tanácsadás || 300 || 540 || 162 000 Képzés és átképzés || 350 || 9 000 || 3 150 000 Támogatás az önfoglalkoztatáshoz || 70 || 7 170 || 501 900 Álláskeresési támogatások || 300 || 7 170 || 2 151 000 Utazási támogatások || 150 || 500 || 75 000 Az idősebb munkavállalók ösztönzését célzó intézkedések || 100 || 3 000 || 300 000 A személyre szabott szolgáltatások részösszege || || 6 396 600 Az EGAA által támogatott intézkedések végrehajtásához kapcsolódó kiadások (az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének harmadik bekezdése) Előkészítő tevékenységek || || 91 803 Irányítás || || 91 190 Tájékoztatás és népszerűsítés || || 50 000 Ellenőrzési tevékenységek || || 25 567 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások részösszege || || 258 560 Becsült költségek összesen || || 6 655 160 EGAA-hozzájárulás (az összköltségek 65 %-a) || || 4 325 854 21. Svédország megerősíti, hogy a fent ismertetett intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott intézkedéseket, és hogy megtette a szükséges intézkedéseket a kettős finanszírozás megelőzésére. Az érintett munkavállalóknak nyújtott, személyre szabott szolgáltatások kezdetének tényleges vagy tervezett időpontja 22. Svédország 2010. október 26-án kezdte meg az EGAA általi társfinanszírozásra javasolt, összehangolt csomag keretében a személyre szabott szolgáltatások nyújtását az érintett munkavállalóknak. Ez az időpont tekintendő tehát az EGAA-ból nyújtandó valamennyi támogatásra való jogosultság kezdetének. A szociális partnerekkel folytatott konzultáció során követett eljárások 23. A svéd állami munkaügyi hivatal (Public Employment Service, PES) birtokában van valamennyi, a tervezett elbocsátásokkal kapcsolatos információnak, ezért folyamatosan kapcsolatban áll a munkáltatóval, a szakszervezetekkel és más érdekelt felekkel. A kérelem benyújtását az Invest in Skåne szervezet indítványozta, amely közre is működött a projekt előkészítésében. A lundi munkaügyi hivatal rendszeres kapcsolatban állt az AstraZeneca vállalat vállalkozói hálózatával. A kérelemmel kapcsolatos megbeszéléseken három fő szakszervezett vett részt. A TRR vállalatirányítási szervezet és a szakszervezetek az irányítócsoport tagjai lesznek. 24. A svéd hatóságok megerősítették, hogy a nemzeti és uniós jogszabályokban a csoportos létszámleépítések vonatkozásában előírt követelményeknek eleget tettek. Tájékoztatás a nemzeti jog alapján vagy kollektív szerződések értelmében kötelezően végrehajtandó intézkedésekről 25. Az 1927/2006/EK rendelet 6. cikkében foglalt kritériumok tekintetében a svéd hatóságok kérelmükben: · megerősítették, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíti azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a nemzeti jog vagy kollektív szerződések alapján a vállalatok felelőssége; · bizonyították, hogy az intézkedések az egyes munkavállalóknak nyújtanak segítséget, és nem vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak; · megerősítették, hogy a fent említett támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást. Irányítási és ellenőrzési rendszerek 26. Svédország értesítette a Bizottságot arról, hogy a pénzügyi hozzájárulást a svéd állami munkaügyi hivatala fogja irányítani, amelyet irányító és kifizető hatósággá jelölnek ki. A projekt elszámolását a Belső Ellenőrző Egység fogja megvizsgálni, amely az állami munkaügyi hivatal igazgatótanácsához tartozó, önálló testület. Finanszírozás 27. Svédország kérelme alapján az összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomaghoz javasolt EGAA-hozzájárulás (beleértve az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadásokat) 4 325 854 EUR, amely az összköltségek 65 %-át teszi ki. A Bizottság által az EGAA terhére javasolt költségvetési hozzájárulás a Svédország által rendelkezésre bocsátott információkon alapul. 28. Figyelembe véve az EGAA-ból folyósítható pénzügyi hozzájárulásnak az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése szerint meghatározott maximális összegét, továbbá az előirányzatok átcsoportosításához megállapított mozgásteret, a Bizottság azt javasolja, hogy a fent említett teljes összeget folyósítsák az EGAA-ból; az összeg a pénzügyi keret 1a. fejezetében különítendő el. 29. A javasolt pénzügyi hozzájárulás összege lehetővé teszi, hogy – az 1927/2006/EK rendelet 12. cikkének (6) bekezdésében szereplő előírás szerint – az év utolsó négy hónapjában az EGAA-ra elkülönített éves maximális összeg több mint 25 %-a továbbra is rendelkezésre álljon támogatások kifizetésére. 30. Az EGAA-ból történő költségvetési hozzájárulásra tett javaslattal a Bizottság a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjának megfelelően kezdeményezi az egyszerűsített háromoldalú eljárást annak érdekében, hogy az EGAA igénybevételének szükségességét és az igényelt összegeket illetően biztosítsa a költségvetési hatóság két ágának egyetértését. A Bizottság felkéri a költségvetési hatóság két ága közül azt, amelyik a megfelelő politikai szinten előbb jut egyetértésre a forrás igénybevételéről szóló javaslattervezet ügyében, hogy szándékáról értesítse a másik ágat és a Bizottságot. A költségvetési hatóság bármelyik ágának elutasító véleménye esetén hivatalos háromoldalú egyeztetést kell kezdeményezni. 31. A Bizottság a 2012. évi költségvetés kötelezettségvállalási előirányzataiba irányuló külön átcsoportosítási kérelmet nyújt be a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjának megfelelően. A kifizetési előirányzatok forrása 32. A kérelemben igényelt 4 325 854 EUR összegre az EGAA költségvetési sorában előirányzott összeg fog fedezetet biztosítani. Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Svédország EGF/2011/015 SE/AstraZeneca referenciaszámú kérelme) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra[6] és különösen annak 28. pontjára, tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[7] és különösen annak 12. cikkének (3) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[8], mivel: (1) Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (a továbbiakban: EGAA) azzal a céllal hozták létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson azoknak az elbocsátott munkavállalóknak, akik a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében veszítették el munkájukat, és segítse őket a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedésben. (2) A 2009. május 1-jétől 2011. december 30-ig benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat. (3) A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső korlátig engedélyezi. (4) Svédország az AstraZeneca vállalatnál történt elbocsátásokra tekintettel 2011. december 23-án az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, melyet 2012. április 16-ig további információkkal egészített ki. A kérelem megfelel az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében a pénzügyi hozzájárulások meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek. A Bizottság ezért 4 325 854 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot. (5) Az EGAA-t tehát igénybe kell venni a Svédország által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében, ELFOGADTÁK EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Az Európai Unió 2012. évi általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) 4 325 854 EUR támogatást nyújtanak kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában. 2. cikk Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. Kelt Brüsszelben, Az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök [1] HL C 139., 2006.6.14., 1. o. [2] HL L 406., 2006.12.30., 1. o. [3] Az 1927/2006/EK rendelet 3. cikke harmadik bekezdésének megfelelően. [4] 2011-es globális K+F finanszírozási előrejelzés (2011 Global R&D Funding Forecast), www.rdmag.com [5] „A gyógyszer- és biotechnológia-ipar dinamizmusai” (Dynamics in the Pharma and Biotech Industry), Frost & Sullivan, 2010, www.frost.com [6] HL C 139., 2006.6.14., 1. o. [7] HL L 406., 2006.12.30., 1. o. [8] HL C […], […], […]. o.