–385 elbocsátás a munkaszerződés tényleges megszüntetésének vagy lejáratának időpontjától.

Támogatható kedvezményezettek

9.A támogatható kedvezményezettek száma 1 603.

Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett jelentős strukturális változások közötti kapcsolat

10.Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett jelentős strukturális változások közötti kapcsolat alátámasztására Finnország azzal érvel, hogy az elmúlt években az ikt-ágazatbeli foglalkoztatás eloszlása az EU-ban és más gazdaságokban az EU-t hátrányosan érintve változott. Miközben a terület világszerte terjeszkedett, Európában visszaesés következett be, mivel a vállalkozások és a szolgáltatások Kínába, Indiába, Tajvanra és más Európán kívüli célállomásokra helyeződtek át. A finn ikt-vállalatoknál egyedül 2014-ben 3 százalékos (1500 főt érintő) leépítésre került sor.

Az ikt-ágazatbeli foglalkoztatás eloszlása az EU-ban és más gazdaságokban (2009 és 2011)

Forrás: Európai Bizottság ICT Industry Analysis Predict 2013 & 2014 Reports: An Analysis of ICT R&D in the EU and Beyond (Az ikt-iparág előretekintő elemzése, 2013. és 2014. évi jelentés: az ikt-beli K+F fejlődése az EU-ban és azon kívül).

11.E hatások Finnországban – ahol a finn elektronikai ágazat egészét súlyosan érintették – különösen érezhetők voltak, és 2011-ben a Nokia nagymértékű leépítésre vonatkozó bejelentésében tetőztek. A Nokia először 1 000 főt bocsátott el 2012-ben a salói üzeméből (EGF/2012/006 FI/Nokia Salo), majd további 3 700 főt 2012 végén és 2013 elején (EGF/2013/001 FI/Nokia). Ezt 600 másik elbocsátás követte a lapkakészletek fejlesztésének területén 2014-ben (EGF/2015/001 FI/Broadcom).

12.E körülmények között az információ-technológiai szolgáltatások ágazata továbbra is globális versenyre törekedett, jóllehet legfőbb ügyfele, a Nokia eltűnt.

13.A finn szoftverágazat jelenleg egyre nagyobb hangsúlyt fektet az ipari internet- és felhőalapú szolgáltatásokra, megfelelőbb vállalkozások között nyújtott szolgáltatásokra törekedve, miközben problémákkal szembesül a magánszemélyek közötti szolgáltatások területén. Az utóbbi a piac globálisan nyomott árainak tulajdonítható. A piaci szereplők alacsonyabb költségű országokban működő vállalatokkal versenyeznek a megrendelésekért. Emellett jellemző, hogy a Finnországban működő multinacionális vállalatok egyes működési területeiket alacsony termelési költségű országokba helyezik át. A CGI például 2014 novemberében bejelentette, hogy finnországi személyi állományát 270 fővel csökkentenie kell, és működését az EU-n kívülre helyezi át.

14.A szoftverágazat globális iparág, a szoftvertermékek beszerzése pedig a legköltséghatékonyabb forrásból, globálisan történik. A szoftvertermékek ugyanakkor ország-, régió- vagy nyelvspecifikus követelményekhez igazíthatók.

15.A globális szoftveripar egyik fontos jellemzője az új, jól képzett munkaerő iránti igény, mivel a termékek és a hozzájuk kapcsolódó szoftvermegoldások életciklusa – a foglalkoztatottak szakmai életútjához viszonyítva – igen rövid. Az EU-n belüli és kívüli munkaerő között éles verseny zajlik. Az unióbeli, idősödő és kevésbé képzett munkaerő nehezen tud versenyezni az EU-n kívüli fiatal, megfelelőbb képzettséggel rendelkező munkavállalókkal.

16.Míg 2008-ban a technológiai ágazat Finnországban 326 000 munkavállalót alkalmazott, 2014-ben hasonló vállalatok már csak 276 000 főt foglalkoztattak. Ez éves szinten átlagosan 3%-os csökkenésnek (10 000 munkavállaló) felel meg.

17.Mindeddig a Bizottsághoz az információ-technológiai szolgáltatások ágazata vonatkozásában két EGAA-kérelem érkezett; az egyiket a globalizáció, a másikat pedig a pénzügyi és gazdasági világválság okozta hatásokra hivatkozva nyújtották be.

Az elbocsátásokhoz és az önálló vállalkozók tevékenységének megszűnéséhez vezető események

18.Az elbocsátásokhoz vezető lépések közé a Nokiát az elmúlt években érő változások tartoznak, melyek jelentős hatást gyakoroltak a finnországi ikt-ágazatra. Finnországban korábban több ezren foglalkoztak Nokia mobiltelefonok operációs rendszereinek fejlesztésével és tervezésével, különösen Ouluban, míg mára e feladatokat Európán kívülre szervezték ki.

19.A Nokia és a Microsoft ezirányú döntései (a termelésnek az Unión kívülre helyezése, a finnországi termelési és fejlesztési munka beszüntetése) számos szoftveripari vállalatot érintettek, melyek működése a Nokiához vagy a Microsofthoz kapcsolódott. Ennek következményeként a Nokia problémái az egész finn szoftveriparra hatással voltak. A Tieto ikt-szolgáltató cég például a 2014 őszén bejelentett leépítéseket azzal indokolta, hogy egyik fő ügyfele, vagyis a Nokia csökkentette megrendeléseit. Hasonló intézkedésekre került sor az olyan cégeknél, mint az Atos IT Solutions and Services, a Rovio Entertainment játékfejelsztő cég és a Samlink.

20.2014 őszén és 2015 tavaszán összesen 69 szoftveripari cégnél került sor elbocsátásokra. A leépítések okai változók, de legtöbbször a vállalatokat érő, egyre élesedő nemzetközi versenyre vezethetők vissza. A Nokia és a Microsoft munkahelyeinek megszüntetése döntő fontosságú volt, de az elbocsátások többsége az egész programozási ágazatot érintő tágabb jelenség része.

Az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális és az országos gazdaságra és foglalkoztatásra