ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(6)

A mikrotársaságokra azonban gyakran ugyanolyan beszámolási szabályok vonatkoznak, mint a nagyobb társaságokra. Ezek a szabályok olyan terhet rónak rájuk, amely nem áll arányban méretükkel, így a nagyobb vállalkozásokéhoz képest is aránytalan. Indokolt ezért lehetővé tenni, hogy a mikrotársaságokat mentesítsék az éves beszámolók készítésének kötelezettsége alól, még akkor is, ha ezek a beszámolók a statisztikai adatszolgáltatásnak is a részei. Minimumkövetelményként azonban a mikrotársaságokra továbbra is vonatkoznia kell annak a kötelezettségnek, hogy a társaság üzleti tranzakcióiról és pénzügyi helyzetéről nyilvántartást kell vezetni, amely mellett a tagállamok szabadon megállapíthatnak további kötelezettségeket.
1.

Az „Európai Örökség” címre pályázó helyszín olyan, szimbolikus európai értéket képviselő hely, amely jelentős szerepet töltött be Európa történelmében és kultúrájában és/vagy az Unió létrejöttében. A pályázóknak ezért a következőket kell bizonyítaniuk: — határokon átnyúló vagy páneurópai jelleg: a pályázó helyszín az adott tagállam nemzeti határain túl is hatást gyakorolt és vonzerőt fejtett ki, és ez a jelenben is megvalósul, és/vagy — a helyszín európai történelemben vagy az európai integrációban betöltött szerepe és a jelentős európai eseményekhez vagy történelmi személyekhez, és kulturális, vallási, művészeti, politikai, társadalmi, tudományos, technológiai, környezetvédelmi vagy ipari folyamatokhoz való kapcsolódása, és/vagy — a helyszín által az európai integráció alapjául szolgáló közös értékek (szabadság, demokrácia, az emberi jogok tiszteletben tartása, kulturális sokféleség, tolerancia és szolidaritás) alakításában és elősegítésében betöltött szerep.
25a.

A 237. cikk helyébe a következő szöveg lép: „237. cikk 2013. december 31-ig minden egyes tagállam értékelő jelentést nyújt be a Bizottságnak az elektronikus számlázás bevezetéséről. A jelentések ismertetik különösen azokat a technikai nehézségeket vagy hiányosságokat, amelyekkel az adóalanyok és az adóhatóságok szembesültek, beleértve az EDI vagy az elektronikus aláírás elektronikus számlán való feltüntetésére vonatkozó követelmény megszüntetésének eredményeként az elektronikus számlázással kapcsolatos tisztességtelen tevékenységek hatásának értékelését is. 2014. július 1-ig, a tagállamok értékelő jelentései alapján a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, megfelelő javaslatokkal együtt.”
(27)

Élelmiszer előállításában történő felhasználásuk és abban való jelenlétük esetén egyes összetevők és egyéb anyagok allergiás reakciót vagy intoleranciát válthatnak ki, és egyedi esetekben akár veszélyeztethetik is az érintettek egészségét. Fontos tehát , hogy az élelmiszer-adalékanyagok, technológiai segédanyagok és más, tudományosan bizonyítottan allergén hatású vagy valamely betegség kialakulásának kockázatát esetleg növelő anyagok jelenlétéről információt nyújtsanak azért , hogy különösen az élelmiszer-allergiában vagy -intoleranciában szenvedő fogyasztók számára lehetővé tegyék a számukra biztonságos élelmiszerek célzott kiválasztását. A nyomokban található ilyen anyagokat is fel kell tüntetni azért, hogy a súlyos allergiában szenvedők is biztonságosan választhassanak. E célból közös szabályokat kell kidolgozni.
(8)

Indokolt, hogy az Európai Felügyeleti Hatóság a 2009/78/EK bizottsági határozattal (14) létrehozott európai bankfelügyelők bizottsága, a 2009/79/EK bizottsági határozattal (15) létrehozott európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottsága és a 2009/77/EK bizottsági határozattal (16) létrehozott európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága helyébe lépjenek, és átvegyék azok minden feladatát és hatáskörét , ideértve adott esetben a folyamatban lévő munkák és projektek folytatását is . Az egyes Hatóságok hatókörét egyértelműen meg kell határozni. Amennyiben intézményi okok vagy az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerinti feladatok ezt megkívánják, a Bizottságot is be kell vonni a felügyeleti tevékenységek hálózatába.
(11)

Azt is tisztázni kell, hogy az olyan élelmiszert, amelyet forgalmazásra és fogyasztásra szánt élelmiszerek gyártására azelőtt nem használt gyártástechnológiával állítottak elő az Unióban, újnak kell tekinteni. A rendelet hatályának különösképpen az állattenyésztés/növénytermesztés és az élelmiszer-előállítás során használt feltörekvő technológiákra kell kiterjednie, amelyek hatással vannak az élelmiszerekre, tehát hatással lehetnek az élelmiszerbiztonságra is. Az új élelmiszer fogalmába tehát bele kell tartoznia azoknak az élelmiszereknek is, amelyek nem hagyományos módszerrel termesztett/tenyésztett növényekből és állatokból származnak, valamint ▐ az olyan új termelési folyamatok - mint például a nanotudomány és a nanotechnológia - által módosított élelmiszereknek is, amelyeknek hatása lehet az élelmiszerre ▐. Az új növényfajtákból vagy a hagyományos tenyésztési technikákkal előállított állatokból származó élelmiszerek nem tekintendők új élelmiszereknek. ▐
A 2008-ban kezdődött pénzügyi és gazdasági válság miatt rengeteg munkahely szűnt meg, jelentősen visszaesett a teljesítmény, és drámaian romlott az államháztartások helyzete. Az európai gazdasági fellendülés terve azonban - részben az összehangolt gazdasági ösztönzés révén - segítette a tagállamokat a válság kezelésében. A még mindig alakulóban lévő válság rávilágít, hogy nincsenek hatékony eszközök arra, hogy a válság jeleire idejekorán reagáljunk, és ezért rámutat, hogy az uniós szakpolitikák összehangolásának megerősítése és hatékonyabbá tétele , a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett, jelentős eredményekkel járhat. A válság kiemeli a tagállamok gazdaságai és munkaerőpiacai közötti szoros interdependenciát is , melynek következményeképpen a belső piac potenciáljának teljes kihasználása az európai versenyképesség növelésének egyik legfontosabb módja, és szükségessé teszi azon mechanizmusok jelentős felülvizsgálatát is, amelyek vállalt célja továbbra is a foglalkoztatási és szociális célok elérése.

(10) A tagállamoknak reformprogramjaik révén egyúttal a „fenntartható növekedés” megvalósítására is törekedniük kell. A fenntartható növekedés a következőket jelenti: erőforrás-hatékony, fenntartható és versenyképes gazdaság megteremtése, a költség és a haszon igazságos elosztása, valamint Európa vezető szerepének kiaknázása az új folyamatok és technológiák kifejlesztéséért folyó versenyben, ideértve a környezetbarát technológiákat is. A tagállamoknak végre kell hajtaniuk az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséhez és az erőforrások hatékony felhasználásához szükséges reformokat. Javítaniuk kell az üzleti környezetet is, környezetbarát munkahelyek teremtését kell ösztönözniük, valamint korszerűsíteniük kell ipari bázisukat.
6.4.4.

Ha az I. szinten szereplő bármelyik in vitro genotoxicitási vizsgálat eredménye pozitív és még nem áll rendelkezésre in vivo vizsgálatból származó eredmény, a kérelmezőnek megfelelő szomatikus sejten végzett in vivo genotoxicitási vizsgálatra kell javaslatot tennie. Új anyagok esetében a 28 vagy 90 napos, többszöri dózissal összefüggésben végzett toxikológiai vizsgálat részeként értékelni lehet az in vivo mikrosejtmag-vizsgálat paramétereit. Ha a rendelkezésre álló in vivo szomatikus sejtvizsgálatból származó eredmény pozitív, a csírasejt-mutagenitás előfordulásának lehetőségét az összes rendelkezésre álló adat – köztük a toxikokinetikai adatok – alapján kell mérlegelni. Amennyiben a csírasejt-mutagenitásra vonatkozóan nem lehetséges egyértelmű következtetéseket levonni, mérlegelni kell kiegészítő vizsgálatok elvégzését.
(8)

Indokolt, hogy az Európai Felügyeleti Hatóság a 2009/78/EK bizottsági határozattal (15) létrehozott európai bankfelügyelők bizottsága, a 2009/79/EK bizottsági határozattal (16) létrehozott európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottsága és a 2009/77/EK bizottsági határozattal (17) létrehozott európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága helyébe lépjenek, és átvegyék azok minden feladatát és hatáskörét , ideértve adott esetben a folyamatban lévő munkák és projektek folytatását is . Az egyes Hatóságok hatókörét egyértelműen meg kell határozni ▐. Amennyiben intézményi okok vagy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) szerinti feladatok ezt megkívánják, a Bizottságot is be kell vonni a felügyeleti tevékenységek hálózatába.
(16)

Az autóbusszal közlekedő utasok jogai közé tartozik az is, hogy utazás előtt és alatt a szolgáltatásról tájékoztatást kell kapniuk. Az autóbusszal közlekedő utasoknak szóló valamennyi tájékoztatást olyan más formában is biztosítani kell, hogy a fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű személyek is hozzáférjenek azokhoz , mint például a nagybetűvel való szedés, a közérthető nyelven való megfogalmazás, a Braille-írás, a megfelelő technológiával elérhető elektronikus kommunikáció, valamint a hangfelvételek.
(8)

Indokolt, hogy az Európai Felügyeleti Hatóság a 2009/78/EK bizottsági határozattal (14) létrehozott európai bankfelügyelők bizottsága, a 2009/79/EK bizottsági határozattal (15) létrehozott európai biztosítás- és foglalkoztatóinyugdíj-felügyeletek bizottsága és a 2009/77/EK bizottsági határozattal (16) létrehozott európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága helyébe lépjen , és átvegye azok minden feladatát és hatáskörét , ideértve adott esetben a folyamatban lévő munkák és projektek folytatását is . Az egyes Hatóságok hatókörét egyértelműen meg kell határozni. Amennyiben intézményi okok vagy az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerinti feladatok ezt megkívánják, a Bizottságot is be kell vonni a felügyeleti tevékenységek hálózatába.
2.

a 2. cikk helyébe a következő lép: „2. cikk Fogalommeghatározások Ezen irányelv alkalmazásában a következő meghatározások alkalmazandók: a) »várandós munkavállaló«: minden várandós, bármilyen típusú szerződéssel alkalmazott munkavállaló, beleértve a háztartási alkalmazottakat is, aki munkáltatóját a nemzeti jogszabályoknak és/vagy gyakorlatnak megfelelően tájékoztatja állapotáról; b) »gyermekágyas munkavállaló«: minden olyan, bármilyen típusú szerződéssel alkalmazott munkavállaló, beleértve a háztartási alkalmazottakat is, aki a nemzeti jogszabályok és/vagy gyakorlat szerint gyermekágyas anyának minősül, és aki állapotáról a nemzeti jogszabályoknak és/vagy gyakorlatnak megfelelően tájékoztatja munkáltatóját; ezen irányelv alkalmazásában a kifejezés a gyermeket a közelmúltban örökbe fogadó munkavállalót is magában foglalja; c) »szoptató munkavállaló«: minden olyan, bármilyen típusú szerződéssel alkalmazott munkavállaló, beleértve a háztartási alkalmazottakat is, aki a nemzeti jogszabályok és/vagy gyakorlat szerint szoptató anyának minősül, és aki állapotáról ezeknek a jogszabályoknak és/vagy gyakorlatnak megfelelően tájékoztatja munkáltatóját.”;
1a. cikk Felülvizsgálat 1. (1) 2013. december 31-ig a Bizottság jogalkotási javaslatokat nyújt be a jelenlegi átmeneti minimális héa-szint végleges rendszerrel történő felváltása érdekében. 2. (2) Az (1) bekezdés végrehajtása céljából a Bizottság kiterjedt konzultációt folytat minden érintett féllel – a közszférában és a magánszektorban egyaránt – az új héa-stratégiáról. E konzultációk legalább a héa-mértékekről – ideértve a csökkentett mértékeket is –, illetve a maximális héa-mérték megállapításának kívánatos voltáról, a héa hatályáról, a rendszer alóli kivételekről, a héa szerkezetére és működésére vonatkozó alternatív lehetőségekről – köztük az Unión belüli árubeszerzések adóztatási helyéről – szólnak. A Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e konzultáció eredményéről.
2.

A következő cikkekkel egészül ki: „20a. cikk (1) Az e címnek megfelelően engedélyezett és orvosi rendelvényhez kötött gyógyszerekre a 2001/83/EK irányelv VIIIa. címét kell alkalmazni. 20b. cikk (1) A 2001/83/EK irányelv 100 g. cikke (1) bekezdésétől eltérve, az említett irányelv 100b. cikkének d) pontjában említett, gyógyszerekkel kapcsolatos információkat a hozzáférhetővé tételt megelőzően vizsgálat céljából meg kell küldeni az Ügynökségnek, kivéve, ha ezek az információk olyan internetes oldalon találhatók, melynek tartalmi ellenőrzése a 2001/83/EK irányelv 100h. cikke értelmében az egyik tagállam hatáskörébe tartozik. (2) Az első bekezdés céljából a forgalombahozatali engedély jogosultjának hozzáférhetővé teendő az információkat tartalmazó mintapéldányt be kell nyújtania az Ügynökséghez. (3) Az Ügynökség a bejelentés kézhezvételétől számított 90 napon belül a 2001/83/EK irányelv VIIIa. cikke rendelkezéseinek megsértésével kapcsolatos okokra hivatkozva kifogást emelhet a benyújtott információk vagy azok egy része tekintetében. Amennyiben az Ügynökség 90 napon belül nem emel kifogást, az információkat elfogadottnak kell tekinteni, és közzé lehet tenni. A forgalombahozatali engedély jogosultja minden esetben továbbra is teljes mértékben felel az általa benyújtott információkért. (4) Ha az Ügynökség a forgalombahozatali engedély jogosultja által benyújtott valamely információ módosítását kéri és az 30 munkanapon belül újból benyújtja a helyesbített információt, az Ügynökségnek 60 munkanapon belül közölnie kell az új javaslatra vonatkozó válaszát. Az Ügynökség ezen értékelés alapján a forgalombahozatali engedély jogosultjának további díjat számít fel. (5) Amennyiben az Ügynökséghez az (1), (2), (3) és (4) bekezdésnek megfelelően információkat nyújtanak be, meg kell téríteni az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökségnek fizetendő díjakról szóló 1995. február 10-i 297/95/EK rendelettel (6) összhangban esedékes díjat.
(22)

Az utóbbi években kiszélesedett és megerősödött az Unió külpolitikája is. Ez történt különösen az előcsatlakozási stratégia, az európai szomszédságpolitika, a Közép-Ázsiára vonatkozó uniós stratégia, a Latin-Amerikával és Délkelet-Ázsiával megújított partnerségek, valamint az Unió Oroszországgal, Kínával és Indiával fennálló stratégiai partnerségei esetében. Ez a helyzet az uniós fejlesztési szakpolitikái tekintetében is, amelyek ma már valamennyi fejlődő országra kiterjednek. Az Unió külkapcsolatait 2007 óta új pénzügyi eszközök is támogatják, így az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA), az európai szomszédsági és partnerségi eszköz (ENPI), a fejlesztési együttműködési eszköz (DCI), az európai finanszírozási eszköz a demokráciáért és az emberi jogokért (EIDHR), valamint a stabilitási eszköz.
k)

a menedékkérő a tagállam területére jogellenesen lépett be, vagy tartózkodását jogellenesen hosszabbította meg, és alapos ok nélkül nem jelentkezett a hatóságoknál és/vagy a határátlépés körülményeire való tekintettel a menedékjog iránti kérelmet nem nyújtotta be a lehető legrövidebb időn belül; vagy [Módosítás 110]
(3)

▐ Az összevont kérelmezési eljárásra vonatkozó rendelkezések – amely eljárás eredményeképpen egyetlen közigazgatási aktus keretében a tartózkodási és a munkavállalási engedélyt is magában foglaló kombinált okiratot állítanak ki – várhatóan hozzájárulnak a jelenleg a tagállamokban alkalmazandó ▐ szabályok egyszerűsítéséhez és összehangolásához. Számos tagállam vezetett már be ilyen eljárási egyszerűsítést, így az eljárások mind a migránsok, mind a munkaadóik szempontjából hatékonyabbá váltak, és a tartózkodás és munkavállalás jogszerűségének ellenőrzése is egyszerűsödött.
(2)

A 76/432/EGK irányelv egyike a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról szóló, 2003. május 26-i 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (5) felváltott 74/150/EGK tanácsi irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási rendszerre vonatkozó egyedi irányelveknek, és műszaki előírásokat állapít meg fékberendezésekkel kapcsolatban. Ezek a műszaki előírások a tagállamok jogszabályainak közelítésére vonatkoznak annak érdekében, hogy a 2003/37/EK irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási eljárást alkalmazni lehessen minden traktortípus esetében. Következésképpen a 2003/37/EK irányelv által meghatározott, a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorokra, azok pótkocsijaira és cserélhető vontatott munkagépeire, beleértve ezek járműrendszereit is, továbbá alkatrészeire és önálló műszaki egységeire vonatkozó rendelkezések ezen irányelvre is alkalmazandók.
(2)

A 86/298/EGK irányelv egyike a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról, valamint a 74/150/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. május 26-i 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (5) felváltott 74/150/EGK tanácsi irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási rendszerre vonatkozó egyedi irányelveknek, és technikai előírásokat állapított meg a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kiképzését és felépítését illetően a hátul felszerelt, borulás hatása elleni védőszerkezetekkel kapcsolatban. Ezek a technikai előírások a tagállamok jogszabályainak közelítésére vonatkoztak annak érdekében, hogy a 2003/37/EK irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási eljárást alkalmazni lehessen minden traktortípus esetében. Következésképpen a 2003/37/EK irányelv által meghatározott, a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeire vonatkozó rendelkezések ezen irányelvre is alkalmazandók.
(2)

A rádiófrekvencia számos, társadalmunk számára különösen fontos szolgáltatás és ágazat alapvető nyilvános erőforrása: a mobilhírközlésé, a vezeték nélküli szélessávú és műholdas hírközlésé, a televíziós és a rádiós műsorszórásé, a közlekedésé, a rádiós helymeghatározásé és több más alkalmazásé (riasztórendszerek, távirányítók, hallókészülékek, mikrofonok, gyógyászati készülékek stb.). A rádiótechnológia közszolgáltatásokat is támogat, így például biztonsági és védelmi szolgáltatásokat, ezen belül a polgári védelmet, valamint különböző tudományos tevékenységeket (pl. meteorológia, Földünk megfigyelése, rádiócsillagászat, űrkutatás). A spektrum hatékony használata fontos szerepet tölt be az elektronikus hírközléshez való egyetemes hozzáférés szempontjából, különösen a ritkábban lakott vagy távoli területeken, például vidéki területeken vagy szigeteken élő polgárok és az ott működő vállalkozások számára. A frekvenciahasználat szabályozásának így gazdasági, biztonsági, egészségügyi, a közérdeket érintő, kulturális, tudományos, társadalmi, környezeti és műszaki vonatkozásai is vannak. [Módosítás 2]
(2)

A 80/720/EGK irányelv egyike a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról, valamint a 74/150/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. május 26-i 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (5) felváltott 74/150/EGK tanácsi irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási rendszerre vonatkozó egyedi irányelveknek, és technikai előírásokat állapított meg a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kiképzését és felépítését illetően a kezelőtérrel, a vezetőhelyéhez történő hozzáféréssel, ajtajaival és ablakaival kapcsolatban. Ezek a technikai előírások a tagállamok jogszabályainak közelítésére vonatkoztak annak érdekében, hogy a 2003/37/EK irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási eljárást alkalmazni lehessen minden traktortípus esetében. Következésképpen a 2003/37/EK irányelv által meghatározott, a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyására vonatkozó rendelkezések ezen irányelvre is alkalmazandók.
(2)

A 87/402/EGK irányelv egyike a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról, valamint a 74/150/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. május 26-i 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (5) felváltott 74/150/EGK tanácsi irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási rendszerre vonatkozó egyedi irányelveknek és technikai előírásokat állapított meg a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kiképzését és felépítését illetően a vezetőülés elé szerelt, borulás hatása elleni védőszerkezettel kapcsolatban. Ezek a technikai előírások a tagállamok jogszabályainak közelítésére vonatkoztak annak érdekében, hogy a 2003/37/EK irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási eljárást alkalmazni lehessen minden traktortípus esetében. Következésképpen a 2003/37/EK irányelv által meghatározott, a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeire vonatkozó rendelkezések ezen irányelvre is alkalmazandók.
(2)

A 86/415/EGK irányelv egyike a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok, azok pótkocsijainak és cserélhető vontatott munkagépeinek, beleértve ezek rendszereit is, továbbá alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek típusjóváhagyásáról szóló, 2003. május 26-i 2003/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (5) felváltott 74/150/EGK tanácsi irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási rendszerre vonatkozó egyedi irányelveknek, és műszaki előírásokat állapít meg a kezelőszervek beépítésével, elhelyezésével, működésével és jelölésével kapcsolatban. Ezek a műszaki előírások a tagállamok jogszabályainak közelítésére vonatkoznak annak érdekében, hogy a 2003/37/EK irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási eljárást alkalmazni lehessen minden traktortípus esetében. Következésképpen a 2003/37/EK irányelv által meghatározott, a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorokra, azok pótkocsijaira és cserélhető vontatott munkagépeire, beleértve ezek járműrendszereit is, továbbá alkatrészeire és önálló műszaki egységeire vonatkozó rendelkezések ezen irányelvre is alkalmazandók.
(8b)

A tagállamoknak lehetőséget kell biztosítania arra, hogy a GMO-k termesztését korlátozó vagy tiltó intézkedéseket olyan helyi vagy regionális környezeti hatásokkal összefüggő tudományosan igazolt indokokra alapozzák, amelyek a GMO-k szándékos kibocsátása vagy forgalomba hozatala nyomán merülhetnek fel, és amelyek kiegészítik a 2001/18/EK irányelv C. része értelmében lefolytatott tudományos értékelés keretében vizsgált környezeti hatásokat, valamint kockázatkezeléssel összefüggő indokokra is alapozhassák ezen intézkedéseket. Ezen indokok magukban foglalhatják a gyomnövények és rovarkártevők irtószerekkel szembeni ellenállása kialakulásának megelőzését; egy adott GMO-változat agresszív terjedését vagy makacs fennmaradását, vagy a háztáji termesztésű vagy vadon élő növényekkel való kereszteződésének lehetőségét; a gazdálkodási gyakorlatokban a GMO-k termesztése miatt bekövetkező változások helyi környezetre gyakorolt káros hatásainak megelőzését; a termelés és az ökoszisztémák fenntarthatósága összeegyeztetését fokozottabban támogató mezőgazdasági gyakorlatok fenntartását és fejlesztését; a helyi biodiverzitás, többek között bizonyos élőhelyek és ökoszisztémák vagy bizonyos típusú természeti és táji jellegzetességek megőrzését; a GMO-k kibocsátása által az adott tagállam helyi vagy regionális környezeti állapotára – ideértve a biodiverzitást is – gyakorolt esetleges negatív hatásokra vonatkozó adatok hiányát vagy hiányosságait. A tagállamok részére biztosítani kell annak lehetőségét is, hogy az ilyen intézkedéseket társadalmi-gazdasági hatásokkal összefüggő indokokra alapozzák. Ezek az indokok magukban foglalhatják az együtt termesztésre vonatkozó intézkedések kivitelezhetetlenségét vagy magas költségeit; ezen intézkedések végrehajtásának meghatározott – például kis szigeteken vagy hegyvidéki térségekben jellemző – földrajzi feltételek közötti lehetetlenségét; a mezőgazdasági termelés diverzitása megőrzésének szükségességét; a vetőmagok tisztasága biztosításának szükségességét. A tagállamok az ilyen intézkedéseket egyéb indokokra is alapozhatják, ideértve többek között a földhasználatot, a város- és vidéktervezést vagy más indokolt tényezőket. [Mód. 47]