Brüsszel, 8.3.2005

COM(2005) 81 végleges

2005/0017 (COD)

JAVASLAT AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének létrehozásáról (EGT vonatkozású szöveg)

(előterjesztő: a Bizottság) {SEC(2005) 328}

INDOK OLÁS

1. KONTEXTUS

1. A Szociálpolitikai Menetrend[1] részeként az Európai Tanács felismerte a tudatosság, az összegyűjtött erőforrások és a tapasztalatcsere fokozásának szükségességét a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdítása érdekében, különösen a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének – a továbbiakban: az intézet – létrehozása által, és kérte az e kérdésre vonatkozó megvalósíthatósági tanulmány elkészítését.

2. A megvalósíthatósági tanulmány[2] szükségesnek ítélte egy intézet létrehozását és megállapította annak céljait, valamint szervezeti és igazgatási struktúráját. A 2002. december 2-i ülésén a Tanács üdvözölte a Bizottság tanulmányát, és sürgette a Bizottságot e tanulmány gyors befejezésére annak érdekében, hogy az további megfontolások alapját képezze[3].

3. A 2004. június 1-2-i foglalkoztatási, szociális, egészség- és fogyasztói ügyek tanácsa[4], az esélyegyenlőségi miniszterek 2004. május 7-i nem hivatalos ülésének eredménye alapján, teljes mértékben támogatta egy intézet felállításának elvét, miközben hangsúlyozta egy olyan struktúra fontosságát, amely a létező tevékenységek párhuzamos végzése helyett plusz értékekkel bír. Említést nyert a költségvetés-semlegesség szükségessége is.

4. 2004 júniusában az Európai Tanács[5], mérlegelve a lisszaboni menetrend[6] férfiak és nők közötti egyenlőségre vonatkozó céljait, valamint figyelemmel a korábbi megbeszélésekre, támogatásáról biztosított egy intézet létrehozása tekintetében és felkérte a Bizottságot javaslat megtételére.

5. Az Európai Parlament szintén szükségesnek tartotta egy intézet létrehozását[7], és megbízást adott a tárgyra vonatkozó tanulmány elkészítésére[8].

6. Az előzetes értékelés[9] alapján, valamint a fent említett megbeszélésekkel összhangban a Bizottság benyújtja az intézet létrehozásáról szóló Európai Parlament és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatát. A javaslat figyelembe veszi az egyéb közösségi ügynökségek működésére vonatkozó legújabb értékelések megállapításait is, különösen azokét, amelyek a szociálpolitika területén tevékenykednek[10].

7. A 2005-ös év az Egyesült Nemzetek Nyilatkozata és a pekingi cselekvési program[11] tizedik évfordulója, és ez a megfelelő idő a Bizottság számára, hogy kinyilvánítsa a férfiak és nők közötti egyenlőség iránti elkötelezettségét a nemek közötti egyenlőség európai intézetének létrehozása által.

2. A BIZOTTSÁGI JAVASLAT INDOKLÁSA

1. A férfiak és nők közötti egyenlőség alapvető jog, valamint a Szerződésbe foglalt egyik prioritást élvező közösségi politika, amelyet tizenhárom irányelvből[12] és kiterjedt joggyakorlatból (az Európai Bíróság közel 200 ítélete) álló, jól megalapozott közösségi vívmányok támogatnak. A nemek közötti egyenlőség egy egyedi, jól meghatározott szakpolitika, amelyre a Szerződésben egyedi cikkek vonatkoznak (2. cikk, 3. cikk (2) bekezdése, 13. cikk, 137. cikk, 141. cikk). A 13. cikk mellett, amely felhatalmazza a Tanácsot a hátrányos megkülönböztetés – beleértve a nemi alapon történő hátrányos megkülönböztetést is – minden formájának leküzdését célzó intézkedések meghozatalára, a 3. cikk (2) bekezdése előír egy kiegészítő kötelezettséget: a nemek közötti egyenlőség minden közösségi szakpolitikában való előmozdítását. Ez a megközelítés az Alkotmányos Szerződés tervezetében is megmaradt.

2. A férfiak és nők közötti egyenlőségre vonatkozó közösségi jogszabályok és politikák a megkülönböztetés lényeges csökkenéséhez vezettek, különösen a foglalkoztatás területén. A 2004. márciusában az Európai Tanácsnak bemutatott és az az által támogatott, a nők és férfiak közötti egyenlőségről szóló bizottsági jelentés[13] megerősíti a nők és férfiak között számos területen fennálló szakadék szűkítésére irányuló pozitív változást. Hangsúlyozza azonban, hogy a folyamat túl lassú és fokozott erőfeszítésekre van szükség. Az elmúlt két évben számos tagállamban fokozódni látszik a férfiak és nők fizetései közötti különbség.

3. A nemek közötti egyenlőség biztosítása többdimenziós megközelítést igényel, magában foglalva egy átfogó, valamennyi területre vonatkozó intézkedéscsomagot, ideértve főként az oktatást, a foglalkoztatást és a karrier fejlesztését, a vállalkozást, az egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazást, a családi élet és a munka összehangolását, ideértve a gyermekgondozó létesítmények biztosítását, valamint a nőknek és férfiaknak a politikai és gazdasági döntéshozatalban való kiegyensúlyozott részvételét. Az Unió legutóbbi bővítése egy sokszínűbb Uniót eredményezett, a nemek közötti egyenlőség terén eltérő szintű tapasztalatokkal és fejlettséggel.

4. Ezen kívül néhány igen fontos társadalmi-gazdasági vonatkozása van a nemek közötti egyenlőség előmozdításának: az európai társadalom 52%-át nők alkotják, nélkülözhetetlen a hozzájárulásuk a lisszaboni célkitűzések eléréséhez; az európai népesség elöregedésének összefüggésében pedig a fenntartható fejlődés egyik legfontosabb elemét jelentik.

5. Így ezen kérdések vizsgálata új kihívásokat jelent, továbbá közösségi és tagállami szinten is fokozza majd a közösségi intézményeket, különösen a Bizottságot, valamint a tagállamokat segítő, az összehasonlítható és megbízható adatok illetve információk gyűjtésére és elemzésére, továbbá a megfelelő módszertani eszközök kifejlesztésére vonatkozó igényeket a fejlődés és a közösségi szakpolitika e téren történő hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében. Szükség van továbbá az Unió polgárai közötti fokozottab tudatosság-erősítő tevékenységekre és információ-terjesztésre is, nem csak az eredményeket, hanem a várható akadályokat és kihívásokat illetően is.

6. Ezért európai szinten szükség van egy kiválósági központként működő ügynökségre, amely feladatai teljesítése során független és rendelkezik a szükséges szakértelemmel e feladatok végrehajtásához, és amely a közösségi intézmények és a tagállamok technikai támogatásául szolgál.

3. SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

1. Az intézet legfőbb feladatai közé tartozik a közösségi szintű információgyűjtés, a módszertani eszközök fejlesztése és az információterjesztés. E feladatok valódi európai dimenziójából következik, hogy az intézet célkitűzései nem valósíthatók meg a tagállamok által. Az intézetnek többek között létre kell hoznia és alkalmaznia kell az információgyűjtésre és -elemzésre vonatkozó egységes rendszert, amely biztosítja az adatok összeegyeztethetőségét és összehasonlíthatóságát és ezáltal lehetővé teszi az Európában fennálló helyzet módszertanilag helyes összehasonlító elemzését. Mindez, a dolog természetéből adódóan, egyéni tagállami szinten nem valósítható meg sikeresen.

2. Az előzetes értékelésben megvizsgálták, hogy a javasolt feladatokat egy jövőbeni Alapvető Jogok Ügynökségének megbízásába kell-e utalni vagy egy meglévő ügynökség hatáskörét célszerű kibővíteni. A külön ügynökség mellett szól a fejlődés előrehaladott állapota és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó szakpolitika egyedi jellege, amely túllép a hátrányos megkülönböztetés elleni harcon és az alapvető jogok tiszteletben tartásán. Ezen okokból kifolyólag az Európai Tanács 2004. júniusában felkérte a Bizottságot egy, a nemek közötti egyenlőség különleges európai intézetének létrehozásáról szóló javaslat benyújtására, annak ellenére, hogy 2003. decemberében arra kérte a Bizottságot, hogy egy Emberi Jogok Ügynökségének létrehozásáról szóló javaslatot készítsen, kiterjesztve a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja megbízását.

3. Kiemelendő, hogy más egyedi alapvető jogok esetében is (pl. munkahelyi egészségvédelem és biztonság, környezetvédelem) sor került különleges ügynökségek létrehozására. Ez azt mutatja, hogy bizonyos esetekben egyedi eszközökre van szükség azon alapvető jogok esetében, amelyekre egyedi szakpolitikákat fejlesztettek ki. Nemzetközi szinten is az Egyesült Nemzeteken belül az emberi jogokkal az Emberi Jogok Bizottságában foglalkoznak, míg a nemek közötti egyenlőség kérdése egy, a nők helyzetével foglalkozó külön bizottsághoz tartozik.

4. Egy meglévő ügynökség feladatainak kiterjesztése, mint amilyen az Európai Alapítvány az Élet-és Munkakörülmények Javításáért, jelentős további szakértelmet és pénzügyi forrásokat igényelne, különben a nemek közötti egyenlőség periférikus kérdés maradna és nem kapná meg a kellő figyelmet és prioritást, aminek eredményeképpen nagyon korlátozott lenne az elért hatás.

5. Az előzőekben kiemelt hátrányok súlya így nagyobb, mint azoknak a pénzügyi megtakarításoknak a súlya, amiket el lehetne érni a nemek közötti egyenlőségnek a jövőbeli Alapvető Jogok Ügynöksége vagy egy meglévő ügynökség hatálya alá helyezésével.

6. E feladatoknak egy ügynökségre történő átruházása lehetővé teszi a Bizottság részére azt is, hogy erőit az alapvető feladatokra, úgymint a szakpolitikák fejlesztésére és a közösségi vívmányok figyelemmel kísérésére összpontosítsa. Az intézet tevékenységei elkülöníthetőek lesznek azoktól, amelyekre a PROGRESS program (2007-2013)[14] keretén belül tettek javaslatot a nemek közötti egyenlőségre vonatkozóan és amelyek célja a Bizottság támogatása annak alapvető feladatai ellátásában.

4. JOGALAP

A 141. cikk (3) bekezdése a különös alapja azoknak az intézkedéseknek, amelyek célja, hogy biztosítsák a foglalkoztatás és a munka területén a férfiak és nők között az egyenlő esélyek és egyenlő bánásmód elvének alkalmazását. A 13. cikk (2) bekezdése rendelkezik a foglalkoztatás területén kívül a nemen alapuló megkülönböztetés leküzdésére vonatkozó célkitűzést támogató és elősegítő közösségi intézkedések elfogadásához szükséges hatáskörről. Ezért e javaslat megfelelő jogalapját a 141. cikk (3) bekezdése és a 13. cikk (2) bekezdése együtt alkotják.

A CIKKEK ÉRTELMEZÉSE

1. és 2. cikk

E cikkek meghatározzák az intézet létrehozásának elvét és megfogalmazzák célkitűzéseit, amelyeknek az európai intézmények, különösen a Bizottság és a tagállamok technikai támogatását kell jelenteniük a nemi alapon történő megkülönböztetés elleni küzdelemben, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdításában valamennyi közösségi hatáskörbe tartozó területen. Az intézet célja továbbá az EU-polgárok tudatosságának erősítése a nemek közötti egyenlőség tekintetében.

3. cikk

E cikk határozza meg a különös feladatokat, amelyek három fő kategóriába sorolhatók:

- azok a feladatok, amelyek célja a technikai segítségnyújtás a kutatási eredmények és a vonatkozó adatok összegyűjtésén és elemzésén keresztül, valamint azoknak az eszközöknek a fejlesztésén keresztül, amelyek a nemek közötti egyenlőséget valamennyi politikába integrálják. Az adatoknak objektívnek, megbízhatónak és európai szinten összehasonlíthatónak kell lenniük, és e célból az intézet egyedi kritériumokat fog kidolgozni. Az intézet adott esetben felmérést hajt végre, illetve szakértői üléseket szervez a kutatómunka támogatása érdekében [a), b), c), d) és f) pont];

- a tapasztalatcsere elősegítése és az érdekelt felekkel, így a közösségi és tagállami intézményekkel, szociális partnerekkel, nem kormányzati szervezetekkel, kutatóközpontokkal stb. történő, illetve az azok közötti, európai szintű párbeszéd fejlesztése érdekében a tevékenységek megszervezésére vonatkozó feladatok [ g) pont];

- az érdekelt felek és a polgárok tájékoztatása érdekében a dokumentációs központokon, kiadványokon, weboldalon, stb. keresztül történő információterjesztésre vonatkozó feladatok [h ) pont].

Az információgyűjtésnek és –elemzésnek ki kell terjednie a nemzetközi szervezetekre és a harmadik országokra is, ideértve az EFTA-t és a tagjelölt országokat annak érdekében, hogy lehetővé váljon az EU-n kívül felmerült, a nemek közötti viszonyra vonatkozó kérdések átfogóbb megértése, továbbá annak érdekében, hogy támogassák a Közösséget a nemek közötti egyenlőségnek a külkapcsolatok és a fejlesztési együttműködés területén történő integrálódásra irányuló erőfeszítésében. A különböző megközelítések szerint a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó objektív, megbízható és összehasonlítható adatok minden tagállamban történő szolgáltatása kihívást jelentő feladat. Az optimális eredmény elérése érdekében az intézetnek nemzeti szinten, illetve valamennyi tagállamban létre kell hoznia egy állandó együttműködést a megfelelő tudományos, kutatói, kormányzati és nem kormányzati szervezetekkel [a ) pont].

A párhuzamos munkavégzés elkerülése és a források legjobb felhasználásának biztosítása érdekében az intézetnek a lehető legnagyobb mértékben alkalmaznia kell az adatok gyűjtéséhez és elemzéséhez a kutatóintézmények és szervezetek által már elvégzett kutatások eredményeit, és ezekkel szorosan együtt kell működnie. A vonatkozó információ hiányában az intézet felméréseket végezhet [d ) pont].

Végül, az intézetnek éves jelentést kell készítenie saját tevékenységéről, amely jelentés az éves programban foglaltakkal összehasonlítva az intézet munkája eredménye értéskelésének alapjául szolgál. E jelentést továbbítják a közösségi intézményekhez [e ) pont].

4. cikk

E cikk határozza meg a munkamódszereket és a tevékenységi területeket. Az intézet elsődleges tevékenységi területeinek összhangban kell lenniük a közösségi prioritásokkal és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó közösségi munkaprogrammal. Mindez elengedhetetlen, mivel az intézet szerepe az, hogy támogassa a közösségi intézményeket és a tagállamokat a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdításában. Az összegyűjtendő és elemezendő információknak, valamint az egyéb tevékenységeknek érinteniük kell valamennyi közösségi politika területén a nemek közötti egyenlőség valamennyi aspektusát.

A párhuzamos munkavégzés elkerülése érdekében az intézetnek figyelembe kell vennie a tagállami, az EU-s és a nemzetközi szinten már meglévő munkát. Szükséges továbbá a vonatkozó közösségi szolgálatokkal történő szoros munkavégzés, valamint a közösségi ügynökségekkel összehangolt módon történő együttműködés, különösen azokkal, amelyek a kapcsolódó területeken tevékenykednek. Ezen együttműködés illetékes ügynökségek közötti biztosításához adott esetben „egyetértési megállapodások” kerülnek majd aláírásra. A 10. cikk (11) bekezdése azt is előírja, hogy az illetékes ügynökségek igazgatói felkérést kaphatnak az intézet igazgatótanácsának ülésein való részvételre. Ezek a mechanizmusok általános gyakorlatnak számítanak, amelyek sikeresen kifejlődtek például az Európai Alapítvány az Élet-és Munkakörülmények Javításáért, valamint az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség között ((1)–(3) bekezdés).

A (4) bekezdés mérlegeli a meglévő közösségi ügynökségek értékeléseiben hangsúlyozott egyik kulcskérdést, azaz a végső felhasználók (a tagállamok szakosított szolgálatai, esélyegyenlőségi szervek, szociális partnerek, nem kormányzati szervek, kutatóközpontok és a nyilvánosság) részére történő olyan információ szolgáltatásának a szükségességét, amely felhasználóbarát, hasznosítható és megérthető.

Végezetül, az (5) bekezdés egyértelművé teszi, hogy az intézet szerződést köthet az adatok összegyűjtésére, a felmérések és kutatások elvégzésére.

5. cikk

E cikk előírja, hogy az intézet feladatai teljesítése során független.

6. cikk

Feladatai elvégzésének, valamint annak érdekében, hogy szerződéses viszonyba léphessen vagy saját felelősségére más jogi kötelezettségvállalást tehessen, az intézet jogi személyiséggel rendelkezik. Az e cikkben foglalt feltételek megegyeznek az EK-Szerződés 281. cikkében (ex-201. cikk) és 282. cikkében (ex-211. cikk) foglaltakkal.

Az intézet azonban a 8. cikk (2) bekezdésében előírtak szerint korlátozott cselekvőképességgel rendelkezik a nemzetközi jog területén.

7. cikk

E cikk előírja, hogy az intézet birtokában lévő valamennyi dokumentum tekintetében az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazandó. E rendelet köz- és magánérdekű alapon fogalmazza meg azokat az elveket, feltételeket és korlátozásokat, amelyek az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való hozzáférés jogára vonatkoznak úgy, hogy a dokumentumokhoz való hozzáférést a lehető legszélesebb módon biztosítsa. Az intézet elfogadja a rendelet végrehajtásához szükséges szabályokat. Amennyiben az intézet személyesadat-feldolgozást végez, közösségi intézményként alkalmazni fogja az ilyen adatfeldolgozásra vonatkozó rendeleteket.

8. cikk

Az (1) bekezdés meghatározza azon szervezeteknek a típusait, amelyekkel az intézet feladatai ellátása érdekében együttműködik.

A (2) bekezdés az EK-Szerződés 300. cikkén (ex-228. cikk) alapul és meghatározza a nemzetközi szervezetekkel, illetve harmadik országokkal kötendő megállapodásokra vonatkozó szabályokat.

9-12. cikk

E cikkek létrehozzák az intézet struktúráinak – az igazgatótanács, az igazgató, a személyzet és a tanácsadó fórum – összetételére és működésére vonatkozó szabályokat.

A szervezeti struktúrának elő kell segítenie az intézet különböző érdekelt feleinek a bevonását, a külső befolyásoktól való mentességet, az átláthatóságot és a demokratikus intézményekkel szembeni felelősségre vonhatóságot. Ezért javasolt egy igazgatótanács létrehozása, amelynek 6 tagját a Tanács, másik 6 tagját a Bizottság nevezi ki az érintett szolgálatoktól. Javasolt továbbá, hogy az érintett nem kormányzati szervezeteket és szociális partnereket európai szinten együttesen legfeljebb 3 fő képviselje. E szavazati joggal nem rendelkező képviselőket a Bizottság nevezi ki.

Az intézetet az igazgató irányítja, aki nagyfokú függetlenséggel és rugalmassággal rendelkezik, és aki felelős az intézet belső működésének szervezéséért. Az igazgató továbbá felelős az intézet költségvetésének és munkaprogramjának az előkészítéséért és végrehajtásáért, valamint a személyzeti ügyekért. A szükséges törvényesség biztosítása érdekében az igazgatót a Bizottság javaslata alapján az igazgatótanács nevezi ki.

Mint közösségi szervnek, az intézetnek feladata ellátása során biztosítania kell a szakértelem és az erőforrások legjobb felhasználását, miközben tiszteletben tartja a függetlenségre vonatkozó átfogó követelményt. Ezért javasolt, hogy az intézet része legyen egy szakértőkből álló tanácsadó fórum, amelynek feladata az intézet és a különböző tagállamok illetékes intézményei és szervei közötti együttműködés és információcsere elősegítése.

Az egyéb közösségi ügynökségekkel, különösen a kapcsolódó szakpolitikai területeken tevékenykedőkkel való szoros együttműködés és koordinálás biztosítása érdekében ezen ügynökségek igazgatóit fel kell kérni – a 4. cikkben előírtak kiegészítő mechanizmusaként –, hogy megfigyelőként vegyenek részt az igazgatótanács ülésein.

13. cikk

E cikk előírja, hogy az Európai Közösségek tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira alkalmazandó szabályok és rendeletek az intézet személyzetére is alkalmazandók lesznek, a végrehajtási szabályokat azonban az igazgatótanács határozza meg a Bizottsággal egyetértésben.

14. és 15. cikk

E cikkek meghatározzák a költségvetés megállapítására és végrehajtására vonatkozó szabályokat az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet[15] 185. cikkében említett közösségi szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletet megállapító 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel összhangban.

16 – 18. cikk

Ezek a valamennyi közösségi szerv tekintetében alkalmazandó rendelkezések: a nyelvre és fordításra vonatkozó szabályok (16. cikk), kiváltságok és mentességek (17. cikk), valamint a felelősségre vonatkozó rendelkezések (18. cikk).

19. cikk

E cikk rendelkezik az érintett harmadik országoknak az intézet tevékenységében való részvételéről.

20 és 21. cikk

E cikkek rendelkeznek az intézet tevékenységeinek elkezdését követő harmadik év végéig elvégzendő külső értékelésről és a szükséges további ellenőrzésről, csakúgy, mint az előírt felülvizsgálati záradékról..

22. cikk

Ez az intézet tevékenységeinek az ombudsman általi felügyeletéről szóló irányadó cikk.

23. és 24. cikk

Az intézet a rendelet hatálybalépését követő egy éven belül kezdi meg működését. A rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Az EK-Szerződés 249. cikkével összhangban a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó. Az intézet székhelyére vonatkozó határozat a rendelet szerves részét alkotja. Az illetékes hatóságoknak a lehető leghamarabb dönteniük kell a helyszínt illetően, mindenképpen a rendelet hatályba lépését követő legkésőbb hat hónapon belül.

2005/0017 (COD)

JAVASLAT AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének létrehozásáról (EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére és 141. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[16],

tekintettel a Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[17],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[18],

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően,

mivel:

(1) A férfiak és nők közötti egyenlőség az Európai Unió alapvető elve. Az Európai Unió alapjogi chartájának 21. és 23. cikke tiltja a nemen alapuló megkülönböztetést és megköveteli a férfiak és nők közötti egyenlőség minden területen történő biztosítását.

(2) Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 2. cikke úgy rendelkezik, hogy a férfiak és nők közötti egyenlőség az egyik leglényegesebb közösségi feladat. Hasonlóan a Szerződés 3. cikkének (2) bekezdése a Közösség részére előírja, hogy tűzze ki célul az egyenlőtlenségek kiküszöbölését, valamint a férfiak és nők közötti egyenlőség tevékeny előmozdítását valamennyi tevékenysége során, és ezáltal biztosítsa a férfiak és nők közötti egyenlőség dimenziójának valamennyi közösségi politikába történő integrálását.

(3) A Szerződés 13. cikke felhatalmazza a Tanácsot, hogy a közösségi hatáskörbe tartozó valamennyi területen tegye meg a megfelelő intézkedéseket a többek között a nemen alapuló megkülönböztetés leküzdésére.

(4) Az EK-Szerződés 141. cikke tartalmazza a férfiak és nők közötti egyenlő esélyek és egyenlő bánásmód elvét a foglalkoztatás és a munka területén, és már hatályban van egy átfogó joganyag a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmódra vonatkozóan a munkavállalás és a munkahelyi feltételek tekintetében, ideértve az egyenlő díjazást is.

(5) A Bizottság első, a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmódról szóló, a tavaszi Tanács részére készített éves jelentése arra a következtetésre jutott, hogy jelentős szakadék van jelen a nemek között a legtöbb politikai területen; hogy a férfiak és nők közötti egyenlőtlenség egy többdimenziós jelenség, amellyel átfogó politikai eszközökkel kell foglalkozni, és fokozott erőfeszítésre van szükség a lisszaboni stratégiai célok teljesítése érdekében.

(6) A 2000. decemberi nizzai Európai Tanács a következőkre hívott fel: „Tudatosság fokozása, az erőforrások összegyűjtése és a tapasztalatcsere, különösen a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó kérdésekkel foglalkozó Európai Intézet létrehozása által…”.

(7) A Bizottság által készített megvalósíthatósági tanulmány[19] arra a következtetésre jutott, hogy a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének egyértelmű szerepe az, hogy olyan feladatokat lásson el, amelyekkel a meglévő intézmények jelenleg nem foglalkoznak, különösen a kutatási adatok és információk koordinálása, központosítása és terjesztése, a férfiak és nők közötti egyenlőség nyilvánvalóságának erősítése és a nemek közötti egyenlőség valamennyi közösségi politikába történő fokozott integrálására vonatkozó eszközök fejlesztése terén.

(8) Az Európai Parlament a 2004. március 10-i állásfoglalásában[20] felhívta a Bizottságot, hogy gyorsítsa meg azokat az erőfeszítéseket, amelyek az intézet létrehozásához vezetnek.

(9) A 2004. június 1-2-i foglalkoztatási, szociális, egészség- és fogyasztói ügyek tanácsa[21] és a 2004. június 17-18-i Európai Tanács támogatta a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének létrehozását, és ez utóbbi felkérte a Bizottságot egy meghatározott javaslat benyújtására.

(10) A férfiak és nők közötti egyenlőségre vonatkozó objektív, megbízható és összehasonlítható információk és adatok gyűjtése, elemzése és terjesztése, a nemek közötti egyenlőség dimenziójának valamennyi politikába történő integrálására vonatkozó megfelelő eszközök fejlesztése, az érdekelt felek közötti párbeszéd elősegítése és az EU-s polgárok tudatosságának erősítése szükséges ahhoz, hogy a Közösség részére lehetővé váljon a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó politika hatékony előmozdítása, különösen egy kibővített Unióban; ezért szükséges a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének létrehozása, amely segítené a közösségi intézményeket és a tagállamokat ezen feladatuk végrehajtása során.

(11) A megfelelő tagállami hatóságokkal való együttműködés elengedhetetlen az összehasonlítható és megbízható adatok európai szintű összegyűjtésének előmozdításában; a férfiak és nők közötti egyenlőségre vonatkozó információ fontos valamennyi szinten a Közösségen belül – helyi, regionális, nemzeti és közösségi szinten – ezért a tagállami hatóságok részére hasznos az ilyen információk rendelkezésre állása a politikáknak és intézkedéseknek helyi, regionális és nemzeti szinten, saját hatáskörükön belül történő kialakítása során.

(12) Az intézetnek a lehető legszorosabban kell együttműködnie valamennyi közösségi programmal és szervvel a párhuzamos munkavégzés elkerülése érdekében, különösen a következők tekintetében: Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért[22], az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség[23], a Szakképzés-fejlesztési Központ[24], valamint bármely, a jövőben létrehozásra kerülő Alapvető Jogok Ügynöksége[25].

(13) A Szerződés 3. cikkével összhangban szükséges rendelkezni annak ösztönzéséről, hogy az igazgatótanács összetételében a férfiak és nők részvétele egyensúlyban legyen.

(14) Az intézetnek maximális függetlenséggel kell rendelkeznie feladati teljesítése során.

(15) Az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben[26] meghatározottak szerint az intézetnek alkalmaznia kell a vonatkozó közösségi jogszabályokat a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés tekintetében, valamint a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben[27] meghatározottak szerint a személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének védelmére vonatkozóan.

(16) Az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett közösségi szervekre vonatkozó költségvetési keretrendelet megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet[28] alkalmazandó a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetére is.

(17) Az intézet szerződéses felelőssége tekintetében, amelyet az intézet által kötött szerződésekre alkalmazandó jog szabályoz, az ítélkezésre a Bíróság rendelkezik joghatósággal a szerződésben foglalt választottbírósági kikötés értelmében. A Bíróság rendelkezik joghatósággal azokban a jogvitákban is, amelyek az ügynökség szerződésen kívüli felelősségéből eredő károk megtérítésével kapcsolatosak.

(18) Az intézet hatásának, feladatai esetleges módosítása vagy kibővítése szükségességének és a későbbi ilyen felülvizsgálatok időzítésének meghatározása érdekében független külső értékelést kell végezni.

(19) A Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás és arányosság elvével összhangban e rendelet célkitűzése, nevezetesen az összehasonlítható és megbízható információk és adatok európai szintű biztosítása annak érdekében, hogy segítsék a közösségi intézményeket és a tagállamokat az egyenlőtlenségek kiküszöbölésében és a férfiak és nők közötti egyenlőség előmozdításában, tagállami szinten nem valósítható meg kielégítően, ezért a tervezett intézkedés nagyságrendje vagy hatása miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható. E rendelet nem lépi túl a célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

(20) A 141. cikk (3) bekezdése a különös jogalapja azoknak az intézkedéseknek, amelyek célja a foglalkoztatás és a munka területén a férfiak és nők között az egyenlő esélyek és az egyenlő bánásmód elve alkalmazásának biztosítása. A 13. cikk (2) bekezdése lehetővé teszi közösségi intézkedések elfogadását a foglalkoztatás területén kívül eső, nemen alapuló megkülönböztetés leküzdésének támogatása és előmozdítása érdekében. Ezért a 141. cikk (3) bekezdése és a 13. cikk (2) bekezdése együtt alkotják e javaslat megfelelő jogalapját.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Létrejön a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (a továbbiakban: az intézet).

2. cikk

Célkitűzések

Az intézet átfogó célkitűzése a közösségi intézmények, különösen a Bizottság és a tagállami hatóságok segítése a nemi alapon történő hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemben, valamint a nemek közötti egyenlőség előmozdításában, továbbá ezen kérdéseknek az EU polgárai közötti kiemelése.

3. cikk

Feladatok

(1) A 2. cikkben meghatározott célkitűzések teljesítése érdekében az intézet:

a) összegyűjti, nyilvántartja, elemzi és terjeszti a nemek közötti egyenlőség tekintetében a vonatkozó, objektív, megbízható és összehasonlítható információkat, ideértve a tagállamok, közösségi intézmények, kutatóközpontok, nemzeti esélyegyenlőségi szervek, nem kormányzati szervezetek, érintett harmadik országok és nemzetközi szervezetek által közölt kutatási eredményeket;

b) olyan módszereket fejleszt ki, amelyek az adatok európai szintű összehasonlíthatóságát, objektivitását és megbízhatóságát növelik olyan kritériumok létrehozása által, amelyek elősegítik az információk konzisztenciáját;

c) fejleszti, elemzi és értékeli a módszertani eszközöket a nemek közötti egyenlőség valamennyi közösségi politikába történő integrációjának támogatása érdekében;

d) felméréseket végez a nemek közötti egyenlőség európai helyzetéről;

e) közzéteszi az intézet saját tevékenységeiről szóló éves jelentést;

f) a kutatómunka támogatása érdekében szakértői üléseket szervez;

g) az európai szinten érdekelt felekkel konferenciákat, kampányokat, kerekasztal-találkozókat, szemináriumokat és üléseket szervez;

h) a nyilvánosság számára hozzáférhető dokumentációs eszközöket hoz létre.

4. cikk

Tevékenységi területek és munkamódszerek

(1) Az intézet a feladatait közösségi hatáskörön belül, valamint az elfogadott célkitűzésekkel és az éves programjában meghatározott elsődleges területekkel összhangban végzi kellő figyelemmel a rendelkezésre álló költségvetési forrásokra.

(2) Az intézet munkaprogramjának összhangban kell lennie a közösségi prioritásokkal, valamint a Bizottság munkaprogramjával, ideértve annak statisztikai és kutatómunkáját.

(3) Munkája ellátása során az intézet a párhuzamos munkavégzés elkerülése és az erőforrások lehető legjobb felhasználásának biztosítása érdekében figyelembe vesz bármilyen forrásból származó meglévő információt, és különösen a közösségi és más intézmények, szervek, valamint illetékes nemzeti, illetve nemzetközi szervezetek által elvégzett munkát, továbbá szorosan együttdolgozik az illetékes közösségi szolgálatokkal. Az intézet biztosítja a szükség szerint egy egyetértési megállapodásban meghatározásra kerülő, megfelelő együttműködést valamennyi vonatkozó közösségi ügynökséggel és uniós szervvel.

(4) Az intézet biztosítja, hogy a végső felhasználók számára a terjesztett információk megérthetők.

(5) Az intézet szerződést, különösen alvállalkozói szerződést, köthet más szervezetekkel azoknak a feladatoknak az elvégzésére, amelyekkel azokat megbízza.

5. cikk

Az intézet függetlensége

Az intézet a nemzeti hatóságoktól és a társadalomtól függetlenül látja el feladatait, és a közösségi intézmények tekintetében önálló.

6. cikk

Jogi személyiség és cselekvőképesség

Az intézet jogi személy. Valamennyi tagállamban élvezi mindazt a jogképességet, amellyel az adott tagállam a jogi személyeket saját joga alapján felruházza. Különösen ingó és ingatlan tulajdont szerezhet, illetve azzal rendelkezhet, valamint jogi eljárásban félként részt vehet.

7. cikk

Dokumentumokhoz való hozzáférés

(1) Az intézet birtokában lévő dokumentumokra az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazandó.

(2) Az igazgatótanács az intézet létrehozását követő hat hónapon belül elfogadja az 1049/2001/EK rendelet végrehajtásához szükséges szabályokat.

(3) Az intézet által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke értelmében hozott határozatok ellen az ombudsmanhoz panasz nyújtható be, illetve az ilyen határozatok az Európai Közösségek Bíróságához benyújtott kereset tárgyát képezhetik a Szerződés 195., illetve 230. cikkében megállapított feltételek szerint.

(4) Személyes adatokat nem lehet feldolgozni, illetve közölni, kivéve amennyiben ez az intézet feladatának teljesítéséhez elengedhetetlenül szükséges. Ilyen esetekben a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazandó.

8. cikk

Együttműködés nemzeti és európai szintű szervezetekkel, valamint nemzetközi szervezetekkel és harmadik országokkal

(1) Az intézet feladatai végrehajtásának segítése érdekében az intézet együttműködik a tagállami szervezetekkel, így esélyegyenlőségi szervekkel, kutatóközpontokkal, nem kormányzati szervezetekkel, szociális partnerekkel, valamint az érintett európai vagy nemzetközi szintű szervezetekkel és harmadik országokkal.

(2) Amennyiben az intézet feladatai hatékony ellátása érdekében szükségesnek bizonyulnak nemzetközi szervezetekkel, illetve harmadik országokkal kötendő megállapodások, a Közösség a Szerződés 300. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően az intézet nevében megállapodást köthet nemzetközi szervezetekkel vagy harmadik országokkal. E rendelkezés nem akadályozza meg az ilyen szervezetekkel vagy a harmadik országokkal történő ad hoc együttműködést.

9. cikk

Az intézet szervei

Az intézet:

a) az igazgatótanácsból;

b) az igazgatóból és annak személyzetéből;

c) a tanácsadó fórumból áll.

10. cikk

Igazgatótanács

(1) Az igazgatótanács a Tanács és a Bizottság által kinevezett hat-hat képviselőből, valamint a Bizottság által kinevezett, szavazati joggal nem rendelkező három képviselőből áll, amely három képviselő egyenként a következő csoportok egyikét képviseli:

a) egy megfelelő nem kormányzati szervezet közösségi szinten, amelynek jogos érdeke fűződik a nemen alapuló megkülönböztetés elleni küzdelemben és a nemek közötti egyenlőség előmozdításában való részvételhez;

b) munkáltatói szervezetek közösségi szinten; és

c) munkavállalói szervezetek közösségi szinten.

(2) Az igazgatótanács tagjait úgy kell kinevezni, hogy biztosítsák a legmagasabb szintű hozzáértést, valamint a releváns szakértelem széles körét a nemek közötti egyenlőség területén.

A Bizottság és a Tanács célja, hogy az igazgatótanácsban a férfiak és nők egyenlő képviselete megvalósuljon.

A távollévő tagokat helyettesítő póttagokat azonos eljárás szerint kell kinevezni.

A megbízatás időtartama öt év, amely egyszer megújítható.

A Tanács közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában az igazgatótanács tagjainak listáját, és azt közzéteszik az intézet honlapján is.

(3) Az igazgatótanács megválasztja elnökét és alelnökét egy egyszer megújítható egy éves időszakra.

(4) Az igazgatótanács minden egyes tagja, illetve távollét esetén annak helyettese egy szavazattal rendelkezik.

(5) Az igazgatótanács meghozza az intézet működéséhez szükséges határozatokat. Különösen:

a) Elfogadja a 11. cikkben említett igazgató javaslata alapján és a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az éves és egy három éves időszakra vonatkozó középtávú munkaprogramot a költségvetéssel és a rendelkezésre álló erőforrásokkal összhangban; szükség esetén a program az adott év során felülvizsgálható; az első éves munkaprogramot legkésőbb az igazgató kinevezését követő kilenc hónapon belül kell elfogadni;

b) Elfogadja a 3. cikk e) pontjában említett éves jelentést, amely összehasonlítja különösen a megvalósult eredményeket az éves munkaprogram célkitűzéseivel; e jelentést legkésőbb június 15-éig meg kell küldeni az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság, a Számvevőszék, a Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága részére;

c) Fegyelmi jogkört gyakorol az igazgató tekintetében, valamint a 11. cikk értelmében kinevezi, illetve meneszti azt;

d) Elfogadja az intézet éves költségvetési tervezetét és végleges költségvetését.

(6) Az igazgatótanács az intézet belső szabályzatát a Bizottsággal való konzultációt követően az igazgató által készített javaslat alapján fogadja el.

(7) Az igazgatótanács határozatait a leadott szavazatok abszolút többségével hozza meg.

(8) Az igazgatótanács saját eljárási szabályzatát a Bizottsággal való konzultációt követően az igazgató által készített javaslat alapján fogadja el.

(9) Az elnök évente legalább kétszer összehívja az igazgatótanácsot. Az elnök saját kezdeményezésére vagy az igazgatótanács tagjai egyharmadának kérelme alapján további üléseket hív össze.

(10) Az intézet évente továbbítja az értékelési eljárások kimenetele szempontjából lényeges információkat a költségvetési hatóság részére.

(11) Az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért, az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség, az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ és bármely, a jövőben létrehozásra kerülő Alapvető Jogok Ügynöksége igazgatóit adott esetben felkérhetik, hogy az igazgatótanács ülésein megfigyelőként vegyenek részt.

11. cikk

Az igazgató

(1) Az intézet élén az igazgató áll, akit a Bizottsága javaslata alapján az igazgatótanács nevez ki. Kinevezése előtt az igazgatótanács által kiválasztott jelöltet felkérhetik az Európai Parlament illetékes bizottsága(i) előtti nyilatkozattételre és az ezen bizottság(ok) tagjai által feltett kérdések megválaszolására.

(2) Az igazgató megbízatásának időtartama 5 év. A Bizottság javaslata alapján és az értékelést követően a megbízatás időtartama legfeljebb 5 éves időszakra egyszer meghosszabbítható. Az értékelésben a Bizottság különösen az alábbiakat vizsgálja:

– az első megbízatási időszak során elért eredményeket és azt a módot, ahogyan elérte azokat;

– az intézetre vonatkozó feladatokat és követelményeket az elkövetkező évek vonatkozásában.

(3) Az igazgató felelős, az igazgatótanács felügyelete mellett, a következőkért:

a) A 3. cikkben említett feladatok teljesítése;

b) Az intézet tevékenységeiről szóló éves és középtávú munkaprogramok elkészítése és végrehajtása;

c) Az igazgatótanács üléseinek előkészítése;

d) A 3. cikk e) pontjában említett éves jelentés elkészítése és közzététele;

e) Minden személyzeti vonatkozású ügy, különösen a 13. cikk (3) bekezdésében előírt hatáskörök gyakorlása;

f) Napi igazgatási feladatok;

g) Az intézetnek a célkitűzéseihez viszonyított teljesítményére vonatkozó hatékony ellenőrzési és értékelési eljárások szakmailag elismert előírások szerinti végrehajtása. Az igazgató évente jelentést tesz az igazgatótanácsnak az ellenőrző rendszer eredményeiről.

(4) Az igazgató saját tevékenységéért az igazgatótanácsnak tartozik felelősséggel, és részt vesz annak ülésein, ahol szavazati joggal nem rendelkezik.

(5) Az igazgató ellátja az intézet jogi képviseletét.

12. cikk

Tanácsadó fórum

(1) A tanácsadó fórum a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdésekre szakosodott illetékes szervek tagállamok által kijelölt egy-egy képviselőjéből, valamint a Bizottság által kijelölt, szavazati joggal nem rendelkező három olyan képviselőből áll, akik az európai szinten érdekelt feleket képviselik, például olyan nem kormányzati szervezeteket, amelyeknek jogos érdeke fűződik a nemen alapuló megkülönböztetés elleni küzdelemben és a nemek közötti egyenlőség előmozdításában való részvételhez, illetve a munkáltatók és munkavállalók közösségi szintű szervezeteit. A képviselők az azonos időben kinevezett póttagokkal helyettesíthetők.

(2) A tanácsadó fórum tagjai nem lehetnek tagjai az igazgatótanácsnak.

(3) A tanácsadó fórum támogatja az igazgatót az intézet tevékenysége kiválóságának és függetlenségének biztosításában.

(4) A tanácsadó fórum alkotja a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó információcsere és az ismeretgyűjtés mechanizmusát. A fórum biztosítja az intézet és a tagállamok illetékes szervei közötti szoros együttműködést.

(5) A tanácsadó fórum élén az igazgató áll vagy távolléte esetén helyettesként az intézet egy tagja. A tanácsadó fórum az igazgató felkérésére vagy tagjai legalább egyharmadának kérelmére rendszeresen, évente legalább kétszer ülésezik Működési szabályzatát az intézet belső szabályzata tartalmazza, és azok hozzáférhetőek.

(6) A Bizottság szervezeti egységeinek képviselői részt vesznek a tanácsadó fórum munkájában.

(7) Az intézet biztosítja a tanácsadó fórum részére a szükséges műszaki és logisztikai támogatást, valamint ülései során titkárságot biztosít a részére.

(8) Az igazgató felkérheti az érintett gazdasági ágazatok, munkáltatók, szakszervezetek, szakmai és kutatószervek, illetve az intézet munkájának területén elismert tapasztalattal rendelkező nem kormányzati szervezetek szakértőit, illetve képviselőit, hogy működjenek együtt a meghatározott feladatok során, és hogy vegyenek részt a tanácsadó fórum vonatkozó tevékenységeiben.

13. cikk

Személyzet

(1) Az intézet személyzetére az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata, az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei, valamint e személyzeti szabályzat és alkalmazási feltételek alkalmazása céljából az Európai Közösségek intézményei által közösen elfogadott szabályok alkalmazandók.

(2) Az igazgatótanács a Bizottsággal egyetértésben elfogadja a szükséges végrehajtási intézkedéseket az Európai Közösségek tisztviselőinek és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeire vonatkozó személyzeti szabályzat 110.cikkében meghatározott rendelkezésekkel összhangban. Az igazgatótanács a tagállamok nemzeti szakértőinek az intézetnél kirendeltként történő foglalkoztatását lehetővé tévő rendelkezéseket fogadhat el.

(3) Az intézet a személyzet tekintetében gyakorolja a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott jogkört.

14. cikk

A költségvetés kidolgozása

(1) Az intézet valamennyi bevételi és kiadási előirányzatát az adott naptári évnek megfelelően minden pénzügyi évre vonatkozóan el kell készíteni és azt az intézet költségvetésében fel kell tüntetni.

(2) Az intézet költségvetésében feltüntetett bevételnek és kiadásnak egyensúlyban kell lennie egymással.

(3) Az intézet bevétele az egyéb erőforrások sérelme nélkül a következőkből áll:

a) Az Európai Unió általános költségvetésében szereplő közösségi támogatás (a Bizottságra vonatkozó szakasz);

b) A nyújtott szolgáltatásokért kapott kifizetések;

c) A 8. cikkben említett szervezetektől, illetve harmadik országoktól származó pénzügyi hozzájárulások;

d) A tagállamoktól származó bármilyen önkéntes hozzájárulás.

(4) Az intézet kiadása magában foglalja a személyzeti javadalmazást, az igazgatási és infrastrukturális, valamint működési költségeket.

(5) Az igazgatótanács az igazgató által kidolgozott tervezet alapján évente az intézet következő pénzügyi évre vonatkozó bevételi és kiadási előirányzatát. A létszámtervre vonatkozó tervezetet magában foglaló előirányzatot az igazgatótanács legkésőbb március 31-ig továbbítja a Bizottság részére.

(6) Az előirányzatot a Bizottság továbbítja az Európai Parlament és a Tanács részére (a továbbiakban: költségvetési hatóság) az Európai Unió előzetes költségvetési tervezetével együtt.

(7) Az előirányzat alapján a Bizottság felveszi az Európai Unió előzetes költségvetési tervezetébe azokat az előirányzatokat, amelyeket a létszámtervre vonatkozóan szükségesnek ítél meg, illetve az általános költségvetést terhelő támogatás összegét, és ezt a Szerződés 272. cikkével összhangban a költségvetési hatóság elé terjeszti.

(8) A költségvetési hatóság engedélyezi az intézet részére a támogatásra vonatkozó előirányzatokat. A költségvetési hatóság elfogadja az intézet létszámtervét.

(9) Az intézet költségvetését az igazgatótanács fogadja el. Az intézet költségvetése az Európai Unió általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé. Adott esetben azt megfelelően kiigazítják.

(10) Az igazgatótanács a lehető leghamarabb értesíti a költségvetési hatóságot bármilyen olyan projekt végrehajtására vonatkozó szándékáról, amelyek jelentős pénzügyi kihatással járnak az intézet költségvetésének konszolidálására vonatkozóan, különösen ingatlannal kapcsolatos projekteket, például épületek bérlését vagy megvételét illetően. Erről értesíti a Bizottságot.

Amennyiben a költségvetési hatóság valamely tagja közölte véleményadási szándékát, továbbítania kell véleményét az igazgatótanács részére a projektről való értesítés időpontjától számított hat héten belül.

15. cikk

A költségvetés végrehajtása

(1) Az igazgató végrehajtja az intézet költségvetését.

(2) Minden egyes pénzügyi évet követően legkésőbb március 1-ig az intézet számvitelért felelős tisztviselője közli a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjével az előzetes beszámolókat az adott pénzügyi év költségvetési és pénzügyi igazgatására vonatkozó jelentéssel együtt. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője összevonja az intézetek és a decentralizált szervek előzetes beszámolóit az általános költségvetési rendelet 128. cikkének megfelelően.

(3) Minden egyes pénzügyi évet követően legkésőbb március 31-ig a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője továbbítja az intézet előzetes beszámolóit a Számvevőszék részére az adott pénzügyi év költségvetési és pénzügyi igazgatására vonatkozó jelentéssel együtt. Az adott pénzügyi év költségvetési és pénzügyi igazgatására vonatkozó jelentést továbbítani kell az Európai Parlament és a Tanács részére is.

(4) A Számvevőszék által az általános költségvetési rendelet 129. cikkével összhangban az intézet előzetes beszámolóira tett észrevételeinek kézhezvételekor az igazgató saját felelősségi körén belül kidolgozza az intézet végleges beszámolóját, és azt továbbítja az igazgatótanács részére véleményezés céljából.

(5) Az igazgatótanács véleményt ad az intézet végleges beszámolójáról.

(6) Az igazgató minden egyes pénzügyi évet követően legkésőbb július 1-jéig továbbítja a végleges beszámolót és az igazgatótanács véleményét az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság és a Számvevőszék részére.

(7) A végleges beszámolót közzé kell tenni.

(8) Az igazgató legkésőbb szeptember 30-ig megküldi a Számvevőszék részére az annak észrevételeire vonatkozó válaszát. E válaszát az igazgatótanácsnak is megküldi.

(9) Az igazgató benyújt az Európai Parlamentnek annak kérésére és az általános költségvetési rendelet 146. cikkének (3) bekezdésében előírt módon minden olyan információt, amelyre az adott pénzügyi évre vonatkozó mentesítési eljárás szabályszerű alkalmazásához szükség van.

(10) Az Európai Parlament a Tanács minősített többséggel hozott ajánlása alapján az n+2 év április 30-a előtt mentesíti az igazgatót az n évre vonatkozó költségvetés végrehajtása tekintetében.

(11) Az intézetre alkalmazandó pénzügyi szabályokat a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az igazgatótanács fogadja el. Ezek a szabályok nem térhetnek el az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. december 23-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettől, kivéve ha az az intézet működése szempontjából különösen indokolt és ahhoz a Bizottság előzetesen hozzájárult.

16. cikk

Nyelvek

(1) Az intézetre alkalmazni kell az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. rendeletben[29] meghatározott rendelkezéseket.

(2) Az intézet működéséhez szükséges fordítási szolgáltatásokat főszabály szerint az Európai Unió Szervei Fordítóközpontja[30] nyújtja.

17. cikk

Kiváltságok és mentességek

Az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv alkalmazandó az intézetre.

18. cikk

Felelősség

(1) Az intézet szerződéses felelősségét az adott szerződésre alkalmazandó jog szabályozza.

Az intézet által kötött szerződésben foglalt választottbírósági kikötés értelmében a Bíróság rendelkezik joghatósággal.

(2) Szerződésen kívüli felelősség esetén az intézet a tagállamok jogában közös általános elveknek megfelelően megtéríti az intézet vagy alkalmazottai által feladataik teljesítése során okozott károkat.

Az ilyen károk megtérítésével kapcsolatos jogvitákban a Bíróság rendelkezik joghatósággal.

19. cikk

Harmadik országok részvétele

(1) Az intézet nyitott azon országok részvételére, amelyek az Európai Közösséggel olyan megállapodást kötöttek, amelyek értelmében elfogadják és alkalmazzák az e rendelet hatálya alá tartozó területre vonatkozó közösségi joganyagot.

(2) A szabályokat e megállapodások vonatkozó rendelkezései alapján kell meghozni, meghatározva különösen ezen országoknak az intézet munkájában való részvételének jellegét, terjedelmét és módját, ideértve az intézet által vállalt kezdeményezésekben való részvételt, a pénzügyi hozzájárulást és a személyzetet. Személyzeti ügyekben ezeknek a megállapodásoknak minden esetben összhangban kell lenniük az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatával, valamint az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeivel.

20. cikk

Értékelés

(1) Az e rendelet hatálybalépését követő harmadik év végéig az intézet megbízást ad eredményeinek független külső értékelésére az igazgatótanács által a Bizottsággal egyetértésben kiadott feladatmeghatározás alapján. Az értékelés a következőket vizsgálja:

az intézet hatását a nemek közötti egyenlőség előmozdítására, valamint magában foglalja az együttműködési hatásokat. Különös figyelmet fordít az intézet feladatai esetleges módosításának vagy kiterjesztésének szükségességére, beleértve a feladatok bármilyen kiterjesztésének pénzügyi kihatásait. Az értékelés figyelembe veszi a nemzeti és közösségi szinten érdekelt felek véleményét.

(2) Az igazgatótanács a Bizottsággal egyetértésben dönt majd a jövőbeli értékelések időzítéséről, figyelembe véve az előző bekezdésben említett értékelő jelentés eredményeit.

21. cikk

Felülvizsgálati záradék

Az igazgatótanács megvizsgálja az előző cikkben említett értékelés következtetéseit és szükség esetén az intézetnek, az intézet munkagyakorlatának vagy feladatkörének megváltoztatására vonatkozó ajánlásokat nyújt be a Bizottságnak. A Bizottság az értékelési jelentést és az ajánlásokat továbbítja az Európai Parlament, a Tanács, a Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága részére, és azokat közzéteszi. Az értékelő jelentés és az ajánlások vizsgálata után a Bizottság javaslatot nyújthat be az e rendelet általa szükségesnek ítélt módosításaira.

22. cikk

Igazgatási ellenőrzés

Az intézet tevékenysége az ombudsman felügyelete alá tartozik a Szerződés 195. cikkének rendelkezéseivel összhangban.

23. cikk

Az intézet tevékenységeinek kezdete

Az intézetnek az e rendelet hatálybalépését követő tizenkét hónapon belül működőképesnek kell lennie.

2 4. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba .

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, ............................

Az Európai Parlament részéről A Tanács részéről

az elnök az elnök

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1. NAME OF THE PROPOSAL : Proposal for a Council Regulation establishing a European Institute for Gender Equality

2. ABM / ABB FRAMEWORK

POLICY AREA(S) CONCERNED AND ASSOCIATED ACTIVITY/ACTIVITIES:

- Police area: 04 Employment and Social Affairs

- Activity: 04 05 Equal Opportunities for Women and Men

3. BUDGET LINES

3.1. From 2007 and onwards a new budget heading with two budget lines will be created:

- 04 05 04 01 : European Institute for gender equality - Subsidy to titles 1 & 2

- 04 05 04 02 : European Institute for gender equality – Subsidy to title 3

3.2. Duration of the action and of the financial impact: 1 January 2007 – 31 December 2013

From 2007 onwards the allocation of appropriations will depend on the new financial perspectives 2007-2013. The annual amounts retained for this period are purely indicative.

3.3. Budgetary characteristics ( add rows if necessary ):

Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

Non-comp | Diff[31] | NO | YES/NO (open, decision of the Management Board) | YES/NO (open, decision of the Management Board) | No [1A] |

4 . SUMMARY OF RESOURCES

4.1. Financial Resources

4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)

EUR million (to 3 decimal places)

TOTAL PA including cost of Human Resources | b+c+d+e | 4,862 | 6,69 | 7,468 | 7,83 | 8,248 | 8,548 | 8,58 | 52,5 |

Co-financing details

If the proposal involves co-financing by Member States, or other bodies (please specify which), an estimate of the level of this co-financing should be indicated in the table below (additional lines may be added if different bodies are foreseen for the provision of the co-financing):

EUR million (to 3 decimal places)

Agents | 810 000 | 108 000 x 10 |

Total | 810 000 |

- The amounts represent a total expenditure over 12 months for an average on 10/15 permanent posts because of the difficulty of recruiting in the first year.

Year 2008

Type of human resources | Amount in euro | Method of calculation |

Agents | 1 925 000 | 110 000 x 17,5 |

Total | 1 925 000 |

The amounts represent a total expenditure over 12 months for an average of 17,5/20 permanent posts because of the difficulty of recruiting five persons during the year.

Total subsidy of the Institute's administrative expenditure for the first three years.

The subsidy of administrative expenditure will be covered by an operational heading of the Community budget (4 05 04 01)

Million EUR | Year 2007 | Year 2008 | Year 2009 | Total Years 2007-2009 |

Human resources | 15 | 20 | 23 | 23 |

Calculation basis | 10 | 17,5 | 23 | 23 |

Annual cost of human resources | 1 080 000 | 1 925 000 | 2 576 000 | 5 311 000 |

Other administrative expenditure Missions Management Board and Advisory Forum meetings Interpreting/Translation Other administrative expenditure | 200 000 300 000 650 000 80 000 | 150 000 300 000 500 000 50 000 | 150 000 300 000 500 000 49 000 | 500 000 900 000 1 650 000 179 000 |

Total other administrative expenditure | 1 230 000 | 1 000 000 | 999 000 | 3 229 000 |

Total | 2 310 000 | 9 925 000 | 3 575 000 | 8 810 000 |

TABLE: Estimate of human resources - Breakdown by areas of activity and category

ACTIVITIES | A | B | C | D |

(a) Administration |

Management (this item includes the Director). | 3 | 1 |

Human and financial resources | 1 | 1 |

Information/IT | 0,5 | 1 |

Legal tasks | 0,5 |

TOTAL (a) | 5 | 1 | 2 |

(b) Operational tasks: |

Objective 1 | 1 | 1 | 1 |

Objective 2 | 0,5 | 1 | 0,25 |

Objective 3 | 0,25 | 1 | 0,25 |

Objective 4 | 0,25 | 0,25 |

Objective 5 | 0,25 |

TOTAL (b) | 2 | 3 | 2 |

TOTAL (a) + (b) | 7 | 4 | 4 |

Description of tasks:

- Collect information and data on gender equality situation, policies and practices within the European Union through administrations, NGOs, experts ;.carry out surveys, when necessary;

- Record this information eventually in a common database;

- Analyse the information gathered directly or by experts, publish and disseminate results of such analysis,

- Develop methods to improve the comparability, objectivity and reliability of data on gender equality at Community level; develop analyse and evaluate relevant methodological tools; develop common standards for the establishment and collection of those data,

- Prepare and organise meetings of experts on legal, economical and social aspects of gender equality;

- Organise conferences, round tables and meetings at European level on topics directly relevant for gender equality;

- Organise campaigns for gender equality promotion in the European medias;

- Edit, publish and distribute results of studies and other information (annual report, magazine, posters, videos, CD ROM, etc.) and organise a public library on gender equality research;

- Edit publish and distribute reports and conclusions based on the results of the studies and meetings organised,

- Set and coordinate on internet an information network on issues related to equality between women and men: the Institute shall establish permanent co-operation with the relevant academic, research, governmental and non- governmental organisations at national level in each Member State;

- Disseminate best practices and the results of concrete cooperation, be it through the organization of conferences and seminars, the publication of booklets or other information materials and/ or the use of electronic means of communication;

- Develop training material on gender equality aspects for Member states administrations and organisations involved in gender equality policies or wishing to develop actions in this field,

- Launch call for tenders and proposals for the relevant actions, manage contracts and grant agreements, proceed to commitments and payments, evaluate results and outputs,

- Organise meetings of the Management Board and the Advisory Forum.

8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial cost

Commitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)

8.2.2. Description of tasks deriving from the action

8.2.3. Sources of human resources (statutory)

(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)

( Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended

( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n

( Posts to be requested in the next APS/PDB procedure

( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)

( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question

8.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)

EUR million (to 3 decimal places)

Budget line (number and heading) | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 and later | TOTAL |

Other technical and administrative assistance |

- intra muros |

- extra muros |

Total Technical and administrative assistance |

8.2.5. Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amount

EUR million (to 3 decimal places)

Type of human resources | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 and later |

Officials and temporary staff (04 05 01) | 0.162 (1.5 x 0,108) | 0.165 (1.5 x 110) | 0.168 (1.5 x 0,112) | 0.230 (2 x 0,115) | 0.234 (2 x 0,117) | 0.238 (2 x 0,119)2 |

Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) |

Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0.162 | 0.165 | 0.168 | 0.23 | 0.234 | 0.238 |

This is the cost of the staff devoted to evaluation, control and coordination of the Institute within the Commission.

Calculation – Officials and Temporary agents Reference should be made to Point 8.2.1, if applicable Persons/year for control, budget drafting and funding and coordination between the Commission and the Agency. |

Calculation – Staff financed under art. XX 01 02 Reference should be made to Point 8.2.1, if applicable |

8.2.6 Other administrative expenditure not included in reference amount

EUR million (to 3 decimal places)

XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |

.57XX 01 02 11 03 – Committees[50] |

XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |

XX 01 02 11 05 - Information systems |

2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |

3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) |

Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,2 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,11 | 0,11 | 0,72 |

Calculation – Other administrative expenditure not included in reference amount |

The needs for human and administrative resources shall be covered within the allocation granted to the managing DG in the framework of the annual allocation procedure.

[1] Nizzában, 2000 decemberében fogadták el.

[2] European Commission Feasibility Study for a European Gender Institute (PLS Ramboll Management, DK, 2002).

[3] A Tanács brüsszeli ülése, foglalkoztatási, szociálpolitikai, egészség- és fogyasztói ügyek.

[4] Az EU Tanácsa, 9507/04 sajtóközlemény, 11. o.

[5] Európai Tanács, 2004. június 17-18., elnökségi következtetések, 43. bekezdés, 9. o.

[6] A 2000-es lisszaboni Európai Tanács rögzítette azt a célt az Európai Unió részére, miszerint 2010-re el kell érni egy legalább 60%-os női foglalkoztatási arányt és egy 70%-os összfoglalkoztatási arányt.

[7] a 2002.4.7-i P5-TA (2002)0372, 2004.12.17-i P5-TA (2002) 0606, 2004.1.14-i P5-TA (2004) 0023 és a 2004.3.10-i P5-TA (2004) 0167 európai parlamenti állásfoglalás.

[8] "Role of a future European Institute", az Európai Parlament részére készített tanulmány, végleges jelentés, 2004.6.15.

[9] A javaslathoz kapcsolódó előzetes jelentést mellékletként csatolták.

[10] A Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontjának tevékenységéről szóló - 2003.8.5-i COM(2003) 483 bizottsági közlemény; az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség létrehozásáról szóló - 2004.4.23-i COM(2004) 50 bizottsági közlemény; a "Meta-értékelés a közösségi ügynökségi rendszerről" című végleges jelentés -, bizottsági szolgálati dokumentum, Költségvetési Főigazgatóság, 2003.9.15.

[11] A nők negyedik világkonferenciája, Peking, 1995. szeptember 4–15.

[12] A férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód tárgyában 9 irányelvet fogadtak el, illetve azok módosításait/kiterjesztéseit: a férfiak és a nők egyenlő díjazása elvének alkalmazására vonatkozó 75/117/EGK irányelv; a 2002/73/EK irányelvvel módosított, a férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmód elvének a munkavállalás, a szakképzés, az előmenetel és a munkakörülmények terén történő végrehajtásáról szóló 76/207/EGK irányelv; a férfiakkal és a nőkkel való egyenlő bánásmód elvének a szociális biztonság területén történő fokozatos megvalósításáról szóló 79/7/EGK irányelv; a 96/97/EK irányelvvel módosított, a férfiakkal és a nőkkel való egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatási szociális biztonsági rendszerekben történő megvalósításáról szóló 86/378/EGK irányelv; a 98/52/EK irányelvvel kiterjesztett, a nemi alapon történő hátrányos megkülönböztetés esetén a bizonyítási teherről szóló 97/80/EK irányelv; a várandós munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítására vonatkozó 92/85/EGK irányelv; a 97/75/EK irányelvvel kiterjesztett, a szülői szabadságról szóló 96/34/EK irányelv; a valamely önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiakkal és nőkkel való egyenlő bánásmód elvére vonatkozó 86/613/EGK irányelv; valamint az árukínálathoz és szolgáltatás-nyújtáshoz történő hozzáférés tekintetében a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód megvalósításáról szóló 2004/113/EK irányelv.

[13] A nők és férfiak közötti egyenlőségről szóló jelentés - COM(2004) 115, 2004.2.19.

[14] A foglalkoztatásra és a szociális szolidaritásra vonatkozó közösségi program létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra vonatkozó javaslat – PROGRESS - COM(2004) 488, 2004.7.14.

[15] HL L 357., 2002.12.31., 72. o.; helyesbítése: HL L 2., 2003.1.7., 39. o.

[16] HL C (…)., (…)., (…). o.

[17] HL C (…)., (…)., (…). o.

[18] HL C (…)., (…)., (…). o.

[19] European Commission Feasibility Study for a European Gender Institute (PLS Ramboll Management, DK, 2002).

[20] Az Európai Unió férfiak és nők közötti egyenlőségre vonatkozó politikáiról szóló európai parlamenti állásfoglalás (EP T5-0167/2004, 2004. március 10.).

[21] Az EU tanácsa, 9507/04 sajtóközlemény , 11. o.

[22] Az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért létrehozásáról szóló 1365/75/EGK módosított tanácsi rendelet.

[23] Az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség létrehozásáról szóló 2062/94/EK módosított tanácsi rendelet.

[24] Az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ létrehozásáról szóló 337/75/EGK módosított tanácsi rendelet.

[25] Az Európai Tanács 2003. decemberi ülésén részt vett tagállamok felkérték a Bizottságot a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja megbízásának kiterjesztésével egy emberi jogokkal foglalkozó ügynökségről szóló javaslat elkészítésére.

[26] Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 201. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).

[27] A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 8., 2001.1.12.. 1. o.).

[28] HL L 357., 2002.12.31., 72. o.; helyesbítése: HL L 2., 2003.1.7., 39. o.

[29] HL 17., 1958.10.6., 385/58. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

[30] Az Európai Unió Szervei Fordítóközpontjának létrehozásáról szóló, 1994. november 28-i 2965/94/EK tanácsi rendelet (HL L 314., 1994.12.7., 1. o.). A legutóbb az 1645/2003/EK rendelettel módosított rendelet (HL L 245., 2003.9.29., 13. o.).

[31] Differentiated appropriations.

[32] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.

[33] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.

[34] Additional columns should be added if necessary i.e. if the duration of the action exceeds 6 years.

[35] Report on equality between women and men - COM(2004) 115, 19.2.2004.

[36] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point.

[37] European Commission Feasibility Study for a European Gender Institute (conducted by PLS Ramboll Management, DK, 2002).

[38] Report from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions - COM(2004) 115, 19.2.2004.

[39] Report on the Role of a Future European Gender Institute, A study for the European Parliament, by Yellow Window Management Consultants, a division of eadc n.v./s.a.

[40] Commission Staff Working Document, Interim evaluation Report from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on the Programme relating to the Community Framework Strategy on Gender Equality 2001-2005 - SEC(2004) 1047, 11.8.2004.

[41] European Commission, Budget Directorate General, 15.9.2004.

[42] Communication from the Commission on the activities of the European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia, together with proposals to recast Council Regulation (EC) 1035/97 - COM(2003) 483, 5.8.2004.

[43] Communication from the Commission on the evaluation of the European Agency for Safety and Health at Work accompanied by a Proposal for a Council Regulation amending Regulation (EC) No 2062/94 establishing a European Agency for Safety and Health at Work - COM(2004) 50, 23.4.2004.

[44] OJ L 357, 21.12.2002, p. 72; Corrigendum: OJ L 2, 7.1.2003, p. 39.

[45] As described under Section 5.3.

[46] Cost of which is NOT covered by the reference amount.

[47] Cost of which is NOT covered by the reference amount.

[48] Cost of which is included within the reference amount.

[49] Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies) concerned.

[50] Specify the type of committee and the group to which it belongs.