Bevezetés

A görög nép igen nehéz időszakon megy keresztül a pénzügyi és gazdasági válság kirobbanása óta eltelt hat évben. A válság kiváltó okai hosszú éveken át, észrevétlenül gyülemlettek fel. 2010-re a görög gazdaság eljutott az összeomlás szélére, aminek oka a gyenge versenyképesség, az alacsony termelékenység, a rugalmatlan munkaerő- és termékpiac és a hatalmas államháztartási hiány és államadósság volt.

Az EU ebben a nehéz időszakban mindvégig kiállt Görögország mellett, és megadta neki azt a támogatást, amely az uniós család tagjaként megilleti. Nemcsak rendkívül kedvező feltételek mellett nyújtott pénzügyi támogatást, de az európai szolidaritás és támogatás kézzelfogható megnyilvánulásaként mindenkinél nagyobb arányban biztosított görögországi közvetlen külföldi befektetéseket uniós forrásokból. Görögország az elmúlt, illetve az elkövetkező években az EU, az uniós tagállamok, más nemzetközi felek és magánbefektetők által biztosított több mint 400 milliárd EUR támogatásban és adósságelengedésben részesült, illetve részesül. Ez meghaladja a 2014. évi görög GDP 230 %-át, azaz voltaképpen olyan, mintha minden egyes görög állampolgár 38 000 EUR-t kapott volna. A Görögországnak mostanáig nyújtott uniós és nemzetközi források nagysága mára már meghaladta azt az összeget, amelyet az Egyesült Államok a második világháború utáni Marshall-terv keretében egész Európa megsegítésére fordított.

Az ország korszerűsítésére és átalakítására, valamint az uniós források lehető legjobb, a görög prioritásokat szem előtt tartó felhasználására sok erőfeszítés történt, ami meg is hozta a gyümölcsét: stabilizálódott az államháztartás és a bankszektor, valamint bekövetkezett a társadalombiztosítás, a nyugdíjak, az egészségügy és a munkaerő-piaci politika nagy horderejű reformja. Görögország 2014-ben újra gazdasági növekedési pályára állt – a reál GDP 0,8 %-ot emelkedett –, és mindaddig, amíg be nem állt a bizonytalanság, számítani lehetett a növekedés további erősödésére. Tavaly mintegy 100 000 új munkahely jött létre, és végre a munkanélküliség is visszaesett valamelyest. Öt év után első ízben indultak növekedésnek a lakossági fogyasztások, és 2008 óta először emelkedett az eszközberuházások mértéke, ami a gazdasági fellendülésbe vetett bizalom megerősödésének köszönhető.

A tartós fellendülés feltételeinek többsége még mindig adott. A fenntartható növekedés útjában álló közvetlen akadály a finanszírozási feltételek szigorodása, valamint a görög gazdasági és politikai kilátásokat övező jelenlegi bizonytalanság. Ahhoz, hogy Görögország visszaállhasson a megkezdett munkahely-teremtési és növekedési pályára, mindenképpen folytatnia kell a reformokat, és megoldást kell találnia a még fennálló strukturális kihívásokra.

Összességében példa nélküli az a támogatás, amelyet az EU és a nemzetközi partnerek eddig Görögországnak nyújtottak, és ez az elkövetkező években jelentős változásokra ad lehetőséget. A 2015. július 12-i euróövezeti csúcstalálkozó keretében hozott döntések tanúbizonyságát adják annak, hogy az euróövezet kész támogatni Görögországot, amennyiben megteszi a bizalom és a hitelesség helyreállításához és a gazdaság fenntarthatóságának újbóli biztosításához szükséges lépéseket.

Ez a közlemény új szemszögből közelíti meg az uniós költségvetésből rendelkezésre álló jelentős eszközöket, hogy új fejezet kezdődhessen a görögországi munkahelyteremtés és növekedés történetében. A 2015. július 12-i euróövezeti csúcstalálkozón hangsúlyozták, hogy a Bizottság együtt kíván működni a görög hatóságokkal abban, hogy legfeljebb 35 milliárd eurót biztosítson a görögországi beruházások és a gazdaság, többek között a kkv-k finanszírozásához. A közlemény kiegészítésül szolgál a Görögország által jelenleg megvalósított átfogó reformcsomaghoz és kötelezettségvállalásokhoz, amelyek alá fogják támasztani az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés keretében Görögország számára biztosított stabilitási támogatási programot.

A válság kirobbanása óta a görögországi közberuházások elsősorban uniós finanszírozásból valósulnak meg. Jó példája ennek az athéni metró, a katerini általános kórház, az Akropolisz Múzeum vagy a kozáni távfűtési rendszer, amely mind az uniós költségvetésből valósult meg. Görögország a 2014–2020 közötti finanszírozási időszakban a Bizottság támogatásával várhatóan több mint 35 milliárd EUR-t hívhat majd le: az európai strukturális és beruházási alapokból 20 milliárd EUR áll rendelkezésre a munkahelyteremtésre és a fenntartható növekedés megteremtésére, míg a görög mezőgazdasági termelők továbbra is több mint 15 milliárd EUR értékű közvetlen kifizetésben fognak részesülni. Közel 4,5 milliárd EUR már meg is érkezett Görögországba ezekből az uniós forrásokból az első, 2014. és 2015. évi kifizetések keretében.

Ha ezeket a forrásokat okosan, célirányosan, a lehetőségeket maradéktalanul kiaknázva használják fel, az fellendüléshez fog vezetni, és megalapozza a fenntartható munkahelyteremtést, növekedést és társadalmi kohéziót. Ezek a források szilárd alapot biztosíthatnak a gazdasági fordulathoz. Közvetlenül a reálgazdaságba áramoltatják a beruházásokat, ezzel munkahelyeket teremtenek, és támogatják a gazdaság átalakításához és a polgárok életszínvonalának emeléséhez szükséges reformokat. Fontos szerepet fog játszani mindemellett a Bizottság által készített európai beruházási terv, ezen belül az Európai Stratégiai Beruházási Alap hatálybalépése, amely lehetővé teszi különböző magánberuházások bevonását a közpénzek felhasználásával.

Görögországban ez ugyanis jelenleg nem adott. Sok gazdasági szereplőt riaszt el a beruházási terveitől a szűkös pénzügyi helyzet, az általános gazdasági bizonytalanság, a prioritások tétova meghatározása és a fennmaradó adminisztratív korlátok. Mindez megkérdőjelezi azt is, hogy a hatóságok képesek-e hatékonyan és maradéktalanul kiaknázni a rendelkezésre álló uniós forrásokat. Egyelőre fennáll a veszélye annak is, hogy sok kohéziós politikai projekt be sem fejeződik. Sőt, ha a görög hatóságok nem aknázzák ki 2015 végéig maradéktalanul a 2007–2013 közötti időszakra még mindig rendelkezésre álló uniós forrásokat, csaknem 2 milliárd EUR fel nem használt kohéziós politikai finanszírozástól eshetnek el véglegesen. Ez azt jelentené, hogy megkezdett és lezáratlanul maradt projekteket 2016 után Görögországnak saját magának kellene majd kiegészítenie további nemzeti forrásokkal, amennyiben ezek a projektek a továbbiakban nem támogathatók a 2014–2020 közötti időszak programjaiból. Az uniós források igénybevételének emellett elengedhetetlen feltétele, hogy maradéktalanul teljesüljenek az alapvető jogi követelmények, azaz tiszteletben tartsák az uniós szabályokat, és megvalósuljon a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és elszámolás.

Amennyiben helyreáll a bizalom, az uniós forrásokból származó köztámogatások és a magánkezdeményezések együttesen jelentősen felélénkíthetik a gazdasági tevékenységeket. Ezek az intézkedések, valamint azok a további reformok, amelyek Görögországot vonzó beruházási célországgá változtathatják, meg kell, hogy indítsák a fenntartható munkahelyteremtést és növekedést. A Bizottság kész együttműködni mind Görögországgal, mind a többi tagállammal, a nemzetközi hitelezőkkel és a magánszférabeli beruházókkal ezen új kezdet támogatása érdekében.

1. A görög munkanélküliség kezelésére és a növekedés fellendítésére fordítható uniós források

1.1. Mennyi pénz áll rendelkezésre?

Görögország azzal a feltétellel részesülhet uniós forrásokban – főként vissza nem térítendő támogatásokban –, hogy betartja az uniós finanszírozási szabályokban foglaltakat. Görögország emellett olyan uniós programokban is részt vesz, amelyek más tagállamok számára is nyitva állnak – ezekben a görög vállalkozások, kutatók és polgárok másokhoz hasonlóan projekteket nyújthatnak be finanszírozásra.

A 2007 és 2013 közötti forrásokból Görögország eddig 38 milliárd EUR összegben részesült az uniós kohéziós, mezőgazdasági, vidékfejlesztési és halászati politika jóvoltából (ez az adott időszakban megtermelt átlagos éves görög GDP 17,5 %-ának felel meg). A 2007 és 2013 közötti programozási időszakra odaítélt teljes juttatás csaknem 42 milliárd EUR. A kohéziós politika keretében a görög hatóságok – ha valamennyi feltételnek eleget tesznek – még mindig kaphatnak visszatérítéseket a 2007–2013 közötti időszak programjaira vonatkozó elszámolható költségek szabályozásban előírt 95%-os felső határáig. Görögország forrásainak több mint 90 %-át már felhasználta, ezért a 2007–2013 közötti programozási időszakra vonatkozó elszámolható kiadások visszatéríthető maximális összege csaknem 820 millió EUR. Görögország emellett egyenlegkifizetéseket is fog kapni a 2007–2013 közötti időszak 2018–2019-ben történő lezárásával, ami a teljes uniós juttatás legfeljebb 5%-ának (azaz megközelítőleg 1 milliárd EUR-nak) felel meg. Ehhez a jogszabályban előírt 2017. március 31-i határidőig be kell nyújtania az elszámolható költségekre vonatkozó végső kérelmeket és a záró dokumentumokat. Ahhoz, hogy Görögország a támogathatóság végső határidejéig, 2015. december 31-ig rendelkezésre álló maximális összeg erejéig maradéktalanul ki tudja aknázni az uniós forrásokat, gyors gyakorlati végrehajtásra lesz szükség.