A 2020. évi eredeti terv 43 ellenőrzési tevékenységet tartalmazott (köztük ellenőrzéseket, felülvizsgálatokat és tanácsadási tevékenységeket, de nyomon követést nem), amelyeket 2021. január 31-ig tervezték lezárni. A terv 2021. január 31. előtt kezdődő és azt követően befejezendő további 37 tevékenységet tartalmazott. A 2020. évi tervet az év közepén aktualizálták. Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság mind az eredeti, mind az aktualizált terveket figyelembe vette. 2020-ban a Belső Ellenőrzési Szolgálat mélyreható kockázatértékelést is végzett a különböző főigazgatóságoknál és szolgálatoknál. Ezen értékelések eredményei alapján a belső ellenőr elfogadta a Bizottság tekintetében a 2021–2023-as időszakra vonatkozó stratégiai ellenőrzési tervet.

A Belső Ellenőrzési Szolgálat a Covid19-világjárvánnyal összefüggésben végrehajtotta a 2020. évi ellenőrzési tervet, és a Bizottság szervezeti szintű megállapodásaival összhangban 2020. március közepétől üzletmenet-folytonossági intézkedéseket vezetett be. A 2020-as rendkívüli körülmények okozta kihívások ellenére a Belső Ellenőrzési Szolgálat 137 ellenőrzési tevékenységet (ellenőrzések, konzultációk, nyomon követés és felülvizsgálatok), valamint egy kockázatértékelést hajtott végre, és 140 jelentést adott ki (többek között nyomonkövetési feljegyzéseket és egy vezetői levelet). Ezt a Bizottságnál rendelkezésre álló digitalizációs lehetőségek kihasználásával, valamint a hatékony és eredményes távellenőrzési folyamatokat támogató eszközökkel sikerült elérni.

A Belső Ellenőrzési Szolgálat nem ellenőrzi a tagállamok uniós forrásokat ellenőrző kontrollrendszereit. Ezek az ellenőrzések elérnek az egyéni kedvezményezettek szintjéig, és a tagállamok belső ellenőrei, a nemzeti ellenőrzési hatóságok, a Bizottság más főigazgatóságai és az Európai Számvevőszék végzi el őket. A Belső Ellenőrzési Szolgálat azonban ellenőrzi a Bizottság által hozott olyan intézkedéseket, amelyek célja az uniós források folyósításáért felelős i. tagállami; és ii. egyéb szervek – köztük az ENSZ – felügyelete és ellenőrzése. A költségvetési rendelet rendelkezései szerint a Belső Ellenőrzési Szolgálat a helyszínen, így például a tagállamokban is elvégezheti ezeket a feladatokat.

A Belső Ellenőrzési Szolgálat az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottságnak tesz jelentést, és működését illetően is neki tartozik elszámolással. A Belső Ellenőrzési Szolgálat: i. beszámol az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottságnak az ellenőrzései során felmerülő jelentős kérdésekről és az ellenőrzött folyamatok fejlesztési lehetőségeiről; ii. éves átfogó véleményt fogalmaz meg a Bizottság pénzgazdálkodásának helyzetéről; valamint iii. az éves ellenőrzési tervében foglaltak alapján (legalább évente) jelentést készít küldetéséről és teljesítményéről. Ez a jelentés a jelentős kockázati kitettségekkel, ellenőrzési kérdésekkel, intézményirányítási kérdésekkel és egyéb ügyekkel foglalkozik.

A Belső Ellenőrzési Szolgálat munkájának függetlenségét a költségvetési rendelet és a Belső Ellenőrzési Szolgálat Bizottság által elfogadott működési szabályzata rögzíti. E szabályzat értelmében a Belső Ellenőrzési Szolgálat ellenőreinek a tárgyilagos ítélőképességük megőrzése és az összeférhetetlenség elkerülése érdekében fenn kell tartaniuk függetlenségüket az általuk vizsgált tevékenységek és műveletek tekintetében. Tárgyilagosságuk tényleges vagy látszólagos csorbulása esetén a részletes körülményeket nyilvánosságra kell hozni. Ha a belső ellenőr szükségesnek ítéli, közvetlenül a Bizottság elnökéhez, és/vagy a biztosi testülethez is fordulhat.

3.2.A Belső Ellenőrzési Szolgálat ajánlásaira vonatkozó statisztikai adatok

Az alábbi ábra a Belső Ellenőrzési Szolgálat által 2020-ban kiadott ajánlások számát mutatja.

Forrás: Európai Bizottság, Belső Ellenőrzési Szolgálat

2020-ban az ellenőrzött szervezetek a Belső Ellenőrzési Szolgálat mind az 185 ajánlását elfogadták. Az ellenőrzött szervezetek minden esetben cselekvési terveket készítettek, azokat benyújtották a Belső Ellenőrzési Szolgálatnak, amely a terveket kielégítőnek értékelte.

A 2016 és 2020 közötti időszakban a Belső Ellenőrzési Szolgálat által megfogalmazott összesen 1010 (részben) elfogadott ajánlás közül az ellenőrzött szervek értékelése szerint a 2021. január 31-i határidőig 725 (72 %) végrehajtására került sor. Tehát összesen 285 ajánlás (28 %) van még függőben.

Forrás: Európai Bizottság, Belső Ellenőrzési Szolgálat

Ebből a függőben lévő 285 ajánlásból 5 ajánlás „kritikus”, 83 ajánlás „nagyon fontos” minősítést kapott, 76 ajánlás pedig késedelmesnek minősült (vagyis az eredetileg elfogadott végrehajtási határidőig nem hajtották végre). Ezek a késedelmes ajánlások az összesen 1 010 (részben) elfogadott ajánlás 7,5 %-át teszik ki. A 76 késedelmes ajánlás közül 6 nagyon fontos ajánlás végrehajtása régóta esedékesnek minősül (régóta esedékes az ajánlás, ha az eredeti végrehajtási határidőhöz képest több mint hat hónapja késik a végrehajtása). Ezek a régóta esedékes, nagyon fontos ajánlások a 2016 és 2020 közötti időszakban elfogadott összes kritikus és nagyon fontos ajánlás 0,6 %-át teszik ki (az előző beszámolási időszakbeli 0,3 %-hoz képest).

Forrás: Európai Bizottság, Belső Ellenőrzési Szolgálat

Összességében véve a Belső Ellenőrzési Szolgálat úgy véli, hogy az ellenőrzési ajánlásainak végrehajtása kielégítő és az előző beszámolási időszakéhoz hasonló. Ez az aktuális helyzet azt jelzi, hogy a bizottsági szolgálatok lelkiismeretesen hajtják végre a kritikus és a nagyon fontos ajánlásokat, ezáltal pedig mérsékelik a Belső Ellenőrzési Szolgálat által feltárt kockázatokat. Mindazonáltal figyelmet kell fordítani a régóta esedékes és nagyon fontosnak minősített egyedi ajánlásokra.

A jelentés mellékletének 3. része összefoglalja ezeket a nagyon fontos és régóta esedékes ajánlásokat. A belső ellenőrzési ajánlások végrehajtásáról külön jelentés készült, amelyet az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság megkapott.

4.A 2020-ban elvégzett ellenőrzési munka alapján levont következtetések

4.1.A teljesítmény-ellenőrzésekkel kapcsolatos következtetés

A Belső Ellenőrzési Szolgálat támogatja, hogy a Bizottság teljesítményalapú kultúrát alakított ki, és nagyobb figyelmet fordít az ár-érték arányra, ezért kétféle ellenőrzést végzett 2020-ban: teljesítmény-ellenőrzéseket és a teljesítmény fontos szempontjaira kiterjedő átfogó ellenőrzéseket. Ezek bekerültek a Belső Ellenőrzési Szolgálat 2019–2021-es időszakra szóló stratégiai ellenőrzési tervébe.

A Belső Ellenőrzési Szolgálat – módszertanának és bevált gyakorlatainak megfelelően – közvetett módon közelítette meg a teljesítményt. Ehhez megvizsgálta, hogy a vezetés létrehozott-e a tevékenységei teljesítményének (hatékonyságának és eredményességének) mérését szolgáló és megbízhatóságot nyújtó ellenőrző rendszereket, és ha igen, miként. E megközelítéssel a Belső Ellenőrzési Szolgálat azt kívánja biztosítani, hogy a főigazgatóságok és a szolgálatok alakítsanak ki megfelelő teljesítménymérési kereteket, teljesítménymérési eszközöket, kiemelt mutatókat és monitoringrendszereket.

A következő szakaszok azokat a következtetéseket tartalmazzák, amelyeket a Belső Ellenőrzési Szolgálat a 2020. évi ellenőrzései során kiemelten vizsgált különböző teljesítmény-ellenőrzési szempontokra vonatkozóan megfogalmazott.

4.1.1.Adat- és információkezelés

Az adatok az állami szektorban működő szervezetek stratégiai eszközei. Az uniós szakpolitikák és az uniós programok végrehajtása egyre inkább adatközpontú. A politikai döntéshozók számszerűsített bizonyítékok alapján hoznak megalapozott döntéseket. Az adatok alapján mutatják be az uniós költségvetés teljesítményét és a költségvetés kiadási programjai célkitűzéseinek elérése terén elért előrehaladást is. A költséghatékonyság javítása érdekében a Bizottság szolgálatain belül széles körben elérhetővé kell tenni és adott esetben meg kell osztani az adatokat. Ugyanakkor a Bizottságnak biztosítania kell a jogi és egyéb titoktartási követelményeknek való teljes megfelelést, és garantálnia kell az érzékeny információk magas szintű biztonságát. A magas szintű adatvédelmi, biztonsági, védelmi és etikai normáknak az adatáramlás és a széles körű adatfelhasználás sérelme nélküli betartásának szükségessége a politikai iránymutatások szerves részét képezi, és az a von der Leyen vezette Bizottság munkamódszereiben is tükröződik.