Az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodással összhangban a Bizottság írásbeli jelentések és szóbeli előadások útján is tájékoztatta az Európai Parlamentet a tárgyalások állásáról.

Amint az a biztonsági unióra vonatkozó 2020. évi uniós stratégiában, a digitális évtizedre vonatkozó 2020. évi uniós kiberbiztonsági stratégiában és a szervezett bűnözésre vonatkozó 2021. évi uniós stratégiában is szerepel, a Bizottság elkötelezte magát a jegyzőkönyvről folytatott tárgyalások gyors és sikeres lezárása mellett. Az Európai Parlament a digitális évtizedre vonatkozó uniós kiberbiztonsági stratégiáról szóló 2021. évi állásfoglalásában szintén elismerte, hogy le kell zárni a jegyzőkönyvvel kapcsolatos munkát.

A felhőben található bizonyítékokkal foglalkozó csoport javaslatai nyomán a számítástechnikai bűnözésről szóló egyezmény bizottsága több ajánlást is elfogadott annak érdekében, hogy – többek között a számítástechnikai bűnözésről szóló egyezményhez csatolt, a megerősített nemzetközi együttműködésről szóló második kiegészítő jegyzőkönyvről való egyeztetés révén – kezeljék az azzal járó kihívást, hogy a kiberbűnözéssel és egyéb bűncselekményekkel kapcsolatos elektronikus bizonyítékokat egyre inkább külföldi joghatóságok alá tartozó szolgáltatók birtokolják, miközben a bűnüldöző szervek hatásköreit továbbra is területi határok korlátozzák. A számítástechnikai bűnözésről szóló egyezmény bizottsága 2017 júniusában jóváhagyta a második kiegészítő jegyzőkönyv 2017 szeptembere és 2019 decembere közötti elkészítésére vonatkozó megbízást. Tekintettel arra, hogy az egyeztetések lezárásához több időre van szükség, valamint arra, hogy a Covid19-világjárvány 2020-ban és 2021-ben korlátozta az erőfeszítéseket, a számítástechnikai bűnözésről szóló egyezmény bizottsága később kétszer, először 2020 decemberéig, majd 2021 májusáig meghosszabbította a megbízatást.

Az ENSZ szintjén zajló, egy kiberbűnözésről szóló új egyezményre irányuló tárgyalások érdekében tett erőfeszítések ellenére a kiberbűnözés elleni küzdelem terén továbbra is a budapesti egyezmény számít a legfontosabb multilaterális egyezménynek. Az Unió következetesen támogatja az egyezményt, többek között a kapacitásépítési programok finanszírozása keretében.

Az egyezmény nyitott az Európa Tanács tagállamai és meghívás alapján a tagsággal nem rendelkező országok számára is. Jelenleg 66 ország az egyezmény részes Fele, köztük az Európai Unió 26 tagállama. Az egyezmény nem irányozza elő, hogy az Európai Unió csatlakozhat az egyezményhez. Mindazonáltal az Európai Unió megfigyelő szervezetként rész vesz a számítástechnikai bűnözésről szóló egyezmény bizottságában (T-CY).

Világszerte, nemzeti, uniós és nemzetközi szinten – többek között a jegyzőkönyv révén – egyaránt megfigyelhető a nyomozásokhoz szükséges elektronikus bizonyítékokhoz való határokon átnyúló hozzáférés javítására irányuló törekvés. Fontos, hogy a szabályok nemzetközi viszonylatban is összeegyeztethetők legyenek, így elkerülve a kollíziót az elektronikus bizonyítékokhoz való határokon átnyúló hozzáférést igénylő esetekben.

A kiberbűnözés továbbra is jelentős kihívás elé állítja társadalmunkat. A bűnüldöző és igazságügyi hatóságok erőfeszítései ellenére egyre gyakoribbak és egyre összetettebbé válnak a kibertámadások, köztük a zsarolóvírus-támadások. Az internet határok nélküli jellegéből fakadóan a kiberbűnözéssel kapcsolatos nyomozások szinte minden esetben határokon átnyúlók, ezért szoros együttműködést tesznek szükségessé a különböző országok hatóságai között.

Ennek alapján a 14. cikk (2)–(15) bekezdése meghatározza az alapvető adatvédelmi elveket, köztük a célhoz kötöttséget, a jogalapot, az adatminőséget és a különleges adatkategóriák kezelésére alkalmazandó szabályokat, az adatkezelők kötelezettségeit, többek között a megőrzéssel, a nyilvántartás vezetésével, a biztonsággal és az újbóli továbbítással kapcsolatban, az érvényesíthető egyéni jogokat, többek között az értesítéssel, a hozzáféréssel, a helyesbítéssel és az automatizált döntéshozatallal kapcsolatban, az egy vagy több hatóság általi független és hatékony felügyeletet, valamint a közigazgatási és bírósági jogorvoslatot. A biztosítékok az együttműködésnek a jegyzőkönyvben meghatározott valamennyi formájára kiterjednek, és szükség esetén kiigazításokkal alkalmazandók a közvetlen együttműködés sajátosságainak figyelembevétele érdekében (pl. a jogsértés bejelentésével összefüggésben). Egyes egyéni jogok gyakorlása késleltethető, korlátozható vagy megtagadható, amennyiben az fontos közérdekű célok eléréséhez szükséges és arányos, különösen a folyamatban lévő bűnügyi nyomozások veszélyeztetésének elkerülése érdekében, ami az uniós joggal is összhangban van.

A jegyzőkönyv II. fejezete rendelkezik az együttműködés megerősítését szolgáló intézkedésekről. Először is, az 5. cikk (1) bekezdése előirányozza a Felek számára a jegyzőkönyvön alapuló, lehető legnagyobb mértékű együttműködést. Az 5. cikk (2)–(5) bekezdése meghatározza a jegyzőkönyv rendelkezéseinek a meglévő kölcsönös segítségnyújtási szerződések, illetve megállapodások tekintetében történő alkalmazását. Az 5. cikk (7) bekezdése kimondja, hogy a II. fejezetben foglalt intézkedések nem korlátozzák a Felek közötti, illetve a Felek és a szolgáltatók vagy más jogalanyok közötti, más alkalmazandó megállapodáson, megegyezésen, gyakorlaton vagy belső jogon alapuló együttműködést.

A 4. cikk meghatározza, hogy a Felek mely nyelveken nyújthatnak be a jegyzőkönyv szerinti felhívásokat, megkereséseket vagy értesítéseket.

A jegyzőkönyv azt is elismeri, hogy a büntető igazságszolgáltatási célokból folytatott hatékony, határokon átnyúló együttműködés – többek között a közigazgatási szervek és a magánszektorbeli szereplők között – megfelelő feltételeket és szigorú biztosítékokat követel meg az alapvető jogok védelme terén. E célból a jegyzőkönyv jogalapú megközelítést alkalmaz, és a nemzetközi emberi jogi eszközökkel – köztük az Európa Tanács 1950. évi, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményével – összhangban álló feltételeket és biztosítékokat ír elő. Mivel az elektronikus bizonyítékok gyakran személyes adatokat érintenek, a jegyzőkönyv szigorú biztosítékokat irányoz elő a magánélet és a személyes adatok védelmére vonatkozóan.

A jegyzőkönyv 14. cikkét a jegyzőkönyv 23. cikkével összefüggésben kell értelmezni. A 23. cikk fokozza a jegyzőkönyvben foglalt biztosítékok hatékonyságát azáltal, hogy a számítástechnikai bűnözésről szóló egyezmény bizottsága számára előírja a jegyzőkönyv rendelkezéseinek érvényre juttatása érdekében hozott nemzeti jogalkotási intézkedések végrehajtásának és alkalmazásának értékelését. A 23. cikk (3) bekezdése kifejezetten kimondja, hogy a 14. cikknek a Felek általi végrehajtását akkor kell értékelni, amikor az egyezmény tíz Fele jelezte, hogy magára nézve kötelező erejűnek ismeri el a jegyzőkönyvet. A 14. cikk (15) bekezdése szerinti további biztosítékként, amennyiben az egyik Fél alapos bizonyítékkal rendelkezik arra vonatkozóan, hogy egy másik Fél rendszeresen vagy lényegesen megsérti a jegyzőkönyvben meghatározott biztosítékokat, felfüggesztheti a személyes adatok e Fél részére történő továbbítását konzultációt követően (amelyre sürgős esetben nincs szükség). A felfüggesztés előtt továbbított valamennyi személyes adatot továbbra is a jegyzőkönyvnek megfelelően kell kezelni. Végül, tekintettel a jegyzőkönyv többoldalú jellegére, a jegyzőkönyv 14. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja lehetővé teszi a Felek számára, hogy kétoldalú kapcsolataikban bizonyos feltételek mellett a jegyzőkönyv alapján átadott személyes adatok védelmének alternatív módjairól állapodjanak meg. Míg a személyes adatokat átvevő Felekre főszabályként a 14. cikk (2)–(15) bekezdésében foglalt biztosítékok alkalmazandók, az 14. cikk (1) bekezdésének b) pontja alapján azok a Felek, amelyek kölcsönösen egy, a személyes adatok védelmére vonatkozó, az érintett Felek joga szerint alkalmazandó követelményeknek megfelelő, átfogó keretet létrehozó nemzetközi megállapodás hatálya alá tartoznak, erre a keretre is támaszkodhatnak. Ez vonatkozik például a módosított 108. számú egyezményre (azon Felek esetében, amelyek lehetővé teszik az említett egyezmény szerinti, más Feleknek történő adattovábbítást) vagy az EU–USA keretmegállapodásra (annak alkalmazási körén belül, azaz a személyes adatok hatóságok közötti továbbításakor, valamint – az Egyesült Államok és az EU közötti egyedi adattovábbítási megállapodás esetén – a hatóságok és a szolgáltatók közötti közvetlen együttműködés tekintetében). Ezen túlmenően a 14. cikk (1) bekezdésének c) pontja alapján a Felek kölcsönösen megállapíthatják, hogy a személyes adatok átadására az érintett Felek közötti egyéb megállapodások vagy megegyezések alapján kerüljön sor. Az uniós tagállamok a jegyzőkönyv szerinti adattovábbítás tekintetében csak akkor hivatkozhatnak ilyen alternatív megállapodásra vagy megegyezésre, ha az adattovábbítás megfelel az uniós adatvédelmi jog követelményeinek, nevezetesen az (EU) 2016/680 irányelv (a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelv) V. fejezetének és (a hatóságok és a szolgáltatók közötti, a jegyzőkönyv 6. és 7. cikke szerinti közvetlen együttműködés tekintetében) az (EU) 2016/679 rendelet (általános adatvédelmi rendelet) V. fejezetének.

2.2.4.Záró rendelkezések

A jegyzőkönyv IV. fejezete tartalmazza a záró rendelkezéseket. Többek között a 15. cikk (1) bekezdésének a) pontja biztosítja, hogy a Felek – az egyezmény 39. cikkének (2) bekezdésével összhangban – más módon is kialakíthassák a jegyzőkönyvben szabályozott kérdéseket érintő kapcsolataikat. A 15. cikk (1) bekezdésének b) pontja biztosítja, hogy azok az uniós tagállamok, amelyek a jegyzőkönyv Felei, kölcsönös kapcsolataikban továbbra is alkalmazhassák az uniós jogot. A 15. cikk (2) bekezdése azt is meghatározza, hogy az egyezmény 39. cikkének (3) bekezdése alkalmazandó a jegyzőkönyvre.

A 16. cikk (3) bekezdése kimondja, hogy a jegyzőkönyv akkor lép hatályba, amikor az egyezmény öt Fele jelezte, hogy magára nézve kötelező erejűnek ismeri el a jegyzőkönyvet.

A 19. cikk (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Felek fenntartással élhetnek a 7. cikk (9) bekezdésének a) és b) pontjával, a 8. cikk (13) bekezdésével és a 17. cikkel kapcsolatban. A 19. cikk (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Felek nyilatkozatot tehetnek a 7. cikk (2) bekezdésének b) pontjával és (8) bekezdésével, a 8. cikk (11) bekezdésével, a 9. cikk (1) bekezdésének b) pontjával és (5) bekezdésével, a 10. cikk (9) bekezdésével, a 12. cikk (3) bekezdésével és a 18. cikk (2) bekezdésével kapcsolatban. A 19. cikk (3) bekezdése előírja, hogy a Feleknek meg kell tenniük a 7. cikk (5) bekezdésének a) és e) pontjában, a 8. cikk (4) bekezdésében és (10) bekezdésének a) és b) pontjában, a 14. cikk (7) bekezdésének c) és (10) bekezdésének b) pontjában, valamint a 17. cikk (2) bekezdésében meghatározott nyilatkozatokat, értesítéseket vagy közleményeket.

A 23. cikk (1) bekezdése alapot biztosít ahhoz, hogy a Felek az egyezmény 46. cikkével összhangban konzultációt folytassanak, többek között a számítástechnikai bűnözésről szóló egyezmény bizottsága keretében. A 23. cikk (2) bekezdése alapot biztosít a jegyzőkönyvben foglalt rendelkezések alkalmazásának és végrehajtásának értékeléséhez is. A 23. cikk (3) bekezdése biztosítja, hogy az adatvédelemről szóló 14. cikk alkalmazásának és végrehajtásának értékelése akkor kezdődjön, amikor tíz Fél jelezte, hogy magára nézve kötelező erejűnek ismeri el a jegyzőkönyvet.

2.3.A területre vonatkozó uniós jog és szakpolitika

A jegyzőkönyv által szabályozott területet nagyban lefedik az EUMSZ 82. cikkének (1) bekezdésén és 16. cikkén alapuló közös szabályok. A jelenlegi európai uniós jogi keret magában foglal kifejezetten a bűnüldözésre és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésre irányuló eszközöket, amilyen például a büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról szóló 2014/41/EU irányelv, az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény és a közös nyomozócsoportokról szóló 2002/465/IB tanácsi kerethatározat. A külkapcsolatok terén az Európai Unió számos kétoldalú megállapodást kötött harmadik országokkal, amelyek közé tartozik például az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok,az Európai Unió és Japán, illetve az Európai Unió, valamint Norvégia és Izland közötti kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodás. A hatályos európai uniós jogi keret magában foglalja az Európai Ügyészség (a továbbiakban: az EPPO) létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló (EU) 2017/1939 rendeletet is. A megerősített együttműködésben részt vevő tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az EPPO az (EU) 2017/1939 rendelet 22., 23. és 25. cikkében meghatározott hatásköreinek gyakorlása során ugyanolyan módon kezdeményezhesse a jegyzőkönyv szerinti együttműködést, mint e tagállamok nemzeti ügyészei. Ezek az eszközök és megállapodások különösen a jegyzőkönyv 8., 9., 10., 11. és 12. cikkéhez kapcsolódnak.

Ezenfelül az Unió több irányelvet is elfogadott a gyanúsítottak és a vádlottak eljárási jogainak megerősítése érdekében. Ezek az eszközök különösen a jegyzőkönyv 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12. és 13. cikkéhez kapcsolódnak. Egy sor biztosíték kifejezetten a személyes adatok védelmére vonatkozik, amely az uniós Szerződésekben és az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített alapvető jog. A személyes adatok kizárólag az (EU) 2016/679 rendelettel (általános adatvédelmi rendelet) és az (EU) 2016/680 irányelvvel(a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelv) összhangban kezelhetők. A magán- és a családi élet, az otthon és a kapcsolattartás tiszteletben tartásához fűződő, mindenkit megillető alapvető jog lényeges elemként magában foglalja a kapcsolattartás bizalmasságának tiszteletben tartását. Az elektronikus hírközlési adatok kizárólag a 2002/58/EK irányelvvel (elektronikus hírközlési irányelv) összhangban kezelhetők. Ezek az eszközök különösen a jegyzőkönyv 14. cikkéhez kapcsolódnak.

A jegyzőkönyv 14. cikkének (2)–(15) bekezdése megfelelő adatvédelmi biztosítékokat ír elő az uniós adatvédelmi szabályok, különösen az általános adatvédelmi rendelet 46. cikke és a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló irányelv 37. cikke, valamint az Európai Bíróság vonatkozó ítélkezési gyakorlata értelmében. Az uniós jogi követelményekkel összhangban és a jegyzőkönyv 14. cikkében meghatározott biztosítékok hatékonyságának garantálása érdekében a tagállamoknak – bizonyos korlátozások mellett, például a folyamatban lévő nyomozások veszélyeztetésének elkerülése érdekében – gondoskodniuk kell azon személyek értesítéséről, akiknek az adatait továbbították. A jegyzőkönyv 14. cikke (11) bekezdésének c) pontja alapot biztosít a tagállamoknak e követelmény teljesítéséhez. A jegyzőkönyv 14. cikke (1) bekezdésének az uniós adatvédelmi szabályokkal való összeegyeztethetősége azt is megköveteli, hogy a tagállamok mérlegeljék a következőket a jegyzőkönyv alapján átadott személyes adatok megfelelő védelmének biztosítására vonatkozó lehetőségeket illetően. Az érintett Felek jogszabályainak alkalmazandó követelményeivel összhangban a személyes adatok védelmére vonatkozó átfogó keretet létrehozó egyéb nemzetközi megállapodások tekintetében a 14. cikk (1) bekezdésének b) pontja értelmében a tagállamoknak figyelembe kell venniük, hogy a közvetlen együttműködés terén az EU–USA keretmegállapodást további biztosítékokkal kell kiegészíteni, amelyeket az Egyesült Államok és az EU, illetve az uniós tagállamok közötti külön adattovábbítási megállapodásban kell meghatározni, és amelyek figyelembe veszik, hogy milyen egyedi követelményeket támaszt az elektronikus bizonyítékoknak közvetlenül a szolgáltatók általi, nem pedig a hatóságok közötti továbbítása. Emellett a jegyzőkönyv 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a tagállamoknak figyelembe kell venniük, hogy a módosított 108. sz. egyezményben részes uniós tagállamok számára az egyezmény önmagában nem nyújt megfelelő alapot a jegyzőkönyv keretében az említett egyezmény más Felei részére történő, határokon átnyúló adattovábbításhoz. E tekintetben figyelembe kell venniük a módosított 108. sz. egyezmény 14. cikke (1) bekezdésének utolsó mondatát. Végezetül, a 14. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti egyéb megállapodások vagy megegyezések tekintetében a tagállamoknak úgy kell tekinteniük, hogy csak akkor támaszkodhatnak ilyen egyéb megállapodásokra vagy megegyezésekre, ha az Európai Bizottság az (EU) 2016/679 általános adatvédelmi rendelet 45. cikke vagy a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelemről szóló (EU) 2016/680 irányelv 36. cikke alapján az érintett harmadik ország tekintetében megfelelőségi határozatot fogadott el, amely kiterjed az adott adattovábbításra, vagy ha az ilyen egyéb megállapodás vagy megegyezés maga ír elő megfelelő adatvédelmi biztosítékokat az általános adatvédelmi rendelet 46. cikke vagy a bűnüldözésben érvényesítendő adatvédelmi biztosítékokról szóló irányelv 37. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében.

Az érintett területre vonatkozó uniós jognak nem csupán a jelenlegi állapotát, hanem jövőbeli alakulását is figyelembe kell venni, amennyiben az az elemzés idején előre látható. A jegyzőkönyv hatálya alá tartozó terület közvetlenül releváns az uniós jog előre látható jövőbeli alakulása szempontjából. E tekintetben meg kell említeni az elektronikus bizonyítékokhoz való határokon átnyúló hozzáférésről szóló, 2018. áprilisi bizottsági javaslatokat.

A tárgyalásokon az Unió nevében való részvétel során a Bizottság biztosította, hogy a jegyzőkönyv teljes mértékben összeegyeztethető legyen az uniós joggal és a tagállamok abból eredő kötelezettségeivel. A Bizottság biztosította, hogy a jegyzőkönyv rendelkezései lehetővé tegyék a tagállamok számára, hogy tiszteletben tartsák az uniós Szerződésekben és az Alapjogi Chartában foglalt alapvető jogokat, szabadságokat és az uniós jog általános elveit, ideértve az arányosságot, az eljárási jogokat, az ártatlanság vélelmét és a büntetőeljárás alá vont személyek védelemhez való jogát, továbbá a magánélet tiszteletben tartásához való jogot, valamint a személyes adatok és az elektronikus hírközlési adatok védelmét az ilyen adatok kezelése, többek között az Európai Unión kívüli országok bűnüldöző hatóságai részére történő továbbítás során, illetve a bűnüldöző és igazságügyi hatóságok e tekintetben fennálló kötelezettségeit. A Bizottság szintén figyelembe vette az európai adatvédelmi biztos és az Európai Adatvédelmi Testület véleményét.

A Bizottság továbbá gondoskodott arról, hogy a jegyzőkönyv rendelkezései és az elektronikus bizonyítékokra vonatkozó bizottsági javaslatok összeegyeztethetők legyenek – figyelembe véve többek között a jogszabálytervezet alakulását a társjogalkotókkal folytatott egyeztetés során –, valamint arról, hogy a jegyzőkönyv ne vezessen kollízióhoz. A Bizottság gondoskodott arról, hogy a jegyzőkönyv megfelelő biztosítékokat tartalmazzon az adatok és a magánélet védelme terén, amelyek lehetővé teszik az uniós szolgáltatók számára az adatvédelemre és a magánélet védelmére vonatkozó uniós jogszabályokban előírt kötelezettségeik teljesítését, amennyiben a jegyzőkönyv jogalapot biztosít a jegyzőkönyv valamely nem uniós Felének hatósága által kibocsátott, személyes adatok vagy elektronikus hírközlési adatok átadására irányuló felhívás vagy megkeresés nyomán történő adattovábbításhoz.

2.4.Fenntartások, nyilatkozatok, értesítések és közlemények, valamint egyéb megfontolások

A jegyzőkönyv alapot biztosít a Felek számára ahhoz, hogy bizonyos fenntartásokkal éljenek, valamint hogy nyilatkozatokat, értesítéseket vagy közleményeket tegyenek bizonyos cikkekkel kapcsolatban. A tagállamoknak egységes megközelítést kell alkalmazniuk bizonyos fenntartások, nyilatkozatok, értesítések és közlemények tekintetében, az e határozat mellékletében meghatározottak szerint. A jegyzőkönyv végrehajtása és az uniós jog összeegyeztethetőségének biztosítása érdekében az uniós tagállamoknak az alább ismertetett álláspontot kell képviselniük az említett fenntartások és nyilatkozatok tekintetében. Amennyiben a jegyzőkönyv egyéb fenntartások, nyilatkozatok, értesítések vagy közlemények alapjául szolgál, ez a javaslat felhatalmazza a tagállamokat a mérlegelésre és saját fenntartások, nyilatkozatok, értesítések vagy közlemények megtételére.