A Harmadik Országbeli Állampolgárok Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszerének (ECRIS-TCN) fejlesztése folyamatban van, és 2023. november közepén kezdi meg működését az IB Tanács legutóbbi határozatával összhangban. Ami a Vízuminformációs Rendszert (VIS) illeti, a Bizottságnál folyamatban van a felülvizsgált VIS fejlesztéséhez szükséges másodlagos jogszabályok előkészítése, a tágabb interoperabilitási keret összefüggésében is.

Folyamatban van a határigazgatás, a migráció és a biztonság területére vonatkozó uniós információs rendszerek új informatikai architektúrájának és interoperabilitásának kidolgozása és végrehajtása. A Bizottság az éves jelentéstétel, valamint a bizottsági szakbizottságok és szakértői csoportok eljárásai révén folyamatosan tájékoztatta a Tanácsot és az Európai Parlamentet az elért eredményekről. Emellett a Bizottság rendszeresen meghívta az Európai Parlamentet és a Tanácsot a tagállamokkal folytatott információcsere szempontjából releváns fórumokra, például a félévente megrendezésre kerülő interoperabilitási fórumra. Az aktuális helyzetet szakértői és politikai szinten is folyamatosan megvitatták, többek között az érintett tanácsi szervekben, például az IB-információcserével foglalkozó tanácsi munkacsoportban (IXIM), a Coreperben, valamint a Bel- és Igazságügyi Tanácsban.

Közös törekvésként az interoperabilitás megköveteli valamennyi érdekelt fél összehangolt munkáját, mivel a rendszer egyik részében bekövetkező késedelmek minden félre kihatnak. Az elkövetkező hónapokban a Bizottság továbbra is szorosan nyomon követi és támogatja a tagállamokat az interoperabilitás fontos céljának a megállapodás szerinti időkereten belüli elérése érdekében.

A harmadik jelentés az interoperabilitási projekt szempontjából kritikus időszakban készült. Az interoperabilitásról szóló rendeletek végrehajtásával kapcsolatos munka továbbra is eltérő ütemben halad előre a tagállamokban, a schengeni társult országokban és az uniós ügynökségeknél. Egyes tagállamok sajátos kihívásokkal néznek szembe az uniós információs rendszerek új informatikai architektúrájának és interoperabilitásának előkészítése során, többek között a közbeszerzés nemzeti késedelmei, a szerződésekkel kapcsolatos problémák, valamint a szakértelem és a szükséges emberi erőforrások szűkössége miatt.

A Bizottság az interoperabilitásról szóló rendeletek végrehajtásáról szóló első jelentést 2020. augusztus 21-én , a második jelentést pedig 2021. november 10-én nyújtotta be. Ez a harmadik jelentés az előző eredményjelentés 2021. novemberi közzététele és az e jelentés 2022. júliusi elkészítése közötti időszakot tárgyalja.

3.A tagállamok és az uniós ügynökségek általi végrehajtás helyzete

A Bizottság továbbra is rendszeresen ülésezett a tagállamokkal, hogy megvitassák a nagy méretű uniós információs rendszerek interoperabilitásának megvalósítását. A legutóbbi eredményjelentés 2021. novemberi közzététele óta a Bizottság az interoperabilitással foglalkozó szakértői csoport nyolc ülése és az interoperabilitással foglalkozó szakbizottság három ülése keretében megvitatta a többi elfogadásra és felülvizsgálatra váró, felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktust, valamint előmozdította a végfelhasználóknak szóló interoperabilitási kézikönyv kidolgozását.

A Bizottság 2020-ban kialakította az informatikai rendszerek migráció, biztonság és jogérvényesülés területén való megvalósításának és használatának, valamint interoperabilitásának nyomon követésére szolgáló sürgősségi riasztási eljárást (RAP-IT). A RAP-IT a meglévő eszközöket és mechanizmusokat használja fel a tagállami végrehajtás folyamatos nyomon követésére annak érdekében, hogy visszajelzést és támogatást nyújtson. A RAP-IT létrehozása óta a Bizottság nyomon követésre és információgyűjtésre használja az eljárást.

2022-ben a Bizottság az eu-LISA támogatásával kétoldalú találkozókat szervezett több mint tizennégy tagállammal, schengeni társult országokkal és uniós ügynökségekkel az előrehaladás nyomon követése, a potenciálisan aggodalomra okot adó területek azonosítása, valamint az uniós információs rendszerek működésének megkezdésére és interoperabilitására való felkészültség biztosítása érdekében. Ezen túlmenően a Bizottság az eu-LISA támogatásával rendszeres háromoldalú információcserét folytatott az interoperabilitási projekt végrehajtása során sajátos kihívásokkal szembesülő tagállamokkal annak érdekében, hogy támogatást nyújtson a lezáratlan kérdések megoldásához.

A Bizottság 2022 áprilisában tartotta a hetedik interoperabilitási fórumot, hogy megvitassa a határigazgatás, a migráció és a biztonság területére vonatkozó uniós információs rendszerek új informatikai architektúrájának megvalósítása terén elért eredményeket és az ezzel kapcsolatban fennálló kihívásokat. A szokásos gyakorlatnak megfelelően a Bizottság célzott kérdőívek segítségével konzultált a tagállamokkal és az uniós ügynökségekkel a végrehajtás előrehaladásáról, és áttekintést nyújtott a résztvevőknek a határigazgatás, a migráció és a biztonság területére vonatkozó uniós információs rendszerek új informatikai architektúrájának tagállamok és uniós ügynökségek általi megvalósításáról. A célzott megbeszélések középpontjában a következők álltak: a tagállamok és az uniós ügynökségek felkészültsége a nagy méretű uniós informatikai rendszerek üzembe helyezésére, az elért eredmények, valamint az időben történő végrehajtással kapcsolatos fennmaradó kihívások, többek között a tesztelés, a szerződések és a finanszírozás tekintetében.

A fórum keretében folytatott információcsere azt mutatta, hogy a tagállamok összességében jelentős előrehaladást értek el az uniós informatikai rendszerek végrehajtásának előkészítése és az interoperabilitásuk terén. A megbeszélések arra mutattak rá, hogy összességében látható előrelépés történt az átdolgozott SIS működésbe lépésének előkészítése terén, a tagállamok és az eu-LISA pedig általánosságban bíztak abban, hogy a működés megkezdéséhez szükséges mérföldkő teljesülni fog. A tagállamokkal folytatott eszmecserék rávilágítottak néhány, a határregisztrációs rendszer előkészítése során kezelendő kritikus kihívásra, többek között az eu-LISA alvállalkozójának késedelmeire, a tesztelés nemzeti szintű következményeire és a határátkelőhelyek felkészültségére. A legtöbb tagállam arról számolt be, hogy jó úton halad az ETIAS működésének megkezdése felé, és folyamatban van a VIS-szel kapcsolatos munka annak érdekében, hogy a rendszer a lehető leghamarabb működőképes legyen. A Bizottság arra ösztönözte a tagállamokat és az eu-LISA-t, hogy a késések bármely komoly kockázatáról értesítsék az érintett irányító szerveket és a megfelelő politikai szintet, hogy azok teljes mértékben figyelembe vehessék az új informatikai architektúra végrehajtásának tervezésével, irányításával és politikailag elfogadott ütemezésével kapcsolatban fennálló kockázatokat. A tagállamok és az eu-LISA által felvázolt eredmények és fennálló kihívások alapján a Bel- és Igazságügyi Tanács 2022. július 11-i ülésén megerősítette a végrehajtási ütemterv módosítását.

4.Képzési szükségletek

Az interoperabilitás helyes és hatékony végrehajtásának és alkalmazásának biztosításához elengedhetetlen az uniós szintű, központilag koordinált képzés. Az interoperabilitásról szóló rendeletek értelmében az eu-LISA-nak képzést kell biztosítania az interoperabilitási elemek technikai használatáról, és a rendeletek előírják a tagállami hatóságok és az uniós ügynökségek számára, hogy biztosítsanak képzési programokat az adatbiztonságról, az adatminőségről, az adatvédelmi szabályokról és az adatkezelésre alkalmazandó eljárásokról.

A Bizottság továbbra is támogatta a tagállamokat és az uniós ügynökségeket a képzés terén, többek között azáltal, hogy a célzott találkozók keretében releváns anyagokat és információkat biztosított az interoperabilitási keret és az interoperabilitási elemek használatáról. A Bizottság rendszeresen részt vesz a képzési igények azonosításának folyamatában, és ennek során kifejezetten támogatja a CEPOL-t, ezenkívül képzéseket tartott az interoperabilitási kerettel kapcsolatban. A Bizottság különösen támogatta a CEPOL bűnüldözési együttműködéssel, információcserével és interoperabilitással foglalkozó új tudásközpontjának (CKC INT) munkáját, többek között azáltal, hogy szakértőket jelölt ki a vonatkozó munkafolyamatokba.

A Bizottság továbbá két tematikus munkaértekezletet szervezett az interoperabilitás témájában, amelyek középpontjában az interoperabilitás megvalósításának előkészítése során a tagállamok támogatását célzó különböző üzleti folyamatok álltak.

5.Uniós alapok

A bel- és igazságügy területén az uniós információs rendszerek interoperabilitásának keretét létrehozó két rendeletre irányuló európai bizottsági javaslathoz csatolt pénzügyi kimutatás szerint a javaslat a 2019–2027-es időszakban összesen 461 millió EUR összegű költséggel jár. Ez az összeg magában foglalja a tagállamok tekintetében a nemzeti rendszereik kiigazítására és a végfelhasználók képzésére szánt vonatkozó költségvetést (136,3 millió EUR), az Európai Határ- és Parti Őrség Ügynöksége tekintetében a többszörös személyazonosságot észlelő rendszer (MID) átmeneti időszakának támogatására szakosodott csoportra szánt összeget (4,8 millió EUR), az Europol tekintetében az ügynökség informatikai rendszereinek szükséges korszerűsítésére szánt összeget (48,9 millió EUR), a CEPOL tekintetében az operatív személyzet képzésére szánt összeget (2,0 millió EUR) és az eu-LISA tekintetében az interoperabilitási elemek fejlesztési és karbantartási költségeire, valamint az adatmigrációval, frissítéssel, hálózattal, képzéssel és találkozókkal kapcsolatos tevékenységekre előirányzott költségvetést (261,3 millió EUR). A folyó kiadások nem érik el a pénzügyi kimutatásban szereplő becsült összegeket, és eddig nem merült fel a túlköltekezés kockázata.

Az interoperabilitásról szóló rendeletekre irányuló bizottsági javaslattal összhangban az eu-LISA interoperabilitás fejlesztésével kapcsolatos operatív kiadásaira gyakorolt hatás 2021-ben 45,2 millió EUR-ra, 2022-ben pedig 57,9 millió EUR-ra becsülhető. Az eu-LISA interoperabilitásról szóló ötödik eredményjelentése szerint 2021. november 11-ig 5,1 millió EUR-t használtak fel a szükséges fejlesztési és végrehajtási tevékenységekre vonatkozó szerződések megkötésére. A fejlesztési szerződést 2021 decemberében írták alá. Az ügynökség arról számol be, hogy a 2021. évi költségvetési kötelezettségvállalásokra vonatkozó terveket negatívan érintette többek között a Covid19-világjárvány, amely hatással volt a közbeszerzési és szerződéskötési tevékenységekre. Ennek eredményeként az eu-LISA-nak le kellett rövidítenie egyes tervezett tevékenységek időtartamát, és növelnie kellett a párhuzamos tevékenységek számát.

A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy használják fel a Belső Biztonsági Alap programjai keretében rendelkezésre álló forrásokat az interoperabilitásról szóló rendeletek végrehajtására. A Bizottság arra is felkéri a tagállamokat, hogy a belügyi alapok 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó új programjai, különösen a határigazgatás és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz (HAVE) programja keretében kezeljék prioritásként az uniós információs rendszerek interoperabilitásának fejlesztésére és további végrehajtására irányuló intézkedéseket. Emellett a Bizottság a HAVE keretében kidolgozott egyedi intézkedés részeként 31,75 millió EUR összegű költségvetést bocsát rendelkezésre, amellyel a tagállamok számára kívánja elősegíteni az interoperabilitásra vonatkozó jogi keret végrehajtásának betartását. Az egyedi intézkedés keretében rendelkezésre álló források olyan tevékenységekre használhatók fel, mint például a nemzeti üzleti folyamatok, nemzeti kézikönyvek és útmutatók kiigazítása, valamint a végfelhasználók képzése. 2022-ben a tagállamok túlnyomó többsége – 26 támogatható tagállamból 21 – igényelt ilyen egyedi finanszírozást.

6.Következtetés

Az interoperabilitás megvalósítása elengedhetetlen ahhoz, hogy az Európai Unió az európai határigazgatási rendszert a célnak megfelelővé tegye, hogy az képes legyen hozzájárulni a migrációs áramlások szigorúbb ellenőrzéséhez, valamint az illegális bevándorlás, a terrorizmus és más súlyos bűncselekmények elleni küzdelemhez.

A politikailag jóváhagyott felülvizsgált ütemterv alapján a külső határok igazgatásához kapcsolódó valamennyi új informatikai rendszert 2023 végéig véglegesítik, az átfogó politikai célkitűzéssel összhangban. Ami az interoperabilitási elemeket illeti, a 2023 végét követő késedelmeket minimálisra kell csökkenteni azzal a céllal, hogy az interoperabilitási elemek 2024 júniusa előtt működésre készek legyenek.

A Bizottság továbbra is szorosan nyomon követi az előrehaladást, és értékeli az uniós határigazgatási, migrációs és biztonsági információs rendszerek új informatikai architektúrájának végrehajtásával és interoperabilitásával kapcsolatos kockázatokat. Továbbra is rendszeresen együttműködik valamennyi érdekelt féllel – többek között a RAP-IT keretében – annak érdekében, hogy összehangolja és nyomon kövesse az intézkedéseket, azonosítsa a potenciálisan aggodalomra okot adó területeket, és minimálisra csökkentse az interoperabilitás megvalósításával kapcsolatos kockázatokat, valamint hogy támogassa a kezdeményezés időben történő és hatékony végrehajtását, betartva a politikailag elfogadott ütemtervet.