A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ ÉVES JELENTÉS MELLÉKLETEI

I MELLÉKLET

Pénzügyi információ az általános költségvetésről

TARTALOM

ÁLTALÁNOS TÁJÉKOZTATÓ A KÖLTSÉGVETÉSRŐL

1. A költségvetés eredete

2. Jogi alap

3. A Szerződésekben és a költségvetési rendeletben rögzített költségvetési elvek

4. A költségvetés tartalma és szerkezete

5. A költségvetés finanszírozása (költségvetési bevételek)

6. A költségvetési előirányzatok típusai

7. A költségvetés végrehajtása

7.1. A végrehajtási felelősség

7.2. A bevételek végrehajtása

7.3. A kiadások végrehajtása

7.4. A költségvetés végrehajtásának összevont kimutatásai és a pénzügyi év mérlegének megállapítása

8. Az elszámolások bemutatása

9. Külső ellenőrzés

10. Mentesítés és nyomon követés

MAGYARÁZÓ JEGYZETEK

A pénzügyi adatok forrásai

Monetáris egység

Rövidítések és jelölések

ÁBRÁK

ÁLTALÁNOS TÁJÉKOZTATÓ A KÖLTSÉGVETÉSRŐL

1. A KÖLTSÉGVETÉS EREDETE

A költségvetés az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) kiadásait foglalja magában. Tartalmazza továbbá a bel- és igazságügy, valamint a közös kül- és biztonságpolitika területén történő együttműködés működési kiadásait, valamint minden egyéb olyan kiadást, amelyről a Tanács úgy ítéli, hogy terheit ezen politikák megvalósításának érdekében a költségvetésnek kell viselnie.

2. JOGI ALAP

A költségvetést a Római Szerződés (1) (2) pénzügyi rendelkezései (az EK 268−280. cikkei és az Euratom 171−183. cikkei), valamint a költségvetési rendeletek (3) szabályozzák.

3. A SZERZŐDÉSEKBEN ÉS A KÖLTSÉGVETÉSI RENDELETBEN RÖGZÍTETT KÖLTSÉGVETÉSI ELVEK

A Közösség valamennyi bevételi és kiadási tételét egyetlen költségvetésbe kell foglalni (egységesség és teljesség elve). A költségvetést egyszerre csak egy pénzügyi évre hagyják jóvá (évenkéntiség elve). A költségvetési bevételeknek és kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük (egyensúly elve). Az elszámolásokat EUR-ban kell kidolgozni, végrehajtani és bemutatni (elszámolási egység elve). A bevételeket különbségtétel nélkül kell felhasználni valamennyi kiadás fedezésére, és a kiadásokhoz hasonlóan teljes egészükben szerepelniük kell a költségvetésben, majd a pénzügyi kimutatásokban, egymással szembeni kiigazítás nélkül (globális fedezet elve). Az előirányzatokat címekre és alcímekre kell felbontani; az alcímeket pedig jogcímcsoportokra és jogcímekre (egyediség elve). A költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzügyi gazdálkodás, vagyis a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveinek megfelelően kell felhasználni (hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve). A költségvetést kidolgozni és megvalósítani, illetve arról beszámolni az átláthatóság elvének szem előtt tartásával kell (átláthatóság elve). Ezektől az általános elvektől néhány kivételes esetben lehet eltérni.

4. A KÖLTSÉGVETÉS TARTALMA ÉS SZERKEZETE

A költségvetés a „Bevételek és kiadások összesített kimutatásából”, valamint egy-egy, az egyes intézményeknek megfelelő, „Bevételek és kiadások kimutatásaira” osztott szakaszból áll. A nyolc szakasz a következő: (I) Parlament; (II) Tanács; (III) Bizottság, (IV) Bíróság; (V) Számvevőszék; (VI) Gazdasági és Szociális Bizottság; (VII) Régiók Bizottsága; (VIII) európai ombudsman és európai adatvédelmi biztos.

Az egyes szakaszokon belül a bevételeket és a kiadásokat költségvetési címsoronként (címenként, alcímenként, jogcímcsoportonként, és amennyiben alkalmazandó, jogcímenként) osztályozzák, típusuknak vagy felhasználási rendeltetésüknek megfelelően.

5. A KÖLTSÉGVETÉS FINANSZÍROZÁSA (KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK)

A költségvetést elsősorban a Közösségek saját forrásaiból finanszírozzák: GNI-alapú saját források; a hozzáadottérték-adóból származó saját források; vámok; mezőgazdasági lefölözések, valamint cukor- és izoglükózilletékek (4).

A saját források mellett léteznek egyéb, kevéssé számottevő bevételek is (lásd az I. ábrát ).

6. A KÖLTSÉGVETÉSI ELŐIRÁNYZATOK TÍPUSAI

A tervezett kiadások fedezésére a következő költségvetési előirányzatokat különböztetik meg a költségvetésben:

a) az elkülönített előirányzatokat (EE) egyes költségvetési területeken többéves tevékenységek finanszírozására használják. Az elkülönített előirányzatok kötelezettségvállalási előirányzatokból (KÖE) és kifizetési előirányzatokból (KIE) állnak: — a kötelezettségvállalási előirányzatok révén lehet az adott pénzügyi év során olyan műveletekre jogi kötelezettséget vállalni, amelyek megvalósulása több pénzügyi éven át tart, — a kifizetési előirányzatok révén lehet fedezni azokat a kiadásokat, amelyekre az adott és korábbi pénzügyi években vállaltak kötelezettséget.

b) a nem elkülönített előirányzatok (NEE) révén lehet biztosítani az adott pénzügyi évben az éves tevékenységekhez kapcsolódó kötelezettségvállalásokat és kifizetéseket;

Ezért fontos minden egyes pénzügyi évben két főösszeget megállapítani:

a) az előirányzott kötelezettségvállalások főösszegét (EKÖ) (5) = nem elkülönített előirányzatok (NEE) + kötelezettségvállalási előirányzatok (KÖE) (5);

b) az előirányzott kifizetések főösszegét (EKI) (5) = nem elkülönített előirányzatok (NEE) + kifizetési előirányzatok (KIE) (5).

A költségvetési bevételek az előirányzott kifizetések fedezésére szolgálnak. A kötelezettségvállalási előirányzatokat a bevételeknek tehát nem kell fedezniük.

A következő leegyszerűsített ábra (szemléltető összegekkel) érzékelteti az ismertetett előirányzat-típusok kihatását az egyes költségvetési évekre.

7. A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA

7.1. A végrehajtási felelősség

A Bizottság a költségvetési rendeletnek megfelelően, saját felelősségére és az előirányzatok keretein belül hajtja végre a költségvetést; a többi intézményre a rájuk vonatkozó költségvetési szakaszok végrehajtására vonatkozóan ruházza át a szükséges hatáskört (6). A költségvetési rendelet rögzíti a végrehajtási eljárásokat, és különösképpen az intézmények engedélyezésre jogosult tisztviselőinek, számvitelért felelős tisztviselőinek, előlegelszámoló tisztviselőinek és belső ellenőreinek felelősségi körét. A két legnagyobb kiadási területen (az EMOGA Garanciarészlege és a strukturális alapok területén) a közösségi alapok kezelése a tagállamokkal megosztottan történik.

7.2. A bevételek végrehajtása

A költségvetésbe betervezik a várható bevételeket, amelyek költségvetés-módosításokkal megváltoztathatóak.

A bevételek költségvetési végrehajtása magában foglalja a jogosultságok megállapítását és a Közösségeket megillető bevételek beszedését (saját források és egyéb bevételek). A bevételek végrehajtását bizonyos külön rendelkezések (7) szabályozzák. Az adott pénzügyi év tényleges bevételeinek főösszege egyenlő az adott pénzügyi évre megállapított jogosultságok ellenében beszedett összegek, valamint a megelőző pénzügyi évekre vonatkozó, még behajtandó jogosultságok ellenében beszedett összegek főösszegével.

7.3. A kiadások végrehajtása

A költségvetésbe betervezik a várható kiadásokat.

A kiadások költségvetési végrehajtása, vagyis az előirányzatok alakulása és felhasználása a következőképpen foglalható össze:

a) előirányzott kötelezettségvállalások: i. az előirányzatok alakulása: az adott pénzügyi évben rendelkezésre álló előirányzott kötelezettségvállalások főösszege a következőképpen alakul ki: eredeti költségvetés (NEE és KÖE) + költségvetés-módosítások + célhoz kötött bevételek + átcsoportosítások + az előző pénzügyi évről áthozott kötelezettségvállalási előirányzatok + még el nem kötelezett, nem automatikus áthozatalok az előző pénzügyi évről + újból rendelkezésre álló, az előző pénzügyi évekről felszabadított kötelezettségvállalási előirányzatok; ii. az előirányzatok felhasználása: a végleges előirányzott kötelezettségvállalásokból az adott pénzügyi évben a vállalt kötelezettségvállalások használhatóak fel (felhasznált előirányzott kötelezettségvállalások = vállalt kötelezettségvállalások összege); iii. előirányzatok átvitele az egyik pénzügyi évről a másik pénzügyi évre: az adott pénzügyi évben fel nem használt előirányzatokat az érintett intézmény erre vonatkozó határozatát követően át lehet vinni a következő pénzügyi évre. A célhoz kötött bevételként rendelkezésre álló előirányzatok automatikusan kerülnek átvitelre; iv. előirányzatok törlése: az egyenleg törlésre kerül;

b) előirányzott kifizetések: i. az előirányzatok alakulása: az adott pénzügyi évben rendelkezésre álló előirányzott kifizetések főösszege a következőképpen alakul ki: eredeti költségvetés (NEE és KIE) + költségvetési módosítások + célhoz kötött bevételek + átcsoportosítások + az előző pénzügyi évről automatikusan vagy nem automatikusan áthozott előirányzatok; ii. a pénzügyi év előirányzatainak felhasználása: az adott pénzügyi év előirányzott kifizetései az adott pénzügyi évben kifizetésekként használhatóak fel. Az előirányzott kifizetések nem foglalják magukban az előző pénzügyi évről áthozott előirányzatokat (felhasznált előirányzott kifizetések = a pénzügyi év előirányzataiból folyósított kifizetések összege); iii. előirányzatok átvitele az egyik pénzügyi évről a másik pénzügyi évre: az adott pénzügyi évben fel nem használt előirányzatokat az érintett intézmény erre vonatkozó határozatát követően át lehet vinni a következő pénzügyi évre. A célhoz kötött bevételként rendelkezésre álló előirányzatok automatikusan kerülnek átvitelre; iv. előirányzatok törlése: az egyenleg törlésre kerül; v. a pénzügyi év során folyósított összes kifizetés: az adott pénzügyi év előirányzott kifizetései ellenében folyósított kifizetések + az előző pénzügyi évről áthozott előirányzott kifizetések ellenében folyósított kifizetések; vi. az adott pénzügyi évre terhelt tényleges kiadások: a költségvetés végrehajtásának összevont kimutatásaiban szerepeltetett kiadások (lásd a 7.4. bekezdést) = az adott pénzügyi év előirányzott kifizetései ellenében folyósított kifizetések + a következő pénzügyi évre átvitt előirányzott kifizetések.

7.4. A költségvetés végrehajtásának összevont kimutatásai és a pénzügyi év mérlegének megállapítása

Minden egyes pénzügyi év zárásakor összeállítják a költségvetés végrehajtásának összevont kimutatásait. Ezek határozzák meg az év zárómérlegét, amelyet a következő év nyitómérlegeként költségvetési módosítással visznek át.

8. AZ ELSZÁMOLÁSOK BEMUTATÁSA

Az adott pénzügyi év elszámolásait legkésőbb a következő pénzügyi év március 31-ig kell benyújtani a Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek; az elszámolások tartalmazzák a pénzügyi kimutatásokat, a költségvetés végrehajtására vonatkozó kimutatásokat, valamint a költségvetési és pénzügyi gazdálkodási jelentést.

9. KÜLSŐ ELLENŐRZÉS

1977 óta a költségvetés külső ellenőrzését az Európai Közösségek Számvevőszéke végzi (8). A Számvevőszék a költségvetés valamennyi bevételének és kiadásának elszámolását ellenőrzi. A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az elszámolások megbízhatóságáról, valamint az alapjukul szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A Számvevőszék azt is vizsgálja, hogy a bevételek beérkezése és a kiadások kifizetése jogszerű és megfelelő módon történt-e, illetve a pénzgazdálkodás hatékony és eredményes volt-e. Az ellenőrzéseket az érintett pénzügyi év zárása előtt is el lehet végezni: egyrészt nyilvántartásokon alapulnak, másrészt szükség szerint a helyszínen, vagyis a Közösségek intézményeiben, a tagállamokban és más államokban kerül rájuk sor. A Számvevőszék minden pénzügyi évről éves jelentést készít, továbbá külön kérdéskörökről bármely időpontban észrevételeket tehet, valamint bármely közösségi intézmény felkérésére véleményt adhat.

10. MENTESÍTÉS ÉS NYOMON KÖVETÉS

1977 óta a következő rendelkezések érvényesek (9): a Parlament a Tanács javaslatára az érintett pénzügyi évet követő második év április 30-ig ad mentesítést a Bizottságnak a költségvetés végrehajtására vonatkozóan. Ennek érdekében a Tanács, majd a Parlament ellenőrzi a Bizottság által benyújtott elszámolásokat, valamint a Számvevőszék éves jelentését és különjelentéseit. Az intézményeknek meg kell tenniük a megfelelő lépéseket a mentesítő határozatba foglalt észrevételek tekintetében, és be kell számolniuk az ezek megvalósítására foganatosított intézkedésekről.

MAGYARÁZÓ JEGYZETEK

A PÉNZÜGYI ADATOK FORRÁSAI

A jelen mellékletben szereplő pénzügyi adatokat az Európai Közösségek éves beszámolóiból (10) és a Bizottság által rendelkezésre bocsátott egyéb pénzügyi nyilvántartásokból kivonatoltuk. A földrajzi besorolás megegyezik a Bizottság könyvelési rendszerében (ABAC) alkalmazott országkódokkal. Ahogy arra a Bizottság is felhívja a figyelmet, az egyes tagállamok szerint megadott számadatok − mind a bevételek, mind pedig a kiadások tekintetében − olyan számtani műveletek eredményei, amelyek nem adhatnak teljes képet az egyes tagállamoknak az Uniótól kapott juttatásairól. Ezért ezeket a számadatokat körültekintően kell értelmezni.

MONETÁRIS EGYSÉG

Valamennyi pénzügyi adat millió EUR-ban szerepel. A főösszegek kerekítések eredményei, ezért nem feltétlenül egyeznek meg a kerekített számadatok összegével.

RÖVIDÍTÉSEK ÉS JELÖLÉSEK

ÁBRA Más ábrán belül hivatkozott ábra (pl. III. ábra) AT Ausztria BE Belgium C Költségvetési cím CY Ciprus CZ Cseh Köztársaság DE Németország DK Dánia EAEK vagy Euratom Európai Atomenergia-közösség EE Elkülönített előirányzatok EE Észtország EFTA Európai Szabadkereskedelmi Társulás EGK Európai Gazdasági Közösség EK Európai Közösség(ek) EKI Előirányzott kifizetések EKÖ Előirányzott kötelezettségvállalások EL Görögország ES Spanyolország EU Európai Unió EU-25 Az Európai Unió 25 tagállamára vonatkozó főösszeg FI Finnország FR Franciaország GNI Bruttó nemzeti jövedelem HÉA Hozzáadottérték-adó HL Az Európai Unió Hivatalos Lapja HU Magyarország IE Írország IT Olaszország KIE Kifizetési előirányzatok KÖE Kötelezettségvállalási előirányzatok KR 2002. június 25-i költségvetési rendelet LT Litvánia LU Luxemburg LV Lettország MT Málta NEE Nem elkülönített előirányzatok NL Hollandia PL Lengyelország PT Portugália SZ Költségvetési szakasz SE Svédország SI Szlovénia SK Szlovákia UK Egyesült Királyság 0,0 Nulla és 0,05 közötti adat — Nincs adat

ÁBRÁK

A 2005-ÖS PÉNZÜGYI ÉV KÖLTSÉGVETÉSE ÉS A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA A 2005-ÖS PÉNZÜGYI ÉV SORÁN

I. ÁBRA 2005-ös költségvetés − Várható bevételek és végleges előirányzott kifizetések II. ÁBRA 2005-ös költségvetés – Előirányzott kötelezettségvállalások III. ÁBRA 2005-ben rendelkezésre álló előirányzott kötelezettségvállalások és felhasználásuk IV. ÁBRA 2005-ben rendelkezésre álló előirányzott kifizetések és felhasználásuk V. ÁBRA Saját források 2005-ben, tagállamok szerint VI. ÁBRA Kifizetések 2005-ben, minden egyes tagállamban

A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ RÉGEBBI ADATOK (2000–2005)

VII. ÁBRA Az előirányzott kifizetések alakulása és felhasználása az 2001−2005 időszakban, a pénzügyi terv fejezetei szerint

(1) Római Szerződés (1957. március 25.): Szerződés az Európai Gazdasági Közösség (EGK) létrehozásáról.

(2) Római Szerződés (1957. március 25.): Szerződés az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) létrehozásáról.

(3) Főként a 2002. június 25-i költségvetési rendelet (KR) (HL L 248., 2002.9.16.).

(4) A saját forrásokra vonatkozó legfontosabb jogi aktusok a következők: a Tanács 2000. szeptember 29-i 2000/597/EK, Euratom határozata (HL L 253., 2000.10.7.); a Tanács 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom rendelete (HL L 130., 2000.5.31.); a Tanács 1989. május 29-i 1553/89/EK, Euratom rendelete (HL L 155., 1989.6.7.); a Tanács 1977. május 17-i hatodik irányelve a közös hozzáadottértékadó-rendszerről: egységes adóalap-megállapítás (HL L 145., 1977.6.13.); a Tanács 1989. február 13-i 89/130/EGK, Euratom irányelve a bruttó nemzeti jövedelem összeállításának összehangolásáról (HL L 49., 1989.2.21.); a Tanács 2003. július 15-i 1287/2003/EK, Euratom rendelete a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról (HL L 181., 2003.7.19.).

(5) Fontos különbséget tenni „előirányzott kötelezettségvállalások” és „kötelezettségvállalási előirányzatok”, illetve „előirányzott kifizetések” és „kifizetési előirányzatok” között. A „kötelezettségvállalási előirányzatok” és a „kifizetési előirányzatok” kifejezéseket kizárólag az elkülönített előirányzatok kontextusában használjuk.

(6) Lásd az EK-Szerződés 274. cikkét, az Euratom-Szerződés 179. cikkét és a KR 50. cikkét.

(7) Lásd a KR 69−74. cikkeit és a Tanács 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom rendeletét (HL L 130., 2000.5.31.).

(8) Lásd az EK-Szerződés 246., 247. és 248. cikkeit, valamint az Euratom-Szerződés 160a., 160b. és 160c. cikkeit és a KR 139−147. cikkeit.

(9) Lásd az EK-Szerződés 276. cikkét és az Euratom-Szerződés 180b. cikkét.

(10) A 2005-ös pénzügyi év esetében: az Európai Közösségek végső éves beszámolóiból [SEC(2006) 915 és SEC(2006) 916].