[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 7.11.2007

COM(2007) 685 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

Éves jelentés az előcsatlakozási strukturális politikák eszközéről (ISPA) 2006 {SEC(2007)1467}

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 3

2. Az ISPA költségvetése 3

3. Projektfinanszírozás 4

3.1. Új ISPA-projektek 4

3.2. 2000 és 2006 között támogatott projektek 4

3.3. Kifizetések 6

4. Technikai segítségnyújtás 7

4.1. Kedvezményezett ország kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtás 7

4.2. A Bizottság kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtás 7

5. Irányítás és végrehajtás 8

5.1. Projektfelügyelet 8

5.2. Pénzügyi irányítás és ellenőrzés – beleértve az EDIS-t 9

5.3. Az Európai Számvevőszék megállapításai 9

5.4. A társfinanszírozásban részt vevő partnerek – az EBB, az EBRD és a Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) 10

6. A közösségi politikákhoz való hozzájárulás 10

6.1. Közbeszerzés 10

6.2. Környezetvédelmi politika 10

6.3. Közlekedéspolitika 11

7. Az előcsatlakozási eszközök közötti koordináció 11

8. Az ISPA hét éve: tanulságok 11

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

Éves jelentés az előcsatlakozási strukturális politikák eszközéről (ISPA) 2006

1. BEVEZETÉS

A jelentés az ISPA-ról szóló rendelet 12. cikkével összhangban készült el. E dokumentum az ISPA keretében a 2006. év során végzett tevékenységekről szóló 7. éves jelentés. Bulgária és Románia mellett, amelyek az eszköz 2000-es létrehozása óta részesülnek ISPA-támogatásban, e jelentés kiterjed Horvátországra is, amely a számára a tagjelölti státuszt megadó 2004. júniusi európai tanácsi határozatot követően kedvezményezettje az ISPA-nak.

2006 e három ország számára különböző kihívásokat tartogatott. Míg Horvátország legfőbb célja az ISPA-előirányzatok teljes lekötése volt, addig Bulgáriának és Romániának fel kellett gyorsítania és javítania kellett az ISPA-finanszírozás végrehajtását, ezzel egyidejűleg pedig el kellett kezdeniük a Kohéziós Alapból és a strukturális alapokból támogatandó jövőbeli projektek előkészítését, amelyekre a csatlakozás pillanatától lettek jogosultak. A jelentés elemzi a projektfinanszírozásban, -irányításban és -végrehajtásban elért előrehaladást és a projektek hozzájárulását a közösségi politikákhoz, 2006-ra jelentős előrehaladást állapítva meg. Mivel – Horvátország kivételével – 2006 az ISPA-támogatás utolsó éve volt, a végkövetkeztetéseket tartalmazó rész kitér a végrehajtás hét évének tapasztalataira is.

2. AZ ISPA KÖLTSÉGVETÉSE

A 2006. évre 585 millió eurót különítettek el a Bizottság költségvetéséből az ISPA-eszközre. A környezetvédelem és a közlekedés terén az előirányzatok a társfinanszírozási projektek (intézkedések) minden költségét fedezték, éppúgy, mint a technikai segítségnyújtás biztosítását, tekintet nélkül arra, hogy a technikai segítségnyújtási intézkedéseket a kedvezményezett országok vagy a Bizottság kezdeményezte-e.

1. táblázat : Az ISPA 2006-os költségvetése – euróban

Költségvetési tétel | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Felhasznált kötelezettségvállalások | Végrehajtott kifizetések |

B13.01.04.02 működési költségvetési tétel | 4 500 000 | 2 338 712 | 2 154 419 |

B13.05.01.01 operatív költségvetési tétel | 580 500 000 | 580 350 000 | 175 579 778 |

Összesen | 585 000 000 | 582 688 712 | 177 734 197 |

3. PROJEKTFINANSZÍROZÁS

3.1. Új ISPA-projektek

2006-ban a Bizottság 11 új ISPA-projektet hagyott jóvá. Az ISPA 2006-os összes hozzájárulása megközelítette a 89,9 millió eurót, ami a 134,5 millió EUR összegű összes támogatható projektköltséget tekintve átlagosan 82,8%-os támogatási arányt jelent. Az új projektekre összesen 89,96 millió EUR összegű kötelezettségvállalást használtak fel, a folyamatban lévő projektekre 490,3 millió eurót.

A 2006-os 11 új ISPA-projektből négy környezetvédelemre, ebből egy vízre és szennyvízre, beleértve azok kezelését, és egy szilárdhulladékra vonatkozó projekt volt, továbbá két horizontális környezetvédelmi intézkedés a jövőbeli Kohéziós Alap és az IPA-projektek előkészítésére.

A közlekedési ágazatban öt új projekt szerepel: egy a dunai hajózás javítására irányul, és négy horizontális közlekedési projektet hagytak jóvá a jövőbeli Kohéziós Alap és az IPA-projektek előkészítésére, amelyek célja az intézményi kapacitás megerősítése és a technikai segítségnyújtás a vasút korszerűsítésére irányuló projektek számára.

Végül két technikai segítségnyújtási projekt biztosított támogatást a horvát nemzeti ISPA-koordinátor és a romániai ISPA-felügyelőbizottság ülései számára. Az ISPA hozzájárulásának csaknem 64,5%-át a környezetvédelmi ágazatnak nyújtották.

2. táblázat : 2006-ban jóváhagyott új projektek – euróban

Közlekedés | 5 | 52 732 558 | 31 557 040 | 77 | 31 557 040 |

Horizontális technikai segítségnyújtás | 2 | 312 335 | 312 335 | 100 | 312 335 |

Közlekedés | 33 | 2 344 434 543 | 1 482 548 029 | 63,24 | 1 482 548 029 |

Horizontális technikai segítségnyújtás | 5 | 1 945 643 | 1 945 643 | 100 | 1 945 643 |

Környezetvédelem | 255 243 502,98 | 87 328 724,24 | 342 572 227,22 |

Közlekedés | 302 711 402,35 | 86 490 276,60 | 389 201 678,95 |

Technikai segítségnyújtás | 987 324,40 | 482 691,08 | 1 470 015,48 |

Összesen | 558 942 229,73 | 174 301 691,,92 | 733 243 921,65 |

4. TECHNIKAI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS

4.1. Kedvezményezett ország kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtás

A projektek előkészítésére irányuló technikai segítségnyújtási intézkedéseknek kell biztosítaniuk, hogy a kedvezményezett országok időben elegendő számú minőségi projektet terjesszenek elő finanszírozásra, beleértve a Kohéziós Alapból és az IPA-ból származó jövőbeli finanszírozást. Az intézményi fejlesztésre irányuló technikai segítségnyújtási intézkedések célja ehhez hasonlóan a kedvezményezett országok adminisztrációs kapacitásának javítása a széles körű infrastrukturális beruházások irányítása és ellenőrzése érdekében.

2006-ban négy, projekt-előkészítésre irányuló pályázatot hagytak jóvá a közlekedési ágazatban, két projekt-előkészítésre irányuló pályázatot pedig a környezetvédelmi területen. Jóváhagytak továbbá két, az intézményi kapacitás fejlesztésére irányuló technikai segítségnyújtási projektet.

A 2000–2006 közötti időszakban az ISPA több mint 149 millió eurót ítélt oda több mint 29, intézményfejlesztésre vagy projekt-előkészítésre irányuló projekt számára.

5. táblázat : Kedvezményezett ország kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtás a 2000-2006 közötti időszakban – euróban

Terület | Projektek száma | Támogatható költség | ISPA-hozzájárulás |

Környezetvédelem | 9 | 87 791 848 | 64 434 542 |

Közlekedés | 15 | 99 493 298 | 82 833 250 |

Horizontális technikai segítségnyújtás | 5 | 1 945 643 | 1 945 643 |

Összesen | 29 | 189 230 789 | 149 213 435 |

4.2. A Bizottság kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtás

A Bizottság kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtás elsősorban vagy a Bizottság szolgálatai számára biztosít támogatást az elsődleges ellenőrzési és programirányítási funkciók elvégzéséhez, vagy közvetlenül a kedvezményezettek számára egyes alapvető horizontális szolgáltatások esetében. E tevékenységek a következő három kategóriába tartoznak:

- helyi belső technikai segítségnyújtás (az Európai Bizottság bulgáriai, romániai és horvátországi küldöttségei szerződéses személyzetének bér- és egyéb költségeinek kifizetésére);

- külső támogatás az Európai Bizottság küldöttségei számára (elsősorban a közbeszerzési dokumentumok előzetes ellenőrzésének elvégzésével megbízott külső szakértők kifizetésére és a képzési tevékenységek fedezésére); valamint

- szolgáltatási szerződések és projektértékeléshez nyújtott támogatások, politikafejlesztés, stratégiai elemzés, tanácsadás, felügyelet és hasonló végrehajtási tevékenységek.

6. táblázat : A Bizottság kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtás 2006-ban euróban

Tevékenység | Felhasznált kötelezettségvállalások | Kifizetések1 |

Belső támogatás | 1 880 800 | 1 478 984 |

Külső támogatás | 457 912 | 675 435 |

Szolgáltatási szerződések és támogatások2 | 80 000 | 1 278 086 |

Összesen | 2 418 712 | 3 432 505 |

1 valamennyi 2006-ban történt olyan kifizetés, amelyek közül egyes kifizetések 2006 előtti kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódnak

2 beleértve néhány, a 2004-ben tagállammá vált kedvezményezett országokkal kapcsolatos tevékenységet is

5. IRÁNYÍTÁS ÉS VÉGREHAJTÁS

5.1. Projektfelügyelet

Miután 2006 nyarán a román végrehajtó hatóságok akkreditációjukat követően áttértek az EDIS alkalmazására, a küldöttség a csatlakozásig továbbra is felügyelte a pályáztatási és szerződéskötési tevékenységeket. A Bizottságnak (az EDIS előtti) pályáztatás és szerződéskötés jóváhagyására vonatkozó hatásköreinek gyakorlásán túl a küldöttség van a leginkább abban a helyzetben, hogy a helyszínen biztosítsa az előrehaladást és a nemzeti hatóságok és a végső kedvezményezettek közötti kapcsolattartást bármely esetleg felmerülő probléma kapcsán.

Bár az első ISPA-projekteket a Bizottság 2000-ben hagyta jóvá, e projektek végrehajtása legkorábban 2001-ben kezdődött el általában úgy, hogy pályázatot írtak ki a végrehajtás felügyeletét ellátó szolgáltatási szerződésekre. A pályáztatási és szerződéskötési folyamat során bekövetkező rendszeres késések miatt azonban az első tényleges közbeszerzési szerződéseket csak 2002-ben írták alá. azóta a haladás némileg felgyorsult e téren, amit a Bizottság által e két csatlakozás előtt álló ország nemzeti hatóságainak eszközölt kifizetések előrehaladása is bizonyít.

Horvátországban 2006 végéig egyetlen projekt végrehajtása sem kezdődött meg. A szolgáltatási szerződésekre kiírt első két pályázatot azonban 2007 januárjára bejelentették.

5.2. Pénzügyi irányítás és ellenőrzés – beleértve az EDIS-t

A pénzügyi irányítás és ellenőrzés legfőbb követelményeit és a szabálytalanságok kezelését az ISPA-rendeletnek és a finanszírozási megállapodások III. mellékletének az előírásai szabályozzák, a Bizottság általi előzetes ellenőrzések rendszerének megfelelően. A legfontosabb összetevők olyan belső pénzügyi ellenőrzési rendszerek és eljárások létrehozására vonatkoznak, amelyek biztosítani tudják a közbeszerzési eljárások átlátható és hátrányos megkülönböztetéstől mentes voltát, a feltüntetett kiadások pontosságát, a megfelelő belső ellenőrzési kapacitást, a kívánalmakat kielégítő eseménynaplókat és a szabálytalanságok megfelelő kezelését.

2006-ban négy ellenőrző látogatásra került sor Romániában és Bulgáriában az EDIS-folyamat keretében, amelynek végső szakasza bizottsági pénzügyi ellenőrök által elvégzett ellenőrzésből áll; ennek célja annak felmérése, hogy a csatlakozás előtt álló országok felkészültek-e a pályáztatási és szerződéskötési eljárások teljes felelősségének vállalására, a Bizottság küldöttségei által elvégzett előzetes ellenőrzések elhagyásával.

Az EDIS-szel párhuzamosan számos projektellenőrzésre került sor Romániában annak érdekében, hogy ellenőrizzék a Bizottsághoz benyújtott kiadásigazoló nyilatkozatok és a hozzájuk kapcsolódó kifizetések jogszerűségét és szabályosságát. A főbb problémák a következők voltak: a Bizottság felé igazolt, nem támogatható kiadások, a kísérő dokumentumok hiánya, a költségek támogathatóságának nem teljes körűen vagy nem megfelelően dokumentált ellenőrzése, helytelenül feldolgozott szerződéskiegészítések és a közzététellel és tájékoztatással kapcsolatos intézkedések hiányos végrehajtása.

Bulgáriában is végeztek több projektellenőrzést. A főbb megállapítások általában a rendszerellenőrzések során feltárt hiányosságokat tükrözték, mint a pályázati és szerződéskötési dossziék elégtelen minősége, különösen a szerződésmódosítások tekintetében, a kiadásigazoló nyilatkozatok fokozottabb ellenőrzésének szükségessége és a nyilvánosságra és tájékoztatásra vonatkozó kötelezettségek hiányos betartása. Mivel Horvátországban 2006-ban igen kevés előrehaladást értek el az ISPA-projektek terén, az ellenőrzés a fennmaradt ügyekkel kapcsolatos irodai munkára korlátozódott a 2005. második félévében elvégzett rendszerellenőrzéseket követően, amelyek alátámasztották a Bizottság 2006 februári határozatát, hogy Horvátország áttérhessen a DIS-re. A legfontosabb továbbra is fennálló hiányosság az alkalmazottak megtartására irányuló hatékony és összehangolt politika kialakításához fűződik.

5.3. Az Európai Számvevőszék megállapításai

A Számvevőszék elsősorban a Bizottság az egyik tagjelölt ország (Horvátország) és a csatlakozó országok (Bulgária és Románia) irányítási és ellenőrzési rendszereivel kapcsolatos tevékenységeire kiterjedő részleges felülvizsgálatot végzett a Bizottságnál, az utóbbiak esetében ideértve az EDIS előrehaladásának vizsgálatát.

A Számvevőszék arra a következetésre jutott, hogy az ellenőrzés hatókörét figyelembe véve az ellenőrzött ügyleteknél általánosságban nem voltak jelentős hibák. Bár a Számvevőszék a Bizottság szintjén javulást állapított meg a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek terén, nemzeti szinten fontos hiányosságokat tárt fel. Az ISPA-projektek esetében a viszonylag gyakran előforduló hiányosságokat ellensúlyozták a küldöttségek előzetes ellenőrzéseiből adódó kiigazító intézkedések.

5.4. A társfinanszírozásban részt vevő partnerek – az EBB, az EBRD és a Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW)

E hitelintézményekkel – a projekt-előkészítés és -végrehajtás terén meglévő szakértelmükre tekintettel – a Bizottság rendszeresen tartotta a kapcsolatot, és amennyiben lehetséges volt, közös projektazonosítási és értékelési kiküldetéseket szervezett olyan projektek esetében, amelyekhez hitelfinanszírozást kértek. 2006-ban az EBB egy projekthez nyújtott hitelt.

6. A KÖZÖSSÉGI POLITIKÁKHOZ VALÓ HOZZÁJÁRULÁS

6.1. Közbeszerzés

A kedvezményezett csatlakozó országok számára az egyik legnagyobb kihívásnak az bizonyult, hogy a megbízható, tisztességes és átlátható közbeszerzés jogi követelményeit a PRAG (az EK külső segítségnyújtási szerződéseire érvényes, a szerződéskötési eljárásokkal kapcsolatos gyakorlati útmutató ) szerint teljesítsék. Ez abból következik, hogy az alkalmazottak képesítése ezekben az országokban nem mindig éri el a komplex infrastrukturális projektek irányításához szükséges szintet, különösen a pályáztatás és a szerződéskötés tekintetében. Az e téren tapasztalt nehézségek miatt a Bizottság számos erőfeszítést tett a technikai segítségnyújtási tevékenységek fejlesztésére, amelyek a kedvezményezettek közbeszerzési jártasságának, rendszereinek és eljárásainak megerősítésére irányultak. Egyebek között folytatta a különböző szemináriumok és képzések szervezését, beleértve a kézikönyvek és gyakorlati útmutatók terjesztését.

6.2. Környezetvédelmi politika

Az ISPA a kiemelt fontosságú környezetvédelmi projekteknek való közvetlen segítségnyújtás biztosításával a kedvezményezett országokban megkönnyíti a környezetvédelmi politika megvalósítását és az uniós előírásoknak való megfelelést. Különösen a környezetvédelmi beruházások tervezéséhez és rangsorolásához kapcsolódó adminisztratív kapacitást erősítették meg, illetve szintén egyenletes fejlődést értek el a KHV-irányelv (környezeti hatásvizsgálat) előírásszerű végrehajtása terén, beleértve a nyilvános konzultációhoz kapcsolódó szempontokat is. Ezen országoknak ugyanakkor kezelniük kell a környezetvédelmi hatóságok a megfelelő finanszírozás és személyzet megszerzésével kapcsolatos nehézségeihez fűződő problémáit, továbbá a politikák közötti koordináció és a stratégiai tervezés hiányát is.

6.3. Közlekedéspolitika

A kedvezményezett országoknak – Bulgária és Románia esetében – a TINA-val (a közlekedési infrastruktúra igényeinek felmérése) összhangban megállapított közlekedési hálózatát a páneurópai közlekedési folyosók mentén alakították ki. E hálózatok alapján tervezték meg a nemzeti közlekedési stratégiákat az ISPA céljaira – azaz egy, a hálózathoz kapcsolódó szakasz, csomópont vagy kapcsolódási pont megépítésére vagy felújítására – vonatkozóan. A fent említett közlekedési folyosók közül hat Bulgária, Horvátország és Románia területén halad át. A transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) fejlesztésére irányuló új közösségi iránymutatások keretében a hálózat kiemelt fontosságú projektjei közül három tengely érinti Bulgáriát és Romániát ( Igoumenitsa/Pátra-Athén-Szófia-Budapest autópályatengely, Rajna/Maas (Meuse)-Majna-Duna folyami csatorna és Athén-Szófia-Budapest-Bécs-Prága-Nürnberg/Drezda vasúti tengely ), egy pedig Horvátországot ( Lyon-Trieszt-Divača/Koper-Divača-Ljubljana-Budapest-ukrán határ vasúti tengely ). Horvátország esetében, amely országra nem terjedt ki a TINA-tanulmány, a közlekedési infrastruktúrával kapcsolatos szükségleteket a REBIS-tanulmányban (Regional Balkans Infrastructure Study – Transport [tanulmány a balkáni térség közlekedési infrastruktúrájáról]) meghatározott prioritásokkal összhangban állapították meg. Ennek megfelelően egy további vasúti tengelyt (Salzburg - Ljubljana - Zágráb - Belgrád - Nis - Szkopje – Szaloníki) beemeltek az elsőbbséget élvező projektek sorába.

7. AZ ELőCSATLAKOZÁSI ESZKÖZÖK KÖZÖTTI KOORDINÁCIÓ

Amint azt a koordinációról szóló rendelet előírja, a Bizottság szoros koordinációt biztosít a három előcsatlakozási eszköz, a PHARE, a SAPARD és az ISPA között. A rendelet pontosan meghatározza azokat a területeket, amelyek számára az egyes eszközök támogatást nyújtanak, a lehető legkisebbre csökkentve ezáltal a különböző eszközök közötti átfedés lehetőségét.

A PHARE irányítóbizottsága szoros koordinációt biztosít a három előcsatlakozási eszköz között, a további összehangolás pedig a (PHARE) közös ellenőrző bizottság, a szolgálatközi koordinációs bizottság és az Európai Bizottság a kedvezményezett országokban lévő küldöttségeivel való időszakos találkozók révén valósul meg.

8. AZ ISPA HÉT ÉVE: TANULSÁGOK

Mivel 2006 – a projektek és a kedvezményezett országok többsége számára – az ISPA utolsó éve volt (csak 6, az ISPA-ról szóló tanácsi rendelet keretében végrehajtandó horvátországi projekt folytatódik), célszerű levonni az elmúlt hét évben szerzett tapasztalatok tanulságát.

Az ISPA-t 1999-ben dolgozták ki azzal a céllal, hogy finanszírozást biztosítsanak az infrastruktúrafejlesztésnek, és hogy előkészítsék a kelet- és közép-európai tagjelölt országokat a kohéziós politika – pontosabban a legkevésbé fejlett tagállamok számára hozzáférhető Kohéziós Alap – eszközeinek felvételére. Az ISPA-t létrehozó tanácsi rendelet következésképpen szorosan kapcsolódik a Kohéziós Alapról szóló rendelethez a támogathatóság (környezetvédelem és közlekedés) és az irányítási és ellenőrzőrendszerek tekintetében. Az utóbbival kapcsolatban megjegyzendő, hogy az irányítási rendszerek különbségeit elsősorban az magyarázza, hogy a közbeszerzés és a pénzügyi ellenőrzés egyes lényegi előírásainak összhangban kell lenniük a külső segítségnyújtási szabályokkal.

Az ISPA eddig sosem látott mértékű finanszírozást nyújtott a legfontosabb infrastrukturális projektekhez . Csak Románia, Bulgária és Horvátország számára 107 projektet finanszíroz, 3 milliárd eurós közösségi támogatással és összesen 4,8 milliárd eurós forrásbevonással.

A kedvezményezett országoknak hét évre szóló ISPA beruházási stratégiát kellett készíteniük. Ezek nemzeti dokumentumok voltak, tartalmukat és minőségüket azonban a Bizottság szolgálatának a finanszírozás előtt el kellett fogadnia. Így az ISPA bevezette a közösségi finanszírozáshoz szükséges stratégiai tervezést két olyan kulcságazatban, amelyek a gazdasági fejlődés és a kohézió középpontjában állnak.

A stratégiai tervezés és a projektvégrehajtás a gyakorlat általi tanulás felbecsülhetetlen tapasztalata, amely segíti a kedvezményezett országokat felkészülni a strukturális alapok és a Kohéziós Alap jobb felhasználására a csatlakozástól fogva, Horvátország esetében pedig az IPA felvételére.

Az évek során a kedvezményezett országokban általában javult a projekt-előkészítés minősége, csökkentve ezáltal a Bizottságnak a finanszírozásra szánt projektek jóváhagyására fordítandó idejét és erőforrásait. A Bizottság – és nemzetközi tanácsadók – segítségével a kedvezményezett országok megtanulták, hogyan feleljenek meg az alapvető közösségi jogszabályoknak , mint a KHV-irányelvek és más vonatkozó környezetvédelmi előírások és közösségi vívmányok, vagy a közbeszerzési előírások; kialakították a projekt-előkészítéshez, illetve a projektvégrehajtáshoz szükséges olyan képességeket, mint a pénzügyi elemzés, a technikai tanulmányok, a tervezés, a pályáztatás és a szerződéskötés. Az ISPA segítségével a kedvezményezett országok közelebbről megismerkedhettek a finanszírozás új formáival (pl. a köz- és a magánszféra partnersége), a korszerű tervezési elvekkel (pl. fenntartható fejlődés, környezeti hatásvizsgálat, ideértve a nyilvános konzultációt), az ágazati politikákkal (pl. integrált beruházás a vízügyi ágazatban), illetve a nemzeti jognak a projektvégrehajtás szempontjából lényeges területeken való módosításával (pl. földvásárlás).

Az ISPA keretében a kedvezményezett országok – és a Bizottság – szoros kapcsolatot épített ki a nemzetközi pénzügyi intézményekkel (IFI), különösen az EBB-vel. Az ISPA-projektek jelentős hányada részesült az IFI társfinanszírozásában. Az IFI adott esetben részt vett programozási és értékelési feladatokban is. A kétoldalú adományozók segítséget biztosítottak, különösen az ISPA első éveiben, a projekt-előkészítéshez és a beruházásfinanszírozáshoz egyaránt. Az IFI-vel az ISPA keretében kialakított együttműködés hozzájárult a Bizottság a JASPERS felállításáról szóló határozatához, amely az új tagállamok projekt-előkészítésben való támogatásának eszköze.

Az ISPA jelentős technikai segítségnyújtási finanszírozási összegeket bocsátott rendelkezésre projekt-előkészítésre, az adminisztratív kapacitás fejlesztésére és stratégiai tanulmányokra. A technikai segítségnyújtás különösen fontos szerepet töltött be a Kohéziós Alapból támogatott projektek előkészítésének finanszírozásában az új tagállamokban, illetve az IPA finanszírozásában Horvátország esetében.

Az ISPA-projektek többségét az új tagállamokban a Kohéziós Alapra vonatkozó szabályok szerint fogják befejezni. Az ISPA és a Kohéziós Alap szabályai közötti hasonlóság lehetővé tette a 2004-ben, illetve 2007-ben tagállammá váló kedvezményezett országok számára, hogy nehézségek nélkül álljanak át az ISPA-ról a Kohéziós Alapra .

Az ISPA keretében szerzett tapasztalatok ugyancsak hasznosnak bizonyultak akkor, amikor a Bizottság az IPA-ról szóló tanácsi rendeletet és az azzal kapcsolatos végrehajtási rendelkezéseket dolgozta ki. Az IPA regionális fejlesztési összetevője egyesíti magában azokat a finanszírozási területeket, amelyeket a 2000–2006 közötti időszakban különböző eszközök (ISPA és PHARE) keretében programoztak, és az addig különböző főigazgatóságok által irányított területeket a Regionális Politikai Főigazgatóság égisze alá vonja. Az ISPA keretében sikeresen kialakított stratégiai tervezést, projekt-előkészítési módszereket, technikai segítségnyújtást és kapacitásfejlesztést bevezették az IPA-ba is.

Végül de nem utolsósorban a tagállamok aktív szerepe az ISPA irányítóbizottságában és szakértőik hozzáértése fontos tényező volt az ISPA-projektek minőségének javításában; ez hangsúlyozta az ISPA időtartama alatt a tagállamok és a tagjelölt országok közötti együttműködő megközelítés jelentőségét.

A negatívumok között meg kell említeni, hogy a tényleges végrehajtás előrehaladása messze elmarad a (kezdeti) várakozásoktól . Az ISPA szokatlanul nagy léptéke és hatóköre, illetve a nemzeti közigazgatások hiányosságai miatt sejthető volt, hogy a program elindítása nehézségekbe fog ütközni. Bulgáriának és Romániának azonban több mint 4 évre volt szüksége ahhoz, hogy teljesítse az „n.” évi pénzügyi kötelezettségvállalásokat. Horvátország pedig – hiába vett részt több mint két évig az ISPA-ban – még nem írta alá az első közbeszerzési szerződést. 2006 végére az ISPA teljes ideje alatt lekötött finanszírozásnak alig egynegyedét fizették ki. E késedelem a végrehajtás terén elsősorban a megfelelő kapacitás hiányának tudható be, amely a hiányosan előkészített projektekben, a vonatkozó EU-normáknak – KHV, közbeszerzés – való meg nem felelésben, a szerződéskötés irányítási hiányosságaiban, a tisztázatlan földtulajdoni viszonyokban és a földvásárlás késleltetésében nyilvánult meg.

Noha az EDIS -akkreditációt már 2006 júniusában megadták a román végrehajtó ügynökségeknek (a legnagyobb csatlakozás előtti EDIS-dosszié), 2006 novemberében pedig Bulgária egyes ügynökségeinek, annak megvalósítása mégis késett . A csatlakozás előtti teljes körűen decentralizált irányítás jó mérce annak értékeléséhez, hogy a kedvezményezett országok felkészültek-e a finanszírozás felhasználására és a pénzügyi irányítási kívánalmaknak történő megfelelésre, különösen a közbeszerzés esetében.

Bár a programozás és a végrehajtás rendszerei és struktúrái is alapvetőek és fontosak, mégis a megfelelően képzett személyzet és a kompetencia teszi azokat hatékonyan működővé. Az ISPA-hoz rendelt közigazgatás fenntarthatóságának hiánya komoly gondot okozott a végrehajtó szervek jelentős részének. A munka során megszerzett képzettség és projektirányítási tapasztalat vonzóvá tette a szakértőket a versenyszféra számára, ami az alkalmazottak nagymértékű cserélődését és az üresedések és a megfelelő felvétel folyamatos gondját vonta maga után (a képzés befejezését követő azonnali felmondás jelensége).

Az ISPA-ra való felkészülés és annak végrehajtása nagymértékben külső segítségre támaszkodott . Nemzetközi szakértők készítették elő a megfelelő minőségű projekteket, nemzetközi és külső tanácsadók segítették a komplex pályázatértékelést és a végrehajtás felügyeletét, a küldöttségek előzetes értékelő szerepe pedig kulcsfontosságú „védőhálót” biztosított a közbeszerzési szabályoknak való megfelelés garantálásához. A külső segítségre és tanácsadásra való ily mértékű támaszkodás csökkenti a nemzeti hatóságok és helyi szervek felelősségérzetét és elszámoltathatóságát – amelyek pedig a sikeres programozás és végrehajtás elengedhetetlen előfeltételei.