INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

A méltányos adóztatás az európai szociális piacgazdaság egyik fő alapja, és az egyik fő pillére a Bizottság „embereket szem előtt tartó gazdaság” iránti elkötelezettségének. A méltányos adóztatás elősegíti a társadalmi igazságosságot és az egyenlő versenyfeltételeket az EU-ban. A méltányos adórendszernek olyan adószabályokon kell alapulnia, amelyek biztosítják, hogy mindenki kifizeti a rá eső méltányos részt, ugyanakkor megkönnyítik az adófizetőknek – legyenek akár vállalkozások, akár polgárok – a szabályok betartását. A méltányos és hatékony adózás elengedhetetlen az emberekbe és az infrastruktúrába történő állami beruházásokhoz elegendő bevétel megóvásához, miközben olyan üzleti környezetet teremt az egységes piacon, amelyben az innovatív vállalkozások virágozhatnak.

A Covid19-világjárvány sürgősen szükségessé teszi az államháztartás védelmét, és azt, hogy korlátozzuk annak társadalmi-gazdasági következményeit. A tagállamoknak megfelelő adóbevételekre lesz szükségük ahhoz, hogy jelentős erőfeszítéseket tehessenek a COVID19-világjárvány elleni intézkedések negatív gazdasági hatásainak csökkentése érdekében, biztosítva ugyanakkor, hogy a bevételek növelése ne a legkiszolgáltatottabb csoportokat terhelje. Az adócsalás, az adókijátszás és az adókikerülés megelőzése révén az adózás méltányosságának biztosítása ma fontosabb, mint valaha. Ebben az összefüggésben az adminisztratív együttműködés és az információcsere megerősítése kulcsfontosságú az adókikerülés és az adókijátszás elleni küzdelemben az Unióban. Amint azt az „Európa nagy pillanata: Helyreállítás és felkészülés – a jövő generációért” című bizottsági közlemény is hangsúlyozta, annak biztosítása érdekében, hogy a talpra állás a szolidaritásra és a méltányosságra alapuljon, a Bizottság fokozza az adócsalások és más tisztességtelen gyakorlatok elleni küzdelmet. Ez elősegíti a tagállamok számára a jelenlegi válság legfőbb kihívásainak való megfeleléshez szükséges adóbevételek előteremtését.

Ez a jogalkotási javaslat része az EU talpra állását támogató, méltányos és egyszerű adózásra irányuló csomagnak, amely tartalmaz egy olyan cselekvési tervről szóló közleményt, amely számos, a gazdaságélénkítési stratégiát támogató, a méltányos és egyszerű adózásra vonatkozó soron következő kezdeményezést mutat be, valamint a jó adóügyi kormányzás az EU-ban és az EU-n kívül tárgyú bizottsági közleményt, amely áttekinti a jó adóügyi kormányzás javításában elért eredményeket az EU-ban, kívülről is, és fejlesztési területeket javasol.

Az EU az elmúlt években az adócsalás, az adókijátszás és az adókikerülés kezelésére, valamint az átláthatóság fokozására összpontosította erőfeszítéseit. Bár jelentős javulások történtek, különösen az információcsere területén, az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. február 15 2011/16/EU tanácsi irányelv értékelése arra mutatott rá, hogy továbbra is javítani kell az információcsere és az igazgatási együttműködés valamennyi formájára vonatkozó meglévő rendelkezéseket. A keret legproblematikusabb elemei között különösen az „előrelátható fontosság” fogalma, valamint az adóalanyok egy csoportjának információkérései merültek fel, mivel ezek nem egyértelműek.

Az értékelés arra is rámutatott, hogy az egyidejű ellenőrzések alkalmazására és a tagállami tisztviselők másik tagállamban folytatott vizsgálat során való jelenlétének engedélyezésére egyes nemzeti rendszerekben nincs jogalap, ami azzal jár jelenleg, hogy a szóban forgó rendelkezések nem használhatók hatékonyan. A közös transzferárfórum EU-n belüli transzferárak ellenőrzéséről szóló, 2018. évi jelentése részletesebben tárgyalja ezt a pontot. A jelentés felhívta a figyelmet arra, hogy a tagállamok jelenleg ki szokták emelni az aktuális hibákat, és javaslatokat tesznek két vagy több tagállamban a transzferárak ellenőrzésének alkalmazására. A jelentés a következőket ajánlja: el kell fogadni „a transzferárak ellenőrzésének összehangolt megközelítését, [amely] két szempontból is hozzájárulna a belső piac jobb működéséhez: az adóhatóságok számára átlátható és hatékony eszközt kínálna az adókivetési jogosultságok elosztásának megkönnyítésére, valamint a kettős adóztatás és a kettős nem adóztatás megakadályozására”.

Ezért egyértelműen javítani kell az információcsere és a közigazgatási együttműködés jelenlegi keretét az EU-ban. A Bizottság elnöke megbízatásának kezdetén tulajdonképpen annak szükségességét hangsúlyozta, hogy meg kell vizsgálni, hogyan lehetne javítani a nemzeti hatóságok közötti együttműködést. Az információcsere és az adminisztratív együttműködés javítása az EU-ban központi szerepet játszik.

A meglévő szabályok megerősítésén túl a közigazgatási együttműködés új területekre való kiterjesztésére is szükség van az EU-ban, a gazdaság digitalizálása által felvetett kihívások kezelése, valamint az adóigazgatások abban történő segítése érdekében, hogy jobban és hatékonyabban szedhessék be az adókat, és lépést tartsanak az új fejleményekkel. A digitális platformok gazdaságának jellemzői megnehezítik az adóhatóságok számára az adóköteles események nyomon követhetőségét és észlelését. A probléma különösen akkor fokozódik, ha a szóban forgó ügyleteket egy másik joghatóságban letelepedett digitálisplatform-üzemeltető útján végzik. Az értékesítők által a digitális platformokon történő szolgáltatásnyújtás vagy áruértékesítés során elért jövedelemre vonatkozó adatszolgáltatás elmaradása a tagállamok adóbevételeinek hiányához vezet. Ezenkívül az értékesítők számára előnyt is kínál azokhoz az értékesítőkhoz képest, akik nem tevékenyek a digitális platformon. Ha ezt a szabályozási hiányosságot nem orvosolják, a méltányos adóztatás célkitűzésének megvalósulása nem biztosítható.