A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A Tanács és a Bizottság 2012. évi közös jelentéstervezete az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének végrehajtásáról (az EU ifjúsági stratégiája 2010-2018) /* COM/2012/0495 final */





A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A Tanács és a Bizottság 2012. évi közös jelentéstervezete az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének végrehajtásáról (az EU ifjúsági stratégiája 2010-2018) 1. BEVEZETÉS Az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretéről (2010–2018)[1] szóló tanácsi állásfoglalás előírja, hogy minden hároméves ciklus végén az ifjúságról szóló uniós jelentést kell készíteni, amely kettős célt szolgál: értékeli az EU ifjúsági stratégiájának átfogó célkitűzéseinek teljesítése felé megtett lépéseket, és alapul szolgál a következő munkaciklus prioritásainak meghatározásához. E közlemény a Tanács által jóváhagyandó, az ifjúságról szóló uniós jelentés tervezetét mutatja be. A közleményt két szolgálati munkadokumentum kíséri: az első a fiatalok helyzetét tekinti át az EU-ban, a második pedig a stratégia keretében tett intézkedéseket elemzi. 2. AZ EURÓPA 2020 – A FIATALOK TÁMOGATÁSA A VÁLSÁG IDEJÉN A válság, amely Európát sújtja, soha nem tapasztalt mértékű munkanélküliséget, s ebből fakadóan a társadalmi kirekesztés és a szegénység kockázatát hozta magával az európai fiatalok számára. Az Európa 2020, az intelligens, befogadó és fenntartható növekedés uniós stratégiája meghatározza az összehangolt európai válasz kereteit annak érdekében, hogy Európa megerősödve kerüljön ki a válságból, és hosszú távon növelni tudja az európai polgárok jólétét. Az Európa 2020 nyilvánvalóan a fiatalokat állítja a középpontba, és kiemelt célja, hogy csökkentse a korai iskolaelhagyók arányát és növelje a felsőfokú képzésben részt vevők számát. Két másik kiemelt cél is rendelkezik egyértelmű ifjúsági dimenzióval : a szegénység kockázatának csökkentése és a foglalkoztatott népesség arányának növelése. Emellett a Mozgásban az ifjúság kiemelt kezdeményezés[2] elősegíti a fiatalok mobilitását, és az Új készségek és munkahelyek menetrendje[3], valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni platform[4] szintén foglalkozik a fiatalokkal. A gazdaságpolitikai koordináció második európai szemesztere során az Európai Bizottság kiemelte, hogy intézkedésekre van szükség a fiatalok elfogadhatatlanul magas munkanélküliségi arányának csökkentése érdekében. A 2012-es éves növekedési jelentés – amely uniós és nemzeti szinten meghatározza a cselekvési prioritásokat a növekedés és a munkahelyteremtés élénkítése érdekében – a fiatalok foglalkoztatásának támogatására hívta fel a tagállamokat. A konkrét ajánlások között a magas színvonalú tanulószerződéses gyakorlati képzés és szakmai gyakorlat, valamint a vállalkozói készségek előmozdítása is szerepelt. A jelentés a munkajogi szabályozás, valamint az oktatás és a képzés reformját is sürgette. A Bizottság, kifejezve aggodalmát amiatt, hogy a válság próbára teszi az EU társadalmi szövetét, felhívta a tagállamokat, hogy a szociális védelem, a befogadási stratégiák, valamint a munkaerő-piaci és társadalmi integrációt biztosító szolgáltatásokhoz való hozzáférés tekintetében is gondoskodjanak az elesettek védelméről[5]. Országspecifikus ajánlásokat[6] fogadtak el az egyes tagállamok egyedi helyzetének megfelelően. Ezzel összefüggésben tett javaslatot az Európai Bizottság a „Több lehetőséget a fiataloknak” [7] kezdeményezésre, melynek célja a források mozgósítása és az erőfeszítések fokozása a fiatalok munkanélküliségének csökkentése, illetve foglalkoztathatóságuk növelése érdekében. A Bizottság arra ösztönözte a tagállamokat, hogy hatékonyabban használják fel az Európai Szociális Alapot a fiatalok támogatására. A Bizottság akciócsoportjai nyolc, átlag feletti fiatalkori munkanélküliségi aránnyal küzdő tagállamnak[8] nyújtanak segítséget. Ezen felül a nemrégiben elfogadott „foglalkoztatási csomag”[9] a kezdeményezésre vonatkozó első eredményjelentést és a szakmai gyakorlatokra vonatkozó új minőségbiztosítási referenciakeretről szóló konzultációt is tartalmazza. A Bizottság azoknak az akadályoknak a megszüntetésére is törekszik, amelyekkel az uniós polgárok, köztük a fiatalok is szembe találják magukat, amikor az uniós polgárokként őket megillető jogokra, különösen az EU-n belüli szabad mozgás jogára hivatkoznak, amely az önkéntességet, a tanulást vagy a munkavállalást is elősegíti. A fiatalok foglalkoztathatóságának, tanulmányi mobilitásának és részvételének támogatására tett erőfeszítések előmozdítása a jelenlegi Egész életen át tartó tanulás és a Fiatalok lendületben programok keretében történik, melyek helyébe – 2014 -től – az oktatásra, a képzésre és a fiatalokra vonatkozó új uniós program lép. 3. AZ EU IFJÚSÁGI STRATÉGIÁJA – BEFEKTETÉS ÉS AZ ÉRVÉNYESÜLÉS ELŐSEGÍTÉSE A Tanács 2009-ben jóváhagyta az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretét (2010–2018), amely az „EU ifjúsági stratégiája: befektetés és az érvényesülés elősegítése”[10] című közleményen alapul. Az együttműködés megerősítésével és a helyes gyakorlatok megosztásával az uniós ifjúsági stratégiának két átfogó célja van: (i) több esély és valódi esélyegyenlőség megteremtése minden egyes fiatal számára az oktatásban és a munkaerőpiacon, valamint (ii) a fiatalok aktív polgári szerepvállalásának, társadalmi befogadásának és szolidaritásának előmozdítása. Az EU ifjúsági stratégiája a cselekvésen alapul. Amint azt a fenti fadiagram mutatja, a stratégia nyolc szakpolitikai területet („tevékenységi területet”) ölel fel: oktatás és képzés; foglalkoztatás és vállalkozói tevékenység; társadalmi befogadás; egészség és jólét; részvétel; kultúra és kreativitás; önkéntesség; az ifjúság és a világ. A stratégia a következő eszközökkel él: tényeken alapuló döntéshozatal; egymástól való tanulás; rendszeres eredményjelentés, az eredmények terjesztése és nyomon követés; a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel folytatott strukturált párbeszéd; valamint az uniós programok és források mozgósítása. Ez a stratégia az ifjúsági munkát[11] az összes cselekvési terület támogatójának, az ágazatok közötti együttműködést pedig alapelvnek tekinti. 4. AZ EU IFJÚSÁGI STRATÉGIÁJÁNAK ELSŐ CIKLUSA (2010–2012) Szinte mindegyik tagállam arról számol be, hogy az EU ifjúsági stratégiája megszilárdította a nemzeti szinten meglévő prioritásokat, több tagállam pedig a stratégia közvetlen hatását emelte ki. Litvánia például úgy említi a stratégiát, mint saját Nemzeti Ifjúságpolitikai Programja kifejlesztését szolgáló irányadó dokumentumot, Ausztria az ifjúságpolitika és a munkaerő-piaci politikák közötti kapcsolat megerősödését emeli ki, a belgiumi flamand közösségben pedig az ifjúsággal folytatott párbeszéd terén értek el további előrehaladást. Az EU ifjúsági stratégiája az ifjúságpolitikai keret megvalósításának minden szintjén az ágazatokon átívelő megközelítést támogatja. A tagállamok többsége arról számol be, hogy rendelkezik nemzeti ifjúsági stratégiával vagy az ifjúságra vonatkozó, ágazatközi tervvel. Két kivétellel az összes tagállamban létezik ifjúsággal foglalkozó minisztériumközi munkacsoport vagy valamely más, intézményesített mechanizmus. Míg néhány ifjúságról szóló nemzeti jelentés jó példát mutat, az ilyen munkacsoportok gyakran az ifjúságpolitikai terület „magjának” különböző szereplőiből és résztvevőiből tevődnek össze, az egyéb minisztériumok csak kevéssé vagy nem vesznek részt bennük, ami korlátozza ágazatokon átívelő jellegüket. Az ifjúsági munka számos tevékenységi területet támogat. A tagállamok többsége arról számol be, hogy a Tanács ifjúsági munkáról szóló állásfoglalásával[12] összhangban intézkedéseket hoztak az ifjúsági munka támogatására. 2010 júliusában, a belga elnökség alatt rendezték meg az európai országokat képviselő döntéshozók és az ifjúság képviselőinek részvételével az Ifjúsági Munka Európai Konventjét, amelyen az elkövetkező évek prioritásait és az ifjúsági munka érdekében megteendő intézkedéseket meghatározó nyilatkozatot fogadtak el. 4.1. FellépésEK a nyolc tevékenységi területen Az EU ifjúsági stratégiája minden tevékenységi területén javasol kezdeményezéseket a tagállamoknak és/vagy a Bizottságnak. Az alábbiakban áttekintjük a 2010–2012-es munkaciklusban uniós szinten meghozott, valamint a tagállamok által jelentett intézkedéseket[13]. Oktatás és képzés A Bizottság és a tagállamok az „ET 2020” keretrendszer segítségével együttműködnek az oktatás és a képzés javítása érdekében[14]. Ebben az összefüggésben a Bizottság 2011-ben bemutatta az európai felsőoktatási rendszerek modernizálására vonatkozó stratégiáját [15], és előkészíti a 2012. egy későbbi időpontjában kezdődő, a készségek újragondolására vonatkozó, a készségek és kompetenciák fejlesztésének politikáját támogató kezdeményezését. Az EU ifjúsági stratégiája elsősorban a nem formális tanulásra mint kiegészítő eszközre összpontosít a munkaerőpiac által nagyra értékelt[16] horizontális készségek megszerzése érdekében[17]. A Bizottság 2012-ben tanácsi ajánlástervezetet fog benyújtani a nem formális és az informális tanulás elismeréséről és validációjáról, és dolgozik a nem formális tanulás útján megszerzett készségek nyilvántartását megkönnyítő eszközökön is. A Bizottság és a tagállamok egyaránt aktívan támogatják az ifjúsági szervezeteket, amelyek a nem formális tanulás számos lehetőségét kínálják. Sok tagállam hangsúlyozza az ifjúsági munka szerepét a korai iskolaelhagyókkal való kapcsolatfelvétel és az oktatásba vagy a munkába való visszatérésük segítése terén. Ezzel összefüggésben e tagállamok nemrégiben intézkedéseket hoztak a nem formális tanulással kapcsolatos figyelemfelhívás és az ilyen tanulás eredményeinek nemzeti szintű elismerése érdekében. Foglalkoztatás és vállalkozói tevékenység A fiatalok foglalkoztatása az első elnökségi trió átfogó tematikus prioritása volt az EU ifjúsági stratégiájának hatálybalépését követően. Ezen időszak alatt a Tanács állásfoglalásokat fogadott el a fiatalok aktív bevonásáról[18] és az ifjúsági munka szerepéről a fiatalok foglalkoztathatóságának elősegítése terén. A strukturált párbeszéd első ciklusa is a fiatalok foglalkoztatását állította előtérbe. A fiatalok által javasolt konkrét intézkedéseket figyelembe vették abban a tanácsi állásfoglalásban[19], amely hangsúlyozza a munkaerő-piaci információkhoz való hozzáférés, a nem formális tanulás, a szakmai gyakorlatokra vonatkozó minőségügyi keret, valamint a rugalmas biztonságra és a mobilitáshoz való egyenlő hozzáférésre való összpontosítás szükségességét. A javaslatokat a Bizottság későbbi kezdeményezései, mint például a nem formális és az informális tanulásról szóló ajánlástervezet és szélesebb összefüggésben a Több lehetőséget a fiataloknak kezdeményezés is felhasználja. Az ifjúságról szóló nemzeti jelentések szerint több tagállam is módosította munkaügyi jogszabályait, vagy adóügyi ösztönzőket alkalmazott a fiatalok munkaerőpiachoz való hozzáférésének megkönnyítése érdekében. Ezeket az intézkedéseket gyakran társítják olyan programokkal, amelyek lehetővé teszik a fiatalok számára, hogy munkatapasztalatot szerezzenek, illetve pályaválasztási tanácsadásban részesüljenek. A legtöbb európai ország a vállalkozói készségek fejlesztését is egyre nagyobb mértékben elősegíti. Eddig nyolc ország léptetett életbe egyedi stratégiákat, 13 ország pedig az egész életen át tartó tanulásra, az ifjúságra, illetve a növekedésre vonatkozó nemzeti stratégiáiba építette be ezt a kérdést[20]. Uniós szinten a fiatalok vállalkozói tevékenységének kérdését az Európai Ifjúsági Hét állította még inkább előtérbe, amely a vállalkozói készségek értékére és a vállalkozásindításra mint karrierlehetőségre igyekezett felhívni a figyelmet. Ezen felül folyamatban van a vállalkozói készségek elsajátításának az oktatás minden szintjén történő fejlesztését támogató számos intézkedés is. Egészség és jólét Uniós szinten a fiatalok különleges célcsoportját képviselik az EU egészségügyi kezdeményezéseinek, amelyeket a dohányzás, az alkohollal kapcsolatos ártalmak, a táplálkozási problémák, az elhízás és a kábítószer-használat leküzdése érdekében vezetett be. Két kivétellel minden tagállam konkrét intézkedések meghozataláról számol be a fiatalok egészségéről és jólétéről szóló tanácsi állásfoglalás[21] végrehajtása érdekében. Sok tagállam említ specifikus kérdésekre – mint például az alkohol, a dohány vagy az egészséges táplálkozás – összpontosító kezdeményezéseket, illetve hangsúlyozza a társaktól való tanulás értékét az egészséges életmód előmozdítása terén. Társadalmi befogadás A fiatalok munkanélküliségének leküzdésére irányuló uniós kezdeményezések jelentős mértékben hozzájárulnak a fiatalok társadalmi befogadásához is. A tagállamok többsége specifikus célcsoportként szólította meg a fiatalokat a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem 2010-es európai éve során. E kezdeményezések hangsúlyozzák, hogy a szegénység elleni küzdelmet a lehető legfiatalabb kortól kell elkezdeni, éppen a szegénység generációk közötti átörökítésének megszakítása érdekében. Sok tagállam megerősíti a társadalmi befogadás ágazatközi megközelítésének fontosságát, amelyet például az oktatással, a foglakoztatással vagy az egészségügyi politikával kapcsolnak össze. Több tagállam az ifjúságsegítők, az ifjúsági vezetők, illetve a fiatalok számára az interkulturális tudatosság fejlesztése és az előítéletek leküzdése érdekében létrehozott specializált képzési programokról számol be. Számos tagállam említ példákat a fiatalok lakhatásával kapcsolatos támogató intézkedések terén. Részvétel A fiatalok részvétele az elmúlt években kiemelkedő helyet foglalt el az Unió ifjúságpolitikai menetrendjében. A Tanács az EUMSZ 165. cikkével összhangban bizonyította e terület iránti elkötelezettségét azzal, hogy „a fiatalok részvételét a demokratikus életben” a második elnökségi trió (2011 közepe–2012) átfogó prioritásává emelte az ifjúságpolitika terén. A strukturált párbeszéd mint eszköz egyre nagyobb jelentőséget kap a fiataloknak a döntéshozatalba való bevonása terén. Minden tagállam nemzeti munkacsoportokat állított fel, hogy saját országukban szervezzen konzultációkat a fiatalokkal, és azokat beemelje az uniós szintű vitákba. A „Mozgásban az ifjúság”-ról[22] készült Eurobarométer felmérések és a fiatalok részvételének változó módozatairól szóló készülő tanulmány segítségével a Bizottság lépéseket tesz a részvétel minél több konkrét tényének felmérése érdekében. Ezen felül a következő hároméves ciklus során megvalósítandó két folyamatot is kezdeményezett, nevezetesen az Európai Ifjúsági Portálnak[23] mint az online részvétel interaktív platformjának újbóli kifejlesztését, valamint a „Mozgásban az ifjúság kártyát”, amely még inkább elő fogja segíteni a fiatalság mobilitását és részvételét ösztönzők, tájékoztatás és támogatási szolgáltatások segítségével. A részvétel minden tagállamban az ifjúságpolitika kulcseleme, és sok tevékenység valósult meg – struktúrafejlesztést is beleértve – a fiataloknak a döntéshozatalba való bevonása érdekében, többek között nagyobb teret biztosítva az online párbeszédnek. Önkéntes tevékenységek A tagállamok és a Bizottság egy szakértői csoport keretében együttműködést folytatott a fiatal önkéntesek európai mobilitásáról szóló ajánlás[24] végrehajtása érdekében. Hozzávetőleg a tagállamok fele számol be arról, hogy az ajánlást követően jobban fel tudták hívni a figyelmet a fiatal önkéntesek mobilitási lehetőségeire. Az Európai Önkéntes Szolgálaton túl számos tagállam számol be két- vagy többoldalú csereprogramok működtetéséről. Több tagállam jelenti, hogy országos önkéntességi programokat, vagy új társadalmi szolgálatot vezetett be. Az önkéntesség európai éve (2011) a fiatalok és az ifjúsági szervezetek bevonásával hangsúlyozta ifjúsági dimenzióját. Kultúra és kreativitás A tagállamok és a Bizottság ezen a területen az európai kulturális menetrend[25] keretében folytat szoros együttműködést. A Tanács számos következtetésében[26] hangsúlyozta a kreativitás és a kultúra fontosságát és a fiatalok szerepét. Az EU ifjúsági stratégiájának keretében egy tanulmány, amely a fiatalok kultúrához való hozzáféréséről szól 2010 óta[27] magában foglalt helyes gyakorlatokat és ajánlásokat is egyes akadályok – mint például a költség vagy a távolság – leküzdésére. Bár a tagállamok elismerik a kultúra, a kreativitás és az ifjúságpolitika közötti kapcsolatokat, az ifjúságról szóló nemzeti jelentések nem számolnak be sok tevékenységről ezen a „tevékenységi területen”. A fiatalok és a világ Az Európa Tanáccsal folytatott ifjúsági partnerség révén a Bizottság magas szintű ifjúságpolitikai szimpóziumokat szervezett keleti és déli szomszédos országokban[28].és hozzájárult azok finanszírozásához. A Tanács következtetéseket[29] fogadott el a fiatalok részvételének keleti dimenziójáról, melynek célja, hogy elmélyítse a kapcsolatokat Kelet-Európával és a Kaukázus vidékével. Ezen felül döntés született a „keleti partnerség ifjúsági ablaka” elnevezésű program felállításáról, hogy a Fiatalok lendületben program keretében az ifjúsági partnerségek és együttműködés számára több finanszírozási lehetőséget lehessen biztosítani. A 2011-es EU–Kína ifjúsági év keretében Európában és Kínában is szerveztek tevékenységeket. A Bizottság az ENSZ nemzetközi ifjúsági évéhez és annak 2011-es mexikói csúcstalálkozójához is hozzájárult; emellett társszervezője volt egy Kanadával folytatott kétoldalú együttműködési megállapodás részeként megrendezett két politikai konferenciának. Az „Ifjúság és a világ” új „tevékenységi terület”. A tagállamok mindazonáltal arról számolnak be, hogy már 2010 előtt is aktívak voltak e területen, melynek jelentőségét továbbra is hangsúlyozzák. A tagállamok közel fele beszámol arról, hogy foglalkozott e témával a tantervek vagy az ifjúságpolitikai stratégiák keretében. A legtöbb tagállam lehetőséget biztosít a fiataloknak arra, hogy globális kérdésekről eszmecserét folytassanak a politikai döntéshozókkal. 4.2. VÉGREHAJTÁSI ESZKÖZÖK Az EU ifjúsági stratégiája külön eszköztárat alkalmaz a tevékenységek folytatására a fent leírt nyolc területen. A következő bekezdések azt értékelik, hogy mennyire alkalmazták sikerrel ezeket az eszközöket a stratégia átfogó célkitűzéseinek elérése érdekében. Tényeken alapuló döntéshozatal Az EU ifjúsági stratégiája mellett a Bizottság – a tagállamok által kinevezett szakértőkkel és az ifjúság érdekképviselőivel együtt – kidolgozta az EU ifjúsági mutatóinak összesítő tábláját, melyet 2011-ben tettek közzé [30]. E tábla a nyolc tevékenységi terület mindegyikét lefedő 40 mutatót tartalmaz. Egy tanulmány kimutatta, hogy az EU ifjúsági mutatóinak rendszere nemcsak az ifjúságpolitika elismertségét és láthatóságát növelte, hanem a tagállamokban is pozitív változásokat idézett elő mind az ágazatok közötti együttműködés, mind pedig a tényeken alapuló megközelítés alkalmazása terén. A stratégia első munkaciklusa alatt a Bizottság két tanulmányt[31], valamint egy, az ifjúságra vonatkozó Eurobarométer gyorsfelmérést (Fl319a és Fl319b) készített. Az EU és az ET ifjúsági partnerségének keretén belül működtetett Európai Ifjúságpolitikai Tudásközpont (European Knowledge Centre on Youth Policy) szintén hozzájárult az európai ifjúságpolitika tényalapjának megerősítéséhez online portálja révén. Egymástól való tanulás A nyitott koordinációs módszer megfelelő keretet biztosít nemzeti ifjúságpolitikai döntéshozóknak a társaktól való tanulásra és tapasztalataik egymás közötti megosztására. Félévente uniós ifjúsági konferenciákat tartanak a soros elnökséget betöltő ország szervezésében, a Bizottság támogatásával, az ifjúsági ügyekért felelős vezető tisztviselők találkozóihoz kapcsolódva. E konferenciákon az EU minden tájáról érkező fiatalok és döntéshozók vesznek részt, hogy megvitassák a strukturált párbeszéd eredményeit, és közös ajánlásokat dolgozzanak ki, melyek tanácsi állásfoglalásokhoz vagy következtetésekhez[32] szolgálhatnak alapul. Az egymástól való tanulás az ágazatok közötti együttműködésről folytatott, társaktól való egyedi tanulási tevékenység révén is megvalósult[33]. Rendszeres eredményjelentés, az eredmények terjesztése és nyomon követés A jelentéshez a Bizottság online kérdőívet készített, amely az EU ifjúsági stratégiájában szereplő specifikus, konkrét cselekvési irányokhoz kapcsolódott. Ez lehetővé tette a tagállamok, valamint Norvégia, Svájc, Montenegró és Horvátország által benyújtott, ifjúságról szóló nemzeti jelentések összehasonlító értékelését[34]. Az Európai Ifjúsági Fórum, a nemzetközi civil ifjúsági szervezetek reprezentatív platformja és a tagállami ifjúsági tanácsok is nyújtottak további információkat. Az EU ifjúsági jelentéséről készült szolgálati munkadokumentum közzétételén túl az ifjúságról szóló összes nemzeti jelentés megjelenik a Bizottság honlapján. Ez összhangban áll az EU ifjúsági stratégiájával, amely a jelentések eredményeinek széles körű terjesztésére hív fel. A fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel folytatott strukturált párbeszéd Az első ciklus legelején minden tagállam létrehozott strukturált párbeszéddel foglalkozó nemzeti munkacsoportokat a fiatalok részvételével. A strukturált párbeszéd – amely a fiatalokkal folytatott konzultáció kidolgozott és hivatalos módszere – az ifjúságpolitikai döntéshozatal dinamikus és nélkülözhetetlen részévé vált. Az első elnökségi trió (2010–11) során folytatott konzultációk az ifjúságpolitikai döntéshozók és a fiatalok nagy jelentőségű közös ajánlásaihoz vezettek a legsürgetőbb foglalkoztatási kérdésekről. Egyre többen vesznek részt a kibontakozó és folyamatban lévő párbeszédben: a legutóbbi konzultációs ciklusban több mint 20 000 ifjúsági vezető és fiatal vett részt közvetlenül. Az uniós programok mozgósítása A Fiatalok lendületben program az EU ifjúsági stratégiájának egyik alapvető eszköze. Az egész életen át tartó tanulás programjával együtt hozzájárult a fiatalok tanulási mobilitásához. A program a fiatalok, az ifjúságsegítők és az ifjúsági szervezetek nem formális tanulási tevékenységeire összpontosít. Az Unió ifjúsági stratégiájával összhangban előmozdítja az állampolgári öntudatot és a fiatalok közötti szolidaritást, az ifjúsági munkára, az önkéntességre és a társadalmi tevékenységre, mint a transzverzális készségek megszerzésére alkalmas keretre helyezve a hangsúlyt. E programban 2010-ben és 2011-ben hozzávetőleg 150 000, illetve 185 000 résztvevő tevékenykedett, ami nyilvánvaló növekedést jelent a program kezdetéhez képest (111 000 résztvevő 2007-ben). Szinte minden tagállam jelzi, hogy egyéb uniós forrásokat – mint az Európai Szociális Alap, az Európai Regionális Fejlesztési Alap és/vagy a PROGRESS – is felhasznált a fiatalok munkaerő-piaci integrációjának érdekében. 5. A KÖVETKEZŐ CIKLUS (2013–2015) Az EU ifjúsági stratégiája és az Európa 2020 közötti kapcsolat megerősítése Az uniós ifjúsági stratégiáról szóló tanácsi állásfoglalásnak megfelelően minden munkaciklusban meg fogják határozni az európai együttműködés prioritásait a keretben azonosított cselekvési területekhez való hozzájárulás érdekében. A következő ciklus prioritásait ennek az ifjúsági jelentésnek az alapján kell meghatározni. Az első ciklusban az EU elnökségek a „foglalkoztatásra és a vállalkozói tevékenységre”, valamint a „részvételre” összpontosítottak. Az EU ifjúsági stratégiája és tevékenységi területei együttesen felölelik az oktatásból a munkába történő átmenet időszakát élő fiatalokat – noha nem egyenlő mértékben – érintő kérdések teljes skáláját. Ennél is fontosabb azonban, hogy a stratégia elismeri és megerősíti az e területek és az érintettek közötti kölcsönös kapcsolatokat a szakpolitikák összehangolására és a szinergiák megvalósítására szolgáló hatékony eszközök biztosítása érdekében. Az ifjúságról szóló uniós és nemzeti jelentések alátámasztják az EU ifjúsági stratégiájának és két átfogó célkitűzésének erejét és helytállóságát : (i) több esély és az esélyegyenlőség megteremtése minden egyes fiatal számára az oktatásban és a munkaerőpiacon, valamint (ii) az aktív polgári szerepvállalás, a társadalmi befogadás és a szolidaritás előmozdítása. Mindkettő összhangban van az Európa 2020 stratégiával, a 2012. évi éves növekedési jelentéssel, valamint a Mozgásban az ifjúság és a Több lehetőséget a fiataloknak kezdeményezéssel. A következő munkaciklus prioritásainak tükrözniük kell az Európa 2020 jelenlegi átfogó prioritásait és az annak keretében folytatott tevékenységeket. A fiatalok foglalkoztatása továbbra is kiemelt helyet fog kapni az Unió menetrendjében. A 2012. évi éves növekedési jelentés, a prioritásoknak a következő, 2013. évi éves növekedési jelentés keretében történő esetleges felülvizsgálata, valamint a Több lehetőséget a fiataloknak kezdeményezés alapján a tagállamoknak elsősorban a foglalkoztatásban, az oktatásban vagy képzésben részt nem vevő fiatalokra kell összpontosítaniuk, és ennek során teljes mértékben ki kell használniuk az uniós finanszírozási lehetőségeket. Nagyobb erőfeszítéseket kell tenniük a fiatalok munkához, szakképzési vagy szakmai gyakorlati szerződésekhez való hozzáférésének, valamint foglakoztathatóságának növelése érdekében. A Bizottság olyan új uniós kezdeményezésekkel támogatja a tagállamok erőfeszítéseit, mint az „Első EURES-állásod”, amely elősegíti a fiatalok külföldi munkavállalását, valamint az ifjúsági garanciák[35] és a szakmai gyakorlat minőségügyi keretének fejlesztéséhez nyújtott támogatás. A tanulási mobilitás lehetőségeit is növelte az Egész életen át tartó tanulás[36] és a Fiatalok lendületben[37] program segítségével. Ezen felül az EU ifjúsági stratégiájának keretén belül kifejlesztett ágazatközi eszközök a tanulásból a munkába való átmenet időszakában lévő fiatalok támogatására elősegíthetik a partnerségeket a különböző szereplők között, a munkaügyi szolgálatokat, az oktatási szolgáltatókat, az ifjúsági munkát végzőket, a szociális szolgáltatókat, a munkáltatókat és magukat a fiatalokat is beleértve. Az ezen alapuló szorosabb együttműködés hasznos lehet a személyre szabott megközelítések kínálata terén, különösen a bonyolult élethelyzetben lévő, illetve a hagyományos módszerekkel nehezen elérhető fiatalok számára. A stratégia szerepet játszhat a nem formális és az informális tanulás ifjúsági munka révén történő előmozdításában és elismerésében, valamint a transzverzális készségek megszerzésének eszközét jelentő ifjúsági szervezetekben való részvétel elősegítésében is. Ezáltal a formális, a nem formális és az informális tanulás különböző formái közötti szinergiák erősítéséhez is hozzájárulhat. A munkaerő-piaci helyzetnek és a munkanélküliségnek társadalmi hatásai vannak. A 2012-es éves növekedési jelentés a jövedelmi szegénység, különösen a gyermekszegénység és a társadalmi kirekesztés veszélyének kitett emberek számának egyértelmű növekedéséről számol be, ami a legszélsőségesebb esetekben akut egészségügyi problémákkal és hajléktalansággal társul. A fiatalok egyre növekvő csoportját fenyegeti a társadalmi kirekesztés kockázata. Az EU ifjúsági stratégiája szerepet játszhat a sérülékeny helyzetű fiatalok elérésében is. Az ágazatközi perspektívákon és minden fiatal különböző társadalmi területeken történő részvételének előtérbe helyezésén alapuló stratégia számos olyan kihívást érint, amelyek a kirekesztéshez, az elidegenedéshez és a fiataloknak az önálló élet kiépítésére irányuló erőfeszítéseihez kapcsolódnak. Az elkövetkező években a stratégiának egyre inkább a jelenlegi válság következményeire és a fiatalok társadalmi befogadására, egészségére és jólétére gyakorolt hatásaira kell összpontosítania. Ennek érdekében egyre inkább előtérbe kell állítania a demokratikus és a társadalmi tevékenységekben való részvételt, és az ifjúsági munkára kell támaszkodnia a fiatalok életvezetési készségeinek, általános személyes fejlődésének és az őket körülvevő társadalomhoz tartozásuk tudatának fejlesztése terén. További lépések Az ágazatok közötti együttműködést a fiatalokat érintő valamennyi szakpolitikai területen tovább lehet tökéletesíteni. A tagállamoknak nemzeti szinten törekedniük kell a minisztériumok közötti együttműködés további erősítésére. További erőfeszítéseket kell tenni a tényeken alapuló ifjúságpolitika megerősítésére és a helyes gyakorlatok példáinak az egymástól való tanulás révén történő megosztására. Az ifjúságpolitikának folytatnia kell a párbeszédet a fiatalokkal, az előttük álló kihívások, valamint a döntéshozókkal és a támogatást nyújtókkal szembeni elvárásaik tökéletes megértése érdekében. A fiatalokkal folytatott strukturált párbeszédet a tagállami munkacsoportok tagságának kiszélesítésével, befogadóbbá tételével, valamint annak biztosításával lehet továbbfejleszteni, hogy a döntéshozók jobban figyelembe vegyék a fiatalok javaslatait. A Bizottság ki fogja dolgozni a „Mozgásban az ifjúság kártya” kezdeményezést a fiatalok európai mobilitásának megkönnyítése érdekében. A Bizottság minden fiatalt – különösen a kevés lehetőséggel rendelkezőket – megpróbál elérni, és meg fogja könnyíteni a velük folytatott párbeszédet az Európai Ifjúsági Portál új interaktív eszközei révén. Az ifjúságpolitika is vizsgálni fogja a lehetséges intézkedéseket a foglalkoztatás, a foglalkoztathatóság és a befogadás kihívásaival megküzdeni próbáló fiatalok kreativitásának és innovációs képességeinek fejlesztése érdekében[38]. A Fiatalok lendületben program és az EU ifjúsággal kapcsolatos jövőbeni programjai különleges szerepet fognak játszani e kezdeményezések támogatásában. 6. KÖVETKEZTETÉSEK Az EU ifjúsági stratégiája első hároméves, a 2010–2012-es időszakot lefedő munkaciklusának végrehajtása bebizonyította, hogy a stratégia a Bizottság, a tagállamok és más érintett érdekelt felek számos tevékenységéhez biztosít tartós és rugalmas keretet. Az ágazatközi, átfogó perspektívájú stratégiát érdeklődéssel fogadták, és nemcsak az uniós tagállamok, hanem a szélesebb értelemben vett európai országok és a környező világ is merített belőle. Az EU ifjúsági stratégiája eszköze volt a foglalkoztatást és a vállalkozási tevékenységet, az oktatást és képzést, valamint a társadalmi befogadást is magában foglaló tevékenységi területek közötti kapcsolatok kialakításának annak érdekében, hogy sokoldalú megoldásokat dolgozzanak ki a fiatalok támogatására. Ez helytállónak bizonyult az ifjúsági munkanélküliség jelenlegi magas szintjének megoldása érdekében történő válaszok keresése és a foglalkoztatásban, az oktatásban vagy a képzésben részt nem vevő növekvő számú fiatal támogatása szempontjából. Az ifjúsági munka hozzájárult a fiatalok fejlődéséhez és minden cselekvési területen még többre is képes. A fiatalok részvétele a demokratikus életben az ifjúságpolitika alapeleme. A fiatalokkal folytatott párbeszéd elmélyítése és körének kiszélesítése nemcsak az ifjúságpolitika minőségét és legitimitását, hanem az Unióval és a tagállamokkal szembeni elvárásokat is növeli. Az Uniónak a tőle telhető legtöbbet kell tennie annak érdekében, hogy minden fiatalt bevonjon az EU jövőjének alakításába, különösen a számukra legfontosabb kérdések tekintetében – amelyekről azt az egymást követő konzultációk és véleményfelmérések tanúskodnak. Az Európa 2020 stratégiához való további hozzájárulás érdekében az EU ifjúsági stratégiája második hároméves ciklusának (2013–2015) azokkal a kihívásokkal kell foglalkoznia, amelyeket a válság idézett elő a fiatalok életében. A hangsúlyt továbbra is a foglakoztatásra és a vállalkozói tevékenységre, a munkához való hozzáférés növelésére, valamint a fiatalok innovatív és kreatív kapacitásának fejlesztésére kell fektetni. Egyre nagyobb mértékben kell összpontosítani a társadalmi befogadásra, az egészségre és a jólétre. A fiatalokat célzó jövendő EU-programok hozzá fognak járulni az EU ifjúsági stratégiája e célkitűzéseinek megvalósításához. [1] HL C 311., 2011.12.19., 1–11. o. [2] COM(2010) 477. [3] COM(2010) 682. [4] COM(2010) 758. [5] COM(2011) 815. [6] COM(2012) 299. [7] COM(2011) 933. [8] Görögország, Írország, Olaszország, Lettország, Litvánia, Portugália, Szlovákia és Spanyolország. [9] COM(2012)173, SWD(2012)98, SWD(2012)99. [10] A továbbiakban: az EU ifjúsági stratégiája. [11] Az ifjúsági munka a fiatalok által, a fiatalokkal és a fiatalokért végzett társadalmi, kulturális, oktatási és politikai tevékenységek széles körét foglalja magában. Az önkéntes vagy hivatásos ifjúságsegítők és ifjúsági vezetők által irányított, „iskolán kívüli” oktatást és szabadidős tevékenységeket takarja; a nem formális tanuláson és az önkéntes részvételen alapul. [12] HL C 327., 2010.12.4., 1–5. o. [13] A stratégia cselekvési területein zajló tevékenységeket részletesebben az e közleményt kísérő szolgálati munkadokumentum írja le. [14] HL C 119., 2009.5.28., 2–10. o. [15] COM(2011) 567. [16] Az „Employers' attitudes to skills” (A munkaadók hozzáállása a készségekhez) Eurobarométer felmérés. [17] Lásd még az egész életen át tartó tanulás kulcskompetenciáinak referenciakeretét, HL L 394., 2006.12.30. [18] HL C 137., 2010.5.27., 1–6. o. [19] HL C 164., 2011.6.2., 1–4. o. [20] A vállalkozói készségek iskolai fejlesztése Európában, Európai Bizottság, 2012 [21] HL C 319., 2008.12.13, 1–3. o. [22] Mozgásban az ifjúság – Elemző jelentések (Eurobarometer 319a és 319b gyorsfelmérés, 2011. május), a célcsoport életkora 15–30 év. [23] http://europa.eu/youth. [24] HL C 319., 2008.12.13, 8–10. o. [25] HL C 287., 2007.11.29., 1–4. o. [26] HL C 326., 2010.12.3., 2–3. o., HL C 372., 2011.12.20., 19–23. o., HL C 169., 2012.6.15., 1–4. o. [27] Interarts, EACEA/2008/01 [28] Sharm-el-Sheikh (2010), Odessza (2011), Tbiliszi (2012), Tunisz (2012). [29] HL C 372., 2011.12.20., 10–14. o. [30] SEC (2011) 401. [31] Tanulmányok az ifjúság kultúrához való hozzáféréséről (InterARTS, 2010) és a fiatalok részvételéről a demokratikus életben (London School of Economics, 2012). [32] Lásd az e közleményt kísérő szolgálati munkadokumentumot. [33] Megszervezésére a spanyol elnökség alatt került sor. [34] Ez a négy nem EU tagállam válaszolt a Bizottságnak az EU-tagjelölt és az EFTA-országokhoz intézett, az ifjúságról szóló nemzeti jelentéseik önkéntes megküldésére vonatkozó felhívására. Belgium három nyelvi közössége külön-külön tett eleget a kérésnek. [35] A Bizottság 2012 végéig az ifjúsági garanciák létrehozására vonatkozó iránymutatásokról szóló ajánlást szándékozik javasolni a Tanácsnak. Ez a tagállamok által meghatározandó szabályozás lenne annak biztosítására, hogy a munkahelye elvesztését (vagy a formális tanulás befejezését) követő négy hónapon belül minden fiatal minőségi foglalkoztatási ajánlatban, továbbképzésben, tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy szakmai gyakorlatban részesüljön. [36] 130 000 elhelyezés vállalatoknál 2012-ben más európai országokban az egyetemi hallgatók és a szakközépiskolai tanulók számára. [37] Lehetőség 10 000 fiatal számára az Európai Önkéntes Szolgálat (European Voluntary Service) révén. [38] A Tanács következtetései a fiatalok kreativitásának és innovációs képességeinek előmozdításáról, HL C 169., 2012.6.15., 1–4. o.