ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(38)

E rendelet egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében a végrehajtási hatáskört az egyes különleges termékkategóriákra vagy ágazatokra vonatkozó ellenőrzések – beleértve az elvégzendő ellenérzések skáláját és az ellenőrizendő minták megfelelőségét is – elvégzésének egységes feltételei tekintetében a Bizottságra kell ruházni. A végrehajtási hatáskört a piacfelügyeleti hatóságok által a gazdasági szereplők részére történő információnyújtás szabályaira vonatkozóan is a Bizottságra kell ruházni a tekintetben, hogy egységes feltételeket állapítson meg azon esetek meghatározására, amikor ezen információk szolgáltatására nincs szükség. A végrehajtási hatáskört a RAPEX-en keresztül lebonyolított információcsere szabályaira és eljárásaira vonatkozóan is a Bizottságra kell ruházni a jelentős veszélyt jelentő termékekre vonatkozóan elrendelt ideiglenes vagy állandó forgalombahozatali korlátozások elrendelése, és szükség esetén a tagállamok által azok hatékony végrehajtása céljából meghozandó szükséges ellenőrzési intézkedések meghatározása tekintetében, ha más uniós jogszabály nem ír elő specifikus eljárást a szóban forgó veszély kezelésére. Ezenkívül végrehajtási hatásköröket kell a Bizottságra ruházni az általános kockázatértékelési módszereket, és adott esetben ezen általános módszertan a termékek bizonyos kategóriáira való alkalmazásának az irányelveit illetően. Az említett hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (18) megfelelően kell gyakorolni. [Mód. 20]
d)

a kapott készpénzbiztosíték csak: — az ÁÉKBV-irányelv 50. cikkének f) pontjában említett szervezeteknél elhelyezett betétben lehet; — magas minőségű kormányzati kötvényekbe fektethető be; — fordított repoügyletek céljára használható fel, feltéve, hogy az ügyletek prudenciális felügyelet hatálya alatt álló hitelintézetekkel jöttek létre, és az ÁÉKBV készpénzben bármikor visszahívhatja a teljes felhalmozott összeget; — rövid lejáratú pénzpiaci alapokba fektethető be az európai pénzpiaci alapok közös fogalommeghatározásáról szóló iránymutatásban meghatározottak szerint. Az újra befektetett készpénzbiztosítékot diverzifikálni kell a nem pénzbeli fedezetre vonatkozó diverzifikációs követelményekkel összhangban. A tájékoztatóban egyértelműen tájékoztatni kell a befektetőket az ÁÉKBV biztosítéki politikájáról, készpénzbiztosíték esetén pedig az ÁÉKBV újra-befektetési politikájáról és az abból fakadó kockázatokról is.
(12) A nyilvános konzultáció során uniós vállalatok is kifejezésre juttatták az ásványok felelősségteljes beszerzése iránti érdeklődésüket, és olyan jelenleg folyó ágazati programokról számoltak be, melyek kialakításakor a vállalati társadalmi felelősségvállalás célkitűzéseit, az ügyfelek kéréseit vagy beszállítóik biztonságát tartották szem előtt. Ugyanakkor uniós vállalatok a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc megvalósításával kapcsolatban a rengeteg – gyakran nem kellően tájékozott vagy etikailag közömbös – piaci szereplőt érintő, kiterjedt és összetett globális láncokból eredő számos nehézségről is beszámoltak. A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a felelősségteljes beszerzés jelentette költségeket és azok versenyképességre gyakorolt hatását, különösen a kkv-k tekintetében.

(12) A nyilvános konzultáció során uniós vállalatok is kifejezésre juttatták az ásványok felelősségteljes beszerzése iránti érdeklődésüket, és olyan jelenleg folyó ágazati programokról számoltak be, melyek kialakításakor a vállalati társadalmi felelősségvállalás célkitűzéseit, az ügyfelek kéréseit vagy beszállítóik biztonságát tartották szem előtt. Ugyanakkor uniós vállalatok a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási lánc megvalósításával kapcsolatban a rengeteg – gyakran nem kellően tájékozott vagy etikailag közömbös – piaci szereplőt érintő, kiterjedt és összetett globális láncokból eredő számos nehézségről és gyakorlati kihívásról is beszámoltak. A Bizottságnak szorosan figyelemmel kell kísérnie és jelentenie kell a felelősségteljes beszerzés , a harmadik fél által végzett ellenőrzés, ezek adminisztratív következményei jelentette költségeket és azok versenyképességre gyakorolt hatását, különösen a kkv-k tekintetében. E rendelet végrehajtása érdekében a Bizottság technikai és pénzügyi segítséget nyújt a mikro-, kis- és középvállalkozásoknak, és elősegíti az információcserét. Indokolt, hogy azok az Unióban székhellyel rendelkező, ásványokat és fémeket importáló európai kis- és középvállalkozások, amelyek a kellő gondosság elvének megfelelő rendszert vezetnek be, a Bizottság COSME programján keresztül pénzügyi támogatásban részesüljenek.
11a. cikk Értékelés A Bizottság 2016. júliusig félidős értékelést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács elé e határozat alkalmazásáról, és adott esetben javaslatot tesz az állandó áttelepítési mechanizmusra vonatkozó szükséges ajánlásokra, többek között a dublini rendelet bejelentett állapotfelmérésére tekintettel is. A Bizottság … (*1) -ig végleges értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács elé e határozat alkalmazásáról. A tagállamok kellő időben benyújtják a Bizottságnak az e jelentés elkészítéséhez szükséges valamennyi információt.
A tagállamoknak meg kell erősíteniük az aktív munkaerő-piaci intézkedéseiket a célcsoportok pontosításával és hatékonyabb megszólításával , valamint kibővítésével és a passzív intézkedésekkel való kölcsönhatásuk javításával. Ezen intézkedéseknek arra kell irányulniuk, hogy jobban összehangolják a munkaerő-piaci keresletet és kínálatot , és támogassák a hosszú távú megoldást nyújtó munkaerő-piaci átmeneteket, miközben az állami foglalkoztatási szolgálatok testre szabott támogatást nyújtanak, és teljesítménymérési rendszereket hoznak létre. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról is, hogy szociális védelmi rendszereik hatékonyan aktiválják azokat, akikben megvan a potenciál, hogy belépjenek a munkaerőpiacra, illetve felruházzák őket az ehhez szükséges képességekkel, azokat pedig védjék, akik (ideiglenesen) kiszorultak a munkaerőpiacról és/vagy képtelenek aktív szereplőivé válni, és felkészítsék őket az esetleges kockázatokra is; a humán tőkébe való beruházással továbbá elő kell segíteniük a mindenki előtt nyitott, befogadó munkaerőpiacok létrejöttét, és hatékony diszkriminációellenes intézkedéseket kell hozniuk.

A tagállamoknak biztosítaniuk kell aktív munkaerő-piaci intézkedéseik alapvető minőségi szintjét, a célcsoportok pontosítása és hatékonyabb megszólítása révén , valamint kibővítésével és a támogató intézkedésekkel , például a társadalombiztosítással való kölcsönhatásuk javításával. Ezen intézkedéseknek arra kell irányulniuk, hogy jobban összehangolják a munkaerő-piachoz való hozzáférést , erősítve a kollektív tárgyalásokat és a társadalmi párbeszédet , és támogassák a hosszú távú megoldást nyújtó munkaerő-piaci átmeneteket, miközben a magasan képzett állami foglalkoztatási szolgálatok testre szabott támogatást nyújtanak, és teljesítménymérési rendszereket hoznak létre. A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról is, hogy szociális védelmi rendszereik hatékonyan aktiválják azokat, akikben megvan a potenciál, hogy belépjenek a munkaerőpiacra, illetve felruházzák őket az ehhez szükséges képességekkel, azokat pedig védjék, akik (ideiglenesen) kiszorultak a munkaerőpiacról és/vagy képtelenek aktív szereplőivé válni, és felkészítsék őket az esetleges kockázatokra és a változó gazdasági és társadalmi körülményekre is a humán tőkébe való beruházással . A tagállamoknak a szegénység csökkentésére irányuló lehetséges intézkedések egyikeként és a nemzeti gyakorlattal összhangban be kell vezetniük a sajátos társadalmi-gazdasági helyzetüknek megfelelő minimumjövedelmet. A tagállamoknak elő kell segíteniük a mindenki előtt nyitott, befogadó munkaerőpiacok létrejöttét, és hatékony diszkriminációellenes intézkedéseket kell hozniuk.
(2e)

Az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatával (9) összhangban az EUMSZ 43. cikke a megfelelő jogalap az EUMSZ I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek termelésére és fogalomba hozatalára vonatkozó bármely jogszabály esetében, amely hozzájárul a közös agrárpolitikára vonatkozóan az EUMSZ 39. cikkében rögzített célok eléréséhez. Még ha előfordulhat is, hogy az ilyen jogszabály a közös agrárpolitika céljaitól eltérő célokra is alkalmazható – amelyek egyedi rendelkezések hiányában egyébként az EUMSZ 114. cikkének jogalapja alá tartoznának –, e téren a nemzeti jog rendelkezéseinek harmonizálásához nem szükségszerű a 114. cikk igénybe vétele. Ezen kívül, a közös agrárpolitika keretében hozott intézkedések befolyással lehetnek az érintett termékek behozatalára is. [Mód. 9]
„forrásokon alapuló uniós levegőszennyezési szakpolitikák”: azok a rendeletek vagy irányelvek, amelyeknek a bennük meghatározott kötelezettségektől függetlenül az a céljuk, hogy akár részlegesen is csökkentsék a kén-dioxid (SO 2 ), a nitrogén-oxidok (NO x ), a metántól eltérő illékony szerves vegyületek (NMVOC), az ammónia (NH 3 ), a szálló por (PM2,5 ) és a metán (CH 4 ) kibocsátását a forrásuknál végzett kibocsátáscsökkentési intézkedésekkel, beleértve legalább, de nem kizárólag a következők révén elért kibocsátáscsökkentést:
(4) Az uniós tengeri közlekedés túlnyomórészt a transzeurópai közlekedési hálózat tengeri kikötőin halad át. Annak érdekében, hogy e rendelet céljait sikerüljön úgy megvalósítani, hogy a szabályozás más kikötőkre ne rójon szükségtelen terheket, hatályát – függetlenül attól a lehetőségtől, hogy a tagállamok e rendeletet további kikötők vonatkozásában is alkalmazhatják – a transzeurópai közlekedési hálózat kikötőire kell korlátozni, hiszen ezek közül mindegyik jelentős szerepet tölt be az európai szállítási rendszerben: vagy azért, mert az uniós teherszállításnak, illetve az utasok összlétszámának több mint 0,1 %-a jut minden ilyen kikötőre, vagy mert minden ilyen kikötő javítja a szigetek és peremterületek regionális megközelíthetőségét. Mivel a mélytengeri révkalauz-szolgáltatások során a hajók nem lépnek be közvetlenül a kikötők területére, illetve nem közvetlenül onnan indulnak, ezért e szolgáltatások nincsenek közvetlen hatással a kikötők hatékony működésére, és a rendelet hatálya nem terjed ki rájuk.

(4) Az uniós tengeri közlekedés túlnyomórészt a transzeurópai közlekedési hálózat tengeri kikötőin halad át. Annak érdekében, hogy e rendelet céljait sikerüljön úgy megvalósítani, hogy a szabályozás más kikötőkre ne rójon szükségtelen terheket, hatályát kizárólag a transzeurópai közlekedési hálózat tengeri kikötőire kell korlátozni, hiszen ezek közül mindegyik jelentős szerepet tölt be az európai szállítási rendszerben: vagy azért, mert az uniós teherszállításnak, illetve az utasok összlétszámának több mint 0,1 %-a jut minden ilyen kikötőre, vagy mert minden ilyen kikötő javítja a szigetek és peremterületek regionális megközelíthetőségét. E rendeletnek azonban biztosítania kell a lehetőséget a tagállamok számára, hogy eldöntsék, hogy alkalmazzák-e vagy sem a rendeletet az átfogó transzeurópai közlekedési hálózatnak a legkülső régiókban fekvő tengeri kikötői vonatkozásában. A tagállamoknak arra is lehetőséget kell biztosítani, hogy eltéréseket is bevezethessenek annak megakadályozása érdekében, hogy aránytalan adminisztratív terhek háruljanak a transzeurópai közlekedési hálózat azon tengeri kikötőire, amelyek éves forgalma nem indokolja e rendelet teljes körű alkalmazását. Mivel a mélytengeri révkalauz-szolgáltatások során a hajók nem lépnek be közvetlenül a kikötők területére, illetve nem közvetlenül onnan indulnak, ezért e szolgáltatások nincsenek közvetlen hatással a kikötők hatékony működésére, és a rendelet hatálya nem terjed ki rájuk.
(1) A hatáskörrel rendelkező hatóságok [12 months after the date of application of this Regulation for OP to insert the actual date]-ig a koordinációs csoport rendelkezésére bocsátják azokat a jegyzékeket, amelyek minden olyan terméket tartalmaznak, melyekre 2004. január 1-je előtt nemzeti forgalombahozatali engedélyt adtak ki.

(1) A hatáskörrel rendelkező hatóságok [12 months after the date of application of this Regulation for OP to insert the actual date]-ig a koordinációs csoport rendelkezésére bocsátják azokat a jegyzékeket, amelyek minden olyan terméket tartalmaznak, melyekre nemzeti forgalombahozatali engedélyt adtak ki.
(3)

A tagállamok jogrendszerei közötti különbségek nemcsak a vámunió optimális igazgatását, valamint a jogsértések különböző vámhatóságok általi kezelésének módja tekintetében a belső piac megfelelő működésének biztosításához szükséges átláthatóságot érintik, hanem akadályozzák az Unió-szerte már most is különböző szabályozásoknak megfelelni köteles gazdasági szereplőkre érvényes egyenlő versenyfeltételek kialakulását is a vámunió területén, ugyanis hatással vannak a vámjogi egyszerűsítésekhez és könnyítésekhez való hozzáférésükre.
(51)

A kibocsátók számára egyszerűsítheti a tájékoztató elkészítésének folyamatát és a befektetők védelmének veszélyeztetése nélkül csökkenti a kibocsátók költségeit annak lehetősége, hogy a tájékoztatóba vagy alaptájékoztatóba hivatkozás útján építsenek be egyes közzéteendő információkat tartalmazó dokumentumokat, feltéve, hogy a hivatkozással beépített dokumentumokat elektronikusan már közzétették. Azonban az egyszerűsítésre és a tájékoztató elkészítésével járó költségek csökkentésére irányuló szándék elérése nem mehet a tájékoztató által védendő érdekek, így például az információ hozzáférhetőségének rovására. A hivatkozással beépített információk nyelvének meg kell felelnie a tájékoztatókra vonatkozó nyelvi szabályoknak. A hivatkozással beépített információ tartalmazhat korábbi adatokat is, azonban a tájékoztatóban egyértelműen jelezni kell, ha lényegi változások miatt ez az információ már nem helytálló, és meg kell adni a frissített információkat is. A gyakori kibocsátók emellett szabadon dönthetnek arról, hogy az egyetemes regisztrációs okmány bármely változását dinamikus hivatkozás útján építik-e be a tájékoztatóba. Ez a dinamikus hivatkozás biztosítaná az olvasó számára, hogy minden esetben az egyetemes regisztrációs okmány legújabb változatát kapja, anélkül, hogy kiegészítésre lenne szükség. A dinamikus hivatkozás kiegészítés helyett történő alkalmazása nem érintheti a befektető elállási jogát.
(3)

Az integrált iránymutatásoknak összhangban kell lenniük az Európai Tanács következtetéseivel. A tagállamok egymástól való kölcsönös függőségét tükrözve és a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseivel összhangban pontos útmutatást adnak a tagállamoknak nemzeti reformprogramjaik kidolgozásához és a reformok végrehajtásához. A foglalkoztatási iránymutatásokat figyelembe kell venni minden olyan országspecifikus ajánlás esetében, amelyet a Tanács az EUMSZ 148. cikke (4) bekezdése értelmében, az EUMSZ 121. cikke (2) bekezdése szerinti ajánlásokkal kiegyensúlyozott módon az egyes tagállamok számára megfogalmazhat. Az országspecifikus ajánlásoknak nemcsak a gazdasági, hanem adott esetben a szociális és a foglalkoztatási mutatókat is figyelembe kellene venniük, előzetesen értékelve a végrehajtandó reformokat és azok hatását az állampolgárokra. A foglalkoztatáspolitikai iránymutatásokat az Európai Parlamenttel szoros együttműködésben kell kidolgozni , és azoknak kell az alapját képezniük a Tanács és az Európai Bizottság által évente az Európai Tanácsnak készítendő közös foglalkoztatási jelentésnek is. Három foglalkoztatási mutatót – aktivitási ráta, ifjúsági munkanélküliség és a tartós munkanélküliség – vezettek be a közelmúltban a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárásban, illetve az Európai Parlament a 2016. február 25-i (1a) állásfoglalásában kérte, hogy e mutatók segítségével az érintett tagállamokban végezzenek mélyreható elemzéseket, amelyek alapján további gazdasági, munkaerő-piaci és szociális reformokat lehet javasolni és végrehajtani.
(20)

A Bizottságnak munkatervet kell készítenie meghatározott termékek címkéinek felülvizsgálatára, amely magában foglalja az olyan további, energiával kapcsolatos termékek tájékoztató jellegű listáját is, amelyek tekintetében energiacímke vezethető be . A munkaterv végrehajtását az érintett termékcsoport műszaki, környezeti és gazdasági szempontú elemzésével kell kezdeni. Az elemzésnek ki kell térnie a kiegészítő információkra is, többek között a fogyasztóknak az energiával kapcsolatos termék teljesítményét (például abszolút energiafogyasztását, tartósságát vagy környezeti teljesítményét) érintő adatokról való tájékoztatásának lehetőségére és költségeire, összhangban a körforgásos gazdaság előmozdításának célkitűzésével. A kiegészítő információk célja, hogy javítsák a címke érthetőségét és hatásosságát, és a vásárlót semmilyen módon nem befolyásolhatják hátrányosan .
(9) Az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal összhangban a tagállamoknak részben kártalanítaniuk kellene az olyan ágazatok bizonyos üzemeit, amelyekről megállapították, hogy jelentős mértékben ki vannak téve a kibocsátásáthelyezés kockázatának az üvegházhatásúgáz-kibocsátáshoz kapcsolódó költségek villamosenergia-árakba történő beépítése miatt. A párizsi Felek Konferenciáján elfogadott jegyzőkönyvnek és az azt kísérő határozatoknak biztosítaniuk kell az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásának dinamikus mobilizálását, a technológiatranszfert és a kapacitásépítést a jogosult felek – főként a legkevesebb lehetőséggel rendelkezők – számára. Az éghajlatváltozás elleni küzdelem közfinanszírozására 2020 után is fontos szerep hárul a források mozgósításában. Az árverésből származó bevételek egy részét ezért az éghajlatváltozás elleni küzdelmet finanszírozó lépésekre – ideértve az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodást is – kell felhasználni a sérülékeny helyzetű harmadik országokban. Az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozására mozgósítandó összeg az egyes felek által javasolt „tervezett nemzeti hozzájárulások” ambiciózusságától és minőségétől, a későbbi beruházási tervektől és a nemzeti alkalmazkodási tervezési folyamatoktól is függ. A tagállamoknak az árverésből származó bevételeket a dekarbonizálódó gazdaság munkahelyeinek átalakulása által érintett munkaerő készségfejlesztésének és más munkahelyekre való átirányításának elősegítésére is fel kellene használniuk.

(9) Az egyenlő feltételek biztosítására törekedve a tagállamoknak – egy uniós szinten központosított rendszer révén – részben kártalanítaniuk kellene az olyan ágazatok bizonyos üzemeit, amelyekről megállapították, hogy jelentős mértékben ki vannak téve a kibocsátásáthelyezés kockázatának az üvegházhatásúgáz-kibocsátáshoz kapcsolódó költségek villamosenergia-árakba történő beépítése miatt. Az éghajlatváltozás elleni küzdelem közfinanszírozására 2020 után is fontos szerep hárul a források mozgósításában. Az árverésből származó bevételek egy részét ezért az éghajlatváltozás elleni küzdelmet finanszírozó lépésekre – ideértve az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodást is – kell felhasználni a sérülékeny helyzetű harmadik országokban. Az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozására mozgósítandó összeg az egyes felek által javasolt „tervezett nemzeti hozzájárulások” ambiciózusságától és minőségétől, a későbbi beruházási tervektől és a nemzeti alkalmazkodási tervezési folyamatoktól is függ. A tagállamoknak kezelniük kell gazdaságuk dekarbonizációjának szociális vonatkozásait is, és az árverésből származó bevételeket a dekarbonizálódó gazdaság munkahelyeinek átalakulása által érintett munkaerő készségfejlesztésének és más munkahelyekre való átirányításának elősegítésére is fel kell használniuk. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy az uniós szintű központi rendszer révén kapott kompenzációt kiegészítsék. Ezek a pénzügyi intézkedések nem haladhatják meg a vonatkozó állami támogatásról szóló útmutatások által meghatározott értéket.
(4)

A települési hulladék az Unióban képződő összes hulladék mintegy 7–10 %-át teszi ki; ugyanakkor hulladékgazdálkodási szempontból ez a hulladékáram az egyik legösszetettebb, és kezelésének módja általában jól jelzi egy adott ország hulladékgazdálkodási rendszerének általános minőségét. A települési hulladékkal kapcsolatos kihívások annak tudhatók be, hogy rendkívül komplex, vegyes összetételű hulladékfajtáról van szó, hogy a hulladék a polgárok közvetlen közelségében termelődik, hogy a kérdés iránt a közvélemény különösen nagy érdeklődést tanúsít , valamint hogy ez a hulladékfajta hatást gyakorol a környezetre és az emberi egészségre . A települési hulladék ezért meglehetősen összetett hulladékgazdálkodást tesz szükségessé: elengedhetetlen hozzá a hatékony gyűjtőrendszer, a hatékony hulladékválogatási rendszer, a hulladékáramok megfelelő nyomon követése, az állampolgárok és a vállalkozások aktív részvétele, az infrastruktúrának a hulladék sajátos összetételéhez való hozzáigazítása, valamint az átgondolt finanszírozás. Azok az országok, amelyek hatékony rendszert dolgoztak ki a települési hulladékkal való gazdálkodás területén, általában a hulladékgazdálkodás egészét tekintve is jobb teljesítményt nyújtanak , beleértve az újrafeldolgozási célértékek elérését is. Azonban a települési hulladék megfelelő kezelése önmagában nem elegendő a körforgásos gazdaság felé tartó átmenet előmozdításához, amelyben a hulladékot erőforrásnak tekintik. Az átmenet elindításához a termékek és a hulladék egész életciklusát figyelembe vevő megközelítésre van szükség.