A javasolt MI-rendelet olyan szabályokat fogalmaz meg, amelyek növelik az átláthatóságot, és minimalizálják a biztonsági és alapjogi kockázatokat, mielőtt az MI-rendszereket használni lehetne az Európai Unióban. Felépítését tekintve több alapvető elemből áll, amelyek együttesen alakítják ki az arányos és kockázatalapú európai szabályozási megközelítést. Először is időtálló, technológiasemleges módon határozza meg az MI-rendszerek fogalmát, amely így még nem ismert vagy ki nem alakult technikákra és megközelítésekre is alkalmazható lesz.

Az összehangolt terv és a szabályozási keretre irányuló javaslat az Európai Unió azon törekvéseinek részeként született, hogy tevékenyen közreműködjön a digitális technológiákkal foglalkozó nemzetközi és többoldalú fórumok munkájában, és nemzetközi vezető szerepet töltsön be a megbízható MI előtérbe helyezésében, valamint gondoskodjon az Unió külső tevékenységei és belső szakpolitikái közötti összhangról. Az MI világviszonylatban stratégiai fontosságú területté vált, és a geopolitikát, a kereskedelmi érdekeket és a biztonsági aggályokat egyaránt érinti. Az MI hasznossága és a benne rejlő lehetőségek miatt döntenek úgy országok világszerte, hogy felhasználják a technikai fejlődés előmozdításához. Az MI szabályozása még gyerekcipőben jár, és nagy a tétje annak, hogy az EU vezető szerephez jusson új, ambiciózus nemzetközi normák kidolgozásában, az MI-vel kapcsolatos nemzetközi szabványosítási kezdeményezésekben és együttműködési keretekben, a szabályokon alapuló multilaterális rendszerrel és az általa őrzött értékekkel összhangban. Az EU szabályokon alapuló multilateralizmushoz való hozzájárulásának erősítéséről szóló közös közleményben foglaltak szerint az Unió el kívánja mélyíteni partnerségeit, koalícióit és szövetségeit harmadik országokkal – különösen a hasonlóan gondolkodó partnerekkel –, valamint a multilaterális és regionális szervezetekkel. Emellett szándékában áll bizonyos kérdésekben más országokkal is együttműködni, és fellépni az említett értékek veszélyezetetése ellen.

Az MI a biztonsági unióra vonatkozó uniós stratégia célkitűzéseinek elérését is jelentősen előmozdíthatja. Stratégiai eszközként felhasználható a jelenlegi fenyegetések elhárításában és a jövőbeli kockázatok (köztük a hibrid fenyegetések) és lehetőségek előrejelzésében. Az MI a bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelemben is hasznosítható, segítségével a bűnüldöző szervek lépést tudnak tartani a bűnözők által használt, gyorsan fejlődő technológiákkal és a határokon átnyúló bűnözői tevékenységekkel.

A mesterséges intelligencia (MI) a következő évtizedekben jelentős hatással lesz az emberek életére és a munkára. Ez a 2018 áprilisában bevezetett és azóta megerősített európai MI-stratégia kiindulópontja. Az MI sokféle előnyt tartogat társadalmaink számára: a környezetszennyezés visszaszorításától a halálos kimenetelű közlekedési balesetek számának csökkentéséig, a színvonalasabb egészségügyi ellátástól és a fogyatékossággal élők és az idősek lehetőségeinek javításától a színvonalasabb oktatásig és a polgárok demokratikus folyamatokba való bevonásához rendelkezésre álló lehetőségek körének bővítéséig, a gyorsabb ítélethozataltól a terrorizmus és bűnözés elleni eredményesebb – online és offline – küzdelemig, valamint a kiberbiztonság javításáig. Az MI-ben rejlő lehetőségek már a Covid19 elleni küzdelemben betöltött szerepében is megmutatkoztak: elősegítette a betegség földrajzi elterjedésének előrejelzését, a betegség komputertomográfiás vizsgálattal történő kimutatását, valamint a vírus elleni első oltóanyagok és gyógyszerek kifejlesztését. Mindenekelőtt pedig nyilvánvalóvá vált, hogy sokoldalúságban kevés más technológia vetekedhet az MI-vel. Ugyanakkor az MI használata bizonyos kockázatokkal is jár, például olyan súlyos tévedéseket okozhat, amelyek az emberek, köztük a gyermekek esetében alááshatják az alapvető jogokat és a biztonságot, valamint demokratikus folyamatainkat.

EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2021.4.21. COM(2021) 205 final MELLÉKLETEK

a következőhöz: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának

A mesterséges intelligenciával kapcsolatos európai megközelítés előmozdítása



Tartalom A mesterséges intelligenciáról szóló összehangolt terv 2021. évi felülvizsgálata Bevezetés: az Európai Unió nemzetközi vezető szerephez juttatása az emberközpontú mesterséges intelligencia terén a tagállamok közreműködésével I.Az MI fejlesztéséhez és elterjedéséhez szükséges előfeltételek megteremtése az Unióban 1.A szakpolitikai meglátások megismerése, összegyűjtése és megosztása 2.Az adatok kínálta lehetőségek kiaknázása 3.A nélkülözhetetlen számítástechnikai kapacitás kialakításának elősegítése II.A kiválóságnak kedvező környezet kialakítása az Európai Unióban a laboratóriumtól a piacig 4.Együttműködés az érdekeltekkel, például a mesterséges intelligenciával, adatokkal és robotikával foglalkozó európai partnerség keretében működő szakértői csoportokon keresztül 5.Kutatási kapacitások kiépítése és mozgósítása 6.Eszközök biztosítása igényalapú MI-platformon keresztül, valamint megfelelő környezet kialakítása a fejlesztők számára a teszteléshez és a kísérletezéshez (tesztelési és kísérleti létesítmények), illetve a kkv-k és a közigazgatási szervek számára az MI alkalmazásához (európai digitális innovációs központok) 7.Az MI-vel kapcsolatos innovatív elképzelések és megoldások finanszírozása és kiterjesztése III.annak biztosítása, hogy az MI az emberek javát és hasznos társadalmi célokat szolgáljon 8.Tehetséggondozás és a jól működő MI-ökoszisztéma kialakulásához szükséges készségek kínálatának javítása 9.Szakpolitikai keret kidolgozása az MI-rendszerekbe vetett bizalom megszilárdítása érdekében 10.A fenntartható és megbízható MI-vel kapcsolatos uniós jövőkép érvényre juttatása világszinten IV.Stratégiai vezető szerep kialakítása a nagy hatású ágazatokban 11.Az MI mozgósítása az éghajlat- és környezetvédelem terén

12.A következő generációs MI felhasználása az egészségügy fejlesztésére 13.Európa vezető helyének megőrzése: A robotikának az MI világában betöltött szerepére vonatkozó stratégia 14.A közszféra úttörő szerephez juttatása az MI használatában 15.Az MI alkalmazása a bűnüldözés, a migráció és a menekültügy terén 16.A mobilitás intelligensebbé, biztonságosabbá és fenntarthatóbbá tétele MI-vel 17.Az MI támogatása a fenntartható mezőgazdaság érdekében Következtetések: 1. függelék - Ütemterv– fő intézkedések Ütemterv – fő intézkedések70 2. függelék A nemzeti stratégiák elemzése and investments in AI 1.A nemzeti stratégiák áttekintése 2.Kitekintés – előkészületben lévő nemzeti intézkedések 3.A tagállamok beruházásai az MI terén A mesterséges intelligenciáról szóló összehangolt terv 2021. évi felülvizsgálata Bevezetés: az Európai Unió nemzetközi vezető szerephez juttatása az emberközpontú mesterséges intelligencia terén a tagállamok közreműködésével Európa akkor tehet szert nemzetközi vezető szerepre a legújabb technológiák bevezetésében, valamint az emberközpontú, fenntartható, biztonságos, inkluzív és megbízható mesterséges intelligencia (MI) előnyeinek kiaknázásában és fejlesztésének előmozdításában, ha az Európai Unió (EU) képes felgyorsítani, előmozdítani és összehangolni az MI-vel kapcsolatos szakpolitikai prioritások és beruházások megvalósítását. Ez a fő üzenet és jövőkép határozza meg az összehangolt terv 2021. évi felülvizsgálatát. A mesterséges intelligenciáról szóló 2018. évi összehangolt tervben az Európai Bizottság és a tagállamok közösen kötelezettséget vállaltak arra, hogy együttműködnek Európa nemzetközi versenyképességének maximalizálása érdekében . Az összehangolt terv lefektette az együttműködés alapjait, meghatározta a beruházási területeket, és felhívta a tagállamokat, hogy alakítsanak ki a mesterséges intelligenciával kapcsolatos nemzeti stratégiai jövőképet. A 2018. évi összehangolt terv nyomán a tagállamokban, az EU-ban és nemzetközi szinten elindult folyamatok és nyilvános viták jelzik, hogy e terv elfogadása elengedhetetlen első lépés volt az európai MI-politika közös irányvonalának és céljainak kijelölésében. A 2018. évi összehangolt tervvel elfogadott és előmozdított intézkedések eredményeképpen a legtöbb tagállam elfogadott nemzeti MI-stratégiát, és megkezdte annak végrehajtását, emellett élénkültek a mesterséges intelligenciába történő beruházások, az EU pedig nélkülözhetetlen erőforrásokat tudott mozgósítani az említett folyamatok támogatásához . A következő lépés az összehangolt terv 2021. évi felülvizsgálata, amely konkrét együttes fellépéseket javasol az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak arra vonatkozóan, hogyan juttatható az Európai Unió nemzetközi vezető szerephez a megbízható mesterséges intelligencia terén. A javasolt legfontosabb fellépések azt az elképzelést tükrözik, hogy a siker érdekében az Európai Bizottságnak a tagállamokkal és a magánszereplőkkel együtt az alábbiakra kell törekednie:

-az MI-technológiákba történő beruházások felgyorsítása az új digitális megoldások elterjedése által támogatott reziliens gazdasági és társadalmi helyreállítás előmozdítása érdekében; -közreműködés az MI-stratégiák és -programok mielőbbi, maradéktalan végrehajtásában, hogy az EU kiaknázhassa az elsőként történő alkalmazásból fakadó összes előnyt; valamint -az MI-politika összehangolása a széttagoltság megszüntetése és a nemzetközi kihívások leküzdése érdekében. A magán- és közberuházások felgyorsítása a rendelkezésre álló uniós finanszírozás, például a Digitális Európa és a Horizont Európa program, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz forrásainak bevonásával. A Bizottság azt javasolta, hogy az Unió a 2021 és 2027 közötti programozási időszakban legalább évi egymilliárd eurót fordítson MI-beruházásokra a Horizont Európa és a Digitális Európa program keretében. Ezt az uniós szintű finanszírozást beruházások vonzására és összefogására kell felhasználni a tagállamok közötti együttműködés előmozdítása és az összefogás révén a lehető legnagyobb hatás elérése érdekében, mivel együtt jóval többet lehet elérni, mint külön-külön, összehangolatlan erőfeszítésekkel. A cél, hogy az MI-be történő köz- és magánberuházások az évtized során fokozatosan növekedjenek, és összesítve elérjék az évi húszmilliárd eurót. Ezenkívül a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz példátlan lehetőséget kínál a korszerűsítésre és az MI-be történő beruházásra, miáltal nemzetközi vezető szerepre lehet szert tenni az emberközpontú, megbízható, biztonságos és fenntartható MI-technológiák fejlesztése és elterjesztése terén . Az Európai Uniónak nem szabad elszalasztania ezt a lehetőséget. Ez az összehangolt terv javaslatokat tartalmaz arra vonatkozóan, hogyan támogathatók a tagállamok közötti együttes fellépések uniós finanszírozással, ezen belül a Digitális Európa és a Horizont Európa program, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz forrásainak igénybevételével. Közreműködés az MI-stratégiák és -programok megvalósításában mielőbbi, konkrét, finanszírozással támogatott lépések meghozatalával: szándékból cselekvés. A 2018. évi összehangolt terv megmutatta, hogy az MI-technológiák fejlesztése és elterjesztése terén a tagállamok és az Európai Bizottság között az ipari szereplők megszólításával és a nyilvánosság bevonásával zajló egyeztetés és együttes erőfeszítések jelentős hozzáadott értéket teremtenek az uniós gazdaság, környezet és társadalmak számára. A stratégiák, kezdeményezések és programok tehát akkor a legeredményesebbek, ha az együttműködési elképzelések jól kidolgozottak, célirányosak, és megfelelő finanszírozásban részesülnek. Erre példaként felhozhatók az Unió digitális innovációs központokkal kapcsolatos tapasztalatai. Az MI-technológiák és -közpolitikák is kiforrottá váltak, és készen állnak a széles körű bevezetésre. Az MI-technológiákat használó vállalkozások száma világviszonylatban megháromszorozódott az elmúlt évben . A kapcsolódó területeken, például a robotikában és a „dolgok internete” terén zajló fejlesztések tágítják a technológia határait, és új lehetőségeket teremtenek az MI-rendszerek számára. A tétlenségnek nagy ára lehet . A szándék tehát már nem elég, cselekedni kell, a 2021. évi felülvizsgálat pedig konkrét intézkedéseket javasol ehhez, egyértelműen megadott ütemtervvel, valamint lehetséges együttműködési és finanszírozási mechanizmusokkal együtt. Az MI-politika összehangolása a nemzetközi kihívások leküzdése és a széttagoltság megszüntetése érdekében. A különféle uniós intézkedések, illetve a nemzeti és uniós intézkedések közötti széttagoltság lelassíthatja az MI elterjedését, és meghiúsíthatja az előnyök kiaknázását. Ezért az MI-re vonatkozó együttes fellépéseknek a mesterséges intelligenciáról szóló 2020. évi fehér könyvvel , az európai zöld megállapodással és a Covid19-világjárványra válaszul hozott uniós intézkedésekkel való szorosabb összehangolása érdekében a felülvizsgálat megerősíti a javasolt környezetvédelmi és egészségügyi intézkedéseit. A nemzeti stratégiák egyebek mellett rávilágítottak az MI iránti emberközpontú, megbízható, biztonságos, fenntartható és inkluzív megközelítés alapulvételének és támogatásának fontosságára. A nemzeti stratégiákból az is kiderült, hogy ágazatspecifikus együttes fellépésekre van szükség . Ennek megfelelően a 2021. évi felülvizsgálat figyelembe veszi a technológiai és szakpolitikai környezetek változását, és beépíti az összehangolt terv és a tagállamok által elfogadott stratégiák végrehajtásának két éve alapján leszűrt meglátásokat. Az összehangolt terv javasolt új szerkezete ezt az összehangolást tükrözi . Az MI-technológiákban rejlő lehetőségek megragadásához és az MI-vel kapcsolatos európai megközelítés – tehát az emberközpontú, megbízható, biztonságos, fenntartható és inkluzív MI – támogatásához gyorsításra, cselekvésre és összehangolásra van szükség az uniós alapértékek maradéktalan tiszteletben tartása mellett, ennek érdekében pedig az összehangolt terv felülvizsgálata az alábbi négy fő kategóriában terjeszt elő javaslatokat az Európai Uniónak és a tagállamoknak: Az MI fejlesztéséhez és elterjedéséhez szükséges előfeltételek megteremtése az Unióban -A szakpolitikai meglátások megismerése, összegyűjtése és megosztása (1. fejezet) -Az adatok kínálta lehetőségek kiaknázása (2. fejezet) -A nélkülözhetetlen számítástechnikai kapacitás kialakításának elősegítése (3. fejezet) A kiválóságnak kedvező környezet kialakítása az Európai Unióban a laboratóriumtól a piacig -Együttműködés az érdekeltekkel, például a mesterséges intelligenciával, adatokkal és robotikával foglalkozó európai partnerség keretében működő szakértői csoportokon keresztül (4. fejezet) -Kutatási kapacitások kiépítése és mozgósítása (5. fejezet) -Megfelelő környezet kialakítása a fejlesztők számára a teszteléshez és a kísérletezéshez (tesztelési és kísérleti létesítmények), illetve a kkv-k és a közigazgatási szervek számára az MI alkalmazásához (európai digitális innovációs központok) (6. fejezet) -Az MI-vel kapcsolatos innovatív elképzelések és megoldások finanszírozásának és kiterjesztésének támogatása (7. fejezet) Annak biztosítása, hogy az MI az emberek javát és hasznos társadalmi célokat szolgáljon -Tehetséggondozás és a jól működő MI-ökoszisztéma kialakulásához szükséges készségek kínálatának javítása (8. fejezet) -Szakpolitikai keret kidolgozása az MI-rendszerekbe vetett bizalom megszilárdítása érdekében (9. fejezet)

-A fenntartható és megbízható MI-vel kapcsolatos uniós jövőkép érvényre juttatása világszinten (7. fejezet) Stratégiai vezető szerep kialakítása a nagy hatású ágazatokban -Az MI mozgósítása az éghajlat- és környezetvédelem terén (11. fejezet) -A következő generációs MI felhasználása az egészségügy fejlesztésére (12. fejezet) -Európa vezető helyének megőrzése: a robotikának az MI világában betöltött szerepére vonatkozó stratégia (13. fejezet) -A közszféra úttörő szerephez juttatása az MI használatában (14. fejezet) -Az MI alkalmazása a bűnüldözés, a migráció és a menekültügy terén (15. fejezet) -A mobilitás biztonságosabbá tétele és az általa okozott szennyezés csökkentése MI-vel (16. fejezet) -Az MI támogatása a fenntartható mezőgazdaság érdekében (17. fejezet) A fent leírtaknak megfelelően az összehangolt terv 2021. évi felülvizsgálata áttekintést nyújt a 2018. évi összehangolt terv elfogadása óta hozott intézkedésekről, és kitekintést nyújt a további intézkedésekre vonatkozó konkrét javaslatok és ajánlások alapján, megjelölve azokat a területeket, ahol az EU és a tagállamok közötti partnerség különösen eredményesnek bizonyul annak előmozdításában, hogy Európa a legkorszerűbb, emberközpontú MI fejlesztésének és felhasználásának központjává váljon. A 2021. évi felülvizsgálat a fent ismertetett célkitűzések elérésére irányul, és tizennégy, egymással összefüggő együttes fellépési területen javasol együttműködést az Európai Bizottság és a tagállamok között (hét horizontális és hét ágazati terület). Az 2020. évi uniós fehér könyvben és a 2018. évi összehangolt tervben foglaltakhoz hasonlóan az összehangolt terv 2021. évi felülvizsgálata sem foglalkozik az MI katonai célú fejlesztésével és felhasználásával. I.Az MI fejlesztéséhez és elterjedéséhez szükséges előfeltételek megteremtése az Unióban Az MI fejlesztésének és elterjedésének támogatásához, valamint ezen összehangolt terv célkitűzéseinek eléréséhez több előfeltétel szükséges. Az első a megfelelő irányítási és koordinációs keret. A hatékony és működő irányítási és koordinációs keret segítségével elérhető a méretgazdaságosság, minimalizálhatók a tájékoztatási és ügyleti költségek, valamint megkönnyíthető a tagállamok közötti szinergiák kialakulása. A második előfeltételt az adatok jelentik. Az MI-technológiák fejlesztéséhez gyakran nagy méretű, jó minőségű, biztonságos és megbízható adatkészletekre van szükség. Ezért fontos gondoskodni arról, hogy az adatok az uniós vívmányokkal, köztük a személyes adatokra vonatkozó általános adatvédelmi rendelettel és az Unió nemzetközi kötelezettségvállalásaival összhangban áramolhassanak az Unión belül, a kereskedelmi partnerink fel és az ágazatok között. A harmadik a számítástechnikai infrastruktúra. Ez az infrastruktúra az egyre nagyobb mennyiségű adatok tárolásához, elemzéséhez és feldolgozásához szükséges. Ez ugyanakkor új fejlesztéseket és megközelítéseket igényel a számítástechnikai kapacitások bővítése érdekében, például olyan félvezetőkkel, amelyek lehetővé teszik, hogy az MI-algoritmusok adatokat tároljanak, futtassanak és vizsgáljanak. Ez a három tényező együttesen átfogó előfeltételeket teremtenek ahhoz, hogy az MI-technológiák sikeresek legyenek az Európai Unióban. Közvetkezésképpen ez a felülvizsgálat az MI fejlesztéséhez és elterjedéséhez szükséges előfeltételek megteremtése, valamint a tagállamok körében, illetve a tagállamok és az Európai Bizottság között zajló együttműködés fokozása érdekében azt javasolja, hogy a következő három fő intézkedésre kell helyezni a hangsúlyt: irányítási keret létrehozása az MI-vel kapcsolatos szakpolitikai meglátások eredményes megismeréséhez, összegyűjtéséhez és megosztásához; az adatok kínálta lehetőségek kiaknázása a bennük rejlő teljes potenciál felszabadítása érdekében; a nélkülözhetetlen számítástechnikai infrastruktúra létrehozásának elősegítése a kapacitásépítés támogatása és az MI fejlesztésének fellendítése céljából. 1.A szakpolitikai meglátások megismerése, összegyűjtése és megosztása A tudás kulcsfontosságú. Az ismeretek és a szakpolitikai meglátások megosztása, valamint a szakpolitikai intézkedések és beruházások összehangolása számottevő versenyelőnyt jelenthet olyan gyorsan fejlődő területen, mint az MI. Ezért 2018. évi összehangolt tervben a Bizottság és a tagállamok irányítási mechanizmust fogadtak el közös munkára vonatkozóan, és két intézkedéscsomagra tett javaslatot szakpolitikai meglátások megfogalmazása és szinergiák kialakítása érdekében. Arra ösztönöztünk a tagállamokat, hogy vezessenek be nemzeti MI-stratégiákat vagy -programokat (vagy terjesszék ki egyéb vonatkozó nemzeti stratégiáikat és programjaikat az MI területére), és osszák meg ezeket a stratégiákat és programokat egymással és a Bizottsággal, a Bizottság pedig vállalta, hogy figyelemmel kíséri a fejleményeket, és mozgósítja a szakértelmet. 1.1. A nemzeti stratégiák előnyeinek maximalizálása és a javasolt intézkedések felgyorsítása A végrehajtott intézkedések áttekintése Minden tagállam komoly erőfeszítéseket tett, hogy elkészítse a nemzeti MI-stratégiáját, vagy az MI területére is terjessze a meglévő stratégiáját és programját . A nemzeti stratégiák elfogadása lehetővé tette, hogy strukturált keretek között folyjon eszmecsere az MI fejlesztésével és elterjedésével kapcsolatos prioritásokról és célkitűzésekről, emellett szélesebb körű nyilvános vitát váltott ki számos tagállamban. A nemzeti stratégiákkal kapcsolatos információcsere a tagállamok és a Bizottság közötti strukturált párbeszédet is meghatározta. A nemzeti stratégiák elemzéséből kiderült, hogy e stratégiák elfogadása volt az első fontos lépés az MI-vel kapcsolatos európai törekvések előmozdításában és észszerűsítésében. E folyamat elősegítette az együttes fellépést igénylő kiemelt ágazatok meghatározását, lehetővé tette a tagállamok által tervezett fő beruházási prioritások alapos feltérképezését, és előrevetítette a több országot érintő, közös projektekhez és a közös tevékenységekhez kapcsolódó esetleges további lépéseket.

Kitekintés Következő lépésként gondoskodni kell arról, hogy a nemzeti stratégiák kidolgozására tett tagállami erőfeszítések konkrét eredményeket hozzanak, és uniós szintű szinergiákhoz vezessenek. Annak érdekében, hogy támogassa a tagállamokat a nemzeti MI-stratégiáik kidolgozásában és végrehajtásában, a Bizottság továbbra is: -elősegíti a nemzeti MI-stratégiákban meghatározott nemzeti intézkedések az elterjedését, valamint szinergiák kialakulását ezen intézkedések és az összehangolt tervben foglalt együttes fellépések között. Ezek az intézkedések irányulhatnak a koordinációs mechanizmusok erősítésére, valamint elemzések és vizsgálatok elvégzésére, például a mesterségesintelligencia-figyelő révén; -nagyobb hangsúlyt fektet a tagállamok tájékoztatását az MI fejlesztését és elterjedését támogató gyakorlati eszközökről, köztük a finanszírozásról. A Bizottság például 2021-ben is tájékoztatja a tagállamokat az MI terén rendelkezésre álló uniós finanszírozásról. A Bizottság határozottan arra ösztönzi a tagállamokat, hogy: -éljenek a kapcsolódó uniós finanszírozási lehetőségekkel, köztük a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközzel, hogy nemzeti stratégiájuknak megfelelően támogathassák és felerősíthessék az MI-technológiák fejlesztését és elterjedését nemzeti és helyi szinten egyaránt, akár magánberuházás bevonásával is; -szükség szerint vizsgálják felül és tegyék naprakésszé a nemzeti MI-stratégiájukat annak biztosítása érdekében, hogy a meghatározott intézkedések és beruházások maradéktalanul megvalósuljanak, és az e téren elért haladásról értelemszerűen tájékoztassák a Bizottságot; -dolgozzanak ki és támogassanak olyan eszközöket, amelyek lehetővé teszik a rendszeres ellenőrzést, az összehangolást, az értékelést, a tapasztalatcserét és a bevált módszerek megosztását az érdekeltek széles köre számára; -fokozzák a támogatást és a beruházást az összehangolt tervben meghatározott együttes fellépések esetében; valamint -osszák meg, fejlesszék tovább és hajtsák végre nemzeti/regionális szinten a más tagállamokban bevált intézkedéseket, például a virtuális adattárház kialakítására és támogatására irányuló sikeres nemzeti kezdeményezéseket. 1.2.Az Európai Bizottság által támogatott, MI-vel foglalkozó szakértői csoportok technikai szakértelméből fakadó előnyök maradéktalan kiaknázása Az MI-vel kapcsolatos technológiai és társadalmi-gazdasági változások nagyon dinamikusan alakulnak, és gyakran különleges szakértelmet igényelnek. Erre tekintettel a Bizottság jelentős erőfeszítéseket tett a szakértelem mozgósítása, adatok gyűjtése, a fejlemények figyelemmel kísérése, valamint az érdekeltek MI-vel kapcsolatos véleményének összegyűjtése és elemzése céljából, hogy ezáltal nyomon követhesse az MI-technológiák fejlődését és elterjedését, elősegíthesse a tényeken alapuló MI-politika kialakítását. A végrehajtott intézkedések áttekintése Az MI-technológiákkal kapcsolatos szakértelem mozgósítása érdekében a Bizottság létrehozta az alábbi három horizontális szakértői csoportot: -A mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoport : ez a csoport mélyrehatóan elemezte az MI szakpolitikai döntéshozatalt érintő etikai következményeit, és az alábbi három dokumentumot készítette el a megbízatása alatt: -a megbízható mesterséges intelligenciára vonatkozó etikai iránymutatás ; -a megbízható mesterséges intelligenciára vonatkozó szakpolitikai és beruházási ajánlások ; valamint -a megbízható mesterséges intelligenciára vonatkozó értékelési lista . -A digitális transzformáció uniós munkaerőpiacokra gyakorolt hatásával foglalkozó magas szintű szakértői csoport: 2019-ben ajánlásokat tartalmazó jelentést adott ki egyebek mellett olyan rövid, közép- és hosszú távú szakpolitikai intézkedésekkel, amelyek végrehajtásával az Európai Unió, a tagállamok, a vállalkozások és más érdekeltek alakíthatják, valamint zökkenőmentessé, inkluzívvá és emberközpontúvá tehetik a munka világában zajló digitális transzformációt . -A felelősséggel és új technológiákkal foglalkozó szakértői csoport: 2019-ben jelentést tett közzé a mesterséges intelligencia és más, újonnan megjelenő digitális technológiák iránti felelősségről.

A horizontális csoportok mellett ágazati szakértői csoportok is létrejöttek, amelyek az MI-technológiák alkalmazásával érintett egyes szakpolitikai területekre, így az autonóm járművekre , a légi közlekedésre, a mobilitásra és a közlekedésre, a belügyekre és az újonnan megjelenő biztonsági kockázatokra összpontosítottak. Ez a munka értékes ismeretekkel bővítette a szakértelmet, és az MI-vel kapcsolatos kérdésekről, így az MI-technológiákból fakadó nehézségekről és lehetőségekről, valamint a szükséges közpolitikai válaszokról uniós szinten zajló szakpolitikai vitát is előrevitte. 2018-ban a Bizottság (a tagállamokkal egyeztetve) kialakította és elindította a mesterségesintelligencia-figyelőt , hogy figyelemmel kísérje az MI-technológiákkal kapcsolatos fejleményeket. A mesterségesintelligencia-figyelő nyomon követi az ipari, technológiai és kutatási kapacitást, a tagállamok MI-politikai kezdeményezéseit, a beruházásokat, a mesterséges intelligenciával kapcsolatos készségeket, az MI fejlődését és elterjedését, valamint a társadalomra, a gazdaságra és a közszolgáltatásokra gyakorolt hatását. Az első két évben tanulmányokat tett közzé a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatal , és hozzájárult az MI-ről zajló nyilvános vitához . A Bizottság szintén 2018-ban hozta létre az innovatív közszolgáltatások platformját, hogy figyelemmel kísérje a kialakulóban lévő és forradalmi technológiák – köztük az MI-technológiák – közszolgáltatás nyújtása céljából történő bevezetését és használatát egész Európában. Ehhez hasonlóan 2020-ban a fejlett technológiák ipari felhasználásáról szóló projektet indított a kialakulóban lévő digitális és kulcsfontosságú alaptechnológiák (köztük az MI) iparfejlesztésben való elterjedésének figyelemmel kísérése céljából. Ezenkívül az MI-alapú technológiák uniós vállalkozások általi felhasználásáról szóló felmérést is készíttetett. 2020-ban az Eurostat elkezdett adatokat gyűjteni az MI Unión belüli elterjedéséről. Az első adatkészletet az MI-vel kapcsolatos négy helyettesítő mutató alapján állította össze. Ezek a mutatók a csevegőrobotokra, a nagy adathalmazok gépi tanulással végzett elemzésére, a nagy adathalmazok természetesnyelv-feldolgozással végzett elemzésére és a szolgáltató robotokra összpontosítanak. Az érdekeltek uniós MI-stratégiával kapcsolatos véleményének gyűjtését célzó legfontosabb kezdeményezés a mesterséges intelligenciáról szóló 2020. évi fehér könyv közzététele után indult nyilvános konzultáció volt, amely a következő három átfogó területről gyűjtött álláspontokat: kiválósági ökoszisztéma létrehozására irányuló intézkedések; a mesterséges intelligenciára vonatkozó szabályozási keret kialakításának lehetőségei; valamint az MI biztonsági és felelősségi szempontjaihoz kapcsolódó intézkedések . A nyilvános konzultáció keretében küldött válaszaik mellett a tagállamok az összehangolt terv és az együttes fellépés lehetséges módosításairól is visszajelzést adtak a mesterséges intelligenciával és az európai ipar digitalizációjával foglalkozó csoportban folytatott megbeszélések és a Bizottsággal folytatott kétoldalú egyeztetések során. A Bizottság szélesebb körben is ki kívánta kérni az érdekeltek véleményét az MI-vel kapcsolatos témakörökről, ezért online fórumot, a mesterséges intelligenciával foglalkozó szövetséget hozott létre, amely a világszinten mintegy négyezer érdekelt félnek biztosít felületet az információcseréhez, valamint az MI technológiai és társadalmi következményeinek megvitatásához . A Bizottság 2019 júniusában és 2020 októberében közgyűlést szervezett a mesterséges intelligenciával foglalkozó szövetség számára . Kitekintés A szakértelem mozgósítása, a mindenkori fejlemények figyelemmel kísérése és az MI-re vonatkozó adatok gyűjtése érdekében a Bizottság továbbra is: -fokozza az MI elterjedésével kapcsolatos adatgyűjtést: 2021-ben az Eurostat teljes MI-modult vezet be, amely hét MI-technológia elterjedését, valamint az MI-technológiák felhasználási módjait, beszerzési lehetőségeit és felhasználásának akadályait követi nyomon. A mesterségesintelligencia-figyelő folytatja az MI-technológiák elterjedésének nyomon követését és azt erre vonatkozó adatok gyűjtését, egyebek mellett a közszférában is; -támogatja a mesterséges intelligenciával foglalkozó szövetség munkáját azzal, hogy üzemelteti annak platformját, és éves MI-közgyűléseket szervez az érdekeltek széles köre számára, ezáltal keretet biztosítva az uniós MI-politika kialakításában való közreműködéshez; valamint -értékeli a fejleményeket, és összegyűjti a szükséges ismereteket az MI-technológiák terén. Ehhez például szükség esetén létrehozhat az MI-vel foglalkozó új szakértői csoportokat vagy ágazati kezdeményezéseket, amelyek közreműködnek az uniós MI-politika kialakításában, vagy segítséget nyújtanak a Bizottságnak az uniós politika tagállami végrehajtásának támogatásához szükséges intézkedések és az MI-technológiákra vonatkozó jogszabályjavaslatok értékelésében. A Bizottság a tagállamokkal egyeztetve: -elemzést végez és 2022-ben javaslatot tesz arra vonatkozóan, hogyan kísérhető fokozott figyelemmel az MI-technológiák fejlődése, elterjedése és hatása az Unión belül a magánszektorban és közszférában. Ehhez a mesterségesintelligencia-figyelő és a nemzeti MI-megfigyelési kezdeményezések munkájából levont tanulságokra épít. Az elemzés arra is kiterjed majd, hogyan erősíthetők meg még jobban, illetve alakíthatók ki újonnan szinergiák és kapcsolatok az MI-re vonatkozó jelenlegi megfigyelési mechanizmusokkal vagy későbbi uniós irányítási struktúrákkal, illetve nemzetközi megfigyelési tevékenységekkel; valamint -rendszeresen ellenőrzi az összehangolt terv végrehajtását, hogy gondoskodjon arról, hogy a terv mindig naprakész legyen. A Bizottság a 2021. évi felülvizsgálatról kapott tagállami visszajelzések alapján és más uniós intézményekkel és szervekkel egyeztetve 2022-ben javaslatot tesz az összehangolt terv következő felülvizsgálatának ütemtervére, mátrixára és módszerére. 1.3.A tagállamok mesterséges intelligenciával és az európai ipar digitalizációjával foglalkozó csoportjában zajló információcsere és az együttműködés erősítése A tagállamok körében, illetve a tagállamok és a Bizottság között zajló együttműködés elősegítését célzó intézkedést irányítási mechanizmusok is támogatják, amelyek megkönnyíti az információcserét, és segítik az MI-politikával kapcsolatos együttműködés stratégiai irányvonalának meghatározását. A végrehajtott intézkedések áttekintése A tagállamok mesterséges intelligenciával és az európai ipar digitalizációjával foglalkozó csoportja – technikai ügyekben serpacsoportra támaszkodva – irányította a tagállamok és a Bizottság közötti megbeszéléseket. Döntő szerepet játszott az összehangolt terv kidolgozásában és felülvizsgálatában. A csoport rendszeresen ülésezett , és gondoskodott arról, hogy egyeztetés folyjon a nemzeti minisztériumok és más érdekeltek, például az ipari szereplő, a tudományos körök és a civil társadalom között. A 2018. évi összehangolt terv elfogadását követő években a csoport a hatáskörébe tartozó összes területtel, így az MI-kiválósági központokkal, a tesztelési és kísérleti létesítményekkel, a jogi kerettel, szabályozói tesztkörnyezetekkel, adatokkal, készségekkel, a zöld megállapodást szolgáló MI-vel, az egészségügyi célú MI-vel, a digitális innovációs központokkal és az MI biztonságban játszott szerepével is foglalkozott. Kitekintés Az irányítási mechanizmusok együttműködési célú használatának támogatása érdekében a tagállamok mesterséges intelligenciával és az európai ipar digitalizációjával foglalkozó csoportja a Bizottság közreműködésével továbbra is:

-irányítja a tagállamok és a Bizottság közötti megbeszéléseket – a csoport mélyreható tematikus vagy ágazati elemzéseket végez olyan témakörökben, mint a szabványosítási tevékenységek, az MI társadalmi-gazdasági hatásai, a finanszírozási lehetőségek, az induló innovatív vállalkozások támogatását célzó intézkedések, az MI közszférán belüli elterjedésének és beszerzésének támogatása, valamint az MI viszonya a kiberbiztonsággal és a mobil kapcsolódással; A Bizottság a tagállamok támogatásával továbbra is: -értékeli, hogy szükséges-e uniós szintű együttműködést és hálózatokat kialakítani az uniós kapacitások kiépítése érdekében; valamint -a jövőbeli közös programozású, mesterséges intelligenciával, adatokkal és robotikával foglalkozó partnerséggel együttműködve megosztja a tagállamokból származó bevált módszereket az MI-rendszerek fejlesztésével, kiépítésével és elterjedésével kapcsolatosan; A tagállamokat arra ösztönözzük, hogy: -mozdítsák elő az együttműködést, és hozzák létre a regionális MI-hálózatot rendszerét; valamint -szorgalmazzák a nemzeti koalíciók létrehozásáról szóló megbeszéléseket, és segítsék elő a meglévő nemzeti MI Koalíciókkal kapcsolatos bevált módszerek megosztását a tagállamok és az érdekeltek körében azzal, hogy összehozzák a közszférabeli és a magánszektorbeli érdekelteket, például a közös érdekkörükbe tartozó tematikus területekkel foglalkozó közös műhelytalálkozók keretében. A közös programozású, mesterséges intelligenciával, adatokkal és robotikával foglalkozó partnerséggel folytatandó együttműködés révén ezzel az intézkedéssel előmozdítható a határon átnyúló együttműködés, és több érdeklődő vonható be. 2.Az adatok kínálta lehetőségek kiaknázása A sokféleségre, megkülönböztetésmentességre és egyéb területekre vonatkozó jó minőségű adatok rendelkezésre állása, valamint a különböző forrásokból származó adatok általános adatvédelmi rendeletnek megfelelő módon történő felhasználásának, kombinálásának és további felhasználásának lehetősége elengedhetetlenül szükséges, és bizonyos MI-rendszerek fejlesztésének és kiépítésének előfeltétele. Azonban az adatmegosztás – különösen a vállalkozások között – a gazdasági ösztönzők, a bizalom és az egyértelmű jogi helyzet hiányában még nem indul el megfelelő nagyságrendben. Ezért a 2018. évi összehangolt terv javaslatot közös európai adatterek létrehozására a határokon átnyúló zökkenőmentes adatmegosztás érdekében. A páneurópai számítástechnikai infrastruktúra és felhőszolgáltatások fejlesztésének fontosságát is hangsúlyozta, különös tekintettel az adatokhoz való hozzáférésért zajló nemzetközi versenyre. A végrehajtott intézkedések áttekintése A Bizottság 2020. február 19-én európai adatstratégát fogadott el, amely az adatok egységes piacának megteremtésére irányul, hogy Európa versenyképes legyen nemzetközi viszonylatban. Ennek kapcsán megfelelő adatmegosztási ösztönzőket kell teremteni, amihez tisztességes, megkülönböztetésmentes és egyértelmű adathozzáférési és -felhasználási szabályokat kell bevezetni, összhangban olyan európai értékekkel és jogokkal, mint a személyes adatok védelme, a fogyasztóvédelem és a versenyjog. Egyúttal a közszférabeli adatokat szélesebb körben hozzáférhetővé kell tenni a nagy értékű adatkészletek megnyitásával és innovációs célú további felhasználásuk lehetővé tételével. A Bizottság 2020 júniusában az üzleti és a közszféra közötti adatmegosztásról szóló jelentést tett közzé, amelyet magas szintű szakértői csoport készített, és amely egy sor szakpolitikai, jogi és finanszírozási ajánlást tartalmazott arra vonatkozóan, hogyan tehető az üzleti és a közszféra közötti közérdekű adatmegosztás méretezhető, felelős és fenntartható gyakorlattá az Európai Unióban. Az európai adatstratégia emellett a vállalkozások közötti adatmegosztási gyakorlatokat is támogatja. A Bizottság az adatstratégia nyomán 2020. november 25-én új adatkormányzási rendeletre tett javaslatot. A rendeletjavaslat több, az adatmegosztás – ezen belül a vállalkozások közötti adatmegosztási gyakorlatok – iránti bizalom növelését célzó intézkedést tartalmaz, ezáltal azt hivatott elérni, hogy több minőségi adat álljon rendelkezésre az MI-alkalmazásokhoz. A semlegesség biztosítására irányuló új uniós szabályokat alkot annak elősegítésére, hogy az új adatközvetítők az adatmegosztás megbízható szervezőiként működhessenek. A közszféra bizonyos adatainak további felhasználását megkönnyítő intézkedéseket is magában foglal. Könnyebb és biztonságosabb körülményeket termet ahhoz, hogy a vállalkozások és a magánszemélyek egyértelmű feltételek mellett, önkéntesen bocsássák rendelkezésre az adataikat a nagyobb közjó érdekében. Szorgalmazza az Európai Adatinnovációs Testület létrehozását, hogy támogatást nyújtson és tanácsot adjon a jó minőségű adatok rendelkezésre állásához nélkülözhetetlen ágazatközi szabványosítás és interoperabilitás terén. Az adatkormányzási rendelet szükség szerint ágazati jogszabályokkal egészíthető ki. Kitekintés Az adatokkal kapcsolatos intézkedések támogatása érdekében a Bizottság: -adatmegosztási jogszabályra irányuló javaslatot fogad el, hogy ösztönözze a magánkézben lévő adatok közszférában történő felhasználását (az üzleti és a közszféra közötti adatmegosztást), választ adjon az üzleti környezetben történő adathozzáféréssel és -felhasználással kapcsolatos kérdésekre, különösen a dolgok internetéhez kapcsolódó tárgyaktól származó nem személyes adatokat illetően (2021. harmadik negyedév) ; valamint -javaslatot tesz a közszférabeli nagy értékű adatkészletek további felhasználás céljából géppel olvasható formátumban szabadon hozzáférhetővé tételéről szóló végrehajtási jogi aktusra (2021. második negyedév) . A Bizottság a tagállamokkal együttműködve: -elindítja az ipari adatokkal, pereminformatikával és felhőalapú számítástechnikával foglalkozó európai szövetséget, hogy mozgósítsa a magánszektor és a közszféra szereplőit az összefogás és Európa nemzetközi felhőalapú számítástechnikai és pereminformatikai piacon elfoglalt helyzetének erősítése érdekében. Elsődleges szerepe a következő generációs felhőkapacitások kutatására, fejlesztésére és kiépítésére irányuló köz- és a magánberuházások helyi, nemzeti és uniós szintű összehangolásának előmozdítása. A szövetség összekapcsolódik majd az európai adatterekkel, ezáltal támogatja a nyílt, interoperábilis, biztonságos és erőforrás-hatékony felhőalapú és pereminformatikai megoldásokra épülő innovatív adatmegosztási környezetek létrehozását. Emellett az európai felhőegyesítéssel kapcsolatos munka és a tagállami kezdeményezések közötti szinergiák kialakítását is elősegíti ; -beruház az európai adatterekbe és az európai felhőegyesítésbe a Digitális Európa programon, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF2) finanszírozási eszközein és más eszközökön, például az európai egészségügyi adattér létrehozása érdekében „az EU az egészségért” programon keresztül. A Digitális Európa program és a CEF2 keretében az első felhívások 2021 második negyedévére várható közzétételére tekintettel a Bizottság különösen:

-az európai adatstratégiában bejelentett módon ágazatspecifikus intézkedéseket hajt végre európai adatterek kiépítésére az ipari feldolgozás, a zöld megállapodás, a mobilitás, az egészségügy, a pénzügyek, az energiaügy, a mezőgazdaság, a közigazgatás és a készségek terén, -társberuházóként közreműködik az innovatív és energiahatékony felhő–perem (cloud-to-edge) szolgáltatások és infrastruktúrák, valamint köztesrétegplatformok fejlesztésére és a tagállamokban már meglévő adatfeldolgozási kapacitások összekapcsolására irányuló intézkedésekben; -a Horizont Európa program „Digitális gazdaság, ipar és űrkutatás” nevű 4. klasztere keretében továbbra is támogatja a következő generációs számítástechnikai és adattechnológiák és -infrastruktúrák kutatását, fejlesztését és elterjedését, hogy lehetővé váljon az adatok egységes piacának megteremtése a hozzá tartozó adatterekkel, valamint megbízható és biztonságos MI-ökoszisztémával együtt. Az első felhívások 2021 áprilisában jelennek majd meg; valamint -összefog minden érdekelt tagállammal a következő generációs felhőinfrastruktúra és a hozzá kapcsolódó szolgáltatások kialakítására irányuló esetleges, közös európai érdeket szolgáló fontos projekt létrehozásában. A tagállamokat arra ösztönözzük, hogy: -hajtsanak végre beruházásokat Európa következő generációs felhőalapú és pereminformatikai technológiák terén elfoglalt helyzetének erősítése érdekében, és segítsék elő a felhő elterjedését a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervük révén és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz „Kapacitásbővítés” kiemelt területéhez kapcsolódó mintaösszetevőnek megfelelően, egyúttal több országot érintő projektek keretében is. 3.A nélkülözhetetlen számítástechnikai kapacitás kialakításának elősegítése Számítástechnikai infrastruktúra nélkül az adatok rendelkezésre állása nem teremt hozzáadott értéket . A Bizottság ezért intézkedéseket hoz az adatok MI céljára való felhasználásában döntő szerepet játszó technológiai rendszerek és következő generációs adatfeldolgozási infrastruktúrák fejlesztésének támogatására . A végrehajtott intézkedések áttekintése A EuroHPC közös vállalkozás az Európán belüli nagy teljesítményű számítástechnikai kapacitások bővítésének támogatása érdekében összehangolja 32 részt vevő ország ez irányú törekvéseit, és egyesítse erőforrásaikat, hogy Európán belül bárhonnan könnyen és biztonságosan hozzáférhető, világszínvonalú szuper-számítástechnikai infrastruktúrát fejlesszen és építsen ki. Az MI-hardverek terén tapasztalható tendenciák a következőképpen foglalhatók össze: 1. a következő generációs MI-megoldásoknak nagyobb teljesítményt kell nyújtaniuk, és energiahatékonyabbnak kell lenniük, hogy kielégítsék az egyre kifinomultabbá váló betanítási modellek által támasztott igényeket, és 2. a számítástechnikának egyre inkább „a perem” felé kell haladnia a felhasználókhoz közelebb lévő és valós idejű MI-alkalmazások futtatására alkalmas eszközökön. E tendenciákra tekintettel szükségessé vált az infrastruktúra átalakítása, a Bizottság pedig az alábbiakban ismertetett intézkedéseket teszi, hogy lehetővé tegye a következő generációs számítástechnikai infrastruktúrák kiépítését. Következésképpen az Európai Unió az MI-hardverek fejlesztésének támogatására irányuló intézkedésekre összpontosít. Az MI-modellek egyre nagyobb számítási teljesítményt igényelnek, ezért az adatok memóriából történő gyors elérése, ezáltal pedig a nagy teljesítményű és hatékony processzorok kiemelkedően fontosak az MI-infrastruktúrák létrehozásához. Emellett az MI-modellek rendkívül energiaigényesek, és ahogy az MI-technológiák egyre jobban beépülnek a mindennapi életünkbe, ez az energiaigény egyre kevésbé fenntartható. Ezért az MI elterjedéséhez kis energiaigényű MI-célprocesszorokat kell hozzáférhetővé tenni, amelyek biztosítják a szükséges számítási teljesítményt, és nagyságrendekkel hatékonyabbak, mint az általános rendeltetésű processzorok. E kutatási területen többek között az újfajta, emberi agy ihlette technológiák, például a neuromorf számítástechnika hozhat gyökeres változást az energiahatékonyság terén. Ezzel összefüggésben a Bizottság támogatta a kis energiaigényű MI-technológiák terén folytatott úttörő munkát a Horizont 2020 keretében, és jelenleg is támogatja az ilyen jellegű kompetenciák továbbfejlesztésére és kiaknázására irányuló kezdeményezéseket a Horizont Európa keretében és a különösen kis energiaigényű processzorokhoz szükséges újfajta architektúrákkal kapcsolatos kutatási tevékenységekkel, valamint a kulcsfontosságú digitális technológiákkal foglalkozó intézményesített európai partnerségen keresztül, különös figyelmet fordítva a pereminformatikai MI-alkalmazásra. A 2021. évi éves fenntartható gazdasági növekedési stratégia „Kapacitásbővítés” kiemelt kezdeményezése többek között arra irányul, hogy beruházások valósuljanak meg a legkorszerűbb mikroelektronika terén, különös tekintettel a processzorokra, például az MI-chipekre. 2020 decemberében 18 tagállam a processzorokról és a félvezető-technológiákról szóló nyilatkozatot írt alá, hogy megerősítse az Unió helyzetét a fejlett chipek tervezéséhez és gyártásához szükséges kapacitások terén. A 2019-ben és 2020-ban a Kiváló Európai Elektronikai Alkatrészek és Rendszerek közös technológiai kezdeményezés (ECSEL közös vállalkozás) keretében megvalósult AI4DI, TEMPO és ANDANTE projekt szintén foglalkozott az MI-hez szükséges infrastruktúrával. A Bizottság által támogatott további fejlesztési és finanszírozási terület a fotonika. Az elektronika optikai elemekkel való ötvözése révén az MI beépíthetővé válik a képérzékelésbe, és csökkenthető lesz az energiafogyasztás és a késleltetés a neurális hálózatokban. Kitekintés Az európai processzor- és félvezető-tervezési és -gyártási rendszer megerősítése és az ellátási láncon belüli ipari jelenlét kiterjesztése érdekében a Bizottság a tagállamok támogatásával: -mikroelektronikai ipari szövetséget hoz létre, amely az MI-, adatfeldolgozó és kommunikációs processzorok tervezésére, bevezetésére és gyártására vonatkozó stratégiai ütemterveket, valamint kutatási és beruházási terveket készít majd, figyelembe véve a teljes félvezető-ökoszisztémát és a kapcsolódó összetevőket. Ezáltal hozzájárul az elektronikai tervezési ökoszisztéma megerősítéséhez és a gyártási kapacitás kiépítéséhez a különösen fejlett csomópontokon; -előmozdítja a fejlett MI-, adatfeldolgozó és kommunikációs processzorok következő generációjának létrehozására irányuló esetleges, közös európai érdeket szolgáló fontos projekt előkészítése céljából 2021 folyamán minden érdekelt tagállam bevonásával végzendő munkát; -a Digitális Európa program keretében támogatott külön tesztelési és kísérleti létesítményt hoz létre a pereminformatikai MI-összetevők és rendszerek számára. Ezzel összefüggésben 2021 második negyedévében felhívást tesz közzé a sokféle alkalmazási területeken felhasználható, fejlett MI-számítástechnikai technológiák tesztelésére és validálására szolgáló világszínvonalú infrastruktúra létesítésére vonatkozóan; -kutatási és innovációs beruházásokat hajt végre a kis energiaigényű pereminformatikai MI számítási igényeinek kielégítésére a kulcsfontosságú digitális technológiákkal foglalkozó intézményesített európai partnerségen keresztül, a Horizont Európa program keretében (2021. harmadik negyedév). Ez a jelenlegi ECSEL közös vállalkozásra épülő partnerség kiterjeszti Európa innovációs lehetőségeit az elektronikai alkatrészek és rendszerek, valamint a hozzájuk kapcsolódó szoftvertechnológiák terén. Az egyik legfontosabb stratégiai cél az MI-adatfeldolgozási megoldások fejlesztése lesz, különösen pereminformatikai és beágyazott alkalmazásokhoz. Az együttes fellépések révén a kulcsfontosságú digitális technológiák megbízható, biztonságos és kis energiaigényű megoldásokat kínálnak majd, amelyekkel létrehozható a kiválóság és a bizalom számítástechnikai ökoszisztémája. A tagállamokat arra ösztönözzük, hogy:

-folytassák a nemzeti integrált, nagy méretű adatgazdálkodási és nagy teljesítményű számítástechnikai infrastruktúra fejlesztését az MI-vel kapcsolatos kutatás innováció és készségfejlesztés regionális, nemzeti és európai digitális innovációs központon keresztüli támogatása érdekében; -gondoskodnak arról, hogy a tudományos, ipari és közszférabeli szervezetek a nemzeti nagy teljesítményű számítástechnikai és adatgazdálkodási infrastruktúrára és szakértelemre támaszkodva optimalizálhassák és kibővíthetik MI-innovációs tevékenységüket és -alkalmazásaikat; valamint -hajtsanak végre beruházásokat Európa MI-célú processzorok és félvezető-technológiák terén elfoglalt helyzetének erősítése érdekében a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervük révén, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz „Kapacitásbővítés” kiemelt területéhez kapcsolódó mintaösszetevőnek megfelelően, valamint több országot érintő projektek keretében. II.A kiválóságnak kedvező környezet kialakítása az Európai Unióban a laboratóriumtól a piacig Az adat- és számítási infrastruktúrák mellett az MI-technológiák fejlesztéséhez és bevezetéséhez is célzott intézkedésekre és elegendő erőforrásra van szükség, kiemelt figyelmet fordítva a kutatási és innovációs kiválóságra, a szükséges tehetségállomány és készségek rendelkezésre állására, a támogató szakpolitikai keretre és a nemzetközi koordinációra. Ezek az intézkedések „horizontális” jellegűek, tehát az összes szakpolitikai területet érinti, és elősegítik a kiválóságnak kedvező környezet kialakítását az Európai Unióban a laboratóriumtól a piacig. A javasolt „horizontális” együttes fellépések a teljes MI-életciklusra kiterjednek. Az e körbe tartozó intézkedések a kiválósági ökoszisztéma kialakulásának, ezen belül az MI világszínvonalú alap- és alkalmazásközpontú kutatásának, fejlesztésének, bevezetésének és kereskedelmi hasznosításának/elterjedésének megkönnyítésére, továbbá az MI-technológiák iránti bizalom erősítésére, a tehetségek gondozására és a készségek fejlesztésére, valamint az Európai Unió nemzetközi kapcsolatépítésének elősegítésére irányulnak. 4.Együttműködés az érdekeltekkel, például a mesterséges intelligenciával, adatokkal és robotikával foglalkozó európai partnerség keretében működő szakértői csoportokon keresztül Ez a szakasz a kiválósággal és az MI szélesebb körű elterjesztésével kapcsolatos ütemterv meghatározásához és együttes támogatásához elengedhetetlen intézkedésekkel foglalkozik. A végrehajtott intézkedések áttekintése Az európai partnerségek összehozzák a Bizottságot, a tagállamokat, valamint a magánszektorbeli és/vagy közszférabeli partnereket, hogy megvitassák és megoldják Európa legsürgetőbb kihívásainak egy részét, és összehangolt kutatási és innovációs kezdeményezések révén korszerűsítsék az ipart. A partnerségek többek között jogi struktúrát biztosítanak az erőforrások egyesítéséhez és a kritikus tömeg eléréséhez, emellett a pénzügyi, humán és infrastrukturális erőforrások megosztásával az egész Európai Unióban hatékonyabbá teszik a kutatás és az innováció finanszírozását. A partnerségek ezenkívül megkönnyítik az innovatív termékek és szolgáltatások belső piacának létrehozását, lehetővé teszik, hogy az innovatív technológiák gyorsabban piacra jussanak, valamint elősegítik a döntő jelentőségű társadalmi kihívások kezeléséhez és a fő uniós politikai célkitűzések eléréshez szükséges léptékű kutató- és fejlesztőmunkát. A Horizont 2020 keretében létrejött több partnerség kifejezetten az MI-technológiákra vonatkozott. A nagy adathalmazok értékével foglalkozó, köz- magán társulást az Európai Bizottság és a Big Data Value Association (BDVA, a nagy adathalmazok értékével foglalkozó szövetség) hozta létre azzal a céllal, hogy együttműködjön az adatokkal kapcsolatos kutatás és innováció terén, élénkítse az adatokkal kapcsolatos közösségépítést, és lefektesse a prosperáló európai adatgazdaság alapjait. A robotikai köz-magán társulás (SPARC) összehozza az európai robotikai ipar szereplőit, a tudományos köröket és az Európai Bizottságot, hogy erősítse az európai robotikai ipar versenyhelyzetét, és támogassa a tudományos alapjainak kiválóságát. A szerződéses nagy teljesítményű számítástechnikai köz-magán társulás 2014-ben indul, hogy nagy teljesítményű számítástechnikai technológiákat, alkalmazásokat és rendszereket fejlesszen az exaszint elérése érdekében, és kiválóságra tegyen szert a nagy teljesítményű számítástechnikai alkalmazások biztosítása és használata terén. Az európai nagy teljesítményű számítástechnika közös vállalkozás (EuroHPC közös vállalkozás) létrejöttével ez a társulás 2018 decemberélben megszűnt, és a magánszektorbeli résztvevői csatlakoztak az EuroHPC közös vállalkozáshoz. A EuroHPC közös vállalkozás lehetővé teszi, hogy az EU és a EuroHPC közös vállalkozásban részt vevő országok összehangolják erőfeszítéseiket, és egyesítsék erőforrásaikat világszínvonalú exaszintű szuperszámítógépek üzembe helyezése érdekében, és világelsővé tegyék Európát a nagy teljesítményű számítástechnikában, egyúttal számítástechnikai megoldásokat biztosítsanak javítsák az együttműködést a fejlett tudományos kutatás terén. A Kiváló Európai Elektronikai Alkatrészek és Rendszerek közös technológiai kezdeményezés (ECSEL közös vállalkozás) az első olyan közös vállalkozás, amelynek irányítása háromoldalú modellen (Bizottság, részt vevő államok és ipari szereplők) alapul. Célja, hogy világszínvonalú szakértelemet biztosítson a kulcsfontosságú alaptechnológiák területén, és az élre juttassa Európát az MI-alapú digitális rendszerek fejlesztéséhez és kiépítéséhez nélkülözhetetlen hardverek és beágyazott szoftverek terén folyó versenyben. A fotonikai köz-magán társulás (Photonics21) célja, hogy Európa vezető szerepre tegyen szert a fotonikus technológiák fejlesztésében és bevezetésében különféle területeken, például az IKT, a világítás, az ipari feldolgozás, az élettudományok és a biztonság terén. „A jövő üzemei” köz-magán társulás a korszerű gyártás terén a következő ipari forradalom elindítására irányul (Factories 4.0). Kitekintés A Bizottság továbbra is támogatja az európai partnerségeket az Európai horizont keretében, és erősíti az MI-technológiákkal kapcsolatos kutatás és innováció iránti stratégiai megközelítést.

A Bizottság 2021-ben: -létrehozza többek között az alábbi, az MI szempontjából lényeges európai partnerségeket: -a mesterséges intelligenciával, adatokkal és robotikával foglalkozó közös programozású európai partnerség , amelynek fő célkitűzése az MI-, adat- és robottechnológiák innovációjának, elterjedésének és elfogadottságának előmozdítása. A partnerség hidakat épít az emberközpontú és megbízható MI európai jövőképének kibontakozásában szerepet játszó érdekeltek között . Nemzeti és/vagy regionális nagykövetek kinevezése útján kapcsolatokat termet a tagállamokkal, és áttekintést nyújt a főbb nemzeti szakpolitikákról és kezdeményezésekről; -továbbviszi a EuroHPC közös vállalkozás létrehozásáról szóló, 2018. évi tanácsi rendelet helyébe lépő új rendeletre tett, 2020. szeptemberi javaslatot, amely ambiciózus célkitűzést és lényegesen nagyobb költségvetést ír elő a 2021 és 2033 közötti időszakra Európa világelső, fokozottan összekapcsolt szuper- és kvantum-számítástechnikai infrastruktúrájának megteremtéséhez; -az egységes alap-jogiaktus alapján javaslatot tesz a kulcsfontosságú digitális technológiákkal foglalkozó intézményesített európai partnerségre. Az ECSEL közös vállalkozás eredményeire építve a fő célja, hogy előmozdítsa a fejlesztéseket a processzorok és félvezető-technológiák európai ökoszisztémájának megszilárdítása érdekében, egyúttal választ adjon a legfontosabb technológiai, biztonsági, társadalmi és környezeti kihívásokra; -a közös programozású európai fotonikai partnerség fotonikai innovációkkal és azok alkalmazásokba való átültetésével gondoskodik Európa technológiai szuverenitásáról, ezáltal növeli Európa versenyképességét, valamint tartós munkahelyeket és jólétet teremt; valamint -a közös programozású „Készült Európában” európai partnerség a fenntartható európai gyártás hajtóereje lesz többek között az MI révén azzal, hogy előmozdítja az európai feldolgozóipar versenyképessé és rezilienssé tételét, és megnöveli a hozzáadott értéket az ellátási láncokban az ágazatok között; valamint -támogatja és előmozdítja a szinergiák kialakulását (ezen belül közös felhívások szervezését) az MI-technológiákhoz kapcsolódó (közös programozású és intézményesített) európai partnerségek – például a mesterséges intelligenciával, adatokkal és robotikával foglalkozó, a fotonikai, a „Készült Európában”, a EuroHPC és a kulcsfontosságú digitális technológiákkal foglalkozó partnereség – között. 5.Kutatási kapacitások kiépítése és mozgósítása Ez a szakasz az MI-kutatási és -innovációs kiválóság növelésére és az európai versenyképesség javítására irányuló intézkedéseket tárgyalja. A végrehajtott intézkedések áttekintése Az Európai Unió a köz-magán társulások stratégiai kutatási menetrendjei mellett az alap- és alkalmazott kutatás terén is intézkedéseket hoz a kiválóság erősítése és az Európán belüli tehetséggondozás érdekében. A Horizont 2020 keretében a Bizottság négy év alatt 50 millió EUR összértékben hajtott végre beruházásokat, hogy szoros hálózatot alkotó MI-kiválósági központokból álló kutatóközösséget hozzon létre. A cél egyrészt az együttműködés fokozása a legjobb európai kutatócsoportok körében, hogy összefoghassanak az MI terén felmerülő jelentős tudományos és technológiai kihívások leküzdése érdekében, másrészt a kutatócsoportok és az ipari szereplők közötti szorosabb együttműködés, integráció és szinergiák előmozdítása. Öt projektet választottak ki a hálózat létrehozása, világszínvonalú kutatók összehozása, valamint az európai MI-rendszer közös megközelítésének, jövőképének és identitásának kialakítása céljából. Közülük négy az Mikiválósági központok hálózatával, egy pedig koordinációs és támogatási intézkedésekkel foglalkozik. Annak biztosítása érdekében, hogy az uniós kutatási támogatás lépést tudjon tartani az MI-technológiai fejlődéssel, a Bizottság megvizsgálta a Horizont 2020 keretében az MI-re fordított ágazatközi beruházásokat a jelenlegi kutatási tendenciák és igények fényében, és feltárta az MI-be való beruházás jövőbeli lehetőségeit, különösen a Horizont Európa keretében. A mesterséges intelligenciáról szóló fehér könyvről folytatott nyilvános konzultáció és az MI-közösségben, különösen a mesterséges intelligenciával, adatokkal és robotikával foglalkozó köz-magán társulásban folytatott célzott konzultáció keretében kapott észrevételeket is felhasználta az MI-kutatás új témaköreinek és a kiválósági központok további hálózatainak tervezéséhez. Kitekintés A kutatási kiválóság előmozdítása érdekében a Bizottság: -2021-től kezdődően a tagállamokkal és a szélesebb MI-közösséggel élénk párbeszédet folytatva vezető európai MI-központot hoz létre a fehér könyvben foglaltaknak megfelelően. A vezető MI-központ az MI-kiválósági központok meglévő és jövőbeli hálózataira épít, hogy létrehozza az erős európai kutatóhelyek szövetségét, amely közös ütemtervvel rendelkezik majd a kiválóság alap- és alkalmazott kutatásban való támogatására, az MI-vel kapcsolatos nemzeti erőfeszítések összehangolására, az innováció és a beruházások ösztönzésére, az Európában az MI terén jelentkező tehetségek bevonzására és megtartására, valamint szinergiák kialakítására és a méretgazdaságosság elérésére vonatkozóan. Ez a kezdeményezés összehozza az európai kutatási, egyetemi és ipari szféra vezető szereplőit, hogy majd közösen megállapított ambiciózus kihívások leküzdésén dolgozzanak azzal az átfogó céllal, hogy a kezdeményezés világszinten viszonyítási alappá váljon az MI-kiválóság terén. Következésképpen Európa sokfélesége élénkíti majd az egészséges versenyt, ahelyett, hogy szétaprózódottá tenné az MI-közösséget; -a Horizont Európa keretében 2021-ben és 2022-ben az MI-kiválósági központok további hálózatait finanszírozza, hogy olyan kiegészítő kutatási területeket is elérjen, amelyekre nem terjednek ki az MI-kiválósági központok jelenlegi hálózatai, és fokozza a döntő fontosságú MI-kutatási témakörökre irányuló kutatási erőfeszítéseket. Ezzel ösztönzi majd a biztosabb, biztonságosabb és megbízhatóbb MI fejlesztését, és támogatja a következő generációs MI-vel kapcsolatos alap- és alkalmazásközpontú kutatást, hogy Európa az MI élvonalában maradjon; -a Horizont Európa keretében 2021-től kezdődően előmozdítja a technológia fejlődését az MI-kutatás különféle területein, többek között az MI-alapú rendszerek intelligenciájának és autonómiájának új szintre emelésére, az MI átláthatóvá és zöldebbé tételére, az összetett rendszerekhez szükséges MI-re, a pereminformatikai MI-hálózatok terén zajló fejlesztésekre, az elfogulatlan MI-rendszerekre, valamint az emberi képességek fejlett MI-támogatással való kiterjesztésére irányuló kutatásban; -a Horizont Európa program az alaptechnológiák fejlesztése mellett azt is megmutatja, hogy az MI hogyan segít átalakítani jelentős gazdasági ágazatokat a gyártás és a szolgáltatások terén, a munkaerőre gyakorolt hatásokkal együtt, továbbá megoldani a főbb társadalmi kihívásokat olyan területeken, mint az egészségügyi ellátás, a polgári biztonság, az éghajlatváltozás, az energetika, a mobilitás, a média (például a dezinformáció megfékezése) és az agrár-élelmiszeripar; -a mesterséges intelligenciával, adatokkal és robotikával foglalkozó közös programozású európai partnerség keretében mozgósítja az érdekelteket a stratégiai kutatási, innovációs és bevezetési menetrend révén, hogy kidolgozzák és végrehajtsák Európa kutatási, innovációs és bevezetési stratégiáját, különös figyelmet fordítva az MI felelős fejlesztésére és felhasználására; valamint

-arra törekszik, hogy a Horizont Európa keretében kutatási és innovációs finanszírozásban részesülő, MI-vel kapcsolatos projektek adott esetben, többek között a megbízható MI-re tekintettel megfeleljenek a „beépített etika” elvének. Ezenkívül a Bizottság sokszínű MI-kutatóközösség létrehozása érdekében állást foglal a sokszínűség és az inkluzivitás mellett a projektkonzorciumokban. A tagállamokat arra ösztönözzük, hogy: -hozzanak létre MI-vel foglalkozó regionális és nemzeti kiválósági központokat például nemzeti finanszírozási eszközök és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz forrásainak igénybevételével, és alakítsanak ki olyan kutatási és technológiatranszfer-struktúrát, amely alkalmas a tehetségek bevonzására és megtartására, egyúttal pedig nemzeti hivatkozási ponttá válhat az MI-kutatás és -fejlesztés terén. A központok gondoskodhatnak a regionális kapcsolatépítésről és információcseréről, együttműködhetnek európai szinten, és az uniós finanszírozású hálózatokkal együttműködve létrehozhatják a decentralizáltan működő vezető európai MI-központot; valamint -nemzeti szinten fokozzák a beruházásokat az MI-kutatás terén, például a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz igénybevételével. 6.Eszközök biztosítása igényalapú MI-platformon keresztül, valamint megfelelő környezet kialakítása a fejlesztők számára a teszteléshez és a kísérletezéshez (tesztelési és kísérleti létesítmények), illetve a kkv-k és a közigazgatási szervek számára az MI alkalmazásához (európai digitális innovációs központok) Ez a szakasz azokkal az intézkedésekkel foglalkozik, amelyek segítségével a laboratóriumból a piacra vihetők az innovációk, hogy az MI-technológiák széles körben elterjedjenek és bevezethetők legyenek. A végrehajtott intézkedések áttekintése Az innovatív MI-rendszerekkel kapcsolatos tesztelésre és kísérletezésre szolgáló létesítmények elengedhetetlenek az MI-technológiák bevezetéséhez és elterjedéséhez. Ez különösen fontos a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára, amelyeknek nehézséget okoz, hogy maradéktalanul kihasználják a gyors digitális technológiai fejlesztéseket arra, hogy versenyképessé és innovatívvá váljanak. Az Európai Unió a tagállamokkal együttműködve az alábbi két intézkedéscsomagra tett javaslatot: -tesztelési és kísérleti létesítmények: olyan technológiai infrastruktúrák, ahol sajátos szakismeretek és tapasztalatok gyűltek össze az adott ágazatban kifejlesztett, érett technológia valós vagy közel valós körülmények közötti tesztelése terén. Céljuk, hogy infrastruktúrát biztosítsanak a fejlesztők számára az MI-technológiák piacra vitelét megelőző teszteléséhez; valamint -digitális innovációs központok: egy helyen nyújtanak segítséget az MI használata iránt érdeklődő összes vállalkozásnak abban, hogyan növeljék versenyképességüket üzleti/termelési folyamataik, termékeik vagy szolgáltatásaik tekintetében MI-technológiák felhasználásával. Az európai digitális innovációs központok lehetőséget kínálnak a vállalkozásoknak az MI-technológiák beruházás előtti tesztelésére, és ehhez kapcsolódó szolgáltatásokat is nyújtanak, például tanácsot adnak pénzügyekben, valamint a sikeres digitális transzformációhoz szükséges képzésről és készségfejlesztésről. Tesztelési és kísérleti létesítmények A 2018. évi összehangolt terv rögzítette, hogy a befektetések optimalizálása és az erőfeszítések megkettőződésének vagy versengésének elkerülése érdekében korlátozott számú szakosodott, nagy méretű tesztelési helyszínt kell kialakítani, amelyek nyitva állnak minden európai ágazat előtt. Az összehangolt terv elfogadását követően és a Digitális Európa program előkészítése során a Bizottság előkészítő intézkedéseket tett e fogalom kidolgozása és MI-vel foglalkozó tesztelési és kísérleti létesítmények kialakítása érdekében. A Bizottság különösen 2019-től kezdődően folytat intenzív együttműködést a tagállamokkal, hogy pontosítsa a tesztelési és kísérleti létesítmény fogalmát, és előtérbe helyezze az érintett ágazatokat. 2020 januárjában a Bizottság öt műhelytalálkozót szervezett az ipart, a tudományos köröket és a tagállamokat képviselő érdekeltek részvételével, hogy egyeztessenek a konkrét ágazatokkal (agrár-élelmiszeripar, feldolgozóipar, egészségügyi ellátás és intelligens városok) és technológiákkal (pereminformatikai MI) foglalkozó tesztelési és kísérleti létesítményekről. Az előkészítő munka és az érdekeltekkel folytatott egyeztetés eredményei alapján a legkorszerűbb technológiákkal valós környezetben folytatott kísérletezés és tesztelés elengedhetetlen e technológiák piacra viteléhez, és részét képezi az innovációs láncnak, ahol az európai MI-rendszernek jelentős támogatásra van szüksége, hogy megőrizze nemzetközi versenyképességét. A pereminformatikai MI-vel foglalkozó tesztelési és kísérleti létesítménynek különleges szerepe van az MI-kiválósági ökoszisztémában. A pereminformatikai MI hardvertechnológiaként egyértelműen hasznos: lehetővé teszi valós idejű műveletek végrehajtását, emellett az adatok biztonsága és védelme, valamint az energiafogyasztás szempontjából is megvannak az előnyei. A pereminformatikai MI-vel foglalkozó tesztelési és kísérleti létesítmény célja, hogy európai platformként mérettől függetlenül minden a vállalkozás számára lehetőséget kínáljon a fejlett, kis energiaigényű számítástechnikai technológiákra, például neuromorf számítástechnikára épülő, innovatív pereminformatikai MI-összetevőkkel végezzenek teszteket és kísérleteket. Az Európai Unió számítástechnikai technológiáktól való jelenlegi függésére, a szükséges félvezető berendezések jelentős költségeire és a hosszú távú beruházások szükségességére tekintettel a pereminformatikai MI-vel foglalkozó tesztelési és kísérleti létesítménynek meg kell szüntetnie a finanszírozási hiányt, hogy az európai vállalkozások hozzájussanak a kis energiaigényű MI-számítástechnikai hardverekhez. Másképpen fogalmazva a pereminformatikai MI-vel foglalkozó tesztelési és kísérleti létesítmény olyan kiválósági ökoszisztémával ruházza fel Európát, amely nélkülözhetetlen lesz a technológiai vezető szerep eléréséhez az MI terén. Ahhoz, hogy a tesztelési és kísérleti létesítmények központi szerepet töltsenek be az MI-rendszerben, könnyen használhatónak kell lenniük, valós körülmények között kell működniük, szorosan be kell vonniuk a végfelhasználókat, valamint rendelkezésre kell állniuk a magánszektorban és a közszférában működő fejlesztők – különösen a kkv-k – számára egyaránt. Ezenkívül a tesztelési és kísérleti létesítmények és az adatterek közötti hatékony kapcsolat elengedhetetlen ahhoz, hogy egyenlő versenyfeltételek alakuljanak ki, és biztosítható legyen a megkülönböztetésmentes piacra jutás. Ez például úgy érhető el, hogy az adatterek és a tesztelési és kísérleti létesítmények közös érdekeltségi területeken összefognak. A tesztelési és kísérleti létesítmények fontos szerepet játszanak az MI-technológiák stabilitásának, megbízhatóságának és biztonságának tesztelésében annak vizsgálata révén, hogy ezek a technológiák teljesíteni tudják-e a mesterséges intelligenciáról szóló rendeletben meghatározandó kötelezettségeket. Végezetül a tesztelési és kísérleti létesítményekkel kapcsolatos projekteknek össze kell kapcsolódniuk az európai igényalapú mesterségesintelligencia-platformon párhuzamosan zajló kezdeményezésekkel. Digitális innovációs központok A Bizottság segíteni kívánt az európai vállalkozásoknak (különösen a kkv-knak) abban, hogy a legtöbbet hozzák ki az új technológiákból, ezért 2016-ban elindította „Az európai ipar digitalizálása” című kezdeményezést. E kezdeményezés egyik pillére olyan digitális innovációs központok létrehozása és támogatása volt, amelyek technikai szakértelmet és kísérletezési lehetőségeket kínálnak, hogy a vállalkozások beruházás előtt teszteket végezhessenek. A digitális innovációs központok emellett innovációs szolgáltatásokat is nyújtanak, például tanácsot adnak pénzügyekben, valamint a vállalkozásknál a sikeres digitális transzformációhoz szükséges képzésről és készségfejlesztésről. A tagállamok és a régiók beruházásokat hajtottak végre a digitális innovációs központok létrehozása érdekében, a Bizottság pedig (a Horizont 2020 keretében 2019-ben és 2020-ban végrehajtott projekteken keresztül) több mint 200 millió EUR-t bocsátott rendelkezésre a digitális innovációs központok közötti hálózatépítésre. E finanszírozás mintegy fele az MI-vonatkozású területeken – többek között a robotikában és a nagy adathalmazok terén – megvalósított innovációkhoz kapcsolódott, emellett külön tevékenységek zajlottak azokban a régiókban, ahol kevés digitális innovációs központ működött. A Horizont 2020 keretében végrehajtott projektek jellemzően nyílt pályázati felhívások útján biztosítanak lépcsőzetes finanszírozást kkv-knak, hogy részt vehessenek a digitális innovációs központok által folytatott, határon átnyúló innovatív kísérletekben. Az Európai Számvevőszék megvizsgálta „Az európai ipar digitalizálása” című kezdeményezés e dimenzióját, és azt ajánlotta a Bizottságnak, hogy a tagállamokkal egyeztetve tegyen további intézkedéseket a digitális innovációs központok finanszírozása és figyelemmel kísérése érdekében. A Számvevőszék észrevételeire válaszul a Digitális Európa program támogatást nyújt. A bevezetendő „európai digitális innovációs központ” megjelölés hivatott megkülönböztetni az új felfogást a Horizont 2020 keretében finanszírozott előző megközelítéstől. Az Európai Unió és a tagállamok 1,5 milliárd EUR-t fordítanak majd az európai régiókban működő mintegy kétszáz központból álló hálózat létrehozására. A vissza nem térítendő támogatásokat a kiválasztott európai digitális innovációs központok azon képességének javítására kell felhasználni, hogy szolgáltatásokat nyújtsanak a kkv-k és a közszféra számára. Ezeket az európai digitális innovációs központokat a tagállamok és a Bizottság együttes fellépés keretében választják ki és finanszírozzák.

Az európai digitális innovációs központok előmozdítják majd az MI-, a nagy teljesítményű számítástechnikai, a kiberbiztonsági és egyéb digitális technológiák szélesebb körű elterjedését az iparban (különösen a kkv-knál) és a közszférabeli szervezeteknél Európában. Emellett a digitális technológiák felhasználásában is támogatják őket, hogy fenntarthatóbbá tegyék folyamataikat és termékeiket, különös figyelmet fordítva az energiafogyasztásra és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére. Emellett széles földrajzi lefedettségről gondoskodnak, emellett helyi és európai funkciókat is ellátnak. Az európai digitális innovációs központok au igényalapú MI-platform által rendelkezésre bocsátott eszközöket és erőforrásokat használják majd, és multiplikátorhatást gyakorolnak a tesztelési és kísérleti létesítményekre: az európai digitális innovációs központok segítenek az azt igénylő vállalkozásoknak igénybe venni a megfelelő tesztelési és kísérleti létesítményt, hogy megújítsák és piacéretté tegyék termékeiket és szolgáltatásaikat. Igényalapú MI-platform Az európai igényalapú MI-platformmal és rendszerrel kapcsolatos kezdeményezés 2019-ben indult, és a Horizont 2020 keretében részesül finanszírozásban. Összehozza az MI-vel foglalkozó érdekelteket és az MI-erőforrásokat, hogy ezzel megszüntesse a széttagoltságot, és felgyorsítsa az MI-alapú innovációt (kutatás, termékek, megoldások). A fejlesztés alatt álló platform az európai MI-piac hajtóerejeként szolgál majd annak köszönhetően, hogy az erőforrások kritikus tömegét, közösségi hálózatépítési hatásokat, valamint gyors fejlődést és növekedést kínál. 2021 januárjában indultak el a rendszer konszolidálását irányuló tevékenységek, amelyek célja nagyobb felhasználói közösségek bevonása különösen a nem technológiai ágazatokból, valamint a platform által kínált erőforrások felhasználásának és elterjedésének megkönnyítése. Kitekintés Az innovációk laboratóriumból a piacra vitelének elősegítése – és ezáltal az MI-technológiák széles körben elterjedésének és bevezetésének biztosítása – érdekében a Bizottság a tagállamokkal együttműködve: -a Digitális Európa program keretében társfinanszírozást nyújt a tesztelési és kísérleti létesítmények számára, hogy európai szinten megosztható, közös, fokozottan szakosodott erőforrást biztosítson, és elősegítse a megbízható MI gyors bevezetését és nagyobb mértékű elterjedését egész Európában. Ennek keretében: -az első (2021–2022. évi) felhívások a következő megjelölt ágazatokra összpontosítanak: feldolgozóipar, egészségügy, agrár-élelmiszeripar, intelligens közösségek és pereminformatikai MI. A költségvetés ágazatonként mintegy 20–75 millió euróra tehető; -2021–2022 folyamán kiválasztja az összes európai régióra kiterjedő hálózatot alkotó, legfeljebb 210 európai digitális innovációs központot. Az MI-t illetően az alábbi konkrét tevékenységek várhatók: -mindegyik tagállamban legalább egy európai digitális innovációs központnak rendelkeznie kell szakértelemmel az MI terén. Az európai digitális innovációs központok a hálózaton belül megosztják egymással a bevált módszereket és hatékonyan együttműködnek (az MI-vel foglalkozó digitális innovációs központok hálózatában születő ajánlások alapján), hogy a lehető legjobb támogatást nyújtsák a kkv-k és a közszférabeli szervezetek számára Európa-szerte; valamint -az európai digitális innovációs központok hálózata szorosan együttműködik majd az igényalapú MI-platformmal, a tesztelési és kísérleti létesítményekkel és az adatterekkel, és együtt elősegítik ezeknek az infrastruktúráknak a használatát a kkv-k körében Európa-szerte. Ezzel serkentik majd az erőforrások terjesztését, és lehetőséget biztosítanak arra, hogy a vállalkozások kísérletezzenek az MI-vel; -2021-től kezdődően konszolidálja az igényalapú MI-platformot az ipari és közszférabeli felhasználási módokhoz szükséges MI-erőforrásokból álló központi európai eszköztárként, hogy: -az MI-erőforrások beszerzésének vezető európai piacterévé válhasson. Könnyen és egyszerűen hozzáférhetővé teszi az MI-eszközöket, amelyeket aztán az európai digitális innovációs központok terjesztenek helyi szinten, vagy a felhasználó iparág (különösen a kkv-k) vagy a közszféra közvetlenül vesz igénybe; valamint -együttműködhessen a vonatkozó nemzeti európai kezdeményezésekkel, hogy Európa központi MI-eszköztárává váljon mindazok számára, akik az MI-vel kapcsolatos szakértelmet, technológiát szolgáltatásokat és szoftvereket keresnek. A Bizottság az alábbiakra ösztönzi a tagállamokat: -biztosítsanak azonos mértékű finanszírozást a tesztelési és kísérleti létesítményekkel kapcsolatos projektekhez, amelyeket a Bizottság független szakértők segítségével választott ki; -határozzanak meg további tesztelési és kísérleti létesítményekre vonatkozó új prioritásokat, amelyek túlmutatnak a jelenlegi ágazatokon, vagyis az agrár-élelmiszeriparon, a feldolgozóiparon, az egészségügyi ellátáson és az intelligens közösségeken. Az új ágazatok között lehet például a mobilitás, a közigazgatás vagy a zöld átállás; -maradéktalanul kihasználják az Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a kohéziós politikai programok kínálta lehetőségeket több (európai) digitális innovációs központ és tesztelési és kísérleti létesítmény finanszírozására, hogy közelebb juttassák az innovációkat a piachoz; valamint -támogassák helyi, regionális és/vagy nemzeti MI-piacterek létrehozását kapcsolattartás és bevált módszerek cseréje céljából, és könnyítsék meg a határokon átnyúló növekedést az európai igényalapú MI-platformon (központi MI-eszköztár és -piactér), az európai digitális innovációs központokon és a Startup Europe-on keresztül. 7.Az MI-vel kapcsolatos innovatív elképzelések és megoldások finanszírozása és kiterjesztése

Ez a szakasz a kísérő intézkedéseket tárgyalja, különös figyelmet fordítva az induló innovatív vállalkozásokra, a növekvő innovatív vállalkozásokra és az MI-technológiák fejlesztésével foglalkozó egyéb kis- és középvállalkozásokra. Az InvestEU program és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz nélkülözhetetlen forrásokat kínál a pénzügyi eszközök használatának fokozásához. A végrehajtott intézkedések áttekintése Annak érdekében, hogy a korai és a növekedési szakaszban egyaránt támogassa az induló innovatív vállalkozásokat és a kkv-kat, a Bizottság előterjesztette az MI-/blokkláncberuházási programot és a hozzá tartozó támogatási programot . A kísérleti program célja, hogy széles földrajzi lefedettség mellett, többek között a kevésbé fejlett piacokon is növelje a tőkefinanszírozáshoz jutás lehetőségét az innovatív és nagyobb kockázatú MI-vel és blokkláncokkal foglalkozó induló innovatív vállalkozások és kkv-k számára. Beruházási forrásokat nyújt kockázatitőke-alapoknak, és tárberuházási lehetőségeket kínál nemzeti fejlesztési bankoknak a tagállamokban. A Horizont 2020 program keretében biztosított 100 millió euró összegű kezdeti előirányzat révén az alap teljes beruházási volumene várhatóan eléri majd a 700 millió EUR-t . A külön támogatási program 2020 és 2022 között működik. 2020 decemberében az Európai Beruházási Bank Csoport (EBB csoport) új, legfeljebb 150 millió euró összegű társfinanszírozási eszközt is bevezetett az Európai Beruházási Alap (EBA) által támogatott alapok melletti beruházás és az Európa-szerte MI-vel foglalkozó vállalkozások növekedésének támogatása céljából. Az Európai Innovációs Tanács (EIC) MI-vel foglalkozó induló innovatív vállalkozásokat támogat az áttörést hozó MI-technológiák és a gyökeres változást előidéző innovációk fejlesztésében és kiterjesztésében. A kísérleti szakasz indulása óta az Európai Innovációs Tanács számos innovációt támogatott az MI terén különféle tudományterületeken, az élettudományoktól az élelmiszeriparon és a mezőgazdaságon át az energetikáig és a környezetbarát technológiákig. Az innovációk kutatási projektek keretében történő fejlesztéséhez az Úttörő kutatásokat támogató program kísérleti projektje a tudomány alapokon nyugvó, merőben új technológiákkal kapcsolatos kollaboratív, interdiszciplináris innováció előmozdításához kínál vissza nem térítendő támogatást. Az Akcelerátor program az induló innovatív vállalkozások növekedését és piacra lépését támogatja finanszírozási lehetőségekkel és akcelerátorszolgáltatásokkal. Az Európai Innovációs Tanács által nyújtott támogatást minden olyan kkv igénybe veheti, amely piacképes innovatív megoldások forgalomba hozatalára irányuló üzleti tervvel alátámasztott, merőben új ötlettel és növekedési törekvésekkel rendelkezik. A kísérleti szakasz (2018–2020) során az Európai Innovációs Tanács vissza nem térítendő támogatások útján 160 millió EUR-t, közvetlen tőkebefektetések formájában pedig 91 millió EUR-t juttatott az MI-vel foglalkozó induló innovatív vállalkozásoknak és közvetlenül vagy járulékosan MI-technológiákra irányuló kutatással kapcsolatos projekteknek. 2021-ben az Európai Innovációs Tanács több mint egymilliárd eurót biztosít vissza nem térítendő támogatások és tőke formájában a mélytechnológiára összpontosító induló innovatív vállalkozások és kkv-k számára. Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet több olyan projektet is támogat, amely az MI-innováció előmozdítására, társadalmaink MI által előidézett változásokra való felkészítésére és az MI-innovátorok új generációjának oktatására irányulnak. 2019-ben és 2020-ban 22 millió EUR-t különített el MI-vel kapcsolatos tevékenységekre. Az MI-hez kapcsolódó projektek túlnyomó többségét az EIT Digital és az EIT Health tudományos és innovációs társulás hajtja végre. Az EIT-közösség jelenleg százhúsz, az MI terén tevékenykedő, korai vagy középső fejlődési szakaszban lévő európai induló innovatív vállalkozást támogat, és ez idáig több mint hárommillió eurót fordított ezekre a vállalkozásokra. 2021 januárjában az Európai Innovációs és Technológiai Intézet és az Európai Innovációs Tanács összefogott, hogy gyorsított eljárásban nyújtson támogatást a kiemelkedően innovatív induló vállalkozásoknak, és összehangolja a női és az alulreprezentált régiókból származó innovátorok támogatására irányuló erőfeszítéseket. Az Európai Innovációs Tanács és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet további célja, hogy megossza egymással az általuk támogatott induló innovatív vállalkozásokkal és kkv-kkal kapcsolatos adatokat és értesüléseket, többek között az elért hatások mérésének eredményeit. Kitekintés A Bizottság a tagállamok támogatásával: -az MI-/blokkláncberuházási kísérleti program és a hozzátartozó támogatási program támogatásának és finanszírozásának növelésére törekszik. A kísérleti program sikerére és vonzerejére tekintettel a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó InvestEU program folytatja az MI-/blokkláncberuházások támogatását az EBB csoporton és a nemzeti fejlesztési bankokon keresztül a magánberuházások mozgósítása érdekében; -maradéktalanul gondoskodik az Európai Innovációs Tanács létrehozásáról a Horizont Európa keretében, és támogatja a diszruptív innovációt, kiemelt figyelmet fordítva az emberközpontú MI-re. Ennek finanszírozása céljából nyílt és kihívásorientált pályázati felhívásokat egyaránt közzétesz. Az Úttörő kutatásokat támogató program 2021. évi kihívásának középpontjában az MI ismertségének kutatása áll, míg az Akcelerátor program kihívása révén a stratégiai digitális és egészségügyi technológiák, például az orvosi MI részesülnek majd támogatásban. Emellett a Women TechEU kezdeményezés is elindul, hogy támogassa a nők által alapított és vezetett, induló mélytechnológiai vállalkozásokat; -a Startup Europe és az innovációs radar révén mozgósítja azokat az MI-vel foglalkozó induló innovatív vállalkozásokat a nemzeti központokban és a Horizont Európa keretében, amelyek növekedni kívánnak, és készek kielégíteni a digitális transzformációba kezdő kkv-k MI-szakértelem iránti keresletét. A Digitális Európa program keretében finanszírozott európai digitális innovációs központokat kell igénybe venni piactér létrehozására és kapcsolatteremtő rendezvények szervezésére a technológiai kínálat és partnerségek terén; -megkönnyíti az információk, szakismeretek és bevált módszerek cseréjét az MI-vel foglalkozó helyi, regionális és nemzeti induló innovatív vállalkozások között európai szinten (kkv-k, induló innovatív vállalkozások és egyéb érdekeltek bevonásával), a mesterséges intelligenciával, adatokkal és robotikával foglalkozó európai partnerségen, az európai digitális innovációs központokon, az igényalapú MI-platformon (központi MI-eszköztár és -piactér) és a Startup Europe-on keresztül; valamint -intézkedéseket hoz a nyílt adatok rendelkezésre állásának és a kkv-k adatokhoz való hozzáférésének előmozdítása érdekében. A tagállamokat arra ösztönözzük, hogy: -támogassák az MI-vel foglalkozó induló innovatív vállalkozásokat és növekvő innovatív vállalkozásokat abban, hogy finanszírozáshoz juthassanak a növekedéshez, a kkv-kat pedig abban, hogy digitális átállásuk során vezessenek be MI-technológiákat. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz célkitűzéseinek és feltételeinek teljesülése esetén a tagállamok a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz forrásait is igénybe vehetik arra, hogy pénzügyi eszközök (például biztosítékok, kölcsönök, tőke- és kockázatitőke-eszközök, valamint külön beruházási eszközök létrehozása) formájában lehetőséget teremtsenek a beruházásra. A tagállamoknak arra is lehetőségük van, hogy helyreállítási és rezilienciaépítési tervük teljes pénzügyi keretének legfeljebb 4 %-át az InvestEU programra fordítsák. III.annak biztosítása, hogy az MI az emberek javát és hasznos társadalmi célokat szolgáljon Az MI-rendszerek egyre jobban elterjednek az egészségügyi ellátás, a mezőgazdaság, az oktatás, a foglalkoztatás, az infrastruktúraüzemeltetés, az energetika, a közlekedés és logisztika, az űrkutatás, a közszolgáltatások, a biztonság, az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás terén, így segíthetnek megoldást találni bonyolult problémákra a közjó érdekében. Az MI sikeres fejlesztése és elterjedése hozzájárul az Európai Unió gazdasági növekedéséhez és nemzetközi versenyképességéhez , emellett társadalmunkra és a környezetre nézve hatalmas előnyökkel jár. Az MI bizonyos felhasználási módja azonban az uniós jog által védett jogokat is veszélyeztetik, új biztonsági és védelmi aggályokat vethetnek fel, és befolyásolhatják a munkaerőpiacokat. A mesterséges intelligenciáról szóló 2020. évi fehér könyvben a Bizottság előterjesztette az MI-re vonatkozó európai megközelítést, amely kiválósági ökoszisztémára és bizalmi ökoszisztémára épül az MI terén .

FŐ JAVASLATAINK ANNAK BIZTOSÍTÁSÁRA, HOGY AZ MI AZ EMBEREK JAVÁT SZOLGÁLJA Szakpolitikai keret kidolgozása az MI-rendszerekbe vetett bizalom megszilárdítása érdekében (9. fejezet) Tehetséggondozás és a jól működő MI-ökoszisztéma kialakulásához szükséges készségek kínálatának javítása (8. fejezet) A fenntartható és megbízható MI-vel kapcsolatos uniós jövőkép érvényre juttatása világszinten (10. fejezet) 8.Tehetséggondozás és a jól működő MI-ökoszisztéma kialakulásához szükséges készségek kínálatának javítása A végrehajtott intézkedések áttekintése A 2018. évi összehangolt terv az IKT-készségek jelentős és tartós hiányát jelölte meg az európai MI-fejlesztés egyik legnagyobb kihívásaként. Az MI-piac fejlődésével és az MI-technológiák elterjedésével gondoskodni kell az MI-termékek és -szolgáltatások hozzáférhetőségéről és elterjedéséről. Ennek érdekében az Európai Uniónak meg kell könnyítenie különféle számítástechnikai készségek elsajátítását, és lehetőséget kell teremtenie az MI alaposabb megismerésére minden polgár számára. Nemzetközi versenyképességének megőrzése érdekében az Uniónak különböző hátterű, speciális – például adatmodellezéssel, architektúrákkal és szemantikával kapcsolatos – MI-készségekkel rendelkező szakemberekre is szüksége van, hogy fenntartsa erős pozícióját az MI-kutatásban, és hozzájáruljon az MI-rendszerek fejlesztéséhez és bevezetéséhez. Ugyanilyen fontosak a nem technikai jellegű MI-készségek. Mindenkinek fejlesztenie kell a számítástechnikai és MI-készségeit, erre ugyanis szintén szükség lesz a munkaerőpiac polarizálódásának, valamint az országokon belüli és országok közötti egyenlőtlenségek esetleges kialakulásának elkerüléséhez. Az európai vállalkozások körében végzett 2020. évi felmérés eredményei szerint az európai vállalkozások számára az MI-technológiák bevezetésének egyik legnagyobb akadálya a megfelelő MI-készségekkel rendelkező munkavállalók hiánya. A Bizottság Közös Kutatóközpontja által végzett elemzés szintén arra jutott, hogy a digitális készségek fejlesztésére, az MI-technológiák minden oktatási szinten történő megismertetésére, az egész életen át tartó tanulást célzó programokra és speciális MI-készségekre van szükség, hogy mindenki felkészülhessen az MI által vezérelt transzformációra, fenntartható legyen az EU erős pozíciója az MI-kutatásban, és hozzá lehessen járulni az MI-rendszerek fejlesztéséhez és bevezetéséhez. Azok a tagállamok, amelyek elfogadtak nemzeti MI-stratégiát, a 2018. évi összehangolt terv javaslatának megfelelően beépítették a készségekkel kapcsolatos dimenziót a stratégiájukba. A nemzeti stratégiákban javasolt intézkedések között szerepelnek például a formális oktatási rendszerekben a számítástechnikai gondolkodás, valamint a számítástechnikai és MI-alapok általános vagy középiskolai oktatásának bevezetésére és fokozására irányuló reformok, továbbá az egész életen át tartó tanulásra és az átképzésre vonatkozó szakpolitikák átalakítására irányuló kezdeményezések. Ezzel összefüggésben a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz példátlan lehetőséget kínál a digitális készségek – többek között az MI terén történő – fejlesztésére a (formális és informális) oktatás és a képzés minden szintjén, ami fontos a 20 %-os digitális cél eléréséhez. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz egyik célkitűzéseként a digitális készségek minden szinten történő fejlesztése az egyik feltétele annak, hogy minden európai polgár szerepet tudjon vállalni a társadalomban, és élni tudjon a digitális transzformáció nyújtotta előnyökkel. Következésképpen a Bizottság a 2021. évi éves fenntartható növekedési stratégiában „Átképzés és továbbképzés” kiemelt területre tett javaslatot, hogy beruházásokra és reformokra ösztönözze a tagállamokat a digitális készségek fejlesztése, ezen belül minden korosztály MI-vel kapcsolatos és ismeretterjesztő jellegű oktatása, valamint szakképzése céljából. 2020 szeptemberében a Bizottság új digitális oktatási cselekvési tervet fogadott el a 2021–2027 közötti időszakra. Ez a cselekvési terv kifejezetten az MI-készségek fejlesztésére irányuló intézkedéseket épít be a digitális készségek javításának tágabb keretébe. A Bizottság emellett támogatta az Európai Programozási Hetet , amelynek célja, hogy önkéntesek által működtetett mozgalom keretében minél több emberrel megismertesse a számítástechnikai gondolkodást, a programozást, a robotikát, a hardverbarkácsolást, a számítógép-tudományt, a mesterséges intelligenciát és a digitális készségeket . 2020 végén a Bizottság az MI-re szakosított oktatási kínálat bővítésére irányuló tagállami törekvések támogatása céljából 6,5 millió euró összértékben nyújtott vissza nem térítendő támogatásokat négy egyetemi hálózatnak, kkv-knak és MI-kiválósági központoknak kiváló MI-mesterképzések szervezéséhez. A kiválasztott hálózatok az uniós finanszírozás felhasználásával több tagállamban közösen alakítanak ki és szerveznek színvonalas, gyakorlati jellegű mesterképzéseket, amelyekben különös hangsúlyt kap az emberközpontú MI, az MI közigazgatási alkalmazása és az egészségügyi célú MI. Minden képzésnek tartalmaznia kell MI-etikai kurzusokat, és a tartalom egy részét online is elérhetővé kell tenni a digitális készségekkel és munkahelyekkel foglalkozó platformon az Unió összes hivatalos nyelvére lefordítva . Kitekintés A Bizottság: -a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó digitális oktatási cselekvési tervben tervezett intézkedések keretében: -támogatja a szakmai gyakorlatokat a digitális területeken azzal, hogy az egyetemi hallgatók mellett a szakoktatásban részt vevő tanulókra és tanárokra is kiterjeszti a részvételi lehetőséget, nagyobb hangsúlyt fektetve az MI-készségekre és kiemelt figyelmet fordítva a megkülönböztetésmentesség elvére és a nemek közötti egyenlőségre; valamint -etikai iránymutatást készít a pedagógusok számára az MI és az adatok oktatásban és tanulásban való felhasználására vonatkozóan, valamint a kapcsolódó kutatási és innovációs tevékenységek Horizont Európa keretében történő támogatására vonatkozóan. Ez az intézkedés a mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoport az etikai iránymutatással kapcsolatos munkájára épít. Az iránymutatást – amely a képzési tevékenységekben a nők 45 %-os részvételét tűzi ki célul – a kutatók és hallgatók számára a mesterséges intelligencia etikai szempontjairól szóló képzési program kíséri majd; -támogatja az új készségekkel kapcsolatos információgyűjtést a 2020. júliusi készségfejlesztési program keretében, regionális és ágazati szinten is. Ehhez különösen a Cedefop munkájára (Skills-OVATE projekt) építve és MI-technológiákat felhasználva végzi el nagy adathalmazok elemzését álláshirdetések összegyűjtése alapján, hogy valós idejű információkhoz jusson a jelenlegi és a várható készségkeresletről. Ezzel összefüggésben állandó online eszközt kell létrehozni az összes érdekelt által felhasználható, valós idejű információk közzétételéhez; -támogatja az MI-re szakosított felsőoktatási képzések Unión belüli kölcsönös elismerésének megkönnyítésére irányuló kezdeményezéseket; -a Digitális Európa program keretében támogat különböző intézkedéseket, köztük szakosított oktatási programok, modulok és rövid tanfolyamok kialakítását és bevezetését a fő kapacitásterületeken többek között azzal a céllal, hogy a különböző ágazatokban dolgozó szakemberek is jártasságot szerezzenek a digitális technológiák használatában. A szakosított programokra vonatkozó felhívás 2021 első vagy második negyedévében, a rövid tanfolyamokra vonatkozó felhívás pedig 2022 első negyedévében jelenik meg. A digitális készségek fejlesztését szolgáló összes lehetőség és eszközt bemutatja majd a digitális készségekkel és munkahelyekkel foglalkozó platform; -a Horizont Európa program keretében támogatja az MI-kiválósági központok hálózatait (a vezető MI-központ részeként). A központok többek között az alábbi feladatokat látják el: -megvizsgálják, milyen lehetőségek kínálkoznak a tehetségek megtartására az ipari szereplőkkel és a hatóságokkal való szorosabb együttműködés révén; valamint

-PhD-programokat és nem IKT-oktatási mesterképzésekbe beépíthető MI-modulokat dolgoznak ki; -doktori hálózatokat, posztdoktori ösztöndíjakat és kollaboratív személyzeti csereprogramokat finanszíroznak az MI terén a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések keretében. Az egyéni ösztöndíjakra és innovatív képzési hálózatokra (új nevükön posztdoktori ösztöndíjak, illetve doktori hálózatok) vonatkozó felhívások 2021 második negyedévében várhatók. A kutatási és innovációs személyzeti csereprogramok (új nevükön személyzeti csereprogramok) és a COFUND-programra vonatkozó felhívások 2022 negyedik negyedévére várhatók; valamint -támogatja a nemek közötti egyenlőséget a Horizont Európa keretében, az MI-vel kapcsolatos projektekben is. A nemi dimenzió kutatási és innovációs tartalmakba való beépítése alapértelmezett követelménnyé válik az egész programban. 2022-től kezdődően új támogathatósági kritérium vonatkozik majd a Horizont Európa keretében nyújtott finanszírozáshoz való hozzájutásra. A közjogi szerveknek, a kutatóhelyeknek és a felsőoktatási intézményeknek a Horizont Európa keretében finanszírozott összes projekt esetében rendelkezniük kell nemi esélyegyenlőségi tervvel. A tagállamokat arra ösztönözzük, hogy: -a szociális partnerekkel együttműködve pontosítsák és valósítsák meg a készségekkel kapcsolatos dimenziót nemzeti MI-stratégiájukban, például azért, hogy: -előmozdítsák a tanulók, a hallgatók és a pedagógusok számítástechnikai gondolkodását a formális, az informális és a nem formális oktatás minden szintjén, és támogassák azokat a kezdeményezéseket, amelyek kifejezett arra ösztönzik a fiatalokat, hogy MI-vel kapcsolatos tantárgyakat és szakterületeket, például robotikát válasszanak pályaként; -a tanárokat megszólító programokat hozzanak létre az MI iskolai felhasználásáról, az IKT-készségek terén és szélesebb összefüggésben egyaránt; -könnyebben elérhetővé tegyék az MI-képzéseket, többek között MI-modulok finanszírozásával a bölcsészet- és társadalomtudományi mesterképzésekben, az egész életen át tartó tanulási tevékenységekben, bírók, jogászok és tisztviselők képzésében, valamint a nem technikai hátterű munkavállalóknak az MI alapjaival és a munkaterületüket érintő következményeivel kapcsolatos átképzésében; valamint -teszteljék és értékeljék az oktatási célú MI-technológiákat, siker esetén támogassák az alap- és középfokú oktatásban való bevezetésüket az egyéni tanulmányi követelmények megkönnyítése érdekében (például kognitív, MI-alapú korrepetálás); -bevált módszereket osszanak meg egymással arról, hogyan építhető be az MI az általános oktatási és egyéb szakosított programokba (például az egészségügy, a jog, a társadalomtudományok és az üzlet terén), és hogyan helyezhetők előtérbe az MI-vel kapcsolatos általános és szakismeretek az egész életen át tartó tanulásban; -intézkedéseket hoznak és bevált módszereket osztanak meg egymással a befogadás és a sokszínűség fokozása érdekében, tehát azért, hogy megkönnyítsék kiegyensúlyozott MI-csapatok kialakítását, és felkeltsék a tehetségek érdeklődését az MI-vel kapcsolatos oktatás (különös tekintettel a posztgraduális tanulmányokra) és képzés, valamint az MI-technológiák fejlesztése iránt; valamint -a lehető legtöbbet hozzák ki a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által az ambiciózus továbbképzési és átképzési kezdeményezések finanszírozására kínált egyedi lehetőségből a fentiekben leírtaknak megfelelően. 9.Szakpolitikai keret kidolgozása az MI-rendszerekbe vetett bizalom megszilárdítása érdekében Az MI-technológiák elterjedésének előmozdításához elengedhetetlen a bizalom. A mesterséges intelligenciáról szóló 2020. évi fehér könyvben javasolt módon a mesterséges intelligenciára vonatkozó európai megközelítés „célja, hogy előmozdítsa Európa MI-innovációs kapacitását, támogatva az etikus és megbízható mesterséges intelligencia fejlesztését és elterjedését az uniós gazdaságban. A mesterséges intelligenciának az emberek javát és hasznos társadalmi célokat kell szolgálnia.” Az MI-technológiák számottevő társadalmi és környezeti hatásaira tekintettel a fejlesztésük és felhasználásuk iránti emberközpontú megközelítés, az uniós értékek és alapjogok, például a megkülönböztetésmentességhez, a magánélet tiszteletben tartásához és az adatvédelemhez való jog védelme, valamint az erőforrások fenntartható és hatékony használata az európai megközelítést meghatározó alapelvek közé tartozik. A végrehajtott intézkedések áttekintése A Bizottság jelentős erőfeszítéseket tett arra, hogy mozgósítsa szakértelmet, széles körben egyeztetést folytasson érdekeltekkel (köztük szociális partnerekkel, nem kormányzati szervezetekkel, ipari szereplőkkel, a tudományos közösséggel, regionális hatóságokkal és a tagállamokkal), és szakpolitikai intézkedéseket dolgozzon ki az MI iránti bizalom kialakulásának elősegítése érdekében. A bizalom kialakulásának elősegítésére irányuló intézkedések különösen az etikával, a biztonsággal, az alapjogokkal – köztük a megkülönböztetésmentességhez való joggal –, a felelősséggel, a szabályozási kerettel, az innovációval, a versennyel és a szellemi tulajdonnal kapcsolatos kérdésekre összpontosítottak. Az etika és az MI-technológiák alapkérdéseire összpontosítva a Bizottság létrehozta a mesterséges intelligenciával foglalkozó magas szintű szakértői csoportot (magas szintű MI-szakértői csoport), és segíti annak munkáját. A csoport két fő dokumentumot készített, az egyik a megbízható mesterséges intelligenciára vonatkozó etikai iránymutatás