A 2015-ben elindított „Enyhítsünk a terheken – Ossza meg velünk véleményét” bizottsági honlap , valamint a 2016 óta működő célravezető és hatásos szabályozás (REFIT) platform is lehetővé teszi a nyilvánosság és az érdekeltek számára, hogy tájékoztassák a Bizottságot a meglévő szabályozási intézkedésekkel esetlegesen járó túlzott terhekről illetve az intézkedések hiányosságairól, melyek közé szubszidiaritási vagy arányossági kérdések tartozhatnak. 2016-ban a REFIT platformon keresztül egy sor ajánlás érkezett a Bizottsághoz azzal kapcsolatban, hogy hogyan lehetne egyszerűsíteni és csökkenteni a hatályos uniós jogszabályok által okozott szabályozási terheket, amihez a Bizottság a 2017. évi munkaprogramjának végrehajtásával járul hozzá. A jogalkotás minőségének javításáról szóló új intézményközi megállapodást 2016 áprilisában írta alá az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság elnöke, jelezve a három intézmény minőségi jogalkotás melletti elkötelezettségét. A megállapodásban a három intézmény vállalja, hogy betartják és alkalmazzák a szubszidiaritás és az arányosság elvét, a Bizottság pedig vállalja, hogy a javaslatait kísérő indokolásban értékeli a szubszidiaritás és az arányosság szempontjait.

3.Végezetül, a bizottsági javaslatot kísérő indokolás foglalja össze, hogyan teljesül a szubszidiaritás és az arányosság elve. A Bizottság általi elfogadást követően az érdekeltek még mindig adhatnak visszajelzést a javaslattal és a vonatkozó hatásvizsgálattal kapcsolatban, ideértve a szubszidiaritással és arányossággal kapcsolatos kérdéseket is. Az ilyen visszajelzések bekerülnek a jogalkotási folyamatba.

2.A szakpolitika kidolgozási folyamatában a szubszidiaritás és az arányosság szempontjait hatásvizsgálatokban elemzik, melyeket nyílt, nyilvános konzultáció is kísér. A hatásvizsgálatokban azt elemzik, hogy a szubszidiaritás és az arányosság elve hogyan alkalmazandó az adott esetekben. Ennek az elemzésnek a minőségét a Szabályozói Ellenőrzési Testület független ellenőrzése határozza meg.

1.A szakpolitikai tervezés folyamatának korai szakaszában menetrendek vagy bevezető hatásvizsgálatok kerülnek közzétételre a Bizottság „Europa” weboldalán az összes jelentős kezdeményezésre vonatkozóan. Ezek a dokumentumok tartalmazzák a tervezett kezdeményezés előzetes leírását és felvázolják a hatásvizsgálatra és konzultációs munkára vonatkozó bizottsági terveket. A menetrendek vagy a bevezető hatásvizsgálatok tartalmazzák a fellépés előzetes indoklását is a szubszidiaritás és az arányosság tekintetében.

A bizottsági kezdeményezések szubszidiaritás és arányosság elvének való megfelelésének ellenőrzése integráns része a Bizottság szabályozási gyakorlatainak. 2016-ban a Bizottság folytatta a megerősített minőségi jogalkotási programjának gyakorlati átültetését, mely határozottabb iránymutatást tartalmaz a szubszidiaritás és az arányosság értékelésére vonatkozóan a jogalkotási folyamat során, továbbá új lehetőségeket kínál észrevételek megtételére a polgárok és az érdekeltek számára. A Bizottság emellett folytatja azon gyakorlatát, mely szerint értékeli a meglévő szakpolitikai kereteket, még mielőtt jogalkotási módosításokat nyújtana be. Ezekben az értékelésekben azt vizsgálják, hogy a meglévő szakpolitikai intézkedések továbbra is a „célnak megfelelőek-e”, és mennyire felelnek meg a szubszidiaritás és az arányosság elvének. A minőségi jogalkotás elveit és eszközeit, ideértve a szubszidiaritási és arányossági értékeléséket, a döntéshozatali folyamat különböző szakaszaiban alkalmazzák, melynek során figyelembe veszik a vonatkozó elemzéseket és az érdekeltek észrevételeit.

A minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatás és eszköztár szerint az elemzés kulcsfontosságú része a szóban forgó kezdeményezés „uniós relevanciájának” értékelése. A kulcsfontosságú szempontok a következők: a földrajzi hatály, az érintett szereplők száma, az érintett tagállamok száma és a főbb gazdasági, környezeti és társadalmi hatások. Továbbá, az elemzés minőségi – és amennyiben lehetséges, mennyiségi – szempontok alapján meghatározza, hogy fennáll-e jelentős, határon átnyúló probléma. Az elemzésnek vizsgálnia kell az uniós fellépés azon előnyeit és hátrányait is, amelyek a tagállami fellépéshez képest jelentkeznek.

2016-ban a Szabályozói Ellenőrzési Testület 60 hatásvizsgálatot értékelt. Ezek közül kilenc (15 %) esetében ítélte meg a testület úgy, hogy javításra van szükség a szubszidiaritási és/vagy az arányossági szempontok elemzése tekintetében. Bár 2015-ben összesen kevesebb hatásvizsgálatot értékeltek (29-et), magasabb volt azoknak a hatásvizsgálatoknak a száma, amelyekkel kapcsolatban szubszidiaritási és arányossági kérdések merültek fel (23%). A 2016. évi következő példák azt szemléltetik, hogy a testület hogyan értékelte a szubszidiaritás és az arányosság elvének tiszteletben tartását:

·A munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv módosításáról szóló javaslat hatásvizsgálatával kapcsolatos véleményében a Szabályozói Ellenőrzési Testület hangsúlyozta, hogy a jelentésnek jobban alá kellene támasztania a szubszidiaritás és az arányosság elvével kapcsolatos érvelést. A testület indokolást kért arra vonatkozóan, hogy miért nem tartalmazott az elemzés alternatív opciókat. A testület az arányosság kérdésével kapcsolatban kérte annak tisztázását, hogy a jelentés hogyan kezeli a kis- és középvállalkozások eljárási terhekkel kapcsolatos aggályait. A jelentés új változatában, mely pozitív véleményt kapott a testülettől, jobban kitértek mindkét kérdésre, elsősorban a javaslat általános indokolása tekintetében. A jelentés kiegészült a kis- és középvállalkozásokról, valamint az adminisztratív eljárások lehetséges terheiről szóló szakasszal. Míg a felülvizsgált jelentésben jobban indokolták bizonyos opciók elvetését, a testület részletesebb indokolást kért azzal kapcsolatban, hogy miért nem vették figyelembe a rövid távú kiküldetésre vonatkozó kivételt. A módosított jelentést 2016 márciusában fogadták el.

·A hozzáadottérték-adóra vonatkozó általános fordított adózási mechanizmusról szóló tanácsi irányelvről szóló javaslat hatásvizsgálatával kapcsolatban a Szabályozói Ellenőrzési Testület megállapította, hogy az egyes szakpolitikai opcióknál nem indokolták elégségesen az arányosságot, különösen a hatásokat illetően. A jelentés negatív véleményt kapott, a benyújtott új, javított változat már tartalmazta az arányossági elemzést, ami lehetővé tette az opciók és a kockázatok részletesebb értékelését. Például, részletesebben ismertették a másodlagos következményeket a vállalkozások megfelelési költségeire, valamint az általános fordított adózási mechanizmust nem alkalmazó tagállamokra gyakorolt hatásokat illetően.

·A területi alapú tartalomkorlátozásról, illetve az állampolgárság vagy a lakóhely alapján történő egyéb megkülönböztetés elleni fellépésről szóló tanácsi rendeletre vonatkozó javaslat hatásvizsgálatát illetően a testület részletesebb indokolást kért azzal kapcsolatban, hogy az előnyben részesített opció hogyan áll arányban az azonosított problémával. A testület részletesebb indokolást kért a kezdeményezés várható előnyeiről, tekintettel arra, hogy a kereskedőknek nem kellene más tagállamba szállítaniuk, továbbá érdemi bizonyítékot kért arra vonatkozóan, hogy miért növekedne a határon átnyúló kereskedelem azokon a területeken is, ahol a fogyasztóknak a termékeket külföldi országban kell beszerezniük. A jelentés negatív véleményt kapott. A jelentést később javították és a módosított változat a testülettől pozitív véleményt kapott.

·A digitális egységes piacon az uniós szerzői jogi szabályok modernizálásáról szóló rendeletre vonatkozó javaslat hatásvizsgálata pozitív véleményt kapott a testülettől azzal a feltétellel, hogy a jelentést javítani kell az uniós fellépés szükségességét alátámasztó bizonyítékok és a javasolt intézkedések arányossága tekintetében. A testület felkérte a Bizottságot, hogy szolgáltasson több bizonyítékot a felhasználók által feltöltött tartalmakban található védett tartalmak felhasználására, a szerzők és előadóművészek méltányos javadalmazására és az online videotékákban elérhető audiovizuális tartalmakra vonatkozóan. A testület aggályai alapján felülvizsgálták a jogalkotási aktusok tervezetét kísérő hatásvizsgálati jelentést, melyet a Bizottság 2016 szeptemberében fogadott el.

·A megújuló energiáról szóló irányelv felülvizsgálatára vonatkozó javaslat összefüggésében a Szabályozói Ellenőrzési Testület aggályainak adott hangot néhány opció arányosságát és a szubszidiaritás elve teljesülésének mértékét illetően. A Bizottság a javaslatában kellőképpen figyelembe vette a testület fenntartásait. Pontosabban, a hőtechnikára vonatkozó rendelkezéseket illetően a Bizottság nem javasolt kényszerítő erejű kötelezettségeket, ehelyett több lehetőséget kínált fel a tagállamoknak, melyek rugalmasságot biztosítanak a nemzeti szintű végrehajtáshoz. Ezeket az arányosabb és kisebb terhekkel járó rendelkezéseket kiegészítették szigorúbb rendelkezésekkel, melyeket a 2030-as célok elérését biztosító irányítási keretbe vezettek be.

E példák alapján a Szabályozói Ellenőrzési Testület segítségével 2016-ban javult annak elemzése, hogy a javaslatok megfeleltek-e a szubszidiaritás és az arányosság elvének. Ezáltal a testület döntő fontosságú információkat biztosított a Bizottság politikai döntéshozatali eljárásához.

Értékelések és célravezetőségi vizsgálatok

A szubszidiaritás és az arányosság elemzése fontos eleme volt a 2016-ban elvégzett visszatekintő értékeléseknek és célravezetőségi vizsgálatoknak is. Ezekkel az eszközökkel azt vizsgálják, hogy az európai fellépések meghozzák-e a várt eredményeket a hatékonyság, eredményesség, koherencia, relevancia és az európai hozzáadott érték tekintetében. Az eszközök azt is vizsgálják, hogy a fellépések továbbra is szükségesek-e, vagy pedig másképpen jobban elérhetőek-e a célok. A Bizottság elkötelezett az „előbb értékel” elv mellett – ami más szavakkal azt jelenti, hogy az új intézkedések fontolóra vétele előtt elemzi a meglévő szakpolitikák korábbi teljesítményét. A döntéshozatalba becsatornázható bizonyítékok gyűjtése és a tanulságok azonosítása által az EU az értékelést a politikai döntéshozatala integráns és állandó részévé teszi.

A Bizottság általában évente 100–120 értékelést végez. 2016-ban a Bizottság 43 értékelést és célravezetőségi vizsgálatot tett közzé. A Bizottság két célravezetőségi vizsgálatot végzett el (tágabb szakpolitikai területek értékelései); egyet az energiaügyre vonatkozó uniós jogban előírt jelentéstételi, tervezési és nyomonkövetési kötelezettségekre, és egyet a madárvédelmi és az élőhelyvédelmi irányelvre vonatkozóan. A 2016. évi következő példák azokat az értékeléseket emelik ki, amelyek esetében kérdések merültek fel a szubszidiaritással, az európai hozzáadott értékkel és az arányossággal kapcsolatban: