[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 7.6.2006

COM(2006) 272 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

A GALILEO program jelenlegi állása

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

A GALILEO program jelenlegi állása

A GALILEO az európai szinten valaha indított legnagyobb ipari projekt, az első európai köz- és magánszféra közötti partnerség, az első olyan köztulajdonú infrastruktúra, amely az európai intézmények tulajdonában van. A három különféle pályára állított harminc műhold oly módon került kialakításra, hogy az egész Földet optimális módon fedje le, amit a jelenlegi GPS és GLONASS rendszerek konstellációi nem tesznek lehetővé. Ily módon a GALILEO új világméretű közszolgáltatást nyújt, soha nem látott pontosságú térbeli és időbeli helymeghatározással, a Föld egészére vonatkozóan. Miközben a nagyközönség által jelenleg elérhető GPS rendszer öt–tíz méteres pontosságot nyújt, addig a GALILEO által nyújtott valamennyi szolgáltatás pontossága két méter alatt, a kereskedelmi szolgáltatás pontossága pedig egy méter alatt lesz. A GALILEO ötféle szolgáltatása[1] képes a világ bármely táján lévő potenciális felhasználó igényeinek kielégítésére.

A GALILEO tökéletesen beleillik a lisszaboni növekedési stratégia keretébe.

Néhány szám elegendő a tét nagyságának illusztrálására. 2005-ben a műholdas rádiónavigációhoz kapcsolódó szolgáltatások és termékek világpiaca elérte a 60 milliárd eurót. Az utóbbi öt évben éves növekedési rátája 25% körül alakult. 2020-ig a kérdéses piacok éves világméretű forgalmának becsült értéke 300 milliárd euro, 3 milliárd működő vevőkészülékkel. Csak az Európai Unión belül 150 000 új munkahely megteremtése várható, főként a kutatáshoz, az alkalmazásokhoz és a szolgáltatásokhoz kapcsolódó csúcstechnológiai ágazatokban.

1. AZ ŰRBELI ÉS A FÖLDI INFRASTRUKTÚRA KIALAKÍTÁSA

A kísérleti műholdak közül az első – a GIOVE A – kilövésére 2005. december 28-án a bajkonuri űrközpontból került sor. A műhold sikerrel továbbította azokat a jeleket, amelyek lehetővé tették a 2000-ben és 2003-ban megrendezett Rádióhírközlési Világkonferencia során az európai műholdas rádiónavigációs rendszernek kiosztott frekvenciasávok használatának biztosítását.

A második kísérleti műhold – a GIOVE B – a 2006. év végén kerülhet kilövésre. Ez a műhold egyéb fejlett technológiai eszközöket is hordoz, mint például a hidrogénes passzív mézer alapú atomóra, amely a világűrbe valaha fellőtt legpontosabb atomóra lesz. Ez a csúcstechnológiát képviselő berendezés teszi lehetővé, hogy a GALILEO a jelenlegi rendszereknél jóval nagyobb helymeghatározási pontosságot kínáljon.

Ezzel párhuzamosan 2004. decemberében elkezdődött a keringési pálya hitelesítési szakaszával kapcsolatos ipari tevékenység, amelynek irányítását az Európai Űrügynökség kapta meg. Az erre a szakaszra vonatkozó szerződés, amelynek összege 1 038 millió eurót tesz ki, 2006. január 19-én Berlinben került aláírásra. Ezek a munkálatok a fejlesztési szakasz befejezése érdekében már elkezdett vagy kezdés előtt álló munkálatokhoz kapcsolódnak. A körülbelül 1 500 millió eurót kitevő első szakasz felét az Európai Unió, másik felét az Európai Űrügynökség finanszírozza.

A keringésipálya-hitelesítési szakasz végén, amelynek egyik felét szintén az Európai Unió, másik felét az Európai Űrügynökség finanszírozza, 2008-ra felállításra kerülnek az első ellenőrző állomások és megtörténik a konstelláció első négy műholdjának fellövése.

2. A KONCESSZIÓS SZERZŐDÉSSEL ÖSSZEFÜGGŐ TÁRGYALÁSOK ALAKULÁSA

A GALILEO program kezdetétől a Tanács ezt a projektet köz- és magánszféra-partnerség keretei között kívánta megvalósítani. Ennek következtében a program különleges volta miatt a koncessziós megoldás tűnt a leginkább alkalmazhatónak. Lényege, hogy a magánszereplő számára körülbelül húsz évre kizárólagos infrastruktúrahasználatot biztosít, amelynek fejében ugyanez a szereplő az infrastruktúra kiépítési költségeinek legalább kétharmadát magára vállalja. A Tanács 2002. május 21-i rendeletével létrehozott Galileo közös vállalkozás[2] célja a program fejlesztési szakaszának irányítása és a jövőbeni koncesszióbirtokos kiválasztását célzó eljárás lefolytatása. Az infrastruktúra köztulajdonban marad, hiszen a rendszer a Tanács 2004. július 12-i rendeletével[3] létrehozott közösségi ügynökség, az Európai GNSS Ellenőrzési Hatóság (a továbbiakban „Ellenőrzési Hatóság”) tulajdonát képezi. Az Ellenőrzési Hatóság írja alá a koncessziós szerződést és ő lesz az engedélyező hatóság.

A 8 partnerből álló konzorciummal (Aena, Alcatel, EADS, Finmeccanica, Hispasat, Inmarsat, Thales és TeleOp) folyó tárgyalások a 2005. június 20-án és október 21-én benyújtott konszolidált ajánlat átadása nyomán kezdődtek meg.

A tárgyalások első része 2006. február 17-én az eljárás folytatása során figyelembe veendő elvekről történő megállapodás megkötésével ért véget.

A folyamat olyan megközelítést használ, miszerint a kockázatmegosztási és más alapvető kérdéseket azok alkalmazása és a pénzügyi kötelezettségvállalás előtt kell megvizsgálni. A köz- és magánszféra-partnerségi (PPP) elveknek megfelelően a tárgyalások szakaszonként haladnak, megvizsgálva, hogy mely fél – magánszektor vagy közszektor – képes az egyes azonosított kockázatok megfelelőbb viselésére. Ennek alapján kilenc kockázati kör került meghatározásra: költségtúllépés, végrehajtás, teljesítmények, koncepció, jövedelmek és piacok, üzembe helyezés, a projekt kockázatainak fedezete, költségtérítés felmondás esetén, refinanszírozás. A kilenc meghatározott területből hét esetében a tárgyalások sokat haladtak előre. Nézetkülönbségek főként a rendszer koncepciójához, valamint a kereskedelmi jövedelmekhez és a piacok fejlődéséhez kapcsolódó kockázatok megosztásában vannak.

2006 vége előtt kerül felállításra a bevételi és kiadási előirányzat, valamint a közszektor hozzájárulása. Ezenkívül megtörténik a pénzügyi terv konszolidálása, és megfogalmazásra kerülnek a főbb szerződéses feltételek. Ezek után megtörténik a helyszínen felvett leltár igazolása („köteles gondosság”), majd a szerződés és a pénzügyi terv véglegesítése. Végül 2007 júniusa és decembere között a pénzügyi zárásra és a koncessziós szerződés aláírására kerül sor.

2006 végére ismertté válnak a tárgyalások legfőbb eredményei. A Bizottság egy olyan összefoglalót terjeszt a Tanács és az Európai Parlament elé, amely pontosan meghatározza a magánszektor és a közszektor közötti kockázatmegosztást, valamint a legfőbb jogok és kötelezettségek két szektor közötti megosztását. A Tanács és az Európai Parlament tehát a Bizottság által kidolgozott következtetéseket meg azelőtt megkapja, mielőtt az Ellenőrzési Hatóság aláírná a koncessziós szerződést.

3. AZ ELLENŐRZÉSI HATÓSÁG FELÁLLÍTÁSA

Az Ellenőrzési Hatóság feladata az európai GNSS programokkal kapcsolatos közérdek kezelése, valamint a programokkal kapcsolatos szabályozó hatósági szerep betöltése. Többek között engedélyezési hatóságként jár el a program üzembehelyezési és üzemeltetési szakaszáért felelős koncesszióbirtokossal szemben, és e tekintetben megköti a koncessziós szerződést.

2005 folyamán az Ellenőrzési Hatóság Igazgatási Tanácsa kinevezte az igazgatót és elfogadta a Hatóság munkatervére, szervezeti felépítésére és a pénzügyi kérdésekre vonatkozó határozatokat.

A Hatóság belső szervezete tükrözi legfőbb feladatait. Öt részlegből áll, amelyek a következő elnevezéseket kapták: „Koncesszió”, „Technika”, „Biztonság”, „Piacfejlesztés”, „Ügyvitel”. A hatóság tényleges működését 2006 közepe táján kezdi meg, amikorra a felvétel alatt álló húsz fő elfoglalja beosztását, és amikorra az alapvető ügyviteli infrastruktúra felállításra kerül. A Hatóság ideiglenes székhelye Brüsszelben lesz mindaddig, amíg a székhely pontos helyéről szóló határozat elfogadásra nem kerül. Több tagállam jelezte már, hogy kész a székhely biztosítására.

Tekintettel arra, hogy az Ellenőrzési Hatóság feladata a koncessziós szerződés aláírása, elsőrendű fontossággal bír, hogy az elkövetkező hónapokban kapcsolódjon a GALILEO közös vállalkozás tevékenységéhez, főként a koncessziós szerződés tárgyalásaihoz. A hatóság 2006. évi munkaprogramja tartalmazza továbbá a rendszer technikai fejlesztését, beleértve a frekvenciákhoz és a hitelesítéshez kapcsolódó témákat, az EGNOS program integrációját a GALILEO programba (lásd 6. pont lent), a biztonságot, a piacfejlesztést, a Kutatást célzó hatodik keretprogram tevékenységeit.

4. A GALILEO KÖZÖS VÁLLALKOZÁS FELADATAINAK ÁTADÁSA AZ ELLENŐRZÉSI HATÓSÁGNAK

Az Ellenőrzési Hatóság felállításával a GALILEO közös vállalkozás tevékenységének a 2006. évet követően történő további folytatása felesleges költségekkel járna, amennyiben 2006 folyamán az Ellenőrzési Hatóság fokozatosan át tudja venni, majd irányítani tudja mindazokat a feladatokat, amelyeket jelenleg a közös vállalkozás végez. Ugyanakkor fontos, hogy az Ellenőrzési Hatóság a lehető legnagyobb mértékben vegye át a GALILEO közös vállalkozás által gyűjtött tapasztalatokat és ismereteket, amely azt feltételezi, hogy ennek a két egységnek megfelelően hosszú ideig kell szorosan együttműködni. Ilyen feltételek mellett ésszerűnek tűnik, hogy a közös vállalkozás 2006. december 31-ig fennmaradjon.

Következésképpen a Bizottság elindította a GALILEO közös vállalkozás 2006. december 31-i megszüntetéséhez szükséges eljárásokat, valamint azokat, amelyek lehetővé teszik, hogy addig az időpontig megtörténjen a GALILEO közös vállalkozás teljes tevékenységének átadása az Ellenőrzési Hatóság számára. A GALILEO közös vállalkozás 2006. évi költségvetési javaslata a teljes évre vonatkozik; ez nem igényel további forrásokat, mivel a GALILEO közös vállalkozásnak megvannak a tevékenysége folytatásához szükséges pénzeszközei. A GALILEO közös vállalkozás költségvetési javaslata tartalmazza az alkalmazottak számának fokozatos csökkentését a 2006. év folyamán. Ebben az évben fő feladata a koncessziós szerződés tárgyalásainak lefolytatása, egyéb tevékenységeit a lehető legrövidebb időn belül az Ellenőrzési Hatóságnak kell átvennie.

Az Ellenőrzési Hatóság költségvetése módosításával, a számára kijelölt feladatok megfelelő ellátásához – beleértve a GALILEO közös vállalkozás tevékenységének átvételéhez kapcsolódó feladatokat is – 2006-tól újabb alkalmazottakat vehet fel.

5. A GALILEO HASZNÁLATÁNAK ELŐKÉSZÍTÉSE

A GALILEO kiválóan alkalmas az európai know-how és kutatás továbbadására. Az európai kutatók és ipari szereplők közel tíz évig dolgoztak ezen a projekten, amely biztosítja az Európai Unió függetlenségét az egyik kulcsfontosságú ágazatban. A kutatási erőfeszítések nemcsak a rendszer működését biztosító bevezetendő technikákra vonatkoznak, hanem a „fejlődő ágazatra”, vagyis a GALILEO mindennapi életben történő alkalmazásaira is, olymódon, hogy a nagyközönség elvárásainak és a legkülönbözőbb felhasználók kívánságainak is megfeleljenek.

Így a munkálatok, amelyek nemzetközi együttműködés keretében folynak, elsősorban a műholdas rádiónavigáció közlekedésben és telekommunikációban történő használatára, a vevőkészülékek továbbfejlesztésére vonatkoznak. Céljuk továbbá a geodéziához, az idővel való gazdálkodáshoz, a kutatási és mentési szolgáltatáshoz stb. kapcsolódó tevékenységek ellátáshoz szükséges rendszer feladatelemzésének kiegészítése is.

Egy utolsó, 10 millió eurós összeget tartalmazó ajánlattételre történő felhívás olyan ígéretes alkalmazási területek lefedését teszi lehetővé, mint vészjelző üzenetek továbbítása, állatok szállítása, veszélyes anyagok szállítása stb.

Jelenleg az Ellenőrzési Hatóság a Bizottság szervezeti egységeivel együtt azokat a munkákat határozza meg, amelyek elvégzésére a hetedik Kutatási és fejlesztési keretprogram folyamán kerül sor. Ezek a munkálatok főként a műholdas rádiónavigációs technológiák jövőbeni fejlesztésén és a felhasználók által kifejezett elvárások fejlődésén alapulnak.

6. AZ EGNOS ELINDÍTÁSA

Az EGNOS („European Geostationary Navigation Overlay Service”) három, geostacionárius keringési pályára állított műholdnak köszönhetően használja és erősíti fel az amerikai GPS és az orosz GLONASS rendszer műholdjainak jelzései által küldött adatokat. Az 1–2 méteres pontosságú rendszer minden műholdas rádiónavigációs felhasználó számára kiváló navigációs és helymeghatározó szolgáltatást nyújt, jobbat, mint amelyet az eddig Európában egyedül elérhető GPS rendszer nyújtott, és közeli minőségűt ahhoz, amit többek között az integrált üzenettovábbítással a GALILEO a jövőben nyújtani fog. A rendszer ugyanakkor továbbra is függ a GPS rendszertől.

Az EGNOS fejlődése egy, az Európai Közösség, az Európai Űrügynökség és az Eurocontrol között létrejött háromoldalú megállapodáson nyugszik. Az EGNOS a „transzeurópai hálózatok” címen elfogadott projektek részét képezi. Ennek keretében a „transzeurópai hálózatok” költségvetési tételre az Európai Közösség 143 millió eurót irányzott elő. Az Európai Űrügynökség, valamint az államháztartások és a polgári repülési ágazatban tevékenykedő vállalkozások szintén hozzájárultak a program finanszírozásához.

Az EGNOS – mint a GALILEO programot előkészítő rendszer – lehetővé tette, hogy az Európai Unió technikai kapacitást és know-how-t fejlesszen ki egy olyan csúcstechnológiát képviselő területen, mint amilyen a műholdas rádiónavigáció. Ez a rendszer az egyszerű GPS rendszerhez képest hozzáadott értéket képvisel a helymeghatározás pontossága tekintetében, bizonyos helyeken erősebb vételi lehetőségeket nyújtva, valamint a felhasználóknak a rendszer megbízhatóságára vonatkozó adatok szolgáltatásával.

Az infrastruktúra kiépítése 2005-ben fejeződött be, és az EGNOS sikeresen lezárta a „nyílt” szolgáltatásra vonatkozó első operációs alkalmassági felülvizsgálatot.

Az EGNOS rendszer vevőkészülékei már hozzáférhetők a piacon és egyre növekvő számban figyelhetjük meg a rendszer által továbbított „nyílt” jelek használatát olyan ágazatokban, mint az építőipar, a precíziós mezőgazdaság, a földhivatalok vagy a szállítójármű-flották együttes irányítása. A precíziós mezőgazdaság alatt azt értjük például, amikor egy területen a trágyaszórást automatikusan, a traktor pontos tartózkodási helyétől függően szabályozzuk. A világon jelenleg kapható GPS vevőkészülékek nagy része így fel van szerelve az EGNOS funkcióval és annak amerikai megfelelőjével, a WAAS funkcióval is.

Ezenkívül 2006-ban kerül sor azokra a munkálatokra, amelyek az emberi életet közvetlenül befolyásoló alkalmazásokat, mint például a polgári repülést szolgáló rendszer tanúsítására vonatkoznak. Az EGNOS egyik előnye pontosan az, hogy az ilyen típusú alkalmazásokra alkalmas szolgáltatásokat nyújt. A GPS rendszer, amely nem rendelkezik azzal az integrált funkcióval, amelynek alapján minden felhasználó rövid időn belül értesítést kap a rendszer valamely elemének hibájáról, önmagában ezt nem tudja nyújtani. Ebben az esetben a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által kifejtett elvárásoknak teljes egészében meg kellene felelni. Több regionális légügyi szereplő és a repüléstechnikai ágazat egyes gyártói légi járműveikbe már betervezik az EGNOS vevőkészülékeket. A munkálatok a hajózási és a vasúti alkalmazások tanúsítása terén is folytatódnak. Emlékeztetni kell arra, hogy az európai műholdas rádiónavigációs rendszerek tanúsítási feladatai az Ellenőrzési Hatóság hatáskörébe tartoznak.

Az 1321/2004/EK tanácsi rendelet 3. cikke meghatározza, hogy „az EGNOS befektetőivel kötött, az EGNOS berendezései és felszerelése tulajdonjogának az ESA részéről egészben vagy részben történő átruházása feltételeiről szóló megállapodástól függően az Ellenőrzési Hatóság tulajdonát képezik az EGNOS materiális és immateriális eszközei”.

Ezt a megállapodást az érintett felek egy olyan munkacsoportban vitatták meg, amelynek titkárságát a GALILEO közös vállalkozás látja el. Sor került egy megállapodástervezet kidolgozására. Miután az érintett felek aláírták a megállapodást, az Ellenőrzési Hatóság be tudja vonni az EGNOS rendszert a GALILEO koncessziós szerződésbe, amely lehetővé teszi a két rendszer teljes integrációját.

A Bizottság a közösségi költségvetésen belül a GALILEO és az EGNOS programot – mind jelenlegi, mind pedig jövőbeni szakaszaikra vonatkozóan – egyetlen költségvetési tételbe kívánja integrálni. Ugyanakkor emlékeztetni kell arra, hogy az EGNOS és a GALILEO program technikai szempontból teljesen különbözőek, a két konstelláció műholdjai például különböző keringési pályákon vannak és egymással semmi esetre sem felcserélhetők.

7. A KORMÁNYZATI SZOLGÁLTATÁSHOZ (PRS) VALÓ HOZZÁFÉRÉSI POLITIKA KIDOLGOZÁSA

A GALILEO által nyújtott öt szolgáltatás közül a kormányzati szolgáltatás (az úgynevezett „Public Regulated Service” vagy PRS) a közintézmények igényeinek kielégítését szolgálja. A kódoltságnak, a zavaroknak és interferenciáknak való ellenállásnak köszönhetően különösen alkalmas olyan feladatok ellátására, amelyek folyamatosságot kívánnak meg, például a polgári védelem vagy a nemzetbiztonság, a rendőri vagy vámfelügyelet, a tengeri és szárazföldi határok felügyelete, a tiltott kivitel és az illegális bevándorlás területén.

A PRS szolgáltatáshoz való hozzáférés biztonsági okokból ellenőrzött. A felhasználók ellenőrzése technikai eszközökkel történik, mint például kódolási és eljárási kulcsok használata biztonsági akkreditálással, vagy a Tanács együttes fellépése[4] alapján elfogadott utasítások keretében határozati akkreditálással is. Ezenfelül az esetlegesen többtagú PRS felhasználói csoportok különböző igényűek, különböző viselkedésűek és különböző bizalmi fokkal rendelkeznek. A PRS szolgáltatáshoz való hozzáférési politikának mindezeket a jellemzőket figyelembe kell vennie.

A GALILEO Biztonságpolitikai Panel (GBS) keretén belül folytatott munka során kidolgozásra került ennek a politikának egy első megközelítése, amely lehetővé tette a PRS szolgáltatáshoz való hozzáférési politika céljainak kifejtését és a bevezetéséhez szükséges szakaszok meghatározását.

A technikai természetű előkészületi munkálatok tovább folytatódnak annak érdekében, hogy a PRS szolgáltatást elérő tagállamok számára egyrészt lehetőség nyíljon a szolgáltatás használatával kapcsolatos nemzeti igényeik meghatározására, másrészt egy, a nemzeti felhasználóik irányításával megbízott egység kijelölésére. Ez az egység tartja majd a kapcsolatot az Ellenőrzési Hatósággal.

Az Ellenőrzési Hatóság kidolgozza a „ PRS üzemeltetési szabályoknak a tagállamokban történő végrehajtására vonatkozó iránymutatását ”, a „ PRS használatára és kezelésére vonatkozó minimális közös szabványokat ” és a „ PRS vevőkészülékek gyártási előírását és utasítását ”. Ezek az okmányok a tagállamok által kifejtett nemzeti igények függvényében felülvizsgálatra kerülhetnek.

Az első szakasz lezárásaként 2006 vége előtt a Bizottság a PRS 2010 végétől történő használatát lehetővé tevő, bevezetendő technikai és döntési folyamatok meghatározásával, a PRS rendszerhez való hozzáférési politika felállítására vonatkozóan javaslatot nyújt be a Tanácsnak.

8. A MŰHOLDAS RÁDIÓNAVIGÁCIÓ PROMÓCIÓJA A KÖZÖSSÉGI JOGSZABÁLYOKBAN

Több közösségi szöveg vezette már be különböző ágazatokban a műholdas rádiónavigáció használatát annak érdekében, hogy hozzájáruljon ezen új technológia gazdasági életképességének biztosításához.

- Az Európai Parlament és a Tanács 2002. június 27-i 2002/59/EK irányelve aközösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról[5].

- A Bizottság 2003. december 18-i 2244/2003/EK rendelete a műholdas hajómegfigyelési rendszerekre vonatkozó részletes rendelkezésekről[6].

- Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 2004/52/EK irányelve a Közösségen belüli elektronikus útdíjszedési rendszerek átjárhatóságáról[7].

- A Tanács 2004. december 22-i 1/2 005/EK rendelete az állatoknak a szállítás és a kapcsolódó műveletek közbeni védelméről[8] .

- Az Európai Parlament és a Tanács 2005. szeptember 7-i 2005/44/EK irányelve a közösségi belvízi közlekedésre vonatkozó harmonizált folyami információs szolgáltatásokról (RIS)[9].

- A Bizottság 2003. július 25-i ajánlása a segélyhívó szolgálat (E112) tekintetében az elektronikus kommunikációs hálózatban a hívó fél földrajzi fekvésére vonatkozó adatok kezeléséről[10].

A műholdas rádiónavigáció mint alapeszköz megítélése kedvező lehet. A közeljövőben a csalás elleni küzdelem, a polgári védelem, a bírósági felülvizsgálat, a közúti biztonság területén alkalmazhatóvá válhat. Ezenkívül a vasúti, tengeri és légi ágazatokért felelős szervezetek számára a technológia használatára vonatkozó ajánlások kerülnek kiküldésre. A nukleáris terület, a hasadóanyagok szállításától egészen a hulladékkezelésig, ugyancsak különleges elemzés tárgyát képezi.

A közösségi politikák számára és a rendszer technikai fejlődésére vonatkozó információcsere megkönnyítése érdekében egy, a Bizottság mellett működő belső csoport kerül kialakításra, amelynek feladata a műholdas rádiónavigációhoz kapcsolódó igények összefoglalása.

A Bizottság ezenkívül 2006 végén előterjeszti a GALILEO alkalmazásokról szóló zöld könyvet.

9. A PROGRAM FINANSZÍROZÁSA

A Bizottság 2004. július 14-én benyújtott egy, a GALILEO program üzembehelyezési és üzemeltetési szakaszainak a 2007–2013 közötti pénzügyi keret által lefedett időszakban történő finanszírozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeleti javaslatot. Ez a javaslat a programot egy olyan különleges jogi dokumentumba ülteti, amely koherens a jövőbeni európai űrprogrammal és a leginkább megfelel a helyes pénzügyi irányítással kapcsolatos aggályoknak is.

2005. április 21-én, részleges általános iránymutatás keretében, a Tanács a költségvetési betétlap kivételével elfogadta a szóban forgó jogalkotási javaslatot. A Tanács által bevezetett legfőbb módosítás az EGNOS rendeletbe való bevonására vonatkozik, amit a Bizottság el tud fogadni. A Parlament 2005. szeptember 5-i plenáris ülésszakán szintén megerősítette a javaslat támogatását. A Tanács és a Parlament álláspontja nagyon közel állnak egymáshoz, és a Bizottság által elfogadhatók.

A szöveg csak abban az esetben lehet véglegesen elfogadható, ha a koncessziós szerződés legfőbb kikötései már pontosan ismertek. A Bizottság 2004. július 14-i javaslata egy egymilliárd eurós európai uniós pénzügyi intézkedésről szólt. Ez a javaslat 2006. májusában módosító javaslat tárgyát képezte. A koncesszió teljes időszakára vonatkozó, véglegesen elfogadásra kerülő pontos összegek a kockázat és a pénzügyi költségek megosztásától – amely maga is a koncessziós szerződés részét képezi –, valamit a kockázatok fedezéséhez szükséges eszközöktől is függnek. A Bizottság, az Európai Beruházási Bank támogatásával, ez utóbbi pontra vonatkozóan jelenleg javaslatokat dolgoz ki.

10. NEMZETKÖZI EGYÜTTMŰKÖDÉS

A GALILEO program lényeges elemét képezi a nemzetközi együttműködés, ahol a harminc műholdból álló konstellációnak az egész világra kiterjedő szerepe van. 2003. október 30-án Kínával, 2004. július 13-án pedig Izraellel együttműködési megállapodás aláírására került sor. Hasonló megállapodások parafálására került sor Ukrajnával 2005. június 3-án, Indiával 2005. szeptember 7-én, Marokkóval 2005. november 8-án és Dél-Koreával 2006. január 12-én. A Tanács által 2005. július 18-án elfogadott megbízások alapján további megállapodások vannak előkészítés alatt Norvégiával és Argentínával. Tárgyalások folynak Svájccal, Kanadával, Ausztráliával, Szaúd-Arábiával és Brazíliával. Oroszország nemrégiben újra megerősítette szándékát az Európai Unióval folytatott tárgyalásainak folytatására.

Az Egyesült Államokkal 2004. június 26-án aláírt megállapodással megteremtődött az európai és amerikai rendszerek teljes interoperabilitása. A megállapodás keretében folyó munkák jelenleg a jelek optimalizálására összpontosítanak. A cél a GALILEO és a GPS rendszer által a felhasználóknak nyújtott teljesítmény növelése.

A továbbiakban fontos, hogy a GALILEO program további szakaszai során meghatározásra kerüljenek a harmadik országokkal folytatott együttműködés területei és feltételei, beleértve az intézményi területeket is, és figyelembe véve a szellemi tulajdonhoz, valamint a kettős felhasználású technológiák oltalmához kapcsolódó kötelezettségeket. A Bizottság 2006 vége előtt az érintett harmadik országokkal folytatandó tárgyalások megkezdését lehetővé tévő megbízásokat a Tanács elé terjeszti.

1. MELLÉKLET

A PROGRAM EGYES SZAKASZAI

A GALILEO program három egymást követő szakaszból áll.

1. Fejlesztési és hitelesítési szakasz.

2. Ez egy kutatási szakasz, amely a műholdak és a rendszer földi összetevőinek fejlesztését, valamint a keringési pálya hitelesítését tartalmazza.

Ez a szakasz 2009 elejéig tart.

A szakasz költsége, amelyet felerészben az Európai Unió, felerészben az Európai Űrügynökség finanszíroz, összesen 1 500 millió eurót tesz ki.

Ezt a szakaszt 2006. december 31-ig a GALILEO közös vállalkozás irányítja. 2007. január 1. után az Európai GNSS Ellenőrzési Hatóság átveszi a GALILEO közös vállalkozás tevékenységét, majd ő viszi tovább ezt a szakaszt.

3. Üzembehelyezési szakasz.

4. A konstelláció műholdjainak gyártását és elindítását, valamint a rendszer földi összetevőinek teljes üzembe helyezését tartalmazza.

Ez a szakasz a 2009-es és a 2010-es évet érinti.

5. Üzemeltetési szakasz.

6. Azokat az éveket jelenti, amelyek során a rendszer üzemeltetése – többek között kereskedelmi szinten – folyik.

Tényleges indítására 2010 végén kerül sor.

Az üzembe helyezési és üzemeltetési szakasz húsz évre szóló koncesszió tárgyát képezi. Az Ellenőrzési Hatóság lesz az engedélyező hatóság.

2. MELLÉKLET

A PROGRAM KONSZOLIDÁLT TERVE

- 2006. november-december: a koncessziós szerződésről szóló tárgyalások befejezése.

- 2006. december: az Európai Parlament és a Tanács tájékoztatása a koncessziós szerződésről szóló tárgyalások eredményeiről.

- 2007 folyamán: a koncessziós szerződés megkötése és aláírása.

- 2006 közepe: az Ellenőrzési Hatóság hivatalos bejelentése az EGNOS által nyújtott nyílt szolgáltatás teljes elérhetőségéről.

- 2006 folyamán: a GALILEO közös vállalkozás tevékenységeinek fokozatos átadása az Ellenőrzési Hatóság számára.

- 2006 ősze : a második kísérleti műhold elindítása.

- 2006 ősze: az érintett harmadik országokkal folytatandó, a program további szakaszaiban való részvételük feltételeinek meghatározására irányuló tárgyalások megkezdését lehetővé tévő megbízások Tanács elé történő beterjesztése.

- 2006 vége – 2007 eleje: a GALILEO alkalmazásokról szóló zöld könyv előterjesztése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

- 2008–2010: a teljes konstellációt képező harminc műhold elindítása, a földi állomások építésének befejezése és a rendszer ezen alkalmazásokkal történő üzemeltetésének kezdete.

[1] A nyílt szolgáltatás, a kereskedelmi szolgáltatás, a „safety of life” szolgáltatás, a felkutatási és mentési szolgáltatás és a kormányzati szolgáltatás (PRS).

[2] HL L 138., 2002.5.21., 1. o. A GALILEO közös vállalkozás alapító tagjai az Európai Unió és az Európai Űrügynökség. A közös vállalkozás szervei a közgyűlés, az igazgatóság és az igazgató. Ezenkívül a felügyelőbizottság, amely az Európai Unió tagállamainak egy-egy képviselőjéből és a Bizottság egy képviselőjéből áll, a közös vállalkozás politikai ellenőrzését látja el.

[3] HL L 246., 2004.7.20., 1. o. Az Ellenőrzési Hatóság szervei az Igazgatási Tanács és a vezérigazgató. Az Igazgatási Tanács az egyes tagállamok, valamint a Bizottság által kinevezett egy-egy képviselőből áll.

[4] Az Európai Unió biztonságát befolyásoló európai műholdas navigációs rendszer üzemeltetésének egyes vonatkozásairól szóló, 2004. július 12-i 2004/552/KKBP Tanácsi együttes fellépésés.

[5] HL L 208., 2002.8.5., 10. o.

[6] HL L 333., 2003.12.20., 17. o.

[7] HL L 166., 2004.4.30., 124. o.

[8] HL L 3., 2005.1.5., 1. o.

[9] HL L 255., 2005.9.30., 152. o.

[10] HL L 189., 2003.7.29., 49. o.