EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2021.3.2. COM(2021) 100 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE a 2014/25/EU irányelv hatálya alá tartozó területeken az uniós vállalkozások harmadik országok piacaihoz való hozzáférése érdekében folytatott tárgyalásokról





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE a 2014/25/EU irányelv hatálya alá tartozó területeken az uniós vállalkozások harmadik országok piacaihoz való hozzáférése érdekében folytatott tárgyalásokról TARTALOMJEGYZÉK 1. BEVEZETÉS 2. PLURILATERÁLIS ÉS MULTILATERÁLIS TÁRGYALÁSOK 2.1. WTO-MEGÁLLAPODÁS A KÖZBESZERZÉSRŐL (GPA) 2.1.1. A felülvizsgált GPA 2.1.2. A felülvizsgált GPA jelenlegi alkalmazási körének áttekintése 2.1.3. Új tagok csatlakozása 2.2. A WTO általános egyezménye a szolgáltatások kereskedelméről (GATS) 3. UNIÓS MEGÁLLAPODÁSOK KÖZBESZERZÉSRŐL SZÓLÓ FEJEZETEKKEL 3.1. Európai Gazdasági Térség (EGT) 3.2. A Svájccal kötött kétoldalú megállapodás 3.3. Beszerzési fejezetek az EU bővítési politikájának körében kötött stabilizációs és társulási megállapodásokban

3.4. Beszerzési fejezetek a szomszédságpolitika körében kötött megállapodásokban 3.4.1. Ukrajna, Moldova, Grúzia 3.4.2. Örményország 3.5. Egyéb uniós megállapodások közbeszerzési kötelezettségvállalásokkal 3.5.1. Andok Közösség (Kolumbia, Peru, Ecuador) 3.5.2. Kanada 3.5.3. Közép-Amerika 3.5.4. Irak 3.5.5. Japán 3.5.6. Kazahsztán 3.5.7. Dél-Korea 3.5.8. Szingapúr 3.5.9. Vietnám 3.5.10. Egyesült Királyság 4. FOLYAMATBAN LÉVŐ KÉTOLDALÚ TÁRGYALÁSOK ÉS MÉG ALÁ NEM ÍRT MEGÁLLAPODÁSOK 5. KÖVETKEZTETÉSEK

1.BEVEZETÉS Ezt a jelentést a Bizottság a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban (a továbbiakban: a közüzemi ágazatok) működő ajánlatkérők beszerzéseiről szóló 2014/25/EU irányelv (a továbbiakban: a közüzemi irányelv) 85. és 86. cikkével összhangban terjeszti a Tanács elé. A Bizottság 2009-ben kiadott egy korábbi jelentést a 2004/17/EK irányelv szerinti hasonló jelentéstételi kötelezettségek alapján. A mostani jelentés a közüzemi irányelv hatálya alá tartozó területeken az uniós vállalkozások harmadik országok beszerzési piacaihoz való hozzáférésével, valamint a harmadik országokbeli szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződésekhez való hozzájutással kapcsolatban 2009 óta bekövetkezett főbb fejleményeket mutatja be. Pontosabban ez a jelentés számba veszi, hogy milyen előrehaladást sikerült elérni az uniós vállalkozások harmadik országok beszerzési piacaihoz való hozzáférése terén azóta, hogy új tagok csatlakoztak a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) közbeszerzésről szóló plurilaterális megállapodásához (GPA). Ezenkívül a jelentés tájékoztatást nyújt a közüzemi ágazatokban az uniós vállalkozások harmadik országok piacaihoz való hozzáférésével kapcsolatban folytatott kétoldalú vagy regionális tárgyalások eredményeiről. A Bizottság éves végrehajtási jelentéseiben átfogó áttekintést nyújt a szabadkereskedelmi megállapodások (FTA-k) végrehajtásának állapotáról.

A közüzemi irányelv a jogalanyok három különböző kategóriájára alkalmazandó (ajánlatkérő szervek, közvállalkozások és különleges vagy kizárólagos jogokkal rendelkező magánvállalkozások). Így a különleges vagy kizárólagos jogokkal rendelkező magánvállalkozások is a közüzemi irányelv hatálya alá tartoznak. Azt a koncepciót azonban, hogy a beszerzési szabályokat a közüzemi ágazatokban működő magánvállalkozások esetében is alkalmazni kell, nem osztják mindenütt a világon. Ezért a közüzemi ágazatokban működő magánvállalkozások beszerzésekhez való hozzáférését nem minden esetben lehet a harmadik országokkal megtárgyalni, és az Európai Unió csak korlátozott mértékű nemzetközi kötelezettségvállalásokat (GPA vagy FTA-k) tett ezen a területen. 2.PLURILATERÁLIS ÉS MULTILATERÁLIS TÁRGYALÁSOK 2.1.WTO-MEGÁLLAPODÁS A KÖZBESZERZÉSRŐL (GPA) A WTO keretében a GPA a mai napig az egyetlen olyan jogilag kötelező erejű megállapodás, amely a közbeszerzésekről szól. A GPA a Közbeszerzési Bizottság (a továbbiakban: GPA-bizottság) által igazgatott plurilaterális szerződés. Jelenleg 21 WTO-tag részes fele a GPA-nak, ideértve az Európai Uniót és annak tagállamait, amelyek egy félnek számítanak. A felülvizsgált GPA-t 2012. március 30-án írták alá, és 2014. április 6-án lépett hatályba. A felülvizsgált GPA a GPA részes felei számára előírja közbeszerzési piacaik további megnyitását. 2.1.1.A felülvizsgált GPA A GPA részes felei elvégezték a GPA szövegének, valamint a szövegben foglalt piacra jutási kötelezettségvállalásoknak a teljes körű felülvizsgálatát. A felülvizsgált GPA nagyobb fokú egyértelműséget és átláthatóságot biztosít, és garantálja az azonos bánásmódot a beszerzési eljárásokban a GPA részes feleinek ajánlattevői, illetve a részes felek országaiból származó áruk és szolgáltatások számára. A felülvizsgált GPA két részből áll: a) a GPA részes feleinek beszerzést végző szervei által alkalmazandó, elvekről és eljárásokról szóló szabályokat tartalmazó jogi szöveg, és b) valamennyi fél alkalmazási körei (a továbbiakban: az I. függelékhez csatolt mellékletek). A GPA részes feleinek alkalmazási köreit hét mellékletre osztották, amelyek a központi kormányzati szervekre, a központi kormányzati szint alatti szervekre, az egyéb szervekre, az árukra, a szolgáltatásokra, az építési szolgáltatásokra és az általános megjegyzésekre vonatkoznak. E mellékletek meghatározzák, hogy a GPA egyéb részes feleinek gazdasági szereplői milyen mértékben vehetnek részt a GPA-ban részes adott fél különböző, beszerzést végző szerveinek áru- és szolgáltatásbeszerzéseiben (ideértve az építési szolgáltatásokat is). Amennyiben ezek a beszerzést végző szervek a GPA-ban részes félre vonatkozó melléklet hatálya alá tartoznak, alkalmazniuk kell a felülvizsgált GPA-ban az áruk és szolgáltatások beszerzésére meghatározott szabályokat. A felülvizsgált GPA-ba belefoglalták a további tárgyalások folytatásával kapcsolatos kötelezettségvállalást. A felülvizsgált GPA XXII:7. cikkében foglaltak szerint a GPA-ban részes feleknek további tárgyalásokat kell folytatniuk annak érdekében, hogy javítsák a GPA-t, fokozatosan csökkentsék és kiküszöböljék a hátrányos megkülönböztetéssel járó intézkedéseket, és elérjék a GPA alkalmazási körének lehető legnagyobb fokú kiterjesztését, a kölcsönös viszonosság alapján. Az alkalmazási kör nem egységes, és a közüzemi beszerzéseknek a GPA-ban részes felek gazdasági szereplői által folytatott verseny előtt történő megnyitásának szintje országonként eltérő, és az alkalmazási körre kivételek és viszonosságon alapuló korlátozások vonatkoznak. 2.1.2.A felülvizsgált GPA jelenlegi alkalmazási körének áttekintése A GPA újratárgyalása a részes felek piacra jutási kötelezettségvállalásainak sikeres és rugalmas kiterjesztését eredményezte a viszonosság elve alapján. A WTO Titkársága szerint a piaci hozzáférés bővítése a piacra jutási lehetőségek révén a becslések alapján évi 80–100 milliárd USD éves nyereséget eredményezne a részes felek vállalatai számára. A szervezetek, illetve áruk, szolgáltatások és építési szolgáltatások piaci hozzáférésének bővítése, amelyet a részes felek alkalmazási köreibe foglaltak a felülvizsgált GPA-ban, összességében véve új piacra jutási lehetőségeket jelent az uniós gazdasági szereplők számára. Az Unió nyitotta meg a legteljesebb mértékben piacát a GPA keretében. Amennyiben a GPA-ban részes felek korlátozott piacra jutást biztosítanak, az Európai Unió viszonosság biztosítására törekszik azáltal, hogy fenntartásokat határoz meg piaci alkalmazási köre tekintetében, hogy így viszonozza a többi fél piaci alkalmazási köreiben bevezetett korlátozásokat. Ilyen fenntartásokat alkalmaznak például az Amerikai Egyesült Államok, Kanada, Japán, Korea, Ausztrália és Új-Zéland esetében. A legtöbb fenntartás a közüzemi ágazatokra (azaz a villamos energiára, ivóvízre, kikötőkre és vasutakra) vonatkozik, ahol a többi részes fél alkalmazási köre szerényebb, mint az uniós alkalmazási kör. 2.1.3.Új tagok csatlakozása Az Európai Unió támogatja az új tagok GPA-hoz való csatlakozását és a jövőben is így tesz a harmadik országok beszerzési piacainak további megnyitása érdekében. A GPA-ban való részvétel folyamatosan nőtt az elmúlt években. Ez a piaci alkalmazási kör további bővüléséhez vezetett, a közüzemi beszerzés vonatkozásában is. Az előző jelentés óta az Európai Unió tovább bővült, ami megnövelte az EU GPA szerinti alkalmazási körét. 2013. július 1-jén Horvátország csatlakozott az Európai Unióhoz. Ennek következtében a GPA Európai Unióra vonatkozó ajánlatát 2013. július 1-jétől Horvátországra is kiterjesztették. A Közbeszerzési Bizottság 2013. június 27-i hivatalos ülésén jóváhagyta az uniós függelékek Európai Unió által javasolt módosításait. 2.1.3.1.Örményország Örményország 2009 szeptemberében nyújtotta be a GPA-hoz való csatlakozás iránti kérelmét. Ezt követően Örményország 2010 áprilisában felülvizsgált ajánlatot nyújtott be, majd 2010 szeptemberében végleges ajánlatot. A GPA-bizottság határozatát követően Örményország 2011 augusztusában letétbe helyezte a csatlakozási okiratát. Az 1994. évi GPA 2011. szeptember 15-én lépett hatályba Örményország esetében. Örményország továbbá ratifikálta a felülvizsgált GPA-t is, amely 2015. június 6-án lépett hatályba az ország esetében. Örményország felülvizsgált GPA szerinti kötelezettségvállalásai közé tartozik a közüzemi beszerzés is. Az értékhatárokat az áruk esetében 400 000 SDR-ben, a szolgáltatások esetében 400 000 SDR-ben, az építési szolgáltatások esetében pedig 5 000 000 SDR-ben állapították meg.

2.1.3.2.Montenegró Montenegró 2013 októberében nyújtotta be a GPA-hoz való csatlakozás iránti kérelmét, majd 2013 novemberében terjesztette elő eredeti ajánlatát. Montenegró 2014 júniusában közreadta második felülvizsgált ajánlatát, és ezt követően 2014 júliusában végleges ajánlatát. 2014 októberében a GPA-bizottság határozatot fogadott el, amelyben felkérte Montenegrót a GPA-hoz való csatlakozásra. A csatlakozási okirat letétbe helyezését követően a felülvizsgált GPA 2015. július 15-én lépett hatályba Montenegró esetében. Montenegró a GPA részes feleinek hozzáférést biztosít az Európai Unió által előírt ágazatokkal megegyező ágazatokban (azaz az ivóvíz-, villamosenergia-, repülőtéri, kikötői, városi közlekedési és vasúti ágazatban) működő valamennyi közüzemi szolgáltató beszerzéséhez, és ugyanazokat a viszonosságon alapuló korlátozásokat alkalmazza, amelyeket az Európai Unió alkalmaz a GPA többi részes felével szemben. Az értékhatárokat az áruk esetében 400 000 SDR-ben, a szolgáltatások esetében 400 000 SDR-ben, az építési szolgáltatások esetében pedig 5 000 000 SDR-ben állapították meg. 2.1.3.3.Új-Zéland Új-Zéland 2012 szeptemberében nyújtotta be a GPA-hoz való csatlakozás iránti kérelmét. Új-Zéland 2014 júliusában nyújtotta be végleges ajánlatát. 2014 októberében a GPA-bizottság határozatot fogadott el Új-Zéland felülvizsgált GPA-hoz való csatlakozásáról. A csatlakozási okirat letétbe helyezését követően a felülvizsgált GPA 2015 augusztusában lépett hatályba Új-Zéland esetében. Új-Zéland felülvizsgált GPA szerinti kötelezettségvállalásai a megállapodás „egyéb szervekről” szóló mellékletében négy, a légi közlekedés, meteorológiai szolgáltatások, vasút és villamos energia közüzemi ágazatokban működő állami tulajdonban lévő vállalatot (Airways Corporation of New Zealand Limited, Meteorological Service of New Zealand Limited, KiwiRail Holdings Limited és Transpower New Zealand Limited) foglalnak magukban. Az értékhatárokat az áruk esetében 400 000 SDR-ben, a szolgáltatások esetében 400 000 SDR-ben, az építési szolgáltatások esetében pedig 5 000 000 SDR-ben állapították meg. 2.1.3.4.Ukrajna Ukrajna 2012 decemberében nyújtotta be a GPA-hoz való csatlakozás iránti kérelmét. Az ország 2015 júniusában nyújtotta be végleges ajánlatát. 2015 novemberében a GPA-bizottság határozatot fogadott el Ukrajna felülvizsgált GPA-hoz való csatlakozása tekintetében. A csatlakozási okirat letétbe helyezését követően a felülvizsgált GPA 2016. május 18-án lépett hatályba Ukrajna esetében. Ukrajna számos közüzemi ágazatot foglalt az alkalmazási körbe és a meghatározáson alapuló megközelítést követve indikatív listát vezet a közüzemi ágazatokban működő szervezetekről. Ukrajna kizárja a kapcsolt vállalkozások vagy közös vállalkozások közbeszerzését. Az értékhatárokat az áruk esetében 400 000 SDR-ben, a szolgáltatások esetében 400 000 SDR-ben, az építési szolgáltatások esetében pedig 5 000 000 SDR-ben állapították meg. 2.1.3.5.Moldovai Köztársaság A Moldovai Köztársaság 2002 januárjában nyújtotta be a GPA-hoz való csatlakozás iránti kérelmét. A Moldovai Köztársaság 2015 májusában nyújtotta be végleges ajánlatát. 2015 szeptemberében a GPA-bizottság határozatot fogadott el Moldova csatlakozásáról. A csatlakozási okirat letétbe helyezését követően a felülvizsgált GPA 2016. július 14-én lépett hatályba a Moldovai Köztársaság esetében. A Moldovai Köztársaság a nemzeti jog értelmében ajánlatkérő szervnek minősülő, az ivóvízhez, villamos energiához és/vagy hőenergiához (előállítás, szállítás vagy elosztás), kikötői vagy egyéb terminállétesítményekhez, repülőtéri létesítményekhez, városi közlekedéshez és vasúti közlekedéshez hasonló közüzemi ágazatokban működő valamennyi szervezet számára felajánlja a közbeszerzéseken való részvételt. A melléklet tartalmazza a szervek indikatív listáját. Nem kötöttek ki fenntartásokat. Az értékhatárokat az áruk esetében 400 000 SDR-ben, a szolgáltatások esetében 400 000 SDR-ben, az építési szolgáltatások esetében pedig 5 000 000 SDR-ben állapították meg. Az árukkal és szolgáltatásokkal kapcsolatos értékhatárokra azonban kétéves átmeneti időszak vonatkozott. 2.1.3.6.Ausztrália Ausztrália 2015 júniusában nyújtotta be a GPA-hoz való csatlakozás iránti kérelmét. Ausztrália 2016 szeptemberében és 2017 júniusában nyújtotta be felülvizsgált ajánlatait, majd 2018 márciusában terjesztette elő végleges ajánlatát. Az Ausztrália felülvizsgált GPA-hoz való csatlakozásról folytatott tárgyalásokat lezárták, és a GPA-bizottság 2018 októberében határozatot fogadott el Ausztrália felülvizsgált GPA-hoz való csatlakozásáról. A csatlakozási okirat letétbe helyezését követően a felülvizsgált GPA 2019. május 5-én lépett hatályba Ausztrália esetében. A közművek, a vasút és a közlekedéshez kapcsolódó egyéb területek (például a közutak és a kikötők) Ausztrália államai és kistérségei felelősségi körébe tartoznak. Az Ausztrál Fővárosi Terület tekintetében felsorolt szervezetek esetében a felülvizsgált GPA nem terjed ki a közüzemi szolgáltatások beszerzésére. Az értékhatárokat az áruk esetében 355 000 SDR-ben, a szolgáltatások esetében 355 000 SDR-ben, az építési szolgáltatások esetében pedig 5 000 000 SDR-ben állapították meg. A közüzemi ágazatokban működő ausztrál kormányzati üzleti vállalkozásokra nem terjed ki a megállapodás alkalmazási köre. Ezek az uniós közvállalkozásoknak megfeleltethető vállalkozások, amelyek az EU ajánlata szerint közbeszerzés hatálya alá tartoznak, amennyiben a vízügy, a villamos energia, a kikötő és repülőtér, a városi közlekedés és vasút közüzemi ágazatok területén működő vállalkozások (meghatározáson alapuló megközelítés). 2.1.3.7.Egyesült Királyság A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban előírt átmeneti időszak (2020. február 1. – 2020. december 31.) alatt az Egyesült Királyság mint uniós tagállam továbbra is a felülvizsgált GPA hatálya alá tartozott. Az átmeneti időszak lejáratát követően az Egyesült Királyság 2021. január 1-jén saját jogán részes félként csatlakozott a felülvizsgált GPA-hoz. Az Egyesült Királyság GPA-ra vonatkozó végleges ajánlata a felülvizsgált GPA keretében tett uniós kötelezettségvállalások jelenlegi listája szerinti feltételeket ismétli meg annyiban, amennyiben a lista az Egyesült Királyságra alkalmazandó, ideértve a közüzemi ágazatokat is. 2.1.3.8.Függő csatlakozások Jelenleg 11 WTO-tag vesz részt hivatalosan a csatlakozási folyamatban (Albán Köztársaság; Brazil Szövetségi Köztársaság; Kínai Népköztársaság; Grúzia; Jordán Hásimita Királyság; Kazah Köztársaság; Kirgiz Köztársaság; Észak-macedón Köztársaság; Ománi Szultánság; Oroszországi Föderáció; Tádzsik Köztársaság). Jelenleg azonban semmilyen tevékenység nem történik Albánia, Grúzia, Jordánia vagy Omán csatlakozási folyamatával kapcsolatban. Négy másik WTO-tag WTO csatlakozási jegyzőkönyveiben kötelezettséget vállalt, hogy megkezdi a felülvizsgált GPA-hoz való csatlakozást. Ez a négy tagállam az Afgán Iszlám Köztársaság, Mongólia, a Szaúd-arábiai Királyság és a Seychelle Köztársaság. 2.2.A WTO általános egyezménye a szolgáltatások kereskedelméről (GATS)

A GATS XIII. cikkének (2) bekezdése egy időszakonkénti felülvizsgálati záradékot tartalmaz, amely előírja, hogy „az egyezmény hatálya alá tartozó szolgáltatásokkal kapcsolatos közbeszerzési eljárásokról multilaterális tárgyalásokat kell folytatni a WTO-megállapodás hatálybalépésétől számított két éven belül”. A szolgáltatások közszolgáltató ajánlatkérők általi beszerzésére általánosságban utaló felhatalmazás alapján (amely ezáltal nem korlátozódik a közüzemi szolgáltatókra), az Európai Unió konkrét javaslatokat tett arra vonatkozóan, hogy a tárgyalási szakaszban lévő plurilaterális szolgáltatáskereskedelmi megállapodást (TiSA) egészítsék ki a szolgáltatásokkal kapcsolatos közbeszerzési eljárásokról szóló melléklettel. A TiSA-val kapcsolatos tárgyalások – amelyekről a Tanácsot és a Parlamentet megfelelően tájékoztatták – azonban eddig nem zárultak le és jelenleg fel vannak függesztve. 3.UNIÓS MEGÁLLAPODÁSOK KÖZBESZERZÉSRŐL SZÓLÓ FEJEZETEKKEL 3.1.Európai Gazdasági Térség (EGT) Az EGT-megállapodás 65. cikke és XVI. melléklete kimondja, hogy a közüzemi irányelv rendelkezései alkalmazandók az EFTA-országokban. Norvégia, Liechtenstein és Izland továbbra is beengedi az uniós vállalkozásokat közüzemi beszerzéseik piacára a közüzemi irányelv hatályának megfelelő körben. Az EU legutóbbi bővítésére 2013. július 1-jén került sor, amikor Horvátország csatlakozott az Európai Unióhoz. Az Európai Unióhoz csatlakozó országoknak kérelmezniük kell továbbá az EGT-megállapodáshoz félként való csatlakozásukat. A Horvát Köztársaságnak az Európai Gazdasági Térségben való részvételéről szóló megállapodás (a továbbiakban: EGT-bővítési megállapodás), valamint három kapcsolódó megállapodás 2014. április 11-én került aláírásra. Az EGT-bővítési megállapodást 2014. április 12. óta ideiglenesen alkalmazzák. 3.2.A Svájccal kötött kétoldalú megállapodás Az EU és Svájc között a GPA, valamint a közbeszerzés egyes vonatkozásairól szóló, 1999-ben megkötött kétoldalú megállapodás részes feleiként régóta fennálló kapcsolat van a közbeszerzés területén. A GPA keretében az EU–Svájc kapcsolatot 2020. december 31-ig az 1994. évi GPA szabályozta. A közüzemek tekintetében az 1994. évi GPA-ban foglalt svájci kötelezettségvállalások kizárólag a következő ágazatok közigazgatási szerveire és közvállalkozásaira terjedtek ki: víz, villamos energia, tömegközlekedési (belvárosi) rendszerek, repülőterek és belföldi kikötők. 2021. január 1-jén Svájc csatlakozott a felülvizsgált GPA-hoz, amelynek értelmében a postai szolgáltatásokat belefoglalja a 3. melléklet alkalmazási körébe. A közbeszerzésről szóló kétoldalú megállapodás kiegészíti a GPA keretében tett svájci és uniós kötelezettségvállalásokat. Túllép a GPA-n abban a tekintetben, hogy az Unió és Svájc értékhatár feletti beszerzések esetében kölcsönösen bejutást biztosítanak egymás számára az áruk, az építési beruházások és a szolgáltatások beszerzési piacára, mind a közjogi szervezetek (közigazgatási szervek és közvállalkozások), mind a különleges és kizárólagos jogok alapján a távközlés, a vasút, a gáz, a fűtés, az olaj-, a szénágazat és más szilárd tüzelőanyagok területén, valamint a különleges és kizárólagos jogok alapján a villamosenergia-szolgáltatás, az ivóvíz-szolgáltatás, a tengeri vagy belvízi kikötők, illetve repülőterek fenntartása és a városi közösségi közlekedés területén tevékenykedő magántulajdonban álló közművállalatok számára. 3.3.Beszerzési fejezetek az EU bővítési politikájának körében kötött stabilizációs és társulási megállapodásokban A stabilizációs és társulási megállapodások (a továbbiakban: STM-ek) az EU stabilizációs és társulási folyamatának részét képezik. A folyamat elindítása óta az Európai Unió fokozatosan kétoldalú STM-eket kötött, ideértve az összes nyugat-balkáni partnerrel szemben vállalt kereskedelmi kötelezettségeket: ·Albánia (2009-ben lépett hatályba), ·Észak-Macedónia (2004-ben lépett hatályba), ·Montenegró (2010-ben lépett hatályba), ·Szerbia (2013-ban lépett hatályba), ·Bosznia-Hercegovina (2015-ben lépett hatályba), és ·Koszovó (2016-ban lépett hatályba).

Mivel az STM-ek célja, hogy támogatást biztosítsanak az érintett nyugat-balkáni partnerek számára abban, hogy képesek legyenek az uniós jog átvételére és végrehajtására, a viszonossági kötelezettségvállalások általában aszimmetrikusak. Az alkalmazandó beszerzési rendelkezések is ilyenek. Az STM hatálybalépésének időpontjától az aláíró ország gazdasági szereplői, függetlenül attól, hogy letelepedtek-e az Európai Unióban vagy sem, az EU közbeszerzési szabályainak megfelelően hozzáférhetnek az Európai Unió szerződés-odaítélési eljárásaihoz. Ez a közüzemi ágazatok szerződéseire is vonatkozik, amint az aláíró ország elfogadta az uniós szabályokat ezen a területen bevezető jogi aktust. A megállapodás hatálybalépését követően az aláíró országban letelepedett uniós gazdasági szereplők olyan feltételekkel kapnak hozzáférést az adott ország szerződés-odaítélési eljárásaihoz, amelyek nem kedvezőtlenebbek, mint a nemzeti vállalatok esetében. Az aláíró országban le nem telepedett uniós gazdasági szereplők csak a megállapodás hatálybalépését követő, meghatározott számú év elteltével kapnak olyan feltételekkel hozzáférést az adott ország szerződés-odaítélési eljárásaihoz, amelyek nem kedvezőtlenebbek, mint az adott ország nemzeti vállalatai esetében. 3.4.Beszerzési fejezetek a szomszédságpolitika körében kötött megállapodásokban 3. 3.1. 3.2. 3.3. 3.4. 3.4.1.Ukrajna, Moldova, Grúzia A szélesebb körű társulási megállapodások részeként Ukrajna, Moldova és Grúzia megállapodásokat kötött az Unióval a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség létrehozása érdekében. Ez a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség a jogszabályok közelítésének szélesebb körű folyamatához kapcsolódik. A közbeszerzés tárgya ebben az összefüggésben különös jelentőséggel bír: a három ország beleegyezett abba, hogy egy meghatározott átmeneti időszakon belül és egy részletes ütemterv alapján csaknem minden uniós közbeszerzési jogszabályt végrehajtanak úgy, mintha az EU tagjai lennének. Végső soron ezért a három ország közüzemi beszerzésekre vonatkozó jogszabályai a 2014/25/EU irányelvben meghatározott előírásokon alapulnak majd. 3.4.2.Örményország Az Európai Unió és Örményország közötti kétoldalú kereskedelmi kapcsolatokat az átfogó és megerősített partnerségi megállapodás szabályozza. A megállapodással kapcsolatos tárgyalások 2017 februárjában fejeződtek be. A megállapodást ideiglenes jelleggel 2018 júniusától alkalmazzák. Az új megállapodás az 1999. évi partnerségi és együttműködési megállapodást váltja fel. Mivel Örményország már a GPA keretében is nagyon átfogó alkalmazási kört biztosított, a kétoldalú fejezet egyetlen kiegészítő jellemzője, hogy tisztázza az építési koncessziók alkalmazási körét. Ez minden érintett szervezetre vonatkozik, ideértve a közüzemi szolgáltatókat is. 3.5.Egyéb uniós megállapodások közbeszerzési kötelezettségvállalásokkal 3.5. 3.5.1.Andok Közösség (Kolumbia, Peru, Ecuador) Az EU átfogó kereskedelmi megállapodást kötött Kolumbiával és Peruval, amelyek ideiglenes alkalmazására Peru esetében 2013. március 1-je, míg Kolumbia esetében 2013. augusztus 1-je óta kerül sor.

Ecuador csatlakozási jegyzőkönyvét 2016 novemberében írták alá és ideiglenes jelleggel 2017. január 1-je óta alkalmazzák. A közüzemek tekintetében Peru a kereskedelmi megállapodás „egyéb szervekről” szóló mellékletében a vízügyi, energiaipari, repülőtéri és postai szolgáltatási ágazatban működő szervezeteket ajánlja bevonni a megállapodás alkalmazási körébe az értékhatárok feletti azon beszerzések esetében, amelyek az EU által kínáltaknak megfelelően megegyeznek a közüzemi ágazatban működő szervezetek esetében. Kolumbia felsorolta a központi szinten működő beszerző szerveket és felülvizsgálta a megállapodás alkalmazási körébe tartozó központi kormányzati szint alatti szerveket (a Kereskedelmi Bizottság 1/2017 határozata) és az „egyéb szervekről” szóló mellékletben számos, különböző területen tevékenykedő független szervezetet sorolt fel. Az EU aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy az uniós ajánlattevők nem részesülnek nemzeti elbánásban egyes, a központi kormányzati szint alatt megkötött közbeszerzési szerződések esetében, különösen a közüzemi szolgáltatások terén. Technikai megbeszélések zajlanak annak érdekében, hogy kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak. Ecuador a csatlakozási jegyzőkönyv mellékletében az energiaipari, távközlési, postai szolgáltatási, közlekedési (ideértve a vasutakat), vízügyi és szennyvízágazatban működő számos közvállalkozás beszerzését ajánlja bevonni a megállapodás alkalmazási körébe. 3.5.2.Kanada Az EU és Kanada között kötött új kereskedelmi megállapodás (a továbbiakban: CETA) ideiglenes alkalmazása 2017. szeptember 21-én kezdődött meg. A beszerzésről szóló fejezet mindkét fél esetében fontos piacrajutási kötelezettségvállalásokat tartalmaz. A közüzemi ágazatban a legtöbb állami tulajdonban lévő kanadai közüzemi szolgáltató „koronavállalat,” azaz a kormányzattól karnyújtásnyira működő állami tulajdonú vállalat. A legtöbb ilyen koronavállalat beszerzéssel kapcsolatos kötelezettségvállalásával a CETA történelmi előrelépést jelent abból a szempontból, hogy az uniós ajánlattevők számára megkülönböztetésmentes hozzáférést biztosít a villamos energia, vasúti és vízi szállítás, helyi közlekedés, ivóvíz és gáztermelés, -elosztás és -ellátás terén működő kanadai szolgáltatók beszerzéséhez. Az érintett kanadai szervezetek részletes jegyzéke a CETA 19-1. és 19-3. mellékletében található. 3.5.3.Közép-Amerika Az EU és Közép-Amerika társulási megállapodást írt alá; a megállapodás kereskedelmi pillérét 2013. augusztus 1-je óta Honduras, Nicaragua és Panama, 2013. október 1-je óta Costa Rica és Salvador, és 2013. december 1-je óta pedig Guatemala esetében alkalmazzák ideiglenesen. A közüzemi ágazatokban a következő piacra jutási kötelezettségvállalások bírnak jelentőséggel: ·Costa Rica a közlekedési, energiaipari, vízügyi és villamosenergia-ágazatban működő szervezetekre; ·Guatemala a távközlési és kikötői ágazatban működő szervezetekre; ·Nicaragua a postai szolgáltatási, energiaipari, vízügyi és szennyvízágazatban működő szervezetekre; ·Panama a villamosenergia-, közlekedési, vízügyi és a szennyvízágazatban működő szervezetekre; ·Honduras a kikötői hatóságra terjesztette ki a megállapodás alkalmazási körét. 3.5.4.Irak Az EU–Irak partnerségi és együttműködési megállapodást 2012. augusztus 1-je óta alkalmazzák ideiglenesen. A közüzemi ágazatokban Irak tükrözi a vízügy, villamos energia, közlekedés és energia terén tett uniós kötelezettségvállalásokat. 3.5.5.Japán

2019. február 1-jén hatályba lépett az EU és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás (GPM). A közbeszerzés tekintetében az EU jobb hozzáférést kapott a japán központi, regionális és helyi kormányok által pályázati eljáráson meghirdetett szerződésekhez. A közüzemek tekintetében a következő említésre méltó előrelépések történtek: Vasutak: a tárgyalások során az EU egyik prioritása volt, hogy nagyobb hozzáférést biztosítson a japán piachoz a vasúti berendezések és infrastruktúra terén. Japán nagyrészt beleegyezett ennek felajánlásába azzal, hogy kifejezetten hozzáférést biztosított a személyszállítás üzemeltetési biztonságával kapcsolatos áruk és szolgáltatások beszerzéseihez. 2020. február 1-je óta az úgynevezett „szállítás biztonságához kapcsolódó beszerzésekre vonatkozó klauzula” a GPA keretében ugyan hatályban maradt, azonban nem alkalmazandó az uniós ajánlattevők esetében, mivel ezek az ajánlattevők a kétoldalú megállapodásra hagyatkozhatnak. Japán abba is beleegyezett, hogy a vasutak témájában levélváltásra kerüljön sor, amely a két fél között a vasutakkal kapcsolatban jelenleg folytatott együttműködést a szabadkereskedelmi megállapodáshoz köti. Az együttműködés magában foglalja a „vasútipari párbeszédet” és a „vasúttal foglalkozó technikai szakértői csoportot” is. A többi közüzem tekintetében Japán beleegyezett abba, hogy a villamosenergia-elosztás terén megnyitja a pályázatokat az uniós ajánlattevők előtt (29 szervezet). Japán továbbá beleegyezett abba, hogy az uniós ajánlattevőknek megkülönböztetésmentes hozzáférést biztosít 48, közel 300 000 lakosú város beszerzési piacához. E városok lakossága a japán lakosság hozzávetőlegesen 15 %-át teszi ki. E jelentés szempontjából ez azért fontos, mert a legtöbb közüzemet Japánban önkormányzati szinten működtetik. 3.5.6.Kazahsztán Az EU és Kazahsztán között 2015 decemberében aláírt, 2016. május 1. óta ideiglenesen alkalmazott és 2020. március 1. óta hatályban lévő megerősített partnerségi és együttműködési megállapodás az első olyan nem preferenciális kereskedelmi megállapodás, amely magában foglal egy kölcsönös piacra jutási kötelezettségvállalásokat tartalmazó, közbeszerzésről szóló átfogó fejezetet. Ezek a piacra jutási kötelezettségvállalások nem terjednek ki a 2014/25/EU irányelv hatálya alá tartozó területeken végrehajtott közüzemi beszerzésekre. 3.5.7.Dél-Korea Az EU és Korea között a GPA részes feleiként régóta fennálló kapcsolat van a közbeszerzés területén. A kapcsolatot újból megerősítettek azzal, hogy a legtöbb GPA-szabályt, valamint GPA-kötelezettségvállalást (ideértve azok későbbi módosításait is) belefoglalták a 2011 júliusa óta ideiglenesen alkalmazott szabadkereskedelmi megállapodásba (amelyet 2015 decemberében hivatalosan ratifikáltak). 2016 januárja óta a felülvizsgált GPA alkalmazandó az EU és Korea között. A közüzemi ágazatokban Korea elkötelezte magát amellett, hogy az energiaipari, vízügyi, villamosenergia-, helyi közlekedési és a nagysebességű vasutakat is magában foglaló vasúti ágazatban működő szervek közbeszerzési piacát (a felülvizsgált GPA hatálybalépésétől) megnyitja az uniós vállalatok előtt. 3.5.8.Szingapúr Az EU és Szingapúr 2018. október 19-én kereskedelmi megállapodást írt alá. Az Európai Parlament 2019. február 13-i egyetértését és a megállapodás megkötéséről szóló, 2019. november 8-i tanácsi határozatot követően a szabadkereskedelmi megállapodás 2019. november 21-én hatályba lépett. A kereskedelmi megállapodás részeként a közbeszerzésről szóló fejezet a GPA-n alapuló közbeszerzési rendelkezéseket tartalmaz. Szingapúr és az EU részes felei a GPA-nak. A kereskedelmi megállapodásban az EU és Szingapúr is meghaladta a közbeszerzésekkel kapcsolatos WTO-kötelezettségvállalásaikat. A közüzemek tekintetében Szingapúr a GPA-hoz képest nyitottabbá tette a beszerzést, mivel megnyitotta a beszerzéseket az energiához hasonló közműszolgáltatások előtt (az Energiapiaci Hatóság) és további beszerző szerveket foglalt a megállapodásba, például a repülőtereken és helyi közlekedési ágazatokban működő közjogi alanyokat. 3.5.9.Vietnám Az Európai Unió és Vietnám 2019. június 30-án kereskedelmi megállapodást és beruházásvédelmi megállapodást írt alá. A Tanács által 2020. március 30-án megkötött kereskedelmi megállapodás 2020. augusztus 1-jén lépett hatályba. A megállapodás mindkét oldalon lehetőséget nyújt a kereskedelem növelésére, valamint a foglalkoztatás és növekedés támogatására a szolgáltatási és közbeszerzési piacok megnyitása révén. Az egyéb országokból származó vállalatokhoz képest az uniós vállalatok számára jobb hozzáférést biztosítanak a vietnámi közbeszerzési piacokhoz. A kereskedelmi megállapodás közbeszerzésről szóló fejezete a közbeszerzési eljárások megkülönböztetésmentességére, átláthatóságára és méltányosságára vonatkozó GPA-elveken alapuló beszerzési rendelkezéseket tartalmaz. A piachoz való hozzáférés közüzemi ágazatokban való alkalmazási köre tekintetében Vietnám 42 szervezetet sorol fel a megállapodás „egyéb szervekről” szóló mellékletében, többek között a vasúti (Vietnam Railways) és a villamosenergia-ágazatból (Vietnam Electricity). Az Unió viszonossági kötelezettségvállalásokat tesz Vietnám számára, hozzáférhetővé téve a GPA hatálya alá tartozó két közüzemi ágazatot: a villamosenergia- és a vasúti ágazatot. 3.5.10.Egyesült Királyság Az Európai Unió és az Egyesült Királyság 2020. december 24-én kereskedelmi és együttműködési megállapodást (TCA) kötött, amelynek ideiglenes alkalmazása 2021. január 1-jén kezdődött el. A megállapodás magában foglal néhányat az Európai Unió által valaha vállalt legambiciózusabb közbeszerzési rendelkezések közül, amelyek meghaladják a GPA szerinti kötelezettségvállalásokat. A megállapodás rendelkezik az elektronikus eszközök közbeszerzésben való használatának szabályairól, a hirdetmények elektronikus közzétételéről, környezetvédelmi, szociális és munkaügyi megfontolásokról, valamint a hazai jogorvoslati eljárásokról. Az Európai Unió és az Egyesült Királyság a GPA-n túl kiterjesztette a piachoz való kölcsönös hozzáférés alkalmazási körét az alábbi területek hozzáadásával: a gáz- és hőelosztási ágazat; a különleges és kizárólagos jogokkal rendelkező, magántulajdonban álló közművállalatok; és számos kiegészítő szolgáltatás a szálláshely-szolgáltatási és vendéglátási, távközlési, ingatlan-, oktatási és egyéb üzleti ágazatokban. A megállapodás rendelkezik továbbá az Egyesült Királyságban letelepedett uniós vállalatok megkülönböztetésének (kölcsönös) tilalmáról bármely beszerzés vonatkozásában (azaz ideértve a GPA/TCA értékhatárát el nem érő beszerzéseket és a megállapodás hatálya alá nem tartozó beszerzéseket is).