HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 218/1

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Iránymutatás az új könnyűgépjárművek nyilvántartásba vett adatainak nyomon követéséről és bejelentéséről

(2017/C 218/01)

FELELŐSSÉGKIZÁRÓ NYILATKOZAT Ezen iránymutatásokat tartalmazó közlemény célja, hogy megkönnyítse a könnyűgépjárművek CO2-kibocsátására vonatkozó ellenőrzési adatok összegyűjtését, benyújtását és értékelését azzal, hogy ismerteti a 443/2009/EK rendelet és az 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet vonatkozó rendelkezéseinek a Bizottság általi értelmezését. Ez a közlemény a hatóságoknak és az üzemeltetőknek hivatott segítséget nyújtani, ugyanakkor kizárólag az Európai Unió Bírósága rendelkezik hatáskörrel az uniós jogszabályok irányadó értelmezésére.

1. BEVEZETÉS

A könnyűgépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló uniós integrált megközelítés keretében, a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 8. cikke és az 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 8. cikke alapján a tagállamoknak az új személygépkocsikra és az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozóan minden évben rögzíteniük kell bizonyos adatokat, és azokat a Bizottság részére továbbítaniuk kell. Ezen adatok alapján kerülnek meghatározásra az új személygépkocsik és az új könnyű haszongépjárművek gyártóira vonatkozó átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátási értékek és fajlagos kibocsátási célértékek, és ezek szolgálnak annak értékelésére is, hogy a gyártók teljesítik-e a szóban forgó célértékeket. Az 1014/2010/EU bizottsági rendelet (3) és a 293/2012/EU bizottsági rendelet (4) célja, hogy az adatok gyűjtésére és szolgáltatására vonatkozó szabályok megállapításával biztosítsa a tagállamok által továbbítandó adatok egységességét.

A Bizottság 2010-ben közleményt (5) tett közzé annak érdekében, hogy megkönnyítse az előírt adatoknak a 443/2009/EK rendelet alkalmazása során történő összegyűjtését, benyújtását és értékelését, továbbá iránymutatást adjon a tagállamoknak a benyújtandó adatokról és az alkalmazandó formátumról, valamint az alkalmazott számítási módszerről. Ez a bizottsági közlemény a következőket figyelembe véve aktualizálja a COM(2010) 657 végleges közleményt:

— a 333/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6);

— az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó 2020. évi CO2-kibocsátás-csökkentési célérték elérésére alkalmas módozatok meghatározása tekintetében a 253/2014/EU rendelettel (7) módosított 510/2011/EU rendelet;

— az (EU) 2017/1153 bizottsági végrehajtási rendeletben (8) és az (EU) 2017/1152 bizottsági végrehajtási rendeletben (9) meghatározott, a könnyűgépjárművekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati eljárás (WLTP) bevezetéséhez szükséges megfeleltetési módszertan.

Az új személygépkocsikra vonatkozó 2020. évi CO2-kibocsátás-csökkentési célérték elérésére alkalmas módozatok, az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó kibocsátási előírások és a WLTP bevezetése hatással vannak az adatszolgáltatásra, valamint a könnyűgépjárművek gyártói átlagos fajlagos CO2-kibocsátásának és fajlagos kibocsátási célértékének kiszámítására szolgáló módszertanra. 2017. szeptember 1-jétől a könnyűgépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának és tüzelőanyag-fogyasztásának WLTP szerinti mérésére szolgáló, a (EU) 2017/1151 bizottsági rendeletben (10) meghatározott új szabályozási vizsgálati eljárás fokozatosan felváltja az új európai menetciklust (NEDC), amelyet jelenleg a 692/2008/EK bizottsági rendelet (11) alapján használnak.

A WLTP bevezetésével reálisabb és megbízhatóbb tüzelőanyag-fogyasztási és szén-dioxid-kibocsátási adatok állnak majd rendelkezésre, ami kulcsfontosságú az Európai Parlament által a gépjárműipari ágazatban végzett kibocsátási mérésekre vonatkozó vizsgálatot követően megfogalmazott ajánlásban sürgetett alacsony kibocsátású mobilitási stratégia megvalósításához. A vonatkozó változásokat figyelembe véve, valamint az alacsony kibocsátású mobilitásra vonatkozóan a Bizottság által 2016 júliusában elfogadott stratégia (12) hatékony végrehajtásához való hozzájárulás érdekében a Bizottság közleményének célja, hogy megkönnyítse az adatok összegyűjtését, benyújtását és értékelését azáltal, hogy iránymutatást ad a tagállamoknak a szolgáltatandó adatokról és az alkalmazandó formátumról, valamint világossá teszi a gyártók számára a fajlagos kibocsátási célértéknek való megfelelésük értékeléséhez használt számítási módszertant. Az érintettek ezenkívül eseti alapon további útmutatást kaphatnak.

2. ADATOK

2.1. Adatforrások

A WLTP 2018-ban történő teljes bevezetéséig a tagállamok számára a megfelelőségi nyilatkozatok, illetve ha a személygépkocsik nyilvántartásba vételére nem e dokumentum szolgál, akkor a típus-jóváhagyási dokumentumok képezik az ellenőrzési adatok gyűjtésének fő forrását. Mivel a típus-jóváhagyási dokumentumokban értéktartományok is szerepelhetnek, a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a típus-jóváhagyási dokumentumokból szerzett adatok megfeleltethetők legyenek a megfelelőségi nyilatkozatokban szereplőknek.

A WLTP bevezetésével ki kell számítani a fajlagos szén-dioxid-kibocsátási értéket, amelyet az egyes járművekre vonatkozóan csak a megfelelőségi nyilatkozatban kell rögzíteni. Ezen értékek hatékony nyomon követése és ellenőrzése érdekében az új személygépkocsik esetében is a jármű-azonosító számot kell a nyomon követés alapjául használni (az új könnyű haszongépjárművek esetében már jelenleg is így történik). Ennek következtében 2018-tól a megfelelőségi nyilatkozat lesz a szén-dioxid-kibocsátás WLTP-n alapuló nyomon követésére vonatkozó adatok gyűjtésének és jelentésének egyetlen adatforrása (a jármű-azonosító számokat önkéntes alapon már 2017-re is meg lehet adni; a WLTP-t ekkor vezetik be fokozatosan).

Meg kell jegyezni, hogy a jármű-azonosító szám feldolgozása az 1014/2010/EU rendelet 9a. cikkének (2) bekezdésével összhangban nem fogja magában foglalni a jármű-azonosító számokkal összekapcsolható személyes adatok és a jármű-azonosító számok személyes adatokkal való összekapcsolására alkalmas más adatok feldolgozását.

2.2. A gyártók listája

A vonatkozó jogszabályokban meghatározott és alább részletezett adatokat minden olyan gyártó tekintetében nyomon kell követni és nyilvántartásba kell venni, amelynek új járműveit nyilvántartásba vették az Unióban. Minden gyártónak teljesítenie kell a 443/2009/EK rendelet és az 510/2011/EU rendelet szerinti fajlagos kibocsátási célértékeket. Éppen ezért fontos az egyes gyártók egyértelmű azonosítása (13). A főbb gyártók azonosításának egységesítése érdekében elkészült a gyártók nevét tartalmazó közös jegyzék, amelyet évente frissítenek (14). A tagállamoknak az 1014/2010/EU rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében és a 293/2012/EU rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint a szóban forgó jegyzéket kell alapul venniük az adatszolgáltatáshoz. Mivel a 443/2009/EK rendelet és az 510/2011/EU rendelet az EU-n belül és az EU-n kívül működő gyártókra egyaránt vonatkozik, földrajzi alapon semmilyen különbséget nem szabad tenni a gyártók között. Az 1014/2010/EU rendelet 7. cikkével és a 293/2012/EU rendelet 8. cikkével összhangban azonban kivételt kell tenni abban az esetben, ha a járművek nem rendelkeznek EK-típusjóváhagyással, csak kis sorozatban gyártott járművek nemzeti típusjóváhagyásával vagy egyedi jóváhagyással. A tagállamoknak ilyenkor nem a gyártók nevét, hanem a szóban forgó cikkekben említett elnevezéseket kell alkalmazniuk, azaz az „AA-IVA” elnevezést az egyedileg jóváhagyott gépjárműtípusok és az „AA-NSS” elnevezést a kis sorozatban gyártott, nemzeti szinten jóváhagyott gépjárműtípusok esetében.

2.3. Adatszolgáltatási követelmények

A 443/2009/EK rendelet 8. cikkének (2) bekezdése és az 510/2011/EU rendelet szerint a tagállamok illetékes hatóságainak az említett rendeletek II. mellékletében meghatározott valamennyi adatról kötelesek jelentést tenni. Amennyiben a nyilvántartásba vétel alapjául szolgáló adatforrásból bármilyen lényeges adat hiányzik, az illetékes hatóságoknak fel kell kérniük a gyártókat az adatállomány kiegészítésére. Az illetékes hatóságok felelősek annak biztosításáért, hogy a nyilvántartásba vétel időpontjában valamennyi lényeges adat rendelkezésre álljon, és azokat a Bizottság és az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) részére a 2.4. pontban meghatározott határidőn belül továbbítsák. A kis sorozatban gyártott járműtípusokra vonatkozó nemzeti típusjóváhagyások vagy egyedi típusjóváhagyások alkalmazási körébe tartozó járművek esetében csak a nyilvántartásba vett járművek számát kell kötelezően bejelenteni, a többi információt önkéntes alapon lehet jelenteni.

Mivel a tagállamok kötelesek gondoskodni az ellenőrzési adatoknak az 1014/2010/EU rendelet 4. cikke és a 293/2012/EU rendelet szerinti karbantartásáról, összegyűjtéséről, ellenőrzéséről, hitelesítéséről és továbbításáról, elvárható, hogy a nemzeti hatóságok kellő gondossággal járjanak el annak biztosítása során, hogy a Bizottsághoz eljuttatott adatok a lehető legpontosabbak legyenek.

A WLTP bevezetésével új adatszolgáltatási követelmények merülnek fel. Tekintettel arra, hogy milyen jelentős mértékben ki kell igazítani a jármű-nyilvántartási és szén-dioxid-nyomonkövetési rendszereket, a tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy 2017-ben fokozatosan vezessék be az új nyomonkövetési paramétereket, és a teljes új adategyüttest csak 2018-tól írják elő. A 2017-re vonatkozóan 2018-ban bejelentendő adatoknak legalább a célértékeknek való megfeleléshez és a megfeleltetési eljárással való visszaélések megelőzéséhez szükséges adatokat tartalmazniuk kell. Az adatszolgáltatási követelményeket az alábbiak szerint fokozatosan vezetik be, és 2017-ben, illetve 2018-ban válnak kötelezővé:

— 2017-től, azaz a 2018-ban továbbítandó adatkészlet esetében az alábbi további adatszolgáltatási követelmények válnak kötelezővé: — az ellenőrzési tényező (amennyiben rendelkezésre áll (15)), — a „De” eltérési tényező (amennyiben rendelkezésre áll (16)),

— 2018-tól, azaz a 2019-ben továbbítandó adatkészlet esetében az alábbi további adatszolgáltatási követelmények válnak kötelezővé: — a fajlagos szén-dioxid-kibocsátás (WLTP), — az ökoinnovációs technológia (technológiák) révén elért, WLTP szerinti CO2-kibocsátáscsökkentés összesen, — a jármű-azonosító szám, — a WLTP-vizsgálati tömeg, — a nyilvántartásba vett jármű kategóriája (17), — járműcsalád-azonosító szám.

3. ADATTOVÁBBÍTÁS

Az illetékes hatóságok, a gyártók és a Bizottság közötti, időben megvalósuló és hatékony kommunikáció érdekében célszerű, ha az adatok továbbításáért felelős, a 443/2009/EK rendelet (18) 8. cikkének (7) bekezdésével összhangban kijelölt illetékes hatóságok legalább két tisztviselőjüket kapcsolattartónak nevezik ki, és a Bizottsághoz eljuttatják e személyek nevét és elérhetőségeit. A tisztviselők számára hozzáférést kell biztosítani az EEA európai környezeti információs és megfigyelőhálózat (Eionet) központi adattárához (Central Data Repository) (19).

Az 1014/2010/EU rendelet 2. cikke értelmében a tagállamnak értesítenie kell a Bizottságot, amikor az adatokat feltöltik a központi adattárba. Ehhez a tagállamoknak célszerű e-mailt küldeniük a Bizottság EC-CO2-LDV-IMPLEMENTATION@ec.europa.eu funkcionális elektronikus postafiókjába, valamint másolatot az EEA CO2-monitoring@eea.europa.eu funkcionális elektronikus postafiókjába. Az adatokat a Bizottság megbízásából az EEA által kezelt adatbázisban tárolják majd. A Bizottság a gyártókkal közölt ideiglenes és végleges adatkészleteket az interneten keresztül hozzáférhetővé teszi a nyilvánosság számára.

A tagállamoknak minden naptári év február 28-ig kell a 443/2009/EK rendelet 8. cikkének (2) bekezdésével és az 510/2011/EU rendelettel összhangban jóváhagyniuk és megküldeniük a teljes adatkészletet.

3.1. Formátum

Az adatokat két külön XML-fájlban kell továbbítani: az egyikben az összesített adatoknak, a másikban a részletes adatoknak kell szerepelniük a 443/2009/EK rendelet és az 510/2011/EU rendelet II. mellékletében előírtak szerint. A CIRCABC-n (20) közzétett iránymutatások további részletekkel szolgálnak az XML-fájlokkal kapcsolatban.

3.2. Ellenőrzés

Az adatokat és az XML-formátum szerinti kódokat a tagállamok önállóan ellenőrzik. A CIRCABC honlapon (21) azonban közzétételre kerül a szöveges formátumú változat, és a Bizottság határozottan arra ösztönzi a tagállamokat, hogy annak segítségével minőségbiztosítási céllal a továbbítást megelőzően ellenőrizzék az adott jelentéstételi évre vonatkozó adatokat.

4. SZÁMÍTÁSI MÓDSZER

Az alábbiakban található annak leírása, hogy miként kell kiszámítani a gyártók teljesítményét, különös figyelemmel a 2020. évre, amikor a fokozatos bevezetés, az extra kibocsátási egységek (a személygépkocsik esetében) és az ökoinnovációs csökkentések (a személygépkocsik és a könnyű haszongépjárművek esetében) hatályba lépnek. Bár a számítási módszer a 443/2009/EK rendelet új személygépkocsikra vonatkozó rendelkezéseire hivatkozik, az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó 510/2011/EU rendelet szerint ugyanazt a megközelítést kell követni, figyelembe véve az említett rendeletben foglalt különös rendelkezéseket. A mellékletben konkrét példa található a módszer alkalmazására.

4.1. Átlagos fajlagos kibocsátások

Annak érdekében, hogy 2020-ban az egyes gyártók – köztük a 443/2009/EK rendelet 11. cikkének (1) és (4) bekezdésében említett gyártók – esetében az átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátás kiszámításakor figyelembe lehessen venni az említett rendelet 4. cikke szerinti, a fokozatos bevezetésre vonatkozó százalékos arányt (95 %), a járműveket fajlagos szén-dioxid-kibocsátásuk alapján kell kiválasztani. Az átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátás kiszámításához csak az újonnan nyilvántartásba vett járművek 95 %-át kell kiválasztani, azokat, amelyek a legalacsonyabb kibocsátással rendelkeznek.

A fajlagos szén-dioxid-kibocsátás értéke az az érték, amelyet a kibocsátásnak – adott esetben – az ökoinnováció révén elérhető, a Bizottság által a 12. cikk és a 725/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (22) alapján jóváhagyott megtakarítással való csökkentésével kapunk. A 12. cikk (1) bekezdése szerint az ökoinnovációs csökkentések évente összesen legfeljebb 7 g CO2/km-rel csökkenthetik a gyártó átlagos fajlagos kibocsátását. Az e küszöb feletti ökoinnovációs csökkentéseket már nem veszik figyelembe.

A gyártó 2020 és 2022 közötti átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátásának kiszámításakor figyelembe kell venni a 443/2009/EK rendelet 5a. cikkében meghatározott kategóriába tartozó járműveket is, amelyek esetében a szóban forgó időszakban gyártónként legfeljebb 7,5 g CO2/km kibocsátást lehet megállapítani.

Mindez egészen pontosan azt jelenti, hogy a fajlagos kibocsátás kiszámításának az egyes gyártókra vonatkozó átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátási célértékek kiszámítása céljából való meghatározásakor a Bizottság a 443/2009/EK rendelet vonatkozó rendelkezéseit az alábbi sorrendben alkalmazza:

Járművek kiválasztása az átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátás kiszámításához (tekintettel a 2020. évi fokozatos bevezetésre)

a) 12. cikk: a fajlagos kibocsátás értékéből a 725/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelettel összhangban le kell vonni a megfelelőségi nyilatkozatokban megadott ökoinnovációs csökkentés értékét;

b) 4. cikk: a nyilvántartásba vett új személygépkocsikat az a) pont szerint meghatározott szén-dioxid-kibocsátásuk alapján növekvő sorrendbe kell állítani, és az átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátás kiszámításához az összes, nyilvántartásba vett személygépkocsinak azt a 95 %-át kell figyelembe venni, amelyik a legalacsonyabb kibocsátással rendelkezik.

Az átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátás kiszámítása

c) 4. cikk: ki kell számítani a b) pont szerint kiválasztott összes jármű átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátását az 5a. cikk extra kibocsátási egységekre vonatkozó rendelkezéseinek, illetve a 12. cikk ökoinnovációs technológiákra vonatkozó rendelkezéseinek figyelembevétele nélkül;

d) 5a. cikk: a 2020., a 2021. és a 2022. naptári év tekintetében az olyan személygépkocsik esetében, amelyeknek az NEDC szerint mért szén-dioxid-kibocsátási értékeken alapuló, fajlagos szén-dioxid-kibocsátása 50 g CO2/km-nél kisebb, a fajlagos szén-dioxid-kibocsátást meg kell szorozni a 443/2009/EK rendelet 5a. cikkében meghatározott vonatkozó tényezővel;

e) 5a. cikk: a 2020., a 2021. és a 2022. naptári év tekintetében az olyan személygépkocsik esetében, amelyeknek a fajlagos szén-dioxid-kibocsátása 50 g CO2/km-nél kisebb, az ökoinnovációs technológiák révén elért CO2-kibocsátáscsökkentést meg kell szorozni az 5a. cikkben meghatározott vonatkozó tényezővel;

f) a 12. cikk (1) bekezdése: a következő képlet segítségével meg kell határozni az ökoinnovációs csökkentéseket: ahol: eii az egyes, nyilvántartásba vett járművek ökoinnovációs csökkentése (az ökoinnovációs technológiával nem rendelkező járműveket úgy kell tekinteni, hogy esetükben a csökkentés 0 g CO2/km); rsc, i a nyilvántartásba vett járművek száma szorozva adott esetben az 5a. cikk szerinti extra kibocsátási tényezővel; N a nyilvántartásba vett járművek közül a b) pont szerint kiválasztott járművek száma, amelyekért a gyártó felelős. Ha az ökoinnovációs csökkentés meghaladja a 7 g CO2/km-t, akkor a csökkentést a 12. cikk (1) bekezdése szerint erre az értékre kell korlátozni;

g) 5a. cikk: a következő képlet segítségével meg kell határozni az extra kibocsátási egységek szerinti csökkentéseket: ahol: CO2,∅ az összes kiválasztott jármű átlagos szén-dioxid-kibocsátása a c) pontnak megfelelően kiszámított ökoinnovációs csökkentések és extra kibocsátási egységek figyelembevétele nélkül; ei a fajlagos szén-dioxid-kibocsátás; rsc,i a nyilvántartásba vett járművek száma szorozva adott esetben az 5a. cikk szerinti extra kibocsátási tényezővel; N a nyilvántartásba vett járművek közül a b) pont szerint kiválasztott járművek száma, amelyekért a gyártó felelős. Amennyiben az extra kibocsátási egységek szerinti csökkentés meghaladja az 5a. cikkben említett 7,5 g CO2/km felső korlátot, a csökkentést erre az értékre kell korlátozni. Ha az egyik évben az extra kibocsátási egységek szerinti csökkentés 7,5 g CO2/km alatt marad, az extra kibocsátási egységek szerinti csökkentésre vonatkozó felső korlátig fennmaradó részt a következő év(ek)ben kell figyelembe venni;

h) a c), az f) és a g) pontot figyelembe véve ki kell számolni az átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátást.

4.2. Fajlagos kibocsátási célérték

Amikor a Bizottság a fajlagos kibocsátási célértéknek a gyártó számára, az I. mellékletben szereplő képlet alapján történő meghatározása céljából kiszámítja az átlagos tömeget, az összes jármű tömegét figyelembe veszi, és nem alkalmazza a 443/2009/EK rendelet és az 510/2011/EU rendelet 4. és 5. cikkének a fokozatos bevezetésre és az extra kibocsátási egységekre vonatkozó rendelkezéseit.

A 443/2009/EK rendelet, illetve az 510/2011/EU rendelet 2. cikkének (4) bekezdése alapján az olyan gyártó, amelynek – valamennyi kapcsolt vállalkozásával együtt – kevesebb mint 1 000 új személygépkocsiját veszik nyilvántartásba az Unióban, mentességet kaphat a fajlagos kibocsátási célérték teljesítése alól. Az ilyen értelemben vett kapcsolt vállalkozásnak való minősítés kritériumait az említett rendeletek 3. cikkének (2) bekezdése határozza meg. Amennyiben azonban a gyártó a 443/2009/EK rendelet 11. cikke alapján 2014. április 8. után vagy az 510/2011/EU rendelet 11. cikke alapján 2014. március 1. után célérték tekintetében mentességet kért és kapott, a gyártónak teljesítenie kell az említett mentességgel összefüggésben meghatározott célértéket, függetlenül attól, hogy a gyártónak kevesebb mint 1 000 új személygépkocsiját veszik nyilvántartásba az Unióban.

5. CSOPORTOSULÁS

5.1. Csoportosulások

A 443/2009/EK rendelet és az 510/2011/EU rendelet 7. cikke értelmében a gyártók csoportosulásokat hozhatnak létre. A 7. cikk (5) és (6) bekezdése a csoportosulások két típusát határozza meg. A 7. cikk (5) bekezdése a nyílt csoportosulásokról rendelkezik, amelyeket olyan gyártók alkotnak, amelyek egymásnak nem kapcsolt vállalkozásai. Az ilyen csoportosulások bármely csatlakozni kívánó gyártó előtt nyitva állnak, feltéve, hogy a 7. cikk (5) bekezdésében foglalt feltételek teljesülnek.

Az olyan csoportosulásokat, amelyekben a részt vevő valamennyi gyártó kapcsolt vállalkozások ugyanazon csoportjának a tagja, zárt csoportosulásoknak nevezzük, és a 7. cikk (6) bekezdésében foglaltak vonatkoznak rájuk.

A csoportosulást létrehozni kívánó gyártóknak a 443/2009/EK rendelet és az 510/2011/EU rendelet 7. cikkének megfelelően bizonyítaniuk kell, hogy teljesítik a zárt csoportosulás létrehozására vonatkozó feltételeket, és az ezt alátámasztó információkat a csoportosulásra vonatkozó kitöltött nyilatkozattal együtt el kell juttatniuk a Bizottság EC-CO2-LDV-IMPLEMENTATION@ec.europa.eu funkcionális elektronikus postafiókjába.

A Bizottság úgy tekinti, hogy a csoportosulásról szóló megállapodás abban az évben alkalmazandó először, amikor az adott csoportosulás létrejöttéről értesítést kapott. Amennyiben a gyártók úgy döntenek, hogy az értesítésben megjelölt időpont előtt megszüntetik a csoportosulást, vagy a 7. cikk értelmében a csoportosulás létrehozására vonatkozó feltételek valamelyike nem teljesül, értesíteni kell a Bizottságot, és a csoportosulás a következő naptári évtől megszűnik.

5.2. A csoportosulás teljesítménye

A 443/2009/EK rendelet, illetve az 510/2011/EU rendelet 7. cikkének (1) bekezdése értelmében a csoportosulásokat „a 4. cikk szerinti kötelezettségeik teljesítése céljából” hozzák létre, és a 7. cikk (7) bekezdésének megfelelően „a 4. cikk szerint kötelezettségeiknek való megfelelés alkalmazásában egyetlen gyártónak minősülnek”. A csoportosulás teljesítményének kiszámításakor ezért a csoportosulást úgy kell kezelni, mintha egyetlen gyártó lenne. A járműveknek a fokozatos bevezetéssel összefüggésben való kiválasztása, valamint az átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátás és a fajlagos kibocsátási célérték kiszámítása is a 4. pontban leírt sorrendet követi.

Amennyiben a meglévő csoportosulások a 2020-tól 2022-ig terjedő időszak során módosulnak, az extra kibocsátási egységek szerinti csökkentést, amelyből a csoportosulás tagjai a korábbi csoportosulás(ok)ban profitáltak, figyelembe kell venni annak meghatározásakor, hogy az extra kibocsátási egységek szerinti csökkentésre vonatkozó felső korlátig mekkora fennmaradó rész vonatkozik a csoportosulás(ok)ra a következő év(ek)ben.

6. ÁTÁLLÁS AZ NEDC-RŐL A WLTP-RE

A 443/2009/EK rendelet és az 510/2011/EU rendelet az NEDC során mért kibocsátásokon alapul. Ezért a WLTP bevezetésének eredményeként a szóban forgó rendeleteket hozzá kell igazítani a WLTP-hez, ugyanakkor biztosítani kell, hogy a kibocsátáscsökkentési követelmények az NEDC-eljárás szerint mért kibocsátásokra való hivatkozással meghatározott követelményekhez hasonlóan szigorúak maradjanak. Ez a pont azt határozza meg, hogy a fajlagos kibocsátási célértékeket és az extra kibocsátási egységek szerinti csökkentésre vonatkozó felső korlátot (a személygépkocsik esetében) hogyan kell WLTP-értékeknek megfeleltetni, és az ökoinnovációs csökkentéseket hogyan kell hozzáigazítani a WLTP-értékekhez.

6.1. A szén-dioxid-kibocsátások kiválasztása

A 2017–2020. naptári évek ellenőrzési adatainak vonatkozásában a gyártó átlagos fajlagos kibocsátásait az NEDC szerinti szén-dioxid-kibocsátási értékek alapján kell kiszámítani annak meghatározásához, hogy a gyártó megfelel-e a fajlagos kibocsátási célértékeinek. 2021. január 1-jétől annak meghatározásához, hogy a gyártó megfelel-e a fajlagos kibocsátási célértékeinek, az átlagos fajlagos kibocsátásokat a WLTP szerinti szén-dioxid-kibocsátási értékek alapján kell kiszámítani. A 2019. és a 2020. naptári év vonatkozásában a WLTP szerinti szén-dioxid-kibocsátási értékeken alapuló átlagos fajlagos kibocsátásokat csak tájékoztatásul kell kiszámítani az egyes gyártók esetében.

6.2. A fajlagos kibocsátási célérték megfeleltetése

A gyártó fajlagos kibocsátási célértékét 2021-től a WLTP szerinti kibocsátásmérés alapján határozzák meg. A célérték megállapításához 2020-ban össze kell hasonlítani a gyártó NEDC-en alapuló célértéknek való megfelelését az adott évi átlagos WLTP szerinti kibocsátásaival. A WLTP szerinti referencia-célérték meghatározásához az átlagos WLTP szerinti kibocsátásokat kell – azokat növelve vagy csökkentve – referenciaértékként használni, például ha 2020-ban a gyártó átlagos NEDC szerinti kibocsátása alacsonyabb, mint az NEDC-n alapuló célérték, akkor a WLTP szerinti referencia-célérték magasabb lesz, mint a referenciaérték, vagy ha a gyártó túllépi az NEDC-n alapuló célértékét, akkor a referenciaértéket csökkentik, azaz az új WLTP szerinti referencia-célérték alacsonyabb lesz, mint a referenciaérték. Annak biztosítása érdekében, hogy a WLTP-n alapuló fajlagos kibocsátási célértékek idővel összehasonlíthatóak maradjanak, figyelembe kell venni a gyártó flottájának átlagos tömegében évente bekövetkező változásokat.

A WLTP szerinti referencia-célérték és a fajlagos kibocsátási célértékek kiszámítására szolgáló képleteket a(z) (EU) […/…] bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelettel (23) módosított 443/2009/EK rendelet és az (EU) […/…] bizottsági felhatalmazáson alapuló rendelettel (24) módosított 510/2011/EU rendelet I. melléklete határozza meg.

6.3. Az extra kibocsátási egységek szerinti csökkentésre vonatkozó felső korlát megfeleltetése

Az extra kibocsátási egységek, amelyeket a gyártó átlagos fajlagos kibocsátásának meghatározása céljából egynél több járműként kell figyelembe venni, és amelyek ezáltal ösztönzik az alacsony kibocsátású járműveket, a 443/2009/EK rendelet 5a. cikkében előírtak szerint rendelkezésre állnak majd a 2020 és 2022 között időszakban. 2020-ban még csak az NEDC szerinti szén-dioxid-kibocsátási értékekre lesz szükség e módszer végrehajtásához, ugyanakkor ahhoz, hogy 2021-ben és 2022-ben továbbra is élvezhessék az extra kibocsátási egységek előnyeit, a gyártóknak biztosítaniuk kell, hogy az ezen években nyilvántartásba vett járműveknek mind az NEDC, mind a WLTP szerinti szén-dioxid-kibocsátási értéke rögzítve legyen a megfelelőségi nyilatkozatban.

A 2021. és a 2022. évre vonatkozóan ez a következőket jelenti:

— az NEDC szerinti szén-dioxid-kibocsátási értékre annak meghatározásához lesz szükség, hogy a jármű jogosult-e extra kibocsátási egységekre, egy extra kibocsátási egységekre jogosult jármű NEDC szerinti kibocsátásának ugyanis 50 g CO2/km-nél alacsonyabbnak kell lennie;

— a WLTP szerinti szén-dioxid-kibocsátási értékre az extra kibocsátási egységek hatásának kiszámításához lesz szükség, a gyártó 2021-re és 2022-re vonatkozó átlagos fajlagos kibocsátásainak meghatározása céljából.

A 443/2009/EK rendelet 5a. cikke 7,5 g CO2/km-ben állapítja meg a 2020 és 2022 közötti időszakban felhasználható extra kibocsátási egységekre vonatkozó felső korlátot. Valószínű, hogy a felső korlát egy részét 2020-ban, azaz az NEDC szerinti feltételek mellett felhasználják, míg a fennmaradó rész rendelkezésre áll 2021-re és 2022-re. Az (EU) 2017/1153 végrehajtási rendelet 5. cikke módszertant határoz meg a WLTP szerinti szén-dioxid-kibocsátásra vonatkozó felső korlát 2021. és 2022. évre rendelkezésre álló fennmaradó részének újraszámításához. Ezt követően a felső korlát fennmaradó részét kell használni az e közlemény 4.1. pontjának g) alpontjában meghatározott számításhoz.

6.4. Az ökoinnovációs technológia révén elért szén-dioxid-kibocsátáscsökkentés kiigazítása

Az (EU) 2017/1153 végrehajtási rendelet (személygépkocsik) 6. cikke és az (EU) 2017/1152 végrehajtási rendelet (könnyű haszongépjárművek) 5. cikke értelmében 2021. január 1-jétől a gyártó átlagos fajlagos kibocsátásainak kiszámításakor a 443/2009/EK rendelet, illetve az 510/2011/EU rendelet 12. cikkének értelmében vett ökoinnovációk révén elért olyan szén-dioxid-kibocsátáscsökkentést lehet csak figyelembe venni, amelyre nem vonatkozik a WLTP. A 2021., a 2022. és a 2023. naptári évek tekintetében az e közlemény 4.1. pontjának f) alpontja szerint kiszámított ökoinnovációs csökkentéseket az (EU) 2017/1153 végrehajtási rendelet (személygépkocsik) 6. cikkével és az (EU) 2017/1152 végrehajtási rendelet (könnyű haszongépjárművek) 5. cikkével összhangban ki kell igazítani. A 2024. naptári évtől az ökoinnovációs csökkentéseket kiigazítások nélkül kell az átlagos fajlagos kibocsátások kiszámításakor figyelembe venni.

6.5. Az NEDC szerinti szén-dioxid-kibocsátási értékek meghatározása és korrekciója az átlagos fajlagos kibocsátások kiszámításához

Az (EU) 2017/1153 végrehajtási rendeletben (személygépkocsik) és az (EU) 2017/1152 végrehajtási rendeletben (könnyű haszongépjárművek) (a továbbiakban: megfeleltetési rendeletek) meghatározott megfeleltetési eljárások olyan jármű-szimulációs eszköz alkalmazását is magukban foglalják, amely fel fogja váltani a fizikai járművizsgálatokat. Fennáll annak a kockázata, hogy a megfeleltetési eszköz irreálisan alacsony szén-dioxid-kibocsátási értékeket ad. A rendeletek ezért korrekciós mechanizmusról rendelkeznek annak érdekében, hogy az ilyen helyzetekkel ne lehessen visszaélni.

A megfeleltetési rendeletek I. mellékletének 3.2.8. pontja szerint a típusjóváhagyó hatóságnak/műszaki szolgálatnak meghatározott esetekben De eltérési tényezőt és ellenőrzési tényezőt kell meghatározniuk, amelyet rögzíteniük kell a típusbizonyítványban (lásd a WLTP rendelet I. mellékletének 4. függelékében megállapított típusbizonyítvány kiegészítésének függelékét), a gyártónak pedig a megfelelőségi nyilatkozat 49. pontjában.

A De eltérési tényezőt és az ellenőrzési tényezőt a tagállamoknak 2017-től kell nyomon követniük.

A De eltérési tényezőt az alábbi esetekben kell meghatározni és rögzíteni:

— a megfeleltetési rendeletek I. mellékletének 3.2.6. pontja szerinti véletlenszerű kiválasztás eredményeként fizikai járművizsgálatot végeznek (a véletlenszerű kiválasztás eredményei a megfeleltetési eszköz eredményeit tartalmazó jelentésből);

— a típusjóváhagyó hatóság által a megfeleltetési rendeletek I. mellékletének 3.2.7. pontjával összhangban benyújtott külön kérés eredményeként fizikai járművizsgálatot végeznek.

Az ellenőrzési tényezőt az alábbi esetben kell meghatározni és rögzíteni:

— a típusjóváhagyó hatóság fizikai járművizsgálat (3.2.8. pont) eredményeként általa elvégzett ellenőrzést követően megállapítja és megerősíti, hogy eltérést talált a bemeneti adatokban.

A típusbizonyítvány és a megfelelőségi nyilatkozat De eltérési tényezőre és ellenőrzési tényezőre vonatkozó rovatait minden más esetben üresen kell hagyni.

Ha a De eltérési tényező meghaladja a 0,04-ot, vagy ha az ellenőrzési tényező 1, akkor az érintett gyártó átlagos fajlagos kibocsátásait a megfeleltetési rendeletek 7. cikkével összhangban korrigálni kell.

Az ellenőrzési tényezőt 0-ra kell beállítani, ha a bemeneti adatokat ellenőrzik, és megerősítik, hogy azok érvényesek, vagy ha a bemeneti adatok eltérése a gyártó kárára történik.

(1) Az Európai Parlament és a Tanács 443/2009/EK rendelete (2009. április 23.) a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi integrált megközelítés keretében az új személygépkocsikra vonatkozó kibocsátási követelmények meghatározásáról (HL L 140., 2009.6.5., 1. o.).

(2) Az Európai Parlament és a Tanács 510/2011/EU rendelete (2011. május 11.) az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó kibocsátási követelményeknek a könnyű haszongépjárművek CO2-kibocsátásának csökkentésére irányuló uniós integrált megközelítés keretében történő meghatározásáról (HL L 145., 2011.5.31., 1. o.).

(3) A Bizottság 1014/2010/EU rendelete (2010. november 10.) az új személygépkocsik nyilvántartásba vett adatainak a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti nyomon követéséről és bejelentéséről (HL L 293., 2010.11.11., 15. o.).

(4) A Bizottság 293/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. április 3.) az új könnyű haszongépjárművek nyilvántartásba vett adatainak az 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti ellenőrzéséről és bejelentéséről (HL L 98., 2012.4.4., 1. o.).

(5) A Bizottság közleménye az új személygépkocsik nyilvántartásba vett adatainak nyomon követéséről és bejelentéséről, COM(2010) 657 végleges.

(6) Az Európai Parlament és a Tanács 333/2014/EU rendelete (2014. március 11.) a 443/2009/EK rendeletnek az új személygépkocsikra vonatkozó 2020. évi CO2-kibocsátás-csökkentési célérték elérésére alkalmas módozatok meghatározása tekintetében történő módosításáról (HL L 103., 2014.4.5., 15. o.).

(7) Az Európai Parlament és a Tanács 253/2014/EU rendelete (2014. február 26.) az 510/2011/EU rendeletnek az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó 2020. évi CO2-kibocsátás-csökkentési célérték elérésére alkalmas módozatok meghatározása tekintetében történő módosításáról (HL L 84., 2014.3.20., 38. o.).

(8) A Bizottság (EU) 2017/1153 végrehajtási rendelete (2017. június 2.) a szabályozási vizsgálati eljárás változását tükröző megfeleltetési paraméterek meghatározására szolgáló módszertan megállapításáról és az 1014/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 175., 2017.7.7., 679. o.).

(9) A Bizottság (EU) 2017/1152 végrehajtási rendelete (2017. június 2.) a szabályozási vizsgálati eljárás változását tükröző megfeleltetési paraméterek meghatározására szolgáló módszertan megállapításáról és a 293/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 175., 2017.7.7., 644. o.).

(10) A Bizottság (EU) 2017/1151 rendelete (2017. június 1.) a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről, a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 692/2008/EK bizottsági rendelet és az 1230/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról, valamint a 692/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 175., 2017.7.7., 1. o.).

(11) A Bizottság 692/2008/EK rendelete (2008. július 18.) a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és végrehajtásáról (HL L 199., 2008.7.28., 1. o.).

(12) COM(2016)501 final

(13) A megfelelőségi nyilatkozat 0.5. bejegyzése; a 443/2009/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének c) pontja és az 510/2011/EU rendelet 3. cikke (1) bekezdésének f) pontja: „»gyártó«: az a személy vagy szervezet, aki, illetve amely a jóváhagyó hatóságnak felelősséggel tartozik a 2007/46/EK irányelv szerinti EK-típusjóváhagyási eljárás minden vonatkozásáért és a gyártás megfelelőségének biztosításáért.”

(14) https://circabc.europa.eu/sd/a/00e8fe6c-3ad8-4e9f-9a39-437501f609a4/Manufacturer_list.xls

(15) Ez a paraméter nem áll rendelkezésre az összes jármű esetében, további részletekért lásd e közlemény 6.5. pontját.

(16) COM(2016)501 final

(17) A személygépkocsik esetében 2018-tól kötelező, a tehergépjárművek esetében már kötelező.

(18) Az 510/2011/EU rendelet 8. cikkének (8) bekezdése előírja, hogy a könnyű haszongépjárművek ellenőrzési adatainak összegyűjtéséért és közléséért is ugyanaz az illetékes hatóság legyen felelős.

(19) http://cdr.eionet.europa.eu/

(20) http://circa.europa.eu/Members/irc/env/gge_ldv/library

(21) http://circa.europa.eu/Members/irc/env/gge_ldv/library

(22) A Bizottság 725/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. július 25.) a 443/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a személygépkocsik szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiák jóváhagyási és minősítési eljárásának megállapításáról (HL L 194., 2011.7.26., 19. o.).

(23) A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(24) A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.