INDOKOLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE

- A javaslat célkitűzései

E javaslat célja a háztartások/személyek körében végzendő, a bűnözéssel szembeni biztonságra vonatkozó európai uniós felmérés lebonyolítása. Ez a felmérés meghatározott bűncselekménytípusok gyakoriságára (áldozattá válási ráták) és a polgárok biztonságérzetével kapcsolatos egyéb szempontokra vonatkozóan szolgáltatna információkat. Ez a közigazgatási forrásokból (például rendőrségi jelentésekből) származó bűnözési adatok értékes kiegészítését jelentené, mely adatok tagállamok közötti összehasonlítása közismerten nehézségekbe ütközik.

- Háttér-információk

Az Európai Tanács 2005-ben, a Hágai Programban rámutatott az Európai Unió szintjén összehasonlítható bűnözési adatok hiányára. A Bizottság erre reagálva elkészítette a bűnözéssel kapcsolatos statisztikai módszerek javításáról szóló, a 2006–2010-es időszakra vonatkozó cselekvési tervet, amelyben szerepelt a bűncselekmény áldozatává válással kapcsolatos, a háztartások körében végzendő uniós felmérés kialakítása is. A 2009-es Stockholmi Program kiemelte, hogy e munkát gyakorlati megvalósításnak kell követnie. Ennélfogva javasolt, hogy 2013-ban uniós szintű felmérés készüljön azon módszertan alapján, amelyről időközben megállapodás született az érdekelt felekkel.

- A javaslat tárgykörében meglévő rendelkezések

A javaslat által érintett területen nincsenek hatályos rendelkezések.

- Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzésével

A javaslat célja a jelenlegi helyzet egyszerűsítése, mivel eddig számos nemzeti felmérés készült, ezek azonban mind a bűnözés és a biztonság nemzeti szintű mérésére irányulnak. Nagy a valószínűsége annak, hogy a tagállamok még több ilyen felmérést dolgoznának ki, hacsak nem kapnak lehetőséget egy közös modell elfogadására. A tagállamokkal szoros együttműködésben fejlesztett modell biztosítani fogja az összehasonlítható adatok elérhetőségét, és megszünteti az egymással párhuzamos tagállami fejlesztési munkákból eredő esetleges forráspazarlás kockázatát. Egy ilyen modell az európai statisztikák egyszerűsítésének előnyét kínálja „Az európai uniós statisztikák előállításának módszeréről: kitekintés az elkövetkező évtizedre” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz címzett bizottsági közleménynek megfelelően. Rögzíti az európai statisztikákra vonatkozó magatartási szabályzat azon elveit, amelyek a minőség biztosítására vonatkozó kötelezettségvállalással, a megbízható módszertannal, a költséghatékonysággal, a relevanciával, a pontossággal és megbízhatósággal, valamint a koherenciával és összehasonlíthatósággal kapcsolatosak.

A közösségi statisztikai programról (2008–2012) szóló, 2007. december 11-i 1578/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[1] előírja a bűnözésre és az áldozattá válásra vonatkozó európai statisztikák fejlesztését. A 2011-re vonatkozó éves statisztikai munkaprogram kifejezetten utal egy, a háztartások/személyek körében végzendő, a bűncselekmény áldozatává válásról szóló felmérés lebonyolítására.

Eddig nem születtek felmérési adatok a bűnözésről, valamint a magánszemélyek és a háztartások biztonságáról az EU egészére vonatkozóan. A bűnözésre vonatkozó (rendőrségi jelentéseken stb. alapuló) közigazgatási adatokat nem hivatalosan 2006 óta gyűjtik és teszik közzé. Általánosan elismert, hogy ezen adatok összehasonlíthatósága – a tagállami jogrendszerek és nyilvántartási módszerek között fennálló különbségek miatt – korlátozott, és hogy e problémák leküzdése is nehézségekbe ütközik. Egy közös kérdőíven és módszertanon alapuló felmérés lehetővé teszi összehasonlítható információk gyűjtését.

Az e statisztikai eszköz segítségével gyűjtendő információk elsősorban a bel- és igazságügy területén képviselnek értéket, pontosan tükrözve a Hágai és a Stockholmi Programban kifejezett politikai szükségleteket.

Egyre inkább elismert, hogy a bűnözés hiánya és a személyes biztonságérzet a polgárok jólétének fontos vonatkozását jelenti. A gazdasági teljesítmény és a társadalmi haladás méréséről szóló bizottsági jelentés (a 2009. évi ún. „Stiglitz-jelentés”) azzal érvelt, hogy a társadalmi jólét új mutatóit kell kifejleszteni, a gazdasági haladás hagyományosabb mérőszámai (pl. a GDP) szerepének ellensúlyozása érdekében. Az „életminőséget mérő” mutatókra tett javaslat körében a jelentés olyan témakörökkel foglalkozott, mint a személyes biztonságérzet és a bűncselekmény áldozatává válással kapcsolatos tapasztalatok, és kifejezetten vizsgálta azt, hogy a meglévő háztartásfelmérések milyen szerepet játszanak e jelenségek mérése terén. Egy uniós felmérés lehetővé fogja tenni e dimenzió egész Európa vonatkozásában – koherens és összehasonlítható módon – történő feltárását.

AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS A HATÁSVIZSGÁLAT

- A Bizottság szolgálatai közötti belső eszmecserék/egyeztetések

A fejlesztési folyamatban érintett legfontosabb szolgálatokat az akkori Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatósága (JLS) és az Eurostat jelentette. A JLS feladatait nemrégiben a Belügyi Főigazgatóság vette át. Az egész fejlesztési folyamat során gyakori és rendszeres kommunikáció zajlott, ideértve a kétoldalú egyeztetéseket és az érdekeltekkel folytatott, lentebb felsorolt valamennyi megbeszélésen való kölcsönös részvételt is.

- Konzultáció az érdekeltekkel

A Bizottságnak a bűnözéssel és a büntető igazságszolgáltatással kapcsolatos statisztikákról szóló, a 2006–2010-es időszakra vonatkozó cselekvési tervével összefüggésben szakértői csoport alakult. Ennek tagságát valamennyi tagállam bel- és igazságügyi nemzeti szakértői, valamint tudományos intézmények, nemzetközi szervezetek stb. által delegált nemzetközi szakértők alkották. A felméréssel kapcsolatos követelményeket és az elkészítendő mutatókat a szakértői csoport valamennyi éves ülésén megvitatták. Az információk cseréje egy kifejezetten erre a célra kialakított CIRCA weboldalon történt. A részletes kérdéseket a csoport írásbeli konzultáció keretében tárta fel.

A szakértői csoport tagjai a nekik megküldött kérdőív alapján számos kulcsmutatót állapítottak meg, feltüntetve a hivatkozások gyakoriságát és azok viszonylagos jelentőségét is. E mutatók között számos „hagyományos” probléma (betörés, lopás, fizikai erőszak stb.) mellett újabb fejlemények – például a számítógépes bűncselekmények és a csalás különböző típusai – is szerepeltek. További kérdések a biztonsági kérdéseket illető közvélekedéssel és a biztonságérzettel voltak kapcsolatosak. E mutatók a fejlesztési folyamat központi elemei közé tartoztak, és azokat – szükség szerint – rendszeres konzultációk révén frissítették.

- Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

Ajánlatkérési eljárás alapján számos nemzetközi szakértő véleményét kikérték. Közéjük tartozott a kérdőív első változatát megszerkesztő, HEUNI elnevezésű ENSZ-ügynökség, valamint a bűncselekmények áldozataival kapcsolatos nemzetközi felmérés (ICVS) kezdeményezői, mely felmérés volt az egyetlen korábbi kísérlet egy, a bűnözéssel kapcsolatos nemzetközi felmérés lebonyolítására. Szoros együttműködés volt továbbá tapasztalható az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatalával (UNODC) és az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságával, amelyek nemzetközi szinten irányítanak hasonló folyamatot.

A módszertani koncepciót az Eurostat bűnügyi statisztikákkal foglalkozó munkacsoportja felügyelte, a részletes fejlesztéssel pedig egy tagállami munkacsoportot bíztak meg. Ez hozzáférhetővé tette a nemzeti felméréseket már végző mintegy tíz ország tapasztalatait.

A rendszeres megbeszéléseken kívül az információáramlás egy kifejezetten erre a célra kialakított CIRCA weboldalon is folyt. A szociális statisztikákkal foglalkozó európai igazgatók és az európai statisztikai rendszer bizottsága rendszeresen tájékoztatást kapott az elért haladásról.

Az elfogadott módszertan alapvetően az ENSZ-kézikönyvben foglaltakra épült, amelyhez az Eurostat és több uniós tagállam is hozzájárult. 2008-ban és 2009-ben a javasolt modell szerinti kísérleti felmérésre került sor 16 tagállamban, amihez a Bizottság támogatást nyújtott.

A kísérleti felmérések eredményeit a nemzetközi szakértők értékelték, és az Eurostat munkacsoportja és a tagállami munkacsoport rendelkezésére bocsátották. E tapasztalatok alapján a javasolt modellt 2010-ben, számos megbeszélés és konzultáció keretében pontosították.

- A hatások és következmények elemzése

A bűnözésre és a biztonságra vonatkozó, javasolt felmérés első alkalommal fog valamennyi tagállamból származó adatokat hozzáférhetővé tenni egy olyan témakörrel kapcsolatban, amely kiemelt jelentőséggel bír az uniós politika szempontjából. A közös módszertanok és jelentéstételi formátumok alkalmazása koherens és összehasonlítható – és így a felhasználók számára európai és nemzeti szinten egyaránt releváns – adatokat fog elérhetővé tenni. A felmérési adatok összegyűjtésére és feldolgozására bevett eljárásokkal rendelkező nemzeti statisztikai hatóságok részvételén keresztül a tagállamok kulcsszerepet fognak játszani ebben a folyamatban.

A JAVASLAT JOGI ELEMEI

- A javaslat összefoglalása

E rendelet célja, hogy a bűnözésre és a biztonságra vonatkozó harmonizált európai adatoknak a tagállamok általi gyűjtése, összeállítása, feldolgozása és továbbítása révén közös keretrendszert teremtsen a bűnözéssel szembeni biztonságra vonatkozó európai statisztikák előállításához, a háztartások/személyek körében végzett felmérés alapján.

- Jogalap

Az európai statisztikák jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 338. cikke. Az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében intézkedéseket fogad el statisztikák készítésére vonatkozóan, amennyiben ez az Unió tevékenységeinek ellátásához szükséges. Az említett cikk meghatározza az európai statisztikák készítésének követelményeit, és előírja a pártatlanság, a megbízhatóság, a tárgyilagosság, a tudományos függetlenség, a költséghatékonyság és a statisztikai adatok bizalmas kezelése normáinak való megfelelést. Kimondja továbbá, hogy az uniós statisztikák készítése nem róhat túlzott terheket a gazdasági szereplőkre.

- A szubszidiaritás elve

Mivel a javaslat nem tartozik az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe, a szubszidiaritás elve érvényesül.

A javaslat célkitűzéseit a tagállamok a következő miatt nem tudják kielégítően megvalósítani:

A statisztikai adatok minőségénél központi kérdés a koherencia és az összehasonlíthatóság. Világos európai keret – vagyis közös statisztikai fogalmakat, jelentéstételi formátumokat és minőségi követelményeket meghatározó uniós jogi szabályozás – nélkül a tagállamok ezt nem tudják megfelelően biztosítani. Ezért kerül sor a bűnözéssel és a biztonsággal kapcsolatos felmérés modelljére vonatkozó javaslat előterjesztésére. Ez tartalmazni fogja a bevonni kívánt változók listáját és egy kérdőívmintát.

Ha csak a tagállamok lépnének fel e téren, az a következő okból érintené hátrányosan a tagállami érdekeket:

A legtöbb olyan ország, amely még nem rendelkezik a bűnözésre és a biztonságra vonatkozó nemzeti felmérésekkel, politikai célból kíván ilyen eszközöket kidolgozni. Ha mindannyiuknak saját felmérést kellene kifejleszteniük, ez különböző módszertanokat és különböző kérdőíveket eredményezne. Ez azt jelentené, hogy az eredményeket nem lehetne uniós szinten összehasonlítani. Maguk a tagállamok is törekednek arra, hogy össze tudják hasonlítani saját adataikat a többi uniós országéval. A közös fogalmakat és jelentéstételi formátumokat alkalmazó közös európai keret hiánya veszélyeztetné vagy teljesen kizárná az összehasonlítható statisztikák cseréjének lehetőségét.

A javaslat célkitűzései uniós szintű fellépéssel a következők miatt valósíthatók meg hatékonyabban:

A javaslat céljait az Európai Unió szintjén jobban meg lehet valósítani egy európai jogi aktus alapján, hiszen kizárólag a Bizottság képes koordinálni a statisztikai adatok uniós szintű harmonizációját. A bűnözéssel szembeni biztonságra vonatkozó adatok gyűjtését, illetve az összehasonlítható statisztikák összeállítását viszont a tagállamok is meg tudják szervezni a szükséges információszolgáltatáshoz legmegfelelőbb források és módszerek alkalmazásával. Az EU ezért a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban megfelelő intézkedéseket hozhat.

A javaslat célja, hogy releváns, időszerű, összehasonlítható és koherens európai statisztikák biztosítása érdekében harmonizálja a fogalmakat, a lefedett témákat és az előírt információk jellemzőit, a lefedettséget, a minőségi kritériumokat, valamint a jelentéstételi határidőket és a jelentések eredményeit.

A tagállamok saját nemzeti mintavételi kereteik segítségével fogják gyűjteni az adatokat, és a kikérdezés módját is (személyes, telefonos, postai úton történő, internetes stb. kikérdezés) bevált nemzeti módszereikkel összhangban fogják megválasztani.

A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.

- Az arányosság elve

A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt:

A rendelet a céljának eléréséhez szükséges minimumra korlátozódik, és nem terjed túl azon, ami ehhez szükséges.

Indokolt esetben új felmérés bevezetését javasolja, de megengedi, hogy a tagállamok meglévő nemzeti felméréseik megváltoztatásával teljesítsék a feltételeket.

- A jogi aktus típusának megválasztása

Javasolt aktus: európai parlamenti és tanácsi rendelet.

Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt:

A jogi aktus típusának megválasztása a jogalkotási céltól függ. Az európai szintű információszükséglet miatt európai statisztikákról szóló alapjogszabályként irányelvek helyett egyre inkább rendeleteket alkalmaznak. A rendelet azért kedvezőbb, mert az egész Európai Unióban ugyanazt a jogszabályt állapítja meg, így biztosítva, hogy a tagállamok azt teljes körűen és koherens módon alkalmazzák. A rendelet közvetlenül alkalmazandó, vagyis azt nem kell átültetni a nemzeti jogba. Ezzel ellentétben az irányelv a nemzeti jogszabályok harmonizálására irányul, és célkitűzéseit tekintve ugyan kötelező a tagállamokra nézve, ám a nemzeti hatóságoknak meghagyja a választás lehetőségét abban, hogy e célkitűzések elérésére milyen formát kívánnak alkalmazni. Ráadásul azt át is kell ültetni a nemzeti jogba. A rendelet alkalmazása összhangban áll más, 1997 óta elfogadott, európai statisztikai jogi aktusokkal is.

KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK

A javaslat 2012-ben 12 millió EUR kiadást igényel az Európai Unió költségvetéséből.

A javaslat előírja, hogy a tagállamok fejlesszenek ki új felméréseket (illetve bizonyos esetekben módosítsák a meglévő felméréseket). Az ezzel együtt járó módszertani fejlesztés különösen költséges, ráadásul a társadalmi felmérések mindig nagy kiadásokkal járnak, mivel fedezni kell a kérdezők fizetését, útiköltségeit stb. A Stockholmi Program által a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségnek tulajdonított politikai prioritás alapján a tagállamok támogatható költségeinek legfeljebb 90 %-a fedezhető az EU költségvetéséből.

KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK

- Meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezése

A javaslat elfogadása nem eredményezi meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezését.

- Európai Gazdasági Térség

A javasolt aktus érinti az Európai Gazdasági Térséget, ezért arra is ki kell terjeszteni.

2011/0146 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a bűnözéssel szembeni biztonságra vonatkozó európai statisztikákról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

a javaslat nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az európai adatvédelmi biztos véleményére[2],

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

1. A Hágai Programban[3] – az Uniót alkotó államok népeinek egyik elsődleges aggodalmára válaszolva – az Európai Tanács megerősíti, hogy kiemelt fontosságot tulajdonít a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség továbbfejlesztésének, és üdvözli a Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy európai eszközök jöjjenek létre a bűncselekményekkel és a biztonsági kérdésekkel kapcsolatos tagállami információk gyűjtése, elemzése és összehasonlítása céljából. Megbízza a Bizottságot (Eurostatot), hogy határozza meg az ilyen adatokat, és gyűjtse be azokat a tagállamokból.

2. A biztonsági kockázatok mérésére szolgáló statisztikai eszköz fejlesztése a bűnözéssel és a büntető igazságszolgáltatással kapcsolatos statisztikákra vonatkozó átfogó és koherens uniós stratégia kialakításáról szóló, 2006–2010-es időszakra vonatkozó uniós cselekvési terv egyik legfőbb célkitűzése, mely cselekvési terv elfogadására a Bizottság a Hágai Programban szereplő célok elérése érdekében tett javaslatot.

3. A Stockholmi Program[4] kiemeli az Európai Tanácsnak a polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa iránti elkötelezettségét, továbbá felkéri a Bizottságot, hogy folytassa a bűnözéssel és a bűncselekményekkel kapcsolatos statisztikai eszközök fejlesztését, és fejlessze tovább a 2006–2010-es uniós cselekvési tervben foglalt és részben végrehajtott intézkedéseket, figyelembe véve, hogy a szabadsággal, a biztonsággal és a jog érvényesülésével kapcsolatos számos területen növekvő igény mutatkozik az ilyen statisztikák iránt. Ezenfelül az Európai Közösségnek az Európai Kutatási Térség létrehozásához és az innovációhoz hozzájáruló kutatási, technológiai fejlesztési és demonstrációs tevékenységére vonatkozó hatodik keretprogramjáról (2002–2006) szóló, 2002. június 27-i 1513/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[5] által elfogadott hatodik keretprogram és az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[6] által elfogadott hetedik keretprogram keretében a Bizottság több olyan kutatási projektet finanszírozott, amelyek tárgya a biztonságérzet, valamint a rendőrségi és igazságszolgáltatási rendszerekbe vetett bizalom, és amelyeket figyelembe kell venni.

4. A bűnözéssel és a büntető igazságszolgáltatással kapcsolatos statisztikai eszközök fejlesztéséhez szükséges tagállami erőfeszítések, valamint az e folyamattal kapcsolatos költségek olyan mértékűek, hogy emiatt megfelelőnek tekinthető a támogatható költségek 90 %-áig terjedő pénzügyi hozzájárulást kapjanak az uniós költségvetésből.

5. Az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[7] az európai statisztikák előállításának referenciakerete, amely az 5. cikk szerinti nemzeti hatóságoknak nyújtott támogatások odaítélési eljárására is kiterjed. A rendelet megköveteli különösen a szakmai függetlenség, a pártatlanság, a tárgyilagosság, a megbízhatóság, a statisztikai adatok bizalmas kezelése és a költséghatékonyság elvének való megfelelést.

6. E rendelet biztosítja a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához, valamint a személyes adatok védelméhez való jogot, az Európai Unió alapjogi chartájának[8] 7. és 8. cikkében előírtak szerint.

7. A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[9] és a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[10] alkalmazandó e rendelettel összefüggésben.

8. Az európai statisztikák e rendelet alapján történő előállításakor és terjesztésekor a nemzeti statisztikai hatóságoknak, valamint a Bizottságnak (Eurostatnak) az európai statisztikákra vonatkozó magatartási szabályzatban foglalt elvek figyelembevételével kell eljárniuk, amelyet a Bizottság is jóváhagyott a nemzeti és közösségi statisztikai hivatalok függetlenségéről, integritásáról és elszámoltathatóságáról szóló, 2005. május 25-i ajánlásában.

9. Mivel e rendelet célkitűzését (nevezetesen azon közös jogszabályi keret létrehozását, amelynek tárgya a bűnözéssel szembeni biztonságra vonatkozó európai statisztikák – személyi mintavételen alapuló adatgyűjtéssel történő – előállítása) a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok az intézkedés léptéke vagy hatása miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzés eléréséhez szükséges mértéken.

10. E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni a mikroadatok cseréjére vonatkozó gyakorlati intézkedések, a minőségi jelentések módozatai és részletes felépítése, valamint az adatkódolási rendszer tekintetében. Az említett hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[11] szerint kell gyakorolni.

11. Az európai adatvédelmi biztossal és az európai statisztikai rendszer bizottságával konzultációra került sor.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet meghatározza a bűnözéssel szembeni biztonságra vonatkozó, a háztartások vagy személyek körében végzett felmérésen alapuló, összehasonlítható európai statisztikák fejlesztésének, előállításának és terjesztésének kereteit.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

a) „magánháztartás”: egy egyedül élő személy vagy ugyanabban a magánlakásban együtt élő olyan egyének csoportja, akik megosztják a kiadásokat, és ezen belül közösen biztosítják a létfenntartáshoz szükséges eszközöket; ez a fogalommeghatározás nem terjed ki a kollektív háztartásokra, amilyenek például a kórházak, az ápoló- vagy bentlakásos otthonok, a börtönök, a laktanyák, a vallási intézmények, a panziók vagy a diákszállók;

b) „szokásos tartózkodási hely”: az a hely, ahol az egyén a napi pihenőidejét rendszerint tölti – tekintet nélkül a kikapcsolódás, nyaralás, baráti és rokonlátogatás, üzleti tevékenység, orvosi kezelés vagy vallásos zarándoklat céljából való ideiglenes távollétekre –, vagy ennek hiányában a jogszerű vagy bejegyzett lakóhely;

Kizárólag azok a személyek tekinthetők a szóban forgó földrajzi területen szokásos tartózkodási hellyel rendelkezőknek, akik:

i. a referencia-időpont előtt legalább 12 hónapig folyamatosan a szokásos tartózkodási helyükön éltek; vagy

ii. a referencia-időpontot megelőző tizenkét hónap során azzal a szándékkal érkeztek a szokásos tartózkodási helyükre, hogy legalább egy évig ott tartózkodjanak.

Ha az i. vagy ii. alpontban leírt körülmények nem állapíthatók meg, akkor a „szokásos tartózkodási hely” a jogszerű vagy bejegyzett lakóhely.

c) „biztonság”: a polgároknak a személyük, háztartásuk vagy vagyontárgyaik ellen irányuló, bűncselekményből eredő fenyegetésekkel szembeni biztonságérzete;

d) „közvetett válasz”: egy magánszemélyre vonatkozó olyan információ, amely e magánszemély háztartásának másik tagjától származik;

e) „mikroadatok”: egyedi statisztikai adatok;

f) „minőségre vonatkozó metaadatok”: adatszolgáltatóktól származó, az adatok értékeléséhez hasznosnak tekintett valamennyi információ.

3. cikk

Alkalmazási kör

12. Valamennyi tagállam az I. mellékletben meghatározott adatokat szolgáltatja a Bizottság (Eurostat) számára.

13. A szexuális erőszakkal kapcsolatos kérdésekre külön, fakultatív jelleggel kerül sor.

14. Franciaország és Írország kivételként nem köteles az ugyanazon háztartás tagjai közötti erőszakra vonatkozó adatok gyűjtésére.

4. cikk

Az adatok jellemzői és ütemezés

1. Az adatgyűjtés háztartásoknak vagy személyeknek az 5. cikk szerinti mintája alapján történik.

2. Az adatok gyűjtésére 2013-ban kerül sor.

3. A megfigyelési időszak az adatgyűjtést megelőző tizenkét hónapra terjed ki.

5. cikk

Mintavétel és mintanagyság

1. Az adatoknak országosan reprezentatív valószínűségi mintákon kell alapulniuk.

2. Az elérendő mintanagyság – egyszerű véletlenszerű mintavétel használatát feltételezve – legalább:

a) 8 000 fő azokban a tagállamokban, amelyek legalább 16 éves lakosainak száma meghaladja a 10 milliót;

b) 7 000 fő azokban a tagállamokban, amelyek legalább 16 éves lakosainak száma meghaladja az 5 milliót, de nem éri el a 10 milliót;

c) 6 000 fő azokban a tagállamokban, amelyek legalább 16 éves lakosainak száma meghaladja az 1,5 milliót, de nem éri el az 5 milliót;

d) 5 000 fő azokban a tagállamokban, amelyek legalább 16 éves lakosainak száma meghaladja a 0,5 milliót, de nem éri el az 1,5 milliót;

e) 3 000 fő azokban a tagállamokban, amelyek legalább 16 éves lakosainak száma nem éri el a 0,5 milliót.

6. cikk

Adatgyűjtési egység

1. A célsokaság az adatgyűjtéskor a tagállam területén háztartásokban élő, ott szokásos tartózkodási hellyel rendelkező valamennyi személy.

2. A tagállam területének olyan kis részeit, amelyeken a tagállam lakosságának legfeljebb 2 %-a rendelkezik szokásos tartózkodási hellyel, valamint a II. mellékletben felsorolt tagállami területeket ki lehet zárni a felmérésből.

3. Az adatoknak a legalább 16 éves személyekre kell vonatkozniuk.

4. Közvetett válaszok nem adhatók.

7. cikk

Az adatok továbbítása és kezelése

1. A tagállamok a 223/2009/EK rendeletben megállapított, a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó adatok továbbítására vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően továbbítják a bizalmas mikroadatokat a Bizottság (Eurostat) számára. A tagállamok biztosítják, hogy a továbbított adatok ne tegyék lehetővé a háztartások vagy a személyek közvetlen azonosítását.

2. A tagállamok legkésőbb 2014. július 31-ig továbbítják a mikroadatokat. A mikroadatokhoz meghatározott táblázatokat kell mellékelni, amelyek bűncselekménytípusok és a biztonságérzet szerint tartalmazzák a legutóbbi 12 hónap előfordulási arányaira vonatkozó mutatókat.

8. cikk

Adatok és metaadatok szolgáltatása

1. A tagállamok a mikroadatokat és a hozzájuk kapcsolódó, minőségre vonatkozó metaadatokat a Bizottság (Eurostat) által előírt adatcseresablon szerint szolgáltatják. A mikroadatok és a minőségre vonatkozó metaadatok elektronikus úton, egypontos adatbeviteli rendszeren keresztül kerülnek a Bizottsághoz (Eurostathoz).

2. A Bizottság végrehajtási aktusok révén megállapítja a mikroadatok cseréjére vonatkozó gyakorlati intézkedéseket. Az említett végrehajtási aktusokat a 12. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálati eljárásnak megfelelően fogadják el.

9. cikk

Az adatok közzététele és a bizalmas adatokhoz való tudományos célú hozzáférés

1. A Bizottság (Eurostat) legkésőbb 2014. december 31-ig közzéteszi a bűnözéssel szembeni biztonságra vonatkozó statisztikákat.

2. A Bizottság (Eurostat) a 831/2002/EK rendeletben meghatározott feltételek mellett engedélyezheti az e rendeletnek megfelelően továbbított bizalmas adatokhoz való hozzáférést.

10. cikk

Minőségértékelés

1. A tagállamok biztosítják a továbbított mikroadatok minőségét.

2. E rendelet alkalmazásában a továbbítandó adatokra a 223/2009/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében említett minőségértékelési szempontok alkalmazandók.

3. A tagállamok jelentést nyújtanak be a Bizottság (Eurostat) számára a mikroadatok minőségéről. A jelentést legkésőbb az adatok továbbítását követő egy hónap elteltével kell benyújtani.

4. A (2) bekezdésben említett minőségértékelési szempontoknak az e rendelet hatálya alá tartozó adatokra történő alkalmazásakor a Bizottság végrehajtási aktusok révén meghatározza a minőségre vonatkozó metaadatfájlok módozatait és részletes felépítését, valamint az adatkódolási rendszert. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 12. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálati eljárásnak megfelelően fogadják el.

5. A (3) bekezdésben említett jelentések alapján a Bizottság (Eurostat) különösen az adatok tagállamok közötti összehasonlíthatóságának biztosítása szempontjából értékeli a továbbított adatok minőségét.

11. cikk

Finanszírozás

1. A felmérés végrehajtása érdekében a Bizottság – vissza nem térítendő támogatás formájában – pénzügyi hozzájárulással segíti a tagállamokat az adatgyűjtés, adatfeldolgozás és adattovábbítás során felmerülő költségeik fedezésében, beleértve a nemzeti közigazgatások személyzetének bérköltségeit, a támogatási megállapodásban meghatározott feltételek szerint. A vissza nem térítendő támogatást a 223/2009/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében említett nemzeti statisztikai hivatalok és más nemzeti hatóságok kapják.

2. Az uniós társfinanszírozás maximális összege nem haladhatja meg a projekt összes támogatható költségének 90 %-át.

3. A pénzügyi hozzájárulás az uniós költségvetésben rendelkezésre álló előirányzatok függvénye.

4. Az e rendelet alapján finanszírozott intézkedések egyéb uniós pénzügyi eszközökből nem támogathatók. A kedvezményezettek tájékoztatják a Bizottságot minden egyéb, számukra nyújtott támogatásról és folyamatban lévő támogatási kérelemről.

5. A Bizottság biztosítja, hogy az e rendelet keretében finanszírozott intézkedések végrehajtása során az Unió pénzügyi érdekei védelmet élvezzenek a csalás, a korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni megelőző intézkedések alkalmazása és hatékony ellenőrzések, a jogosulatlanul kifizetett összegek visszaszerzése, és – ha szabálytalanságra derül fény – hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók révén, a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletnek[12], a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletnek[13], valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[14] megfelelően.

6. Az e rendelet alapján finanszírozott intézkedések esetében a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett szabálytalanság valamely szerződéses kötelezettségnek egy gazdasági szereplő általi, annak cselekménye vagy mulasztása útján történő megsértése, amelynek eredményeként az Unió általános költségvetése vagy az Unió által kezelt költségvetések indokolatlan kiadási tétel miatt kárt szenvednek vagy szenvednének.

7. Az e rendelet alapján kötött szerződéseknek és megállapodásoknak rendelkezniük kell különösen a Bizottság (vagy bármely általa felhatalmazott képviselő) által ellátott felügyeletről és pénzügyi ellenőrzésről, valamint a Számvevőszék által végzett ellenőrzésekről, amelyekre szükség esetén a helyszínen kerül sor.

12. cikk

Bizottsági eljárás

1. A Bizottság munkáját a 223/2009/EK rendelettel létrehozott európai statisztikai rendszer bizottsága segíti. Az említett bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottságnak tekintendő.

2. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

13. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet 2015. június 30-án hatályát veszti.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt

Az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

Az elnök az elnök

I. MELLÉKLET

A BIZOTTSÁGNAK (EUROSTATNAK) BENYÚJTANDÓ ADATOK

15. Bűncselekménnyel kapcsolatos tapasztalatok a bűncselekmény típusa szerint:

16. Járművel kapcsolatos bűncselekmények:

(1) autólopás;

(2) autóból való lopás;

(3) motorkerékpár-lopás;

(4) kerékpárlopás;

17. Háztartásokat érintő bűncselekmények: betörés az elsődleges otthonba;

18. Személy elleni bűncselekmények:

(1) rablás;

(2) személyes tárgyak ellopása;

19. Nem szokványos bűncselekmények:

(1) a fogyasztók megtévesztése;

(2) kártya/online banki szolgáltatások vonatkozásában elkövetett visszaélés;

(3) vesztegetés (kenőpénz);

20. A bűncselekményekre vonatkozó részletes adatok:

21. Az 1.1–1.4. pontban felsorolt egyes bűncselekménytípusokkal kapcsolatban az alábbi részletes adatokat kell gyűjteni:

22. az eset(ek) az elmúlt 5 évben történt(ek)-e (nem kötelező),

23. az eset(ek) az elmúlt 12 hónapban történt(ek)-e,

24. az elmúlt 12 hónapban milyen gyakran következtek be,

25. a legutóbbi esetet jelentették-e a rendőrségnek (vagy a fogyasztók megtévesztése, kártya/online banki szolgáltatások vonatkozásában elkövetett visszaélés vagy vesztegetés esetén más hatóságnak),

26. a rendőrségnek a legutóbb bejelentett esetre adott válasza kielégítő volt-e;

27. A 2.1. pontban felsorolt részletes adatokon túl az egyes bűncselekmények esetében a legutóbbi esetre vonatkozóan az alábbi információkat is gyűjteni kell:

(1) valamennyi járművel kapcsolatos bűncselekmény, személy elleni bűncselekmény és nem szokványos bűncselekmény esetében:

- hol történt a legutóbbi eset;

(2) autólopás esetén;

- megkerült-e az autó;

(3) az elsődleges otthonba való betörés, rablás esetén;

- miért nem tájékoztatták a rendőrséget,

- a válaszadó miért nem volt elégedett a rendőrség válaszával,

- a válaszadó kapcsolatba lépett-e sértetteket segítő szervezettel,

- hasznos lett volna-e a sértettnek nyújtott segítség;

(4) rablás esetén:

- elloptak-e valamit,

- az elkövető használt-e fegyvert,

- milyen fegyvert használt az elkövető,

- megsérült-e a válaszadó,

- a sérült részesült-e orvosi ellátásban,

- az eset milyen érzelmi hatást gyakorolt a válaszadóra;

(5) személyes tárgyak ellopása esetén:

- a válaszadó fogta/vitte-e a cikkeket, amelyeket elloptak;

(6) a fogyasztók megtévesztése esetén:

- a megtévesztésre áruk vagy szolgáltatások vásárlásával összefüggésben került-e sor,

- a megtévesztésre az internettel vagy e-maillel összefüggésben került-e sor;

(7) kártya/online banki szolgáltatások vonatkozásában elkövetett visszaélés esetén;

- kártya vagy online banki szolgáltatások vonatkozásában követték-e el a visszaélést;

(8) vesztegetés esetén:

- kit érintett;

- A válaszadónak a bűnüldözésről és a biztonsági intézkedésekről való vélekedése:

- a válaszadó ki volt-e téve drogproblémáknak,

- a válaszadónak van-e riasztórendszere,

- a válaszadó ajtaja vagy zára különleges-e,

- a válaszadó sötétedés után elkerül-e bizonyos helyeket,

- a válaszadónak van-e pisztolya,

- a fegyvertartás oka,

- a válaszadó véleménye a rendőrség teljesítményéről,

- a válaszadó véleménye a bíróságok teljesítményéről,

- a válaszadó véleménye arról, hogy mi lenne megfelelő büntetés betörésért;

- A válaszadó biztonságérzete és a bűnözéstől való félelme:

- biztonságérzet éjszaka egyedül az utcán,

- a fizikai támadástól való félelem,

- a terrorizmustól való félelem,

- a betörés valószínűsége;

- A válaszadó szocio-demográfiai adatai:

- nem,

- életkor,

- születési ország,

- anya születési országa,

- apa születési országa,

- állampolgárság,

- családi állapot,

- tényleges családi állapot,

- korábbi kapcsolatok,

- munkavállalói státusz,

- teljes vagy részmunkaidő,

- szakmai státusz,

- munkavégzés munkavállalóként,

- a helyi egység gazdasági tevékenysége,

- az oktatás vagy képzés sikeresen befejezett legmagasabb szintje,

- a háztartás jövedelmének szintje;

- Technikai változók:

- állandó lakhely szerinti ország,

- állandó lakhely szerinti régió,

- azon térség urbanizációs foka, ahol a háztartás található,

- a felmérés tárgyéve,

- a felmérés hónapja,

- a válaszadó azonosítója,

- a háztartásra vonatkozó súlyozó tényező,

- a magánszemélyekre vonatkozó súlyozó tényező,

- az alkalmazott adatgyűjtési módszer,

- az interjú alatt a teleszkóphatás ellenőrzésére használt módszer,

- az interjú nyelve,

- a háztartásban élők száma a válaszadóval együtt;

- Erőszakos bűncselekmények (erre az interjú végén, külön modulban kell rákérdezni):

(1) nem a partnertől elszenvedett fizikai erőszak:

- előfordult-e valaha, hogy például valaki az iskolában vagy a munkahelyen, vagy egy barát, egy szomszéd vagy egy idegen megütötte, megdobta valamivel, meglökte vagy meghúzta a haját,

- előfordult-e, hogy a fent említett személyek közül bárki ököllel vagy mással megütötte, megrúgta, vonszolta vagy összeverte,

- előfordult-e, hogy a fent említett személyek közül bárki fojtogatta vagy megégette, pisztollyal, késsel vagy más fegyverrel fenyegette vagy azzal megsebesítette;

(2) nem a partnertől elszenvedett nemi erőszak (nem kötelező):

- előfordult-e valaha, hogy például valaki az iskolában vagy a munkahelyen, vagy egy barát, egy szomszéd vagy egy idegen akarata ellenére közösülésre kényszerítette például fenyegetéssel vagy leszorítva vagy olyan helyzetbe kényszerítve, amelyben képtelen volt ellenszegülni,

- előfordult-e, hogy a fent említett személyek közül bárki arra tett kísérletet, hogy akarata ellenére szexuális tevékenységre vagy közösülésre vagy akarata ellenére bármilyen más szexuális jellegű dologra kényszerítse;

(3) partnertől elszenvedett fizikai erőszak:

- előfordult-e, hogy jelenlegi vagy múltbeli partnere, például volt férje, volt barátja, volt felesége vagy volt barátnője megütötte, megdobta valamivel, ami fájdalmat okozhatott, meglökte, megtaszította vagy meghúzta a haját,

- előfordult-e, hogy a fent említett személyek közül bárki ököllel vagy mással megütötte, vagy megrúgta, vonszolta vagy összeverte,

- előfordult-e, hogy a fent említett személyek közül bárki fojtogatta vagy megégette, pisztollyal, késsel vagy más fegyverrel fenyegette vagy azzal megsebesítette;

(4) partnertől elszenvedett nemi erőszak (nem kötelező):

- előfordult-e, hogy akarata ellenére szexuális tevékenységet végzett, mert félt attól, hogy jelenlegi vagy múltbeli partnere, például volt férje, volt barátja, volt felesége vagy volt barátnője tesz valamit,

- előfordult-e, hogy a fent említett személyek közül bárki akarata ellenére szexuális tevékenységre kényszerítette;

- nem a partnertől elszenvedett fizikai erőszak és a partnertől elszenvedett fizikai erőszak esetén az alábbi részletes adatokat kell gyűjteni:

- az eset(ek) az elmúlt 5 évben történt(ek)-e (nem kötelező),

- az eset(ek) az elmúlt 12 hónapban történt(ek)-e,

- az elmúlt 12 hónapban milyen gyakran következtek be,

- hol történt a legutóbbi eset,

- történt-e fegyverhasználat,

- milyen fegyvert használtak,

- megsérült-e a válaszadó,

- a sérült részesült-e orvosi ellátásban,

- az eset milyen érzelmi hatást gyakorolt a válaszadóra,

- ki volt az elkövető,

- a legutóbbi incidenst jelentették-e a rendőrségnek,

- miért nem jelentették,

- a rendőrségnek a legutóbb bejelentett esetre adott válasza kielégítő volt-e,

- a válaszadó miért nem volt elégedett a rendőrség válaszával,

- a válaszadó kapcsolatba lépett-e sértetteket segítő szervezettel,

- hasznos lett volna-e a sértettnek nyújtott segítség;

- A nem a partnertől elszenvedett nemi erőszak és a partnertől elszenvedett nemi erőszak esetében a 7.1. pontban felsorolt részletes adatok nem kötelezők.

- Azoknak az országoknak, amelyek nem tesznek fel szűrőkérdéseket az interjú dátumát megelőző 5 évben történt bűnesetekre vonatkozóan, vagy legalább két évre visszamenő szűrőkérdésekkel, vagy a válaszadó által említett eset pontos dátumának ellenőrzésével el kell kerülniük a túlbecslést („teleszkóphatás”).

- II. MELLÉKLET

A FELMÉRÉSBŐL KIZÁRHATÓ NEMZETI TERÜLETEK

Ország | Nemzeti területek |

Franciaország | Franciaország tengerentúli megyéi és területei |

Hollandia | Karib-szigetek (Bonaire, Saint-Eustache és Saba szigetek), a Nyugati-Fríz-szigetek, Texel kivételével |

Írország | Az összes tengeri sziget az Achill, Bull, Cruit, Gorumna, Inishnee, Lettermore, Lettermullan és Valentia szigetek kivételével |

Egyesült Királyság | Skócia a Kaledóniai-csatornától északra, a Scilly szigetek |

JOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ

1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

1.1. A javaslat/kezdeményezés címe

1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)

1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa

1.4. Célkitűzés(ek)

1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása

1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)

2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

2.2. Irányító és ellenőrző rendszer

2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?

3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ

1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

1.1. A javaslat/kezdeményezés címe

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a bűnözéssel szembeni biztonságra vonatkozó európai statisztikákról

1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe [15] tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)

3403- Statisztikai információk előállítása

1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa

x A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul

( A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[16]

( A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul

( A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul

1.4. Célkitűzések

1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések

Közösségi statisztikai program (2008–2012), IV. CÍM: Vízumok, menekültügy, bevándorlás és a személyek szabad mozgására vonatkozó egyéb politikák

Az Európai Tanács stockholmi programja ( A polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa ), HL C 115, 2010.5.4., 1. o.

A bűnözéssel és a büntető igazságszolgáltatással kapcsolatos statisztikákra vonatkozó, a 2006–2010-es időszakra szóló bizottsági cselekvési terv , COM (2006) 0437

1.4.2. Meghatározott célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

… sz. meghatározott célkitűzés

1. meghatározott célkitűzés – adat-előállítás

A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

3403- Statisztikai információk előállítása

1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/az érintett célcsoportokra.

Az EU-n belüli bűnözésre és biztonságra vonatkozó összehasonlítható információk mennyiségének növekedése.

A biztonság előmozdítását és a bűnmegelőzést szolgáló szakpolitikák kidolgozását megalapozó statisztikák.

1.4.4. Az eredmények és hatások mutatói

Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat.

Mind a 27 tagállamra és az EGT-országokra vonatkozó, uniós szinten összehasonlítható biztonsági mutatók és mikroadatok rendelkezésre állása.

1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása

1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek)

- Valamennyi uniós tagállamra és EGT-országra vonatkozóan elérhető, összehasonlítható uniós mutatók a személyes biztonságérzettel és a bűncselekmény áldozatává válási tapasztalatokkal kapcsolatban.

- A kutatók rendelkezésére bocsátott mikroadatok.

1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletérték

A bűnözéssel szembeni biztonságra vonatkozó eredmények uniós szintű összehasonlíthatósága, amely elő fogja mozdítani az igazolt tényeken alapuló politikai döntéshozatalt.

1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

Tárgytalan.

1.5.4. Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel

Az e felmérésből nyert adatok lehetővé fogják tenni a más forrásokból (pl. rendőrségi nyilvántartásokból) származó bűnügyi információk megfelelő értékelését.

1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

X A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik

- ( A javaslat/kezdeményezés időtartama: 2011. [HH/NN]-tól/-től 2015. [HH/NN]-ig

- ( Pénzügyi hatás: 2012-től 2015-ig

( A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik

28. Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig

29. azt követően: rendes ütem.

1.7. Tervezett irányítási módszer(ek) [17]

X Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által

( Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

30. ( végrehajtó ügynökségek

31. ( a Közösségek által létrehozott szervek[18]

32. ( tagállami közigazgatási /közfeladatot ellátó szervek

33. ( az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek

( Megosztott irányítás a tagállamokkal

( Decentralizált irányítás harmadik országokkal

( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)

Egynél több irányítási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban.

Megjegyzések

2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

2.1. A NYOMON KÖVETÉSRE ÉS A JELENTÉS tételre vonatkozó rendelkezések

Ismertesse a rendelkezések gyakoriságát és feltételeit.

A felmérés lebonyolítása során rendszeres munkacsoport-értekezletekre kerül sor a tagállamokkal, a felmérés nyomon követése és a tapasztalatok megosztása érdekében.

A folyamat nyomon követése az Eurostat különleges szabályai szerinti – a felmérések minőségére vonatkozó – jelentések alapján történik.

2.2. Irány ító és ellenőrző rendszer

2.2.1 Felismert kockázat(ok)

Azon pénzügyi eszközök hiánya nemzeti szinten, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a tagállamok teljesíteni tudják a felmérés költ ségeihez való hozzájárulásukat.

2.2. 2 Tervezett ellenőrzési mód(ok)

A felmérés lebonyolításának az Európai Bizottság általi társfinanszírozása, az Európai Unió költségvetésében rendelkezésre álló előirányzatok függvényében.

2.3. A csalások és a szabálytalanságok mege lőzésére vonatkozó intézkedések

Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.

A támogatások odaítélésére irányuló általános eljárások alkalmazásával végzett ellenőrzések.

3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?

- Jelenlegi költségvetési kiadási tételek

A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében .

A többéves pénzügyi keret fejezete | Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Részvétel |

Szám [Megnevezés…..] | diff/nem diff. előirányzat([19]) | EFTA-országokból[20] | tagjelölt országokból[21] | harmadik országokból | a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében |

[1a] | 29.02.03 Közösségi statisztikai program (2008–2012) | diff. előirányzat | Igen | Nem | Nem | Nem |

[3a] | 18.05.09 - Bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem vagy annak utódja | diff. előirányzat | Nem | Igen (csak partnerországként) | Nem | Igen (csak a tagállamok és közigazgatási szerveik) |

- Létrehozandó új költségvetési tételek

A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében .

A többéves pénzügyi keret fejezete | Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Részvétel |

Szám [Megnevezés…..] | diff./nem diff. Előirányzat | EFTA-országokból | tagjelölt országokból | harmadik országokból | a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében |

[XX.YY.YY.YY.] | IGEN/NEM | IGEN/NEM | IGEN/NEM | IGEN/NEM |

3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

3.2.1 A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

millió EUR (három tizedesjegyig)

A többéves pénzügyi keret fejezete: | Szám | 1a. Versenyképesség a növekedésért |

millió EUR (három tizedesjegyig)

36. 3.2.3.2. Becsült humánerőforrás-szükségletek

37. ( A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után humánerőforrások felhasználását.

38. X A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrások felhasználását vonja maga után:

A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb egy tizedesjeggyel) kell kifejezni)

N. év | N+1. év | N+2. év | N+3. év | A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető |

( A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) |

29 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) | 2 | 2 | 2 | 2 |

XX 01 01 02 (küldöttségeknél) |

XX 01 05 01 (közvetett kutatás) |

10 01 05 01 (közvetlen kutatás) |

( Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve)[31] |

XX 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) |

XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) |

10 01 05 02 (AC, END, INT közvetlen kutatásban) |

Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) |

ÖSSZESEN | 2 | 2 | 2 | 2 |

XX az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.

A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.

Az elvégzendő feladatok leírása:

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak | A felmérés lebonyolításához szükséges információk megküldése a tagállamok számára Az adatok fogadására, hitelesítésére és feldolgozására szolgáló informatikai eszközök előkészítése Az adatok közzétételre való előkészítése |

Külső személyzet | Tárgytalan. |

- 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

39. ( A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel.

40. X( A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

A teljes költségvetés fedezetét teljes mértékben átcsoportosítás fogja biztosítani.

41. ( A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[34].

3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

42. A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást.

3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás

43. X A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.

[1] HL L 344., 2007.12.28., 15. o.

[2] HL C […]., [ …]., […]. o.

[3] HL C 53., 2005.3.3., 1. o.

[4] HL C 115., 2010.5.4., 1. o.

[5] HL L 232., 2002.8.29., 1. o.

[6] HL L 412., 2006.12.30., 1. o.

[7] HL L 87., 2009.3.31., 164. o.

[8] HL C 303., 2007.12.14., 1. o.

[9] HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

[10] HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

[11] HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

[12] HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

[13] HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

[14] HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

[15] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting).

[16] A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.

[17] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[18] A költségvetési rendelet 185. cikkében előírt szervek.

[19] Differenciált/nem differenciált előirányzatok.

[20] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.

[21] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok.

[22] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.

[23] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.

[24] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.

[25] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.

[26] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.

[27] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.).

[28] Az 1.4.2. szakaszban („Meghatározott célkitűzések...”) feltüntetett célkitűzés.

[29] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.

[30] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.

[31] AC= szerződéses alkalmazott; AL= helyi alkalmazott; END= nemzeti szakértő; INT=átmeneti alkalmazott; JED=küldetésen lévő fiatal szakértő;

[32] Az operatív előirányzatoknál a külső személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban: „BA” sorok).

[33] Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében.

[34] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.