[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.7.14.

COM(2010)377 végleges

2010/0204 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS …/…/EU RENDELETE

(...)

az eurokészpénz euroövezethez tartozó tagállamok közötti, határon átnyúló, üzletszerű közúti szállításáról

SEC(2010)877 SEC(2010)878

INDOKOLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE

A 2002-ben bevezetett eurobankjegyek és -érmék ténylegesen összeurópai fizetőeszközök, amelyek lehetővé teszik az európai polgárok számára, hogy tartozásaikat a jelenleg 16 tagállamot tömörítő euroövezet egész területén euróban rendezzék. Ennek eredményeképpen jelentősen megnőtt a határon átnyúló közúti készpénzszállítás iránti igény. Az euroövezetben a bankoknak, a nagy kiskereskedelmi láncoknak és a többi, üzletszerűen készpénzkezeléssel foglalkozó egységnek lehetőséget kellene kapnia arra, hogy a legjobb árat és/vagy szolgáltatást kínáló pénzszállító vállalattal köthessen szerződést, még akkor is, ha az a határon túl, egy másik tagállamban található. Ezáltal kihasználhatnák a készpénzfelvétel és -szállítás leghatékonyabb (és legrövidebb) útja, valamint a legközelebbi nemzeti központi banki fiók vagy készpénzközpont szolgáltatásai által nyújtott előnyöket. Továbbá számos euroövezeti tagállam intézkedett vagy adott esetben szándékozhat intézkedni a bankjegyek és érmék külföldi előállításáról. Az egységes valuta elve azt diktálná, hogy az eurobankjegyek és -érmék szabadon áramolnak, és a lehető legszabadabb módon szállíthatók legyenek azon tagállamok között, amelyek bevezették az eurót.

Ugyanakkor a nemzeti szabályozások között mutatkozó eltérések miatt az üzletszerűen készpénzkezeléssel foglalkozó egységek számára a legtöbb esetben sok nehézséget jelent az eurokészpénz szállítása az euroövezethez tartozó tagállamok között, így jelenleg nagyon csekély a határon átnyúló közúti szállítás forgalma. Szabályozási különbségek vannak számos területen, így például a pénzszállító személyzet lőfegyverbirtoklását és -viselését, az engedélyezett szállítási módokat, a pénzszállító járművek páncélzatát és felszerelését, a járművekben tartózkodó személyek számát, stb. illetően. A jelenlegi szabályozási akadályok ezenfelül az ágazaton belüli egységes piac széttöredezettségéhez vezetnek.

Az eurokészpénz üzletszerű szállításának említett korlátai befolyásolják a készpénzciklus hatékonyságát és következésképpen a vállalatok és a polgárok készpénzköltségeit. A bankoknak és a kiskereskedelmi láncoknak arra van szükségük, hogy az euroövezeten belül a nemzeti határokon átnyúlóan a lehető leghatékonyabb módon jussanak készpénzhez. A készpénzciklus működésének a határon átnyúló hatékony készpénzellátás elősegítése révén történő javítása természetes és szükséges kiegészítője a nemzeti központi bankok által nyújtott készpénzszolgáltatások közelítéséről szóló, az Európai Központi Bank által kidolgozott ütemtervnek. E tekintetben, amíg a jelenlegi helyzet változatlanul fennáll, az eurorendszer kezdeményezéseinek előnyei, például a nemzeti központi bankok készpénzszolgáltatásaihoz való távoli hozzáférés, amelynek segítségével egy részt vevő tagállam hitelintézete igénybe veheti egy másik részt vevő tagállam központi bankjának készpénzszolgáltatásait, nem használhatók ki teljes körűen. Az EKB által kidolgozott ütemterv megvalósítása és az egységes eurokészpénz-övezet létrehozása a SEPA – az egységes eurofizetési térség – kiegészítője, amelynek célja az, hogy az euróban történő, határokon átnyúló elektronikus fizetéseket a belföldi fizetésekhez hasonlóan egyszerűvé tegye.

A pénzszállítási piac készpénzközpontok köré szerveződik, ahol biztonságosan elvégezhető a készpénz pénzszállító járművekbe történő be- és kirakodása. A pénzszállító jármű a nap végén általában visszatér a kiindulási készpénzközpontba, hogy az éjszakát biztonságos helyszínen töltse, a készpénzközpont által kiszolgálható földrajzi terület pedig attól függ, milyen távolságot tud megtenni egy nap alatt a pénzszállító jármű. A pénzszállítási piac ezért túlnyomórészt helyi jellegű, és a potenciális határon átnyúló piac elsősorban az euroövezethez tartozó tagállamok közötti határrégiókat érinti. Ez azt jelzi, hogy az uniós szintű szakpolitikai fellépésnek nem feltétlenül kizárólag belföldi műveleteket kellene tartalmaznia.

Az Európai Központi Bank, a bankszektor és a nagy kiskereskedelmi láncok több ízben szorgalmaztak a határon átnyúló, üzletszerű, európai közúti eurokészpénz-szállítások útjában álló akadályok feloldására irányuló kezdeményezést. Egy ilyen kezdeményezés szükségességét az euroövezet múltbeli és várható bővítése még inkább megerősíti.

Fentiekre tekintettel a Bizottság 2008 májusában konzultációt kezdeményezett abból a célból, hogy új lendületet adjon a határon átnyúló közúti eurokészpénz-szállítás útjában álló, meglévő szabályozási akadályok feloldására irányuló munkának, és ezáltal megkönnyítse az euro szabad mozgását.

AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYE; HATÁSVIZSGÁLAT

Első lépésként és az ágazatban tevékenykedő összes érintett fél tapasztalatának és véleményének megismerése érdekében a Bizottság elnökletével és a meghatározó érdekelt felek európai szervezeteinek[1] részvételével 2008-ban létrejött az eurokészpénz határon átnyúló, közúti szállításával foglalkozó munkacsoport , amellyel konzultációt folytattak. A munkacsoport valamennyi központi kérdést megvitatott, így például az uniós szintű fellépés indokait, a határon átnyúló készpénzszállítás megkönnyítésének különböző jogi lehetőségeit, az esetlegesen kidolgozandó közös szabályok hatályát, a nemzeti szabályozások közötti különbségeket és a harmonizált közös szabályok lehetőségeit az érintett területekre vonatkozóan.

A Bizottság a fentiek alapján 2009. május 18-án elfogadta az eurokészpénz euroövezethez tartozó tagállamok közötti, határon átnyúló, üzletszerű közúti szállításáról szóló fehér könyvet[2] azzal a céllal, hogy széles körű konzultációt indítson az eurokészpénz euroövezethez tartozó tagállamok közötti, határon átnyúló, közúti szállítására vonatkozó tervezett közös szabályok egy részéről. A fehér könyv és az érintett fél engedélyével közzétett válaszok a Bizottság Europa honlapján érhetők el, a következő címen: http://ec.europa.eu/economy_finance/articles/euro/article15105_en.htm

A fehér könyv közzétételét követően 2009-ben létrejött az eurokészpénz euroövezethez tartozó tagállamok közötti, határon átnyúló, üzletszerű közúti szállításával foglalkozó szakértői csoport, amellyel konzultációt folytattak. A csoport tagjai az euroövezeti tagállamok érintett igazgatási szerveinek képviselői voltak. A csoport részletesen megvitatta a határon átnyúló pénzszállítás tervezett közös szabályait, és a bizottsági javaslat végleges szövegét illetően nagymértékű konszenzust ért el. A javaslathoz kísérő dokumentumként csatolva megtalálható a csoportban részt vevők listája.

A szociális partnereket az előkészítő folyamat egészébe bevonták. Közreműködtek a munkacsoportban, majd azt követően kétoldalú találkozók és egy írásbeli kérdőív keretében fejthették ki véleményüket.

Az ágazatban tevékenykedő valamennyi érdekelt fél elismeri, hogy a pénzszállítási piac a nemzeti szabályozások közötti különbségek miatt jelenleg nemzeti szabályok mentén működik. A kezdeményezés támogatása tekintetében ugyanakkor különbséget kell tenni a kínálati oldal (tehát a pénzszállító vállalatok) és a keresleti oldal (tehát a bankok és a kiskereskedők) között.

A bankszektor elkötelezetten támogatja a kezdeményezést, és olyan ambiciózus megközelítésre szólít fel, amely rövidebb és hatékonyabb szállítási útvonalakat, ezáltal pedig alacsonyabb kockázatot, költségcsökkenést és fokozottabb ágazati versenyt eredményezne. A pénzszállító vállalatok szakmai szervezete üdvözli, hogy nincs kilátásban a pénzszállítás teljes körű harmonizációja, és a széttöredezett piac jellemezte jelenlegi helyzetet kielégítőnek tartja, mivel a pénzszállító vállalatok is ennek megfelelően, a nemzeti határokon belül szerveződtek.

A pénzszállítási ágazat munkaadói hangsúlyozzák továbbá a bérek és a munkaviszonyra vonatkozó egyéb szabályok különbözőségén alapuló tisztességtelen verseny elkerülésének fontosságát, különös tekintettel arra, hogy a bérek a pénzszállító vállalatok teljes költségének jelentős hányadát teszik ki. A munkavállalói oldalon a szakszervezetek elsősorban azt szeretnék, hogy a területtel kapcsolatos jövőbeni uniós szabályozás nyomán ne romoljanak a szociális feltételek, hanem olyan folyamat induljon el, amely a bérek és egyéb munkakörülmények kiegyenlítődéséhez vezet. A szociális partnerek ezenfelül egyetértenek abban, hogy határon átnyúló munkavégzés esetén a származási, illetve a fogadó tagállamban járó fizetés közül a magasabbik összeg alkalmazandó.

Az EKB és az eurorendszer teljes körűen támogatja a bizottsági kezdeményezést, mivel az összhangban áll a nemzeti központi bankok készpénzszolgáltatásainak magas szintű közelítésére irányuló stratégiai céljukkal. A távoli hozzáférés elfogadott elve például (tehát az a tény, hogy egy bank az euroövezet bármely nemzeti központi bankjából/bankjában felvehet/elhelyezhet eurokészpénzt) mindaddig nem hajtható végre, amíg a határon átnyúló, közúti pénzszállítás nem válik egyszerűbbé.

E bizottsági javaslat általános célja az eurokészpénz euroövezeten belüli szabad mozgásának megkönnyítése azáltal, hogy megszünteti az eurokészpénz euroövezethez tartozó tagállamok közötti, üzletszerű közúti szállítása előtt álló akadályokat, ugyanakkor pedig biztosítja, hogy a pénzszállítás olyan körülmények között történjen, amelyek garantálják a pénzszállító személyzet és a lakosság biztonságát. Mivel a pénzszállítási piac túlnyomórészt helyi jellegű, elsősorban az érintett határ menti területeken történő pénzszállítás megkönnyítésére kell törekedni, míg az e földrajzi térségen kívüli szabályozásbeli különbségek elvben kevésbé befolyásolják az euro szabad mozgását.

A hatásvizsgálat öt átfogó lehetőséget vizsgált e célkitűzés elérésére. 1. a jelenlegi helyzet változatlan folytatása; 2. kétoldalú/többoldalú megállapodások a határon átnyúló pénzszállítás által potenciálisan leginkább érintett tagállamok között; 3. kizárólag a határon átnyúló szállításokra vonatkozó közös szabályok; 4. teljes körű kölcsönös elismerés és 5. a pénzszállításra vonatkozó szabályozás teljes harmonizálása. A hatásvizsgálat eredményei szerint az 1. és 2. lehetőség nem biztosítaná hatékonyan az eurokészpénz szabad mozgásának megkönnyítésére vonatkozó célkitűzés elérését, mivel kevéssé valószínű, hogy nagyléptékben spontán létrejönnének ilyen megállapodások, míg a teljes körű kölcsönös elismerés és a pénzszállítás teljes harmonizálása a kitűzött célhoz viszonyítva aránytalan lenne, valamint a teljes körű kölcsönös elismerés esetében komoly biztonsági kockázatokat teremthetne.

A hatások részletes vizsgálatára a 3. lehetőség: a határon átnyúló szállításra vonatkozó közös szabályok tekintetében került sor. Ez a lehetőség biztosítaná az eurokészpénz szabad mozgásának megkönnyítésére irányuló célkitűzés elérését. Mivel az elemzés a határon átnyúló szállításokra korlátozódik, az e célok eléréséhez szükséges mértéket sem lépi túl.

Emellett ezen belül három további alternatívát is mérlegeltek: a) a hatály kiterjesztése a jelenlegi euroövezeten kívüli tagállamokra; b) a hatály kiterjesztése más valutára és értéktárgyakra; és c) a hatály korlátozása csak a pontból pontba szállításokra[3].

A közös szabályok hatásai nagymértékben függnek a lehetséges piac méretétől és attól, hogy az milyen mértékben valósítható meg. A jelenlegi pénzszállítási piacra vonatkozó információgyűjtés és annak megbecsülése érdekében, hogy a határon átnyúló, közúti pénzszállítás útjában álló jelenlegi szabályozási akadályok feloldása estén mekkora lehet az ilyen szállítás potenciális piaca, külső tanulmány készült, amely a Bizottság honlapján érhető el[4].

A tanulmány szerint míg a határon átnyúló piac természetéből fakadóan korlátozott, az eurokészpénz határon átnyúló, üzletszerű közúti szállítása mind rövid, mind pedig hosszú távon jelentősen növekedhet, amennyiben a közös határokon átnyúló szabályok bevezetésével megszüntetik a szabályozási akadályokat.[5]

A határon átnyúló pénzszállítás megkönnyítése feltehetően környezeti előnyökkel is jár majd, az összességében rövidebb szállításoknak köszönhetően.

A határon átnyúló szállítások jelentős növekedése azonban a fogadó tagállamokban kedvezőtlen társadalmi hatásokkal is járhat. Ez elsősorban a fogadó tagállam pénzszállítási ágazatában érvényesülő bérszintekre és/vagy a foglalkoztatásra gyakorolt esetleges hatásokra vonatkozik, amennyiben a szomszédos tagállamokhoz viszonyítva jelentős különbségek tapasztalhatók a fizetésekben. A hatásvizsgálat eredménye szerint az euroövezethez tartozó egyes szomszédos tagállamok között jelentős különbségek mutatkoznak. Emellett számottevő fizetéskülönbségek vannak az euroövezeten kívüli néhány tagállam és azok euroövezeti szomszédai között is. Míg általánosságban lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy kihasználják versenyelőnyüket, ennek ellenére indokoltnak tűnik a fogadó tagállamban jelentkező potenciális társadalmi hatások enyhítése a munkavállalók minimális védelmének biztosítása révén, a munkavállalók kiküldetéséről szóló 96/71/EK irányelv elveivel összhangban. Az irányelv célja a minimális védelem biztosítása, amelyet a fogadó tagállamban azon munkáltatóknak, akik munkavállalóikat ideiglenes munkavégzés céljából oda kiküldik, be kell tartaniuk.

A pénzszállítási szolgáltatások sajátos jellegét, vagyis a potenciális külföldi munkavégzési időszakok gyakori és rövid távú jellegét, valamint a különböző szerződéses helyzeteket figyelembe véve azonban rendelkezni kell az irányelv valamennyi határon átnyúló pénzszállítási szolgáltatásra vonatkozó, egységes alkalmazásáról. A javaslat ennélfogva néhány konkrét rendelkezést is tartalmaz, amelyek célja az érintett szolgáltatók jogbiztonságának megteremtése és az irányelv gyakorlati alkalmazhatóságának biztosítása a pénzszállítási ágazatban. E rendelkezések nevezetesen megállapítják, hogy a határon átnyúló pénzszállítást végző munkavállalók számára az irányelvvel összhangban biztosítani kell a befogadó tagállam minimális bérszintjére, többek között a túlóradíjakra vonatkozó, minimális védelmet. A bonyolult arányosrész-számítások elkerülése érdekében ezeket a bérszinteket továbbá a teljes munkanapra biztosítani kell, még akkor is, ha a munkavállaló csupán a munkanap egy részét tölti külföldön. Amennyiben azonban a hatályos szerződések, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint gyakorlati intézkedések alapján előre megállapítható, hogy a munkavállaló egy naptári évben 100 munkanapot meghaladó időszakon keresztül fog határon átnyúló szállítást végezni egy másik tagállamban, a minimális védelemnek ki kell terjednie az irányelvben felsorolt egyéb kérdésekre is.

A pénzszállítási ágazat sajátos jellege miatt a javaslat a „kabotázs” tekintetében a szállítási ágazat általános szabályaitól eltérő szabályokat is előirányoz. Míg a javaslat előírja, hogy a pénzszállítónak származási tagállamába ugyanazon a napon vissza kell térnie, amikor elhagyta azt, a készpénzszállítási/-felvételi műveletek számát nem korlátozza, mivel a bankoknak és kiskereskedőknek ilyen szolgáltatásokat nyújtó pénzszállító jármű naponta sok (pl.: 20) ilyen jellegű megállást végrehajthat.

Az érdekeltekkel folytatott konzultáció rámutatott továbbá, hogy a biztonsággal kapcsolatos és egyéb érzékeny kérdések figyelembevétele érdekében a közös uniós szabályok hatályára vonatkozóan bizonyos korlátozásokat, míg a nemzeti kivételek és eltérések tekintetében lehetőségeket kell biztosítani. Ezek négy főbb kérdést érintenek: (i) a pénzszállító személyzet fegyverviselésére vonatkozó nemzeti szabályok teljes körűen hatályban maradnak; (ii) meghatározzák a pénzszállítás különböző formáit, amelyekből az egyes tagállamok kimaradhatnak; (iii) a határon átnyúló szállítás hatályának egy napra és nappalra történő korlátozása, ami azt jelenti, hogy a pénzszállító járműnek származási tagállamába ugyanazon a napon vissza kell térnie, amikor elhagyta azt, és a szállításnak nappal kell történnie; (iv) a pénzszállító jármű által a nap folyamán teljesített készpénzszállítási/-felvételi műveletek nagy részét a fogadó tagállam(ok) területén kell végrehajtani.

Az elemzés eredménye azt mutatta, hogy jóllehet ezek a lehetőségek a potenciális határon átnyúló piac szűkülését vonhatják maguk után, várhatóan nem emelnek jelentős akadályokat a határon átnyúló szállítások előtt, és a javaslat minden esetben olyan megoldást irányoz elő, amely lehetővé teszi a határon átnyúló szállítást (a járműben a fegyverek tárolására szolgáló páncélszekrény elhelyezése, amelyet csak az vezérlőteremből, távirányítással lehet kinyitni; szabványosított szállítási lehetőségek; egyenértékű fegyverhasználati képzés elismerése stb.).

A lehetőségeken belüli alternatívák tekintetében megállapítást nyert, hogy a közös szabályok az euro bevezetésére készülő uniós tagállamok területén is alkalmazandók, az adott tagállam esetében az euro használatára vonatkozó eltérést megszüntető tanácsi határozat napjától kezdve. Ezt az indokolja, hogy az átállás közeledtével fokozottabban szükség van az eurokészpénz szállítására.

A hatály más valutára történő kiterjesztése nem segíti elő a kezdeményezés megfogalmazott céljának elérését, de illeszkedik az átfogó uniós célkitűzésekhez, és a költségcsökkentés révén növelheti a hatékonyságot. Ugyanakkor viszonylag alacsony hozzáadott érték ellenében bonyolultabbá is teheti a közös szabályok elfogadásának folyamatát. A hatály korlátozása a pontból pontba szállításokra jelentősen csökkentené a közös szabályok előnyeit, mivel a megtett kilométerek, a munkaórák és a kiszolgált pénzfelvevő pontok száma tekintetében a szállítások nagy részét kizárná. Ezen okok miatt ezek az alternatívák nem kaptak helyet a javaslatban.

Végül, a közös határokon átnyúló szabályok végrehajtásának nyomon követése érdekében javaslat született az eurokészpénz határon átnyúló szállításával foglalkozó bizottság létrehozásáról. Ezenfelül hivatalos felülvizsgálatra is sor kerül majd, amelynek keretén belül a Bizottság legkésőbb a közös szabályok hatálybalépését követő két éven belül jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

A JAVASOLT RENDSZER FőBB ELEMEINEK MAGYARÁZATA

A rendeletjavaslat megállapítja az eurokészpénz euroövezeten belüli, határon átnyúló, üzletszerű szállítására vonatkozó közös szabályokat. A rendelet egy egyedi, határon átnyúló pénzszállításra vonatkozó engedély elvén alapul, amelyet a származási tagállam állítana ki a határon átnyúló eurokészpénz-szállítási tevékenységet folytatni kívánó pénzszállító vállalatok számára. A javaslat hét különböző engedélyezett szállítási formát irányoz elő – ötöt a bankjegyszállításra és kettőt az érmeszállításra vonatozóan –, a tagállamoknak pedig lehetőségük lenne arra, hogy saját területükön bizonyos formákat ne alkalmazzanak.

A hatály tekintetében az alábbi elemeket kell kiemelni:

- A javasolt rendelet az eurokészpénz euroövezethez tartozó tagállamok közötti, üzletszerű közúti szállítására vonatkozna. Javasolt továbbá, hogy a rendelet az eurót még nem bevezető tagállamok területére is kiterjedjen, az adott tagállam esetében az euro használatára vonatkozó eltérést megszüntető tanácsi határozat napjától kezdve. A rendelet hatályának kiterjesztésével önálló rendeletjavaslat foglalkozik.

- A javasolt rendelet egyaránt vonatkozna az ún. pontból pontba szállításokra (tehát egy biztonságos pontból egy másik biztonságos pontba bármiféle köztes megálló nélkül történő szállításokra), valamint az ún. kiskereskedelmi készpénzszállításra (végső ügyfeleket kiszolgáló, több megállást tartalmazó szállításokra).

- A kiskereskedelmi szállítás esetében a megállások többségének a fogadó tagállam(ok)ban kell történnie, míg a megállások száma sem a származási tagállamban, sem pedig a fogadó tagállamban nem korlátozott.

- A szállításnak alapvetően nappal kell történnie, a pontból pontba szállításokra vonatkozó kivételekkel;

- A pénzszállító járműnek származási tagállamába ugyanazon a napon vissza kell térnie, amikor elhagyta azt.

Határon átnyúló pénzszállításra vonatkozó engedély

A rendelet értelmében határon átnyúló közúti eurokészpénz-szállítási tevékenységet folytatni kívánó vállalatoknak speciális engedélyt kell igényelniük származási tagállamuk engedélyező hatóságánál. Az engedély megszerzéséhez a vállalatnak, vezetésének és alkalmazottainak teljesíteniük kell a rendeletben meghatározott bizonyos számú feltételt. A szabályok megsértése esetén a felelősségre vonás joga az engedélyt kibocsátó hatóságot, tehát a származási tagállam hatóságát illeti meg. Ugyanakkor a tranzittagállam vagy a fogadó tagállam vészhelyzetek, illetve a szabályok nyilvánvaló megsértése esetén (pl.: a minimális személyzeti létszám betartásának hiánya, a fegyverviselésre vonatkozó szabályok megsértése stb.) védelmi jogköröket kap. A tagállamokat ezenfelül valamennyi említett szempontot illetően kölcsönös tájékoztatási kötelezettség terheli.

Engedélyezett szállítási formák

A bankjegyekre vonatkozóan a következő szállítási formák esetében engedélyezhető a határon átnyúló pénzszállítás:

- páncélzat nélküli, hétköznapi kinézetű, bankjegy-érvénytelenítő rendszerrel (IBNS) felszerelt járművel történő bankjegyszállítás;

- páncélzat nélküli és olyan jól látható jelzéssel ellátott járművel történő bankjegyszállítás, amely tájékoztat arról, hogy a jármű intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszerrel felszerelt;

- vezetőfülke-páncélzattal rendelkező, intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszerrel felszerelt járművel történő bankjegyszállítás;

- teljesen páncélozott, intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszerrel nem felszerelt járművel történő bankjegyszállítás;

- teljesen páncélozott, intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszerrel felszerelt járművel történő bankjegyszállítás.

Az érmék esetében az alábbi két szállítási forma javasolt:

- páncélzat nélküli járművel történő érmeszállítás;

- vezetőfülke-páncélzattal rendelkező járművel történő érmeszállítás.

A járművön minden esetben legalább kéttagú biztonsági személyzetnek kell tartózkodnia, kivéve a teljesen páncélozott, intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszerrel nem felszerelt járműveket, amelyeken háromtagú biztonsági személyzetre van szükség.

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy bizonyos lehetőségeket saját területükön nem alkalmaznak, feltéve hogy a bankjegyekre és az érmékre vonatkozó fenti lehetőségek közül egyet-egyet elfogadnak, valamint hogy a belföldi pénzszállításokra nem engedélyeznek hasonló szállítási módozatot

Nemzeti szabályok alkalmazása

A biztonság szempontjából különösen érzékeny területeken a nemzeti szabályok továbbra is alkalmazandók lesznek. Ezek a területek a fegyverviselést és -használatot, a rendőrséggel való kapcsolatot és a pénzszállító biztonsági személyzet pénzszállító járművön kívüli magatartására, valamint az azon helyszínek biztonságára vonatkozó szabályokat érintik, ahová a készpénzt szállítják, vagy ahol azt felveszik.

JOGI SZEMPONTOK

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 133. cikke kimondja, hogy „… az euro közös pénzként történő alkalmazásához szükséges intézkedéseket rendes jogalkotási eljárás keretében az Európai Parlament és a Tanács állapítja meg. …”. Ebből a cikkből következik, hogy az EU-nak joga és tulajdonképpen kötelessége megtenni az eurokészpénz szabad és hatékony mozgásának biztosításához szükséges intézkedéseket, mivel a jelenlegi helyzet akadályozza az euro határon átnyúló szállítását és ennélfogva annak használatát.

Az uniós szintű fellépés alternatívái a tagállamok közötti önkéntes kétoldalú megállapodások vagy akár többoldalú megállapodások lennének. Az uniós szintű fellépés azonban a kétoldalú vagy többoldalú intézkedésekkel szemben jelentős méretgazdaságossági előnyökkel jár. Csak az uniós szintű fellépés teszi lehetővé az euroövezet jövőbeni bővítésének figyelembevételét, mivel a határon átnyúló szállításra vonatkozó uniós szabályokat – a kétoldalú/többoldalú megállapodásokkal ellentétben – bármely új részt vevő tagállam alkalmazhatja.

Továbbá jóllehet erre elsősorban a bankszektor részéről mutatkozik igény, a tagállamok – több mint nyolc évvel az eurokészpénz bevezetése után – még mindig nem kötöttek olyan megállapodást, amely megkönnyítené a határon átnyúló, üzletszerű pénzszállítást. Ez arra enged következtetni, hogy a gyakorlatban az uniós fellépés az egyetlen lehetőség a számos olyan összetett kérdést magukban foglaló, szerteágazó szabályozási rendszerek (jelenleg 16) összeegyeztetésére, amelyekben a biztonsági szempontok munkaerő-piaci megfontolásokkal ötvöződnek.

Az uniós szintű fellépés következésképpen összhangban áll a szubszidiaritás elvével.

A javaslat a nemzeti szabályozási rendszerek különbségei által érintett, határon átnyúló pénzszállításra korlátozódik, és hatálya nem terjed ki a kizárólag belföldi szállításra. Ennek megfelelően tiszteletben tartja az arányosság elvét. A rendelet eszköze szükséges annak biztosításához, hogy a különböző nemzeti szabályokat az eurokészpénz euroövezeten belüli, határon átnyúló, üzletszerű közúti szállítására vonatkozó ténylegesen közös szabályok váltsák fel.

2010/0204 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS …/…/EU RENDELETE

(...)

az eurokészpénz euroövezethez tartozó tagállamok közötti, határon átnyúló, üzletszerű közúti szállításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 133. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[6],

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére[7],

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

1. Az euro bevezetése nyomán jelentősen megnőtt a határon átnyúló közúti készpénzszállítás iránti igény. Az euroövezetben a bankoknak, a nagy kiskereskedelmi láncoknak és a többi, üzletszerűen készpénzkezeléssel foglalkozó egységnek lehetőséget kellene kapnia arra, hogy a legjobb árat és/vagy szolgáltatást kínáló pénzszállító vállalattal köthessen szerződést, valamint hogy a legközelebbi nemzeti központi banki fiók vagy készpénzközpont szolgáltatásait vegye igénybe, még akkor is, ha az egy másik tagállamban található. Továbbá a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában részt vevő számos tagállam (a továbbiakban: részt vevő tagállamok) intézkedett vagy adott esetben intézkedni szándékozhat a bankjegyek és érmék külföldi előállításáról. A közös valuta elve eredendően magában foglalja a részt vevő tagállamok közötti szabad készpénzszállítást.

2. A nemzeti szabályozások közötti jelentős különbségek miatt általában nagyon nehéz eurokészpénzt határon átnyúló módon, üzletszerűen, közúton szállítani a részt vevő tagállamok között. Ez a helyzet ellentmond a közös valuta szabad mozgása elvének, valamint hátrányosan érinti a szolgáltatásnyújtás szabadságának elvét, amely az Európai Unió egyik alapelve.

3. Ez a rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 38. cikkének b) pontjában ismertetett, a készpénzszállításra vonatkozó harmonizációs eszközök bevezetésének lehetőségére adott válaszként szolgál.

4. Tekintettel a készpénzszállítási tevékenységgel járó, és a pénzszállító személyzet és a lakosság életére és egészségére veszélyt jelentő különleges kockázatokra, helyénvaló, hogy a határon átnyúló készpénzszállításhoz speciális, határon átnyúló pénzszállításra vonatkozó engedéllyel kelljen rendelkezni. Az engedélyt a legtöbb részt vevő tagállamban kötelezően előírt, és az e rendelet által nem harmonizált nemzeti pénzszállításra vonatkozó engedélyen felül kell megszerezni. Azon néhány tagállamban, amelyek a pénzszállítással foglalkozó vállalatok tekintetében nem rendelkeznek a biztonsági vagy szállítási ágazat általános szabályain túlmutató egyedi engedélyezési eljárással, valamint a tagállamok közötti kölcsönös bizalom megerősítése érdekében helyénvaló továbbá, hogy az e tagállamokban letelepedett pénzszállító vállalatoknak, mielőtt az érintett tagállamtól megkapnák a határon átnyúló szállításra vonatkozó engedélyt, bizonyítaniuk kelljen, hogy legalább tizenkét hónapja rendszeresen végeznek pénzszállítási tevékenységet a letelepedésük szerinti tagállamban a nemzeti szabályozás megsértése nélkül.

5. A kötelezettségek átfedésének és szükségtelenül nehézkes eljárás létrehozásának elkerülése érdekében helyénvaló továbbá előirányozni, hogy a határon átnyúló készpénzszállításra vonatkozó engedély birtokosa számára nem kell előírni, hogy rendelkezzen a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól szóló, 2009. október 21-i 1072/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben[8] meghatározott, nemzetközi közúti árufuvarozásra vonatkozó közösségi engedéllyel is.

6. Az eurokészpénz részt vevő tagállamok közötti, határon átnyúló, üzletszerű közúti szállításának teljes körűen meg kell felelnie e rendelet előírásainak, illetve a származási tagállam, a fogadó tagállam és adott esetben a tranzittagállam vonatkozó szabályozásának.

7. A rendelet célja az, hogy lehetővé tegye, hogy az eurokészpénz határon átnyúló, üzletszerű közúti szállítása a részt vevő tagállamok között olyan körülmények között történjen, amelyek garantálják a művelet biztonságát, az érintett személyzet és a lakosság védelmét, valamint a pénz szabad mozgását.

8. A pénzszállítási ágazatban érvényesülő különleges körülmények miatt a több napig tartó pénzszállítások biztonságos szervezése nehézségekbe ütközik. Ennélfogva indokolt, hogy a határon átnyúló, üzletszerű közúti eurokészpénz-szállítási tevékenységet végző járműnek származási tagállamába ugyanazon a napon vissza kelljen térnie, amikor elhagyta azt.

9. Abban az esetben, ha a szociális partnerek uniós szinten egymás között arról állapodnak meg, hogy egy másik fogalommeghatározás megfelelőbb lenne, a Bizottság javaslatot terjeszt elő a „nappal történő” szállítás és/vagy az ad hoc alapképzés minimális előírt időtartama e rendeletben szereplő meghatározásának módosítására.

10. Az 1072/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint a fogadó tagállamban egy másik tagállamból az előbbibe irányuló nemzetközi fuvarozást követően hét napon belül legfeljebb három kabotázsművelet hajtható végre. Ugyanakkor a pénzszállítási tevékenység egyedi jellemzőire való tekintettel bevett gyakorlat, hogy a pénzszállító jármű naponta jóval nagyobb számú készpénzszállítási/-felvételi műveletet végezhet. Következésképpen helyénvaló az 1072/2009/EK rendelettől eltérve nem korlátozni a pénzszállító jármű által egy nap alatt a fogadó tagállamban elvégezhető készpénzszállítási/-felvételi műveletek számát.

11. A pénzszállító biztonsági személyzet járművön kívüli magatartására és a készpénzszállítások/-felvételek helyszínének biztonságára vonatkozó nemzeti szabályok alkalmazása nem terjedne ki a bankjegy-érvénytelenítő rendszerek és a teljesen páncélozott, intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszerrel nem felszerelt járművel történő bankjegyszállítás esetleges együttes alkalmazására.

12. Emlékeztetve arra, hogy a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikke (3) bekezdésének a) pontja azokra a kiküldetési helyzetekre vonatkozik, amikor egy vállalkozás saját nevében és saját irányítása alatt, a vállalkozás és a szolgáltatás címzettje között létrejött szerződés alapján transznacionális szolgáltatásokat nyújt.

13. Tekintettel a pénzszállítási szolgáltatások sajátos jellegére, rendelkezni kell a 96/71/EK irányelv valamennyi határon átnyúló készpénzszállítási szolgáltatásra vonatkozó, egységes alkalmazásáról a szolgáltatók jogbiztonsága megteremtésének és annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az irányelv gyakorlati alkalmazhatóságát a pénzszállítási ágazatban.

14. Az érintett szállítási tevékenységek egyedi jellemzőire és néhány ilyen tevékenység alkalmi jellegére való tekintettel a 3. cikk (1) bekezdésében megállapított minimális védelemre vonatkozó szabályok egységes alkalmazását a minimális bérszintre, többek között a túlóradíjakra kell korlátozni az irányelv 3. cikke (1) bekezdésének c) pontja értelmében, és a szolgáltatókra rótt szükségtelen adminisztratív terhek elkerülése érdekében e bérszinteket a teljes munkanapra biztosítani kell. Amennyiben egy pénzszállítást végző munkavállaló szerződéséből, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekből, valamint gyakorlati intézkedésekből az következik, hogy egy naptári évben 100 munkanapot meghaladó időszakon keresztül fog egy másik tagállamban határon átnyúló szállítást végezni, helyénvaló, hogy az irányelvben megállapított minimális védelemre vonatkozó szabályok az ilyen munkavállalóra hasonlóan teljes körűen alkalmazandók legyenek.

15. A minimális védelemre vonatkozó szabályokat a fogadó tagállamban a munkaviszonyra vonatkozó, a munkavállaló számára a származási tagállamának joga, kollektív szerződése vagy munkaszerződése értelmében kedvezőbb feltételek sérelme nélkül kell alkalmazni.

16. A minimális védelmet nyújtó vonatkozó szabályok meghatározása céljából helyénvaló a 96/71/EK irányelv 4. cikkében szereplő, a tájékoztatási együttműködésről szóló rendelkezések hasonló módon történő alkalmazása. Ebben a tekintetben a tagállamok igénybe vehetik a 96/71/EK irányelvben előírt igazgatási együttműködést és információcserét.

17. Ez a rendelet nem sérti a Közösség területére belépő, illetve a Közösség területét elhagyó készpénzre vonatkozó uniós szabályok alkalmazását[9].

18. Ez a rendelet hivatkozik az intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszerekre, a jármű páncélzatára, a páncélszekrényekre és a golyóálló mellényekre vonatkozó műszaki előírásokra és szabványokra. E szabályok módosítására vonatkozóan helyénvaló rendelkezni a Bizottságnak az Európai Parlament és a Tanács általi felhatalmazására irányuló eljárásról a technológiai fejlődés és az esetleges új európai szabványok figyelembevétele érdekében,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. SZAKASZ: AZ EUROKÉSZPÉNZ HATÁRON ÁTNYÚLÓ KÖZÚTI SZÁLLÍTÁSÁNAK VALAMENNYI FORMÁJÁRA VONATKOZÓ KÖZÖS SZABÁLYOK

1. cikk – Fogalommeghatározások

a) „határon átnyúló közúti eurokészpénz-szállítás”: eurobankjegyek és/vagy -érmék üzletszerű, harmadik felek nevében díjazás ellenében vagy pénzszállító vállalaton belül végzett, járművel történő, közúti szállítása „részt vevő tagállamból” – az euro bevezetéséről szóló 1998. május 3-i 974/98/EK tanácsi rendelet[10] meghatározása szerint –, ami jelentheti eurobankjegyek és/vagy -érmék szállítását egy vagy több más részt vevő tagállam, illetve a származási tagállam egy vagy több helyszínére, vagy az eurobankjegyek és/vagy -érmék ezektől történő begyűjtését. Emellett a pénzszállító jármű által a nap folyamán teljesített készpénzszállítási/-felvételi műveleteknek legalább a nagy részét a fogadó tagállam(ok) területén kell végrehajtani ahhoz, hogy a szállítás e rendelet értelmében határon átnyúlónak minősüljön. A pontból pontba szállítások határon átnyúlónak minősülnek, ha azokra két különböző részt vevő tagállam között kerül sor;

b) „határon átnyúló pénzszállításra vonatkozó engedély”: a származási tagállam engedélyező hatósága által kibocsátott engedély, amelynek birtokosa jogosult az e rendeletben megállapított feltételekkel összhangban eurokészpénz részt vevő tagállamok közötti, határon átnyúló közúti szállításának végrehajtására;

c) „engedélyező hatóság”: a határon átnyúló pénzszállításra vonatkozó engedélyek kibocsátásáért felelős hatóság a származási tagállamban;

d) „származási tagállam”: az a tagállam, amelynek a területén a pénzszállítással foglalkozó vállalat letelepedett. A pénzszállítást végző vállalat akkor tekinthető letelepedettnek, ha az Európai Unió működéséről szóló szerződés 49. cikkének megfelelően tényleges, határozatlan ideig tartó gazdasági tevékenységet végez, a szolgáltatásnyújtás tényleges helyét képező, állandó infrastruktúrán keresztül;

e) „fogadó tagállam”: a pénzszállító vállalat származási tagállamától eltérő tagállam, amelyben a pénzszállító vállalat a pénzszállítási és/vagy -felvételi szolgáltatást nyújtja;

f) „tranzittagállam”: a vállalat származási tagállamától eltérő egy vagy több tagállam, amelyen a pénzszállító járműnek át kell haladnia ahhoz, hogy elérje a fogadó tagállamo(ka)t vagy visszatérjen a származási tagállamba;

g) „nappal történő szállítás": a szállítást 6.00 és 22.00 óra között hajtják végre;

h) „pénzszállító biztonsági személyzet”: a pénzszállító jármű vezetésével vagy a jármű szállítmányának védelmével megbízott munkavállaló;

i) „pénzszállító jármű”: a készpénz üzletszerű közúti szállításához használt jármű;

j) „hétköznapi kinézetű jármű”: átlagos kinézetű jármű, amelyen nincs arra utaló jel, hogy pénzszállító vállalathoz tartozik vagy pénzszállításra használják;

k) „pontból pontba szállítás”: egy biztonságos pontból egy másik biztonságos pontba történő szállítás, bármiféle köztes megálló nélkül;

l) „biztosított terület”: épületen belül található készpénzfelvételi és/vagy -szállítási pont, amelyet mind a berendezés (behatolásgátló rendszerek), mind pedig a személyekre vonatkozó belépési eljárások tekintetében biztosítottak az illetéktelen hozzáférés ellen;

m) „biztonságos pont”: biztosított területen belül található, járművel megközelíthető pont, ahol biztonságosan elvégezhető a járművekbe történő be- és kirakodás;

n) „intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszer (IBNS)”: olyan rendszer, amely megfelel az alábbi feltételeknek:

- a bankjegytároló készpénz-érvénytelenítő rendszerrel folyamatosan védi a bankjegyeket a biztosított területtől a készpénzszállítási pontig vagy a készpénzfelvétel helyétől a biztosított területig;

- a pénzszállító biztonsági személyzet a beállított időtartamon és/vagy helyszíneken kívül nem tudja kinyitni a tárolót, illetve a pénzszállítási művelet megkezdését követően nem tudja módosítani a beállított időtartamot és/vagy azt a helyszínt, amikor/ahol a tároló kinyitható;

- a tároló olyan mechanizmussal van felszerelve, amely a tároló illetéktelen kinyitására irányuló kísérlet esetén tartósan érvényteleníti a bankjegyeket;

- az intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszer megfelel az e rendelet III. mellékletében meghatározott követelményeknek. Érvénytelenítettnek minősül a megcsonkított, illetve festékkel megjelölt vagy a III. mellékletben részletesen meghatározott módokon sérült bankjegy;

o) „végponttól végpontig intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszer”: olyan intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszer, amely ezenfelül végponttól végpontig tartó használatra van felszerelve, vagyis a bankjegyek a pénzszállító személyzet számára mindvégig elérhetetlenek maradnak, és biztosított területtől biztosított területig, illetve automatikus bankjegykiadó (ATM-) kazetták esetében a biztonsági területtől az ATM belsejéig folyamatos, készpénz-érvénytelenítő rendszer általi védelem alatt állnak;

p) „A1 és B1 nyelvtudási szint”: az Európa Tanács közös európai nyelvi referenciakeretében megállapított nyelvtudási szint;

q) „releváns nyelv”: a helyi hatóságok és a lakosság által használt nyelv(ek) azokon a területeken, ahol a pénzszállítás zajlik;

r) „hivatalos uniós nyelvek”: az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló 1. rendeletben[11] meghatározott nyelvek.

2. cikk – Kivételek

(1) E rendelet hatálya nem terjed ki az eurobankjegyek és -érmék olyan szállítására, amely a részt vevő tagállamok központi bankjai, bankjegynyomdái és/vagy pénzverdéi megbízásából és ezek között, katonai vagy rendőri kísérettel történik.

(2) E rendelet hatálya nem terjed ki a kizárólag euroérmék olyan szállítására, amely a részt vevő tagállamok központi bankjai vagy pénzverdéi megbízásából és ezek között, katonai, rendőri vagy magántulajdonú biztonsági szolgálat személyzete általi – külön járművel végzett – kísérettel történik.

3. cikk – Indulási helyszín, maximális időtartam és a készpénzszállítási/-felvételi műveletek száma

(1) A határon átnyúló eurokészpénz-szállítás e rendeletnek megfelelően nappal történik.

(2) A határon átnyúló eurokészpénz-szállítási tevékenységet végző pénzszállító jármű ugyanazon a napon tér vissza származási tagállamába, mint amelyiken útját megkezdte.

(3) Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve a pontból pontba történő szállítás lebonyolítható 24 órás időtartamon belül, feltéve hogy a származási tagállamban, a tranzittagállam(ok)ban és a fogadó tagállam(ok)ban a nemzeti szabályok már engedélyezik az éjszakai pénzszállítást.

(4) Az 1072/2009/EK rendelettől eltérve a készpénzszállító jármű által egy vagy több fogadó tagállamban egy nap alatt elvégezhető készpénzszállítási/-felvételi műveletek száma nem korlátozott.

4. cikk – Határon átnyúló pénzszállításra vonatkozó engedély

(1) A határon átnyúló közúti eurokészpénz-szállítási tevékenységet folytatni kívánó vállalatok a határon átnyúló pénzszállításra vonatkozó speciális engedélyt igényelnek származási tagállamuk engedélyező hatóságánál.

(2) A határon átnyúló pénzszállításra vonatkozó engedélyt a tagállam engedélyező hatósága adja ki ötéves időszakra, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

a) Az engedélyt igénylő vállalat származási tagállamától jóváhagyást kapott az annak területén történő pénzszállítás végzésére. Amennyiben a tagállam nem rendelkezik a biztonsági vagy szállítási ágazat általános szabályain túlmutató egyedi engedélyezési eljárással a pénzszállítással foglalkozó vállalatok tekintetében, a vállalatoknak képesnek kell lenniük annak bizonyítására, hogy az igénylést megelőzően legalább tizenkét hónapja rendszeresen végeznek pénzszállítási tevékenységet az ilyen tevékenységre vonatkozó, hatályos nemzeti szabályozás megsértése nélkül.

b) A vállalat vezetői és igazgatóságának tagjai a bűnügyi nyilvántartás szerint nem követtek el releváns bűncselekményt, jó hírnévnek örvendő és feddhetetlen személyek.

c) Az igénylő vállalat érvényes polgári jogi felelősségbiztosítással rendelkezik.

d) Az igénylő vállalat, az alkalmazott személyzet, a használt jármű és az eurokészpénz határon átnyúló szállításához a vállalat által alkalmazott biztonsági eljárások megfelelnek az ebben a rendeletben meghatározott szabályoknak, illetve ha e rendelet arra kifejezetten hivatkozik, a konkrétan a készpénzszállításra vonatkozó, hatályos nemzeti jogszabályoknak.

(3) A határon átnyúló pénzszállításra vonatkozó engedélyt az I. és II. mellékletben meghatározott mintának és fizikai jellemzőknek megfelelően kell kiállítani. A határon átnyúló, üzletszerű közúti eurokészpénz-szállítást végző jármű pénzszállító személyzetének mindenkor be kell tudnia mutatni az ellenőrző hatóságoknak az érvényes engedély eredeti példányát vagy annak hitelesített másolatát.

(4) A határon átnyúló pénzszállításra vonatkozó engedély lehetővé teszi, hogy a vállalat e rendelet előírásainak megfelelően határon átnyúló eurokészpénz-szállítást végezzen. Az 1072/2009/EK rendelettől eltérve az ilyen engedély tulajdonosának nem kell nemzetközi közúti árufuvarozásra vonatkozó közösségi engedéllyel rendelkeznie.

5. cikk – Pénzszállító biztonsági személyzet

(1) A pénzszállító biztonsági személyzet megfelel az alábbi követelményeknek:

a) A bűnügyi nyilvántartás szerint nem követett el ezzel kapcsolatos bűncselekményt, jó hírnévnek örvendő és feddhetetlen személy.

b) Megfelelő orvosi igazolással rendelkezik arra vonatkozóan, hogy fizikai és mentális egészsége alkalmassá teszi a feladat elvégzésére.

c) Sikeresen elvégzett egy legalább 200 órás ad hoc alapképzést, amely nem tartalmaz lőfegyver használatára vonatkozó oktatást.

Az ad hoc alapképzés tartalma magában foglalja legalább a VI. mellékletben meghatározottakat. E területeken legalább három évente egyszer rendszeres továbbképzésre is szükség van.

(2) A pénzszállító járművön tartózkodó biztonsági személyzet legalább egy tagja a tranzittagállam(ok) és a fogadó tagállam érintett területein használt releváns nyelv(ek) tekintetében legalább A1 szintű nyelvismerettel rendelkezik. A járműnek továbbá a vállalat járműirányító központján át állandó rádiókapcsolatban kell lennie olyan személlyel, aki legalább B1 szintű nyelvtudással rendelkezik a szóban forgó nyelv(ek)en, annak érdekében, hogy bármikor biztosítani lehessen a hatékony kommunikációt a tagállami hatóságokkal.

6. cikk – Fegyverviselés

(1) A pénzszállító biztonsági személyzetnek meg kell felelnie a származási tagállam, a tranzittagállam(ok) és a fogadó tagállam(ok) hatályos jogszabályainak a fegyverviselés és a fegyver megengedett legnagyobb kalibere tekintetében.

(2) Ha a szállítmány egy olyan tagállam területére lép, amely nem engedélyezi a pénzszállító biztonsági személyzet fegyverviselését, a pénzszállító biztonsági személyzetnek a birtokában levő fegyvereket a járműben levő és az EN 1143-1 európai szabványnak megfelelő páncélszekrényben kell elhelyeznie. Ezek a fegyverek az érintett tagállam területén való áthaladás időtartama alatt a pénzszállító biztonsági személyzet számára nem hozzáférhetők. A fegyverek akkor vehetők ki a páncélszekrényből, amikor a jármű olyan tagállam területére ér, amelynek jogszabályai engedélyezik a pénzszállító biztonsági személyzet fegyverviselését, illetve kötelezően ki kell venni azokat a páncélszekrényből, ha a jármű olyan tagállam területére ér, amelynek jogszabályai előírják a pénzszállító biztonsági személyzet fegyverviselését. A páncélszekrény kinyitásának távvezérléssel kell történnie a járműirányító központból, és erre csak akkor kerülhet sor, ha a járműirányító központ ellenőrizte a jármű pontos földrajzi helyzetét.

Ugyanezek az előírások alkalmazandók, ha a tranzittagállam vagy a fogadó tagállam jogszabályai értelmében valamely fegyvertípus vagy -kaliber nem engedélyezett.

(3) Amikor egy pénzszállító jármű, amelynek származási tagállama nem engedélyezi a pénzszállító személyzet fegyverviselését, olyan tagállam területére ér, amelynek jogszabályai kötelezően előírják a pénzszállító személyzet fegyverviselését, a pénzszállító vállalatnak gondoskodnia kell arról, hogy a jármű személyzete rendelkezzen a szükséges fegyverekkel, és megfeleljen a fogadó tagállam minimális képzési követelményeinek.

(4) A fegyvert viselő pénzszállító biztonsági személyzetnek a tranzittagállam(ok) és/vagy a fogadó tagállam nemzeti hatóságainál fegyverviselési engedélyt kell igényelnie, amennyiben ezek a tagállamok engedélyezik a pénzszállító biztonsági személyzet fegyverviselését.

(5) A tagállamok létrehoznak egy központi nemzeti kapcsolattartó pontot, amelyhez más tagállamok pénzszállító biztonsági személyzete a fegyverviselési engedély iránti kérelmet benyújthatja. A tagállamok a teljes igénylési dokumentáció benyújtásától számított három hónapon belül tájékoztatják az igénylőt kérelme eredményéről.

(6) Annak érdekében, hogy egy másik tagállamban letelepedett vállalat alkalmazásában álló és egy másik tagállamban állandó lakhellyel rendelkező pénzszállító személyzet teljesíthesse a fegyverviselési engedély megszerzéséhez szükséges nemzeti követelményeket, a tagállamoknak biztosítaniuk kell az abban a tagállamban elvégzett, egyenértékű képzések érvényesítését, ahol az igénylő munkaadója letelepedett. Amennyiben erre nincs mód, a tagállamok gondoskodnak arról, hogy saját területükön biztosítsák a szükséges képzést azon tagállam megfelelő hivatalos uniós nyelvén, ahol az igénylő munkaadója letelepedett.

7. cikk – A jármű felszerelései

(1) Valamennyi pénzszállításhoz használt járműnek rendelkeznie kell globális navigációs rendszerrel. A pénzszállító vállalat járműirányító központjának folyamatosan képesnek kell lennie arra, hogy pontosan megállapítsa járműveinek helyzetét.

(2) A járműveket fel kell szerelni megfelelő kommunikációs eszközökkel ahhoz, hogy bármikor kapcsolatot lehessen teremteni a járművet üzemeltető vállalat járműirányító központjával és az illetékes tagállami hatóságokkal. A járműben el kell helyezni a tranzittagállamok vagy a fogadó tagállam(ok) rendőrségének segélyhívó számát.

(3) A járműveket olyan módon kell felszerelni, amely lehetővé teszi a készpénzszállítási/-felvételi műveletek időpontjának és helyszínének rögzítését annak érdekében, hogy mindenkor ellenőrizhető legyen az 1. cikk a) pontjában említett pénzszállítási/-felvételi műveletek aránya.

(4)Amennyiben a jármű fel van szerelve intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszerrel (IBNS), annak meg kell felelnie az e rendelet III. mellékletében megállapított elveknek, és rendelkeznie kell egy részt vevő tagállam típusjóváhagyásával. A származási tagállam, a fogadó tagállam vagy a tranzittagállam hatóságai részéről tett, ellenőrzésre irányuló megkeresésre válaszként a határon átnyúló pénzszállítást intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszert használó járművekkel végző vállalkozásoknak 48 órán belül írásban kell igazolniuk az intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszer használt modelljének megfelelőségét.

8. cikk – A nemzeti rendőrségek szerepe

Ez a rendelet nem sérti az olyan nemzeti szabályok alkalmazását, amelyek előírják, hogy:

- a rendőrséget előzetesen értesíteni kell a pénzszállítási műveletekről;

- a pénzszállító járműveket olyan készülékkel kell felszerelni, amelynek segítségével a rendőrség nagy távolságról nyomon követheti azokat;

- a pontból pontba történő nagy értékű szállítások esetén rendőri kíséretet kell biztosítani.

9. cikk – A fogadó tagállam(ok)ban a készpénzszállítás/-felvétel helyszínének biztonságát garantáló szabályok

Ez a rendelet nem sérti a pénzszállító biztonsági személyzet pénzszállító járművön kívüli magatartására, valamint az érintett tagállamban azon helyszínek biztonságára vonatkozó szabályokat, ahová a készpénzt szállítják, és/vagy ahol azt felveszik.

10. cikk – Érvénytelenített bankjegyek forgalomból való kivonása

Az e rendelet előírásainak megfelelően működő pénzszállító vállalatok valamennyi olyan, az intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszer által feltehetően festékkel megjelölt vagy más módon érvénytelenített bankjegyet kivonnak a forgalomból, amellyel tevékenységük végzése során találkoznak. Ezeket a bankjegyeket átadják származási tagállamuk központi bankja megfelelő fiókjának. Ha az érvénytelenített bankjegyek begyűjtésére a fogadó tagállamban kerül sor, a pénzszállító vállalat származási tagállamának központi bankja tájékoztatja a fogadó tagállam központi bankját.

11. cikk – Kölcsönös tájékoztatás

(1) A tagállamok elküldik a Bizottságnak a 8. és a 9. cikkben említett szabályokat, valamint az intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszer általuk jóváhagyott típusaira vonatkozó információkat, és haladéktalanul értesítik a Bizottságot e szabályok és típusjóváhagyások módosulásáról. A Bizottság biztosítja, hogy az említett szabályokat és az intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszerek jóváhagyott típusainak listáját a megfelelő csatornák használatával a részt vevő tagállamok valamennyi releváns hivatalos uniós nyelvén közzétegyék, a határon átnyúló pénzszállítási tevékenységben részt vevő valamennyi szereplő gyors tájékoztatása céljából.

(2) A tagállamok nyilvántartást vezetnek azokról a vállalatokról, amelyeknek határon átnyúló pénzszállításra vonatkozó engedélyt adtak ki, és tájékoztatják egymást a nyilvántartás tartalmáról. A nyilvántartást a változásoknak megfelelően – többek között egy engedélynek a 22. cikknek megfelelően történő felfüggesztéséről vagy visszavonásáról szóló határozat esetén – aktualizálják, és haladéktalanul tájékoztatják egymást az aktualizált adatokról.

(3) Az 5. cikk (1) bekezdése a) pontjának végrehajtása során a származási tagállamnak megfelelően figyelembe kell vennie a pénzszállító személyzet bűnügyi nyilvántartásban szereplő adataival, jó hírnevével és feddhetetlenségével kapcsolatos azon információkat, amelyekről a fogadó tagállam tájékoztatja.

(4) A szomszédos tagállamok az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett ad hoc alapképzés céljából tájékoztatják egymást a pénzszállító személyzetre vonatkozó különleges képzési követelményekről.

(5) A tagállamok közzéteszik és tájékoztatják egymást a 6. cikk (5) pontjában említett nemzeti kapcsolattartó pontok címéről és egyéb elérhetőségeiről és egyéb releváns nemzeti előírásokról.

(6) Amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy visszavonja egy másik tagállamban letelepedett vállalat pénzszállító személyzete egyik tagjának kiadott fegyverviselési engedélyt, erről tájékoztatja a vállalat származási tagállamának engedélyező hatóságát.

12. cikk – A határon átnyúló szállítással kapcsolatos előzetes tájékoztatás

(1) A határon átnyúló pénzszállításra vonatkozó engedéllyel rendelkező vállalat kellő időben előre tájékoztatja az engedélyt kibocsátó hatóságot arról, hogy mely tagállam(ok)ban fog pénzszállítási tevékenységet végezni. A származási tagállam ezután azonnal értesíti az érintett tagállamo(ka)t a várható pénzszállítási tevékenységről.

(2) A határon átnyúló szállítási tevékenység végzését tervező vállalat előre megadja a fogadó tagállam(ok) által megjelölt releváns hatóság(ok) részére azon személyek nevét, akik e tagállam(ok) területén várhatóan ilyen szállítási tevékenységet fognak végezni.

2. SZAKASZ: AZ EGYES SZÁLLÍTÁSI FORMÁKRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS SZABÁLYOK

13. cikk – Páncélzat nélküli, hétköznapi kinézetű, intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszerrel felszerelt járművel történő bankjegyszállítás

A határon átnyúló pénzszállításra vonatkozó engedéllyel rendelkező vállalat az alábbi feltételek teljesülése esetén végezheti eurobankjegyek határon átnyúló, közúti szállítását páncélzat nélküli, intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszerrel felszerelt járművel:

a) A járműnek hétköznapi kinézetűnek kell lennie.

b) A járművön legalább kéttagú pénzszállító biztonsági személyzetnek kell tartózkodnia, akik nem viselhetnek egyenruhát.

14. cikk – Páncélzat nélküli és olyan jól látható jelzést viselő járművel történő bankjegyszállítás, amely tájékoztat arról, hogy a jármű intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszerrel van felszerelve

A határon átnyúló pénzszállításra vonatkozó engedéllyel rendelkező vállalat az alábbi feltételek teljesülése esetén végezheti eurobankjegyek határon átnyúló, közúti szállítását páncélzat nélküli, intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszerrel felszerelt járművel:

a) A járművön jól láthatóan jelezni kell, hogy fel van szerelve intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszerrel. A jelzésnek meg kell egyeznie a IV. mellékletben ábrázolt piktogrammal.

b) A járművön legalább kéttagú pénzszállító biztonsági személyzetnek kell tartózkodnia.

15. cikk – Vezetőfülke-páncélzattal rendelkező, intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszerrel felszerelt járművel történő bankjegyszállítás

A határon átnyúló pénzszállításra vonatkozó engedéllyel rendelkező vállalat az alábbi feltételek teljesülése esetén végezheti eurobankjegyek határon átnyúló, közúti szállítását vezetőfülke-páncélzattal rendelkező, intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszerrel felszerelt járművel:

a) A vezetőfülke páncélzatának legalább olyan erősnek kell lennie, hogy ellenálljon a 7,62 mm kaliberű, Kalasnyikov típusú fegyverek lövedékének.

b) A járművön jól láthatóan jelezni kell, hogy fel van szerelve intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszerrel. A jelzésnek meg kell egyeznie a IV. mellékletben ábrázolt piktogrammal.

c) A pénzszállító biztonsági személyzetnek golyóálló mellényt kell viselnie, amely megfelel legalább a NIJ IIIA VPAM szabvány 5. osztályának vagy azzal egyenértékű szabványnak.

d) A járművön legalább kéttagú pénzszállító biztonsági személyzetnek kell tartózkodnia.

16. cikk – Teljesen páncélozott, intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszerrel nem felszerelt járművel történő bankjegyszállítás

A határon átnyúló pénzszállításra vonatkozó engedéllyel rendelkező vállalat az alábbi feltételek teljesülése esetén végezheti eurobankjegyek határon átnyúló, közúti szállítását teljesen páncélozott, intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszerrel nem felszerelt járművel:

a) A jármű azon részének, ahol a pénzszállító biztonsági személyzet tartózkodik, legalább olyan erős páncélzattal kell rendelkeznie, amely ellenáll a 7,62 mm kaliberű, Kalasnyikov típusú fegyverek lövedékének.

b) A pénzszállító biztonsági személyzetnek golyóálló mellényt kell viselnie, amely megfelel legalább a NIJ IIIA VPAM szabvány 5. osztályának vagy azzal egyenértékű szabványnak.

c) A járművön legalább háromtagú pénzszállító biztonsági személyzetnek kell tartózkodnia.

17. cikk – Teljesen páncélozott, intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszerrel felszerelt járművel történő bankjegyszállítás

A határon átnyúló pénzszállításra vonatkozó engedéllyel rendelkező vállalat az e rendelet 15. cikke b) pontjában, 16. cikke a) pontjában és 16. cikke b) pontjában meghatározott feltételek teljesülése esetén végezheti eurobankjegyek határon átnyúló, közúti szállítását, teljesen páncélozott, intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszerrel felszerelt járművel:

A járművön legalább kéttagú pénzszállító biztonsági személyzetnek kell tartózkodnia.

18. cikk – Páncélzat nélküli járművel történő érmeszállítás

A határon átnyúló pénzszállításra vonatkozó engedéllyel rendelkező vállalat az alábbi feltételek teljesülése esetén végezheti euroérmék határon átnyúló, közúti szállítását, kizárólag érmét szállító járművel:

a) A járműnek hétköznapi kinézetűnek kell lennie.

b) A járművön legalább kéttagú pénzszállító biztonsági személyzetnek kell tartózkodnia, akik nem viselhetnek egyenruhát.

Az érmét és bankjegyet egyaránt tartalmazó szállításokra a 13–17. cikk vonatkozik a 20. cikk alkalmazásának sérelme nélkül, a használt jármű és felszerelés típusától függően.

19. cikk – Vezetőfülke-páncélzattal rendelkező járművel történő érmeszállítás

A határon átnyúló pénzszállításra vonatkozó engedéllyel rendelkező vállalat az alábbi feltételek teljesülése esetén végezheti euroérmék határon átnyúló, közúti szállítását, kizárólag érmét szállító járművel:

a) A járműnek páncélozott vezetőfülkével kell rendelkeznie, és jól láthatóan fel kell tüntetni rajta, hogy kizárólag euroérmét szállít. A jelzésnek meg kell egyeznie az V. mellékletben ábrázolt piktogrammal.

b) A jármű vezetőfülkéje páncélzatának legalább olyan erősnek kell lennie, hogy ellenálljon a 7,62 mm kaliberű, Kalasnyikov típusú fegyverek lövedékének.

c) A pénzszállító biztonsági személyzetnek golyóálló mellényt kell viselnie, amely megfelel legalább a NIJ IIIA VPAM szabvány 5. osztályának vagy azzal egyenértékű szabványnak.

d) A járművön legalább kéttagú pénzszállító biztonsági személyzetnek kell tartózkodnia.

Az érmét és bankjegyet egyaránt tartalmazó szállításokra a 13–17. cikk vonatkozik a 20. cikk alkalmazásának sérelme nélkül, a használt jármű és felszerelés típusától függően.

20. cikk – Nemzeti eltérések

a) A tagállam dönthet úgy, hogy a 13., a 14., a 15., a 16. vagy a 17. cikk nem alkalmazandó a területén eurobankjegyek határon átnyúló közúti szállítására, feltéve hogy hasonló szállítási módozatot nem engedélyez a belföldi pénzszállításokra, illetve hogy legalább az egyik cikket alkalmazza a területén. A 16. cikktől való esetleges eltérés a pontból pontba szállításra nem vonatkozhat.

b) A tagállam dönthet úgy, hogy a 18. vagy a 19. cikk nem alkalmazandó a területén euroérmék határon átnyúló közúti szállítására, feltéve hogy hasonló szállítási módozatot nem engedélyez a belföldi pénzszállításokra.

c) A 13., a 14., a 15. és a 17. cikk alkalmazása tekintetében a tagállam dönthet úgy, hogy a telephelyen kívüli ATM-ek kiszolgálása esetén a területén kizárólag végponttól végpontig intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszer használható, feltéve hogy a belföldi pénzszállításokra is ugyanezek a szabályok vonatkoznak.

d) Az érintett tagállam értesíti a Bizottságot arról a határozatról, hogy a cikkben fentebb szereplő valamely eltéréssel élni kíván, amely biztosítja, hogy a megfelelő tájékoztató közzétételre kerüljön az Európai Unió Hivatalos Lapjában . Az eltérés a tájékoztató közzétételét követően egy hónappal lép hatályba. A tagállam az eltérést ugyanezen eljárás keretében szüntetheti meg.

e) Ha a fogadó tagállam vagy a tranzittagállam megállapítja, hogy az intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszer az általában elvárt műszaki jellemzők tekintetében komoly hiányosságokkal rendelkezik, tehát hogy a készpénzhez az érvénytelenítő rendszer aktiválása nélkül is hozzá lehet férni, illetve hogy a rendszert a típusjóváhagyást követően úgy módosították, hogy az a továbbiakban nem felel meg a típus-jóváhagyási kritériumoknak, tájékoztatja a Bizottságot és a szóban forgó típusjóváhagyást kiadó tagállamot, és újabb vizsgálatok elvégzését kérheti az intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszeren. Az új vizsgálati eredmények elkészültéig a tagállamok saját területükön átmenetileg megtilthatják az intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszer használatát. A tagállamoknak haladéktalanul tájékoztatniuk kell a Bizottságot és a többi olyan tagállamot, amelyekre e bizottsági rendelet alkalmazandó.

3. SZAKASZ: ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

21. cikk – Ellenőrzés

A származási és fogadó tagállamok biztosítják az e rendeletben megállapított szabályok betartását, többek között a vállalat előzetes értesítése nélküli szúrópróbaszerű ellenőrzésekkel. Ezeket az ellenőrzéseket legalább évente egyszer el kell végezni.

22. cikk – Szankciók

(1) Amennyiben az illetékes tagállami hatóságok megállapítják, hogy a határon átnyúló pénzszállításra vonatkozó engedély kiadásának alapjául szolgáló egy vagy több feltétel megsértésére került sor, a jogsértés jellegétől és súlyosságától függően az engedélyező hatóság dönt arról, hogy figyelmeztetést küld-e az érintett vállalatnak, pénzbírságot szab-e ki, két héttől két hónapig terjedő időszakra felfüggeszti-e az engedélyt, vagy véglegesen visszavonja-e azt. Az engedélyező hatóság legfeljebb 5 évig tartó időszakra meg is tilthatja, hogy az érintett vállalat új engedélyt kérjen.

(2) A tranzittagállam vagy a fogadó tagállam tájékoztatja a származási tagállam illetékes nemzeti hatóságait e rendelet megsértéséről – ideértve a 8. és a 9. cikkben említett nemzeti szabályok megsértését is –, és azok ezután döntenek a megfelelő szankcióról. A tranzittagállam vagy a fogadó tagállam továbbá az e rendelet 8. és 9. cikkében említett nemzeti szabályok, illetve 20. cikkében említett tagállami eltérések megsértése esetén pénzbírságot szabhat ki. Ezenfelül dönthet úgy, hogy az ilyen jogsértéseket elkövető pénzszállító személyzet számára saját területén megtiltja a határon átnyúló pénzszállítási tevékenység végzését, amennyiben bizonyítható, hogy a jogsértést ők követték el.

(3) A tranzittagállam vagy a fogadó tagállam az alábbi esetekben legfeljebb két hónapig tartó időszakra felfüggesztheti a pénzszállító vállalat azon jogát, hogy a területén közúti eurokészpénz-szállítást végezzen, amíg a származási tagállam engedélyező hatósága az ügyben döntést nem hoz:

a) Ha a vállalat megsérti e rendeletnek a pénzszállító biztonsági személyzet minimális létszámára vagy a fegyverviselésre vonatkozó rendelkezéseit.

b) Ha a pénzszállító vállalat szállítási tevékenységét a közrendet veszélyeztető módon végzi.

c) E rendelet többszöri megsértésének esetén.

(4) A fegyverviselési engedélyt kiadó tagállam továbbá dönthet úgy, hogy a fegyverekkel kapcsolatos nemzeti jogszabályai megsértése esetén nemzeti előírásainak megfelelő szankciókat érvényesít a pénzszállító biztonsági személyzettel szemben.

(5) A szankcióknak minden esetben arányosnak kell lenniük a jogsértés súlyosságával.

23. cikk – Vészhelyzeti biztonsági intézkedések

(1) Az előírt szabályoktól eltérve a tagállamok dönthetnek a jelen szabályokon túlmutató átmeneti biztonsági intézkedések bevezetéséről, amennyiben valamely rendkívüli probléma jelentősen befolyásolja a pénzszállítási műveletek biztonságát. Ezek az átmeneti intézkedések a tagállam területének egészén vagy egy részén végzett valamennyi pénzszállításra vonatkoznak, legfeljebb négy hetes időszakra alkalmazandók és bevezetésüket haladéktalanul be kell jelenteni a Bizottságnak. A Bizottság a megfelelő csatornák használatával gondoskodik ezeknek az intézkedéseknek a gyors közzétételéről.

(2) Az (1) bekezdésben előírt átmeneti intézkedések négy hétnél hosszabb időszakra való meghosszabbításához a Bizottság előzetes jóváhagyása szükséges. A Bizottság a jóváhagyásra irányuló kérelem kézhezvételétől számított 72 órán belül elbírálja azt.

24. cikk – A határon átnyúló szállítást végző pénzszállító személyzet díjazása

Az e rendelet értelmében határon átnyúló szállítást végző pénzszállító személyzet számára a fogadó tagállamban biztosítani kell a releváns minimális bérszintet, beleértve a túlóradíjakat is, a 96/71/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott rendelkezéseknek megfelelően. Amennyiben a fogadó tagállamban a minimális bérszint magasabb, mint a munkavállaló részére a származási tagállamban fizetett bér, a teljes munkanapra vonatkozóan a fogadó tagállam releváns minimális bérszintje alkalmazandó, beleértve a túlóradíjakat is. Ha a nap során több fogadó tagállamban történik szállítás, és közülük egynél több tagállamban a származási tagállamban alkalmazott bérnél magasabb releváns minimális bérszint érvényes, a teljes munkanapra vonatkozóan e minimális bérszintek legmagasabbika alkalmazandó, beleértve a túlóradíjakat is.

Ha azonban a hatályos szerződésekből, rendeleti és közigazgatási rendelkezésekből, valamint gyakorlati intézkedésekből az következik, hogy a pénzszállítást végző munkavállaló egy naptári évben 100 teljes vagy részleges munkanapot meghaladó időszakon keresztül fog határon átnyúló szállítást végezni egy másik tagállamban, a 96/71/EK irányelv előírásaiban említett, a munkaviszonyra vonatkozó szabályok teljes körűen alkalmazandók az adott naptári évben az említett fogadó tagállamban teljesen vagy részlegesen eltöltött munkanapokra.

A munkaviszonyra vonatkozó releváns szabályok létrehozása céljából a 96/71/EK irányelv 4. cikke hasonlóan alkalmazandó.

25. cikk – Az eurokészpénz határon átnyúló szállításával foglalkozó bizottság

(1) Létre kell hozni az eurokészpénz határon átnyúló szállításával foglalkozó bizottságot. Elnöke a Bizottság, tagja pedig az e rendelet hatálya alá tartozó tagállamok két–két képviselője, valamint az Európai Központi Bank két képviselője.

(2) A bizottság legalább évente egyszer ülésezik, hogy eszmecserét folytasson e rendelet végrehajtásáról. E célból konzultál az ágazatban tevékenykedő érdekelt felekkel, ideértve a szociális partnereket is, és észrevételeiket adott esetben figyelembe veszi. A 26. cikkben említett felülvizsgálat előkészítése során konzultálni kell a bizottsággal.

26. cikk – Felülvizsgálat

A Bizottság legkésőbb e rendelet hatálybalépése után két évvel, majd ötévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a rendelet végrehajtásáról. Ennek érdekében konzultációt folytat az ágazatban tevékenykedő érdekelt felekkel, ideértve a szociális partnereket is. A jelentésnek különösképpen tartalmaznia kell a pénzszállító személyzet fegyverviselésére vonatkozó közös képzési követelmények létrehozása lehetőségének vizsgálatát, és megfelelően figyelembe kell vennie az intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszerek területén elért technológiai fejlődést, valamint meg kell vizsgálnia, hogy ennek alapján szükség van-e a rendelet módosítására.

27. cikk – A műszaki szabályok módosítása

A Bizottság a 28., a 29. és a 30. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal módosításokat fogadhat el a jármű páncélzata, a használandó páncélszekrények és a golyóálló mellények tekintetében alkalmazandó szabványokkal kapcsolatos műszaki szabályokra, valamint a III. mellékletre vonatkozóan annak érdekében, hogy figyelembe vegye a technológiai fejlődést és az esetleges új európai szabványokat.

28. cikk – A felhatalmazás gyakorlása

(1) A 27. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatásköröket határozatlan időre a Bizottságra ruházzák.

(2). A Bizottság, amint elfogad egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust, egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit a 29. és 30. cikk határozza meg.

29. cikk – A felhatalmazás visszavonása

(1) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 27. cikkben említett hatáskör-átruházást.

(2) Az az intézmény, amely a hatáskör-átruházás visszavonásának eldöntésére irányuló belső eljárást indított, a végső határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztatja arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve azokat az átruházott hatásköröket, amelyekre a visszavonás kiterjedhet, valamint a visszavonás indokait.

(3) A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott hatáskör-átruházást. A határozat haladéktalanul vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba, és nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

30. cikk – A felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal szembeni kifogások

(1) Az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítés dátumát követő három hónapon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére a határidő egy hónappal meghosszabbodik.

(2) Amennyiben a fenti határidő leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem kifogásolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktust, a jogi aktust az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és az a jogi aktus rendelkezéseiben megállapított időpontban hatályba lép.

A felhatalmazáson alapuló jogi aktust az említett időszak lejárta előtt is ki lehet hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az az említett időszak lejárta előtt hatályba léphet, amennyiben mind az Európai Parlament, mind a Tanács értesítette a Bizottságot arról, hogy nem szándékozik kifogást emelni.

(3) Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktust, akkor az nem lép hatályba. A kifogást emelő intézmény megindokolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szembeni kifogását.

31. cikk – Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése után hat hónappal lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/én

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök […] […]

I. MELLÉKLET A HATÁRON ÁTNYÚLÓ PÉNZSZÁLLÍTÁSRA SZÓLÓ ENGEDÉLY BIZTONSÁGI JELLEMZŐI

A határon átnyúló pénzszállításra vonatkozó engedélynek az alábbi biztonsági jellemzők közül legalább kettővel rendelkeznie kell:

- hologram,

- UV-fényben láthatóvá váló különleges rostok a papírban,

- legalább egy mikronyomtatásos vonal (csak nagyítóüveggel látható nyomtatás, amelyet a fénymásoló gép nem ad vissza),

- tapintható karakterek, szimbólumok vagy minták,

- kettős számozás: a határon átnyúló pénzszállításra vonatkozó engedélynek, hitelesített másolatának vagy a járművezetői igazolványnak a sorozatszáma, valamint mindezek kibocsátási száma,

- biztonsági alnyomat vékony vonalakból álló gilosmintával és írisznyomtatással.

II. MELLÉKLET A HATÁRON ÁTNYÚLÓ PÉNZSZÁLLÍTÁSRA SZÓLÓ ENGEDÉLY MINTÁJA

EURÓPAI UNIÓ

(Pantone 176 rózsaszín színű, DIN A4 formátumú cellulózpapír, legalább 100 g/m2)

(Az engedély első oldala)

(Az engedélyt kiadó tagállam hivatalos uniós nyelvén/nyelvein, illetve egyik hivatalos uniós nyelvén írott szöveg)

Az engedélyt kiadó tagállam megkülönböztető jelzése[12] Az engedélyező hatóság neve |

…számú ENGEDÉLY

vagy

… számú HITELES MÁSOLAT

eurokészpénz határon átnyúló, üzletszerű közúti szállítására

Ezen engedély jogosultja[13] | ................................................................................................................. |

............................................................................................................................................................................................. |

jogosult az eurokészpénz euroövezethez tartozó tagállamok közötti, határon átnyúló, üzletszerű közúti szállításáról szóló …/20xx/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a(z) …/20xx/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályának kiterjesztéséről szóló …/20xx/EU tanácsi rendelet szerinti határon átnyúló, üzletszerű közúti eurokészpénz-szállítást végezni bármely útvonalon, az út egészén vagy annak szakaszain az Unió területén, ezen engedély általános rendelkezéseivel összhangban.

Különleges megjegyzések | ............................................................................................................................................................ |

Az engedély ...........................................-tól/-től | ......................................................-ig ötéves időtartamra érvényes. |

Kibocsátás helye:.............................................................., | Dátuma:.......................................................................................................... |

[14].................................................................

(Az engedély második oldala)

(Az engedélyt kibocsátó tagállam hivatalos uniós nyelvén/nyelvein, illetve egyik hivatalos uniós nyelvén írott szöveg)

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

Az engedélyt az eurokészpénz euroövezethez tartozó tagállamok közötti, határon átnyúló, közúti szállításáról szóló …/20xx/EU rendelet alapján állítják ki.

Az engedély birtokosát feljogosítja a(z) …/20xx/EU rendelet szerinti határon átnyúló, üzletszerű közúti eurokészpénz-szállítás végzésére bármely útvonalon, az út egészén vagy annak szakaszain a(z) …/20xx/EU rendelet hatálya alá tartozó tagállamok területén, és az ebben az engedélyben megállapított feltételekre is figyelemmel:

Az engedély a birtokos nevére szól, és nem ruházható át.

Az engedély eredeti példányát a fuvarozási vállalkozásnál kell őrizni.

Az engedély hiteles másolatát a pénzszállító járművön kell tartani.

Az engedély eredeti példányát vagy hiteles másolatát az ellenőrzésre jogosult személy felszólítására be kell mutatni.

A(z) …/20xx/EU rendelet rendelkezéseinek sérelme nélkül az engedély birtokosának valamennyi tagállam területén tiszteletben kell tartania az adott államban hatályos törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, különös tekintettel a fuvarozásra és a közlekedésre.

III. MELLÉKLET INTELLIGENS BANKJEGY-ÉRVÉNYTELENÍTŐ RENDSZER (IBNS)

I. Fogalommeghatározások és általános rendelkezések

A „biztosított terület”, a „biztonságos pont”, az „intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszer (IBNS)” és a „végponttól végpontig intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszer” meghatározását lásd e rendelet 1. cikke (1) bekezdésében, 1. cikke m) pontjában, 1. cikke n) pontjában és 1. cikke o) pontjában.

Az intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszer (csomagolt és csomagolás nélküli) bankjegyeket vagy egy ATM kazettát tartalmazhat.

Az intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszernek legalább egy euroövezeti tagállamban típusjóváhagyással kell rendelkeznie ahhoz, hogy e rendelet értelmében határon átnyúló eurokészpénz-szállításhoz használható legyen. A típusjóváhagyást valamely hatályos vonatkozó európai szabvány szerint kell végezni. Amíg nincs ilyen szabvány, a típus-jóváhagyási folyamatot e melléklet rendelkezései szerint kell végezni.

II. Az intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszerrel kapcsolatos jóváhagyási eljárás

a) A típusjóváhagyáshoz az intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszernek meg kell felelnie különböző vizsgálatokon, amelyeket egy euroövezeti tagállam által jóváhagyott vagy elismert vizsgálati laboratóriumban végeznek.

E vizsgálatoknak lehetővé kell tenniük annak megállapítását, hogy az intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszer alábbi műszaki jellemzői kielégítők:

i) A nyomonkövetési rendszer főbb szükséges funkciói

- Folyamatosan nyomon követi és rögzíti az intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszerhez való hozzáférés feltételeivel és az annak használatával kapcsolatos utasításokat.

- Folyamatosan ellenőrzi ezen utasítások betartását, és észleli a rendellenes helyzeteket.

- Az utasítások be nem tartása, rendellenes helyzetek észlelése vagy a bankjegytároló beállított időtartamon és/vagy helyszíneken kívül történő kinyitása esetén automatikusan és haladéktalanul érvényteleníti a bankjegyeket.

ii) A nyomonkövetési rendszer beállításának lehetséges helyszíne, valamint az intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszer működésének a pénzszállító személyzet általi befolyásolása

Az intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszer beállítása csak biztosított területen végezhető. A végponttól végpontig intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszer beállítása csak biztonságos ponton végezhető.

A pénzszállító személyzet a beállított időtartamon és/vagy helyszíneken kívül semmilyen módon nem befolyásolhatja az intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszer működését. Abban az esetben azonban, ha az érvénytelenítés megkezdése késleltetett rendszerrel történik, a pénzszállító személyzet egyszer újraindíthatja a késleltetést.

iii) Az intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszer kinyitásának lehetséges helyszínei (végponttól végpontig rendszerek esetén)

Az intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszer a beállított célállomásokon nyitható ki.

b) Az intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszeren ötévente új vizsgálatot kell végezni, még akkor is, ha a tagállami jóváhagyás korlátlan időre szól. Ha az új vizsgálatok nem járnak meggyőző eredménnyel, a típusjóváhagyás e rendelet értelmében a továbbiakban nem jogosít határon átnyúló szállításra.

c) A vizsgálat az alábbi eredmények legalább egyikének teljesítése esetén sikeres:

- a vizsgálat során nem lehetett hozzáférni a bankjegyekhez, és az intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszer, amelynek mechanizmusa működőképes maradt, nem sérült;

- a vizsgálat során az intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszer megsérült, de a bankjegyekhez csak az érvénytelenítő rendszer aktiválásával lehetett hozzáférni.

III. Vizsgálati eljárások

A vizsgálatok elvégzése során használt módszert és a vizsgált rendszer által teljesítendő eredményeket meghatározó szabványokat ez a melléklet állapítja meg. Ezek ugyanakkor nemzeti szinten kiigazíthatók annak érdekében, hogy összhangba kerüljenek az egyes tagállamok laboratóriumai által követett meglévő vizsgálati protokollokkal.

a) Az intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszer ellenállásának vizsgálata különböző támadási helyzetekben.

A támadási helyzeteket szimuláló különböző vizsgálatok közül a tagállamoknak hatot kell elvégezniük, a többi vizsgálat pedig a vonatkozó nemzeti szabályoknak megfelelően is elvégezhető.

Az elvégzett vizsgálatok mindegyikének a fenti II. c) pont értelmében sikeres eredménnyel kell zárulnia.

- kötelező vizsgálatok:

- 1 – az áramellátás megszakítása;

- 2 – a bankjegytároló feltörése;

- 3 – a bankjegytároló erőszakos eszközökkel (kőtörő kalapács) való kinyitása;

- 4 – gyorsan ismétlődő vágások („guillotine-ozás”);

- 5 – folyadékba merítés;

- 6 – szélsőséges hőmérséklet (meleg vagy hideg) fokozatos vagy hirtelen alkalmazása: pl.: folyékony nitrogénben való hűtés vagy előmelegített sütőben való hevítés.

- további, ajánlottan elvégezhető vizsgálatok:

- 7 – lőfegyverekkel (pl.: 12 lövetű tölténytárral) szembeni ellenállás;

- 8 – vegyi anyagok használata;

- 9 – szabadesés;

- 10 – jelentős elektromágneses hullámoknak való kitettség;

- 11 – jelentős elektrosztatikus hullámoknak való kitettség.

b) A bankjegy-érvénytelenítés hatékonysága

A jelenleg használt érvénytelenítési folyamatok a festékkel történő megjelölés, valamint a vegyi, illetve pirotechnikai úton történő megsemmisítés. A várható technológiai vívmányokra tekintettel az alkalmazott folyamatok listája nem kimerítő és pusztán jelzésértékű.

A pénzhez különböző támadási formák révén való illetéktelen hozzáférési kísérleteket követően a bankjegyeknek meg kell semmisülniük vagy festékjelet kell viselniük. Legalább három vizsgálatot kell elvégezni.

A rendszernek a bankjegyek 100 %-át véglegesen érvénytelenítenie kell. Ezenfelül a bankjegyek birtokosai számára nyilvánvalónak kell lennie, hogy azokat érvénytelenítették.

Ha a bankjegyek biztonsági zsákban vannak, a festéknek az egyes bankjegyek felületének legalább 10 %-át kell takarnia, mindkét oldalon. Ha a bankjegyek nincsenek biztonsági zsákban, a festéknek az egyes bankjegyek felületének legalább 20 %-át kell takarnia, mindkét oldalon. Megsemmisítő rendszerek használatakor mindkét esetben legalább a bankjegyek felülete 20 %-ának meg kell semmisülnie.

c) A bankjegyek tisztítószerekkel szembeni ellenállására vonatkozó vizsgálatok tartalma – festékmegjelölést alkalmazó intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszerek esetén

Az ilyen „tisztításhoz” különböző termékeket vagy termékek kombinációit kell felhasználni. Több különböző helyzet lebonyolítására van szükség annak érdekében, hogy a tisztítás hőfokát és időtartamát változtatni lehessen. A tisztítási vizsgálatokra vonatkozóan két eljárást kell alkalmazni:

- a tisztítást közvetlenül a festékkel történő megjelölést követően kell elvégezni;

- és a tisztítást a festékkel történő megjelölést követő 24 órán belül el kell végezni.

A vizsgálatokat az euroövezetben használt valódi bankjegyek reprezentatív mintáján kell elvégezni.

A vizsgálatoknak az alábbi eredmények egy ikével kell zárulnia:

- A tisztítás nyomán a bankjegyek megsemmisülnek.

- A tisztítás után a festék továbbra is látható legalább az egyes bankjegyek felületének 10 %-án (a festék sűrűségének vizsgálatával).

- A tisztítás a bankjegy eredeti színeit a megengedettnél nagyobb mértékben eltávolítja.

IV. Az alkalmazott rendszerre vonatkozó biztonsági garanciák

Az intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszerből a bankjegyek érvénytelenítése céljából kibocsátott vegyi anyagokra a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról szóló 1907/2006/EK rendelet[15] (REACH) vonatkozhat. A rendelet az önmagukban, keverékekben vagy árucikkekben gyártott, importált vagy felhasznált anyagok által az emberi egészségre és környezetre jelentett kockázatokkal foglalkozik.

Az intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszer típusjóváhagyása érdekében a gyártónak ellenőriznie kell, hogy a termékeiben használt anyagokra vonatkozóan terheli-e regisztrációs vagy bejelentési kötelezettség, illetve hogy köteles-e tájékoztatni vásárlóit a termékek biztonságos használatára vonatkozó információkról. A gyártónak abból is fakadhatnak jogi kötelezettségei, ha ezeket az anyagokat felveszi a REACH-ben meghatározott különös aggodalomra okot adó anyagok jelöltlistájára vagy az engedélyköteles anyagok listájára. Ezek a kötelezettségek nem csupán az önmagukban és keverékekben előforduló anyagok, hanem azok árucikkekben való jelenléte esetén is érvényesek.

Az intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszer gyártójának a tagállam típusjóváhagyást kibocsátó hatóságához tanúsítványt kell benyújtania, amely tartalmazza a fenti ellenőrzés eredményét, és igazolja, hogy a pénz megsemmisítéséhez vagy érvénytelenítéséhez használt anyagok vagy elemek belélegzés vagy bőrrel való érintkezés esetén nem jelentenek súlyos kockázatot a pénzszállító biztonsági személyzet egészségére.

Ennek érdekében a tanúsítvány tartalmazhatja a vegyi anyagoknak való kitettséggel járó kockázatok elemzését, vagyis az expozíció maximális megengedett időtartamát egy meghatározandó mennyiségre vonatkozóan.

- IV. MELLÉKLET INTELLIGENS BANKJEGY-ÉRVÉNYTELENÍTŐ RENDSZERT JELÖLŐ PIKTOGRAMOK

Intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszerrel felszerelt pénzszállító jármű piktogramja

[pic] |

Intelligens bankjegy-érvénytelenítő rendszerrel felszerelt bankjegytároló piktogramja

[pic] |

- V. MELLÉKLET KIZÁRÓLAG ÉRMÉT SZÁLLÍTÓ PÉNZSZÁLLÍTÓ JÁRMŰ PIKTOGRAMJA

[pic]

VI. MELLÉKLETA HATÁRON ÁTNYÚLÓ PÉNZSZÁLLÍTÁST VÉGZŐ PÉNZSZÁLLÍTÓ SZEMÉLYZET ALAPKÉPZÉSÉNEK TARTALMA

Az eurokészpénz euroövezethez tartozó tagállamok közötti, határon átnyúló, üzletszerű közúti szállítási tevékenységben részt vevő, pénzszállítást végző munkavállalóknak az alábbiakat kell teljesíteniük:

19. maradéktalanul elvégezte és teljesítette legalább a nemzeti referencia-jogszabályok és/vagy a vonatkozó kollektív megállapodások által előírt megfelelő alapképzést, illetve – ezek hiányában – a nemzeti pénzszállító/biztonsági szövetség tanfolyamát vagy a vállalat belső képzéseit;

20. az alapképzést követően sikeresen teljesítette a vizsgákat, illetve bármely, a tanulási eredmény mérésére hivatott eljárást;

21. maradéktalanul elvégezte és teljesítette az e mellékletben előirányzott kiegészítő és kötelező képzési modult, amely legalább az alábbiakat tartalmazza:

22. határon átnyúló pénzszállítási eljárások;

23. a határon átnyúló pénzszállításra vonatkozó európai szabályozás;

24. a tranzittagállam(ok) és a kiszolgált tagállam(ok) területén végzett pénzszállításra vonatkozó alkalmazandó nemzeti szabályozás;

25. a pénzszállításra vonatkozó járművezetési szabályok a tranzittagállam(ok)ban és a kiszolgált tagállam(ok)ban (ideértve a pénzszállító járművek azon jogát, hogy meghatározott útsávokban haladjanak);

26. támadás esetén követendő nemzeti biztonsági eljárások a tranzittagállam(ok)ban és a kiszolgált tagállam(ok)ban;

27. az IBNS[16] technológia által védett pénzszállítás szervezése és az annak működésére vonatkozó eljárások a tranzittagállam(ok)ban és a kiszolgált tagállam(ok)ban;

28. a tranzittagállam(ok) és a kiszolgált tagállam(ok) alkalmazandó, működésre vonatkozó nemzeti protokolljai, szabályai és előírásai;

29. a tranzittagállam(ok) és a kiszolgált tagállam(ok) műszaki hibára, közúti balesetekre, illetve a pénzszállító felszerelés és jármű bármilyen műszaki vagy mechanikai meghibásodására vonatkozó, vészhelyzet esetén érvényes nemzeti protokolljai;

30. a tranzittagállam(ok)ban és a kiszolgált tagállam(ok)ban érvényes nemzeti adminisztratív eljárások és vállalati szabályok a valamennyi tranzit- és kiszolgált tagállam kapcsolattartó pontjaival stb. való kommunikáció tekintetében;

31. a nemzeti, regionális és helyi rendőrségekkel többek között a pénzszállító járműveket és személyzetet érintő ellenőrzések tekintetében való együttműködésre és megfelelő protokollokra vonatkozó információk és képzés;

32. a munkaidő, a szükséges szünetek száma, a munkakörülmények és az alkalmazandó bérek tekintetében alkalmazandó nemzeti és európai szabályozás és/vagy alkalmazandó kollektív megállapodások;

33. a pénzszállító személyzet pihenőideje tekintetében – mikor szükséges, milyen gyakran, az egyes pihenőidőszakok hossza, biztonságos pont, kapcsolattartás az irányítóközpontokkal stb. – alkalmazandó nemzeti és európai szabályozás és/vagy alkalmazandó kollektív megállapodás;

34. a pénzszállítási/-felvételi műveletekre vonatkozó biztonsági szabályok (biztonságos pont, közúti kockázatkezelés stb.);

35. a fegyverhasználatra és -tárolásra vonatkozó nemzeti hivatkozási jogszabályok;

36. offenzív és defenzív járművezetési technikák;

37. GPS, telefon és más, a határon átnyúló pénzszállítás során használt műszaki felszerelések/rendszerek használatára vonatkozó képzés;

38. a tranzittagállam(ok)nak és a kiszolgált tagállam(ok)nak a közúton értéktárgyakat szállító vagy nagyméretű járművel közlekedő munkavállalókra, illetve az alkalmazottak sérülése vagy betegsége esetén követendő protokollokra vonatkozó nemzeti egészségügyi és biztonsági szabályozása.

39. elsősegély-nyújtási tanfolyam.

A képzésnek továbbá az alábbi elemeket kell tartalmaznia:

- megelőző és javító intézkedések a stresszkezelés és a harmadik fél általi erőszak területén;

- kockázatértékelés (munkahelyen);

- az e rendeletben meghatározott nyelvi követelmények teljesítéséhez szükséges nyelvi képzés (lásd az 5. cikk 2. pontját).

VII. MELLÉKLET AZ EURÓPA TANÁCS KÖZÖS REFERENCIAKERETÉNEK SZINTJEI

B1 felhasználó: Megérti a fontosabb információkat olyan világos, standard szövegekben, amelyek ismert témákról szólnak, és gyakori helyzetekhez kapcsolódnak a munka, az iskola, a szabadidő stb. terén. Elboldogul a legtöbb olyan helyzetben, amely a nyelvterületre történő utazás során adódik. Egyszerű, összefüggő szöveget tud alkotni olyan témákban, amelyeket ismer, vagy amelyek az érdeklődési körébe tartoznak. Le tud írni élményeket és eseményeket, álmokat, reményeket és ambíciókat, továbbá röviden meg tud indokolni és magyarázni különböző álláspontokat és terveket.

A1 felhasználó: Képes megérteni és használni ismerős hétköznapi kifejezéseket és olyan alapkifejezéseket, amelyek valamilyen konkrét szituációban lehetnek szükségesek. Képes bemutatni magát és másokat, fel tud tenni és megválaszolni személyes kérdéseket, például hogy hol lakik, kiket ismer, milyen tárgyak vannak a birtokában. Egyszerű interaktív kommunikációra képes, amennyiben a beszélgetőtárs lassan, érthetően beszél és segítő szándékú.

[1] Az alábbi szervezetek képviseltették magukat: CEA (European insurance and reinsurance federation – Európai Biztosítók és Viszontbiztosítók Szövetsége), CoESS (Confederation of European Security Services – Európai Biztonsági Szolgálatok Konföderációja), EBF (European Banking Federation – Európai Bankszövetség), az eurorendszer, EPC (European Payments Council – Európai Pénzforgalmi Tanács, EPT), ESTA (European Security Transport Association – Európai Pénzszállítók Szövetsége), EURICPA (European Intelligent Cash Protection Association – Európai Intelligens Pénzbiztonsági Szövetség), EuroCommerce, Europol (Európai Rendőrségi Hivatal), MDWG (Mint Directors Working Group – pénzverdék igazgatóinak munkacsoportja) és az UNI-Europa (Union Network International).

[2] COM(2009) 214 végleges.

[3] Nagy mennyiségű készpénz készpénzközpontok közötti, közvetlenül egy pontból egy másik pontba történő szállítása, bármiféle köztes megálló nélkül (például egy nemzeti központi banki fióktól a készpénzközpontig). Ezek a szállítások nem a végső ügyfeleket szolgálják ki, és a szállított mennyiségek általában jelentősek.

[4] Lásd a következő címet: http://ec.europa.eu/economy_finance/articles/euro/2010-02-26-cross-border-cash_en.htm

[5] E tanulmány becslései szerint, feltéve hogy az eurokészpénz határon átnyúló, üzletszerű közúti szállítása előtt álló valamennyi akadályt kiküszöbölik, a potenciális hosszú távú piac a teljes piac hozzávetőleg 2,6 %-ának felelne meg (az összes olyan eurokészpénz értékében kifejezve, amelyek szállításával a pénzszállító vállalatokat megbízták), amely évente mintegy 77 000, a más euroövezeti tagállamokkal közös szárazföldi határral rendelkező 11 euroövezeti országban elvégzett, határon átnyúló szállítást jelenthetne (a szállítás azt jelenti, hogy a pénzszállító jármű kétszer áthalad a határon; egyszer az országból kifelé tartva, majd még egyszer az országba való visszatéréskor).

[6] HL L …, … o.

[7] HL L …, … o.

[8] HL L 300., 2009.11.14., 72.o.

[9] Az Európai Parlament és a Tanács 1889/2005/EK rendelete (2005. október 26.) a Közösség területére belépő, illetve a Közösség területét elhagyó készpénz ellenőrzéséről, HL L 309., 2005.11.25., 9. o.

[10] HL L 139., 1998.5.11., 1. o.

[11] HL L 17., 1958.10.6., 385. o., módosított

[12] A tagállamok megkülönböztető jelzései: (BE) Belgium, (BG) Bulgária, (CZ) Cseh Köztársaság, (DK) Dánia, (DE) Németország, (EE) Észtország, (IE) Írország, (EL) Görögország, (ES) Spanyolország, (FR) Franciaország, (IT) Olaszország, (CY) Ciprus, (LV) Lettország, (LT) Litvánia, (LU) Luxemburg, (HU) Magyarország, (MT) Málta, (NL) Hollandia, (AT) Ausztria, (PL) Lengyelország, (PT) Portugália, (RO) Románia, (SI) Szlovénia, (SK) Szlovákia, (FI) Finnország, (SE) Svédország, (UK) Egyesült Királyság.

[13] A fuvarozó neve vagy cégneve és teljes címe.

[14] Az engedélyező hatóság aláírása és bélyegzője.

[15] Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006.12.18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), HL L 396., 2006.12.30.

[16] Az e rendelet 1. cikkének n) pontjában foglalt meghatározás szerint.