Habár Magyarország erőfeszítéseket tesz gazdag természeti örökségének megőrzésére és környezeti teljesítményének javítására, a környezetvédelmi politikák végrehajtása továbbra is kihívást jelent.

A jelentések az „A környezetvédelmi politikák végrehajtásának 2016. évi uniós felülvizsgálata: Közös kihívások és az erőfeszítések egyesítésének lehetőségei a jobb eredmények elérése érdekében” című közleményt kísérik, amelyben a Bizottság sok tagállam esetében közös kihívásokat határoz meg, előzetes következtetéseket von le a végrehajtási hiányosságok lehetséges alapvető okait illetően, és a jobb eredmények elérését szolgáló közös intézkedésekre tesz javaslatot. A közlemény melléklete csoportosítva tartalmazza az egyes országjelentésekben a nemzeti szintű végrehajtás javítása érdekében javasolt intézkedéseket is.

A Natura 2000 hálózat kiegészítése területspecifikus természetvédelmi intézkedésekkel és azokhoz az árvízkockázat kezelését (az árvízkockázat minimalizálását) is magában foglaló árterület-megóvással és -helyreállítással kombinált, megfelelő erőforrások biztosítása.

A hulladékokkal kapcsolatos uniós célkitűzések megvalósítása céljából az elmúlt évtizedben megtett előrehaladás felgyorsítása a hulladékkezelési tarifapolitika felülvizsgálata révén is.

Ahogyan az a 2. ábrán is szerepel, Magyarország az ökoinnovációs eredménytáblán a 18. helyet foglalja el, amellyel továbbra is az uniós átlag alatt marad, azonban jelentős lépést tett előre a 2013-ban elfoglalt 23. helyezéshez képest.

A magyarországi kis- és középvállalkozások (kkv-k) mintegy 59 %-a az éves forgalmának legfeljebb 5 %-át erőforrás-hatékonysági intézkedésekbe fektette (az EU-28 átlaga 50 %), 18 %-a jelenleg is zöld termékeket és szolgáltatásokat kínál (az EU-28 átlaga 26 %), 59 %-a energiamegtakarítást (az EU-28 átlaga 59 %), 48 %-a a hulladék minimálisra csökkentését (az EU-28 átlaga 60 %), 44 %-a vízmegtakarítást (az EU-28 átlaga44 %), míg 49 %-a anyagmegtakarítást (az EU-28 átlaga 54 %) szolgáló intézkedéseket tett . Ami a körforgásos gazdaságot illeti, a kkv-k 18 %-a vállalaton belül az anyag vagy hulladék újrahasználata révén az újrafeldolgozást (az EU-28 átlaga 40 %), 14 %-a könnyebben karbantartható, javítható vagy újrahasználható termékek tervezését (az EU-28 átlaga 22 %) szolgáló intézkedéseket tett, míg 20 %-a hulladékanyagot értékesíteni tudta egy másik vállalatnak (az EU-28 átlaga 25 %).

Habár a körforgásos gazdaság koncepciójának a magyar gazdaságba való beágyazását szolgáló stratégiai gondolkodás még kialakításra vár, politikai elhatározás és néhány magánkezdeményezés is létezik az erőforrások felhasználásában elért teljesítmény javítására. A 2011. évi Nemzeti Környezettechnológiai Innovációs Stratégia – Magyarország nemzeti reformprogramjának részeként – előírja, hogy a nyersanyag-intenzitást 2020-ra a 2007. évi érték 80 %-ára kell csökkenteni.

Gazdaságaink lineárisból körforgásos gazdasággá való átalakítása lehetőséget kínál azok újra feltalálására, és azokat fenntarthatóbbá és versenyképesebbé teszi. Ez ösztönözni fogja a beruházásokat, és a gazdaság, a környezet és a polgárok számára egyaránt rövid és hosszú távon is előnyökkel jár majd .

A települési hulladék újrafeldolgozása a lassú növekedés ellenére továbbra sem eléggé fejlett, mivel csak 31 %-ot ért el, amely magában foglalja a jóval az uniós átlag alatt maradó, csak 6 %-os komposztálási arányt is. Az 50 %-os újrafeldolgozásnak megfelelő 2020-as célkitűzésnek való megfelelés ezért több erőfeszítést igényel .

A hulladékkeletkezés megelőzése és csökkentése, valamint az újrahasználat és újrafeldolgozás szükségszerű növekedése javíthatnak a magyar gazdaság erőforrás-hatékonyságán, növelhetik az üzleti lehetőségeket és az újrafeldolgozási ágazatban munkahelyeket teremthet, amelyek a körforgásos gazdaság irányába hatnak. A kohéziós politikai alapoknak a hulladékhierarchiában jobb helyezést elérő megoldás felé történő hatékonyabb elosztása is hozzájárul ehhez a célhoz. A jövőbeni hulladékgazdálkodási infrastruktúrára vonatkozó döntések meghozatalakor gondosan ügyelni kell arra, hogy a maradékhulladék-gazdálkodásra ne létesüljön túlzott kapacitás (mechanikus-biológiai hulladékkezelő létesítmény és energetikai hasznosító létesítmény).

A kormányzatnak többek között a hulladékgazdálkodási ágazatban alkalmazott árképzési politikája ugyanakkor a díjak kényszerű csökkentését vonta maga után, amely torzíthatja a piacot és rossz ösztönzőkhöz vezethet. Nemrégiben Magyarország bevezetett egy új rendszert, amelynek révén a normál díjakat a népességtől egy újonnan létrehozott nemzeti holding hajtja be, majd ezt követően az erőforrásokat az üzemeltetők között újra szétosztja . Mindazonáltal úgy tűnik, hogy a beszedett díjak nem biztosítják a hulladékkezelés tényleges költségeinek fedezetét. Ezért ezek a közelmúltbeli reformok súlyos aggályokat vetnek fel a környezetvédelmi projektek közép- és hosszú távú fenntarthatóságát illetően .

A gazdasági eszközök alkalmazása fontos e tekintetben. Magyarországon létezik a hulladéklerakás megadóztatására vonatkozó szabályozás, amelyet eredetileg fokozatosan terveztek végrehajtani, az adó mértékét 10/t EUR-ról 2016-ra 40/t EUR összegre növelve . Az elkülönített gyűjtési rendszereket fejleszteni kell a házhoz menő gyűjtés növelésével, ideértve a biológiailag lebontható hulladék házhoz menő gyűjtését is. Jól kialakított kitermelési adóval csökkenhetne a homok, kavics és homokos kavics kitermelése, ami ösztönözné a másodlagos forrásokból származó ilyen adalékanyagok iránti keresletet . Ez a megközelítés összhangban van az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemtervével . Emellett a hulladékégetési adó bevezetése segítene annak elkerülésében, hogy a lerakókból származó hulladékot egyszerűen az égetőkbe vigyék.

A nemzeti élőhelyek részletes feltérképezése a Natura 2000 területek nagy része vonatkozásában elérhető, ideértve a természetes és féltermészetes élőhelyek minőségének feltérképezését is. Az ökoszisztémák és kapcsolódó szolgáltatásaik feltérképezésére és felmérésére irányuló nemzeti kezdeményezés előkészítés alatt áll a Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program (KEHOP) keretében . A projekt várható eredményei javítani fogják az ökoszisztémához kapcsolódó szolgáltatások állapotának megértését, forrást adnak a zöld infrastruktúra kijelöléséhez és fenntartásához, valamint hozzájárulnak majd a tájképi jellegzetességek meghatározásához és felméréséhez.

Magyarországon a Natura 2000-hez kapcsolódó fő kihívások között szerepel a szükséges kezelési és helyreállítási intézkedések elvégzése céljából a kellő (pénzügyi és emberi) erőforrások biztosítása, a tudásbázis fejlesztése (beleértve a hosszú távú nyomon követést), az intézményi kapacitások fejlesztése (beleértve a helyszíni ellenőrzéseket és a még hátralevő kezelési tervek elkészítését), valamint a Natura 2000 értékeivel kapcsolatos ismeretek növelése. A természetet potenciálisan károsító projektek (mint például a közúti vagy energiaipari infrastruktúra) megfelelő vizsgálatának javítása is fontos.

Magyarországon a Natura 2000-hez kapcsolódó fő kihívások között szerepel a szükséges kezelési és helyreállítási intézkedések elvégzése céljából a kellő (pénzügyi és emberi) erőforrások biztosítása, a tudásbázis fejlesztése (beleértve a hosszú távú nyomon követést), az intézményi kapacitások fejlesztése (beleértve a helyszíni ellenőrzéseket és a még hátralevő kezelési tervek elkészítését), valamint a Natura 2000 értékeivel kapcsolatos ismeretek növelése. A természetet potenciálisan károsító projektek (mint például a közúti vagy energiaipari infrastruktúra) megfelelő vizsgálatának javítása is fontos.

Az 5. ábra azt mutatja be, hogy Magyarországon a Natura 2000 hálózat részét képező közösségi jelentőségű természeti területek megfelelően kijelöltnek minősülnek .

A védett területek különleges természetmegőrzési területként való megfelelő kijelölése az élőhelyvédelmi irányelv alapján, valamint a különleges madárvédelmi területek megfelelő kijelölése a madárvédelmi irányelv alapján az irányelvek célkitűzéseinek eléréséhez vezető úton fontos mérföldkőnek minősül. Az élőhelyvédelmi irányelv 17. cikkén és a madárvédelmi irányelv 12. cikkén alapuló jelentések eredményeinek, valamint szárazföldön és tengeren is a közösségi jelentőségű természeti területek különleges madárvédelmi területként és különleges természetmegőrzési területként való megfelelő kijelölése irányába tett előrehaladásnak kell képezniük a tagállami teljesítmény mérésének fő elemeit.

A jó mezőgazdasági és környezeti állapot megvalósítása 2003-ban a tagállamok mezőgazdasági földjein segített a talajvesztési arány csökkentésében. A jó mezőgazdasági és környezeti állapot hozzájárult a teljes talajerózió évi hektáronként 2,71 tonnáról évi hektáronként 2,46 tonnára csökkentéséhez (9,5 %-os csökkenés). A jó mezőgazdasági és környezeti állapot megvalósításának köszönhető legmagasabb talajerózió-csökkenés a termőterület esetében következett be (20,2 %-os csökkenési középérték).

8. ábra: Felszínborítási típusok Magyarországon 2012-ben





3.A polgárok egészségének és életminőségének biztosítása

Levegőminőség

9. ábra: Megvalósítási helyzet a PM10, NO2 és O3 tekintetében 2014-ben

A tisztább levegőre irányuló uniós politika és szabályozás alapján az Unióban a levegő minőségét jelentősen javítani kell, és azt közelebb kell hozni a WHO által javasolt szinthez. A levegőszennyezést, valamint annak az ökoszisztémákra és a biológiai sokféleségre gyakorolt hatásait tovább kell csökkenteni a kritikus terhelések és szintek túllépésének elkerülésére vonatkozó hosszú távú célkitűzés elérése érdekében. Ez fokozott erőfeszítéseket igényel az uniós levegőminőségi szabályozással való teljes összhang eléréséhez, továbbá stratégiai célkitűzések és cselekvések meghatározását a 2020 utáni időszakra.

Az EU olyan átfogó levegőminőségi szabályozást alakított ki , amely egészségügyi alapú szabványokat és célkitűzéseket állított fel számos légszennyező anyag vonatkozásában. Ennek részeként a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról is, hogy a különféle légszennyező anyagok légköri koncentrációjával kapcsolatos naprakész adatokat rendszeresen közzétegyék. Emellett a nemzeti kibocsátási határértékekről szóló irányelv a fő szennyező anyagok vonatkozásában elérendő nemzeti szintű kibocsátáscsökkentéseket ír elő.

Magyarországon számos légszennyező anyag kibocsátása jelentősen csökkent . A kén-oxidok (–97 %), a nitrogén-oxidok (–50 %), az ammónia (–47 %), valamint az illékony szerves vegyületek (–60 %) 1990 és 2014 közötti időszakban bekövetkezett csökkenése biztosítják, hogy e szennyező anyagok légköri kibocsátásai a jelenleg alkalmazandó nemzeti határértékeken belül mozogjanak .

Ugyanakkor Magyarországon a levegőminőség továbbra is aggodalmat okoz. 2013 vonatkozásában az Európai Környezetvédelmi Ügynökség becslése szerint Magyarországon több mint 12 890 olyan korai haláleset történt, amelyet a légszennyező részecskék koncentrációja váltott ki, több mint 460 esetben az ózon koncentrációja és több mint 390 esetben pedig a nitrogén-dioxid koncentrációja volt a kiváltó ok. Ez az uniós levegőminőségi szabványok túllépéseinek is betudható, ahogyan ezt a 9. ábra mutatja .

A 2014-es év vonatkozásában két levegőminőségi zónában (Budapest és Pécs) észlelték a nitrogén-dioxidra (NO2) vonatkozó uniós levegőminőségi szabványok meghaladását, valamint három levegőminőségi zónában (beleértve Budapestet) észlelték a kis méretű légszennyező részecskék (PM10) uniós levegőminőségi szabványának túllépését. Emellett egy levegőminőségi zónában a kis méretű légszennyező részecskéket (PM2,5) illetően – amelynek vonatkozásában a határérték csak 2015-ben vált kötelező erejűvé – értéktúllépést tapasztaltak. A benzo(a)pirénre vonatkozó határértékeket hét levegőminőségi zónában haladták meg. Számos levegőminőségi zónában a célértékeket és az ózonkoncentrációkra vonatkozó hosszú távú célkitűzéseket sem teljesítették .

A (PM10-re és NO2-re vonatkozó) levegőminőségi előírások állandó, az egészségre és a környezetre súlyosan negatív hatást gyakorló megsértését az Európai Bizottság az összes érintett tagállamra, köztük Magyarországra is kiterjedő kötelezettségszegési eljárások révén követi nyomon. A cél az, hogy az összes zóna megfelelővé tétele érdekében megfelelő intézkedések szülessenek. Erre válaszként elfogadták a kis méretű szálló por (PM10) csökkentés ágazatközi intézkedési programjáról szóló 1330/2011. (X. 12.) kormányhatározatot, amelynek végrehajtása jelenleg folyamatban van .

Becslések szerint Magyarországon a légszennyezésből eredő egészségügyi külső költségek meghaladják az évi 5 milliárd EUR-t (korrigált jövedelem, 2010), amely összeg nem pusztán a teljes értékű, egészséges élet belső értékét foglalja magában, hanem annak a gazdaságot terhelő közvetlen költségeit is. A közvetlen gazdasági költségek a légszennyezéssel összefüggő megbetegedések miatt évente elvesztegetett 3 millió munkanaphoz kapcsolódnak, aminek munkáltatókat terhelő költsége 239 millió EUR évente (korrigált jövedelem, 2010), az egészségügyet terhelő költsége több mint 18 millió EUR évente (korrigált jövedelem, 2010), a mezőgazdaságot terhelő költsége (terméskiesés) pedig 63 millió EUR évente (2010) .

Javasolt intézkedés

A légszennyező anyagok csökkenő kibocsátási tendenciájának fenntartása a levegőminőségi határértékeknek való teljes megfelelés megvalósítása, valamint a légszennyezés egészségre, környezetre és gazdaságra gyakorolt káros hatásainak csökkentése érdekében.

A nitrogén-oxidok (NOx) kibocsátásának csökkentése a jelenleg alkalmazandó nemzeti kibocsátási határértékeknek való megfelelés és/vagy a nitrogén-dioxid (NO2) (és ózonkoncentrációk) csökkentése érdekében, többek között a közlekedéssel összefüggő – különösen városi területekre jellemző – kibocsátások csökkentése révén.

A PM10 kibocsátásának és koncentrációjának csökkentése, többek között a szilárd tüzelőanyagok felhasználásával történő villamosenergia- és hőtermeléssel, a közlekedéssel és a mezőgazdasággal összefüggő kibocsátások csökkentése révén.

Zaj