Bevezetés

A 2020-ban támogatott humanitárius segítségnyújtási műveletek

A támogatott fő segítségnyújtási műveletek áttekintése

Horizontális prioritások

A 2020-ban lezárult értékelések összefoglalása

2020-as költségvetés

További információk és források

A DG ECHO végrehajtó partnerei (2020)

Bevezetés

Ez a jelentés az Európai Unió (EU) 2020. évi fő tevékenységeit és szakpolitikai eredményeit mutatja be az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által finanszírozott humanitárius segítségnyújtás területén.

A jelentés az 1996. június 20-i 1257/96/EK tanácsi rendelet 19. cikkével összhangban készült.

A 2020-ban támogatott humanitárius segítségnyújtási műveletek

2020-ban – az összetett válságok, természeti katasztrófák és egészségügyi válságok, különösen a Covid19-világjárvány miatt – továbbra is nőttek a humanitárius szükségletek. A Bizottság – az Európai Polgári Védelem és Humanitárius Segítségnyújtási Műveletek Főigazgatóságán (DG ECHO) keresztül – továbbra is vezető humanitárius donor volt: 2,1 milliárd EUR-t különített el a rászorulók millióinak támogatására több mint 80 országban. A Covid19-világjárvány jelentős hatása tovább súlyosbította a veszélyeztetett csoportok mostoha helyzetét. A világjárványból eredő szükségletekre adott uniós humanitárius válasz 450 millió EUR-t tett ki, és a Bizottság eseti műveletként uniós humanitárius légihidat is mozgósított, amely 67 járata révén világszerte 20 országban nyújtott segítséget.

Afrika mellett, amely jelentős részt kapott a segítségből, az uniós humanitárius segítségnyújtás nagy hányada – többek között a törökországi menekülteket támogató uniós eszköz humanitárius összetevője révén – ismét a Szíriában és a szomszédos országokban válság által sújtott emberekhez került.

Az EU ebben az évben is hangsúlyt fektetett a – például a Közép-afrikai Köztársaságban, Szudánban, Pakisztánban, Kolumbiában, Venezuelában, Haitin és a Fülöp-szigeteken – továbbra is fennálló, „elfelejtett” válságok sújtotta lakosság támogatására is.

Emellett az EU számos horizontális szakpolitikát is megvalósított, például a szükséghelyzetben lévők oktatását, a katasztrófavédelmi felkészültséget, a készpénztámogatást, az innovációt és a magánszektor szerepvállalását, a nemmel és az életkorral kapcsolatos szempontok beépülését mérő mutató alkalmazását, valamint a humanitárius szállítási szolgáltatások támogatását.

A finanszírozási műveleteken túl a Bizottság vezető szerepet játszott az elvi alapokon nyugvó humanitárius segítségnyújtás előmozdításában és a nemzetközi humanitárius jog betartásának szorgalmazásában. Ezt konkrét humanitárius válságokhoz biztosított aktív érdekérvényesítéssel, valamint globális szinten a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságának (ICRC) donortámogató csoportja elnöki tisztének, valamint a humanitárius segélyezés helyes gyakorlatára irányuló kezdeményezés (Svájccal közös) elnöki tisztének betöltésével, továbbá a humanitárius segítségnyújtás támogatását célzó polgári–katonai koordináció iránti elkötelezettsége révén valósította meg.

A növekvő humanitárius finanszírozási hiány kezelése érdekében a Bizottság támogatta a Nagyszabású egyezség (Grand Bargain) szerinti kötelezettségvállalások végrehajtását, nevezetesen a több ágazatra kiterjedő közös szükségletfelméréssel összefüggésben.