A világjárvány továbbá szemmel láthatóan megváltoztatja az emberekre jellemző fogyasztási és mobilitási szerkezeteket. A korlátozó intézkedések rávilágítottak arra, hogy a digitális technológia milyen alapvető szerepet játszik az emberek életében, mivel lehetővé teszi számukra, hogy más módon nem elérhető alapvető cikkeket vásároljanak és a korlátozások ellenére is hozzáférjenek szolgáltatásokhoz. Megfigyelhető, hogy az emberek többet vásárolnak helyben, kevesebb utazást foglalnak le előre, és ugyanakkor gyakrabban veszik igénybe az online szolgáltatásokat. Egyes változások esetleg átmenetiek és az egészségügyi helyzetnek tulajdoníthatók pl. a tömegközlekedés igénybevételének visszaszorulása), míg mások, nevezetesen a digitális transzformációval összefüggő változások (pl. az élelmiszerek online vásárlásának előtérbe kerülése vagy az online streaming szolgáltatások fokozottabb mértékű igénybevétele az otthonokban, ideértve a kulturális és a sporteseményeket is) strukturálisabb jellegűvé is válhatnak.

A válság a fogyasztók életének sok területére volt hatással, és felhívta a figyelmet arra, hogy a magas szintű fogyasztóvédelemnek és az uniós hatóságok közötti szoros együttműködésnek kritikus jelentősége van. Rávilágított továbbá az EU fogyasztóvédelmi keretének bizonyos hiányosságaira.

Az uniós fogyasztók jogosan várják el a közlekedési vállalkozásoktól és az utazásszervezőktől, hogy tartsák tiszteletben az előlegként befizetett összegek teljes visszatérítésére való jogukat. A fogyasztók azonban komoly nehézségekkel szembesülnek e joguk érvényesítésekor az ágazatra jellemző likviditási problémák miatt, valamint azért, mert a világjárvány alatt szinte teljesen leállt személyszállítás. Erre válaszul a Bizottság és a tagállamok lépéseket tettek a fogyasztói jogok védelme érdekében, miközben gyakorlati megoldásokat is szorgalmaztak a vonatkozó szabályokkal teljes összhangban . A világjárvány és a korábbi események (például a Thomas Cook 2019-es csődje) során szerzett tapasztalatokat behatóan elemezni kell abból a szempontból, hogy az utazási csomagokra vonatkozó jelenleg érvényes szabályozási keret – ideértve a fizetésképtelenséggel szembeni védelmet is – továbbra is teljes mértékben képes-e mindenkor erőteljes és átfogó fogyasztóvédelmet biztosítani, figyelembe véve az utasjogok terén bekövetkezett fejleményeket is .

A világjárvány idején előtérbe került egy másik olyan terület is, amely aggodalomra ad okot: nagy mértékben megnőtt a fogyasztókat érintő csalások, a megtévesztő marketingtechnikák és az online vásárlások során elkövetett csalások száma, amelyeknek egyre több fogyasztó esett és esik áldozatul . Az ilyen tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni fellépéshez a Bizottságnak és a nemzeti bűnüldöző hatóságoknak szorosan együtt kell működniük. Tekintettel arra, hogy ezek központi szerepet játszanak az online kereskedelem megkönnyítésében, a Bizottság megerősítette kapcsolatait azokkal a főbb online platformokkal is, amelyek hatásos intézkedéseket vezettek be a kérdéses illegális tartalmak megjelenésének megelőzése, illetve az ilyen tartalmakra való reagálás érdekében . A közérdeket veszélyeztető, tömeges károkozással járó gyakorlatokkal szembeni reziliencia javítása érdekében az illetékes hatóságoknak továbbra is együtt kell működniük a legfontosabb érdekelt felekkel (például platformokkal, vállalkozói szövetségekkel, hirdetőkkel és fogyasztói szervezetekkel). Ugyanakkor szoros figyelemmel kell kísérni az online csalásokat, és a továbbiakban is fokozni kell az együttműködést a többi érintett hálózattal, ideértve a bűnüldöző hatóságokat, a doménnév-nyilvántartókat és a Nemzetközi Fogyasztóvédelmi Jogérvényesítő Hálózatot (ICPEN).

A változó fogyasztási szerkezetek új kihívásokkal járnak. Hatásukra megugrott a fogyasztók által használt egyszer használatos csomagolásokból és műanyag egyéni védőeszközökből származó hulladék mennyisége, amire a Bizottság 2020 áprilisában haladéktalanul megadta az első szakpolitikai reakciót . A világjárvány arra a kockázatra is rávilágított, hogy leszakadhatnak bizonyos fogyasztók, különösen azok, akik nem rendelkeznek megfelelő eszközökkel vagy készségekkel ahhoz, hogy aktívan részt tudjanak venni a gyors ütemben változó piacon, különösen online. Ezt azt jelenti, hogy még nagyobb hangsúlyt kell fektetni a fogyasztók integrációjának, befogadásának, tájékoztatásának és oktatásának támogatására.

Fontos lesz megérteni, hogy a világjárványt követő időszakban hosszú távon hogyan alakulnak át a fogyasztói viselkedésformák, ki kell dolgozni a szükséges előrejelzéseket , ezzel segítve a jövőbeni megalapozott szakpolitikai fellépést, és az EU jövőbeni sokkhatásokkal szembeni rezilienciájának értékelésekor figyelembe kell venni a fogyasztói viselkedésformák kutatásából származó adatokat és bizonyítékokat.

·1. intézkedés: A Bizottság a tervek szerint 2022-ig elemzi, hogy az utazási csomagokról szóló irányelv aktuálisan mennyire elégséges, tekintettel a legújabb válságokra. Ehhez az alkalmazásról szóló 2021. évi jelentést használja majd fel. ·2. intézkedés: A Bizottság a tervek szerint 2022-ig előre kíván tekinteni arra, hogy a Covid19 hosszabb távon milyen hatással van az EU-ban élő emberekre jellemző fogyasztási szerkezetekre; ez szolgál majd a jövőbeni szakpolitikai kezdeményezések alapjául. ·3. intézkedés: A Bizottság támogatja és elősegíti a fogyasztóvédelmi együttműködési hálózat és egyéb hálózatok, valamint az érdekelt felek közötti együttműködést a fogyasztókat érintő csalások, a tisztességtelen marketinggyakorlatok és az egyéb csalások elleni fellépés érdekében.

3.Kiemelt területek

3.1. Zöld átállás

Példa: Az uniós fogyasztók egyre aggályosabbnak tartják a kedvezőtlen környezeti hatásokat és a korai elavulást. Gyakran panaszkodnak arra, hogy a megvásárolt áruk nem tartósak, és a környezetre káros hatást gyakorló körülmények között állítják elő azokat. E fogyasztók 85 %-a örömmel fogadná, ha jobb információkkal rendelkezne az áru tartósságáról akkor, amikor a vásárlásról dönt. Tanulmányok arra mutatnak rá, hogy ha a fogyasztók ilyen információt kapnak, akkor a legtartósabb termékek eladása akár megháromszorozódhat; a fogyasztók akár többet is hajlandók fizetni a tartósabb árukért .

Az Európában élő fogyasztók egyre nagyobb érdeklődést mutatnak aziránt, hogy személyesen segítsék elő a klímasemlegesség megvalósítását, a természeti erőforrások és a biológiai sokféleség megőrzését, valamint a víz-, a levegő- és a talajszennyezés csökkentését . A kihívás az, hogy ezt a potenciált hogyan lehet kihasználni olyan intézkedésekkel, amelyek pénzügyi helyzettől függetlenül minden fogyasztó számára lehetővé teszik azt, hogy a zöld átállásban egy bizonyos életformára való rákényszerülés nélkül, társadalmi diszkriminációtól mentesen vehessen részt, illetve támogatja őt ebben. A fenntartható termékekhez való hozzáférés nem függhet a jövedelemtől vagy a lakóhelytől; mindenki számára elérhetőnek kell lennie.

Az európai zöld megállapodás átfogó stratégiát vázol, amelynek célja, hogy az EU méltányos és virágzó társadalommá alakuljon, és olyan klímasemleges, erőforrás-hatékony, tiszta, körforgásos gazdaságot működtessen, ahol a gazdasági növekedés független az erőforrás-felhasználástól, és ahol természeti tőkét és a biológiai sokféleséget érő negatív hatások csökkennek. Ehhez alapjaiban és gyorsan kell megváltoztatnunk szokásainkat és viselkedésünket, hogy környezeti lábnyomunkat minden területen – a lakásszektortól és az élelmezéstől kezdve a mobilitásig és a szabadidős tevékenységekig bezárólag – csökkenthessük.

Már több olyan kezdeményezésre is sor került, amelynek célja annak biztosítása, hogy az uniós fogyasztók részére eladott termékek – az áruk és a szolgáltatások egyaránt – alkalmasak a fent említett célokra. A következők tartoznak ide:

ü„a termelőtől a fogyasztóig” stratégia és az EU biodiverzitási stratégiája , amelyek kulcsfontosságú lépéseket és kezdeményezéseket jelentenek be azzal a céllal, hogy csökkentsék az EU élelmiszerrendszereinek környezeti és éghajlati lábnyomát, és lehetővé tegyék a fogyasztók számára, hogy megalapozott, egészséges és fenntartható döntéseket hozzanak az élelmiszerekkel kapcsolatban;

üA 2021. évi szennyezőanyag-mentességi cselekvési terv közelmúltban közzétett ütemterve, amely szerint a fogyasztási cikkek a fellépések fontos területének számítanak, és azt vizsgálja, hogy a fogyasztókat milyen módon lehetséges ösztönözni arra, hogy a tisztább megoldások mellett döntsenek;

üa vegyi anyagokra vonatkozó fenntarthatósági stratégia , amely intézkedéseket vezetett be annak érdekében, hogy a fogyasztók számára is elérhető vegyi anyagokon több információt tüntessenek fel, és hogy a fogyasztók védve legyenek a legkárosabb anyagokkal szemben, valamint ösztönzi a biztonságos és fenntartható tervezésű vegyi anyagokat;

üa 2018. évi cselekvési tervre építve a jövőbeni megújult fenntartható finanszírozási stratégia azt célozza, hogy a fogyasztók – azáltal, hogy megbízható és teljes körű tájékoztatást kapnak a pénzügyi termékekről, amelyekbe befektetnek – új lehetőségeket kapjanak arra, hogy pozitív hatással legyenek a fenntarthatóságra; valamint