Kérelem közzététele a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (6) bekezdése alapján

(2021/C 430/12)

Ez a közzététel az (EU) 2019/787 európai parlamenti és tanácsi rendelet 27. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra (1).

A MŰSZAKI DOKUMENTÁCIÓ FŐBB ELŐÍRÁSAI

„PREGLER”/„OSTTIROLER PREGLER”

EU-szám: PGI-AT-02512 – 2019.6.7.

1. Elnevezés

„Pregler”/„Osttiroler Pregler”

2. A szeszes ital kategóriája

Gyümölcspárlat (a 110/2008/EK rendelet 9. kategóriája)

3. A szeszes ital leírása

Fizikai-kémiai jellemzők és/vagy érzékszervi tulajdonságok

A „Pregler”/„Osttiroler Pregler” szeszes italokat kizárólag „Lienz járásnak” a meghatározott földrajzi területen található szeszfőzdéiben, vagy az említett régióból származó almákból és körtékből, vagy – egyedi esetekben – az ugyanerről a vidékről eredő szilvák hozzáadásával, erjesztéssel és lepárlással állítják elő. A komplex aroma elérése érdekében számos alma- és körtefajtát használnak.

Ugyan az almatartalom az uralkodó, a körtetartalom sem eshet 25 % alá.

25 %-os alkoholtartalomig szilva csak abban az esetben kerül hozzáadásra, – az azonos alma-körte arányon felül – ha a termelő be tudja bizonyítani, hogy már legalább 20 éve folyamatosan ad szilvát a recepthez és ha a címkézésre vonatkozó egyedi szabályoknak szintén eleget tesz.

— A fogyasztásra kész szeszes ital tényleges alkoholtartalma: legalább 40 %;

— A lekerekítés érdekében használt édesítőszerek: a késztermék legfeljebb 4 g cukrot (invertcukorként kifejezve) tartalmazhat literenként;

— Etilkarbamát: a szilva hozzáadásával készült „Pregler”/„Osttiroler Pregler” termék esetében legfeljebb 1 mg/l arányban;

— Illékony összetevők: legalább 280 g/hl tiszta alkohol

— Etilacetát: legfeljebb 350 g/hl tiszta alkohol

— Átlátszóság: átlátszó

— Szín: színtelen

— Illat/íz: a jellegzetesen illatos virágos buké, illetve a kelet-tiroli érett almák és körték telt gyümölcsös íze könnyedén felismerhető; a körte-íz azonban nem uralkodhat. Abban az esetben, ha szilva kerül hozzáadásra: jellemzően kiegyensúlyozott zamatos illat és az almatermésűek telt gyümölcsös íze jellegzetes, jól integrált szilva jegyekkel és diszkrét, sosem domináns magízzel.

— Élelmiszer-adalékanyagok: nincsenek.

Egyedi tulajdonságok (összehasonlítva az azonos kategóriába tartozó szeszes italokkal)

A 40 %-os „Pregler”/„Osttiroler Pregler” magasabb minimális alkoholtartalommal rendelkezik, mint a hagyományos gyümölcspárlat és szigorúan behatárolt, nagyon alacsony (az íz lekerekítését szolgáló), legfeljebb 4 g/l cukortartalommal.

Illatát tekintve a kizárólag almából és körtéből készült „Pregler”/„Osttiroler Pregler” az almahéj friss, gyümölcsös aromáját és a magok/magház finom illatjegyeit hordozza. A főzött almák gyümölcsös, lédús zamata a banánra emlékeztető, jól integrált körte illatjegyekkel, valamint a nyomokban jelenlévő szárított körtével, körtelével és főzött körtével együtt kerekíti le az aromát.

Amikor szilva kerül hozzáadásra, a háttérben kissé diós, mandulás illatjegy érzékelhető.

Ízleléskor a „Pregler”/„Osttiroler Pregler” jellemzően enyhe, szépen lekerekített és harmonikus zamatú, hosszú lecsengéssel. A gyümölcsfajták széles körének alkalmazása sűrűséget és összetettséget eredményez. Az alma gyümölcsös frissességét és héjának finom illatjegyeit az érett körte édes zamata és a banánra emlékeztető gyümölcsészterek árnyalatai egészítik ki.

Továbbá, abban az esetben, ha szilvát adnak hozzá, csokoládé és fahéj illatjegyek lesznek észlelhetők az utóízben, finom kesernyésséget eredményezve az ízélményben.

A „Pregler”/„Osttiroler Pregler” szeszes italokat sosem érlelik fahordókban és faforgácsot, illetve fa illesztéket sem használnak a tartályokban.

4. Az érintett földrajzi terület

A „Pregler”/„Osttiroler Pregler” italokat kizárólag „Lienz járásnak” („Kelet-Tirol”) a meghatározott földrajzi területen található szeszfőzdéiben állítják elő.

A terület a következő helységeket foglalja magába: Abfaltersbach, Ainet, Amlach, Anras, Assling, Außervillgraten, Dölsach, Gaimberg, Heinfels, Hopfgarten in Defereggen, Innervillgraten, Iselsberg-Stronach, Kals am Großglockner, Kartitsch, Lavant, Leisach, Lienz, Matrei in Osttirol, Nikolsdorf, Nußdorf-Debant, Oberlienz, Obertilliach, Prägraten am Großvenediger, Schlaiten, Silian, St. Jakob in Defereggen, St. Johann im Walde, St. Veit in Defereggen, Strassen, Thurn, Tristach, Untertilliach és Virgen.

5. A szeszes ital előállításának módja

Erjesztés és lepárlás

A „Pregler”/„Osttiroler Pregler” előállításának első lépése magába foglalja a meghatározott földrajzi területen frissen szüretelt almák és körték – esetlegesen szilvák – felaprítását vagy összezúzását.

Kizárólag érett, egészséges és tiszta gyümölcsöket használnak. A felaprított vagy összezúzott gyümölcsöt (cefre) tartályokba vagy hordókba helyezik (mállasztás). A szilvákat általában kimagozzák.

A második lépés a cefre erjesztése, melyhez általában tiszta élesztőt is adnak. Genetikailag módosított élesztőt nem használnak. A meghatározott eljárás alapján zajló, ellenőrzött hőmérsékletű fermentáció során a gyümölcsben található cukor alkohollá és szén-dioxiddá alakul. Az erjesztési folyamat általában 2–6 hetet vesz igénybe. Amint a fermentáció befejeződött, a 4–8 %-os alkoholtartalmú erjesztett cefrét addig pihentetik, ameddig a kívánt jellegzetes, az adott gyümölcsre jellemző aromát el nem éri. Ha a cefre szilvamagokat is tartalmaz, azok nem kerülhetnek a lepárló egységbe.

A harmadik lépés az erjesztett cefre desztillálása egyszerű vagy deflegmátoros lepárlókészülékekkel. A folyamatos desztillálás nem összeegyeztethető a hagyományos termelői eljárásokkal és ezért nem is alkalmazzák. A lepárlóberendezés típusától függően (kisüst tálcával, vagy anélkül) a cefrét egyszer vagy kétszer desztillálják kevesebb mint 86 térfogatszázalékra. Manapság a cefre egyszeri lepárlását lehetővé tevő, tálcával ellátott réz lepárlókészülékeket mind nagyobb számban használják. Ez nemcsak egy energiatakarékos módszer, de a gyümölcs aromájának jobb megőrzéséhez is hozzájárul.

A kiegyensúlyozott, harmonikus összetétel elérése érdekében a desztillálást követő negyedik termelői lépés a cefre legalább 4 hetes, megfelelő semleges tárolóedényekben (üveg, rozsdamentes acél stb.) való pihentetése. Fahordókban, például tölgy- vagy szederhordókban nem történik érlelés, illetve faforgácsot és fa illesztékeket sem használnak a tárolóedényekben.

Az érlelést követő ötödik és egyben utolsó szakasz a késztermék előállítása, ami a következő lépésekből áll:

— (opcionálisan) a különböző párlatok vegyítése a fent említett feltételeknek való megfelelés figyelembevételével,

— a magas alkohol tartalmú párlat(ok) iható erősségűre hígítása tiszta ivóvízzel,

— palackozás vagy más megfelelő értékesítésre alkalmas tárolóeszközökbe történő dekantálás (áttöltés), továbbá

— címkézés és csomagolás.

Élelmiszer-adalékanyagokat nem tartalmaz a „Pregler”/„Osttiroler Pregler”.

Az íz lekerekítése érdekében (invertcukorként kifejezve) literenként maximum 4 gramm cukor adható a késztermékhez.

A párlatok iható erősségűre hígítása, a palackozás, a címkézés és a csomagolás történhet a meghatározott földrajzi területen kívül is.

6. Kapcsolat a földrajzi környezettel vagy származással

A földrajzi területnek vagy az eredetnek a kapcsolat szempontjából releváns adatai

A gazdaságokban működő szeszfőzdék által előállított „Pregler”/„Osttiroler Pregler” szeszes italok nyersanyagai mindig is a meghatározott földrajzi terület kereskedelmi ültetvényeiről, kaszáló-gyümölcsöseiből és a mezőgazdasági üzemek fáiról származó, kézzel szüretelt almák és körték voltak. Az a tény, hogy a hagyományos gazdaságokból származó „Pregler” mindig is kizárólag almatermésűekből készült gyümölcspárlat volt, történelmileg az adótörvényekre vezethető vissza. Ezek a párlatok ugyanis kedvezőbb adóztatás alá estek, mint azok a szeszes italok, melyek teljes mértékben vagy részben csonthéjasokból készültek.

Előfordult azonban, hogy az ipari szeszfőzdék saját termékeik előtérbe helyezése céljából egy bizonyos arányban szilvát is adtak az almákhoz és körtékhez, ám tették mindezt anélkül, hogy nagymértékben eltértek volna a regionális különlegesség jellemző karakterétől.

Történelmi szempontból a gyümölcstermesztés nagy múltra tekint vissza Lienz járásban. A gyümölcs különleges minősége már 1558-ban említésre került a Lienz városában született Rösch von Geroldshausen „Der fürstlichen Grafschaft Tyrol Landtreim” [A Tiroli Fejedelmi Grófság Rigmusa] című versében. Egyes tipikus kelet-tiroli vezetéknevek mindmáig az almára utaló, ófelnémet vagy újlatin szavakból erednek.

A Lienz térségi gyümölcstermesztés a 900 méter tengerszint feletti magasságig érő „hűvös-párás”, illetve az efölött elhelyezkedő „zord-párás övezetben” történik. A térség éghajlatát elsősorban az alpesi főn befolyásolja. A Lienz-i medencébe érkező főn feltolja a meleg levegőt a környező folyóvölgyekbe, egyedülálló mikroklímát eredményezve ezzel a Dolomitok északi peremén. A főn okozta magas hőmérséklet és alacsony páratartalom, a tiszta levegővel és a száraz széllel kombinálva, illetve a főnmentes időszakokkal váltakozva kivételes feltételeket biztosít a gyümölcsöknek, és ennek köszönhetően alakul ki tipikus zamatuk, valamint különösen erőteljes ízük. A magas mésztartalmú öntéstalajtól, a glaciális hordalékú földön át a barna erdőtalajig terjedő talajösszetétel szintén hozzájárul a Lienz járási gyümölcstermesztés különlegességéhez. Ezek az éghajlati kondíciók kifejezetten az almatermésűeknek adnak rendkívül „tipikus minőséget”.

A „Pregler” név a kelet-tiroli földrajzi területen gyakran használatos „pregeln” tájszóból ered.

A „pregeln”, „prägeln”, illetve „brägeln” szavak jelentése süt, főz, vagy párol, mely gyakori fogalom volt a pálinka finomításánál. A „pregeln” szót a mai napig gyakorta használják Kelet-Tirolban a pálinka lepárlását jelentő általános fogalomként. Korábban a kelet-tiroli mezőgazdasági termelés almából és körtéből gyártott szeszes italai „Pregler”-ként voltak ismertek.

1991-ben 20 Lienz körzetben található pálinkafőzde Dölsach székhellyel megalkotta a Kelet-Tiroli Pregler Mezőgazdasági Termelők Szövetségét azzal a céllal, hogy fenntartsák és növeljék a „Pregler” minőségét, valamint hogy megőrizzék hagyományát a jövőben.

A „Pregler” 1998-ban lett először bejegyezve az Ausztriai Élelmiszerek Nyilvántartásába. A 2012. július 24-én megjelenő negyedik kiadás B 23. fejezetében a BMG-75210/0006-II/B/13/2012 rendelet révén pedig már mint nemzeti jelentőségű, oltalom alatt álló földrajzi jelzés szerepel. Azóta a „Pregler”/„Osttiroler Pregler” különleges nemzeti oltalom alatt áll.

Lienz járás elhelyezkedése, különleges turisztikai vonzereje és kereskedelmi kapcsolatai révén a „Pregler”/„Osttiroler Pregler” olyan termékké vált, amely ismert és nagy becsben tartott messze Ausztria határain túl is, és szorosan kapcsolódik – nem csak nyelvészetileg – a területhez és annak szeszfőzdéihez.

A „Pregler”/„Osttiroler Pregler” jó hírnévnek és népszerűségnek örvend, amit mi sem bizonyít jobban, mint a különböző rendezvényeken szerzett díjak, így például az Egyesült Királyság-beli Cranleigh-ben 2016-ban elnyert „arany” minősítés a Nemzetközi Bor és Szeszes Ital Versenyen. A „Pregler”/„Osttiroler Pregler” továbbá számos kitüntetésben részesült különböző vidéki szeszfőzdék révén a 2018-as Tirol Tartományi Pálinka Díjak eseményen. „Arany” minősítést ért el a hatodik Berlini Éves Szeszes Ital Verseny-en és „ezüstöt” a 2019-es Destillata-n. Hogy mennyire szorosan kapcsolódik a különleges gyümölcspárlat hírneve a „Pregler”/„Osttiroler Pregler” elnevezéshez, az kétségtelenül megmutatkozik a helyi és a nemzetközi sajtó különböző beszámolóiból és utalásaiból (Tiroler Tageszeitung, Kleine Zeitung, Osttiroler Bote, Bezirksblätter Osttirol, Die Zeit hetilap, a Zeitmagazin 1995. december 1-jei 49. száma), valamint szakcikkekből (Besseres Obst). Egy kulturális kezdeményezés még egy rendezvényt is szervezett „Pregler G’schichten” néven, melynek témája a következő volt: A „Pregler”: a helyi identitás egy darabja és a kelet-tiroli kultúra része.

A szeszes italnak a földrajzi területtel összefüggő egyedi tulajdonságai

A földrajzilag meghatározott Lienz járási medencére jellemző helyi időjárás, az alma és a körte érési szezonja alatt megfigyelhető jelentőségteljes napi és éjszakai hőmérséklet-ingadozás, a talaj összetétele és a több mint 100 évre visszamenő földművelési hagyomány, valamint a kizárólag helyi alma-, és körtefajták széles választékának tipikus minősége együttesen járulnak hozzá a „Pregler”/„Osttiroler Pregler” sajátos jellegzetességeihez, kimagaslóan gazdag, karakteres, meggyőzően tömör és komplex aromát eredményezve a végtermékekben.

7. Európai uniós vagy nemzeti/regionális előírások

Jogalap: a szeszes italokra vonatkozó uniós jogszabályok, horizontális uniós élelmiszer-címkézési jogszabály

A követelmény(ek) leírása: a gyümölcspárlatokra vonatkozó általános minőségi kritériumok

8. Kérelmező

Név: A szövetségi szociális, egészségügyi, ápolás-gondozási és fogyasztóvédelmi miniszter, jogállása: A szövetségi kormány részét képező szövetségi minisztérium

Cím: Radetzkystraße 2, 1030 Wien, Österreich

E-mail-cím: post@sozialministerium.at, ixb13@sozialministerium.at

Telefonszám: +43 1 71100-0

9. A földrajzi árujelző kiegészítése

–

10. A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A szilva hozzáadásának feltüntetése

A fogyasztók maradéktalan tájékoztatása érdekében a szilva hozzáadását egyértelműen fel kell tüntetni, vagy képi formában, vagy írásban, a csomagolás elülső oldalán.

A termelő meghatározása

A szeszfőzde vagy a gyártó megnevezése kötelező.

Az uniós szimbólum

A 2006/1898/EK rendelet V. mellékletében meghatározott lajstromozott földrajzi árujelzők esetében használatos uniós szimbólum a 716/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet 22. cikkének megfelelően alkalmazható.

(1) HL L 130., 2019.5.17., 1. o.