ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
15.

megjegyzi, hogy a számvevőszéki jelentés szerint 2017 végén az ügynökség még mindig nem vezette be a Bizottság által indított valamennyi eszközt, amelyek célja, hogy egységes megoldást vezessenek be a közbeszerzési eljárásokban (e-közbeszerzésben) részt vevő harmadik felekkel folytatott elektronikus információcsere tekintetében; megállapítja, hogy az ügynökség válasza szerint a egyetértési megállapodást írt alá a Bizottsággal az elektronikus benyújtáshoz való hozzáférésről és annak alkalmazásáról; felhívja az ügynökséget, hogy vezessen be minden szükséges eszközt, és tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az e tekintetben elért haladásról;
AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2020/1974 ÁLLÁSFOGLALÁSA

(2020. május 14.)

az Európai Unió 2018. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, VII. szakasz – Régiók Bizottsága

AZ EURÓPAI PARLAMENT,

19.

értékeli a bizottság sikerét a közösségi médiában: 2018-ban 12 658 kedvelést kapott a Facebookon (szemben a 2017. évi 9 013 kedveléssel), és 2018-ban 3 727 követője volt a Twitteren (szemben a 2017. évi 3 425 követővel); elismeri a „Have your say on Europe!” („Szóljon hozzá ön is Európa jövőjéhez!”) online felmérés/mobilalkalmazás Unió-szerte történő sikeres használatát; gratulál a bizottságnak a 2018-ban 101 983 oldalmegtekintést hozó új honlapjához (szemben a 2017-es 43 748 oldalmegtekintéssel); üdvözli a 2018 januárjában nyílt online tanfolyamot, amelynek címe „Hogyan hozza ki a legtöbbet a régiójának vagy városának járó uniós forrásokból”, és amelynek csaknem 15 000 résztvevője volt (szemben a 2015. évi 8 500 és a 2016. évi 5 500 résztvevővel);
27.

megjegyzi, hogy a mentesítésért felelős hatóság arra vonatkozó megjegyzéseit és észrevételeit követően, hogy a hivatal a néhány, több helyszínen működő uniós ügynökség egyike, és hogy a hivatal több helyszínen is megfelelő helyi piacelemzés nélkül kötött bérleti szerződést, a római irodát illetően rövidesen új közbeszerzési eljárást indítanak, amelyet a jelenlegi helyzet rendezése érdekében irodabérlésére vonatkozó megfelelő piacelemzés előzött meg; megállapítja továbbá, hogy az athéni iroda esetében a jelenlegi bérleti szerződés 2020 januárjában lejárt, és hogy az új közbeszerzési eljárás – megfelelő piacelemzésre is kiterjedő – előkészítés alatt áll; megjegyzi továbbá, hogy a pagani (Leszbosz) kezelő létesítmény a központokon kívülre helyezte át az uniós fogadóállomásokon található operatív munkahelyeket; megjegyzi, hogy a ciprusi irodát illetően 2018 közepén új szerződést írtak alá az épület tulajdonosával egy olyan közbeszerzési eljárást követően, amelynek célja az eredeti megállapodás rendezése volt, és amely további igények felmerülése esetére tartalmazta a bővítés lehetőségét is; üdvözli a 2019. február 15-én elfogadott új közbeszerzési eljárási standardokat, amelyek iránymutatást nyújtanak a közbeszerzési és szerződéskezelési eljárás érzékeny vonatkozásaival kapcsolatban, beleértve a piacfelmérésekre vonatkozó részletes rendelkezéseket is; tudomásul veszi a hivatal arra irányuló erőfeszítéseit, hogy közbeszerzési eljárásait összehangolja az épületek felkutatása és az épületekre vonatkozó tárgyalás során a Bizottság szolgálatai által követendő módszertannal, illetve az átláthatóság és a verseny fokozása érdekében minden tervezett, épületre vonatkozó szerződéssel kapcsolatban piaci előrejelzési hirdetményeket tegyen közzé;
hangsúlyozza, hogy az ügynökséget részben – az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben ( 3 ) előírtak szerint – a vegyi anyagok regisztrálását kérelmező vállalatoktól kapott díjakból finanszírozzák; megjegyzi, hogy az alkalmazandó díjak a vállalatok méretétől és a regisztrált vegyi anyagok mennyiségétől függenek; megjegyzi, hogy az ügynökség megállapította, hogy a vállalkozások mintegy 52 %-a helytelenül adta meg méretét, ami alacsonyabb díjakat eredményezett; hangsúlyozza, hogy ez a megállapítás jól szemlélteti a kizárólag a kérelmezők önbevallásán alapuló rendszerek korlátait; megjegyzi, hogy az ügynökség az évek során 17,9 millió EUR összegű díjkorrekciót és adminisztrációs díjat számlázott ki, és hogy az ügynökség jelentős előrelépést tett a jogosulatlan díjcsökkentések behajtása és a hosszú ideje esedékes adminisztrációs díjak beszedése terén; megjegyzi azonban, hogy az ellenőrzések tekintetében még mindig nagy munka várat magára, így 2018 végén a szükséges díjkorrekciók fennmaradó összege még nem volt ismert; sürgeti az ügynökséget, hogy vezessen be hasonlóan alapos előzetes ellenőrzéseket a csalárd önbevallások kockázatának minimalizálása érdekében; sürgeti továbbá a nemzeti végrehajtó hatóságokat, hogy erősítsék meg a vállalatok által bejelentett vegyi anyagok mennyiségének ellenőrzésére használt ellenőrzési rendszereket és tegyék közzé ezeket a mennyiségeket; felhívja az ügynökséget, hogy számoljon be a mentesítésért felelős hatóságnak erőfeszítéseiről és elért eredményeiről, csökkentse a jelentős ellenőrzési hátralékot, valamint hajtsa végre a díjkorrekciókat és szedje be a be nem fizetett díjakat;
7.

emlékeztet arra, hogy az elmúlt években nőtt az új és a folyamatban lévő (azaz a több évig tartó, összetett nyomozást igénylő) ügyek száma, és hogy a 2019 végén hatályba lépő új megbízatás miatt a munkateher várhatóan tovább fog nőni, szem előtt tartva azt is, hogy további erőforrásokra van szükség ahhoz, hogy az Eurojust támogatni tudja az Európai Ügyészség munkáját; hangsúlyozza, hogy nemcsak a letartóztatások, hanem a határokon átnyúló súlyos bűncselekmények büntetőeljárásainak sikeres lefolytatása is alapvető fontosságú az uniós polgárok biztonsága szempontjából; emlékeztet továbbá arra, hogy a koordinációs központok száma 2018-ban – csakúgy, mint 2017-ben – 17 volt, ami bizonyítja ezen operatív eszköz népszerűségét és hasznosságát; hangsúlyozza, hogy az Eurojust alapvető szerepet játszik az Unió biztonságának garantálásában, ezért költségvetésének igazodnia kell feladataihoz és prioritásaihoz annak érdekében, hogy teljesíteni tudja megbízatását; ezért rendkívül aggasztónak tartja a Bizottság által a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret tekintetében javasolt súlyos költségvetési megszorításokat, amelyek aláásnák az Eurojust munkáját, és ezért biztonsági kockázatokat jelentenének a tagállamokon belül; felhívja a Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságát, hogy kérje fel az Eurojust adminisztratív igazgatóját, hogy ismertesse az Eurojust várható hosszú távú finanszírozási igényeit, ismertetve azt is, hogy a tervezett jövőbeli feladatok közül mennyi fedezhető hatékonyságnöveléssel, és foglalkozva azzal is, hogy az elégtelen finanszírozásból milyen működési hiányosságok erednek, és hogy ezeknek a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre várhatóan milyen hatása lesz;
16.

megjegyzi, hogy a központ jelenleg is dolgozik a kiválasztási eljárások javításán azáltal, hogy biztosítja a kiválasztási bizottságok által értékelt kritériumok betartását és az emberi erőforrások általi fokozott kontrollt; sajnálatát fejezi ki, hogy a számvevőszéki jelentés alapján a 2015-ben és 2016-ban létrehozott két tartaléklistáról 2018-ban ellenőrzött két felvételi eljárást nem megfelelően kezelték és dokumentálták, ahogyan az a korábbi években több más ellenőrzött felvételi eljárás esetében is történt; sürgeti a központot, hogy haladéktalanul tegyen korrekciós intézkedéseket a rendszeres munkaerő-felvételi eljárások biztosítása érdekében, és számoljon be a mentesítésért felelős hatóságnak az e célból tett intézkedésekről;
69.

emlékeztet arra, hogy az Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért fejlesztési költségvetési sorokból származó forrásait nem szabad a migránsok jogait veszélyeztető biztonsági intézkedésekre fordítani; felszólítja a Bizottságot, hogy vezessen be kézzelfogható garanciákat arra vonatkozóan, hogy az Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért projektjeit a végrehajtó hatóságok ne használják fel a migránsok alapvető emberi jogainak megsértésére, és hogy a szükséghelyzeti alap projektjei hosszú távon ne járuljanak hozzá az országok és alrégiók destabilizációjához, ahogy azt Észak-Nigerben egyre inkább szóvá teszik a nem kormányzati szervezetek és a helyi lakosok is; hangsúlyozza, hogy az Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért projektjeibe a programozás alapvető részeként be kell építeni az emberi jogokat, és a projekteknek hozzá kell járulniuk az emberi jogoknak az érintett országokban történő érvényesítéséhez;
sürgeti a központot, hogy a „ Study on the Translation Centre as the Linguistic Shared Service Provider for the EU Agencies and Bodies ” (Tanulmány az uniós ügynökségek és szervek közös nyelvi szolgáltatójáról, a Fordítóközpontról) című külső tanulmányt követően kidolgozott átalakítási tervnek megfelelően fogadjon el fenntartható üzleti modellt; arra ösztönzi a központot, hogy maradéktalanul hajtsa végre azokat a fellépéseket, amelyek segítenek az új üzleti modellt hozzáigazítani a technológiai vívmányokhoz, például a webes fordításhoz és a beszédfelismerő projekthez;
5.

megjegyzi, hogy az ügynökség továbbra is az operatív elemzésre és az első vonalbeli reagálás gyorsaságára összpontosít, ideértve a hozzájárulások feldolgozását is, ugyanakkor továbbra is proaktív támogatást nyújt az Unió belső biztonságára folyamatos fenyegetést jelentő három területtel – nevezetesen a kiberbűnözéssel, a súlyos és szervezett bűnözéssel, valamint a terrorizmussal – kapcsolatos magas szintű nyomozásokhoz;
3.

a számvevőszéki jelentés alapján megállapítja, hogy az ügynökség 2018-ban a költségvetése 59 %-át kitevő értékben irányított műveleti tevékenységekre irányuló finanszírozási szerződéseket az együttműködő országokkal; megállapítja, hogy sor került egy új, egyszerűsített – elsősorban egységköltségen alapuló – finanszírozási rendszer bevezetésére a humán erőforrások felhasználásához kapcsolódó kiadások tekintetében, továbbá 2018 második felében egy minden kiadástípusra kiterjedő utólagos kontrollrendszer elindítására, valamint a pénzügyi folyamatokba beépített előzetes ellenőrzési rendszer módosítására is; kiemeli, hogy a Számvevőszék hangsúlyozta, hogy a felszerelésekkel kapcsolatos kiadások visszatérítése továbbra is a tényleges költségeken alapul, és az egységköltségen alapuló visszatérítésekre való áttérést célzó projekt egyelőre sikertelennek bizonyult; aggodalommal nyugtázza továbbá a Számvevőszék azon észrevételét, miszerint az együttműködő országok által a felszerelésekhez kapcsolódó kiadások kapcsán visszaigényelt tényleges költségekről benyújtott bizonylatok 2014 óta továbbra sem elégségesek, és hogy az ügynökség által e költségek kapcsán végzett előzetes ellenőrzések nem lehetnek eredményesek, amennyiben azokat nem igazolják alátámasztó dokumentumokkal; megállapítja, hogy az ügynökség nem végez utólagos ellenőrzéseket a visszatérítések kapcsán, ami tovább növeli a jogosulatlan költségtérítések kockázatát; aggodalommal állapítja meg, hogy az ügynökség több esetben engedélyezte az együttműködő országok által igényelt kiadások visszatérítését annak ellenére, hogy ez utóbbiak nem nyújtották be az ügynökség által megjelölt és kért bizonyítékokat; az ügynökség válasza alapján tudomásul veszi, hogy a kérdéses együttműködő országok benyújtották a részletes költségeket feltüntető bizonylatokat; felhívja az ügynökséget, hogy a jövőben egyértelműen tüntesse fel, hogy milyen típusú bizonylatokat fogad el bizonyítékként; felhívja továbbá az ügynökséget, hogy kizárólag a jogszerűen igazolt kiadásokat térítse vissza; elvárja, hogy az ügynökség mielőbb bevezesse a visszatérítések következetes utólagos ellenőrzését, és 2020 júniusáig tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az e tekintetben elért haladásról;
110.

megjegyzi, hogy vannak olyan tagállamok, amelyeknek állampolgárai nem töltenek be igazgatói vagy főigazgatói tisztséget, valamint hogy a 2004-es, 2007-es és 2013-as bővítés óta eltelt évek ellenére az új tagállamok képviselete nem növekedett megfelelően azon vezetői szinten, ahol néhány nemzetiség továbbra is jelentősen felülreprezentált; javasolja e helyzet kezelését; emlékeztet arra, hogy fontos, hogy a munkaerő-felvétel alkalmasságon alapuljon, de tiszteletben kell tartani azt, hogy a parlamenti alkalmazottak közötti földrajzi egyensúly elérése is fontos; e célból felszólítja a Parlamentet annak biztosítására, hogy minden szinten – ideértve az igazgatói és a főigazgatói szinten is – állampolgárságon alapuló megkülönböztetés nélkül alkalmazzák és léptessék elő az alkalmazottakat, valamint biztosítsák azt is, hogy a parlamenti foglalkoztatás valamennyi nemzetiség számára egyformán vonzó legyen;
23.

elégedetten állapítja meg, hogy 2018. novemberben az ügynökség befejezte az igazgatótanács és a tanácsadó csoportok tagjaira vonatkozó, az összeférhetetlenség megelőzéséről és kezeléséről szóló új szabályok végrehajtását, amelyek magukban foglalják érdekeltségi nyilatkozataik éves benyújtását, valamint adott esetben a nyilatkozatoknak az igazgatótanács és a tanácsadó csoportok elnökei által, az ügynökség támogatásával történő értékelését, majd azoknak az ügynökség honlapján való közzétételét; üdvözli az érdekeltségi nyilatkozatok új modelljének elfogadását, majd azoknak az ügynökség honlapján való közzétételét; nyugtázza, hogy az ügynökség rendelkezik az összeférhetetlenségek megelőzésére és kezelésére vonatkozó szabályzattal; megjegyzi, hogy 2018-ban a személyzet valamennyi tagja nyújtott be érdekeltségi nyilatkozatot, amelyek közül 31 (ami a személyzet 20 %-ának felel meg) érdekeltséget jelentett be, amelyeket a közvetlen felettesek értékeltek, és hogy három alkalmazott esetében (ami a személyzet 2 %-ának felel meg) intézkedéseket hoztak a lehetséges összeférhetetlenség kockázatának csökkentésére; sajnálja azonban, hogy az érdekeltségi nyilatkozat új modelljét nem alkalmazták a vezetőségre is; sajnálattal állapítja meg, hogy csak az összeférhetetlenség hiányáról szóló nyilatkozat áll rendelkezésre az ügyvezető igazgató esetében; megjegyzi, hogy az igazgatótanács 2016. júniusban elfogadta az ügynökségnek a visszaélések bejelentésére vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatát; megjegyzi, hogy az ügynökség válasza szerint nem áll fenn jogi kötelezettség az igazgatótanácsi tagok önéletrajzának közzétételére; e tekintetben kiemeli, hogy az uniós ügynökségeknek modellt kell kialakítaniuk az átláthatóság tekintetében, és felhívja az igazgatótanács tagjait, hogy önéletrajzaikat tegyék közzé az ügynökség honlapján;
15.

a számvevőszéki jelentés alapján megállapítja, hogy 2017 végén az ügynökség még mindig nem alkalmazta a Bizottság által indított valamennyi eszközt, amelyek célja, hogy egységes megoldást vezessenek be a közbeszerzési eljárásokban (e-közbeszerzés) részt vevő harmadik felekkel folytatott elektronikus információcsere tekintetében; megjegyzi, hogy válasza szerint az ügynökség bevezette az e-számlázást és az e-közbeszerzést, és be kívánja vezetni az e-benyújtást is; felhívja az ügynökséget, hogy 2020 júniusáig tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az e tekintetben elért haladásról;
megjegyzi, hogy a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata 2018-ban ellenőrzési jelentést bocsátott ki „ Planning, Budgeting and Monitoring in the European Fisheries Control Agency ” (Tervezés, költségvetés-tervezés és monitoring az Európai Halászati Ellenőrző Hivatalnál) címmel, és cselekvési tervben állapodtak meg a potenciálisan fejleszthető területek kezelésére; kéri a hivatalt, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot a meghozott intézkedésekről;
11.

megállapítja, hogy a számvevőszéki jelentés szerint az ügynökség 2018-ban bevezette az e-benyújtást, de még mindig nem vezette be a Bizottság által létrehozott e-közbeszerzési, illetve e-számlázási eszközt, amelyek célja, hogy egységes megoldást vezessenek be a közbeszerzési eljárásokban (e-közbeszerzés) részt vevő harmadik felekkel folytatott elektronikus információcsere tekintetében; felhívja az ügynökséget, hogy vezesse be a közbeszerzési eljárások kezeléséhez szükséges valamennyi eszközt, és tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az e tekintetben elért haladásról;
7.

aggodalommal állapítja meg a számvevőszéki jelentés alapján, hogy a fenntarthatóság felé tett tényleges előrelépés a TIT-ek esetében továbbra is korlátozott, hogy az első hullámhoz tartozó, igen szerény növekedést mutató három TIT alacsony fenntarthatósági mutatójuk miatt aggodalomra ad okot, és fokozott aggodalom tölti el az Éghajlati TIT kapcsán, amely a legalacsonyabb pontszámot érte el; tudomásul veszi az intézet válaszát, amely szerint a TIT-ek által termelt bevételek a 2017. évi 23,7 millió EUR-ról 2018-ban 38,4 millió EUR-ra nőttek, a TIT-ek a jövőbeni bevételeket biztosító eszközállományt halmoznak fel, a TIT-ek és a TIT-partnerek is jelentősen hozzájárultak a TIT-ek tevékenységeinek társfinanszírozásához, valamint a TIT-ek és az egyéni alkalmazottak szintjén is meghatározták a TIT-ek irányítási költségeinek felső határát; felhívja az intézetet, hogy törekedjen az irányítási struktúrák észszerűsítésére, vizsgálja felül a tevékenységi portfóliót és mozgósítson alternatív bevételi forrásokat;
megjegyzi, hogy a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata által kibocsátott ellenőrzési jelentés „ The Single Rulebook - Questions & Answers in the European Banking Authority ” (Egységes szabálykönyv – Kérdések és válaszok az Európai Bankhatóságnál) nyomán a hatóság cselekvési tervet dolgozott ki egyes potenciálisan fejleszthető területek kezelésére; felhívja a hatóságot, hogy tájékoztassa a mentesítésért felelős hatóságot az ezzel kapcsolatos fejleményekről;
18.

megjegyzi, hogy 2018-ban a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata ellenőrzési jelentést bocsátott ki „Planning, Budgeting, Monitoring of Activities and Reporting in the Office” (Tervezés, költségvetés-tervezés, a tevékenységek nyomon követése és beszámolás a Hivatalnál) címmel, amelyet korrekciós intézkedési terv követett;
15.

megjegyzi, hogy a létszámtervben engedélyezett 31 álláshelyből 2018-ban 30-at töltöttek be; 14-et ideiglenes és 16-et szerződéses alkalmazottak töltöttek be; megjegyzi továbbá, hogy 2018-ban két adminisztratív vezetői, illetve egy pénzügyi igazgatói és egy programigazgatói álláshelyet töltöttek be;
19.

hangsúlyozza, hogy a kis- és középvállalkozások (kkv-k) a tagállamok vállalatainak 99 %-át teszik ki, és jelentős mértékben hozzájárulnak a munkahelyteremtéshez, a gazdasági stabilitáshoz és egyre nagyobb mértékben a fenntarthatósági erőfeszítésekhez is, és hogy a Covid19-járványból eredő gazdasági visszaesés valószínűleg ezeket a vállalatokat érinti majd a leginkább; hangsúlyozza, hogy a kkv-k nehezen találnak finanszírozási lehetőségeket, és e tekintetben emlékeztet a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő uniós program (COSME) szerepére; emlékeztet a Parlament azon álláspontjára, hogy a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó egységes piaci programon belül meg kell duplázni a program utódjának pénzügyi keretét, ami várhatóan legalább 80 %-os sikerességi arányt tesz lehetővé a kiváló minőségű javaslatok esetében; hangsúlyozza, hogy a kkv-knak nyújtott pénzügyi támogatást az InvestEU kkv-keretén keresztül is folyósítani kell annak érdekében, hogy a termékeket és a szolgáltatásokat piackésszé tegyék, és lehetővé tegyék gyors növekedésüket a globális piacokon; ismételten hangsúlyozza, hogy tovább kell bővíteni az induló vállalkozások létrehozásának és növekedésének lehetőségeit, és különös hangsúlyt kell fektetni a kkv-k digitális átalakulására, amelyet a vállalkozásokat segítő e-kormányzati eszközként az egységes piac portálja is támogat, összhangban az ambiciózus fogyasztóvédelmi politikákkal, valamint az ökológiai átmenetre; üdvözli továbbá ebben az összefüggésben az Európai Beruházási Bank (EBB) csoport különböző kezdeményezéseit, nevezetesen 40 milliárd euró mozgósítását az érintett kkv-k számára, 5 milliárd eurót az egészségügyi ágazat vállalatai számára, valamint a részvényesek által finanszírozandó 25 milliárd eurós garanciaalapot;
16.

megjegyzi, hogy a szellemitulajdon-jogok kérdésével foglalkozni kell minden olyan szerződésben, amely konkrét következményt vagy eredményt vár el a teljesítés során; emlékeztet arra, hogy a szellemitulajdon-jogok rendeltetése az egyes alkotók jogainak védelme, de ezen kívül részleteket bocsát rendelkezésre arra vonatkozóan is, hogy e jogok felhasználása a jövőben miként történik majd; megjegyzi, hogy mivel a tevékenységek finanszírozásában közalapok is részt vesznek, ezért az eredményeknek átláthatóknak és a nyilvánosság számára hozzáférhetőknek kell lenniük, valamint sajátságos követelményeknek (adott esetben az interoperabilitás kritériumának) is meg kell felelniük; felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon jogi keretet a szellemi tulajdonjogokra és a piacon történő érvényesítésére vonatkozóan, kitérve többek között a különleges követelményekre és a nyereségfelosztásra is;
24.

megjegyzi, hogy az ügynökség cselekvési tervet dolgoz ki a potenciálisan fejleszthető területek kezelésére, amelyek a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának (IAS) a „Planning, Budgeting, Monitoring of Activities and Reporting in the BEREC Office” (Tervezés, költségvetés-tervezés, a tevékenységek nyomon követése és beszámolás a BEREC Hivatalnál) című, 2019. évi ellenőrzési jelentésében szerepelnek; megjegyzi, hogy erre vonatkozóan az IAS négy ajánlást adott ki, amelyek egyike sem kritikus vagy nagyon fontos;
17.

tudomásul veszi a BEREC Hivatalnak az átláthatóság biztosítására, valamint az összeférhetetlenségek megelőzésére és kezelésére irányuló meglévő intézkedéseit és folyamatos erőfeszítéseit; elégedetten veszi tudomásul, hogy a BEREC Hivatal szabályokat fogadott el az igazgatótanács tagjaival kapcsolatos összeférhetetlenségi helyzetek megelőzésére és kezelésére vonatkozóan (MB/2019/16. sz. határozat), és az új szabályok alapján az igazgatóság tagjainak érdekeltségi nyilatkozatukkal együtt be kell nyújtaniuk önéletrajzukat is, amelyeket közzétesznek a BEREC Hivatal honlapján; tudomásul veszi, hogy az igazgatótanács legtöbb tagjának önéletrajzát közzéteszik a BEREC Hivatal honlapján; aggodalommal mutat rá azonban, hogy a BEREC Hivatal még mindig nem teszi közzé honlapján az összes igazgatótanácsi tag önéletrajzát és érdekeltségi nyilatkozatát, és hogy az igazgatótanács nem minden tagja követi az új szabályokat; felhívja a BEREC Hivatalt, hogy tegye meg a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy a BEREC Hivatalban minden szinten betartsák a belső szabályokat; felhívja a BEREC Hivatalt, hogy tegye közzé az igazgatótanács összes tagjának önéletrajzát és érdekeltségi nyilatkozatát, és számoljon be az Európai Parlamentnek az e tekintetben hozott intézkedésekről;
21.

megjegyzi, hogy a szellemitulajdon-jogok kérdésével foglalkozni kell minden olyan szerződésben, amely konkrét következményt vagy eredményt vár el a teljesítés során; emlékeztet arra, hogy a szellemitulajdon-jogok rendeltetése nemcsak az egyes alkotók jogainak védelme, hanem egyúttal részletek rendelkezésre bocsátása arra vonatkozóan is, hogy e jogok felhasználása a jövőben miként történik majd; megjegyzi, hogy mivel a tevékenységek finanszírozásában közalapok is részt vesznek, ezért az eredményeknek átláthatóknak és a nyilvánosság számára hozzáférhetőknek kell lenniük, valamint sajátságos követelményeknek (adott esetben az interoperabilitás kritériumának) is meg kell felelniük; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre jogi keretet a szellemi tulajdonjogokra és a piacon történő érvényesítésére vonatkozóan, kitérve többek között a különleges követelményekre és a nyereségfelosztásra is;
D.

mivel a közös vállalkozás tagjai a Bizottság által képviselt Európai Unió, a New Energy World Industry Grouping AISBL ipari csoport (a továbbiakban: ipari csoport), amelyet 2016-ban átneveztek Hydrogen Europe-ra és a New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen AISBL kutatási csoport (a továbbiakban: kutatási csoport), amelyet 2018-ban átneveztek Hydrogen Europe Research-re;