[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.12.16.

COM(2010) 763 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

A saját lakókörnyezetben való életvitel segítését szolgáló közös program első időközi értékelése

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

A saját lakókörnyezetben való életvitel segítését szolgáló közös program első időközi értékelése

BEVEZETÉS

Az Európai Unió az információs és kommunikációs technológiára (IKT) a népesség idősödése által jelentett kihívások kezelésének kulcsfontosságú tényezőjeként tekint, ahogyan azt már az „Idősödés jólétben az információs társadalomban” című 2007. évi bizottsági közlemény[1] is felvázolta. Az EU ezen a területen egyebek mellett pénzügyi támogatást nyújt kutatásra, fejlesztésre és innovációra. „Az európai digitális menetrend” című 2010. évi bizottsági közlemény[2] megerősíti az Unió elkötelezettségét amellett, hogy az IKT-t hasznosítsa az aktív, független és egészséges idősödés segítése érdekében.

Az Európai Uniónak a saját lakókörnyezetben való életvitel segítését szolgáló közös programban (a továbbiakban: közös program) való részvétele sarokköve ennek az elkötelezettségnek. A közös programot 20 uniós tagállam és 3 társult ország hozta létre 2008-ban. Az Európai Unió úgy határozott, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSz.) 185. cikke – az EK-Szerződés korábbi 169. cikke – alapján a részt vevő országok támogatását a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramból (a továbbiakban: hetedik keretprogram) nyújtott azonos összegű finanszírozással egészíti ki.[3]

A közös program az idős népességnek szánt IKT-alapú termékek és szolgáltatások két-három éves piacra kerülési időt igénylő alkalmazott kutatására összpontosít. A közös program első számú gazdái a programban részt vevő országok. A program végrehajtása egy nonprofit szövetségen keresztül történik, melynek munkáját egy közgyűlés irányítja, operatív szempontból pedig egy központi irányító egység támogatja. Az Európai Bizottság a közgyűlésben megfigyelői státusszal, az éves munkaprogram tekintetében pedig vétójoggal rendelkezik, továbbá részes fele az említett nonprofit szövetséggel az uniós pénzügyi hozzájárulásra vonatkozóan kötött általános és éves megállapodásoknak.

A Közösségnek a közös programban való pénzügyi részvételéről elfogadott 2008. évi határozat értelmében legkésőbb 2010-ig időközi értékelést kell készíteni, amelyet Meglena Kuneva volt európai biztos elnökletével egy magas szintű független szakértői testület most elvégzett. A testület megállapításai a közös programra vonatkozó kiterjedt háttér-dokumentáción, esettanulmányokon, statisztikai információkon, az érdekeltekkel készített mintegy 40 interjún és egy online konzultáción alapultak.

A testület egyrészről az innovációról és a népesség idősödéséről általában fogalmazott meg tanácsokat, másrészt konkrét ajánlásokat dolgozott ki a közös programra vonatkozóan. Ezen ajánlások többségét a közös programban részt vevő államokhoz címezte, bár néhányuk az uniós intézményekhez és az érdekeltek szélesebb közösségéhez (az idős polgárok szervezeteihez, az iparhoz és szolgáltatókhoz, a regionális hatóságokhoz) is szól.

Ez a közlemény elemzi a testület legfontosabb ajánlásait, és szükség szerint javaslatokat tesz a Bizottság által más uniós intézményekkel és az érdekeltekkel együttműködésben vagy a közös programban való saját szerepvállalása útján elvégzendő feladatokra.

A NÉPESSÉG IDőSÖDÉSE ÁLTAL JELENTETT KIHÍVÁSHOZ KAPCSOLÓDÓ IKT HÁTTERE

Az Európa népességének idősödésére vonatkozó jól ismert alapadatok a társadalom és a gazdaság közeljövőben bekövetkező és jelentős változását mutatják, amelyre az EU még mindig nincs megfelelően felkészülve: az előrejelzések szerint – amennyiben nem hoznak intézkedést a probléma kezelésére – 2020-ra akár 2 millióval kevesebb munkahely lesz a szükségesnél az egészségügy és az idősgondozás területén, aminek következtében az általános egészségügyi ellátási ágazatban a szükséges munka 15%-át nem lesz ki elvégezze;[4] a 65 év felettiek és az aktív népesség (a 15 és 64 év közöttiek) számának egymáshoz viszonyított aránya a 2008. évi hozzávetőlegesen 1:4-ről 2020-ra 1:3-ra, 2050-re pedig 1:2-re fog nőni, próbára téve a nemzedékek közötti szolidaritást;[5] az idősödés növekvő költsége jelentős hatással lesz az államháztartásokra;[6] és míg az 50 év felettiek becsült mozgósítható jövedelme és vagyona mintegy 3 billió EUR, és a nyugdíjasok jövedelme folyamatosan növekszik,[7] a különbségek hatalmasak: az idősek 19%-át a szegénység fenyegeti, és ez a szám rohamosan nő, különösen az EU-10 országaiban.[8]

A demográfiai kihívás csak a szociál-, a gazdaság-, az egészségügyi, az innovációs és a digitális politika következetes ötvözésével kezelhető.[9] Az azonnali cselekvés három fronton is jelentős előrelépést hozhat: a jobb életminőség biztosításában, a társadalom egészét terhelő ellátási költségek fenntarthatóvá tételében, valamint – a növekvő „ezüst gazdaságnak” köszönhetően – új munkahelyekben és új vállalkozások létrejöttében. A népesség idősödését az Európa 2020 stratégia[10] egyszerre határozta meg kihívásként és az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés lehetőségeként. A stratégia „Európai digitális menetrend” és „Innovatív Unió”[11] című kiemelt kezdeményezései prioritásként kezelik a népesség idősödését.

A digitális menetrend az IKT-alapú innovatív szolgáltatásokra, termékekre és folyamatokra összpontosít. Az „Innovatív Unió” című kiemelt kezdeményezés előrevetíti egy, az aktív és egészséges időskor kérdéskörével foglalkozó európai innovációs partnerség létrehozását, amelyben a digitális megoldásoknak fontos szerepet kell kapniuk. Az IKT környezetátalakító hatása innovatív megoldásokat tesz lehetővé az egészségügyi ellátás megszervezésében például azáltal, hogy az idősgondozásban a hatékonyság fokozásának és a bürokrácia csökkentésének köszönhetően a gondozók több időt tölthetnek az ellátottakkal, továbbá kedvező feltételeket teremt a munkafeltételek javítását és az informális gondozók jólétét biztosítani hivatott megoldások létrehozása, a személyes életstílus és az egészségvédelem, az idősödéshez való munkahelyi alkalmazkodás, valamint az idősek további aktív gazdasági és társadalmi részvétele számára. Az egyre több esettanulmány az intézményi alapú gondozás 10–30%-os csökkenését és késleltetett megkezdését, a felhasználói elégedettség magas szintjét, valamint az üzleti tevékenység évi 10%-ot meghaladó növekedését mutatja.[12]

A saját lakókörnyezetben való életvitel segítését szolgáló megoldások a jól ismert termékektől (szociális távfelügyeletet biztosító tárgyak vagy gyógyszeradagolók) olyan fejlettebb megoldásokig terjednek, mint az életkor előrehaladtával esetlegesen fellépő problémákat – például az emlékezetvesztést, az elkószálást, a rosszullétet – kimutató és ellensúlyozó intelligens életterek ; az olyan intelligens termékek , mint az elesés kimutatására vagy megakadályozására szolgáló, érzékelőkkel ellátott padlók és szabályozószerkezetes lábbelik; az olyan digitális információs szolgáltatások , mint a biztonság és az egészség nyomon követése és a távellátás, vagy a szabadidős, szórakozási és tanulási célt szolgáló, valamint egyensúly- vagy memóriatréninget, életmód-tanácsadást és a családdal való video-összeköttetéseket biztosító, internetre csatlakoztatott televíziók,. A korszerű kutatás vizsgálja például a nehéz házimunkák segítését szolgáló robottechnikát vagy a szociális kommunikációs eszközök idősekkel közösen történő megtervezését.

A TESTÜLET ÉSZREVÉTELEI ÉS AJÁNLÁSAI AZ INNOVÁCIÓVAL ÉS A NÉPESSÉG IDőSÖDÉSÉVEL KAPCSOLATBAN

A testület felkérést kapott arra, hogy értékelje a közös program működését, aminek során a testület a programot végül az innováció és a népesség idősödése szélesebb összefüggésében vizsgálta meg. Az utóbbival kapcsolatban a testület az idősödéssel kapcsolatos jövőkép olyan értelmű korszerűbbé tételének, megújításának aktív előmozdítását ajánlja, amely az idős polgárok folytatódó társadalmi és gazdasági részvételét lehetőségnek tekinti, és az Európai Unió szempontjából nagyra értékeli.[13] Ez a szemlélet prioritásnak tekinti az idősek képessé tételét arra, hogy kedvelt környezetükben a lehető leghosszabb ideig folytathassák az aktív és független életet, és gondoskodhassanak saját jólétükről és egészségükről.

A Bizottság támogatja ezt az ajánlást, amely jobb koordinációt tesz szükségessé a technológiai, a társadalmi és az üzleti innováció között például a professzionális és a család és a közösség által nyújtott informális gondozás ötvözésével, IKT-támogatású rugalmas munkahelyek és kiigazított munkafeltételek bevezetését igényli a munkahelyükön is aktív gondozók számára, és azt kívánja, hogy – az egészségügyi és szociális ellátási üzletág életképességének biztosítása érdekében – a köz- és a magánszektor között ellenőrzött minőséget és általános hatályt biztosító szerződések jöjjenek létre.

A testület egy olyan, az IKT-hez és az idősödéshez kapcsolódó dinamikus piac mielőbbi megteremtésére is felszólít, amely képes innovatív termékeket és szolgáltatásokat létrehozni, és a kutatásra, a piacra és a kidolgozott megoldások elterjesztésére irányuló tevékenységek ötvözésével képes jelentős hatást kifejteni a folyamatokra .

A Bizottság támogatja ezt az ajánlást, ugyanakkor a testülettel egyetértésben hangsúlyozza, hogy mindez szükségessé teszi többek között a következő jelentős akadályok felszámolásának mielőbbi megkezdését:

- A piac széttöredezettsége és a méretgazdaságosság hiánya : az idősgondozás túlnyomórészt helyi szinten zajlik, és a helyi igényekre szabott innovációt igényel. A kihívást a szolgáltatások optimálistól elmaradó színvonalát eredményező széttöredezettség kiküszöbölése jelenti.

- A kísérleti projektek eredményeinek hasznosítását célzó innováció- és beruházásfinanszírozás hiánya : a kihívások között szerepel a kereskedelmi beruházók meggyőzése arról, hogy hosszabb távú szociális és társadalmi célkitűzések alapján fokozzák szerepvállalásukat, valamint az, hogy a kkv-knek a nagyobb piacokon való terjeszkedéshez finanszírozásra van szükségük.

- Pénzügyi bizonytalanság: Európa változatos módon, a közszektor, a magánszektor és a polgárok részvételének különböző formái mellett finanszírozza az egészségügyi és a szociális ellátást, amely gyakran nem alkalmas az aktív idősödést vagy a független életvitelt szolgáló, innovatív IKT-alapú megoldások támogatására.

A testület olyan partnerségek létrehozását ajánlja, amelyek ezen akadályok leküzdése érdekében erősítik a kutatás és a fejlesztés, az innováció, a piaci szereplők, a szabályozók és a végfelhasználók közötti kapcsolatokat és kölcsönhatást. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az aktív és egészséges időskor kérdéskörével foglalkozó európai innovációs partnerség fontos lépés ebben az irányban. A saját lakókörnyezetben való életvitel segítésével foglalkozó beruházási fórum idei létrehozása egy újabb ösztönző lépés a beruházásigénnyel kapcsolatos egyes kérdések kezeléséhez.

A testület azt is hangsúlyozza, hogy a nagyfokú széttöredezettségnek, a decentralizációnak és a szereplők sokféleségének kezelése, valamint a népesség idősödésének sürgőssége miatt szükséges gyors és hatékony fellépés biztosítása szempontjából kiemelkedő jelentősége van az érdekeltek közötti szorosabb együttműködés útján elérhető működési kiválóságnak . A közös tevékenységek erős operatív irányítása ezért elengedhetetlen. A Bizottság támogatja ezeket az ajánlásokat, amelyeket irányadónak tekint a közös program, valamint az innováció és a népesség idősödése területén folytatott egyéb tevékenységek továbbfejlesztéséhez.

A TESTÜLET AJÁNLÁSAI A KÖZÖS PROGRAMRA VONATKOZÓAN

A testület öt területen értékelte a közös programot:

- a célkitűzések teljesülése,

- a részt vevő országok pénzügyi hozzájárulásának mértéke,

- a közös program eredményessége a nemzeti programok integrálásában,

- működés,

- európai hozzáadott érték.

A testület ajánlásai nagyobbrészt közvetlenül a részt vevő államokra vonatkoznak. Néhány ajánlás a Bizottság programban való részvételéhez kapcsolódik. Ezeket az alábbiakban az egyes értékelési területek szerint ismertetjük.

A testület általános értékelése egyértelműen pozitív a közös program helytállósága és eredményei tekintetében, még akkor is, ha a program csak két éve működik, és a projektek még nem zárultak le. A testület úgy ítéli meg, hogy a közös program kifejezetten hasznos megoldásokat adhat a népesség idősödéséből fakadó kihívásokra, ugyanakkor sikeres példát szolgáltathat az EUMSz. 185. cikkének a tagállamok közötti, uniós támogatással megvalósított innovatív kutatási együttműködésre történő alkalmazására. A testület elismeréssel szólt a részt vevő országok készséges pénzügyi hozzájárulásáról is, amely jóval meghaladta a jogszabályban előírt minimumot (az első két pályázati felhívás esetében a részt vevő államok a pénzügyi hozzájárulásukat 30, illetve 50%-kal az előírt minimum fölé emelték), továbbá elismerte a kkv-k erőteljes, a 40%-ot jóval meghaladó részvételét. A Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy a közös program egy széles körben aggodalmat kiváltó társadalmi kihívással foglalkozik, kölcsönös és kiegyensúlyozott előnyökkel ösztönzi az erőfeszítések egyesítését, miközben ehhez az együttműködéshez a közös programot létrehozó határozat egyértelmű szabályokat és ösztönzőket biztosít.

A testület azonban azt is javasolja, hogy a közös program mielőbb erősítse meg műveleteit. A Bizottság határozottan támogatja ezt az ajánlást, és szorgalmazza, hogy a részt vevő államok fordítsanak kitüntetett és azonnali figyelmet erre az ajánlásra.

A közös program célkitűzéseinek teljesülése

A közös program célkitűzései a következők: (i) a feltételek biztosítása a jólétben töltött időskort szolgáló IKT-alapú termékek, szolgáltatások és rendszerek megjelenéséhez; (ii) elégséges kutatási, fejlesztési és innovációs bázis létrehozása; valamint (iii) az ipari hasznosítás feltételeinek javítása.

A testület arra a következtetésre jutott, hogy a közös program határozottan hozzájárul az első és a második célkitűzés teljesítéséhez, különösen az ipar részvételére vonatkozó feltételek tekintetében (ahogyan azt a kkv-k nagy arányú, 40%-os részvétele is bizonyítja). A testület azonban azt ajánlja, hogy több erőfeszítést kell tenni az eredmények tényleges hasznosulásának javítására. Azt is ajánlotta a részt vevő államoknak, hogy erősítsék meg az átvevő ágazatokra irányuló erőfeszítéseiket (például a szolgáltatásinnováció terén), és szélesebb körben vegyék figyelembe a gyakorlati alkalmazhatóság szempontjait.

A Bizottság egyetért a testülettel abban, hogy a közös program számottevően és észrevehetően közelebb került a kitűzött célokhoz. Egyetért a testület azon ajánlásával is, hogy az eredmények hasznosulásának fokozottabb figyelmet kellene kapnia. A Bizottság tervezett intézkedései (az érdekeltek közreműködésével) elő fogják mozdítani a közös program és a végrehajtási eszközök – különösen a versenyképességi és innovációs keretprogram – közötti kapcsolódást azáltal, hogy adatokat és elemzéseket szolgáltatnak a piacokról és a hatásokról, és új finanszírozási eszközöket vizsgálnak meg a piaci hasznosítás és az elterjesztés támogatása érdekében.[14] A Bizottság biztosítani szándékozik azt is, hogy ezek az intézkedések hozzájáruljanak az aktív és egészséges időskor kérdéskörével foglalkozó majdani európai innovációs partnerségben folytatandó kapcsolódó munkához és megsokszorozzák annak hatását.

A Bizottság a közös programmal együttműködve kidolgozza és közzéteszi a program és a versenyképességi és innovációs keretprogram közötti hatások mérőszámait (2011-ben).

A Bizottság a jólétben töltött időskor szolgálatába állított IKT területén piacfigyelő központra és üzleti modellekre vonatkozó felmérést fog indítani, amely ki fog térni a közös program projektjeinek üzleti modellekkel kapcsolatos munkájára is (2011-ben).

A Bizottság az Európai Beruházási Bankkal és a közös programmal együtt megfelelő finanszírozási lehetőségeket fog mozgósítani, illetve létrehozni a széles körű alkalmazáshoz és felhasználáshoz szükséges, de még hiányzó tőke biztosítására, amelyhez a JESSICA beruházássegítő rendszert és az ELENA technikai segítségnyújtási eszközt[15] tekinti referenciapontnak (2010–2011-ben).

A Bizottság javasolni fogja, hogy a közös program továbbra is támogassa a saját lakókörnyezetben való életvitel segítésével foglalkozó beruházási fórumot , és azt nyissa meg az innovátorok, illetőleg a hetedik keretprogramban, valamint a versenyképességi és innovációs keretprogram „Az IKT-politika támogatásának programja” elnevezésű egyedi programjában létrehozott innovációk előtt (2011-ben és később).

A részt vevő országok pénzügyi hozzájárulásának mértéke

A testület arra a következtetésre jutott, hogy a nemzeti pénzügyi hozzájárulások nagysága a közös program jelentős sikere. A projektek különálló nemzeti finanszírozási forrásokból történő közös finanszírozását a testület jól működőnek tekinti. A testület azonban aggodalmakat fogalmazott meg azt illetően, hogy a résztvevők számára bonyolult a nemzeti szabályok sokféleségének, valamint az eltérő fizetési rendszereknek a kezelése, ami néha kihat a projektek működésére. Ezen túlmenően a testület azt ajánlotta, hogy biztosítsanak elegendő forrást a nemzeti kapcsolattartó pontoknak, hogy azok megfelelően elvégezhessék a tőlük elvárt feladatokat.

A Bizottság támogatja ezeket a megállapításokat és ajánlásokat, és arra bátorítja a részt vevő államokat, hogy keressenek megoldást a projektpartnereknek a saját költségvetésükből történő időbeli kifizetésére, hiszen ez létfontosságú a sikerhez.

A Bizottság a közös program éves áttekintése keretében továbbra is nyomon követi a pénzügyi működés kulcsfontosságú mutatóit (kifizetés, szerződéskötés határidejének betartása), továbbá szükség esetén utókövetést biztosít különösen az időben történő kifizetések biztosítása érdekében (2010-től kezdődően).

A közös program eredményessége a nemzeti programok integrálásában

A testület megállapította, hogy a közös program fontos eszköz a nemzeti erőfeszítések integrációja és a szinergiák megteremtése szempontjából, különösen a tudományos és az irányítási integráció tekintetében. A részt vevő államok eltérő pénzügyi és finanszírozásra való jogosultságra vonatkozó szabályai azonban bonyolítják a nemzetközi konzorciumok megalakítását és valamennyi érdekelt hatékony részvételét, ezért a testület ajánlja ennek a fontos kérdésnek a megoldását.

A Bizottság egyetért ezzel az ajánlással, és felkéri a részt vevő államokat, hogy – a finanszírozásra való jogosultságra vonatkozó szabályok jobb harmonizálásával és egyszerűsítésével, valamint a finanszírozás és a kifizetések kapcsán követett gyakorlat összehangolásával – messzemenően vegyék figyelembe a közös programnak a nemzeti programok integrálására vonatkozó célkitűzését.

A Bizottság – a gyakorlati tapasztalatcsere és a közös program hosszabb távú jövőjéhez való hozzájárulás érdekében – együtt fog működni a közös programban részt vevő államokkal a finanszírozási módok elemzésében (2011-ben).

A közös program működése

A testület megállapította, hogy a közös program alapján kiírt első két pályázati felhívás lebonyolítása sikeres volt. Azt ajánlja azonban, hogy kapjon prioritást a központi irányító egység működésének megerősítése és javítása. Szorgalmazza azt is, hogy a közös program adjon több lehetőséget a végfelhasználóknak a programhoz és a projektekhez való hozzájárulásra azáltal, hogy már korábban részvételt biztosít a számukra, javítja a nemzeti finanszírozáshoz való hozzájutásuk lehetőségeit, és biztosítja a közös program tanácsadó testületén belüli képviseletüket.

A Bizottság támogatja ezeket az ajánlásokat, és szorgalmazza, hogy a részt vevő államok humán- és pénzügyi erőforrások rendelkezésre bocsátásával, és ezen belül – szükség szerint – a program tevékenységének megnövelt közös finanszírozásával fokozottabban támogassák a program tevékenységét.

A Bizottság egyetért a testülettel abban is, hogy a tapasztalatcsere és a 185. cikk szerinti, kapcsolódó programokkal – mint az Eurostars, az EMPR és a Bonus-169 – való szinergiák kialakítása hozzájárulhat a közös program irányításának és tevékenységének javításához.

A Bizottság az operatív tapasztalatok cseréje és – esetleg – további együttműködés révén a 185. cikk szerinti, kapcsolódó programok viszonylatában segíteni fogja a beváltnak bizonyult gyakorlat kölcsönös átvételét .

A közös program európai hozzáadott értéke

A testület megállapította, hogy a közös program már azzal egyértelmű hozzáadott értéket teremt, hogy egyensúlyba hozza az európai erőfeszítéseket a nemzeti igényekkel és részvétellel, valamint azzal, hogy helyes gyakorlati megoldásokat dolgoz ki. A megoldások kidolgozásával kapcsolatos problémák kezelése és az akadályozó tényezők felszámolása terén tett jelenlegi európai erőfeszítéseket azonban – az összes érdekelt közös fellépésével – határozottabbá kell tenni. A testület – hosszabb távú beruházásként – kifejezetten ajánlja a közös programnak a hetedik keretprogramon túli folytatását. A testület azt is ajánlja az Európai Unió intézményeinek, hogy javítsák és erősítsék meg a közös program és más uniós szintű programok és kezdeményezések – mint például a hetedik keretprogram „Együttműködés” egyedi programja és a versenyképességi és innovációs keretprogram – közötti kapcsolódási pontokat.

A Bizottság egyetért ezekkel a megállapításokkal és ajánlásokkal. A program európai dimenziója alapvető fontosságú, és a közös programban rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázásához hosszú távú perspektívára van szükség. A Bizottságnak ezért az a szándéka, hogy – figyelembe véve a Tanács és az Európai Parlament válaszát a program értékelése során megfogalmazott tanulságokra és ajánlásokra – megvizsgálja a közös programnak a hetedik keretprogramon túli esetleges folytatásának kérdését.

A hosszabb táv (a 2013-mal kezdődő időszak) tekintetében a programgazdákkal folytatandó intenzív konzultáció keretében több lehetőséget is meg fogunk vizsgálni. Az aktív és egészséges időskor kérdéskörével foglalkozó európai innovációs partnerség létrehozásával összefüggésben egy ilyen értékelésnek foglalkoznia kell annak meghatározásával, hogy a célkitűzések, a célterületek és a pénzügyi és más természetű kötelezettségvállalások terén hogyan célszerű viszonyulniuk egymáshoz az érintett államok által a közös programban, illetve az érdekeltek által az aktív és egészséges időskor kérdéskörével foglalkozó európai innovációs partnerségben kifejtett erőfeszítéseknek. Az értékelés ki fog térni a közös projektfinanszírozás megerősítésére és a programok tevékenységéhez hosszabb távon nyújtandó közös támogatásra is.

Rövidebb távon (2011–2012-ben) a közös program intézkedései több tekintetben is számottevően hozzájárulhatnak az aktív és egészséges időskor kérdéskörével foglalkozó európai innovációs partnerséghez. Ilyen hozzájárulás lehet a közös program érdekeltjeinek aktív részvétele magának a partnerségnek a kialakításában (a közös program tulajdonosi modellje kapcsán szerzett tapasztalatok felhasználásával), a közös program keretében végrehajtott projektek eredményeinek terjesztése, a kutatást és a piacot összekötő mechanizmusok, mint például a fent már említett beruházási fórum, valamint a régiókkal való együttműködés továbbfejlesztését szolgáló tevékenységek összehangolása.

A Bizottság figyelembe fogja venni a közös program esetleges hozzájárulását az aktív és egészséges időskor kérdéskörével foglalkozó európai innovációs partnerséghez (2010–2012-ben).

A Bizottság – a nyolcadik keretprogram előkészítésének és az EU pénzügyi tervének sérelme nélkül, figyelembe véve az aktív és egészséges időskor kérdéskörével foglalkozó európai innovációs partnerség létrejöttét – el fogja végezni a közös programnak a hetedik keretprogramon túli folytatására adódó lehetőségek hatásvizsgálatát (2012-ben).

Több kutatási és innovációs kezdeményezés esetében új szinergiákat kellene létrehozni, illetve tovább kellene erősíteni a meglévőket. A hetedik keretprogramnak az IKT korszerű kutatását előirányzó témája, valamint a versenyképességi és innovációs keretprogramon belül az innováció validálásával foglalkozó „Az IKT-politika támogatásának programja” elnevezésű egyedi program a közös programhoz viszonyítva a kutatási-innovációs folyamat korábbi, illetve későbbi lépését támogatják. Ezekkel az egymáshoz kapcsolódó programokkal, amelyek együtt a „kutatási-innovációs lánc” jelentős részét lefedik, Európa világviszonylatban egyedülálló erőt tudhat magáénak a jólétben töltött időskor szolgálatába állított IKT területén.

Néhány tagállam jelenleg dolgozik egy közös programozási kezdeményezés[16] előkészítésén „Hosszabb élet, jobb életminőség” címmel, amely (az IKT-n és a technológián jóval túlmutatva) igen változatos kutatási területek összehangolásával foglalkozik. A közös program alkalmazási hátteret biztosíthat a közös programozási kezdeményezés keretében az idősödéssel összefüggésben, több tudományterületen átívelően végzett kutatáshoz, továbbá IKT-vonatkozású felhasználói tapasztalatokkal járulhat hozzá a közös programozási kezdeményezés kutatási menetrendjéhez, miközben olyan kutatási módszereket oszt meg, mint a teljes életcikluson alapuló megközelítés.

Végezetül a testület azt az ajánlást fogalmazta meg, hogy a közös program kapjon tartós politikai támogatást, és egy, a népesség idősödésével, a kutatással és az innovációval, illetve a digitális menetrendben e területen kijelölt feladatokkal kapcsolatos koherens, átfogó megközelítés alapján még jobb minőségben folytatódjék tovább.

A Bizottság támogatni fogja a technológiai menetrend kialakítását és a konzultációkat , és útmutatással fog szolgálni ahhoz, hogy a hetedik keretprogram, a közös program és a versenyképességi és innovációs keretprogram között szorosabb kapcsolódások alakuljanak ki a jólétben töltött időskor szolgálatába állított IKT területén (2011-ben).

A Bizottság ajánlást fog kibocsátani a közös program és a „Hosszabb élet, jobb életminőség” elnevezésű közös programozási kezdeményezés közötti szinergiák lehetőségéről (2011-ben).

A Bizottság javaslatot fog tenni arra, hogy a közös program – ismertségének javítása és a különböző szereplők elkötelezettségének megerősítése érdekében – a saját lakókörnyezetben való életvitel tárgyában tervezett konferenciáját illessze az aktív időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás 2012-re tervezett európai évének rendezvénysorozatába (2012-ben).

A Bizottság a digitális menetrend részeként értékelni fogja az információs és kommunikációs technológiákra és az öregedésre vonatkozó cselekvési terv megfelelőségét (2012-ben).

5. KÖVETKEZTETÉSEK

Az Európai Bizottság üdvözli a közös programnak ezt az időközi értékelését. Az értékelés egyrészt lehetőséget biztosít a tagállamokkal és más európai érdekeltekkel való együttes fellépés megerősítésére, ami abból a szempontból fontos, hogy az „Európai digitális menetrend” és az „Innovatív Unió” elnevezésű kiemelt kezdeményezések végrehajtása alapvető elemének számító innováción és IKT-n keresztül lehetőséget ad a közelgő demográfiai változások kezelésére. Ebben az összefüggésben a közös program időközi értékelése az aktív és egészséges időskor kérdéskörével foglalkozó kísérleti európai innovációs partnerség kialakításának soron következő lépéseihez is kellő időben hozzájárul. Másrészt az értékelés lehetővé teszi, hogy tanulságokat lehessen levonni ennek az EUMSz. 185. cikkén alapuló eszköznek a működéséből, ami pedig az európai kutatási térség kiépítése szempontjából nem elhanyagolható.

A Bizottság felkéri az Európai Parlamentet és a Tanácsot arra, hogy alkosson véleményt e jelentésről, illetőleg az abban foglalt helyzetelemzésről és ajánlásokról, és támogassa a javasolt intézkedések végrehajtását.

[1] COM(2007) 332 végleges, 2007. június 14.

[2] COM(2010) 245 végleges/2, 2010. május 19.

[3] 742/2008/EK határozat, 2008. július 9.

[4] Az Európai Bizottságnak az EUROSTAT és az OECD adatain alapuló saját előzetes becslései.

[5] SEC(2008) 2911.

[6] COM(2009) 545, 2009. szeptember 17.

[7] Az Európai Régiók Ezüst Gazdasági Hálózata.

[8] A szociális védelemmel foglalkozó bizottság és a Gazdaságpolitikai Bizottság közös időközi jelentése a nyugdíjakról, 2010. május 28.

[9] COM(2006) 571, COM(2009) 180, 2009. évi jelentés az idősödésről – „European Economy” sorozat.

[10] COM (2010) 2020, 2010. március 3.

[11] COM(2010) 1161, 2010. október 6.

[12] Az információs és kommunikációs technológiákra és az öregedésre vonatkozó cselekvési terv (2007), az elektronikus egészségüggyel kapcsolatos vezető piacokra vonatkozó kezdeményezés (2007), a hetedik keretprogram IKT-vel kapcsolatos témája, a versenyképességi és innovációs keretprogram „Az IKT-politika támogatásának programja” elnevezésű egyedi programja, a saját lakókörnyezetben való életvitel segítését szolgáló közös program munkaprogramja (www.aal-europe.eu).

[13] Az időskornak ez a megközelítése az aktív időskorról szóló, 2010. június 7-i tanácsi következtetésekben is tükröződik.

[14] Az állami támogatási szabályok keretein belül.

[15] Ezek a felelős fenntartható városfejlesztéssel, illetve a helyi szinten fenntartható energiával foglalkoznak, www.eib.org

[16] COM(2008) 468: Útban a közös kutatásprogramozás felé.