HU ECB-PUBLIC  
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE 
(2014. augusztus 6.) 
a hitelintézetek és befektetési vállalkozások szanálásáról 
(CON/2014/62) 
 Bevezetés és jogalap 
2014. június 2-án az Európai Központi Bank (EKB ) felkérést kapott a ma gyar Nemzetgazdasági 
Minisztériumtól (a továbbiakban: a konzultáló hatóság ), hogy alkosson véleményt egy, a hitelintézetek és 
befektetési vállalkozások szanálási keretét létr ehozó törvényjavaslatró l (a továbbiakban: a 
törvényjavaslat). A jogalkotási folyamat el őrehaladott szakaszára tekintettel a konzultáló hatóság az EKB 
véleményének sürg ős elfogadását kérte. 
2014. június 20-án a konzultáló hatóság arról tájé koztatta az EKB-t, hogy a törvényjavaslatnak az 
Országgy űléshez elfogadásra benyújtott változata jelent ősen eltér az EKB-nak megküldött változattól. Az 
EKB ezért a törvényjavaslatnak a magyar Országgy űlés honlapján elérhet ő változata1 alapján fogadta el 
véleményét. 
Az EKB véleményalkotásra szolgáló  hatásköre az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés 127. 
cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) be kezdésén, valamint a 98/ 415/EK tanácsi határozat2 2. 
cikke (1) bekezdésének hatodik francia bekezdésén alapul, mivel a rendelettervezet a pénzintézetekre 
vonatkozó, a pénzintézetek és pénzpiacok stabilitásá t lényegesen befolyásoló szabályokkal kapcsolatos 
rendelkezéseket tartalmaz. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke els ő 
mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt. 
 1. A törvényjavaslat célja 1.1. Az indokolás értelmében a törvényjavaslat célja a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi 
irányelv
3 (a továbbiakban: a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv) átültetése oly 
módon, hogy korai beavatkozási eszközöket és szanálási eszközöket biztosít a Magyar Nemzeti Bank (MNB), mint a fizetésképtelen vagy valószín űleg fizetésképtelenné váló hitelintézetek és 
befektetési vállalkozások kezelésére kijelölt szan álási hatóság részére annak érdekében, hogy 
lehetővé tegye az MNB számára annak biztosítását, hogy a hitelintézetetek és befektetési 
                                                 
1  A magyar Országgy űléshez 2014. június 12-én benyújto tt T/262. sz. törvényjavaslat. 
2  A Tanács 98/415/EK határozata (1998. június 29.) a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a 
jogszabálytervezetekr ől folytatott konzultá ciójáról (HL L 189., 1998.7.3., 42. o.). 
3  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/59/EU irányelve (2014. május 15.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások 
helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 
2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU,  2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 
1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlam enti és tanácsi rendelet módosításáró l (HL L 173., 2014.6.12., 190. o.). 
ECB-PUBLIC  
2 vállalkozások folyamatosan elláthassák alapvet ő pénzügyi és gazdasági funkcióikat, ugyanakkor a 
minimumra csökkentve a pénzügyi rendszerre gyakor olt hatást. A törvényjavaslat emellett egy, a 
hitelintézetek és a befektetési vállalkozások befizetéseib ől finanszírozott szanálási alap létrehozása 
által szintén törekszik a pénzpiacok stab ilitásának fenntartására és azon költségek 
minimalizálására, amelyeket egy esetleges szanálás az adófizet ők számára jelenthet.  
1.2. A fenti célok elérésének el ősegítése érdekében a törvényjavaslat több magyar jogszabályt is 
módosít, köztük a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvényt4 is.  
1.3. A törvényjavaslat a tervek szerint a kihirdetését követ ő harmadik napon lép hatályba, bizonyos 
rendelkezések kivételével, amelyek csak az elfogadását követ ő hatvanadik napon lépnek majd 
hatályba. 
 2. Általános észrevételek  
2.1. Az EKB-val folytatott konzultáció megfelel ő időpontja  
Az EKB 2014. június 2-án kapott felkérést a konzu ltáló hatóságtól a törvényjavaslatról való sürg ős 
konzultációra. A konzultáló hatóság kérte, hogy az EKB 2014. június 25-ig fogadja el véleményét. 
2014. június 20-án a konzultáló hatóság a törvén yjavaslat lényeges módosításairól tájékoztatta az 
EKB-t. 
A törvényjavaslatot 2014. július 4-én fogadták el, miel őtt az EKB elfogadhatta volna véleményét
5. 
Következésképpen a magyar jogalkotónak nem volt lehet ősége arra, hogy a törvényjavaslat 
elfogadása el őtt figyelembe vegye az EKB álláspontját. Ez meghaladottá tette az EKB 
véleményének sürg ős elfogadására irányuló kérelmet. A törv ényjavaslatot továbbá olyan lényeges 
módosításokkal fogadták el, amelyeket az EKB-nak nem küldtek meg konzultációra. 
A törvényjavaslatról való konzultációt illet ően a magyar hatóságok nem tettek eleget az EKB-val 
való konzultációra vonatkozó kötelezettségüknek.  E vélemény elfogadása semmilyen módon nem 
mentesíti a magyar hatóságokat az e követelmény ér telmében fennálló konzultációs kötelezettségük 
alól, mivel e kötelezettség fontos az elfogadott törvény, valamint az esetleges kés őbbi módosítások 
alkalmazása és értelmezése szempontjából. 
Az EKB ismételten hivatkozik arra, hogy a nemzeti hatóságok különleges sürg ősség esetén sem 
mentesülnek a Szerz ődés 127. cikkének (4) bekezdése és 282. cikkének (5) bekezdése alapján 
fennálló azon kötelezettségük alól, hogy az EKB-va l konzultációt folytassanak, valamint, hogy a 
98/415/EK határozattal összhangban megfelel ő időt biztosítsanak az EKB álláspontjának 
figyelembevételére. A törvényjavaslat bármel y lényeges módosítását, mint a jelen konzultáció 
tárgyát képez ő rendelkezések esetében is, be kell nyújta ni az EKB-nak annak érdekében, hogy az a 
legújabb szöveg alapján adhassa ki véleményét. Olyan különlegesen sürg ős esetekben, amelyek 
nem teszik lehet ővé a rendes konzultációs id őtartam betartását, a konzultáló hatóság feltüntetheti a 
                                                 
4  A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX törvény. 
5  A Magyar Közlöny 2014. évi 98-as számában 2014. július 18-án kihirdetett 2014. évi XXXVII. törvény. 
ECB-PUBLIC  
3 sürgősséget a konzultációs kérelemben, és kérhe ti az EKB véleményének rövidebb határid őn belüli 
elfogadását, megjelölve a jogalkotási folyamat  várható lefolyását. A 98/415/EK határozat 4. 
cikkének második mondata akként rendelkezik, hogy az EKB-val „megfelel ő időpontban” kell 
konzultálni a jogalkotási folyamat során. Ez azt jelenti, hogy a konzultációra a jogalkotási folyamat során olyan id őpontban kell, hogy sor kerüljön, amely elegend ő időt biztosít az EKB-nak a javasolt 
jogszabályi rendelkezések vizsgálatára és vélemény ének valamennyi szükséges nyelvi változatban 
történő elfogadására, és amely az érintett nemzeti hatóságok számára lehet ővé teszi azt is, hogy a 
rendelkezések elfogadása el őtt figyelembe vegyék az EKB véleményét. A 98/415/EK határozat 3. 
cikkének (4) bekezdése szintén a tagállamok kötelezettségévé teszi a jogszabálytervezet 
elfogadásának felfüggesztését az EK B véleményének kézhezvételéig. 
Az EKB erre tekintettel méltányol ná, ha a konzultáló hatóság a jöv őben a 98/415/EK határozatban 
foglaltaknak megfelel ően tenne eleget az EKB-val történ ő konzultációra vonatkozó 
kötelezettségének. 
2.2. Az MNB függetlensége  
Az EKB üdvözli a törvényjavaslattal az MNB-re ruházott új szanálási feladatokat, amelyek 
általánosságban összeegyeztethet ők az MNB pénzügyi stabilitás terén betöltött szerepével. Az EKB 
értelmezése szerint e feladatok nem fogják befolyásolni az MNB-nek a Szerz ődés alapján fennálló, 
a KBER-hez kapcsolódó feladatainak ellá tását, és nem csökkentik az azok elvégzésére 
rendelkezésre álló forrásokat
6. Az EKB megismétli, hogy az MNB szanálási hatóságként betöltött 
új szerepére tekintettel a pénzügyi fü ggetlenség elvével összhangban megfelel ő forrásokat kell a 
rendelkezésére bocsátani annak biztosítása érdeké ben, hogy az MNB képes legyen e feladatok 
ellátására7. A Szerződéssel való összeegyeztethet őség érdekében az MNB-nek, illetve a döntéshozó 
testületeinek a pénzügyi stabilitás meger ősítésére szolgáló intézkedésekben való bármilyen 
részvétele során biztosítani kell az MNB funkcio nális, intézményi és pénzügyi függetlenségét, 
valamint a döntéshozó testülete tagjainak sze mélyi függetlenségét, továbbá a Központi Bankok 
Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmánya értelmében m űködési és pénzügyi 
szempontból a feladataik megfelel ő ellátását.  
 3. Különös észrevételek 3.1. A szanálási alap finanszírozása és visszapótlása  
Az EKB üdvözli, hogy a szanálási alap kezdeti felt őkésítésére a pénzügyi szolgáltatási ágazat 
számára el őírt előzetes befizetésekb ől kerül majd sor, mivel ez védeni fogja az állami forrásokat és 
csökkenti az erkölcsi kockázatot. Úgy tekinthet ő, hogy ez általánosságban összhangban áll a 
bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irán yelv által követett anticiklikus megközelítéssel, 
amely szerint a forrásokat a válság bekövezte el őtt kell összegy űjteni. Mivel az el őzetesen 
                                                 
6  Lásd a CON/2014/31 vélemény 4. bek ezdését, a CON/2013/10 vélemény 3.3.  bekezdését, a CON/2012/52 vélemény 
2.3. bekezdését, a CON/2011/69 vélemény  3. bekezdését és a CON/2010/33 véle mény 3.2.3. bekezdését. Az EKB 
valamennyi véleménye közzétételre kerü l az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu. 
7  Lásd a CON/2013/56 vélemény 3.1.2. bekezdését. 
ECB-PUBLIC  
4 felhalmozott források válsághelyzetben elég telennek bizonyulhatnak, az EKB üdvözli a 
törvényjavaslat azon rendelkezéseit8, amelyek el őírják a bankszektor számára az állam által a 
szanálás során biztosított források visszafizetését, am ennyiben e források a szanálási eljárás során 
nem térülnek meg. A rendkívüli utólagos befizetések e rendszere, amelyet a bankok 
helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv is rögzít, el őmozdítja a további piaci fegyelmet és 
célja az erkölcsi kockázat kezelése9. Az EKB üdvözli továbbá a törvényjavaslat azon 
rendelkezését10, amely kimondja, hogy az MNB semmilyen  formában nem finanszírozhatja a 
szanálási alapot, ami összhangban áll a monetáris finanszírozás tilalmával11. Az EKB értelmezése 
szerint e rendelkezés az MNB-nek a szanálási al aphoz kapcsolódó valamennyi tevékenységére 
vonatkozik, beleértve a szanálási alap számlájá nak a törvényjavaslat 134. szakasza alapján történ ő 
vezetését is. 
3.2. Együttműködés az EKB-val 
 Magyarország a 2013. október 15- i 1024/2013/EU tanácsi rendelet12 értelmében nem a 
mechanizmusban részt vev ő tagállam, vagyis nem olyan tagá llam, amelynek pénznem az euro, 
vagy olyan tagállam, amelynek pé nzneme nem az euro, de az 1024/2013/EU rendelet 7. cikkével 
összhangban szoros együttm űködést alakított ki. Bár a törvényjavaslat nem tartalmaz arra való 
hivatkozást, hogy az MNB, mint a mechanizmusban részt nem vev ő tagállam illetékes hatósága 
együttműködik az EKB-val az uniós jog szerinti felügy eleti feladatok ellátásában, az ilyen 
együttműködés alapvet ő fontosságú, és azt az 1024/2013/EU rendelet 3. cikke (6) bekezdésében 
foglaltaknak megfelel ően kell gyakorolni.  
3.3. Az MNB felügyeleti és szanálási feladatainak operatív elkülönítése  
 Figyelemmel arra, hogy az MNB a szanálási és a felügyeleti feladatokat is ellátja, az EKB 
megjegyzi, hogy míg a törvényjavaslat rögzíti azon elvet, hogy a szanálási feladatok az MNB 
egyéb feladataitól m űködési szempontból függetlenek l esznek, azonban nem határoz meg 
elfogadandó konkrét szabályokat e függetlenség bi ztosítása érdekében. A bankok helyreállításáról 
és szanálásáról szóló irányelv „kivételesen” mege ngedi, hogy egy hatóság lássa el mind a szanálási, 
mind a felügyeleti feladatokat, feltéve, hogy megfelel ő strukturális intézkedések kerülnek 
elfogadásra a m űködési függetlenség biztosítása, valamint a szanálási feladatok és a hatóság egyéb 
feladatai közötti összeférhetetlenség megel őzése érdekében. A bankok helyreállításáról és 
szanálásáról szóló irányelv például a strukturális elkülönítést a szanálási feladatok ellátásában részt 
vevő alkalmazottakra vonatkozóan a felügyel eti feladatok ellátásában részt vev őkre 
vonatkozóakhoz képest külön jele ntési útvonalak útján irányozza el ő. Az EKB javasolja a bankok 
                                                 
8  Lásd a törvényjavaslat 127., 132. és 140. szakaszát. 
9  Lásd még a CON/2010/83 vélemény 6.3. bekezdését. 
10  Lásd a törvényjavaslat 132. szakaszának (3) bekezdését. 
11  Lásd az EKB 2014. júniusi konvergenci ajelentését, 38. o. Lásd még a C ON/2011/103 vélemény 4. bekezdését, a 
CON/2011/93 vélemény 4.3. bekezdését, a CON/2011/39 vélemény 3.6. bekezdés ét és a CON/2008/59 vélemény 3.2. 
bekezdését. 
12  A Tanács 1024/2013/EU rendelete (2013. október 15.) az Európai Központi Banknak a hi telintézetek prudenciális 
felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történ ő megbízásáról (HL L 287., 2013.10.29.,   
63. o.). 
ECB-PUBLIC  
5 helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelvben13 rögzített, a megfelel ő strukturális elkülönítésre 
vonatkozó követelménye k bevezetését az MNB-n belüli szanálási feladatok m űködési 
függetlenségének biztosítása érdekében. Ez az elkülönítés azonban nem akadályozhatja meg, hogy 
a szanálási funkció hozzáférjen azon szükséges információkhoz, amelyek a felügyeleti funkció 
rendelkezésére állnak. 
3.4. Független értékelés   
Az MNB-nek független értéke lés útján meg kell állapítania a szanálásra kerül ő intézmény 
eszközeinek és kötelezettségeinek értékét. A törv ényjavaslat 23. szakaszának (8) bekezdése úgy 
rendelkezik, hogy a független értékelést az szanálás i feladatkörében eljáró MNB végzéssel hagyja 
jóvá. Ez a végzés kizárólag az intézmény szanálását elrendel ő határozat elleni jogorvoslattal 
együttesen támadható meg. Az EKB véleménye szerint egyértelm űvé kell tenni, hogy az értékelési 
jelentés a szanálást elrendel ő végzés szerves részét képezi, így annak nem kell külön jóváhagyás 
tárgyát képeznie. Fontos, hogy az értékelési jele ntés elkészítésének elrendelése esetén az MNB e 
jelentés elkészítése során vagy azt követ ően ne hozzon olyan intézkedést, amely 
megkérdőjelezhetné a jelentést készít ő szervezet függetlenségét. 
3.5. Jogorvoslatok  
A törvényjavaslat 116. szakasza jogorvoslati jogot biztosít az érintett feleknek az MNB szanálást 
elrendelő határozatával és a szanálási feladatköréb en hozott határozataival szemben. Az EKB 
ugyanakkor megjegyzi, hogy a törvényjavasl at 116. szakaszának (4) bekezdése bizonyos 
korlátozásokat állapít meg a fellebbez ők jogaira vonatkozóan. Az EKB kéri a konzultáló hatóságot, 
hogy fontolja meg, ezek a korlátozások szükséges ek-e az ilyen fellebbezések gyors elbírálásához, 
és hogy azok összeegyeztethet őek-e az érintett felek tulajdonjoga és a szanálási hatóság által 
megvalósítandó gyors szanáláshoz f űződő közérdek közötti egyensúly meg őrzésének 
szükségességével. E tekintetben kritikus jelent őséggel az bír, hogy a fellebbezés ne függessze fel a 
szanálási eljárást.  
3.6 Vagyonértékesítési eszköz  
 Úgy t űnik, hogy a törvényjavaslat 36 . szakaszának (2) bekezdése lehet ővé teszi a szanálási 
feladatkörében eljáró MNB számára, hogy kötelezze az intézményt arra, hogy vagyonára vev őt 
keressen, s őt, akár az MNB át is veheti az intézmény vezetését ől a vevő felkutatását annak ellenére, 
hogy az illetékes hatóságok még nem re ndelték el az intézmény szanálását14. Ezzel összefüggésben 
az EKB megjegyzi, hogy a törvényjavaslat 36. szakaszának (2) bekezdése nincs teljes mértékben 
összhangban a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv 27. cikkének (2) bekezdésével. Az irányelv e rende lkezése rögzíti, hogy amennyiben a korai beavatkozás feltételei 
fennállnak, a szanálási hatóság el őírhatja az intézmény számára, hogy vegye fel a kapcsolatot a 
potenciális vásárlókkal az intézmény szanálásának el őkészítése érdekében.  Ezzel szemben a 
                                                 
13 A Szerz ődés 288. cikkének harmadik franciabekezdésében foglalta k alapján a nemzeti hatósá gok megválaszthatják azt a 
formát és módszert, amellyel egy irányelvet átültetnek. 
14  Ezzel összefüggésben lásd még a szanálás  megindításának feltételeit és a követend ő eljárást a törvényjavaslat 17. 
szakaszában. 
ECB-PUBLIC  
6 törvényjavaslat az intézménnyel szemben a poten ciális vásárlókkal való kapcsolatfelvétel el őírására 
vonatkozó hatáskör gyakorlásának  feltételeként a beavatkozási intézkedések eredménytelen 
alkalmazását írja el ő. Ezenkívül a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv 
feljogosítja a szanálási hatóságokat arra, hogy döntsenek a vagyonért ékesítési eszköz lehetséges 
alkalmazásának id őzítéséről, anélkül, hogy azt a beavatkoz ási intézkedések eredménytelen 
alkalmazásához kötné. A fentiekre tekintettel a törvényjavaslat 36. szakasza (2) bekezdésének 
előnyére válna, ha azt összhangba hoznák a bankok he lyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv 
27. cikkének (2) bekezdésével. 
3.7. A betétesek els őbbségére vonatkozó szabályok  
Az EKB véleménye szerint a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv 108. cikkében 
rögzített, a betétesek els őbbségére vonatkozó szabályt, amely szerint a hitelez ők fizetésképtelenség 
esetén érvényes besorolásában a biztosított betétek „kiemelt els őbbséget” élveznek, a természetes 
személyek és a mikro-, kis- és középvállalkozások valamennyi biztosítható betétje pedig „egyszer ű 
elsőbbséget” élvez, teljes kör űen és egyértelm űen kell bevezetni a magyar jogban. Az EKB 
értelmezése szerint a törvényjavaslat 160. szakaszának (6) bekezd ésével összefüggésben 
értelmezett 154. szakasza bevezet bizonyos fajta els őbbséget, amely azonban nem tükrözi 
egyértelm űen és teljes mértékben a bankok helyreállításár ól és szanálásáról szóló irányelv 108. 
cikkét, mivel nem tükrözi megfelel ően a biztosított és a biztosítható betétek közötti különbségtételt, 
így a törvényjavaslat ezen  rendelkezéseinek többféle értelmezését teszi lehet ővé. Az EKB rámutat, 
hogy a betétesek els őbbségét teljes mértékben és egyértelm űen kell végrehajtani a magyar jogban a 
bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelvben megállapított 2014. december 31-i 
átültetési határid őig.   
 Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján.   Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. augusztus 6-án.  
[aláírás] 
 
az 
EKB elnöke 
Mario DRAGHI