[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 8.9.2008

COM(2008) 539 végleges

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

a bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2009. évre történő meghatározásáról

INDOKOLÁS

1. A javaslat háttere

110

- A javaslat célkitűzései

E javaslat célja, hogy a kereskedelmi szempontból legfontosabb balti-tengeri halállományok tekintetében a 2009. évre meghatározza a tagállamok halászati lehetőségeit.

120

- Általános háttér

A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelettel összhangban a közös halászati politika arra törekszik, hogy az élő vízi erőforrások kiaknázása fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi feltételekkel történjen. E tekintetben fontos eszköz a halászati lehetőségek éves meghatározása a teljes kifogható mennyiségek (TAC), kvóták és halászatierőkifejtés-korlátozások formájában.

A balti-tengeri halászati lehetőségeket az egyszerűsítés és az érthetőség érdekében első alkalommal 2006-ra vonatkozóan rögzítették külön rendelettel, nevezetesen a bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2006. évre történő meghatározásáról szóló, 2005. december 22-i 52/2006/EK tanácsi rendelettel.

A 2009-es balti-tengeri halászati lehetőségeket illetően a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) 2008 májusában, a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság (HTMGB) pedig 2008 júliusában bocsátott ki tudományos szakvéleményt.

A javaslat a balti-tengeri halászat 2009-es szabályozását illetően három fontos szakaszra tagolódik: a teljes kifogható mennyiségek és a kvóták meghatározására vonatkozó szakaszra, a halászati erőkifejtés korlátozására vonatkozó szakaszra, valamint a kapcsolódó műszaki intézkedéseket megállapító szakaszra.

- Hatályos rendelkezések a javaslat által szabályozott területen

A halászati lehetőségek és a tagállamok közötti elosztásuk módja évente kerül meghatározásra. A legutóbbi ilyen rendelet az egyes halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2007. november 26-i 1404/2007/EK tanácsi rendelet.

A balti-tengeri halászati gazdálkodás tekintetében fontos még a Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásainak technikai intézkedések révén történő védelméről, az 1434/98/EK rendelet módosításáról és a 88/98/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2005. december 21-i 2187/2005/EK tanácsi rendelet.

A balti-tengeri tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a 2847/93/EGK rendelet módosításáról és a 779/97/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. szeptember 18-i 1098/2007/EK tanácsi rendelet körvonalazza a szóban forgó tőkehalállományok helyreállítására irányuló ellenőrző és nyomon követő intézkedéseket. Az említett rendelet ezenkívül a nyugati és a keleti tőkehalállományok tekintetében előírja a teljes kifogható mennyiségek megállapításának szabályait és a kapcsolódó halászatierőkifejtés-korlátozásokat.

- Összhang az EU egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel

A javasolt intézkedések a közös halászati politika célkitűzéseivel összhangban kerültek kidolgozásra, és azok összeegyeztethetők a Közösség fenntartható fejlődési politikájával.

2. Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció és hatásvizsgálat

- Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

A konzultációba bevont főbb szervezetek/szakértők

A konzultációba bevont tudományos szervezetek a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) és a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság (HTMGB).

A Közösség az ICES-től és a HTMGB-től minden évben tudományos szakvéleményt kér a fontos halállományok állapotáról. A kapott szakvélemény kiterjed minden olyan balti-tengeri állományra, amely tekintetében teljes kifogható mennyiséget javasolnak; ez alól kivételt képez a sima lepényhal, amelyet illetően az idén nem bocsátanak ki szakvéleményt. A javasolt teljes kifogható mennyiségek a szakvéleményen alapulnak, de az abban foglaltakat nem követik okvetlenül szó szerint. Mivel a Bizottság a halászati erőforrások fenntartható felhasználását stabil halászati lehetőségek mellett kívánja biztosítani, a teljes kifogható mennyiségek évenkénti ingadozása nem haladhatja meg a 15 %-ot, hacsak az állomány állapota nem követel meg szigorúbb intézkedéseket. Amennyiben az állomány gazdálkodási terv hatálya alá tartozik, a javasolt teljes kifogható mennyiségek összhangban vannak a tervvel.

A tőkehalállományok tekintetében a javasolt teljes kifogható mennyiségek a balti-tengeri tőkehalállományokra és a rájuk irányuló halászatra vonatkozó többéves tervben alkalmazott fokozatos megközelítést tükrözik. A terv központi eleme a halászati erőkifejtésnek a hosszú távon fenntartható szintekre való fokozatos csökkentése, ami biztosítja az állományok helyreállását, valamint nagy és stabil hozamokat tesz lehetővé.

A balti-tengeri lazacállományok esetében további gazdálkodási intézkedésekre van szükség a tengeren és a belvizeken annak érdekében, hogy – ahol szükséges – elő lehessen segíteni az állományok hatékony helyreállítását. Ezért 2008-ban lazacgazdálkodási terv kidolgozására kerül sor.

- Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció

A javaslatnak a halászati erőkifejtés korlátozására és a kapcsolódó technikai intézkedések megállapítására vonatkozó szakaszai összhangban vannak azokkal a döntésekkel, amelyeket a Tanács 2006 decemberében hozott meg az egyes halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2007. évre történő meghatározásáról szóló, 2006. december 11-i 1941/2006/EK tanácsi rendelettel és a balti-tengeri tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2007. szeptember 18-i 1098/2007/EK tanácsi rendelettel összefüggésben. Mindkét javaslat esetében konzultációra került sor az érdekelt felekkel, azaz a halászati ágazattal, a halászati kérdésekkel foglalkozó nem kormányzati szervezetekkel, valamint a 2005-ben és 2006-ban érintett tagállamokkal.

A balti-tengeri regionális tanácsadó testülettel 2008 júniusában konzultáltunk a testület közös munkacsoportjának és végrehajtó bizottságának ülésén a Bizottságnak a 2009-re vonatkozó halászati lehetőségekről szóló politikai nyilatkozata alapján. A javaslat tudományos alapját az ICES és a HTMGB szolgáltatta. A Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság a politikai nyilatkozat alapján előterjesztette azokat a szabályokat, amelyeket a 2009. évi teljes kifogható mennyiségek és kvóták megállapításakor követni fog. A javaslat kidolgozásakor kellően figyelembe vettük az említett üléseken kifejtett előzetes álláspontokat és az érintett halállományokra vonatkozó későbbi írásbeli ajánlásokat.

- Hatásvizsgálat

A javasolt intézkedések végrehajtásuk esetén a közösségi hajók balti-tengeri halászati lehetőségeinek hozzávetőleg 15 %-os csökkenését fogják eredményezni valamennyi érintett faj esetében. Több hering- és sprattállomány esetében a csökkentést az állományok egyre kisebb pótlódási aránya indokolja. Gazdasági szempontból a legszámottevőbb csökkentés a többéves tervvel összhangban a Balti-tenger nyugati részében élő tőkehal teljes kifogható mennyiségét, valamint a Balti-tenger nyugati részében élő hering teljes kifogható mennyiségét érinti, figyelemmel arra, hogy az utóbbi állomány kívül esik a biztonságos biológiai határokon és a következő évben további állománycsökkenés várható. A többéves terv értelmében növeltük a Balti-tenger keleti részében élő tőkehal teljes kifogható mennyiségét.

A javaslat nem csupán a rövid távú megfontolásokat tükrözi, hanem egyúttal egy hosszabb távú megközelítés részét is képezi, amely révén a halászat mértéke fokozatosan a hosszú távon fenntartható szintekre csökken.

A javaslatban alkalmazott megközelítés ezért közép- és hosszú távon kisebb halászati erőkifejtést, hosszú távon azonban stabil vagy növekvő kvótákat fog eredményezni. A megközelítés hosszú távú következményei várhatóan a következők lesznek: a halászati erőkifejtés csökkenése eredményeként kevesebb hatás éri a környezetet, a halfogási ágazatban csökken a hajók száma és/vagy a hajónkénti átlagos halászati erőkifejtés, és a kirakodások mennyisége változatlan marad vagy növekszik. A halászati tevékenység fenntarthatósága hosszú távon fokozódni fog.

3. A javaslat jogi elemei

- Jogalap

E javaslat jogalapja a 2371/2002/EK tanácsi rendelet és különösen annak 20. cikke, a 847/1996/EK tanácsi rendelet és különösen annak 2. cikke, valamint az 1098/2007/EK tanácsi rendelet és különösen annak 5. cikke és 8. cikkének (3) bekezdése.

4. Költségvetési vonzat

A javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére.

5. KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK

- Részletes magyarázat

A javaslat 2009-re meghatározza a Balti-tengeren halászatot folytató tagállamok számára a bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó halászati lehetőségeket és kapcsolódó feltételeket.

A teljes kifogható mennyiségeket és a tagállamok között elosztott kvótákat az I. melléklet tartalmazza. A javaslatban szereplő számadatok tükrözik a tudományos szakvéleményben foglaltakat és a teljes kifogható mennyiségek és kvóták meghatározásának keretét, amelyet az Európai Bizottság Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett, a 2009. évi halászati lehetőségekről szóló politikai nyilatkozatáról szóló bizottsági közlemény körvonalaz.

A két tőkehalállományra vonatkozó teljes kifogható mennyiségek és kvóták szorosan kapcsolódnak a II. mellékletben megállapított halászatierőkifejtés-korlátozáshoz.

A III. mellékletben szereplő technikai intézkedések az érdes lepényhal és a nagy rombuszhal halászatát szabályozó kiegészítő intézkedések.

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

a bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2009. évre történő meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 20. cikkére,

tekintettel a teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/1996/EK tanácsi rendeletre[2] és különösen annak 2. cikkére,

tekintettel a balti-tengeri tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2007. szeptember 18-i 1098/2007/EK tanácsi rendeletre[3] és különösen annak 5. cikkére, valamint 8. cikkének (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

(1) A 2371/2002/EK rendelet 4. cikke előírja a Tanács számára a vizekhez és erőforrásokhoz való hozzáférés és a halászati tevékenységek fenntartható folytatásának biztosításához szükséges intézkedések elfogadását, a rendelkezésre álló tudományos vélemények, és különösen a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság (HTMGB) által készített jelentés, valamint a balti-tengeri regionális tanácsadó bizottság (BSRAC) szakvéleményének figyelembevételével.

(2) A 2371/2002/EK rendelet 20. cikke értelmében a Tanács feladata a halászati lehetőségek korlátozásainak halászatonkénti vagy halászati csoportonkénti meghatározása és e lehetőségeknek a tagállamok közötti elosztása.

(3) A halászati lehetőségekkel való hatékony gazdálkodás biztosítására meg kell állapítani a halászati műveletek végzésének egyedi feltételeit.

(4) A halászati gazdálkodásra vonatkozó elveket és egyes eljárásokat közösségi szinten kell megállapítani ahhoz, hogy a tagállamok biztosíthassák a lobogójuk alatt közlekedő hajók irányítását.

(5) A 2371/2002/EK rendelet 3. cikke megállapítja a halászati lehetőségek elosztása szempontjából lényeges fogalommeghatározásokat.

(6) A 847/96/EK tanácsi rendelet 2. cikkével összhangban azonosítani kell azokat az állományokat, amelyekre az ott említett különböző intézkedések vonatkoznak.

(7) A halászati lehetőségeket a vonatkozó közösségi jogszabályokkal és különösen a halászhajók jelzésére és okmányaira vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1987. május 20-i 1381/87/EGK bizottsági rendelettel[4], a tagállami halfogásokra vonatkozó információk feljegyzésére vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1983. szeptember 22-i 2807/83/EGK bizottsági rendelettel[5], a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendelettel[6], a műholdas hajómegfigyelési rendszerekre vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról szóló, 2003. december 18-i 2244/2003/EK bizottsági rendelettel[7], a halászhajók jellemzőinek meghatározásáról szóló, 1986. szeptember 22-i 2930/86/EGK tanácsi rendelettel[8], az Atlanti-óceán északkeleti részén halászatot folytató tagállamok névleges fogási statisztikájának benyújtásáról szóló, 1991. december 17-i 3880/91/EGK tanácsi rendelettel[9], a Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásainak technikai intézkedések révén történő védelméről szóló, 2005. december 21-i 2187/2005/EK tanácsi rendelettel[10], valamint a balti-tengeri tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2007. szeptember 18-i 1098/2007/EK tanácsi rendelettel[11] összhangban kell felhasználni.

(8) Annak biztosítására, hogy az éves halászati lehetőségek az erőforrások környezeti, gazdasági és társadalmi szempontból is fenntartható kiaknázásával összemérhető szinten kerüljenek meghatározásra, figyelembe vették a teljes kifogható mennyiségek megállapítására irányadó elveket, amelyeket a „2009. évi halászati lehetőségek: Az Európai Bizottság politikai nyilatkozata” című bizottsági közlemény[12] ismertet.

(9) A halállományok védelmének előmozdítása érdekében 2009-ben végre kell hajtani bizonyos, a halászat műszaki feltételeire vonatkozó kiegészítő intézkedéseket.

(10) A közösségi halászok megélhetésének biztosítása érdekében fontos, hogy a halászat 2009. január 1-jén megkezdődhessen. Az ügy sürgősségére való tekintettel elengedhetetlen, hogy az eljárás mentesüljön az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget, az Európai Szén- és Acélközösséget és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésekhez csatolt, a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló jegyzőkönyv I. szakaszának 3. pontjában meghatározott hathetes időszak alól,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET Hatály és fogalommeghatározások

1. cikk Tárgy

Ez a rendelet az egyes balti-tengeri halállományok és halállománycsoportok tekintetében megállapítja a 2009. évi halászati lehetőségeket, valamint azokat a kapcsolódó feltételeket, amelyek mellett e halászati lehetőségek felhasználhatók.

2. cikk Hatály

(1) Ez a rendelet a Balti-tengeren tevékenységet folytató közösségi halászhajókra (a továbbiakban: közösségi hajókra) vonatkozik.

(2) Az (1) bekezdéstől eltérve, ez a rendelet nem vonatkozik a kizárólag tudományos célú, az érintett tagállam engedélyével és annak felügyelete alatt folytatott azon halászati műveletekre, amelyekről előre tájékoztatták a Bizottságot és azt a tagállamot, amelynek vizein a kutatást végzik.

3. cikk Fogalommeghatározások

A 2371/2002/EK rendelet 3. cikkében megállapított fogalommeghatározásokon túlmenően e rendelet alkalmazásában:

a) az ICES-övezetek (ICES: Nemzetközi Tengerkutatási Tanács) a 3880/91/EGK rendeletben meghatározott övezetek;

b) „Balti-tenger”: az ICES 22–32 alkörzet;

c) „teljes kifogható mennyiség (TAC)”: az egyes állományokból évente kifogható mennyiség;

d) „kvóta”: a teljes kifogható mennyiségnek a Közösség, valamely tagállam vagy egy harmadik ország részére kiosztott hányada;

e) „kikötőn kívül töltött nap”: az a folyamatos 24 órás időszak vagy annak egy része, amely során a hajó kikötőn kívül tartózkodik.

II. FEJEZETHalászati lehetőségek és kapcsolódó feltételek

4. cikk Engedélyezett fogásmennyiségek és elosztásuk

Az engedélyezett fogásmennyiségeket, azok tagállamok közötti elosztását, valamint a 847/96/EK rendelet 2. cikke szerinti további feltételeket e rendelet I. melléklete tartalmazza.

5. cikk Az elosztásra vonatkozó különös rendelkezések

(1) Az engedélyezett fogásmennyiségek tagállamok közötti, az I. mellékletben meghatározott módon történő elosztása nem érinti az alábbiakat:

a) a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (5) bekezdése alapján végrehajtott cserék;

b) a 2847/93/EGK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése, 23. cikkének (1) bekezdése és 32. cikkének (2) bekezdése szerinti újraelosztások;

c) a 847/96/EK rendelet 3. cikke szerint engedélyezett további kirakodások;

d) a 847/96/EK rendelet 4. cikkével összhangban visszatartott mennyiségek;

e) a 847/96/EK rendelet 5. cikke szerinti levonások.

(2) A 2010-re átcsoportosítandó kvóták visszatartása céljából – a 847/96/EK rendelettől eltérve – az említett rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alkalmazható valamennyi, analitikai TAC alá tartozó állomány esetében.

6. cikk A fogásokra és járulékos halfogásokra vonatkozó feltételek

(1) A fogási korlátozások hatálya alá tartozó állományokból származó halak csak akkor tarthatók a fedélzeten, illetve csak akkor rakodhatók ki, ha:

a) a fogásokat kvótával rendelkező tagállam hajói halászták és e kvóta még nem merült ki;

b) a heringtől és a sprattól eltérő fajok más fajokkal keverednek, a fogásokat 32 mm-nél kisebb szembőségű vonóhálóval, kerítőhálóval vagy hasonló halászeszközzel ejtették, és a fogásokat sem a fedélzeten, sem a kirakodás során nem válogatták szét.

(2) Minden kirakodást a kvóta terhére vagy – ha a közösségi részesedést nem osztották szét kvótánként a tagállamok között – a közösségi részesedés terhére számolnak el, kivéve az (1) bekezdés b) pontja szerinti fogások esetében.

(3) Amennyiben valamely tagállam heringkvótája kimerül, az adott tagállam lobogója alatt közlekedő, a Közösségben lajstromozott és azokon a halászterületen működő hajók, amelyekre az érintett kvóta vonatkozik, nem rakodhatják ki a szét nem válogatott, illetve heringet tartalmazó fogásokat.

7. cikk A halászati erőkifejtés korlátozásai

A halászati erőkifejtés korlátozásait a II. melléklet tartalmazza.

(1) E korlátozások az ICES 27 és 28.2 alkörzetre vonatkoznak, amennyiben a Bizottság az 1098/2007/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdése értelmében nem hozott döntést ezen alkörzeteknek az említett rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontjában, 8. cikkének (3), (4) és (5) bekezdésében, valamint 13. cikkében előírt korlátozások alóli mentesítéséről.

(2) A szóban forgó korlátozások nem vonatkoznak az ICES 28.1 alkörzetre, amennyiben a Bizottság az 1098/2007/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdése alapján nem hozott olyan döntést, amely szerint az említett rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontjában, valamint 8. cikkének (3), (4) és (5) bekezdésében előírt korlátozások alkalmazandók lennének az adott alkörzetre.

8. cikk Átmeneti technikai intézkedések

Az átmeneti technikai intézkedéseket a III. melléklet tartalmazza.

III. FEJEZET Záró rendelkezések

9. cikk Adatküldés

Amikor a tagállamok a 2847/93/EGK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése alapján a Bizottságnak megküldik a fogott állományok kirakodott mennyiségeire vonatkozó adatokat, az e rendelet I. mellékletében meghatározott állománykódokat használják.

10. cikk Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Rendelkezéseit 2009. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, -án/-én

a Tanács részéről

az elnök

I. MELLÉKLET

Engedélyezett fogásmennyiségek és kapcsolódó feltételek az olyan területeken lévő közösségi hajókra alkalmazandó engedélyezett fogásmennyiségek éves kezelésére vonatkozóan, amelyek tekintetében fajonkénti és területenkénti fogási korlátozások vannak érvényben

Az alábbi táblázatok állományonként megállapítják a teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat (élősúlytonnában, kivéve, ahol ezt másként határozzák meg), azok tagállamok közötti elosztását és a kvóták éves kezelésére vonatkozó kapcsolódó feltételeket.

A halállományokra minden területen a fajok latin nevének betűrendjében történik utalás. Az alábbi táblázatokban a különféle fajokat a következő kódok jelölik:

Tudományos név | 3 betűjelű kód | Közönséges név |

Clupea harengus | HER | Hering |

Gadus morhua | COD | Közönséges tőkehal |

Platichthys flesus | FLX | Érdes lepényhal |

Pleuronectes platessa | PLE | Sima lepényhal |

Psetta maxima | TUR | Nagy rombuszhal |

Salmo salar | SAL | Lazac |

Sprattus sprattus | SPR | Spratt |

Faj: | Hering | Övezet: | 30–31 alkörzet |

Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. |

Finnország | 60 643 | Analitikai TAC. A 847/96/EK rendelet 3. cikke alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |

Svédország | 13 324 |

EK | 73 967 |

TAC | 73 967 |

Faj: | Hering | Övezet: | 22–24 alkörzet |

Clupea harengus | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |

Dánia | 2 299 | Analitikai TAC. A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |

Németország | 9 048 |

Finnország | 1 |

Lengyelország | 2 134 |

Svédország | 2 918 |

EK | 16 400 |

TAC | 16 400 |

Faj: | Hering | Övezet: | 25–27, 28.2, 29 és 32 alkörzet |

Clupea harengus | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. |

Dánia | 3 159 | Analitikai TAC. A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |

Németország | 838 |

Észtország | 16 134 |

Finnország | 31 493 |

Lettország | 3 982 |

Litvánia | 4 192 |

Lengyelország | 35 779 |

Svédország | 48 032 |

EK | 143 609 |

TAC | Nem releváns |

Faj: | Hering | Övezet: | 28.1 alkörzet |

Clupea harengus | HER/03D.RG |

Észtország | 16 113 | Analitikai TAC. A 847/96/EK rendelet 3. cikke alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |

Lettország | 18 779 |

EK | 34 892 |

TAC | 34 892 |

Faj | Közönséges tőkehal | Övezet: | a 25–32 alkörzet közösségi vizei |

Gadus morhua | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |

Dánia | 10 241 | Analitikai TAC. A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |

Németország | 4 074 |

Észtország | 998 |

Finnország | 784 |

Lettország | 3 808 |

Litvánia | 2 509 |

Lengyelország | 11 791 |

Svédország | 10 375 |

EK | 44 580 |

TAC | Nem releváns |

Faj: | Közönséges tőkehal | Övezet: | a 22–24 alkörzet közösségi vizei |

Gadus morhua | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |

Dánia | 7 130 | Analitikai TAC. A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |

Németország | 3 487 |

Észtország | 158 |

Finnország | 140 |

Lettország | 590 |

Litvánia | 383 |

Lengyelország | 1 908 |

Svédország | 2 541 |

EK | 16 337 |

TAC | 16 337 |

Faj: | Sima lepényhal | Övezet: | a IIIbcd övezet közösségi vizei |

Pleuronectes platessa | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |

Dánia | 1 949 | Elővigyázatossági TAC. A 847/96/EK rendelet 3. cikke alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |

Németország | 217 |

Lengyelország | 408 |

Svédország | 147 |

EK | 2 721 |

TAC | 2 721 |

Faj: | Lazac | Övezet: | a IIIbcd övezet közösségi vizei a 32 alkörzet kivételével |

Salmo salar | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |

Dánia | 64 184 | (1) | Analitikai TAC. A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |

Németország | 7 141 | (1) |

Észtország | 6 523 | (1) |

Finnország | 80 033 | (1) |

Lettország | 40 824 | (1) |

Litvánia | 4 799 | (1) |

Lengyelország | 19 471 | (1) |

Svédország | 86 758 | (1) |

EK | 309 733 | (1) |

TAC | Nem releváns |

__________ |

(1) A halegyedek számában kifejezve. |

Faj: | Lazac | Övezet: | 32 alkörzet |

Salmo salar | SAL/3D32. |

Észtország | 1 344 | (1) | Analitikai TAC. A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |

Finnország | 11 762 | (1) |

EK | 13 106 | (1) |

TAC | Nem releváns |

_________ |

(1) A halegyedek számában kifejezve. |

Faj: | Spratt | Övezet: | a IIIbcd övezet közösségi vizei |

Sprattus sprattus | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |

Dánia | 38 108 | Analitikai TAC. A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |

Németország | 24 142 |

Észtország | 44 251 |

Finnország | 19 948 |

Lettország | 53 445 |

Litvánia | 19 333 |

Lengyelország | 113 422 |

Svédország | 73 669 |

EK | 386 318 |

TAC | Nem releváns |

II. MELLÉKLET

A halászati erőkifejtés korlátozásai

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a lobogójuk alatt közlekedő hajók számára a 90 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű vonóhálóval, kerítőhálóval vagy hasonló halászeszközzel, 90 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű kopoltyúhálóval, állítóhálóval és tükörhálóval, fenéken rögzített horogsorral, sodortatott horogsortól eltérő horogsorral, kézi horogsorral és orsós felszereléssel folytatott halászatot legfeljebb:

a) 201 kikötőn kívül töltött napig engedélyezik a 22–24 alkörzetben az április 1. és 30. közötti időszak kivételével, amikor az 1098/2007/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja alkalmazandó; és

b) 160 kikötőn kívül töltött napig engedélyezik a 25–28 alkörzetben a július 1. és augusztus 31. közötti időszak kivételével, amikor az 1098/2007/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja alkalmazandó.

III. MELLÉKLETÁtmeneti technikai intézkedések

Az érdes lepényhal és a nagy rombuszhal halászatára vonatkozó korlátozások

1. Tilos az alábbi földrajzi területeken, az alábbi időszakokban kifogott következő halfajok fedélzeten tartása:

Faj | Földrajzi terület | Időszak |

Érdes lepényhal (Platichthys flesus) | 26–28 és 29 alkörzet az é. sz. 59°30'-től délre 32 alkörzet | február 15-től május 15-ig február 15-től május 31-ig |

Nagy rombuszhal (Psetta maxima) | 25–26 és 28 alkörzet az é. sz. 56°50'-től délre | június 1-jétől július 31-ig |

2. A 1. ponttól eltérve, a 105 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű vonóhálóval, kerítőhálóval vagy hasonló halászeszközzel, illetve a 100 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű kopoltyúhálóval, állítóhálóval vagy tükörhálóval történő halászat során az érdes lepényhal és a nagy rombuszhal járulékos fogásai – az 1. pontban említett tilalmi időszakokban a fedélzeten tartott és kirakodott teljes fogás élősúlyának 10 %-a mértékéig – a fedélzeten tarthatók és kirakodhatók.

[…]

[1] HL L 358., 2002.12.31., 59. o. A legutóbb a 865/2007/EK rendelettel (HL L 192., 2007.7.24., 1. o.) módosított rendelet.

[2] HL L 115., 1996.5.9., 3. o. A legutóbb a 338/2008/EK rendelettel (HL L 107., 2008.4.17., 1. o.) módosított rendelet.

[3] HL L 248., 2007.9.22., 1. o.

[4] HL L 132., 1987.5.21., 9. o.

[5] HL L 276., 1983.10.10., 1. o. A legutóbb a 804/2005/EK rendelettel (HL L 290., 2005.11.4., 10. o.) módosított rendelet.

[6] HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb az 1559/2007/EK rendelettel (HL L 340., 2007.12.22., 8. o.) módosított rendelet.

[7] HL L 333., 2003.12.20., 17. o..

[8] HL L 274., 1986.9.25., 1. o. A 3259/94/EK rendelettel (HL L 339., 1994.12.29., 11. o.) módosított rendelet.

[9] HL L 365., 1991.12.31., 1. o. A legutóbb a 448/2005/EK rendelettel (HL L 74., 2005.3.19., 5. o.) módosított rendelet.

[10] HL L 16., 2005.1.20., 184. o. A legutóbb a 809/2007/EK rendelettel (HL L 182., 2007.7.12., 1. o.) módosított rendelet.

[11] HL L 248., 2007.9.22., 1. o.

[12] COM(2008) 331 végleges