P6_TA(2005)0045

Környezetvédelmi és egészségügyi cselekvési terv 2004-2010

Az Európai Parlament állásfoglalása a környezetvédelem és az egészségügy terén 2004 és 2010 között megvalósítandó európai cselekvési tervről (2004/2132(INI))

Az Európai Parlament

- tekintettel a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak címzett, a környezetvédelem és az egészségügy terén 2004 és 2010 között megvalósítandó cselekvési tervre vonatkozó bizottsági közleményre (COM(2004)0416),

- tekintettel a 2004. március 31-i, a környezetvédelem és az egészségügy terén kialakítandó európai stratégiáról szóló állásfoglalására [1],

- tekintettel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) cselekvési tervére, amelyet a 2004. június 23- 25. között Budapesten megtartott, a környezetről és egészségügyről szóló IV. pán-európai miniszteri konferencia fogadott el,

- tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

- tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság jelentésére (A6-0008/2005),

A. mivel a környezetszennyezés különböző összetevőiből fakadó egészségügyi kockázatok az európai polgárokat mély aggodalommal töltik el, és ebből adódóan az Európai Unió nem halogathatja tovább egy hatékony környezetbiztonsági és egészségvédelmi politika bevezetését,

B. mivel a környezet és a természet értékes hozzájárulást nyújthat az Európai Unióban a közegészséghez,

C. mivel a Bizottság által javasolt európai környezeti és egészségügyi cselekvési programot az európai környezetvédelmi és egészségügyi stratégia (más néven SCALE, amelynek jelentése az angol nyelvű elnevezés alapján: tudományos alapokon nyugvó (S), gyermekközpontú (C), a figyelemfelkeltést célzó (A), jogi eszközöket használó (L) és folyamatosan értékelő (E)) megvalósítására alakították ki (COM(2003)0338),

D. mivel a környezetszennyezés által veszélyeztetett lakosságcsoportokkal, különösen a gyerekekkel kapcsolatos kockázatok felmérése nem kellő súllyal szerepel a cselekvési tervben, és ez ellentétes a SCALE kezdeményezésben foglaltakkal,

E. mivel az Európai Unióban a gyermekek és fiatalok tizenkilenc éves korig megszerzett majdnem minden harmadik betegsége környezeti tényezők rovására írható, és ezen környezeti tényezők miatti megbetegedések több, mint 40%-a az 5 éves kornál fiatalabb gyermekeket érinti,

F. mivel a gyermekek különösen ki vannak téve a krónikus betegségeket kiváltani képes korai vagy folyamatos környezeti ártalmaknak, amelyek kóros hatása olykor csak évtizedek múltán jelentkezik,

G. mivel a társadalom más csoportjai is - így az alacsony jövedelemmel rendelkező vagy csonka családok, valamint a kisebbségek - társadalmi és gazdasági helyzetüknél fogva aránytalanul magas egészségügyi kockázatnak vannak kitéve, és mivel e csoportok külön figyelmet érdemelnek,

H. mivel a gyermekek Európa különböző részein különböző mértékben és másképpen vannak kitéve környezetszennyezésnek, és, hogy az Európai Uniónak az e területen történő minden fellépése során célként kell szem előtt tartania a gyermekegészségügy területén jelentkező egyenlőtlenség elleni harcot is,

I. mivel az utóbbi húsz év során jelentős mértékben elharapóztak és komoly aggodalmakat okoznak a következő betegségek:

- a heveny légzőszervi fertőzések, amelyek az öt évnél fiatalabb gyermekek haláleseteinek legfőbb okozói, és amelyek bizonyítottan összefüggnek a szabadtéri levegő és a lakások levegőjének szenynyezettségével,

- a gyakran visszafordíthatatlan idegrendszeri fejlődési zavarok, amelyeket a fejlődés korai szakaszában a szervezetbe jutott veszélyes anyagok - például az ólom, a metilhigany, a poliklór-bifenilek, valamint egyes oldószerek és növényvédő szerek - váltanak ki,

J. mivel a Tanács a 2004. június 1- 2-i ülésén következtetéseket fogadott el a gyermekkori asztmával kapcsolatban, valamint felszólította a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a legteljesebb mértékben vegyék figyelembe a gyermekkori asztma által okozott közegészségügyi kihívást,

K. mivel a jelen cselekvési terv alapján a 2004 és 2010 közé eső első szakaszban a környezetvédelemben, a kutatásban és fejlesztésben résztvevők tevékenységének jobb koordinálása és átfogó irányítása az elsődleges, fő célként tűzve ki a környezet szennyezésének az emberi egészségre gyakorolt káros hatását feltáró ismeretek minél szélesebb körű megszerzését,

L. mivel egy efféle megközelítés alapjában véve elégtelennek bizonyul, ha figyelmen kívül hagy számos irányadó tudományos tanulmányt, amelyek egyértelművé teszik az összefüggést a környezeti tényezők és a jelen tervezetben hivatkozott legfőbb négy betegség - az asztma és a gyermekkori allergiák, az idegrendszeri fejlődés zavarai, a rákos megbetegedések és a hormonháztartás egyensúlyának megbomlása - között,

M. mivel a jogi eszközök használatát a cselekvési terv teljes mértékben nélkülözi, szemben a SCALE-ben tervezettekkel (L pont),

N. mivel a SCALE három alapvető célkitűzéséből kettő - a környezeti tényezők általi betegségek terhének könnyítése és a környezeti tényezők által előidézett, az egészségre vonatkozó új veszélyek meghatározása és megelőzése - nem került bele a cselekvési tervbe,

O. mivel a SCALE első ciklusának három fő pillére közül az egyik - a veszélyeztetettség csökkentése - nem található a cselekvési tervben,

P. mivel mind az Európai Parlament (a 2004. március 31-i állásfoglalásában), mind pedig az 52 európai egészségügyi és környezetvédelmi miniszter ( 2004. június 25-i cselekvési tervükben) ismételten megerősítették a megelőzés elvének alkalmazását, mivel az ilyen természetű fellépés hiányában az egészségünket és környezetünket fenyegető kockázatok és az azok elhárításával járó költségek túlságosan magasak volnának,

Q. mivel a Versenyképességi Tanács a közelmúltban ösztönző lépéseket tett, és a megelőzés elvének szellemében határozatot hozott a műanyaglágyító ftálsavszármazékok családjába tartozó hat vegyi anyagnak a műanyag gyermekjátékok gyártása során történő felhasználása betiltásáról,

R. mivel nyilvánvaló, hogy ez a politikai akarat nem nyilvánul meg a cselekvési tervben, amely egyetlen helyen sem javasolja a megelőzés elvének alkalmazását, még akkor sem, ha a szennyezésnek az egészségre gyakorolt káros hatása viszonylag könnyűszerrel megállapítható, miként ez a helyzet főként a fertőző betegségek és bizonyos rákos megbetegedések esetében,

S. mivel a környezethez kapcsolódó egészségügyi problémák csökkentésére irányuló tevékenységek hatékonyságának és költséghatékonyságának igazolása végetti állandó értékelést fel kell venni a cselekvési tervbe, a SCALE-ben (az E pontban) írtaknak megfelelően,

T. mivel az aarhusi megállapodás és a környezetre vonatkozó információk nyilvános hozzáférhetőségéről szóló 2003/4/EK irányelv [2] ideális keretet biztosít az Európai Unió környezetvédelmi és közegészségügyi ellenőrzési rendszere számára; mivel ezért most valódi cselekvésre van szükség,

U. mivel minden olyan intézkedés helyénvaló, amelynek célja az egészségügyi ágazat szakembereinek képzése és figyelmüknek a környezet és az egészség összefüggéseire irányítása, mert ezen intézkedések elengedhetetlenek ahhoz, hogy az állampolgárok figyelmesebbek legyenek az új problémák iránt,

V. mivel a Bizottság semmiféle külön javaslatot nem foglalt bele a 2004-2010 közötti időszakra szóló európai környezetvédelmi és egészségügyi cselekvési tervbe a szóban forgó intézkedések megvalósításával kapcsolatos anyagi forrásokról,

1. kifogásolja a Bizottság környezetvédelmi és egészségügyi stratégiája és annak végrehajtása (a cselekvési terv) közötti óriási szakadékot mind megközelítés, mind eltökéltség szempontjából; úgy véli, hogy a cselekvési programot legfőképp kutatási cselekvési programnak lehet tekinteni, ami önmagában nem valószínű, hogy csökkentené a környezeti tényezők által okozott betegségi terhet;

2. sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság által a környezetvédelem és a közegészségügy terén a 2004 és 2010 közé eső időszakra meghatározott tizenhárom cselekvés közül mindössze négy tartalmaz különleges intézkedéseket, és egyik sem tűz ki semmiféle célokat;

3. megállapítja, hogy nincs említés a biológiai árujelzések alapján működő, a környezetben jelen levő mérgező anyagok hatásának felmérésére irányuló európai szintű biomonitoring rendszer azonnali létrehozásáról, amelyet a környezetvédelmi orvostudományi szakértők általi hatásmegfigyeléssel kellene összekötni;

4. úgy ítéli meg, hogy a biomonitoringnak hozzá kell járulnia a kockázatelemző politikához, és középpontjába elsősorban a fertőzéses megbetegedéseket kell állítani, például a legionárius betegség (legionellosis), valamint bizonyos környezetszennyező anyagok által okozott rákos megbetegedéseket, amelyek esetében az ok-okozati összefüggések könnyebben megállapíthatók: összefüggés az azbeszt és a mellhártyarák, az arzén és a veserák, egyes növényvédő szerek és a fehérvérűség, a nyirokrendszer és a prosztata rákos megbetegedései között;

5. felhívja a figyelmet arra, hogy a tudományos bizonyosság hiánya és a további kutatások elvégzésének szükségessége a több tényezőre visszavezethető betegségek esetében nem szolgáltathat ürügyet azon elengedhetetlen és sürgős cselekvések elvégzésének halogatásához, amelyek célja a gyermekekre és felnőttekre ható káros környezeti hatások csökkentése;

6. úgy ítéli meg, hogy az érvényes közösségi jogszabályok sérelme nélkül és az illetékes bizottság véleményét követően sürgősen meg kell fontolni a következő, az újszülöttekre, a gyermekekre és a terhes nőkre, az idősekre, a dolgozókra és a népesség más veszélyeztetett csoportjaira nézve veszélyes anyagok forgalmazásának és/vagy használatának korlátozását, mihelyt biztonságosabb alternatívák elérhetővé válnak:

- ftálsavszármazékok családjába tartozó hat kémiai termék (DEHP, DINP, DBP, DIDP, DNOP, BBP) a házon belüli használatú házi termékekben és orvosi műszerekben, kivéve, ha a megszorítás negatív hatást gyakorolna az orvosi kezelésre,

- a klórtartalmú oldószerek a festékgyártásban, a bevonatok gyártásában és a polimerek előállításában,

- a fogorvosi amalgámokban és a nem villamos vagy nem elektronikus mérő- és ellenőrzőkészülékekben használt higany,

- a kadmium, különböző alkalmazásaiban,

- a szerves foszfort tartalmazó rovarölőszerek családjába tartozó három termék (chlorpyriphos, diazinon és malathion), valamint szerves foszfort tartalmazó endoszulfán növényvédőszer, minden alkalmazásban;

7. felkéri a Bizottságot, hogy kezelje kiemelten az olyan mindennapi fogyasztási cikkek használatával és előállításával kapcsolatos kutatás előmozdítását, amelyek az embereknél allergiát és rákot előidéző vegyi anyagokból állnak;

8. ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság irányításával járványtani tanulmány készüljön a gyermekekről, az egyesült államokbeli National Children's Study mintájára, hogy megvizsgálják a fogantatástól a felnőttkor eléréséig tartó időszakra kiterjedően a környezeti tényezők által okozott betegségek és a legfőbb szennyező anyagoknak való kitétel közötti összefüggést;

9. hangsúlyozza, hogy a cselekvési terv keretein belüli állatkísérletek számának növekedését el kell kerülni, és különös figyelmet kell fordítani az alternatív kísérleti módszerek kifejlesztésére és alkalmazására;

10. felkéri a Bizottságot arra, hogy a kockázatfelmérés során fordítson különös figyelmet az embriók, a csecsemők és a gyermekek csoportjára azokban az esetekben, amikor ezek a különösen kiszolgáltatott csoportok potenciális kockázatnak vannak kitéve;

11. rámutat arra, hogy a WHO hasznos munkát végez a környezet és az egészségügy területén, és kiemeli a nemzetközi együttműködés fontosságát a környezet és egészség közötti kapcsolat jobb feltárása és hatékony intézkedések meghozása érdekében;

12. hangsúlyozza a oktatás, és a nyilvánosságnak a környezet és az egészségkárosodás összefüggéseiről történő tájékoztatása fontosságát, különös tekintettel a gazdag és változatos, természetes és épített környezetnek az emberek fizikai és szellemi egészségére és jólétére gyakorolt hatására; aláhúzza, hogy az egészséges környezet és életmód napjainkban már nem az egyének által önként megválasztott életmód függvénye, és ez a tény különösen érvényes a lakosság hátrányos helyzetben levő csoportjaira, mint például az alacsony jövedelmű polgárokra; úgy véli, hogy támogatni kell a helyi tájékoztató célzatú projekteket, előnyt kovácsolva abból, hogy az egészségügyi központokban és a kórházakban dolgozó szakemberek, valamint a szociális dolgozók jól ismerik a helyi problémákat, elkerülve a "felülrő lefelé" megközelítést;

13. hangsúlyozza, hogy a statisztikai adatokat oly módon kell összegyűjteni, hogy elemzéseket lehessen készíteni arról, hogy a különböző csoportok milyen mértékben vannak kitéve a különféle szennyező anyagoknak és azok milyen hatással vannak rájuk; úgy véli, hogy annak mélyebb ismerete, hogy például a férfiak és nők milyen mértékben vannak kitéve a környezeti szennyező anyagoknak és azok milyen hatással vannak rájuk, teljes mértékben a nemenként statisztikáktól függ;

14. sajnálatának ad hangot, amiért nem említik meg a szennyezésnek a szellemi egészségre és az idegállapotra gyakorolt hatását;

15. indítványozza, hogy a cselekvési terv prioritásként határozza meg, hogy melyek az elfogadható környezeti körülmények azokon a helyeken, ahol a gyermekek rendszeresen hosszabb időt töltenek, mint például a bölcsődék, óvodák, játszóterek és iskolák;

16. támogatja az e téren kezdeményezett valamennyi olyan fellépést, amelynek célja az információk hozzáférhetővé tétele a nyilvánosság számára, és ismételten megfogalmazza azt az igényét, hogy nemzeti nyilvántartásokat hozzanak létre egyrészt a károsanyag-kibocsátásról minden nagyobb földrajzi övezetben, másrészt a legfőbb betegségekről; úgy gondolja, hogy ennek megvalósítása érdekében a Bizottság felhasználhatná az új európai földrajzi adatbázis, az INSPIRE által kínált lehetőségeket;

17. hangsúlyozza, hogy ezen összefüggésben nagyobb erőfeszítésre van szükség a dohányzás, az alkohol, a nem megfelelő táplálkozás és a testmozgás hiánya által okozott, az életmódhoz köthető betegségek leküzdése érdekében;

18. kéri, hogy folytassanak kutatásokat az új építőanyagok egészségre gyakorolt hatásáról;

19. megítélése szerint az egyéni és közösségi magatartásformák széleskörű befolyásolása érdekében fontos, hogy a Bizottság a tagállamokkal együttműködve fokozatosan bevezesse a fogyasztási cikkek és építőanyagok közegészségügyi és környezetvédelmi tulajdonságait feltüntető címkézését;

20. örömmel üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy folytatni kívánja a zárt helyeken történő dohányzás megszüntetésére, vagy a megfelelő szellőzéssel ellátott, fizikailag elkülönített, dohányzásra kijelölt területek meghatározására irányuló eddigi erőfeszítéseit, és támogatja, hogy a dohányfüstöt mihamarabb a környezetben jelen levő 1. osztályú rákkeltő anyagok közé sorolják, ugyanakkor kéri a Bizottságot, hogy részesítse előnyben a határokon átnyúló, valamint a nyilvánvalóan a környezethez kapcsolható egészségügyi problémákat, és javasolja, hogy nagyobb mértékben finanszírozzák a vegyszerekhez kötődő betegségékről folytatott kutatásokat, és a vonatkozó eredményeknek az egészség javítását célzó intézkedéseknél történő felhasználását;

21. emlékeztet arra, hogy az épületek belső levegőjének minőségén nem lehet javítani anélkül, hogy figyelembe ne vennék a szennyezés szerteágazó forrásait (égetésre alkalmazott berendezések, felszerelések, létesítmények, emberi tevékenység), és arra kéri a Bizottságot, hogy készítsen Zöld Könyvet a háztartási környezetszennyezés sajátságos problematikájáról;

22. felkéri a Bizottságot, hogy foglalja bele a cselekvési programba a kockázatos munkahelyek és foglalkozások listáját, az egészségre gyakorolt hatásuk figyelemmel követését és az egészség érdekében kialakított legjobb gyakorlatok meghatározását;

23. felkéri a Bizottságot, hogy következetesen mozdítsa elő a bizonyos tagállamokban már megvalósított új kezdeményezést, a "környezetvédelmi ambulancia" elnevezésű mobil egységek felállítását, amelyek célja a teljes körű környezetvédelmi elemzés és az épületeken belül jelen levő, az emberi egészségre feltételezhetően káros szennyezőanyagok azonosítása;

24. alapvető fontosságúnak tartja a tanárok, továbbá a gyermekekkel és csecsemőkkel kapcsolatban álló személyek tájékoztatását és képzését az egészségre káros környezeti tényezőkkel kapcsolatos kérdésekben;

25. hangsúlyozza, hogy kiemelten fontos a napsugárzás lehetséges káros hatásairól (leégés) és a bőrrák kialakulásának veszélyéről nyújtott tájékoztatás;

26. rendszerezett tudományos kutatást indítványoz a városi környezetnek az egészségre és a jó közérzetre gyakorolt hatásairól, mivel az országok döntő többségében a lakosság több mint 70%-a kis- és nagyvárosokban lakik;

27. ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság biztosítsa a levegő minőségével kapcsolatos európai szabályozás megfelelő végrehajtását; kéri a Bizottságot, hogy kezdeményezzen a Szerződés megsértése miatti eljárást azokkal a tagállamokkal szemben, amelyek nem biztosítják állampolgáraik számára a kiváló levegőminőséget;

28. ismételten megfogalmazza azt az igényét, hogy különös figyelmet szenteljenek a szennyezés forrásához közel élő lakosságnak, valamint, hogy a Bizottság tegyen kezdeményezést annak érdekében, hogy 2010-re csökkenjen az ipari eredetű mérgező anyagok - főként a dioxin, a kadmium, az ólom, a vinilklorid-monomer és a benzol - levegőbe juttatása, referencia évekre vonatkozóan előre meghatározandó százalékokban;

29. hangsúlyozza, hogy a kockázatos vegyszerek azonosítása és kivonása döntő szerepet játszik az emberek egészségének javításában;

30. sajnálatát fejezi ki, amiért a Bizottság által javasolt cselekvési tervben nem szerepel irányadó pénzügyi elszámolás, továbbá, amiért az csak homályosan utal a jelenlegi (pénzügyi) források felhasználására 2004 és 2007 között a környezetvédelemhez és az egészségügyhöz kapcsolódó tevékenységek végrehajtásakor;

31. elengedhetetlenül fontosnak tartja, hogy a közegészségügyi közösségi cselekvési program (2003-2008) elfogadásáról szóló, 2002. szeptember 23-i 1786/2002/EK [3] határozat által környezetvédelmi és egészségügyi célokra elkülönített forrásokat teljes mértékben igénybe vegyék, azért, hogy a programból keletkező eredményeket és tapasztalatokat felhasználják, valamint, hogy az átfedéseket kerüljék;

32. úgy véli, hogy a környezeti és egészségügyi cselekvési terv keretén belül az adatgyűjtésnek olyan területekhez kell kapcsolódnia, amelyekre nem terjed ki a 1786/2002/EK határozat;

33. felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő külön pénzügyi jelentést a 2004-2007-re szóló elsőbbséget élvező intézkedések végrehajtására, valamint hogy terjesszen elő előrejelzéseket az integrált környezeti és egészségügyi intézkedések végrehajtására az EU új pénzügyi terve kidolgozásának fényében;

34. hangsúlyozza, hogy a cselekvési terv egyöntetűsége és hatékonysága érdekében már most megfelelő pénzügyi forrásokat kell előirányozni a 2004 és 2007 közötti időszakra; hozzáfűzi, hogy a "környezet és egészség" projekteket a 7. kutatási keretprogram (2007-2010) részét képező, önálló tematikájú terveknek kell tekinteni, és ennek megfelelő finanszírozási forrással kell ellátni, amely nem lehet kevesebb 300 millió eurónál, tekintettel a környezeti egészségvédelem terén jelentkező hatalmas elvárásokra és a társadalmigazdasági jelentőségre;

35. felkéri a Bizottságot, hogy

- tájékoztassa a Parlamentet a cselekvési terv esetleges módosításairól, és azok indokairól;

- hogy rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet a cselekvési terv végrehajtásának alakulásáról;

- hogy terjesszen az Európai Parlament és a Tanács elé egy éves jelentést, amely a környezettel kapcsolatos egészségügyi problémák csökkenése tekintetében alátámasztja a cselekvési terv hatékonyságát és költséghatékonyságát;

36. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

[1] Elfogadott szövegek, P5_TA(2004)0246.

[2] HL L 41., 2003.2.14., 26. o.

[3] HL L 271., 2002.10.9., 1. o. A 786/2004/EK határozat által módosított határozat (HL L 138., 2004.4.30., 7. o.).

--------------------------------------------------