[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.11.5.

COM(2010) 632 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Éves jelentés az Európai Unió 2009. évi kutatási és technológiafejlesztési tevékenységéről

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Éves jelentés az Európai Unió 2009. évi kutatási és technológiafejlesztési tevékenységéről

A KTF-tevékenységről szóló éves jelentés háttere

Az Európai Unió kutatási és technológiafejlesztési tevékenységéről szóló éves jelentés elkészítésére az Európai Unió működéséről szóló szerződés 190. cikke[1] alapján kerül sor.

Bár hivatalosan nem képezi tárgyát, a jelentést bepillantást nyújt az Euratom-Szerződés keretében végzett kutatási tevékenységekbe is.

TÁGABB ÖSSZEFÜGGÉSEK 2009-BEN

A Lisszaboni Szerződés a kutatáspolitikára vonatkozó hatáskört megosztotta az Unió és a tagállamok között. Egyértelműen kimondta, hogy a kutatás területén az uniós célok megvalósítása az európai kutatási térségen (EKT) keresztül történik. Az EKT kiépítését célzó jogi intézkedésekkel kapcsolatban immár új szabályozás van érvényben.

Az új Bizottságnak szóló politikai iránymutatásában[2] José Manuel Barroso elnök az uniós kutatáspolitika jövőjére vonatkozóan az alábbi prioritásokat vázolta fel: az alapkutatás kiváló szintűvé emelése, az alkalmazott kutatás és fejlesztés ipari alapjainak megerősítése, a kutatói csereprogramok bővítése, valamint a kutatási és fejlesztési kapacitásoknak a régiók felé való terjesztésére helyezett hangsúly fokozása. A dokumentum nagyra törő, értékközpontú Európa megvalósítására szólít fel, amely a polgárokhoz igazítja ügyeit.

A gazdasági válság eközben folytatódott. A 27 uniós tagállam GDP-je 2009-ben 4,2%-kal csökkent. Az európai kormányok erre úgy válaszoltak, hogy mentőcsomagok és pénzügyi ösztönzők révén megnövelték a közkiadásokat. Ezeket a rövid távú intézkedéseket gyakran a kutatásba és az innovációba eszközölt hosszú távú befektetésekkel ellensúlyozták; ezt a módszert az európai gazdaságélénkítési terv (EERP)[3] is támogatta.

Egy, a gazdasági válság K+F-finanszírozásra gyakorolt hatásáról készített felmérés[4] kimutatta, hogy azokban a tagállamokban, ahol a K+F-intenzitás magas vagy közepes, a kutatásra-fejlesztésre fordított költségvetés 2009-ben stagnált vagy nőtt, míg a közepes vagy alacsony K+F-intenzitással rendelkező tagállamok között voltak olyanok, amelyek tevékenységük korlátozására kényszerültek. Emiatt megnőtt a veszélye annak, hogy az Unión belül tágul a kutatási, illetve innovációs szakadék.

A magánszektor kutatásra-fejlesztésre fordított pénzeszközeiről rendelkezésre álló adatok szerint a válság következtében a készpénzforgalom szinte az összes üzleti ágazatban csökkent, ami – különösen a csúcstechnológiát alkalmazó kkv-knál – a kutatásra-fejlesztésre szánt belső pénzügyi eszközök visszafogását vonta maga után[5]. Az ebből fakadó negatív hatást tovább fokozta a külső magánfinanszírozási forrásokhoz való nehezebb hozzáférés. A korábbi gazdasági visszaesésekkel szemben azonban úgy tűnt, a nagyvállalatok fenntartják K+F-finanszírozásuk szintjét, noha forrásaikat jellemzően a prioritásokra összpontosítják.

A válság révén az is egyértelművé vált, hogy a kutatási és innovációs szakpolitikának jobban kell tükröznie a társadalmi elvárásokat. A svéd elnökség „Új világ, új megoldások” ( New worlds, new solutions ) című konferenciáján elfogadott lundi nyilatkozat a jelenkor nagy kihívásainak előtérbe helyezésére szólította fel az európai kutatást.

Szakpolitikai eredmények az EKT területén

Az EKT irányítása

A ljubljanai folyamat célja a szétaprózódásból, a nem megfelelő szintű koherenciából és koordinációból, illetve a tudás szabad áramlásának korlátaiból adódó strukturális és hatékonyságbeli hiányosságok felszámolása az európai kutatási rendszerben. A folyamat 2008-ban kezdődött[6], első lépéseként megállapodás született az EKT-ra vonatkozó hosszú távú jövőképről[7]. Ezzel egy időben öt konkrét EKT-kezdeményezés is útjára indult.

2009-ben két szinten történt előrelépés:

- gyakorlati intézkedéseket vezettek be mind az öt EKT-kezdeményezés megvalósításához (lásd 3.2–3.6. pont),

- az EKT átfogó irányítása szempontjából alapvető fontosságú, hogy a Tanács állásfoglalást adott ki az EKT irányításának javításáról[8].

Állásfoglalásában a Tanács elismerte, hogy mind uniós, mind tagállami szinten egységesíteni kell a politikaalkotást, illetve hogy teremteni kell olyan eszközöket, amelyek révén az EKT kiépítése szakpolitikai szinten ösztönözhető. Az állásfoglalás továbbá a CREST[9] megbízatásának felülvizsgálatára is felszólított.

2007 óta az érdekeltek két nagyobb EKT-témájú konferencia keretében cserélhették ki véleményüket, illetve folytathattak eszmecserét az EKT-politika kidolgozásáról. A második EKT-konferenciára Brüsszelben került sor 2009 októberében.

Az EKT kutatókra irányuló kezdeményezése

Az európai kutatói partnerség[10] négy területen kíván fellépni: nyitott munkaerő-felvétel és az ösztöndíjak hordozhatósága, társadalombiztosítás és nyugdíjak, vonzó foglalkoztatási feltételek és munkakörülmények, illetve készségfejlesztés és tapasztalatgyűjtés.

A „Humánerőforrás és mobilitás” irányítócsoport (SGHRM) vezető szerepet játszott az európai kutatói partnerség létrehozásában. 2009 során az irányítócsoport a partnerség szinte összes elemével foglalkozott, aminek köszönhetően a tagállami tapasztalatok széles körű cseréjére került sor. Három munkacsoport kézzelfogható eredményeket ért el a nyitott munkaerő-felvétel és a munkakörülmények, a képzés és a készségek, illetve a monitoring és a mutatók területén.

Nyolc tagállam nemzeti cselekvési tervet dolgozott ki, több tagállamban ugyanez folyamatban van, más tagállamok pedig már meglévő nemzeti terveikbe építik bele az európai kutatói partnerség létrehozásával kapcsolatos kérdéseket. A társadalombiztosítás kérdésével szakértői csoport foglalkozott. Hamarosan elkészül egy egész Európára kiterjedő nyugdíjalap megvalósíthatósági terve.

Bár az európai kutatói partnerség kiépítése érdekében végzett munka – ideértve a társadalombiztosítási koordinációt és a kiegészítő nyugdíjrendszereket[11] – tovább folytatódik, új hangsúlyok, illetve cselekvési irányvonalak jelennek meg:

- a fiatal nők és férfiak foglalkoztatásának javítása kutatói és tudományos területeken az Európa 2020 stratégia „Mozgásban az ifjúság” elnevezésű kiemelt kezdeményezése révén,

- a kutatói életpálya támogatása a munka és a magánélet megfelelő egyensúlyának megteremtésével,

- az Európa 2020 stratégia „Új készségek és munkahelyek menetrendje” elnevezésű kiemelt kezdeményezésével összhangban a válságból való kilábalás stratégiájának részeként a rugalmas biztonság elveinek alkalmazása kutatókra.

Az EKT közös kutatásprogramozásra irányuló kezdeményezése

A közös kutatásprogramozás egy eljárás, melynek célja annak a problémának a kezelése, hogy míg napjainkban a társadalmi kihívások globális vagy európai szinten jelentkeznek, a megválaszolásukhoz rendelkezésre álló eszközök országos vagy regionális szintűek.

2009 folyamán élénk vita zajlott a közös kutatásprogramozás módszereiről; az év végére jelentős haladást sikerült elérni. A CREST erre a célra létrehozott formációjában, a közös programozással foglalkozó magas szintű csoportban (GPC), a tagállamok – a Bizottság támogatásával – közös programozási kezdeményezések kijelölésével és előkészítésével foglalkoztak, illetve azzal, hogy önkéntes iránymutatásokat dolgozzanak ki a közös kutatásprogramozás keretfeltételeire vonatkozóan.

Négy közös programozási kezdeményezést alakítottak ki:

- kísérleti jellegű közös programozási kezdeményezés indult a neurodegeneratív betegségek, különösen az Alzheimer-kór elleni küzdelem területén,

- 2010-es indításra választották ki a következő kezdeményezéseket: „Mezőgazdaság, élelmezésbiztonság és éghajlatváltozás”, „Kulturális örökség és globális változás: új kihívás Európa számára” illetve „Egészség, élelmiszerek és az étrenddel összefüggő betegségek megelőzése”.

2010-ben várhatóan korlátozott számú új, közös programozási kezdeményezésre irányuló téma kerül majd kijelölésre. A keretfeltételekre vonatkozó önkéntes iránymutatások terén az eszmecserék folytatódni fognak. A közös kutatásprogramozás terén elért előrehaladás áttekintésére konferenciát fog szervezni a belga elnökség.

Az EKT kutatási infrastruktúrákra irányuló kezdeményezése

2009 júniusában a Tanács rendeletet fogadott el a páneurópai kutatási infrastruktúrák fejlesztésének jogszabályi keretéről[12]. Ez a keret az általa létrehozott társasági formát, az európai kutatási infrastruktúra-konzorciumot (a továbbiakban: ERIC) az összes tagállamban elismert jogi személyiséggel ruházta fel, és biztosított számára több, a nemzetközi szervezetek által élvezett előnyt is. Az ERIC-re vonatkozó jogszabályi keret az európai kutatási infrastruktúrák kiépítéséhez szükséges időt jelentősen lerövidítheti.

A Bizottság kialakította az ERIC alkalmazásához szükséges eljárásokat. Az alapítási kérelmet az ERIC javasolt alapszabályával együtt a Bizottsághoz kell benyújtani. A kérelmet ezután a Bizottság értékeli abból a szempontból, hogy megfelel-e a rendelet előírásainak. Amennyiben az értékelés kedvező, a Bizottság határozatot fogad el az ERIC megalapításáról.

A hetedik kutatási keretprogram támogatást nyújt a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fóruma (a továbbiakban: ESFRI) által kijelölt 45 kutatási infrastruktúra előkészítő szakaszához. Az ESFRI listáján szereplő projektek közül soknál már folyamatban van a tagállami kötelezettségvállalások összegyűjtése, illetve az ERIC alapszabályának véglegesítése. Az első ERIC-et várhatóan 2010-ben hozzák létre.

Az EKT nemzetközi együttműködésre irányuló kezdeményezése

Az EKT megnyitása a világ felé továbbra is központi elemét képezi az uniós tevékenységeknek. A kérdés európai szintű megközelítésének kidolgozása érdekében a Tanács 2008 decemberében létrehozta a nemzetközi tudományos és technológiai együttműködés stratégiai fórumát (SFIC). A fórum mind ez idáig az információterjesztésre, illetve a közös prioritások meghatározásához szükséges mechanizmusok kidolgozására összpontosította tevékenységét.

Konkrét eredményeként említhető, hogy webalapú dokumentumkezelő alkalmazást fejlesztett ki országos és uniós szintű információk lehívására, szorosabbá tette a harmadik országokban folytatott együttműködést az Unió tudományos tanácsadói és a tagállami attasék között, illetve a jelenleg zajló munka irányának pontosabb felmérése érdekében közös naptárba foglalta a fontosabb események dátumait. Lépéseket tett közös kutatási tevékenységek szervezése érdekében is; kísérleti jellegű közös kutatási együttműködésre irányuló kezdeményezést fogadott el Indiával a vízhez kötődő kihívások témájában, illetve közös kísérleti projektet indított az USA-val energiaügyi területen. 2010-ben a Bizottság globális kezdeményezést hirdet meg az állategészségügy területén.

Az EKT tudástranszferre irányuló kezdeményezése

2008-ban a Bizottság a tudástranszfer kérdésére vonatkozóan ajánlást és gyakorlati útmutatót[13] fogadott el, melyeket aztán a Tanács egy állásfoglalás keretében jóváhagyott. A CREST tudástranszferrel foglalkozó munkacsoportot állított fel a végrehajtás előmozdítása és figyelemmel kísérése érdekében. A munkacsoport áttekintést készített a bevált megoldásokról és a tagállami végrehajtás előrehaladásáról. Több tagállam nemzeti jogszabályokat fogadott el vagy készít elő a tudástranszfer fokozása érdekében. A munkacsoport megkezdte a tudástranszferre, illetve a szellemi tulajdonhoz fűződő jogoknak a nemzetközi kutatási együttműködéseken belüli kezelésére vonatkozó közös iránymutatások, illetve a tudástranszferrel kapcsolatos mutatók kidolgozását. Az érdekeltek részvételének biztosítása céljából a Bizottság fórumokat szervezett a tudástranszferben érdekeltek számára, melyek közül a másodikra 2009 májusában került sor.

2010-ben a munkacsoport el fogja készíteni első éves jelentését, 2010 őszén pedig megszervezi a tudástranszferben érdekeltek harmadik fórumát. A Bizottság kísérleti program indítását tervezi a tudástranszfer előmozdítására a biogazdaság területén.

Egyetemek: korszerűsítési program

Az egyetemek korszerűsítési programja 2009-ben az egymástól való tanulás (Peer Learning activities, PLA) bevezetésével új szakaszba lépett. Az egymástól való tanulás célja a kölcsönös tanulás elmélyítése olyan témákban, mint az intézményi reform, a kutatási projektek költségszámítása, a világszintű kiválóság elérésének módszerei, valamint a fiatal kutatók felvétele és karrierfejlesztése.

Az „egyetemi kutatás szerteágazó finanszírozási rendszereivel” foglalkozó szakértői munkacsoport beszámolt az abból fakadó gondokról, hogy a versenyképes kutatást finanszírozó rendszerek – különösen ami a pénzügyi, számviteli és beszámolási követelményeket illeti – nem elég egységesek. Az EKT-konferencián a kutatásfinanszírozók és a kutatást végzők kifejezték abbéli szándékukat, hogy foglalkoznak a kérdéssel.

2010-ben az érdekeltek részvételével platform jön létre a versenyképes kutatás külső finanszírozására vonatkozó közös alapelvek kidolgozása érdekében. Az egyetemek kutatási tevékenységeivel kapcsolatban adatgyűjtő hálózat kerül majd kialakításra. A páneurópai kutatóiskolák kialakítása szintén kiemelt jelentőséget kap majd.

Hetedik keretprogram

Végrehajtás

2009-ben 63 pályázati felhívás került kiadásra, melyek költségvetése összesen 5,3 milliárd EUR-t tett ki. Összesen 16 057 támogatható pályázat érkezett be, az összes értékelési fázison ebből 3678 jutott túl, a pályázatok száma alapján ez 22,9%-os sikerhányadnak felel meg.

A támogatható projektek keretében összesen 73 485 résztvevő igényelt 34,3 milliárd EUR-nak megfelelő projektköltséghez összesen 26,8 milliárd EUR uniós hozzájárulást. Az elfogadott pályázatok 17 626 résztvevője 6,9 milliárd EUR-nak megfelelő projektköltséghez igényelt összesen 5,2 milliárd EUR uniós támogatást. A pályázók száma alapján ez 24,0%-os sikerhányadnak felel meg.

3034 támogatási megállapodás került megkötésre 17 144 résztvevővel, az általuk igényelt uniós hozzájárulás összesen 5,3 milliárd EUR-t tett ki. A támogatási megállapodások 33,2%-a az „Együttműködés” egyedi program keretében került megkötésre, a teljes kérelmezett uniós hozzájárulás összegének 63,9%-ára. A megállapodások további 12,6%-a az „Ötletek” egyedi program alá tartozott, ezek összege a teljes kérelmezett uniós hozzájárulás 11,6%-ának felelt meg. További 43,3%-ot tettek ki az „Emberek” egyedi program alá tartozó megállapodások, összegük a teljes kérelmezett uniós hozzájárulás 11,9%-ának felelt meg. 10,5%-ot tettek ki a „Kapacitások” egyedi program alá tartozó megállapodások, a teljes kérelmezett uniós hozzájárulás 12,2%-ának megfelelő összeggel. Az Euratom egyedi programjának keretében megkötött megállapodások 0,4%-ot tettek ki, összegük a teljes kérelmezett uniós hozzájárulás 0,4%-ának felelt meg.

2010. évi munkaprogramok

A 2010-es munkaprogramok elfogadására 2009. július 29-én került sor. Ezek többek között az alábbi elemeket tartalmazták:

- pályázati felhívások az európai gazdaságélénkítési terv részét képező köz-magán társulások keretében (lásd 4.3.1. pont),

- a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus (a továbbiakban: RSFF) végrehajtásának felgyorsítása,

- külön felhívás az A(H1N1) típusú influenza miatti válság kezelésére,

- kísérleti jellegű közös kutatási kezdeményezés a Bizottság és az Európai Kozmetikai, Illatszer- és Piperecikkipari Szövetség (COLIPA) között állatkísérleteket helyettesítő alternatív stratégiák feltárására,

- felhívás a nyugat-balkáni országok kapacitásfejlesztésének támogatására a „Kutatási potenciál” program keretében,

- a tengerkutatás és a tengerhasznosítási célú kutatás európai stratégiájának részeként pályázati felhívás „A jövő óceánjai” címmel,

- külön pályázati felhívás az afrikai vízellátás, élelmezésbiztonság és egészségügyi ellátás javítására.

Az eddig 21 országgal megkötött 41 kétoldalú nemzetközi tudományos és technikai együttműködési megállapodás mellett (melyből 17 az EU-Szerződésen, 24 pedig az Euratom-Szerződésen alapul) további négy megállapodás aláírására került sor, Jordániával és Japánnal az EU-Szerződés, Indiával és Brazíliával pedig az Euratom-Szerződés alapján.

Kapcsolódó kezdeményezések

Ami a 185. cikk szerinti kezdeményezéseket illeti, a saját lakókörnyezetben való életvitel segítésével foglalkozó kezdeményezés két pályázatot valósított meg, melyek keretében több mint 50 projektnek nyújtott támogatást. A kkv-k részvétele meghaladta a 40%-ot. A tagállamok éves kötelezettségvállalásai meghaladták a 25 millió EUR-t, az Unió az első két évben 50 millió EUR összegű támogatást nyújtott. Az Eurostars program keretében három pályázatra került sor, 260 projektet választottak ki támogatásra, és a kkv-k részvétele meghaladta a 70%-ot. A tagállamok várható hozzájárulása 135 millió EUR-t, az Unió hozzájárulása pedig 45 millió EUR-t tett ki. Az Európai metrológiai kutatási programról (EMRP) általános egyezményt írtak alá, melyben a program irányításával az EURAMET e.V.-t bízták meg.

A Bizottság javaslatot fogadott el egy közös balti-tengeri kutatási programra (BONUS) vonatkozóan[14], valamint közzétette a nanotudományokkal és nanotechnológiákkal kapcsolatos cselekvési tervről szóló második végrehajtási jelentést[15].

Monitoringrendszert állítottak fel annak megállapítására, hogy a hetedik keretprogtamból finanszírozott kutatások mekkora hányada befolyásolja a fenntartható fejlődésre vonatkozó megújult uniós stratégia (SDS) céljainak megvalósulását. Az elemzések szerint a hetedik keretprogram első négy évében az együttműködési témakörök 75%-a kedvezően járult hozzá ezeknek a céloknak a megvalósulásához.

2009. március 13-án a Bizottság közleményt fogadott el „Az európai IKT-re irányuló kutatás-fejlesztés és innováció stratégiája: Kapcsoljunk magasabb sebességfokozatba!”[16] címmel, melynek célja az IKT-re irányuló kutatási és innovációs törekvések megerősítése, illetve hatásaik maximalizálása.

A magáncégek K+F- és innovációs tevékenységeihez az RSFF nyújtott pénzügyi támogatást. 2009-ben az RSFF 2,98 milliárd EUR értékben nyújtott hitelt 25 projektnek. Mostanáig összesen 62 projekt számára hagytak jóvá hitelt 6,30 milliárd EUR összegben.

A kutatási eredmények Cordis[17] révén történő terjesztése mellett az információkhoz való nyílt hozzáférésnek is fontos szerepe van abban, hogy a közpénzekből finanszírozott kutatások eredményei jobban hozzáférhetővé és ismertebbé váljanak[18]. 2008 augusztusában a Bizottság a hetedik keretprogram keretében meghirdette a nyílt hozzáférés kísérleti programját (Open Access Pilot), 2009-ben pedig arra összpontosított, hogy monitoringrendszert építsen ki ehhez a programhoz.

Ami a hetedik keretprogram etikai keretrendszerének alkalmazását illeti, 2009-ben új eljárást hagytak jóvá az etikai rendszer felülvizsgálatához.

Az ITER projektre vonatkozó új költségbecslések jelentősen meghaladták az eredeti becsléseket. Az uniós kötelezettségvállalások teljesítése érdekében a Bizottság beszámolt a Tanácsnak az ITER projekt állásáról, a felmerült kihívásokról és a szükséges lépésekről. A Tanács megerősítette, hogy támogatja az ITER projektet, amennyiben a Bizottság által kidolgozott peremfeltételek teljesülnek. Ilyen feltétel a költségek hiteles felmérése, a költségvisszaszorító stratégiák alkalmazása, a reális ütemterv kidolgozása, továbbá a projekt gondos megvalósítása valamennyi szinten. A Tanács felszólított arra, hogy hozzanak intézkedéseket, valamint felkérte a Bizottságot, hogy kutassa fel azokat a finanszírozási lehetőségeket, amelyek a jelenlegi többéves pénzügyi keret tárgyidőszakában igénybe vehetők.

A hetedik keretprogram alá tartozó 2009-es közvetlen cselekvésekről tájékoztatás a Közös Kutatóközpont éves jelentésében[19] található.

Az Európai Biztonságkutatási és Innovációs Fórum[20] főbb megállapításai és ajánlásai alapján a Bizottság közleményt fogadott el „Európai biztonsági kutatási és innovációs menetrend”[21] címmel.

A legfontosabb eredmények

Köz-magán társulások a kutatásban

Az európai szintű köz-magán társulások hatékonyan tudják befektetésekre ösztönözni az ipari szereplőket és a nemzeti kormányokat, valamint csökkentik a K+F-tevékenységek szétaprózottságát is.

Európai technológiai platformok

Az európai technológiai platformokon[22] (ETP) keresztül az érintettek – az ipari szereplők vezetésével – prioritásokat, ütemterveket és cselekvési terveket dolgozhatnak ki a K+F-re vonatkozóan. A platformoknak köszönhetően megfelelő hangsúlyt kap az ipari jelentőségű kutatások finanszírozása, a platformok ugyanis a teljes gazdasági értékláncot lefedik, és mozgósítják az országos, illetve regionális közhatóságokat.

2009-ben a platformok továbbra is hozzájárultak az uniós kutatási prioritások alakításához, működésük professzionálisabbá vált, a K+F-politikákat kiegészítő egyéb politikák és keretfeltételek fejlődtek, valamint feltárásra kerültek a keretprogramon kívüli más források igénybevételének lehetőségei.

Egy szakértői csoport a platformok csoportokba szervezését javasolta[23] a társadalmi kihívásokra adandó válaszok kidolgozása, valamint a tudásháromszögben rejlő lehetőségek kiaknázása érdekében. A platformcsoportok[24] szélesebb körű szerepet töltenének be, és felvennék tevékenységeik közé az oktatást, valamint az innovációs folyamat egészét is.

Egy brüsszeli konferencia[25] során eszmecsere tárgyát képezte a platformok szerepének alakulása. A résztvevők kedvezően fogadták azt az elképzelést, miszerint a társadalmi kihívásokat a platformok közötti együttműködés megerősítése révén kell megválaszolni, illetve hogy meg kell vizsgálni, hogyan bonthatók le kezelhetőbb kulcsterületekre az egymással összefüggő társadalmi kihívások. Általánosan megfogalmazódott az az igény, hogy az innováció következetesebben épüljön be a platformok tevékenységébe.

A stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv)[26] részét képező európai ipari kezdeményezések példáján jól látható, hogyan dolgozott ki a köz- és a magánszféra technológiai ütemterveket és végrehajtási terveket a technológiafejlesztés felgyorsítása érdekében olyan ágazatokban, mint a szélenergia, a napenergia, az elektromos hálózatok, illetve a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás.

Közös technológiai kezdeményezések

Úttörő módszert kínálnak a köz-magán társulások létrehozásához a közös technológiai kezdeményezések (JTI). 2009-ben az öt kezdeményezés[27] keretében jelentek meg újabb pályázati felhívások. 2009 őszén az IMI, a Tiszta Égbolt és az ARTEMIS kezdeményezés további előkészítő munkának köszönhetően szert tett a költségvetése végrehajtásához szükséges működési kapacitásra. A kezdeményezések tehát megkezdték az európai kutatás alakításában nekik szánt szerep betöltését.

2009 novemberében a Bizottság közzétette „A magán- és állami beruházások mobilizálása a gazdasági fellendülés és a hosszú távú szerkezeti változások érdekében: a köz-magán társulások fejlesztése” című közleményét[28]. Ebben elismeri az európai köz-magán társulások fontosságát a kutatás területén, illetve azt a sajátos tulajdonságukat, hogy új tudás létrehozásába fektetnek bele, kevésbé kiszámítható, de potenciálisan hatalmas eredménnyel. A jogi keretek és a pénzügyi szabályok átalakításának valamennyi lehetősége elemzés tárgyát fogja képezni annak érdekében, hogy az új társulások létrehozásához kölcsönös megértésen, valódi partnerségen és kockázatmegosztáson alapuló egyszerű, költséghatékony modell alakuljon ki.

Az első kezdeményezések megvalósításából származó tanulságokról „A köz-magán társulások »ideális otthonának« közös kialakítása az európai kutatás területén” címmel jelentést[29] készített a kezdeményezésekben részt vevő ipari partnerek képviselőinek csoportja (a „JTI-sherpák” csoportja). A jelentés javasolta többek között, hogy a felülvizsgált költségvetési rendelet a köz-magán társulásokat ismerje el különleges szervekként.

2009 októberében a Bizottság közleményt[30] tett közzé a jövő internetével foglalkozó köz-magán társulásokról, melyben részletesen kifejtette, hogyan kívánja Európa versenyképességét fokozni a jövő internetével összefüggő technológiák és rendszerek területén, illetve a jövő internetének felhasználásával hogyan kívánja támogatni a közérdek és a szociális érdek szempontjából fontos alkalmazások elterjedését. A köz-magán társulás 2011-ben kezdi meg működését.

Köz-magán társulások az európai gazdaságélénkítési terv keretében

- Az európai gazdaságélénkítési terv három köz-magán társulás létrehozására szólított fel a „jövő gyáraira” , az „energiahatékony épületekre”, illetve a „környezetbarát autókra irányuló európai kezdeményezés” területén. A finanszírozást az ipari szereplők és a hetedik keretprogram egyenlő feltételekkel nyújtják összesen 3,2 milliárd EUR értékben a 2010–2013 közötti időszakban.

- Az ipari szereplőkkel folytatott párbeszéd gördülékennyé tétele, valamint a kutatási stratégiák megállapítása érdekében ideiglenes ipari tanácsadói csoportok jöttek létre, amelyek a hetedik keretprogram hátralevő időszakában támogatni fogják a társulások által közzéteendő pályázati felhívások kidolgozását.

- A 268 millió EUR összegű első felhívásokat július 30-án tették közzé. Az előzetes eredmények szerint a hetedik keretprogram keretében meghirdetett hagyományos felhívásokhoz képest jóval nagyobb az ipari szereplők részvétele.

A Bizottság és az ipar képviselői által 2009 márciusában közzétett közös nyilatkozat szerint a köz-magán társulások eredményesen tudják biztosítani, hogy:

- az ipar vezető szerephez jusson a kutatás prioritásainak meghatározásában és a végrehajtásban,

- előre meghatározott költségvetést tartalmazó többéves munkaterv álljon rendelkezésre, amely biztosítja a folytonosságot, és az ipar számára lehetővé teszi a befektetések hosszú távú tervezését,

- az alkalmazott megközelítés multitematikus legyen, és az alapkutatás és az alkalmazott kutatás mellett terjedjen ki a validációra és a széles körű demonstrációra is, és eközben nagyobb hangsúlyt fektessen a hatásokra és a hasznosítás kérdésére,

- több lehetőség álljon rendelkezésre a kkv-knál az innováció támogatására.

A keretprogram értékelése és figyelemmel kísérése

A hatodik keretprogram utólagos értékelésére[31] adott válaszában a Bizottság hangsúlyozta az értékelés megállapításainak fontosságát, és előzetes választ adott az ajánlásokra. A Bizottság az ajánlások többségével egyetértett, és kiemelte, hogy a kapcsolódó kezdeményezések közül sok már folyamatban van.

A hetedik keretprogram végrehajtásának előrehaladásról szóló jelentés[32] – különösen az Európai Kutatási Tanács, a közös technológiai kezdeményezések, az európai gazdaságélénkítési terv és hasonló újdonságok kapcsán – áttekintette és elemezte a hetedik keretprogram végrehajtását.

A hetedik keretprogramra vonatkozó második monitoringjelentés[33], amely a 2008-as évet fedi le, több, a keretprogramok végrehajtását és teljesítményét mérő mutatón alapul. Egy szöveges részben részletesen kifejti a témájuk vagy egyéb okok miatt fontos kérdéseket. A monitoringjelentés felépítése lehetővé teszi idősoradatok gyűjtését a főbb mutatókra vonatkozóan.

2009. július 23-án áttekintés[34] jelent meg az Európai Kutatási Tanács struktúráiról és mechanizmusairól. Válaszában[35] a Bizottság lépéseket hirdetett meg annak érdekében, hogy az Európai Kutatási Tanács világszínvonalú kutatásfinanszírozási szervezetként tartós sikereket érhessen el a meglévő tudás határait feszegető kutatások támogatásában.

2009 júliusában megkezdődött a hetedik Euratom-keretprogram belső értékelése. A szakértői csoport 2010 februárjára készítette el jelentését[36]. Az értékelés értékes információkat nyújt a 2012–2013-as Euratom-keretprogram előkészítéséhez.

A keretprogramok értékeléséről szóló internetes oldalnak[37] köszönhetően nagyságrendekkel megnőtt a keretprogramok értékeléséről és figyelemmel kíséréséről közzétett jelentések ismertsége és hozzáférhetősége. Az oldal több mint 300 jelentést tartalmaz, és hatékony keresőfunkcióval rendelkezik.

Kilátások a 2010-es évre

Az Európa 2020 stratégiában a tudás és az innováció kulcsszerepet kap a növekedés megteremtésében, valamint a jelentősebb társadalmi kihívások megválaszolásában. A stratégia hangsúlyozza, hogy az Unió kutatási teljesítményét fokozni kell, az uniós K+F-intenzitást pedig a GDP 3%-ára kell növelni. Az EKT kiépülése meghatározó összetevője az „innovatív Unióra” irányuló kiemelt kezdeményezésnek. Az uniós kuatási és innovációs támogatási programok, köztük a kutatási keretprogram olyan eszközök, amelyek elengedhetetlenek az Európa 2020 stratégia céljainak eléréséhez. Az innovatív Unióra irányuló kezdeményezés szorgalmazza ezen eszközök összevonását és egyszerűsítését a következő többéves pénzügyi keretben.

A hetedik keretprogram a már létező jogszabályi háttér keretein belül támogatni fogja az Európa 2020 stratégia megvalósítását. Ebben az összefüggésben a 2011-es munkaprogramok rekordösszegű, 6,4 milliárd EUR finanszírozást irányoznak elő a kutatás és az innováció számára, ami egyrészt fontos gazdasági ösztönző, másrészt beruházás egy intelligensebb, fenntarthatóbb és befogadóbb Európa megteremtésébe.

2010 októberében a Bizottság javaslatokat mutatott be az innovatív Unióra irányuló kiemelt kezdeményezés előmozdítására. A bizottsági javaslatok lépéseket irányoznak elő az alábbi célok érdekében:

- a kutatás és az innováció mobilizálása a jelentősebb társadalmi kihívások megválaszolásához,

- több tudás, kreativitás és tehetség létrehozása, illetve vonzása,

- a vállalkozások fejlesztése és támogatása abból a célból, hogy fogékonnyá váljanak az értékes ötletekre, illetve maguk is fogalmazzanak meg ilyeneket, és hogy növekedjenek,

- nagy európai piacok kiépítése az innováció számára,

- a régiók számára annak lehetővé tétele – elsősorban a kohéziós politika támogatásával –, hogy a saját erősségeikre szakosodhassanak[38],

- a belső reformok és az Unión kívüli országokkal folytatott együttműködés felgyorsítása.

A Bizottság nemzetközi szinten összevethető mutatók alapján eredménytáblát javasol az uniós teljesítmény figyelemmel kíséréséhez. 2012-ben a munka az EKT-vel kapcsolatos intézkedések kidolgozásával fog folytatódni.

A hetedik keretprogram időközi értékelésével kapcsolatos munka 2010 elején kezdődött meg, a szakértői panel feladatai a tervek szerint 2010 októberében fejeződnek be. Az értékelés fontos adatokat nyújt majd a hetedik keretprogram utolsó éveiben a végrehajtás optimalizálásához, valamint hozzá fog járulni majd a következő keretprogram előkészítéséhez is.

TOVÁBBI INFORMÁCIÓK

Éves monitoringjelentések a keretprogramról és annak egyedi programjairól[39];

Ötéves értékelő jelentések[40];

Rendszeres jelentések a tudomány, a technológia és a versenyképesség fontosabb mutatóiról[41];

Európai tudományos és technológiai statisztikák (Eurostat)[42];

Jelentések és elemzések az Európai Unió kutatási tevékenységéről és szakpolitikáiról[43];

Éves jelentések a Kutatási Főigazgatóság tevékenységéről [44];

Gyakorlati útmutató a kutatással és innovációval kapcsolatos uniós finanszírozási lehetőségekhez[45];

A Cordis internetes oldalai: http://cordis.europa.eu;

A Bizottság kutatással foglalkozó internetes oldalai: http://ec.europa.eu/research;

Az EKT internetes oldalai: http://ec.europa.eu/research/era;

Internetes oldalak az európai kutatási beruházásokról: http://ec.europa.eu/invest-in-research;

Az Erawatch internetes oldalai: http://cordis.europa.eu/erawatch.

[1] „A Bizottság minden év elején jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentés különösen a megelőző évi kutatási és technológiafejlesztési tevékenységre, e tevékenységek eredményének terjesztésére, valamint a folyó év munkaprogramjára terjed ki.”

[2] http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/pdf/press_20090903_en.pdf.

[3] COM(2008) 800.

[4] A felmérést a Kutatási Főigazgatóság készítette.

[5] A 2009. májusi Innobarométer szerint a csúcstechnológiát alkalmazó feldolgozóipari cégek szegmensében fordult elő a legnagyobb arányban az, hogy a válságra innovációs költségvetésük csökkentésével válaszoltak.

[6] 2008 májusi tanácsi következtetések (9076/08).

[7] http://ec.europa.eu/research/era/2020_era_vision_en.html

[8] HL C 323., 2009.12.31., 1–4. o.

[9] A CREST a Tanács és a Bizottság tanácsadó szerve a KTF-politika területén.

[10] COM(2008) 317.

[11] A Bizottság 2010 közepén a nyugdíjakról közzétett zöld könyve, valamint a mobilitás új formáiról kiadandó 2011-es közlemény fogja tárgyalni a kutatók társadalombiztosítását és nyugdíjkérdéseit.

[12] A Tanács 723/2009/EK rendelete (2009. június 25., HL L 206., 2009.8.8., 1-8. o.).

[13] C(2008) 1329.

[14] COM(2009) 610.

[15] COM(2009) 607.

[16] COM(2009) 116.

[17] http://cordis.europa.eu.

[18] COM(2007) 56 és az 14865/07. sz. tanácsi dokumentum.

[19] http://ec.europa.eu/dgs/jrc/downloads/jrc_ar_2009.pdf.

[20] http://www.esrif.eu.

[21] COM(2009) 691.

[22] http://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html

[23] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/technology-platforms/docs/fa-industrialresearch-b5-full-publication-rp_en.pdf .

[24] 2009-ben létrejött egy platformcsoport, amely a fenntartható fejlődést szolgáló európai biogazdaság létrehozását tűzte ki feladatául ( www.becoteps.org ).

[25] http://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html.

[26] http://ec.europa.eu/energy/technology/initiatives/initiatives_en.htm.

[27] Az öt kezdeményezés a következő: Innovatív gyógyszerek (http://imi.europa.eu), Tiszta Égbolt (http://www.cleansky.eu), ARTEMIS (http://www.artemis-ju.eu), ENIAC (www.eniac.eu), valamint Üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia (FCH) (http://ec.europa.eu/research/fch/index_en.cfm).

[28] COM(2009) 615 végleges, 2009. november 19., http://ec.europa.eu/archives/growthandjobs_2009/pdf/european-economic-recovery-plan/ppp_en.pdf.

[29] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/jti/jti-sherpas-report-2010_en.pdf.

[30] COM(2009) 479 végleges.

[31] http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp6_ex-post_evaluation_expert_group_report.pdf, valamint COM(2009) 210.

[32] COM(2009) 209, SEC(2009) 589.

[33] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring.

[34] http://erc.europa.eu/pdf/final_report_230709.pdf.

[35] COM(2009) 552.

[36] A hetedik keretprogram IKT-témája külön belső értékelés tárgyát képezte, amely 2010 júniusában zárult le.

[37] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=home.

[38] http://ec.europa.eu/regional_policy/atlas2007/index_en.htm .

[39] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring.

[40] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=five-year-assessment.

[41] http://ec.europa.eu/research/era/facts/figures/key_figures_en.htm.

[42] http://ec.europa.eu/eurostat.

[43] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm.

[44] http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm.

[45] http://cordis.europa.eu/eu-funding-guide/home_en.html .