[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 4.4.2006

COM(2006) 142 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Együttes nyilatkozat és az EK-Szerződés 187. cikkén alapuló tanácsi határozat formájában a Grönlanddal való új átfogó partnerségről

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Dán Királyság és Grönland közötti kapcsolatokról

(előterjesztő: a Bizottság)

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Együttes nyilatkozat és az EK-Szerződés 187. cikkén alapuló tanácsi határozat formájában a Grönlanddal való új átfogó partnerségről

1. Összefoglalás

1.1. E közlemény azt veszi számba, hogyan hajtotta végre a Bizottság a Grönlanddal kötött 4. halászati jegyzőkönyv félidős értékeléséről szóló közleményét (COM(2002) 697), és végrehajtja a Tanács az EU és Grönland közötti kapcsolatok szélesítésére és megerősítésére vonatkozó konkrét javaslatok megfogalmazására irányuló, 2003. február 24-i felkérését.

1.2. Az EU-nak ma egyre inkább érdekében áll, hogy kiváltságos szomszédként kezelje Grönlandot, és hozzájáruljon jólétéhez és gazdasági fejlődéséhez. A Grönlanddal fenntartott kapcsolat igen fontos az EU számára:

- a tengerentúli országok és területek (TOT) saját régiójukon belüli fenntartható fejlődése szempontjából;

- a halállomány, a tengeri környezet kezelése során történő együttműködés és a közösségi hajók számára halászati lehetőségek biztosítása szempontjából;

- az éghajlatváltozással kapcsolatos uniós erőfeszítések szempontjából;

- az alternatív energiaforrások vagy energiahordozók (pl. hidrogén) fejlesztésének előmozdítása szempontjából;

- geostratégiai okokból;

- az északi tengeri utakra és Grönland kizárólagos gazdasági övezetére vonatkozó közös kutatás és fejlesztés terén.

1.3. A halászaton túlmenő jövőbeli együttműködés tekintetében Grönland prioritásként határozta meg az oktatás és szakképzés, az ásványi források, az energiaügy, az idegenforgalom, a kultúra és a kutatás területét. Grönland a Tanács 2003. február 24-i következtetéseire[1] hivatkozik, amelyben a Tanács „kifejezi elkötelezettségét aziránt, hogy 2006 után a fenntartható fejlődés érdekében átfogó partnerségre alapozza az EU és Grönland közötti jövőbeni kapcsolatokat, amely magában foglalja az ilyen megállapodások általános szabályai és elvei szerint tárgyalt különleges halászati megállapodást.”

1.4. A Bizottság azt javasolja, hogy a Grönlanddal való jövőbeli átfogó partnerséget egy együttes nyilatkozatban kifejezett politikai megállapodásra alapozzák, megerősítve a kölcsönös érdekeket és a halászati megállapodás fenntartását, illetve kiterjesztve az együttműködést más területekre. A politikai megállapodást az EK-Szerződés 187. cikkén alapuló tanácsi határozat másodlagos jogi aktusának kell kísérnie: ez lesz a jogalapja e kiterjesztett együttműködésnek és az EU által Grönlandnak nyújtott költségvetési támogatásnak, amelynek célja a grönlandi gazdaság fenntartható fejlődéséhez való hozzájárulás.

1.5. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a halászaton kívüli más területeken való együttműködéshez nyújtott évi 25 millió eurós pénzügyi támogatás a következő pénzügyi terv (2007–2013) előirányzott felső határain belül marad. Az ütemterv, amelyben a tagállamok 2005 decemberében megegyeztek, jelenleg a 2007–2013 pénzügyi tervet illető végső intézményközi konszenzusra vár. A Bizottság e tekintetben utal a tanácsi következtetésekre, miszerint a Grönlandnak nyújtott pénzügyi támogatásra vonatkozó jövőbeli kötelezettségvállalásokat azok jelenlegi szintjéhez – évi 42,8 millió euro – kell igazítani, figyelembe véve a – különbözetet fedező – új halászati partnerségi megállapodásról folyamatban lévő tárgyalásokat.

2. Történeti háttér

2.1. Grönland a világ legnagyobb szigete; legészakibb pontja alig 740 kilométerre fekszik az Északi-sarktól. Grönland területének csak mintegy 15%-át nem borítja jégtakaró; a fennmaradó részen található a világ második legnagyobb jégsapkája. A lakosság száma (2004-ben) 56 854 fő.

2.2. Grönland Dániával együtt 1973-ban lett a Közösség tagja. Grönland belső jogállását az 1979. május 1-jén hatályba lépett autonómiatörvény módosította. 1982 februárjában Grönlandon egy véleménynyilvánító népszavazás során a szavazók 52%-a voksolt a sziget a Közösséggel szembeni jogállásának megváltoztatása mellett. Következésképpen Dánia javaslatot tett a Szerződések módosítására. 1985. február 1-jén hatályba lépett az 1984. március 13-án kelt kiválási szerződés vagy más néven „grönlandi szerződés”[2], és biztosította Grönland számára a Közösséggel társult tengerentúli országokra és területekre (TOT) alkalmazandó jogállást.

2.3. A grönlandi szerződés az együttműködési és fejlesztési kérdésekre is súlyt fektet. Preambuluma szerint „olyan új szabályok bevezetése indokolt, amelyek lehetővé teszik a Közösségek és Grönland közötti szoros és tartós kötelékek fenntartását és a kölcsönös érdekek, így különösen Grönland fejlesztési igényeinek figyelembevételét”. A preambulum kinyilvánítja továbbá, hogy bár a tengerentúli országokra és területekre alkalmazandó szabályok megfelelő keretet nyújtanak a Grönlanddal való kapcsolatok számára, „ugyanakkor Grönlandra tekintettel további sajátos rendelkezések elfogadása szükséges”.

2.4. Az EK-Szerződéshez csatolt, a Grönlandra vonatkozó különös szabályokról szóló jegyzőkönyv kimondja, hogy a Grönlandról származó halászati termékek korlátozásoktól és vámoktól mentesen hozzáférnek a Közösség piacához, ha a Közösség számára kielégítő módon lehetőséget biztosítanak a halászati megállapodásban szereplő grönlandi halászati övezetekhez való hozzáférésre.

2.5. Grönland, ez az Uniótól távol eső terület, amelynek hatalmas szigetén kisszámú lakosság néz szembe a szélsőséges éghajlati körülményekkel, illetve a történelmi örökségéből és gyarmati tapasztalataiból fakadó sajátos szociológiai, gazdasági és kulturális keveredéssel, továbbra is különleges eset marad.

3. Jogi keret – A TOT-jogállás

3.1. A grönlandi szerződés által Grönlandra kiterjesztett TOT-jogállást az EK-Szerződés jelenlegi 182.–188. cikke határozza meg, amely ugyancsak vonatkozik a Franciaországhoz, Hollandiához és az Egyesült Királysághoz kapcsolódó területekre is. E cikkeket egymást követő tanácsi határozatok révén hajtják végre, jelenleg a 2001. november 27-i tengerentúli társulási határozat[3] révén. E határozat az Európai Közösség és a 20 TOT[4] közötti globális kapcsolatot határozza meg, a Grönlandra vonatkozó halászati különleges rendelkezések fontos kivételével.

3.2. Bár Grönland a TOT-ot társulásáról szóló különböző tanácsi határozatok hatálya alá tartozik, az Európai Fejlesztési Alap (EFA) pénzügyi támogatásait nem területi alapon nyújtották, mivel a Grönland fejlesztési szükségleteit célzó támogatást jelenleg az egymást követő halászati jegyzőkönyvek útján biztosítják.

3.3. A Tengerentúli Társulási Határozatban előirányzott más eszközökből, például a fejlesztésfinanszírozási együttműködésből és a nem kölcsönös kereskedelmi szabályozásból részesül Grönland.

3.4. 2006 szeptemberében Grönlandon tartják az éves TOT–EU fórumot.

4. Jogi keret – Halászat

4.1. A Közösség és Grönland közötti halászati kapcsolatokat a „Halászati megállapodás egyrészről az Európai Gazdasági Közösség, másrészről Dánia kormánya és Grönland helyi kormánya között”[5] (halászati megállapodás) irányítja, amelynek tárgyalása és megkötése természeténél fogva kapcsolódott Grönlandnak a Közösségből való kiválásához és a grönlandi szerződés megkötéséhez.

4.2. A halászati megállapodást tízéves kezdeti időszakra kötötték, amely lejártával további hatéves időszakokra meghosszabbítható, feltéve, hogy egyik fél sem mondja fel a megállapodást a felmondásról szóló értesítésnek az egyes időszakok lejárta előtt legalább kilenc hónappal történő benyújtásával. A megállapodást egymást követő jegyzőkönyvekkel hajtották végre. A felek kölcsönös egyetértésben kezdtek tárgyalásokat az új halászati partnerségi megállapodásról a Tanács 2003. februári következtetéseivel összhangban annak érdekében, hogy a hatályos halászati megállapodás helyébe 2007. január 1-jére új megállapodás lépjen.

4.3. A halászati megállapodás a grönlandi szerződés elveire alapoz. Preambulumában explicit módon utal „az együttműködés szellemére, amely azon alapul, hogy a Közösség Grönland számára tengerentúli területi státuszt biztosított” és a fent említett, Grönlandra alkalmazandó különleges rendelkezésekről szóló jegyzőkönyvre egyaránt. A preambulum elismeri továbbá „a halászat létfontosságát Grönland számára, amely jelentős gazdasági tevékenység”, és hangsúlyozza, hogy „a tagállamok lobogója alatt hajózó hajók Grönland vizein folytatott halászati tevékenységének fenntartása a Közösség számára fontos szerepet játszik a közös halászati politika megfelelő működésében”.

4.4. Mindezek szellemében a halászati megállapodás célja, hogy egyaránt biztosítsa a Közösség számára a fogási kvótákat a grönlandi vizeken, illetve a grönlandi vizek kiegészítő fogási lehetőségeihez való hozzáférés különleges prioritását a kompenzációs támogatás kifizetése fejében. A halászati megállapodás biztosítja azt is, hogy a közösségi fogási kvótákat a nem a Közösség egy tagállamának lobogója alatt hajózó hajók kizárólag a Közösség által harmadik országokkal kötött halászati megállapodások megfelelő működéséhez szükséges mértékben használhatják fel. Ez utóbbi lehetőségnek köszönhetően a Norvégiával, a Feröer-szigetekkel és Izlanddal a kölcsönös hozzáférésről kötött megállapodások részben vagy teljes egészében egyensúlyban lehetnek anélkül, hogy káros hatással lennének a közösségi halászati vizekre vonatkozó jelenlegi kvótaelosztásokra.

4.5. A grönlandi szerződéssel és „a Grönlandra alkalmazandó különleges rendelkezésekről szóló jegyzőkönyvvel” összhangban a halászati megállapodást nem korlátozták pusztán a halászatra: az a grönlandi halászati strukturális politika fejlesztése terén történő együttműködés céljait is szolgálta.

4.6. Pontosabban Grönland továbbra is ugyanazt az összeget kapta, mint amelyet a Közösség és ezen alapok tagjaként pénzügyi támogatásként kapott – ez jelenleg 42,82 millió euro évente – amelyet Grönland számára csak a halászati megállapodás tett hozzáférhetővé.

5. A halászati megállapodás negyedik jegyzőkönyvének félidős értékelése

5.1. 2003. február 24-én a Tanács elfogadta következtetéseit a Grönlanddal megkötendő negyedik halászati jegyzőkönyv félidős értékeléséről szóló bizottsági közleményről[6]. Az egymást követő jegyzőkönyveknek az volt a célja, hogy a kompenzációs támogatást úgy igazítsák ki, hogy az tükrözze a fogási kvótákban beálló nominális változásokat, és tekintettel legyen az inflációra. A jelenlegi negyedik jegyzőkönyv a 2001. január 1.–2006. december 31. közötti időszakra vonatkozik.

5.2. A Tanács 2003. február 24-i következtetésein alapuló, 2003-ban elvégzett félidős értékelésig a negyedik grönlandi jegyzőkönyv nem tartalmazott semmilyen különleges rendelkezést a halászati ágazat különleges fellépéseinek támogatására, szemben a más országokkal kötött halászati jegyzőkönyvekkel. A Számvevőszék és az Európai Parlament egyaránt amellett érvelt, hogy szükség van a tényleges fogási lehetőségeknek megfelelő kifizetések világos meghatározását maga után vonó átláthatóságra.

5.3. A módosított negyedik jegyzőkönyv értelmében a globális pénzügyi hozzájárulás a következőképpen oszlik el:

- kompenzációs támogatás a halászati lehetőségek számára: évi 31,76 millió EUR (74%);

- kompenzációs támogatás a költségvetési támogatási rendszer számára: évi 11,05 millió EUR (26%).

5.4. A Közösség által nyújtott kompenzációs támogatás Grönland bruttó nemzeti jövedelmének mintegy 6%-át (vagy GDP-jének 3,3%-át) teszi ki.

6. A Tanács következtetései a Grönlanddal fenntartott hosszú távú kapcsolatokról

6.1. A Tanács 2003. február 24-i következtetései lehetővé tették, hogy a halászati megállapodás félidős értékeléséről szóló tárgyalások egyértelműen az EU és Grönland közötti hosszú távú jövőbeli kapcsolatok reményében folyjanak. A Tanács:

- megállapodott abban, hogy a jövőben szélesíteni és erősíteni kell az EU és Grönland közötti kapcsolatokat, figyelembe véve a halászat fontosságát és a strukturális fejlesztési problémákat Grönlandon.

- kifejezte elkötelezettségét aziránt, hogy 2006 után a fenntartható fejlődés érdekében átfogó partnerségre alapozza az EU és Grönland közötti jövőbeni kapcsolatokat, amely magában foglalja az ilyen megállapodások általános szabályai és elvei szerint tárgyalt különleges halászati megállapodást. A Tanács véleménye szerint az Európai Unió következő pénzügyi tervének keretein belül, és figyelembe véve valamennyi tengerentúli ország és terület (TOT) szükségleteit, a jövőbeli pénzügyi kötelezettségeket azok jelenlegi szintjéhez kell igazítani. Eközben nem szabad megfeledkezni más fontos körülményekről, valamint a kölcsönös érdekek – elsősorban Grönland fejlesztési szükségletei és az EK igénye aziránt, hogy folyamatosan és fenntartható alapon hozzáférjen Grönland vizeinek halállományához – és a más felektől származó pénzügyi hozzájárulások tisztességes egyensúlyáról sem. Ez az EU következő pénzügyi terveinek sérelme nélkül történt.

- A Tanács felkérte a Bizottságot, hogy hajtsa végre közleményét konkrét javaslatok kialakításával e következtetések alapján legalább a negyedik halászati jegyzőkönyv hatályvesztése előtt egy évvel.

7. Grönland gazdasági helyzetének általános képe

7.1. Grönland gazdaságát igen kiterjedt és túlsúlyban lévő állami szektor és fejletlen magánszektor jellemzi. Dánia évi mintegy 400 millió euróval támogatja Grönland költségvetését, ami a nemzeti kiadási költségvetés 56%-át (vagy a teljes GDP 32%-át) teszi ki. Az export a rendelkezésre álló jövedelem 20%-át adja, amelynek a halászat a fő összetevője – 2004-ben 93%-kal – e majdnem teljesen importfüggő országban.

7.2. A legutóbbi, 1999-es OECD-felmérés[7] szerint Grönland reálértéken számított GDP-je tíz évig stagnált. E jelentés nyomon követéseként Grönland helyi kormánya 2000-ben strukturális politikai tervet dolgozott ki, amelyet a parlament elfogadott, és amely a következő három pillére épült: váltás a támogatási/szubvenciós politikában egy piacközpontúbb társadalom irányába; a kereskedelem és az ipar támogatása; és az oktatási, illetve munkaerőpiaci politika fejlesztése.

7.3. A makrogazdasági szerkezetátalakítás végrehajtása terén 2002 és 2004 között elért eredmények között szerepel a lakástámogatás reformja, állami tulajdonban levő vállalatok privatizációja, a vállalkozásfejlesztésre vonatkozó jogszabályok egyszerűsítése, az alap- és középfokú oktatás javítása és a támogatások csökkentése.

7.4. Rövid távon a gazdasági nehézségek gyengítik az államháztartást, és Grönland helyi kormányát erősen függővé teszik a dán kormány által nyújtott támogatáscsomagoktól és az EU által a halászati jegyzőkönyvek keretében kifizetett kompenzációs támogatástól. Kulturális és politikai szempontból Grönlandot szoros történelmi szálak fűzik a Dán Királysághoz és ennélfogva az Európai Unióhoz.

8. A „Kayak-megállapodás” tervezete – Grönland javaslata az új globális partnerségre

8.1. 2005. február 18-i feljegyzésében Grönland helyi kormánya javaslatot terjesztett elő, amely az Európai Közösség és Grönland négy meghatározott szektorban történő együttműködésére vonatkozik a halászati ágazaton túl. E feljegyzést 2005. április 22-én egy együttműködési és partnerségi megállapodás, az úgynevezett Kayak-megállapodás tervezete követte.

8.2. Grönland szerint az EU-Grönland együttműködés általános célja,

- hogy fenntartsa az EU által Grönlandnak nyújtott mintegy 42,82 millió eurót;

- hogy a Grönlandra alkalmazandó különleges rendelkezésekről szóló jegyzőkönyv és a TOT-társulás révén fenntartsa a grönlandi termékek vámmentes hozzáférését az EU piacához, és hogy – a belső piacon érvényben lévő állat-egészségügyi jogszabályok végrehajtásával – a Grönlandról származó export élelmiszerbiztonsági akadályoktól mentesen hozzáférjen az EU piacához;

- hogy a halászaton kívül más ágazatokat is bevonjon a fenntartható együttműködési programba;

- hogy az oktatást és a szakképzést, az ásványi erőforrásokat, az energiaügyet, az idegenforgalmat, a kultúrát prioritást élvező ágazatokká és a politikai cselekvés területeivé tegye.

8.3. Grönland olyan stratégiákat javasol, amelyek alkalmazása Grönland és az EU számára egyaránt biztosítaná az együttműködésből származó előnyöket, és e tekintetben különösen törekszik arra, hogy

- együtt meghatározzák a prioritást élvező szektorok közös lehetőségeire és kihívásaira vonatkozó fenntartható megoldásokat,

- és a fenntartható gazdasági fejlődés fényében biztosítsák, valamint javítsák az együttműködés hatékonyságát.

9. Az EU-Grönland átfogó partnerség célkitűzései

9.1. Az EU és Grönland közötti új halászati partnerségi megállapodás várhatóan a tényleges fogási lehetőségeknek megfelelő kifizetések – emellett érvelt a Számvevőszék és az Európai Parlament –, továbbá az alkalmazandó költségvetési szabályoknak való megfelelés világos meghatározását vonja majd maga után. Ez a jelenlegi szinthez viszonyítva ténylegesen csökkenteni fogja a halászati megállapodás értékét.

9.2. A Grönlanddal kötendő jövőbeli átfogó partnerség két pilléren nyugszik: az első az új halászati partnerségi megállapodás, a második pedig egy különleges TOT-határozat, amely az EU és Grönland közötti, nem a halászattal kapcsolatos együttműködést irányítja.

9.3. Együttes nyilatkozat formájában kifejezett politikai megállapodás fogja újólag megerősíteni a kölcsönös érdekeket mind a halászat, mind az együttműködés más ágazatokra való kiterjesztése terén.

9.4. A Közösség és Grönland közötti átfogó partnerség célkitűzései a következők:

- a párbeszéd keretének biztosítása;

- a közös célok elérése a kérdésekről való konzultáció révén annak biztosítása érdekében, hogy az erőfeszítések mindkét partner prioritásaival összhangban a lehető leghatékonyabbak legyenek;

- a kölcsönös felelősségre és támogatásra épülő gazdasági, pénzügyi, tudományos, oktatási és kulturális együttműködés alapjának biztosítása;

- a Grönland fejlődéséhez történő hozzájárulás.

9.5. Az EU-nak ma egyre inkább érdekében áll, hogy kiváltságos szomszédként kezelje Grönlandot, és hozzájáruljon jólétéhez és gazdasági fejlődéséhez, mivel a szigetet szoros szálak fűzik az egyik tagállamhoz, valamint továbbra is fontos szerepe lesz az EU halászati politikájában, amely a halállomány fenntartható kezelésével és a környezetvédelem előmozdításával túlmutat a halászat kereskedelmi dimenzióján.

9.6. Grönland az EU számára geostratégiai szempontból is fontos. Az EU és Grönland egyaránt érdekelt az éghajlatváltozásra vonatkozó tudományos kutatás terén történő együttműködésben és fejlesztésben, figyelembe véve az északi sarki jégsapka nemrégiben bizonyított drámai olvadását. Az alternatív energiaforrások vagy energiahordozók, például a hidrogén fejlesztése az EU és Grönland közös, prioritást élvező érdeke.

10. Az új átfogó partnerség jogalapja A tárgyalások során Grönland helyi kormánya kiemelte a párbeszéd és a partnerség fontosságát. Ennek legmegfelelőbb eszköze egy új, Grönlandra vonatkozó TOT-határozat az EK-Szerződés 187. cikke alapján. Ebben az összefüggésben biztosítják, hogy a TOT-ok vállalnak elsődleges felelősséget a társulási és fejlesztési stratégiák kialakításáért, valamint azok végrehajtásáért a TOT programozási dokumentumoknak a Bizottsággal és a TOT-okkal kapcsolatban álló tagállamokkal együtt történő előkészítésén keresztül.

11. Költségvetési VONZATOK

11.1. A TANÁCS AZ EU ÉS GRÖNLAND KÖZÖTTI KAPCSOLATOK SZÉLESÍTÉSÉRE ÉS MEGERőSÍTÉSÉRE VONATKOZÓ KONKRÉT JAVASLATOK MEGFOGALMAZÁSÁRA IRÁNYULÓ, 2003. FEBRUÁR 24-I FELKÉRÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSA ELőRE LÁTHATÓ VOLT. A BIZOTTSÁG A KÖVETKEZő IDőSZAK PÉNZÜGYI TERVÉRE A 4. FEJEZET VONATKOZÁSÁBAN TETT JAVASLATAI KIDOLGOZÁSA SORÁN FIGYELEMBE VETTE EZT AZ ÁLLÁSPONTOT. A BIZOTTSÁG ÚGY ÍTÉLI MEG, HOGY A HALÁSZATON KÍVÜLI MÁS TERÜLETEKEN VALÓ EGYÜTTMűKÖDÉSHEZ NYÚJTOTT ÉVI 25 MILLIÓ EURÓS PÉNZÜGYI TÁMOGATÁS A KÖVETKEZő PÉNZÜGYI TERV (2007–2013) ELőIRÁNYZOTT FELSő HATÁRAIN BELÜL MARAD. AZ ÜTEMTERV, AMELYBEN A TAGÁLLAMOK 2005 DECEMBERÉBEN MEGEGYEZTEK, JELENLEG A 2007–2013 PÉNZÜGYI TERVET ILLETő VÉGSő INTÉZMÉNYKÖZI KONSZENZUSRA VÁR.

11.2. A nemzetközi halászati megállapodásokat a következő költségvetési tervezési időszakban kell kezelni mint a halászati irányítás egységesített eszközét. Az Unió kötelezettségvállalásainak teljesítése érdekében ezen eszköz keretein belül fognak elkülöníteni forrásokat.

12. Következtetések

12.1. A Bizottság végkövetkezetése szerint a Grönlanddal való jövőbeli átfogó partnerség kialakításának optimális módja egy (e közleményhez csatolt) együttes nyilatkozat formájában kifejezett politikai megállapodás, amely megerősíti a kölcsönös érdekeket, valamint új halászati partnerségi megállapodás formájában a halászati megállapodás fenntartását, illetve kiterjeszti az együttműködést más területekre. Ezt az EK-Szerződés 187. cikkén alapuló (e közleményhez csatolt) tanácsi határozat másodlagos jogi aktusának kell követnie. Ez utóbbi lehetővé teszi a Grönland fenntartható fejlődésére vonatkozó programozási dokumentum elfogadását az EU által a 2007–2013 közötti időszakra Grönlandnak nyújtott költségvetési támogatással.

MELLÉKLET

EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, MÁSRÉSZRŐL GRÖNLAND HELYI KORMÁNYA ÉS DÁNIA KORMÁNYA EGYÜTTES NYILATKOZATA AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS GRÖNLAND PARTNERSÉGÉRŐL

1. PREAMBULUM

Egyrészről az Európai Közösség, másrészről Grönland helyi kormánya és Dánia kormánya,

- az Európa és Grönland közötti történelmi, politikai, gazdasági és kulturális kapcsolatok által vezérelve,

- emlékeztetve az 1985-ben kötött grönlandi szerződés által az Európai Közösség és Grönland között létrejött szoros és tartós kötelékekre, megállapodva abban, hogy e kapcsolatokat fenn kell tartani, és megerősítve, hogy a kölcsönös érdekeket, nevezetesen Grönland fejlesztési szükségleteit, az Európai Közösség szakpolitikáiban általában, Grönlanddal való kapcsolatában pedig kifejezetten figyelembe veszi,

- megállapítva, hogy az Európai Unió Tanácsa 2003. február 24-én megállapodott abban, hogy figyelembe véve Grönland halászati és strukturális fejlesztési programjait, szükséges az EU és Grönland közötti jövőbeni kapcsolatok kiterjesztése és megerősítése,

- tekintettel arra, hogy az Európai Uniónak geostratégiai szempontból egyre inkább érdekében áll, hogy Grönlandot, egy (uniós) tagállam részeként, kiváltságos szomszédjaként kezelje, és hozzájáruljon jólétéhez és gazdasági fejlődéséhez,

- tekintettel arra, hogy Grönland az Európai Közösséggel társult tengerentúli országok és területek egyike,

- tekintettel arra, hogy az Európai Közösség északi dimenzió politikájának „a sarkvidékre nyíló ablak”-programja kontextusában figyelembe veszi Grönland érdekeit, Grönland törékeny természeti környezetének különleges jelentőségét, valamint a lakosságát érő kihívásokat,

- megállapítva, hogy az Európai Közösség számára a tagállamok lobogója alatt hajózó hajók Grönland vizein folytatott halászati tevékenységének fenntartása fontos szerepet játszik a közös halászati politika megfelelő működésében az Atlanti-óceán északi részén,

elhatározták, hogy az EU és Grönland közötti, közös érdekeken alapuló kapcsolatot és együttműködést állampolgáraik kölcsönös érdekében, valamint hosszú távra szóló kapcsolatuk megalapozása céljából megerősítik.

2. KÖZÖS CÉLKITŰZÉSEK

Az Európai Közösség és Grönland kinyilvánítják azon szándékukat, hogy partnerségüket és együttműködésüket megerősítik a következő területeken:

- Együttműködés a halállomány és a tengeri környezet fenntartható kezelésében, valamint halászati lehetőség biztosítása az EU-tagállamok hajói számára. Ez most és a jövőben is az EK és Grönland közötti partnerség egyik alappillére lesz, amely továbbra is az EK és Grönland közötti halászati partnerségi megállapodáson és az azt követő jegyzőkönyveken alapul.

- Együttműködés az oktatás és képzés terén.

- Együttműködés a grönlandi gazdaság fenntartható fejlesztése érdekében tett erőfeszítések területén, különösen az ásványi készletek, az idegenforgalom és a kultúra terén.

- Együttműködés az EK éghajlatváltozással kapcsolatos erőfeszítései terén, valamint az északi-sarki területek fenntartható fejlődésének elősegítése érdekében.

- Együttműködés és közös tudományos kutatás, valamint alternatív energiaforrások gyakorlati kifejlesztése.

- Az északi tengeri utakra és Grönland kizárólagos gazdasági övezetére vonatkozó közös kutatás és fejlesztés.

Az Európai Közösség a maga részéről kijelenti, hogy:

- tekintettel az 1985. február 1-jén hatályba lépett grönlandi szerződés értelmében kijelölt célkitűzéseire, valamint a Grönland és az Európai Unió között az utóbbi 20 év során kialakult szoros és kölcsönösen előnyös kapcsolatokra;

- megállapítva ugyanakkor Grönland geostratégiai jelentőségét, különösen az északi dimenzió politika „a sarkvidékre nyíló ablak”-porgramja vonatkozásában;

- tekintettel Grönland mint felelősségteljes partner jelentőségére a környezet és a természeti erőforrások, ideértve a halállományt, kezelésének és megőrzésének terén;

a következő hét év folyamán Grönlanddal folytatott együttműködését kettős alapon nyugvó partnerségen keresztül kívánja fejleszteni, amely partnerség egyrészt – figyelembe véve a grönlandi vizeken az Európai Közösség számára hozzáférhető tényleges halászati lehetőségeket – a halászati partnerségi megállapodásból, másrészt – figyelembe véve Grönland tengerentúli terület jogállását – a halászaton kívüli ágazatokban megvalósuló átfogó együttműködésből tevődik össze,

továbbra is biztosítani kívánja, hogy az említett kettős alapon nyugvó partnerség alapján, az előző évek szintjén, folytatódjon az alapok lekötése az EU költségvetéséből a Grönlanddal folytatott együttműködés számára.

3. A PARTNERSÉG MEGVALÓSÍTÁSA

Közös céljaik megvalósítása és partnerségük fejlesztése érdekében az Európai Közösség és Grönland tájékoztatják egymást és konzultálnak egymással az ezen partnerség szabályozta területeket, illetve minden más, e nyilatkozat szellemében közösen kijelölt területet érintő kérdésekben.

A felek úgy vélik:

- az átfogó partnerségnek a halászati partnerségi megállapodást nem érintő részét illetően az Európai Közösség és Grönland úgy vélik, hogy a Grönland tengerentúli országként vagy területként az Európai Közösséggel létrehozott társulásán alapuló szabályok megfelelő keretet biztosítanak Grönland igényeinek kielégítésére és különleges szükségleteinek biztosítására, figyelembe véve periférikus elhelyezkedését, szélsőséges éghajlatát és történelmi örökségét;

- az Európai Közösség és Grönland úgy vélik, hogy együttműködésüket olyan területeken kell kialakítani – ideértve az oktatást, az élelmiszerbiztonságot és a források kifejlesztését –, amelyek hozzá tudnak járulni Grönland fenntartható gazdasági fejlődéséhez, és orvosolják strukturális problémáit;

- az Európai Közösség és Grönland úgy vélik, hogy tudományos együttműködést kell kialakítaniuk az új energiaforrások és az éghajlatváltozás vonatkozásában. Ehhez az együttműködéshez Grönland kizárólagos gazdasági övezetének tudományos vizsgálata is hozzátartozik, tekintettel a tengeri közlekedés jövőbeni alakulására.

Az Európai Közösség szándékában áll, hogy a halászaton kívüli ágazatokban is együttműködést folytasson Grönlanddal az EK-Szerződés 187. cikkén alapuló tanácsi határozat égisze alatt, amely a 2007-2013-as pénzügyi tervek keretében évi legfeljebb [25] millió euro, költségvetésből származó pénzügyi támogatással finanszírozza az együttműködést.

Mindkét fél meggyőződése, hogy partnerségük számára rendkívül hasznos lesz az a kölcsönösen elsajátított ismeret és megértés, amely a valamennyi létező konzultációs fórum – elsősorban a rendszeres párbeszéd és szükség esetén a két fél szakértőinek konzultációja – teljes mértékű kihasználásából származik.

Ebben az összefüggésben Grönland minden év végén jelentést készít a fent említett célkitűzések teljesítése terén elért haladásról. 2010. június vége előtt az Európai Közösség és Grönland átfogó félidős értékelésnek vetik alá partnerségüket.

Grönland helyi kormánya részéről az Európai Közösség részéről

…………………………………………….…………………………….

Dánia kormánya részéről

………………………….

INDOKOLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE

1.1. A javaslat okai és célkitűzései

2003. február 24-én a Tanács elfogadta következtetéseit a Grönlanddal megkötendő negyedik halászati jegyzőkönyv félidős értékeléséről szóló bizottsági közleményről[8]. E következtetések lehetővé tették, hogy a halászati megállapodás félidős értékeléséről szóló tárgyalások egyértelműen az EU és Grönland közötti hosszú távú jövőbeli kapcsolatok reményében folyjanak. Az EU és Grönland közötti hosszú távú kapcsolatok tekintetében a Tanács:

- megállapodott abban, hogy a jövőben szélesíteni és erősíteni kell az EU és Grönland közötti kapcsolatokat, figyelembe véve a halászat fontosságát és a strukturális fejlesztési problémákat Grönlandon.

- kifejezte elkötelezettségét aziránt, hogy 2006 után a fenntartható fejlődés érdekében átfogó partnerségre alapozza az EU és Grönland közötti jövőbeni kapcsolatokat, amely magában foglalja az ilyen megállapodások általános szabályai és elvei szerint tárgyalt különleges halászati megállapodást. A Tanács véleménye szerint az Európai Unió következő pénzügyi tervének keretein belül, és figyelembe véve valamennyi tengerentúli ország és terület (TOT) szükségleteit, a jövőbeli pénzügyi kötelezettségeket azok jelenlegi szintjéhez kell igazítani. Eközben nem szabad megfeledkezni más fontos körülményekről és a kölcsönös érdekek – elsősorban Grönland fejlesztési szükségletei és az EK igénye aziránt, hogy folyamatosan és fenntartható alapon hozzáférjen Grönland vizeinek halállományához –, továbbá a más felektől származó pénzügyi hozzájárulások tisztességes egyensúlyáról sem. Ez az EU következő pénzügyi terveinek sérelme nélkül történt.

E javaslat az Európai Közösség, Grönland helyi kormánya és Dánia kormánya együttes nyilatkozatával együtt lefekteti az EU és Grönland közötti jövőbeli kapcsolatok alapjait a 2007–2013 közötti időszakra.

1.2. Általános háttér

Grönland Dániával együtt 1973-ban lett a Közösség tagja. Grönland belső jogállását az 1979. május 1-jén hatályba lépett autonómiatörvény módosította. 1982 februárjában Grönlandon egy véleménynyilvánító népszavazás során a szavazók 52%-a voksolt a sziget a Közösségből való kiválása mellett. Következésképpen Dánia javaslatot tett a Szerződések módosítására. 1985. február 1-jén hatályba lépett az 1984. március 13-án kelt kiválási szerződés vagy más néven „grönlandi szerződés”[9], amely biztosította Grönland számára a Közösséggel társult tengerentúli országokra és területekre alkalmazandó jogállást.

A grönlandi szerződés az együttműködési és fejlesztési kérdésekre is súlyt fektet. Preambuluma szerint „olyan új szabályok bevezetése indokolt, amelyek lehetővé teszik a Közösségek és Grönland közötti szoros és tartós kötelékek fenntartását és a kölcsönös érdekek, így különösen Grönland fejlesztési igényeinek figyelembevételét”. A preambulum kinyilvánítja továbbá, hogy bár a tengerentúli országokra és területekre alkalmazandó szabályok megfelelő keretet nyújtanak a Grönlanddal való kapcsolatok számára, „ugyanakkor Grönlandra tekintettel további sajátos rendelkezések elfogadása szükséges”.

Az EK grönlandi szerződéséhez csatolt, a Grönlandra vonatkozó különös szabályokról szóló jegyzőkönyv kimondja, hogy a Grönlandról származó halászati termékek korlátozásoktól és vámoktól mentesen hozzáférnek a Közösség piacához, ha a Közösség számára kielégítő módon lehetőséget biztosítanak a halászati megállapodásban szereplő grönlandi halászati övezetekhez való hozzáférésre.

A halászati megállapodást tízéves kezdeti időszakra kötötték, amely lejártával további hatéves időszakokra meghosszabbítható, feltéve, hogy egyik fél sem mondja fel a megállapodást a felmondásról szóló értesítés az egyes időszakok lejárta előtt legalább kilenc hónappal történő benyújtásával. A megállapodást egymást követő jegyzőkönyvekkel hajtották végre. A felek kölcsönös egyetértésben kezdtek tárgyalásokat az új halászati partnerségi megállapodásról a Tanács 2003. februári következtetéseivel összhangban annak érdekében, hogy a hatályos halászati megállapodás helyébe 2007. január 1-jére új megállapodás lépjen.

Grönland, ez az Uniótól távol eső terület, amelynek hatalmas szigetén kisszámú lakosság néz szembe a szélsőséges éghajlati körülményekkel, illetve a történelmi örökségéből és gyarmati tapasztalataiból fakadó sajátos szociológiai, gazdasági és kulturális keveredéssel, továbbra is különleges eset marad.

1.3. A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések

Az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 2001. november 27-i tanácsi határozat („Tengerentúli Társulási Határozat”)[10]. E határozat az Európai Közösség és a 20 TOT[11] közötti globális kapcsolatot határozza meg, a Grönlandra vonatkozó halászati különleges rendelkezések fontos kivételével.

2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT

2.1. Konzultáció az érdekelt felekkel

A 2005. május 1. és 2006. március 31. közötti időszakra munkacsoportot hoztak létre a Főtitkárságon, hogy előkészítse az EU–Grönland partnerség jövőbeli keretét. A munkacsoport volt felelős a 2001-ben felállított szolgálatközi csoport reaktiválásáért, amely a Grönlanddal kötendő új keretmegállapodásra, továbbá a Grönlanddal fenntartott kapcsolatok jövőbeli igazgatására tett javaslatokat.

A munkacsoport négy szolgálatközi tanácskozást tartott 2005. június 10-én, 2005. szeptember 13-án, 2005. november 24-én és 2006. január 30-án, ahol a „Kayak”-megállapodástervezetről, illetve a Grönlanddal történő jövőbeli együttműködés bizottsági fókuszairól tárgyaltak.

A munkacsoport ezen kívül számos informális technikai jellegű találkozót is tartott a grönlandi hatóságokkal, illetve hivatalos megbeszéléseket a grönlandi kormány tagjaival 2005. december 7-én Brüsszelben és 2006. január 18-án a grönlandi Nuukban.

2.2. Szakvélemények összegyűjtése és felhasználása

Nem volt szükség külső szakértők bevonására.

2.3. Hatásvizsgálat

Az EU és Grönland közötti új halászati partnerségi megállapodás várhatóan a tényleges fogási lehetőségeknek megfelelő kifizetések – emellett érvelt a Számvevőszék és az Európai Parlament –, továbbá a fejlesztési együttműködés rendes költségvetési szabályainak világos meghatározását vonja majd maga után. Ez a jelenlegi szinthez viszonyítva ténylegesen csökkenteni fogja a halászati megállapodás értékét.

A Közösség és Grönland közötti partnerség célkitűzései a következők:

- a párbeszéd keretének biztosítása;

- a közös célok elérése a közös érdekek kérdéseiről való konzultáció révén annak biztosítása érdekében, hogy az együttműködési erőfeszítések mindkét partner prioritásaival összhangban a lehető leghatékonyabbak legyenek;

- a kölcsönös felelősségre és támogatásra épülő gazdasági, pénzügyi, tudományos, oktatási és kulturális együttműködés alapjának biztosítása;

- a Grönland fejlődéséhez történő hozzájárulás.

Az EU-nak ma egyre inkább érdekében áll, hogy kiváltságos szomszédként kezelje Grönlandot, és hozzájáruljon jólétéhez és gazdasági fejlődéséhez, mivel a szigetet szoros szálak fűzik az egyik tagállamhoz, valamint továbbra is fontos szerepe lesz az EU halászati politikájában, amely a halállomány fenntartható kezelése és a környezetvédelem előmozdításával túlmutat a halászat kereskedelmi dimenzióján.

Grönland az EU számára geostratégiai szempontból is fontos. Az EU és Grönland egyaránt érdekelt az éghajlatváltozásra vonatkozó tudományos kutatás terén történő együttműködésben és fejlesztésben, figyelembe véve az északi sarki jégsapka nemrégiben bizonyított drámai olvadását. Az alternatív energiaforrások vagy energiahordozók, például a hidrogén fejlesztése az EU és Grönland közös, prioritást élvező érdeke.

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI

3.1. A javasolt fellépés összefoglalása

E javaslat célja, hogy biztosítsa azon feltételek számbavételének és lefektetésének jogalapját, amelyek keretében a Közösség átfogó partnerséget hozhat létre Grönlanddal.

3.2. Jogalap

Az EK-Szerződés 187. cikke.

4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

A Tanács az EU és Grönland közötti kapcsolatok szélesítésére és megerősítésére vonatkozó konkrét javaslatok megfogalmazására irányuló, 2003. február 24-i felkérésének végrehajtása előre látható volt. A Bizottság a következő időszak pénzügyi tervére a 4. fejezet vonatkozásában tett javaslatai kidolgozása során figyelembe vette ezt az álláspontot. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a halászaton kívüli más területeken való együttműködéshez nyújtott évi 25 millió eurós pénzügyi támogatás a következő pénzügyi terv (2007–2013) előirányzott felső határain belül marad. Az ütemterv, amelyben a tagállamok 2005 decemberében megegyeztek, jelenleg a 2007–2013-as pénzügyi tervet illető végső intézményközi konszenzusra vár.

A nemzetközi halászati megállapodásokat a következő költségvetési tervezési időszakban kell kezelni mint a halászati irányítás egységesített eszközét. Amint az új halászati partnerségi megállapodás hatályba lép, ezen eszköz keretein belül fognak elkülöníteni forrásokat az Unió kötelezettségeinek teljesítése érdekében.

5. KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK

A javaslat felülvizsgálati záradékot foglal magában.

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Dán Királyság és Grönland közötti kapcsolatokról (EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 187. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[12],

mivel:

(1) Az Európai Közösségek létrehozásáról szóló szerződések Grönland vonatkozásában történő módosításáról szóló szerződés[13] („grönlandi szerződés”), amely 1985. február 1-jén lépett hatályba, kimondja, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés többé nem alkalmazható Grönlandra, ám Grönland egy tagállam részeként, ennélfogva a tengerentúli országok és területek (TOT) egyikeként társul az Európai Közösséghez.

(2) A grönlandi szerződés preambulumában elismeri, hogy olyan új szabályok bevezetése indokolt, amelyek lehetővé teszik a Közösség és Grönland közötti szoros és tartós kötelékek fenntartását és a kölcsönös érdekek, így különösen Grönland fejlesztési igényeinek figyelembevételét, valamint azt, hogy a TOT-okra alkalmazandó, az Európai Közösséget létrehozó szerződés negyedik részében foglalt szabályok megfelelő keretet nyújtanak e kapcsolatok számára.

(3) Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 182. cikkének megfelelően a társulás célja a TOT-ok gazdasági és társadalmi fejlődésének előmozdítása, valamint közöttük és a Közösség egésze között szoros gazdasági kapcsolatok létrehozása. A 188. cikk értelmében a 182–187. cikk rendelkezéseit Grönlandra is alkalmazni kell, figyelemmel az e szerződéshez csatolt, a Grönlandra vonatkozó különös szabályokról szóló jegyzőkönyvbe foglalt Grönlandra alkalmazandó sajátos rendelkezésekre.

(4) Az EK-Szerződés 182.–186. cikkében meghatározott elvek alkalmazásáról szóló rendelkezéseket az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 2001. november 27-i 2001/822/EK tanácsi határozat („Tengerentúli Társulási Határozat”)[14] tartalmazza, amelyet a határozatban megszabott feltételek szerint Grönland vonatkozásában továbbra is alkalmazni kell.

(5) Az Európai Unió Tanácsa az Európai Közösség, Dánia kormánya és Grönland helyi kormánya között létrejött negyedik halászati jegyzőkönyv félidős értékeléséről szóló 2003. február 24-i következtetéseiben elhatározta, hogy a jövőben szélesíteni és erősíteni kell az EU és Grönland közötti kapcsolatokat, figyelembe véve a halászat fontosságát és a strukturális fejlesztési problémákat Grönlandon. A Tanács továbbá kifejezte elkötelezettségét aziránt, hogy 2006 után a fenntartható fejlődés érdekében átfogó partnerségre alapozza az EU és Grönland közötti jövőbeni kapcsolatokat, amely magában foglalja az ilyen megállapodások általános szabályai és elvei szerint tárgyalt különleges halászati megállapodást.

(6) A Tanács 2003. február 24-i következtetéseiben kifejtett véleménye szerint az Európai Unió következő pénzügyi tervének keretein belül, és figyelembe véve valamennyi tengerentúli ország és terület (TOT) szükségleteit, a Grönlanddal szemben a jövőben vállalandó pénzügyi kötelezettségeket azok jelenlegi szintjéhez kell igazítani. Eközben nem szabad megfeledkezni más fontos körülményekről és a kölcsönös érdekekről – elsősorban Grönland fejlesztési szükségletei és az EK igénye aziránt, hogy folyamatosan és fenntartható alapon hozzáférjen Grönland vizeinek halállományához –, továbbá a más felektől származó pénzügyi hozzájárulások tisztességes egyensúlyáról sem.

(7) Az 1984. március 13-án aláírt, egyrészről az Európai Gazdasági Közösség, másrészről Dánia kormánya és Grönland helyi kormánya között létrejött halászati megállapodás – amely emlékeztet az együttműködés szellemére, amely azon alapul, hogy a Közösség Grönland számára tengerentúli területi státuszt biztosított – helyébe 2007. január 1-jén új halászati partnerségi megállapodás lép.

(8) A Brüsszelben 2006. MM. DD-án/én aláírt, egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Grönland helyi kormánya és Dánia kormánya között létrejött együttes nyilatkozat emlékeztet a Közösség és Grönland közötti szoros történelmi, politikai, gazdasági és kulturális kötelékekre, és hangsúlyozza az e határozat által érintett területeken történő partnerség és együttműködés további erősítésének igényét.

(9) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal összhangban kell elfogadni[15],

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

ELSŐ RÉSZ

A KÖZÖSSÉG ÉS GRÖNLAND KÖZÖTTI KAPCSOLATOKRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Partnerség

(1) A 2001/822/EK tanácsi határozat sérelme nélkül a Közösség és Grönland közötti partnerség célja elsősorban a Közösség és Grönland közötti kapcsolatok kiszélesítése és megerősítése, valamint a Grönland fenntartható fejlődéséhez való hozzájárulás.

(2) A partnerség célkitűzései a következők:

1. a párbeszéd keretének biztosítása;

2. a közös célok elérése a közös érdekek kérdéseiről való konzultáció révén annak biztosítása érdekében, hogy az együttműködési erőfeszítések mindkét partner prioritásaival összhangban a lehető leghatékonyabbak legyenek;

3. a kölcsönös felelősségre és támogatásra épülő gazdasági, pénzügyi, tudományos, oktatási és kulturális együttműködés alapjának biztosítása;

4. a Grönland fejlődéséhez történő hozzájárulás.

2. cikk

Párbeszéd

A Közösség, Grönland és Dánia konzultál egymással az e határozattal létrehozott partnerség elveiről, részletes eljárásairól és eredményeiről.

3. cikk

Igazgatás

E határozat végrehajtását a Bizottság és Grönland helyi kormánya végzi, összhangban a partnerek mindegyikének a partnerség eredményeként létrejövő finanszírozási megállapodásokban meghatározott szerepével és felelősségével.

MÁSODIK RÉSZ

EGYÜTTMŰKÖDÉS GRÖNLAND FENNTARTHATÓ FEJLŐDÉSE ÉRDEKÉBEN

4. cikk

Az együttműködés területei

Az együttműködés támogatja az olyan ágazati politikákat és stratégiákat, amelyek megkönnyítik a termelő tevékenységekhez és az erőforrásokhoz való hozzáférést, különös tekintettel az alábbiakra:

a) oktatás és képzés:

b) ásványi készletek;

c) energiaügy;

d) idegenforgalom és kultúra;

e) kutatás;

f) élelmiszerbiztonság.

5. cikk

Alapelvek

(1) Az együttműködés alapja a partnerség, és azt a 6. cikk alapján elfogadott együttműködési stratégiákkal összhangban kell megvalósítani. A rugalmas és Grönland helyzetéhez igazított együttműködés garantálja, hogy a forrásokat kiszámítható és rendszeres alapon biztosítják.

(2) A partnerségi szemléletet követve az együttműködési tevékenységeket a Bizottság, Grönland helyi kormánya és Dánia kormánya közötti alapos konzultáció során kell eldönteni. E partnerség alapja a partnerek különböző intézményi, jogi és pénzügyi hatásköreinek teljes mértékű tiszteletben tartása.

6. cikk

Programozás

(1) A partnerség keretein belül Grönland helyi kormánya felelősséget vállal az ágazati politikák, azon belül a stratégiák kialakításáért, valamint azok végrehajtásáért. Az ágazati politikák és stratégiák fenntarthatóságának biztosítása érdekében szükség esetén környezetvédelmi szempontú stratégiai értékelésekre fog sor kerülni.

(2) E határozat összefüggésében Grönland helyi kormánya és a Bizottság az első bekezdésben említett ágazati politikákkal összhangban előkészít és elfogad egy Grönland fenntartható fejlődéséről szóló indikatív programozási dokumentumot (a továbbiakban: PDSD).

(3) Grönland helyi kormányának felelőssége az alábbiakra terjed ki:

a) ágazati politikák elfogadása;

b) az ágazati politikák hatásainak és eredményeinek figyelemmel kísérése és felülvizsgálata;

c) az ágazati politikákon belüli stratégiák megfelelő, azonnali és hatékony végrehajtásának biztosítása;

d) a Bizottságnak történő éves jelentéstétel az ágazati politikák terén elért előrehaladásokról.

(4) A 10. cikkben említett eljárással összhangban a Bizottság felelős a Grönland fenntartható fejlődéséről szóló általános programozási dokumentumnak megfelelő általános felosztásról szóló finanszírozási határozat meghozataláért.

7. cikk

A finanszírozás alkalmazási köre

A Grönland helyi kormánya által megállapított ágazati politika keretein belül pénzügyi hozzájárulás adható a finanszírozás alkalmazási körébe tartozó következő tevékenységek számára:

a) az ágazati politikákkal összhangban lévő reformok és projektek;

b) intézményfejlesztés, kapacitásbővítés és a környezetvédelmi szempontok integrálása;

c) műszaki együttműködési programok.

8. cikk

Finanszírozási jogosultság

Grönland helyi kormánya jogosult az e határozat alapján biztosított pénzügyi támogatásra.

9. cikk

Végrehajtási intézkedések

A határozat e részének végrehajtásához szükséges intézkedéseket a 10. cikk (2) bekezdésében hivatkozott irányítóbizottsági eljárással összhangban, az e határozat hatályba lépésétől számított 3 hónapon belül fogadják el.

10. cikk

Bizottsági eljárás

(1) A Bizottság munkáját egy bizottság (a továbbiakban: a bizottság) segíti.

(2) Az e cikkre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni.

(3) Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított időszak [három] hónap.

(4) A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

11. cikk

Pénzügyi támogatás

(1) A határozat e részének céljaira szánt közösségi pénzügyi támogatás a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra vonatkozik.

(2) A közösségi pénzügyi támogatást költségvetési támogatás formájában nyújtják.

(3) A közösségi pénzügyi támogatás végrehajtása a 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet[16] 53. cikke szerinti közvetlen központi igazgatással történik.

12. cikk

Ellenőrzések

(1) A határozatot az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel[17] összhangban kell végrehajtani. Grönlandnak megfelelő ellenőrzési rendszert kell életbe léptetnie. Grönlandnak rendszeres ellenőrzéseket kell végrehajtania annak biztosítása érdekében, hogy a Közösség költségvetéséből finanszírozandó fellépéseket szabályosan hajtották-e végre. Az ágazati politikák terén elért előrehaladásokról tett éves jelentésein felül Grönlandnak minden évben a jogszerűséget és szabályszerűséget igazoló nyilatkozatot kell kibocsátania. Megfelelő intézkedéseket kell hoznia a szabálytalanságok és csalás megelőzése érdekében, és adott esetben jogi lépéseket kell tennie a jogalap nélkül kifizetett pénzeszközök visszaszerzésére.

(2) A Grönland helyi kormányának a közösségi alapokra vonatkozó részletes kötelezettségeit a Közösséggel kötött finanszírozási megállapodásokban kell meghatározni e határozat végrehajtása céljából. A finanszírozási megállapodások fogják megállapítani az elérendő ágazati mutatókat, a betartandó fizetési feltételeket és azokat az ellenőrzési módszereket, amelyek segítségével az ágazati mutatók terén elért előrehaladás és a fenti feltételek teljesítése ellenőrizhető.

HARMADIK RÉSZ

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

13. cikk

Felülvizsgálat

2010 júniusának végéig a Közösségnek, Grönland helyi kormányának és Dánia kormányának el kell végeznie a partnerség félidős értékelését. E felülvizsgálatot követően a Bizottság, amennyiben szükségesnek ítéli, javasolja e határozat módosítását.

14. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat 2007. január 1-jén lép hatályba. Ezt a határozatot 2013. december 31-ig kell alkalmazni.

15. cikk

Közzététel

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

Szakpolitikai terület(ek): 21 – Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal Tevékenység(ek): 21 07 – Egyéb együttműködési fellépések és ad hoc módon létrehozott programok |

A FELLÉPÉS MEGNEVEZÉSE: AZ EGYRÉSZRőL AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, MÁSRÉSZRőL A DÁN KIRÁLYSÁG ÉS GRÖNLAND KÖZÖTTI KAPCSOLATOKRÓL SZÓLÓ TANÁCSI HATÁROZAT |

KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL(EK) + MEGNEVEZÉS(EK)

4. megnevezés: Az EU szerepe a világban

Szakpolitikai terület: 21 – Fejlesztés és kapcsolatok az AKCS-államokkal

Költségvetési alcím: 21 07 – Egyéb együttműködési fellépések és ad hoc módon létrehozott programok

Költségvetési jogcímcsoport: 21 07 01 – Grönlanddal való együttműködés

ÁLTALÁNOS ÖSSZEGEK

A fellépésre megítélt teljes keretösszeg (B rész): 25 millió EUR kötelezettségvállalásra

Alkalmazási időszak:

2007 - 2013

Több évre vonatkozó általános kiadási előirányzat:

a) Kötelezettségvállalási előirányzatok/kifizetési előirányzatok (pénzügyi beavatkozás) ütemterve (lásd a 6.1.1. pontot).

millió EUR (három tizedesjegyig)

[n] év | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] | [n+5 és később] | Összesen |

Kötelezettségvállalások | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 |

Kifizetések | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 |

b) Technikai és igazgatási segítségnyújtás és kiadási támogatás (lásd a 6.1.2. pontot)

Kötelezettségvállalások | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Kifizetések | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Részösszeg a + b |

Kötelezettségvállalások | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 |

Kifizetések | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 |

c) A személyzeti és egyéb igazgatási kiadások teljes pénzügyi vonzata (lásd a 7.2. és a 7.3. pontot)

Kötelezettségvállalások/kifizetések | (folyamatban) |

ÖSSZESEN a+b+c |

Kötelezettségvállalások | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 |

Kifizetések | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 25 | 175 |

A pénzügyi programozással és a pénzügyi tervvel való összeférhetőség

A javaslat összeegyeztethető a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi tervvel.

A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás:

A javaslatnak nincs kihatása a bevételre.

(millió EUR egy tizedesjegyig)

A fellépést megelőző [n–1 év] | A fellépés utáni helyzet |

Nem kötelező | diff. | IGEN | NEM | NEM | 4. |

JOGALAP

Az EK-Szerződés 187. cikke

LEÍRÁS ÉS INDOKOLÁS

A közösségi fellépés szükségessége

Célkitűzések

Grönlandra mint TOT-ra vonatkoznak a Tanács egymást követő tengerentúli társulási határozatai. Azonban – a Közösség, Grönland és Dánia közötti halászati megállapodás keretében kapott pénzátutalások miatt – sosem részesült területi indikatív felosztásban az EFA-ból. A halászati megállapodás keretében 2006 végéig Grönland évi 42,8 millió euróban részesül, amelyből 31,8 millió eurót tesz ki a Közösség számára biztosított halászati lehetőségek értéke, 11 millió eurót pedig a halászatnak nyújtott strukturális támogatás. A Közösség számára biztosított tényleges halászati lehetőségek azonban többé nem indokolnak ekkora mértékű kompenzációt. Ennélfogva világosan különbséget kell tenni a Közösség számára Grönland vizein biztosított tényleges halászati lehetőségek fejében Grönlandnak nyújtott kompenzációs támogatás, illetve a Grönlandnak nyújtott támogatás között.

A Tanács 2003. február 24-én kifejezte elkötelezettségét aziránt, hogy 2006 után a fenntartható fejlődés érdekében átfogó partnerségre alapozza az EU és Grönland közötti jövőbeni kapcsolatokat, amely magában foglalja az ilyen megállapodások általános szabályai és elvei szerint tárgyalt különleges halászati megállapodást, valamint a más területeken történő együttműködést is. A Tanács véleménye szerint az Európai Unió következő pénzügyi tervének keretein belül, és figyelembe véve valamennyi tengerentúli ország és terület (TOT) szükségleteit, a jövőben vállalandó pénzügyi kötelezettségeket azok jelenlegi szintjéhez kell igazítani, a következő pénzügyi terv sérelme nélkül.

Az EU és Grönland közötti új halászati partnerségi megállapodás várhatóan a tényleges halászati lehetőségeknek megfelelő kifizetések – emellett érvelt a Számvevőszék és az Európai Parlament –, továbbá a fejlesztési együttműködés rendes költségvetési szabályainak világos meghatározását vonja majd maga után. Ez a jelenlegi szinthez viszonyítva ténylegesen csökkenteni fogja a halászati megállapodás értékét.

A Közösség és Grönland közötti partnerség célkitűzései a következők:

- a párbeszéd keretének biztosítása;

- a közös célok elérése a közös érdekek kérdéseiről való konzultáció révén annak biztosítása érdekében, hogy az együttműködési erőfeszítések mindkét partner prioritásaival összhangban a lehető leghatékonyabbak legyenek;

- a kölcsönös felelősségre és támogatásra épülő gazdasági, pénzügyi, tudományos, oktatási és kulturális együttműködés alapjának biztosítása;

- a Grönland fejlődéséhez történő hozzájárulás.

Az EU-nak ma egyre inkább érdekében áll, hogy kiváltságos szomszédként kezelje Grönlandot, és hozzájáruljon jólétéhez és gazdasági fejlődéséhez, mivel a szigetet szoros szálak fűzik az egyik tagállamhoz, valamint továbbra is fontos szerepe lesz az EU halászati politikájában, amely a halállomány fenntartható kezelése és a környezetvédelem előremozdításával túlmutat a halászat kereskedelmi dimenzióján.

Grönland az EU számára geostratégiai szempontból is fontos. Az EU és Grönland egyaránt érdekelt az éghajlatváltozásra vonatkozó tudományos kutatás terén történő együttműködésben és fejlesztésben, figyelembe véve az északi sarki jégsapka nemrégiben bizonyított drámai olvadását. Az alternatív energiaforrások és energiahordozók, például a hidrogén fejlesztése az EU és Grönland közös, prioritást élvező érdeke.

Az előzetes értékeléssel kapcsolatos intézkedések

a) annak kifejtése, hogyan és mikor került sor az előzetes értékelés elvégzésére (szerző, időbeosztás, a jelentés(ek) elérhetősége), vagy hogy hogyan gyűjtötték be a megfelelő információt

Az előzetes értékelést a Bizottság szolgálatai végezték (a 2005. május 1. és 2006. március 31. közötti időszakra a Főtitkárságon létrehozott munkacsoportot), emellett felhasználták a negyedik halászati jegyzőkönyv külső tanácsadó (MegaPesca 2005) által elvégzett utólagos értékelésének eredményeit.

b) az előzetes értékelés megállapításainak és tanulságainak rövid leírása

Grönland gazdaságát igen kiterjedt és túlsúlyban lévő állami szektor és fejletlen magánszektor jellemzi.

Grönland, ez az Uniótól távol eső terület, amelynek hatalmas szigetén kisszámú lakosság néz szembe a szélsőséges éghajlati körülményekkel, illetve a történelmi örökségéből és gyarmati tapasztalataiból fakadó sajátos szociológiai, gazdasági és kulturális keveredéssel, továbbra is különleges eset marad.

A Grönlanddal kötendő jövőbeli átfogó partnerség két pilléren nyugszik: az első az új halászati partnerségi megállapodás, a második pedig egy különleges TOT-határozat, amely az EU és Grönland közötti, nem a halászattal kapcsolatos együttműködést irányítja.

Az EU és Grönland közötti új halászati partnerségi megállapodás várhatóan a tényleges fogási lehetőségeknek megfelelő kifizetések – emellett érvelt a Számvevőszék és az Európai Parlament – és az alkalmazandó költségvetési szabályainak való megfelelés világos meghatározását vonja majd maga után. Ez a jelenlegi szinthez viszonyítva ténylegesen csökkenteni fogja a halászati megállapodás értékét.

Az utólagos értékelést követő intézkedések

Új beavatkozás: jelenleg nincs utólagos értékelés.

Előrelátható intézkedések és a költségvetés bevonására vonatkozó rendelkezések

A javaslat a Grönland fenntartható fejlődése érdekében létrehozandó átfogó partnerség fejlesztési együttműködésre vonatkozó részét foglalja magában a fent említett 2003. február 24-i tanácsi következtetésekkel összhangban. Grönland a partnerség keretében a halászaton kívüli területeken történő együttműködéssel kapcsolatban javaslatokat nyújtott be a Bizottsághoz (a „Kayak-megállapodás” tervezete). E javaslatok alapján a Bizottság elismeri, hogy az együttműködés területei az oktatás és képzés, az ásványi készletek, az energiaügy, az idegenforgalom és a kultúra, valamint a kutatás–fejlesztés. E célra évi maximum 25 millió eurót irányoztak elő a 2007–2013 közötti időszak pénzügyi tervének 4. fejezete alatt. Ezeket az alapokat Grönland ágazati költségvetési támogatásként fogja kapni, következésképpen azok az általános (az egész területre és lakosságra vonatkozó) grönlandi költségvetés részét képezik. E körülmények között a Bizottság nem ellenőrzi az alapok konkrét felhasználását (mivel az nem érinti az EK-finanszírozású projektek kialakítását). Ehelyett a Bizottság az ágazati politikák és stratégiák mutatóit ellenőrzi, amelyeket Grönland a Grönland fenntartható fejlődéséről szóló programozási dokumentumban (a továbbiakban: PDSD) fog meghatározni. A PDSD többéves programozási dokumentumot a Bizottság a javasolt határozat hatályba lépését követően fogja elfogadni. Az ágazati mutatók felmérésének célja annak ellenőrzése, hogy hatékony előrehaladást tett-e Grönland a fenntartható fejlődés terén a szóban forgó központi ágazatokban elért eredményekkel.

A Bizottság a makrogazdasági helyzetről és a grönlandi államháztartás irányításáról szóló értékelése alapján először egy állandó éves részletet fizetnek ki (először 2007-ben). Ezután (a következő években) változó éves részleteket fizetnek ki, miután a Bizottság és Grönland ellenőrizte az ágazati mutatókat. A változó részletek azt fogják tükrözni, hogy milyen mértékben érték el az e mutatók által kitűzött célokat.

A végrehajtás módszerei

A 2002. december 23-i 1605/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet 53. cikke szerinti közvetlen központi igazgatás Az engedélyezésre jogosult tisztviselő az AIDCO Főigazgatóság főigazgatója.

PÉNZÜGYI KIHATÁS

A B. részre gyakorolt teljes pénzügyi kihatás (a teljes programozási időszak alatt)

p.m.

(Az alábbi táblázatban szereplő teljes összegek kiszámításának módszerét a 6.2. táblázatban lebontva kell kifejteni.)

6.1.1. Pénzügyi beavatkozás

Kötelezettségvállalások (millió EUR, három tizedesjegyig)

Lebontás | [n év] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 és később | Összesen |

1. fellépés |

2. fellépés |

stb. |

ÖSSZESEN |

6.1.2. Technikai és igazgatási segítségnyújtás, kiadási támogatás és informatikai kiadás (kötelezettségvállalási előirányzatok)

[n év] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 és a később] | Összesen |

1) Technikai és igazgatási segítségnyújtás | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Technikai segítségnyújtással foglalkozó hivatalok | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. p.m. | p.m. | p.m. |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás: - belső: - külső: amelyből számítógépesített irányítási rendszerek kiépítésére és üzemeltetésére | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Részösszeg 1 | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

2) Támogatási kiadások | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

a) Tanulmányok | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

b) Szakértői ülések | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

c) Tájékoztatás és kiadványok | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Részösszeg 2 | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

ÖSSZESEN | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

A B. részben tervezett intézkedésekkel járó költségek kiszámítása (a teljes programozási időszak alatt)

Kötelezettségvállalások (millió EUR, három tizedesjegyig)

Lebontás | Teljesítések típusa(projektek, ügyiratok) | Teljesítések száma (Az 1…n évekre összesen) | Átlagos egységköltség | Összköltség (Az 1…n évekre összesen) |

1 | 2 | 3 | 4=(2X3) |

1. fellépés - 1 intézkedés - 2 intézkedés 2. fellépés - 1 intézkedés - 2 intézkedés - 3 intézkedés stb. | p.m. p.m. | p.m. p.m. | p.m. p.m. | p.m. p.m. |

ÖSSZES KÖLTSÉG | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |

Fejtse ki a kiszámítás módszerét, ha szükséges.

A SZEMÉLYZETI ÉS IGAZGATÁSI KIADÁSOKAT ÉRINTŐ KIHATÁS

A személyi állományt érintő hatás

folyamatban lévő

Foglalkoztatás jellege | A fellépés kezelésére a meglévő és/vagy pótlólagos állományból kirendelendő létszám | Összesen | Az intézkedésből származó feladatok leírása |

Állandó létszámkeret | Ideiglenes létszámkeret |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak | A B C | 0,25 teljes munkaidős egyenérték | A meglévő AIDCO-forrásokból fedezve |

Egyéb állomány |

Összesen | 0,25 teljes munkaidős egyenérték |

A személyzeti állományt érintő teljes pénzügyi kihatás

A személyi állomány fajtája | Összeg (EUR) | Kiszámítási mód * |

Tisztviselők Ideiglenes alkalmazottak |

Egyéb állomány (nevezze meg a költségvetési tételt) |

Összesen |

Az összegek tizenkét hónap összes kiadását jelölik.

Az intézkedésből kifolyó egyéb igazgatási kiadás

Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | Összeg euróban | Számítási mód |

Teljes kiutalás (A7 Cím) A0701 - Kiküldetések A07030 - Értekezletek A07031 – Kötelező bizottságok 1 A07032 – Nem kötelező bizottságok1 A07040 – Konferenciák A0705 – Tanulmányok és konzultációk Egyéb kiadások (határozza meg) | évi 1% az AIDCO igazgatási kiadásaira |

Információs rendszerek (A-5001/A-4300) |

Egyéb kiadások - A. rész (nevezze meg) |

Összesen | 250 000 € |

Az összegek tizenkét hónap összes kiadását jelölik.

1Nevezze meg a bizottság típusát és a csoportot, amelyhez tartozik.

I. Teljes éves költség (7.2. + 7.3.) II. Az intézkedés időtartama III. Az intézkedés teljes költsége (I x II) | € év € |

FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

Felügyeleti rendszer

A Grönland jövőbeli fenntartható fejlődéséről szóló programozási dokumentum végrehajtásának ellenőrzése esetében (ld. a 8.2. pontot) elengedhetetlen a Grönland által a programozás végrehajtásáról készített éves jelentés. Ennek részletes szabályait a Bizottság által elfogadandó végrehajtási intézkedések tartalmazzák. E szabályok hasonlóak lesznek a TOT-okra alkalmazott szabályokhoz, amelyek az EFA-ból területi felosztás szerinti támogatásban részesülnek, és a szabályoknak megfelelően Grönlandnak évente jelentést kell készítenie a végrehajtásról; e jelentést a Bizottság és Grönland között Dánia részvételével folytatott párbeszédet követően véglegesítik. A jelentés továbbá előfeltétele lesz az alapok kifizetésének, mivel ez fogja tartalmazni azon alapvető adatokat, amelyeket értékelni kell annak ellenőrzéséhez, hogy az ágazati költségvetési támogatáshoz kapcsolódó mutatók célkitűzései teljesültek-e (vö. az Új-Kaledóniával való jelenlegi együttműködéssel).

A tervezett értékelés módja és menetrendje

A javasolt határozat tartalmaz egy felülvizsgálati záradékot a Grönland–EK partnerség eredményességének legkésőbb 2010. június 30-ig elvégzendő értékeléséről. A Bizottság által elfogadandó végrehajtási intézkedéseknek továbbá – az ESZA-ból területi felosztási alapon támogatásban részesülő TOT-okra jelenleg alkalmazott rendelkezésekhez hasonló – részletes rendelkezéseket kell tartalmaznia az ellenőrzés, a felülvizsgálat, az értékelés és az audit vonatkozásában. E rendelkezéseknek többek között lehetővé kell tenniük a Grönland fenntartható fejlődéséről szóló programozási dokumentum félidős és záróértékelését annak érdekében, hogy a többéves programozást Grönland igényeinek és teljesítményének alakulásához igazíthassák.

CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK

A javaslat 12. cikkével összhangban Grönlandnak megfelelő ellenőrzési rendszert kell felállítania annak biztosítása érdekében, hogy a Közösség költségvetéséből finanszírozandó fellépéseket szabályosan hajtsák végre. Grönlandnak ezenfelül megfelelő intézkedéseket kell hoznia a szabálytalanságok és a csalás megelőzése érdekében, és jogi lépéseket kell tennie a jogalap nélkül kifizetett pénzeszközök visszaszerzésére.

A Bizottság és Grönland helyi kormánya által kötött finanszírozási megállapodás részletes szabályokat állapít meg a következőkkel kapcsolatban:

- a közösségi alapok kezelése;

- a közösségi támogatáshoz kapcsolódó csalás és szabálytalanságok Grönland általi megelőzése;

- a Bizottság által végzett ellenőrzések, adott esetben beleértve az Európai Csaláselleni Hivatalt (OLAF) és a Számvevőszéket. Ezek az ellenőrzések magukban foglalják a helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok végzésének jogát.

[1] Lásd az Európai Unió Tanácsa 2003. február 24-én Brüsszelben tartott 2487. ülésének (általános ügyek és külkapcsolatok) jegyzőkönyvét (6695/03. dokumentum, 2003.6.2.) és a 1/ 2-2003. értesítő 1.3.175. pontját.

[2] Az Európai Közösségek létrehozásáról szóló szerződések Grönland vonatkozásában történő módosításáról szóló szerződés (HL L 29., 1985.2.1., 1. o.);

[3] 2001. november 27-i 2001/822/EK határozat, HL L 314., 2001.11.30., 1. o.

[4] Az EK-Szerződés II. melléklete 21 TOT-ot sorol fel, de a tengerentúli társulási határozat nem alkalmazandó Bermudára.

[5] HL L 29., 1985.2.1., 9. o.

[6] A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – az Európai Unió és Grönland között létrejött negyedik halászati jegyzőkönyv félidős értékeléséről COM(2002) 697 végleges

[7] OECD – Grönland gazdasága: a jövő stratégiája; DOC.DT/TDPC (99)10

[8] A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: az Európai Unió és Grönland között létrejött negyedik halászati jegyzőkönyv félidős értékeléséről COM(2002) 697 végleges

[9] az Európai Közösségek létrehozásáról szóló szerződések Grönland vonatkozásában történő módosításáról szóló szerződés (HL L 29., 1985.2.1., 1. o.);

[10] 2001. november 27-i 2001/822/EK határozat, HL L 314., 2001.11.30., 1. o.

[11] Az EK-Szerződés II. melléklete 21 TOT-ot sorol fel, de a tengerentúli társulási határozat nem alkalmazandó Bermudára.

[12] HL C, […] o.

[13] HL L 29., 1985.2.1., 1. o.

[14] HL L 314., 2001.11.30., 1. o.

[15] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

[16] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

[17] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.