MELLÉKLET

1. SZAKASZ: A HELYREÁLLÍTÁSI ÉS REZILIENCIAÉPÍTÉSI TERVBEN FOGLALT REFORMOK ÉS BERUHÁZÁSOK

1.A reformok és beruházások ismertetése

A. 1. KOMPONENS: Zöld helyreállítás

A svéd helyreállítási és rezilienciaépítési terv ezen komponensének célja a szén-dioxid-semlegesség 2045-ig történő elérésére irányuló svéd célkitűzéssel kapcsolatos kihívások kezelése. A komponensben szereplő intézkedések várhatóan fokozzák a közúti közlekedésből, valamint az éghajlatot befolyásoló egyéb szén-dioxid- és egyéb gázokból származó kibocsátások csökkentésére irányuló helyi és regionális intézkedéseket; az ipar nulla nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátásra való átállására irányuló beruházások növelése; a lakások energiahatékonyságára irányuló beruházások növelése; valamint a biológiai sokféleség megőrzése a természeti értékek védelme révén.

Először is, a komponens célja, hogy felgyorsítsa a közlekedési ágazat fosszilis tüzelőanyagoktól mentessé válását azáltal, hogy növeli a fenntartható közlekedési megoldásokba – például a vasútba, valamint az elektromos és biogáz töltőállomásokba – történő beruházásokat, amelyeket a szennyező autók használatának visszaszorítását célzó reformcsomag egészít ki. A reformok a zöld adóreform részét képezik, amelynek célja, hogy az adózás a munkáról a környezetre helyeződjön át.

Másodszor, az összetevő célja a technológiai kibocsátások mennyiségének csökkentése, amelyek csökkentése viszonylag költséges, mivel a technológia jelenleg nem elérhető a piacon. Több kutatásra, innovációra, demonstrációra és nagyobb léptékű végrehajtásra van szükség. A komponens úgy kezeli ezt a kihívást, hogy növeli az ipar szén-dioxid-mentesítését célzó beruházási program, az ipari áttörés számára rendelkezésre álló forrásokat.

Harmadszor, a komponens célja a svédországi lakásszektor energiahatékonyságának javítása. Az ágazat évente 11 millió tonna szén-dioxidot bocsát ki, ez elsősorban a háztartások villamosenergia-felhasználásából és helyiségfűtéséből adódik.

Végül a komponens célja, hogy hozzájáruljon a biológiai sokféleséghez azáltal, hogy természetvédelmi területek formájában hivatalosan védett területeket hoz létre az értékes természetes élőhelyeken .

A komponens várhatóan hozzájárul a Svédországnak címzett országspecifikus ajánlásokhoz, különösen „a fenntartható közlekedésbe történő beruházások fenntartása a különböző közlekedési módok, különösen a vasutak korszerűsítése érdekében” (2. országspecifikus ajánlás, 2019), valamint „a zöld [...] átállásra, különösen a tiszta és hatékony energiatermelésre és -felhasználásra, a csúcstechnológiai és innovatív ágazatokra, [...] és a fenntartható közlekedésre irányuló beruházások” (2. országspecifikus ajánlás, 2020.) és a „kutatás és innováció” (2. országspecifikus ajánlás, 2019).

A jelentős károkozás elkerülését célzó technikai iránymutatásnak (2021/C58/01) megfelelően a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben meghatározott intézkedések és enyhítő lépések ismertetését figyelembe véve az ebben az összetevőben szereplő egyetlen intézkedés sem sérti jelentős mértékben az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikke szerinti környezeti célkitűzéseket.

A.1. Vissza nem térítendő pénzügyi támogatás – a reformok és beruházások ismertetése

1. beruházás: Helyi és regionális éghajlat-politikai beruházások

Az intézkedés egy „Climate Leap” elnevezésű, éghajlati áttörést célzó beruházási program, amely az éghajlatot befolyásoló szén-dioxid- és egyéb gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló helyi és regionális tevékenységeket finanszíroz. A kedvezményezettek magán- és állami szervezetek, különösen önkormányzatok, szervezetek és vállalkozások, kivéve a magánszemélyeket. A várható hatások közé tartozik egyebek mellett az új technológiák terjedése, a piaci elterjedés, a jobb egészség és foglalkoztatás, valamint az egyéb környezetvédelmi célkitűzésekre gyakorolt pozitív hatás.

Az intézkedésnek pénzügyileg meg kell erősítenie a meglévő rendszert. A támogatott intézkedéseknek konkrét éghajlat-politikai fellépéseket kell magukban foglalniuk olyan területeken, mint a közlekedés, az ipar, a mezőgazdaság és az energiaügy. Ezek a biogáztól és az infrastruktúrától, például a kerékpárutaktól vagy az elektromos járművek töltőállomásaitól az olaj távfűtéssel való helyettesítéséig terjednek.

A különböző projekttípusok között nincs előre meghatározott keret. Ehelyett a Climate Leap elnevezésű, éghajlati áttörést célzó beruházási program finanszírozást nyújt a beruházáshoz, az egy befektetett svéd koronára jutó lehető legnagyobb ÜHG-kibocsátás-csökkentéssel. A projektek kiválasztása során különböző kritériumokat kell figyelembe venni. Az ipari és mezőgazdasági fűtési célú bioenergiára való átállással kapcsolatos projektek esetében az intézkedés célja az ÜHG-kibocsátás legalább 80%-kal történő csökkentése az (EU) 2018/2001 irányelv VI. mellékletében meghatározott, az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére vonatkozó számítási módszeren és a relatív fosszilis egyenértéken alapuló biomassza-felhasználás révén. A biogáz előállítására irányuló projektek esetében az intézkedés célja a létesítmény üvegházhatásúgáz-kibocsátásának legalább 65%-kal való csökkentése a biomassza e célból történő felhasználása révén, az (EU) 2018/2001 irányelv V. mellékletében meghatározott, az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére és a fosszilis egyenértékre vonatkozó számítási módszer alapján. A közlekedési projektek (töltőállomások) esetében az intézkedés céljának összhangban kell lennie az (EU) 2018/2001 irányelvvel. A hulladékkal (műanyag-újrafeldolgozás) kapcsolatos projektek esetében az intézkedés célja a feldolgozott és elkülönítetten gyűjtött ártalmatlan hulladék legalább 50%-ának másodlagos nyersanyagokká történő átalakítása. Az energiahatékonysággal kapcsolatos projektek esetében az intézkedés célja az, hogy az előzetesen kiszámított kibocsátásokhoz képest átlagosan legalább 30%-kal csökkentse a közvetlen és közvetett üvegházhatásúgáz-kibocsátást. Az elektromos autók és infrastruktúra töltőállomásaira vonatkozó projektek esetében az intézkedés céljának összhangban kell lennie az (EU) 2018/2001 irányelvvel.

Ez az intézkedés várhatóan nem sérti jelentősen az (EU) 2020/852 rendelet 17. cikke szerinti környezeti célkitűzéseket, figyelembe véve az intézkedés leírását és a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben a jelentős károkozás elkerülését célzó technikai iránymutatás (2021/C58/01) szerint meghatározott enyhítő lépéseket. A bioüzemanyagoknak különösen meg kell felelniük a megújuló energiáról szóló (EU) 2018/2001 irányelv (REDII) 29., 30. és 31. cikkében meghatározott fenntarthatósági és üvegházhatásúgázkibocsátás-megtakarítási kritériumoknak, az említett irányelv 26. cikkében meghatározott, az élelmiszer- és takarmányalapú bioüzemanyagokra vonatkozó szabályoknak, valamint az említett irányelvvel összhangban elfogadott kapcsolódó végrehajtási és felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak. Az intézkedésnek meg kell felelnie a 2008/50/EK irányelvben meghatározott levegőminőségi előírásoknak is. A kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében végzett tevékenységek nem támogathatók, kivéve a távfűtésre használt hulladékhőt. A hulladékhő ilyen finanszírozásának az (EU) 2021/447 bizottsági végrehajtási rendeletben meghatározott hő-referenciaérték alatti üvegházhatásúgáz-kibocsátást kell előrejeleznie. Összességében a következő tevékenységeket is kizárják a finanszírozásból: i. a fosszilis tüzelőanyagokhoz kapcsolódó tevékenységek és eszközök, beleértve a továbbfelhasználást is; ii. a hulladéklerakókkal, hulladékégetőkkel és mechanikai-biológiai hulladékkezelő telepekkel kapcsolatos tevékenységek és eszközök; valamint iii. olyan tevékenységek és eszközök, amelyek esetében a hulladék hosszú távú ártalmatlanítása károsíthatja a környezetet.