HU ECB-P UBLIC  
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE 
(2011. december 22.) 
a Magyar Nemzeti Bank függetlenségér ől 
(CON/2011/106) 
 Bevezetés és jogalap
 
2011. november 2-án a magyar Nemzetgazdasági Minisztérium felkérte az Európai Központi Bankot 
(EKB), hogy alkosson véleményt a Magyar Nemze ti Bankról szóló törvény felváltásáról szóló 
törvényjavaslatról, és az EKB 2011. december 14-én elfogadta a CON/2011/104 véleményt. Az EKB 
2011. december 21-én 2011. december 13-i keltezés ű felkérést kapott a magyar Nemzetgazdasági 
Minisztériumtól a módosított törvényjavaslatról szól ó véleménynyilvánításra. A törvényjavaslat e 
változata – amely az Országgy űléshez 2011. december 13-án került benyújtásra – jelent ős módosításokat 
tartalmaz a 2011. november 2-i változattal összev etve. Az EKB-nak azonban tudomása van arról, hogy 
időközben további módosításokat is benyújtottak, amelyeket az EKB nem kapott meg. A vélemény 
alapjául a törvény legutóbbi változata (a továbbiakban: „a módosított törvényjavaslat”) szolgál1. 
Az EKB-nak tudomására jutott továbbá, hogy a Magya r Nemzeti Bankhoz (MNB) kapcsolódó módosítási 
javaslatot nyújtottak be Magyarország Alaptörvényéhez, mely lehet ővé tenné a központi banknak és a 
Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének (PSZÁF)  egy külön új szervezetként való egyesítését (a 
továbbiakban: az alkotmányos törvényjavaslat)2. Az alkotmányos törvényjavaslatot az EKB-hoz 
konzultációra nem nyújtották be. Ez az EKB-va l való konzultációs kötelezettség megszegése. 
Az EKB-nak a vélemény meghozatalára szo lgáló hatásköre az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés 
127. cikkének (4) bekezdésén és a 282. cikkének (5 ) bekezdésén, valamint a nemzeti hatóságoknak az 
Európai Központi Bankkal a jogszabálytervezetekr ől folytatott konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 
98/415/EK tanácsi határozat3 2. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésén alapul, mivel a 
módosított törvényjavaslat és az alkotmányos törvén yjavaslat az MNB-vel kapcsolatos rendelkezéseket 
tartalmaz. A Kormányzótanács az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke els ő 
mondatával összhangban fogadta el ezt a véleményt, amely az alkotmányos törvényjavaslat vonatkozásában saját kezdeményezés ű vélemény. 
 
                                                 
1  A Magyar Nemzeti Bankról szól ó T/5248 törvényjavaslat, a következ ő benyújtott módosító java slatokkal együtt: 5248/4, 
5248/5 
2  5005/54 – módosító javaslat Magyarország Alaptörvényének átmeneti rendelkezéseihez. 
3 HL L 189., 1998.7.3., 42. o. 
ECB-P UBLIC  
2 1.  A törvényjavaslatok célja 
A módosított törvényjavaslat átdolgozza a Magyar Nem zeti Bankról szóló 2001. évi LVIII. törvényt (a 
továbbiakban: az MNB-törvény). Az Országgy űlésnek benyújtott, módosított törvényjavaslat lényeges 
módosításokat tartalmaz az EKB-hoz  2011. november 2-án benyújtott változathoz képest, különösen a 
makroprudenciális és javadalmazási politikát illet ően. A Monetáris Tanács részér ől a végrehajtási 
hatáskörök tekintetében általános, az Igazgatóságra történ ő hatáskör-átruházást vezet be, továbbá 
változásokat az MNB szankcionálási szabályai tekintet ében. A makroprudenciális felügyeletre vonatkozó 
szabályok a módosított törvényjavaslatból hiányoztak,  de azokat a módosító javaslatok visszaállították. 
Az MNB nem vezet ő beosztású alkalmazottai fizetésére vona tkozó általános korlát megszüntetésére 
vonatkozóan módosító javaslat került benyújtásra;  nem született azonban módosító javaslat az MNB 
elnökének, alelnökének és a Felügyel ő Bizottság tagjainak javadalmazását illet ően. 
Az alkotmányos törvényjavaslat lehet ővé teszi az MNB és a PSZÁF összevonását, és hatásköreiknek a 
két szervezet jogutódjaként újonnan lé trehozott új intézménynek történ ő átadását. Egyidej űleg az MNB 
elnökéből és a PSZÁF elnökéb ől a köztársasági elnök által kinevezend ő új elnök alá rendelt alelnökök 
lesznek. Az alkotmányos törvényjavaslat ne m határozza meg az új intézmény jellegét. 
 2.  Az EKB-val folytatott konzultáció megfelel ő időpontja 
A konzultáló hatóság az EKB-hoz 2011. december 21- én nyújtotta be a módosított törvényjavaslatot, 
anélkül, hogy sürg ős eljárást kért volna vagy kifejezett határid őt határozott volna meg az EKB 
véleményének benyújtására. A módosított tö rvényjavaslatot 2011. december 13-án sürg ős eljárásban 
benyújtották az Országgy űlésnek, hogy lehet ővé váljon az új MNB-törvény 2012. január 1-jei 
hatálybalépése.  
Az EKB megismétli azon álláspontját, amely szerint a nemzeti hatóságok rendkívüli sürg ősség esetében 
sem mentesülnek az EKB-val folytatott konzultáció kö telezettsége, illetve az al ól, hogy az EKB számára 
– a 98/415/EK tanácsi határozattal összhangban – álláspontja figyelembevételéhez megfelel ő időt 
biztosítsanak. A törvényjavaslat minden érdemi módosítását meg kell küldeni az EKB számára annak érdekében, hogy az a legfrissebb szöve g alapján fogadhassa el véleményét, és a törvényjavaslat elfogadási 
eljárását fel kell függeszteni. Az EKB hozzá konzu ltációra benyújtott rendelkezésekre tett észrevételei 
nem teszik meg nem történtté a kés őbbi jelent ős módosítások tekintetében a konzultációs kötelezettség 
megszegését. Az EKB nagyra értékelné, ha a Nemzetgazdasági Minisztérium kell őképpen megfontolná a 
fenti észrevételeket, és a jöv őben eleget tenne az EKB-val való konzultációs kötelezettségének. 
 
3. Az alkotmányos törvényjavaslat – az  MNB és a PSZÁF javasolt összevonása 
Az alkotmányos törvényjavaslat módosítja az Alaptörvényt, és lehet ővé teszi az MNB és a PSZÁF új 
intézménnyé való összevonását. Az EKB értelmezése s zerint az új intézmény jogi személyiséggel fog 
rendelkezni, és Magyarország központi bankjának és a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) 
tagjának fog min ősülni. Úgy t űnik, hogy az új intézmény elnöke az EKB Általános Tanácsának tagja lesz, 
ekként felváltja az MNB jelenleg i elnökét e szerepkörben. A Szerz ődéssel és a Központi Bankok Európai 
ECB-P UBLIC  
3 Rendszere Alapokmányával (a t ovábbiakban: a KBER alapokmánya) való összeegyeztethet őség 
szempontjából kulcsjelent őségű ezen összevonás végrehajtásának módja, amely az alkotmányos 
törvényjavaslatból nem egyértelm ű.  
Az új intézménynek különösen teljesen f üggetlennek kell lennie, pontosan meghatározott 
felhatalmazással, amely megfelel  a központi banki függetlenség el vének – beleértve a funkcionális, 
intézményi, pénzügyi és személyi függetlenséget is –, valamint a központi bank KBER részeként fennálló 
szerepkörének. Az új intézmény els ődleges célkit űzésének az árstabilitásnak ke ll lennie, és a rábízott 
többi feladat nem befolyásolhatja a KBER-vonatko zású feladatokat. Az új intézmény pénzügyi és 
humánerőforrásainak meg kell felelniük a központi bank pénzügyi függetlenségének. Ezen túlmen ően a 
monetáris finanszírozás tilalmának betartása érdekében a nemzeti központi bankot (NKB) mentesíteni kell a PSZÁF korábbi tevékenységeib ől származó pénzügyi kötelezettségek alól
4. 
Az alkotmányos törvényjavaslat egyben kétségeket kelt az MNB hivatalban lév ő elnökének személyi 
függetlenségét illet ően is. Az egyesítés után a két intézm ény – és az új intézmény alelnökévé vált 
jelenlegi MNB-elnök – felett hatáskörrel rendelkez ő új elnök kinevezésével az MNB elnökének személyi 
függetlensége sérelmet szenvedne, és ez a KBER Alapokmánya nemzeti központi banki elnök hivatalból 
való felmentésének okairól szóló 14.2 cikkébe ütközne.  
Fontos, hogy az új intézmény létrehozásáról ahhoz kell ő időben konzultáljanak az EKB-val, hogy 
lehetővé váljon a magyar hatóságok számára az EKB véleményének a jogalkotás folyamatában a 
98/415/EK határozatnak megfelel ően történő figyelembe vétele. 
 4.  A módosított törvényjavaslat  
4.1. A Monetáris Tanács tagjainak száma és a döntéshozatal 
Az EKB megismétli a CON/2011/104 véleménybe n az MNB döntéshozó szerveinek összetételére 
vonatkozóan tett észrevételeit, az intézményi kere t gyakori változásának káros hatásaira vonatkozó 
észrevételekkel együtt. Az MNB döntéshozó test ületei összetételének állandó változtatására 
figyelemmel a Monetáris Tanács tagjai számának – az MNB szükségleteinek megfelel ő figyelembe 
vétele nélküli – növelése aggályokat kelt, mint hogy mindez felhasználható lehet a döntéshozatal 
központi banki függetlenség kárára történ ő befolyásolásához.  
Mindemellett a módosított törvényjavaslatnak re ndelkeznie kell a döntéshozatali folyamatban a 
zavartalan átmenetr ől, és biztosítania kell az MNB üzletmenetének folytonosságát
5. 
4.2. Az MNB elnökének beszámolási kötelezettségei 
Az EKB megismétli a CON/2011/104 véleménybe n tett észrevételeit, hogy nem egyértelm ű azon 
kötelezettség célja, hogy az Igazgatóság üléseinek napirendjét meg kell küldeni a kormánynak6. A 
kormány képvisel ője szavazati jog nélkül a Monetáris Tanács, és nem az Igazgatóság ülésein vesz 
                                                 
4  Lásd az EKB 2010. májusi konv ergenciajelentését, 25. oldal. 
5  Lásd a CON/2011/104 vélemény 5.2 pontját. Az EKB vala mennyi véleménye közzétételr e kerül az EKB honlapján: 
www.ecb.europa.eu. 
6  Lásd a módosított törvényjavasla t 34. cikkének (1) bekezdését. 
ECB-P UBLIC  
4 részt. Ezt a kötelezettséget egyértelm űvé kell tenni, megel őzendő azon benyomás kialakulását, 
hogy a kormány aktívan részt vesz az Ig azgatóság döntéshozó tevékenységében.  
4.3. Változások a fizetési rendszerben – pénzügyi és személyi függetlenség  
Az EKB 2008. és 2010. évi konvergenciajelen tése és több, a személyzeti kérdésekben való 
függetlenségr ől szóló EKB-vélemény7 is hangsúlyozta, hogy a tagállamok nem csorbíthatják az 
NKB-nak a Szerz ődéssel, a KBER Alapokmányával és a tagállami jogszabályokkal ráruházott 
feladatai független ellá tásához szükséges, képesített személy zet alkalmazására és megtartására 
fennálló képességét. Az NKB továbbá nem hozható olyan helyzetbe, amelyben semmilyen vagy csak korlátozott befolyással bír a munkavállalói fölött, vagy amelyben az adott tagállam 
kormányzatának módjában áll az NKB munkavá llalói kérdésekkel kapcsolatos politikájának 
befolyásolása.  
Az MNB munkavállalókkal kapcsolatos ké rdésekben fennálló autonómiájának a Szerz ődés 130. 
cikke szerinti központi banki függetlenség elvével összhangban történ ő védelme érdekében a 
magyar hatóságoknak kötelességük annak bizt osítása, hogy az MNB munkavállalóinak 
javadalmazására vonatkozó jogszabályok bá rmely módosításáról az MNB-vel szoros 
együttműködésben döntsenek, kell ően figyelembe véve az MNB e jogszabály-módosítások 
feladatai ellátására való folyamatos kép ességére gyakorolt hatására vonatkozó véleményét
8. 
Továbbra is fennáll az aggály, hogy az MNB döntéshozó testületeinek fizetésére vonatkozó 
jogszabályok elmúlt 18 hónap során történt, ismé telt módosításait anélkül hajtották végre, hogy 
figyelembe vették volna az MNB pénzügyi függetlenségének a korábbi véleményekben 
hangsúlyozott fenti vonatkozásait9. Emiatt továbbra is érvényesek a CON/2011/104 véleményben 
tett észrevételek. 
4.4. Az MNB szerepe a makroprudenciális felügyeletben   
Az EKB tisztában van azzal, hogy az MNB pénzügyi stabilitást fenyeget ő kockázatok felderítésére, 
figyelemmel kísérésére és értéke lésére és a magyarországi makroprudenciális politika vitelére 
vonatkozó, új makroprudenciális felhatalmazása a konzultációra ismételten benyújtott egyik 
módosításban elhagyásra került, majd azóta azt egy módosító javaslat visszaállította a módosított 
törvényjavaslatba. A központi bankok esetében a hivatalos makroprudenciális felhatalmazás 
lehetősége eleve testre szabott, tekintve a pénzügyi stabilitás el őmozdításával kapcsolatos, 
hagyományos központi banki feladatokkal esetle gesen fennálló szinergiákat. Ezen túlmen ően a 
függetlenség – mely a központi banki tevékenység alapvet ő eleme – is a makroprudenciális 
felügyelet szükséges el őfeltétele. Ezen túlmen ően a módosított törvényjavaslatnak biztosítania kell, 
hogy az MNB makroprudenciális felhatalma zása ne befolyásolja monetáris politikai 
felhatalmazásának eredményes betöltését, kül önösen az árstabilitás fenntartásának els ődleges 
                                                 
7  Lásd a CON/2008/9, a CON/2009/45,  a CON/2009/47, CON/2010/42, a CON/ 2010/51 és a CON/2010/56 véleményt.  
8  Lásd például a CON/2010/42 EKB-vélemény  4.3. pontját és a CON/2010/56 véleményt. 
9  Lásd a CON/2010/56, valami nt a CON/2010/91 véleményt.  
ECB-P UBLIC  
5 célkitűzését, és ne korlátozza az eurorendszer pénz ügyi rendszer stabilitásához a Szerz ődés 127. 
cikkének (5) bekezdése szerint történ ő hozzájárulását. 
Az MNB-nek rendelkeznie kell a rábízott felada tok hatékony ellátásához szükséges eszközökkel és 
hatáskörökkel. Az EKB e tekintetben megjegyzi, hogy a módosított törvényjavaslatban megemlített 
egyetlen eszköz az MNB elnökének rendeletalkotási jogköre, törvényben vagy  kormányrendeletben 
nem szabályozott területen a rendszerkockázatok felépülésének megakadályozása vagy a kockázatok csökkentése érdekében. 
Az EKB megjegyzi egyben, hogy mivel az általános szabályok lehet ővé teszik az MNB számára a 
jegybanki információs rendszerben történ ő adatgyűjtést, a módosított törvényjavaslat e 
rendelkezései lehet ővé tennék az MNB-nek a konkrétan a makroprudenciális felhatalmazásához 
kapcsolódó adatgy űjtést. E tekintetben – az MNB új makroprudenciális felhatalmazásának 
tényleges gyakorlásához – dönt ő fontosságú, hogy a mikroprudenciális felügyeletet ellátó szervvel 
együttműködésben, id őben megkapjon minden szükséges adatot  és információt (beleértve a 
felügyelt intézményekre vonatkozó eg yedi adatokat is) a rendszerszint ű jelentőséggel bíró pénzügyi 
struktúrák és intézmények vonatkozásában. 
4.5. A mérleg megállapítása és döntés az osztalékfizetésr ől 
Az EKB megismétli a CON/2011/104 vélemé nyben e funkcióknak a részvényesr ől az 
Igazgatóságra történ ő telepítése tekintetében tett észrevétele it. A részvényesnek a törvényjavaslat 
43. szakaszának (2) bekezdésében tudomásul vev ő határozata kétségeket ébreszt a tekintetben, 
hogy az eredmény felosztására vonatkozó döntések továbbra is a részvényes döntéséhez kötöttek lesznek
10. Ezért a rendelkezés az MNB pénzügyi függetle nségének való megfelelés érdekében – a 
módosított törvényjavaslat 49. szakaszának (4) bekezdésével és 64. szak aszával együttesen – 
pontosításra szorul. 
4.6. A monetáris finanszírozás tilalma  
Az EKB megismétli a CON/2011/104 véleményben a monetáris finanszírozás tilalmára 
vonatkozóan tett észrevételeit. Az EKB megjegyz i különösen, hogy a módosított törvényjavaslat 
13. szakaszában továbbra is kifejezetten szerep elnie kell annak a feltételnek, hogy az Országos 
Betétbiztosítási Alapnak történ ő hitelnyújtás kizárólag az MNB mérlegelését ől függ11.  
4.7.  Központi banki információs rendszer  
Az EKB megjegyzi, hogy a módosított tö rvényjavaslat továbbra sem egyértelm ű, és változatlanul 
hagyja az adatok személyes jellegt ől történő megfosztásának kódképzési rendszerét12. A módosított 
törvényjavaslat 21. szakaszának (6) és (13) bekezdése továbbra is ellentmondó rendelkezéseket 
tartalmaz az anonim adatok kezeléséhez hasz nált kapcsolati kódok helyreállíthatatlan 
megszüntetésének hatá ridejére vonatkozóan. 
                                                 
10  Lásd például az EKB 2010. májusi  konvergenciajelentését, 249. oldal. 
11  Lásd a CON/2011/104 vé lemény 9.3. pontját. 
12  Lásd a CON/2011/104 vélemény 10. pontját. 
ECB-P UBLIC  
6 4.8. Az MNB eurorendszerbe történ ő jogi integrációja 
Az EKB megismétli a CON/2011/104 véleményben tett észrevételeit, melyek szerint Magyarország 
derogációval rendelkez ő tagállam, és ennélfogva alkalmazkodni köteles a Szerz ődés 109. cikke 
minden illeszkedési követelményéhez. A magy ar hatóságoknak meg kellene ragadniuk az 
átdolgozás kínálta lehet őséget az annak biztosításához szük séges módosítások végrehajtásához, 
hogy az MNB az euro bevezetésekor teljes mértékben integrálódjon az eurorendszerbe.13.  
 
Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján.    Kelt Frankfurt am Mainban, 2011. december 22-én 
 
[aláírás] 
 
az EKB elnöke 
Mario DRAGHI 
 
                                                 
13  Részletesebben lásd a CON/ 2011/104 vélemény 13. pontjában.