Az EU téli felkészültségi tervének célja, hogy az elkövetkező hetekben és hónapokban további támogatást nyújtson a tagállamoknak, és megerősítse a belső piac rezilienciáját gázellátás-biztonsági veszélyhelyzet esetén. Ez a terv kiegészíti az Unió felkészültségének fokozására irányuló korábbi erőfeszítéseket, például a kínálat növelése érdekében a nemzetközi partnerek bevonását és a REPowerEU tervben bejelentett egyéb intézkedéseket. A keresletcsökkentésnek lehetőség szerint elébe kell menni, és a megtakarításoknak azokra az ágazatokra és tevékenységekre kell összpontosítaniuk, amelyek esetében a csökkentés kevésbé költséges. Mindenki meg tud takarítani gázt, még a védett felhasználók is, például a háztartások, az állami és magánszervezetek által fenntartott épületek, a tüzelőanyag-váltásra képes iparágak és – a nemzeti viszonyoktól függően – a villamosenergia-szektor is.

A 2. fejezetben az alapvető, nem védett felhasználók és ellátási láncok azonosítására megadott kritériumok kulcsfontosságúak ahhoz, hogy a tagállamok segítséget kapjanak a támogatási mechanizmusokról való döntéshez, különösen azért, mert a piaci ármechanizmusok magukban nem feltétlenül elegendőek ahhoz, hogy előmozdítsák a tüzelőanyag-váltást. Ennélfogva a Bizottság eseti alapon fogja az olyan állami támogatási programokat is elemezni fogja, amelyek lehetővé teszik az ilyen műveletek gazdasági életképességének fokozását célzó szükséges, arányos és megfelelő támogatást a kritikusnak tekintett ágazatokban. Ezen túlmenően az állami támogatásokra vonatkozó felülvizsgált ideiglenes válságkeret lehetővé teszi a megújuló energiaforrásokra való átállás ösztönzését, valamint támogatja az egyéb energiaforrásokra való átállást is, amennyiben ez feltétlenül szükséges.

Mindenki képes takarékoskodni a gázzal, akár még a védett felhasználók is. Az olyan tájékoztató kampányok, amelyek felhívják a fogyasztók figyelmét arra, hogy ahol csak lehetséges, kezdjék meg a gáz – és a gyakran gáz felhasználásával előállított villamos energia – megtakarítását, a gázfogyasztás jelentős csökkenéséhez vezethetnek. Ezt az intézkedést számos tagállam gázellátás-biztonsági veszélyhelyzeti terve tartalmazza a korai előrejelzési szakaszban. Az elképzelés az, hogy felhívják a fogyasztók, az iparágak, a vállalkozások, a hatóságok és a háztartások figyelmét a problémára, de egyben konkrét, a gyakorlatban működő példákat is adnak azzal kapcsolatban, hogy például hétköznapi szokásaink megváltoztatása révén hogyan csökkenthető a gázfogyasztás. Emellett olyan kampányintézkedések végrehajtása is javasolt, amelyek arra ösztönzik a polgárokat, hogy csökkentsék gázfogyasztásukat, például a termosztát- vagy a vízhőmérséklet fűtési idényben történő csökkentésével, mivel ez jelentős gázmegtakarítást eredményezhet. A Bizottság sürgősen arra kéri az összes tagállamot, hogy ezeket az igazán kockázatmentesnek mondható („no-regret”) intézkedéseket hozzák meg, ha még nem tették volna meg, miközben támogatják a legkiszolgáltatottabb és energiaszegénységben élő háztartásokat, amelyek egyes országokban már a kényelmi szint alá korlátozták energiafogyasztásukat.

Az uniós aukciók vagy pályáztatások ötletét a Bizottság és a tagállamok között is fel lehetne tárni. Az ilyen eljárás előnyös lenne a több tagállamban gyártási folyamatokkal rendelkező, határokon átnyúló tevékenységet folytató nagyobb fogyasztók számára. A kereslet ott csökken, ahol ez összességében (nem csupán egy adott tagállamon belül) a legkevésbé költséges, ideértve az esetleges kedvezőtlen gazdasági hatásokat és a munkahelyek megszűnését is.

A REPowerEU terv részeként a Bizottság előterjesztette az EU energiatakarékossági tervét , egyszersmind olyan rövid távú intézkedések széles körét meghatározva, amelyeket a tagállamok hozhatnak azonnali gázmegtakarítást is eredményező intézkedések ösztönzésére (például a fűtés lejjebb tekerése, a kazánok karbantartása és a kazánhőmérséklet csökkentése). A Bizottság továbbra is együttműködik a helyi szereplőkkel ezen üzenetek terjesztésében, például a Polgármesterek Szövetségével együtt az „Energy Savings Sprint” (energiamegtakarítási vágta) kampány keretében. Ezeket az intézkedéseket a városok is végrehajthatják, többek között a 100 Climate Neutral Cities Mission névre hallgató küldetésen keresztül.

Elengedhetetlen, hogy minden tagállam azonnal megkezdje az ilyen intézkedések végrehajtását, még azok a tagállamok is, amelyek még nem jelentettek be korai előrejelzést. Számos tagállam arról számolt be, hogy a figyelemfelhívás mellett támogatási rendszereket is bevezettek a háztartások és a vállalkozások számára, különös tekintettel az épületfelújításra, a hőszivattyúk telepítésére és az egyéb tüzelőanyagokra valóátállásra, valamint a meglévő háztartási készülékek és berendezések hatékonyabbakkal való felváltására.

A tagállamok lehetőség szerint az energiafogyasztóknak nyújtott pénzbeli kompenzációt illetően egyre inkább jövedelempolitikai intézkedésekre térnének át. Ezek a rászorultsági vizsgálatát követően a veszélyeztetett csoportokra irányulnának.

A fűtés és hűtés mérséklésére irányuló célzott kötelezettség

A „riasztási” szint alatt a nemzeti tervekben meghozott intézkedések magukban foglalhatják a fűtési és hűtési ágazat fogyasztásának kötelező nemzeti csökkentését. Ezek az intézkedések, ha a megfelelő célcsoportokra irányulnak, nem kérdőjelezik meg azt az elvet, hogy a háztartások, a távfűtés és egyes alapvető szolgáltatások védett felhasználóknak minősülnek, akik ellátása garantált. A magasabb árak valószínűleg már részben arra késztették a fogyasztókat, hogy csökkentsék gázfelhasználásukat, de emellett kötelezettségekre is szükség lehet, ha az árak önmagukban nem jelentenek kellő motivációt a fűtés és hűtés mérséklésére. Fontos lesz gondoskodni a szolgáltatás méltányos elosztásáról és az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférésről valamennyi fogyasztó, különösen az energiaellátó hálózatokhoz csatlakozó, kiszolgáltatott helyzetben lévő felhasználók számára. Hatékony és végrehajtható intézkedés a hőmérséklet, valamint a víz fűtésének és hűtésének célzott csökkentése a hatóságok tulajdonában lévő vagy általuk üzemeltetett épületekben, a bevásárlóközpontokban, az irodaépületekben és a közterületeken. A megtakarítást ösztönző bonus-malus díjszabási rendszerekkel kapcsolatos sikeres múltbeli tapasztalatokat is figyelembe lehetne venni, és hozzá lehetne igazítani őket az egyes tagállamok körülményeihez.

A fűtés és a hűtés mérséklése ·Nemzeti figyelemfelhívó kampányok ·Kötelező csökkentés a hatóságok megbízásából üzemeltetett épületekben ·Bonus-malus díjszabási rendszerek ·Fogyasztáscsökkentés a kereskedelmi központokban, az irodákban és a nyilvános épületekben ·A hatóságok új hőmérséklet- és/vagy óránkénti küszöbértékeket határoznak meg a gázhasználaton alapuló lakossági fűtés és/vagy távfűtés tekintetében

2. A kritikus, nem védett felhasználók rangsorolásának kritériumai

A földgázellátás biztonságáról szóló rendelet alapelve, hogy megvédje azokat a konkrét fogyasztói csoportokat, amelyek ellátási zavarok esetén nem rendelkeznek a saját ellátásuk biztosításához szükséges eszközökkel, továbbá nem rendelkeznek életképes alternatívákkal az ilyen helyzetek kezelésére (védett felhasználók). Ilyenek lehetnek a háztartások, a háztartások távfűtése (csak azok a háztartások, ahol nincs lehetőség tüzelőanyag-váltásra), valamint opcionálisan és bizonyos feltételek mellett az alapvető szociális szolgáltatások és a kkv-k. A rendelet azt is lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy bizonyos kritikus gáztüzelésű erőműveket előnyben részesítsenek a védett felhasználók bizonyos csoportjaival szemben.

Ez a terv iránymutatást nyújt a tagállamoknak arra vonatkozóan, hogy a belső piac integritásának megőrzése és rezilienciájának megerősítése érdekében hogyan lehet összehangolt módon, közös kritériumok és elvek alapján hatékonyan kiegészíteni a földgázellátás biztonságáról szóló rendelet rendelkezéseit a nem védett fogyasztói csoportokra vonatkozóan. Segíteni kíván a tagállamoknak abban, hogy a „nem védett” felhasználói csoportjaikon belül – elsősorban ipari területeken – azonosítsák és rangsorolják a legkritikusabb fogyasztókat vagy létesítményeket, hogy a megszorításokkal ezek a csoportok szembesüljenek utoljára a védett felhasználók előtt. Ennek a rangsorolásnak figyelembe kell venni, hogy az adott felhasználók az egész EU szempontjából kritikus fontosságúak-e, és hogy az adott ellátási láncnak vannak-e kritikus kapcsolódási pontjai az EU nemzetközi kereskedelmi partnereivel. Figyelembe veendő tényező továbbá a gazdasági jelentőség és a foglalkoztatás szempontjából jelentett hozzáadott érték. Pénzügyi ellentételezés előirányozása esetén ellenőrizni kell az állami támogatásokat annak elősegítése érdekében, hogy ezek az intézkedések összeegyeztethetők legyenek a belső piaccal.

A Bizottság azt tanácsolja, hogy a tagállamok a következő iránymutatásokra támaszkodjanak, amikor 2022. szeptember végéig naprakésszé teszik a földgázellátás biztonságára vonatkozó nemzeti veszélyhelyzeti terveikben a fontossági sorrendet és a kapcsolódó intézkedéseket.

a)Keresletcsökkentési kritériumok veszélyhelyzet előtt vagy veszélyhelyzetben

Súlyos zavarok esetén a nem védett felhasználók sorrendjének megállapításához a következő kritériumokat (együttesen) kell figyelembe venni: