HU    HU HU 
 
HU    HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2.6.2010 
SEC(2010) 679 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
 
 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
  
Javaslat:  
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE  
 
a hitelmin ősítő intézetekr ől szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról 
  
{COM(2010) 289 végleges} 
{SEC(2010) 678} 
 
HU 2   HU 1. PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
A hitelmin ősítő intézetekr ől szóló rendelet lényeges eleme egy olyan küls ő felügyeleti 
rendszer bevezetése, amelyben a hitelmin ősítések hitelmin ősítő intézetek általi kiadását 
európai szabályozók felügyelik1. A hitelmin ősítő intézetekr ől szóló rendelet a tagállamok 
illetékes hatóságainak kollégiumain alapul ó felügyeleti rendszert vezetett be, amelyben 
minden érintett illeté kes hatóságnak lehet ősége van részt venni a hitelmin ősítő intézetnek 
vagy a hitelmin ősítő intézetek egy csoportjának nyilván tartásba-vételi és felügyeleti 
folyamatában, noha a végs ő döntést mindig a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága 
hozza meg. A hitelmin ősítő intézetek felügyeleti kerete az  egyik legvitatottabb téma volt a 
Tanács és a Parlament közötti tárgya lásokon, amelyek végül 2009. április 23-án 
eredményesen zárultak. A 2009. márciusi de La rosière jelentés és a Bizottság azt követ ő 
2009. május 27-i közleménye politikai szinten lehet őséget nyitott egy olyan közösségi 
ügynökség létrehozására, amely a hitelmin ősítő intézeteken túlmutató ügyekkel is 
foglalkozna. A hitelmin ősítő intézetekr ől szóló rendelet kompromisszumos megoldása már 
előrevetítette, hogy az új politikai fejlemények fé nyében szükség lesz a rendeletben szerepl ő 
felügyeleti rendelkezések felülvizsgálatára. A Bizottság új javaslata, amely három európai 
felügyeleti hatóság létrehozásáv al kíván új felügyeleti strukt úrát kialakítani Európában, új 
megvilágításba helyezte a kérdést. A Tan ács 2009 decemberében megállapodott arról, hogy 
elvben az új ESMA-t hatalmazzák fel a hitelmin ősítő intézetek közvetlen felügyeletére2. 
Ugyanakkor nem csak a politikai  értékítélet szól a hitelmin ősítő intézetek centralizáltabb 
európai uniós felügyelete  mellett. Az alábbi er őteljes jelek arra utal nak, hogy e megközelítés 
jobban megfelelne a szektor üzleti sajátosságainak:  
i. a min ősítési szolgáltatások mobilisak, tehát könnyen nyújthatók külöböz ő 
helyszínekr ől is (példa: egy német elemz ő egy francia hitelmin ősítő intézet londoni 
irodájában ad min ősítést egy olasz társaságról);  
ii. a min ősítések határokon átnyúló hatással bírn ak az adott joghatóság földrajzi 
határain túli felhasználókra is (példa: a japán hitelmin ősítő intézetek által kiadott 
minősítéseket a tagállamok bankjai is felhasználhatják a kockázati t őke 
kiszámításához). 
A hitelmin ősítő intézetek tevékenysége jelent ősen eltér a bankokétól vagy a biztosítókétól. 
Nincs olyan er ős területi köt ődésük (fizikai jelenlét vagy t őkelekötés formájában), és sokkal 
nehezebb megállapítani,  hogy egy adott hitelmin ősítő intézetet érint ő események milyen 
hatást gyakorolnak egy adott joghatóságban. 
                                                 
1 A hitelmin ősítő intézetekr ől szóló rendelet e tekintetben egy ko rábbi szakpolitikai megközelítés helyébe 
lépett, amely szerint a hitelmin ősítő intézeteknek az IOSCO-kódex összes rendelkezését be kellett volna 
építeniük magatartási kódexükbe. Az önszabályozásra épül ő megközelítés azonban nem hozta meg a 
kívánt eredményeket, mivel a hitelmin ősítő intézetek csak önkéntes alap on követték, és gyakran éltek a 
„tartsd be vagy magyarázd meg” elvének el őnyével. Az említett megközelítés nem tette lehet ővé a 
tényleges megfelelés mélyre ható, független vizsgálatát. A pénzügyi válság a hitelmin ősítő intézetek 
jelentős hiányosságaira hívta fel a figyelmet a bels ő szervezet, az átláthatóság és az 
összeférhetetlenségek tekintetében, és így új, szi gorúbb európai uniós politik a bevezetésére ösztönzött e 
téren.  
2 Lásd az ESMA-rendeletr ől szóló, az ECOFIN által 2009. d ecember 2-án kialakított elnöki 
kompromisszum (általános megközelítés) 6. cikkének (3) bekezdését: 
http://register.consilium.europa.eu/pdf /hu/09/st16/st16751-re01.hu09.pdf  
 
HU 3   HU Következésképpen, noha a hitelmin ősítő intézetekr ől szóló rendeletben jelenleg el őírt 
felügyeleti keret még nem lépett életbe, bi zonyos hiányosságai már most is láthatók. A 
hiányosságok, illetve a hitelmin ősítő intézetekre és a felügyeletekre gyakorolt hatásaik a 
következők: 
1.1. Az érintett felügyeletek közötti átfedések és a hatásköri konfli ktusok kockázata  
Ennek az összetett felügyeleti kere tnek – amely egyrészt kötelez ő és szoros együttm űködést ír 
elő az illetékes hatóságok között,  másrészt a felügyeleti és  a végrehajtó hatásköröket 
gyakorlatilag e hatóságok egy részére korlát ozza – a megalkotására annak biztosítása 
érdekében került sor, hogy a végs ő határozatokat meghozó hatóságok minden érintett 
felügyelet érdekeit képviseljék és figyelembe vegyék. Ezzel együtt a min ősítési tevékenység 
sajátos jellegére is tekint ettel kellett lenni. Következéské ppen a felügyeletek földrajzi 
illetékessége közötti határvonalak nem lettek tú l szorosan meghatározv a, ami EU-n belüli 
vitákra ad lehet őséget. Fontos megjegyezni, hogy ez a s zakpolitikai döntés arra kényszeríti a 
hitelminősítő intézeteket, hogy egyazon te rületen több illetékes ható sággal is érintkezzenek. A 
helyzetből eredő fő probléma az, hogy hatásköri viták ki alakulását okozhatja, ami viszont 
potenciálisan szabályozatlan te rületeket (eredménytelen fel ügyeletet); átfedéseket (nem 
hatékony felügyeletet); vagy szab ályozási arbitrázst / egyenl őtlen versenyfeltételeket 
eredményezhet. 
1.2. Annak a kockázata, hogy a hitelmin ősítő intézetekr ől szóló rendelet a 
tagállamok illetékes hatóságainak e gyedi cselekményei miatt eltér ően kerül 
alkalmazásra  
Függetlenül attól, hogy a rendszerben számos el em kiváltja az egyedi felügyeletek szoros 
együttműködését (a kollégiumokban zajló munkát), a hitelmin ősítő intézetek jelenlegi 
felügyeleti modellje végeredményben arra épül, hogy a felügyeleti és végrehajtó hatásköröket 
a tagállamok egyedi szabályozói gyakorolják. Így a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága felülbírálhatja a kollégiumban részt vev ő partnerhatóságok véleményét, és a fogadó 
tagállam illetékes hatósága is hozhat olyan egyedi intézkedéseket , amelyeket nem hagyott 
jóvá a megfelel ő kollégium. Ez azt eredményezheti, hogy a hitelmin ősítő intézetekr ől szóló 
rendelet a tagállamok illetékes hatósága inak egyedi cselekményei miatt eltér ően kerül 
alkalmazásra 
1.3. Terhes és id őigényes közigazgat ási eljárások  
Ha a hitelmin ősítő intézeteknek EU-szerte több felügyele ti hatósággal kell  tárgyalniuk, az 
jelentősen növeli megfelelési költségeiket. Fel ügyeleti oldalról megállapítható, hogy a 
jelentős erőforrásokat felemészt ő koordinációs és konzultá ciós szabályok, amelyek 
természetszer ű következményei annak, hogy a felügyeleti és végrehajtási folyamatban minden 
érdekelt hatóságnak szerepet kell vállalnia, várh atóan súlyosan leterhelik az EU-s felügyeleti 
keret gyors és hatékony eredmények lé trehozására irányuló képességét
3.  
                                                 
3 Példa: el őfordulhat, hogy egy felügyeleti intézkedés (mondjuk egy min ősítés használatának 
felfüggesztése) meghozatalához a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságának értesítenie kell a 
kollégiumot és a kollégium szervez őjét, aztán konzultálnia kell a kollégiummal a javasolt intézkedésr ől, 
megállapodás hiányában pedig a CESR-rel, majd újból a kollégiummal. Az illetékes hatóság csak ezen 
lépések végigjárása után hozhatja meg döntését. 
 
HU 4   HU 1.4. Az ellentétes érdekek kock ázata: képesek a nemzeti felügyeletek megbirkózni a 
hitelminősítő intézetek összeurópai dimenziójával? 
A tagállamok illetékes hatóságai a hitelmin ősítő intézetek felügyeletének dimenzióját f őként 
csak nemzeti látószögb ől látják, amely nincs tekintettel a hitelmin ősítő intézetek 
tevékenységének globális jellegére és hatásá ra. Különösen olyan helyzetben fordulhat el ő, 
hogy a székhely szerinti tagállam nem szán elegend ő erőforrást egy adott hitelmin ősítő intézet 
felügyeletére, amikor annak tevékenysége jellemz ően a nyilvántartásba vétel szerinti 
tagállamon kívül jár következményekkel. Konflik tust eredményezhet, hogy a hazai illetékes 
felügyeletnek, amely jellemz ően a hazai pénzügyi piacot felügye li és ezért a ne mzeti politikai 
intézményeknek felel, fel kell vállalnia a felel ősséget a hitelmin ősítő intézet összeurópai 
szintű tevékenységeiért is, amelyek els ősorban a hazai joghatóságon kívüli pénzügyi piacokat 
érintik. El őfordulhat, hogy emiatt a bels ő érdekellentét miatt az ESMA-nak és a Bizottságnak 
időigényes és költséges koordinációs/végre hajtási intézkedéseket kell hoznia.  
2. SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG  
Az 1. szakaszban azonosított problémák tagállami szinten nem kezelhet ők kielégít ően, mivel 
hatályos uniós jogszabályokból erednek, ezért csak az uniós jogszabályok módosításával 
szüntethet ők meg. Az Európai Bizottság  úgy ítéli meg, hogy hitelmin ősítési ágazat 
sajátosságait figyelembe véve a javasolt me goldások megfelelnek a szubszidiaritás és 
arányosság elvének.  
3. CÉLKITŰZÉSEK  
A hitelmin ősítő intézetekr ől szóló rendelet módosításának célja: a hitelmin ősítő intézetek 
eredményes uniós felügyeleténe k biztosítása, a hitelmin ősítési ágazat felügyeleti 
szerkezetének ésszer űsítése, valamint a hitelmin ősítő intézetek és a piaci szerepl ők 
jogbiztonságának biztosítása. Operatív szinten a következ ő célkitűzések érvényesek: i. 
egyablakos ügyintézés és egyértelm ű hatáskörök kialakítása; ii. az egységes alkalmazás 
biztosítása; iii. hatékonyságnövelés és iv. a felügyeleti hatóságok motivációinak jobb 
összehangolása a felügyelt szervezetek összeurópai tevékenységének kezelhet ősége 
érdekében. 
4. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
Az előző szakaszban kit űzött célok teljesítését szem el őtt tartva a bizottsági szolgálatok 
különböző szakpolitikai lehet őségeket vizsgáltak meg: 
 
HU 5   HU 4.1. 1. lehetőség – változatlan helyzet (a hitelmin ősítő intézetekr ől szóló jelenlegi 
rendelet megtartása)4 
Ez a lehet őség a hitelmin ősítő intézetekr ől szóló rendelet tárgyalása során kialakított jelenlegi 
felügyeleti berendezkedés f ő elemeinek fenntartását jelenti.  
4.2. 2. lehetőség – kollégiumi struktúra és ESMA 
Ez a lehet őség akkor jöhetne létre, ha az ESMA-rende letet a Bizottság által 2009. szeptember 
23-án előterjesztett javaslatnak megfelel ően elfogadnák és fennmaradna a hitelmin ősítő 
intézetekr ől szóló jelenlegi rendelet szerinti felügyeleti keret. 
4.3. 3. lehetőség – az ESMA átveszi a hitelmin ősítő intézetek csoportjainak vagy az 
összes uniós hitelmin ősítő intézetnek a közvetlen felügyeletét 
E lehetőség szerint az EU-ban m űködő hitelmin ősítő intézetek centralizált felügyeletének 
bevezetése céljából felül kell vizsgálni a hitelmin ősítő intézetekr ől szóló rendeletet. Az 
ESMA általános illetékességgel rendelk ezne a nyilvántartásba vett hitelmin ősítő intézetek 
nyilvántartásba vétele és folyamatos fe lügyelete tekintetében, illetve az azon min ősítésekkel 
kapcsolatos ügyek tekintetében, amelyeke t olyan harmadik országbeli hitelmin ősítő intézetek 
adnak ki, amelyek a hitelesítési va gy a befogadási szabályok alapján m űködnek az EU-ban. 
Feladatai közé tartozna közigazgatási intézkedések alkalmazása és a Bizottságnak szóló 
ajánlások el őterjesztése szankciók és kényszerít ő bírságok kiszabására.  
E széles kör ű lehetőségen belül megkülönböztethetünk ké t alternatív forgatókönyvet.  
4.3.1.  3a. lehet őség – a több tagállamban is jogilag jelenlév ő hitelmin ősítő intézetek 
(hitelminősítő intézetek csoportjai) 
Az ESMA autoritása csak a több tagállamban is jogilag jelenlév ő hitelmin ősítő intézetek 
(hitelminősítő intézetek csoportjai) felügyeletére terjedne ki.  
4.3.2.  3b. lehetőség – összes uniós hitelmin ősítő intézet 
E lehetőség értelmében az ESMA egymagában látná el az összes uniós hitelmin ősítő intézet 
felügyeletét. S őt, ebben a keretben, ha az ESMA kizár ólagos felügyeleti hatáskört kapna a 
hitelminősítő intézetek felett, akkor a jogszabály me gszegésének kivizsgálására is megfelel ő 
autoritást kapna. Annak érdekében, hogy az ESMA gyakorolni tudja a hitelmin ősítő 
intézeteket érint ő új felügyeleti hatáskörét , szankcionálási hatáskör t is létre kell hozni. E 
kérdésben meg kell vizsgálni, hogy a szankc iók kiszabása a tagállamok hatáskörében 
maradjon, vagy a Bizottság, illetve az ESMA ha táskörébe kerüljön. Az új keretnek egyenl ő 
versenyfeltételek kialakítását és a szankciók Un ió-szerte egységes alkalmazását kell céloznia.  
                                                 
4 Jól tudjuk, hogy ez a lehet őség, amely a hitelmin ősítő intézetekr ől szóló jelenlegi rendelet szerinti 
felügyeleti keretet jelenti, elveszti fenntartható ságát, amikor az ESMA-rendelet a tervezettek szerint 
2011 elején hatályba lép. Utóbbi esetben ugyanis az ESMA olyan többletjogosultságokkal fog 
rendelkezni, amelyek a hitelmin ősítő intézetek nyilvántartásba vételével és felügyeletével kapcsolatos 
szerepére is kihatnak. Ennek ellenére fontosnak tartjuk, hogy kiindulási alapként a hitelmin ősítő 
intézetekr ől szóló jelenlegi rendeletet jelöljük meg, mivel (még) nem teljesen ismert a jöv őbeni ESMA-
rendelet tartalma, és f őként az, hogy miként fog módosulni a hitelmin ősítő intézetekr ől szóló rendelet. 
A 2. lehet őség alatt megadunk egy olyan lehetséges forgatókönyvet, amely megmutatja, hogy a 
hitelminősítő intézetekr ől szóló jelenlegi rendelet miként m űködhetne a (jöv őbeni) ESMA-keretben. 
 
HU 6   HU 5. A LEHETŐSÉGEK VIZSGÁLATA ÉS ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
A különböz ő lehetőségeket az egyablakos ügyintézés és egyértelm ű hatáskör-kialakítás, az 
egységes alkalmazás, a hatékonyságnövelés, és a felügyeleti hatóság hatókörének 
megfelelősége szempontjából vizsgáltuk.   
A hatásvizsgálatban megállapított következ tetések fényében az Európai Bizottság a 
hitelminősítő intézetekr ől szóló rendelet módosítására irányuló javaslatot kíván el őterjeszteni. 
A javaslat a hatásvizsgálatban azonos ított problémák megoldását célozza:  
– azáltal, hogy az ESMA-t kizárólagos felügye leti hatáskörrel ruházza fel a hitelmin ősítő 
intézetek felett. Az ESMA hatásköre kiterjed  információk kérésére, vi zsgálatok indítására 
és helyszíni ellen őrzések elvégzésére is. Felügyeleti feladatai ellátásához az ESMA 
szükség esetén a nemzeti értékpapír-piaci szabályozók segítségét kérheti. Utóbbiakra 
konkrét felügyeleti feladatok is átruházhatók (például személyek meghallgatása, helyszíni 
ellenőrzések végrehajtása), de e tevékenységekért ekkor is az ESMA-t terheli a felel ősség. 
– azáltal, hogy a Bizottságot szankcionálási hatáskörrel ruházza fel, amelyet az az ESMA 
kérésére, felhatalmazáson alapuló jogi aktussal létrehozandó, jól meghatározott keretben alkalmazhat. A szankciókat, ideértve a pénzbírságokat és a kényszerít ő bírságokat is, olyan 
módon dolgozzák ki, hogy arányos választ adjana k az egyedi kötelezettségszegésekre és 
elrettentő hatással bírjanak. A rendelet tartalmazni fog egy listát a hitelmin ősítő 
intézetekr ől szóló rendeletben szerepl ő rendelkezéseket érint ő azon 
kötelezettségszegésekr ől, amelyek a hitelmin ősítő intézet szándékos vagy gondatlan 
magatartása esetén pénzbírsággal sújthatók.  
6. A
 HATÁSOK ELEMZÉSE  
A hatásvizsgálat kimutatta, hogy a bizottsági kezdeményezés célkit űzéseit legjobban szolgáló, 
előnyben részesítend ő lehetőség az, ha az EU-ban nyilv ántartott összes hitelmin ősítő intézetet 
az ESMA közvetlen felügyelete alá rendelik, a s zankcionálási hatáskört pedig a Bizottságra 
ruházzák, amely e tekintetben az ES MA ajánlása alapján jár el. 
 
HU 7   HU Mivel a jelenlegi kezdeményezés célja a hitelmin ősítő intézetek ésszer űsítése, a vele járó 
potenciális el őnyök a pénzügyi válság okozta költségek en keresztül foghatók meg, amelynek 
kialakulásában a hitelmin ősítő intézetek is nem elhanyagolható szerepet játszottak. Az 
eredményes és hatékony felügyeleti rendszer el őnyei még akkor is óriásiak, ha a hitelmin ősítő 
intézetek csak töredékben tehet ők felelőssé a válság okozta közvetlen és közvetett 
veszteségekért. 
7. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS  
A Bizottság a Szerz ődés őreként nyomon követi, hogy az ES MA miként hajtja végre a 
hitelminősítő intézetekr ől szóló rendeletet. A jogszabály alkalmazásának következményeir ől 
szóló értékelésre a hatálybalépést követ ő három év után kerül majd sor, a Tanácsnak és az 
Európai Parlamentnek címzett bizottsági jelentés formájában.  Előnyök  Hátrányok  
1 Ésszerűsített határozathozatali folyamat 
– hatásköri konfliktusok nélkül  1A felügyeleti kapacitásokat a semmib ől 
kell megteremteni 
2 Nem áll fenn a veszélye annak, hogy a 
tagállamok eltér ően alkalmazzák az 
uniós jogot 2A helyi hitelmin ősítő intézetek egy uniós 
szintű hatóság alá tartoznak (nincs 
közbenső szint) 
3 Egyértelm ű hatékonyságnövekedés – 
megszűnnek a bonyolult koordinációs 
eljárások, az er őforrások és a 
tapasztalatok egy szervezetnél összpontosulnak 
4 A felügyelet látószöge, kapacitása és 
megbízatása megfelel a f ő szereplők EU-
szintű tevékenységének 
5 Egyenlő feltételek a szankciók elrettent ő 
hatása tekintetében; a szankciók EU-szinten egységes alkalmazása