Ez az első jelentés a kereskedelmi és együttműködési megállapodás végrehajtásáról és alkalmazásáról, a 2021. április 29-i (EU) 2021/689 tanácsi határozat 2. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint. A jelentés bemutatja a kereskedelmi és együttműködési megállapodás hatálya alá tartozó több terület aktuális helyzetét a megállapodás alkalmazásának első évében. A jelentés arra is törekszik, hogy a kereskedelmi és együttműködési megállapodás hatását adatok segítségével számszerűsítse, amennyiben ilyen adatok rendelkezésre állnak.

Az EU stabil és pozitív kapcsolatot szándékozik kialakítani az Egyesült Királysággal. Bár jelentős előrelépés történt a kereskedelmi és együttműködési megállapodásban meghatározott együttműködési struktúrák kialakítása terén, néhány kihívás továbbra is fennáll. Az Egyesült Királysággal való szélesebb körű kapcsolatrendszer tekintetében továbbra is fennállnak nehézségek, különösen az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyvnek a kilépésről rendelkező megállapodás keretében történő végrehajtásával kapcsolatban.

Megkezdődött a civil társadalomnak a kereskedelmi és együttműködési megállapodás végrehajtásába való bevonásának folyamata is. A Bizottság és az Egyesült Királyság nem hivatalosan elfogadta a civil társadalmi fórumra vonatkozó operatív iránymutatásokat. Ezeket az iránymutatásokat a partnerségi tanácsnak jóvá kell hagynia ahhoz, hogy a civil társadalmi fórum megkezdhesse munkáját. Létrehozták továbbá az EU belső tanácsadó csoportját, hogy lehetővé váljon a szélesebb körű párbeszéd a kereskedelmi és együttműködési megállapodás hatálya alá tartozó kérdésekben. A belső tanácsadó csoportot az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság segíti, amely koordinálja az üléseket és fenntartja a kapcsolatot a civil társadalmi partnerekkel. A belső tanácsadó csoport első ülésére 2021. november 25-én került sor.

Lépéseket tettek az EU és az Egyesült Királyság közötti parlamenti együttműködés kialakítása érdekében is. A felek megállapodtak abban, hogy a kereskedelmi és együttműködési megállapodásban létrehozott parlamenti partnerségi közgyűlés (a továbbiakban: a közgyűlés) az Európai Parlament 35 képviselőjéből, valamint az Egyesült Királyság parlamentjének 35 képviselőjéből fog állni. A közgyűlésbe delegált uniós küldöttséget 2021 októberében hagyták jóvá. A közgyűlés 2022-ben kezdi meg munkáját.

A közlekedési szolgáltatások és az építőipari szolgáltatások kereskedelme, valamint a szellemi termék használatának díja is súlyosan érintett, de ez főként az EU és az Egyesült Királyság közötti kereskedelemre vonatkozik, míg az EU és a többi kereskedelmi partner közötti kereskedelem szintje jelenleg már meghaladja a 2019 első kilenc hónapjában regisztrált szintet. Ez az Egyesült Királyság EU-ból való kilépésének hatását jelzi.

Az átmeneti időszak lejártával megszűnt a személyek szabad mozgása, valamint a szolgáltatásnyújtás, tőkemozgás és letelepedés szabadsága, ami jelentős változást eredményezett abban, hogy a két fél szolgáltatói hogyan férhetnek hozzá egymás piacaihoz. A szolgáltatásnyújtás, amelyre most már a nem uniós országra vonatkozó szabályok érvényesek, nagyobb kihívást jelent. A szolgáltatásokat nyújtani kívánó vállalkozások vagy a másik fél területén letelepedni kívánó befektetők új szabályozási és adminisztratív akadályokkal szembesülnek. Például a székhely szerinti ország engedélyei már nem érvényesek a fogadó országban, a szakmai képesítések elismerése nem annyira egyszerű, mint az EU-n belül, és bevándorlási szabályokat kell alkalmazni. Az egyesült királyságbeli szolgáltatók és befektetők tekintetében a 27 tagállam mindegyikében eltérő szabályok alkalmazandók.

A Bizottság szoros kapcsolatban áll a tagállamokkal annak biztosítása érdekében, hogy közigazgatásuk és vállalkozásaik megfelelően felkészültek legyenek. A vonatkozó információk a Bizottság honlapján is elérhetők. Az SPS-követelmények hatálya alá tartozó áruk kereskedelmének megkönnyítése érdekében a Nagy-Britanniába irányuló kivitelhez szükséges elektronikus egészségügyi bizonyítványmintákat valamennyi tagállam rendelkezésére bocsátották, és a Bizottság megbeszéléseket folytatott az Egyesült Királyság hatóságaival azok elfogadásáról.

A Bizottság mindent megtett annak érdekében, hogy segítse a tagállamokat és az uniós vállalkozásokat az új környezetben való eligazodásban. Például, amikor az SPS-követelmények tekintetében 2021 elején felmerültek bizonyos problémák, a Bizottság azonnal kiadott egy, az SPS-szabályok helyes alkalmazásáról szóló iránymutatást. A vámügyek területén a származási szabályokról és egyéb vámügyekkel kapcsolatos kérdésekről szóló iránymutatást tettek közzé, ellenőrző listákkal és egyéb vonatkozó információkkal együtt. Ennek köszönhetően az év előrehaladtával mindkét területen jelentősen csökkent a problémák száma. Az Egyesült Királyság a maga részéről ismételten elhalasztotta az EU-ból származó behozatalra vonatkozó vám- és SPS-követelmények 2021-ben történő végrehajtását. Ezen alaki követelmények végrehajtása 2022 januárjában kezdődött, és 2022 októberéig a határműködési modellben meghatározott szakaszos megközelítés alapján kerül bevezetésre. Alkalmazásuk kihívást jelenthet az uniós exportőrök és a tagállamok számára az új eljárások logisztikai hatása miatt, különösen azért, mert az áruk uniós kikötőkből az Egyesült Királyságba való szállítása előtt be kell nyújtani az előírt nyilatkozatokat és igazoló dokumentumokat, valamint azért, mert az Egyesült Királyság összetett informatikai rendszert hozott létre.

A származó árukra kivetett vámok hiánya ellenére a vállalkozások széles körben számoltak be az ellátási láncok zavarairól. Az uniós vállalkozások nehézségei megfelelnek annak, ami várható volt, nevezetesen:

Ezenkívül a két fél közötti kereskedelemben az áruknak meg kell felelniük a kereskedelmi és együttműködési megállapodásban megállapított származási szabályoknak, amennyiben ezeket 0 %-os vámteher mellett preferenciális elbánásban kívánják részesíteni. Az áru származásának bizonyítása nehézkes lehet, különösen akkor, ha a vállalkozások több országból szereznek be összetevőket. A preferenciális elbánás alkalmazásának megkönnyítése érdekében a Bizottság egy átmeneti időszakot megállapító jogszabályt fogadott el. Az átmeneti időszak során az uniós exportőrök a beszállítói nyilatkozatok alapján származásmegjelölő nyilatkozatot adhatnak ki, még teljes dokumentáció hiányában is, feltéve, hogy azt legkésőbb 2021 végéig benyújtják. 2022-től a származásmegjelölő nyilatkozatok kiállítására egységes követelmények alkalmazandók. Az Egyesült Királyságból származó uniós behozatal tekintetében az áruk több mint 80 %-a részesült preferenciális elbánásban. A Bizottság a tagállamokkal együtt biztosítja a származási szabályok helyes végrehajtását, valamint iránymutatást és magyarázatokat nyújt a vámhatóságoknak és a vállalkozásoknak.

Az Európai Szociális Charta 18. cikkének (2) bekezdése megköveteli az Egyesült Királyságtól, hogy csökkentse vagy megszüntesse a külföldi munkások vagy munkaadóik által fizetendő illetékeket, ideértve a munkavállalással kapcsolatos vízumdíjakat is. A közelmúltig az Egyesült Királyság 55 GBP összegű kedvezményt alkalmazott a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumdíjakra az 1961-ben aláírásra bocsátott chartát jóváhagyó államokból érkező valamennyi munkavállaló esetében. 2020 decemberében az Egyesült Királyság bejelentette, hogy 2021-től a kedvezmény nem vonatkozik öt uniós tagállam állampolgáraira. 2021 júliusában az Egyesült Királyság értesítést küldött azon szándékáról, hogy fel kívánja mondani az Európai Szociális Charta 18. cikkének (2) bekezdését. 2021 szeptemberében az Egyesült Királyság úgy határozott, hogy 2022 februárjától valamennyi uniós polgár vonatkozásában megszünteti a vízumdíjkedvezményt. A Bizottság felvetette ezt a kérdést a partnerségi tanács és a nyílt és tisztességes versenyt lehetővé tévő egyenlő versenyfeltételekkel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó szakbizottság ülésein. Csalódottságának adott hangot amiatt, hogy az Egyesült Királyság nem terjesztette ki a vízumdíjkedvezményt az érintett öt uniós tagállam állampolgáraira, hanem úgy döntött, hogy ehelyett teljes egészében megszünteti a kedvezményt.

Az éghajlatvédelem terén az Egyesült Királyság saját kibocsátáskereskedelmi rendszert vezetett be . A rendszer az energiaigényes iparágakra, a villamosenergia-termelési ágazatra és a légi közlekedésre vonatkozik. A rendszer a tüzelőanyagok létesítményekben történő elégetésével járó tevékenységekre terjed ki. A légi közlekedésben a rendszer az Egyesült Királyságon belüli, valamint a Gibraltárra és az Európai Gazdasági Térségbe irányuló járatokra vonatkozik. Az Egyesült Királyság 2021 májusa óta árveréseket szervez a kibocsátási egységek kereskedelmével kapcsolatban. Az elszámolóárak eddig az uniós árakhoz hasonló vagy azoknál magasabb szinten voltak.

Az EU-ból való kilépését követően az Egyesült Királyság a „jogszabályaink ellenőrzésének visszaállítása” célkitűzés részeként széles körű szabályozási reformot jelentett be, valamint nyilvános konzultációt indított a minőségi jogalkotás keretének reformjára vonatkozóan .

A Bizottság e fejlemények nyomon követése érdekében a szolgálatai és a tagállamok által összegyűjtött információkra, az uniós érdekelt felektől származó adatokra, a nemzetközi és többoldalú fórumok keretében fennálló formális és informális kapcsolatokra, valamint a kereskedelmi és együttműködési megállapodás keretében létrehozott szakbizottságokra támaszkodik. A Bizottság emellett szorosan nyomon követi a szabályozási változások alakulását, elemezve az agytrösztök, vállalkozások, nem kormányzati szervezetek, a média és egyéb érdekelt felek jelentéseit. A kereskedelmi és együttműködési megállapodás által létrehozott egyablakos ügyintézési pont is információkkal látja el a Bizottságot elemzéseihez.

A kereskedelmi és együttműködési megállapodás rendelkezik a megújuló tengeri energia fejlesztése terén megvalósuló együttműködésről is, aminek kulcsszerepet kell játszania abban, hogy mindkét fél elérje az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó nettó nulla célértékeket. Az északi tengerek melletti országok energetikai együttműködésére építve 2021-ben tárgyalások kezdődtek azzal a céllal, hogy egyetértési megállapodást írjanak alá a tengeri hálózatok fejlesztésével és az északi-tengeri régió nagy megújulóenergia-potenciáljával kapcsolatos technikai megbeszélések különleges fórumának létrehozásáról.

Be nem sorolt szolgáltatások

Be nem sorolt szolgáltatások

A Bizottság továbbra is nyomon fogja követni a kereskedelmi és együttműködési megállapodás végrehajtását a szolgáltatások és beruházások, a digitális kereskedelem, a szellemi tulajdon, a közbeszerzés és a kkv-k területén, és ragaszkodni fog a kereskedelmi és együttműködési megállapodás betartásához. A Bizottság nyomon fogja követni az Egyesült Királyság illetékes hatóságaival a közbeszerzésre vonatkozó jövőbeli jogszabályokat, ami aggályokat vetett fel az uniós érdekeltek körében. A Bizottság továbbra is szorosan figyelemmel fogja kísérni az Egyesült Királyságban zajló egyéb, a kereskedelmi és együttműködési megállapodás hatálya alá tartozó kérdéseket érintő jogalkotási fejlemények hatását.

A Bizottság a maga részéről eleget tett a kereskedelmi és együttműködési megállapodás szerinti átláthatósági kötelezettségeknek. A természetes személyek által nyújtott szolgáltatásokra vonatkozó információk jelenleg nyilvánosan hozzáférhetők. A Bizottság eleget tett azon kötelezettségének is, hogy a kkv-kra vonatkozó információkat tartalmazó nyilvános weboldalt hozzon létre.

Ami az anyagi jogi szabályokat illeti, a törvényjavaslat rendelkezik a támogatás fogalmának meghatározásáról, valamint egy sor általános és egyedi támogatási elvről, amelyek a kereskedelmi és együttműködési megállapodásban lefektetett elveken, valamint az átláthatóságra vonatkozó rendelkezéseken alapulnak.

A végrehajtás tekintetében a törvényjavaslat a fogyasztóvédelmi és piacfelügyeleti hatóság keretében létrehoz egy támogatási egységet, amely egy független, támogatásellenőrzési hatáskörrel rendelkező szerv szerepét tölti be. A törvényjavaslat egy utólagos támogatási ellenőrzési rendszert ír elő, amely rendelkezik néhány előzetes elemmel is. A versenyügyi fellebbviteli bíróság jogellenes támogatás nyújtása esetén visszafizetési felszólítást adhat ki. Várható, hogy további végrehajtási szabályokat és iránymutatásokat adnak ki. A Bizottság továbbra is nyomon követi a fejleményeket.

A Bizottság megvizsgálja továbbá a megújuló energiaforrások támogatására irányuló támogatásokat az Egyesült Királyság „különbözeti ügyletek” rendszere keretében. A Bizottság aggodalmát fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy az ellátási láncra vonatkozó kérdőívben szerepel az „egyesült királyságbeli tartalom százalékos aránya” kérdés. A Bizottság felvetette ezt a kérdést az árukkal foglalkozó kereskedelmi szakbizottság és a nyílt és tisztességes versenyt lehetővé tévő egyenlő versenyfeltételekkel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó kereskedelmi szakbizottság, valamint a kereskedelmi partnerségi bizottság ülésein. A Bizottság felkérte az Egyesült Királyságot, hogy távolítsa el a helyi tartalomra vonatkozó információkat a kérdőívből, és igazítsa ki a támogathatósági kritériumok pontozását, valamint adjon ki további iránymutatást annak megerősítésére, hogy az egyesült királyságbeli tartalomra vonatkozó kérdést eltávolították, és azt semmilyen módon – még a végrehajtási szakaszban – sem pontozzák, gyakorlatilag megszüntetve a hely szerepét.

Az Egyesült Királyság nyolc szabadkikötő létrehozását javasolta, amelyek közül kettő 2021-ben kezdte meg működését olyan egyedi szabályokkal, mint a közvetlen adóintézkedések (pl. adókedvezmények), egyszerűsített vámeljárások vagy a kereskedelmet és a beruházásokat elősegítő támogatások. A Bizottság továbbra is nyomon követi ezek létrehozását, és vizsgálja, hogy megfelelnek-e a kereskedelmi és együttműködési megállapodásban foglalt, egyenlő versenyfeltételekről szóló rendelkezéseknek, különös tekintettel a támogatásokkal és az adózással kapcsolatos rendelkezésekre.

8.Közlekedés

Az átmeneti időszak lejártával az Egyesült Királyság már nem részesül az EU egységes közlekedési piacának előnyeiből. Bár a kereskedelmi és együttműködési megállapodás rendelkezik az EU és az Egyesült Királyság közötti összeköttetést fenntartó szabályokról, a fuvarozók hozzáférési jogai – különösen a légi és közúti közlekedésben – jóval elmaradnak az EU egységes piacán elérhető jogoktól. Például az Egyesült Királyság légitársaságai már nem nyújthatnak rendszeres légi közlekedési szolgáltatásokat a tagállamok között.

A felek által a légi és közúti közlekedésben elfogadott kölcsönös jogokat a kereskedelmi és együttműködési megállapodás hatálybalépésekor azonnal alkalmazni kezdték, és mindeddig problémamentesen működtek.

A kereskedelmi és együttműködési megállapodás azt is lehetővé teszi, hogy a tagállamok és az Egyesült Királyság az úgynevezett „ötödik szabadságjogok” keretében kétoldalú megállapodásokat kössenek a kizárólag árufuvarozási célú légi közlekedési szolgáltatásokra vonatkozóan. Az (EU) 2021/689 tanácsi határozat 6. cikkében foglalt engedélyek alapján a következő tagállamok értesítették 2021 végéig a Bizottságot az Egyesült Királysággal kötött megállapodásaikról: Luxemburg, Málta, Franciaország, Szlovákia, Németország, Észtország, Cseh Köztársaság, Finnország, Belgium, Svédország, Dánia, Bulgária, Magyarország, Lettország, Hollandia, Írország, Ciprus, Görögország és Litvánia.

A területükön tervezett légi járművek, hajtóművek és légcsavarok légi alkalmassági ellenőrzése, valamint a kapcsolódó tanúsítási eljárások tekintetében 2021-ben 15 hitelesítésre került sor, amelyek főként kiegészítő típusalkalmassági bizonyítványokból vagy a meglévő tervek módosításából álltak. Ezek közül 13 hitelesítést az EU Repülésbiztonsági Ügynöksége, kettőt pedig az Egyesült Királyság polgári légi közlekedési hatósága adott ki.

9.Halászat

Az átmeneti időszak lejártával az Egyesült Királyság már nem vesz részt az EU közös halászati politikájában. Bár a kereskedelmi és együttműködési megállapodás rendelkezik az egyes felek vizeihez való kölcsönös hozzáférésről, valamint a kiigazítási időszak alatt az Egyesült Királyság koronafüggőségeinek vizeihez való hozzáférésre vonatkozó különös szabályokról, a halászati feltételek mindkét fél halászai esetében jelentősen megváltoztak.

A Bizottság az uniós halászflotta nagy része számára biztosította az Egyesült Királyság és koronafüggőségeinek vizeihez való hozzáférést. Ugyanakkor az EU kisebb és helyettesítésre szánt hajói számára továbbra is nehéz hozzáférést biztosítani az Egyesült Királyság felségvizeihez (6–12 mérföld) és a Csatorna-szigetek vizeihez. Bár jelentős előrelépés történt, az év végéig számos, e vizekhez hozzáférni kívánó hajó nem kapott engedélyt. A Bizottság az érintett tagállamokkal együtt megvizsgálja valamennyi meg nem adott engedélykérelem körülményeit.

A felek a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 496. cikkének (3) bekezdésében előírtaknak megfelelően valamennyi új gazdálkodási intézkedésről is értesítést küldtek. A halászati szakbizottság dolgozza majd ki az ilyen értesítésekre vonatkozó, kölcsönösen elfogadható határidőket és eljárásokat.

Az EU és az Egyesült Királyság továbbá éves konzultációkat tartott a közös állománnyal való gazdálkodásról. 2021 júniusában megállapodás született a 2021. évi teljes kifogható mennyiségekről. 2021 decemberében megállapodás született a 2022. évi teljes kifogható mennyiségekről.

10.A szociális biztonsági rendszerek koordinálása

Az átmeneti időszak lejártával a szociális biztonsági rendszerek koordinálására vonatkozó uniós mechanizmusokat többé nem alkalmazzák az Egyesült Királyságban. A kereskedelmi és együttműködési megállapodás korlátozza a negatív hatásokat azáltal, hogy védi az EU és az Egyesült Királyság között 2021. január 1-je után mozgó személyek szociális biztonsági jogait. E célból lehetővé teszi a legtöbb szociális ellátás koordinálását.

A szociális biztonság területén folytatott együttműködés jól haladt 2021-ben. Nem azonosítottak strukturális problémákat a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló jegyzőkönyv kereskedelmi és együttműködési megállapodás keretében való végrehajtásával kapcsolatban. Emellett a szociális biztonsági rendszerek koordinálásával foglalkozó szakbizottság módosításokat fogadott el a jegyzőkönyv mellékleteiben annak megerősítése érdekében, hogy a tagállamok továbbra is lehetővé teszik, hogy az Egyesült Királyságba vagy az Egyesült Királyságból kiküldött munkavállalók meghatározott feltételek mellett a küldő állam szociális biztonsági jogszabályainak hatálya alá tartozzanak.

11.Bűnüldözési együttműködés és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés

Az átmeneti időszak lejártával megváltoztak az EU és az Egyesült Királyság között a bűnüldözési együttműködés és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén folytatott együttműködésre vonatkozó rendelkezések. A kölcsönös elismerésen alapuló mechanizmusokat például a kölcsönös jogsegély váltotta fel. Az Egyesült Királyság ezen kívül már nem tagja az uniós bűnüldöző hatóságoknak, és korlátozott mértékben vagy egyáltalán nem fér hozzá az uniós adatbázisokhoz. Bár a kereskedelmi és együttműködési megállapodás rendelkezik a felek közötti együttműködésről, az ilyen együttműködésre most már nem uniós országként kerül sor.

2021-ben folytatódott az operatív együttműködés az Europollal és az Eurojusttal, bár nem uniós országként és kétoldalú megállapodások alapján. Ennek érdekében az Europollal 2021. szeptember 27-én együttműködési kapcsolatokat létrehozó munka- és igazgatási megállapodást, az Eurojusttal 2021. december 20-án munkamegállapodást írtak alá.