EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2023.2.1. COM(2023) 62 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI TANÁCSNAK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A zöld megállapodáshoz kapcsolódó ipari terv: a nulla nettó kibocsátás kora



1.Bevezetés: A zöld megállapodáshoz kapcsolódó ipari terv: a nulla nettó kibocsátás kora Ez az évtized döntő jelentőségű lesz az egész világ számára. Vissza kell szorítani a globális átlaghőmérséklet növekedését, és meg kell tenni a szükséges lépéseket a nulla nettó kibocsátás eléréséhez. A tét nagy, a kihívás pedig összetett – de ennek a generációnak most egyedülálló lehetősége adódik arra, hogy a kényszerítő körülményeket katalizátorként használva befektessen a tiszta energián alapuló gazdaságba és a nulla nettó kibocsátás korának iparába. Az európai zöld megállapodás meghatározza a zöld átállással kapcsolatos törekvéseinket, beleértve a 2050-ig megvalósítandó nulla nettó kibocsátásra vonatkozó éghajlat-politikai céljainkat is. Az „Irány az 55%!” intézkedéscsomag konkrét tervet tartalmaz az európai gazdaság stabil előrehaladása érdekében, a REPowerEU terv pedig felgyorsítja a fosszilis tüzelőanyagoktól való elmozdulást. A körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési tervvel együtt ezek határozzák meg a nulla nettó kibocsátási célt szolgáló európai ipar elérése érdekében történő átalakításának keretét. Az elkövetkezendő években határozottan körvonalazódni fog a nulla nettó kibocsátás korának gazdasági vetülete. Új piacok jönnek majd létre, áttörést hozó innovatív tiszta technológiákat fejlesztenek ki és dobnak piacra, energiarendszereink pedig átalakulnak. Ezért azok, akik most elsőként és gyorsan fektetnek be, biztosítani fogják helyüket ebben az új gazdaságban, munkahelyeket fognak teremteni egy frissen képzett munkaerő számára, újjá fogják éleszteni az ipari gyártóbázisokat, csökkenteni fogják az egyének és a vállalkozások költségeit, és a legkedvezőbb helyzetben lesznek ahhoz, hogy támogassák a világ más részeit saját gazdaságuk dekarbonizálásában. Az európai iparban rejlő számtalan lehetőség miatt ez az igény nagy hangsúlyt kap. A Nemzetközi Energia Ügynökség becslései szerint a nagy mennyiségben előállított legfontosabb tisztaenergia-technológiák világpiaca 2030-ra évente mintegy 650 milliárd USD-t (körülbelül 600 milliárd EUR) fog kitenni, ami a jelenlegi szint több mint háromszorosa. A kapcsolódó energiatermelési munkahelyek száma ugyanebben az időszakban több mint kétszeresére is nőhet. A nulla nettó kibocsátási célt szolgáló ipar világszerte erőteljesen növekszik, olyan mértékben, hogy a kereslet néha meghaladja a kínálatot. Az EU-nak minden eszköz a rendelkezésére áll ahhoz, hogy cselekedjen, és megragadja a nulla nettó kibocsátásban rejlő lehetőségeket. Az egységes piacra épülő európai gazdasági modell az elmúlt évtizedekben növelte a jólétet. Európa vezető szerepet tölt be az innováció, a kockázati tőke, a nulla nettó kibocsátású technológiák alkalmazása és a fenntartható termékek terén. Kiindulási pontja erős: ipara meghatározza a fejlődési irányt és a szabványokat, a digitalizáció szintje folyamatosan növekszik, továbbá világszerte elterjedt, kiváló minőségű és innovatív termékeket állít elő. Az EU a világ legjobb tudósaival és kutatóival büszkélkedhet, akik folyamatosan áttörést jelentő megoldásokat dolgoznak ki, vagy finomhangolják a meglévő technológiákat. Az EU azt is megmutatta, hogy a zöld átállás hogyan erősítheti a versenyképességet. Az orosz fosszilis tüzelőanyagok fokozatos kivezetése felgyorsította a fosszilis tüzelőanyagok korának megszüntetését célzó új ipari forradalmat. Gazdaságunkban számos új nulla nettó kibocsátású technológiát fejlesztenek ki és alkalmaznak: a közlekedés, az építőipar, a gyártás, az energia területén, sőt még teljesen új piacok létrehozásakor is. Nulla nettó kibocsátású ökoszisztémánk értéke 2021-ben meghaladta a 100 milliárd EUR-t, ezzel értéke 2020 óta megkétszereződött. Az EU bebizonyította, hogy felkészült a folyamatos változásokra és kihívásokra. A magas infláció, a munkaerőhiány, a demográfiai változások, az ellátási láncok Covid19-válság utáni zavarai, az emelkedő kamatlábak, valamint az energiaköltségek és az inputárak emelkedése miatt az ipar számtalan kihívással szembesül. Ehhez erős, de nem mindig tisztességes verseny társul a szétaprózott globális piacon. Ezen nehézségek ellenére az EU gazdasága eddig figyelemreméltóan kitartott, és a politikai egység meghozza gyümölcsét. A gáz- és olajárak mostanra a háború előtti szintre csökkentek. Az infláció Európa-szerte már a második egymást követő hónapban csökkent, ráadásul ez a csökkenés 2022 decemberében jelentős volt. A munkanélküliség alacsonyabb, mint a 2008-as pénzügyi válság előtt, és a munkaerőpiacok továbbra is jól teljesítenek. Az EU elkötelezett a folyamat iránt, és meg van győződve arról, hogy Európán belül felgyorsíthatja a nulla nettó kibocsátási célt szolgáló iparrá való átalakulást. Az olyan szükségleteken és lehetőségeken túl, mint a megújuló energiaforrások elterjedése, az energetikai és közlekedési infrastruktúrák – például a villamosenergia-hálózatok – átalakítása, valamint a zöld hidrogénre mint tárolóeszközre, üzemanyagra és nyersanyagra való tömeges átállás, az EU vezető szerepet tölthet be a jövő nulla nettó kibocsátási célt szolgáló iparágaiban is. Ezenkívül külföldi partnereinkkel az együttműködés új formáit hozhatjuk létre a tiszta technológiák terén. A nulla nettó kibocsátás megvalósításának sürgető szükségszerűsége előnyös lehet bolygónk és vállalkozásaink számára is: Európa együttműködik a partnerekkel a nulla nettó kibocsátású technológiák fejlesztése, az ellátási láncok diverzifikálása és megerősítése, valamint másoknak a zöld átállásban való támogatása terén. Szintén biztató jelnek tekinthető, hogy Európa partnerei is kezdik felismerni a nulla nettó kibocsátási célt szolgáló iparban rejlő lehetőségeiket. Az Egyesült Államok inflációcsökkentésről szóló jogszabálya 2032-ig több mint 360 milliárd USD összeget (körülbelül 330 milliárd EUR) mozgósít. Japán célja, hogy zöld átállási tervei keretében 20 billió JPY-t teremtsen elő (körülbelül 140 milliárd EUR) „zöld átállási” kötvények révén. India a fotovoltaikus napenergia és az akkumulátorágazat versenyképességének fokozása érdekében előterjesztette a termeléshez kötött ösztönzőrendszert. Az Egyesült Királyság, Kanada és számos más ország is előterjesztette a tiszta technológiára vonatkozó beruházási tervét. Európa elkötelezett amellett, hogy a közös cél érdekében együttműködjön ezekkel a partnerekkel. A kereskedelemnek és a nulla nettó kibocsátási célt szolgáló iparhoz kötődő versenynek azonban tisztességesnek kell lennie. Partnereink néhány kezdeményezése nemkívánatos járulékos hatással lehet a nulla nettó kibocsátási célt szolgáló európai iparra. A Kína által nyújtott támogatások a GDP-hez viszonyítva például már régóta kétszer olyan magasak, mint az EU-ban. Ez torzította a piacot, és ennek következtében számos nulla nettó kibocsátású technológia gyártását jelenleg Kína uralja, mivel az ötéves tervének egyik prioritásává tette a tiszta technológiákkal kapcsolatos innováció és a gyártás támogatását. Kína bejelentett, tiszta technológiákra irányuló beruházásai meghaladják a 280 milliárd USD-t (körülbelül 260 milliárd EUR). Európának és partnereinek többet kell tenniük annak érdekében, hogy leküzdjék e tisztességtelen támogatások és a tartós piaci torzulások hatását. Ahol a magánpiacon túlzott mértékű az állami befolyás, a torzulások egyenlőtlen versenyfeltételeket teremtenek, és tisztességtelen verseny alakul ki. A Bizottság továbbra is teljes mértékben ki fogja használni a piacvédelmi eszközöket annak érdekében, hogy megvédje az egységes piacot és a szabályokon alapuló nemzetközi kereskedelmet az olyan tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szemben, mint a dömping és a torzító támogatások. A jövő is tartogat még kihívásokat a versenyképesség terén. Az olcsó fosszilis tüzelőanyagok korszaka véget ért, ami szükségessé teszi a zöld átállás felgyorsítását annak biztosítása érdekében, hogy az ipar bőséges és megfizethető tiszta energiához férhessen hozzá. Az EU-nak a legnagyobb erejére, az egységes piacra kell építenie, és el kell kerülnie a széttagoltságot. A Bizottság ezért elkötelezett amellett, hogy közös stratégiai prioritásokon és a beruházási igények felmérésén alapuló, átfogó európai megközelítést terjesszen elő. Ehhez meg kell vizsgálni a közös uniós válasz biztosításának különböző lehetőségeit, beleértve az uniós finanszírozást is. Ezenkívül többet kell tenni a vállalkozások magánfinanszírozáshoz való hozzáférésének megkönnyítése érdekében, különösen a tőkepiaci unió kiteljesítése révén. A nagyobb versenyképességnek együtt kell járnia a jól fizetett, minőségi munkahelyek biztosításával és a humántőke-beruházással. A nulla nettó kibocsátási célt szolgáló ipar korát a ma meghozott döntések határozzák meg. Az EU-nak készen kell állnia arra, hogy gyorsasága, ambíciói és a közös irány révén vezető szerepet töltsön be. Az uniós szakpolitikákon és eszközökön alapuló közös válasz sokkal hatékonyabb lesz, mint 27 különálló nemzeti megközelítés. 2.A zöld megállapodáshoz kapcsolódó ipari terv – lépéselőnyben maradni A hatalmas lehetőségek és kihívások fényében Európának új, zöld megállapodáshoz kapcsolódó ipari tervre van szüksége. A terv az európai zöld megállapodás részét fogja képezni, amely kijelöli az irányt Európa számára a klímasemlegesség felé vezető úton, hogy világszinten vezető szerepet tölthessen be a nulla nettó kibocsátási célt szolgáló ipar korában. A terv kiindulópontja, hogy a következő évtizedben jelentősen fokozni kell a technológiai fejlődést, a nulla nettó kibocsátású termékek gyártását és telepítését, az energiaellátást, valamint az uniós szintű megközelítés hozzáadott értékét e kihívások közös kezelése érdekében. Ezt még inkább megnehezíti a nyersanyagokért és a képzett munkaerőért folytatott globális verseny. A terv célja e kettősség kezelése azáltal, hogy azokra a területekre összpontosít, ahol Európa a legnagyobb változást érheti el. A tervben felvázolt másik törekvés, hogy Európa a diverzifikáció, valamint a saját fejlesztés és termelés ötvözése révén elkerülje annak kockázatát, hogy az orosz fosszilis tüzelőanyagoktól való függőséget más olyan stratégiai függőségek váltsák fel, amelyek akadályozhatják a zöld átálláshoz szükséges kulcsfontosságú technológiákhoz és inputokhoz való hozzáférést. A terv kiegészíti az európai zöld megállapodás és az uniós iparstratégia, különösen a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv keretében az ipar átalakítására irányuló, folyamatban lévő erőfeszítéseket. Az energiaigényes iparágak korszerűsítése és dekarbonizációja továbbra is kiemelt prioritás marad, csakúgy, mint a munkahelyváltás és a minőségi munkahelyteremtés biztosítása a képzés és az oktatás révén. Ezért határozott közös európai válaszra van szükség a nulla nettó kibocsátási célt szolgáló ipar fellendítéséhez. A zöld megállapodáshoz kapcsolódó ipari terv az erősségeinkre épít: a nyitottságra, az innovációra, az inkluzivitásra és a fenntarthatóságra. A megfelelő feltételek mellett a nulla nettó kibocsátási célt szolgáló ipar Európában létfontosságú szerepet fog játszani abban, hogy a kontinensen megvalósuljon a tiszta gazdaság, jólétet teremtve az EU-ban, amely így világszinten vezető szerepet tölthet be a mind a technológia, mind az éghajlatváltozás és a környezetszennyezés elleni küzdelem terén. A zöld megállapodáshoz kapcsolódó új felvázolt ipari terv négy pilléren alapul:

2.1.Kiszámítható, koherens és egyszerűsített szabályozási környezet Az EU hagyományosan erős szabályozási környezetre támaszkodik annak érdekében, hogy kedvező feltételeket teremtsen a vállalkozások számára, hogy minőségi munkahelyeket biztosítson a munkaerő számára, és magas szintű védelemről gondoskodjon környezetünk számára. Ez a három dimenzió kölcsönösen erősítheti egymást, ha a szabályozás kiegyensúlyozott és intelligensen van kialakítva, ami folyamatos figyelmet igényel. Ezért a Bizottság idén minden új rendelet esetében további „versenyképességi vizsgálatot” vezetett be annak biztosítása érdekében, hogy kezelje a versenyképességre gyakorolt valamennyi lehetséges hatást, és elkerülje a szükségtelen terheket. Az egyszerű, kiszámítható és egyértelmű szabályozási környezet kulcsfontosságú a beruházások ösztönzéséhez. Az uniós szintű fellépés megakadályozza a 27 szabályozási megközelítés közötti szétaprózódást. Idén tavasszal a Bizottság három kulcsfontosságú javaslatot fog előterjeszteni az ipari versenyképességre vonatkozóan, amelyek alapja a reform szükségessége: Először is a zöld megállapodáshoz kapcsolódó ipari terv részeként a Bizottság javaslatot tesz a nulla nettó kibocsátási célt szolgáló iparról szóló jogszabály előterjesztésére a kulcsfontosságú technológiák ipari gyártásának támogatása érdekében az EU-ban. A jogi aktus egyszerűsített szabályozási keretet biztosítana a klímasemlegességi céljaink eléréséhez kulcsfontosságú termékek – például akkumulátorok, szélmalmok, hőszivattyúk, napenergia, elektrolizátorok, valamint szén-dioxid-leválasztási és -tárolási technológiák – termelési kapacitására vonatkozóan. A nulla nettó kibocsátási célt szolgáló iparról szóló jogszabály céljai konkrétan a következők: ·egy ágazatspecifikus elemzést követően szükség esetén az ipari kapacitásra vonatkozó, 2030-ig elérendő célok meghatározása annak biztosítása érdekében, hogy a stratégiai függőségek ne veszélyeztessék a zöld átállást. A jogszabály figyelembe fogja venni a határokon átnyúló teljes ellátási és értékláncot, hogy az ellátás ne váljon szűk keresztmetszetté, ·az engedélyezési eljárások hosszának csökkentése és azok kiszámíthatóságának növelése azáltal, hogy konkrét határidőket határoz meg az engedélyezés különböző szakaszaira vonatkozóan, és jelentősen megerősíti a tagállamok közigazgatási kapacitását, például az egyablakos ügyintézési rendszer bevezetésével, amely a befektetők és az ipari érdekelt felek számára a teljes közigazgatási folyamat során egyedüli kapcsolattartó pontként szolgálna. Mivel az európai értékláncok nagymértékben integráltak és összekapcsolódnak az egységes piacon (lásd: 1. ábra), a nulla nettó kibocsátási célt szolgáló iparról szóló jogszabály egyszerű és operatív kritériumokat határozna meg az ellátási láncra vonatkozó, stratégiai jelentőségű nulla nettó kibocsátású projektek azonosítására. Ez biztosítja, hogy a fejlett és a kevésbé fejlett régiók számára egyaránt hozzáférhető stratégiai projektek – köztük a több országra kiterjedő projektek – előmozdítása révén valamennyi tagállam továbbra is részesülhessen az innovatív ipari alkalmazás előnyeiből. Ezek a projektek részesülhetnek a gyorsított engedélyezési eljárások előnyeiben, és magán-, valamint uniós és nemzeti közfinanszírozást is vonzhatnak. Az európai szabványok elősegíthetik a tiszta és digitális technológiák bevezetését. Különösen az új ipari értékláncok esetében a magas színvonalú európai szabványok szükségességének előrejelzése és kidolgozása jelentős versenyelőnyt biztosíthatna az uniós iparágak számára, globális szinten is. A szabványok bizonyíthatják a piacképességet, és ösztönözhetik az azokat betartó cégekbe történő befektetéseket. Az európai szabványok lehetővé tennék az uniós iparágak számára, hogy az egységes piacon bővítsék technológiáikat – ez nagyon fontos az induló vállalkozások és a kkv-k számára. ·A jogszabály lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy indítványozza olyan európai szabványok kidolgozását, amelyek előmozdítják a kulcsfontosságú technológiák gyors bevezetését.

1. ábra: A szélellátási láncok és munkahelyek nagymértékben integráltak az EU-ban és Európában Forrás: Szélenergia – Európa. A térkép az EU szélerőműveit mutatja az összes szegmens tekintetében. A körök mérete arányos a munkahelyek létesítményenkénti számával (kis körök: 10–50 alkalmazott; nagy körök: több mint 1 000 alkalmazott). Az innováció előmozdítása érdekében a Bizottság értékelni fogja a szabályozói tesztkörnyezetek létrehozásának lehetőségét, amelyek lehetővé teszik az új technológiák teszteléséhez szükséges gyors kísérletezést és diszruptív innovációt. Az ilyen szabályozói tesztkörnyezetek utat nyithatnak a termékek forgalomba hozatalára vonatkozó engedélyezési/tanúsítási folyamat egyszerűsítéséhez is. Ezek az eljárások manapság hosszadalmasak lehetnek, lassítják az innovatív termékek bevezetését, és jelentős terhet jelentenek, különösen a kkv-k és az induló vállalkozások számára. A Bizottság továbbra is finanszírozni fogja a tesztelési létesítményeket, ami fontos lépés a technológia piaci bevezetése felé. A nulla nettó kibocsátású termékek iránti kereslet nagymértékű további ösztönzésében az állami fellépések különböző formái – például a közbeszerzés, a vámengedmények, valamint az üzleti vállalkozásoknak és a végfelhasználóknak a fenntarthatóságon és a körforgásos jellegen alapuló nulla nettó kibocsátású technológiák használatára való ösztönzése – jelentős szerepet játszhatnak. Az uniós hatóságok a GDP mintegy 14 %-át (évente mintegy 2 billió EUR) költik szolgáltatások, munkák és termékek beszerzésére. A közbeszerzési politika és más állami támogatások szerepet játszhatnak a közpénzek közérdekből történő megtérülésének maximalizálásában, miközben a források diverzifikálása révén erősíthetik az ellátás biztonságát. E célból a Bizottság a rendelkezésre álló jogi eszközök és a meglévő uniós szabványok segítségével meghatározná a fenntarthatósági jellemzőket és a nulla nettó kibocsátású termékekre vonatkozó lehetséges követelményeket. Előmozdítaná a nulla nettó kibocsátású megoldások iránti kiszámíthatóbb és egységesebb keresletet, és lehetővé tenné a közigazgatási szervek számára, hogy ambiciózus fenntarthatósági követelményeket határozzanak meg. Másodszor a Bizottság javaslatot fog tenni a kritikus fontosságú nyersanyagokról szóló jogszabályra. A nulla nettó kibocsátású uniós technológiák gyártása csak akkor lehetséges, ha biztosított a releváns kritikus fontosságú nyersanyagokhoz való hozzáférés, többek között a beszerzés diverzifikálása és a nyersanyagok újrahasznosítása révén, hogy csökkenjen az EU harmadik országokból származó, erősen koncentrált ellátástól való függősége, elősegítve a körforgásos gazdaságban a minőségi foglalkoztatást és a növekedést. E jogi aktus célja az EU ellátásbiztonságának garantálása, többek között a nemzetközi szerepvállalás megerősítése, valamint (adott esetben) a kitermelés, a feldolgozás és az újrafeldolgozás megkönnyítése révén, ugyanakkor magas szintű környezetvédelmi szabványok biztosítása, valamint a kutatás és az innováció folytatása, például az anyagfelhasználás csökkentése és a bioalapú helyettesítő anyagok kifejlesztése révén. Máris vannak kézzelfogható sikerek: manapság egyes uniós vállalatok grafit helyett fából származó lignitet használnak az akkumulátorokban. Harmadszor itt az energia kérdése. Az, hogy Oroszország az energiát fegyverként használja fel, komoly figyelmeztető jelzés volt az ellátás biztonsága és a függőségek kezelése szempontjából. Számos vállalat versenyképességét súlyosan gyengítették a magas energiaárak és az ellátási láncok zavarai. Ez különösen igaz az energiaigényes iparágakra. A magas energiaköltségek kezelése és a költséges fosszilis tüzelőanyagok olcsóbb megújuló energiaforrásokkal való felváltása érdekében fontos lépések történtek a REPowerEU tervvel összhangban. 2022-ben például az EU megújuló szél- és napenergia-termelési kapacitása meghaladta a 400 GW-ot, ami több mint 25 %-os növekedést jelent 2020-hoz képest. Létrehoztuk az uniós energiaplatformot a gázkereslet összefogása, az infrastruktúra-használat összehangolása és a nemzetközi partnerekkel folytatott tárgyalások céljából, megtakarításokat értünk el, feltöltöttük a készleteinket, és plafont vezettünk be a rövid távú piacok esetében. Mind a villamos energia, mind a gáz területén számos infrastrukturális projekt és hálózati összeköttetés valósult meg. Márciusban a Bizottság előterjeszti a villamosenergia-piac szerkezetének reformját, amelyről jelenleg nyilvános konzultáció folyik. A hosszú távú árszerződések fontos szerepet játszhatnak abban, hogy valamennyi villamosenergia-felhasználó élvezhesse a kiszámíthatóbb és alacsonyabb megújulóenergia-költségek előnyeit. A REPowerEU tervben foglaltaknak megfelelően az ipari versenyképesség fokozásához az ipari folyamatok átalakítására, a megújuló energia elterjedésének jelentős felgyorsítására és szerepének ugrásszerű növelésére, az energiahatékonyságra és az energiaigény csökkentésére irányuló határozottabb erőfeszítésekre, valamint a munkaerő átképzésére és továbbképzésére van szükség. Az akkumulátorokra vonatkozó új uniós szabályozási rendszer kulcsfontosságú eleme az EU klímasemleges gazdaságra való átállásának, mivel versenyképes és reziliens értékláncokat biztosít az EU-ban az akkumulátorgyártás, -újrafelhasználás és -újrafeldolgozás számára. A jövőben a fenntartható termékek környezettudatos tervezéséről szóló rendelet a termékek szélesebb körére vonatkozik majd, és tovább bővíti a fenntarthatósági követelmények körét, amelyekben az uniós ipar élen jár. A környezettudatos tervezésre vonatkozó meglévő és jövőbeli munkatervek keretében a Bizottság kiemelt prioritásként fogja kezelni a nulla nettó kibocsátású technológiával kapcsolatos munkát. Kulcsfontosságú továbbá, hogy a fogyasztók a termékek fenntarthatóságára, tartósságára és szénlábnyomára vonatkozó átlátható és megbízható információk alapján hozhassák meg döntéseiket. A piaci átláthatóság olyan eszköz, amely elősegíti a technológiai és környezetvédelmi szempontból megfelelőbb nulla nettó kibocsátású termékek elterjedését. A Bizottság például az év végéig javaslatot fog tenni a hőszivattyúkra vonatkozó egységes energiacímkére, amely lehetővé teszi a felhasználók számára, hogy összehasonlítsák a különböző technológiákat. A fogyasztók zöld átállásban való szerepvállalásáról szóló bizottsági javaslat szintén ebbe az irányba mutat. Végezetül az infrastruktúra kulcsfontosságú a zöld megállapodáshoz kapcsolódó ipari terv által létrehozni kívánt kedvező, nulla nettó kibocsátású üzleti környezet szempontjából. A transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) elektromos és egyéb töltőinfrastruktúrával való teljes lefedettségének biztosításához, az európai hidrogénellátási gerinchálózat fejlesztéséhez és megerősítéséhez, valamint az intelligens energiahálózatoknak a nagy mennyiségű megújuló energiaforrások TEN-E hálózaton való befogadása érdekében történő bővítéséhez és megerősítéséhez jelentős beruházásokra,valamint szabályozási rendszerünk megerősítésére van szükség. Itt az ideje, hogy a szükséges infrastruktúrát az európai érdekek szempontjából térképezzük fel. A Bizottság felszólítja a társjogalkotókat, hogy a lehető leghamarabb fogadják el az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájáról szóló rendeletet (AFIR) egy időtálló elektromos és egyéb töltőhálózat létrehozásának elősegítése érdekében. A hidrogén- és villamosenergia-infrastruktúra fejlesztése és megerősítése érdekében a Bizottság tovább fogja vizsgálni az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz erőforrásigényeit, és a transzeurópai energetikai infrastruktúráról szóló felülvizsgált rendelet teljes körét a kulcsfontosságú (határokon átnyúló) infrastruktúra tervezésének, finanszírozásának és kiépítésének felgyorsítására fogja felhasználni. Az elkövetkező években különösen a határokon átnyúló infrastruktúra fejlesztését és megvalósítását kell felgyorsítani. A Bizottság további lehetőségeket – többek között lehetséges jogalkotási intézkedéseket – is mérlegelni fog annak biztosítására, hogy a tagállamok határokon átnyúló energetikai infrastruktúrát hozzanak létre annak érdekében, hogy a stratégiai infrastruktúra kiépítése ne szenvedjen indokolatlan késedelmet. A zöld megállapodáshoz kapcsolódó ipari terv akkor fogja növelni a versenyképességet, ha valamennyi szereplő (hatóságok, szociális partnerek, befektetők, fogyasztók) egyesíti erőit ugyanazon célkitűzések elérése érdekében. A közelmúltban létrehozott, a tiszta technológiákkal foglalkozó európai platform, a tiszta energiával foglalkozó ipari fórum más érdekelt felekkel együtt támogatná a tervet, koordinálná a beruházási és gyártási célok elérésére irányuló intézkedéseket, és tovább ösztönözné a kapcsolatteremtési lehetőségeket. A Bizottság továbbra is szorosan együtt fog működni az Európai Parlamenttel annak érdekében, hogy a zöld megállapodáshoz kapcsolódó ipari terv sikeres legyen. 2.2.A finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés felgyorsítása A globális nulla nettó kibocsátási célt szolgáló ipar erőteljes növekedésnek indult: a tiszta energiával kapcsolatos beruházások 2022-ben az előző évhez képest 10 %-kal nőttek. Az EU nulla nettó kibocsátási célt szolgáló ipara egyes ágazatokban – például a szélenergia vagy a hőszivattyúk ágazatában – még a viszonylag magas energiaárak közepette is versenyképes, míg más szegmensekben – például a fotovoltaikus napelemeknél – korlátozott a jelenléte. Ezen túlmenően a nulla nettó kibocsátású gazdaságra való, időben történő átállás biztosításához ezen ágazatok gyorsabb fejlesztésére van szükség. Az uniós ipar piaci részesedésére nagy nyomás nehezedik, nagyrészt azért, mert a külföldi támogatások egyenlőtlen versenyfeltételeket teremtenek. Ez szükségessé teszi a nulla nettó kibocsátási célt szolgáló iparág finanszírozásához való hozzáférés kiterjesztését és felgyorsítását. Ez a zöld megállapodáshoz kapcsolódó ipari terv második pillére. Fontos szerepet kell betöltenie a célzott közfinanszírozásnak is. Az uniós és a nemzeti finanszírozás már most is fontos szerepet játszik a nulla nettó kibocsátású innováció, gyártás és bevezetés előmozdításában, valamint a villamosenergia-hálózatok és az infrastruktúrák megerősítésében. A magánfinanszírozás kulcsfontosságú lesz a nulla nettó kibocsátási célt szolgáló ipar beruházásainak mozgósításához.

A NextGenerationEU keretében a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által finanszírozott 27 nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terv alapján a zöld intézkedésekre már rendelkezésre áll 250 milliárd EUR, beleértve az ipar dekarbonizációját támogató beruházásokat is. A Horizont Európa 40 milliárd EUR összeget fordít a zöld megállapodással kapcsolatos kutatásra és innovációra, többek között az ipari szereplőkkel összefogva. A kohéziós politikák mintegy 100 milliárd EUR összeget bocsátanak rendelkezésre a zöld átálláshoz, beleértve az Igazságos Átmenet Alapot is. A Bizottság tovább fogja támogatni a kohéziós beruházások gyors mozgósítását a nulla nettó kibocsátási célt szolgáló iparról szóló terv támogatása érdekében, többek között azáltal, hogy egységes visszatérítési rendszerek révén felgyorsítja az energiahatékonysággal és a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos projektek tervezését és visszatérítését. Ezeket az uniós finanszírozási forrásokat eddig nagyrészt a kutatásra és az innovációra, valamint a megújuló energia és a kapcsolódó infrastruktúrák alkalmazására fordították, nem pedig az ágazat gyártási kapacitására. Célzott állami támogatás révén növelni és gyorsítani lehet a nulla nettó kibocsátási célt szolgáló ipari értékláncok finanszírozását. Annak elkerülése érdekében azonban, hogy az egységes piac szétaprózódjon a különböző szintű nemzeti támogatások és az ilyen támogatás nyújtására vonatkozó különböző kapacitások miatt, megfelelő uniós szintű finanszírozásra is szükség van az ilyen ipari értékláncok Unió-szerte történő fejlődésének elősegítéséhez. 2.2.1. Nemzeti finanszírozás Az állami támogatással kezdve: Az uniós versenypolitika eszközöket biztosít a zöld és digitális átállás szempontjából stratégiai jelentőségű kulcsfontosságú, élvonalbeli technológiák fejlesztésének és alkalmazásának támogatásához, miközben megőrzi az egységes piac integritását és tiszteletben tartja az EU nemzetközi kötelezettségeit. Csak 2022-ben a Bizottság összesen 51 milliárd EUR összköltségvetéssel támogatási programokat hagyott jóvá új megújulóenergia-termelési kapacitás kiépítésére és az ipari termelés dekarbonizációjára Unió-szerte. Az Ukrajna elleni orosz agressziót követően a Bizottság már 2022 márciusában ideiglenes válságkeretet fogadott el, amely eszközt biztosít a tagállamok számára a háború okozta negatív gazdasági hatások orvoslásához és a strukturális kiigazítások megkönnyítéséhez annak érdekében, hogy jobban tudják kezelni az ebből eredő gazdasági helyzetet. A kétszer módosított keret már tartalmaz konkrét rendelkezéseket a megújuló energia, a dekarbonizációs technológiák és az energiahatékonyság-javító intézkedések egyszerűsített támogatásáról. A Bizottság most további rugalmasságot kíván biztosítani a tagállamok számára ahhoz, hogy gondosan meghatározott területeken korlátozottan és ideiglenesen támogatást nyújthassanak. A Bizottság konzultálni fog a tagállamokkal az állami támogatási szabályok 2025 végéig történő ideiglenes kiigazítására irányuló javaslatról, amelynek célja, hogy könnyebb számítások, egyszerűbb eljárások és gyorsított jóváhagyások révén tovább gyorsítsa és egyszerűsítse a támogatásnyújtást. E változtatások megkönnyíthetik a tagállamok számára a nemzeti gazdaságélénkítési tervek hatálya alá tartozó konkrét projektek megvalósítását is. A Bizottság öt tengely mentén kívánja kiigazítani az állami támogatási szabályokat, az egységes piac torzulásainak korlátozásához, a nagyobb regionális egyenlőtlenségek elkerüléséhez és a nemzetközi kötelezettségeknek való megfelelés biztosításához szükséges feltételek mellett. Ezek közül négy az ideiglenes válságkeret javasolt módosítása révén került végrehajtásra, amely az állami támogatásokra vonatkozó ideiglenes válság- és átállási keretté alakul át: 1.A megújuló energia elterjedéséhez nyújtott támogatás egyszerűsítése; Az ideiglenes válságkeret már egyszerűsítette a megújuló energiaforrások hasznosításához nyújtott támogatást. Az ideiglenes válság- és átállási keret tervezete ennél tovább menne: -a rendelkezéseket kiterjesztené valamennyi megújulóenergia-technológiára (a RED II keretében), valamint a megújuló hidrogénre és a bioüzemanyagok tárolására, -megszüntetné a kevésbé érett technológiákra vonatkozó nyílt pályázatok szükségességét (amelyek esetében előfordulhat, hogy a pályázatok kevésbé jól működnek), valamint -meghosszabbítaná a projektek befejezésére vonatkozó határidőket. 2.Az ipari folyamatok dekarbonizációjához nyújtott támogatás egyszerűsítése; Az iparnak nyújtott dekarbonizációs támogatást az ideiglenes válságkeret már egyszerűsítette. Az ideiglenes válság- és átállási keret több rendelkezéssel is továbblépne ennél, például: -a támogatás engedélyezése a beruházási költségek standard százalékos arányai és az egyes esetekkel kapcsolatos tapasztalatok alapján – hidrogénfelhasználás, energiahatékonyság és villamosítás esetében, -rugalmasabb maximális támogatási intenzitás kedvezményezettenként a meghatározott feltételeknek megfelelő programok esetében.

3.A stratégiai nulla nettó kibocsátású technológiák előállítására irányuló fokozott beruházástámogatási programok, beleértve annak lehetőségét, hogy az EU-n kívüli versenytársak által hasonló projektekre kapott támogatáshoz igazodó, magasabb összegű támogatást nyújtsanak, biztosítva ugyanakkor az ilyen támogatás arányosságát; 4.Célzottabb támogatás a stratégiai nulla nettó kibocsátású értékláncokban megvalósuló jelentős új termelési projektekhez, figyelembe véve a globális finanszírozási hiányokat.

Az ideiglenes válság- és átállási keret tervezetének célja, hogy egyenlő versenyfeltételeket biztosítson más joghatóságokkal és a belső piacon belül, és azokra az ágazatokra irányuljon, ahol harmadik országba irányuló delokalizáció kockázatát azonosítottak, arányosan a támogatási összegekkel. Az ideiglenes válság- és átállási keret lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy olyan programokat vezessenek be, amelyek a meghatározott stratégiai, nulla nettó kibocsátású ágazatokban – többek között adókedvezmények révén – támogatják a termelőegységekbe történő új beruházásokat. A tagállamok és régiók közötti konvergencia céljának eléréséhez való hozzájárulás érdekében az engedélyezett támogatási összeget magasabb támogatási intenzitással és felső határokkal módosítanák, ha a beruházás támogatott területeken valósulna meg. Megfelelő feltételekre lenne szükség a beruházások EGT-n kívülre történő átirányításával kapcsolatos konkrét kockázatok ellenőrzéséhez, valamint annak ellenőrzéséhez, hogy nem áll fenn az EGT-n belüli áthelyezés kockázata. A tagállamok összehangolhatják nemzeti adóösztönzőiket egy olyan közös rendszer mentén, amelyet a Bizottság készen áll kidolgozni, és ezáltal létrehozhatnak egy olyan közös rendszert, amely Unió-szerte nagyobb átláthatóságot és kiszámíthatóságot biztosít a vállalkozások számára. Ezen túlmenően a tagállamok képesek lennének ellensúlyozni a harmadik országok által a nulla nettó kibocsátású technológiai vezető szerep szempontjából releváns, ugyanazon célzott ágazatokban végrehajtott egyedi induló beruházásokhoz nyújtott támogatást olyan feltételek mellett, mint például a több országra kiterjedő együttműködésben való részvétel, jelentős pozitív tovagyűrűző hatást gyakorolva a tagállamokra, különös tekintettel a támogatott területekre. Az ilyen támogatásnak kezelnie kell azt a megalapozott kockázatot, hogy bizonyos beruházásokat az EGT-n kívüli harmadik országokba irányítanak át, és nem könnyítheti meg a termelési tevékenységek tagállamok közötti áthelyezését. A támogatás a projekt EGT-n belüli megvalósításához szükséges mértékre korlátozódna. A Bizottság az ideiglenes válság- és átállási keret értelmében továbbra is elkötelezett marad a gyors eljárások mellett, ahogy az az ideiglenes válságkeret alapján jóváhagyott támogatások esetében is történik, ahol a jóváhagyás medián ideje 19 nap volt. 5.Az állami támogatások bejelentési határértékeinek jelentős növelése ezeken a területeken Az ötödik tengely keretében a Bizottság a zöld megállapodás általános csoportmentességi rendeletének további felülvizsgálatával kiigazítja az állami támogatási szabályokat. A közös európai érdeket szolgáló fontos projektekhez kapcsolódó rendelkezéseken túl (lásd alább) ez nagyobb rugalmasságot biztosítana a tagállamok számára az alábbiak terén: -az olyan kulcsfontosságú ágazatokban hozott intézkedések támogatása, mint a hidrogén, a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás, a kibocsátásmentes járművek és az épületek energiahatékonysága, a Bizottságnak való bejelentésre vonatkozó határértékek további növelésével, -az elektromos és egyéb töltőinfrastruktúrákhoz nyújtott beruházási támogatás körének bővítése, -a készségfejlesztésre irányuló képzési támogatás további megkönnyítése. Az EU-nak ma öt közös európai érdeket szolgáló fontos projektje van, amelyek több tagállam által végrehajtott nagyszabású fejlesztési projektek, és amelyek célja új technológiák finanszírozása a stratégiai területeken, jelentős, határokon átívelő pozitív tovagyűrűző hatást gyakorolva az innovációra, a munkavállalókra és a fogyasztókra: egy projekt a mikroelektronika, kettő az akkumulátorok, kettő pedig a hidrogén területén, és még további projektek állnak előkészítés alatt. A jóváhagyott közös európai érdeket szolgáló fontos projektek számára nyújtott 18 milliárd EUR összegű állami támogatás várhatóan további 36 milliárd EUR összegű magánberuházást fog felszabadítani, ami 2-es ösztönző tényezőnek felel meg. Az új projektek bevezetésének felgyorsítása érdekében a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek jóváhagyása tovább gyorsul és egyszerűsödik. ·A közös európai érdeket szolgáló fontos projektek átlátható, inkluzív és gyorsabb kialakítását célzó bevált gyakorlatok gyűjteménye, amelyet a tagállamoknak és a Bizottságnak idén tavasszal jóvá kell hagyniuk, lehetővé teszi majd az egyszerűsített értékelést. ·A Bizottság emellett arra is készül, hogy az általános csoportmentességi rendelet szerinti magasabb bejelentési határértékek és nagyobb támogatási intenzitások révén felgyorsítsa a kisebb, a közös európai érdeket szolgáló fontos projektekhez kapcsolódó innovatív projektek végrehajtását, különösen a kis- és középvállalkozások esetében. 2.2.2. Uniós finanszírozás A nettó nulla kibocsátással kapcsolatos uniós célkitűzések és a REPowerEU célok diverzifikált források és biztonságos ellátás melletti megvalósításának támogatása érdekében az EU-nak továbbra is a versenyképes nulla nettó kibocsátási célt szolgáló iparra kell támaszkodnia. Tekintettel az ambiciózus uniós célkitűzésekre és a nemzetközi versenyre, 2030-ig nagyobb beruházásokra van szükség a nulla nettó kibocsátású technológiák gyártása terén. Az EU-n belül jelentős különbségek vannak a tagállamok által nyújtott támogatás tekintetében. Például míg 2020-ban az uniós GDP 0,57 %-át fordították a megújuló energiaforrások támogatására, egy ország a GDP-jének közel 1 %-át különítette el erre a célra, tíz másik ország pedig az uniós átlag kevesebb mint felét. Annak érdekében, hogy elkerüljük az egységes piacnak a nemzeti támogatások eltérő szintje miatti széttöredezését, hogy Unió-szerte elősegítsük a zöld átállást, hogy elkerüljük a regionális egyenlőtlenségek súlyosbodását, és hogy kezeljük a jelenleg rendelkezésre álló finanszírozás és a nulla nettó kibocsátási célt szolgáló ipar bővítéséhez szükséges finanszírozási igények közötti szakadékot, növelnünk kell az uniós finanszírozást is. A zöld megállapodáshoz kapcsolódó ipari tervet kísérő uniós költségvetés továbbra is hozzá fog járulni a nulla nettó kibocsátási célt szolgáló uniós ipar célzott és gyors finanszírozásához. A REPowerEU külön erre a célra létrehozott eszközünk, amelyet más uniós alapok is támogatnak. A Bizottság továbbra is támogatást nyújt a tagállamoknak a reformok megtervezéséhez, kidolgozásához és végrehajtásához, valamint segíti a tagállamok közigazgatási kapacitásának megerősítését a finanszírozás hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében. REPowerEU

A 2022 végén elért megállapodásnak köszönhetően az átálláshoz nyújtott uniós támogatás most növekedni fog a REPowerEU kezdeményezés által a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz számára biztosított további finanszírozás révén: a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó további vissza nem térítendő támogatások (20 milliárd EUR) állnak majd a tagállamok rendelkezésére az ipar környezetbarátabbá tételének előmozdítására, a nulla nettó kibocsátási célt szolgáló uniós ipari projektek támogatására, valamint az energiaigényes iparágak támogatására a magas energiaárakkal szemben. A tagállamok a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalékból (5,4 milliárd EUR) vissza nem térítendő támogatást is fordíthatnak ezekre a célkitűzésekre. Emellett fel tudják majd használni a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz fennmaradó kölcsöneit (225 milliárd EUR), jelentős előfinanszírozással e beruházásokra és reformokra . Annak érdekében, hogy segítse a tagállamokat a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és annak REPowerEU komponensének végrehajtásában, a Bizottság a mai napon közzétette a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekre vonatkozó iránymutatást. Az iránymutatás rugalmasságot biztosít a tervek jelenlegi helyzethez való igazításához és a REPowerEU fejezetek előkészítéséhez. Elismeri az ellátási láncok zavaraiból, az energiaárakból és az inflációból eredő problémákat, és hatékony megoldásokat kínál a tagállamoknak az eredeti tervek céljainak fenntartására. A Bizottság határozottan arra ösztönzi a tagállamokat, hogy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési terveikbe foglaljanak bele olyan egyszerű és hatékony intézkedéseket, amelyek azonnali támogatást nyújtanak a vállalkozásoknak és fokozzák versenyképességüket: ·i. egyablakos ügyintézési rendszer a megújuló energiaforrások és a nulla nettó kibocsátású projektek engedélyezéséhez, amely felgyorsítja, digitalizálja és egyszerűsíti a nulla nettó kibocsátású technológiai projektek kidolgozásához és működtetéséhez szükséges jóváhagyások és engedélyek megszerzéséhez szükséges eljárásokat; továbbá a közigazgatási kapacitás célzott megerősítése az engedélyezés adminisztratív akadályainak megszüntetése érdekében; ii. adókedvezmények vagy a vállalkozások környezetbarát, nettó nulla kibocsátású technológiákkal kapcsolatos beruházásaihoz nyújtott egyéb támogatási formák, amelyek adójóváírás, gyorsított értékcsökkenési leírás vagy zöld beruházási eszközök beszerzéséhez vagy fejlesztéséhez kapcsolódó támogatás formájában valósulnak meg; ·iii. valamint beruházás a munkaerőnek az ipari átalakuláshoz szükséges készségfejlesztésébe. Az Európai Beruházási Bank (EBB) Csoport további kölcsönökkel és saját tőkével fogja támogatni a RePowerEU terv valamennyi célkitűzésének elérését. A Bizottság és az EBB csoport továbbra is együtt vizsgálja, hogy az EBB csoport miként fokozhatná a zöld megállapodáshoz hozzájáruló, tiszta technológiával kapcsolatos és egyéb tevékenységeit. InvestEU program Az InvestEU program megfelelő módon képes fellendíteni a nulla nettó kibocsátáshoz kapcsolódó beruházásokat az EU-ban. Az InvestEU az Unió eszköze a magánberuházások ösztönzésére az EU kiemelt területein. Az EU az EBB-n, az EBA-n, az EBRD-n és 14 másik végrehajtó partneren keresztül támogatja a nulla nettó kibocsátású technológiai és ipari innovációba történő állami és magánberuházásokat. Támogatható projektek például az akkumulátortechnológiák K+F+I-je, a kritikus fontosságú nyersanyagok újrahasznosítása, az elektromosjármű-hajtóakkumulátorok ellátási láncában anyagokat gyártó demonstrációs üzemek, a hidrogénmeghajtási technológiák, az innovatív fejlett bioüzemanyag-üzemek, valamint az acélfeldolgozásban használt korszerű gyártási technológiai berendezések. Az InvestEU a 26,2 milliárd EUR összegű uniós költségvetési garancia támogatásával több mint 372 milliárd EUR összegű állami, de főként magánfinanszírozást mozgósíthat. A Bizottság eddig összesen 21 milliárd EUR értékben írt alá InvestEU garanciamegállapodásokat. E garanciamegállapodásoknak köszönhetően az EBA már 19 tagállam 48 pénzügyi közvetítőjével írt alá InvestEU garanciamegállapodásokat 2,3 milliárd EUR összegű hitelnyújtás céljából európai kkv-k és kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalatok számára, ezenkívül 54 megállapodást írt alá 14 tagállam finanszírozási forrásaival 1,9 milliárd EUR értékű tulajdonviszonyt megtestesítő befektetés formájában. Példák az InvestEU támogatásával az EBB és az EBA által a tiszta technológia területén végrehajtott beruházásokra: ·az EBB 37 millió EUR összegű beruházása egy p-CAM (katódaktívanyag-prekurzor) kereskedelmi demonstrációs gyártóüzembe. A p-Cam-ot az elektromosjármű-hajtóakkumulátorok(magas technológiájú lítium-ion akkumulátorcellák) ellátási láncában használják, ·az EBB 315 millió EUR összegű kölcsöne egy közös vállalkozásnak a hidrogénüzemű gépjárműmeghajtási technológiák és az aktív biztonsági rendszerek technológiai és termékfejlesztésére, ·az EBB 32 millió EUR összegű beruházása egy mezőgazdasági gépek villamosítási technológiájával, valamint traktorok és terepjáró járművek energiaátviteli rendszereivel foglalkozó gyártóvállalat K+F projektjeinek támogatására, ·az EBA 101 millió EUR összegű garanciája a korai szakaszban lévő technológiai vállalatok (kockázati tőke), a nagy növekedési potenciállal rendelkező ipari vállalatok, valamint a dekarbonizációs ágazat vállalatai (megújulóenergia-projektekkel és fenntarthatósággal foglalkozó vállalatok) támogatására szolgáló alap számára, ·125 millió EUR összegű kölcsön egy zöldmezős katódanyaggyártó létesítménynek. A katódanyagokat az elsősorban elektromos járművekben használt csúcstechnológiás lítium-ion akkumulátorok gyártóinak fogják szállítani. A zöld megállapodáshoz kapcsolódó ipari terv célkitűzéseinek időben történő teljesítése érdekében egyszerűsíteni kell az InvestEU eljárásait, és termékeit hozzá kell igazítani a jelenlegi igényekhez. A garanciamegállapodásokat és a pénzügyi termékeket össze kell hangolni az állami támogatások felülvizsgált keretrendszerével, míg az általános csoportmentességi rendelet egyedi rendelkezései jelentősen le fogják egyszerűsíteni az InvestEU nemzeti komponenseinek állami támogatási vonatkozásait. A Bizottság továbbra is együttműködik az EBB-vel, az EU bankjával és más partnerekkel a kiemelt projektek, például a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek finanszírozási igényeinek hatékony és időben történő kezelése érdekében. Az InvestEU-n keresztül történő finanszírozás erősen előreütemezett, mivel a finanszírozás legnagyobb része a NextGenerationEU-ból származik. 2023 végéig 14,83 milliárd EUR-t le kell kötni az uniós garanciából, így a 2024–2027-es időszakra csak 11,37 milliárd EUR marad az EU számára. Ugyanakkor az InvestEU-támogatás iránti kereslet jelentős növekedésére lehet számítani, tekintettel a jövőbeli ideiglenes válság- és átállási keretben előirányzott felülvizsgált támogathatósági feltételekre. Az ideiglenes válság- és átállási keret hatálya alá tartozó területeken a gyártási projektekre vonatkozó jelenlegi finanszírozási korlátozások feloldása különösen azt eredményezné, hogy a végrehajtó partnerek nagyobb igényt támasztanának az uniós garancia iránt, és jobban igénybe vennék azt. A Bizottság ezért értékeli, hogy miként lehetne növelni az InvestEU teljes finanszírozását, különösen a 2024-től 2027-ig tartó időszakban.

Innovációs Alap Az Innovációs Alap olyan technológiák és megoldások kifejlesztését és első alkalommal történő alkalmazását támogatja, amelyek dekarbonizálják az energiaigényes iparágakat, fellendítik a megújuló energia használatát és az energiatárolást (beleértve az akkumulátorokat és a hidrogént), valamint megerősítik a nulla nettó kibocsátású ellátási láncokat azáltal, hogy támogatják az akkumulátorok, a szél- és napenergia, az elektrolizátorok, az üzemanyagcellák és a hőszivattyúk kritikus összetevőinek gyártását. Az évtized során a becslések szerint 40 milliárd EUR áll majd rendelkezésre az Innovációs Alap keretében. A kibocsátáskereskedelmi rendszerről szóló felülvizsgált és korszerűsített irányelv, amelyről 2022 végén az „Irány az 55%!” intézkedéscsomag részeként megállapodás született, lehetővé teszi az Innovációs Alap számára, hogy versenyeztetéses ajánlattétel révén 100 %-ban támogassa a tiszta technológiák alkalmazásának és gyártásának bővítésével kapcsolatos finanszírozási hiányt. Az Innovációs Alap tehát az ilyen támogatás európai egyablakos ügyintézési rendszereként működhet, ezáltal csökkentve a befektetők nehézségeit a különböző bevételi források és finanszírozási források halmozása terén. A Bizottság 2023 őszén elindítja az első árverést – vagy versenypályázatot – a megújuló hidrogén előállításának támogatására. Az árverés nyertesei a 10 év alatt előállított minden egyes kg megújuló hidrogén után fix összegű prémiumot kapnak. Ennek hatása hasonló lesz, mint az egyesült államokbeli inflációcsökkentési törvényben biztosított termelés utáni adójóváírás esetében, azzal a különbséggel, hogy a beérkezett ajánlatokon alapuló prémium miatt az uniós támogatás költséghatékony, gyors és adminisztratív szempontból egyszerű lesz. A 800 millió EUR indikatív költségvetéssel rendelkező első kísérleti árverés feltételeit 2023 júniusában jelentik be. Ezt a kísérleti árverést további árverések vagy a hidrogénfejlesztésre és -felhasználásra irányuló egyéb támogatási formák követik, amelyek hozzájárulnak a REPowerEU hidrogénre vonatkozó célkitűzéseihez, ezáltal lefedve a Hidrogénbank uniós részét. E tapasztalatokra építve a Bizottság fontolóra veszi, hogy az új versenyeztetéses ajánlattételi mechanizmust az uniós nulla nettó kibocsátású ágazati igények, a piacméret és a potenciális tervezett projektek elemzése alapján kiterjeszti a nap- és szélenergia hasznosításával kapcsolatos alkotóelemek, akkumulátorok és elektrolizátorok gyártásának bővítésére. Az Innovációs Alap támogatása ebben az esetben is termelési támogatást jelentene, nem pedig az alap jelenlegi gyakorlatának megfelelő 60 %-os költségrészesedést. Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer bevételei az elkövetkező években növekedni fognak. Ezen összeg nagyobb része olyan nemzeti bevételt jelent majd, amelyet a tagállamoknak éghajlat-politikai intézkedésekre kell fordítaniuk. A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy e bevételek egy részét fordítsák a nulla nettó kibocsátású technológiák gyártásának fokozására. A kibocsátáskereskedelmi rendszer megnövekedett bevételeinek egy része egy hatékony uniós nettó nulla kibocsátású befektetési eszköz, például az Innovációs Alap megerősítését is támogathatná. Így számos forrás áll rendelkezésre, amelyek többnyire az innovációra és a kiépítésre irányulnak. A Bizottság a beruházási igények folyamatban lévő felmérése alapján vizsgálja, hogy uniós szinten miként lehetne nagyobb mértékű közös finanszírozást elérni a nulla nettó kibocsátású technológiák gyártására irányuló beruházások támogatása érdekében. Az átfogó európai megközelítés alapvető fontosságú lesz az egységes piac széttagoltságtól való megóvása, valamint a maximális szinergiák és méretgazdaságosság megvalósítása céljából. A Bizottság rövid távon együtt fog működni a tagállamokkal, különös tekintettel a fent említett eszközökre – a REPowerEU-ra, az InvestEU-ra és az Innovációs Alapra –, hogy áthidaló megoldás szülessen annak érdekében, hogy a fent vázolt ideiglenes és célzott állami támogatási változtatásokat kiegészítve gyors és célzott támogatást lehessen nyújtani ott, ahol arra a legnagyobb szükség van. Bár előfordulhat, hogy e különböző elemek működőképessé tétele nem egy időben történik, elkötelezettek vagyunk ezen átfogó európai megközelítés megvalósítása mellett. Középtávon a Bizottság strukturális választ kíván adni a beruházási igényekre azáltal, hogy a többéves pénzügyi keret 2023 nyara előtti felülvizsgálata keretében javaslatot tesz egy Európai Szuverenitási Alapra. A cél Európa előnyének megőrzése a zöld és digitális átállás szempontjából releváns kritikus és kialakulóban lévő technológiák terén, a számítástechnikával kapcsolatos technológiáktól kezdve a mikroelektronikán, a kvantuminformatikán és a mesterséges intelligencián át a biotechnológiáig, a biogyártásig és a nulla nettó kibocsátású technológiáig. Ez a strukturális eszköz a közös európai érdeket szolgáló fontos projektek keretében összehangolt, több országot érintő projektek tapasztalataira fog épülni, és arra törekszik, hogy javítsa valamennyi tagállam hozzáférését az ilyen projektekhez, ezáltal védve a kohéziót és az egységes piacot az állami támogatások egyenlőtlen elérhetősége által okozott kockázatokkal szemben. A Bizottság együtt fog működni a tagállamokkal a Szuverenitási Alap kialakításában annak biztosítása érdekében, hogy az megfeleljen az egyes tagállamok szükségleteinek. 2.2.3. Magánfinanszírozás A nulla nettó kibocsátásra való átálláshoz szükséges beruházások túlnyomó részét magánfinanszírozásból kell fedezni. Az állami finanszírozás magánbefektetéseket is bevonhat, de ez nem lesz elegendő a befektetési hiány megszüntetéséhez. A nulla nettó kibocsátásra való sikeres átálláshoz hatalmas mennyiségű magánszektorbeli finanszírozásra van szükség, különösen a tőkepiacokon keresztül a befektetők széles körétől származó finanszírozásra, beleértve a lakossági kisbefektetőket és a nagy intézményi befektetőket is. Ezért elengedhetetlenek a jól működő tőkepiacok és a fenntartható finanszírozási keret. Az EU-nak biztosítania kell, hogy a tőkepiacok támogatni tudják az uniós vállalatok számára szükséges mennyiségű és változatos finanszírozást, különösen a stratégiai ipari szegmensekben. Az EU-nak fokoznia kell a teljes mértékben fejlett tőkepiaci unió létrehozására irányuló erőfeszítéseit. A tőkepiaci unió célja az egyes tőkepiacok méretének és határokon átnyúló integrációjának növelése a magánszemélyek és a vállalkozások – köztük a tiszta technológiák ágazatában működők – finanszírozási és beruházási lehetőségeinek javítása érdekében. Egy mélyebb és valóban integrált egységes tőkepiac biztosítaná az uniós vállalkozások számára az ahhoz szükséges eszközöket, hogy finanszírozni tudják magukat, növekedjenek, és kevésbé függjenek a banki finanszírozástól, valamint hogy finanszírozáshoz juthassanak a zöld átállás kezeléséhez. A tőkepiaci unió előmozdítása ezért alapvetően hozzájárul a Bizottságnak az európai vállalatok zöld és digitális globális versenyképességével és az EU nyitott stratégiai autonómiájával kapcsolatos célkitűzéseihez. A teljes mértékben integrált uniós tőkepiac megvalósításához nagyobb ambícióra és elkötelezettségre van szükség valamennyi kulcsfontosságú érdekelt fél részéről annak érdekében, hogy mielőbb megállapodás szülessen a tőkepiaci unióra vonatkozó 2020. évi cselekvési tervet végrehajtó bizottsági jogalkotási javaslatokról. Az uniós fenntartható finanszírozási keret támogatja a befektetők és a vállalkozások arra irányuló erőfeszítéseit, hogy növeljék az európai zöld megállapodás célkitűzéseivel összhangban lévő beruházásaikat. Az uniós fenntartható finanszírozási politikák támogatni fogják a zöld átállást azáltal, hogy elérhetőbbé és vonzóbbá teszik a zöld projektek és vállalkozások magánfinanszírozását, amint az az új fenntartható finanszírozási stratégiában is szerepel.

2.3.Készségfejlesztés A zöld átállásnak emberközpontúnak és inkluzívnak kell lennie, hogy méltányos és igazságos eredményeket lehessen elérni, minőségi munkahelyeket teremteni úgy, hogy senkit sem hagyunk hátra. Az európai gazdaságban 2019-ben 4,5 millió zöld munkahely volt, szemben a 2000. évi 3,2 millióval. A zöld átállás minden szinten növelni fogja az új készségek iránti keresletet, ami a munkaerő széles körű továbbképzését és átképzését teszi szükségessé. Csak maga az akkumulátoripar úgy becsüli, hogy 2025-ig további 800 000 munkavállalóra lesz szüksége. A következő évtizedben kiélezett verseny lesz a tehetségekért. Iparunk termelékenysége, társadalmunk jóléte és a nulla nettó kibocsátás célkitűzésének elérésére való képességünk attól függ, hogy képesek vagyunk-e megtartani és vonzani a munkavállalókat. Ezért a zöld megállapodáshoz kapcsolódó ipari terv harmadik pillérének a zöld és digitális készségek fejlesztésére kell összpontosítania minden szinten és minden ember számára, és a terv középpontjában a nők és a fiatalok inkluzivitásának kell állnia. A tehetségek iránti kereslet hatalmas. A betöltetlen álláshelyek aránya által kiváltott munkaerőhiány 2015 és 2021 között megkétszereződött a zöld átállás szempontjából kulcsfontosságúnak tekintett ágazatokban, és a zöld átálláshoz szükséges technikai készségek iránt egyre nagyobb a kereslet. Mivel a becslések szerint az összes munkahely 35–40 %-a hozzájárulna a kettős átálláshoz, a műszaki – többek között digitális – készségigények és oktatási szintek a zöld gazdaságban meghaladják a gazdaság egészére jellemző szintet. A teljes munkatermelékenység magasabb a zöld ágazatokban, például a tisztaenergia-ágazatban a termelékenység mintegy 20 %-kal magasabb, mint átlagosan a gazdaság egészében, ami még fontosabbá teszi a zöld készségeket a jövőbeli jólét szempontjából. Az EU az európai oktatási térséggel szinergiában működő átfogó keret, az európai készségfejlesztési program révén fellép a zöld és digitális kettős átállás által támasztott, készségekkel kapcsolatos kihívások kezelése érdekében. Az európai készségfejlesztési paktum, amely nemrégiben ünnepelte második évfordulóját, 14 nagyszabású partnerséget támogat az európai ipari ökoszisztémákban, segítve őket abban, hogy felvértezzék a munkavállalókat a karbonsemleges és digitális gazdaságra való átálláshoz szükséges készségekkel. A partnerségek előmozdítják a vállalatok, a munkavállalók, a hatóságok, a szociális partnerek, az oktatási és képzési szolgáltatók és a foglalkoztatási szolgálatok összehangolt fellépését. Eddig több mint 1 000 tag csatlakozott, köztük nagy multinacionális vállalatok, kkv-k, helyi képzési szolgáltatók és kereskedelmi kamarák. Közösen vállalták, hogy 6 millió fő továbbképzését és átképzését segítik. Emellett a tiszta energiával foglalkozó ipari fórum kötelezettséget vállal arra, hogy fokozza a készségfejlesztésre irányuló erőfeszítéseket és beruházásokat. A digitális oktatási cselekvési terv, a digitális évtized és a digitális oktatásról és készségekről 2022-ben folytatott strukturált párbeszéd előkészítette a terepet az oktatási rendszerek reformjára, valamint az alap- és haladó szintű digitális készségek biztosítására irányuló intézkedések felgyorsításához a gazdaságban, minden korosztály számára. Ez stabil kiindulópontot jelent annak biztosításához, hogy a környezetre gyakorolt pozitívabb hatás érdekében a társadalom és a vállalkozások egyaránt alkalmazhassák a digitális készségeket a természeti erőforrások precízebb és hatékonyabb felhasználására. „A tehetségek kiaknázása az európai régiókban” című közelmúltbeli közlemény olyan szakpolitikákat támogat, amelyek valamennyi uniós régióban elősegítik a zöld átálláshoz szükséges készségek elsajátítását és fejlesztését. A készségek európai éve 2023-ban egyedülálló lehetőséget kínál a gyorsan változó gazdaságban szükséges készségek fejlesztésére és az erőfeszítések fokozására. Eljött az ideje, hogy az EU és tagállamai bátrabbak és ambiciózusabbak legyenek az oktatási és készségfejlesztési menetrend minőségi ugrásának, valamint az uniós keret által kínált lehetőségek megvalósítása terén: ·A Bizottság együttműködik a tagállamokkal annak érdekében, hogy célokat és mutatókat határozzon meg a zöld átállás szempontjából releváns ágazatokban a készségek és munkahelyek kínálatának és keresletének nyomon követésére. A nulla nettó kibocsátású technológiák ágazatában továbbra is megfigyelhető a nemek közötti szakadék. Például a nők alulreprezentáltak a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (TTMM) területén a szakképzésben és a felsőoktatásban, amelyek rendkívül fontosak az energiaágazat szempontjából. A megújuló energiaforrások ágazatában a nők a munkaerőnek csupán egyharmadát teszik ki, így ezen a területen egyértelmű lehetőség adódik a női tehetségek kibontakoztatására. ·A Bizottság együttműködik a tagállamokkal és a felsőoktatási ágazattal az európai egyetemi stratégia végrehajtása érdekében, amely kulcsfontosságú szerepet játszik az időtálló készségek biztosításában. Az EU jelentős pénzügyi támogatást nyújt erre a célra, többek között az Erasmus+ „Európai Egyetemek” kezdeményezés révén (1,1 milliárd EUR). ·Emellett Európába kell vonzanunk és meg kell tartanunk a legkiválóbb tehetségeket, különösen a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (TTMM) területén. Új utakat kell nyitnunk a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területén tanuló nemzetközi hallgatók és a kutatók számára, hogy Európába jöhessenek. ·A készségfejlesztési paktum keretében 2023 februárjáig létrejön a szárazföldi megújuló energiára vonatkozó nagyszabású készségfejlesztési partnerség. A partnerség kötelezettségvállalásokat és célokat határoz meg, és felvázolja az európai megújulóenergia-ágazat konkrét továbbképzési és átképzési igényeit. ·Ez év végéig létrejön a hőszivattyúval kapcsolatos készségfejlesztési partnerség, és folyamatban vannak az energiahatékonysággal kapcsolatos készségfejlesztési partnerség létrehozására irányuló erőfeszítések. ·Az Európai Akkumulátorszövetségi Akadémia mintájára a Bizottság javaslatot fog tenni a nulla nettó kibocsátási célt szolgáló ipar akadémiáinak létrehozására, hogy továbbképzési és átképzési programokat vezessenek be a zöld átállást szolgáló stratégiai iparágakban, például a nyersanyagok, a hidrogén és a napenergia-technológiák terén. A Bizottság kezdeményezni fogja egy olyan akadémia létrehozását, amely online és offline képzéseket kínál majd a fenntartható építőiparral kapcsolatban, különös tekintettel a bioalapú anyagok használatára, a körforgásos jellegre és a digitális technológiákra. A készségek érvényesítése, valamint a képesítések tagállamok és harmadik országok közötti elismerésének támogatására irányuló erőfeszítések, továbbá a munkavállalói mobilitási politikák megkönnyíthetik a munkavállalók készségeinek a munkaadók igényeihez való igazítását. Az emberek többféle módon és a formális oktatási és képzési struktúrákon kívül különböző kontextusban tanulnak. Ennek támogatása érdekében: ·Az uniós készségfejlesztési program részeként a Bizottság elő fogja segíteni a képesítések elismerését. Ez lehetővé tenné a képesítések gyorsított elismerését és az adminisztratív terhek csökkentését azáltal, hogy támogatja a képesítések munkáltatók és képzésszolgáltatók általi gyors hitelesítését. ·A Bizottság tovább fogja vizsgálni, hogy a mobilitásban részt vevő uniós és harmadik országbeli állampolgárok érdekében miként kombinálható a képesítésekkel kapcsolatos tényleges készségeket elismerő, a készségek elsődlegességére összpontosító megközelítés a jelenlegi képesítésközpontú megközelítésekkel. ·Az EU-n kívülről származó tehetségek vonzása érdekében a Bizottság megvizsgálja a készségeken alapuló megközelítést annak érdekében, hogy az uniós tehetségbázis kidolgozása révén megkönnyítse a harmadik országbeli állampolgárok hozzáférését az uniós munkaerőpiacokhoz a kiemelt ágazatokban, és javaslatot terjeszt elő a harmadik országbeli állampolgárok képesítéseinek elismerésére vonatkozóan. Többet lehet tenni annak érdekében, hogy az emberek új készségeket sajátítsanak el. Az EU szilárd szakpolitikai keretekkel rendelkezik a készségfejlesztés pénzügyi támogatására. A tanácsi ajánlások számos készségreformot támogatnak az egyéni tanulási számlák és a mikrotanúsítványok, a színvonalas és hatékony tanulószerződéses gyakorlati képzések, valamint a szakképzés területén. Ahhoz, hogy ezek a szakpolitikai reformok Európa-szerte összehangolt módon konkrét eredményeket hozzanak, a köz- és a magánfinanszírozást össze kell hangolni, amely magában foglalhatja a következőket:

·Az általános csoportmentességi rendeletben a kkv-knak nyújtott képzési támogatás felső határa 2 millió EUR-ról 3 millió EUR-ra emelkedik. ·A közös európai érdeket szolgáló fontos projektek részeként a munkavállalók számára lehetőségeket biztosító intézkedéseket figyelembe fogják venni annak értékelésekor, hogy az ilyen projektek összeegyeztethetők-e az állami támogatásokkal. ·Az új nulla nettó kibocsátású technológiákkal és termelési folyamatokkal kapcsolatos képzésre irányuló beruházások növelése érdekében a Bizottság megvizsgálja annak lehetőségét, hogy a vállalatok képzési kiadásai beruházásként, nem pedig kiadásként vagy működési költségként legyenek elszámolva. Uniós finanszírozás is rendelkezésre áll. A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret és a NextGenerationEU mintegy 64,8 milliárd EUR összegű beruházást támogat a készségfejlesztés, az átképzés és a továbbképzés területén. A kohéziós politika, amely az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) révén a készségekbe való beruházások támogatásának fő uniós eszköze, ebből a 64,8 milliárd euróból 5,8 milliárd eurót fordít a zöld készségek és a zöld munkahelyek támogatására. Az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) az ESZA+-t a készségekbe, az oktatásba és a képzésbe, valamint az infrastruktúrába történő beruházásokkal egészíti ki. Az igazságos átmenet mechanizmus 3 milliárd euróval támogatja a munkavállalók képzését és készségfejlesztését a zöld átálláshoz való alkalmazkodás érdekében. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz jelentős pénzügyi támogatást nyújt. 14 tagállam a zöld készségekkel és munkahelyekkel kapcsolatos képzésre irányuló intézkedéseket illesztett be nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési terveibe, amelyek együttesen mintegy 1,5 milliárd EUR-t tesznek ki. 2.4.Kereskedelem és reziliens ellátási láncok Az EU üdvözli a klímasemlegesség és a környezeti fenntarthatóság elérésére világszerte indított kezdeményezéseket. A nulla nettó kibocsátásra vonatkozó célkitűzés leginkább úgy érhető el, ha a nulla nettó kibocsátás megvalósításához szükséges technológia ösztönzése a tisztességes verseny és a nyílt kereskedelem elvei alapján történik. A zöld megállapodáshoz kapcsolódó ipari terv negyedik pillére a globális együttműködés és a kereskedelem mint a tiszta átállás eszköze. Az EU kereskedelmi erejéből versenyelőnyt és politikai erőt kovácsol. Az EU továbbra is vonzó célpont a globális beruházások számára. A kereskedelem által biztosított hatékonyság és a harmadik országokkal kialakított, kölcsönösen előnyös partnerségek nélkül nem sikerült volna elérni rezilienciánkat és leküzdenünk az elmúlt évek kihívásait. Ugyanakkor a tisztességtelen és kényszerítő gyakorlatok terjedése miatt az egyenlő versenyfeltételek fenntartása érdekében új eszközöket kell kifejlesztenünk és érvényre kell juttatnunk a jogainkat . Mindez együtt tükrözi az EU nyitott stratégiai autonómiára irányuló törekvését. A kereskedelem nyitottsága alapvető eleme azon stratégiánknak, amelynek célja, hogy fenntartsuk az EU vezető szerepét a nulla nettó kibocsátású technológiák terén. A kereskedelempolitika biztosítja, hogy az egységes piac továbbra is kapcsolatban maradjon a kontinensünkön kívüli növekedési pólusokkal, miközben garantálja a hozzáférést a zöld átállás szempontjából kritikus alapanyagokhoz. Egyrészt a nyitott kereskedelem lehetőségeket teremt iparunk számára azáltal, hogy új exportpiacokat nyit meg és méretgazdaságosságot teremt. Másrészt hozzáférést biztosít a nyersanyagokhoz, alkatrészekhez, összetevőkhöz és szolgáltatásokhoz, amelyekre iparágunknak szüksége van, mivel importunk kétharmada köztes termékekből áll. Az EU együtt fog működni partnereivel a nemzetközi kereskedelem stabilitásának előmozdítása, valamint a befektetők és a vállalkozások jogbiztonságának megerősítése érdekében azáltal, hogy továbbra is támogatja a Kereskedelmi Világszervezetet (WTO), többek között annak reformja révén. A WTO szerepet játszik a klímasemlegesség támogatásában azáltal, hogy fórumot biztosít a zöld átállás kereskedelmi szempontjairól folytatott tanácskozásokhoz, tisztázza, hogy miként lehet a zöld beruházásokat úgy ösztönözni, hogy az a lehető legkevesebb kereskedelmi torzulásokkal járjon, valamint szigorítja a kereskedelmet és az éghajlatot egyaránt negatívan befolyásoló támogatásokra vonatkozó szabályokat. A Bizottság továbbra is elő fogja mozdítani a szabadkereskedelmi megállapodások uniós hálózatát, ugyanakkor a lehető legjobban ki fogja használni a már meglévő megállapodásokat a hatékony végrehajtás és érvényesítés révén. A Bizottság különösen azon fog munkálkodni, hogy 2023 nyarára lezárja az Ausztráliával folytatott tárgyalásokat, és jelentős előrelépést érjen el az Indiával és Indonéziával folytatott tárgyalásokban, ugyanakkor feltárja az indiai-csendes-óceáni térség más partnereivel fennálló lehetőségeket. A Bizottság emellett elő fogja terjeszteni ratifikálásra a Chilével, Mexikóval és Új-Zélanddal kötendő megállapodásokat, és törekedni fog arra, hogy előrelépést érjen el a Mercosurral. A Bizottság célja az is, hogy véglegesítse a Kenyával kötendő gazdasági partnerségi megállapodást. A Bizottság támogatni fogja a tiszta átállást azáltal, hogy a szokványos kereskedelmi megállapodások mellett folytatja a partnerekkel való együttműködés egyéb formáinak kialakítását. Az EU–USA Kereskedelmi és Technológiai Tanács, valamint az előkészítés alatt álló, Indiával létrehozandó Kereskedelmi és Technológiai Tanács új együttműködési eszközt hoz létre. Az infláció csökkentéséről szóló törvénnyel foglalkozó EU–USA munkacsoport munkája révén az EU és az USA az EU aggályainak pragmatikus megoldásán dolgozik a transzatlanti értékláncok fenntartása és megerősítése, valamint a nulla nettó kibocsátás elérésére irányuló közös érdekekkel kapcsolatos pozitív együttműködés biztosítása érdekében. Az EU fenntartható beruházások megkönnyítéséről szóló megállapodásokat dolgozott ki, elsősorban afrikai partnereivel annak érdekében, hogy megkönnyítse a beruházások vonzását és bővítését, ugyanakkor környezetvédelmi és munkajogi kötelezettségvállalásokat épít be e megállapodásokba. Az éghajlat és az energia kulcsfontosságú terület a Global Gateway keretében megvalósuló partnerségek számára. A Global Gateway révén az EU hozzájárul a beruházási hiány csökkentéséhez világszerte. Emellett az EU támogatni fogja a fejlődő országokat az uniós autonóm fenntarthatósági követelményekhez való alkalmazkodásra és az azoknak való megfelelésre irányuló erőfeszítéseikben. Az EU tovább fogja fejleszteni a kutatással és innovációval kapcsolatos szakpolitikai párbeszédet és konkrét intézkedéseket az Unió a Mediterrán Térségért szervezettel és az Afrikai Unióval a megújuló energiákkal és a zöld hidrogénnel kapcsolatos együttműködés előmozdítása érdekében. A Bizottság javasolja az egyéb kulcsfontosságú partnerségi területekre, például a digitális területre vagy a közlekedésre irányuló beruházások jobb összehangolását a nettó nulla kibocsátás célkitűzésével. A Bizottság a Nyugat-Balkánra, a keleti partnerségre és a déli szomszédságra vonatkozó gazdasági és beruházási tervek végrehajtása révén továbbra is támogatni fogja a fenntartható beruházásokat az energetika, a közlekedés és a digitális konnektivitás terén. A Bizottság még további számos új kezdeményezés fog kidolgozni: ·Együtt fogunk működni a hasonlóan gondolkodó partnerekkel egy kritikus fontosságú nyersanyagokkal foglalkozó klub létrehozásán, hogy versenyképes és diverzifikált ipari bázissal biztonságos, fenntartható és megfizethető globális nyersanyagellátást biztosítsunk a zöld és digitális átállásunkhoz. A meglévő nemzetközi kezdeményezésekre építve a klub ki fogja dolgozni azokat az elveket, amelyek irányadók lesznek a nyersanyag-fogyasztók és az erőforrásokban gazdag országok összefogására, és előmozdítják az együttműködést annak érdekében, hogy az erőforrásokban gazdag fejlődő országok magasabb szintre juthassanak az értékláncban. ·Tiszta technológiai/nulla nettó kibocsátási célt szolgáló ipari partnerségeket fogunk kialakítani, amelyek világszerte előmozdítják a nulla nettó kibocsátású technológiák bevezetését, és támogatják az EU ipari képességeit a tiszta energiára való globális átállás előkészítésében. ·Exporthitel-stratégiát fogunk kidolgozni, amely magában foglal egy uniós exporthitel-keretet és az uniós pénzügyi eszközök fokozott koordinációját. A felsorolt kezdeményezések elősegítik a koherenciát az uniós szakpolitikákkal, többek között az európai zöld megállapodással vagy a Global Gateway stratégiával, ezek keretében ugyanis olyan infrastruktúrákba ruházható be, amelyek összhangban állnak a nulla nettó kibocsátás elérésének célkitűzésével. Nincs nyitottság tisztességes magatartás nélkül. A világ országai új kezdeményezéseket dolgoztak ki a zöld átállás támogatására. Ahol a magánpiacon túlzott mértékű az állami befolyás, a torzulások egyenlőtlen versenyfeltételeket teremtenek, és tisztességtelen verseny alakul ki. Különös aggodalomra adnak okot e téren a nem piacgazdasággal rendelkező országok. Az EU határozott válaszlépéseket kíván tenni e tendenciák kezelése érdekében. Először is, a Bizottság továbbra is teljes mértékben ki fogja használni a piacvédelmi eszközöket annak érdekében, hogy megvédje az egységes piacot az olyan tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal szemben, mint a dömping és a torzító támogatások, különös tekintettel azokra az ágazatokra, amelyek kulcsfontosságúak az EU nulla nettó kibocsátásra vonatkozó célkitűzésének eléréséhez. További lépéseket teszünk annak biztosítása érdekében is, hogy az intézkedéseinket ne kerüljék meg.