HU    HU HU 
HU 1   HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 17.6.2008 
SEC(2008) 2030 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumot kíséri:  
 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ  EURÓPAI PARLAMENTNEK, A 
TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A 
RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
 
POLITIKAI TERV A MENEKÜLTÜGYR ŐL 
AZ UNIÓ ORSZÁGAIBAN BIZTO SÍTOTT VÉDELEM ÖSSZEHANGOLT 
MEGKÖZELÍTÉSE 
  
A hatásvizsgálat összefoglalása  
 
 
{COM(2008) 360 végleges} 
{SEC (2008) 2029}  
HU 2   HU 1. BEVEZETÉS 
A Bizottság 2007 júniusában zöld könyvet1 adott ki azzal a céllal,  hogy meghatározza, melyek 
a KEMR második szakasza kialakításának lehe tséges módjai. A nyilv ános konzultációra 
válaszul 89 észrevétel érkeze tt az érdekeltek széles köréb ől2. A konzultáció során felvetett 
kérdések és felmerült javaslatok képezték e po litikai terv és a hozzá tartozó hatásvizsgálat 
kiindulási alapját. 
A Bizottság küls ő tanulmányt rendelt meg, hogy segítséget kapjon a hatásvizsgálat 
elkészítéséhez. Ez a jelentés els ősorban a küls ő tanulmányra támaszkodik, a zöld könyvre 
érkezett észrevételek és a közösségi menekültügyi eszközökr ől készült értékel ő jelentések3 
mellett. 
2007 decembere és 2008 márciusa között megbes zélésekre került sor tudományos szakért ők, 
tagállamok, nem kormányzati szervek és az ENSZ Menekültügyi F őbiztossága, valamint az 
Európai Parlament tagjainak részvételével,  hogy kikérjük véleményüket a KEMR egyes 
elemeinek jöv őbeli fejlesztésér ől. 
A hatásvizsgálatról szól ó zárójelentés-tervezetr ől kikérték a Bizottság hatásvizsgálati 
testületének véleményét, amely ezt 2008. április 21-én véleményezte4. A testület ajánlásai 
kellően figyelembe vették. 
A politikai tervben javasolt e gyedi intézkedések nagy részér ől külön hatásvizsgálat fog 
készülni. Különösen az alábbi  jogi aktusok módosításait el őzi meg hatásvizsgálat: a 
befogadási feltételekr ől szóló irányelv, az elismerésr ől szóló irányelv, a menekültügyi 
eljárásról szóló irányelv, a dublin i rendelet és az Eurodac-rendelet. 
2. A  JELENLEGI  HELYZET  ÉS A PROBLÉMÁK 
A menekültügy terén  a következ ő problémákat állapítottuk meg: 
• A szabálytalan bevándorlás ellen hozott jogszer ű lépések és gyakorlatok bizonyos 
esetekben gátolhatják a menedékkér ők védelemhez jutását az Unióban. 
• A védelemre nem szoruló bevándorlók viss zaélnek a menekültügy i rendszerrel, hogy 
beléphessenek az Unió területé re és ott tartózkodhassanak. 
• Az egynél több tagállamban nemzetközi véde lem iránti kérelmet benyújtó menedékkér ők 
másodlagos migrációja méltánytalan terhet ró a nemzeti hatóságokra és maguknak a 
menedékkér őkre is. 
• Egyes tagállamok menekültügyi  rendszerei túlterheltek. 
• Egyre többen vannak azok, akik olyan okokból ke resnek védelmet, amelyekre nem terjed 
ki a hagyományos menekültügyi rendszer (a  genfi egyezmény), és olyan védelmi 
jogállásban részesülnek, amelyekhez alacsonyabb szint ű garanciák kapcsolódnak. 
                                                 
1 COM(2007) 301. 
2 A beérkezett 89 hozzájárulást a következ ő honlapon lehet elérni:  
http://ec.europa.eu/justice_home/news/consulting_public/gp_asylum_system/news_contributions_asylu
m_system_en.htm 
3 Jelentés a dublini rendszer értékelésér ől – COM(2007) 299; jelentés a befogadási feltételekr ől szóló 
irányelv értékelésér ől – COM(2007) 745. 
4 A vélemény a következ ő internetes oldalon lesz közzétéve: 
http://ec.europa.eu/governanc e/impact/cia_2008_en.htm 
HU 3   HU • Az eltérő nemzeti gyakorlatok széls őséges különbségekhez vezetnek a védelemre irányuló 
igények elismerése terén a tagállamokban, egyenl őtlenségeket okozva az Unió országaiban 
nyújtott védelem szintjét illet ően. 
• A védelemre szoruló személyek sajátos bei lleszkedési nehézségekkel szembesülnek, 
bizonyos csoportjaik sebezhet ő helyzetben vannak. 
• A legtöbb menekült világszerte a származási országához közeli régiókban marad, ahol 
kilátásaik rosszak, valamint jelenlétük szegény, fejl ődő országokra ró terheket. 
A hatásvizsgálat elemzi, hogyan al akulhat a helyzet abban az es etben, ha nem kerül sor uniós 
szintű fellépésre, és arra a végkövetkeztetésre jut, hogy a meglév ő problémák továbbra is 
fennállnának, valamint megállapítja, hogy számos érv szól az uniós fellépés mellett. 
A hatásvizsgálat mérlegeli a jogi keretben a Lisszaboni Szerz ődés értelmében bekövetkez ő 
változásokat, és megállapítja, hogy a menedékjogr ól szóló új cikk a jelenleginél nagyratör őbb 
célkitűzéseket tesz lehet ővé, illetve szükségessé. Az alapvet ő jogok szempontjából az alapjogi 
charta rögzítése az új Szerz ődésben szintén nagyobb fokú figye lmet biztosít a menekültügy 
területéhez kapcsolódó egyes jogoknak, pl. a visszaküldés tilalma elvének. 
3. P OLITIKAI CÉLKIT ŰZÉSEK  
A KEMR második szakaszának általános célkit űzése az, hogy az Unió országaiban biztosított 
védelem átfogó megközelítése révén egyenl ő feltételek mellett kínáljon megfelel ő jogállást 
harmadik országok nemzetközi védelemre szorul ó állampolgárai számára és biztosítsa a 
visszaküldés tilalma elvével való összhangot. 
A politika különösen a következ ő konkrét célokra irányul: 
I) Annak biztosítása, hogy a védelmet kér ők számára elérhet ők a menekültügyi 
eljárások, valamint gyorsan és haté konyan lehet eljárni azok ügyében, akikr ől 
bebizonyosodik, hogy nem szorulnak védelemre; 
II) A védelemre vonatkozó magasabb szint ű közös előírások biztosítása; 
III) A nemzeti menekültügyi hatóságokna k nyújtott azonnali és hatékony támogatás 
erősítése a gyakorlati együttm űködés előmozdítása révén; 
IV) A védelemre szoruló személyekkel ka pcsolatos eljárásokhoz szolidaritási 
mechanizmusok el őmozdítása a tagállamok között, valamint harmadik országok és 
az Unió között; 
V) A védelemben részesül ő személyek beilleszkedésének el ősegítése, 
VI) A másodlagos migráció és a mene dékkérelmek többszörös benyújtásának 
megakadályozása. 
4. POLITIKAI  LEHETŐSÉGEK 
4.1. Az „A” politikai lehet őség: a jelenlegi helyzet fenntartása 
A jelenlegi tagállami fejlesztések folytatódnának a hatályos jogi keretr endszeren belül, amely 
változatlan maradna. A folyamatban lév ő tevékenységek továbbra is fennállnának. A hatályos 
jogi aktusokat a tagállamok hiánytalanul át ültetnék, végrehajtásukat a Bizottság ellen őrizné. 
HU 4   HU 4.2. A „B1" politikai lehet őség: a vonatkozó uniós jogszabályok teljes 
harmonizációja 
Ez a lehet őség biztosítaná, az uniós menekültügyi  rendszer koherens, átfogó, valamint a 
legmagasabb szint ű előírásokat nyújtja azáltal, hogy teljes harmonizációra, valamint azon 
hiányosságok felszámolására irányul, amelyeknek oka az, hogy a KEMR els ő szakaszában a 
legkisebb közös nevez ő került elfogadásra. E cél többek között a következ ő lépések révén 
valósulna meg: 
• a menedékkér ők megfelel ő befogadási feltételeinek meghatározása; 
• a védelemre szoruló személyeknek nyújtott védelem megfelel ő szintjének elismerése; 
• egységes és hatékony menekült ügyi eljárás létrehozása; 
• az uniós tagállamok közötti, valamint a harmadik országok és az Unió közötti nagyobb 
fokú szolidaritás és felel ősség kialakítása.. 
4.3. A „B2" politikai lehet őség: az uniós jogszabályok további fejlesztése 
Ez a lehet őség azt helyezné el őtérbe, hogy folytatódjanak a nemzeti menekültügyek egyre 
nagyobb fokú harmonizációjára irányuló er őfeszítések – anélkül azonban, hogy minden 
területen terjes harmonizációt t űzne ki célul – és magas színvonalú védelmi el őírásokat 
biztosítson. 
E lehetőség a menedékkér ők befogadási feltételei terén a következ ő változtatásokat hozná: 
• a befogadás anyagi feltételeire  vonatkozó rendelkezések javítása, 
• a munkaer őpiachoz való hozzáférés egyszer űbbé tétele, valamint annak 
biztosítása, hogy nemzeti szint ű további korlátozások ezt ne akadályozzák, 
• az önkényes fogva tartást kizá ró szabályok létrehozása, 
• a sebezhet ő, és a különleges bánásmódot igényl ő személyek egészségügyi és 
fizikai szükségleteinek hatékony megha tározása, a nemek közötti egyenl őséggel 
kapcsolatos szempontokat is figyelembe véve. 
Az elismerés kérdésére vonatkozóan a következ ő főbb elemeket vezetné be: 
• két egységes jogállás létrehozása, egyfel ől a menekültek számára, másfel ől a 
kiegészítő védelemben részesített személyek számára, 
• a családegyesítéshez való jogra vonat kozó közösségi szabályok kiterjesztése a 
kiegészítő védelemben részesül őkre, 
• a védelem átszállására  vonatkozó hatékony mech anizmus kialakítása 
lehetőségeinek megvizsgálása. 
Az eljárásokra vonatkozóan a következ ő új elemet vezetné be: 
• egységes eljárás meghatározása a közös kapcsolódó garanciák (az eljárásokhoz 
való hozzáférés, halasztó hatályú jogorvoslat, jogi segítségnyújtás, az els ő fokú 
érdemi határozat meghozatalának határideje, a nemek közti egyenl őség javítása) 
harmonizációja révén a jelenleg fenná lló nemzeti eljárások minden típusa 
vonatkozásában. 
A szolidaritás és felel ősség kérdéseivel kapcsolatban a következ ő főbb változtatásokat hozná: 
• a dublini rendelet és az Eurodac-rend elet számos rendelkezésének meger ősítése és 
pontosítása, a hatékonyság javítása, vala mint annak biztosítása érdekében, hogy a 
HU 5   HU tagállamok jobban megfeleljenek ezeknek és egységesen alkalmazzák őket 
(különösen a független felel ősségvállalási és a humanitárius záradékra, valamint a 
család egységére vonatkozó rendelkezések  esetében), továbbá annak lehet ővé 
tétele, hogy bizonyos esetekben a túlter helt tagállamok hely zetének enyhítése 
érdekében felfüggeszthet ő legyen a dublini szabályok alkalmazása („a visszatérés 
befagyasztása”). 
• a kivételes pénzügyi szolidaritás elvé nek bevezetése, amely különösen nagy 
nyomás esetén alkalmazható a tagállamok támogatására, 
• önkéntes alapú letelepedési rendszer létr ehozása nagy létszámú menekült lakossal 
rendelkez ő harmadik országok támogatása céljából, 
• védett belépésre vonatkozó nemzeti eljárások különböz ő típusainak közelítése. 
4.4. A „C” politikai lehet őség: Együttm űködés és a bevált gyak orlatok terjesztése 
Ez a lehet őség a tagállamok gya korlati együttm űködésének el ősegítésére összpontosítana, 
egységesebbé téve a hatályos jogi aktusok ta gállami alkalmazását (a különbségek elkerülése 
érdekében, csökkentve az ezáltal nyújtott védele m tényleges szintjének eltéréseit). E 
gyakorlati együttm űködés el őnyökkel járna az Unió mene kültügyi politikája küls ő 
dimenziójának fenntartása szempontjából is. E cél  valamilyen formájú strukturális, tartós 
támogatás kialakítása révén lenne elérhet ő, esetleg egy uniós rendelettel vagy határozattal 
létrehozandó európai menekültügyi támoga tó hivatal keretében, amely a következ ő 
tevékenységekért vagy azok egy részéért lenne felel ős: a származási országokra vonatkozó 
információk; képzés és kapacitásb ővítés; gyakorlati segítségnyújtás a tagállamoknak; küls ő 
dimenzió; értékelés és ellen őrzés.  
4.5. A „D” politikai lehet őség: általános, átfogó menekült ügyi jogi aktus és európai  
menekültügyi hatóság létrehozása 
• A menekültügyi uniós jogszabályok teljes kör ű átalakítása  a különböz ő hatályos jogi 
aktusok egységes szerkezetbe foglalásán ak céljával. Lényegében a „B1” lehet őségnél 
felsoroltakat foglalná magába, de  formáját tekintve ez a lehet őség egyetlen jogi aktus 
elfogadását eredményezné, amely jogi aktu s magába foglalná az összes menekültügyi 
uniós jogszabályt (a jelenleg hatályos irányelvek és rende letek helyébe lépve), egyúttal 
harmonizálva és egységes keretbe foglalva azokat. 
• A közös uniós menekültügyi politika igazg atásáért és összehangolásáért felel ős európai 
menekültügyi hatóság létrehozása . Ez a hatóság szintén ügynöks égként jönne létre, de 
nem csupán a korábban ott (az európai menekültügyi  támogató hivatal le írásánál) felsorolt, 
gyakorlati együttm űködéssel kapcsolatos tevékenységek összehangolásáért lenne felel ős, 
hanem átvenné a nemzeti közigazgatási és ig azságügyi szervek szerepét is a menedékjog 
iránti kérelmek tárgyában hoz ott határozatok vonatkozásában. A hatóság lenne tehát a 
közös európai döntéshozó szerv, amely minde n menekültügyi határozatot központosítana 
és döntési jogkörrel rendelkezne. Így ez a lehet őség jelenti a legszéls őségesebb módszert 
annak eléréséhez, hogy a menekültügyi uniós jogszabályokat Unió-szerte egységesen 
alkalmazzák. 
HU 6   HU 5. A  POLITIKAI  LEHETŐSÉGEK  ÖSSZEHASONLÍTÁSA 
5.1. Az értékelések összehason lítása, a mérlegelés eredménye 
 
 Az „A” 
politikai 
lehetőség
: a 
jelenlegi 
állapot 
fenntartá
sa A „B1" 
politikai 
lehetőség: A „B2" 
politikai 
lehetőség: A „C” 
politikai 
lehetőség
: A „D” 
politikai 
lehetőség
: A 
választott 
politikai 
lehetőség 
(„B2” és 
„C”) 
Annak biztosítása, hogy a 
védelmet kér ők számára 
elérhetők a menekültügyi 
eljárások, valamint 
gyorsan és hatékonyan lehet eljárni azok 
ügyében, akikr ől 
bebizonyosodik, hogy nem szorulnak védelemre
 0 √√√ √√√ √√ √√√√ √√√ 
A védelemre vonatkozó 
magasabb szint ű közös 
előírások biztosítása  0 √√√√ √√√ √ √√√√√ √√√ 
A nemzeti menekültügyi 
hatóságoknak nyújtott 
azonnali és hatékony támogatás fejlesztése a 
gyakorlati együttm űködés 
előmozdítása révén 0 0 0 √√√√ √√√√√ √√√√ 
A védelemre szoruló 
személyekkel kapcsolatos eljárásokhoz szolidaritási 
mechanizmusok 
előmozdítása a tagállamok 
között, valamint harmadik 
országok és az Unió 
között 0 √√√(√) √√√ √√ √√√√ √√√ 
A védelemben részesül ő 
személyek beilleszkedésének elősegítése
 0 √√√√ √√√ √√ √√√√ √√√ Relevancia  
A másodlagos migráció 
és a menedékkérelmek 
többszörös 
benyújtásának megakadályozása 0 √√√ √√√ √ √√√√ √√√ 
      
0 0 √√ √√√ 0 √√(√) Az átültetés 
megvalósíthatósága 
 
– a hatályos szerz ődés 
értelmében 
– az új szerz ődés 
értelmében  0 √(√) √√√(√) √√√√ √ √√√√ Megvalósíthatóság  
Pénzügyi 
megvalósíthatóság  0 -√√√√ -√√(√) -√√ -√√√√ -√√(√) 
Társadalmi hatások 
uniós és tagállami szinten 0 √√√ √√ √ √√√ √√√ 
Gazdasági hatások uniós 
és tagállami szinten  0 √√ √√ 0(√) √√ √√ Hatások  
A nemzetközi védelemre 
szoruló személyekre gyakorolt hatás 0 √√√ √√√ √√ √√√√√ √√√ 
HU 7   HU A harmadik országokra 
gyakorolt hatás  0 √√√ √√ √√ √√√√ √√√ 
Alapvető jogok 0 √√√√ √√√ √√  
√√√√√  
√√√ 
 
 
5.2. Az el őnyben részesített lehet őség 
Az előnyben részesített lehet őség meghatározása els ősorban a „B1” lehet őséggel (valamint 
ennek „C”-vel kombinált válto zatával) és a „D” lehet őséggel való összehasonlítás révén 
történt, ami azt mu tatta, hogy ez a lehet őség közel ugyanannyi pozitív hatást eredményez, 
mint a "D" lehet őség, de az átültetés vonatkozásáb an kevesebb nehézséget okoz és 
alacsonyabb pénzügyi és végrehajtási  költségekkel jár. A „B1” lehet őségnek számos el őnye 
van és sok szempontból hasonló a „B2” lehet őséghez, de ez utóbbi né hány területen némileg 
kisebb mérték ű harmonizációt igényel, így sikeres átül tetésének és végrehajtásának esélyei 
jobbak. A „D” lehet őség egyetlen, ám jelent ős hátránnyal bír: a jele nlegi helyzetben nincsen 
esély arra, hogy a tagállamok többsége elfogadja,  hogy a tagállami szuverenitást átengedjék a 
javasolt európai menekültügyi hatóságnak. 
Az előnyben részesített lehet őség főbb előnyei a következ ők: 
• Lényegi eredményeket ér el  a menekültügyi kérdések  összehangolt és átfogó 
megközelítésének  elősegítésével kapcsolatban, a vé delemre vonatkozó magasabb szint ű 
közös előírások és a gyakorlati együttm űködés terén folytatott tevékenységek támogatása 
révén biztosítva e célkit űzés megvalósítását. 
• Biztosítja a védelem jobb elérhet őségét azáltal, hogy kezdeményezi a védett belépésre 
vonatkozó nemzeti eljárások közelítése és a menekültügyi eljárásról szóló irányelv 
elérhetőséget előtérbe helyez ő módosítása érdekében folytatandó munkát. 
• A menekültügy területére von atkozóan magasabb szint ű közös el őírásokat  hoz létre 
azáltal, hogy továbbfejlesztett rende lkezéseket vezet be a következ ő területeken: 
befogadási feltételek  (a munkaer őpiachoz és az egészségügyi ellátáshoz való egyszer űbb 
hozzáférés), eljárások  (erős garanciákkal rendelkez ő közös eljárás), elismerés  (két 
nemzetközi védelmi jogállás közös meghatározása). 
• Fejleszti a nemzeti menekültügyi hatóságoknak nyújtott azonnali és hatékony  
támogatást  azáltal, hogy a különböz ő tevékenységek összehangolását és felügyeletét 
végző európai menekültügyi támogató hivatal  létrehozása révén javítja a tagállamok 
döntéshozatali eljárása inak konvergenciáját. 
• Elősegíti a valódi felel ősséget és szolidaritást az uniós t agállamok között, valamint a 
harmadik országok és az Unió között, a dublini rendszer továbbfejlesztése, önkéntes 
alapú uniós letelepedési rendszer , valamint harmadik országokban folytatandó 
kapacitásb ővítő programok és  regionális védelmi programok  révén. 
• Előmozdítja a védelemben részesül ő személyek beilleszkedését, különösen a kiegészít ő 
védelemben részesül ők esetében, mivel kib ővíti a jogállásukhoz kapcsolódó jogok körét. 
A hatások  tekintetében: 
• Egyenlőbb feltételek teremt az Un ió országaiban, lehet ővé téve a tagállamok közötti 
menekültáramlások ha tékonyabb kezelését , ami nagyobb esélyt biztosít ahhoz, hogy a 
védelemben részesül ők integrálhatók legyenek a befogadó közösségekbe. 
HU 8   HU • Mivel javítja a menedékkér ők hozzáférését a munkaer őpiachoz, a tagállamok 
munkaerőpiacán potenciálisan csökkentheti némileg az illegális munkaer ő-kínálatot  és 
hozzájárulhat a szakképzett munkaer ő kisebb hiányainak betöltéséhez. 
• Nagyobb védelmet biztosít a nemzetközi védelemre szorulók számára azáltal, hogy 
megfelelőbben foglalkozik a sérülé kenyebb csoportok szükségle teivel, többek között kell ő 
figyelmet fordít azokra a sajátos nehézségekre és korlátozó tényez őkre, amelyekkel a 
menedékkér ő nők szembesülhetnek kérelmük benyújtása során. 
• Általában véve igen pozitív hatást fejt ki harmadik országokra vonatkozóan , mivel 
bizonyos mértékben enyhíti a rájuk háruló menekültügyi nyomás az önkéntes alapú uniós 
letelepedési program  révén, valamint lehet ővé teszi számukra menekültügyi kapacitásaik 
fejlesztését a megfelel ő kapacitásb ővítő programok  segítségével. 
• Erősíti a menedékkér ők és a nemzetközi védelemben részesül ők alapvet ő jogait azáltal, 
hogy az e jogokkal való élés felt ételeit jobban megalapozza. 
A költségeket nézve az el őnyben részesített politikai lehet őség a teljes kör ű 
harmonizációhoz képest alacsonyabb pénzüg yi és adminisztratív  költségekkel jár , mivel 
jellegéből adódóan kevesebb kötelez ettséget állít fel.  
• Ugyanakkor egyes rendelkezései – pl. a befogadási feltételek  kiterjesztése a kiegészít ő 
védelmet kér őkre és az eljárásokhoz kapcsolódó er ősebb garanciák – elkerülhetetlenül 
magasabb pénzügyi és adminisztratív költségeket vonnak maguk után, mint a 
jelenlegi KEMR , bár a menedékkér ők munkaer őpiachoz való hozzáférésének  
könnyebbé válása kis mértékben csökke ntheti a teljes pénzügyi hatást.  
• A gyakorlati együttm űködésre vonatkozó rendelkezések további költségeket 
jelentenek , mivel a különböz ő együttm űködési intézkedésekhez megfelel ő pénzügyi 
támogatást kell biztosítani (azaz a projek tek és képzésekhez szükséges pénzügyi 
támogatásban részt kell vállalni, a harmadik országokra vonatkozó kapacitásb ővítő 
programokat pedig finanszírozni kell).  
• Várhatóan az adminisztratív költségek is növekedni fognak , mivel a tervezett 
együttműködési intézkedések végrehajtásához fokozottan szükség van a menekültügy 
területén dolgozók munkájára. Az európai menekültügyi támogató hivatal  létrehozása 
ugyanakkor segítené a nemzeti hatóságoknak abban, hogy hosszú távon mérsékelhet ő 
legyen az adminisztratív terhek növekedése.  
6. FELÜGYELET  ÉS ÉRTÉKELÉS 
Az előnyben részesített lehet őség végrehajtásának felügyele te és értékelése jelent ős szerepet 
tölt be a politikai terv hatékonyságának bizt osításában. A Bizottság gondoskodik arról, hogy a 
politikai terv végrehajtásá nak felügyeletéhez megfelel ő mechanizmusok állnak rendelkezésre, 
valamint e felügyeleti eljárásban kimagasló sz erepet vállal. Arra is  ügyel, hogy a jogalkotási 
folyamat során ne gyengüljön az alapvet ő jogok védelmének javaslataiban meghatározott 
szintje. 
Többek között a következ ő mutatók figyelembe vételével értékelhet ő az előnyben részesített 
lehetőség hatékonysága és az annak révén elért el őrelépés a politikai célok megvalósítása 
terén: 
• A menedékjog iránti új kérelmek száma 
• A menekült, illetve a kiegészít ő védelmi jogállásra vonatkoz ó elutasító és elismer ő 
határozatok száma 
HU 9   HU • A menedékkér ők száma a lakosság létszámához és a GDP-hez viszonyítva 
• A dublini rendelet alapján tett kérelmek és átadások száma 
• A végrehajtott regionális védelmi programok száma és az ezekre szánt források 
• A harmadik országokból származó visszatelepült menekültek száma 
• Az Európai Menekültügyi Alap számára biztosított pénzügyi források mértéke 
• A gyakorlati együttm űködés terén folytatott tevékeny ségekhez biztosított pénzügyi 
források mértéke, az európai menekültügyi tám ogató hivatal létrehozás ára fordítottakat is 
beleértve