EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.12.7. 
SEC(2011) 1482 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
a Stabilitási Eszköz létrehozásáról 
{COM(2011) 845 végleges} 
{SEC(2011) 1481 végleges}  
 
HU 2   HU 1. PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
A válságok és a konfliktusok a világ minden országát érintik, és fenyegetik a globális 
biztonságot és stabilitást. A konfliktusokat gyakran az instabilitás okozza, amelyek a gyenge 
kormányzás és a szegénység miatt feler ősödnek. Jelent ős közös er őfeszítésre van szükség e 
szerkezeti kihívások kezeléséhez, a többi álla mmal, a civil szervezetekkel, valamint a 
többoldalú és a regionális partnerekkel történ ő szilárd partneri kapc solatokra építve, annak 
érdekében, hogy megteremtsék azokat a feltét eleket, amelyek támogatják az országokat a 
konfliktusok kiújulásának elkerülésében. 
Az Európai Uniónak alapvet ően több rugalmasságra van sz üksége ahhoz, hogy az életmentést 
és az emberi szenvedés enyhítését célzó humanitá rius és a polgári védelmi segítségnyújtáson 
túl is támogathassa a politikai  konfliktusok vagy természeti csap ások által sújtott országokat, 
a válságokra történ ő reagálás hiányosságainak gyors kijavítása, a válságkezelési m űveletek 
kiegészítése (beleértve a KKB P keretében végrehajtott m űveleteket is), valamint a korai 
helyreállítás, az újjáépítés és a hosszú távú fejlesztés közötti jobb kapcsolat kialakítása 
érdekében, amely az érintett országok tartós stabilizálásához szükséges. 
A természeti és az ember által okozott katasztr ófák, a kábítószer-kereskedelem, a szervezett 
bűnözés, a terrorizmus, a kiberbiztonsággal ka pcsolatos fenyegetések ezenkívül gátolják a 
fejlődést, gyengítik a jogállamiságot, és világszerte hozzájárulnak a stabilitás csökkenéséhez. 
A vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris  anyagokhoz (CBRN) kapcsolódó emberi, 
környezeti, éghajlat-változási és biztonsági kockázatok szintén átnyúlnak a nemzeti és a regionális határokon. 
Az olyan instabilitási tényez ők kezelése érdekében, amelye k konfliktusokat és súlyosbodó 
biztonsági kihívásokat okozhatn ak, és annak érdekében, hogy az Európai Unió teljes 
mértékben betölthesse a világban az uniós értékeket és érdekeket el őmozdító szerepét, a 
stabilitási eszköznek a következ ő területeken kell tová bb növelnie hatékonyságát: 
a) a válsághelyzetekre vagy kialakuló vá lságra válaszul adott támogatás üteme; 
b) az Európai Unió saját kapacitásainak és  partnerei kapacitásainak fejlesztése a 
konfliktusmegel őzés, a válságokra való felkészülé s és a béketeremtés érdekében; 
c) nagyobb számú világszint ű, több államot érint ő biztonsági fenyegetések kezelése. 
2. S
ZUBSZIDIARITÁSELEMZÉS  
Mint globális szerepl őt az Európai Uniót hitelesnek, semlegesnek és őszinte félnek tekintik, 
amelynek köszönhet ően versenyel őnyt élvez a konfliktusmegel őzés érdekében történ ő 
beavatkozás esetében. Az uniós szint ű válságkezelési intézkedések maximalizálják a válasz 
koherenciáját és a támogatás ha tékonyságát. E téren fontos megjegyezni, hogy csak igen 
kevés tagállam m űködtet a Stabilitási Eszközhöz mérhet ő léptékű válságkezelési vagy 
béketeremt ő mechanizmust. 
Figyelemmel a kihívások egyre összetette bb jellegére, az Európai Unió bels ő prioritásainak 
egyike sem – a biztonság, a növeke dés és munkahelyteremtés, az éghajlatváltozás, az energia 
rendelkezésre állása, az egészség- és járványügy és a migráció – érhet ő el a nagyvilágtól 
elszigetelten. 
 
HU 3   HU 3. AZ UNIÓS KEZDEMÉNYEZÉS CÉLKIT ŰZÉSEI  
Az Európai Unióról szóló új szerz ődés (21. cikk) meghatározza az Unió küls ő 
tevékenységének közös át fogó alapelveit és célj ait, többek között azt, hogy „megőrizze a 
békét, megel őzze a konfliktusok kialakulását, és er ősítse a nemzetközi biztonságot, továbbá 
segítséget nyújtson a természeti és embe r által okozott katasztrófákkal szembesül ő lakosság, 
illetve országok és régiók számára”.  
 
HU 4   HU Az új Stabilitási Eszköz  konkrét céljai a következ ők: 
1. Ember által okozott vagy természeti kata sztrófa miatti válság és kialakuló 
válsághelyzet esetén  hatékony reagálás útján hozzájár ul a stabilitáshoz, az uniós 
fejlesztési és együttm űködési politikák megfelel ő végrehajtásához elengedhetetlen 
feltételek meg őrzésének, kialakításának vagy ismételt kialakításának el ősegítése 
érdekében. 
2. Az Európai Unió és partnerei konfliktusmegel őzési, béketeremtési és a válságokat 
megelőző és követ ő szükségletekre vonatkozó  – a nemzetközi, regionális és 
szubregionális szervezetekkel, valamint állami és nem állami szerepl őkkel szoros 
együttműködésben történ ő – felkészültségének biztosítása.  
3. A békét és a stabilitást fenyeget ő globális és több államot érint ő biztonsági kockázatok 
kezelése.  
4. SZAKPOLITIKAI OPCIÓK  
A béke és a bizt onság terén történ ő uniós fellépés hatékonyságának, eredményességének és 
koherenciájának  növelése, és így az Európai Unió jelenlétének fokozása érdekében a 
Bizottság négy  opciót vizsgált meg: 
– 0. opció : 2013 után nem lesz új Stabilitási Eszköz. 
– 1. opció : A jelenlegi állapot fennt artása. Az Eszköz jelenlegi hatáskörének, és a 
2007–2013 közötti pénzügyi kerethez hasonló pénzügyi keretösszegnek a fenntartása. 
– 2. opció : Egy olyan felülvizsgált Eszköz elfogadása, amely nagy vonalakban 
fenntartja ugyan a jelenlegi Eszköz hatá skörét, de ahol csak lehet, fokozza a 
rugalmasságra vonatkozó rendelkezés eket, kismértékben növeli a pénzügyi 
keretösszeget, ami lehet ővé teszi az Európai Unió számára, hogy egyre nagyobb 
felelősséget vállaljon a béke és a biztonság terén. 
– 3. opció : Egy vagy több új Eszköz létrehozása, amelyek az alábbi 
szempontoknak felelnek meg: a) a vá lságkezelési és válságra való 
felkészültséget érint ő kérdéseknek a biztonsággal kapcsolatos kérdésekt ől – 
terrorizmus, régiókon átnyúló fenyegetések és  a vegyi, biológiai , radiológiai és 
nukleáris anyagokhoz kapcsolódó kockázatok – való elkülönített kezelése, b) a jelenleg más eszközök keretében végzett küls ő uniós küls ő fellépési eszközökre 
történő kiterjesztés (például uni ós választási megfigyel ő missziók vagy az 
afrikai békefenntartási mechanizmus). 
5. A
 HATÁSOK ÉRTÉKELÉSE  
Általános az egyetértés abba n a tekintetben, hogy az Európai Uniónak fenn kell tartania 
azokat a f ő jellemzőket, amelyek az Eszköz sikeréhez vezettek. A figyelembe vett 
szakpolitikai opciók célja az Eszköz jelenlegi jellemz őinek megszilárdítása és, ahol csak 
lehetséges, az Eszköz fejlesztése. Az Eszköz jellegéb ől adódóan a fent felsorolt négy opció 
közül bármelyik (a 0. opció kivételé vel) is valósulna meg, nem valószín ű, hogy az jelent ős 
 
HU 5   HU eltérésekhez vezetne a „küls ő” (gazdasági, társadalmi vagy környezeti) hatások esetében. 
Mindazonáltal a végs ő döntésnek jelent ős következményei lehetnek az Eszköz 
hatékonyságának és eredményességének  növelésére, továbbá az összes többi küls ő 
eszközzel való koherenciájára  nézve. 
Egy hatékonyabb eszköz növelné az Unió aktivitását a válságmegel őzés, a békefenntartás, és 
a nemzetközi biztonság meger ősítése terén, beleértve az Európai Unió válsághelyzetekre való 
felkészültségének kapacitását is. 
 
HU 6   HU 6. AZ OPCIÓK ÖSSZEVETÉSE  
Az alábbi táblázat összegzi a különböz ő opciók mellett és ellen szóló érveket. 
Az opciók értékelése so rán a Bizottság a következ ő három kritériumot vette figyelembe: 
Koherencia : szinergiák kialakításának lehet ősége a programozás és a megvalósítás során a 
megállapodás szerinti célkit űzések elérése és az olyan kedvez őtlen következmények és 
buktatók elkerülése érdekében, amelyek hátrányo san hatnának a szakpolitikák végrehajtására. 
Ez különös jelent őséggel bír abban az esetben, ha két különböz ő eszköz ugyanarra a földrajzi 
területre terjed ki. 
Eredményesség : jó dolgok elvégzése,  jó célok és célkit űzések meghatározása, és ezek 
megvalósításának biztosítása. 
Hatékonyság : a befektetett er őforrások leghatékonyabb felhas ználása révén a megfelel ő 
intézkedések végrehajtása, beleértve a szervezeti szempontokat, valamint az Eszköz egyszerűsítéséből eredő várható el őnyöket. 
 Hatások  Eredményess
ég  Koherencia   Hatékonysá
g 
 
0. – Nincs Eszköz     
1. – Nincs változás a jelenlegi helyzethez képest
 _ = _ 
2. – Felülvizsgált Eszköz  + + + 
3. – Új Eszköz vagy Eszközök     
A) a jelenlegi Eszköz megosztása  =  + Opciók  
B) új hatáskör hozzáadása  + +  
0. opció : A Szerz ődés 21. cikke alapján az Európai Unió ra vonatkozó kötelezettségek miatt, 
és a Tanács által nyújtott politikai iránymutatás szerint, amely többek kö zött a biztonságról és 
fejlesztésr ől (2007), az európai biztonsági straté giáról (2008) és a konfliktusok megel őzéséről 
(2011) szól, ha ezzel a lehet őséggel élnénk, az politikaila g azt eredményezné, hogy az 
Európai Unió elveszítené nemzetközi hitelét és a saját érdekeinek megvédésére vonatkozó 
képességét.   
1. opció : A Stabilitási Eszköz továbbra is fontos  szerepet játszana a reagálásban, ahogyan 
fontos szerepet játszik 2007 óta. Nem ke rülne sor azonban arra, hogy az Eszköz a 
tapasztalatok alapján fejl ődjön és növelje értékét, különös figyelemmel az eredményességre és 
a hatékonyságra. 
2. opció : a Stabilitási Eszköz f ő elemeinek és jellemz őinek megtartása, és emellett a 
rendelkezéseinek olyan mérték ű racionalizálása, amely növeli a rugalmasságát és 
eredményességét, és így képessé teszi az Európai Uniót arra, hogy gyorsan reagáljon a jövőbeli kihívásokra a nemzetközi béke és bi ztonság terén. Egy haté konyabb eszköz növelné 
 
HU 7   HU az Unió aktivitását a válságmegel őzés, a békefenntartás és a nemzetközi biztonság 
megerősítése terén, beleértve az Európai Unió válsághelyzetekre való felkészültségének 
kapacitását is. 
A Stabilitási Eszköz továbbra is olyan fellépé seket finanszírozna, amelyek kiegészítik vagy 
támogatják a más küls ő eszközök keretében finanszírozott intézkedéseket, és szükség esetén 
ezek helyettesítésére is felhasználhatók, ha az utóbbiak nem vethet ők be gyorsan. Példaként 
hozható fel az olyan nem várt választá sok esete, amelyek megfigyelése el őre nem tervezhet ő, 
és amelyek lebonyolításához azonnali uniós tá mogatásra van szükség annak érdekében, hogy 
jobb feltételeket teremtsen a szabad és tisztességes, a lakossá g nagy része számára 
elfogadható eredménnyel záruló vála sztásokhoz, és ily módon elkerülhet ők legyenek az 
esetleges konfliktusokhoz vezet ő vitatott eredmények (Tun ézia, Egyiptom 2011-ben). 
3. opció : Új Eszköz vagy Eszközök , amelyek esetében  
a) a Bizottság nem támogatja, hogy két új Eszközt hozzanak létre, amelyek 
szétválasztanák egyrészr ől a válságkezelést és válsághelyzetekre való felkészültséget, 
másrészről pedig a világszint ű és a több államot érint ő fenyegetéseket.   
Fontos kiemelni, hogy a válságreagálási és a válságok el őtti és utáni kapacitásépítés, 
valamint a globális és a több államot érint ő fenyegetések kezelése között 
összefüggések vannak. Ezek együttesen alkot ják a béke és biztonság kérdésével 
kapcsolatos uniós küls ő tevékenység gerincét (más olyan eszközökkel együtt, mint az 
EIDHR). Nem szabad alábecsülni annak veszélyét, hogy ha ezeket az összetev őket 
szétválasztanánk egymástól, az a koherenc ia megbomlása miatt költségekkel járna. 
Ez amellett, hogy ellentétes lenne a meglév ő eszközök számának racionalizálását 
célzó átfogó célkit űzéssel, azt eredményezhetné, hogy a konfliktusok kiváltó okainak 
kezelése kevésbé lenne koherens és e téren egymást kiegészít ő kölcsönhatások 
léphetnének fel. 
b) Az új Eszköz hatáskörének a különböz ő uniós beavatkozásokat érint ő nagyobb 
koherencia elérése érdekében történ ő bővítése szintén figyelmen kívül hagyható, 
figyelemmel azokra a nehézségekre, amelye k egyetlen jogszabályi Eszköz hatálya 
alá tartozó különböz ő jogalapok és döntéshozatali e ljárások összeegyeztetésével 
járnak. Egy ilyen opció nem lenne hatékony. 
Ellenkezőleg, fennállna a veszélye annak, hogy a jelenlegi rendszerben elért 
rugalmasság csökkenne, ha ugyanazon szabál yozási keretek közé más eszközöket és 
munkamódszereket is bevonnána k. A választási megfigyel ői missziók döntéshozatali 
eljárása például nehezen lenne összeegyeztethet ő azzal, hogy politikai válságot 
követő nem várt választások kezeléséhez gyors intézkedésekre van szükség. Egyes, 
az afrikai békefenntartási mechanizmus keretében, az EFA-ból finanszírozható 
fellépéseket (például juttatások fizetés e afrikai katonáknak az Afrikai Unió 
békefenntartó m űveleteiben) lehetetlen lenne finanszírozni az uniós költségvetésb ől. 
Ez csak két példa arra, hogy egy ilyen e gyesítést nagyon nehéz le nne a gyakorlatban 
megvalósítani. 
Összegezve tehát a 2. opció t űnik ideális választásnak.  
 
HU 8   HU A fenti elemzés alapján  a 2. opció t űnik ideális választásnak.  A 2. opció olyan felülvizsgált 
Eszköz , amely nagy vonalakban fenntartja a jelenleg i hatáskörét, de növeli rugalmasságát 
annak érdekében, hogy az Európai Unió hatékonyabban és gyorsabban reagálhasson a jövőbeli kihívásokra a nemzetközi béke és biztonság terén. 
7. N
YOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
Az Európai Bizottság nyomon követési és ér tékelési rendszerei egyre nagyobb figyelmet 
szentelnek az eredményeknek. A rendszerek a bels ő állományt és a küls ő szakértelmet is 
magukban foglalják. Ezek az értékelések hoz zájárulnak az elszámoltathatósághoz és a 
folyamatban lev ő beavatkozások fejlesztéséhez; emelle tt tapasztalatokat vonnak le a múltbeli 
gyakorlatból a jöv őbeli szakpolitikák és fellépése k számára, figyelemmel az INCAF1 
kritériumaira. 
                                                 
1 Az OECD-DAC konfliktussal sújtott és instabil or szágokat támogató nemzetközi hálózata (INCAF).