Brüsszel, 22.12.2004

SEC(2004) 1622 végleges

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett tanácsi ajánlások eredményeként Görögország által foganatosított eredményes intézkedések, illetve azok elmulasztásának 104. cikk (8) bekezdésével összhangban történő megállapításáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

A túlzott költségvetési hiány esetén követendő eljárást (EDP) a Szerződés 104. cikke, valamint a túlzott költségvetési hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet szabályozza, amely a Stabilitási és Növekedési Paktum részét képezi. Az eljárást az amszterdami Európai Tanács Stabilitási és Növekedési Paktumról szóló, 1997. június 17-i állásfoglalásában foglalt politikai kötelezettségvállalások teszik teljessé.

A görög hatóságok 2004. május 4-én küldték meg a felülvizsgált EDP értesítést, amely 2003-ra a költségvetési hiány GDP-hez viszonyított arányát 3,2%-ban állapította meg. Bár a Bizottság tudatában volt annak, hogy ez előzetes adat, mivel azt az Eurostat még nem hitelesítette, valamint figyelembe véve a 2004. április 7-én közzétett 2004. tavaszi előrejelzését, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez az értesítés nyilvánvalóan bizonyítja, hogy Görögországban a Szerződés 104. cikke értelmében vett túlzott költségvetési hiány lépett fel. A Bizottság 2004. május 19-én kezdeményezte a túlzott költségvetési hiány esetén követendő eljárást Görögországgal szemben, a Szerződés 104. cikkének (3) bekezdésében előírt jelentés elfogadásával. A Bizottság, miután megvizsgálta a jelentésében figyelembe vett valamennyi releváns tényezőt, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság 2004. június 2-i véleményét követően, 2004. június 24-i véleményében megállapította, hogy Görögországban túlzott költségvetési hiány lépett fel. A Tanács ennek megfelelően 2004. július 5-én határozott, összhangban a 104. cikk (6) bekezdésében foglaltakkal. Ezzel egyidejűleg a Tanács elfogadta a Görögországnak címzett ajánlást, azzal a céllal, hogy szüntesse meg a túlzott költségvetési hiányt, a Szerződés 104. cikke (7) bekezdésének megfelelően.

A Tanács azt javasolta a görög hatóságoknak, hogy „ minél hamarabb, de legkésőbb 2005-re vessenek véget a jelenlegi túlzott költségvetési hiány állapotának ”. A Tanács „ a görög kormány számára 2004. november 5-ét jelölte meg határidőnek az ezt célzó eredményes intézkedések foganatosítására .” A Tanács azt ajánlotta továbbá, hogy „ a görög hatóságok foganatosítsanak alapvetően strukturális jellegű korrekciós lépéseket, amelyek a 2004-2005 évekre kumulálva a GDP legalább 1%-át teszik ki, a két év között lehetőleg egyenlő mértékű megoszlásban.” Ezenkívül a Tanács azt ajánlotta, hogy „ a görög hatóságok biztosítsák a bruttó államadósság-hányad megfelelő csökkentését és annak a referencia értékhez történő kielégítő ütemű közelítését ”, miközben „ különös figyelemmel kell kísérni a nettó hitelfelvételtől eltérő tényezőket, amelyek hozzájárulnak a költségvetési hiányszintek változásához ”. Végezetül a görög hatóságoknak azt ajánlották, hogy „ sürgősen biztosítsák a költségvetési statisztikákban feltárt komoly költségvetési hiányosságok korrekcióját az államháztartási adatok begyűjtésének és feldolgozásának hatékonyabbá tételén keresztül.”

Az 1467/97/EK tanácsi határozat 4. cikke (2) bekezdésének megfelelően, amikor a Tanács azt vizsgálja, hogy a 104. cikk (7) bekezdésével összhangban tett ajánlásokra válaszul történtek-e eredményes intézkedések, határozatát az érintett tagállam kormányának nyilvánosan közzé tett határozataira alapozza.

1. A 2004. szeptemberi kormányzati adatok felülvizsgálata

A tanácsi ajánlások eredményeként a görög hatóságok által foganatosított intézkedések értékelésekor figyelemmel kell lenni a 2004. szeptemberi értesítésben[1] közzétett, költségvetési hiányra és adósságra vonatkozó adatok alapos felülvizsgálatára. Konkrétan (ld. 1. táblázat) a 2000-2003 közötti időszakban évente a GDP 1,5 százalékpontról 2 százalékpontra módosították a nominális költségvetési hiány adatokat, miközben az adósságadatokat szintén a GDP 7 százalékpontról 9 százalékpontra növelték. A költségvetési hiányra vonatkozó adatok 2004 szeptembere és májusa közötti változása alapvetően a katonai felszerelések és a kamatfizetések kiadásainak felülvizsgálatának tulajdonítható, amelyeket alulkönyveltek, valamint a túlbecsült szociális biztonsági többletnek. Az adósságra vonatkozó adatok felülvizsgálata a korábban alulkönyvelt tőkésített kamatkötvényekre irányult, valamint a túlbecsült szociális biztonsági vagyon konszolidálására. Ténylegesen a szeptemberi EDP-értesítés rámutatott arra, hogy Görögországban már legalább 2000 óta túlzott költségvetési hiány áll fenn. A Bizottság és a Tanács elemezte és megvitatta ezeket a kérdéseket[2].

1. táblázat Az Eurostat által közzétett statisztikai felülvizsgálatok 2000–2003 között

Költségvetési hiány (a GDP %-ában) | Államadósság (a GDP %-ában) |

A 104. cikk (3) bekezdése szerinti jelentés | EDP-értesítés 2004. szeptember | A 104. cikk (3) bekezdése szerinti jelentés | EDP-értesítés 2004. szeptember |

2000 | -2,0 | -4,1 | 106,2 | 114 |

2001 | -1,4 | -3,7 | 106,9 | 114,7 |

2002 | -1,5 | -3,7 | 104,7 | 112,5 |

2003 | -3,2 | -4,6 | 103,0 | 109,9 |

A szeptemberi EDP-értesítés szerint a statisztikai felülvizsgálatok 2004. évi eredményre gyakorolt hatásai a GDP 1,1%-ára tehetők, amely megoszlik az alacsonyabb társadalombiztosítási többlet (a GDP 0,3%-a) és a megfelelően vezetett katonai kiadások (0,8%) között. A görög hatóságok 2004-ben a GDP 5,3%-át kitevő költségvetési hiányra számítanak. A várható adóssághányad (a GDP 112,1%-a) jelentősen meghaladja a 2003. évi szintet (a GDP 109,9%-a).

2. A 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlás eredményeként bejelentett intézkedések

2004-ben bejelentett intézkedések

A 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlásban kikötött november 5-i határidő előtt a görög kormány 2004-re tervezett következő intézkedések sorát tette közzé : i. adóamnesztia meghirdetése az 1999-2002 közötti költségvetési években elmaradt adóbevallásokra; ii. utasítás valamennyi minisztériumnak a diszkrecionális kiadások 3%-kal való csökkentésére; iii. a közszolgálati kiadások csökkentésére irányuló intézkedések és az állami támogatások és garanciák csökkentése[3].

Ezen intézkedések jellege miatt nehéz megbecsülni azoknak a költségvetésre gyakorolt hatását. A ii. és iii. pont intézkedései nem kapcsolódnak egyetlen meghatározott költségvetési tételhez sem, viszont átfogó hatással bírnak. Az i. intézkedés vonatkozásában, Alogoskoufis görög pénzügyminiszter úr Almunia biztoshoz intézett november 5-i levelében közölte, hogy annak 2004-ben várható hatása a GDP 0,2%-ára tehető. Ezt a várt hatást azonban be lehetett volna foglalni az adóbevételek aggregált, a szeptemberi értesítésben szereplő tervezett eredményekre vonatkozó adataiba, a tényleges hatás legkorábban a 2005. márciusi EDP-értesítés pillanatában válik ismertté.

Mindezen bizonytalanságok mellett, a görög hatóságoknak a Tanács 104. cikkének (7) bekezdése szerinti ajánlásával összhangban tett költségvetési erőfeszítéseinek értékelése érdekében figyelembe kell venni a statisztikai felülvizsgálatok hatásait. 2004-ben a végleges deficiteredmény meghaladja a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlás elfogadásakor előrejelzettet, részben az ez év szeptemberében az Eurostat által jóváhagyott statisztikai felülvizsgálatok miatt, amelyek a GDP 1,1%-át teszik ki (ld. 2. táblázat). E tényező tekintetében, amely a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlás elfogadásának időpontjában még nem volt ismert, feltételezhetően nem állt teljes mértékben a görög kormány ellenőrzése alatt, amikor az a 2004. évi költségvetési kiigazítást tervezte. Emiatt a görög hatóságok a tanácsi ajánlásokkal összhangban foganatosított 2004. évi intézkedéseit az ilyen statisztikai felülvizsgálatok hatásai, valamint a 2004. tavasz és ősz közötti lehetséges, meglepetésszerű növekedés hatásai nélkül kell értékelni.

2. táblázat. A 2004. évi deficiteredményt befolyásoló fő tényezők (*) |

A deficitre gyakorolt hatás (°) | 2004. évi deficit |

Az előző kormány által benyújtott költségvetés | 1,2 |

Az új kormány 2004. márciusa előtt végrehajtott főbb korrekciói |

Közvetett adók | +0,4 |

Szociális járulékok | -1,1 |

Befolyó tőkeátutalások | +1,4 |

Fogyasztás (közszféra bérei) | +0,8 (+0,5) |

Szociális átutalások | +0,4 |

Az új kormány által küldött március végi értesítés (1) | 3,0 |

Statisztikai felülvizsgálatok (2)+(3) |

Társadalombiztosítási alapok (2) | +0,3 |

Katonai kiadások (3) | +0,8 |

Közbenső eredmény (4)=(1)+(2)+(3) | 4,1 |

2004 szeptemberi értesítés (5) | 5,3 |

Többletkiadások (6)=(5)-(4) | 1,2 |

Eltérések a kamatfizetésekben (7) | +0,2 |

A Bizottság őszi előrejelzései (5)+(7) | 5,5 |

(*) A táblázat a GDP %-ában összegzi a 2004. évi költségvetésben az (előző) görög kormány 2003. év végi elfogadása óta bekövetkezett főbb felülvizsgálatokat, kiigazításokat és eltéréseket, valamint a Bizottság előrejelzéseit. (°) a „+” a költségvetési hiány növekedését, a „–„ a költségvetési hiány csökkenését mutatja. |

A szeptemberi értesítésnek megfelelően a görög hatóságok 2004-re 5,3%-os deficiteteredményt jeleznek előre (a Bizottság szerint 5,5%, lásd 2. táblázat)[4], miközben a március végi és szeptemberi értesítésekben a költségvetési hiány a becsült 3,0%-ról[5] 5,3%-ra növekedett (a Bizottság tavaszi és őszi előrejelzései szerint 3,2%-ról 5,5%-ra). Emiatt, a statisztikai felülvizsgálatok (a GDP 1,1%-a) nem magyarázzák meg teljesen a költségvetésnek a GDP 2,3%-át kitevő romlását. Továbbá a fennmaradó 1,2% nem tulajdonítható a lassúbb növekedés hatásának. A tényleges, tavaszi (4,0 %) és őszi (3,8 %) reálnövekedést illető előrejelzések közötti eltérés csupán 0,2%, amely ugyan növelheti a költségvetési hiányt, de csak a GDP 0,1 %-át el nem érő mértékben. Összességében nominális értelemben a költségvetési erőfeszítések a GDP 1%-át meghaladóan negatívak.

A 2004. év költségvetési erőfeszítéseit a 2003. évihez viszonyítva, amely évben először fordult elő, hogy az ország túllépte a GDP 3 %-át jelentő referencia értéket, az érintett két év ciklikus hatásoktól megtisztított, a statisztikai felülvizsgálatok hatásainak levonása utáni egyenlegeinek összehasonlításával kell meghatározni. Ez a megközelítés arra is rámutat, hogy a költségvetési erőfeszítések a ciklikus hatásoktól való megtisztítás tekintetében negatívak. A nem várt statisztikai felülvizsgálatok kizárásával, a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg 2003-ban a GDP -3,7%-a (valójában -5,1%-a volt), 2004-ben pedig a GDP -5,1%-a lett volna (valójában -6,2% volt). Ez azt mutatja, hogy a 2004. évi kormányzati erőfeszítések a GDP -1,4%-át teszik ki. Az elsődleges egyenleg tekintetében a költségvetési erőfeszítések szintén negatív értéket vesznek fel (-1,6%).

3. táblázat. 2004. évi költségvetési erőfeszítések A statisztikai felülvizsgálatok hatásai nélkül (a GDP %-ában) |

2003 | 2004 | ‘Erőfeszítés’ (*) |

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegek (CAB) | -5,1 | -6,2 | -1,1 |

Statisztikai felülvizsgálatok nélküli CAB | -3,7 | -5,1 | -1,4 |

Ciklikus hatásoktól megtisztított elsődleges egyenleg (CAPB) | 0,7 | -0,6 | -1,3 |

Statisztikai felülvizsgálatok nélküli CAPB | 2,0 | 0,4 | -1,6 |

(*) A költségvetési erőfeszítés a „2004” oszlop és a „2003” oszlop megfelelő adatainak különbsége, első tizedesre kerekítve.

Általános elvként az egy vagy több költségvetési tételben előforduló többletkiadásokat kompenzációs intézkedésekkel kell ellensúlyozni. Ez olyan eseményekre is vonatkozik, mint pl. a görögországi olimpiai játékok megszervezése. Ezen túlmenően az ilyen többletkiadások megengedése esetén is, ebben az évben a költségvetési erőfeszítések negatívak lennének. A görög hatóságok által rendelkezésre bocsátott információk szerint[6] az olimpiai játékok szervezéséhez kapcsolódó többletkiadások a GDP 0,7%-át teszik ki, amely érték az állami beruházási programok (a GDP 0,5 %-a) és a kormányzati fogyasztás (0,2 %) között oszlik meg.

A statisztikai felülvizsgálatok és az olimpiai játékokhoz kapcsolódó többletkiadások kizárása után, a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg 2004-ben a GDP -4,4%-át tette volna ki (valójában a GDP -6,2%-a volt), amely, összehasonlítva a 2003. évi ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleggel, a statisztikai felülvizsgálat hatásai (-3,7%) nélkül -0,7%-os költségvetési erőfeszítéshez vezet. Az elsődleges egyenleg tekintetében a költségvetési erőfeszítések értéke szintén negatív (-0,9%).

Összességében a 2004. évben végrehajtott intézkedések nem voltak eredményesek a 2004. évi költségvetési hiány csökkentése tekintetében. A statisztikai felülvizsgálatokon túl a költségvetési politika helyzete tovább romlott az élénk gazdasági aktivitás és a szélesre nyílt kibocsátási rés miatt[7].

A 2005. évi költségvetés tervezete

A szeptemberben bemutatott központi költségvetésben tették közzé a 2005-ben végrehajtandó egyedi intézkedéseket, amelyek révén a 2005. évi költségvetési hiányt 2,8 %-osra tervezik. Mindez a GDP 2,5 %-át kitevő nominális kiigazítást jelentene a görög hatóságok által 2004-re tervezett 5,3 %-os költségvetési hiányadathoz képest.

4. táblázat. A 2005-ös költségvetés kiigazításainak értékelése

A GDP %-ában | Hivatalos (1) | Bizottság (2) | Különbség (3)=(1)-(2) |

Adók | 23,20 | 23,19 | 0,01 |

Járulékok | 16,33 | 16,26 | 0,07 |

Kormányzati fogyasztás (közszféra bérei) | 16,18 (12,10) | 16,44 (12,34) | 0,26 (0,24) |

Szociális átutalások | 18,43 | 18,55 | 0,12 |

Kamatkifizetések | 5,07 | 5,27 | 0,20 |

Befolyó tőkeátutalások | 2,62 | 2,54 | 0,08 |

Nettó hitelfelvétel | -2,8 | -3,6 | 0,8 |

Adóssághányad | 109,5 | 111,9 | 2,4 |

Memo tételek Reál GDP növekedés (%) Nominális GDP növekedés (%) | 3,9 7,3 | 3,3 6,5 | 0,6 0,8 |

A Bizottság 2004. őszi előrejelzéseiben a GDP 3,6 %-át kitevő nominális költségvetési hiányt prognosztizál 2005-re. A költségvetési tervezetben szereplő hivatalos hiánycél és a Bizottság előrejelzései közötti különbség három tényezőnek (ld. 4. táblázat) tulajdonítható: először, a Bizottság szerint a 2004. évi kamatkifizetések kezdeti szintje a GDP 0,2 %-ával magasabb a görög hatóságok által feltételezettnél. Másodszor, amíg a költségvetési tervezetet olyan makrogazdasági szcenárióra alapozzák, amely 2005-ben 3,9 %-os reál GDP növekedéshez vezet, a Bizottság előrejelzéseiben kevésbé optimista, 3,3 %-os növekedési rátával számol. Harmadszor , a görög hatóságok által bejelentett egyes intézkedések költségvetésre gyakorolt várható hatásait látszólag túlbecsülték. A bevételi oldalon ez különösen a szociális járulékokra vonatkozik, a foglalkoztatás növekedésére (amely 2 % a Bizottság előrejelzéseiben szereplő 1 %-kal szemben), valamint a befolyó tőkeátutalásokra vonatkozó túlságosan optimista előrejelzés miatt, amely szerint a két tényező továbbra is magas szinten marad, miközben az állami beruházások jelentős visszafogása szintén csökkenteni fogja Görögországnak a már jelenleg is alacsony abszorpciós képességét az EU-támogatások terén. A kiadási oldalon a költségvetési tervezet a bérek és a szociális átutalások jelentős csökkenését jelzi előre, amely a közelmúlthoz képest jelentős eltérés.

A Bizottság 2004. őszi előrejelzésében a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenlegben beállt változások alapján mért 2005. évi költségvetési erőfeszítés 1,9 %-ot tesz ki (a 2005. évi költségvetési tervezet szerint 2,5 %). Ebből következően a Bizottság szerint a 2004. és 2005. években kumulált költségvetési kiigazítás csak 0,8 %-ot tesz ki (a 2005. évi költségvetési tervezet szerint 1,6%)[8].

Összegezve, a költségvetési tervezetben szereplő intézkedések nem tűnnek elégségesnek ahhoz, hogy a nominális költségvetési hiány 2005-ben a 3 %-os küszöb alá csökkenjen, a 2004. júliusi tanácsi ajánlásoknak megfelelően.

Az adósság alakulása

Számításba véve a szeptemberi EDP-értesítésben szereplő adósság szintek felülvizsgálatát, a Bizottság előrejelzései nem prognosztizálják az adósság/GDP hányad jelentős csökkenését 2005-ben. Miután az adósság 2003-ban a GDP 109,9 %-át érte el, 2004-ben várhatóan tovább emelkedik 112,2 %-ra, míg 2005-ben csak kis mértékben, 111,9 %-ra csökken. A statisztikai felülvizsgálatok hatásaitól eltekintve, az adósság 2004-es és 2005-ös alakulása nem kizárólag az alacsony elsődleges egyenlegeket tükrözi, hanem más tényezőket is. Amíg az ilyen alacsony elsődleges egyenlegeknek, magas nominális GDP-növekedéssel párosulva, az adóssághányad jelentős csökkenését kellene eredményezniük, a 2004. évi és 2005. évi előrejelzések azt mutatják, hogy az adósságszinteket a nagymértékű stock-flow kiigazítások is növelik. Mindez azt bizonyítja, hogy a kormányzat nem foganatosított eredményes intézkedéseket az ún.„vonal alatti” műveletekre.

Kormányzati adatok ősszegyǖjése és feldolgozása

A 2004. május-szeptemberi adatok felülvizsgálatait alapvetően az Eurostat által a számviteli szabályoknak nem teljesen megfelelőnek minősített tranzakciók kiigazításai határozták meg. Görögország több, az Eurostat által felvetett kérdést kezelt. Mindazonáltal, amint az a Bizottság 2004/2234. számú, a jogsértési eljárásról szóló hivatalos értesítést tartalmazó, Görögországnak december 1-jén küldött leveléből kiderül, a Bizottság szerint továbbra is számos olyan elem van, amelyek miatt megkérdőjelezhető azoknak a rendszereknek a megfelelősége, amelyek a hatályos jogszabályokban meghatározott kormányzati adatok azonnali és megfelelő szolgáltatását biztosítanák.

* * *

A Szerződés 104. cikkének (8) bekezdése és az 1467/97/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében, amikor a Tanács megállapítja, hogy a 104. cikk (7) bekezdésének ajánlásaival összhangban nem történt eredményes intézkedés a 2004. november 5-i határidőig, annak lejártát követően ennek megfelelően azonnal határoz.

Ezen megállapítások fényében a Bizottság azt a véleményt képviseli, hogy a Tanács a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásával összhangban nem történt eredményes intézkedés az ajánlásban meghatározott időszakon belül, és azt ajánlja a Tanácsnak, hogy ennek megfelelően határozzon.

A 104. cikk (8) bekezdése szerint, amikor a Tanács megállapítja, hogy a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásával összhangban nem történt eredményes intézkedés, úgy határozhat, hogy ezt az ajánlását nyilvánosságra hozza. Görögország azonban már júliusban nyilvánosságra hozta ezt az ajánlást, összhangban az 1997. június 17-i, a Stabilitási és Növekedési Paktumról szóló európai tanácsi amszterdami állásfoglalással[9].

Az eljárás további lépéseit illetően, ha a Tanács véleménye szerint a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásával összhangban nem történt eredményes intézkedés, a 104. cikk (9) bekezdés értelmében és a bizottsági ajánlás alapján úgy határozhat, hogy felszólítja Görögországot, hogy – meghatározott határidőn belül – tegye meg a költségvetési hiány csökkentését szolgáló, általa szükségesnek ítélt intézkedéseket. A Tanácsnak azokat a határozatait, amelyekkel felszólítja Görögországot a túlzott hiány csökkentésére, attól a határozatától számított egy hónapon belül kell meghozni, amely megállapította, hogy nem hoztak eredményes intézkedést a 104. cikk (8) bekezdésével összhangban.

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett tanácsi ajánlások eredményeként Görögország által foganatosított eredményes intézkedések, illetve azok elmulasztásának 104. cikk (8) bekezdésével összhangban történő megállapításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

Kiindulva az Európai Közösséget létrehozó szerződésből, különösen annak 104-es cikkelyének, 8-as paragrafusát,

Követve a Bizottság ajánlását

A következő pontokat tartja megfontolandónak:

A Gazdasági és Monetáris Unió (GMU) harmadik szakaszában a Szerződés 104. cikke értelmében a tagállamoknak el kell kerülniük a túlzott költségvetési hiányt.

A Stabilitási és Növekedési Paktum a rendezett államháztartás célkitűzésén alapszik, amely az árstabilitás, valamint a munkahelyteremtést ösztönző erőteljes fenntartható növekedéshez szükséges feltételek javításának egyik eszköze. A Stabilitási és Növekedési Paktum magában foglalja a 104. cikkben megállapított túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi rendeletet[10] a túlzott államháztartási hiány kiigazításának további elősegítése érdekében.

Az amszterdami Európai Tanács Stabilitási és Növekedési Paktumról szóló, 1997. június 17-i állásfoglalása[11] ünnepélyesen felkér valamennyi részes felet – azaz a tagállamokat, a Tanácsot és a Bizottságot – a Szerződés, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum szigorú és időben történő végrehajtására.

A 2004. július 5-i 2004/…/EK határozattal[12], a 104. cikk (6) bekezdésével összhangban a Tanács úgy határozott, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn.

A Tanács, összhangban a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével, ajánlást fogadott el, amelyben a görög kormány számára 2004. november 5-ében állapítja meg a meghozandó, a túlzott hiányt legkésőbb 2005 végére megszüntető intézkedések határidejét. Ugyanebben a dokumentumban a Tanács azt ajánlja Görögországnak, hogy minél hamarabb, de legkésőbb 2005 végéig vessen véget a jelenlegi túlzott hiánynak, és foganatosítson alapvetően strukturális természetű kiigazító lépéseket, amelyek a 2004-2005 években kumulálva a GDP legalább 1%-át teszik ki, és a két év között lehetőleg egyenlő mértékben oszlanak meg. Ezenkívül a Tanács azt ajánlotta, hogy Görögország biztosítsa a bruttó államadósság-hányad megfelelő csökkentését, valamint annak a referenciaértékhez kielégítő ütemben történő közelítését, miközben különös figyelemmel kell kísérni a nettó hitelfelvételtől eltérő tényezőket, amelyek hozzájárulnak az adósságszintek változásához. Végezetül, sürgős intézkedésként a Tanács továbbá azt ajánlotta Görögországnak, hogy igazítsa ki a költségvetési statisztikákkal kapcsolatban feltárt komoly hiányosságok korrekcióját az államháztartási adatok begyűjtésének és feldolgozásának hatékonyabbá tételén keresztül.

Az 1467/97/EK határozat 4. cikke (2) bekezdésének megfelelően, amikor a Tanács azt vizsgálja, hogy a 104. cikk (7) bekezdésével összhangban tett ajánlásokra válaszul történtek-e eredményes intézkedések, határozatát az érintett tagállam kormányának nyilvánosan közzé tett határozataira alapozza.

A Tanácsnak a 104. cikk (7) bekezdésével összhangban tett ajánlása és az ajánlásban megállapított határidő közötti időszakban Görögország által hozott, nyilvánosan közzétett határozatok vizsgálatából az alábbi következtetések vonhatók le:

Ellentétben a Tanács kérésével, a 2004-re meghirdetett megszorító intézkedések ellenére a fiskális politika egyértelműen expanzív volt, részben az olimpial játékok szervezésével kapcsolatos többlet kiadások miatt.

a 2005-re bejelentett költségvetési intézkedések, bár részben ellensúlyozzák a 2004. évi eltéréseket, mégsem biztosítják, hogy 2005-ben a hiány a GDP 3 %-a alá kerüljön;

nemcsak, hogy a bruttó államadósság-hányad nem csökken elégséges ütemben, de a 2004-ben előrejelzett nagymértékű stock-flow kiigazítás is azt mutatja, hogy a kormány nem foganatosított eredményes intézkedéseket az adósság további növekedéséhez hozzájáruló, ún. „vonal alatti” műveletekre.

Görögország javított a költségvetési adatok begyűjtésén és azok feldolgozásán, nevezetesen a katonai felszerelések kiadásai, a kamatkifizetések és a szociális biztonsági elszámolások vonatkozásában. Ugyanakkor továbbra is hiányoznak azok a megfelelő rendszerek, amelyek biztosítanák a hatályos jogszabályokban meghatározott államháztartási adatok gyors és megfelelő szolgáltatását.

A 104. cikk (8) bekezdése szerint, amikor a Tanács megállapítja, hogy a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásával összhangban nem történt eredményes intézkedés, úgy határozhat, hogy ezt az ajánlását nyilvánosságra hozza. Azonban az Európai Tanács Stabilitási és Növekedési Paktumról szóló állásfoglalásával összhangban, Görögország ezt az ajánlást már júliusban nyilvánosságra hozta.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A 104. cikk (7) bekezdése értelmében a Tanács Görögországnak címzett ajánlásaival összhangban nem történt eredményes intézkedés az ajánlásban meghatározott 2004. november 5-i határidőn belül.

2. cikk

E határozat címzettje a Hellén Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, …-án/-én..

a Tanács részéről

[1] Lásd az Euro-Indicators New Release 117/2004 2004. szeptember 23-i kiadását.

[2] A túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló 3605/93/EK rendelet szerint a tagállamok adatot szolgáltatnak az n-ik, n-1-ik, n-2-ik, n-3-ik és n-4-ik évre vonatkozóan. Ugyanakkor, a Tanács kérésére az Eurostat felülvizsgálta az 1997-re, 1998-ra és 1999-re vonatkozó számlákat. Az Eurostat november 22-i, „A görög költségvetési hiány és adósságszámok felülvizsgálata” címet viselő jelentésében arra a következtetésre jutott, hogy azokban az években a tényleges hiány szintén jóval meghaladta a 3%-ot (ld. még a „Jelentés a görög költségvetési adatok felülvizsgálatához kapcsolódó felelősségrevonhatóság kérdéseiről” címet viselő - 2004. december 1-i COM(2004) 784 bizottsági közleményt)

[3] Ezeket az intézkedéseket Alogoskoufis görög pénzügyminiszter úr Almunia biztoshoz intézett, 2004. június 23-án kelt levelében jelentették be. Azóta a Bizottság nem kapott értesítést a 2004-re tervezett további intézkedésekről.

[4] Az adat a GDP 0,2%-ával alacsonyabb a Bizottság előrejelzésénél (5,5%), amely a kamatfizetések jóval reálisabb értékelését tartalmazza.

[5] A pontos adat 2,95% volt, amelyet itt 3%-ra kerekítettek. Tekintettel kell lenni arra, hogy a 2,95%-os adat a 2004. évi költségvetési tervezet alapos felülvizsgálatának eredménye, amelyet az új kormány nyújtott be márciusban. Ez a felülvizsgálat a folyó bevételek (alacsonyabb közvetlen adók és EU-transzferek, ugyanakkor magasabb szociális járulékok), valamint a kiadások (magasabb bérek a közszférában, szociális átutalások) reálisabb előrejelzését tartalmazta, amely jobban közelítette a Bizottság 2003. őszi előrejelzéseiben prognosztizált 2,4%-ot. A felülvizsgálat a március végi értesítés részét képezte, amelyet az Eurostat nem érvényesített.

[6] Ezt az információt a görög kormány a 2005. évi költségvetési tervezetben hozta nyilvánosságra. A 2004. évi, az olimpiai játékokhoz kapcsolódó, a GDP 0,94 %-át kitevő tervezett kiadásokkal összehasonlítva a végső eredmény 1,6%-ra tehető.

[7] A 2004. évi két előrejelzés között a kibocsátási rés 1,2%-ról (tavasz) 1,5%-ra (ősz) szélesedett, miközben a potenciális termelésnövekedés magas, 3,4%-os maradt.

[8] A játékok befejezése automatikus hatást gyakorol a fiskális pozícióra az 1,2%-os megtakarításokon keresztül (amelyből 2004-ben 0,7% többletkiadás). Az olimpiai játékokkal összefüggő átviteli hatás 2005-ben csupán 600 millió eurót tesz ki (a GDP kb. 0,5%-a).

[9] A 2004. július 6-i 11216/04 számú tanácsi dokumentum hozzáférhető a Tanács nyilvános dokumentum-nyilvántartásában, „A Tanács ajánlása Görögországnak a túlzott költségvetési hiány helyzetének megszüntetése céljából – a Szerződés 104. cikke (7) bekezdésének alkalmazása" címmel.

[10] HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

[11] HL L 236., 1997.8.2., 1. o.

[12] A HL-ben még nem tették közzé.