HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 356/54

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

2014/C 356/11

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról (2)

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM A 9. CIKK ALAPJÁN

„COMTÉ”

EK-szám: FR-PDO-0217-0116-30.6.2009

OFJ ( ) OEM ( X )

1. A termékleírás módosítással érintett szakaszcíme

—

☐

—

☒

—

☐

—

☐

—

☒

—

☒

—

☒

—

☐

—

☐

2. A módosítás típusa

—

☐

—

☒

—

☐

—

☐

3. Módosítás(ok)

3.1. A termékleírás 2. pontjának módosítása

A termékleírásnak megfelelő szakasz pontosításra került. A „beoltott” szót (a tejoltó hozzáadását „Az előállítás módja” című pont ismerteti), valamint a pontatlan „tömör” szót törölték.

A hagyománynak nem megfelelő túlzott zsírtartalom elkerülése érdekében maximális zsírtartalmat határoztak meg.

A termék megfelelőbb jellemzése érdekében a méretre és a tömegre vonatkozó szabályozást szigorították.

A termékleírás új csomagolási formát (reszelt) szabályoz.

A termék pontosabb leírása érdekében a termékleírás kiegészült az érzékszervi jellemzőkkel.

A minimális érlelési idő ebben a fejezetben szerepel.

3.2. „Az előállítás módja” című 5. pont módosítása

5.1. A tej termelése

A termékleírásnak a fajtatípusokkal (46-os és 35-ös) való kiegészítésével könnyebbé válik az ellenőrzés. A fajta régi nevének (Pie-Rouge de l’Est) az új megnevezéssel (Simmental française) való felváltása az elfogadott hagyományos fajták jegyzékét nem módosítja. A két fajta (Montbéliarde és Simmental française) keresztezéséből létrejött utódok – korábban hallgatólagos – engedélyezése immár szerepel a termékleírásban.

A növényvilág változatosságának elősegítése érdekében a termékleírás pontosítja a legelők vetőmaggal való bevetését. „A kevesebb mint öt éve egyféle hüvelyes növénnyel – tisztán vagy egyféle fűnemű növénnyel társítva – bevetett legelők a gazdaság takarmánytermő területének legfeljebb 15 %-án engedélyezettek. A többi legelő ismételt beültetéséhez legalább háromféle kiegészítő fajt – kaszálásra szánt fűneműeket, legeltetésre szánt fűneműeket és hüvelyeseket – társító, tartós keverékeket kell használni.”

A trágyázásra vonatkozó feltételek pontosítása a változatos természetes növényvilág megőrzése és az eredeti környezetet átalakító hatások elkerülése mellett lehetővé teszi a termelővidékkel való kapcsolat erősítését.

„A gazdaság területén alkalmazott nitrogéntartalmú műtrágya mennyisége nem haladhatja meg a takarmánytermő terület egy hektárjára jutó 50 egységnyi átlagos adagot. A takarmánytermő terület hasznosítása (legeltetés vagy kaszálás) a szerves trágyázó anyag kijuttatásának napját követő egy hónapon belül, és bármilyen műtrágya kijuttatását követő három héten belül tilos. A gazdaság takarmánytermő területein kizárólagosan engedélyezett szerves trágyázó anyagok – a komposzt, a trágya, a hígtrágya, a trágyalé – a földrajzi területről származnak. Ezeknek a trágyázó anyagoknak meg kell felelniük bizonyos feltételeknek. 3.2.1. A szilázzsal takarmányozott állatoktól származó szerves trágyázó anyagok alkalmazása tilos, kivéve, ha azokat – a vajsavbaktérium-spórák megsemmisülésének biztosítása érdekében – előzetesen komposztálták, tilos továbbá a gazdaság területén kívülről származó zöldhulladék-komposzt, valamint a »zöldhulladék-trágyából« álló járulékos mezőgazdasági komposzttól eltérő zöldhulladék-komposzt alkalmazása. A nem mezőgazdasági eredetű szerves trágyák kijuttatása kizárólag azonnali betemetéssel engedélyezett a gazdaság takarmánytermő területein. A gazdaság takarmánytermő területeire csak az a járulékos komposzt juttatható ki, amely legalább egyharmad részben a gazdaságból származó trágyát tartalmaz.”

A legeltetési hagyomány megőrzése céljából a termékleírás a takarmányozásra vonatkozó rendelkezésekkel egészül ki („A legeltetés teljes elmaradásán alapuló takarmányozási rendszerek tilosak. A kiegészítő zöldtakarmányozás a vegetációs időszakban napi egyszeri fogyasztásra korlátozódik, mégpedig oly módon, hogy a legelés során elfogyasztott takarmánynak legalább a napi zöldtakarmány-adag felét kell kitennie”), továbbá azzal, hogy a legeltetés mindaddig kötelező, amíg azt az időjárási körülmények, a talaj terhelhetősége és a fű jelenléte lehetővé teszi.

A GMO-k tilalmára vonatkozó rendelkezések lehetővé teszik a termelővidékkel való kapcsolat fenntartását.

A termékleírás a takarmánytermő terület egy hektárjára vetített tejhozamra vonatkozó rendelkezésekkel egészül ki. A termékleírás korlátozza a tejhozamot annak érdekében, hogy a sajtban érvényesülhessen a termelővidék jellegzetessége. „A »Comté« sajt minőségének és sajátosságainak megőrzéséhez kapcsolódó okok miatt a tejelő állomány takarmányozására szánt takarmánytermő területek és takarmánytermesztésre alkalmas területek tejhozamát az egyes gazdaságok esetében maximálják, ez a felső határ az állattartó gazdaság által a legjobb, 2008/2009-tól 2012/2013-ig tartó időszak során elért szint 10 %-kal megnövelt értéke. Ez a hozam egyetlen esetben sem haladhatja meg a takarmánytermő terület és a takarmánytermesztésre alkalmas terület egy hektárjára vetített 4 600 liter tej/év mennyiséget.” A gazdaság tejelő állományának terhelése a termelővidékkel való kapcsolat megőrzése érdekében legfeljebb 1,3 száe/ha.

Az erjesztett takarmányokra vonatkozó rendelkezés (a „Comté” sajt előállítására átálló gazdaságnak legalább egy évvel korábban be kell szüntetnie a tejelő állomány erjesztett termékekkel való takarmányozását) lehetővé teszi a vajsavbaktériumokkal való fertőződés kockázatainak mérséklését. Az ellenőrzés megkönnyítése érdekében a termékleírás pontosítja az állományok együtt-tartásának feltételeit (a „Comté” sajt előállítása céljából tartott tejelő állományt el kell különíteni a többi állománytól).

Az aprított szálastakarmány mellett a tejelő állomány takarmánykoncentrátum-keverékkel való takarmányozásának tilalma lehetővé teszi a vajsavbaktériumokkal fertőződés kockázatainak mérséklését.

A takarmányozásra vonatkozó különböző rendelkezések betartása azt feltételezi, hogy az állomány takarmányának legalább 70 %-a a földrajzi területről származik. A termékleírás az adagolt takarmány minőségére vonatkozó szabályozással – a tiltott takarmányok felsorolásával, a kiegészítő zöldtakarmányozásra vonatkozó feltételekkel, valamint a cukorrépa-adagolás feltételeivel – egészül ki, egyrészt a tej illatára vagy ízére gyakorolt kedvezőtlen hatás, másrészt a vajsavbaktériumokkal való fertőződés kockázatai miatt.

A pontosítások minden olyan kiegészítő takarmány elkerülését lehetővé teszik, amely megfoszthatja a tejet – és következésképp a sajtot – a természetes tulajdonságaitól, vagy módosíthatja azok tulajdonságait.

Az ellenőrzés megkönnyítése érdekében a termékleírás pontosítja a kiegészítő takarmány adagolásának feltételeit. „Az állománynak adagolható kiegészítő takarmány (magvak, takarmányliszt, takarmánypogácsa, a gazdaság területén kívül termesztett szárított növények stb.) állományátlagban kifejezve legfeljebb 1 800 kg/tejmennyiség/év. Az üszőállomány éves szintű kiegészítőtakarmány-fogyasztásának átalányként kiszámított értéke 500 kg/üsző száe.” A termékleírás pontosítja a fejés feltételeit, mivel azok befolyásolják a tej flóráját: „A fejőkészülék felhelyezése előtt a tőgyápoló krém alkalmazása, valamint a tőgybimbók fertőtlenítőszerrel való előzetes átitatása (impregnált kendővel, permetezéssel vagy bármely más eljárással) tilos. Az első tejsugarakat el kell távolítani. A tej nem adható át feldolgozási célra a borjazást követő nyolc napon belül”. A fejőgép, valamint a tej hűtésére vagy frissen tartására szolgáló berendezés működését képesítéssel rendelkező szakembernek kell rendszeresen ellenőriznie. Továbbá: „Fertőtlenítőszerek alkalmazása a tisztításhoz, a fertőtlenítéshez, illetve az öblítéshez csak szükség esetén engedélyezett”.

5.2. A tej szállítása

A termékleírás pontosítja a tej tárolásának feltételeit, mivel azok befolyásolják a tej flóráját. „A tejet a gazdaságban, feldolgozóüzemben, vagy a tejet a termelőktől közvetlenül begyűjtő tejátvevő helyen kell tárolni. Egyéb köztes tárolási központ nem lehet.” A termékleírás pontosítja a tárolási hőmérsékletet: „a tejet 10–18 °C közötti hőmérsékleten kell tárolni”. A tapasztalatok szerint a 10 °C alá soha le nem hűtött tej lehetővé teszi a tej sajátos érzékszervi jellemzőinek jobb érvényesülését.

A termékleírás emlékeztet arra, hogy a „Comté” sajt csak több gazdaságból származó tej keverékéből állítható elő. A cél egy „közös” termék hagyományának tisztelete. A termékleírás pontosítja a „Comté” sajt gyártására szánt, illetve az egyéb tej elkülönítésének feltételeit.

5.3. Sajttá való feldolgozás

A termékleírás pontosan meghatározza az előállító üzemet, valamint annak berendezéseit. Az ellenőrzés megkönnyítése érdekében a tej beoltásának határideje ismételten meghatározásra került. Az „a beoltásra legkésőbb a korábbi fejést követő 24 órán belül kerül sor” szövegrész helyetti javaslat: „a beoltásra legkésőbb – dél előtt kerül sor, ha a legkorábbi fejés az előző nap reggelén történt; – éjfél előtt kerül sor, ha a legkorábbi fejés az előző nap estéjén történt.” Pontosításra került a tej melegítésére szolgáló berendezésekre vonatkozó rendelkezés, amely kiegészült azzal, hogy a tejmelegítő készülékben ne legyen szigetelő gyűrű, ami megkönnyítheti az ellenőrzést.

A termék sajátosságainak megőrzése érdekében a termékleírás kiegészül az engedélyezett baktériumtenyészetek és a használható tejoltótípus pontosabb meghatározásával.

„Előzetesen programozható előállítási szakasz kizárólag a melegítés és a préselés”, és „A zárt sajtkádakban történő előállítás tilos.” Az előállításnak továbbra is kézzel kell történnie, ezáltal megőrizhető a sajtkészítő mester szaktudásának érvényesülése.

A sajtok minőségének megőrzése érdekében „A sajtkádak maximális kapacitása: egy-egy sajtkádból legfeljebb 12 sajt emelhető ki”.

„Egy 24 órás időszak alatt ugyanabban a sajtkádban háromnál több előállítási munkamenet nem végezhető. Az egyes előállítási munkamenetek között a sajtkád kisúrolása, kimosása és öblítése kötelező” a rézionok kellő kimosódásának lehetővé tétele érdekében, ami elengedhetetlen a sajt mikroflórájának kiválasztódásához. Ami a préselés alatti nyomást illeti, a „150 g/cm2” helyébe „100 g/cm2” kerül. Ez az előző termékleírásban szereplő hiba helyesbítése.

5.4. Érlelés

Az előérlelés alatti forgatás gyakorisága törlésre került, mivel nem igazodik minden tételhez. A tömbök tulajdonságai igen változóak, többek között évszakonként is eltérőek. Az érlelőüzemnek oly módon kell érvényre juttatnia hozzáértését, hogy a sajt kezelésének gyakoriságát a sajt száradási képességéhez igazítja. Ezek a kezelések az esetek többségében igazodnak a sajt száradási képességéhez, a nedvesebb – különösen a sajtkád szélére került – tömbök esetében azonban nem. Ilyen helyzetben a kezelések rontják a minőséget (fennáll az elfőtt kéreg kockázata); ekkor érdemes inkább addig kicsit késleltetni a kezelést, amíg nem csökken a nedvességtartalom. A termékleírás pontosan szabályozza a hagyományos módszereknek számító, száraz sóval és sós lében áztatással történő sózási eljárásokat, ugyanis azok elengedhetetlenek a „Comté” sajt jellegzetességének érvényesüléséhez. „A száraz sóval történő sózás helyettesíthető sós lében áztatással, ebben az esetben ennek a sajtkészítő formából történő kivételt követő 24 órán belül kell megtörténnie, a sajt kezelésének pedig a sós léből történő kivételt követően legkésőbb 48 órán belül kell bekövetkeznie.” Az érettségi mutató esetében a termékleírás egy nemzetközi mérési módszer alkalmazását pontosítja: „a minimális érettségi mutatóval, például a fehérjementes nitrogéntartalommal mért fehérjebomlás – a Kjeldahl-módszerrel végzett nitrogénadagolás esetén – a teljes nitrogéntartalomnak legalább 15,5 %-a. A szárazanyagban 52 %-nál több zsírt tartalmazó sajtok esetében ennek a bejelentett értéknek legalább 17,5 %-nak kell lennie”. A páratartalom mérésének és rögzítésének szükségességét tartalmazó rendelkezés hozzáadása megkönnyítheti az ellenőrzést.

5.5. Darabolás és csomagolás

A termékleírás meghatározza az előrecsomagolás fogalmát.

A termékleírás szabályozza a reszelés feltételeit. A „Comté” sajt – és különösen a reszelt sajt – kis darabjainak csomagolása miatt romolhat a termék minősége, így a művelet sajátos szaktudást igényel. Az említett gazdasági szereplők csomagolóüzemként történő azonosítása lehetővé teszi, hogy vonatkozzanak rájuk a kapcsolódó ellenőrzési kötelezettségek, és így a fogyasztók védelme érdekében biztosítható legyen a megfelelő nyomonkövethetőség. „A 40 grammnál kevesebb egységnyi tömegű darabok, illetve a reszelt sajtnak szánt darabok kérge eltávolítható. Túl nedves vagy sérült kéreg esetén a kérget a darabolást követően azonnal el kell távolítani. Ép kéreg esetén a kéreg eltávolítását az első darabolást követő 8 órán belül el kell elvégezni. Az eltávolított kérgű darabok csak 72 óráig tárolhatók levegőn; ezt követően azokat vákuumcsomagolásba kell helyezni. A sajtdarabokat legkésőbb 15 napon belül vákuumcsomagolásba kell helyezni.”

5.6. Technológiai innovációk

A termékleírás egy bekezdéssel történő kiegészítése lehetővé teszi a technológiai innovációk szabályozását.

3.3. „A földrajzi területtel való kapcsolatot alátámasztó tényezők” című 6. pont módosítása

Az egységes dokumentummal való összhang biztosítása érdekében a „Kapcsolat a földrajzi területtel” című szakasz három részre lett tagolva: „A földrajzi terület sajátosságai”, „A termék sajátosságai”, illetve „A földrajzi terület és a termék minősége vagy jellemzői közötti ok-okozati kapcsolat”. Ezt a fejezetet a fokozottabb átláthatóság érdekében átfogalmazták.

3.4. „A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok” című 8. pont módosítása

— Az INAO logójának eltávolítása, amelynek helyébe az Európai Unió „OEM” szimbóluma került,

— a gyártó, az érlelőüzem vagy az előcsomagolást végző üzem nevének és címének egyértelmű feltüntetésére vonatkozó kötelezettség, a fogyasztó jobb tájékoztatása érdekében,

— a „Comté” elnevezés mérete (a többi karakternek legalább kétharmada), a kiegészítő információk feltüntetésének tilalma, ismertetőjegyek leírása.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról (3)

„COMTÉ”

EK-szám: FR-PDO-0217-0116-30.6.2009

OFJ ( ) OEM ( X )

1. Elnevezés

„Comté”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

1.3. osztály. Sajtok

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Comté” sajt kizárólag nyers állapotban feldolgozott tehéntejből készült, hevített, gyúrt tésztájú, a felületén sózott vagy sós lében áztatott sajt. Legalább 120 napig tartó érlelést követő forgalomba hozatalakor a sajt tésztájának színe az elefántcsontszín és a sárga között változik, általában akár kisebb cseresznye méretű „lyukak” találhatók benne.

A „Comté” sajt a teljes kiszáradást követően 100 grammonként legalább 45 %, legfeljebb 54 % zsírtartalommal rendelkezik, 100 grammonkénti szárazanyag-tartalma pedig nem lehet kevesebb 62 %-nál. A sótartalom 100 gramm sajtban legalább 0,6 gramm nátrium-klorid. A sajt zsírmentes nedvességtartalma legfeljebb 54 %.

A „Comté” sajtot 32–45 kilogramm tömegű, 55–75 centiméter átmérőjű, egyenes vagy enyhén homorú szélű, 8–13 centiméter magasságú, dörzsölt, kemény és szemcsés kérgű, aranysárga és barna között változó színű tömb formában hozzák forgalomba. A sajt középpontjában mért magasság legfeljebb 1,4-szerese lehet a külső peremnél mért magasságnak.

A „Comté” sajt darabonkénti kiszerelésben vagy reszelt állapotban csomagolva is forgalomba hozható.

A „Comté” összetett ízvilágú sajt. Jóllehet minden tömb érzékszervekkel érzékelhető általános jellege egyforma tartományba sorolható, kijelenthető, hogy nincs két szigorúan megegyező tömb. A „Comté” sajtban hat nagy ízcsaládot állapítottak meg (gyümölcsös, tejes, pörkölt, növényekre, illetve állatokra emlékeztető, valamint fűszeres), és ezeken az ízcsaládokon belül több mint 90 árnyalat létezik.

3.3. Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A „Comté” sajt előállításához használt tej kizárólag Montbéliarde fajtájú (46-os fajtatípusú) vagy Simmental française fajtájú (35-ös fajtatípusú) tehenekből álló tejelő állománytól, vagy igazolhatóan a két fajta keresztezéséből született utódoktól származhat.

A tejet legfeljebb 25 kilométer átmérőjű körzeten belül kell begyűjteni. Ez a rendelkezés, a szállítási idő korlátozása révén megvédi a tejet az összetétele romlásától. Ily módon lehetővé teszi, hogy a tej feldolgozása a termékleírásban előírt, az endogén tejflóra kialakulásának elősegítését célzó feltételek mellett (nyers tej) történjen.

A termék minőségének és sajátosságainak megőrzése érdekében a termékleírás meghatározza a takarmánytermesztésre alkalmas területek hektáronkénti tejhozamát.

Ami a tej feldolgozását illeti, a termék minőségének garantálása érdekében az egy sajtkádból kiemelhető sajtok száma legfeljebb 12 lehet. Ugyanabban a sajtkádban 24 órán belül háromnál több előállítási munkamenet nem végezhető.

3.4. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

Annak érdekében, hogy a földrajzi területhez kötődő sajátos takarmányozás szoros kapcsolatot teremtsen a termelővidék és a termék között, a tejelő tehenek kiegészítő takarmánya évente legfeljebb 1 800 kg lehet. A gazdaság területén tejelő tehenenként legalább egy hektárnyi legelőterületet kell hasznosítani. A legeltetés mindaddig kötelező, amíg azt az időjárási körülmények, a talaj terhelhetősége és a fű jelenléte lehetővé teszi. Mindezek a rendelkezések azt feltételezik, hogy az állomány takarmányának legalább 70 %-a a földrajzi területről származik. A tejelő tehenek alaptakarmány-adagja teljes egészében a földrajzi területről származik.

A legeltetés hagyományos gyakorlatának megőrzése érdekében tilosak azok a gazdálkodási rendszerek, amelyekben a takarmányt a vályúba helyezik a vegetációs időszak alatt; a legeltetésnek döntő mértékűnek kell maradnia.

A tejelő állomány erjesztett – akár szilázs vagy attól eltérő formájú – takarmánnyal történő takarmányozása egész évben tilos, az e gyakorlatokhoz kapcsolódó, a sajtok előállítása és érlelése során felmerülő technológiai kockázatok miatt.

A takarmányozás hagyományos jellegének megőrzése érdekében a tejelő állomány takarmányozása során kizárólag géntechnológiával nem módosított termékekből származó nyersanyagok és kiegészítő takarmányok engedélyezettek.

3.5. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A tej termelése, valamint a sajt előállítása és érlelése a meghatározott földrajzi területen belül történik.

3.6. A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A „Comté” sajtdarabok feldarabolási és csomagolási műveletére az érlelést követően kerül sor. A művelet különleges szaktudást igényel, emellett közvetlen és biztos hatást gyakorol a termék minőségére, amennyiben szortírozni kell a tömböket az előrecsomagolásra nem alkalmas tömbök eltávolítása érdekében. Ezek a feltételek ily módon lehetővé teszik, hogy – a tömbökben történő kiszerelésen túlmenően – maximálisan be lehessen tartani a sajt optimális tartósítási feltételeit, és garantálni lehessen a fogyasztó számára a „Comté” sajt fizikai és érzékszervi teljességét.

Előrecsomagolás esetén a fenti okok alátámasztják azt, hogy a darabolásnak és/vagy a reszelésnek a földrajzi területen belül kell történnie.

Előrecsomagolás esetén:

— a tömbök az érlelő pincéből való kihozatalukat követő legfeljebb tizenöt teljes nap elteltével darabolhatók fel. Ebben az időszakban azokat 4–8 °C között, és legalább 85 %-os páratartalom mellett kell tárolni,

— a 40 grammnál kevesebb egységnyi tömegű darabok, illetve a reszelt sajtnak szánt darabok kérge eltávolítható. Túl nedves vagy sérült kéreg esetén a kérget a darabolást követően azonnal el kell távolítani. Ép kéreg esetén a kéreg eltávolítását az első darabolást követő 8 órán belül el kell elvégezni. Az eltávolított kérgű darabok csak 72 óráig tárolhatók levegőn; ezt követően azokat vákuumcsomagolásba kell helyezni. A sajtdarabokat legkésőbb 15 napon belül vákuumcsomagolásba kell helyezni,

— a „Comté” eredetmegjelöléssel ellátott sajt darabolásával és csomagolásával egyidejűleg más terméken semmiféle művelet nem hajtható végre ugyanazon a daraboló- és csomagolósoron.

A darabolás és a reszelés továbbra is elvégezhető a földrajzi területen kívül, ha azokat a fogyasztó előtt végzik.

3.7. A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A „Comté” ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott sajtok mindegyikének címkéjén fel kell tüntetni az eredetmegjelölés elnevezését a címkén szereplő legnagyobb karakter méretének kétharmadával legalább megegyező nagyságú karakterrel.

A címkén szerepelnie kell az Európai Unió „OEM” szimbólumának. Szerepelhet rajta az „oltalom alatt álló eredetmegjelölés” kifejezés is.

A gyártó, érlelőüzem vagy az előrecsomagolást végző üzem köteles egyértelműen feltüntetni a nevét és a címét, amelynek kötelezően a földrajzi területen kell lennie.

Az említett eredetmegjelölés mellett a címkén, a reklámanyagokban, a számlákon, illetve a kereskedelmi dokumentumokban minősítő vagy egyéb megjegyzés használata tilos, kivéve a márkaneveket vagy a védjegyeket.

A „Comté” eredetmegjelöléssel értékesített sajtokon fel kell tüntetni az előírt ismertetőjegyeket. Az érlelő pincéből való kihozatal előtt minden tömb peremére zöld vagy téglabarna színű, a sajt elnevezését feltüntető szalagot kell helyezni. Minden csomagolt darabon szerepelnie kell a „Comté clochettes vertes” logónak. A fogyasztóknak szánt darabokon a szalag hátoldalán – a legnagyobb karakter méretének legalább kétharmadával megegyező nagyságú karakterrel, Pantone 349C színkód szerinti zöld színnel – kötelezően feltüntetendő a „Comté clochette verte” logó és a „Comté” elnevezés.

A tömb egészben történő értékesítése esetén a sajtperemet, a sajt elnevezését feltüntető szalag alatt zöld színű, ellipszis alakú kazeinpecséttel kell ellátni, és azon fekete színű, nyomtatott betűkkel a következőket kell feltüntetni. France, Comté, az előállító üzem száma és az előállítás hónapja. Az előállítás napját a zöld kazeinpecsét közelében elhelyezett kazeinpecséten kell feltüntetni.

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület sajátosságai

A földrajzi terület az alábbi települések területére terjed ki:

Ain megye:

Bellegarde-sur-Valserine, Brénod, Ceyzériat, Champagne-en-Valromey, Hauteville-Lompnes, Izernore, Lhuis, Nantua, Oyonnax, Poncin, Saint-Rambert-en-Bugey, Seyssel és Treffort-Cuisiat járás: valamennyi település;

Ambérieu-en-Bugey járás: L’Abergement-de-Varey, Ambérieu-en-Bugey, Ambronay, Bettant és Douvres település;

Coligny járás: Bény, Coligny, Domsure, Pirajoux, Salavre, Verjon és Villemotier település;

Collonges járás: Chézery-Forens, Collonges, Confort, Farges, Lancrans, Léaz, Péron és Saint-Jean-de-Gonville település;

Ferney-Voltaire járás: Sergy és Thoiry település;

Gex járás: Cessy, Crozet, Divonne-les-Bains, Echenevex, Gex, Grilly, Lélex, Mijoux és Vesancy település;

Lagnieu járás: Ambutrix, Lagnieu, Saint-Sorlin-en-Bugey, Sault-Brénaz, Souclin, Vaux-en-Bugey és Villebois település;

Pont-d’Ain járás: Druillat, Journans, Neuville-sur-Ain, Pont-d’Ain, Saint-Martin-du-Mont és Tossiat település.

Doubs megye:

Amancey, Audeux, Baume-les-Dames, Besançon, Boussières, Clerval, Levier, Maîche, Marchaux, Montbenoît, Morteau, Mouthe, Ornans, Pierrefontaine-les-Varans, Pontarlier, Quingey, Roulans, Le Russey, Saint-Hippolyte és Vercel-Villedieu-le-Camp járás: valamennyi település;

Hérimoncourt járás: Autechaux-Roide, Blamont, Dannemarie, Ecurcey, Glay, Pierrefontaine-lès-Blamont, Roches-lès-Blamont és Villars-lès-Blamont település;

L’Isle-sur-le-Doubs járás: Hyémondans és Lanthenans település;

Pont-de-Roide járás: Dambelin, Feule, Goux-lès-Dambelin, Neuchâtel-Urtière, Noirefontaine, Péseux, Pont-de-Roide, Remondans-Vaivre, Rosière-sur-Barbèche, Solemont, Valonne, Villars-sous-Dampjoux és Vernois-lès-Belvoir település;

Rougemont járás: Rillans település.

Jura megye:

Chemin járás települései kivételével az összes település.

Saône-et-Loire megye:

Beaurepaire-en-Bresse járás: Beaurepaire-en-Bresse, Sagy, Saillenard és Savigny-en-Revermont település;

Cuiseaux járás: Champagnat, Cuiseaux, Flacey-en-Bresse és Joudes település;

Pierre-de-Bresse járás: Beauvernois, Bellevesvre, Fretterans, Mouthiers-en-Bresse és Torpes település;

Haute-Savoie megye:

Seyssel járás: Challonges települései, kizárólag az „A” szakasz hatodik lapján található 562 (a) és 563 (b) jelzésű parcella.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1. A földrajzi terület sajátosságai

5.1.1. Természeti tényezők

A földrajzi terület a Jura-hegység vonulata övezte terület, amely teljes egészében mészkőfennsík, valamint ennek a területnek a szomszédos síkság egy kis részén húzódó folytatása.

Az érintett mezőgazdasági régiók megkülönböztető jegye a tápanyagszegény talaj, a domborzati elemek jelentős kiemelkedése, valamint az altalaj meszes és molassz jellege.

A terület egészét egyszerre jellemzi kontinentális éghajlat és északias éghajlat, amelyeket a téli és a nyári hőmérsékletek közötti nagy ingadozás, és az év egészében, de különösen a nyár folyamán jelentős csapadékmennyiség, valamint (a nagy nyári hőségek ellenére) alacsony éves átlaghőmérséklet és a fagyos napok nagy száma jellemez.

A környezetet hegyvidéki, illetve szubmontán vonások jellemzik, így sok a csapadék, amelynek éves mennyisége mindig meghaladja a 900 millimétert, általában pedig az 1 000 millimétert is. A csapadék mennyisége már az alacsonyabban fekvő területeken is számottevő, és a hegyvidék belseje felé haladva nő. A csapadék évszakonkénti eloszlását a száraz évszak hiánya jellemzi.

A térség részben erdővel borított, melynek fele lucfenyőerdő, részben legelőkkel borított. A terület földrajzi és éghajlati adottságai (bőséges csapadék, nyári szárazság hiánya, meszes altalaj) rendkívüli módon kedveznek a kiváló minőségű takarmánynövények termesztésének. Lehetővé teszik ugyanis a gazdag növényvilággal (különösen kétszikűekkel) és sajátos, alapvetően mészkedvelő növényvilággal jellemzett természetes legelők kialakulását.

5.1.2. Emberi tényezők

Ebben a legeltetésnek kedvező környezetben a tejelő tehenek említett tartási módját részesítik előnyben mindaddig, amíg azt az időjárási körülmények, a talaj terhelhetősége és a fű jelenléte lehetővé teszi. Az állattenyésztők nemesítették a környezet feltételeihez alkalmazkodó Montbéliarde fajtát, amely a földrajzi területen előforduló tejelőtehén-állományoknak szinte teljes egészét képezi. A külterjes legelőgazdálkodás (a terhelhetőség, a nitrogéntartalom, a koncentrátumok stb. korlátozása révén) megőrződött. A földrajzi terület továbbá különleges „sajtkészítési kultúrával” rendelkezik. A nagyméretű sajt készítése érdekében a tej begyűjtésén alapuló sajtkészítési kultúra erős szolidaritás és a közösségi életre vonatkozó szabályok kialakulását eredményezte.

A XI. század óta a szóban forgó régió gazdálkodói szövetkezetekbe tömörültek, hogy a különböző állományaik napi tejhozamát nagyméretű sajttömbök előállításához gyűjtsék be. A tejtermelők még napjainkban is túlnyomórészt szövetkezetekbe tömörülnek, és a tejüket a feldolgozóüzemben (régi nevén: „fruitière”) gyűjtik be.

A sajt hagyományos előállítási módszerei napjainkig fennmaradtak egyrészt az állattenyésztés szintjén (a legelőgazdálkodás, valamint a kaszált fű szárításának szabályozása révén), másrészt az előállítás szintjén (az alvadék darabolásakor kamatoztatott szakértelem, az alvadék keverése és felmelegítése, valamint a sajtnak a sajtkádból való kiemelése, préselése, majd sózása, előérlelése és végül érlelése révén).

5.2. A termék sajátosságai

A „Comté” nyers tehéntejből készült, hevített, gyúrt tésztájú, nagy, 55–75 centiméter átmérőjű, tömb formájú, hosszú érlelési idejű és ennek köszönhetően hosszú eltarthatóságú sajt.

A „Comté” sajt zsírtartalma alacsony, ami megkülönbözteti más hevített, gyúrt tésztájú sajtoktól.

A „Comté” sajt szárazanyag-tartalma 100 grammban nem lehet kevesebb 62 grammnál, zsírmentes nedvességtartalma pedig nem haladhatja meg az 54 %-ot.

A sótartalom 100 gramm sajtban legalább 0,6 gramm nátrium-klorid.

A „Comté” összetett ízvilágú sajt. Jóllehet minden tömb érzékszervekkel érzékelhető általános jellege egyforma tartományba sorolható, kijelenthető, hogy nincs két, szigorúan megegyező tömb. A „Comté” sajtban hat nagy ízcsaládot állapítottak meg (gyümölcsös, tejes, pörkölt, növényekre, illetve állatokra emlékeztető, valamint fűszeres), és ezeken az ízcsaládokon belül több mint 90 árnyalat létezik.

5.3. A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A kemény tésztájú, nagyméretű sajtok a hírnevükre e mostoha adottságú környéken tettek szert, ahol az erdők és a legelők együttesen vannak jelen, és ahol nem volt lehetőség más erőforrások kialakítására. Az erre a területre települt emberek számára a hosszú érlelési idejű sajt előállítása volt az egyetlen módja annak, hogy a bőséges mennyiségű nyári tejből a hosszú telek alatt elálló, tartós élelmiszert készítsenek. A régió állattenyésztői tehát egy olyan tehénfajtát nemesítettek, amely különösen alkalmazkodik a környezet feltételeihez és egy különleges sajt előállításához. A tejet a „fruitière” elnevezésű sajtüzemekben gyűjtötték be a nagyméretű és hosszú ideig elálló sajtok előállítása érdekében, melyek lehetővé tették a környék értékeinek a területen kívüli érvényre juttatását. A hevített tésztára esett választást az segítette elő, hogy a közelben jelentős mennyiségű tűzifa volt.

A legelők jellegzetességeinek a sajtok ízében való kifejeződését a termék előállításának valamennyi szakaszában alkalmazott különleges szakértelem segíti elő.

Először is a földrajzi terület természeti környezetének rendkívül változatos növényvilága kifejezetten kedvez a sajtokban jelen levő aromaösszetevők kialakulásának. Ez a változatosság az állattenyésztők külterjes legelőgazdálkodása miatt őrződik meg. A változatos növényvilág és a „Comté” sajt aromagazdagsága közötti szoros kapcsolatot egyébként két, 1994-ben készült tudományos tanulmány is igazolta. Az előállítás szintjén a zsírtartalom korlátozása lehetővé teszi a lipolízis során keletkező ízek kiküszöbölését és a „Comté” sajt sajátos aromáinak fokozását. A zsírmentes sajt minimális szárazanyag-tartalma és maximális nedvességtartalma lehetővé teszi, hogy ne kerüljön túl sok vízfelesleg a sajtba, emellett kedvez az aromák kifejeződésének. A minimális sótartalom szintén lehetővé teszi az aromák jobb kifejeződését. A nyitott sajtkádakra vonatkozó kötelezettség révén továbbra is kifejeződhet a sajtkészítési jártasság, például az alvadék feldarabolási időpontjának vagy a sajt kiemelési időpontjának a tökéletes felismerése. Végezetül a sajtérlelést végző szakember az egyes tételek érlelési feltételeinek finom kiigazításával juttatja érvényre különleges szaktudását. A sajtnak a természeti tényezők által kiváltott, a fűfélék és a mikroorganizmusok ökoszisztémája révén kifejeződő aromavilága csak hosszú ideig tartó érlelés után teljesedik ki, amelyet a „Comté” sajt érlelésére különlegesen alkalmas lucfenyődeszkák segítenek elő. A „Comté” sajt előállítása lehetővé teszi a hagyományos mezőgazdasági tevékenységek fenntartását, és jelentősen hozzájárul a helyi gazdaság egyensúlyához.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(510/2006/EK rendelet (4) 5. cikk (7) bekezdés)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCComte.pdf

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(2) HL L 93., 2006.3.31., 12. o. Az 1151/2012/EU rendelettel felváltott rendelet.

(3) Az 1151/2012/EU rendelettel felváltott rendelet.

(4) Lásd a 3. lábjegyzetet.