BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA Amely a következő dokumentumokat kíséri: A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a Tiszta levegőt Európának programról Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács irányelve a közepes tüzelőberendezésekből származó egyes szennyező anyagok levegőbe történő kibocsátásának korlátozásáról Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács irányelve egyes légköri szennyezőanyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről és a 2003/35/EK irányelv módosításáról Javaslat: a Tanács határozata a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez csatolt, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló 1999. évi jegyzőkönyv módosításáról /* SWD/2013/0532 final */





1. A probléma meghatározása 1.1. Szakpolitikai háttér A levegőszennyezés súlyos környezeti és egészségügyi károkat okoz. Ezek következtében 2010-ben több mint 400 000 korai elhalálozás történt és az EU területének 62%-án – ezen belül a Natura 2000 ökoszisztémák 71%-án – mutatkoztak eutrofizációs hatások. Az egészségügyi károk külső költségei együttesen 330–940 milliárd euró közé tehetők. A közvetlen gazdasági károk közül a kiesett munkanapok 15 milliárd euró, az egészségügyi költségek 4 milliárd euró, a terméshozam-kiesés 3 milliárd euró, az épületek állagromlása pedig 1 milliárd euró összegű veszteséget jelentettek. E problémákra válaszul az EU és a nemzetközi közösség is új levegőszennyezés-politikai intézkedéscsomagot dolgozott ki. Utólagos értékelés készült az uniós politika főbb elemeiről: a 2005-ös levegőszennyezési tematikus stratégiáról, a környezeti levegő minőségéről szóló irányelvekről[1], a nemzeti kibocsátási határértékekről szóló irányelvről[2], valamint egy sor forráskorlátozás jellegű jogszabályról. A szakpolitikai fellépés a kibocsátás számottevő csökkenését eredményezte 1990 és 2010 között, ami általánosságban megoldást hozott a savas esők (savasodás) problémájára az EU-ban.[3] A szálló porra visszavezethető egészségügyi hatások 2000 és 2010 között mintegy 20%-kal enyhültek.[4] A levegő minőségére vonatkozó politika átfogó struktúrája koherens, de a tényleges megfelelés érdekében nagyobb összhangot kell teremteni a forráskorlátozás, a határértékek és a környezeti levegő minőségére vonatkozó normák között. 1.2. Főbb megoldatlan problémák Az előrelépések ellenére továbbra is számottevő negatív hatásokkal kell számolni. A levegőszennyezés az első számú halálozási ok az EU-ban: tízszer több korai elhalálozás következik be miatta, mint a közúti balesetek miatt,[5] ami súlyosan megterheli az egészségügyet és jelentős termelékenység-kiesést is okoz. Az ökoszisztémát érintő legfőbb megoldatlan probléma az eutrofizáció. E folyamat az EU legértékesebb ökoszisztémáinak háromnegyedét fenyegeti, veszélybe sodorva a Natura 2000 hálózatból származó évi 200–300 milliárd eurós bevételt. E helyzethez kapcsolódik két konkrét megoldatlan probléma. Először is a levegőminőségi előírások számos esetben sérülnek: az EU levegőminőség-ellenőrzési övezeteinek egyharmada lépi túl a szálló porra (PM10) vonatkozó, egynegyedük pedig a nitrogén-dioxidra (NO2) vonatkozó határértékeket. Másodsorban még a meglévő uniós szabályozás maradéktalan betartása sem elegendő a hosszú távú célkitűzések teljesüléséhez. Az előrejelzések szerint 2020-ban várhatóan még mindig 340 000 korai elhalálozás következhet be a PM2,5 és a talajközeli ózon miatt. 1.3. A kiváltó okok A levegőminőségi előírások túllépése A dízelkibocsátásokra visszavezethető NO2 és NOx megfelelési problémák Jóllehet 1993 és 2009 (az Euro 1 és az Euro 5) között négyszeresen megszigorodtak a dízelüzemű gépjárművek NOx-kibocsátásának határértékei, a valós vezetési körülményeket tekintve mégis enyhén nőtt azok becsült átlagos NOx-kibocsátása. Ez a megfelelés hiányának jelenlegi egyetlen és legfőbb kiváltó oka. A kisméretű tüzelőberendezések és a koncentrált helyi szennyezés okozta súlyos szállópor-megfelelési problémák Azok az esetek, amikor a szállóporszennyezés a legsúlyosabban túllépi a határértékeket, a háztartási szilárd tüzelőanyag-égetésre vezethetők vissza, ráadásul egyes földrajzi helyeken a kibocsátók magas koncentrációja olyan topográfiai adottságokkal párosul, amelyek megakadályozzák a szennyeződés tényleges eloszlását.[6] A nemzeti és helyi szintű fellépések közötti gyenge koordináció, valamint a regionális és helyi kapacitáshiány tovább nehezíti és költségesebbé teszi a megfelelést A hatóságok gyakran késve intézkednek a levegőszennyezés visszaszorítása érdekében. Ez részben összefügg azzal, hogy nincsenek megfelelő kapacitásaik a szennyezéscsökkentő intézkedések kidolgozására, végrehajtására és nyomon követésére. Hatékonyabb koordinációra volna szükség a nemzeti kibocsátási határértékekhez kapcsolódó nemzeti programok és a környezeti levegő minőségére irányuló cselekvési tervek között. Az EU a jelenlegi állás szerint nem fogja tudni teljesíteni hosszútávú levegőminőségi céljait A 2020 után is fennmaradó egészségügyi problémákért számos ágazat felelős A szálló por és az ózon koncentrációjában minden fontosabb ágazatnak része van, ezért ezek mindegyikét figyelembe kell venni. A költséghatékony kibocsátáscsökkentés szempontjából nagyobb potenciál rejlik azon ágazatokban, amelyeket az eddigi intézkedések a legkevésbé érintettek (pl. mezőgazdaság, közepes méretű tüzelőberendezések, nem közúti, mozgó gépek és nemzetközi hajózás).[7] A mezőgazdaság ammóniakibocsátása a fennmaradó környezeti hatások fő oka A mezőgazdaság az ammóniakibocsátások 90%-áért felelős és az eutrofizáció elsődleges kiváltó tényezője. Az ágazatban tág kiaknázatlan lehetőségek rejlenek a költséghatékony kibocsátáscsökkentésre; ezek jelentős része a mezőgazdasági termelők számára is előnyös lenne. A tartós háttérszennyezés miatt a helyi intézkedések önmagukban nem képesek hatékonyan csökkenteni a hatásokat A fő problémaforrásokhoz számottevő háttértényezők[8] járulnak, amelyek kívül esnek az illetékes helyi hatóságok ellenőrzésén. Ezek egy része nemzeti szintű és e szinten kezelhető probléma, de jelentős (a PM2,5 esetében 50% fölötti, az NH3 esetében 60% fölötti) arányban fordulnak elő országhatárokon átívelő problémák is.[9] 1.4. A probléma várható fejleményei A PM10 és a NO2 terén a megfelelési szint 2020-ra lényegesen javulni fog. Tartós problémák főként a csomópontokban (pl. Róma, Lisszabon), illetve azokban a régiókban alakulnak ki, ahol továbbra is bevett dolog szénnel fűteni a háztartásokban (pl. Lengyelország, Bulgária, Csehország és Szlovákia), és ahol a magas népsűrűség miatt nagyszámú népesség van kitéve a veszélyeknek. 2020-ra várhatóan valamennyi tagállam teljesíteni tudja nemzeti kibocsátási határértékeit. Az alapforgatókönyv szerint az Euro 6 szabványok bevezetésével 2017-től teljes körűen sikerül szabályozni a dízelüzemű könnyűgépjárművek valós NOx-kibocsátásait.[10] Ez létfontosságú a megfelelés 2020-ig történő megvalósulásához. Az egészségügyi hatások azonban a teljes megfelelés esetén is csak egyötödükkel csökkennek 2025-re, az eutrofizációs hatás pedig alig enyhül. 2. A szubszidiaritás elemzése A jogalap a Szerződés 192. cikkének (1) bekezdése. Az uniós szintű fellépés folytatását indokolja a levegőszennyezés tartós határokon átívelő jellege, valamint az olyan termékek hozzájárulása, amelyeket a belső piaccal összefüggő okokból uniós szinten kell szabályozni. A szennyezés csökkentéséből következő egészségügyi és környezeti előnyök kiegyensúlyozzák a ráfordításokat, biztosítva az intézkedés arányosságát. Az illetékes szolgálatok tanulmányozzák azt is, hogyan lehet optimálisan megosztani a kibocsátáscsökkentés felelősségét a tagállamok és az EU között. 3. Célkitűzések A hosszútávú stratégiai cél olyan levegőminőség elérése, amely mellett jelentősen csökkennek az emberi egészségre és környezetre gyakorolt káros hatások és kockázatok. Két általános célkitűzés került meghatározásra: · A jelenlegi levegőminőségre irányuló politikáknak való megfelelés, valamint a nemzetközi vállalásokkal való következetesség biztosítása legkésőbb 2020-ig. · A negatív egészségügyi és környezeti hatások további csökkentésének megvalósítása a 2030-ig tartó időszakban. 4. Szakpolitikai választási lehetőségek, a hatások elemzése, a lehetőségek összehasonlítása az első (2020-as) célkitűzés esetében 4.1. Figyelembe vett lehetőségek Az alapforgatókönyv biztosítja a felülvizsgált Göteborgi Jegyzőkönyv által előírt kibocsátáscsökkentések megvalósulását. A hatásvizsgálat öt további lehetőséget vett száma a megfelelési probléma megoldására: egy új uniós forrásszabályozást; szigorított (a göteborginál szigorúbb) nemzeti kibocsátási határértékeket; a tagállami fellépésekhez nyújtott fokozott uniós támogatást; a szigorúbb nemzetközi ellenőrzés támogatását; és a környezeti levegő minőségéről szóló irányelvek módosítását. 4.2. A hatások vizsgálata Az alapforgatókönyv biztosítja a levegőminőségi szabványok széles körű érvényesülését, amennyiben az Euro 6 bevezetésével megoldódik a dízelüzemű könnyűgépjárművek valós kibocsátásának problémája. Ami a fennmaradó megfelelési problémákat illeti, az övezetek 13-19 %-a belül esik az 5µg/m3 határértéken, és csak 6-8%-uk lépi túl azt (szennyezőanyagtól függően). A helyi levegőszennyezés csökkentésére irányuló további tagállami intézkedések viszonylag könnyen meg tudnák oldani az első kategória problémáit. A második kategória esetében a házi tüzelőberendezések (a legfőbb szállóporforrások) szabályozása a szilárd tüzelőanyag korlátozásával és a tüzelőanyag-váltás támogatásával oldható meg (pl. a strukturális alapokból), a NO2-szennyezés a dízelüzemű járművek forgalomkorlátozása révén kezelhető. Az új forrásszabályozás, illetve a nemzeti kibocsátási határértékek további szigorítása nem tudná hatékonyan kezelni a fennmaradó határérték-túllépések tényleges helyi forrásait. A 2025–2030-as időszakra vonatkozó elemzés tehát a fenti lehetőségeket vette figyelembe. 4.3. A lehetőségek összehasonlítása Az alapforgatókönyv széles körű megfelelést biztosít, a 2020-ig tartó időszakban a fennmaradó problémákért a helyi szennyezési források a felelősek. Ez utóbbiakat helyi szintű intézkedésekkel lehet hatékonyan szabályozni, melyeket uniós szinten a strukturális változások – például a tüzelőanyag-váltás – finanszírozása támogathat. A környezeti levegő minőségére vonatkozó irányelveket nem volna helyénvaló enyhíteni; ezek végrehajtása teljesíthető cél. 5. Szakpolitikai lehetőségek, a hatások elemzése, a lehetőségek összehasonlítása a második (2025-2030-as) célkitűzés esetében 5.1. Figyelembe vett lehetőségek A hatásvizsgálat az alapforgatókönyv mellett öt további lehetőséget vett figyelembe, az alábbi, 1. táblázatnak megfelelően. 1. táblázat: A 2025–2030-as időszakra figyelembe vett szakpolitikai lehetőségek 1. lehetőség || 6A. lehetőség || 6B. lehetőség || 6C. lehetőség || 6D. lehetőség || 6E. lehetőség Alapforgatókönyv || Az alapforgatókönyv és a PM2,5 technikailag kivitelezhető maximális csökkentése közötti eltérés 25 %-os csökkentése || Az alapforgatókönyv és a PM2,5 technikailag kivitelezhető maximális csökkentése közötti eltérés 50 %-os csökkentése || Az alapforgatókönyv és a PM2,5 technikailag kivitelezhető maximális csökkentése közötti eltérés 75 %-os csökkentése || Az alapforgatókönyv és a PM2,5 technikailag kivitelezhető maximális csökkentése közötti eltérés 100 %-os csökkentése || Megfelelés a WHO-iránymutatásokban szereplő értékeknek (az eltérés >100 %-os csökkentése a PM2,5 esetében) Az intézkedések a szálló por egészségügyi hatásaira összpontosítanak, mert azok károsabbak és pénzben is kifejezhetők, így könnyen összevethetők a költségekkel. A szálló por ellenőrzése ugyanakkor az ózonszintért, az eutrofizációért és a savasodásért felelős szennyezőanyagokat is érinti, így a szóban forgó lehetőségek ezeket a hatásokat is enyhítik. A 6E. lehetőség, vagyis a WHO irányértékeinek való megfelelés 2030-ig nem valósítható meg strukturális, valamint műszaki jellegű változások nélkül. A cél hosszú távon történő teljesítésének lehetőségét a későbbiekben fogják vizsgálni. 5.2. A hatások vizsgálata A teljes hatásvizsgálat mind 2025-re, mind 2030-ra vonatkozóan tartalmaz elemzést; a rövidség kedvéért ez az elemzés csak a 2025-re vonatkozó eredményeket ismerteti. 5.2.1. Egészségügyi és környezeti hatások Az egészségügyi és környezeti hatásoknak a 2005-ös állapotokhoz képest megvalósult százalékos csökkenését az alábbi 2. táblázat ismerteti: 2. táblázat: Az egészségügyi és környezeti hatások százalékos csökkenése 2005-höz képest || 2005 || 1. lehetőség || 6A || 6B || 6C || 6D PM2,5-kitettség miatti korai elhalálozások || 494000 || -38 % || -42 % || -46 % || -50 % || -54 % Ózon-kitettség miatti korai elhalálozások || 24600 || -28 % || -29 % || -30 % || -33 % || -39 % Eutrofizáció, nem védett övezetek (négyzetkilométer) || 1125 || -21 % || -24 % || -28 % || -34 % || -40 % Savasodás, nem védett övezetek (négyzetkilométer) || 161 || -71 % || -77 % || -81 % || -85 % || -87 % A 6C. lehetőség az alapforgatókönyvhöz képest további egyharmaddal csökkenti a PM2,5 egészségügyi hatásait (50 %-os csökkentés 38 %-kal szemben), miközben az eutrofizációs hatások az alapforgatókönyvhöz viszonyítva több mint felével csökkennek (34 %-os csökkenés 21 %-kal szemben). 5.2.2. Gazdasági hatások A gazdasági hatásokat az alábbi 3. táblázat ismerteti, millió euróban kifejezve (többletköltségek az 1. lehetőséghez (alapforgatókönyv) viszonyítva, illetve százalékos növekedés az alapforgatókönyvhöz képest): 3. táblázat: A különböző lehetőségek gazdasági hatásai || 1. lehetőség || 6A. lehetőség || 6B. lehetőség || 6C. lehetőség || 6D. lehetőség EU-28, 2025 || 87171 || - || 221 || 0,25 % || 1202 || 1,38 % || 4629 || 5,31 % || 47007 || 53,9 % Az egyes SNAP[11] ágazatoktól elvárt erőfeszítéseket a 4. táblázat ismerteti, millió euróban és az 1. lehetőséghez viszonyított százalékos növekedésben kifejezve: 4. táblázat: Egyes SNAP ágazatoktól elvárt erőfeszítés || 1. lehetőség || 6A. lehetőség || 6B. lehetőség || 6C. lehetőség || 6D. lehetőség Energiatermelés || 9561 || 44 || 0,46 % || 125 || 1,31 % || 470 || 4,92 % || 3519 || 37 % Házi tüzelőberendezések || 9405 || 74 || 0,78 % || 497 || 5,29 % || 1680 || 18 % || 17791 || 189 % Ipari tüzelőberendezések || 2513 || 19 || 0,75 % || 156 || 6,20 % || 641 || 25 % || 1811 || 71 % Ipari folyamatok || 5017 || 17 || 0,34 % || 125 || 2,49 % || 331 || 6,61 % || 3964 || 79 % Tüzelőanyag-kitermelés || 695 || 0 || 0,00 % || 0 || 0,00 % || 6 || 0,81 % || 583 || 84 % Oldószerhasználat || 1176 || 1 || 0,08 % || 2 || 0,15 % || 56 || 4,76 % || 12204 || 1038 % Közúti szállítás || 48259 || 0 || 0,00 % || 0 || 0 % || 0 || 0 % || 0 || 0 % Nem közúti, mozgó gépek || 8760 || 1 || 0,01 % || 5 || 0,06 % || 145 || 1,66 % || 1451 || 17 % Hulladék || 1 || 6 || 786 % || 7 || 941 % || 9 || 1154 % || 9 || 1203 % Mezőgazdaság || 1783 || 59 || 3,33 % || 285 || 16 % || 1292 || 72 % || 5675 || 318 % Összesen || 87171 || 221 || 0,25 % || 1202 || 1,38 % || 4629 || 5,31 % || 47007 || 54 % A SNAP ágazatok egyes tevékenységtípusokat jelölnek (pl. tüzelőberendezések, oldószerhasználat), amelyek különféle gazdasági szektorokban valósulhatnak meg (vegyipar, finomítók stb.). A 6C. lehetőség az egyes gazdasági szektorokat tekintve a mezőgazdaságban az adott szektor által kitermelt érték 0,22 %-ának, a finomítók esetében 0,1 %-ának, minden más iparág esetében jelentősen kisebb arányának megfelelő többletráfordítást követel meg. A közvetlen gazdasági előnyöket és a külső költségek összegét az 5. táblázat ismerteti. További intézkedésekkel a külső költségek az alapforgatókönyvhöz viszonyítva évente 60–200 milliárd euróval csökkenhetnének; ebből több mint 4,5 milliárd euró közvetlen megtakarításként jelentkezne. 5. táblázat: A levegőszennyezés csökkenéséből adódó gazdasági előnyök 2025, EU-28 || 6A. lehetőség || 6B. lehetőség || 6C. lehetőség || 6D. lehetőség Elvesztett munkanapok – közvetlen gazdasági előnyök az alapforgatókönyvhöz képest (millió euró) || 726 || 1421 || 2137 || 2831 Az épített környezet károsodása – közvetlen gazdasági előnyök az alapforgatókönyvhöz képest (millió euró) || 53 || 106 || 145 || 162 Takarmány-értékveszteség – közvetlen gazdasági előnyök az alapforgatókönyvhöz képest (millió euró) || 61 || 101 || 278 || 630 Egészségügyi költségek összesen – közvetlen gazdasági előnyök az alapforgatókönyvhöz képest (ha vannak adatok) || 219 || 437 || 657 || 886 Közvetlen gazdasági előnyök az alapforgatókönyvhöz képest || 1 059 || 2 065 || 3 237 || 4 509 A levegőszennyezés külső költségeinek csökkentése az alapforgatókönyvhöz képest (alsó becslés) || 14 997 || 29 767 || 44 686 || 59 642 A levegőszennyezés külső költségeinek csökkentése az alapforgatókönyvhöz képest (felső becslés) || 50 317 || 100 937 || 150 853 || 200 074 Az összesített GDP-hatás még a 6C. lehetőség esetében is rendkívül csekély, mindössze –0,025 %. Ha a makrogazdasági elemzésben a termelékenység növekedését is figyelembe vesszük, az teljes mértékben kiegyenlíti a GDP-hatást, a további közvetlen előnyök (egészségügy, termények és épített örökség) pedig a GDP 0,007 %-ának megfelelő nettó nyereséget eredményeznek. 5.2.3. Társadalmi hatások A vizsgált lehetőségek mindegyikének csekély a foglalkoztatási hatása (a 6C. lehetőség esetében 2000 új munkahely keletkezik, ami még belül van a bizonytalansági határon), a munkatermelékenység növekedésének figyelembe vétele nélkül. Ha ez utóbbival is számolunk, nettó munkahely-teremtés lesz az eredmény (37–112 ezer munkahely). 5.2.4. Versenyképesség és a kkv-kra kifejtett hatás A legjelentősebb mértékben érintett ágazatok a mezőgazdaság és a kőolaj-finomítási ágazat. A hatás mértéke minden esetben a bruttó hozzáadott érték 1 %-ának megfelelő küszöbön belül vagy annak értéke körül alakul, vagyis megfelelő mozgástér marad a többletköltségek tekintetében. A kkv-kra kifejtett hatás a mezőgazdasági intézkedések, valamint a közepes méretű tüzelőberendezésekre vonatkozó intézkedések esetében számottevőek. A közepes méretű tüzelőberendezések esetében ez a hatás a bruttó működési eredmény 2,4%-a alá szorítható (lásd lent). A mezőgazdasági intézkedések a nagyobb létesítményekre összpontosíthatók, amelyek a kapacitás nagy részét lefedik, a fennmaradó hatások pedig a Vidékfejlesztési Alapból nyújtott megfelelő támogatással kezelhetők. 5.2.5. A 2050-ig szóló hosszútávú célkitűzés megvalósítási pályája A WHO 10 mg/m3-es határértéke alatti háttér-PM2,5-koncentráció gyakorlatilag mindenütt megvalósítható lenne az EU területén (a terület 99,5 %-án, ami a kitett népesség 99 %-át érintené) megfelelő strukturális változtatások és technológiai fejlesztés megvalósításával. A szükséges kibocsátáscsökkentések megvalósításának indikatív pályáját a 6. táblázat ismerteti. 6. táblázat: Kibocsátáscsökkentési pálya a WHO irányértékek 2050-ig történő megvalósításához; kibocsátás (ezer tonna), a 2005-ös szinthez viszonyított kibocsátáscsökkenés EU-28 || 2005 || 2025 || 2030 || 2040 || 2050 SO2 || 8172 || -79 % || -82 % || -87 % || -91 % NOx || 11538 || -65 % || -70 % || -78 % || -83 % PM2,5 || 1647 || -48 % || -54 % || -64 % || -72 % NH3 || 3928 || -30 % || -38 % || -42 % || -48 % Illékony szerves vegyületek || 9259 || -50 % || -55 % || -64 % || -71 % 5.3. A lehetőségek összehasonlítása A 7. táblázat a választási lehetőségek alapforgatókönyvhöz viszonyított hatásainak összehasonlítását ismerteti: 7. táblázat: A választási lehetőségek alapforgatókönyvhöz viszonyított hatásainak összehasonlítása 2025, EU-28 || 6A. lehetőség || 6B. lehetőség || 6C. lehetőség || 6D. lehetőség Költségek az alapforgatókönyvhöz képest (millió EUR) || 221 || 1202 || 4629 || 47007 Egészségügyi költségek további csökkentése az alapforgatókönyvhöz képest (referenciaév: 2005) || 10 % || 21 % || 32 % || 43 % Eutrofizációs hatások további csökkentése az alapforgatókönyvhöz képest (referenciaév: 2005) || 16 % || 33 % || 62 % || 90 % GDP-hatás, a termelékenység-növekedést figyelembe véve || 0 007 % || 0 009 % || 0 000 % || - Egyéb közvetlen előnyök || 333 || 644 || 1080 || 1678 A levegőszennyezés külső költségeinek csökkentése az alapforgatókönyvhöz képest (alsó becslés) || 14 997 || 29 767 || 44 686 || 59 642 A levegőszennyezés külső költségeinek csökkentése az alapforgatókönyvhöz képest (felső becslés) || 50 317 || 100 937 || 150 853 || 200 074 A 6C. lehetőség esetében az előnyök meghaladják a költségeket, a 6D. lehetőség kiegészítő intézkedéseinek azonban több a költsége, mint a haszna. Ezért a 6C. lehetőség az előnyben részesített lehetőség. 5.3.1. Érzékenységi elemzés A 6C. lehetőségen elvégzett kiterjedt érzékenységi elemzés a következő következtetésekre jutott: · az éghajlat-változási politika kedvező hatással van a levegőminőségre, de egymagában nem elegendő a hosszútávú levegőminőségi célkitűzés 2050-ig történő megvalósulásához; · a 6C. lehetőségen túlmenően az eutrofizáció és az ózon egészségügyi hatásai alacsony költségek (a megfelelés költségeinek 1%-os növekedése) mellett enyhíthetők; · megvan a lehetőség uniós metáncsökkentési célkitűzés rögzítésére alacsony költségek mellett vagy költségek nélkül;[12] · a stratégiai célkitűzések alternatív forgatókönyvek segítségével továbbra is teljesíthetők. 5.4. Az előnyben részesített lehetőség megvalósításának eszközei Általánosságban a szakpolitikai terület legfőbb megvalósítási eszköze a nemzeti kibocsátási határértékekről szóló irányelv, amelynek intézkedései a nemzeti kibocsátáscsökkentési programok, az emissziókataszterek és előrejelzések, valamint az ökoszisztéma-megfigyelési rendszerek javítására is irányulnak, csekély adminisztrációs terhek (6,9 millió eurós induló költség, a későbbiekben pedig 2,5 millió eurós éves költség) mellett. A jelenlegi és kidolgozás alatt lévő uniós forráskorlátozási jogszabályok az elvárt csökkentés 52–75 %-át valósítják meg valamennyi szennyezőanyag esetében, az ammónia kivételével, amely esetében ez az arány mindössze 25 % (az ipari kibocsátásokról szóló irányelv eredményeképpen). A közepes méretű (1–50 MW névleges hőteljesítményű) tüzelőberendezések uniós szintű szabályozása költséghatékony intézkedés lenne: · jelentős és költséghatékony kibocsátáscsökkentés valósítható meg a szálló por, a nitrogén-oxidok és a kén-oxidok esetében; · az érdekelt szereplők éves összköltsége 400 millió euróra csökkenthető, ha a másodlagos nitrogén-oxid-korlátozási intézkedések csak az új berendezések egy részét érintik; · az adminisztratív költségek minimális szintre csökkenthetők, ha az előírások csak a berendezések nyilvántartásba vételére vonatkoznak. Az előnyben részesített lehetőség a Göteborgi Jegyzőkönyvnek megfelelő kibocsátáscsökkentés, a berendezésekre vonatkozó regisztrációs kötelezettséggel kiegészítve. Ez az intézkedések kkv-kra kifejtett hatását bruttó működési eredményük 0,1–2,4%-ára csökkenti. 6. Nyomon követés és értékelés A levegőminőséggel kapcsolatos uniós politika nyomon követését és értékelését számos mutató és mechanizmus szolgálja (pl. az EEA és az EMEP jelentései). Ezek alkalmazhatók a felülvizsgált hatáscsökkentési célkitűzések eredményeinek értékelésére is. A nemzeti kibocsátási határértékekről szóló irányelv új kibocsátáscsökkentési előírásainak nyomon követése a kataszterekre és előrejelzésekre vonatkozó szigorúbb szabályok alapján valósul meg. A szóban forgó szakpolitika ötéves ciklusok alapján kerül felülvizsgálatra, első ízben legkésőbb 2020-ban. [1] 2008/50/EK és 2004/107/EK irányelv. [2] 2001/81/EK irányelv. [3] A kibocsátáscsökkenés a nagy tüzelőberendezésekből származó kén-dioxid-kibocsátás uniós szabályozásának, valamint a közúti közlekedésben felhasznált tüzelőanyagok szigorú kéntartalom-előírásainak köszönhető, mely utóbbi lehetővé tette az Euro 4-es és annál korszerűbb katalizátorok bevezetését. [4] 2010-ben a szálló por 379 420, az ózon 26 500 korai elhalálozás kiváltó oka volt. [5] Az EUROSTAT statisztikai jelentései alapján a halálos kimenetelű közúti baleseteknek 2010-ben nagyságrendileg 35 000 áldozata volt az EU-27-ben. [6] Több fontos európai csomópontban folyamatos a határértékek túllépése, ilyen például: Milánó, Madrid, Barcelona, London és több más agglomeráció. [7] Különösen igaz ez azokra az országokra, amelyek még nem jelentettek be kén-dioxid- és/vagy nitrogén-oxid-kibocsátásellenőrzési övezeteket. [8] A mért szennyezésszintek a specifikus helyi forrásokból (például ipari létesítményekből vagy városi közlekedésből) származó szennyezések és a háttérszennyezés összegéből adódnak össze, mely utóbbiban regionális és nagy hatótávolságú szennyezőforrások egyaránt szerepet játszhatnak. [9] Az Európai Megfigyelő és Értékelő Program (EMEP) becslései. [10] Az alapforgatókönyv feltételezi az Euro 6-os szabványnak való megfelelés megvalósulását, mivel az elfogadott szabályozásba bele van foglalva ez az ambíció; az intézkedés megvalósítása műszaki kivitelezési mechanizmusok kérdése. [11] Selected Nomenclature for Air Pollution (Légszennyező anyagok válogatott nómenklatúrája) [12] A globális optimalizációs forgatókönyv nem veszi figyelembe a metángázt annak a többi ózonelőanyagétól eltérő élettartama (és ózonképző hatásának eltérő időtartamai) miatt.