EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.10.19. 
SEC(2011) 1230 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a transzeurópai távközlési hálózatokra 
vonatkozó iránymutatásokról 
 
{COM(2011) 657 végleges} 
{SEC(2011) 1229 végleges}  
 
HU 2   HU Ez a dokumentum annak a hatásvizsgálat nak az összefoglalója, amely a 2013 utáni 
programozási id őszakban megvalósuló európai összek apcsolódási eszköz részét képez ő 
transzeurópai távközlési hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról szól ó rendeletre irányuló 
jogalkotási javaslattal ös szefüggésben készült.  
1. SZAKPOLITIKAI HÁTTÉR -INFORMÁCIÓK , ELJÁRÁSI KÉRDÉSEK ÉS AZ ÉRDEKELT 
FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK  
A beavatkozás jogalapját  az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés 172. cikke 
képezi. A 170–172. cikk rendelkezik a trans zeurópai közlekedési, távközlési és 
energiaipari infrastruktúra terén a háló zatok kialakítását és fejlesztését támogató 
uniós beavatkozásról. Míg az európai összekapcsolódási eszközt létrehozó különálló 
„esernyőrendelet” a transzeurópai háló zatoknak nyújtandó uniós pénzügyi 
támogatásokkal kapcsolatos feltételeket, m ódszereket és eljárás okat határozza meg, 
az ebben az összefoglalóban javasolt irá nymutatások a távközlés terén létesítend ő 
szélessávú hálózatokkal és di gitális szolgáltat ási infrastruktúrákkal kapcsolatos 
célkitűzéseket, prioritásokat és az intézkedések f őbb irányvonalait állapítják meg. 
Az Európa 2020 stratégia részét képez ő európai digitális menetrend  elnevezés ű 
kiemelt kezdeményezés12 célja, hogy „a nagy sebesség ű és szupergyors internetre és 
az interoperábilis alkalmazásokra épül ő egységes digitális pi ac révén fenntartható 
gazdasági és szociális el őnyöket teremtsen”.  
A Bizottság a 2011. június 29-én elfogadott, „ Az Európa 2020 stratégia 
költségvetése ” című közleményében (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretr ől 
[MFF] szóló közlemény) javasolta az európa i összekapcsolódási eszköz létrehozását. 
Több konzultációra  is sor került a tagállamokkal, va lamint az ágazati és társadalmi 
szereplőkkel. Ennek keretében Kroes alelnök ke rekasztal-megbeszélést folytatott a 
világ vezet ő tartalomszolgáltatóinak, berendezésgyártóinak, befektet őinek és 
távközlési szolgáltatóinak elnök-vezérigazg atóival, a digitális menetrend els ő 
közgyűlését pedig 2011. június 16. és 17. köz ött rendezték meg Brüsszelben.  
2. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
A szélessávú internet és a határokon átnyúló digitális sz olgáltatások a jöv ő digitális 
infrastruktúrái. Az Európa 2020 stratégia is  elismeri, hogy ezek az infrastruktúrák és 
szolgáltatások nélkülözhetetlenek a vers enyképes, inkluzív  és fenntartható 
társadalom számára.  
A hatásvizsgálat általánosságban meghatá rozza azokat a problémákat, amelyek a 
szélessávú hálózati szolgáltatásokat befoly ásolják: például a beruházások hiánya 
miatt nincsenek kiaknázva a növekedési lehet őségek és a társadalmi el őnyök, a 
csekély verseny miatt a hagyományos szol gáltatók nem éreznek indíttatást, hogy 
modern szélessávú hálózatokba ruházzanak be, és nincsenek megfelel ő stratégiák 
arra, hogy olyan területeken biztosítsanak ál lami támogatást a szélessávú hálózatok 
kiépítéséhez, ahol nem kínálkoznak üzleti lehet őségek. A digitális szolgáltatások 
                                                 
1 COM(2010)2020.  
2 COM(2010)245.  
 
HU 3   HU esetében a magánszféra nem helyettesíti a digitális szolgáltatások központi elemei 
(platformok, általános szolgá ltatások stb.) terén végrehajto tt állami beruházásokat, és 
a technikai átjárhatóság megvalósítására tett törekvések ellenére az online közszolgáltatások mégsem léphetik át az országhatárokat.  
3. C
ÉLKITŰZÉSEK  
A Szerződésben meghatározott, fent említett feladat teljesítése mellett a javasolt 
kezdeményezés általános célkit űzése a következ ő: a fent említett módon 
fenntartható gazdasági és társadalmi el őnyöket kell biztosítani a nagy sebesség ű és 
szupergyors internetre és az  átjárható alkalmazásokra épül ő egységes digitális piac 
révén. 
Az Uniónak az általános célkit űzés elérése mellett az alábbi operatív célok  
megvalósítására is törekednie kell: 
(a) befolyásolnia kell a szél essávú hálózatokba történ ő befektetések piaci 
dinamikáját azáltal, hogy a hagyományos és az új befektet őket a szélessávú 
infrastruktúrák telepítésébe történ ő beruházásokra ösztönzi, és egyenl ő 
versenyfeltételeket biztosít a számukra;  
(b) támogatni kell a tagállamokat az átjárható digitális szolgáltatások 
használatához szükséges további töre kvéseikben annak érdekében, hogy ezek a 
létfontosságú szolgáltatások hatá rokon átnyúlóan is tudjanak m űködni, és hogy 
az új üzleti lehet őségeket teremt ő digitálistartalom-források 
felszabadulhassanak. 
4. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
A hatásvizsgálathoz két f ő szakpolitikai lehet őséget határoztak meg. Az els ő 
lehetőség szerint a jelenlegi intézkedések  folytatódnának (a szakpolitika nem 
változna). A második lehet őség a szélessávú hálózatok és digitális szolgáltatási 
infrastruktúrák európai összekap csolódási eszköz révén történ ő finanszírozását 
vizsgálja. A második lehet őségen belül három olyan változat képzelhet ő el, amelyek 
az európai összekapcsolódási eszköznek a távközlés terén történ ő különféle 
megvalósítási módozataira tesznek javaslatot. 
Első lehetőség – a szakpolitika nem változik : a szélessávú hálózatok esetében az 
alapvető forgatókönyv szerint a beruházások ösztönzésénél a szabályozói 
fellépésekre hagyatkoznának, és a t őke továbbra is korlátozottan állna azon alternatív 
befektetők rendelkezésére, amelyek a minte gy 220 milliárd EUR beruházási összeg 
közötti szakadékot igyekeznének áthidalni. Az EU továbbra is f őleg a strukturális 
alapokon keresztül biztosítana pén zeszközöket – ez esetben a felvev őképesség 
változatlanul probléma lenne –, valamint támogatások formájában nyújtana segítséget. A digitális szolgáltatási infrastruktúrák esetében az alapvet ő forgatókönyv 
az lenne, hogy a korlátozott mérték ű támogatást továbbra is kísérleti projektek révén 
biztosítanák (jóllehet a t echnológiai megoldások nagy része már megérett a 
telepítésre), és a szakpolitikák összeh angolásában nyújtanána k segítséget, így 
azonban a tagállamok nem lennének érdekeltek abban, hogy a meglév ő megoldások 
határokon átnyúló átjárhatóságát megvalósítsák. 
 
HU 4   HU Második lehet őség – európai összekapcsolódási eszköz bevezetése , amely 
nagyjából a következ őket foglalja magában: i. ol yan, földrajzilag diverzifikált 
összetétel ű projektállományra kiterjed ő szélessávú hálózatok, amelyek hozzájárulnak 
az európai digitális mene trendben foglalt célkit űzések eléréséhez, és ii. a digitális 
szolgáltatási infrastruktúrák kifejlesztése, telepítése és fenntarthatósága. A második lehetőséget háromféleképpen (három változa t szerint) lehetne megvalósítani. 
(1) Kizárólag támogatások révén: a szélessávú hálózatokhoz és a digitális 
szolgáltatási infrastruktúrákhoz nyújtott pénzügyi segítség kizárólag támogatás 
formájában valósulna meg. A tényleges kivitelezés f őleg egy meglév ő 
végrehajtó ügynökség, például a TEN EA bevonásával történne. 
(2) Kizárólag pénzügyi eszközök révén:  a Bizottság ebben az esetben szorosan 
együttműködne az érintett nemzetközi pénzügy i szervezetekkel. A nemzetközi 
pénzügyi szervezetek a pénzügyi megvalós íthatóságuk alapján választanák ki a 
projekteket, és a pénzügyi  átvilágítás sorá n a szokásos gyakorlatot követnék. A 
következő pénzügyi eszközöket lehetne al kalmazni: befektetési alapok 
tőkerészesedése; kölcsönök és/vagy garanciák, illetve más kockázatmegosztó 
eszközök (többek között projektkötvé nyek), valamint egyéb különleges 
pénzügyi eszközök, például kölcsönök, garanciák, viszontgaranciák, kockázati 
tőke vagy bármilyen más törvényes eszköz biztosításához és t őkeelosztásához 
nyújtandó pénzügyi hozzájárulás. 
(3) Kombinált módszer révén:  A harmadik változat az els ő kettőt ötvözné. Az 
irányítási struktúra ennek megfelel ően a fenti két változat elemeit együttesen 
alkalmazná. A támogatások és a pénzügyi eszközök megfelel ő arányára 
vonatkozó döntést – a szakpolitika és az ágazat igényeinek megfelel ően – az 
éves munkaprogramok tartalmaznák. 
5. A
 HATÁSOK ELEMZÉSE  
5.1. Az első lehetőség elfogadásának hatásai 
A strukturális alapok kismérték ű kihasználása és az alapok  hiányzó adminisztratív 
kapacitása a „Kohéziós politika:  2010. évi stratégiai jelentés”3 című dokumentum 
szerint továbbra is gátolja a szélessávú há lózatok kiépítését és elterjedését.  
A tagállamok határokon átnyúló, átjárható digitális szolgáltatások telepítéséhez 
és használatához szükséges további törekvéseinek el ősegítése  esetében ez a 
lehetőség a jelenlegi CIP-ICT PSP programok fo lytatását jelentené. A kísérleti 
szakasz tapasztalatai alapján a digitális szolgáltatási infrastruktúrák kiépítését 
Európa-szerte lehetetlen lenne megvalósítani.  
Ez a lehet őség tehát nem gördítené el az egys éges digitális piac megteremtésének 
útjában álló legfontosabb akadályt. A Copenhagen Economics becslése szerint4 az 
                                                 
3 COM(2010)110, 2010. március 31. Megtalálható a 
http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/communic/reporting2010/com_2010_110_
hu.pdf  webhelyen.  
 
HU 5   HU egységes európai digitális piac be nem fejezésének a költsége  2020-ig elérheti a 
GDP 4,1 %-át.  
5.2. A második lehet őség elfogadásának általános hatásai 
A második lehet őség nyomán kialakuló hatásokat gazdasági, társadalmi és 
környezeti hatásokra oszthatjuk: 
(1) Gazdasági hatások : számos tanulmány szerint a nagy sebesség ű, szélessávú 
hálózatok megléte jelent ősen befolyásolja a munka termelékenységét és az egy 
főre jutó GDP mértékét. A szélessávú hálózatok ezenkívül olyan fontos pozitív 
externáliákat eredményeznek, amelyeket id ővel az egész társadalom 
hasznosíthat. A szélessávú hálózatok el terjedése – mint az általános célú 
technológia ösztönz ője – kedvez ő hatással van a termelékenységre (a 
szélessávú hálózatok esetében az e gy adott évben tapasztalható 10 %-os 
lefedettségnövekedés 1,5 %-kal növeli a munka term elékenységét az azt követ ő 
5 évben5), a tőkefelhalmozásra és végs ő soron a GDP növekedésére. A digitális 
szolgáltatási infrastruktúrák jelent ős mértékben hozzájárulnak az állami szféra 
kiadásainak a csökkentéséhez, valamint az üzleti vállalkozások és a polgárok 
tranzakciós költségeinek a mérsékléséhez.  
(2) Társadalmi hatások : a szélessávú hálózatok és a digitális szolgáltatási 
infrastruktúrák egyidej űleg történ ő korszerűsítése végs ő soron javítja az 
európai polgárok életmin őségét. A legf őbb előnyöket az olyan szolgáltatások 
bevezetése jelenti majd, mint például az e-kormányzati, az e-egészségügyi és 
az e-kereskedelmi alkalmazások. Társadalmi szempontból fontos hatás továbbá a közvetlen és a közvetett munkahelyteremtés. 
(3) Környezeti szempontok:  a szélessávú hálózat ok a közlekedési igény 
mérséklődése (távmunka) és az energiaf ogyasztás optimalizálása (intelligens 
hálózatok) révén csökkenthetik a szennyez őanyagok kibocsátását. 
A szélessávú hálózatok és a digitális szolgáltatási infrastruktúrák más ágazatokra 
gyakorolt hatásai további fontos el őnyöket eredményeznek. A pozitív externáliák 
által leginkább érinte tt ágazatok a következ ők: az oktatás és kép zés, az egészségügy, 
a foglalkoztatás, a közlekedés és az energiaágazat. 
5.3. Az egyes változatok sajátos hatásai 
Első változat 
Az első, kizárólag támogatásokat nyújtó vá ltozat elfogadásával csak részben 
sikerülne az iránymutatás okban meghatározott célkit űzéseket elérni. A szélessávú 
hálózatok piaci dinamikájának a befolyásolására irányuló  célkitűzés tekintetében 
a támogatások valószín űleg csak részben lennének ha tékonyak és eredményesek. A 
hatékonyságot tekintve a szélessávú hálózat ok esetében a szüksége s társfinanszírozás 
                                                                                                                                                        
 
4 The Economic Impact of a European Digital Singl e Market (Az egységes európai digitális piac 
gazdasági hatása), 2010.  
5 Roman Friedrich, Karim Sabbagh, Bahjat El-Darwiche és Milind Singh (2009): Digital Highways. The 
Role of Government in 21st Century Infrastructure. Booz & Company.  
 
HU 6   HU aránya igen magas. A támogatások csak  korlátozott mértékben váltanának ki 
kiegyenlít ő hatást. A technikai segítségnyújtás biztosításakor hatékonyak lehetnek, a 
magánbefektetések mozgósításához az onban nem a legeredményesebb eszközök. 
Hatékonyan segítik viszont a tagállamokat a határokon átnyúló digitális 
szolgáltatások bevezetésére irányuló törekvéseik megvalósításában . Ebben az 
esetben olyan infrastruktúrákba történ ő beruházások valósulhatnának meg uniós 
társfinanszírozással, amelyeket a tagá llamok önállóan nem t udnának vállalni. A 
digitális szolgáltatási infrastruktúrá k társfinanszírozási aránya jellemz ően igen 
magas. A magánbefektet ők azonban nem igazán érdekeltek az ilyen típusú 
infrastruktúrák kiépítésében. 
Második változat 
A második, kizárólag pénzügyi  eszközöket nyújtó változat  elfogadásával többnyire 
sikerülne megvalósítani a szélessávú hálózatokba történ ő befektetések piaci 
dinamikájának befolyásolására irányuló célkitűzést. Azokon a területeken, 
amelyekben a szélessávú hálózatokkal összefügg ő projektek pénzügyileg 
megvalósíthatók, a pénzügyi eszközök serkent őleg hatnának az állami és a 
magánbefektetésekre azáltal, hogy ténylegesen csökkentenék a t őkeköltségük 
súlyozott átlagát (WACC), és lerövidíte nék a visszafizetés idejét. A pénzügyi 
eszközök alkalmazása a nagyobb tőkeáttétel  révén szintén el ősegítené a 
hatékonyságot. A kockázatmegosztó finanszírozási mechanizmus (RSFF) és a projektkötvények becslése al apján az EU költségvetéséb ől biztosított 1 milliárd EUR 
pénzügyi hozzájárulás valószín űleg további állami, illetve magánbefektetéseket 
vonzana, amelyek az alapul szolgáló beruh ázások finanszírozási ig ényei és kockázati 
profiljai függvényében hozzájárulnának a sz élessávú hálózatokra fordított 6–15 
milliárd EUR összeg ű bruttó beruházáshoz. Támogatások nélkül ugyanakkor – 
változatlan feltételekkel – a vidéki té rségekkel szemben mindig a kifizet ődő, városi 
és külvárosi körzetekben megvalós ítandó projekteket részesítenék el őnyben. A 
pénzügyi eszközöknek ugyanakkor valószín űleg nem volna egyszer ű a technikai 
segítségnyújtás, a tervezés, a feltérképezés és az egyéb, jellemz ően támogatások 
formájában társfinanszírozott tevékenységek révén jelent ős tőkeáttételt mozgósítani. 
Végezetül pedig a pénzügyi eszközök valószín űleg nem tudnák hatékonyan segíteni 
a tagállamokat a határokon átnyúló digitális szolgáltatások bevezetésére 
irányuló törekvéseikben . A versenyképességi és innovációs keretprogram 
tapasztalatai azt mutatják, hogy ezen a terü leten már nehéz a tagállamokat bevonni a 
folyamatba. A magánbefektet ők mutathatnak némi érdekl ődést az alkalmazások 
terén, viszont valószín űleg nem kötelezik el magukat a digitális szolgáltatási 
infrastruktúrák alapvet ő rétegébe történ ő beruházások mellett, mivel ebb ől az 
architektúrából nem származik kereskedelmi hasznuk. 
Harmadik változat 
A harmadik változat, azaz a kombinált pénzügyi módszer elfogadása megfelel ő 
egyensúlyt teremtene a támogatások és  a pénzügyi eszközök között. E változat 
szerint a beruházások nagy része a pénz ügyi eszközökre épülne, és csak a 
fennmaradó részhez lenne szükség a tá mogatásokra. E forgatókönyv szerint a 
támogatásokat és a pénzügyi eszközöket nemcsak vertikálisan ötvöznék (mindkét 
támogatási forma egyaránt rendelkezésre  állna a szélessávú hálózatokhoz és a 
 
HU 7   HU digitális szolgáltatási infrastruktúrákhoz  is), hanem horizontálisan, azaz egy 
projekten belül is.  
A szélessávú hálózatokba történ ő befektetések piaci dinamikájának 
befolyásolására irányuló  célkitűzést e változat maradéktalanul teljesítené. A 
szélessávú hálózatok terén a finanszírozás  zöme pénzügyi eszközök révén valósulna 
meg, tehát a piaci potenciált teljes mértékben kihasználnák, és a lehet ő legtöbb piaci 
szereplőt be lehetne vonni a támogatandó konzorciumokba. Ez a megoldás hatékony 
lenne, mivel mind az állami, mind a magánszféra képvisel ői alacsonyabb 
költségekkel jutnának hozzá a t őkéhez, és a beruházásukhoz elegend ően hosszú id ő 
állna rendelkezésre. E változat szerint egyértelm űen megmutatkoznának az európai 
összekapcsolódási eszköz és a strukturális alapok  összehangolásából származó 
előnyök mind a támogatásokat, mind a pénzügyi tervezést és a projektek 
megvalósításának racionalizálásához nyújtott támogatásokat illet ően, amelyek hiánya 
eddig megakadályozta az uniós alapok kohézi ós és vidékfejlesztési területeken 
történő igénybevételét. 
A tagállamok határokon átnyúló digitális szolgáltatások bevezetésére irányuló 
törekvéseinek a támogatására vonatkozó  célkitűzés esetében ez a megközelítés 
lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy az  ajánlattételi felhívásokra érkez ő 
pályázatok esetében a pénzügyi eszközöke t rugalmasan kezelje, és elkerülje a 
magánbefektet ők digitális szolgáltatási infrastruktúrák területér ől történ ő 
kiszorításának a kockázatát. Másrészr ől ez a változat magas finanszírozási arányban 
biztosítana támogatást a fels ő rétegek (alapvet ő szolgáltatások) számára is. 
6. A LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
A hatásvizsgálati jelentés megá llapította, hogy a második lehet őségen belül a harmadik 
változat (kombinált pénzügyi módszer) az IKT-programok esetében jóval alkalmasabb arra, hogy az európai digitális menetrendben és az Európa 2020 stratégiában foglalt célkit űzéseket 
teljesítse, mint az els ő lehetőség, és ezt az alábbi táblázat is jól szemlélteti. 
Második lehet őség: európai összekapcsolódási 
eszköz  Célkitűzések  Első 
lehetőség: a 
szakpolitika 
nem változik Első változat: 
támogatások  Második 
változat: 
pénzügyi 
eszközök  Harmadik 
változat: 
kombinált 
módszer  
Általános célkit űzés 
A nagy sebesség ű és szupergyors 
internetre és az átjárható alkalmazásokra 
épülő egységes digitális piac révén 
fenntartható gazdasági és társadalmi 
előnyöket kell biztosítani, valamint 
2013-ig szélessávú hozzáférést; 2020-ig pedig jóval nagyobb (30 Mbps vagy 
nagyobb) sebesség ű internet-hozzáférést 
mindenki számára, valamint gondoskodni kell arról, hogy az európai 
háztartások fele vagy több mint a fele 0 + + ++ 
 
HU 8   HU 100 Mbps-nál nagyobb 
internetkapcsolatról szóló el őfizetéssel 
rendelkezzen.  
1. konkrét cél: befolyásolni kell a szélessávú hálózatokba történ ő befektetések  piaci dinamikáját azáltal, hogy a 
hagyományos és az új befektet őket a szélessávú infrastruktúrák telepítésébe történ ő beruházásokra ösztönzik, és 
egyenlő versenyfeltételeket biztosítanak a számukra.  
1/a. Azokon a területeken, amelyeken a 
szélessávú hálózatokkal összefügg ő 
projektek pénzügyileg megvalósíthatók, biztosítani kell, hogy a befektet ők – 
többek között az alternatív állami és 
magánbefektet ők is – kedvez ő 
költségekkel (kamatok) jussanak 
tőkéhez, és a beruházáshoz elegend ően 
hosszú idő álljon a rendelkezésükre.
 0  
(nincs adat)  + ++ ++ 
1/b. A szélessávú hálózatok 
telepítéséhez megfelel ő szintű állami 
pénzügyi támogatást kell biztosítani 
azokon a területeken, amelyeken nem 
vonzóak az üzleti lehet őségek.  0 ++ + ++ 
1/c. Technikai segítségnyújtás, például 
tervezési tanácsadás és a feltérképezésben nyújtott segítség révén 
az Unió teljes területén biztosítani kell, 
hogy az állami és magánbefektet ők 
kiépítsék a szélessávú infrastruktúrákkal 
kapcsolatos projektek végrehajtásához szükséges kapacitásokat.
 0 + 0 + 
1/d. Az infrastruktúrákkal kapcsolatos 
projektek támogatásakor biztosítani kell, 
hogy az uniós pénzeszközök a magán- és 
(egyéb) állami befektetésekre a lehet ő 
legnagyobb ösztönz ő (kiegyenlít ő) 
hatással legyenek.  0 – ++ ++ 
2. konkrét cél: Támogatni kell a tagállamok határokon átnyúló, átjárható digitális szolgáltatások használatához 
szükséges további törekvéseit, és fel kell szabadítani az új üzleti lehet őségeket teremt ő digitálistartalom-
forrásokat.  
Támogatni kell a tagállamok határokon 
átnyúló, átjárható digitális szolgáltatások 
használatához szükséges további törekvéseit, és fel kell szabadítani az új 
üzleti lehet őségeket teremt ő 
digitálistartalom-forrásokat .
 0 ++ – ++ 
 
7. MONITORING ÉS ÉRTÉKELÉS  
A Bizottság más végrehajtó szervekkel, péld ául az Európai Beruházási Bankkal, az Európai 
Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal, valamint a TEN-T EA-val közösen folyamatosan ellen őrzi 
 
HU 9   HU az európai összekapcsolódási eszköz révén a szélessávú hálózatokra (valamint a közlekedési 
és energiaipari hálózatokra) fordított ber uházások hatásait az európai összekapcsolódási 
eszközről szóló általános rendeletben ja vasolt mutatókkal összhangban . A mutatók a 
következő területekre vonatkoznak (a  felsorolás nem teljes kör ű): 
• Kínálat: szélessávú hozzáférés (ahhoz az európai digitális menetrendben foglalt 
célkitűzéshez viszonyítva kell ellen őrizni, amely szerin t 2020-ig minden polgár 
számára biztosítani kell a 30 Mbps sebesség ű internet-hozzáférést és ugyancsak 
2020-ig a polgárok legalább fe lének a 100 Mbps sebesség ű hozzáférést). 
• Kereslet: szélessávú hálózatok igénybe vétele (ahhoz az eu rópai digitális 
menetrendben foglalt célkit űzéshez viszonyítva kell ellen őrizni, amely szerint 
2020-ig a polgárok felének 100 Mbps-nál  nagyobb internetkapcsolatról szóló 
előfizetéssel kell rendelkeznie). 
• A beruházási programok általános monito ringmutatói, például a pénzeszközök 
igénybevétele, a támogatás ideje stb. 
• A támogatások aránya az innovatív pénzügyi eszközökhöz viszonyítva. 
A Bizottság rendszeresen közzéteszi az európai összekapcsolódási eszköz révén megvalósuló 
szélessávú hálózatokra és digitális szolgáltatás i infrastruktúrákra fordított beruházások terén 
elért haladásról készült jelent ést, amelyet megküld az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az 
Európai Gazdasági és Szociális Bizo ttságnak és a Régiók Bizottságának.  
A Bizottság és az egyéb végrehajtó szervek folyamatos ellen őrzése mellett az európai 
összekapcsolódási eszköz általá nos keretén belül független, félid ős értékelést is végeznek, 
amely során figyelembe veszik a programozási ütemtervet és az el őrelépéseket, a 
programozási id őszak végét követ ően néhány évvel pedig utólagos értékelésre is sor kerül. Az 
értékelések során vizsgálják a beavatkozás he lytállóságát, hatékonyságát, eredményességét és 
előzetes hatását. Különös hangsúlyt fektetnek az irányítási kérdésekre és a végrehajtási 
mechanizmus megfelel őségére is.