E fejleményekkel párhuzamosan a Bizottság továbbra is együttműködött az Európai Parlamenttel és Tanáccsal a tervezett közös jogalkotási portálon, hogy azt a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. évi intézményközi megállapodásban foglalt kötelezettségvállalás alapján minél hamarabb el lehessen indítani. A portál olyan adatbázist biztosít, amely a szakértői háttérrel nem rendelkező nagyközönség számára könnyen hozzáférhető információkat tartalmaz a teljes jogalkotási eljárásról.

Következésképpen sikeresek voltak az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítései, hogy a szakpolitikai döntéshozatali folyamat középpontjába helyezze a minőségi jogalkotást. Az érdeklődő felek véleménye szerint a konzultációk és az átláthatóság volt az a két terület, ahol az Európai Bizottság 2015 óta a legnagyobb előrehaladást érte el. A közlemény elismeri, hogy a minőségi jogalkotás egyre inkább az Európai Bizottság intézményi kultúrájának integráns részévé vált, és az intézmény szakpolitikai döntéshozatalában nagyobb és érdemibb részvételre törekvő érdekelt felek is széles körben támogatják azt.

A közlemény megállapította, hogy széles körű igény mutatkozik arra, hogy a minőségi jogalkotás továbbra is a Bizottság munkamódszerének szerves része maradjon. A közlemény továbbá a jövőbeli fejlesztések megvalósítására tett elkötelezettséget is magában foglalta.

2019 során a minőségi jogalkotás továbbra is az Európai Bizottság szakpolitikai döntéshozatalának középpontjában állt. Az intézmény 2019 elején elvégezte a 2015. évi minőségi jogalkotási program helyzetértékelését annak pozitív és problémás szempontjainak értékelése érdekében.

A 2019. évre vonatkozó aktuális éves jelentés először is az Európai Bizottság szélesebb körű átláthatósági kezdeményezéseit (Infra I) foglalja össze. Másodszor, a jelentés azonosítja a dokumentumokhoz való hozzáférés iránti, az 1049/2001/EK rendelet keretében benyújtott kérelmek főbb tendenciáit és jellemzőit, valamint az intézmény által adott válaszokat. A jelentés emellett áttekinti az európai bíróságok által hozott ítéleteket, valamint az európai ombudsmannak a rendelet Európai Bizottság általi végrehajtásával kapcsolatos megállapításait (Infra II).

A demokrácia, a közbizalom és az elszámoltathatóság biztosítása érdekében a kereskedelempolitikát 2019-ben is alapvetően az átláthatóság és a nyilvánossággal folytatott együttműködés jellemezte.

Mindezek alapján az Európai Parlament és az Európai Bizottság által működtetett átláthatósági nyilvántartás 2019-ben is követendő modellként szolgált az európai közigazgatások számára.

Eközben az átláthatósági nyilvántartás folyamatosan bővült, és 2019. december 31-én legalább 11 899 bejegyzést tartalmazott, ideértve 1 592 új regisztrációt is.

E tekintetben az Európai Bizottság továbbra is arra ösztönzi az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy vizsgálják meg, milyen lehetőségek állnak a rendelkezésükre a „regisztráció nélkül nincs találkozó” szabály alkalmazására. A három intézmény megerősítette közös célkitűzését, hogy jelentős előrelépést kívánnak elérni a fennálló helyzethez képest, és megállapodtak, hogy folytatják a megbeszéléseket.

Ennek tükrében az Európai Bizottság 2016-ban javaslatot nyújtott be a jelenlegi átláthatósági nyilvántartás kötelezővé tételéről . A javaslat tartalmazza egy új, az Európai Parlamentre, a Bizottságra és első alkalommal az Európai Unió Tanácsára is kiterjedő intézményközi megállapodás aláírását. Az e javaslatra vonatkozó intézményközi tárgyalások még folyamatban vannak.

Az érdekképviselet átláthatósága elengedhetetlen ahhoz, hogy a polgárok nyomon követhessék azon személyek tevékenységeit és lehetséges hatását, akik befolyásolni kívánják az uniós jogalkotási folyamatot. A 2011 óta létrehozott átláthatósági nyilvántartásrávilágít a különféle érvényesített érdekekre, ideértve azt is, hogy ki és milyen szintű erőforrásokkal érvényesíti azokat. A nyilvántartás ezért lehetővé teszi a fokozott nyilvános ellenőrzést, a polgárok, a média és más érdekeltek számára pedig az érintett érdekcsoportok tevékenységének és potenciális befolyásának nyomon követését.

Egy, a Főtitkárság Átláthatóság, dokumentumkezelés és hozzáférés a dokumentumhoz egységén belül meghatározott csapat kizárólagosan az 1049/2001/EK rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok koordinálásának és egységes végrehajtásának feladatával foglalkozik. A csapat ügyintézőkből és adminisztratív támogató személyzetből áll. Az egység feladata – amellett, hogy felülvizsgálja az alapkérelmekre adott válaszokat –, hogy a Jogi Szolgálattal való szoros együttműködésben a rendelet végrehajtásával kapcsolatos horizontális iránymutatást, képzést és tanácsadást nyújtson az Európai Bizottság valamennyi főigazgatósága és szolgálata számára. Emellett az egység kezeli a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó alap- és megerősítő kérelmek kezelésére szolgáló bizottsági informatikai rendszert, a GestDem rendszert, és a Főigazgatóság Digitális Megoldások és Folyamathatékonyság egységével való együttműködésben hozza létre az új, EASE („Electronic AccesS to European Commission Documents”) elnevezésű rendszert.

Röviden, a statisztikák azt mutatják, hogy a kért dokumentumokat a 7 445 eset 78 %-ában az alapkérelmi szakaszban egészben vagy részlegesen kiadták, a megerősítő szakaszban felülvizsgált 296 kérelem 53,4 %-ánál pedig szélesebb körű vagy teljes körű hozzáférést adtak. Az adatok nem csak az Európai Bizottság nyitottságát igazolják, hanem az intézmény átfogó átláthatósági szakpolitikája részeként a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó jog fontosságát is.

Az intézmények dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférés joga az intézmények demokratikus jellegéhez kapcsolódik. Az 1049/2001/EK rendelet az Európai Unióról szóló szerződés 1. cikkének második albekezdésében kifejezett szándékot tükrözi, ami „új szakaszt jelent az Európa népei közötti egyre szorosabb egység létrehozásának folyamatában, amelyben a döntéseket a lehető legnyilvánosabban és az állampolgárokhoz a lehető legközelebb eső szinten hozzák meg”. Ezt a célt az Európai Unióról szóló szerződés 10. cikke is megismételte. Továbbá, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 298. cikkében foglaltak értelmében „[f]eladataik ellátása során az Unió intézményei, szervei, hivatalai és ügynökségei a nyitott, hatékony és független európai igazgatásra támaszkodnak”.

A dokumentumokhoz való hozzáférésnek az Európai Unió működéséről szóló szerződés 15. cikkének (3) bekezdésében előírt, valamint az 1049/2001/EK rendelet alapján végrehajtott joga 2019-ben is az Európai Bizottság átláthatóságra vonatkozó menetrendjének egyik sarokköve volt.

Az Európai Bizottság továbbra is rendszeresen közzéteszi az információkat a kereskedelmi tárgyalások valamennyi szakaszában. A Bizottság ezért nyilvánosan megosztja a preferenciális kereskedelmi egyezményekre vonatkozó tárgyalási irányelvtervezetekkel kapcsolatban a Tanács elé terjesztett javaslatokat, a tárgyalási fordulók jelentéseit, az EU eredeti tárgyalási javaslatait, a fenntarthatósági hatásvizsgálatokat és az egyeztetett szöveget, amint jóváhagyják annak egységes szerkezetbe foglalt változatát. Az Európai Bizottság ezenkívül aktívan kapcsolatot tartott az érdekelt felekkel, hogy a tárgyalások valamennyi szakaszában konkrét érdemi információkat kapjon a tényeken alapuló uniós kereskedelempolitika megvalósításához. A Bizottság 2019-ben három jelentős nyilvános konzultációt tartott a kereskedelem vonatkozásában.

Az Európai Bizottság emellett 2019. szeptember 24-én részt vett az Európai Unió Tanácsának finn elnöksége által az EU átláthatóságának jövőjéről rendezett szakértői szemináriumon. A szeminárium lehetőséget biztosított az átláthatóság jövőjéről folytatott inkluzív megbeszélésekhez, melyeken nemcsak az uniós intézmények és ügynökségek szakértői, hanem a civil társadalom és a tudományos élet képviselői is részt vettek.

A fent említett két rendelkezéssel összhangban az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság 2019-ben igazgatási szinten továbbra is rendszeresen tartott technikai értekezletet. Az intézmények e találkozók keretében megosztják egymással tapasztalataikat, bevált gyakorlatokat dolgoznak ki, valamint biztosítják az 1049/2001/EK rendelet következetes végrehajtását az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatának fényében.

Mindkét platform továbbra is hasznos eszközként szolgál, amelyek lehetővé teszik, hogy a polgárok jobban és aktívabban vegyenek részt az Európai Bizottság döntéshozatali eljárásában és a dokumentumokhoz való hozzáférés politikájának előmozdításában.

2019-ben 18 337 új dokumentumot vettek fel a bizottsági dokumentumok nyilvántartásába (lásd a mellékletben az 1. táblázatot), melyek a C, COM, JOIN, OJ, PV, SEC vagy SWD kategóriákba tartoznak .

A várhatóan jelentős informatikai fejlesztések mellett az egyre több új dokumentumokhoz való hozzáférési kérelem, valamint az átláthatóság iránt megnövekedett igény is kiemeli annak szükségességét, hogy elengedő emberi erőforrást biztosítsanak az Európai Bizottság részére. Ez garantálja a dokumentumokhoz való hozzáférési kérelmek megfelelő kezelését a rendeletileg meghatározott határidőkön belül, valamint a polgárok szempontjából legjobb eredmények elérését.

A projektcsapat 2019 első félévében is folytatta az új rendszerhez szükséges üzleti igények gyűjtését és meghatározását, amelyek magukban foglalták a főigazgatóságok dokumentumokhoz való hozzáférésért felelős munkatársaival szervezett munkaértekezleteket. Továbbá kidolgozták és jóváhagyták a célkitűzéseket, üzleti igényeket és a jövőbeli rendszer jellemzőit, valamint az ütemtervet és az elérendő eredményeket ismertető két kulcsfontosságú projektirányítási dokumentumot, a döntés-előkészítő tanulmányt és a projekt alapszabályát.

Az Európai Bizottság 319 választ adott, amelyek közül 296 alapult az 1049/2001/EK rendeleten. Habár ez a szám a 288-hoz képest csak egy enyhe, 2,8 %-os növekedést tükröz, ugyanakkor 2014 óta egy körülbelül 8,8 %-os erőteljesebb növekedést jelent, amint azt a lenti ábra is mutatja.

-a kérelem lezárását az olyan esetekben, amikor a kérelmező elmulasztotta benyújtani a kért pontosításokat, illetve nem tartotta be az eljárási előírásokat.

-az 1049/2001/EK rendelet értelmében adott válaszokat (beleértve azt is, amikor nincsenek a dokumentumok az intézmény birtokában); valamint

Az alapkérelmekre adott válaszok közül 7 612 az 1049/2001/EK rendelet alapján született (2018-ban ez 6 117 volt. Ez a szám nagyjából 24,4 %-os növekedést jelent egy év alatt. Megjegyzendő, hogy egyetlen kérelem több dokumentumra is irányulhat, ezért több különböző választ tehet szükségessé. Másrészt egyes esetekben több kérelem összevontan is kezelhető és egyetlen választ eredményezhet.

A fennmaradó európai bizottsági szervezeti egységek mindegyike az összes alapkérelem legfeljebb 4 %-át kapta.

§Megerősítő kérelmek

A Főtitkársághoz 2019-ben beérkező megerősítő kérelmek legnagyobb százaléka a Kereskedelmi Főigazgatóság alapkérelmekre adott válaszaiból származott (10,2 %). Az utóbbit a Versenypolitikai Főigazgatóság követte, amelynek esetében mindazonáltal az elmúlt három évben az alapkérelmeikre adott válaszokkal kapcsolatban benyújtott megerősítő kérelmek nettó csökkenése volt megfigyelhető (2019-ben 8,7 % a 2018-as 13,8 %-hoz és a 2017-es 19,7 %-hoz képest). Ezt a főigazgatóságot a Főtitkárság (7,2 %) és a Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága (6,3 %) követte. Figyelemre méltó, hogy az Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatóság vonatkozásában benyújtott megerősítő kérelmek aránya a 2018-as 7,9 %-ról 2,7 %-ra csökkent.

A Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatósághoz és a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatósághoz benyújtott alapkérelmekre adott válaszok képezték az összes megerősítő kérelem tárgyának 6 és 5,4 %-át. A fennmaradó európai bizottsági szervezeti egységek által az alapkérelmekre adott válaszok a megerősítő kérelmek kevesebb mint 5–5 %-ának tárgyát képezték.

3.3.A kérelmezők társadalmi és foglalkozási profilja (lásd a mellékletben a 6. táblázatot)

A kérelmezők a következő kilenc kategória egyikének kiválasztásával megadhatják társadalmi/foglalkoztatási profiljukat a kérelem Europa weboldalon található formanyomtatványán: állampolgár, tudományos intézmény, ügyvéd, újságíró, nem kormányzati szervezet, vállalkozás, európai parlamenti képviselő, szubnacionális vagy tagállami hatóságok.

Statisztikai célokból az „állampolgárok” csoportba azok a kérelmezők tartoznak, akik profiljukban ezt a megjelölést használták, továbbá azt az alapértelmezett lehetőséget jelenti, amikor a társadalmi/foglalkozási kategóriák egyikét sem választották ki.

§Alapkérelmek

A korábbi évekhez hasonlóan a legtöbb alapkérelem 2019-ben is állampolgároktól érkezett. A benyújtott kérelmek nagyjából 51,1 %-a esett ebbe e kategóriába.

2017-hez hasonlóan 2019-ben ismét a tudományos intézmények és agytrösztök szerezték meg a második helyet a legnagyobb számú kérelmezők között az alapkérelmek 12,2 %-ával, míg 2018-ban a vállalkozások voltak a második helyen. Ugyanakkor a vállalkozások szorosan követték ezt a kategóriát az alapkérelmek mintegy 10,4 %-ával. A jogi szakemberek és újságírók (9,4 % és 8,1 %) az előző évekhez hasonlóan továbbra is a fő kérelmezők közé tartoznak. Egyedül a nem kormányzati szervezetek kategóriája tartozik még az alapkérelmek több mint 5 %-át benyújtó kérelmezők közé. Ezt a kategóriát távolról követte a többi kategória, amelyek az alapkérelmek kevesebb mint 2 %-át nyújtották be.

§Megerősítő kérelmek

2019-ben a legtöbb megerősítő kérelem állampolgároktól érkezett, ezek az ilyen kérelmek 51,5 %-át adják (a 2018 évi 36,2 %-hoz és a 2017. évi 24,7 %-hoz képest). A jogi szakemberek a második helyet érték el nagyszámú megerősítő kérelem benyújtásával, amelyek nem kevesebb, mint 14,4 %-ot tettek ki. A harmadik helyet a nem kormányzati szervezetek foglalják el, amelyek a megerősítő kérelmek 12,6 %-át nyújtották be, szorosan utána az újságírók következnek, akik a megerősítő kérelmek mintegy 11,1 %-át nyújtották be. Őket távolról követik a tudományos intézmények és agytrösztök (4,8 %), majd a vállalkozások (4,5 %), a többi kategória az alapkérelmek kevesebb mint 1 %-át nyújtotta be.

3.4.A kérelmezők földrajzi származása (lásd a 7. táblázatot a mellékletben)

§Alapkérelmek

Az alapkérelmek 2019-es földrajzi megoszlásából megállapítható, hogy a Bizottsághoz benyújtott összes kérelem több mint fele Belgiumból (31 %), Németországból (11,9 %) és Franciaországból (8 %) származott.

Míg Belgium és Németország a múltban is két olyan jelentős ország volt, ahonnan a dokumentumokhoz való hozzáférésre irányuló alapkérelmek többsége származott, egy korábban igen aktív kérelmező – az Egyesült Királyság – a negyedik helyen szerepelt, folytatva ezáltal az ország által benyújtott alapkérelmek számában 2017 óta megfigyelt folyamatos és jelentős csökkenő tendenciát. A 2018-as 9,2 %-hoz és a 2017-es 15,2 %-hoz képest 2019-ben valóban csak az alapkérelmek 7,8 %-a származott az Egyesült Királyságból.