B. mivel az Európai Parlament 2005. július 5-i, fent említett határozatában kérte, hogy a 2005. március
16-i határozatot helyezzék hatályon kívül, vagy vonják vissza, és minden körülmények között sz űnjön
meg valamennyi ténybeli hatása és joghatása;
C. mivel az Európai Parlament nyilatkozatait követ ően–amelyben felhívta a figyelmet a 2005. július 5-i,
fent említett határozatára –a francia igazságügyminiszter kijelentette, hogy a Semmít őszék határozata
joger őre emelkedett, így semmilyen bírósági eljárás nem teszi lehet ővé, hogy hatályon kívül helyezzék
vagy visszavonják, mint azt az említett határozat kérte;
D. mivel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeir ől szóló jegyz őkönyv az els ődleges közös-
ségi jog része;
E. mivel az illetékes francia bíróság, visszautasítva a francia büntet őtörvénykönyv 100-7. cikke els ő
bekezdésének alkalmazását egy francia állampolgárságú európai parlamenti képvisel őtekintetében,
megsértette az els ődleges közösségi jogot;
F. mivel a Bíróság joggyakorlatából az következik, hogy a tagállamnak felel ősséget kell vállalnia nemzeti
bírósága döntéséért (1);
G. mivel a Bizottságnak, mint a Szerz ődések őrének feladata, hogy az EK-Szerz ődés 226. cikkében el őírt
eljárást megindítsa,
1. úgy határoz, hogy felkéri a Bizottságot az EK-Szerz ődés 226. cikkében el őírt eljárás megindítására a
Francia Köztársaság ellen az els ődleges közösségi jog megsértése miatt;
2. utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak és a Francia Köz-
társaság illetékes hatóságainak.
(1) C-224/01 sz. Köbler-ügy, EBHT 2003., I-10239. o.
P6_TA(2005)0427
A globalizáció szociális dimenziója
Az Európai Parlament állásfoglalása a globalizáció szociális dimenziójáról (2005/2061(INI))
Az Európai Parlament ,
– tekintettel a Bizottságnak A globalizáció szociális dimenziója –Az EU-politika hozzájárulása ahhoz,
hogy az el őnyök mindenkire kiterjedjenek cím űközleményére (COM(2004)0383),
– tekintettel a globalizáció szociális dimenziójával foglalkozó világbizottság (World Commission on the
Social Dimension of Gobalisation –WCSDG) 2004. február 24-i jelentésére, amelynek címe: Igazságos
globalizáció: esélyteremtés mindenkinek,
– tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,
– tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és a Fejlesz-
tési Bizottság véleményére (A6-0308/2005),
A. mivel a globalizáció számos pozitív hatása és a globális piacgazdaság –tudományos ismeretek fejl ődé-
sének köszönhet ő–nagy termelési kapacitása ellenére a globalizáció folyamata nagy gazdasági és szo-
ciális egyenl őtlenségeket kelt mind az országokon belül, mind az országok között, ami szociális szem-
pontból súlyos aggodalomra ad okot, tekintettel a világszerte széles társadalmi rétegeket érint ő
munkanélküliségre és szegénységre;
B. mivel a globalizáció szélesíti a gazdagok és a szegények közötti szakadékot, és mivel az emberi er őfor-
rások terén nagy befektetésekre van szükség a társadalom minden szintjén és minden korosztályábanannak érdekében, hogy fel lehessen lépni ennek negatív hatásai ellen;2006.11.18. HU C 280 E/65 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2005. november 15., kedd
C. mivel a gazdaság egyre növekv őmértékben globalizálódik és átpolitizálódik, a szabályozó intézmények
ugyanakkor nagyrészt helyi vagy regionális szint űek maradnak, és mivel a meglév őintézmények egyike
sem biztosítja a globális piacok demokratikus ellen őrzését vagy orvosolja az országok közötti alapvet ő
egyenl őtlenségeket,
1. üdvözli a Bizottság közleményét, amely lehet őséget kínál a WCSDG jelentésével kapcsolatos el őzetes
párbeszédre az EU ezzel kapcsolatos politikája meghatározásának céljából, de ugyanakkor elvárja, hogy aBizottság konkrétabb javaslatokkal álljon el őe területen az EU küls őés bels őpolitikáival kapcsolatban;
2. egyetért a WCSDG-vel abban, hogy a globalizációnak közös egyetemes értékeken, az emberi jogok és
az egyéni méltóság tiszteletén alapuló folyamatnak kell lennie, és tisztességes, befogadó, demokratikusankormányzott és er ős társadalmi dimenzióval kell rendelkeznie, esélyt és kézzelfogható el őnyöket kell terem-
tenie az összes ország és nép számára, és a millenniumi fejlesztési célokhoz kell kapcsolódnia;
3. úgy véli, hogy az EU küls őés bels őpolitikái, valamint társadalmi modellje és nemzetközi szint ű
fejlődése, továbbá a kölcsönös tiszteleten, a konstruktív párbeszéden és közös sorsunk felismerésén alapuló
globális együttm űködés révén jelent ős mértékben hozzájárulhat ehhez a folyamathoz;
4. tudomásul veszi a WCSDG jelentésében szerepl őutalást a globalizáció el őnyeinek és terheinek a világ
országai között és azokon belül megvalósuló egyenl őtlen eloszlására, és megállapítja, hogy az eloszlás hely-
zete csak Ázsiában javult az 1990-es évek óta;
5. úgy véli, hogy a globalizációnak nemcsak azt kell jelentenie, hogy az EU többet tud eladni Európán
kívül, hanem azt is, hogy lehet ővé teszi különösen a harmadik világ országai számára, hogy többet értéke-
sítsenek az EU-ban növekedésük, foglalkoztatási és társadalmi beilleszkedési szintjük fellendítése érdekében;elismeri, hogy a közös agrárpolitika reformot igényel, ha a globalizáció e szempontját keresztül akarjákvinni, és ha „a szegénység legyen a múlté ”kampányt sikerre akarják vinni;
6. felhívja a Tanácsot és a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EU kereskedelmi, mez őgazdasági és
külpolitikája megfeleljen a Szerz ődés 178. cikkében meghatározott fejlesztési politikának, valamint a millen-
niumi fejlesztési céloknak;
7. úgy ítéli meg, hogy az Európai Uniónak a mez őgazdaság és a kereskedelem terén sokkal hathatósabb
politikát folytatva, valamint ezt adósságcsökkentéssel és segélyekkel kiegészítve gyakorlati intézkedéseket kell
hoznia a szegénység leküzdése érdekében;
8. hangsúlyozza, hogy szoros kölcsönhatás áll fenn a szegénység és a környezeti károk között: a környe-
zetvédelmi problémák, így például a biológiai sokféleség csökkenése és az éghajlat változása, gyakran atársadalom legszegényebbjeit érintik, és szegénységüket fokozzák, továbbá a szegénység nagyobb környezetikárokhoz vezet ott, ahol nincs alternatívája a természeti er őforrások kizsákmányolásának; ennek megfelel ően
a globalizáció szociális dimenzióját a környezetvédelmi dimenzióval összefüggésben kell szemlélni;
9. üdvözli a lisszaboni félid ős értékel őjelentést, és kiemeli, hogy a felülvizsgált lisszaboni stratégia hasz-
nos eszköz lehet a globalizáció számos kihívásának leküzdésére; ismételten támogatását fejezi ki a lisszabonistratégiával kapcsolatban, amely hangsúlyozza a gazdasági, a szociális és a környezetvédelmi dimenziók
kölcsönös összefüggéseit; a munkahely számának és min őségének növelését alapkövetelménynek tekinti a
világ társadalmi igazságosság felé történ őhaladásához; rámutat, hogy a tagállamok helyes gyakorlatának
bizonyos szempontjai modellként szolgálhatnak a világ többi része számára; felhívja a figyelmet ugyanakkorarra, hogy erre csak akkor van lehet őség, ha a tagállamok a gazdasági fejlesztési és foglalkoztatási politiká-
juk, valamint szociálpolitikájuk kölcsönös meger
ősítésével és kiigazításával sikeresen végrehajtják a szükséges
szerkezeti reformokat; kiemeli, hogy e reformok végrehajtásához hatékony kormányzásra van szükség, éssürgeti a tagállamokat és kormányaikat, hogy vállaljanak felel ősséget a felülvizsgált lisszaboni stratégia sike-
res végrehajtásáért; hangsúlyozza továbbá a tagállamok közötti együttm űködés fontosságát az emberi er ő-
források, a kutatás és az innováció területén történ őberuházások fokozása érdekében; úgy véli, hogy a lisz-
szaboni stratégia célkit űzései olyan minimumcélok, amelyek teljesítése iránt a tagállamoknak el kell
kötelezniük magukat;C 280 E/66 HU 2006.11.18. Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2005. november 15., kedd
10. üdvözli, hogy a Bizottság elismeri, hogy az EU-n belüli versenyképesség fenntartásához az emberek
valamennyi korcsoportját érint ően hatalmas beruházásokra van szükség az emberi er őforrások területén a
társadalmi jólét mindenki számára történ őbiztosítása érdekében; elvárja tehát, hogy konkrét intézkedések és
javaslatok szülessenek e beruházások biztosítására, és felhívja az EU-t, hogy összpontosítson a képzés fej-lesztésére minden szinten, különösen a szakképzetlen munkavállalók körében annak érdekében, hogy amunkavállalók ki tudják használni a globalizáció kínálta lehet őségeket, és támogassa azokat a vállalatokat,
amelyek felel ősséget vállalnak dolgozóik szakképzéséért;
11. A Tanácsot és a Bizottságot a szociálpolitikai napirend támogatására hívja fel, amelynek céljai a
következ ők:
– befogadó és összetartó társadalom létrehozása, amelynek el őfeltétele a biztos munkahelyre és a mun-
kások jogainak tiszteletben tartására irányuló intézkedések,
– a nemek egyenl őségén és a hátrányos megkülönböztetés bármilyen formája elleni küzdelmen alapuló
társadalom el őmozdítása,
– a valamennyi csoportra tekintettel lév őszociálpolitika,
– a számos szociál- és foglalkoztatási politika részét alkotó részvételi demokrácia;
12. hangsúlyozza, hogy hatékony munkaer ő-piaci szabályokat és szociális biztonsági rendszereket a kor-
mányok önmagukban nem hozhatnak létre, csak a szociális partnerek bevonásával, akiknek mind nemzeti,mind európai szinten joguk van részt venni a döntéshozatali folyamatban; úgy véli, hogy fokozni kell amunkaadói szervezetek és szakszervezetek lehet őségét és képességét a konstruktív társadalmi párbeszéd
folytatására, mivel ez alapvet őfontosságú a szerkezeti átalakítás lehetséges negatív következményeinek eny-
hítése, illetve leküzdése érdekében, valamint el őfeltétele a globalizáció negatív következményeinek és pozitív
lehet őségeinek EU általi el őrejelzéséhez;
13. hangsúlyozza az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának jelent őségét, kiemeli valamennyi emberi
jog, köztük a gazdasági, szociális, környezeti és kulturális jogok egymásra utaltságát és oszthatatlanságát,továbbá az ILO alapvet őmunkaügyi normáinak (Core Labour Standards –CLS) fontosságát a munkahelyi
diszkrimináció, a kényszermunka és a kötelez őmunka eltörlésére, az egyesülési szabadságra és a kollektív
tárgyaláshoz való jogra, valamint a gyermekmunka eltörlésére vonatkozóan; rámutat arra, hogy az EmberiJogok Egyetemes Nyilatkozata és a CLS által meghatározott alapelveket jelenleg nem érvényesítik megfe-lelően;
14. megjegyzi, hogy a WCSDG véleménye szerint a CLS-ek esetében a valós gyakorlat gyakran megha-
zudtolja a határozatokat és a politikai gyakorlatot; felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogytegyenek meg minden t őlük telhet őt a CLS-ek meger ősítésére bel- és külpolitikáikban, és biztosítsák, hogy a
bel- és külpolitikák semmilyen aspektusa ne akadályozza e normák érvényesítését; megjegyzi, hogy az EU-
nak lehet ősége nyílik a CLS-ek alkalmazásának támogatására kétoldalú és regionális megállapodásokon, a
fejlesztési és küls őegyüttm űködésen, a fejl ődőországok piaci hozzáférését biztosító kereskedelmi politikán,
valamint a társadalmi fejl ődést célzó magánkezdeményezések és a felel ősségteljes kormányzás globális szin-
ten való ösztönzésén keresztül;
15. kéri, hogy a szociális jogok, a társadalmi párbeszéd, az emberi jogok tiszteletben tartása, a jog érvé-
nyesülése és a gyermekek jogainak –különösen az oktatáshoz való jog –védelme kapjanak nagyobb szere-
pet az EU különféle küls őprogramjaiban annak érdekében, hogy a fejl ődőországokban els őbbséget élvez-
hessen a demokratizálódás és a jogállam megteremtése, amelyek nélkül a fenntartható fejl ődés
elképzelhetetlen;
16. követeli, hogy a Bizottság kétoldalú megállapodásokon keresztül biztosítsa legalább a CLS betartását
annak érdekében, hogy garantálja az emberséges munkakörülményeket és a n ők és gyermekek kihasználásá-
nak elkerülését az érintett országokban;
17. üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy a kétoldalú kapcsolatok pozitívan ösztönözhetik a
meghatározott szociális normáknak megfelel őtermékeket; üdvözli a Bizottság „közös kétoldalú megfigye-
lőállomások ”létrehozására irányuló javaslatát, amelyek célja a globalizáció kétoldalú megállapodásokban
megjelen őszociális dimenziójának megvitatása és megfigyelése; úgy véli, hogy az Uniónak fel kell használnia
kétoldalú kapcsolatait a WCSDG javaslatainak el őmozdítására, hogy az EU-n kívülre kihelyezett, illetve áthe-
lyezett munkahelyek ne a harmadik világban m űködőembertelen üzemekben végzett munka kialakulásához
vezessenek, hanem olyan min őségi munkahelyek jöjjenek létre, amelyek javítják az ezekben az országokban
dolgozók és családjuk életkörülményeit;2006.11.18. HU C 280 E/67 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2005. november 15., kedd
18. e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül minden meglév őkétoldalú megállapodását,
különösen a gazdasági partnerségi megállapodásokat és a halászati partnerségi megállapodásokat annakérdekében, hogy biztosítsa ezek teljes összhangját a millenniumi fejlesztési célokkal, valamint a fenntarthatófejlődés elvével;
19. üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy az intézményközi párbeszéd min őségének javítása
érdekében a Bizottság, a Tanács és a tagállamok támogassák, hogy az ILO kapjon megfigyel ői státuszt a
WTO-ban; megjegyzi, hogy a munkaügyr ől, a szociális kormányzásról és a globalizációról szóló 2002. július
4-i állásfoglalásában (
1) a Parlament korábban ilyen tartalmú felhívást intézett az intézmények és a tagálla-
mok felé, és most el őrelépésre kéri őket e területen; továbbá felhívja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagálla-
mokat, hogy tegyenek lépéseket abba az irányba, hogy az ILO normái kötelez őérvény űvé váljanak a WTO
tagjai számára;
20. úgy véli, hogy az ILO tisztességes munkára vonatkozó menetrendjével összhangban a tisztességes
munka kérdését nemzeti, európai uniós és globális szinten egyaránt prioritásként kell kezelni; hangsúlyozza,hogy a szegénység hatékony megszüntetéséhez elengedhetetlenül szükséges a tisztességes munka biztosítása,beleértve a munkavállalói jogokat, a szociális védelmet, valamint a férfiak és n ők közötti egyenl őséget;
felhívja a figyelmet ugyanakkor arra, hogy ez a cél nem képezi részét sem az Európai Unió külpolitikájának,
sem nemzetközi kereskedelmi, pénzügyi és monetáris politikájának;
21. megállapítja, hogy az 1999-es WTO-miniszterek seattle-i konferenciájára szóló tárgyalási megbízatása
során az EU-nak kellett megszerveznie a kereskedelemr ől, foglalkoztatásról és a munkakörülményekre vonat-
kozó alapvet őnormákról szóló miniszteri szint űkonferenciát; megállapítja, hogy az Európai Unió akkor
elkötelezte magát a konferencia 2001-ben történ őmegtartására; most felszólítja a Bizottságot a mulasztás
legkés őbb 2006. júniusig történ őorvoslására; a konferencia el őkészítése során els ősorban a WTO fejl ődő
tagjaival kell párbeszédet kezdeményezni a kereskedelem, a foglalkoztatás és a munkaügyi minimumkövetel-mények közötti kapcsolatról;
22. úgy véli, hogy az EU-nak mint globális szerepl őnek a „tisztességes munkát és tisztességes nyugdíjat
mindenkinek ”cél els őszámú el őmozdítójának kell lennie; hangsúlyozza, hogy el kell fogadni és el kell
ismerni a munkavállalói jogokra és a szociális védelemre vonatkozó normák bizonyos minimumát mintolyan társadalmi-gazdasági alapszintet, amely hosszú távú jólétet biztosít a világ bármely országában, és amunkahelyek, a foglalkoztatás és a „tisztességes munka ”biztosítása kell hogy képezzék a mihamarabb elfo-
gadandó kilencedik millenniumi fejlesztési cél központi elemeit;
23. egyetért a WCSDG-vel abban, hogy a millenniumi fejlesztési célok az els őlépést jelentik a társadalmi-
gazdasági alap létrehozása felé a globális gazdaságban, egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EU politikái-nak koherenciáját meg kell er ősíteni e területen; reméli, hogy a Bizottság konkrét javaslatokkal áll el őe célok
elérésére; hangsúlyozza, hogy a globális verseny fenntartása érdekében hasztalan az EU szociális területenelfogadott vívmányainak csökkentése, sokkal inkább a termelékenységet és az oktatást kellene javítani egymagasabb EU-s jövedelmi szint fenntartása érdekében;
24. felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy a regionális szint a társadalmi modellek fejlesztésének és a
globalizációs kihívások kezelésének megfelel őszintje; rámutat arra, hogy a tagállamok közötti szolidaritás,
valamint az EU és a szomszédos országok közötti, az európai szomszédsági politika segítségével kiépített
szoros kapcsolatok példaként szolgálhatnak a világ más részei számára; úgy véli, hogy az EU partnerségei-nek többek között a munkaügyi normákra is vonatkozó társadalmi pillért is magukban kell foglalniuk;
25. elvárja a Bizottságtól, hogy használja fel az uniós támogatásokat a negatív eredmények leküzdése
érdekében, továbbá a veszélyeztetettebb régiók és iparágak, illetve a gyengébb munkavállalói csoportok szá-mára új távlatok teremtése érdekében; elvárja a Bizottságtól, hogy tegyen megfelel őintézkedéseket annak
érdekében, hogy a vállalatok ne települjenek át pusztán a strukturális vagy más alapokból származó támo-gatások elnyerése céljából, valamint követeli annak rendszeres felülvizsgálatát, hogy a hosszú távú célok ezenalapok elosztásában érvényesülnek-e;
26. hangsúlyozza, hogy a jelenlegi gazdasági modell nagy mértékben köt ődik a k őolajforrásokhoz, vala-
mint hogy ez a függ őség károsan befolyásolhatja nemcsak az árak alakulását az energiahordozók hiánya
függvényében, hanem kiváltképp a déli félteke olajtermel őországainak konfliktusait és politikai instabilitását
is, ami súlyos társadalmi következményekkel járhat;
27. kiemeli a tisztességes kereskedelem fontosságát a vidéki területeken tapasztalható szegénység meg-
szüntetésében, és sürgeti a Bizottságot, hogy gondoskodjon azon ígéretek konkrét nyomon követésér ől,
amelyek nagyobb technikai és költségvetési támogatást helyeztek kilátásba a tisztességes kereskedelemmelfoglalkozó termel ő
k és európai forgalmazóik számára;
(1) HL C 271. E, 2003.11.12., 598. o.C 280 E/68 HU 2006.11.18. Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2005. november 15., kedd
28. hangsúlyozza, hogy a nemzetközi kereskedelem rendszerében fennálló viszonylag gyenge pozíciójuk
figyelembevétele érdekében a fejl ődőés a legkevésbé fejlett országok továbbra is aszimmetrikus bánásmódot
igényelnek a WTO-ban;
29. hangsúlyozza, hogy a globalizáció szociális dimenziója a WTO rendszerének reformja mellett szól;
hangsúlyozza továbbá, hogy a WTO-megállapodásokat gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi hatásuktekintetében kell értékelni, a kereskedelem technikai akadályairól szóló és egyéb megállapodásokban a szük-ségesség vizsgálatát a fenntarthatóság vizsgálatával kell felváltani;
30. hangsúlyozza, hogy meg kell teremteni a WTO tényleges demokratikus ellen őrzését, amely választott
képvisel ők vagy parlamentek általi tényleges jogalkotói ellen őrzést von maga után;
31. kiemeli a koherens politizálás fontosságát, és egyetért a Bizottsággal a tekintetben, hogy az EU-nak
egységesebben kellene fellépnie az ENSZ-ben, az ILO-ban, a Bretton Woods-i és egyéb nemzetközi intézmé-nyekben; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen er őfeszítéseket annak biztosítása érdekében, hogy a többi ILO-
tagállam elérje a szükséges politikai koherenciát az egyéb nemzetközi szervezetekben, így különösen aWTO-ban; úgy véli, hogy e szervezetek számára prioritássá kell tenni az egyetemesen elismert minimálismunkaügyi normákat; úgy véli, hogy a többoldalú kormányzással foglalkozó intézményekben való egységesrészvétel növelné az EU befolyását, amelynek révén ösztönönzést nyerne a társadalmi beilleszkedést teljesmértékben felölel őfejlesztési modell;
32. hangsúlyozza, hogy a harmadik világ társadalmi fejl ődésének meger ősítése szempontjából feltétlenül
szükség van az ENSZ meger ősítésére; ezért ösztönzi a tagállamokat, hogy támogassák az ENSZ reformja
érdekében jelenleg végzett munkát; rámutat, hogy csak az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsának(ECOSOC) megújítása és meger ősítése –ideális esetben mint Humán Fejlesztési Tanács, amely felhatalmazást
kapna arra, hogy koordinálja az IMF-et, a Világbankot, a WTO-t, az ILO-t, valamint az ENSZ FejlesztésiProgramját (UNDP) és az ENSZ Környezetvédelmi Programját (UNEP) –révén biztosítható az a politikai
koherencia, amely szükséges a millenniumi fejlesztési célok megvalósításához, illetve tágabb értelembenahhoz, hogy a globalizáció el ősegítse a társadalmi fejl ődést;
33. egyetért a WCSDG-vel abban, hogy a többoldalú rendszer feletti parlamenti ellen őrzést fokozatosan
bővíteni kell; üdvözli a világban m űködőgazdasági, társadalmi és környezetvédelmi politikák közötti kohe-
renciával és következetességgel foglalkozó parlamentközi csoport felállítására irányuló javaslatot, amely cso-portnak célja a jelent ősebb nemzetközi intézmények feletti integrált áttekintés kialakítása lenne; ezt lehet ő-
ségként értékeli az Európai Parlament számára a parlamentközi csoportban való részvételre, és annak
elősegítésére, hogy a globalizáció el őnyeib ől valamennyi társadalmi csoport a lehet őlegnagyobb mértékben
részesüljön;
34. egyetért a Bizottsággal abban, hogy a magánszektor és a magánkezdeményezések, valamint a közös
érdekcsoportok megalakítása és mobilizálása, továbbá a különféle társadalmi szervezetek (például a nem
kormányzati szervezetek) globális intézkedései jelent ős mértékben hozzájárulhatnak a felel ősségteljes szoci-
ális kormányzás el őmozdításához; üdvözli, hogy a Bizottság támogatja az OECD multinacionális vállalatokra
vonatkozó iránymutatásait, amelyek viszonyítási alapot teremtenek a felel ősségteljes üzleti magatartás tekin-
tetében; támogatja a Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy az iránymutatások végrehajtásának el őmozdí-
tására a kétoldalú szerz ődésekbe hivatkozásokat építsenek be; egyetért a Bizottsággal abban, hogy az irány-
mutatásokat szigorúbban és következetesebben kell végrehajtani; felhívja a Bizottságot, hogy továbbra isfolytasson felvilágosító tevékenységet a helyes gyakorlattal, a meglév őeszközökkel és az OECD iránymuta-
tásaihoz hasonló eszközökkel kapcsolatban;
35. úgy véli, a kis- és középvállalatokat nem szabad kiszorítani a globalizált gazdaságban való aktív
részvételb ől, ezért sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket e vállalatok hálózatba szervez ődésének
el
őmozdítására; felhívja ezenkívül az európai részvénytársaság és az európai szövetkezet statútumának oly
módon történ őkiigazítását, hogy az ilyen vállalatok is a globalizált gazdaság teljes jogú résztvev ői lehesse-
nek;
36. megjegyzi, hogy a WCSDG javaslata szerint az ILO-nak több érintett részvételével fórumot kellene
összehívnia a vállalatok társadalmi felel ősségvállalásának (Corporate Social Responsibility –CSR) témaköré-
ben; megjegyzi, hogy a WCSDG elismeri a CSR rendszerek tényleges hatásával kapcsolatos kétségeket; java-solja, hogy a Bizottság folytasson további felvilágosító tevékenységet a CSR üzleti alkalmazásával kapcsolat-ban;2006.11.18. HU C 280 E/69 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2005. november 15., kedd
37. úgy véli, hogy a multinacionális vállalatok szociális és környezetvédelmi felel ősségét világosan ki kell
mondani, és az EU e területen tett fellépését meg kell er ősíteni; úgy véli, hogy a vállalatok társadalmi fe-
lelősségr ől szóló, az érdekelt felek bevonásával tartott fórum munkájából következ őkonkrét intézkedések
túlságosan régóta váratnak magukra, és felszólítja a Bizottságot, hogy hozza nyilvánosságra közleményét;
38. támogatja a Bizottságnak a multinacionális vállalatok társadalmi felel ősségvállalásának növelésére irá-
nyuló er őfeszítéseit, amelyek eddig korlátozott eredménnyel jártak;
39. felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen el őjavaslatot a társadalmi megbélyegzésre vonatkozóan többek
között a következ őszempontok alapján: az emberi és szakszervezeti jogok tiszteletben tartása, a munkahelyi
körülmények, a munkavállalók képzése és fejl ődése, az egyenl őbánásmód, valamint etikai és társadalmi
tényez ők a szomszédos közösségek munkavállalói és polgárai esetében;
40. megállapítja, hogy a nemzeti bevándorlási politikákat egyre inkább úgy tervezik meg, hogy azok
megfeleljenek a hazai munkaer őpiacok igényeinek; ragaszkodik ahhoz, hogy a bevándorlási politikák a mig-
ráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelmér ől szóló nemzetközi egyezményen alapuljanak;
41. kiemeli az említett egyezményen alapuló és a munkaer őpiac igényeinek megfelel őbevándorlási poli-
tikák kidolgozásának szükségességét, amelyek egyrészt figyelembe vennék a munkaer őpiac igényeit, másrészt
megfelel ővédelmet nyújtanának a migráns munkavállalók és családtagjaik jogait illet ően;
42. felhívja a figyelmet arra, hogy a migráció a globalizációról folyó vita egyik fontos és egyben érzékeny
eleme, amely csak akkor oldható meg, ha a tagállamok már megegyeztek a közös elismerési és integrációseljárásban;
43. hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az állampolgárok a globalizáció el őnyeir ől és kihívásairól
egyaránt jobb tájékoztatást kapjanak, és kiemeli az oktatási intézmények és a média fontosságát e tekintet-ben;
44. sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy biztosítsa a szükséges er őforrásokat és befektetéseket a fenti
folyamatok el őmozdítására;
45. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagálla-
mok, illetve a csatlakozó és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek.C 280 E/70 HU 2006.11.18. Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2005. november 15., kedd