INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

Válaszul arra, hogy az Oroszországi Föderáció 2014-ben jogellenesen annektálta a Krími Autonóm Köztársaságot és Szevasztopol városát, valamint Kelet-Ukrajnában folyamatos destabilizáló intézkedéseket folytat, az Európai Unió már bevezetett i. gazdasági szankciókat az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt, amelyek a minszki megállapodások nem teljes körű végrehajtásához kötődnek; ii. szankciókat az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatt; iii. szankciókat a Krími Autonóm Köztársaságnak és Szevasztopol városának az Oroszországi Föderáció általi jogellenes annektálása miatt.

Az Oroszországi Föderáció azon döntése, hogy független entitásokként ismeri el Ukrajna donyecki és luhanszki régiói nem kormányzati ellenőrzés alatt álló területeit, valamint azon döntése, hogy orosz csapatokat küld Ukrajnába – ami példa nélküli katonai agressziót jelent Ukrajna területi integritásával, szuverenitásával és függetlenségével szemben –, súlyosan sérti a nemzetközi jogot és a nemzetközi megállapodásokat, köztük az ENSZ Alapokmányát, a Helsinki Záróokmányt, a Párizsi Chartát és a budapesti megállapodást.

A minszki megállapodások aláírójaként Oroszországnak egyértelmű és közvetlen felelőssége, hogy a konfliktus békés rendezésén munkálkodjon. Azzal a döntéssel, hogy Kelet-Ukrajna nem kormányzati ellenőrzés alatt álló régióit „független entitásokként” ismeri el, Oroszország egyértelműen megsértette a minszki megállapodásokat, amelyek kimondják, hogy e területeket teljes mértékben vissza kell helyezni az ukrán kormány ellenőrzése alá.

Az EU 2022. február 23-án egyhangúlag megállapodott az első szankciócsomagról, amely Oroszország fellépésére válaszul további terheket rótt Oroszországra. Az intézkedéscsomag egyedi szankciókat, pénzügyi korlátozásokat, továbbá az EU, valamint a donyecki és a luhanszki régió nem kormányzati ellenőrzés alatt álló területei közötti gazdasági kapcsolatok korlátozását foglalta magában.

Az Európai Tanács 2022. február 24-én a lehető leghatározottabban elítélte az Oroszország által Ukrajnával szemben provokáció nélkül indított, indokolatlan katonai agressziót, és kijelentette, hogy az Unió nemzetközi partnereivel együtt teljes mértékben szolidaritást vállal Ukrajnával és annak népével. Jogellenes katonai lépéseivel Oroszország azóta is súlyosan megsérti a nemzetközi jogot, az ukrán lakossággal szemben atrocitásokat követ el, valamint aláássa az európai és globális biztonságot és stabilitást. Az Európai Tanács továbbá felszólította Oroszországot, hogy haladéktalanul szüntesse be katonai lépéseit, feltétel nélkül vonjon vissza minden fegyveres erőt és katonai felszerelést Ukrajna egész területéről, és maradéktalanul tartsa tiszteletben Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét az ország nemzetközileg elismert határain belül.

Ezt követően az Unió további szankciócsomagokat fogadott el válaszul, amelyek kiterjedtek a vagyoni eszközök befagyasztására, illetve az egyénekre vonatkozó utazási tilalmakra. Az Unió emellett korlátozó intézkedéseket fogadott el a pénzügyi, az energia-, a közlekedési és a technológiai ágazatra vonatkozóan. További intézkedéseket is hozott, mégpedig részlegesen felfüggesztette a vízumkönnyítési megállapodás alkalmazását. Ez a részleges felfüggesztés az orosz állampolgárok bizonyos kategóriáit érintette, köztük az orosz hivatalos delegációk tagjait, a nemzeti és regionális kormányok és parlamentek tagjait, valamint az üzletembereket.

Az Ukrajna elleniorosz agresszió kezdete óta a helyzet romlott, ami tragikus humanitárius következményekkel járt a polgári lakosságra és az infrastruktúrára nézve, Oroszország pedig jogellenesen tovább bővítette Ukrajna keleti és déli régióinak teljes vagy részleges megszállását.

Az oroszországi belpolitikai helyzet kedvezőtlen alakulása, amelyet az jellemez, hogy a kormány a fennálló politikai és gazdasági rend megőrzése érdekében fokozódó politikai elnyomást alkalmaz, egyre jobban beárnyékolja az EU és Oroszország közötti kapcsolatokat. Erre reagálva a Bizottság e javaslattal párhuzamosan arra is javaslatot tett, hogy teljes egészében függesszék fel az EU és Oroszország közötti vízumkönnyítési megállapodást.

Mivel a tagállamok nem ismerték el a Krími Autonóm Köztársaságnak és Szevasztopol városának, illetve más orosz megszállás alatt álló ukrán régióknak az Oroszországi Föderáció általi jogellenes annektálását, az orosz hatóságok által e területeken kiállított úti okmányokat a tagállamok általában nem ismerték el vízumkiadás és a külső határok átlépése céljából. Ugyanez vonatkozik orosz megszállás alatt álló grúz területeken, vagyis Abházia és Dél-Oszétia területén kiállított úti okmányokra is. Ezeket az álláspontokat a harmadik országok által kiállított és a tagállamok által elismert úti okmányokat tartalmazó táblázat is tükrözi, amelyet a Bizottság a tagállamok értesítései alapján gyakran frissít.

A Bizottság 2014-ben, a Krím félsziget Oroszország általi jogellenes annektálását követően iránymutatást adott ki a tagállamok Ukrajnában és az Oroszországi Föderációban működő konzulátusai számára a schengeni vízumkérelmek krími lakosok általi benyújtásáról. 2016-ban további iránymutatást dolgozott ki a Krím félszigeten és Szevasztopolban Oroszország által létrehozott orosz közigazgatási hatóságok által kiállított orosz nemzetközi magánútlevelek egyes kategóriáinak el nem ismerésére vonatkozó közös megközelítésként. A Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat 2019-ben iránymutatást készített az ukrajnai Donyeck és Luhanszk régió orosz nemzetközi magánútlevéllel rendelkező lakosai által benyújtott vízumkérelmek kezeléséről. Az Oroszországi Föderáció immár Ukrajna más, nem kormányzati ellenőrzés alatt álló területeire, különösen Herszon és Zaporizzsja régióra is kiterjesztette azt a gyakorlatot, hogy orosz nemzetközi magánútleveleket állít ki. Oroszország 2022 májusában egyszerűsített orosz honosítási eljárást vezetett be az úgynevezett Donyecki Népköztársaságban és az úgynevezett Luhanszki Népköztársaságban, valamint Ukrajnában élő árva gyermekek számára. A rendelet az e két megszállt régióban lakó, szülői felügyelet nélkül maradt gyermekekre és cselekvőképtelen személyekre is vonatkozik.

E javaslat azt hivatott biztosítani, hogy a tagállamok a vízumkiadás és a külső határok átlépése céljából ne ismerjék el a megszállt külföldi régiókban kiállított vagy – az okmány kiállításának földrajzi helyétől függetlenül – az e régiókban lakóhellyel rendelkező személyek számára kiállított orosz úti okmányokat. Az intézkedés az ilyen úti okmányok el nem ismerésére vonatkozó közös megközelítést állapít meg.

•Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

Ez a kezdeményezés összhangban van az Európai Tanács 2022. február 24-i következtetéseiben meghatározott intézkedésekkel, és továbbfejleszti a tagállamok és a schengeni társult országok Oroszországi Föderációban és Ukrajnában működő konzulátusai számára kiadott azon iránymutatást, amely az ukrajnai Donyeck és Luhanszk régió 2019. április 24. után kiállított orosz nemzetközi magánútlevéllel rendelkező lakosai által benyújtott vízumkérelmek kezelésére vonatkozik. Ez a javaslat kiegészíti az EU és Oroszország közötti vízumkönnyítési megállapodás részleges felfüggesztését, és a megállapodás teljes egészében történő felfüggesztésére irányuló, párhuzamosan előterjesztésre kerülő bizottsági javaslatot. Ez a határozat nem érinti sem az 1105/2011/EU határozat alkalmazását, sem az említett határozat alapján azon úti okmányok tekintetében fennálló tagállami kötelezettségeket, amelyekkel kapcsolatban az Unió nem foglalt állást.

•Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival