HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 10.9.2008 
COM(2008) 545 végleges 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDAS ÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK 
ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
A közösségi állat-egészségügyi stratégia végrehajtására vonatkozó  
 
CSELEKVÉSI TERV 
 
HU 2   HU A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDAS ÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK 
ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
A közösségi állat-egészségügyi stratégia végrehajtására vonatkozó  
 
CSELEKVÉSI TERV 
Háttér 
2004 decemberében a Bizottság küls ő értékelést kezdeményezett azzal a céllal, hogy behatóan 
megvizsgálják a Közösségnek az állategész ségügy terén elért eredményeit, valamint a 
jövőben követend ő irányokat. Az értékelés eredményei és az érdekelt felekkel folytatott széles 
körű konzultáció alapján a Bizottság 2007 szep temberében benyújtotta az új állat-
egészségügyi stratégiájáról szóló közleményét1. A Bizottság els ő ízben határozta meg az 
állategészségügyre vonatkozó stratégiai célkit űzéseit. 
A Tanács2, az Európai Parlament3 és az Európai Gazdaság i és Szociális Bizottság4 egyaránt 
üdvözölte a közösségi állat-egészségügyi politika stratégiai megközelítésének kialakítását, és 
támogatta a 2007-2013-as id őszakra vonatkozó állat- egészségügyi stratégia általános céljait és 
elveit. 
A különböz ő közösségi intézményközi fórumokon fo lytatott megbeszélések eredményei 
alapján a Bizottság ezúton ismert eti az állategészségügyre vonatkoz ó cselekvési tervét, mely a 
következő 5 évre, illetve az azt követ ő időszakra szóló stratégia megvalósítását szolgálja. A 
cselekvési terv a közösségi á llat-egészségügyi straté giát egészíti ki. A cselekvési tervben 
megfogalmazott f őbb elemek a Bizottság jogalkotási munka programja éves ciklusának részét 
képezik majd. Ennek célja a meglév ő jogszabályok egyszer űsítése és javítása, az új 
jogszabályok jobb kialakítása és a szabályok betartásának, illetv e hatékonyságának er ősítése 
az arányosság elvével és az EU jobb szabályo zásra irányuló politikájával összhangban. A 
jogalkotási javaslatokat rends zeresen értékelik majd és a Bizottság „Jobb Szabályozás” 
cselekvési tervével5 összhangban számos lehet őséget – köztük szabályozásit és nem 
szabályozásit – megvizsgálnak minden egye s kezdeményezésre vonatkozóan. A Bizottság 
szorosan bevonja az érintett feleket az el őkészítésbe, és az új j ogalkotási kezdeményezések 
előkészítésekor alkalmazni fogja a hatásvizsgálati rendszert. A „jogalkotási 
kezdeményezésekre”  vonatkozó cselekvési terv indikatív ütemezést is tartalmaz. A cselekvési 
tervben bejelentett konkrét in tézkedések végrehajtása tehát az egyes hatásvizsgálatok 
eredményét ől függ.  
                                                 
1 COM 539(2007), elfogadva: 2007. szeptember 19-én.  
http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/str ategy/docs/animal_hea lth_strategy_hu.pdf 
2 A Tanács következtetései – 15481/07 ADD 1 , elfogadva: 2007. december 17-én.  
http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/strategy/docs/council_opinion.pdf 
3 Az Európai Parlament állásfoglalása – A6-0 147/2008, elfogadva: 2008. május 21-én. 
4 Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – NAT/376 (2008), elfogadva: 2008. január 
16-án. http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/strategy/docs/EESC_opinion.pdf 
5 COM(2002)278. 
 
HU 3   HU A cselekvési terv felépítése 
A cselekvési terv a következ ő pillérek, illetve tevéke nységi területek köré épül: 
1. A közösségi beavatkozás prioritásainak meghatározása; 2. A közösségi állat-egés zségügyi keretrendszer; 
3. Megel őzés, megfigyelés és fe lkészültség; valamint 
4. Tudomány, innováció és kutatás. Az általános állatjólléti jogs zabályokat felül fogják vizsgálni, összefüggésben a második 
pillérrel. Már az állatjóllétért és  az állatok védelm éért a 2006-2010-es id őszakra 
meghatározott közösségi cselekvési terv
6 is tartalmaz az állatjóllétre vonatkozó konkrét 
tevékenységeket, amelyek immáron szerves részét képezik az Európai Unió állat-
egészségügyi stratégiájának is. Ennek követk eztében e cselekvési terv nem tartalmaz 
részleteket a különböz ő állatjólléti intézked ésekre vonatkozóan. 
1. A közösségi beavatkozás prioritásainak meghatározása 
A világ jelent ős változáson ment keresztül.  A globalizáció, az éghajlatváltozás és a 
személyek mozgása el ősegíti az állatbetegségek terjedését, így e betegségek 
ellenőrzése nehezebbé válik. Egyes betegségek – például a BSE –, amelyek 10 évvel 
ezelőtt mind az állatok, mind az em berek egészsége szempon tjából komoly veszélyt 
jelentettek, az azt követ ően életbe léptetett in tézkedéseknek köszönhet ően ma már 
sokkal kevésbé kockázatosak. Másfel ől azonban újabb kihívásokkal is szembe kell 
néznünk, például azzal, hogy az éghajlatváltozás következté ben bizonyos betegségek 
egyre sűrűbben jelentkeznek. Egyszóval szükség van az eddigi prioritások alaposan 
elvégzett hatásvizsgálatok és megalapoz ott tudományos szakvélemények alapján 
történő átértékelésére. A Bizottság meg fogja határozni az állatbetegségek 
kockázatának jellegét, illetve elvégzi azok ka tegorizálását, ezálta l állapítván meg a 
kiemelt figyelmet érdeml ő intézkedéseket. A Bizottság ezt a megközelítést az új 
közösségi állat-egészségügyi jogi kere tbe is be kívánja építeni (feltehet őleg a 2010-
es jogalkotási és munkaprogramban). A beavatkozások és az er őforrások 
tekintetében a közérde k szempontjából jelent ős betegségekre fog összpontosítani. 
2. A közösségi állat-egészségügyi keretrendszer 
Az állat-egészségügyi stratégia f ő célkitűzése a közösségi állat-egészségügyi jog 
fejlesztése. A Bizottság 2010-ig  jogalkotási javaslatot kíván készíteni. Újból meg 
kívánja határozni az állategész ségügyre, az állatjóllétre, az állatok takarmányozására, 
az élelmiszerbiztonságra, a közegészségügyre, a környezetvédelemre, a gyógyszerkészítményekre és a közös agrá rpolitikára vonat kozó jogszabályokat 
felölelő vívmányok és az e témák terén ille tékes nemzetközi szervezetek (OIE, 
Codex Alimentarius) által megá llapított szabályok és a különböz ő hatáskörök közötti 
kapcsolatokat – mindez pedig hatással van a jöv őbeni finanszírozási szabályokra. Az 
állat-egészségügyi jog el őkészítésekor a Bizottság kell őképpen figyelembe veszi 
majd mind az Európai Parlament, mind pedi g a Tanács és az Európai Gazdasági és 
Szociális Bizottság ajánlásait is. Mindenekel őtt az állattulajdonos ok kötelezettségeire 
vonatkozó ajánlásokat (beleértve a nem kere skedelmi célból tartott állatokat is), a 
betegségek rangsorolását, a vakcinázást,  az állatállományok és a gazdaságok 
                                                
 
6 Az állatjóllétért és az állatok védelméért 2006 és 2010 között folytatott közösségi cselekvési terv  
http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/actionplan/actionplan_en.htm 
 
HU 4   HU sűrűségét, egy, a gazdaságokat ellen őrző rendszer lehetséges bevezetését, valamint az 
állatorvosi iskolák akkreditációs re ndszerét kívánja megvizsgálni.  
2011-ig a Bizottságnak továbbá el kell f ogadnia egy olyan harmonizált közösségi 
keretet létrehozó jogalkotás i javaslatot, amely a felel ősségek és a költségek 
megosztására irányul, annak biztosítása  érdekében, hogy valamennyi érintett fél 
vállalja felel ősségét és részt vegyen a betegségek kimutatásában és felszámolásában. 
A Bizottság a kompenzációs rendszert az állatbetegségek kategorizálására és a 
megelőzését célzó ösztönz ők biztosítására kívánja alapoz ni. A jogalkotási javaslat 
során a Bizottság a különböz ő tagállamok gazdálkodói közö tti verseny torzulásának 
megelőzését célzó mechanizmusokat ugyanúgy figyelembe veszi, mind a 
szolidaritási szempontokat. 
2008 végéig a Bizottság továbbá  konzultációs folyamatot szándékozik indítani annak 
felmérésére, hogy a takarmányágazaton belül milyen igények és lehet őségek 
merülnek fel a pénzügyi garanciák harmoni zált közösségi keretének kifejlesztését 
illetően.  
A Bizottság mindezen túl határozottabb szerepet kíván vállalni az EU 
exportfeltételeire vonatkozó tárgyalásokban és az expor ttal kapcsolatos problémák 
kezelésében, a Bizottság küldöttségeib ől, a tagállami képviseletekb ől és adott esetben 
vállalkozói szervezetekb ől álló, piacra jutást segít ő helyi munkacsoportok 
létrehozása révén. 
Tekintettel a Közösség széleskör ű illetékességére azokon a te vékenységi területeken, 
amellyel az OIE foglalkozik, hosszú távon az is kívánatos, hogy a Közösség az OIE tagjává váljon, mint ahogyan már a Codex Alim entariusnak is tagja lett. Ez segíteni 
fogja az OIE által elfogadott szabványok, ir ánymutatások és más rendelkezések, és 
az Európai Közösség más vonatkozó nemzetköz i kötelezettségei közötti koherencia 
erősítését. Az OIE-vel való, a jogi státusza megváltoztatásainak lehet őségeiről 
folytatott egyeztetésekre is figyelemmel  a Bizottság 2010-ig kezdeményezni fogja a 
Közösség OIE-tagságát. 
3. Megel őzés, megfigyelés és felkészültség 
Az egyik legfontosabb közösségi cé l a problémák azonosítása, még miel őtt azok 
megjelennének, valamint felkészültség a válságok és a betegségek kitörésének 
kezelésére.  
A Bizottság ösztönözni kívánja az érintett  feleket, hogy dolgozzanak ki közösségi 
szintű
 biológiai védelemi iránymutatásokat az alábbiakra vonatkozóan: a gazdaságba 
behozott új állatok elkülöníté se, a beteg állatok elkülönítése, az emberek, állatok és a 
felszerelések mozgásának szabályozása, a takarmány helyes használata, valamint eljárások a felszerelések és létesítmények tisztítására és fert őtlenítésére. A Bizottság 
felméri, hogy hogyan lehet a je lenlegi „állat-egészségügyi alapot”, valamint egyéb 
közösségi alapokat (pl.: vidé kfejlesztési alap, struktur ális alap, regionális alap, 
halászati alap, közös al apok és kutatás) a lehet ő leghatékonyabban felhasználni olyan 
intézkedésekhez, amelyek poz itívan hatnak az  állategészségügyre;  ilyen például a 
gazdaságok infrastruktúrájába való befektetés, a gazdálkodók képzése, a 
mezőgazdasági tanácsadó szol gálatok vagy a jogi el őírások végrehajtása.  A 
2008/2009-es költségvetés felülvizsgálatának keretében a Bizottság mérlegelni fogja 
a közösségi költségvetés szerepét  az állategészségügy támogatásában. 
A biológiai védelem javítása a határokon kül önös fontossággal bír, tekintettel arra, 
hogy az Európai Unió a világ legnagyobb élelmiszer-import őre, beleszámítva az 
 
HU 5   HU állati termékeket is. A védelmi szint javítása érdekében a behozatalok ellen őrzésekor 
a magas kockázatot jelent ő behozatalokra kell összpont osítani. 2010-ben a Bizottság 
jogalkotási javaslatot kíván elfogadni, amely révén jobb, kockázatalapú szemlélet 
valósítható meg a határellen őrzésben és célzottabb fellépé s az illegális kereskedelem 
ellen. Segítségnyújtási programjai keretébe n a Bizottság továbbra is mindent elkövet 
annak érdekében, hogy már a veszély forr ásának helyén segítse a harmadik 
országokat az állategészségügyet és az élelmiszerbiztonságot fenyeget ő veszélyek 
elleni küzdelemben, illetve hogy támogassa őket abban, hogy eleget tegyenek az 
előírt egészségügyi szabványoknak.  
A veszélymegel őzést és kockázatkezelést különböz ő felügyeleti mechanizmusok, 
mint például az EU nyomon követési ke retrendszere ré vén támogatják. A 
keretrendszer azonosító rendszerekb ől, címkézésb ől és a TRACES (Community 
Trade Control and Expert System ) közösségi kereskedelmi ellen őrző és szakért ői 
rendszerb ől áll. A Bizottságnak 2011-ig szán dékában áll létrehozni egy nagyobb 
integrált elektronikus rendszert, egyesített ad atbázissal, amely felöleli a tanúsítás, az 
állatazonosítás, valamint az állat-egészségügyi és  jólléti státus z jelenlegi 
rendszereinek valamennyi elemét. A me gvalósíthatósági tanulmány alapján a 
Bizottság 2011-ig rend eletjavaslatot foga dhat el a szarvasmar hafélék elektronikus 
azonosítására vonatkozóan. 
2011-ig a Bizottságnak ki kell fejlesztenie az állatbetegségek in formációs rendszerét 
(Animal Deseases Information System, ADIS), amely kompatibilis lesz az OIE rendszerével, és amely kulcsfontosságú információkkal látja el a polgárokat az 
európai állat-egészségügyi  helyzetre vonatkozóan. 
Nagy jelent ősége van annak, hogy vészhelyzet esetén az EU-nak lehet ősége legyen 
azonnali döntéseket hozni, közösségi  szinten korlátozva és ellen őrzés alatt tartva az 
állatokkal kapcsolatos veszélyeket. Az EU továbbra is javítja a már életbe léptetett 
intézkedések min őségét és meger ősíti gyorsreagálási hálózatát. Mindamellett 
véleménycserét kezdeményez arról, hogy hogyan biztosítható a közösségi antigén- és 
vakcinabankok fejlesztésének el őmozdítása.  
4. Tudomány, innováció és kutatás 
A tudomány a közösségi élelmiszerbiztons ági szakpolitika központi elemét képezi. 
Az új állat-egészségügyi stratégia célja a közösségi állat-egészségügyi szakpolitika 
fokozottabb tudományos alátámasztása. A st ratégia növeli az EU nemzetközi szinten 
betöltött szerepének súlyát és segíts éget nyújt a Közösségnek a kereskedelmi 
partnerekkel el őforduló véleménykülönbségek megoldásában. Mindamellett 
kulcsfontosságú szerepet tölt be a fogya sztók nagy fokú bizalmának fenntartásában 
az EU egész területén.  
Állat-egészségügyi intézkedései kidolgo zása során a Bizottság továbbra is a 
rendelkezésre álló legjobb tudományos ismeretekre kíván támaszkodni. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság továbbra is  mozgósítja és koordinálja a tudományos 
erőforrásokat az EU egészéb ől annak érdekében, hogy a legjobb min őségű 
tudományos tanácsokkal szolgáljon. 
A közösségi és a nemzeti refe rencialaboratóriumokat egy küls ő értékelés (2008-
2009) alapján tovább fejlesztik, maximálisan  kihasználván minden EU-szerte létez ő 
ismeretet és tapasztalatot.  
A Bizottság üdvözölte az ipar azon kezdeményezését, hogy a globális 
állategészségüggyel foglalkozó technológiai platform kialakítása révén valamennyi 
 
HU 6   HU partner – beleértve a mez őgazdasági ágazatot, a kormányoka t, az állatorvosokat és 
nemzetközi intézményeket – kapcsolatba kerüljön egymással. A Bizottság biztos benne, hogy ez az ipar által vezetett plat form hozzájárul majd az egész állat-
egészségügyi ágazat javát szolgáló jobb diagnosztikák, oltóanyagok és gyógyszerek 
kifejlesztéséhez. A stratégiai kutatási menetrend rendkívül értékes dokumentum, 
mivel az érintett felek – egyetemek, kutatási intézmények, ipar, gyártók, közösségi döntéshozók és az e téren illetékes nemzetközi szervezetek – széles kör ű egyetértése 
nyomán jött létre. Jelent ős következményekkel jár az állat-egészségügyi kutatásokra, 
és összhangban áll a lisszaboni menetre nddel is, melynek célja, hogy az Európai 
Uniót 2010-re egy jelent ős, tudomány és technológia vezérelte térséggé tegye. 
A 7. kutatási keretprogram (2007-2013) fontos eszköz az állategészségüggyel 
foglalkozó stratégiai kutatási menetrend tá mogatásához. Ennek tudatában a Bizottság 
mindent meg kíván tenni a tudományos innovációk és kutatások serkentése, valamint 
e területeknek a köz- és a magánszféra közötti partners égek (PPP) általi megfelel ő 
finanszírozásának biztosítása érdekében.  
Az Európai Gyógyszerügynökség (EMEA) tám ogatásával a Bizottság biztosítani 
kívánja, hogy a közösségi szint ű megfelel ő keret jobban ösztönözze a gyártókat új 
gyógyszerek és diagnosztikai eszközök kifejl esztésére. Az állat-egészségügyi jog 
vonatkozásában az engedélyezett vakc inák használatára vonatkozó el őírásokról is 
véleménycserét kíván kezdeményezni. A módosító rendeletek (1084/2003/EK és 
1085/203/EK rendelet) felülvizsgálatára, va lamint az állatgyógyászati készítmények 
közösségi kódexér ől szóló 2001/82/EK irányelv I. me llékletének felülvizsgálatára 
vonatkozó, 2008 folyamán benyújtandó ja vaslata által a Bizottság továbbá 
könnyíteni kívánja a már engedélyezett va kcinatörzsek változtatását és más 
törzsekkel való kiegészítését. Az EMEA ezenfelül ismertebbé kívánja tenni az ügynökség által a kis- és középvállalkozás oknak, valamint a kevésbé elterjedt 
állatfajok számára kevésbé jelent ős ellátásokat/termékeket kérelmez őknek nyújtott 
támogatásokra vonatkozó ismereteket. 
Az antimikrobiális rezisztencia továbbr a is aggasztó probléma. Az elkövetkez ő 
hónapokban az EFSA véleményt bocsát ki az élelmiszerb ől származó antimikrobiális 
rezisztenciáról mint biológiai veszélyr ől. Az EFSA véleményének tükrében a 
Bizottság szigoríthatja az állatoknál használt antibiotikumok következtében a 
zoonózis-kórokozókban kialakuló antimikrobiális reziszte ncia felügyeletével és 
ellenőrzésével kapcsolatos politikáját.  
Végül pedig kutatási programjai keretében a Bizottság (nemzetközi együttm űködés 
révén) támogatni fogja a harmadik or szágokban folyó kutatásokat, különösen a 
fontos egzotikus betegségek vagy elha nyagolt zoonózisok esetében, melyeknek 
súlyos hatásuk van az adott országokra. 
Partnerség és kommunikáció 
A Bizottság minden tevékenységében két alapvet ő elvet tart szem el őtt: partnerség és 
kommunikáció.  
A cselekvési terv elismeri a polgárok, a civil tá rsadalmi szervezetek és az uniós intézmények 
(elsősorban a Bizottság) közötti párbeszéd jelent őségét.  Ez megkönnyíti az érintett felek, a 
különböző szervezetek, valamint a polgárok bevonásá t az európai döntés hozatali folyamatba.   
A stratégiával csak akkor érhet ő el valódi változás, ha az ál lategészségügyben érintett összes 
szereplő együtt dolgozik, bevonva az érdekelt polgá rokat is. Az Európai Unió ki fogja 
használni a meglév ő együttm űködési törekvéseket, bátorítva az új kezdeményezéseket és 
 
HU 7   HU nagyobb mértékben élve a nem jogi szabályozást jelent ő alternatívákkal. Az „állat-
egészségügyi tanácsadó bizott ság” már 2008 februárja óta m űködik. A bizottságot az állat-
egészségügyre kiterjed ő nemkormányzati szervezetek, a fogyasztók és a kormányok 
képviselői alkotják. A bizottság straté giai iránymutatást fog nyújta ni az állategészség és a 
népegészség védelmének megfelel ő vagy elfogadható szintjér ől, valamint a tevékenységek és 
a kommunikáció prioritásairól. Fi gyelemmel kíséri továbbá a st ratégia megvalósulását is. Ki 
kell kérni a véleményét minden hatásvizsgálat ról, emellett pedig tanáccsal látja el a 
Bizottságot az egyeztetett eredménycélok el érésének legjobb m ódjára vonatkozóan.  
2011 folyamán a Bizottság félid ős értékelést készít majd és jelentést nyújt be az Európai 
Parlamentnek és a Tanácsnak a cselekvési terv  megvalósításáról; a jelentés a prioritásokra 
vonatkozó esetleges változtatásoka t is tükrözni fogja. Az érin tett felek egy külön e célra 
kijelölt weboldalon nyomon követhetik a különböz ő tevékenységek megvalósulásának 
folyamatát. A Bizottság minden partnert arra  ösztönöz, hogy gondolja át, milyen módon tudna 
hozzájárulni a cselekvési terv sikeres végrehajtásához. 
 
HU 8   HU A kulcsfontosságú intézkedések összefoglalása és a menetrend  
Fontosabb intézkedések  Az intézkedés 
befejezésének 
valószínűsíthető időpontja  
1. A közösségi beavatkozás prioritásainak meghatározása  
Állatbetegségek kategorizálása  2010 
2. Közösségi állat-egészségügyi keretrendszer  
Közösségi állat-egészségügyi  jogszabály (jogalkotási 
javaslat) 2010 
Közösségi költség- és felel ősség-megosztási rendszerek 
(állatbetegségek) (jog alkotási javaslat) 2011 
A takarmányágazaton belüli pénzügyi garanciák 
közösségi keretének szükségességét megállapító értékelés (konzultációs folyamat) 2008 - 2009 
Az EU exportfeltételeinek tárgyalása: a prioritások 
meghatározása és a piacra jutást segít ő helyi 
munkacsoportok létrehozása 2008 - 2013 
A Közösség tagsága az OIE-ben  2010 - 2011 
3. Megel őzés, megfigyelés és felkészültség  
Közösségi szint ű biológiai védelmi iránymutatások 
kidolgozása 2009 - 2013 
Támogatási lehet őségek felkutatása a biológiai 
védőintézkedések el őmozdításának, valamint a 
gazdálkodók képzésének finanszírozására 2008 - 2013 
TRACES: egy nagyobb, integr ált elektronikus rendszer 
létrehozása 2011 
Elektronikus azonosítás (s zarvasmarhaféléknél)  2011 
A behozatalra vonatkozó jogszabályok felülvizsgálata: 
kockázatalapú szemlélet a határellen őrzésben – célzott 
fellépés az illegális kereskedelem ellen 2010 
Az állatbetegségek információs rendszerének 
kifejlesztése (Animal Deseases Information System, ADIS) 2011 
A közösségi gyorsreagálási hálózat értékelése 2009 - 2010 
 
HU 9   HU (válsághelyzetek)  
A közösségi vakcina- és antigénbankok kiépítése 2008 - 2009 
 
HU 10   HU 4. Tudomány, innováció és kutatás  
A tudományos er őforrások mozgósítása és koordinálása 
az EFSA támogatásával 2008 - 2013 
Stratégiai kutatási mene trend (az állategészségüggyel 
foglalkozó európai technológiai  platform) és a 7. kutatási 
keretprogram (2007-2013) 2008 - 2013 
A közösségi referencialaboratóriumok értékelése 2008 - 2009 
Az antimikrobiális rezisztencia felügyelete/ellen őrzése 
(az EFSA véleményére támaszkodva)  2008 - 2010 
Az EMEA támogatásának segítségével még több 
ösztönző új gyógyszerek és diag nosztikai eszközök 
kifejlesztésére – a módosító rendeletek (1084/2003/EK és 1085/2003/EK) felülvizsgálatával bezárólag 2008 - 2013 
 
2008 
Partnerség és kommunikáció  
Állat-egészségügyi tanácsadó bizottság 2008–2013. február 
Félidős értékelés és jelentés  2011 
 
Az e cselekvési tervben bejele ntett jogalkotási javaslatok végrehajtása az egyes 
hatásvizsgálatok eredményét ől függ.