INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

A javaslat célja az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló 1313/2013/EU tanácsi határozat (a továbbiakban: határozat) néhány célzott módosítása, amelyek alapján az Európai Unió támogatja, összehangolja és kiegészíti a tagállamok polgári védelem területén hozott intézkedéseit az Unión belüli és kívüli természeti és ember okozta katasztrófák megelőzésére, az azok való felkészülésre és reagálásra. A szolidaritás és a megosztott felelősség elvére építve e javaslat átfogó célja annak biztosítása, hogy az Unió Európában és azon kívül jobb válság- és szükséghelyzeti támogatást nyújtson a polgároknak. A javaslat elismeri, hogy a katasztrófamegelőzésre irányuló erőfeszítések döntő fontosságúak a válság- és szükséghelyzeti támogatás szükségességének korlátozásához.

Az uniós polgári védelmi mechanizmusnak az 1313/2013/EU határozat 34. cikkében előírt, közelmúltban elvégzett időközi értékelése és más teljesítményértékelések, mint például az uniós polgári védelmi mechanizmus Európai Számvevőszék általi felülvizsgálata szerint az uniós mechanizmus hasznos eszköznek bizonyult az unión belüli és kívüli válságokra reagáló, részt vevő államok által nyújtott segítség mozgósítására és koordinálására, ami az európai szolidaritás kézzelfogható bizonyítéka. Az e dokumentumokból és a további bizonyítékokból levont következtetések azonban egyes olyan területek azonosításához vezettek, amelyek esetében indokolt a jogalkotási változtatás. E tekintetben az operatív tapasztalat kulcsfontosságú szempont volt, amely e kezdeményezés egyik fő elemét jelenti, mivel hangsúlyozta a jelenlegi keret korlátait.

2013 óta számos olyan katasztrófa sújtotta az Európai Uniót, amelyek emberi életeket követeltek és egyéb káros következményekkel jártak a polgárok, a vállalkozások, a közösségek és a környezet számára. Konkrétabban a közelmúltban bekövetkezett számos katasztrófára – többek között a menekültügyi és migrációs válság humanitárius hatásaira – való reagálás, a 2016-os és a különösen hosszú és intenzív, több mint 100 halálesetet okozó 2017-es erdőtüzek időszakában hiányzó eszközök, továbbá a karibi térségen belüli hurrikánok, valamint az EU-n belüli heves viharok és áradások sorának súlyos hatása az uniós polgári védelmi mechanizmus számára valós stressz-tesztet jelentett. Ez különösen olyan súlyos vészhelyzetek esetén vált nyilvánvalóvá, amelyek egyszerre több tagállamot is érintettek. Ilyen körülmények között a tagállamoknak a katasztrófákra való reagáláshoz való önkéntes hozzájárulása túl gyakran elégtelennek bizonyult, és az egyes kritikus reagálási képességek terén a 2017 elején közzétett kapacitás-jelentésben körvonalazott hiányosságok is túl egyértelművé váltak. Ebben az összefüggésben a leginkább szembeötlő példa, hogy az EU kollektív kapacitása nem volt képes reagálni az erdőtüzekre vonatkozó mind a 17 kérelemre, amelyek közül csak 10 esetében tudtak segítséget nyújtani, és esetenként a késedelmek miatt nem tudtak időben reagálni.

Ezzel összefüggésben szilárd indokok támasztják alá az uniós polgári védelmi mechanizmusra vonatkozó jelenlegi jogszabályok célzott felülvizsgálatát annak érdekében, hogy kezelni lehessen azokat a főbb kihívásokat, amelyekkel az uniós mechanizmusnak napjainkban szembe kell néznie. Konkrétan az e javaslatban szereplő változtatások a következő célkitűzések elérésére irányulnak:

b) A katasztrófakockázat-kezelési ciklus részeként a megelőző intézkedések hatékonyságának erősítése, valamint többek között az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, a katasztrófamegelőzés és -reagálás terén hozott egyéb kulcsfontosságú uniós szakpolitikákkal való kapcsolat erősítése;

b) Az unió és a tagállamok katasztrófákra való közös reagálási képességének megerősítése, valamint a visszatérő és kialakuló kapacitáshiányok kezelése, különös tekintettel a veszélyhelyzet-reagálási kapacitások uniós szintű elkülönített tartalékára (rescEU néven), amely a Bizottság vezetése és irányítása alatt áll, és bevetéséről a Bizottság határoz. A rescEU-t a kontrollálatlan vegetációtűzre, árvizekre, földrengésekre és egészségügyi vészhelyzetekre való megfelelő reagálás érdekében kiválasztott vészhelyzeti kapacitásokkal ruházzák fel. A tagállamokkal folytatott megbeszéléseket követően egy olyan tábori kórházat is elő kell irányozni az Európai Orvosi Hadtest részeként, amelyet az Unión belül vagy kívül gyorsan be lehet vetni az olyan járványok esetére is, mint az ebola és a Zika. Európát számos terrortámadás is érte. Az ilyen kapacitások uniós szinten történő rendelkezésre bocsátása szintén segítséget fog nyújtani a méretgazdaságosság megteremtéséhez, és az azonos kapacitások beszerzéséhez kapcsolódó költségek csökkentéséhez.

c) Annak biztosítása, hogy az uniós mechanizmus igazgatási eljárásai gyorsak és hatékonyak legyenek a vészhelyzeti műveletek támogatása tekintetében.

Széles körben elismerték az európai polgári védelem megerősítésének szükségességét a katasztrófák tendenciái, köztük között a szélsőséges időjárás, valamint a belső biztonsági aggályok fényében. Ez a javaslat az illetékes polgári védelmi hatóságokkal közösen végzett további közelmúltbeli elemzésekre és a feltárt hiányosságok alapos vizsgálatára épül.