Az adatszolgáltatókat aggasztják az adatokkal kapcsolatos többletigények következtében megnövekedett terhek. A célzott konzultációk során bebizonyosodott, hogy az Unión belüli kereskedelemre vonatkozó statisztikák korszerűsítése bőségesen ellensúlyozná ezt a növekedést.

•Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

A FRIBS projektet számos megbeszélésen vitatták meg nemzeti szakértőkkel nemcsak a vállalkozásstatisztika, hanem a makrogazdaság-statisztika, a nemzeti számlákra és a fizetési mérlegére vonatkozó statisztikák területéről. A projekttel kapcsolatban rendszeresen nyújtottak be eredményjelentést a 223/2009/EK rendelet alapján létrehozott Európai Statisztikai Rendszer Bizottságához (ESR-bizottság).

Az érdekelt felekkel – köztük adathasználókkal és adatszolgáltatókkal – folytatott, fent leírt konzultációk további külső igazolást nyújtottak a projekthez.

•Hatásvizsgálat

E javaslathoz hatásvizsgálati jelentést is csatoltak, amely azonosítja a problémákat, megnevezi a mérlegelendő különböző szakpolitikai alternatívákat, végül pedig értékeli a szakpolitikai alternatívák hatását.

A Szabályozói Ellenőrzési Testület 2016 júniusában kedvező véleményt adott a hatásvizsgálati jelentésről ( http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/ia_carried_out/cia_2016_en.htm#estat ).

A hatásvizsgálat két problémaforrást azonosított, ezek a következők:

1. Az európai vállalkozásstatisztikák csökkent relevanciája és alkalmazkodása

2. A vállalkozásstatisztika egységes szabályozásának hiánya

E problémaforrások kezelésére a következő alternatívákat értékelték:

A. alternatíva: Alapforgatókönyv – uniós szakpolitika változtatására nem kerül sor;

B. alternatíva: A végrehajtott jogalkotási intézkedések csak a vállalkozásstatisztika egyes területeire korlátozódnak, az Intrastat korszerűsítésére vonatkozó alternatív opciókat is beleértve.

C. alternatíva: A vállalkozásstatisztikák egységes keretben (FRIBS) való korszerűsítése egyetlen intézkedéscsomaggal, az Intrastat korszerűsítésére vonatkozó alternatív opciókat is beleértve.

A hatásvizsgálat alapján az A. alternatíva nem tűnik elfogadhatónak, mivel a politikai döntéshozók és az adatok felhasználói egyre elégedetlenebbek lennének a közzétett adatokkal, és más adatforrásokhoz fordulnának.

A B. alternatíva az európai vállalkozásstatisztikák jelenlegi rendszerének bizonyos fokú korszerűsítésével foglalkozik, különösen ami a szakpolitikák céljára és más felhasználóknak szánt adatok előállításának és kibocsátásának frissítését illeti. Mindez az Intrastat rendszer korszerűsítésére is igaz, aminek csökkentenie kell az adatszolgáltatók terheit. Ez az alternatíva ugyanakkor egy sor jelenlegi hiányosságot megoldatlanul hagy. Először is, ha megtartjuk a vállalkozásstatisztikára vonatkozó tíz különálló jogalkotási aktust, az azt jelenti, hogy további munkát kell fektetnünk a következetlenségek csökkentésébe, valamint a jövőben a szakpolitikák felhasználói részére előállított adatok és mutatók koherenciájának megőrzésébe, ami nagy munkaterhet jelent e jogszabályok kezelése és frissítése szempontjából. Az ezen alternatíva keretében javasolt javító intézkedésektől a rendszer nem igazán lesz gyorsabb, és nem alkalmazkodik jobban a változó szakpolitikai és más felhasználói igényekhez.

A C. alternatíva a legprogresszívebb és a leginkább előremutató, mivel korszerűsíti az európai vállalkozásstatisztikák rendszerét – felkészíti őket a jövőre. Az európai vállalkozásstatisztikákat egységes jogi keretbe (FRIBS) foglalják, ami garantálja, hogy a vállalkozásstatisztikák sokkal egységesebbek lesznek (például a változások időzítése és a fogalommeghatározások összehangolása szempontjából). Ez az egész ESR jobb hasznosítását teszi lehetővé, ugyanakkor maximalizálja az uniós hozzáadott értéket. A különféle statisztikai területek közötti határok csökkennek, vagy akár teljesen el is tűnnek. Az összehangolás nyomán jobban ki tudják szolgálni a szakpolitikai igényeket, mivel észszerűbb mutatók és mutatókombinációk közzétételére nyílik lehetőség. Emellett a rendszer fürgébb lesz, ami a két előző alternatíva esetében nem lehetséges. Rövidebb idő alatt lehet alkalmazkodni az új szakpolitikai igényekhez, és ezeket az új igényeket egy megfelelő kialakítású, működő rendszerbe lehet beilleszteni. Ezenfelül – a B. alternatívával ellentétben – a közzétett statisztikák és a mögöttes jogi keret kiigazításának költsége e preferált C. alternatíva esetében a minimálisra csökken, mivel az összes szükséges módosítást könnyebben, egy menetben vezetik be. És ami a legfontosabb: a C. alternatívában van messze a legnagyobb potenciál a vállalkozások terheinek csökkentésére.

Összegezve, mindezen előnyök miatt egyértelműen a C. alternatíva a legkedvezőbb. Ez az alternatíva felel meg legjobban a REFIT program célkitűzéseinek azzal, hogy egyszerűsít, csökkenti a felesleges adminisztratív terheket, és egyetlen koherens jogi keretbe foglalja a vállalkozásstatisztikákra jelenleg irányadó, heterogén és következetlen jogi szövegeket.

Pozitív véleménye ellenére a Szabályozói Ellenőrzési Testület három főbb ajánlást fogalmazott meg a hatásvizsgálati jelentés javítása érdekében. Ezek a következők voltak:

1. Az eredetileg bemutatott és elemzett alternatívákat a Testület nem tartotta teljesnek, mert az Unión belüli kereskedelemre vonatkozó statisztikák korszerűsítésével kapcsolatos, lehetséges másodlagos alternatívákra vonatkozó konzultációs folyamat a hatásvizsgálati jelentésnek a Szabályozói Ellenőrzési Testülethez való első benyújtását követően tovább folytatódik. Az Eurostat frissítette a tervezett szakpolitikai alternatívák listáját, így a lista már tükrözi az ESR-Bizottságnak az Unión belüli kereskedelemmel kapcsolatos következtetéseit.