A szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásáról ez a negyedik, az Európai Unió és tagállamai és a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás kétoldalú védzáradékának végrehajtásáról szóló, 2011. május 11-i 511/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet előírásai szerint készített éves jelentés. Az említett rendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság éves jelentést tesz közzé a megállapodás alkalmazásáról és végrehajtásáról. A Bizottságnak emellett, a 3. cikk (3) bekezdése értelmében éves ellenőrzési jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az érzékeny ágazatokat és az ellenőrzés alá vont ágazatokat érintő, Koreából származó behozatal naprakész statisztikáiról. E jelentés egyszerre tesz eleget az említett két jelentéstételi kötelezettségnek. Az ellenőrzés alá tartozó ágazatokon belül az Unióba irányuló, Koreából származó import alakulását, valamint a vámvisszatérítésre vonatkozó külön ellenőrzés eredményeit az e jelentéshez csatolt bizottsági szolgálati munkadokumentum mutatja be.

Megjegyzendő, hogy a kereskedelmi forgalomban tapasztalható változások hátterében nem kizárólag a szabadkereskedelmi megállapodás áll, hiszen a kereskedelmi forgalomra egyéb tényezők is hatást gyakorolnak. Az alábbiakban ismertetett számok azonban megfelelő jelzést adnak a szabadkereskedelmi megállapodás eddigi működéséről.

A gépjármű-alkatrészek Koreába irányuló uniós exportja mintegy 1,2 milliárd EUR-t tett ki a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának negyedik évében, ami 18 %-os növekedést jelent a szabadkereskedelmi megállapodás hatálybalépését megelőző 12 hónapos időszakhoz képest. A legnagyobb éves növekedés (12 %) a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának negyedik évében következett be.

A Koreából származó uniós import 53 %-kal – 2,6 milliárd EUR-ról 4,0 milliárd EUR-ra –, illetve az importált egységek tekintetében 13 %-kal – 300 000-ről 339 000 egységre – nőtt. A teljes növekedés (53 %) a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának első évében következett be. A gépjárművek a Koreából származó teljes uniós import 10 %-át teszik ki.

Megjegyzések: (b) idősortörés. A 2010–2012. évi adatok összeállítása a BPM5 módszertan szerint történt és nem hasonlítható össze a BPM6 módszertan alapján összeállított 2013–2014. évi adatokkal. A táblázat a különleges célú gazdasági egységeket is tartalmazza.

Ugyanazon a napon, 2015. június 11-én ülésezett Szöulban a vegyi anyagokkal foglalkozó munkacsoport, hogy a két fél REACH szabályozásával, különösen a korlátozottan felhasználható anyagokkal és a kockázatkezelési módszerekkel, Korea IT-rendszereinek az OECD formátumaival és az egységes nemzetközi kémiai információs adatbázissal való kompatibilitásával, a nyilvántartott vegyi anyagok bizalmas kezelését a koreai REACH szabályozásnak megfelelően biztosító módszerekkel, valamint a nyilvántartásba vétel alól mentességet kapott K+F anyagok megerősítésével és az importőrök éves jelentésével kapcsolatos bonyodalmas előírásokkal kapcsolatos információkat megossza egymással. Tekintettel a koreai exportőrök által felvetett aggályokra, az uniós fél továbbá naprakész tájékoztatást nyújtott a biocid termékekről szóló uniós rendeletről.

A Koreai-félsziget passzív feldolgozási övezeteivel foglalkozó bizottság 2015. szeptember 7-én Szöulban ülésezett. A koreai fél áttekintést nyújtott az Észak-Koreában található Keszongi Ipari Komplexum koreaközi ipari parkkal kapcsolatban. A Bizottság továbbá számba vette a korábbi bizottsági üléseken megvitatottakat. Megvitatták továbbá a szabadkereskedelmi megállapodás passzív feldolgozási övezetekkel kapcsolatos rendelkezéseinek módosítására vonatkozóan Korea által benyújtott írásbeli javaslatot. Mindkét fél elismerte, hogy a passzív feldolgozási övezetek kérdése politikailag érzékeny téma, ugyanakkor megállapodtak a tárgyalások munkaszinten való folytatásában.

Az árukereskedelmi bizottság 2015. szeptember 8-án Szedzsongban tartotta ülését. A bizottság megvitatta a szabadkereskedelmi megállapodás általános végrehajtásának negyedik évét, ideértve a szabadkereskedelmi megállapodás üzleti szféra általi kihasználtságának javítására vonatkozó módszereket. A bizottság többek között az elektromos és elektronikus termékek uniós szabályozásával kapcsolatos közelmúltbeli fejleményeket, a szabadkereskedelmi megállapodás 2-B. melléklete 4. cikkének (átmeneti intézkedések) a termékek egyszerűbb tanúsítási rendszerbe való felvétele érdekében történő koreai felülvizsgálatát, valamint az elektromos és elektronikus termékek területén való további szabályozási együttműködést vitatta még meg. Az EU kozmetikai iparágával kapcsolatos piacrajutási kérdések, azaz különösen a koreai elektronikusadatcsere-rendszerrel és a belvárosi vámmentes üzletekhez kapcsolódó rendelkezésekre vonatkozó kérdések is megvitatásra kerültek. Emellett a szabadkereskedelmi megállapodás versenypolitikai fejezetének végrehajtásával foglalkozó külön bizottság vagy munkacsoport hiányában e fejezet végrehajtása is megvitatásra került, különösen a támogatások tekintetében. A felek végül megvitatták a kereskedelmi bizottság ülésének előkészítését is.

A kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság 2015. szeptember 9-én Szöulban ülésezett. A felek eszmét cseréltek egymás környezetvédelmi és munkaügyi politikájáról. E megbeszéléseket a lenti 4. fejezet ismerteti részletesebben.

A földrajzi árujelzőkkel foglalkozó munkacsoport kétszer ülésezett 2015-ben. Az első ülésre 2015. szeptember 14-én Szöulban került sor, amelyet a 2015. november 4-i brüsszeli ülés követett. Előrehaladás történt a szabadkereskedelmi megállapodás által védett földrajzi árujelzők jegyzékére felveendő új földrajzi árujelzők tekintetében, és folytatódott az eszmecsere az ilyen kiegészítésekhez vezető folyamatról. A felek továbbá mindkét ülésen megvitatták egyes európai földrajzi árujelzők koreai piacon történő megerősítését és egyes koreai földrajzi árujelzők európai piacon történő megerősítését.

A szolgáltatáskereskedelemmel, letelepedéssel és elektronikus kereskedelemmel foglalkozó bizottság 2015. szeptember 24-én Brüsszelben ülésezett. A felek egyeztettek és információkat cseréltek a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásával kapcsolatos több területen, ideértve a befektetésekre vonatkozó jogi keret felülvizsgálatát, a pénzügyi szolgáltatásokat – különösen a pénzügyi információk továbbítása és feldolgozása tekintetében, valamint a teljesítményfunkciókat, a személyes adatok védelmét, valamint a postai és kézbesítési szolgáltatásokat, amelyek tekintetében a postai elvek felülvizsgálatát, valamint az expressz kézbesítési szolgáltatásokat is megvitatták. A felek végül naprakész tájékoztatást nyújtottak egymásnak a szolgáltatáskereskedelemmel és befektetéssel kapcsolatos tárgyalásaikról.

A szolgáltatásokra vonatkozó kölcsönös elismerési egyezményekkel foglalkozó munkacsoport ugyanazon a napon, 2015. szeptember 24-én Brüsszelben ülésezett. A felek tárgyaltak a másik országokkal kezdeményezett kölcsönös elismerési megállapodásaikról, és felmérték a mérnöki és építészeti szolgáltatások területén a szakmai egyesületek közötti kölcsönös elismerésről szóló megbeszéléseken elért előrehaladást. A felek megtárgyalták az e területeken a jövőben folytatandó munkát, és megegyeztek arról, hogy célszerű további együttműködésre ösztönözni a szakmai egyesületeket.

A vámügyi bizottság 2015. november 4-én Brüsszelben ülésezett. A bizottság megvitatta a szabadkereskedelmi megállapodás vámügyekkel kapcsolatos lehetséges módosításait, például a közvetlen szállításra vonatkozó rendelkezés módosítására és a javított árukról szóló rendelkezés hozzáadására vonatkozó uniós javaslatot, valamint a szabadkereskedelmi megállapodás származási szabályokról szóló jegyzőkönyve vámvisszatérítésről vagy vámmentességről szóló 14. cikkének eltörlésére vonatkozó koreai javaslatot. A HR2007–HR2012 közötti termékspecifikus szabályok Korea által kért technikai frissítése is megtárgyalásra került. A bizottság továbbá megvitatta a származási szabályokkal kapcsolatos témákat, például a feldolgozott halpaszta (surimi) elsődleges összetevőjének értelmezését, a származás-ellenőrzési eljárásokat és a jóváhagyott exportőri rendszert. Emellett a felek megtárgyalták a Koreai Vámigazgatás expressz csomagküldő szolgálatok expressz kézbesítéséről, valamint a konkrét esetben való kölcsönös adminisztratív segítségnyújtásról szóló új intézkedéseit.

A szellemi tulajdonnal kapcsolatos párbeszédre 2015. november 5-én Brüsszelben került sor. Mindkét fél beszámolt a szellemi tulajdonjog – konkrétan a szerzői jog, a szabadalmak, a védjegyek és az érvényesítés – terén bekövetkezett legújabb jogalkotási és szakpolitikai fejleményekről. Az uniós fél rámutatott a szabványmegfelelőségi szempontból elengedhetetlen szabadalmak jogosultjai és a koreai versenypolitika végrehajtói között fennálló egyensúly fenntartásának fontosságára. Az EU továbbá kifejezte aggályait a szabadkereskedelmi megállapodás nyilvános felhasználásról szóló rendelkezéseinek a szerzői jogi törvény koreai felülvizsgálatától függő végrehajtásának elmulasztása miatt, és hangsúlyozta a kérdés gazdasági jelentőségét az EU és Korea számára.