Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2020/C 204/18)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra (1) a közzététel napjától számított három hónapon belül.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„LIMONE DELL’ETNA”

EU-szám: PGI-IT-02444 – 2018.12.12.

OEM () OFJ (X)

1. Elnevezés

„Limone dell’Etna”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Olaszország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

1.6. osztály: Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Limone dell’Etna” elnevezés az északon az Alcantara folyó, délen pedig Catania település északi határa között húzódó part menti sávban termesztett citromot jelöli. Az elnevezés a Citrus limon (L) Burm botanikai fajhoz tartozó „Femminello” fajta és klónjai, továbbá a „Monachello” fajta esetében alkalmazható. A földrajzi területtel való kapcsolat a termék jellemzőin és minőségén alapul.

Forgalomba kerüléskor a terméknek az alábbi tulajdonságokkal és minőségi paraméterekkel kell rendelkeznie:

Fajták és termesztési időszakok A gyümölcs jellemzői Minőségi paraméterek Femminello Primofiore téli gyümölcs szeptember 15-től kezdődően takarítják be A héj színe: a világoszöldtől a citromsárgáig; forma: elliptikus; tömege: legalább 90 g; gyümölcshús: a világoszöldtől a citromsárgáig A gyümölcs leve: citromsárga létartalom > 34 % savasság > 5,5 % összes oldható szárazanyag-tartalom: a gyümölcshús Brix-foka > 7 illóolaj-tartalom > 0,3 % Femminello Bianchetto vagy maiolino tavaszi citrom április 1-től kezdődően takarítják be A héj színe: világossárga; forma: elliptikus vagy tojásdad; tömege: legalább 90 g; gyümölcshús: sárga A gyümölcs leve: citromsárga létartalom > 34 % savasság > 5,5 % összes oldható szárazanyag-tartalom: a gyümölcshús Brix-foka > 7 illóolaj-tartalom > 0,3 % Femminello Verdello (vagy nyári citrom) május 15-től kezdődően takarítják be A héj színe: a zöldtől a világossárgáig; forma: elliptikus-gömbölyű; tömege: legalább 80 g; gyümölcshús: a világoszöldtől a citromsárgáig A gyümölcs leve: citromsárga létartalom > 30 % savasság > 5,5 % összes oldható szárazanyag-tartalom: a gyümölcshús Brix-foka > 7 illóolaj-tartalom > 0,3 % Monachello Primofiore téli gyümölcs október 15-től kezdődően takarítják be A héj színe: a világoszöldtől a citromsárgáig; forma: elliptikus; tömege: legalább 90 g; gyümölcshús: a világoszöldtől a citromsárgáig A gyümölcs leve: citromsárga létartalom > 25 % savasság > 5,5 % összes oldható szárazanyag-tartalom: a gyümölcshús Brix-foka > 7 illóolaj-tartalom > 0,3 % Monachello Bianchetto vagy maiolino tavaszi citrom április 1-től kezdődően takarítják be A héj színe: világossárga; alak: elliptikus vagy tojásdad; tömege: legalább 90 g; gyümölcshús: sárga A gyümölcs leve: citromsárga létartalom > 25 % savasság > 5,5 % összes oldható szárazanyag-tartalom: a gyümölcshús Brix-foka > 7 illóolaj-tartalom > 0,3 % Monachello Verdello (vagy nyári citrom) május 15-től kezdődően takarítják be A héj színe: a zöldtől a világossárgáig; forma: elliptikus-gömbölyű; tömege: legalább 80 g; gyümölcshús: a világoszöldtől a citromsárgáig A gyümölcs leve: citromsárga létartalom > 25 % savasság > 5,5 % összes oldható szárazanyag-tartalom: a gyümölcshús Brix-foka > 7 illóolaj-tartalom > 0,3 %

A „Limone dell’Etna” oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott gyümölcsöket az Extra és Prima kategóriákban frissen kell forgalmazni, a megengedett méretük: 3, 4, 5 és 6.

A gyümölcs levének egyedi minőségi paraméterei és az illóolaj-tartalom megváltoztatása nélkül a fent említett gyümölcsökön kívül az előírástól eltérő kategóriájú, méretosztályú, formájú, tömegű és más héjszínnel rendelkező gyümölcsök kizárólag feldolgozott állapotban viselhetik a „Limone dell’Etna” OFJ elnevezést. Az ilyen citromok friss gyümölcsként nem kerülhetnek a fogyasztókhoz.

3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

–

3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Limone dell’Etna” termesztésének valamennyi műveletét a 4. pontban körülhatárolt földrajzi területen kell elvégezni.

3.5. A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A „Limone dell’Etna” citrom bármilyen, a hatályos jogszabályoknak megfelelő csomagolásban, vagy ömlesztve is forgalomba hozható.

3.6. A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

Az ömlesztve forgalomba kerülő gyümölcsöket 100 %-ban fel kell címkézni. A címkéken fel kell tüntetni a „Limone dell’Etna” OFJ logójának grafikai ábrázolását; a logó leírása ás ábrája lentebb található.

A „Limone dell’Etna” citromot kiskereskedelmi forgalomba is lehet hozni, olyan – jól látható helyen elhelyezett – címkével ellátva, amely a csomagoláson feltüntetett információkat tartalmazza.

Azokat a feldolgozásra szánt citromokat, amelyek friss gyümölcsként nem kerülhetnek a fogyasztóhoz, felcímkézés nélkül, ömlesztve lehet értékesíteni, a „Limone dell’Etna IGP destinato alla trasformazione” („Feldolgozásra szánt Limone dell’Etna OFJ”) feliratot, illetve a fajtát és a tételszámot – legalább az egyik oldalon – jól olvashatóan és jól látható helyen tartalmazó, a hatályos jogszabályoknak megfelelő csomagokban vagy tárolórekeszekben, vagy a felsorolt információkat közvetlenül a szállítóeszközön feltüntetve; ebben az esetben azonban az adott járművel kizárólag a „Limone dell’Etna” OFJ gyümölcsök szállíthatók.

A csomagolás címkéjén az OFJ európai szimbólumon, a „Limone dell’Etna” lentebb leírt OFJ logóján és a jogszabályban előírt információkon kívül jól látható és olvasható betűkkel feltüntetve a fajta nevének, kategóriájának és méretének is szerepelnie kell. Saját márkajelzések feltüntetése megengedett, amennyiben azok nem félrevezetők a fogyasztó számára, és a hatályos törvények által megengedettek. A feliratot tilos kiegészíteni bármely, kifejezetten elő nem írt minősítéssel vagy megjegyzéssel, ideértve a „fine, superiore, selezionato, scelto” (finom, kiváló, válogatott) és hasonló jelzőket. Dicsérő jellegű kifejezések használata tilos.

A „Limone dell’Etna” OFJ logója

A logó két citromot és a „Limone dell’Etna OFJ” feliratot ábrázolja.

A logó semmilyen módon nem változtatható meg és részben sem használható fel vagy módosítható.

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Limone dell’Etna” termesztési területe Catania megyében, a Jón-tenger Etna környéki partszakasza mentén található és a következő települések közigazgatási területét foglalja magában: Aci Bonaccorsi, Aci Castello, Aci Catena, Aci Sant’Antonio, Acireale, Calatabiano, Castiglione di Sicilia, Fiumefreddo di Sicilia, Giarre, Mascali, Piedimonte Etneo, Riposto, Santa Venerina, San Gregorio di Catania, Valverde, Zafferana Etnea.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

A termék és a termesztési terület közötti kapcsolat döntően befolyásolja a gyümölcs egyedi sajátosságait, és annak minőségi jellemzőin alapul.

A „Limone dell’Etna” elnevezés az Etna lejtőin termesztett citromot jelöli, és a minőségi jellemzőket, a terület sajátosságait és a több, mint két évszázada generációról generációra átörökített hagyományokat helyezi előtérbe.

Az ízvilág minőségi jellemzői tekintetében a „Limone dell’Etna” gyümölcs héja nagyon gazdag illóolajokat bőségesen tartalmazó olajmirigyekben, amelyek közül ki kell emelni a citrom jellegzetes ízét adó citrált (a geraniál és a nerál aldehidek keveréke).

A „Limone dell’Etna” citromban található illóolajok – tanulmány tárgyát is képező – minőségi jellemzői a piac által nagyra értékelt sajátosságot kölcsönöznek a gyümölcsnek. Konkrétan a Mezőgazdasági és Agrárgazdaságtani Kutatási Tanács, Olajbogyó-, Gyümölcs- és Citrusfélék Termesztésének Kutatóközpontja (Consiglio per la Ricerca in Agricoltura e l’Analisi dell’Economia Agraria, Centro di Ricerca Olivicoltura, Frutticoltura e Agrumicoltura, korábban Citrusfélék Kísérleti Intézete, Istituto Sperimentale per l’Agrumicoltura) és a Messinai Egyetem Szerves Kémia Intézete (l’Istituto di Chimica organica dell’Università di Messina) által a Femminello fajtájú citromból nyert kivonatok minőségére vonatkozóan készített tanulmányok szerint a jellegzetes szicíliai területekről vett mintákból megállapítható, hogy a „Limone dell’Etna” termőterületéről származó gyümölcsök illóolajait magasabb átlagos citráltartalom (3,61 %) jellemzi, mint a többi vizsgált helyről származó gyümölcsökét (Siracusa 3,49 %, Bagheria 3,29 %) (Forrás: az „Industrie e Conserve” 1969. évi 2. számának 110–116. oldala).

Ugyanez vonatkozik a „Limone dell’Etna” Monachello fajtájára is. Az Olajbogyó-, Gyümölcs- és Citrusfélék Termesztésének Kutatóközpontja által a Monachello fajtájú citromból nyert kivonatok minőségére vonatkozóan készített további tanulmány megállapította, hogy a „Limone dell’Etna” termőterületéről származó gyümölcsök illóolajait magasabb citráltartalom jellemzi, mivel a geraniáltartalmuk 1,67 %, neráltartalmuk pedig 0,82 %, szemben a Lascari, PA (0,70 % –0,59 % és 0,85 % –0,72 %) és Barcellona Pozzo di Gotto, ME (1,15 % és 0,77 %) településekről származó gyümölcsök geraniál- és neráltartalmával. (Forrás: Contributo alla conoscenza delle essenze di limone di alcune cultivar italiane (Olasz citromfajtákból származó kivonatok ismerete) - Rivista Italiana Essenze – Profumi Piante Officinali – Aromi - Saponi cosmetici (Esszenciák, Gyógynövények, Aromák, Szappanok) című olasz folyóirat XLVII. évf. 1965. július 7-i számának 370–377. oldala; Ricerche sugli olii essenziali del flavedo di 44 cloni di limone – Essenze Derivati Agrumari Anno LVII N.3 Luglio – Settembre 1987; (Tanulmány 44 citromklón héjának illóolajairól – Citruskivonatok és -származékok, LVII. évf., 3. sz. 1987. július – szeptember); Determinazione delle caratteristiche analitiche e della composizione enantiomerica di oli essenziali agrumari ai fini dell’accertamento della purezza e della qualità – Essenze Derivati Agrumari Vol.74 N.1 Gennaio – Aprile 2004) (Citrusillóolajok analitikai tulajdonságainak és enantiomer összetételének meghatározása a tisztaság és a minőség biztosítása érdekében – Citruskivonatok és -származékok, 74. évf., 1. sz. 2004. január – április).

A „Limone dell’Etna” citrom minősége annak köszönhető, hogy a gyümölcs nagyon sajátságos éghajlati és talajviszonyok között fejlődik és érik – az Etna vulkán közelében található területekre vulkanikus talaj és a tenger közelsége miatt enyhe éghajlat jellemző.

A „Limone dell’Etna” citromot az ősi vulkanikus eredetű litológiai képződményeken már szinte teljesen kialakult vulkanikus talajon termesztik. A talaj szemcsemérete és szerkezete heterogén: a körülhatárolt terület dombos részének talaja sekély, felülete nagymértékben sziklás, homokos textúrájú és csontban gazdag, míg a part menti sáv talaja mélyebb, szerkezetileg jobban kialakult, agyagos-homokos textúrájú (Forrás: Laboratorio analisi Chimico-agrarie SOAT Acireale) (Mezőgazdasági-kémiai vizsgáló laboratórium, SOAT, Acireale).

Ezenkívül a CREA-OFA által végzett tanulmányok (Acta Italus Hortus, 9, 61-65, 2013, Food Chemistry, 211, 734-740, 2016) megállapították, hogy az Etna vulkán jelenléte miatt túlnyomórészt vulkanikus, illetve sziklás szerkezetű és bazaltos különleges talajnak köszönhetően a „Limone dell’Etna” mangán- és stroncium-tartalma magas.

A talaj jellegzetességein kívül más természeti tényezők is hozzájárulnak a „Limone dell’Etna” termesztéséhez szükséges optimális feltételek megteremtéséhez.

A „Limone dell’Etna” citrom termőterületének éghajlatát befolyásoló tényezők főként a hőmérséklet és a domborzat.

A hőmérsékletet nagyban befolyásolja a Jón-tenger közelsége és az Etna vulkáni komplexum jelenléte. A kedvező hőmérsékletnek köszönhetően a citromtermesztés az évszázadok során egyre inkább elterjedt az Etna part menti szakasza mentén, és annak közvetlen közelében, az északon az Alcantara folyó, délen pedig Catania település északi határa közötti dombvidékes területen.

A domborzat alapvetően befolyásolja a csapadékmennyiség alakulását: a félszáraz vagy száraz éghajlat által jellemzett szélességi körön belül a vulkán jelenléte nagy mennyiségű csapadékot okoz, amely a citromtermő területeken évente 600-700 mm-t tesz ki. A keleti oldalon viszonylag gyakori nyári viharok hozzájárulnak a hőmérséklet enyhítéséhez.

Az Etna keleti oldalán mért légköri nedvességértékek – kiemelve az acireale-i CREA-OFA telephelyén található meteorológiai állomás (194 méterrel a tengerszint felett) által mért értékeket – azt mutatják, hogy az elmúlt 27 évben (1990-2017) az éves átlagos nedvességtartalom körülbelül 67 % volt, az átlagos maximális nedvességtartalom nem haladta meg a 88 %-ot, a minimális nedvességtartalom pedig nem csökkent 43 % alá.

A terményt döntően befolyásoló további releváns éghajlati tényezők a napsütéses órák száma és a szelek.

Az Osservatorio Collegio Pennisi (Pennisi Főiskola Megfigyelőközpontja) Havi Jelentésében (Bollettino Mensile) 1936-tól 1939-ig rögzített adatokból kiderül, hogy Acireale-ban a napsütéses órák száma magasabb, mint a többi városban (Forrás: Il clima di Acireale nei suoi elementi metereologici anno 1943) (Acireale éghajlatának meteorológiai elemei 1943-ban). Ezt megerősítik a megfigyelőközpont által a borús időszakokra vonatkozóan rögzített értékek.

Kizárólag a „Limone dell’Etna” termőterületének sajátossága a helyi gazdák által alkalmazott különleges „kényszerített” vagy „száraz” termesztési módszer, amely lehetővé teszi a „Limone dell’Etna” termőterületére jellemző nyári termesztést.

Ezt a technikát, amely a növényeket nyáron történő virágzásra és a következő év májusa és szeptembere közötti gyümölcsérésre kényszeríti, a Jón-tenger és az Etna közötti övezet szakemberei már három évszázaddal ezelőtt kifejlesztették, majd több mint két évszázadon keresztül nemzedékről nemzedékre öröklődött tovább, és mind a mai napig az itteni tengerparti területen történő termesztés sajátossága. Június-július folyamán nem öntöznek és ez vízhiányhoz vezet a növényekben; ezen időszak után az egyre növekvő öntözés és a nitrogén alapú műtrágyázás „felébreszti” a növényt a kényszerű alvásból és egy másodvirágzást eredményez, amelynek eredményeképpen a következő évben fog gyümölcsöt hozni. Az ezzel a technikával termesztett gyümölcsök „verdelli” néven ismertek.

Az Etnáról kialakult, a citromtermesztéssel szorosan összefüggő kép nagyon régre nyúlik vissza; ezt az a selyempapír is bizonyítja, amelybe a citromot a század elejétől kezdve csomagolták.

Az Etna környéki citromtermesztésre korabeli regényekben is találhatunk utalásokat; például Federico De Roberto 1894-ben az „I Vicerè” („Az alkirályok”) című művében arról írt, hogy a talajjavítási és vízkutatási munkálatok során felásták a Mongibello-hegy több évszázados lávatakaróit, hogy narancs- és citromfákat ültessenek.

Az Etna környéki citromtermesztés a több, mint két évszázados hagyományok alapján vált ismertté. A szakirodalmi kutatások tanúsága szerint a huszadik század elejének egyik kiváló tudósa, Giulio Savastano történelmi és tudományos szempontból is nagy jelentőségű tanulmányt készített az Etna környéki citromtermesztésről, amelynek eredményét az „Annali della Regia Stazione Sperimentale di Agrumicoltura e Frutticoltura di Acireale” („A citrus- és gyümölcstermesztés acireale-i királyi kísérleti állomásának évkönyve”) című szaklapban „La biologia colturale del limone nel versante orientale etneo” („A citromtermesztés biológiája az Etna keleti oldalán”) címen publikálta 1922-ben. Ebben a kiadványban Savastano azokat a történelmi, biológiai és mezőgazdasági tényezőket tárgyalja, amelyek miatt az Etna keleti oldalának tengerparti szakasza – amelyet „az Etna citrom-övezetének” nevez és amelyet 100 év elteltével ma a „Limone dell’Etna” termőterületeként ismerünk – ideálisnak bizonyult a citromtermesztéshez.

A terület citromtermesztési történetének fontosságáról a mai napig gyakran használatos Riviera dei Limoni és Città del limone verdello helységnevek is tanúskodnak.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

A termékleírás egységes szerkezetbe foglalt szövege az alábbi internetes oldalon: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vagy

közvetlenül a Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali (Mezőgazdasági, Élelmezési és Erdészeti Minisztérium) (www.politicheagricole.it) honlapján, a képernyő jobb felső részén a „Qualità” („Minőség”) címszóra, majd a képernyő bal oldalán a „Prodotti DOP IGP STG” („OEM, OFJ, HKT termékek”), végül a „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” („Az uniós vizsgálatnak alávetett termékleírások”) menüpontra kattintva érhető el.

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.