P6_TA(2004)0024

Általános preferenciális rendszer

Az Európai Parlament állásfoglalása a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez és a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz intézett, "Fejlődő országok, nemzetközi kereskedelem és fenntartható fejlődés: a közösségi általános preferenciális rendszer (GSP) szerepe a 2006-2015 közötti évtizedben" című bizottsági közleményről (COM(2004)0461)

Az Európai Parlament,

- tekintettel a Bizottság közleményére (COM(2004)0461),

- tekintettel a 2001. december 10-i, a 2002. január 1-jétől 2004. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozóan általános preferenciális rendszer alkalmazásáról szóló 2501/2001/EK tanácsi rendeletre [1],

- tekintettel 2501/2001/EK rendelet módosításáról és hatályának 2005. december 31-ig történő meghoszszabbításáról szóló, 2003. december 15-i 2211/2003/EK tanácsi rendeletre [2],

- tekintettel 2001. november 29-i, az általános preferenciális rendszernek a 2002. január 1-jétől 2004. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozó alkalmazásáról szóló álláspontjára [3],

- tekintettel az általános preferenciális rendszernek a 2002. január 1-jétől 2004. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozó alkalmazásáról szóló 2501/2001/EK rendelet hatályának 2005. december 31-ig történő meghosszabbításáról és módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatra vonatkozó 2003. december 4-i álláspontjára [4],

- tekintettel a Bizottság "A konzultáció és a párbeszéd megerősített kultúrája felé - az érdekelt felek Bizottsággal való konzultációjának általános elvei és minimális kívánalmai" című közleményére (COM(2002)0704),

- tekintettel a WTO 2001. november 14-én megrendezett negyedik miniszteri értekezlete által elfogadott dohai nyilatkozatra,

- tekintettel a 2002. augusztus 26. és szeptember 4. között Johannesburgban (Dél-Afrikai Köztársaság) megrendezett, fenntartható fejlődéssel foglalkozó csúcstalálkozó eredményeire,

- tekintettel a 2002. március 18. és 22. között megrendezett nemzetközi fejlesztési finanszírozási konferencia által Monterreyben (Mexikó) elfogadott monterreyi megállapodásra,

- tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére,

A. mivel 1971-es bevezetése óta az általános preferenciális rendszer (GSP) az Unió fejlesztési és kereskedelempolitikájának kulcsfontosságú eszköze,

B. mivel a Bizottság közleménye új, tíz évre szóló iránymutatásokat határoz meg az általános preferenciális rendszer számára, amelyek alapján egy sor három évre szóló végrehajtási rendeletet kell elfogadni,

C. mivel a jelenlegi GSP-rendszer bármely megváltoztatása jelentős számú érdekeltet - kedvezően vagy kedvezőtlenül - közvetlenül érint,

D. mivel Unió kötelezettséget vállalt magát arra, hogy minden jelentős politikai kezdeményezés esetén jelentős előzetes fenntarthatósági szempontú hatásvizsgálatot végezzen, ezt azonban a javasolt GSP-reform esetében eddig még nem tette meg,

E. mivel a GSP kihasználási aránya - amely a meghatározás értelmében a vámtarifa-preferenciában ténylegesen részesülő import százalékos aránya a GSP feltételeinek megfelelő teljes kereskedelmi volumenhez képest - az elmúlt években a 2002-es 52,5%-t érte csak el,

F. mivel a WTO India ügyében eljáró Fellebbviteli Testülete 2004. április 7-i, az EK általános preferenciális rendszerére (GSP) vonatkozó határozata leszögezte, hogy a fejlett országok a GSP-ben részesülő különböző országokból származó termékekre különböző vámtarifákat alkalmazhatnak, feltéve, hogy ez az eltérő elbánás megfelel a felhatalmazó záradékban meghatározott egyéb feltételeknek, és így nem esnek megkülönböztetés alá azok az országok, amelyek azonos fejlődési, pénzügyi és kereskedelmi szükségletekkel bírnak és ily módon szintén a kedvezmények szándékolt címzettjei,

G. mivel a GSP a fejlett országok által felajánlott legátfogóbb preferenciális rendszer és mivel ezen túlmenően ez a vezető szerep a tíz új tagállam csatlakozását követően az elkövetkező években meg fog erősödni,

1. üdvözli a közleményben meghatározott célokat, és támogatja a Bizottság azon szándékát, hogy a jelenlegi általános preferenciális rendszert továbbfejlessze az intézkedések egyszerűsítése, megszilárdítása és pontosítása, a preferenciáknak a leginkább szükséget szenvedő fejlődő országokra való összpontosítása és a fenntartható fejlődés szempontjának fokozottabb hangsúlyozása révén;

2. megállapítja, hogy megjelölt céljainak elérése érdekében a Bizottság a jelenlegi GSP-rendszer mélyreható reformját, így többek között az intézkedések számának ötről háromra való csökkentését, a csupán a piaci részesedésen alapuló, rangsorolásos rendszer alkalmazását és a származási szabályok egyszerűsítését javasolja;

3. sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ez a jelentős közlemény, amely a GSP számára új, tíz évre szóló iránymutatásokat határoz meg, nem tartalmaz utalást a jelenlegi GSP működésének és hatásának előzetes alapos értékelésére, és felkéri a Bizottságot, hogy megbízható információkkal szolgáljon a döntéshozók számára mind a reform szükségességére, mind a javítás lehetőségeire vonatkozóan;

4. sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság közleménye nem az érdekeltekkel való megfelelő konzultáció eredményeképpen született, és előterjesztése nem kellő időben történik ahhoz, hogy az értelmes konzultációt lehessen folytatni a következő rendeletjavaslat várható közzétételét megelőzően;

5. emlékeztet arra, hogy a vámok fokozatosan minden idők legalacsonyabb szintjére csökkentek, és a WTO dohai fejlesztési menetrendről folytatott tárgyalásainak eredményeképpen további vámcsökkentésekről lehet megállapodni; valamint megjegyzi, hogy az új GSP-rendszernek foglalkoznia kell e csökkentések hatásaival, különösen a legkevésbé fejlett országokban;

6. hangsúlyozza, hogy a fejlődő országok különleges szükségleteire gyakorolt hatásának javítása érdekében a következő GSP-rendeletnek:

a) úgy kellene preferenciákat nyújtania, hogy az megfeleljen a fejlődő országok komparatív előnyeinek és exportérdekeinek, különös tekintettel a legrászorultabb társadalmi rétegekre,

b) új termékek széles körére ki kellene terjesztenie a preferenciákban való részesülés lehetőségét, és a jelenleg "érzékeny" minősítésű termékek jelentős számát a "nem érzékeny" minősítésűek közé kellene átsorolnia,

c) figyelembe kellene vennie az élelmiszer önellátásra való képesség fontosságát és az érintett országok azon jogát, hogy a GSP végrehajtása közben védhessék a mezőgazdaságukat,

d) biztosítania kellene, hogy az újonnan alkalmazott rangsorolásos rendszer ne legyen jelentős kedvezőtlen hatással az érintett fejlődő országokra,

7. felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak a lehetőségét, hogy az érzékeny termékek preferenciális korlátját megemelje;

8. üdvözli a rangsorolási mechanizmus egyszerűsítésének általános célját, ugyanakkor aggodalommal állapítja meg, hogy a Bizottság által vázolt új rangsorolási rendszer kizárólag piaci részesedési kritériumokon alapul, és nem veszi figyelembe a fejlődési és szegénységi mutatókat, valamint úgy véli, hogy ez a rendszer hátrányosan érinthetné a nagy, ámde szegény exportőröket;

9. támogatja a fenntartható fejlődés mint a GSP egyik kulcselemének kiemelését, mindazonáltal felhívja a figyelmet arra az alapvető követelményre, hogy a kiegészítő kedvezmények javasolt egységes rendszerének (GSP plussz) olyan egyszerű és kiszámítható intézkedésnek kell lennie, amely összeegyeztethető a WTO felhatalmazó záradékával és így objektív kritériumokat határoz meg a kedvezményezett országok kiválasztására és értékelésére;

10. ragaszkodik ahhoz, hogy a "GSP plussz"-ban való részesüléshez elengedhetetlen, hogy a kedvezményezett országok ratifikálják és végrehajtsák a vonatkozó nemzetközi egyezményeket, és hogy a jövőbeni rendeletnek követhető eljárásokat kell meghatároznia, amelyek segítségével mindezt értékelni lehet az Európai Parlament és egyéb érdekeltek, így pl. a szociális partnerek bevonásával, és amelyek alapján vizsgálatokat lehet kezdeményezni a nem megfelelő végrehajtásra utaló bizonyíték esetén; hangsúlyozza, hogy az emberi jogok tiszteletben tartásának szintje a érintett országokban döntéshozatali kritériummá kell, hogy váljon;

11. javasolja, hogy a rendelet rendelkezzen a "GSP plussz" preferenciák visszavonásának lehetőségéről meghatározott ágazatokban, a kedvezményben részesülés feltételeinek súlyos és tartós megsértése esetén;

12. ragaszkodik ahhoz, hogy az Unió vállaljon kötelezettséget a kapacitásfejlesztésre irányuló fejlesztési támogatásra annak érdekében, hogy segítse a fejlődő országokat a "GSP plussz"-ban való részüléshez alkalmassá válásban, aminek hiányában a meghatározott előírások nem tarifális akadályként hatnának és számos ország elesne a rendszerből származó potenciális hasznoktól;

13. üdvözli, hogy a közlemény az egyszerűsítésre fekteti a hangsúlyt, de felhívja a figyelmet arra, hogy bonyolult lesz a javasolt formula végrehajtása ("a szabadkereskedelmi megállapodások kizárásáról szóló záradék");

14. tudomásul veszi, hogy a származási szabályok és az azokkal összefüggő igazgatási eljárások bizonyíthatóan a GSP kereskedelmi preferenciák alacsony kihasználtságának fő okai között szerepelnek, és ez különösen vonatkozik a legkevésbé fejlett országokra (LDC);

15. üdvözli a Bizottság eltökéltségét abban, hogy származási szabályok rendszerét formailag, tartalmilag és az eljárások tekintetében átalakítsa;

16. felhívja a Bizottságot, hogy különösen az LDC-k vonatkozásában vizsgálja meg annak előnyeit, ha a részleges regionális származáskumuláció régióközi kumulációvá és teljes vagy globális kumulációvá bővül;

17. felhívja a Bizottságot, hogy tegyen előrelépést a fennálló kereskedelmi megállapodások (pl. GSP/EBA, szabadkereskedelmi megállapodások, gazdasági partnerségi megállapodások) által alkalmazott származásiszabály-rendszerek harmonizációjában;

18. követeli, hogy amint azt a WTO dohai nyilatkozata, a monterreyi megállapodás és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó johannesburgi csúcstalálkozó következtetései is megerősítették, a fejlődő országoknak technikai segítséget kell nyújtani annak érdekében, hogy kiépítsék a nemzetközi kereskedelem és a preferenciális intézkedések előnyeinek kihasználásához szükséges intézményi és szabályozási kapacitást;

19. üdvözli a GSP háromévenként történő részletes értékelésére irányuló javaslatot, amelynek során figyelembe veszik a többoldalú tárgyalásokat, és hangsúlyozza, hogy ennek magában kell foglalnia az érintettekre, így különösen az LDC-kre és a fejlődő országok lakosságára gyakorolt hatások elemzését;

20. arra a következtetésre jut, hogy bár a Bizottság által meghatározott célok teljes támogatását élvezik, a Parlamentnek további pontosításra van szüksége a különböző intézkedések pontos részleteire és végrehajtási mechanizmusaira vonatkozóan annak érdekében, hogy megalapozottabb és véglegesebb értékelést tudjon végezni,

21. felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az új GSP első végrehajtási rendeletéhez kapcsolódó konzultációs folyamatot idejében kezdjék meg, hogy lehetővé tegyék az Európai Parlament, a partnerországok és egyéb érdekeltek megfelelő részvételét és konzultációját;

22. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácshoz és a Bizottsághoz.

[1] HL L 346., 2001.12.31., 1. o.

[2] HL L 332., 2003.12.19., 1. o.

[3] HL C 153. E, 2002.6.27., 234. o.

[4] HL C 89. E, 2004.4.14., 101. o.

--------------------------------------------------