A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK a 2008/8/EK tanácsi irányelv 6. cikkéről /* COM/2014/0380 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK a 2008/8/EK tanácsi irányelv 6. cikkéről 1. Háttér-információk A 2006/112/EK irányelvnek[1] a szolgáltatásnyújtás teljesítési helye tekintetében történő módosításáról szóló, 2008. február 12-i 2008/8/EK tanácsi rendeletet[2] a „héacsomag” részeként, a belső piac megfelelő működését biztosítandó fogadták el. A rendelet kijelentette, hogy valamennyi szolgáltatásnyújtás esetében az adózás helye elvben az a hely, ahol a tényleges igénybevétel történik, de azt is elismerte, hogy ez az elv az adott pillanatban nem minden esetben alkalmazható, mivel a végső fogyasztóknak történő szolgáltatásnyújtás (B2C ügyletek) kapcsán adminisztratív terhet eredményezhet, illetve gyakorlati problémákat idézhet elő. A fogyasztás helye szerinti adózás alkalmazását ezért meghatározott ágazatokra korlátozták. Ezzel egyidejűleg döntés született arról is, hogy az új szabályok vállalkozásbarát módon történő végrehajtása érdekében kialakításra kerül egy egységes elektronikus portál, és e célból a 143/2008/EK tanácsi rendelettel[3] megteremtették a szóban forgó „egyablakos ügyintézés” bevezetéséhez szükséges mechanizmusokat. 2. A jelentés hatálya A 2008/8/EK irányelv 6. cikke előírja, hogy a „Bizottság 2014. december 31-ig jelentést nyújt be a nem adóalanyok számára nyújtott távközlési szolgáltatások, rádió- és televízióműsor-szolgáltatások, valamint elektronikus úton nyújtott szolgáltatások teljesítésére vonatkozóan az 5. cikkben rögzített szabály hatékony alkalmazásának megvalósíthatóságáról és arról a kérdésről, hogy ez a szabály továbbra is megfelel-e a szolgáltatások teljesítési helyére vonatkozó aktuális általános politikának”. A héa-irányelv – 2008/8/EK irányelv 5. cikkével felváltott – 58. cikke szerint 2015. január 1-jétől valamennyi, nem adóalanyok részére nyújtott távközlési, rádió- és televízióműsor-, valamint elektronikus szolgáltatást ott kell majd adóztatni, ahol a szolgáltatás igénybe vevője letelepedett, állandó lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye van. Ez tükrözi a fogyasztás helye szerinti adózás elvét. A 2008/8/EK irányelv 5. cikkének további rendelkezései különös szabályozás kialakítását írják elő, amely a héaazonosítás, -bevallás és -fizetés tekintetében egyetlen elektronikus kapcsolattartó pontot biztosít azon vállalkozások számára, amelyek olyan tagállamokban végeznek tevékenységet, ahol nem telepedtek le. A szóban forgó szabályozás egy elektronikus interfész, úgynevezett „szűkített egyablakos ügyintézés” alkalmazását feltételezi. Abból adódóan, hogy a héa-irányelv 2008/8/EK irányelvvel történt módosítása alapvető változásokkal jár a távközlési, műsorszolgáltatatási, valamint elektronikus úton nyújtott szolgáltatások ágazatain belül működő gazdasági szereplők számára, általános célja pedig a héarendszer működésének átalakítása, számos jogalkotási kezdeményezés elindítása és gyakorlati intézkedés meghozatala vált szükségessé. Az ehhez kapcsolódó lépéseket a Bizottság jogi, valamint IT technikai szolgálatai tették meg. Annak érdekében, hogy e folyamat képes legyen megválaszolni az érdekelt felek teljes körét érintő kihívásokat, szoros együttműködést alakítottak ki a tagállamokkal és az érintett gazdasági ágazatok képviselőivel. Az új szabályok 2015. január 1-jét követő hatékony végrehajtása szempontjából fontos mérföldkövet jelent a vállalkozások és tagállamok közötti egyszerűbb, gyorsabb és hatékonyabb együttműködést lehetővé tevő szűkített egyablakos ügyintézési rendszer zökkenőmentes és kellő időben történő felállítása. 2013 végére a Tanács az összes, e tekintetben szükséges jogszabályt elfogadta. 2014 első felében megjelent az új szabályok útmutatója, illetve közzétették az e szabályokhoz kapcsolódó magyarázatokat, melyekkel további iránymutatást kívántak biztosítani az érdekeltek számára. Ezeket az anyagokat átfogó kommunikációs terv kísérte, mellyel az Európában és a nemzetközi színtéren működő vállalkozásokat kívánják tájékoztatni az új szabályokról. Ez a jelentés tehát az új szabályok 2015. január 1-jétől történő megfelelő és hatékony végrehajtását szolgáló lépésekre összpontosít. 3. A hatékony végrehajtás érdekében tett lépések Az új szabályok hatálybalépésének előkészítése hat évvel ezelőtt, közvetlenül a 2008/8/EK irányelv elfogadását követően vette kezdetét. Az azóta eltelt időszak során számos lépés történt a nemzeti hatóságok közötti kommunikáció megerősítése és az új szabályok tartalmi elemeinek egységes értelmezése érdekében, illetve a tekintetben, hogy közös álláspont alakuljon ki a szóban forgó szabályok tagállami végrehajtásának és alkalmazásának mikéntjéről. A szabályok következetes és egységes alkalmazásának biztosítására a Bizottság aktívan együttműködött a tagállamokkal az álláspontok megismerése érdekében, és hogy együttesen közös és megvalósítható megoldást találjanak az ezzel a nagy horderejű reformmal összefüggésben felmerült műszaki kérdésekre. A hatékony végrehajtás érdekében tett lépések öt főbb területet ölelnek fel: a vonatkozó jogi keret előkészítése és elfogadása; közös álláspont kialakítása a teljesítési helyre vonatkozó új szabályok alkalmazása és kapcsolódó kötelezettségek (szűkített egyablakos ügyintézés) tekintetében; a szűkített egyablakos ügyintézés informatikai végrehajtásának biztosítása; a szűkített egyablakos ügyintézés keretében alkalmazandó ellenőrzési módszer tisztázása; továbbá az érdekelt felek tájékoztatása, valamint tájékozottságuk növelése. 3.1. A vonatkozó jogi keret elfogadása A nem adóalanyok részére nyújtott távközlési, műsorszolgáltatási, valamint elektronikus szolgáltatások teljesítési helyére vonatkozó új szabályok hatékony végrehajtása olyan szilárd jogi keret kialakítását követelte meg, amely egyfelől tisztázza a 2008/8/EK irányelv 5. cikkében említett fogalmakat, másfelől pedig megteremti a gazdasági szereplők megfelelési kötelezettségeit egyszerűsítő elektronikus interfész kialakításának lehetőségét. A Bizottság az alábbi jogi aktusokra vonatkozóan nyújtott be javaslatokat, melyeket az illetékes intézmények a későbbiekben elfogadtak: · a Tanács 2012. október 9-i 967/2012/EU rendelete[4] a 282/2011/EU végrehajtási rendeletnek a nem adóalanyok számára távközlési, rádió- és televízióműsor-, valamint elektronikus szolgáltatásokat nyújtó, nem letelepedett adóalanyokra vonatkozó különös szabályozás tekintetében történő módosításáról. E rendelet felsorolja az adóalanyok különleges szabályozás szerinti főbb kötelezettségeit, amellett, hogy olyan kérdésköröket szabályoz, mint a nyilvántartásba vétel, a nyilvántartásból való törlés, valamint a kizárás; · a Tanács 2013. október 7-i 1042/2013/EU végrehajtási rendelete[5] a 282/2011/EU végrehajtási rendeletnek a szolgáltatásnyújtás teljesítési helye tekintetében történő módosításáról. E végrehajtási rendelet a teljesítési helyre vonatkozó szabályokkal foglalkozik és egyértelműsíti e szabályok alkalmazási módját; továbbá · a Bizottság 2012. szeptember 13-i 815/2012/EU végrehajtási rendelete[6] a 904/2010/EU tanácsi rendeletnek a nem adóalanyok számára távközlési, rádió- és televízióműsor-, valamint elektronikus szolgáltatásokat nyújtó nem letelepedett adóalanyokra vonatkozó különös szabályozás tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról. E végrehajtási rendelet a szűkített egyablakos ügyintézési rendszer teljes átjárhatósága érdekében egységesíti a bevallásokat és a tagállamok közötti adatcserét. Kiemelt figyelmet fordítottak arra, hogy kiküszöböljék az átjárhatósággal összefüggő olyan problémákat, mint amilyenek a héa-visszatérítésről szóló irányelv[7] szerinti, a nem letelepedett adóalanyok hozzáadottértékadójának visszatérítését szolgáló eljárás végrehajtása kapcsán merültek fel. A végrehajtási aktusok alkalmazása döntő szerepet játszott abban, hogy a Bizottság megteremthesse az egységesített eljárásokat. 3.2. Közös megegyezés az új szabályok alkalmazásáról A szolgáltatásnyújtás teljesítési helyére vonatkozó új szabályok alkalmazásából adódó esetleges nehézségek vizsgálatára első alkalommal a 2008 novemberében Máltán megtartott (a Fiscalis 2013 program által finanszírozott) szeminárium keretében került sor. A megbeszélések eredményei rámutattak, hogy a távközlési, műsorszolgáltatási, valamint elektronikus szolgáltatások esetében az új adózási elv végrehajtásából adódó gyakorlati nehézségek pontos meghatározásához, illetve kiküszöböléséhez az érdekelt vállalkozások közreműködése is szükséges. Ezt figyelembe véve szervezték meg a 2012 márciusában, Luxemburgban megtartott második Fiscalis szemináriumot, amelyre nemcsak a tagállamok, hanem szakmai ismereteiket megosztandó az érintett ágazatok képviselői is meghívást kaptak. A szeminárium eredményei jelentős hozadékkal bírtak annak a 2012. decemberi bizottsági javaslatnak[8] az előkészítési folyamata tekintetében, amelyet a Tanács az 1042/2013/EU végrehajtási rendeletként fogadott el (lásd a 3.1. pontot). A végrehajtási rendeletről folytatott tanácsi megbeszélések során az a széles körben elterjed nézet alakult ki, hogy indokolt lenne a vállalkozások és a tagállamok számára összeállítani egy olyan, részletes magyarázatokkal szolgáló dokumentumot, amely kimerítőbb tájékoztatást nyújtana az új rendelkezések gyakorlati alkalmazásáról. A Bizottság szolgálatai ezt követően elkészítették a 2015-ben hatályba lépő, a távközlési szolgáltatások, a műsorszolgáltatás és az elektronikus úton nyújtott szolgáltatások teljesítési helyére vonatkozó szabályokból adódó héaváltozásokhoz kapcsolódó magyarázatok tervezetét. E dokumentum elsődlegesen az 1042/2013/EU végrehajtási rendelet rendelkezéseire összpontosít és nem rendelkezik kötelező jogi erővel. A magyarázatok tervezetének megvitatásához a Bizottság 2013 novemberében a tagállamok, illetve az üzleti szféra képviselői számára Fiscalis műhelytalálkozót hívott össze Hollandiában. A magyarázatok véglegesítésére az üzleti szféra és a tagállamok képviselőinek részvételével a műhelytalálkozó keretében folytatott lényegi és eredményes megbeszélések, valamint az ezt követően Brüsszelben megtartott ülések után került sor. A dokumentumot 2014 áprilisában, jóval az új szabályok hatályba lépésének időpontja előtt nyilvánosságra hozták[9], hogy így az adóhatóságok és a vállalkozások hozzá tudják igazítani belső eljárásaikat, kereskedelmi és üzleti eszközeiket az új rendszerhez. Elmondható, hogy immár megszülettek mindazok az intézkedések, amelyek jóvoltából az érdekelt felek pontos képet alkothatnak a jövőbeli változások alkalmazásának mikéntjéről, illetve amelyek szavatolják a jogbiztonságot, valamint mérséklik az adóhatóságokra és gazdasági szereplőkre az új szabályokhoz való alkalmazkodás során háruló adminisztratív terheket. A teljesítési helyre vonatkozó új szabályokkal kapcsolatos közös álláspont kialakítása érdekében folytatott együttműködés várhatóan elejét veszi majd az alkalmazandó jogi keret különböző értelmezéseinek, és mérsékli a kettős adóztatás kockázatát. 3.3. Az új szabályok hatásai Az Unióban letelepedett szolgáltatók által unióbeli, nem adóalanyok számára nyújtott szolgáltatásokat 2014. december 31-ig a szolgáltató letelepedési helyén adóztatják. 2015. január 1-jétől minden távközlési szolgáltatást, műsorszolgáltatást és elektronikus szolgáltatást ott kell majd adóztatni, ahova az igénybe vevő tartozik (kivéve, ha a tényleges használat és igénybevétel szabálya alkalmazandó), akkor is, ha az igénybe vevő nem adóalany. A nem adóalanyoknak nyújtott említett szolgáltatások esetében tehát az uniós és Unión kívüli szolgáltatóknak nyilvántartásba kell vetetni magukat héakötelezettségeik teljesítéséhez, valamint ahhoz, hogy eleget tegyenek az azon tagállambeli vonatkozó kötelezettségeiknek, ahol az igénybe vevő letelepedett, állandó lakhelye vagy szokásos tartózkodási helye található. Annak érdekében azonban, hogy a gazdasági szereplőket mentesítsék azon kötelezettség alól, mely szerint minden olyan tagállamban héa-nyilvántartásba kellene vetetni magukat, ahol a szóban forgó szolgáltatásokat nem adóalanyok számára nyújtják, illetve a szabályok betartásának megkönnyítése és az üzleti tevékenységek egyszerűsítése céljából, a jogszabályok úgy rendelkeznek, hogy az adóalanyok különleges szabályozást vehetnek igénybe, amely lehetővé teszi számukra, hogy csupán egyetlen tagállamban rendelkezzenek héaazonosítóval, és ne kelljen nyilvántartásba vetetni magukat minden egyes olyan tagállamban, ahol igénybe vették szolgáltatásaikat. E különös szabályozás egy elektronikus interfész (szűkített egyablakos ügyintézési rendszer) alkalmazására épül, amelynek kialakítása ugyan fontos mérföldkövet jelent, de ugyanakkor olyan jelentős kihívást testesít meg, amely a Bizottság, a tagállamok és az üzleti szféra képviselőinek szoros együttműködést kívánta meg. Ebből adódóan megkülönböztetett figyelmet fordítottak annak fontosságára, hogy az elektronikus interfész alkalmazásának előkészítése valamennyi tagállamban idejekorán kezdetét vegye, és így kedvező operatív eredményeket lehessen elérni az új szabályok életbelépésekor. Ezen túlmenően a tagállamok figyelmét különböző fórumok alkalmával felhívták arra, hogy e projekthez elegendő forrást kell elkülöníteniük. 3.4. A szűkített egyablakos ügyintézés szerepe a vállalkozások szabálykövetésének, illetve az adóbeszedés megkönnyítésében A szűkített egyablakos ügyintézésnek a teljesítés helyére vonatkozó új szabályok 2015. január 1-jei hatálybalépésekor teljesen működőképesnek kell lennie. A kereskedőknek mindazonáltal már 2014. október 1-jétől lehetőségük nyílik arra, hogy a különös szabályozás igénybevételéhez nyilvántartásba vetessék magukat. Miként arra a 815/2012/EU végrehajtási rendelet preambuluma is utal, elsődlegesen a tagállamok felelősek a szűkített egyablakos ügyintézés elektronikus interfészének műszaki végrehajtásáért. Az új szabályokban rejlő megfelelőségi kérdésekből adódóan a rendszer kellő időben történő végrehajtása, illetve hatékony működése alapvető jelentőségű azon szolgáltatók szempontjából, akik olyan tagállamokban folytatnak tevékenységet, ahol nem telepedtek le. E célkitűzés eléréséhez a Bizottság kellő időben következetes lépéseket tett, hogy a tagállamokban egységes módon alakítsák ki az elektronikus interfészt. A Fiscalis 2013 program keretében és finanszírozásában két műhelytalálkozót rendeztek. Az első, a szűkített egyablakos ügyintézés végrehajtásával foglalkozó műhelytalálkozó megtartására 2011 júniusában Malmőben került sor, mely alkalom megteremtette az alapot a szabályozás működésével, illetve a bevallás és adatcsere szabványosításával kapcsolatos végrehajtási szabályok előkészítéséhez. A második, a szűkített egyablakos ügyintézésre vonatkozó iránymutatások kidolgozásáról szóló műhelytalálkozót 2013 májusában Cipruson tartották meg. A szűkített egyablakos ügyintézéshez készített útmutatót, mellyel a 2015 januárjában életbe lépő változások jobb megértését kívánták elősegíteni, 2013 végén közzétették a Bizottság honlapján[10]. Az útmutató gyakorlati iránymutatással szolgál arról, hogyan alkalmazandók a szűkített egyablakos ügyintézéshez kapcsolódó jogszabályok és előírások. Az útmutató összeállításával a bizottsági szolgálatok célja az volt, hogy teljesítsék az új szabályok hatálybalépése által érintett érdekelt felek jogos elvárásait, illetve megfeleljenek az egyértelműséggel és jogbiztonsággal kapcsolatban felmerült igényeknek. A kötelező jogi erővel nem rendelkező útmutatót 2013 októberében megvitatta a Közigazgatási Együttműködési Állandó Bizottság[11]. 3.5. A szűkített egyablakos ügyintézési rendszer informatikai végrehajtása A Bizottság emellett valamennyi tagállamban összehangolja a szűkített egyablakos ügyintézési rendszer informatikai végrehajtását. A rendszer funkcionális és műszaki előírásait (annak részletes ismertetését, hogy a tagállamok hogyan hajtsák végre saját informatikai rendszerüket) 2012 őszén fogadta el a Közigazgatási Együttműködési Állandó Bizottság, és azóta jó ütemben halad a szükséges tagállami informatikai keretek kialakítása. A bizottsági szolgálatok a szűkített egyablakos ügyintézési projekt egészéből az előírások elkészítéséért, a rendszerfejlesztésért, a megfelelőségi vizsgálatok elvégzéséért, a rendszer elindításáért és a tagállami tevékenységek összehangolásáért voltak felelősek. A Bizottság csupán a közös domainre vonatkozóan lépett fel, míg az üzleti folyamatokat az egyes tagállamok külön-külön határozták meg. Rendkívül sok volt a teendő, amelyek elvégzésére különösen a tagállamokkal tartott rendszeres informatikai műhelytalálkozók keretében került sor. A Bizottság informatikai szakemberei emellett az esetenként fellépő nehézségek egyedi értékelésére és hatékony megoldások keresésére minden tagállamban kétoldalú nyomon követési kiküldetéseket is szerveztek. A projekt időre történő elkészüléséhez rendkívül fontos, hogy továbbra is valamennyi tagállam hozzárendelje a szükséges erőforrásokat ehhez a tevékenységhez. A Bizottság informatikai szakemberei az új szabályok hatálybalépéséig hátralévő hónapokban továbbra is szigorúan nyomon követik az egyes tagállamok helyzetének állását. Ha valamelyik tagállamban valamiért nem készül el, illetve nem működik hibátlanul az elektronikus rendszer 2015. január 1-jén, az általános szabályok értelmében a szóban forgó tagállam beszállítóinak továbbra is minden olyan tagállamban nyilvántartásba kell vetetniük magukat és be kell vallaniuk a héát, ahol távközlési, műsorszolgáltatási vagy elektronikus szolgáltatásokat nyújtanak nem adóalanyok számára. Eddigi tapasztalataink alapján felmerül, hogy a jövőre nézve lesz-e egyáltalán értelme az egyes tagállami közigazgatások szintjén külön informatikai rendszereket kifejleszteni – tekintettel a költségvetési konszolidációra –, és nem lenne-e ehelyett célravezetőbb egyetlen uniós rendszert létrehozni, vagy legalább bizonyos modulokat közösen, a tagállami erőforrások összevonásával kifejleszteni. 3.6. A szűkített egyablakos ügyintézési rendszer ellenőrzése A szűkített egyablakos ügyintézésre vonatkozó uniós jogszabályok szerint az ellenőrzéseket a fogyasztás szerinti tagállam végzi el, bár a tagállamok közötti ellenőrzések összehangolásának javítására számos eszköz áll rendelkezésre. Előfordulhat, hogy az ellenőrzések során ugyanazt az uniós vállalkozást akár 27 (sőt, nem uniós vállalkozás esetében 28) különböző külföldi közigazgatás ellenőrzi mindennemű összehangolás nélkül, és ilyenkor az információkat több nyelven is bekérik az érintettektől. Ez nemcsak aránytalan terhet ró az e-üzletviteli iparágra, hanem az ellenőrzés hatékonyságát és (különösen a nem uniós vállalkozások részéről) az önkéntes megfelelés szintjét is veszélyezteti. Az összehangolt megközelítés hiánya ráadásul ellenőrzési erőforrásokat foglal le az adóhatóságoknál, ami kedvezőtlenül befolyásolja az adott tagállam ellenőrzési hatékonyságát. E problémák orvoslása érdekében egy Fiscalis projektcsoport ajánlásokat dolgozott ki a szűkített egyablakos ügyintézés ellenőrzésére vonatkozóan. Ezeket 2013 szeptemberében a svédországi „A héával kapcsolatos szűkített egyablakos ügyintézés (MOSS) ellenőrzése” című műhelytalálkozón vitatták meg. Az ajánlások azt az elvet támogatják, hogy az ellenőrzés összehangolását az azonosítás szerinti tagállam végezze, a fogyasztás szerinti tagállamnak a hatályos jogszabályokkal összhangban adómegállapítások végzésére vonatkozó joghatóságának sérelme nélkül. A projektcsoport jelentésében azt ajánlotta, hogy a fogyasztás szerinti tagállam nevében végzendő ellenőrzési feladatköröket az azonosítás szerinti tagállam vállalja, azaz az a tagállam, amelyben a vállalkozás letelepedett vagy amelyet a vállalkozás fő kapcsolattartó hatóságként választott. Ugyanakkor bár a tanácsi magas szintű munkacsoport, valamint az illetékes bizottság keretében a tagállamok nagy többsége határozottan támogatta ezt a munkát, az ajánlások végrehajtásához mégsem adta minden tagállam a hozzájárulását. A bizottsági szolgálatok a honlapjukon közzéteszik azokat a vállalkozások érdeklődésére számot tartó ajánlásokat[12], amelyeket véleményük szerint valamennyi tagállamnak alkalmaznia kell a lehető legnagyobb hatékonyság elérése és a vállalkozásokat sújtó terhek lehető legkisebbre csökkentése érdekében. 3.7. Kommunikáció és tudatosítás A teljesítési helyre vonatkozó új szabályok hatálybalépését megelőző előkészítő munka fontos elemeként elegendő információval kell ellátni a vállalkozásokat és a tagállami adóhatóságokat az elkövetkező változások mértékéről és hatásairól. A Bizottság ezért úgy határozott, hogy olyan uniós internetes portált hoz létre, amely kifejezetten az új szabályok végrehajtását ismerteti. Ebből azután a későbbiekben egy átfogóbb, uniós héaügyekkel foglalkozó internetes portál bontakozhatna ki. Mivel a reform nemcsak az európai, hanem a világ különböző pontjain működő gazdasági szereplőket is érinti, a honlapon a szűkített egyablakos ügyintézés útmutatója és a teljesítési helyre vonatkozó új szabályok magyarázata japán, orosz és kínai nyelven, valamint az EU hivatalos nyelvein egyaránt olvasható lesz. Ugyanerre az uniós honlapra kerülnek majd fel 2014 végéig a tagállamok saját szabályozásával kapcsolatos további, a szűkített egyablakos ügyintézési rendszert használó vállalkozások számára jelentőséggel bíró információk, a tagállami honlapokra vezető hivatkozásokkal együtt. Ezek az adatok a tagállamok saját hatályos követelményeit tükrözik majd a számlázási kötelezettségekre, a használati és igénybevételi szabályokra, bizonyos mentességek igénybevételére stb. vonatkozóan. Fontos megjegyezni, hogy a tagállami jog bizonyos aspektusai a szűkített egyablakos ügyintézési rendszer esetében továbbra is alkalmazandók lesznek. Az internetes portál célja a különböző tagállamokban működő vállalkozások tevékenységének megkönnyítése olyan összefoglaló adatbázis rendelkezésre bocsátásával, amely lehetővé teszi, hogy az érintett vállalkozások könnyen tájékozódjanak az EU-ban alkalmazandó megfelelőségi kötelezettségekről, és így csökkentsék megfelelési költségeiket. Emellett született egy átfogóbb egyedi kommunikációs terv is azoknak a harmadik országokban letelepedett érdekelteknek a megszólítására, akiket a teljesítési helyre vonatkozó új szabályok érinthetnek. Ennek keretében a Bizottság konferenciákat szervez az új szabályok tudatosítása és megismertetése érdekében. 2014. április 17–18-án például előadásra került sor Tokióban az OECD második héával foglalkozó globális fórumán.[13] 2014-ben a következő helyszíneken tartanak még konferenciát: május 15-én Luxembourgban, június 2-án az Egyesült Királyságban, szeptember 9-én Lengyelországban, szeptember végén pedig az Egyesült Államokban. Később további rendezvényekre kerülhet sor. 4. Megvalósíthatósági vizsgálat 4.1. Az új szabályok összhangja a szolgáltatások teljesítési helyére vonatkozó általános szakpolitikával A 2008/8/EK irányelv elfogadása után hat évvel még mindig teljes mértékben összhangban állnak a távközlési, műsorszolgáltatási és elektronikus szolgáltatások teljesítési helyére vonatkozó új szabályok a héa jövőjével kapcsolatos általános szakpolitikával. A Bizottság 2011. december 6-án közleményt fogadott el a héa jövőjéről[14], amelyben bemutatta a jelenlegi átmenti rendelkezések helyét átvevő átalakított héarendszer alapvető ismérveit, és megállapította a jövőben megteendő kiemelt fellépéseket. A közlemény elismerte, hogy nem megvalósítható célkitűzés a származási országban való adóztatás elvén alapuló végleges héarendszer létrehozása, és ehelyett inkább a rendeltetési hely fogalmán alapuló alternatív rendszert kell alkalmazni. Ezen új megközelítés szerint a leendő héarendszer alapja az az elv lenne, hogy a teljesítés helye abban a tagállamban van, ahol a fogyasztás történik, amint azt a távközlési, műsorszolgáltatási és elektronikus szolgáltatások teljesítési helyére vonatkozó új, 2015. január 1-jén hatályba lépő szabályok előírják. Ezt a közleményt (2012. május 15-i következtetéseiben) a Tanács is elfogadta, ami azt mutatja, hogy a 2008/8/EK irányelv 5. cikkében előírt szabály nemcsak megfelel a közvetett adózásra vonatkozó általános szakpolitikának, hanem annak fő jövőbeni irányát határozza meg. Ezzel összhangban a Bizottság is nagy fontosságot tulajdonított a szűkített egyablakos ügyintézési rendszer időbeni végrehajtásának. A prioritás a Tanács maradéktalan támogatását is élvezi. Hangsúlyozni kell, hogy ez a szabály teljes mértékben összhangban áll a jelenleg nemzetközi szintű megbeszélések tárgyát képező szakpolitikai irányvonalakkal is. Az e-kereskedelem adóztatására vonatkozóan 1998-ban Ottawában megállapított OECD-elvek szerint[15] a fogyasztási adók (például a héa) adóztatását a fogyasztás helye szerinti helyen kell elvégezni. Ezek az elvek az OECD által jelenleg kidolgozás alatt álló, B2C szolgáltatásokra vonatkozó héa/termék- és szolgáltatási adó-iránymutatásban is megjelennek. A rendeltetési hely elvének alkalmazása a digitális gazdaság fejlődésével járó kihívások fenntartható megoldásának alapja is lehet, mivel egyenlő versenyfeltételeket biztosít a nagy távolságból árut és szolgáltatásokat biztosító gazdasági szereplőknek. Az elv tehát összhangban áll a digitális gazdaság adóztatásával foglalkozó magas szintű bizottsági szakértői csoport álláspontjával és az OECD adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással kapcsolatos munkájával. 4.2. Az új szabályok hatékony végrehajtása 2015. január 1-jéig A távközlési, műsorszolgáltatási és elektronikus szolgáltatások szolgáltatási helyével kapcsolatos új szabályok bevezetésével jelentős változás áll majd be az uniós héarendszer eddigi szabályaiban. A bevezetés előkészítése nem kevés jogi, illetve műszaki kihívást tartogat. A határidő előtt több évvel meghozott intézkedéseknek, valamint a tagállamokkal és a magánszektorbeli érdekeltekkel való gyümölcsöző együttműködésnek köszönhetően mindazonáltal sikerült létrehozni a következetes, hatékony és időbeni végrehajtás stabil keretét. A Bizottság megtette a szükséges lépéseket a stabil jogi keret működéséhez és annak biztosítására, hogy gyakorlati és részletes útmutatás álljon a vállalkozások és a tagállamok rendelkezésére. A szűkített egyablakos ügyintézési rendszer megfelelő működése érdekében támogatta és nyomon követte az elektronikus interfész műszaki megvalósításának előkészítésére tett tagállami erőfeszítéseket is. A gördülékeny végrehajtás elősegítésére további kezdeményezésekre is sor került a figyelemfelkeltés, az új szabályok által érintettek tájékoztatása és útmutató kibocsátása érdekében. A Bizottság tehát megállapítja, hogy 2015. január 1-jétől a nem adóalanyoknak nyújtott távközlési, műsorszolgáltatási és elektronikus szolgáltatások helyére vonatkozó új szabályok hatékony alkalmazása megvalósítható. A Bizottság az említett időpontot megelőzően és az új rendelkezések hatálybalépése után egyaránt nyomon fogja követni a tagállamok által a szűkített egyablakos ügyintézési rendszer végrehajtása terén elért eredményeket, amely rendszer jelentős lépést jelent a belső piac egyszerűbb és hatékonyabb működése felé. 5. Következtetések A Bizottság a nem adóalanyoknak nyújtott távközlési, műsorszolgáltatási és elektronikus szolgáltatások szolgáltatási helyére vonatkozó új szabályok hatálybalépését megelőző teendőkkel kapcsolatban felhívja a tagállamokat, hogy vállaljanak maradéktalan elszámoltathatóságot a műszaki előkészületekért, és álljanak készen a szűkített egyablakos ügyintézési rendszer végrehajtására. Mivel a Bizottság a rá eső szükséges feladatokat időben elvégezte, most már a tagállamok feladata, hogy sikeresen lezárják a projektet, és biztosítsák, hogy 2015. január 1-jétől az új szabályok hatékonyan alkalmazhatók legyenek. A Bizottság meglátása szerint az új szabályokra való gördülékeny átállás érdekében pragmatikus megközelítést kell alkalmazni a tagállamok által végrehajtandó átmeneti intézkedésekkel kapcsolatban. Ennek során biztosítani kell a megfelelő adóztatást, azonban a kettős adóztatás mindennemű kockázatának elkerülése mellett. E tekintetben a tagállamoknak a héabizottság szinte egyhangúan elfogadott iránymutatásához[16] kell tartaniuk magukat. A héa-irányelv 221. cikke szerint a tagállamok a nem adóalanyoknak történő szállítások (B2C ügyletek) esetében számla kiállítására kötelezhetik az adóköteles beszállítókat[17]. Ez a kötelezettség azonban a különböző tagállamokkal kereskedő gazdasági szereplők számára terhet jelenthet. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy jobb lenne, ha a gazdasági szereplők szabálykövetésének további leegyszerűsítése érdekében a tagállamok nem írnák elő számla kiállítását a MOSS hatálya alá tartozó fogyasztói ügyletek esetében. Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy sok vállalkozást aggaszt az említett szolgáltatások adóztatása terén az egyes tagállamok között fennálló esetleges különbségek jövőbeni rendezésének módja: tartanak tőle ugyanis, hogy több különböző héahatóság is adóköveteléssel léphet fel velük szemben egy-egy szolgáltatás tekintetében, és ilyen esetben nem áll rendelkezésre majd semmilyen eljárás vagy mechanizmus a tagállamok közötti viták rendezésére. Az ezen eljárás vagy mechanizmus hiányára vonatkozó aggályokat a Bizottság is osztja. A jelenlegi jogalkotási keret nem biztosít semmilyen hivatalos eszközt az említett helyzetek kezelésére, és a Bizottság nem kapott felhatalmazást a kettős adóztatási kérdések megoldására. A kérdés tehát teljes mértékben a tagállamok hatáskörébe tartozik. A Bizottság megítélése szerint a kettős adóztatások elkerüléséhez európai szintű mechanizmus létrehozására van szükség. Tekintettel arra, hogy bizonyos tagállamok a korábbiakban nem támogatták az erre irányuló kezdeményezéseket, a Bizottság arra sürgeti a tagállamokat, hogy hozzanak létre könnyen elérhető kapcsolattartó pontot, és közöljék annak elérhetőségét a bizottsági szolgálatokkal annak érdekében, hogy a Bizottság honlapján átfogó listát tehessen közzé.[18] Ez lenne az első lépés a nemzeti adóhatóságok általi eltérő adómegállapításból fakadó kettős adóztatás megoldása felé. 6. Ajánlások a következő lépésekre A Bizottság felszólítja a tagállamokat a következőkre: · tegyenek meg mindent a szükséges informatikai infrastruktúra idejében történő felállítására, · hajtsák végre maradéktalanul az ellenőrzésre vonatkozó iránymutatást, · a szolgáltatási helyre vonatkozó új szabályok hatálya alá tartozó B2C szolgáltatások esetében tartózkodjanak a számla előírásától, továbbá · jelöljenek ki könnyen elérhető kapcsolattartó pontot a kettős adóztatással kapcsolatos problémák megoldására. [1] A Tanács 2006. november 28-i 2006/112/EK irányelve a közös hozzáadottértékadó-rendszerről (a továbbiakban: héa-irányelv), (HL L 347., 2006.12.11., 1. o.). [2] HL L 44., 2008.2.20., 11. o. [3] A Tanács 2008. február 12-i 143/2008/EK rendelete az 1798/2003/EK rendeletnek a közigazgatási együttműködés bevezetése, valamint a szolgáltatásnyújtás teljesítési helyére, a különös szabályozásra és a hozzáadottértékadó-visszatérítésre vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információcsere tekintetében történő módosításáról (HL L 44., 2008.2.20., 1. o.). Időközben az 1798/2003/EK rendeletet felváltotta a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről szóló, 2010. október 7-i 904/2010/EU tanácsi rendelet (HL L 268., 2010.10.12., 1. o.). [4] HL L 290., 2012.10.20., 1. o. [5] HL L 284., 2013.10.26., 1. o. [6] HL L 294., 2012.9.14., 3. o. [7] A Tanács 2008. február 12-i 2008/9/EK irányelve a nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban, hanem egy másik tagállamban letelepedett adóalanyok részére a 2006/112/EK irányelvben előírt hozzáadottérték-adóvisszatérítés részletes szabályainak megállapításáról (HL L 44., 2008.2.20., 23. o.). [8] COM(2012) 763 final. [9] Távközlés, műsorszolgáltatás és elekronikus szolgáltatások – Európai Bizottság : http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/vat/how_vat_works/telecom/index_en.htm#explanatory_notes [10] Távközlés, műsorszolgáltatás és elekronikus szolgáltatások – Európai Bizottság: http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/vat/how_vat_works/telecom/index_en.htm#one_stop [11] A 904/2010/EU rendelet 58. cikkével létrehozott bizottság. [12] Távközlés, műsorszolgáltatás és elekronikus szolgáltatások – Európai Bizottság: http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/vat/how_vat_works/telecom/index_en.htm [13] http://www.oecd.org/tax/consumption/. [14] Lásd a Bizottság közleményét az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Gazdasági és Szociális Bizottságnak: A héa jövőjéről – Úton egy egyszerűbb, stabilabb és hatékonyabb, az egységes piacra szabott héa-rendszer felé – COM(2011) 851 végleges. [15] http://www.oecd.org/ctp/consumption/Taxation%20and%20eCommerce%202001.pdf. [16] Lásd a héabizottság 100. ülését, 797. FINAL munkadokumentum: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/taxation/vat/key_documents/vat_committee/guidelines-vat-committee-meetings_en.pdf. [17] A héaszabályozás szerinti számla tartalmáról lásd a héa-irányelv 226. cikkét. [18] http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/vat/how_vat_works/telecom/index_en.htm