A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

A vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni uniós cselekvési terv

1. A háttér bemutatása

A vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme a szervezett bűnözés egyik legjövedelmezőbb tevékenységévé vált a világon. A pontos nagyságrendet nehéz számszerűsíteni, azonban különböző források becslései szerint az ilyen jogellenes kereskedelemből származó nyereség évente 8 milliárd és 20 milliárd euró között mozog. Ez a tevékenység védett fajok széles körére, köztük elefántokra és orrszarvúakra, korallokra, tobzoskákra, tigrisekre és emberszabású majmokra terjed ki.

Egy világszerte egyre nagyobb méreteket öltő probléma...

Az illegális elefántcsont-kereskedelem mértéke 2007 óta több mint kétszeresére nőtt, és több mint háromszorosa az 1998-as szintnek. Dél-Afrikában 2007 és 2013 között 7000 %-kal nőtt az orrszarvúak orvvadászata, ami magának a fajnak a túlélését veszélyezteti. A hatóságok csak 2013 novembere és 2014 áprilisa között több mint 4000 tonnányi olyan, rendkívül veszélyeztetett rózsafát foglaltak le a különböző tranzit- és célországokban, amelyet a gyanú szerint illegálisan exportáltak Madagaszkárról.

Az EU-nak fontos szerepet kell betöltenie e jogellenes kereskedelem leküzdésében, mivel Európa jelenleg célpiac, és egyben csomópont is a más régiók felé áthaladó illegális kereskedelemben. Ugyanakkor ebből a térségből is származnak bizonyos fajok, amelyekkel illegálisan kereskednek. Az elmúlt években a tagállamok főként áthaladó illegális elefántcsont- és orrszarvúszarv-szállítmányok lefoglalásáról, valamint élő hüllők és egzotikus madarak jogellenes behozataláról számoltak be, miközben több tonnányi rendkívül veszélyeztetett angolnát értékesítettek illegálisan az EU-ból Ázsiába.

…amelynek súlyos következményei vannak a jogállamiságra, a bűnözésre és a biztonságra nézve

A vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme pusztító hatást gyakorol a biológiai sokféleségre, és néhány faj teljes eltűnésével fenyeget. Ráadásul ösztönzi azokat a korrupt gyakorlatokat, amelyek lehetővé teszik ezt az illegális kereskedelmet, és ezzel aláássa a jogállamiságot. Különösen Afrika néhány régiójában rendkívül negatív hatást gyakorol a gazdasági fejlődés lehetőségeire.

A vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme nagyon vonzó a bűnözők számára, hiszen rendkívül jövedelmező tevékenység, és az országok többségében az illegális kereskedelem egyéb formáihoz képest a bűnüldözés szempontjából alacsonyabb prioritású, így a felderítés és a szankciók kockázata igen alacsony. Rendszeresen beszámoltak arról, hogy ez a tevékenység összefonódik a pénzmosással és a szervezett bűnözés egyéb formáival, például a kábítószer-kereskedelemmel és a tiltott lőfegyver-kereskedelemmel. Az ENSZ Biztonsági Tanácsa elismerte, hogy a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme konfliktusokat szít Közép-Afrikában, és fenyegeti a regionális biztonságot és a nemzetbiztonságot azzal, hogy finanszírozási forrást biztosít a milíciáknak.

Nagyobb nemzetközi figyelem...

Az utóbbi években a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme – rohamosan növekvő nagyságrendje és hatása miatt – nemzetközi politikai szinten egyre nagyobb figyelmet kapott. Az ENSZ Közgyűlése 2015 júliusában fogadta el első határozatát ebben a tárgyban, amelyet valamennyi uniós tagállam támogatott. A témával külön foglalkoztak más közelmúltbeli fontos nemzetközi eseményeken is, mint például a botswanai Kasane-ban 2015 márciusában megtartott magas szintű konferencián, valamint a G7-csoport 2015. júniusi csúcstalálkozóján. Ezek nyomán a nemzetközi közösség – beleértve az EU-t és tagállamait – közös kötelezettségvállalásokat fogalmazott meg a jogellenes kereskedelem elleni fellépés fokozása érdekében.

A vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni küzdelem érdekében számos intézkedést fogadtak el a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) alapján, amely a vadon élő állatok és növények kereskedelmét szabályozó egyik legfontosabb nemzetközi szerződés, amelyhez az EU 2015-ben csatlakozott. Az Egyesült Államok elnöki munkacsoportot hozott létre, és nemzeti stratégiát fogadott el a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme ellen. A fő piacoknak tekintett országok, mint például Kína, egyre nagyobb szerepvállalást tanúsítanak, elsősorban azzal, hogy szigorúbban betartatják a szabályokat, és hajlandóak szorosabban együttműködni az EU-val ezekben a kérdésekben. Az Afrikai Unió az egész kontinensre kiterjedő stratégia végrehajtását kezdte meg.

...amelyet helyi szinten konkrét cselekvéssé kell alakítani

Az EU már eddig is vezető szerepet vállalt a természeti erőforrások illegális kereskedelme elleni küzdelemben azzal, hogy ambiciózus szakpolitikákat fogadott el a fa- és a halászati termékekkel kapcsolatban. Ez az uniós cselekvési terv annak bizonyítéka, hogy az EU kész megfelelni a nemzetközi elvárásoknak és betartani a kötelezettségvállalásokat, és egyre ambiciózusabban lép fel a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelmével szemben. Ez elő fogja segíteni annak biztosítását is, hogy az elmúlt évtizedekben szerte a világon az uniós fejlesztési támogatáson keresztül a vadon élő növények és állatok védelme érdekében végrehajtott jelentős beruházásokat ne ássák alá a bűnözői tevékenységek.

A cselekvési terv jelentős mértékben hozzájárul az államfők által a 2015. szeptemberi ENSZ-csúcstalálkozón elfogadott, 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend alapján meghatározott fenntartható fejlesztési célokhoz. A biológiai sokféleségre vonatkozó 15. cél a következőket tűzi ki: „sürgős fellépés az orvvadászat és a vadon élő védett növény- és állatfajok jogellenes kereskedelmének felszámolása érdekében, és a vadon élő növényekből és állatokból készült illegális termékek esetében mind a kínálati, mind a keresleti oldal kezelése”.

Az Európai Parlament 2014 januárjában elfogadott állásfoglalásában cselekvési terv kidolgozását szorgalmazta. Az uniós cselekvési terv kidolgozását számos uniós tagállam, nemzetközi szervezet, nem kormányzati szervezet és érintett vállalkozás támogatta az érdekelt felekkel a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelmének uniós megközelítéséről tartott konzultáción, amelyet az Európai Bizottság 2014 februárjában indított el.

Az EU-nak és tagállamainak együtt kell kezelniük a problémát. A vadon élő állatok és növények kereskedelmét 1983 óta minden tagállamban az egész Unióra érvényes szabályok rendezik, amelyek a CITES-t hajtják végre, a Bizottság pedig 2007-ben ajánlást adott ki a végrehajtásról.