[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 13.6.2007

SEC(2007) 774

A BIZOTTSÁG SZOLGÁLATAINAK MUNKADOKUMENTUMA

Kísérődokumentum Javaslat: A TANÁCS RENDELETE A TISZTA ÉGBOLT KÖZÖS VÁLLALKOZÁS LÉTREHOZÁSÁRÓL A közös technológiai kezdeményezés REPÜLÉSTECHNIKAI és LÉGIKÖZLEKEDÉSI hatásainak elemzése A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA

{KOM(2007) 315 végleges}{SEK(2007) 773}

1. ELőZMÉNYEK

Ez a dokumentum a „Tiszta égbolt” közös technológiai kezdeményezés (a továbbiakban: Tiszta égbolt) hatásvizsgálatát mutatja be.

A hetedik kutatási keretprogram (2007–2013)[1] – az iparág és a többi érdekelt fél igényeinek eleget téve – bevezeti a közös technológiai kezdeményezés fogalmát. A közös technológiai kezdeményezés köz-magán társulásként valósul meg. A közös technológiai kezdeményezések révén a Közösség olyan jogi és szervezési keretet hoz létre, amely egy adott területen lehetővé teszi, hogy a kutatásban és fejlesztésben érdekelt összes fél – mind a köz-, mind a magánszférából – egymással megossza erőforrásait. A közös technológiai kezdeményezések tevékenységének közös európai érdeket[2] kell szolgálnia, ezáltal elősegítve a lisszaboni versenyképességi célkitűzés és a kutatási kiadásokra vonatkozó barcelonai előirányzatok[3] teljesülését.

A repüléstechnika és a légiközlekedés azon területek közé tartozik, amelyeket a Bizottság közös technológiai kezdeményezés létrehozására kiválasztott[4]. Ez elsősorban azt a célkitűzést szolgálná, hogy jelentős haladás történjék a magas szintű célfogalmak ( High Level Target Concepts ) felé, amelyeket az ACARE jelölt ki, arra a következtetésre jutva, hogy csak ugrásszerű technológiaváltásokkal érhetők el a 2020-ra kijelölt célok, vagyis hogy 50%-kal csökkenjen a szén-dioxid-kibocsátás, 80%-kal a nitrogén-oxid-kibocsátás, felére csökkenjen a külső zajterhelés, és mérséklődjék a légi járművek és a hozzájuk kapcsolódó termékek életciklusának környezeti hatása[5].

ELJÁRÁSI KÉRDÉSEK ÉS KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL

A Tiszta égbolt hatásvizsgálata két dokumentumon alapul, kiegészítve azon visszajelzésekkel, amelyek a hatásvizsgálati dokumentáció előrehaladottsági fokát vizsgáló két közmeghallgatásról származnak.

Az első dokumentum, melynek címe Report on the Assessment Exercise on the ”Clean Sky” Final Proposal [Jelentés a „Tiszta égbolt” végleges javaslat értékeléséről], egy az egyes országok által kijelölt szakértőkből álló független csoport munkája. Ez a jelentés elsősorban az európai repüléstechnika piaci helyzetével, a Tiszta égbolt célkitűzéseivel, a politikai alternatívákkal és a társadalmi-gazdasági hatással foglalkozik.

A második dokumentumot, amely a Clean Sky, a Joint Technology Initiative for Aeronautics and Air Transport – Executive Summary [Tiszta égbolt repüléstechnikai és légiközlekedési közös technológiai kezdeményezés – Vezetői összefoglaló] címet viseli, az iparágbeli alapítótagok készítették, miután a Bizottság felkérte őket, hogy igazolják a „siker kulcsainak” (piaci hiányosság, addicionalitás, irányítás és tagállami szerepvállalás) meglétét.

A javaslat – különösen pedig annak irányítási vonatkozásai – figyelembe veszik a Bizottság szervezte szakmai találkozókon elhangzott állami hozzászólásokat. A javasolt irányítási szerkezetet egyaránt támogatják az iparágbeli érdekelt felek és az egyes országok.

2. A PIAC HIÁNYOSSÁGA INDOKOLTTÁ TESZI A KÖZÖSSÉG PÉNZÜGYI BEAVATKOZÁSÁT

A repüléstechnikai ágazat a XXI. században jelentős kihívások elé néz: az iparág nem térhet ki annak kényszere elől, hogy kevésbé járuljon hozzá az éghajlatváltozáshoz és csökkentse a repülőterek körüli károsanyag- és zajkibocsátást .

Az Európai Unió repüléstechnikai ipara éles versenynek van kitéve . 2006. december 20-án az Egyesült Államok kormánya elnöki rendeletet bocsátott ki az Egyesült Államok első repüléstechnikai kutatási és fejlesztési politikájáról , ezzel igyekezvén megerősíteni az Egyesült Államok vezető pozícióját a repüléstechnikában.

A közszféra beavatkozását az indokolja, hogy megoldást kell találni a különféle piaci hiányosságokra, amelyek a repüléstechnikai kutatást nem teszik érdekeltté abban, hogy a jövő légi járműveinél csökkentsék a tüzelőanyag-fogyasztást, valamint a károsanyag- és zajkibocsátást.

A repüléstechnikai kutatás sokféle piaci hiányosságtól szenved[6] , amely akadályozza a technológiai környezet optimális fejlődését:

1) Nagyobb a kockázat , és hosszabb idő kell a beruházások projekteredményekből való megtérüléséhez , mint amit az ipar és a pénzügyi közösség elfogadhatónak tart.

2 Ahhoz, hogy a légi közlekedés környezetbaráttá tétele érdekében teljesülhessen az ACARE második stratégiai kutatási ütemterve, olyan ugrásszerű változásokra van szükség, amelyek csak összehangoltan , innovatív és integrált multidiszciplináris közelítésmóddal valósíthatók meg hatékonyan.

3) Mind a repüléstechnikai kutatáshoz és fejlesztéshez, mind a repülésnek az éghajlatváltozásra gyakorolt hatásához jelentős externáliák kapcsolódnak.

Pozitív externália a repüléstechnikai kutatásba történő kutatási és fejlesztési beruházás. A kutatási és fejlesztési beruházásra vállalkozó innovatív cég nem tudja birtokba venni beruházásának teljes hasznát, mivel az ismeretek különféle csatornákon keresztül akaratlanul közkinccsé válnak, ezáltal a K+F beruházás társadalmi haszna felülmúlja az egyéni hasznot. A K+F beruházások társadalmi és egyéni megtérülési aránya különösen nagy eltérést mutat a repüléstechnika esetében.

Negatív externáliaként jelentkezik a polgári repülés: a légitársaságok és a gyártók nem fizetik meg a társadalom által viselt összes környezeti költséget. Ennek eredményeképpen a környezetbarát technológiák az optimálisnál kevésbé vonzzák a beruházásokat és terjednek el.

3. A TISZTA ÉGBOLT CÉLKITűZÉSEI

A fő célkitűzés a tiszta légiközlekedési technológiák európai uniós fejlesztésének felgyorsítása, hogy e technológiák mihamarabb elterjedjenek [7], hozzájárulva Európa kiemelt stratégiai környezetvédelmi[8] és társadalmi célkitűzéseinek eléréséhez, fenntartható gazdasági növekedés mellett.

Ez konkrétan egy olyan nagyszabású program megvalósítását jelenti, amely előmozdítja a prekompetitív európai uniós repüléstechikai kutatást és fejlesztést, megnyitva az utat azon technológiai előrelépések előtt, amelyekkel 2020-ig jelentősen csökkenthető a szén-dioxid-, a nitrogén-oxid- és a zajkibocsátás , valamint a termékek életciklusának környezeti hatása. E politika várhatóan maximálisra növeli az európai uniós repüléstechnikai kutatási törekvések hatékonyságát , kihasználva a K+F-ben elérhető skála- és méretgazdaságosságot, és növelve az ipar azon képességét, hogy gyorsan hasznosítsa a légiközlekedési technológiákban bekövetkező ugrásszerű változásokat.

3.1.1. Összhang a többi európai uniós szakpolitikával

A repüléstechnikai K+F ösztönzése más olyan intézkedéseket egészítene ki, mint a repülésnek az európai uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerbe való javasolt bevonása. A kibocsátáskereskedelmi rendszer hatásvizsgálata[9] is efelé mutat.

4. EGYÉB FELMERÜLő SZAKPOLITIKAI LEHETőSÉGEK

Az alábbi lehetőségek merültek fel:

- az európai uniós cselekvés mellőzése

- EUREKA-jellegű beavatkozás

- kizárólag a keretrogramon belüli uniós cselekvés (a kutatási együttműködés hagyományos eszközeinek használatával)

- „Tiszta égbolt” közös technológiai kezdeményezés

4.1.1. Az európai uniós cselekvés (vagyis az állami és az uniós szintű beavatkozás) mellőzése

Ezt a lehetőséget el kellett vetni, mivel a repülés környezetbarátabbá tételéhez szükséges főbb újítások véghezvitele nem bízható kizárólag a piaci mechanizmusokra.

4.1.2. EUREKA-jellegű megközelítés

Ez a lehetőség nem tekinthető alkalmasnak, ugyanis nem nyújt elegendő költségvetési forrást a környezetbarát légiközlekedési technológiák kialakításába való magánbefektetési kedvet csökkentő magas kockázat ellensúlyozásához. Ezenkívül az EUREKA kormányközi program, tehát nem megfelelő eszköz a környezetbarát légiközlekedési technológiák fejlesztésének és bevezetésének felgyorsítására.

4.1.3. Kizárólag a keretprogramon belüli uniós cselekvés

A kutatási együttműködés hagyományos eszközei – noha az (al)rendszerek szintjén igen hatékonyak az alapkutatás és a jóváhagyás előmozdításában – nem a legoptimálisabbak a légiközlekedési technológiák fejlesztésének a mihamarabbi alkalmazás céljából történő felgyorsítása szempontjából , mivel a technológiáknak itt az egész rendszer próbáját kell kiállniuk. Még akkor sem teljesülne a szén-dioxid-, zaj- és nitrogén-oxid-kibocsátás 2020-ig történő jelentős csökkentéséhez szükséges technológiák kifejlesztésének célkitűzése, ha nagyszabású költségvetés felosztására kerülne sor különféle, párhuzamosan futó kutatási együttműködési projektek között.

4.1.4. „Tiszta égbolt” közös technológiai kezdeményezés

A Tiszta égbolt olyan közös technológiai kezdeményezés, amelynek célja, hogy hamarabb kialakuljanak és elterjedjenek a legfontosabb új technológiák, amelyekkel jelentősen kedvezőbb környezeti hatás érhető el a repülőgépek és a forgószárnyas légi járművek következő nemzedékénél, valamint a hozzájuk kapcsolódó felszereléseknél. A Tiszta égbolt hat integrált technológiademonstrációs rendszer (ITD) köré szerveződik. Ebből három a légi járművek különféle fajtáihoz ( merevszárnyas, regionális, illetve forgószárnyas légi jármű ) kapcsolódik, kettő pedig olyan kiegészítő ITD ( hajtóművek, illetve rendszerek ), amely a légi járművekhez kapcsolódó ITD-ket támogatja. Az ökotervezési ITD további támogatást nyújt a többi ITD-nek a termékek életciklusának környezetbaráttá tételében. Kézzelfogható végtermékként mindegyik ITD átfogó demonstrációs rendszert fog kialakítani.

Szervezeti formáját tekintve a „Tiszta égbolt” közös vállalkozás , amely egy, az EK-Szerződés 171. cikke alapján közösségi szervként létrehozott jogi entitás lesz.

A Tiszta égboltnak köszönhetően 2020-ra a légi járművek várhatóan 20–40%-kal kevesebb szén-dioxidot, 60%-kal kevesebb nitrogén-oxidot és 10–20 dB-lel kevesebb zajt fognak kibocsátani. A Tiszta égbolt költségvetése hét éven keresztül évi 1,6 milliárd EUR. A program arra fogja ösztönözni az ipart, hogy 800 millió euróval – vagyis a Tiszta égbolt költségvetésének 50%-ával egyenlő összeggel – többet fordítson kutatási-fejlesztési célra.

5. A TISZTA ÉGBOLT HATÁSVIZSGÁLATA

A Tiszta égboltnak sok területen lesz jelentős hatása. A repülés környezeti hatását globális szinten csökkenteni fogja. A hatékonyság növekedése kedvez a piac fejlődésének. A munkahelyteremtés jót tesz az Európai Unió gazdaságának. Az utasok elégedettebbek lesznek, ezáltal a mobilitási arány meg fog emelkedni. A technológia és a környezeti hatásfok ugrásszerű változása lehetőséget ad környezeti kérdések megoldására, egyszersmind fenntartva, sőt serkentve az európai ipar versenyképességét.

A környezeti előnyök nagyrészt a tüzelőanyag-fogyasztás csökkenéséből fognak eredni, vagyis nagyobb hatékonysággal járnak együtt. A beruházott erőforrások tekintetében az ipar igen jelentős kötelezettségeket vállalt, így a kutatási eredmények biztosan nem maradnak kihasználatlanul. A Tiszta égbolt technológiai vívmányai várhatóan hasznosíthatók lesznek a keskeny és a széles törzsű repülőgépek, a regionális repülőgépek és a forgószárnyas légi járművek következő nemzedékénél.

Noha a Tiszta égbolt környezetbarát program, a gazdasági előnyök önmagukban indokolják a jelentős összegű közberuházást . Egy légi flotta életciklusa körülbelül 20–25 évig tart. 2010-re a légi járművek harmada tervezett élettartamának végére ér, így sürgős cserére lesz szükség. A légi járművek piaci szegmenséből 60%-ban részesülnek a keskeny törzsű repülőgépek. Ezért döntő fontosságú, hogy a környezetvédelemben jelentős haladást lehetővé tevő technológiai vívmányokat kihasználó új, keskeny törzsű járművek rendelkezésre álljanak, mire a flottákat lecserélik.

Ha a légi járművek hatékonyabbá válnak, a légitársaságok lejjebb tudják szorítani működési költségeiket , ami kedvez a kereskedelemnek és az idegenforgalomnak.

Európa innovációs és kutatási potenciálja meg fog erősödni , mivel egy olyan program, mint a Tiszta égbolt, az összes érdekelt ipari szereplőt egybegyűjti, így hatása más kezdeményezésekig, más iparágakig is elhatol.

Az európai hozzáadott értéket és gazdasági addicionalitást mind általános piaci előrejelzések, mind az egyes cégektől származó adatok alapján felbecsülték, majd összevetették az Oxford Economic Forecasting (OEF) eredményeivel. Az általános adatok a K+F vonatkozásában húsz évet (2010–2030), a piaci hatást illetően pedig öt év eltolódással szintén húsz évet (2015–2035) ölelnek fel.

Az Európai Unióban a Tiszta égbolttal összefüggésben összesen keletkező hozzáadott érték a 2010–2035 időszakban a közvetlen és közvetett ipari hozzáadott érték (350 milliárd EUR) és az átgyűrűzés (450 milliárd EUR) összege, vagyis 800 milliárd EUR .

5.1.1. A Tiszta égbolt társadalmi hatásai

A kedvező környezeti hatás mindig kedvező közegészségügyi hatással párosul. A légitársaságok működési hatékonyságának növekedése óriási társadalmi hatással lesz a mobilitás növekedése révén.

A foglalkoztatottságban jelentkező kedvező hatás az életszínvonal emelkedéséhez is hozzájárul. A kutatásba való beruházás társadalmilag messzemenően megtérül, mivel más iparágak is bekapcsolódnak, ezáltal az európai állampolgárok életszínvonala megemelkedik.

A kibocsátások miatti társadalmi költségek csökkenése társadalmi haszonként értékelhető. A szén-dioxid tekintetében az eredmény akár 30%-os javulás is lehet. A becslések szerint a Tiszta égbolt a szénmennyiséget akár 2–3 milliárd tonnával is csökkentheti. A megtakarított társadalmi költség több millió EUR összegű[10].

5.1.2. A Tiszta égbolt addicionalitása

A Tiszta égbolt „addicionalitás” tekintetében várhatóan jelentős hatást fog kifejteni a Közösség szintjén. Az európai repüléstechnikai ipar további 800 millió EUR összeget fog beruházni a repülés környezeti hatásának mérséklésére irányuló kutatásba és fejlesztésbe . A technológiademonstrációs rendszerek majdani megvalósításához (vagyis a technológia magas szintű kiforrottságához) vezető nagyléptékű, hosszú távú európai uniós program hatni fog a termékfejlesztési programokba való K+F-magánbefektetések mértékére. A Tiszta égbolt technológiákat hasznosító termékek kifejlesztésére az Európai Unióban 2010 és 2030 között az ipar befektetései révén megvalósuló K+F értéke várhatóan 100 millió EUR körül fog alakulni.

A Tiszta égbolt a környezeti problémákkal kapcsolatos repüléstechnikai kutatásra vonatkozó nemzeti kormányprogramok előrehaladását és összehangolását is ösztönözni fogja . Az ágazat ciklikus jellege miatt a Tiszta égbolt hatásvizsgálatához alapul vett kezdeti állapot évről évre jelentősen változik, ugyanakkor egy, az innovációs technológiákra összpontosuló K+F-program természeténél fogva állandóbb.

Végezetül az addicionalitás azon is lemérhető, hogy a Tiszta égbolt által támogatott technológiák kifejlesztése és hasznosítása mennyiben járul közvetlenül hozzá az Európai Unióban keletkező összes „hozzáadott értékhez” . A Tiszta égbolt közvetlen hozzájárulását körülbelül 160 milliárd EUR összegre becsülik, míg a program 800 millió EUR összegű közpénz-ráfordítást igényel.

5.1.3. A Tiszta égbolttal összefüggő kockázatok

Különféle eshetőségek kerültek szóba:

- Egyes ITD-rendszerek nem érik el teljesen céljaikat: noha ez nem zárható ki, ugyanígy az is előfordulhat, hogy a kitűzött célokat túlteljesítik, mivel a különféle ITD-k közötti összekapcsolódás növeli a Tiszta égbolt szilárdságát.

- A célok nem teljesülnek: az ITD-k közötti összekapcsolódás a siker záloga.

- A közös technológiai kezdeményezés konzorciuma meghiúsul (például kulcsfontosságú partnerek visszalépése miatt): ez az eshetőség igen valószínűtlen, tekintettel a magas szintű elkötelezettségre, amelyet az ITD-vezetők máris kinyilvánítottak. Az összes bevont cég azon lesz, hogy hamar és hatékonyan hasznosítsa befektetéseit. Ennek ellenére van kisegítő megoldás, mivel minden ITD élén egyszerre két tag áll.

Általánosságban véve úgy tűnik, hogy az irányítási és a belső és külső ellenőrzési mechanizmusoknak köszönhetően szükség esetén gyors helyreállító intézkedések hozhatók.

6. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS

A belső értékelés a Tiszta égbolt igazgatási rendszerén keresztül történik. Az ITD-irányítóbizottság igazgatja, követi nyomon és értékeli az integrált technológiademonstrációs rendszerek résztvevőinek munkáját. Ez a bizottság jelentést tesz annak az igazgatóságnak, ahol az ITD-k munkáját értékelik. Az Európai Bizottságból és a Tiszta égbolt főbb iparágbeli tagjaiból álló végrehajtó testület stratégiai értékelést végez.

A közlekedési programbizottság és az országos képviselők csoportja lesz a két fő külső felülvizsgálati szerv . Az utóbbinak az lesz a fő feladata, hogy nyomon kövesse a projekt előrehaladását az eredetileg kitűzött célokhoz képest. Az ACARE elsősorban a stratégiai kutatási ütemterv figyelembevételével vizsgálja majd az előrehaladást – a Tiszta égbolt célkitűzései összhangban vannak ezzel az ütemtervvel.

Ezenkívül a tervek szerint egy tanácsadó testület is támogatni fogja a közös vállalkozást az összes tudományos, műszaki, irányítási és igazgatási kérdésben. Ez a testület független szakértőkből fog állni, beleértve szabályozókat is.

7. A FEJLőDÉS MÉRÉSE

A műszaki fejlődés úgy értékelhető, hogy lemérjük: a projekt milyen mértékben áll összhangban a kitűzött céljaival. A Tiszta égboltnak kézzelfogható termékei lesznek az átfogó demonstrációs rendszerek.

A fejlődés mérésének legfontosabb eszköze a „technológiaértékelő”, amely biztosítja az ITD-k közötti műszaki együttműködés egyöntetűségét. A technológiaértékelő leméri mind a hat ITD munkáját a műszaki projekttervvel és az ACARE-célkitűzéssel összevetve, biztosítja az ITD-k tevékenységei közötti összhangot és lehetőséget ad a környezeti haszon részletes értékelésére.

A részletes műszaki alcélkitűzések teljesülését az ITD-irányítóbizottságoknak és a közös technológiai kezdeményezés igazgatóságának a szintjén mérik le: az utóbbi testületben mind a hat ITD képviselteti magát egy-egy felelős tisztviselővel. A fejlődés magasabb szintű elemzését a végrehajtó testület szintjén értékelik; ennek eredményéről az Európai Bizottság közvetítésével értesülnek a külső értékelő testületek.

Az irányítás nyomon követését a Tiszta égbolt vezető testületei hajtják végre: az ITD-rendszerek irányítóbizottságai, az igazgatóság és a végrehajtó testület. Ugyanezen testületek felelősek a projekt igazgatásának és irányításának nyomon követéséért, amely az alsóbb szintű vezetés jelentéseinek elemzése, valamint a fejlődésnek a részletes projekttervvel való összevetése révén valósul meg.

Az igazgató a projekt jogi képviselője. Csapata közreműködésével begyűjti az ITD-ktől a vonatkozó információkat és elkészíti a jelentések nagy részét. Az igazgató közvetlenül a végrehajtó testületnek számol el.

Az országképviselők csoportja és a tanácsadó testület folyamatosan nyomon követheti a Tiszta égbolt pénzügyi és igazgatási célkitűzéseinek teljesülését. A Bizottságtól kapott pénzösszegek elköltését a közérdek határozza meg; ennek nyomatékot ad, hogy a stratégiai fontosságú ügyekben a Bizottságnak vétójoga van.

A felek méltányosan képviseltethetik magukat. A pályázati eljárás folyamata áttekinthető, és arra enged következtetni, hogy a kiválasztás módja átlátható és kielégítő lesz minden érdekelt fél számára. Az eljárás biztosítja, hogy az ellátási láncból eddig kimaradt cégek is egyenlő feltételekkel pályázhassanak, ha képességeik hasznosíthatók a projektben.

A természetbeni hozzájárulások értékét az alábbi elvek szerint fogják felbecsülni:

- a hetedik keretprogram működési módján alapuló általános közelítésmód, felülvizsgálati szintű értékeléssel;

- iránymutatásként a pénzügyi szabályozás végrehajtó szabályai;

- a fennmaradó kérdésekben a nemzetközi számviteli szabványok;

- hozzájárulások felbecsülése az iparágbeli alapítótagoknál bevett gyakorlatok szerint;

- független könyvvizsgáló általi ellenőrzés.

[1] Az hetedik keretprogramra vonatkozó 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat.

[2] SEC(88) 1882.

[3] {COM(2005)488} „Több kutatás és innováció - Beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében: Közös megközelítés” című hatásvizsgálat

[4] A Tanács 2006/971/EK határozata (2006. december 19.) az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Együttműködés egyedi programról

[5] SRA-2, 17. o.

[6] A piaci hiányosság meghatározását lásd: SEC(2005) 800, 11. o.

[7] Lásd COM(2007) 2, 2. o.

[8] 2005 tavaszán az Európai Parlament és az Európai Tanács megerősítette az Európai Unió azon célkitűzését, hogy a hőmérséklet globális emelkedését 2 °C-ra korlátozza (kétfokos célkitűzés).

[9] http://ec.europa.eu/environment/climat/pdf/aviation/sec_2006_1684_en.pdf, lásd még: COM(2005) 35 5. szakasza.

[10] „The Social Costs of Carbon Review – Methodological Approaches for Using SCC Estimates in Policy Assessment”, AEA Technology Report for DEFRA (UK Govt) , 2005. december