TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 2

2. Az ISPA költségvetése 2

3. Új ISPA-projektek 3

4. Új kötelezettségvállalások 3

5. A 2005 és 2010 között támogatott projektek 3

6. Kifizetések 4

7. Összefoglaló táblázatok 4

8. A technikai segítségnyújtás formái és módszerei 5

9. A kedvezményezett ország kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtás 6

10. A Bizottság kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtás 6

11. Végrehajtás 7

12. A projektek nyomonkövetése 7

13. Pénzügyi irányítás és ellenőrzés – beleértve az EDIS-t 7

14. Kockázatértékelés 8

15. Az Európai Számvevőszék megállapításai 9

16. Társfinaszírozási partnerek – EBB és EBRD 9

17. Közbeszerzés 9

18. Versenypolitika 10

19. Környezetvédelmi politika 10

20. Közlekedéspolitika 10

21. Koordináció az IPA-eszközzel 11

22. A nyilvánosság tájékoztatása 11

BEVEZETÉS

Az Európai Tanács 2004. júniusi, Horvátországnak tagjelölt ország státuszt adó ülését követően a szóban forgó ország 2005. január 1-jétől részesült ISPA-támogatásban. Így Horvátország követte a korábbi ISPA-kedvezményezett országokat, amelyek az eszköz 2000-es elindítása óta részesültek annak támogatásából. Az Európai Unióhoz történő 2007. január 1-jei csatlakozásukat követően Bulgária és Románia nem részesült többé előcsatlakozási támogatásokban, így ISPA-támogatásban sem. E két ország csatlakozásával Horvátország maradt az egyetlen ISPA-finanszírozásban részesülő ország.

Következésképpen e jelentés csak a Horvátországban végzett ISPA-tevékenységekre terjed ki.

2010-ben sikeresen lezárult az első két ISPA-projekt fizikai végrehajtása. Az ISPA keretében folyó négy intézkedés késedelme miatt egy évvel meg kellett hosszabbítani e kezdeményezések támogathatóságának határidejét, 2011 végéig. A vártnál alacsonyabb szerződéses árak miatt négy intézkedést úgy módosítottak, hogy a munkálatok nagyobb hányadához lehessen ISPA-támogatást igénybe venni és/vagy növekedjen a társfinanszírozási arány.

A nemzeti hatóságok 2010-ben a tényleges fizikai végrehajtásra, a projektirányításra, a monitoringra és a kifizetésekre összpontosítottak.

Az ISPA felhasználása 2010-ben az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) által finanszírozott operatív programok végrehajtásával és a jövőbeni kohéziós politika (a csatlakozási tárgyalások 22. fejezete: Regionális politika és a strukturális eszközök koordinálása ) széles körű előkészítésével párhuzamosan folyt. Ez a három egyidejű folyamat jelentős közreműködést igényelt az államigazgatási szervektől.

AZ ISPA KÖLTSÉGVETÉSE

A Bizottság tevékenységalapú elszámolási rendszerével összhangban az ISPA költségvetését két költségvetési tétel biztosította: a B13.01.04.02. funkcionális költségvetési tétel és a 13.05.01.01. operatív költségvetési tétel. Az első tétel szolgál a technikai segítségnyújtás (TA) adminisztratív költségeinek fedezésére, elsősorban az Európai Unió Horvát Köztársaságbeli Delegációjának megerősítésére. Ez 2006-ban lezárult. A második költségvetési tétel tartalmazza a Horvátország számára az ISPA hatékony végrehajtására és működtetésére elérhetővé tett kifizetési előirányzatokat.

A 13.05.01.01. költségvetési tétel fedezi az infrastruktúra-projektek (intézkedések) társfinanszírozásának valamennyi költségét. E költségvetési tételből 2010-ben összesen 14 659 692,82 EUR került kifizetésre.

1. táblázat : Az ISPA 2010-es költségvetése, euró

Költségvetési tétel | Végrehajtott kifizetések |

B13.01.04.02 funkcionális költségvetési tétel (2006-ban lezárva) | 0 |

13.05.01.01. operatív költségvetési tétel | 14 659 692,82 |

Összesen | 14 659 692,82 |

Projektfinanszírozás

ÚJ ISPA-PROJEKTEK

2010 folyamán nem fogadtak el új ISPA-projektet.

ÚJ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

2010-ben sem a környezetvédelmi, sem a közlekedési ágazatban nem vállaltak új kötelezettségeket, mivel az ISPA 2006-ban megszűnt.

A 2005 ÉS 2010 KÖZÖTT TÁMOGATOTT PROJEKTEK

2005 és 2006 között a Bizottság a Horvátország által benyújtott javaslatok alapján összesen 6 projektet hagyott jóvá. Ezek közül 3 a környezetvédelmi, 2 a közlekedési ágazatot, 1 pedig a horizontális technikai segítségnyújtási intézkedést érinti (mely a kötelező monitoring bizottságok megszervezésére és az ISPA végrehajtó ügynökségek támogatására irányult). E projektek teljes támogatható beruházási költsége 107 474 736 EUR, melynek 54,8 %-át, vagyis 59 000 000 EUR-t ISPA-támogatásként nyújtották. 2006 végéig a Bizottság a Horvátország számára a 2005–2006-os időszakra elkülönített ISPA-támogatások 100%-át lekötötte, és a kötelezettségvállalásokat kiegyensúlyozottan osztotta el a környezetvédelmi és a közlekedési ágazat között.

2. táblázat : A 2005–2006 között[1] Horvátország számára jóváhagyott projektek, euró

Közlekedés | 2 | 60 924 700 | 29 271 310 | 48 | 29 271 310 |

Horizontális technikai segítségnyújtás | 1 | 262 335 | 262 335 | 100 | 262 335 |

Környezetvédelem | 7 877 349,62 | 4 001 450,43 | 11 878 800,05 |

Közlekedés | 12 758 806,09 | 10 658 242,39 | 23 417 048,00 |

Technikai segítségnyújtás | 209 868,00 | 0 | 209 868,00 |

Összesen | 20 846 023,71 | 14 659 692,82 | 35 505 716,05 |

ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLÁZATOK

Az alábbi 4. táblázat mind a 2010. évre, mind a 2005–2010 közötti időszakra vonatkozó ISPA-fellépésekről áttekintést nyújt.

4. táblázat : A 2005–2010 között kiválasztott horvátországi projektek, euró

Alágazat | Projektek száma | Támogatható költség | ISPA-hozzájárulás | 2010 | 2005–2010 |

Víz | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Víz és szennyvíz, beleértve a -tisztítást | 1 | 36 000 000 | 22 500 000 | 0 | 2 950 858,49 | 22 500 000 | 9 668 557,17 |

Szennyvíztisztító telep | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Szilárd hulladék | 1 | 8 823 601 | 6 000 049 | 0 | 837 193,08 | 6 000 049 | 1 437 198,08 |

Levegőminőség | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Horizontális | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 213 398,86 | 966 306 | 773 044,80 |

Az ágazat összesen | 3 | 46 287 701 | 29 466 355 | 0 | 4 001 450,43 | 29 466 355 | 11 878 800,05 |

Közlekedés |

Közút | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Vasút | 1 | 60 182 962 | 28 789 180 | 0 | 10 465 390,39 | 28 789 180 | 23 031 344,00 |

Közút és vasút | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Belvízi hajóutak | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Repülőterek | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Horizontális | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 192 852,00 | 482 130 | 385 704,00 |

Az ágazat összesen | 2 | 60 924 700 | 29 271 310 | 0 | 10 658 242,39 | 29 271 310 | 23 417 048 |

Horizontális |

Technikai segítségnyújtás | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 0 | 262 335 | 209 868 |

Az ágazat összesen | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 213 398,86 | 966 306 | 773 044,80 |

Közlekedés |

Az ágazat összesen | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 192 852,00 | 482 130 | 385 704,00 |

Horizontális technikai segítségnyújtás |

Az ágazat összesen | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 0 | 262 335 | 209 868,00 |

ÖSSZESEN | 3 | 2 468 173 |1 710 771 |0 |406 250,86 |1 710 771 |1 368 616,80 | | A BIZOTTSÁG KEZDEMÉNYEZÉSÉRE TÖRTÉNő TECHNIKAI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS

Az ISPA bevezetése óta a Bizottság kezdeményezésére vagy nevében végzett technikai segítségnyújtási tevékenységek arra összpontosítottak, hogy lehetővé tegyék az Európai Unió küldöttsége számára az előzetes ellenőrzési eljárások (többek között a projektértékelés) lefolytatását az uniós alapok kezelésére vonatkozó standardoknak megfelelően. 2006 óta nem finanszíroznak ilyen technikai segítségnyújtási intézkedéseket az ISPA-ból. Azóta az összes ilyen intézkedést az IPA-ból finanszírozzák.

Irányítás és végrehajtás

VÉGREHAJTÁS

Az első két horvátországi projektet 2005 decemberében hagyták jóvá, az utolsó négyet pedig 2006 júliusában és szeptemberében. 2010 végére mind a 6 ISPA-projekt fizikai megvalósítása folyamatban volt. Két ISPA-intézkedés lezárult, a többi négy intézkedés esetében pedig a támogathatóság végső határidejét 2011. december 31-ig meghosszabbították[2]. 2010 végén a szerződéses összegek az elkülönített összegek 95,8 %-át tették ki.

2010 végén két szerződés az értékelési szakaszban volt (építési beruházás, áru beszerzése és szolgáltatás megrendelése). További három szerződésre még pályázatot kellett kiírni. Közülük egy áru beszerzésére/szolgáltatás nyújtására szólt, egy keretszerződés volt, egy pedig építési beruházásra szólt. Ez utóbbi esetében fennáll a kockázat, hogy a végrehajtása túlnyúlik a támogathatóság határidején.

A legtöbb ISPA-projekt mostanra a végrehajtás végső szakaszába ért. Ennek eredményeképpen fokozott figyelmet kell fordítani arra, hogy az intézkedések a megadott határidőn belül lezáruljanak, és az ISPA-intézkedés teljes mértékben megvalósuljon és megfeleljen a célkitűzéseknek.

A PROJEKTEK NYOMONKÖVETÉSE

Az ISPA végrehajtása előrehaladásának és hatékonyságának általános nyomon követését és értékelését a következők biztosítják: az Európai Unió küldöttségének irodáiban tartott rendszeres találkozók, a végrehajtó szervek ellenőrzési jelentései, a Bizottság munkatársainak helyszíni látogatásai és az ISPA Monitoring Bizottság évi két horvátországi ülése keretében végzett hivatalos ellenőrzés, valamint a végrehajtó hatóság által minden egyes ISPA-projekt esetében benyújtott éves jelentések.

2010-ben Horvátországban az ISPA Monitoring Bizottság két ülést tartott: júniusban és novemberben. A bizottság jelentős figyelmet szentelt a környezetvédelmi projektek késéseinek. A monitoring bizottság a négy ISPA-intézkedés támogathatósága határidejének meghosszabbítását is részletesen megvitatta.

PÉNZÜGYI IRÁNYÍTÁS ÉS ELLENőRZÉS – BELEÉRTVE AZ EDIS -T

A pénzügyi irányítás és ellenőrzés legfőbb követelményeit és a szabálytalanságok kezelését az ISPA-rendeletnek[3] és a finanszírozási megállapodás III. mellékletének az előírásai szabályozzák, a Bizottság előzetes ellenőrzései rendszerének megfelelően. A legfontosabb összetevők olyan belső pénzügyi ellenőrzési rendszerek és eljárások létrehozására vonatkoznak, melyek átlátható és hátrányos megkülönböztetéstől mentes közbeszerzési eljárásokat, a feltüntetett kiadások pontosságát, a megfelelő belső ellenőrzési kapacitást, kielégítő ellenőrzési nyomvonalat és a szabálytalanságok megfelelő kezelését képesek biztosítani.

Az Európai Unió zágrábi küldöttsége volt továbbra is a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást és ellenőrzést biztosító legfőbb szereplő. Az elutasított ISPA-dokumentumok aránya továbbra is nagyon magas, ami egyértelműen jelzi, hogy még sok tennivaló vár a horvát hatóságokra, mire kialakul a bizalom az iránt, hogy képesek megfelelően és önállóan kezelni az ISPA-alapot.

DIS

A horvátországi végrehajtó ügynökség (CFCA) DIS (decentralizált végrehajtási rendszer)-akkreditációjának követelménye megfelel a költségvetési rendelet[4] 164. cikke előírásainak. A DIS-akkreditációt a Bizottság 2006. február 13-án adta meg.

EDIS

Mivel az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) bevezetésével 2006-ban megszűnt az ISPA, feleslegessé vált az ISPA átállítása az EDIS-re (a kiterjesztett decentralizált végrehajtási rendszer (EDIS) alkalmazása, a Bizottság részéről kizárólag utólagos ellenőrzéssel). A horvát hatóságok erőfeszítései ezért a közelmúltban arra összpontosultak, hogy felkészítsék az IPA-struktúrákat az előzetes ellenőrzések nélküli decentralizált irányításra, mivel e struktúrák a csatlakozást követően is használatban lesznek. Eközben az Európai Unió horvátországi küldöttsége továbbra is betölti fontos szerepét: felügyeli az ISPA-intézkedések napi irányítását, végrehajtását és nyomon követését.

KOCKÁZATÉRTÉKELÉS

A 2010-re tervezett ellenőrzési stratégia az ISPA végrehajtására vonatkozó helyzetelemzés eredményeire és a Regionális Politikai Főigazgatóság Ellenőrzési Igazgatóságának kapcsolódó célkitűzéseire támaszkodott. Az ellenőrzési stratégia a Regionális Politikai Főigazgatóság felsővezetői által meghatározott célkitűzéseket tartalmazza. E célkitűzéseket az operatív igazgatóságokkal folytatott részletes megbeszélések alapján határozzák meg, melyek során a lehetséges kockázatokról cserélnek információkat. Az ellenőrzési stratégia ezután meghatározza a célkitűzések eléréséhez szükséges fellépéseket, figyelembe véve a felismert kockázatokat. Általánosságban elmondható, hogy a stratégia végrehajtásával a kockázat minimálisra csökken. Az ISPA ellenőrzésére Horvátországban 2010-ben került sor.

A Regionális Politikai Főigazgatóság (DG REGIO) ellenőrzési egysége 2010 márciusában ellenőrizte a „ Vinkovci–Tovarnik–államhatár közötti vasúti szakasz rehabilitációja ” ISPA-intézkedést. Az ellenőrzés a kiválasztott intézkedés végrehajtó ügynökségére (CFCA), a végső kedvezményezettre (Horvát Vasutak) és az engedélyezésre jogosult nemzeti tisztviselőre terjedt ki. Az ellenőrzés megállapításai 1) a jelzőberendezésre vonatkozó szerződés végrehajtásának késedelmére, 2) három szerződés esetében a pályázatértékelés és a szerződés aláírása között eltelt túl hosszú időre, és 3) az Európai Unió küldöttsége által végzett előzetes értékelés során továbbra is magasnak bizonyuló elutasítási arányra vonatkoztak.

Az előzetes jóváhagyási rendszerben prioritást élvez annak biztosítása, hogy a projektvégrehajtás és a kifizetések tekintetében érvényben lévő ellenőrzési eljárás kielégítő legyen. Az előcsatlakozási alapok irányításával azonban eleve együtt járnak bizonyos kockázatok, mivel a támogatást számos különböző szervezet és rendszer juttatja el a kedvezményezettekhez. A kiadások támogathatóságát az határozza meg, hogy megfelelnek-e az uniós és nemzeti szinten meghatározott szabályoknak és feltételeknek, ami magában hordozza a bonyolultság és a félreértelmezés kockázatát.

AZ EURÓPAI SZÁMVEVőSZÉK MEGÁLLAPÍTÁSAI

Az Európai Számvevőszék 2010 tavaszán kezdeményezte a „Horvátországnak nyújtott előcsatlakozási támogatás teljesítményellenőrzését”. Az ellenőrzés az előcsatlakozási eszközök valamennyi fajtájára, köztük az ISPA-ra is kiterjedt. A Horvátországba tett kéthetes ellenőrző látogatásra 2010 októberében került sor. Az ellenőrzési jelentést még nem véglegesítették[5].

TÁRSFINASZÍROZÁSI PARTNEREK – EBB ÉS EBRD

E hitelintézményekkel – a projekt-előkészítés és -végrehajtás terén meglévő szakértelmükre tekintettel – a Bizottság rendszeresen tartotta a kapcsolatot, horizontális szinten – a politikák és a programozással és végrehajtással kapcsolatos módszertani kérdések koordinálása érdekében – és nemzeti szinten egyaránt. Az Európai Beruházási Bank egyetlen horvátországi ISPA-projektben sem érintett.

Az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank az egyetlen olyan nemzetközi pénzintézet, mely aktív részese egy horvátországi ISPA-projektnek: egy 2005-ben jóváhagyott környezetvédelmi projektre, a karlovaci víz- és szennyvízkezelési programra 10 millió EUR hitelt nyújtott. Az EBRD képviselői ezért az ISPA Monitoring Bizottság 2010-ben Horvátországban tartott mindkét ülésén részt vettek.

Az Európai Unió szakpolitikáihoz való hozzájárulás

KÖZBESZERZÉS

Az ISPA-projektek végrehajtása során az egyik legnagyobb kihívást a megbízható, tisztességes és átlátható közbeszerzés jogi követelményeinek a Gyakorlati útmutató (Practical Guide, PRAG) szabályai szerinti teljesítése jelentette. A Gyakorlati útmutató követésével kapcsolatos nehézségek következtében az ISPA-projektek megvalósítása késedelmet szenvedett. Az Európai Unió zágrábi küldöttségének továbbra is közbe kellett lépnie annak érdekében, hogy az eljárásokat helyesen hajtsák végre, és a hibákat kiigazítsák.

A Bizottságnak az ISPA-projektek pályáztatására és szerződéskötésére vonatkozó előzetes jóváhagyása továbbra is a legteljesebb mértékben indokolt, mivel az EDIS-re történő áttéréssel kapcsolatos tervek érvényüket vesztették (lásd a 15. pontot). A jelenlegi előzetes jóváhagyási rendszer keretében, az irányítás átruházására vonatkozó DIS-határozatnak megfelelően a CFCA egyedül tölti be a projektvégrehajtásért felelős ajánlatkérő szerepét, a Bizottság pedig jóváhagyja a közbeszerzési eljárás minden egyes lépését. Ebből következik, hogy noha a Bizottság nem szerződő partner, részben felelős a közbeszerzési eljárás eljárási szempontból való megfelelőségéért (a Bizottság jóváhagyása nélkül a kedvezményezettek és az ajánlattevők által megkötött szerződések érvénytelenek).

VERSENYPOLITIKA

Mivel az ISPA-támogatást elsősorban a közüzemi projekteket fedező közkiadásokra vagy annak megfelelő kiadásokra fordítják, általában nem merülnek fel az uniós versenyszabályokkal való összeegyeztethetetlenséggel összefüggő problémák. Amennyiben nem sértik meg a közbeszerzési szabályokat, és a szükséges műszaki és jogi feltételeknek megfelelő valamennyi szereplő számára biztosított a szóban forgó infrastruktúrához való szabad hozzáférés, a támogatás semmiféle külön előnyhöz nem juttatja az egyes vállalatokat

KÖRNYEZETVÉDELMI POLITIKA

Az ISPA a kiemelt fontosságú környezetvédelmi projekteknek közvetlen segítséget nyújt, ezáltal Horvátországban hozzájárul a környezetvédelmi politika megvalósításához és az uniós előírásoknak való megfeleléshez. A projektek fejlesztése és végrehajtása során szerzett tapasztalat erősíti a közigazgatási kapacitást a környezetvédelmi ágazatban. A környezetvédelmi ISPA-projektek és az ezekkel kapcsolatban szerzett tapasztalatok még több környezetvédelmi projekt finanszírozását tették lehetővé az IPA-ból.

KÖZLEKEDÉSPOLITIKA

Horvátországnak a TINA-val (Transport Infrastructure Needs Assessment, a közlekedési infrastruktúrával kapcsolatos igények felmérése) és a REBIS-szel (Regional Balkans Infrastructure Study, tanulmány a balkáni térség infrastruktúrájáról) összhangban jóváhagyott közlekedési hálózatait a páneurópai közlekedési folyosók mentén alakították ki. Ezek közül számos folyosó áthalad Horvátország területén: a VII. (Duna folyó), a X. (Salzburg-Ljubljana-Zágráb-Belgrád-Nis-Skopje-Veles-Szaloniki, beleértve a Xa. ágat), valamint az V. folyosó, melynek két ága is áthalad Horvátországon (az Vb. – Budapest, Zágráb, Rijeka és az Vc. – Budapest, Szarajevó, Ploče). E hálózatok alapján tervezték meg a nemzeti közlekedési stratégiát az ISPA céljaira. Következésképpen az egyetlen közlekedési (vasúti) ISPA-projekt a TINA és a REBIS hálózat részét képezi, azaz egy, az említett hálózatokhoz kapcsolódó szakasz, csomópont vagy kapcsolódási pont megépítésére vagy felújítására vonatkozik. Horvátország TEN-T hálózatai a délkelet-európai közlekedési megfigyelőállomás (South East Europe Transport Observatory, SEETO) ajánlásain alapulnak.

Az előcsatlakozási eszközök közötti koordináció

KOORDINÁCIÓ AZ IPA-ESZKÖZZEL

Az a tény, hogy a regionális fejlesztési összetevő keretében az ISPA-intézkedéseket és az IPA-programokat ugyanazok a bizottsági szolgálatok irányítják, biztosítja a tevékenységek szoros összehangolását, a támogatott fellépések egymást kiegészítő voltát és a politikák folyamatosságát.

Tájékoztatás

A NYILVÁNOSSÁG TÁJÉKOZTATÁSA

Az ISPA ellenőrző bizottságának ülését 2010 júniusában Karlovacban rendezték, ahol az ISPA víz- és szennyvíztisztítási beruházásokat támogat. A bizottsági üléshez kapcsolódva sajtókonferenciát szerveztek, amelyet a beruházás helyszínén tett látogatás követett. Ezenkívül valamennyi beruházási projekthez nyújtott uniós támogatást a beruházások helyszínén felállított óriásplakátokon és a médiában reklámokkal hirdetnek.

[1] 2006 óta nem voltak jóváhagyott projektek, mivel abban az évben lezárult az ISPA-program.

[2] A „Guidelines on the Closure of Cohesion Fund and Ex-ISPA projects 2000-2006” (Útmutató a Kohéziós Alap és a korábbi ISPA keretében 2000–2006-ban támogatott projektek lezárásához) című útmutatónak a támogathatóság végső határidejének 2011. december 31-ig történő meghosszabbítása érdekében történt elfogadását követően a Horvátországban jelenleg végrehajtás alatt álló ISPA-projektekre vonatkozóan is hasonló rendelkezéseket fogadtak el. Horvátország esetében négy ISPA-intézkedés támogathatóságának végső határidejét hosszabbították meg egy évvel.

[3] A Tanács 1267/1999/EK rendelete (1999. június 21.) az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközének létrehozásáról (HL L 161., 1999.6.26., 73. o.).

[4] Az előírást azonban 2007. május 1-jén törölte az 1995/2006/EK (Euratom) rendelet [HL L 390., 2006.12.30., 1. o.].

[5] Amikor ez a jelentés készült, a Bizottság szolgálatainak még csak az előzetes megállapításokról szóló nyilatkozatot továbbították.