Különjelentés Tovább kell javítani 
a túlzott hiány esetén 
követendő eljáráson, 
annak eredményes 
végrehajtása érdekébenHU 2016  10 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Telefon: +352 4398-1
Megkeresés: eca.europa.eu/hu/Pages/ContactForm.aspx
Weboldal: eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2016
Print ISBN 978-92-872-4816-9 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/42532 QJ-AB-16-011-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-4855-8 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/828122 QJ-AB-16-011-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-4826-8 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/903908 QJ-AB-16-011-HU-E
© Európai Unió, 2016
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Tovább kell javítani 
a túlzott hiány esetén 
követendő eljáráson, 
annak eredményes 
végrehajtása érdekében
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második 
albekezdése alapján)KülönjelentésHU 2016  10 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A számvevőszéki különjelentések egy adott költségvetési vagy irányítási területre vonatkozó teljesítmény- és szabály -
szerűségi ellenőrzés eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, ezek 
megválasztásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi koc -
kázatokat, az érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség 
érdeklődését.
Ezt a teljesítmény-ellenőrzést a bevételek, a kutatás és belső politikák, a pénzügyi és gazdasági irányítás, valamint az uni -
ós intézmények és szervek ellenőrzésére szakosodott, Milan Martin Cvikl számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara végezte. 
Az ellenőrzést Milan Martin Cvikl számvevőszéki tag vezette, Kathrine Henderson, kabinetfőnök és Andreja Rovan a kabi -
net attaséja; Zacharias Kolias, igazgató; Albano Martins Dias da Silva, feladatfelelős; Giuseppe Diana, Marko Mrkalj, Maria 
Isabel Quintela, Marion Schiefele, Duarte Semedo Leite és Stefano Sturaro számvevők támogatásával; a nyelvi támogatást 
Thomas Everett és Marek Riha biztosította.
Balról jobbra:  G. Diana, M. Schiefele, A. Rovan, A. Martins Dias da Silva, Z. Kolias, M. M. Cvikl,  
S. Sturaro, M. I. Quintela, K. Henderson, T. Everett

03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Rövidítések és betűszavak
 Glosszárium
I–IX  Összefoglaló
01–25  Bevezetés
01–04  Háttérinformációk az Unió gazdasági és költségvetési irányítási politikájáról
05–25  A túlzotthiány-eljárás: az államháztartás stabilitásának megőrzése
07–17  A túlzotthiány-eljárás folyamata: az adatminőség biztosítása, a helyzet értékelése, túlzotthiány-eljárás 
kezdeményezése
18–24  Korrekciós intézkedések: a tagállamok általi beszámolás, a Bizottság általi monitoring és felü gyelet
25 A túlzotthiány-eljárás eredménye
26–31  Az ellenőrzés hatóköre, céljai és módszere
26–29  Az ellenőrzés hatóköre és céljai
30–31  Módszer
32–127  Észrevételek
32–84  A túlzotthiány-eljárás folyamata: meg kell erősíteni a túlzotthiány-eljárás alapját és javítani kell 
az értékelések objektivitását
32–62  A döntéshozatali keretek megfelelőek, de jobb átláthatóságra van sz ükség
63–84  Az adatok minőségére vonatkozó értékelések és a gazdasági elemzések nem átláthatók; az elemzéseket 
a szabályok szerint végzik el, de azok inkább az államháztartási hiányra, mintsem az adósságra 
összpontosítanak
04 Tartalomjegyzék 
85 –112  A túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó korrekciós és felü gyeleti intézkedések: a tagállamok általi 
beszámolás, a Bizottság általi monitoring és felü gyelet
85–87  Javítani kell a tagállamok korrekciós intézkedésekről szóló jelentésein
88 –112  A bizottsági monitoringra és fel ügyeletre egyre összetettebb szabályok vonatkoznak, hiányzik az 
átláthatóság, és csak korlátozott körben képes értékelni a strukturális reformok hatását
113 –127  A túlzotthiány-eljárás eredménye
113 –127  A túlzotthiány-eljárás reformjai eszközöket vezettek be a költségvetési fegyelem fokozására, 
de a túlzotthiány-eljárás nem bizonyult teljes mértékben eredményes korrekciós mechanizmusnak
128–149  Következtetések és ajánlások
130–139  Eurostat
130–131  Az adatok vizsgálata
132 Kontrollrendszerek értékelése
133–135  Konzultációs látogatások és közvetlen ellenőrzés
136 Intézkedési pontok
137 Iránymutatás
138–139  Végeredmény
140–149  Gazdasági és Pénz ügyi Főigazgatóság
140–141  Átláthatóság
142–143  Adósságkritérium
144–145  Strukturális reformok
146–147  Jelentés
148–149  Szankciók
05 Tartalomjegyzék 
 I. melléklet  –  A túlzotthiány-eljárással kapcsolatos jogszabályok
 II. melléklet  –  Néhány példa a dokumentumokból hiányzó kötelező jellegű információkra 
a hat vizsgált tagállamban
 III. melléklet  –  Példák besorolási hiányosságokra a hat vizsgált tagállam dokumentumaiban
 IV. melléklet  –  Példák olyan intézkedési pontokra, amelyek potenciálisan befolyásolhatják 
a hiánnyal és adósággal kapcsolatos adatokat
 V. melléklet  –  Éves nominális GDP-növekedési ráta
 VI. melléklet –  A túlzotthiány-eljárásokhoz kapcsolódó ajánlásokban és a határidő-
hosszabbításokban meghatározott nominális és strukturális célértékek 
betartása
 VII. melléklet –  Eltérések a bizottsági és tanácsi ajánlások között
 VIII. melléklet –  A tervezett strukturális reformok végrehajtása
 A Bizottság válasza
06
 Rövidítések  
és betűszavak
ACR : Önálló bizottsági ajánlás
AMECO : Az Európai Bizottság makrogazdasági adatbázisa
ECOFIN : Gazdasági és Pénzügyi Tanács (Economic and Financial Council)
EDP : Túlzott hiány esetén követendő eljárás
EEF : Európai gazdasági előrejelzés (European economic forecast)
EFC : Gazdasági és Pénzügyi Bizottság (Economic and Financial Committee)
EKB : Európai Központi Bank
EMU : Gazdasági és monetáris unió
EPP : Gazdasági partnerségi programok
ESA : Európai számlák rendszere
EUMSZ : Az Európai Unió működéséről szóló szerződés
Eurostat : Az Európai Unió Statisztikai Hivatala
Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság : Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság
GDP : Bruttó hazai termék
GFS : Kormányzati pénzügyi statisztikák
Migráció ügyi és Uniós Belü gyi Főigazgatóság : Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóság
MTO : Középtávú költségvetési cél
SCP : Stabilitási és konvergenciaprogram
SDV : Szokásos konzultációs látogatás
SGP : Stabilitási és Növekedési Paktum
UDV : „Upstream” konzultációs látogatás
07
 Glosszárium
A költségvetési egyenleg ciklikus összetevője : A költségvetési egyenleg változásának az a része, amelyik 
automatikusan követi gazdasági ciklikus összetevőit azáltal, ahogy az állami bevételek és kiadások a kibocsátási rés 
változására reagálnak. Lásd: Strukturális (költségvetési) egyenleg
A túlzotthiány-eljárás során használt források és módszerek nyilvántartása : A tagállamok által a túlzotthiány-
eljáráshoz kapcsolódó értesítésekkel kapcsolatos becslések elkészítéséhez használt eljárások („módszerek”) és 
alapstatisztikák („források”) leírása. Ez magában foglalja az állami számviteli tételek és az ESA-tételek közötti 
megfeleltetést leíró „áthidaló táblázatokat”, valamint az államháztartási egységek jegyzékét alszektoronkénti és 
iparágankénti besorolásban.
A túlzotthiány-eljárással kapcsolatos értesítések és vonatkozó kérdőívek
A túlzotthiány-eljárással kapcsolatos értesítések
A tagállamok évente kétszer értesítés formájában elküldik az államháztartási hiányra és adósságra vonatkozó 
adataikat. Ez az értesítés négy táblázatcsoportból áll, amely a kormányzat minden szintjére vonatkozóan az 
államháztartási hiányról/többletről, a hiánynak/többletnek a központi költségvetés hivatalos egyenlegéből történő 
kiszámításához használt korrekciókról, az adósságszinthez hozzájáruló tényezőkről szóló információkat és más 
kötelező adatokat tartalmaz.
Vonatkozó kérdőívek
A felülvizsgálatokról, korrekciókról, pénzügyi tranzakciókról és az Eurostat határozatainak alkalmazásáról szóló 
szabványos információkat tartalmazó táblázatok.
Adatminőség : Az adatok minősége az elszámolási szabályoknak való megfelelést, hiánytalanságot, 
megbízhatóságot, időszerűséget és ellentmondás-mentességet jelenti (A 479/2009/EK tanácsi rendelet 8. cikkének 
(1) bekezdése).
Adósságállomány-alkalmazkodás : Az adósságállomány-alkalmazkodás (adósság-hiány korrekció) biztosítja, hogy 
a nettó hitelfelvétel és a bruttó adósságállomány változása összhangban álljanak egymással. Ide tartozik a pénzügyi 
eszközök felhalmozása, a devizában jegyzett adósság értékének változása, valamint további statisztikai kiigazítások.
Államadósság : Az év végén névértéken fennálló és az államháztartási ágazatok között és az azokon belül összevont 
teljes bruttó adósság az ESA 95 meghatározása szerint. Az adósság készpénzből és betétekből, részvényeken kívüli 
értékpapírokból (a származékos pénzügyi eszközök kivételével) és hitelekből áll (maastrichti adósság).
Államháztartás : Az ESA 95 meghatározása szerint az „államháztartás” magában foglalja „mindazokat az 
intézményi egységeket, amelyek nem piaci termelők, kibocsátásuk egyéni vagy közösségi fogyasztásra szolgál és 
finanszírozásuk a többi szektorhoz tartozó egységek által teljesített kötelező hozzájárulással történik, valamint 
mindazokat a gazdasági egységeket, amelyek fő tevékenysége a nemzeti jövedelem és vagyon újraelosztása”.
Az államháztartás négy alszektorból áll:
 οa központi kormányzat – az állam és más központi kormányhivatalok közigazgatási egységei, amelyek hatásköre 
kiterjed az adatszolgáltató ország teljes gazdasági területére, kivéve a társadalombiztosítási alapok kezelését;
 οaz állami kormányzat – közigazgatási egységek, amelyek a központi kormányzat szintje alatt, de a helyi 
önkormányzati szint felett gyakorolnak kormányzati tevékenységet, kivéve a társadalombiztosítási alapok 
kezelését;
 οhelyi önkormányzat – minden olyan közigazgatási egység, amely hatásköre a gazdasági terület csak egy részére 
terjed ki, kivéve a társadalombiztosítási alapok helyi kezelését;
 οtársadalombiztosítási alapok – központi, állami vagy helyi intézményi egységek, amelyek fő feladata 
társadalombiztosítási juttatások nyújtása.
08 Glosszárium 
Államháztartási hiány : Az ESA 95/ESA 2010-ben meghatározott nettó hitelfelvétel, bizonyos korrekciókkal.
Államháztartási számlák : A kormányzat (minisztériumok, ügynökséges, és az államháztartás részeként besorolt 
állami vállalatok) pénzügyi kimutatásai. Ezek tartják nyilván az állam bevételeit és kiadásait, és a túlzotthiány-
eljáráshoz kapcsolódó adatok fő forrásait jelentik.
Alulról felfelé tekintett költségvetési kiigazítás : A korrekciós intézkedések költségvetési hatásainak 
számszerűsítése az egyedi intézkedések összevont hatásával kifejezve. Lásd: Felülről lefelé tekintett költségvetési 
kiigazítás.
Egyszeri és ideiglenes intézkedések : Olyan állami tranzakciók, amelyek átmeneti költségvetési hatással járnak, de 
nem vezetnek a költségvetési helyzet fenntartható változásához. Lásd még: Strukturális (költségvetési) egyenleg .
Elsődleges (költségvetési) egyenleg : Az államadóság kamatai nélkül számított költségvetési egyenleg.
Elsődleges/upstream adatok : A nemzeti statisztikai intézmény által az aggregátumok (pl. túlzotthiány-eljáráshoz 
kapcsolódó tranzakciók) előállítása céljából gyűjtött (pl. közigazgatási nyilvántartások, felmérések és népszámlálás) 
adatok. Elsődleges adatok például az állami minisztériumok, ügynökség stb. államháztartási számlái.
ESA (ESA 95 és ESA 2010) : A nemzeti és regionális számlák európai rendszere az uniós tagállamok és régiók 
gazdaságának következetes és részletes leírását biztosító, nemzetközi követelményeknek megfelelő uniós 
számlarendszer. Az ellenőrzött időszak legnagyobb részére az ESA 95 rendszer vonatkozott, amelyet 2014 
szeptemberében aktualizáltak a modern gazdaságok mérésében bekövetkező fejleményeket, a módszertani kutatás 
előrehaladását és a felhasználók szükségleteit jobban tükröző ESA 2010-re.
Bár az ESA általánosságban megfelel a vonatkozó ENSZ-rendszer fogalommeghatározásainak, számviteli 
szabályainak és besorolásának, de az uniós gyakorlathoz jobban illeszkedő speciális jellemzőkkel is rendelkezik.
Európai szemeszter : Az év első hat hónapja során végzett éves gazdaságpolitikai koordinációs ciklus. Az Európai 
Bizottság részletes elemzést végez a tagállamok gazdasági és strukturális szakpolitikai programjairól, majd 
az Európai Tanács és a Miniszterek Tanácsa szakpolitikai tanácsokat ad, mielőtt a tagállamok véglegesítenék 
költségvetés-tervezeteiket.
Felülről lefelé tekintett költségvetési kiigazítás : A kormányzati politika költségvetési hatásainak számszerűsítése 
a strukturális egyenleg változásának szemszögéből. Ez eltérhet az alulról felfelé számszerűsített értéktől, mivel 
ez utóbbi nem fed le minden tényezőt, illetve másodlagos gazdasági hatások jelentkezhetnek, valamint nem 
feltétlenül áll összhangban a szakpolitikai változás hiányára vonatkozó feltevéssel.
Gazdasági és Pénz ügyi Bizottság : A korábban Monetáris Bizottság néven ismert EFC az Európai Unió Tanácsának 
egy, az EUMSZ 134. cikke által létrehozott bizottsága. Fő feladata az Ecofin Tanács határozatainak előkészítése és 
megvitatása gazdasági és pénzügyi szempontból.
09 Glosszárium 
Hivatalos egyenleg : Az államháztartási számlákon realizált bevételek és kiadások különbsége.
Kibocsátási rés : A tényleges kibocsátás és a becsült potenciás kibocsátás közötti eltérés egy adott időpontban. 
Lásd még: A költségvetési egyenleg ciklikus összetevője.
Konvergenciaprogramok : Az eurót még nem bevezetett tagállamok által bemutatott középtávú költségvetési 
és monetáris stratégiák. A stratégiákat a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek megfelelően évente 
frissítik. Lásd még: Stabilitási programok.
Konzultációs látogatás : Az Eurostat által egy tagállamban tett látogatás a tagállam által bejelentett tényadatok és 
az EDP-adatok valamennyi releváns szempontból történő áttekintése érdekében. A tagállamokat legalább kétévente 
egyszer felkeresik. A látogatásokon a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság és az EKB megfigyelőként veszt részt.
2011 és 2013 között az Eurostat „szokásos” és „upstream” látogatásokat tett, az utóbbiakat az upstream közpénzügyi 
és rendszeradat-áramlás irányításának és kontrolljának értékelése céljából. Ezeket a felülvizsgálatokat ma már 
a szokásos konzultációs látogatások foglalják magukban.
Kormányzati pénz ügyi statisztikák : Az államháztartás gazdasági tevékenységeivel kapcsolatos adatok, beleértve 
az állami bevételeket, kiadásokat, hiányt, az eszközöket és kötelezettségeket érintő tranzakciókat, egyéb gazdasági 
folyamatokat és mérlegeket. Az európai kormányzati pénzügyi statisztikák az ESA-val összhangban készülnek, az 
Eurostat általi kiegészítő értelmezésekkel és iránymutatással.
Költségvetési egyenleg : Egy adott évben a teljes közkiadás és a bevételek egyenlege. Ha az egyenleg pozitív, 
költségvetési többletről, ha negatív, akkor költségvetési hiányról van szó. A tagállamok költségvetési helyzetének 
nyomon követésére az Unió úgynevezett „általános kormányzati aggregátumokat” használ. Lásd még: Strukturális 
(költségvetési) egyenleg, Elsődleges (költségvetési) egyenleg.
Költségvetési konszolidáció : A költségvetési egyenleg javítása diszkrecionális költségvetési politikai intézkedések 
által, amely vagy a javulás összegével, vagy azzal az időszakkal jellemezhető, amely során a javulást fenntartották.
Közadósság : Lásd: Államadósság .
Középtávú költségvetési cél : A megreformált Stabilitási és Növekedési Paktum szerint a stabilitási programok 
és konvergenciaprogramok a költségvetési helyzetre vonatkozó középtávú célokat mutatják be. A középtávú 
költségvetési cél strukturális szempontból és országspecifikusan van meghatározva, hogy figyelembe lehessen 
venni az egyes országok eltérő gazdasági és költségvetési helyzetét, az ezek terén bekövetkező fejleményeket, 
valamint az államháztartás fenntarthatóságára ható költségvetési kockázatokat. Lásd még: Strukturális (költségvetési) 
egyenleg .
Lavinahatás : Az államadósság növekedésének vagy csökkenésének önerősítő hatása, amely akkor lép fel, ha az 
államadósságra fizetett kamat pozitív vagy negatív irányban eltér a nemzetgazdaság növekedési rátájától.
10 Glosszárium 
Magatartási kódex : A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtására, valamint a stabilitási programok és 
konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozó iránymutatást tartalmazó szakpolitikai dokumentum.
Módszertani látogatás : Az Eurostat által kivételes esetben egy olyan tagállamban tett monitoring- és ellenőrző 
látogatás, ahol egyértelműen jelentős kockázatokat vagy problémákat azonosítottak az adatok minősége terén.
Pénz ügyi/nem pénz ügyi vállalatok
Pénz ügyi vállalatok szektora (ESA 95, 2.32. bekezdés)
Olyan pénzügyi vállalkozások és kvázivállalkozások, amelyek elsősorban pénzügyi közvetítést (pénzügyi közvetítők) 
és/vagy kiegészítő pénzügyi tevékenységet (pénzügyi kiegészítő vállalkozások) végeznek.
Nem pénz ügyi vállalatok szektora (ESA 95, 2.21. bekezdés)
Olyan intézményi egységek, amelyek jövedelemelosztással kapcsolatos és pénzügyi tranzakciói eltérnek 
a tulajdonoséitól, és amelyek olyan piaci termelők, amelyek fő tevékenysége áruk előállítása és „nem pénzügyi” 
szolgáltatások nyújtása.
Potenciális GDP : Egy adott évben a reál GDP olyan szintje, amely összhangban van a stabil inflációs rátával. Ha 
a tényleges kibocsátás meghaladja a potenciális szintet, aktiválódnak a kapacitáskorlátok és inflációs nyomás alakul 
ki; ha a kibocsátás a potenciális szint alá esik, az erőforrások kihasználatlanul maradnak és az inflációs nyomás 
megszűnik. Lásd még: Kibocsátási rés.
Stabilitási és Növekedési Paktum : Az 1997-ben elfogadott és 2005-ben, valamint 2011-ben megreformált 
Stabilitási és Növekedési Paktum a Maastrichti Szerződés rendelkezéseit pontosítja a tagállamok költségvetési 
politikáinak felügyelete és a költségvetési hiányok figyelemmel kísérése terén a gazdasági és monetáris unió 
harmadik szakaszában. A Stabilitási és Növekedési Paktum két, az európai intézmények és a tagállamok számára 
jogilag kötelező érvényű rendelkezéseket meghatározó tanácsi rendeletből, valamint az Európai Tanács 1997. júniusi 
amszterdami ülésén hozott két határozatból áll.
Stabilitási programok : Az eurót már bevezetett tagállamok által bemutatott középtávú költségvetési stratégiák. 
A stratégiákat a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek megfelelően évente frissítik. Lásd még: 
Konvergenciaprogramok.
Strukturális (költségvetési) egyenleg : A ciklikus hatásoktól, és az egyszeri és más ideiglenes intézkedések 
hatásaitól megtisztított tényleges költségvetési egyenleg. A strukturális egyenleg mutatja meg a költségvetési 
egyenleg alakulása mögött megfigyelhető tendenciákat.
Tényadatok : Múltbeli (nem tervezett/előrejelzett) adatok.
11
 Összefoglaló
I
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés a költségvetési politika alapszabályaként határozza meg, hogy a tag -
államoknak el kell kerülniük a túlzott költségvetési hiányt. Ennek megfelelően, ha a hiányra és adósságra vonatkozó 
referenciaértékeket túllépik, korrekciós mechanizmust lehet kezdeményezni az érintett tagállammal szemben. Ez 
a mechanizmus a túlzotthiány-eljárás, ami az Unió gazdaságirányítási kereteinek kulcsfontosságú eleme.
II
A Bizottság feladata a túlzotthiány-eljárás végrehajtásában az, hogy ellenőrizze az egyes tagállamoktól kapott ada -
tok minőségét és értékelje, hogy megsértették-e a referencia-határértékeket, vagy fennáll-e azok megsértésének 
veszélye, és ennek alapján véleményeket és ajánlásokat fogalmazzon meg a Tanács számára a megfelelő fellépés 
érdekében. Ezután a Tanács dönt a Szerződés rendelkezéseinek megfelelően arról, hogy elfogadja-e a Bizottság 
ajánlásait.
III
A túlzotthiány-eljárás alá vont tagállamok számára ajánlásokat adnak a hiány megszüntetésére, amelyek magukban 
foglalják a helyzet orvosolására vonatkozó határidőt, egy kiigazítási pályát, valamint a szükséges éves költségvetési 
kiigazítást. A Bizottság figyelemmel kíséri a korrekciós intézkedések tagállami végrehajtását és megállapításairól 
jelentést készít a Tanácsnak. A Tanács a Bizottság ajánlásai alapján adott esetben további intézkedéseket tesz (meg -
szünteti az eljárást, meghosszabbítja a határidőt, új célokat határoz meg vagy szankciókat alkalmaz).
IV
A Számvevőszék hat tagállamra összpontosítva vizsgálta a túlzotthiány-eljárás bizottsági végrehajtását 2008 és 
2015 között. Ennek során figyelembe vettük a túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó tagállami adatok bizottsági 
minőségértékelését, a Bizottság saját előrejelzési adatainak és modelljeinek minőségét, valamint azt, hogy értéke -
lései összhangban álltak-e a Tanács által az eljárás megindításáról hozott határozattal. Végezetül megvizsgáltuk, 
hogy a Bizottság miként kísérte figyelemmel a tagállamok által a túlzotthiány-eljárás keretében tett korrekciós 
intézkedéseket.
V
Megállapítottuk, hogy bár a legtöbb területen részletes eljárások és iránymutatások szabályozzák a bizottsági 
adatgyűjtést és -elemzést, valamint a költségvetési fegyelem szabályai betartásának értékelését, a feladatok végre -
hajtásával kapcsolatban problémák merülnek fel. Ennek oka, hogy a Bizottság nem használta ki teljes mértékben az 
átfogó adatszolgáltatás és a helyesbítő intézkedéseket tartalmazó ajánlások végrehajtatásával kapcsolatos hatás -
körét, valamint nem minden esetben ad megfelelő visszajelzést a tagállamok beszámolóira, nem biztosít elegendő 
erőforrást a főbb adatok elemzésére és a kapcsolódó beszámolásra, illetve hiányosságok mutatkoznak a nyilván -
tartás terén.
12 Összefoglaló 
VI
Ehhez kapcsolódik az átláthatóság problémája is: az utóbbi években tapasztalható javulás ellenére általánosságban 
túl kevés információ érhető el nyilvánosan az adatokra vonatkozó bizottsági feltevésekről és paraméterekről, és 
a főbb fogalmak értelmezéséről. Ezenkívül a Bizottság még azokon a területeken is eltérhet az elfogadott eljárástól, 
ahol egyértelmű belső szabályokat határozott meg, ami kérdéseket vet fel az értékelések általános megbízhatósá -
gára nézve.
VII
A strukturális reformok monitoringja területén, amelyet a Bizottság a közelmúltban a túlzott hiány megszüntetésére 
irányuló korrekciós intézkedések kulcsfontosságú összetevőjeként határozott meg, arra utaló jelek vannak, hogy 
a Bizottság nem kezeli elég ambiciózusan ezt a területet, mivel alapvetően a jogalkotási tényezőkre összpontosít 
a reformok tényleges végrehajtása helyett. A túlzotthiány-eljárás továbbra is túlhangsúlyozza a hiánykritériumot az 
adóssággal szemben.
VIII
Végezetül igen pozitív jeleit látjuk annak, hogy a Bizottság az Unión belüli fejleményekre reagálva az elmúlt évek 
során erőfeszítéseket tett a túlzotthiány-eljárás kiigazítására és ésszerűbbé tételére. Az eljárás szilárd jogi alapo -
kon nyugszik és általánosságban egyértelmű belső szabályok és iránymutatások támasztják alá. Nem valósult meg 
azonban e szabályok alkalmazásának következetessége és átláthatósága, mivel a Bizottság nem tartja megfelelően 
nyilván az alapul szolgáló feltevéseit és nem osztja meg a felügyeleti megállapításokat az összes tagállammal. 
Legutóbbi nyilatkozataiban a Bizottság elismerte ezeket a hiányosságokat és jelezte, hogy készen áll a szükséges 
javítások megtételére.
IX
Általános következtetéseink a jelentés végén találhatók, és számos konkrét ajánlást is teszünk a Bizottságnak. Ezeket 
az ajánlásokat alább összegezzük.
Ajánlásaink
a) Az Eurostat hatáskörébe tartozó adatgyűjtés és elemzés terén a Bizottság:
i. javítsa minőségértékelési eljárásait és dokumentálja jobban a munkáját;
ii. értékelje a tagállamok saját kontrollrendszereit;
iii. tegyen lépéseket a helyszíni ellenőrzések eredményességének javítására;
iv. használja ki teljes mértékben a rendelkezésére álló hatásköröket annak biztosításához, hogy a tagállamok 
végrehajtsák a hasznosulásvizsgálathoz kapcsolódó intézkedési pontokat;
v. növelje az átláthatóságot a tagállamoknak adott valamennyi tanács és iránymutatás nyilvánosságra 
hozatalával;
vi. dokumentálja jobban a fenntartások alkalmazására és az adatok módosítására vonatkozó belső eljárásait és 
kritériumait.
13 Összefoglaló 
b) A tagállamokban fennálló, a túlzotthiány-eljárással kapcsolatos ajánlásokhoz vezető helyzet – a Gazdasági és 
Pénzügyi Főigazgatóság által történő – értékelése során a Bizottság:
i. javítsa az átláthatóságot egyértelmű fogalommeghatározások alkalmazásával, valamennyi számítás és érté -
kelési adat közzétételével, valamint mozdítsa elő a tagállami költségvetési tanácsok bevonását a Bizottság 
által az elemzésekhez használt tagállami adatok megerősítésébe;
ii. összpontosítson jobban az államadósság csökkentésére, különösen a súlyosan eladósodott tagállamok 
esetében;
iii. szigorítsa az elfogadott strukturális reformok végrehajtásának nyomon követését, és használja ki teljes mér -
tékben hatásköreit annak érdekében, hogy a tagállamokkal betartassa kötelezettségvállalásaikat;
iv. szigorúbban érvényesítse a tagállami beszámolásra vonatkozó szabályokat;
v. éljen annak lehetőségével, hogy adott esetben keményebb fellépésre és szankciók alkalmazására irányuló 
javaslatot terjesszen be a Tanácsnak.
14
 Bevezetés
Háttér-információk az Unió gazdasági és költségvetési 
irányítási politikájáról
01 
Az Európai Unióról szóló szerződés, más néven Maastrichti Szerződés 1993. 
november 1-jén lépett hatályba, meghatározva a gazdasági és monetáris unió 
alapelveit, amely végül a 28 tagállam közül 19-ben az euró közös pénznem -
ként történő bevezetéséhez vezetett. A gazdasági és monetáris unió megfelelő 
működése megköveteli egy, az államháztartás stabilitásának megőrzésére és 
arra szolgáló mechanizmus bevezetését, amely megelőzi a problémák átterjedé -
sének kockázatát a nem megfelelő költségvetési politikát követő tagállamoktól. 
Ez a mechanizmus két ágból, a prevenciós és korrekciós ágból áll. A prevenciós 
ág célja a stabil költségvetési politika biztosítása középtávon, valamint a túlzott 
hiány megelőzése1. A korrekciós ág a túlzott hiány esetén végrehajtandó kiigazí -
tásokra irányul, és túlzotthiány-eljárásként (EDP) is ismert. A költségvetési hiányra 
vagy adósságra vonatkozó felső határértéket (a GDP 3%-a, illetve 60%-a) túllépő 
tagállamokkal szemben túlzotthiány-eljárás indítható.
02 
A túlzotthiány-eljárás elsődleges jogalapja az Európai Unió működéséről szóló 
szerződés 126. cikke és a szerződéshez csatolt 12. jegyzőkönyv. Ezek határozzák meg 
az eljárás különböző lépéseit és a referencia-határértékeket. Ezeket az 1997-ben 
bevezetett Stabilitási és Növekedési Paktum formájában másodlagos jogszabály 
egészíti ki, amely operatív pontosításokat tartalmaz arra vonatkozóan, hogy mi -
lyen körülmények között lehet túlzotthiány-eljárást kezdeményezni.
03 
A túlzotthiány-eljárás számos reformot élt meg (2005-ben, 2011-ben és 2013-ban), 
melyek célja a végrehajtás javítása volt a beszámolási kötelezettségek és szankci -
ók megerősítésével, valamint annak bevezetésével, hogy az eljárást rugalmasan 
lehessen a változó gazdasági környezethez igazítani. Az 1. ábra  tekinti át az uniós 
gazdasági és költségvetési politika fejlődését, a túlzotthiány-eljáráshoz kapcso -
lódó intézkedéseket félkövérrel szedve. Az I. melléklet  időrendben sorolja fel 
a túlzotthiány-eljárás szempontjából leginkább releváns uniós jogszabályokat.1 A túlzott hiány azt jelenti, 
hogy az államháztartási hiány, 
az államadósság, vagy 
mindkettő meghaladja 
a vonatkozó 
referenciaértékeket.
15 Bevezetés 1. ábraAz uniós gazdasági és költségvetési politika fejlődése
Megjegyzés: A túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó intézkedéseket félkövér betűvel szedtük.
Forrás:  Európai Számvevőszék.1992
1997
2005
2011
2012
2013A költségvetésiterv-javaslatok értékelése a tagállami költségvetési tanácsok által
A súlyos pénzügyi stabilitási nehézségekkel küzdő, illetve várhatóan küzdő tagállamok fokozottabb felügyelete; makrogazdasági kiigazítási programok; programokat követő utólagos felügyeletA strukturális reformok ütemezése: gazdasági partnerségi programokA túlzotthiány-eljárással érintett tagállamok szigorúbb nyomon követése: rendszeres beszámolás(évközi költségvetés-végrehajtási jelentés)Korai előrejelző mechanizmus arra az esetre, ha fennáll a veszély, hogy a túlzott hiányt a túlzotthiány-eljárásban megadott határidőig nem szüntetik meg: önálló bizottsági ajánlásokGyorsabb szankciókA középtávú költségvetési célkitűzést nem meghaladó strukturális hiányra vonatkozó „aranyszabály”, eltérés esetén nemzeti automatikus korrekciós mechanizmussal. Az egyes országok alkotmányába kell ültetni, a megfelelést tagállami költségvetési tanácsoknak kell /f_igyelemmel kísérniük.A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztereRészletesebb követelmények a stabilitási és konvergenciaprogrammal kapcsolatban; új kiadási referenciaérték: a kiadás növekedése ne érje el a potenciális GDP növekedésétA tagállamok költségvetésére vonatkozó követelményekEljárások és szankciók makrogazdasági egyensúlytalanság esetén
Az adósságkritérium gyakorlati alkalmazása (a 60% feletti adósság átlagosan évi 1/20-dal való csökkentése három évig); a 2011 novemberében túlzotthiány-eljárással érintett 23 tagállam esetében az eljárás végétől számított hároméves átmeneti időszakStrukturális kiigazítás évente történő felülvizsgálataJelentések a meghozott intézkedésekrőlA Tanács által jóváhagyandó szankciók (pénzbírság)A középtávú költségvetési cél strukturális értelemben történő újrade/f_iniálása (ciklikusan kiigazított mérleg az egyszeri  és ideiglenes intézkedések levonásával) és országspeci/f_ikussá tételeNagyobb strukturális reformok esetén megengedettek a középtávú költségvetési céltól való eltérések és a kiigazítási pályákStrukturális kiigazításA „súlyos gazdasági visszaesés” új deﬁníciójaA „más releváns tényezők” nem kimerítő listája, beleértve a nyugdíjreformokatA túlzott hiány megszüntetésére vonatkozó határidők meghosszabbításaA tagállamoknak stabilitási és konvergenciaprogramot kell benyújtaniuk, amely ismerteti középtávú költségvetési 
tervüketA tagállamoknak egy nominális középtávú költségvetési célkitűzést teljesítő költségvetési helyzet elérésére kell törekedniükAz ideiglenes és kivételes túlzott hiány referenciaértékhez képest történő meghatározásaA túlzotthiány-eljárás meggyorsításának szabályaiNem kamatozó letét formáját öltő szankciók (csak az eurózóna tagállamai esetében)Létrehozza a gazdasági és monetáris uniót
A tagállamoknak össze kell hangolniuk gazdaságpolitikájukat és azt ebben a tekintetben többoldalú felügyeletnek kell alávetniük (az EUMSZ 121./uni00A0cikke)A tagállamok vállalják a pénzügyi és költségvetési fegyelem betartását és túlzott hiány esetén velük szemben túlzotthiány-eljárás kezdeményezhető (az EUMSZ 126. cikke)Maastrichti Szerződés
Stabilitási és Növekedési Paktum
A Stabilitási és Növekedési Paktum reformja
Hatos csomag
A gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződés
(költségvetési paktum)
Kettes csomag (csak az eurózóna tagállamaira vonatkozóan)
16 Bevezetés 
04 
A Bizottság 2015. október 21-én a gazdasági és monetáris unió kiteljesítése felé 
tett lépésekről szóló közleményt2 fogadott el az „öt elnök jelentésének”3 végre -
hajtása érdekében. A közlemény és a kapcsolódó javaslatok célja a gazdasági és 
monetáris unió elmélyítésére és a versenyképesség javítására irányuló folyamat 
elősegítése. Az intézkedéscsomag a gazdasági irányításra szolgáló jobb eszközö -
ket tartalmaz, beleértve a nemzeti versenyképességi testületek és egy tanácsadó 
Európai Költségvetési Tanács létrehozását. A Bizottság jelezte, hogy a javasolt 
lépések egyszerre ambiciózusak és pragmatikusak, továbbá minden érintett sze -
replő részéről összehangolt cselekvést igényelnek.
A túlzotthiány-eljárás: az államháztartás 
stabilitásának megőrzése
05 
A túlzotthiány-eljárás fő szereplői az érintett tagállam, a Bizottság (Gazdasági és 
Pénzügyi Főigazgatóság) és a Tanács.
i. A tagállam köteles: a) évente kétszer (április 1. és október 1. előtt) statisztikai 
adatokat jelenteni az Eurostatnak; b) a Tanács által kitűzött határidőig korri -
gálni a túlzott hiányt; c) végrehajtani a túlzott hiányra vonatkozó ajánlások -
ban előírt költségvetési kiigazítást; valamint d) jelentést tenni a végrehajtott 
intézkedésekről.
ii. Az Eurostat felelős mind a tagállamok által bejelentett tényadatok, mind 
az ezek alapjául szolgáló kormányzati szektorszámlák minőségének 
értékeléséért.
iii. A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság felelős annak értékeléséért, hogy 
a tagállam betartja-e az adósságra és a hiányra vonatkozó határértékeket, 
valamint a túlzott hiány korrekciójára irányuló intézkedések figyelemmel 
kíséréséért.
iv. A Bizottság javaslatára a Tanács határoz a túlzotthiány-eljárás megindításáról, 
felgyorsításáról, illetve megszüntetéséről.
06 
A 2. ábra  mutatja be, hogy a túlzotthiány-eljárás különböző szakaszaiban mely 
szereplők milyen kapcsolatban állnak egymással.2 „Lépések a gazdasági és 
monetáris unió kiteljesítése 
felé” COM(2015) 600 végleges, 
2015. október 21.
3 „Az európai gazdasági és 
monetáris unió 
megvalósítása”, Jean-Claude 
Juncker jelentése, amely 
Donald Tusk, Jeroen 
Dijsselbloem, Mario Draghi és 
Martin Schulz szoros 
együttműködésével készült, 
2015. június 22.
17 Bevezetés 2. ábraA túlzotthiány-eljárás áttekintése
A BIZOTTSÁG
AJÁNLÁSAFenntartások
Adatok módosítása
Nemzeti
statisztikai
hivatalokKockázatelemzés
(évente)
TÚLZOTTHIÁNY-
ELJÁRÁS:
HATÁROZAT ÉS
AJÁNLÁSOKStatisztikai
adatok
A túlzotthiány-eljárás
végrehajtási
szabályaiEurópai
gazdasági
előrejelzések A Gazdasági
és Pénzügyi
Bizottság
véleményeA 126. cikk (3) bekezdése
szerinti jelentésADATOK MINŐSÉGÉNEK
ÉRTÉKELÉSE
Statisztikai
adatokNemzeti 
statisztikai 
hivatalPénzügyminisz-
tériumGazdasági
és Pénzügyi
Bizottság
2/21/2
TAGÁLLAMOK EUROSTAT Gazdasági és Pénzügyi FőigazgatóságTANÁCS
Központi
BankADATELEMZÉS
Módszertani kérdések
Európai gazdasági
előrejelzések készítéseIntézkedési
pontokKONZULTÁCIÓS LÁTOGATÁSOK A TAGÁLLAMOKBAN
ÚTMUTATÁSTervezett adatok
18 Bevezetés 2. ábra
TÚLZOTTHIÁNY-
ELJÁRÁS:
HATÁROZAT ÉS
AJÁNLÁSOKA BIZOTTSÁG
AJÁNLÁSABelső
munkadokumentum
A túlzotthiány-eljárás
végrehajtási
szabályaiGazdasági
partnerségi programKöltségvetésiterv-
javaslatNemzeti
reformprogramStabilitási és
konvergenciaprogramJelentés
a tényleges intézkedésekről
A KÖLTSÉGVETÉSI INTÉZKEDÉSEK
ÉS A STRUKTURÁLIS
REFORMOK ELEMZÉSE1/2
Fiscal
measures
Structural
reforms
Others2/2
Költségvetési
intézkedések
Strukturálisreformok
EgyébTAGÁLLAMOK Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság TANÁCS
Korrekciós intézkedésekBeszámolásPénzügyminisztérium
Forrás:  Európai Számvevőszék.
19 Bevezetés 
A túlzotthiány-eljárás folyamata: az adatminőség biztosítása, 
a helyzet értékelése, túlzotthiány-eljárás kezdeményezése
07 
Ez a szakasz a határozathozatalhoz vezető lépéseket tekinti át.
A hiány és az adósság mértékének kiszámításához használt adatok 
minőségének biztosítása
08 
A tagállamoknak a számlák európai rendszerével (ESA4), az államháztartási hiány -
ról és államadósságról szóló kézikönyvvel (MGDD), valamint az Eurostat határoza -
taival és iránymutatásaival összhangban kell a túlzotthiány-eljárással kapcsolatos 
adatokat összeállítaniuk. Ezeket az adatokat szabványosított „értesítési” táblá -
zatokban és a kapcsolódó kérdőívek formájában küldik el az Eurostatnak a többi 
kormányzati pénzügyi statisztikával, valamint a források és módszerek nyilván -
tartásával együtt.
09 
Az egyes tagállamok önállóan döntenek a túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó 
adatok összeállításának módjáról. Ebben a nemzeti statisztikai hivatal vállal ve -
zető szerepet5 és felelősséget a tényadatok összeállításáért6, míg a tervadatokat7 
a pénzügyminisztérium állítja össze. A pénzügyminisztérium és a többi kormány -
zati szervezeti egység, valamint a központi bank is szolgáltat elsődleges adato -
kat, és egyes esetekben közösen felelősek az összeállítási folyamatért. A nemzeti 
statisztikai hivatal más forrásokból származó adatokkal (állami intézmények 
pénzügyi kimutatásai, üzleti felmérések stb.) is kiegészíti saját becsléseit.
10 
Az Eurostat ellenőrzi és értékeli mind a tagállamok által bejelentett tényadatok, 
mind az ezek alapjául szolgáló kormányzati szektorszámlák minőségét. Az adatok 
minősége a számviteli szabályoknak (ESA és MGDD) való megfelelést, teljeskörű -
séget, megbízhatóságot, időszerűséget és ellentmondás-mentességet jelent. Az 
értékelés a túlzotthiány-eljárás során alkalmazott módszerek és eljárások nyilván -
tartásában meghatározott területekre összpontosít, mint pl. a kormányzati szek -
tor sokaságának meghatározása (beleértve a teljességi ellenőrzést, hogy minden 
államháztartási egységet lefed-e), az egyes kormányzati tranzakciók, kötelezett -
ségek besorolása, valamint a tranzakciók eredményszemléletű elszámolása8.4 Korábban ESA 95, jelenleg ESA 
2010.
5 Kivéve Belgiumot, ahol ezt 
a szerepet a központi bank 
látja el.
6 A „tényadatok” kifejezés 
a múltbeli adatokra utal. Az 
adott N. évi túlzotthiány-
eljáráshoz kapcsolódó 
értesítésben az N–1., N–2., 
N–3. és N–4. évekre 
vonatkozóan kell tényadatokat 
benyújtani.
7 Egy adott N. évre vonatkozó 
tervadatok az adott évre 
vonatkozó előrejelzéseknek 
felelnek meg.
8 A folyamatokat 
eredményszemléletben kell 
elszámolni, azaz akkor, amikor 
gazdasági érték keletkezik, 
átalakul vagy megszűnik, 
illetve akkor, amikor 
a követelések és 
kötelezettségek keletkeznek, 
átalakulnak, vagy azokat törlik 
(lásd: ESA 95, 1.57. bekezdés).
20 Bevezetés 
11 
Az Eurostat ezenkívül „konzultációs látogatásokat” tesz a tagállamokban a túl -
zotthiány-eljáráshoz kapcsolódó adatok és beszámolási folyamatok ellenőrzése 
és értékelése céljából, és ennek keretében vizsgálja a számviteli szabályoknak 
való megfelelést is. Amennyiben az adatminőséggel kapcsolatos jelentős koc -
kázat vagy probléma merül fel, az Eurostat „módszertani látogatásokat” is tehet 
(egyelőre egy ilyen látogatás történt, Görögországban)9.
12 
A minőségértékelést követően az Eurostat a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgató -
ságnak továbbítja az adatokat gazdasági elemzés céljából. Amennyiben azonban 
bizonyíték van arra vonatkozóan, hogy egy tagállam által bejelentett adatok nem 
állnak összhangban a számviteli szabályokkal, az Eurostat fenntartással élhet 
a tényadatok minőségére vonatkozóan10, vagy módosításokat tehet11. Ezenkívül 
a statisztikák manipulációjával kapcsolatos vizsgálatot is indíthat. Ebben az eset -
ben a GDP akár 0,2%-át kitevő bírságot lehet kiszabni12.
A helyzet értékelése
13 
A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság elemzi az Eurostat által rendelkezésére 
bocsátott tagállami tényadatokat és saját, az európai szemeszter13 keretében 
készített európai gazdasági előrejelzéseit a hiány és az adósság alakulásának 
figyelem kísérése, valamint a referencia-határértékek betartása felé történő kon -
vergenciára irányuló tagállami tervek értékelése érdekében. Az adatokat a sza -
bályokból és iránymutatásokból álló szakmai keretekkel összhangban elemzik. 
A folyamat során a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság rendszeres kapcsolatot 
tart fenn a tagállamokkal, hogy tájékozódjon a helyi fejleményekről.
14 
Az elemzés céljai a következők:
i. annak értékelése, hogy a tagállam túllépte-e a hiányra és/vagy adósságra 
vonatkozó határértékeket – adott esetben figyelembe véve a sajátos körül -
ményeket (súlyos gazdasági visszaesés, a mutatók közelmúltbeli tendenciái 
és előrejelzései, a potenciális kibocsátás alkalmazkodása stb.);
ii. amennyiben egy tagállamban nem teljesül a hiány- vagy adósságkritérium, 
a 126. cikk (3) bekezdése szerinti jelentés elkészítése, amely részletesen tag -
lalja a súlyosbító és enyhítő körülményeket, továbbá értékeli a túlzott  hiány-
eljárás megindításának lehetőségét; a jelentést véleményezésre elküldik 
a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak14; valamint
iii. amennyiben elismerten a túlzotthiány-eljárás hatálya alá tartozó hely -
zet áll ellő, értesítik a tagállamot és a Tanácsot, valamint ajánlás születik 
a túlzotthiány-  eljárás megindításáról, amely határidőket határoz meg a tagál -
lam számára a korrekciós intézkedések végrehajtására.9 A módszertani látogatások 
célja az eljárások áttekintése 
és a megküldött adatokat 
alátámasztó számlák 
ellenőrzése, valamint részletes 
következtetések levonása ez 
utóbbiak minőségével 
kapcsolatban. Az Eurostat csak 
kivételes esetekben tesz 
módszertani látogatást: ha 
a tagállam által közölt adatok 
minőségével kapcsolatos 
jelentős kockázatot vagy 
problémát egyértelműen 
azonosították.
10 Ha az Eurostat fenntartással él, 
ez azt jelenti, hogy véleménye 
szerint az érintett adatok nem 
megfelelő minőségűek, és ezt 
az értesítéshez kapcsolódó 
sajtóközleményben 
nyilvánosan is bejelenti.
11 Az Eurostat egyoldalúan 
módosíthatja egy tagállam 
adatait, ha a fenntartás hatását 
megfelelő pontossággal meg 
tudja becsülni.
12 Lásd: a költségvetési 
felügyelet euróövezetbeli 
eredményes érvényesítéséről 
szóló, 2011. november 16-i 
1173/2011/EU európai  
parlamenti és tanácsi rendelet 
(HL L 306., 2011.11.23., 1. o.) 
8. cikke, valamint a statisztikák 
manipulálásával kapcsolatos 
vizsgálatokról és pénzbírsá -
gokról szóló, 2012. június 29-i 
2012/678/EU felhatalmazáson 
alapuló bizottsági határozat 
(HL L 306., 2012.11.6., 21. o.).
13 A Bizottság részéről 
a Gazdasági és Pénzügyi 
Főigazgatóság készít 
gazdasági előrejelzéseket. 
Ezek szolgálnak a különböző 
gazdasági felügyeleti eljárások 
alapjaként, például az európai 
szemeszter keretében, és 
közzétételük évente 
háromszor (tavasszal, ősszel és 
télen) történik.
14 A Gazdasági és Pénzügyi 
Bizottság a tagállamok közötti 
szakpolitikai koordináció 
előmozdítására felállított 
munkacsoport, amely 
különösen az Ecofin Tanács 
munkáját támogatja. Ez 
a bizottság a tagállami 
közigazgatás és központi 
bankok, az EKB és a Bizottság 
vezető tisztviselőiből áll. 
A bizottság szervezeti 
felépítéséről és célkitűzéseiről 
az EUMSZ 134. cikkében és 
a http://europa.eu/efc/
index_hu.htm  weboldalon 
találhatók további 
információk.
21 Bevezetés 
Túlzotthiány-eljárás kezdeményezése
15 
A tagállamok túlzotthiány-eljárás alá vonásáról a Tanács dönt. A tagállamot 
ez után megfelelően értesítik és közzéteszik a határozatot. A Tanács határidőt 
határoz meg a helyzet orvoslására (általában a túlzott hiány észlelését követő egy 
év, de 2009-ben a pénzügyi és gazdasági válság miatt számos többéves túlzott -
hiány-eljárás indult). Az 1. táblázat  foglalja össze a Tanács 2015. november 17-ig 
hozott túlzotthiány-eljárásról szóló határozatait.
16 
Többéves túlzotthiány-eljárások esetében a Tanács éves költségvetési célértéke -
ket is meghatároz. Ezenkívül ajánlások útján nemzeti szintű strukturális intézke -
dések, mint pl. közkiadások reformjának kidolgozását és végrehajtását kéri.
17 
Ennél a pontnál az olyan euróövezeti tagállamokra, amelyekkel szemben már 
gazdasági vagy költségvetési problémák miatt szankciókat alkalmaznak az 
EUMSZ a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágáról szóló 121. cikke (4) 
bekezdése szerinti ajánlások be nem tartása miatt, vagy amelyek hiánya vagy 
adóssága különösen súlyosnak minősül, a GDP 0,2%-át kitevő nem kamatozó, 
visszatéríthető letét formájában bírságot vethetnek ki.
22 Bevezetés 
Az eddig indított túlzotthiány-eljárások (EDP-k)
Lezárva Folyamatban
EDP-t kezdeményező 
tanácsi határozatEDP-t megszüntető taná -
csi határozatEDP-t kezdeményező 
tanácsi határozatJelenlegi határidő 
a korrekcióra
Belgium2009.12.02.
20152014.06.20.
20151 - -
Bulgária 2010.07.13. 2012.06.22. - -
Cseh Köztársaság2004.07.05.
2009.12.02.2008.06.03.
2014.06.20.- -
Dánia 2010.07.13. 2014.06.20. - -
Németország2003.01.21.
2009.12.02.2007.06.05.
2012.06.22.- -
Írország - - 20 0 9.0 4. 27. 2015
Görögország 2004.07.05. 2007.06.05. 20 0 9.0 4. 27. 2016
Spanyolország - - 20 0 9.0 4. 27. 2016
Franciaország 2003.06.03. 2007.01.30. 20 0 9.0 4. 27. 2017
Horvátország - - 2014.01.21. 2016
Olaszország2005.07.28.
2009.12.02.2008.06.03.
2013.06.21.- -
Ciprus 2004.07.05. 20 0 6.07.11. 2010.07.13. 2016
Lettország 20 0 9.07.07. 2013.06.21. - -
Magyarország 2004.07.05. 2013.06.21. - -
Litvánia 20 0 9.07.07. 2013.06.21. - -
Luxemburg 2010 20101- -
Málta2004.07.05.
2009
20 0 9.07.07.
2013.06.21.2007.06.05.
20091
2012.12.04.
2015.06.19.- -
Hollandia2004.06.02.
2009.12.02.2005.06.07.
2014.06.20.- -
Ausztria 2009.12.02. 2014.06.20. - -
Lengyelország2004.07.05.
20 0 9.07.07.2008.07.08.
2015.06.19.- -
Portugália2002.11.05.
2005.09.20.2004.05.11.
2008.06.03.2009.12.02. 2015
Románia 20 0 9.07.07. 2013.06.21. - -
Szlovénia - - 2009.12.02. 2015
Szlovákia2004.07.05.
2009.12.02.2008.06.03.
2014.06.20.- -
Finnország 2010.07.13. 2011.07.12. - -
Egyesült Királyság2004
2006.01.24.20041
20 07.10.0 9.2008.07.08. A 2016/17-es pénzügyi év1. táblázat
1  A Bizottság a 126. cikk (3) bekezdése szerinti jelentést adott ki, amely nem vezetett tanácsi határozat elfogadásához.
Forrás:  a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság weboldala (2015. november 17-i állapot).
23 Bevezetés 
Korrekciós intézkedések: a tagállamok általi beszámolás, 
a Bizottság általi nyomon követés és fel ügyelet
18 
Ez a szakasz mutatja be, hogy a korrekciós intézkedéseket hogyan jelentik a Bi -
zottság számára, és a Bizottság hogyan követi nyomon azokat.
A tagállamok jelentései
19 
A tagállamok felelősek a költségvetési stabilitásnak a tanácsi ajánlások sze -
rinti visszaállítására szolgáló korrekciós intézkedések kidolgozásáért és 
végrehajtásáért.
20 
Kötelesek tájékoztatni a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóságot a tervezett és/
vagy elfogadott intézkedésekről, valamint a költségvetési és gazdasági helyzet -
ben bekövetkezett fejleményekről15. Jelentést kell benyújtaniuk a meghozott 
intézkedésekről, valamint a stabilitási, illetve konvergenciaprogramjaikban16 és 
az európai szemeszter keretében elkészített nemzeti reformprogramjaikban17 
a túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó releváns információkat kell közzétenniük. 
A hatos csomag (2011) előtt a tagállamokat nem kötelezte jogszabály a végre -
hajtott intézkedésekről szóló jelentés benyújtására. A kettes csomag ezután 
további beszámolási kötelezettségeket írt elő az euróövezeti tagállamok számára 
(lásd: 1. ábra  és 7. ábra ) a Bizottság általi nyomon követés és felügyelet javítása 
érdekében.
A Bizottság általi nyomon követés és fel ügyelet
21 
A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság felelős annak vizsgálatáért, hogy egy 
tagállam betartotta-e a Tanács ajánlásait, a túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó 
korrekciós intézkedések végrehajtásának nyomon követéséért, valamint további 
intézkedésekre irányuló javaslatok megtételéért.15 A tagállamoknak a Tanács által 
a túlzott hiány esetén 
követendő eljárás 
végrehajtásának 
felgyorsításáról és 
pontosításáról szóló, 1997. 
július 7-i 1467/97/EK tanácsi 
rendelet módosításáról szóló 
2011. november 8-i 
1177/2011/EU tanácsi rendelet 
(HL L 306., 2011.11.23., 33. o.) 3. 
cikke (4) bekezdésében 
meghatározott határidőkön 
belül (a helyzet súlyosságától 
függően 3–6 hónap) kell 
beszámolniuk az ajánlás 
teljesítéséről.
16 A Stabilitási és Növekedési 
Paktum keretében az 
euróövezeti országok 
stabilitási programot, az 
euróövezeten kívüli országok 
pedig konvergenciaprogramot 
nyújtanak be évente egyszer. 
Ezek határozzák meg 
a tagállam költségvetési tervét 
az elkövetkező három vagy 
négy évre.
17 Egy országnak a növekedés és 
a munkahelyek fenntartására, 
valamint az Európa 2020 
céljainak elérésére irányuló 
politikákat és intézkedéseket 
bemutató dokumentuma. 
A dokumentumot az éves 
stabilitási, illetve 
konvergenciaprogramokkal 
együtt mutatják be.
24 Bevezetés 
22 
A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság értékeléseket végez az egyes tagállamok 
által a túlzotthiány-eljárás keretében tett intézkedésekkel kapcsolatban:
i. az eljárás megindításától számított három vagy hat hónap elteltével, a tag -
állam által a tanácsi ajánlásokra válaszul tett intézkedésekkel kapcsolatban 
készített jelentés alapján;
ii. rendszeres nyomon követés az egyes előrejelzésekhez kapcsolódóan, a tag -
állam által a stabilitási, illetve konvergenciaprogramban és – euróövezeti 
országok esetén – a költségvetésiterv-javaslatokban közzétett információk 
figyelembevételével;
iii. a határidő lejártakor, kivéve, ha az eljárást megszüntetik.
23 
A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság különösen azt értékeli, hogy a tagállam 
bejelentett-e vagy végrehajtott-e olyan intézkedéseket, amelyek a megítélése 
szerint megfelelő előrelépést biztosítanak a túlzott hiánynak a Tanács által meg -
határozott határidőn belüli korrekciójához.
24 
Az értékeléstől függően a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság különböző intéz -
kedéseket javasolhat a Tanácsnak:
i. amennyiben a Bizottság úgy véli, hogy a tagállam betartotta az ajánlásokat 
és a túlzotthiány-eljárás követelményei valószínűleg teljesülnek, az eljárást 
felfüggesztik18;
ii. amennyiben eredményes intézkedés19 történt, de „ az államháztartásra 
jelentős negatív hatást gyakorló, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági 
események következnek be”20, az ajánlások felülvizsgálatára tehet javaslatot. 
A felülvizsgált ajánlás meghosszabbíthatja a hiány megszüntetésére szabott 
határidőt (általában egy évvel), vagy az új makrogazdasági forgatókönyvhöz 
kapcsolódó új nominális és strukturális célokat határozhat meg a határidő 
meghosszabbítása nélkül;
iii. amennyiben nem történt eredményes intézkedés, és euróövezeti tagállamról 
van szó, a túlzotthiány-eljárást „felgyorsíthatják”. A Tanács figyelmeztetést 
ad ki, amelyben felkéri a tagállamot konkrét intézkedések végrehajtására és 
jelentések benyújtására a megadott határidőkön belül, és ha a tagállam nem 
teljesíti a figyelmeztetésben foglaltakat, a Tanács szankciókat alkalmazhat21. 
Adott esetben a Tanács a Kohéziós Alapból és a 2014–2020-as programozási 
időszakban az európai strukturális és beruházási alapokból történő kifizeté -
sek felfüggesztése mellett dönthet.18 A túlzott hiány esetén 
követendő eljárás 
végrehajtásának 
felgyorsításáról és 
pontosításáról szóló, 1997. 
július 7-i 1467/97/EK tanácsi 
rendelet (HL L 209., 1997.8.2., 
6. o.) 9. cikke. Az eljárás 
felfüggesztésének időtartama 
alatt a Tanács és a Bizottság 
rendszeresen nyomon követi, 
hogy a tagállam betartja-e az 
ajánlásokat. A nyomon 
követés következtéseitől 
függően az eljárást 
megszüntetik vagy 
újraindítják.
19 Azon tagállamok intézkedései 
minősülnek eredményesnek, 
amelyek az ajánlásokkal 
összhangban hajtották végre 
a költségvetési kiigazítást.
20 Az 1467/97/EK tanácsi rendelet 
3. cikkének (5) bekezdése.
21 Az EUMSZ 126. cikkében és 
139. cikkében, valamint az 
1467/97/EK rendelet 
10. cikkében meghatározottak 
szerint.
25 Bevezetés 
A túlzotthiány-eljárás eredménye
25 
Az túlzotthiány-eljárásról szóló határozat és a korrekciós intézkedés várt ered -
ménye az, hogy a túlzott hiány ésszerű határidőn belüli kiigazításával a tagállam 
visszaállítja a költségvetési fegyelmet és ezáltal az államháztartás fenntartható -
ságát. A túlzotthiány-eljárásról szóló határozat további célja strukturális reformok 
végrehajtásának elősegítése az adott tagállamban, mivel ez közép- és hosszú 
távon hozzájárul az államháztartás stabilitásához.
26
 Az ellenőrzés hatóköre, 
céljai és módszere
Az ellenőrzés hatóköre és céljai
26 
A Számvevőszék azt értékelte, hogy a Bizottság megfelelően irányítja-e a túlzott -
hiány-eljárás végrehajtását. E célból a Ciprussal, a Cseh Köztársasággal, Francia -
országgal, Németországgal, Olaszországgal és Máltával szemben22 2009. április 
és 2015. május között23 lefolytatott túlzotthiány-eljárásokat vizsgáltuk. Az adatok 
minőségének vonatkozásában a 2008–2014-es időszakot vizsgáltuk, szükség 
esetén 2005-ig visszatekintve.
27 
Bár elemzésünk kiterjedt a túlzotthiány-eljárás határértékeinek meghatározása 
mögött álló adatok egy részének elemzésére, nem értékeltük ezeknek a meg -
felelőségét, valamint nem értékeltük a tagállamok által az eljárás végrehajtása 
érdekében hozott intézkedések minőségét sem.
28 
Vizsgálatunk a következőkre terjedt ki:
i. a tagállamok statisztikai adatainak a Bizottság általi értékelése (Eurostat) és 
ezeknek az adatoknak az értelmezése (Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság), 
amely végül a túlzotthiány-eljárás megindítására vagy az eljáráshoz kapcsoló -
dó további intézkedések meghozatalára irányuló javaslat Tanácshoz történő 
benyújtásához vezetett;
ii. a Bizottság nyomon követési és felügyeleti feladatai; valamint
iii. az eljárás eredménye.
29 
A fő ellenőrzési kritériumok a következőkön alapultak:
i. szabályozási követelmények (pl. tanácsi rendeletek, határozatok, irányelvek 
és következtetések); valamint
ii. a Bizottság belső szabályai és eljárásai (pl. utasítások és iránymutatások).22 Máltával szemben a vizsgált 
időszak alatt két külön eljárás 
indult.
23 A mintát tagállamok olyan 
szűkített csoportjából vettük, 
amelyben nem szerepeltek 
olyan országok, i. amelyekkel 
kapcsolatban a Számvevőszék 
a pénzügyi és gazdasági 
irányítás területén más 
ellenőrzési feladatot végez 
(Magyarország, Írország, 
Lettország, Portugália, 
Románia és Görögország); ii. 
amelyekkel szemben eddig 
még nem indult túlzotthiány-
eljárás (Észtország, Svédország 
és Luxemburg); iii. amelyek 
különleges vagy egyedi 
feltételeket élveznek 
a túlzotthiány-eljárások 
kapcsán (Egyesült Királyság); 
illetve iv. amelyek 
a közelmúltban csatlakoztak 
az Európai Unióhoz 
(Horvátország).  
A fennmaradó tagállamok 
közül történő kiválasztás során 
a cél az volt, hogy az 
euróövezeti és euróövezeten 
kívüli kis és nagy országokból 
reprezentatív mintát állítsunk 
össze, ami a 2008 után indított 
olyan eljárásokra nézve is 
reprezentatív, amelyeket azóta 
lezártak vagy lezárhattak 
volna.
27 Az ellenőrzés hatóköre, céljai és módszere 
Módszer
30 
Áttekintettük az egyes túlzotthiány-eljárásokhoz kapcsolódó dokumentációt. 
Ezenkívül interjúkat készítettünk a Eurostat és a Gazdasági és Pénzügyi Főigazga -
tóság személyzetével, valamint az ellenőrzésre kiválasztott egyes tagállamokban 
az eljárás végrehajtásában részt vevő intézmények képviselőivel. A  2. táblázat  
sorolja fel az egyes tagállamokban felkeresett szervezeteket.
31 
Végezetül számos olyan szervezet képviselőivel tárgyaltuk meg a túlzotthiány-  
eljáráshoz kapcsolódó kérdéseket, amelyek véleménye releváns volt az ellenőrzés 
szempontjából (például az IMF és az Egyesült Királyság költségvetési felelősségi 
hivatala), illetve a technikailag összetett szempontok szerinti vizsgálatok esetén 
belső és külső szakértőket vettünk igénybe. 2. táblázatLátogatások a tagállami hatóságoknál és más szervezeteknél
Legfőbb 
ellenőrző 
intézményNemzeti 
statisztikai 
hivatalPénzügymi -
nisztériumKöltség -
vetési TanácsKözponti 
bankEgyéb
Cseh 
Köztársaság√ √ √
Németország √ √ √
Franciaország √ √
Olaszország √ √ √ √ √a Miniszterek Tanácsa elnökségének gazdasági 
tanácsadója
Ciprus √ √ √ √ √a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság rezidens 
képviselője
Málta √ √ √ √
Forrás:  Európai Számvevőszék.
28
 Észrevételek
A túlzotthiány-eljárás folyamata: meg kell erősíteni 
a túlzotthiány-eljárás alapját és javítani kell az 
értékelések objektivitását
A döntéshozatali keretek megfelelőek, de jobb 
átláthatóságra van sz ükség
32 
Ez a szakasz vizsgálja a Bizottságnak az adatok elemzésére és a követelmények 
teljesítésének határozatjavaslat előtti értékelésére szolgáló eljárását.
A Bizottság alaposan megvizsgálja a statisztikai adatok 
minőségét…
33 
Az Eurostat felelős a túlzotthiány-eljárás során felhasznált statisztikai adatok 
minőségének értékeléséért. Ez a feladat 1993 óta jelentősen bővült, különösen az 
új eszközök és hatáskörök bevezetésével (a 3. ábra  mutatja be a főbb jogi keretek 
fejlődését a Maastrichti Szerződés óta).
29 Észrevételek 3. ábraA túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó statisztikák Eurostat általi 
minőségértékelésére vonatkozó főbb jogi keretek fejlődése
Forrás:  Európai Számvevőszék.2014 szeptemberétől kezdődően a túlzotthiány-eljáráshoz szükséges adatok 
összeállításakor az ESA 2010 alkalmazása.(A Bizottság 2014. március 7-i rendeletével módosított 479/2009/EK rendelet)A statisztikai adatok manipulálása esetén pénzbírság kiszabására van lehetőség. 
(A Tanács 1173/2011/EK rendelete; a Bizottság 2012. június 29-i felhatalmazáson alapuló határozata)Az Eurostatnak hozzáférési joga van az adott tagállam nemzeti statisztikai 
hivatalához és valamennyi adatforráshoz, és értelmezési kérdésekben joga van dönteni. Indikatív lista azokról az esetekről, amelyek módszertani látogatást vonhatnak maguk után.(A módosított 479/2009/EK rendelet; a 223/2009/EK rendelet)A tagállamoknak az új információkat (tervezett adósság és kiegészítő információk, beleértve a források és módszerek leírását is) a túlzotthiány-eljárással kapcsolatos új beszámolási határidők előtt kell megküldeniük, az eljáráshoz szükséges adatokat nyilvánossá kell tenniük, be kell számolniuk a jelentős felülvizsgálatokról és a nehezebb kérdésekkel kapcsolatban konzultálniuk kell az Eurostattal. Az Eurostatnak rendszeresen értékelnie kell az adatok minőségét és azokról három héten belül be kell számolnia, valamint konzultációs látogatásokat és szükség esetén módszertani látogatásokat kell tennie. A tényleges adatok minősége tekintetében az Eurostat fenntartásokkal, illetve módosításokkal élhet.(A 2103/2005/EK rendelettel módosított 3605/93/EK rendelet)Az Eurostat szerepének és feladatainak meghatározása (statisztikai adatok elemzése, tanácsadás és támogatás nyújtása a tagállamoknak, az együttműködés szorgalmazása és statisztikai módszerek kifejlesztése).(A Bizottság 1997./uni00A0április/uni00A021-i határozata)A tagállamok által rendelkezésre bocsátandó adatok (tervezett és tényleges hiány, 
illetve adósság), valamint a gyakoriság és a határidők meghatározása.
(A 3605/93/EK rendelet)
1993
1997
2005
2009
2011
2014
30 Észrevételek 4. ábraAz adatminőség Eurostat általi ellenőrzése (főbb fejlesztések 2011 óta)34 
Az Eurostat maga is jelentős további erőfeszítéseket tett, hogy fejlesszen mód -
szerein és javítsa a minőségértékelési folyamatot. 2008 és 2014 között számos 
új intézkedést vezetett be. Ezek közül a legfontosabb, hogy 2011-ben a túlzott -
hiány-eljárásban használt adatokhoz kapcsolódó minőség-ellenőrzési struktú -
rák és folyamatok felülvizsgálatát követően az Eurostat az erőforrásokat és az 
eljárásokat érintő módosításokat hajtott végre. Például upstream látogatásokat 
is kezdeményezett az elsődleges adatokat létrehozó rendszerek minőségének 
ellenőrzésére. További részletekért lásd: 4. ábra.
Forrás:  Európai Számvevőszék, az Eurostat információi alapján./zero.taboldstyle külön a kormányzati pénzügyi 
statisztikákra létrehozott 
igazgatóság
/zero.taboldstyle kb. 50 alkalmazott megbízása a 
túlzotthiány-eljárással kapcsolatos munkával (háromszor annyi, mint néhány évvel korábban)
/zero.taboldstyle szakreferens-csoport létrehozása, 
minden szakreferens legfeljebb két tagállamért felelős
/zero.taboldstyle egy módszertani szakértőkből álló 
csoport létrehozása, akik szintén részt vesznek a helyszíni ellenőrzéseken/zero.taboldstyle szabványosított eljárások és 
napirendek bevezetése a túlzotthiány-eljárással kapcsolatos konzultációs látogatások során 
/zero.taboldstyle éves országkockázat-értékelés belső 
kialakítása
/zero.taboldstyle szabványosított eljárások bevezetése 
útmutatás nyújtásához (kétoldalú, összetett kérdésekben)/zero.taboldstyle a túlzotthiány-eljárással kapcsolatos 
értesítések és a vonatkozó kérdőívek kimerítő elemzése, lehetővé téve a hiány és az adósság részletesebb vizsgálatát
/zero.taboldstyle „upstream” konzultációs látogatások 
bevezetése 
/zero.taboldstyle több jogkör biztosítása valamennyi, 
az összeállítási folyamathoz szükséges túlzotthiány-adathoz való hozzáféréshez
/zero.taboldstyle pénzügyi szankciókra történő 
javaslattétellel kapcsolatos jogkör, amennyiben a túlzotthiány-eljárás-sal kapcsolatos statisztikákról szándékosan valótlan tartalmú beszámoló készül vagy a beszámolás során súlyos gondatlanság történikKontroll Eljárások Erőforrások
31 Észrevételek 
…átfogó és széles körben terjesztett belső szabályok és 
iránymutatások alapján,…
35 
A Bizottság túlzotthiány-eljárás indítására irányuló javaslatai a Gazdasági és 
Pénzügyi Főigazgatóság konkrét elemzéseinek eredményein alapulnak. Ezek az 
elemzések belső szabályok, utasítások és iránymutatások alapján készülnek, ame -
lyek bemutatják azok elvégzésének módját és leírják a módszertan alapját jelentő 
legfontosabb fogalmakat.
36 
A legtöbb ilyen belső szabály, utasítás és iránymutatás a Stabilitási és Növekedési 
Paktumról szóló nyilvánosan elérhető vademecumban24 és a Stabilitási és Növe -
kedési Paktum végrehajtásáról szóló iránymutatásokban („magatartási kódex”25) 
található. Ezek a dokumentumok lefedik a legfontosabb kérdéseket.
37 
Ezenkívül, mivel a szabályok, utasítások és iránymutatások nagy szerepet játsza -
nak a túlzotthiány-eljárás indításával kapcsolatos bizottsági javaslat kialakításá -
ban, a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság rendszeresen elemzési és operatív 
feljegyzéseket készít a gazdasági és pénzügyi bizottság számára annak érdeké -
ben, hogy bemutassa a tagállamok számára a Stabilitási és Növekedési Paktum 
értelmezése és végrehajtása során követett megközelítést.
…széles körben használt módszertant alkalmazva az előrejelzések 
elkészítésére,…
38 
A Bizottság rendszeres európai gazdasági előrejelzései (tavaszi, őszi és téli) is fon -
tos részeit képezik a túlzotthiány-eljárás esetleges megindításáról szóló határo -
zathoz vezető elemzésnek. Az előrejelzések elkészítése – a Gazdasági és Pénzügyi 
Főigazgatóság országreferensei által készített – országszintű és egy horizon -
tális egység által készített központi elemekből áll (lásd: 1. háttérmagyarázat ). 
A folyamatban összesen mintegy 150, a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság 
különböző egységeinél dolgozó munkatárs vesz részt.24 Gazdasági és Pénzügyi 
Főigazgatóság, Occasional 
Papers 151, 2013. május.
25 A Stabilitási és Növekedési 
Paktum végrehajtásának 
specifikációja és a stabilitási és 
konvergenciaprogramok 
formátumáról és tartalmáról 
szóló iránymutatások, 2012. 
szeptember 3.
32 Észrevételek 
39 
A Bizottság előrejelzési folyamata összetett. Szerkezetét tekintve azonban más 
nemzetközi szervezetek (pl. IMF, OECD, EKB) előrejelzési folyamatát követi, azaz 
felülről lefelé és alulról felfelé haladó összetevőkből áll. Ez lehetővé teszi, hogy 
az egyes országokra vonatkozó előrejelzésekben központosított módon lehessen 
figyelembe venni az országspecifikus jellemzőket. Ezenkívül az általános előre -
jelzési pontosság tekintetében a Bizottság gazdasági előrejelzései nem térnek el 
szignifikánsan a hasonló szervezetek által készítettektől26.
40 
A hasonló intézmények előrejelzéseivel összehasonlítva a Bizottság ország -
specifikus előrejelzései inkább szakmai megítélésen, mintsem ökonometriai meg -
közelítéseken alapulnak. Ez nehézséget okoz érvényességük megállapításakor és 
értékelésekor.26 Erre vonatkozóan számos 
tanulmányt készítettek. 
A legfrissebbekre az OECD 
közgazdasági osztályának 
1107. sz .  
munkadokumentumának 27. 
oldala ( http://www.keepeek.
com/Digital-Asset-
Management/oecd/
economics/oecd-forecasts-
during-and-after-the-
financial-crisis_5jz73l1qw1s1-
en,), valamint a Bizottság 2012. 
decemberi 476. sz. gazdasági 
tanulmánya ( http://ec.europa.
eu/economy_finance/
publications/economic_
paper/2012/ecp476_en.htm ) 
hivatkozik (ez utóbbi az 
Európai Bizottság, az IMF és az 
OECD gazdasági 
előrejelzéseinek pontosságát 
vizsgáló összehasonlító 
elemzés).Az európai gazdasági előrejelzések elkészítése
A várható közzététel előtt két hónappal a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság állásfoglalásban határozza 
meg az általános feltevéseket. Az előrejelzés ezután egy iteratív folyamaton alapul, amely keresztellenőrzése -
ket tartalmaz az országszintű és központi előrejelzések közötti összhang biztosítása érdekében.
Az országreferensek elkészítik az országspecifikus makrogazdasági és költségvetési előrejelzéseket. Ehhez egy 
központi kezelésű sablonon alapuló számítógépes táblázatot alkalmazó eszközt, valamint az országspecifi -
kus jellemzőket, mint pl. az adatok hozzáférhetőségét és a gazdaság szerkezetét tükröző további eszközöket 
használnak.
A horizontális egység ezt az országreferensek által készített kivetítéseken alapuló nyomonkövetési számítá -
sokkal (pl. kibocsátási rés és ciklikusan kiigazított költségvetési számok) egészíti ki, valamint minőség-ellen -
őrzéseket végez, amelyek a következőket foglalják magukban:
 οannak biztosítása, hogy egységes külső feltevéseket alkalmazzanak;
 οaz egyes országreferensek előrejelzései közötti számszaki és gazdasági következetességek ellenőrzése;
 οaz egyes országreferensek kereskedelmi forgalomra vonatkozó kivetítései következetességének 
ellenőrzése.1. háttérmagyarázat
33 Észrevételek 
…ami még mindig nem átlátható módon történik
41 
Az interjúkban részt vevő tagállami hatóságok közül egyesek úgy vélik, hogy 
az előrejelzési folyamat nem átlátható, különösen a költségvetési mutatókhoz 
használt részletes országspecifikus feltevéseket tekintve. Amennyiben eltérések 
vannak a bizottsági és a tagállami előrejelzések között, a tagállamok nem tudják 
azokat kiértékelni, mivel a Bizottság a nemzeti hatóságokkal folytatott tárgyalá -
sok során nem közöl elég részletes információkat feltevéseiről.
42 
Az előrejelzések áttekintésekor nekünk is ez volt a tapasztalatunk. A bizottsági 
és a tagállami előrejelzések közötti eltéréseket az alapul szolgáló feltevések közti 
különbözőségek magyarázhatják. Az eltérésekért felelős feltevések azonosítása 
azonban nem könnyű feladat a számítógépes táblázatok és szakvélemények 
szövevényében. Ezenkívül nincs szabványosított összefoglaló (pl. egyeztetési 
táblázat formájában), amely egyértelműen bemutatná a Bizottság javaslatának 
alapjául szolgáló költségvetési mutatókra vonatkozó bizottsági és tagállami becs -
lések közötti eltéréseket.
43 
A fentiekkel kapcsolatban a szabályok úgy rendelkeznek, hogy „a Bizottság 
közzéteszi a makrogazdasági és költségvetési előrejelzéseinek alapjául szolgáló 
módszereket, feltevéseket és vonatkozó paramétereket”27. A tagállami hatóságok 
mindazonáltal megjegyezték, hogy a Bizottság általi információszolgáltatás az 
évek során jelentősen javult.
44 
A gazdasági ismeretek és a gazdaság szerkezetének változásai az előrejelzési 
folyamat folyamatos fejlesztését igénylik. Az elmúlt években a Bizottság számos 
lépést tett az előrejelzési tevékenység javítása érdekében. Például átalakították 
a fő előrejelzési sablont, egyes gazdasági ágazatokban részletesebb adatokat 
használnak, valamint egy átfogó új eszközt vezettek be az adatokban levő továb -
bi következetlenségek észlelésére. Ezenkívül a Bizottság egy kezdetben az euró -
övezet egészére vonatkozó kísérleti előrejelzési modell kifejlesztésén dolgozik, 
amelyet később országspecifikus modulok fognak követni. A modell célja a szak -
mai megítélésen alapuló előrejelzések kiegészítése minőség-ellenőrzéssel28.27 A tagállamok költségvetési 
keretrendszerére vonatkozó 
követelményekről szóló, 
2011. november 8-i 
2011/85/EU tanácsi irányelv 
(HL L 306., 2011.11.23., 41. o.) 
4. cikkének (2) bekezdése.
28 Lásd: a Bizottságnak „A 
nehézségekkel küzdő 
országoknak biztosított 
pénzügyi segítségnyújtás” 
című 18/2015. sz. 
számvevőszéki különjelentés 
2. ajánlására adott válasza 
(http://eca.europa.eu ).
34 Észrevételek 
45 
További fejlesztésre van szükség. A Bizottság közzéteszi a vonatkozó külső előre -
jelzési feltevéseket és más technikai feltevéseket, de az implicit országspecifikus 
feltevéseket nem írja le, és azokat igen nehéz a táblázatokból kikövetkeztetni. 
Ezen túlmenően a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság a táblázatokat belső 
dokumentumoknak tekinti, amelyeket a Bizottságon kívüli felekkel nem osztanak 
meg.
Továbbra is foglalkozni kell a statisztikai adatok vizsgálati 
folyamatában mutatkozó hiányosságokkal,…
46 
A statisztikai adatok Eurostat általi vizsgálata házon belül végzett (adatminőség-  
értékelések) vagy helyszíni (konzultációs látogatások) ellenőrzéseket foglal ma -
gában. Ezeket különösen összetett esetekben kétoldalú (egy tagállam kérésére) 
vagy az Eurostat kezdeményezésére nyújtott iránymutatások egészítik ki.
Az adatminőség értékelése
47 
Az Eurostat a túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó évi két értesítést követően há -
rom héten belül a tagállamoktól kapott statisztikai adatokat és a pontosításra irá -
nyuló kérésekre adott válaszaikat átfogó elemzésnek veti alá (lásd: 10. bekezdés). 
Ezen az időszakon kívül az Eurostat a módszertani és más, adatokkal kapcsolatos 
kérdésekhez kapcsolódóan házon belüli hitelesítést végez, amelyet a tagállamok -
nál tett konzultációs látogatások egészítenek ki.
48 
A házon belüli hitelesítési folyamatot átfogóbban lehetne dokumentálni. Jelen -
leg nehézségekbe ütközhet annak áttekintése, hogy az egyes minőségértékelése -
ket miként végezték el, és ezáltal az értékelés mögött álló okok sem világosak. Ez 
megnehezíti továbbá annak kimutatását is, hogy az értékeléseket következetesen 
hajtják-e végre. A  2. háttérmagyarázat  mutat be példákat a dokumentációs 
hiányosságokra.
35 Észrevételek 
49 
Ezenkívül a tagállamok által szolgáltatott adatok nem mindig teljes körűek. Ez 
a kötelező és önkéntes alapon történő adatszolgáltatásnál egyaránt problémát 
jelent, ugyanis az Eurostat ez utóbbit is gyakran használja az értékelésekhez. 
A II. melléklet  mutat be példákat a hiányzó információkra.
50 
A minőségértékelési folyamat nagy részét írásos belső eljárások és iránymutatá -
sok szabályozzák, amelyek meghatározzák az adatok elemzésének módját. Egy 
kulcsfontosságú területen, a kormányzati szektoron belüli közintézményi egysé -
gek osztályozása (besorolása) terén azonban a meglévő szabályok és iránymuta -
tások (ESA és MGDD) alkalmazásának módját egyértelműbbé lehetne tenni (pl. 
mely intézményi egységeket/szervezeteket kell figyelembe venni az államadós -
ság és a hiány kiszámításához). Ez javíthatná az értékelés hatókörét és következe -
tességét (lásd: III. melléklet ).Példa az Eurostat dokumentációs hiányosságaira
A hat felkeresett tagállamban előfordultak olyan esetek, amikor a hatóságokat egyszerűen csak meg -
kérdezték, hogy alkalmazták-e a szükséges kritériumokat, de nem kellett alátámasztaniuk a válaszokat, töb -
bek között például a privatizációk és osztalékok számviteli nyilvántartása esetén.
Egy tagállam küldött adatokat a kamatokról és a pénzügyi kimutatásokról, de az Eurostat által végzett értéke -
lést nem dokumentálták megfelelően.
Egy másik tagállam további részletes magyarázat nélkül egyszerűen csak a lehető legrövidebb módon meg -
erősítette, hogy a kamatokat eredményszemléletű alapon számították ki.
Nem áll rendelkezésre bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az Eurostat szisztematikusan vagy részletesen ele -
mezné az áthidaló táblázatokban található információkat29. Az Eurostat nem ad visszajelzést a tagállamoknak 
az áthidaló táblázatok minőségéről.
29 Az áthidaló táblázatok mutatják be az államháztartási számlák és az ESA szerinti besorolás közötti megfeleltetést.2. háttérmagyarázat
36 Észrevételek 
51 
A mintában található hat tagállam esetében számos államháztartási egység 
besorolását megvizsgáltuk. Megállapítottuk, hogy egyes esetekben az állam -
háztartási egységek besorolására vonatkozó ESA 95 szabályokat30 részlete -
sebben kellett volna elemezni. Megállapítottuk továbbá, hogy a hat tagállam 
eltérő időtávon elemezte és sorolta be az államháztartási egységeket (példák: 
3. háttérmagyarázat ).30 A számviteli szabályok szerint 
a kormányzati szektor 
sokaságának meghatározásá -
hoz minden intézményi 
egységet meg kell vizsgálni 
annak fő funkciója, jellege és 
ellenőrzési struktúrája alapján. 
Ha az intézményi egység fő 
funkciója a javak elosztása, 
akkor az a kormányzati 
szektorhoz tartozik. A pénzügyi 
közvetítéssel foglalkozó 
intézményi egységeket 
a pénzügyi vállalatok 
szektorához tartozó intézményi 
egységként kell osztályozni. 
A nem kormányzati ellenőrzés 
alatt álló egységeket 
a kormányzati szektoron 
kívüliként kell besorolni. 
Jellegük alapján a kormányzati 
ellenőrzés alatt álló egységeket 
a kormányzati szektorba kell 
besorolni, ha az 50%-os 
kritérium alapján nem piacinak 
minősülnek. E kritérium szerint 
amennyiben az árbevétel és az 
előállítási költség közötti arány 
50% fölötti, akkor „piaci” 
egységről, ha 50% alatti, akkor 
„nem piaci” egységről van szó. 
Az árbevétel magában foglalja 
az áruk és szolgáltatások 
értékesítését a termékekre 
kivetett adók kivételével. 
Magában foglalja továbbá 
a terméktámogatásokat (a 
kibocsátás mennyiségéhez 
vagy értékéhez kapcsolódó 
kifizetések), de nem foglalja 
magában az általános hiány 
fedezésére szolgáló 
kifizetéseket.
Példák a hat vizsgált tagállam dokumentumaiban előforduló besorolási 
hiányosságokra
 οaz ESA 95 előírásait nem teljes mértékben teljesítő, de az Eurostat által elfogadott esetek, pl. a teljeskörű -
ség és az egységek besorolásában alkalmazott eltérő megközelítés tekintetében;
 οa főbb hiányosságok az állami intézményi egységek besorolása terén merültek fel;
 οhiányosságok a kormányzati szektorhoz tartozó és azon kívüli egységek elemzésére és be-/átsorolására 
szolgáló eljárásokkal és azok időzítésével kapcsolatban.
Részletesen lásd: III. melléklet .3. háttérmagyarázat
37 Észrevételek 
Konzultációs látogatások
52 
Az Eurostat kétféle látogatást tesz a tagállamoknál a túlzotthiány-eljáráshoz 
kapcsolódó adatok ellenőrzése érdekében. A látogatások első típusa a szoká -
sos konzultációs látogatás, amelynek során áttekintik az adatokat, módszertani 
kérdéseket vizsgálnak és értékelik, hogy a nemzeti statisztikai hivatal betartja-e 
a számviteli szabályokat. Minden tagállamban legalább kétévente egyszer tör -
ténik szokásos konzultációs látogatás. 2011 és 2013 között az Eurostat ún. „upst -
ream” konzultációs látogatásokat tett, amelyek keretében a nemzeti statisztikai 
hivatal számára a túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó statisztikai adatszolgálta -
tást végző különböző szereplőktől származó upstream közpénzügyi és rendszer -
adat-áramlás irányításának és kontrolljának értékelését végezték el. E látogatások 
célja a jelentős kockázatok vagy problémák azonosítása, értékelése és nyomon 
követése volt, hogy ezek alapján tegyenek korrekciós intézkedéseket. Az „upst -
ream” konzultációs látogatások 2014 óta a szokásos konzultációs látogatások 
részét képezik. A  3. táblázat  mutatja be a konzultációs látogatások időpontját az 
ellenőrzött időszakban. 3. táblázatA 2008 és 2014 között tett konzultációs látogatások
2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014
Cseh KöztársaságAugusztus  
(szokásos)Május  
(szokásos)Május  
(upstream)  
November 
(szokásos)November 
(szokásos)
NémetországMájus  
(szokásos)Május  
(szokásos)Június  
(upstream)  
Október 
(upstream)Február  
(szokásos)
FranciaországJúnius  
(szokásos)November 
(szokásos)November 
(szokásos)Június  
(szokásos)
OlaszországMárcius  
(szokásos)Június  
(szokásos)November 
(upstream)Február  
(szokásos)
CiprusDecember 
(szokásos)December 
(szokásos)Szeptember 
(szokásos)Szeptember 
(szokásos)
MáltaJanuár  
(szokásos)Július  
(szokásos)Május  
(szokásos)Május  
(szokásos)
Forrás:  Európai Számvevőszék, az Eurostat információi alapján.
38 Észrevételek 
53 
Az Eurostat kockázatelemzési modellt alkalmaz a túlzotthiány-eljárással kapcsola -
tos tagállami statisztikák összegyűjtésével és összeállításával kapcsolatos koc -
kázatok azonosítására. A kockázatértékelést tagállamonként és évente egyszer 
végzik el. Ez egy jól strukturált és átfogó modell, ami lefedi az összeállítási folya -
mat minden szempontját (lásd: 5. ábra ). A kockázatelemzés főként arra szolgált, 
hogy felállítsák az upstream konzultációs látogatásra kiválasztandó tagállamok 
rang  sorát, azonban jobban lehetett volna dokumentálni. Például nem minden 
esetben találtunk írásos magyarázatot a kiértékelt kockázatok és/vagy azok 
hatásainak az egyik évről a másikra történő megváltoztatására. Ezenkívül arra 
vonatkozóan sem volt bizonyíték, hogy a látogatásokra nagy kockázatú területe -
ket választottak ki. 5. ábraA kockázatelemzési modell
Forrás:  Európai Számvevőszék, az Eurostat információi alapján.a nemzeti statisztikai hivatal és más statisztikai 
hatóságok jogi és intézményi környezeteaz adatokhoz való hozzáférésforrásokszakmai színvonalfüggetlenség és pártatlansága túlzotthiány-eljárással kapcsolatos kimutatásátláthatóság és reagálóképesség
módszertani megalapozottságaz ESA 95-tel és az MGDD-vel kapcsolatos kérdésekfelülvizsgálatok
a nemzeti statisztikai hivatalt vagy más beszámoló hatóságot illetőena túlzotthiány-eljárással kapcsolatos adatokat szolgáltató „upstream” szervezetek
A túlzotthiány-eljárással 
kapcsolatos kontrollkörnyezetEredendő kockázatokAz intézményi környezettel 
kapcsolatos kockázatok
39 Észrevételek 
54 
2006-tól 2014-ig a szokásos konzultációs látogatások és upstream konzultációs 
látogatások a hat kiválasztott tagállamban átlagosan 1,7, illetve 3,5 napot vet -
tek igénybe. Az érintett témakörök száma a szokásos konzultációs látogatások 
esetében három és tíz, az upstream konzultációs látogatások esetében négy 
és hét között mozgott. Alapszabályként a konzultációs látogatás napirendje 5 
szabványos pontot31 és számos külön meghatározott kérdést tartalmaz. Kivételes 
esetekben, amennyiben az adott országot gyakrabban keresik fel, vagy a látoga -
tás célja korlátozott számú kérdés megtárgyalása, a napirend kevesebb pontból 
is állhat. Mivel a csoport három-négy munkatársból áll, a helyszínen töltött idő 
valószínűsíthetően nem elegendő arra, hogy valamennyi kérdést megfelelő rész -
letességgel tárgyaljanak, ezért az adatminőséggel kapcsolatos problémákat nem 
biztos, hogy megfelelően vizsgálni tudják.
55 
A túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó adatok minőségének Eurostat általi érté -
kelése a tagállamok statisztikai rendszereire támaszkodik. Következésképpen 
az Eurostatnak bizonyosságot kell nyernie nemcsak arról, hogy a túlzotthiány-  
eljárással kapcsolatos adatok összhangban állnak az ESA előírásaival, hanem 
arról is, hogy a tagállamok eltérő statisztikai rendszereik ellenére is következetes 
megközelítést alkalmaznak az adatok összeállítása során. A vizsgált időszakban az 
Eurostat látogatásai a tagállamokban fennálló intézményi struktúrát vizsgálták, 
különösen azt, hogy vannak-e formális megállapodások, amelyek a túlzott  hiány-
eljárással kapcsolatos kötelezettségeket rónak a tagállami hatóságokra. Ezek 
megléte javasolt, azonban nincs erre irányuló jogi kötelezettség. Az upstream 
konzultációs látogatások során az Eurostat a túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó 
rendszerek minőségét is áttekintette, főként az upstream adatokra vonatkozóan. 
Az Eurostat erre vonatkozóan nem rendelkezik írásos és formalizált szabályokkal, 
és nem találtunk arra vonatkozóan sem bizonyítékot, hogy az országreferensek 
értékelnék a tagállamok saját felügyeleti és kontrollrendszereit. Az adatok össze -
állítására vonatkozó felügyeleti és kontrollrendszerekkel kapcsolatos dokumentá -
ció hiányában nem lehet rendszeralapú megközelítést alkalmazni a kapott adatok 
minőségének ellenőrzésére.
56 
A vizsgált tagállamok esetében a jelentéseket a látogatást követően 9–52 hé -
ten belül tették közzé (lásd: 6. ábra ). A helyszíni ellenőrzések a tagállamok 
által végre  hajtandó „intézkedési pontok” meghatározásához vezethetnek, az 
ellenőrzések során észlelt hiányosságok megszüntetése érdekében. Az intézke -
dési pontok nem kötelező jellegűek és végrehajtásuk gyakran elhúzódik. A hat 
tagállamban az intézkedési pontok körülbelül egyharmadát nem hajtották végre 
az Eurostat által meghatározott határidőn belül. Nem találtunk azonban olyan 
esetet a mintában, ahol az intézkedési pontok határidőn belüli teljesítésének 
elmulasztását figyelembe vették volna a benyújtott adatok minőségének érté -
kelésekor, még akkor sem, ha azok esetenként az adatokat esetleg érintő fontos 
problémákra vonatkoztak.31 Statisztikai kapacitással 
kapcsolatos kérdések 
(intézményi struktúra és 
adatforrások, a nyilvántartás 
állapota); korábbi konzultációs 
látogatások hasznosulásvizs -
gálata; a legutolsó jelentés 
hasznosulásvizsgálata – a túl -
zotthiány-eljárással kapcsola -
tos táblázatok és a kapcsolódó 
kérdőívek elemzése; 
módszertani kérdések és 
egyes konkrét állami 
tranzakciók nyilvántartása (az 
államháztartás meghatározá -
sa, az 50%-os szabály 
alkalmazása az államháztartási 
számlák esetében, az 
eredményszemléletűség 
elvének alkalmazása, valamint 
egyes konkrét állami 
tranzakciók nyilvántartása), 
továbbá egyéb kérdések 
(tervezett jövőbeni műveletek, 
kormányzati pénzügyi 
statisztikai adatok 
átadása stb.).
40 Észrevételek 6. ábraA látogatásokról szóló jelentések közzétételéhez sz ükséges idő (hét)
Forrás:  Európai Számvevőszék, az Eurostat információi alapján.Ciprus
Cseh KöztársaságFranciaországNémetországOlaszországMálta60 50 40 30 20 10 0
2008200920102011201220132014
41 Észrevételek 
Iránymutatás
57 
Egy harmonizált megközelítés biztosítása érdekében az Eurostat módszertani 
iránymutatásokat nyújt a tagállamoknak arról, hogy miként kell nyilvántartani 
egyes államháztartással kapcsolatos konkrét műveleteket. Iránymutatások kétféle 
módon születhetnek:
a) A tagállamok összetett ügyekben tanácsot kérhetnek az Eurostattól.
b) Minőségértékelési tevékenysége közben az Eurostat külön értelmezést igény -
lő módszertani problémákat tárhat fel. Ha ezek a problémák több tagállamot 
érintenek, az Eurostat munkacsoportot hoz létre vagy szakértői konzultációt 
szervez a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó 
bizottsággal.
58 
Az Eurostat a tagállamok kérésére szolgálati szinten kétoldalú iránymutatást 
nyújt. Ha különösen összetett problémáról van szó, esetenként saját kezde -
ményezésére nyújt iránymutatást. Hiába kötelező jellegűek, a kétoldalú irány -
mutatásokat nem mindig jelentik be a gazdasági és pénzügyi bizottságnak és 
azokat – a tagállamok bizalmas kezelésre irányuló kérése miatt – nem minden 
esetben hozzák nyilvánosságra. A hat tagállam közül három esetében a szá -
mukra (előzetes vagy utólagos tanácsadás formájában) nyújtott iránymutatást 
sem a gazdasági és pénzügyi bizottságnak nem jelentették be, sem az Eurostat 
weboldalán nem tették közzé. 2014-ben és 2015-ben az Eurostat 36, előzetes/utó -
lagos tanácsadásra irányuló hivatalos felkérést kapott, ebből azonban csak 23-at 
hoztak nyilvánosságra. Az ilyen iránymutatások nyilvánosságra hozatala segítené 
a gyakorlatok tagállamok közötti megosztását és javítaná az összevethetőséget 
és átláthatóságot.
…és egyértelműbbé kell tenni az értékelési folyamat főbb 
szempontjait
59 
Az értékelési folyamat egyes főbb szempontjai, például az egyszeri és ideiglenes 
intézkedések azonosítása, valamint ezek becsült hatásainak számszerűsítése nem 
egyértelműek. Ezek az intézkedések befolyásolhatják, hogy az adott tagállam 
túlzotthiány-eljárás alá kerül-e, illetve hogy meghosszabbítják-e a túlzott hiány 
kiigazítására szabott határidőt (lásd még: 80. bekezdés).
42 Észrevételek 
60 
Ezeknek az intézkedéseknek a fogalommeghatározása homályos, ezért tágan 
értelmezhető. A fogalommeghatározás szerint ezek olyan intézkedések, amelyek 
átmeneti költségvetési hatással járnak és nem vezetnek tartós változáshoz az 
időközi költségvetési helyzetben32, vagy olyan nem ismétlődő intézkedések, ame -
lyeknek az államháztartási egyenlegre gyakorolt hatása egyetlen vagy nagyon 
kevés évre koncentrálódik33, de az ilyen intézkedések azonosítására nem hatá -
roz meg részletes módszereket. A  4. háttérmagyarázatban  található indikatív 
felsorolás a gazdasági és monetáris unió államháztartásaival foglalkozó 2006-os 
jelentésből származik és példákat ad az egyszerinek és ideiglenesnek tekintett 
intézkedésekre.32 Magatartási kódex.
33 „Public finances in EMU 2006” 
(Államháztartás a gazdasági és 
monetáris unióban), II. rész, 
4.2. szakasz. A jelentés 
a European Economy  3/2006. 
számában jelent meg.
Államháztartás a gazdasági és monetáris unióban, 2006 (kivonat)
Hiánycsökkentő intézkedések
Adóamnesztia egyszeri adóbefizetéssel.  Tipikus esetben a kormány amnesztiát ajánl a külföldre menekített 
tőke hazacsábítására. Az amnesztia feltétele az egyszeri adóbefizetés, ami adott esetben nagy összegű lehet.
Nem pénz ügyi eszközök értékesítése (ingatlan, állami engedélyek és koncessziók). A legismertebb példa az 
UMTS-koncessziók értékesítése 2000-ben (egyes országokban később).
Kinnlevőségek vagy bevételek időzítését módosító ideiglenes jogszabályi változások, amelyek pozitív 
hatással járnak az államháztartási egyenlegre.  Ide tartozik az adókulcsok olyan módosítása, amelyeket 
egyértelműen ideiglenesként jelentenek be, valamint a kiadások realizálása és a bevételek beszedése időzíté -
sének módosítása.
Nyugdíjfizetési kötelezettségek átruházásához kapcsolódó rendkív üli bevételek.  Ezek a bevételek egy 
adott vállalat által a dolgozóinak történő nyugdíjfizetési kötelezettség átruházásáért cserébe az államnak 
folyósított befizetésből származnak. Az egyszeri befizetés mértéke az állam által átvett nyugdíjfizetési kötele -
zettségek értékétől függ, és adott esetben jelentős lehet.
Bevételek vagy kiadások bírósági ítélet vagy más hatósági határozatot követő változásai.  Ilyen intézke -
dések például az államnak a Bizottság döntését követően visszafizetendő támogatások lehetnek.
Az államháztartási egyenlegre pozitív hatással járó értékpapírosítási műveletek.
Állami vállalatoktól származó rendkív üli bevételek.
Hiánynövelő intézkedések
Súlyos természeti katasztrófával vagy más rendkív üli eseményekkel (pl. katonai beavatkozás, egyéb) 
kapcsolatos rövid távú vészhelyzeti költségek. A tapasztalat szerint ezeknek a költségeknek a rendkívüli -
sége jelentős mértékben az ország méretétől függ.
Bevételek vagy kiadások bírósági ítélet vagy bizottsági határozatot követő változásai .4. háttérmagyarázat
43 Észrevételek 
61 
Egy pontosítást igénylő további szempont „az államháztartásra jelentős negatív 
hatást gyakorló, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események” meg -
határozása (lásd: 24. bekezdés). Bár létezik belső célú fogalommeghatározás az 
„államháztartásra gyakorolt jelentős negatív hatás”-ra, de az „előre nem látható 
kedvezőtlen gazdasági események” fogalmát nem határozták meg34.
62 
Bár nem lehet teljes körűen meghatározni azokat az egyedi országspecifikus 
körülményeket, amelyekre vonatkozóan ez a fogalom értelmezhető lenne, 
különösen mivel ezek az események a jellegükből adódóan kiszámíthatatlanok, 
de kritériumokra van szükség ahhoz, hogy némi iránymutatást lehessen adni. 
Fogalommeghatározás és iránymutatás hiányában, amikor a Bizottság 2013-ban 
Franciaországot vizsgálta, a váratlanul lassú gazdasági növekedést „előre nem 
látható kedvezőtlen eseményként” értékelte, de ez nehezen indokolható.
Az adatok minőségére vonatkozó értékelések és a gazdasági 
elemzések nem átláthatók; az elemzéseket a szabályok 
szerint végzik el, de azok inkább az államháztartási hiányra, 
mintsem az adósságra összpontosítanak
63 
Ez a szakasz a Bizottság fenntartásainak és ajánlásainak átláthatóságával, objekti -
vitásával és megvalósíthatóságával foglalkozik.
Az Eurostat által a fenntartások alkalmazásához és az adatok 
módosításához alkalmazott kritériumok nem eléggé átláthatók és 
objektívek
64 
Az Eurostat fenntartással élhet vagy módosíthatja az adatokat, ha úgy véli, hogy 
az adatok minősége nem megfelelő. A 2008 és 2014 közötti időszakban az Euros -
tat tizenkét esetben élt fenntartással és tíz esetben módosította az adatokat, de 
ezek közül egyik sem érintette az általunk vizsgált tagállamokat. Az intézkedési 
pontok nagy számát tekintve az Eurostat meglehetősen ritkán él fenntartással.34 A Gazdasági és Pénzügyi 
Főigazgatóság a Stabilitási és 
Növekedési Paktumról szóló 
vademecumának belső 
használatú változata szerint.
44 Észrevételek 
65 
Az Eurostat nem határozott meg pontos kritériumokat a fenntartások alkalmazá -
sához vagy a tagállami adatok módosításához, és az eljárás szakmai megítélésen 
alapul. Egyes esetekben, amikor az Eurostat módszertani problémákat tárt fel, 
nem dokumentálták megfelelően annak okait, hogy miért nem alkalmaztak fenn -
tartást, többek között a hiánnyal és adósággal kapcsolatos adatokra gyakorolt 
potenciális hatást sem. Az 5. háttérmagyarázat  mutat be néhány ilyen esetet.
Példák olyan esetekre, ahol nem dokumentálták megfelelően a hiánnyal és 
adósággal kapcsolatos adatokat
Cseh Köztársaság
 οRitkán alkalmazták a piaci/nem piaci vizsgálatot és számos államháztartási egységet (vállalatot) nem 
vizsgáltak.
Franciaország
 οEgy államháztartási egység által nukleáris létesítmények leszerelési költségeinek fedezésére kapott összeg 
(2014-ben 1,6 milliárd euró, azaz a GDP 0,1%-a).
 οAz önkormányzati szektor hiányosságai.
Németország
 οNem piaci egységeket nem a piaci státuszba sorolás első évétől kezdve szerepeltetik a kormányzati szektor 
adatai között.
 οNem állnak rendelkezésre részletes adatok a tőkeinjekciókra, a származtatott pénzpiaci eszközökre és kifi -
zetésekre vonatkozó elemzésekről.
Málta
 οA Malita és a City Gate beruházások besorolása.
Olaszország
 οA bruttó állóeszköz-felhalmozás nyilvántartása nagy összegű beruházásoknál nem eredményszemléletű 
alapon történik.
További részleteket lásd: IV. melléklet .5. háttérmagyarázat
45 Észrevételek 
A Gazdasági és Pénz ügyi Főigazgatóság a szabályok szerint 
végezte az elemzéseket,…
66 
Túlzotthiány-eljárás indítása esetén a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság az 
eljáráshoz kapcsolódó későbbi határozatok alapját jelentő elemzéseket készít és 
ajánlásokat ad ki. Folyamatban levő eljárás esetén ez azt követően történik meg, 
miután elvégezték annak rendszeres értékelését, hogy a tagállam eredményes 
intézkedést tett-e (lásd: 22. bekezdés). Az elemzések eredményeit új eljárások 
esetén az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése által előírt jelentésben, folyamat -
ban levő eljárások esetén belső bizottsági munkadokumentumban mutatják be.
67 
Túlzotthiány-eljárás az EUMSZ rendelkezéseivel35 összhangban akkor indul, 
miután a Bizottság a hiányra és adósságra vonatkozó kritérium alapján meg -
vizsgálta, hogy a tagállam betartja-e a költségvetési fegyelmet. Ennek érdekében 
a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság a tényadatok, a tagállamok stabilitási 
vagy konvergenciaprogramjában foglalt tervek és a Bizottság előrejelzései 
alapján valamennyi tagállamban figyelemmel kíséri a költségvetési helyzetet és 
az államadósságot. Az EUMSZ-hez csatolt 12. jegyzőkönyvben meghatározott 
határértékek túllépése nem vezet automatikusan túlzotthiány-eljáráshoz, mivel 
más releváns tényezőket is figyelembe kell venni. Ezek a középtávú gazdasági, 
költségvetési és államadósság-pozíciók közé tartozó gazdasági mutatók nem ki -
merítő felsorolásából36, valamint a tagállam által relevánsnak ítélt és beterjesztett 
tényezőkből állnak. Az áttekintett, a 126. cikk (3) bekezdése szerinti jelentések 
minden fent említett témakört lefedtek.
…a túlzotthiány-eljárás azonban eddig inkább az államháztartási 
hiányra, mintsem az adósságra összpontosított
68 
Az adósságkritérium csak 2012-ben lépett életbe, bevezetése fokozatosan tör -
ténik, és még legalább 2020-ig nem fog minden tagállamra vonatkozni. A 2011 
novembere előtt indult túlzotthiány-eljárások megszüntetéséhez elég a hiány -
kritérium teljesülése, majd ezt az adósság szempontjából egy hároméves át -
meneti időszak követi. A  6. háttérmagyarázat  mutatja be az adósságkritérium 
alakulását a Maastrichti Szerződés óta.35 A 126. cikk (2) bekezdése.
36 A teljes lista az 
1467/97/EK rendelet 
2. cikkének (3) bekezdésében 
található.
46 Észrevételek 
69 
2011 óta az a szabály, hogy a GDP-arányos államadósság akkor felel meg az 
adósság  kritériumnak, ha nem haladja meg a referenciaértéket (a GDP 60%-a), 
vagy ha a referenciaértéktől való eltérés hároméves távon évente – vissza -
tekintő, előretekintő vagy ciklikusan kiigazított alapon – átlagosan egyhuszaddal 
csökken.
70 
A GDP-arányos államadósság elfogadható csökkentési rátája körülbelül az, ami 
az adósság kezdeti szintjétől függetlenül a GDP 3%-ára rúgó államháztartási 
hiány és 5%-os nominális éves növekedés esetében adódna. Mivel a nominális 
növekedés 2008 óta következetesen 5% alatt van, az államadósságra vonatkozó 
referenciaérték teljesítéséhez a hiányt a GDP 3%-a alá kell csökkenti, illetve ha 
az adósság kezdeti mértékét is figyelembe veszik, a hiánycél ennél is szigorúbb 
lehet. Ez a súlyosan eladósodott tagállamok számára igen nagy mértékben meg -
nehezíti a referenciaértékhez történő közelítést.Az adósságkritérium alakulása
Az 1992-ben Maastrichtban aláírt Európai Unióról szóló szerződéshez csatolt 12. jegyzőkönyv a GDP 3%-ában 
határozta meg az államháztartási hiány és a GDP 60%-ában az államadósság határértékét, illetve olyan arány -
ban, amely „elegendő mértékben csökken, és kielégítő ütemben közelít a referenciaértékhez”.
5%-os éves nominális GDP-növekedést feltételezve a 3%-os GDP-arányos hiány egy idő után 60%-on stabi -
lizálja a GDP-arányos adósságot. Amennyiben az adósság aránya 60% feletti, a 3%-os hiány a 60%-os refe -
renciaértékhez viszonyított különbség egyhuszad részével fogja éves szinten csökkenteni az adósságarányt. 
Más szóval a hiányra történő összpontosítást elégségesnek tekintették az adósság folyamatos csökkentésé -
hez, és éveken keresztül szükségtelennek tűnt a referenciaértékhez történő közelítés ütemének pontosabb 
meghatározása.
A 2008-as válság óta a nominális GDP 5%-os feltételezett éves növekedése már egyáltalán nem tekinthető 
reálisnak (lásd: V. melléklet ). Ezért a GDP 3%-ának megfelelő hiány már nem jelenti automatikusan a 60%-os 
GDP-  arányos adósság felé történő konvergenciát (például évi 3%-os növekedéssel és 3%-os hiánnyal a GDP-  
arányos adósság 100%-on fog stabilizálódni). Ezért az adósságkritériumot kiigazították.
A 2011. november 8-i 1177/2011/EU tanácsi rendelet 1. cikke (2) bekezdésének b) pontjában található pon -
tosabb definíció szerint „[az államadósságnak a GDP-hez viszonyított aránya ] akkor tekintendő elegendő 
mértékben csökkenőnek és a referenciaértékhez kielégítő ütemben közelítőnek, ha a referenciaértéktől való 
eltérés az előző három évben viszonyítási alapként évente átlagosan egyhuszaddal csökkent […]”.
A 2011 novemberében már túlzotthiány-eljárás alatt álló 23 tagállam esetében azonban a vonatkozó túlzott -
hiány-eljárások megszüntetését követően három éven keresztül átmeneti szabályokat alkalmaznak. Ennek 
következtében az új adósságkritérium legkorábban csak 2020-tól kezdve fog valamennyi tagállamra egysége -
sen vonatkozni (lásd még: 1. táblázat ).6. háttérmagyarázat
47 Észrevételek 
71 
A 4. táblázatban  a Bizottság 2013–2020-as időszak GDP-arányos hiányára vonatko -
zó adatainak, illetve előrejelzéseinek37 felhasználásával számítottuk ki öt, a mintá -
ban szereplő tagállam esetében az adósságra vonatkozó referenciaérték teljesítése 
esetén adódó GDP-arányos éves hiányt38. A vizsgált időszakban csak a 70% körüli 
GDP-arányos adóssággal rendelkező Németország és Málta esetében teljesül az 
adósságkritérium. Ciprus 2013 áprilisától kezdve pénzügyi segítségnyújtási prog -
ramban részesül, és az előrejelzések szerint 2018-ban fogja teljesíteni az adósságra 
vonatkozó referenciaértéket. Franciaországot 2009 áprilisában vonták túlzotthiány-  
eljárás alá, és az eljárást várhatóan 2017 végére szüntetik meg. Az adósságkritériu -
mot a túlzotthiány-eljárás megszüntetésétől számított hároméves átmeneti idő -
szakot követően (azaz 2020-tól) kell teljesítenie. Azonban Franciaország 2015-ben 
96,5%-os GDP-arányos adóssággal rendelkezett, és ezért 2020-ban várhatóan nem 
fogja teljesíteni az adósságkritériumot. Franciaországhoz hasonlóan a Bizottság 
előrejelzései szerint Olaszország GDP-arányos adóssága az időszak minden évé -
ben meg fogja haladni a referenciaérték teljesítéséhez szükséges megengedett 
legnagyobb mértéket. A Bizottság által felvázolt forgatókönyv esetén a 2015-ben 
a GDP 133,0%-át kitevő hiánnyal rendelkező Olaszország nem lesz képes 2020-ig, 
az előrejelzés utolsó évéig elérni az adósságra vonatkozó referenciaértéket, ezért 
nyilvánvalóan nem fogja teljesíteni az adósságkritériumot.37 A Németországra, 
Olaszországra, Franciaországra 
és Máltára vonatkozó adatok 
a Bizottság 2015-ös 
költségvetési fenntarthatósági 
jelentésében szereplő 
alapforgatókönyvből 
származnak. A Bizottság nem 
adott meg adatokat Ciprusra 
vonatkozóan, mivel a tagállam 
pénzügyi segítségnyújtási 
programban részesül. Ezért 
a Ciprusra vonatkozó adatokat 
az IMF IV. cikk szerinti, 
Ciprusról szóló jelentéséből 
vettük át (az IMF 2014. 
októberi 14/313. számú 
országjelentése).
38 A Cseh Köztársaság 
kivételével, ahol a GDP-
arányos adósság a 60%-os 
határérték alatt van.4. táblázatAz adósság alakulása a referenciaértékhez képest a Bizottság alapforgatókönyve 
szerint (százalék)
2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020
NÉMETORSZÁGGDP-arányos adósság (Bizottság) 7 7, 4 74,9 71,4 68,5 65,6 63,0 60,6 58,2
GDP-arányos adósság (referenciaérték) 73,1 70,4 67, 6 65,1 62,7
FRANCIAORSZÁGGDP-arányos adósság (Bizottság) 92,3 95,6 96,5 97,1 97, 4 97, 8 97, 8 97, 4
GDP-arányos adósság (referenciaérték) 91,5 92,9 93,4 93,8 94,0
OLASZORSZÁGGDP-arányos adósság (Bizottság) 128,8 132,3 133,0 132,2 130,0 128,2 126,0 123,5
GDP-arányos adósság (referenciaérték) 124,5 125,5 124,7 123,3 121,4
CIPRUSGDP-arányos adósság (Bizottság) 111,5 117, 4 126,0 122,5 116,4 111,1 106,5 102,6
GDP-arányos adósság (referenciaérték) 112,9 116,1 115,5 111,0 106,2
MÁLTAGDP-arányos adósság (Bizottság) 69,6 68,3 65,9 63,2 61,0 59,2 58,1 57, 4
GDP-arányos adósság (referenciaérték) 67,1 65,2 63,0 61,0 59,4
Forrás:  az Európai Számvevőszék által a Bizottság adatai alapján készített szimuláció – a sárgával kiemelt cellák azt jelzik, hogy az adott évben 
a tagállam az előrejelzések szerint teljesíti az adósságra vonatkozó referenciaértéket.
48 Észrevételek 
A Bizottság által végzett elemzések nehezen követhetőek…
72 
A Bizottság az elemzés során potenciálisan végtelen számú releváns tényezőt 
(lásd: a 14. bekezdés ii. pontja) vehet figyelembe. Mivel ráadásul nincsenek 
módszertani keretek e tényezőknek az értékelés során történő súlyozására, a kö -
vetkeztetések a Bizottság szakmai megítélésén alapuló gazdasági értékelésen 
múlnak. Bár egyes esetekben valóban szakértői ismereteken alapuló kvalitatív 
megközelítésre lehet szükség, nehezen érthető, hogy a Bizottság szakmai meg -
ítélésén alapuló gazdasági értékelése hogyan alkalmazható más tényezőkre is.
73 
A vizsgált kilenc, a 126. cikk (3) bekezdése szerinti jelentés közül négyben a Bi -
zottság megállapította, hogy a releváns tényezők „vegyes képet” mutatnak39, és 
három másik jelentésben arra a következtetésre jutott, hogy a releváns tényezők 
kedvező vagy viszonylag kedvező helyzetre utalnak40. E következtetés indoklása 
azonban nem világos, és nem egyértelmű az sem, hogy ez az elemzés milyen 
hatást gyakorolt a tagállam túlzotthiány-eljárás alá vonására vagy a túlzotthiány-  
eljárás határidejének meghosszabbítására vonatkozó végleges döntésre.
…és a felhasznált adatokhoz való hozzáférés hiányában nem lehet 
megismételni az alapul szolgáló számításokat, …
74 
A Bizottság által a számításokhoz használt adatokkal kapcsolatos információk 
gyakran nem voltak könnyen hozzáférhetők. Ezt a megállapítást egyes felkeresett 
tagállamok nemzeti hatóságainak képviselői is megerősítették.
75 
A felülvizsgált ajánlások esetében például a Bizottság vonatkozó munkadoku -
mentumában található információk nem voltak elégségesek a költségvetési 
kiigazítás és más, olyan változók ismételt kiszámításához, amelyek alapvető fon -
tosságúak annak értékeléséhez, hogy a tagállam teljesíti-e az eredeti ajánlásokat. 
Ehhez kapcsolódóan a Franciaországgal szembeni túlzotthiány-eljárás 2015. feb -
ruári határidejének meghosszabbítására irányuló bizottsági javaslatot alátámasz -
tó munkadokumentum annak ellenére sem tartalmazott az alapforgató  könyv 
alapjául szolgáló adatokat41 és semmilyen, a további diszkrecionális bevételi 
intézkedésekkel kapcsolatos részletes leírást, hogy ezek az adatok alapvető fon -
tosságúak lennének az eredményes intézkedésre irányuló, végül a meghosszab -
bításhoz vezető értékelés ismételt elvégzéséhez.39 Cseh Köztársaság (2009.10.07.), 
Olaszország (2009.10.07.), 
Ciprus (2010.05.12.), Málta 
(2009.05.13.).
40 Németország (2009.10.07.), 
Franciaország (2009.02.18.), 
Málta (2009.02.18.).
41 Az alapforgatókönyv 
a túlzotthiány-eljáráshoz 
kapcsolódó 2013-as ajánlások 
alapjául szolgáló 2013-as 
tavaszi előrejelzésen alapult.
49 Észrevételek 
…valamint a döntések nem minden esetben alapultak kellően 
objektív érveken
76 
A mintában található tagállamokra vonatkozóan áttekintettük a túlzotthiány-  
eljárással kapcsolatos tanácsi határozatok alapjául szolgáló bizottsági elem -
zéseket. A túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó határozatokat és ajánlásokat 
szabályozó jogi keret viszonylag nagy rugalmasságot hagy az értelmezésnek és 
alkalmazásnak. Ez különösen igaz az olaszországi költségvetési helyzetet értéke -
lő, a 126. cikk (3) bekezdése szerinti 2015. február 27-i jelentésre, amely megállapí -
totta, hogy az adósságkritérium teljesítettnek tekintendő. A  7. háttérmagyarázat  
összegzi az eset számvevőszéki elemzését.
Az adósságkritérium teljesítése: Olaszország
Olaszország 2009 novemberében került túlzotthiány-eljárás alá. Az eljárást 2013 májusában szüntették meg. 
Azóta Olaszországra az adósságkritérium teljesítésére vonatkozó hároméves átmeneti időszak vonatkozik. 
2015 februárjában a Bizottság értékelést végzett és megállapította, hogy a tagállam nyilvánvalóan nem teljesí -
ti az adósságkritériumot.
A releváns tényezők figyelembevételével, és annak ellenére, hogy a GDP-arányos adósság tovább növekedett, 
a Bizottság úgy tekintette, hogy Olaszország teljesítette az adósságkritériumot. A határozat három releváns 
tényezőt sorolt fel:
i. Az adott időpontban fennálló kedvezőtlen, nagyon alacsony inflációval jellemezhető gazdasági helyzet, 
amely különösen megnehezíti az adósságszabály betartását.
A Számvevőszék elemzése:  az adósság kiigazítására vonatkozó referenciaérték már figyelembe veszi a gaz -
dasági ciklusnak az adósságcsökkentés ütemére gyakorolt hatását. Az erre vonatkozó szabályokat a Gazdasági 
és Pénzügyi Bizottság póttagjainak szóló, „Operationalising the debt criterion in the Excessive Deficit Pro -
cedure” (Az adósságkritérium gyakorlati alkalmazása a túlzotthiány-eljárás során) című feljegyzés határozza 
meg. Ez a dokumentum egyértelműen kijelenti, hogy az adósságnak az adott ciklusra vonatkozó kiigazítása 
már figyelembe veszi az áraknak a GDP-deflátor által mért alakulását.
ii. A középtávú költségvetési cél vagy az ahhoz vezető kiigazítási pálya betartása. A Gazdasági és Pénzügyi 
Főigazgatóság szerint a középtávú költségvetési cél szigorú betartása vagy az ahhoz történő közelítés 
normál makrogazdasági helyzet esetén az adósságkritérium középtávú teljesítését és az adósság fenn -
tarthatóságát jelenti.
A Számvevőszék elemzése:  a 2015. téli európai gazdasági előrejelzés alapján Olaszország 2014-ben telje -
sítette a középtávú költségvetési célt (abban az értelemben, hogy a gazdasági recesszió miatt nem kellett 
a középtávú költségvetési cél teljesítése felé mutató kiigazítást végrehajtania – a strukturális egyenleg valójá -
ban 0,2%-kal romlott) és az előrejelzés alapján ez 2015-ben történt volna meg. Annak ellenére azonban, hogy 
a 2015. téli európai gazdasági előrejelzés 2016-ra is kiterjed, az értékelés csak a 2014. és 2015. éveket vette 
figyelembe. A Bizottság előrejelzése szerint Olaszország 2016-ban nem fogja követni a középtávú költségveté -
si cél kiigazítási pályáját (az előrejelzés a szükséges +0,5%-os strukturális kiigazítás helyett –0,2%-kal számol). 
Ezért az előrejelzés szerint Olaszország nem fogja teljesíteni a középtávú költségvetési cél teljesítéséhez szük -
séges kiigazítás szigorú betartásának követelményét.7 . háttérmagyarázat
50 Észrevételek 
77 
A mintában található tagállamok közül azért összpontosítottunk Olaszország -
ra, mert ez volt az egyetlen tagállam, ahol az adósságkritérium teljesítésének 
elmulasztása ellenére sem indult túlzotthiány-eljárás; ezt a döntést más releváns 
tényezők elemzéséből levont következtetések alakították. A többi öt tagállam kö -
zül a Cseh Köztársaságban a GDP-arányos adósság a határérték alatt van, Német -
ország pedig jelenleg teljesíti az adósságra vonatkozó referenciaértéket. Málta az 
adósságkritérium nem teljesítése miatt 2013-tól 2015-ig állt túlzotthiány-eljárás 
alatt, de végül teljesítette mind a hiányra, mind az adósságra vonatkozó kritériu -
mot. Más felügyeleti szabályok vonatkoznak Ciprusra, mivel az országra vonatko -
zóan 2013-ban pénzügyi segítségnyújtási program indult. Végezetül a 2009 óta 
túlzotthiány-eljárás alatt álló Franciaországra az 1467/97/EK rendelet szerint az 
adósságkritérium csak akkor fog vonatkozni, ha kikerül a túlzotthiány-eljárás alól, 
ami 2018 előtt nem várható.iii. Strukturális reformok: 2015. januári közleményében42 a Bizottság pontosította, hogy a túlzotthiány-  
eljárás meg nem indításáról szóló döntés során figyelembe veendő releváns tényezők közé tartozik, hogy 
a tagállamban közvetlen hosszú távú pozitív költségvetési hatásokat eredményező, kellően kidolgozott, 
jelentős strukturális reformokat indítottak-e. A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság véleménye szerint 
Olaszország előrehaladást ért el egy átfogó reformterv végrehajtása terén, amelynek intézkedései várha -
tóan pozitív hatást gyakorolnak a növekedésre és ezáltal az államháztartás fenntarthatóságára is.
A Számvevőszék elemzése:  a közlemény nem számszerűsíti a „növekedésre gyakorolt jelentős pozitív 
hatás” és a „hosszú távú pozitív költségvetési hatás” jelentését. Olaszország számszerűsítette a reformoknak 
a növekedésre várt hatását, de ezt nem tette meg a hosszú távú költségvetési hatással. Ezenkívül a Bizottság 
nem értett egyet az Olaszország által becsült, a növekedésre gyakorolt pozitív hatás alapjául szolgáló egyes 
feltevésekkel, mivel véleménye szerint az eredményeket nem hagyta jóvá független tagállami intézmény és 
úgy tűnik, azok túlbecsülték a reformok hatásait. Végezetül, nincs módszertani keret arra vonatkozóan, hogy 
a reformok költségvetési költségeit miként kellene megbecsülni és figyelembe venni az adósságkritérium 
teljesítésére vonatkozó értékelésben.
42 A Bizottság közleménye a Stabilitási és Növekedési Paktum hatályos szabályai által biztosított rugalmasság legjobb kihasználásáról, 
COM(2015) 12 final, 2015. január 13.7 . háttérmagyarázat
51 Észrevételek 
78 
Olaszország esetében a Bizottság kihasználta azt a lehetőséget, hogy a releváns 
tényezők figyelembevételével elkerülhető a túlzotthiány-eljárás megindítása egy 
olyan tagállammal szemben, amely nagy valószínűséggel nem fogja teljesíteni az 
adósságra vonatkozó referenciaértéket. Más szóval ahelyett, hogy a referencia -
érték teljesítését igen nagy mértékben megnehezítő tényleges kiváltó okokkal 
(pl. a kezdeti adósságszint figyelmen kívül hagyása) foglalkozott volna, a Bi -
zottság a probléma megoldását a releváns tényezők kihangsúlyozásával ke -
rülte el, másodlagos fontosságot tulajdonítva ezáltal a referenciaérték szigorú 
betartásának.
79 
A mintában található hat tagállam közül három esetében hosszabbították meg 
a túlzotthiány-eljárás határidejét és adtak ki felülvizsgált ajánlásokat (lásd: 
5. táblázat ).5. táblázatFelülvizsgált ajánlások
Eredeti ajánlások Felülvizsgált ajánlások
Dátum HatáridőÁtlagos éves 
költségvetési 
kiigazításA Bizottság 
értékelésének 
időpontjaAz ajánlás időpontjaHosszab -
bításHatáridőÁtlagos éves 
költségvetési 
kiigazítás
Francia -
ország2009.   
április20122010-től kezdve a GDP 
legalább 1%-a2009.  november 2009.  november 1 év 2013A 2010–2013-as idő -
szakban a GDP 1%-át 
meghaladóan
2013.  május 2013.  június 2 év 20152013-ban a GDP 1,3%-
a, 2014-ben a GDP 
0,8%-a, 2015-ben 
a GDP 0,8%-a
2015.  február 2015.  március 2 évLegkésőbb 
20172015-ben a GDP 0,5%-
a, 2016-ban a GDP 
0,8%-a, 2017-ben 
a GDP 0,9%-a
Ciprus2010. 
július2012A 2011–2012-es idő -
szakban a  GDP legalább 
1,5%-a2013.  május 2013.  május 4 év 2016 Nem meghatározott
Málta2009. 
július2010 Nem meghatározott 2010.  február 2010.  február 1 év 20112011-ben a GDP 
0,75%-a
Forrás:  Európai Számvevőszék.
52 Észrevételek 
80 
Véleményünk szerint nem teljesen átlátható a francia túlzotthiány-eljárás határ -
ideje 2015. márciusi meghosszabbításának alapjául szolgáló, a 2015-ös téli 
előrejelzésen alapuló elemzés. A felülvizsgált ajánlást egy alulról felfelé haladó 
értékelésre alapozták, amely szerint a rendelkezésre álló bizonyítékok általá -
nosságban nem teszik lehetővé annak megállapítását, hogy az ajánlásokban 
szereplő kiigazításokat 2013–2014-ben nem hajtották végre43, annak ellenére, 
hogy a strukturális kiigazítás kiszámítása során figyelembe vették egy olyan 
diszkrecionális bevételnövelő intézkedés44 hatásait is, amelyet ideiglenes jellege 
(2014 és 2016 közötti pénzügyi hatások) miatt nem lett volna szabad. A kérdéses 
intézkedés a GDP 0,1%-ának megfelelő hatással járt. Enélkül a strukturális kiigazí -
tás a túlzotthiány-eljárás határidejének meghosszabbításához szükséges 1,1%-os 
érték alatt lett volna.
81 
A Bizottság ezenkívül Franciaországot visszamenőleg az előírásokat teljesítővé 
minősítette, és a határidő meghosszabbításának indokaként pont arra hivatko -
zott, hogy Franciaország betartotta az előírásokat, és a hosszabbítás következté -
ben a hiányt lazább ütemben tudja majd a határérték alá szorítani. Ez az értékelés 
azonban kizárólag a 2013-as és 2014-es adatokon alapult. A Bizottság értékelése 
nem vette figyelembe a 2015-re vonatkozóan rendelkezésre álló előrejelzéseket, 
amelyek azt mutatták, hogy Franciaország nem fogja tudni elérni a célértékeket 
(lásd: VI. melléklet ).
82 
A Stabilitási és Növekedési Paktumról szóló vademecum szerint akkor szüksé -
ges azt értékelni, hogy eredményes intézkedés történt-e, ha fennáll a kockázata 
annak, hogy a határidő lejártakor rendelkezésre álló eredményadatok az állam -
háztartási hiány nem teljesítését fogják mutatni. Ennek az ajánlásnak az a célja, 
hogy megelőzze az 1467/97/EK rendelet 10. cikke (3) bekezdése és 3. cikke (5) 
bekezdése közötti ellentmondást, mivel az előbbi előírja a túlzotthiány-eljárás 
fel gyorsítását, ha az eredményadatok szerint az államháztartási hiánycél nem 
teljesül, az utóbbi pedig eredményes intézkedés meghozatala esetén (azaz ha 
a tagállam a felülről lefelé és/vagy alulról felfelé tekintett mutatók alapján meg -
valósította az előírt költségvetési kiigazítást) lehetővé teszi a határidő meghos z-
szabbítását. Az értékelés időpontjában rendelkezésére álló információk alapján 
azonban Franciaország nem követett olyan pályát, ami a 2015 végi határidőig 
bármely nominális vagy strukturális mutató teljesítéséhez vezetett volna. A határ -
idő meghosszabbítása helyett ezért a Bizottságnak korai figyelmeztetést kellett 
volna kiadnia (önálló ajánlás formájában) vagy fel kellett volna gyorsítania az 
eljárást.43 SWD(2015) 19 végleges, 2015. 
február 27., 18. o.
44 A rendkívüli társasági 
nyereségadó („ Contribution 
exceptionnelle sur l’impôt sur les 
societés ”) 5%-ról 10,7%-ra 
emelése. Az intézkedést 2013. 
december 29-én jelentették 
be és 2016. december 30-ig 
fog tartani.
53 Észrevételek 
83 
A Bizottság Olaszország és Franciaország esetében kihasználta a Stabilitási és 
Növekedési Paktum által lehetővé tett nagymértékű rugalmasságot és mérlegelé -
si jogkört.
Ezenkív ül indokolatlan eltérések vannak a Tanács által elfogadott 
és a Bizottság által javasolt túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó 
határozatok és ajánlások között
84 
Összehasonlítottuk a Tanács által elfogadott, túlzotthiány-eljáráshoz kapcsoló -
dó határozatok és ajánlások végleges változatait a Bizottság által javasoltakkal, 
és számos olyan eltérést találtunk, amelyekre a rendelkezésre álló feljegyzések 
nem adnak magyarázatot. Például Ciprus esetében (2010. július 6.) a Bizottság 
a 2010–2012-es időszakra a GDP 1,75%-át kitevő kiigazítást javasolt. Ez a tanácsi 
ajánlásban a 2011–2012-es időszakra vonatkozó, a GDP 1,5%-át kitevő kiigazításra 
módosult. A legjelentősebb eltéréseket a  VII. melléklet  mutatja be.
54 Észrevételek 
A túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó korrekciós és 
felügyeleti intézkedések: a tagállamok általi 
beszámolás, a Bizottság általi monitoring és fel ügyelet
Javítani kell a tagállamok korrekciós intézkedésekről szóló 
jelentésein
A tagállamoknak a túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó korrekciós 
intézkedésekről szóló beszámolója nem ad kellően széles és 
szilárd alapot a Bizottságnak ahhoz, hogy elláthassa monitoring- 
és fel ügyeleti feladatait
85 
A hatos csomag és a kettes csomag új beszámolási követelményeket vezetett 
be, azzal a céllal, hogy javítsa a túlzotthiány-eljárás felügyeletét (lásd: 7. ábra ). 
Nincs azonban jogilag kötelező rendszer annak biztosítására, hogy a tagállamok 
eleget tegyenek e beszámolási követelményeknek. Következésképpen a Bizott -
ság nem lép fel azon tagállamokkal szemben, amelyek nem adják meg az előírt 
információkat. Az elemzésünk kimutatta továbbá, hogy a Bizottság nem hívta fel 
erre a kérdésre az Európai Parlament és a Tanács figyelmét a gazdasági irányítás, 
valamint a hatos csomag és a kettes csomag alkalmazásának 2014. novemberi 
áttekintésekor. A mintánkban szereplő, az új beszámolási kötelezettség alá eső 
tagállamok45 nem mindig tettek eleget ezeknek (példák: 8. ábra ).45 Franciaország és Málta.7 . ábraA hatos csomaggal és a kettes csomaggal bevezetett új beszámolási követelmények
Jelentés a
(Tanács ajánlására/közleményére válaszul) meghozott 
intézkedésekről
Gazdasági partnerségi programÉvközi költségvetés-végrehajtási jelentésJelentés az 
(éves kontrolljelentésekre válaszul) elfogadott intézkedésekrőlHatos csomag
(2011. november)
Kettes csomag
(2013. május)
Forrás:  Európai Számvevőszék.
55 Észrevételek 8. ábraPéldák arra, hogy a tagállamok nem tesznek eleget a beszámolási 
kötelezettségeknek
Forrás:  Európai Számvevőszék.Málta mindkét dokumentumot megküldte, ám 
ezek a jelentések nem tartalmazták az előírt adatokat a diszkrecionális intézkedések 2014-re vonatkozó évközi költségvetési hatásáról.2014-ben 
Franciaországnak és Máltának a következő jelentéseket kellett megküldenie:
Málta: két évközi költségvetés-végrehajtási 
jelentésFranciaország: az elfogadott intézkedésekről szóló jelentésFranciaország: két évközi költségvetés-
végrehajtási jelentésFranciaország nem nyújtotta be a 
dokumentumokat.
A Bizottság arra kötelezte Franciaországot, hogy az elfogadott intézkedésekről csak a következő (2014-re vonatkozó) stabilitási programjában számoljon be, nem pedig a 473/2013/EU rendelet szerinti elfogadott intézkedésekről szóló jelentésben.A tagállam a 2014-es stabilitási programjában valóban szolgáltatott adatokat, azonban nem olyan részletességgel, mint amilyet a rendelet előír.Megállapítás 2014-ben benyújtandó dokumentumokiii. Gazdasági partnerségi programii.  Jelentés a meghozott intézkedésekrőli.  Évközi költségvetés-végrehajtási jelentés Franciaország a dokumentumot nem küldte 
meg a Bizottságnak.
Franciaország kivonatot nyújtott be a 2014-es költségvetési tervezetéből, ami elvben helyettesítette a meghozott intézkedésekről szóló jelentést és a gazdasági partnerségi programot.A kivonat azonban nem felel meg a gazdasági 
partnerségi programmal kapcsolatban előírt 
formátumnak és tartalomnak; továbbá az időszak utolsó éveire vonatkozóan nem közöl elegendő információt a korrekciós intézkedésekről, noha az
a meghozott intézkedésekről szóló jelentés esetében 
kötelező.MegállapításFranciaország által 2013-ban benyújtandó 
dokumentumok2013 októberében Franciaországnak három dokumentumot kellett benyújtania a túlzotthiány-eljárással kapcsolatban:
56 Észrevételek 
86 
Ciprus kivételével (miután az 2013-ban pénzügyi segítségnyújtási programban ré -
szesült) a korrekciós intézkedések nem voltak kellően részletesek, illetve költség -
vetési hatásuk nem volt kellő egyértelműséggel megfogalmazva vagy ismertetve 
(lásd: 8. háttérmagyarázat ) ahhoz, hogy a Bizottság eredményes felügyeletet 
gyakorolhasson.
87 
Ezenkívül az európai gazdasági előrejelzések elkészítésére megszabott határidők 
nincsenek összhangban a tagállami költségvetési határidőkkel. Ez gyakori ellent -
mondásokat eredményez a bizottsági előrejelzések és tagállami költségvetési 
előrejelzések között, ezáltal a költségvetési célok és a kívánt túlzotthiány-korrek -
ciós pálya között is.
Példák a korrekciós intézkedések nem kellő részletességére
 οA cseh  nemzeti reformprogram (2012) tartalmazott egy felsorolást a tervezett és a már végrehajtott intéz -
kedésekről, valamint olyan már végrehajtott intézkedésekről, melyek pénzügyi hatását 2013-ra és 2014-re 
várták. A program azonban nem tartalmazott becslést ezen intézkedések költségvetési hatásáról.
 οA cseh  konvergenciaprogram (2012) tartalmazott egy táblázatot az intézkedéseknek a 2013–2015-ös 
időszakra várt költségvetési hatásaival. A szöveges adatok azonban nem voltak megfeleltethetők a táb -
lázatban megadott információkkal. Ezenkívül egy esetben a javasolt korrekciós intézkedések nem voltak 
részletezve.
 οA megtett intézkedésekről szóló máltai  beszámoló (2013) részletesen leírta a 2013-ra szóló korrekciós 
intézkedéseket, de 2014-re csak homályosan utalt. A részletek megadása helyett a beszámoló csupán a ké -
szülőben lévő költségvetésre hivatkozott. A Bizottság értékelése46 így nem tartalmazta a tervezett intézke -
déseket (a téli előrejelzésig ezek nem jelentek meg benne), ami gyengítette az eredményes monitoring és 
felügyelet alapját.
 οA 2010–2014-es időszakra vonatkozó francia  stabilitási programok nem írták le a kellő részletességgel az 
egyes évekre szóló korrekciós intézkedéseket47. A Bizottság így nem rendelkezett kellő alappal az eredmé -
nyes felügyelethez és döntéshozáshoz.
46 Közzétéve 2013. november 5-én, az őszi előrejelzés alapján.
47 Az egymást követő stabilitási programok 3-3 évet fednek le. Franciaország rendszeresen teljes részletességgel írt az első évről, de a másodikról és 
harmadikról nem.8. háttérmagyarázat
57 Észrevételek 
A bizottsági monitoringra és fel ügyeletre egyre 
bonyolultabb szabályok vonatkoznak, hiányzik az 
átláthatóság és csak korlátozottan lehet értékelni 
a strukturális reformok hatását
88 
Ez a szakasz leírja az eredményes intézkedés értékelésére szolgáló szabályokat és 
eljárásokat, vizsgálja a bizottsági értékelések minőségét, és tárgyalja a legújabb 
változások hatását.
89 
Az eredményes intézkedés értékelésére szolgáló szabályok a következők eredmé -
nyeként fejlődtek ki:
i. a Stabilitási és Növekedési Paktum 2005-ös és 2011-es reformja, amelyek 
kiegészítették a korábbi viszonyítási hiánycélt (3% az 1997-es Stabilitási és 
Növekedési Paktum szerint) egy a strukturális egyenlegen alapuló, felülről 
lefelé haladó módszerrel;
ii. kiegészítő értelmező útmutatás, melyet a Tanács 2014-ben hagyott jóvá, és 
amely egy alulról felfelé haladó értékelési módszertant tartalmazott.
90 
A túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó ajánlások megvalósítását annak érté -
kelésével ellenőrzik, hogy a tényadatok és a Bizottság előrejelzései alapján 
a tagállam betartja-e az éves hiánycélt. Ha nem, akkor a felülről lefelé és alulról 
felfelé haladó módszerrel elvégzik az eredményes intézkedés értékelését (lásd: 
9. háttérmagyarázat ).
58 Észrevételek 
Az eredményes intézkedés értékelése
Felülről lefelé haladó módszer
Ha az éves hiánycél nem teljesül, akkor a felülről lefelé haladó módszert használják annak értékelésére, hogy 
a tagállam ért-e el javulást a strukturális egyenlegben (ajánlott költségvetési kiigazítás, R), ahogy ezt a túlzott 
hiányra vonatkozó ajánlások előírják.
Ez úgy történik, hogy az R-t összehasonlítják a strukturális egyenleg megfigyelt vagy előrejelzett változásával 
(megfigyelt költségvetési kiigazítás, ΔS) és a következők hatásával korrigált strukturális egyenleg változásával: 
a) a potenciális kibocsátásnövekedés felülvizsgálata; b) a gazdasági növekedés összetételének felülvizsgálata 
vagy egyszeri bevételnövekedések/-csökkenések; és c) más váratlan események (korrigált költségvetési kiiga -
zítás, ΔS*).
Ha mind a ΔS, mind a ΔS* legalább egyenlő R-rel, akkor úgy tekinthető, hogy a tagállam eredményes intézke -
dést tett és a túlzotthiány-eljárás függőben marad. Minden más esetben az értékelést egy körültekintő elem -
zésnek kell megerősítenie, amelyet a felülről lefelé és az alulról felfelé haladó módszerrel végeznek el.
Alulról felfelé haladó módszer
Az alulról felfelé haladó módszer célja a költségvetési kiigazítás értékelése úgy, hogy közvetlenül becslést ad 
a tagállam által a túlzott hiányra vonatkozó ajánlások kiadása óta, vagy a túlzott hiányra vonatkozó ajánlások 
betartásának legutóbb értékelése óta tett új költségvetési intézkedések költségvetési hatásáról.
A költségvetési kiigazítás kiszámítása a következők összeadásával történik: a) a kiegészítő diszkrecionális be -
vételi intézkedések becsült költségvetési hatása; és b) a nominális kiadás változása azzal az alapforgatókönyv -
vel összehasonlítva, amelyet korábban a Bizottság azzal a feltevéssel készített, hogy nem lesz szakpolitikai 
változás.9. háttérmagyarázat
59 Észrevételek 
Az eredményes intézkedés értékelésének szabályai egyre 
bonyolultabbá válnak
91 
A felülről lefelé és az alulról felfelé haladó módszerek bevezetése bonyolultabbá 
teszi az eredményes intézkedés értékelési szabályait.
92 
Felülről lefelé haladó módszer: a strukturális kiigazítás a kibocsátási rés becslésén 
alapszik, ami úgy tekinthető, mint a tényleges és a potenciális kibocsátás közötti 
különbség. A potenciális kibocsátás definíció szerint az a legnagyobb kibocsá -
tás, amelyet még inflációs nyomás generálása nélkül el lehet érni. Ez egy olyan 
változó, amelyet nem lehet megfigyelni, és amelynek becslése tele van bizonyta -
lansággal (lásd: 10. háttérmagyarázat ).
Potenciális kibocsátás
A 2005-ös reform óta a potenciális kibocsátás kritikus szerepet játszik a túlzotthiány-eljárásban. Ezt az elméleti 
fogalmat nem lehet megfigyelni, még visszamenőleg sem, hanem becsléssel kell megállapítani.
A potenciális kibocsátás becslésére különféle módszerek állnak rendelkezésre. Azon szakértői nézet ellenére, 
hogy „a kibocsátási rés minden becslését jelentős bizonytalanság övezi”, és annak ellenére, hogy „nem lenne 
megfontolt a gazdasági kilátások értékelését egyetlen koncepcióra alapozni”48, az Ecofin Tanács mégis ilyen 
jellegű egységes koncepciót fogadott el: a termelési függvényen alapuló módszertant.
Ez a módszertan a termelési függvény egy előre meghatározott funkcionális formáját alkalmazza, és úgy be -
csüli meg a potenciális kibocsátást, hogy a ciklikus komponensek eltávolítása után összevonja a tőkeállomány, 
a munkaerő és a teljes termelékenység tényezőit. Ugyanez a termelési függvény vonatkozik az összes tag -
államra: egy olyan Cobb-Douglas függvényről van szó, amelynél a munkaerő kibocsátási rugalmassága 0,65, 
a tőke kibocsátási rugalmassága pedig 0,35. Ezeket az értékeket úgy kapták, hogy „a munkaerő kibocsátási 
rugalmasságának becslésére az EU-15-nél az 1960–2003-as időszak bérrészarányának középértékét vették […], 
ami így 0,63-nak adódott, […] a tőke kibocsátási rugalmassága pedig így definíció szerint 0,37”. Mindazonáltal, 
„mivel ezek az értékek közel vannak a 0,65-os, illetve 0,35-os hagyományos középértékekhez, ez utóbbiakat 
alkalmazzák az összes országra”49.
A potenciális kibocsátás becsléseit felül kell vizsgálni a régi adatok kiigazítása esetén, a kibocsátásról és a vár -
ható kibocsátásról szóló új adatok használata esetén, de más technikai okok és mögöttes hipotézisek is – mint 
például az infláció várt változásai – kiválthatják a felülvizsgálatot.
48 Az Egyesült Királyság Költségvetési Felelősségi Hivatala (az Egyesült Királyság költségvetési tanácsa), 2. sz. tájékoztató: „A kibocsátási rés 
becslése”, 2011. április.
49 „A termelési függvényes módszertan a potenciális kibocsátásnövekedés és a kibocsátási rés számításához”, Economic Papers , 535, 2014. 
november.10. háttérmagyarázat
60 Észrevételek 
93 
Ez az oka annak, hogy a potenciális kibocsátás becsléseit gyakran és általában je -
lentősen felül kell vizsgálni, ami érintheti a korábbi becsléseket is. A tényleges ki -
bocsátási számoknál is (mind a korábbiaknál, mind az előrejelzéseknél) lényeges 
felülvizsgálatra lehet szükség. Mindenezek eredménye, hogy a kibocsátási rést 
gyakran felülvizsgálják, és az hatalmas kilengéseket mutathat – néhány esetben 
a felülvizsgálat eredményének nagyságrendje nagyobb, mint maga a korábban 
becsült kibocsátási rés. Ezt a volatilitást mutatja be a  9. ábra . 2013-ban például 
Ciprusnál a kibocsátási rést eredetileg –1,32%-ra becsülték a 2011-es előrejelzés -
ben, a 2013-as tavaszi előrejelzésben ez –6,16%-ra esett, majd a 2014-es tavaszi 
előrejelzésben –4,1%-ra emelkedett. 9. ábraPéldák a bizottsági előrejelzésekben szereplő kibocsátási rés volatilitására
Megjegyzés:  A = ősz, S= tavasz, W = tél
Forrás:  A Bizottság éves makrogazdasági adatbázisa (AMECO).Németország 2011
Olaszország 2012
Ciprus 20130,00%1,00%2,00%
–1,00%
–2,00%
–3,00%
–4,00%
–5,00%
–6,00%
–7,00%200920102010201120112012201220132013201320142014
S W A S W A S A S A S A
61 Észrevételek 
94 
Az alulról felfelé haladó módszer is viszonylag bonyolult, főleg annak köszönhe -
tően, hogy nehéz definiálni a bevételi intézkedések hatását, továbbá a kormány -
zati intézkedések értékelésének alapjául szolgáló „nincs szakpolitikai változás” 
alapforgatókönyv miatt. A költségvetési intézkedések becsült költségvetési 
hatásának bizottsági ellenőrzése/igazolása óhatatlanul a tagállami hatóságok 
által megadott információktól és adatoktól függ. A feladathoz rendelkezésre 
álló erőforrásokkal a Bizottság nem tudja ezen adatok pontosságát megfelelően 
értékelni.
A költségvetési intézkedések hatásának bizottsági elemzésénél 
hiányzik az átláthatóság…
95 
Az eredményes intézkedés értékelésének egyre bonyolultabb szabályai kitágí -
tották a Bizottság értelmezési és döntési szabadságát. Ennek eredményeként 
csökkent az elemzések átláthatósága.
96 
A felülről lefelé haladó módszer tekintetében a strukturális kiigazítás újbóli 
kiszámítását csak akkor lehetne elvégezni, ha hozzá lehetne férni egyes kritikus 
adatokhoz, amelyeket azonban a 2015-ös tavaszi előrejelzésig nem osztottak 
meg maradéktalanul a tagállamokkal, és amelyek még ma sem nyilvánosak (lásd: 
74. és 75. bekezdés).
97 
A Bizottság Franciaország esetében 2013 májusában az alulról felfelé haladó 
módszert alkalmazta. Ez a módszertan lehetővé tette a Bizottságnak, hogy meg -
ítélje, hogy Franciaország eredményes intézkedést tett-e, és hogy meghosszab -
bítsa a túlzotthiány-eljárás határidejét. A módszertant azonban a Tanács 2014 
júniusáig nem hagyta jóvá. Ráadásul a bevételi intézkedések hatásértékelése egy 
kivetítés, nem pedig egy utólagos értékelés, és így a tényleges eredményekhez 
képest túlzottan optimista lehet. Továbbá a kiadási intézkedések hatását a Bizott -
ság által a „nincs szakpolitikai változás” feltevéssel meghatározott viszonyítási 
adatok alapján értékelik, amely valójában egy szakértői megítélés.
62 Észrevételek 
98 
A Bizottság igyekszik növelni az átláthatóságot. Részben a 2014-es tavaszi előre -
jelzés óta, teljes mértékben pedig a 2015-ös tavaszi előrejelzés óta a Bizottság 
megosztja a tagállamokkal az ahhoz szükséges információkat, hogy újból el 
lehessen végezni az eredményes intézkedésre vonatkozó számításokat. Mivel 
azonban a részletes információk többsége nem került nyilvánosságra, érdekelt 
harmadik felek nem tudnák megismételni az értékelést.
99 
A túlzotthiány-eljárás keretében a tagállami hatóságok által benyújtott be -
számolási dokumentumokhoz hasonlóan (lásd: 86. bekezdés) az általunk áttekin -
tett bizottsági értékelések sem részletes értékeléseket (intézkedésekre lebontva), 
sem számszerűsített utólagos értékelést nem tartalmaztak a tagállamok által 
végrehajtott korrekciós intézkedésekről.
…és a következtetések nem mindig kellően világosak és 
megalapozottak
100  
A hatos csomag hatálybalépése óta a túlzotthiány-eljárás alá került tagállamoknak, 
illetve a hosszabbítást kapott tagállamoknak a következő hat hónap folyamán jelen -
tést kell készíteniük a megtett korrekciós intézkedésről (lásd: 7. ábra  a 85. bekezdés -
ben). A mintában ez két tagállamot érintett (Málta és Franciaország 2013 októberé -
ben). Mindkét esetben megállapítottuk, hogy a bizottsági értékelés következtetései 
hiányos adatokon alapultak. Ez főként a következőkre vonatkozott:
i. a Bizottság kimutatta, hogy Málta (a túlzotthiány-eljárás határideje 2014 vége 
volt) nem teljesítette a túlzotthiány-eljárás 2014-re meghatározott előírásait sem 
nominális, sem strukturális szempontból, és sem a megtett intézkedésről szóló 
jelentés, sem a költségvetés-tervezet nem tartalmazott kellő részletességű leírást 
a költségvetési célok alátámasztására szolgáló diszkrecionális intézkedésekről;
ii. a Bizottság alulról lefelé haladó értékelése kimutatta, hogy Franciaországban 
(a meghosszabbított túlzotthiány-eljárás határideje 2015 vége volt) a struktu -
rális kiigazítás elégtelen volt mind 2013-ra, mind 2014-re, de a korrigált struk -
turális kiigazítás a célértéknek megfelelő volt. A szabályoknak megfelelően 
elvégeztek egy alulról felfelé haladó elemzést is, igazolandó, hogy a tagállam 
eredményes intézkedést tett-e. A második elemzés azonban kimutatta, hogy 
a strukturális kiigazítás mindkét évben elmaradt a tanácsi ajánlásoktól (azaz 
az új diszkrecionális intézkedések költségvetési hatása elégtelen volt). Ami 
2015-öt, a túlzotthiány-eljárási időszak utolsó évét illeti, a Bizottság figyel -
meztetett, hogy „a 2015-ös célok elérésének biztosításához a már meghatáro -
zott intézkedéseken túl újabb jelentős intézkedéscsomag szükséges”. Francia -
ország valójában nem teljesítette a szóban forgó célértéket.
A Máltára és Franciaországra vonatkozó ezen megjegyzésektől függetlenül a meg -
tett intézkedésről szóló mindkét jelentést illetően a Bizottság következtetése az 
volt, hogy a tagállam „eredményes intézkedést tett és az eljárásban további lépések 
jelenleg nem szükségesek”.
63 Észrevételek 
101  
A Bizottság úgy érvelt, hogy a megtett intézkedésről szóló jelentés értékelése 
visszatekintő. Ez azonban nincs összhangban a Stabilitási és Növekedési Paktum 
vademecumában meghatározott szabályokkal (232. bekezdés: „ (…) a Bizottság 
megvizsgálja [a tagállam jelentését az elvégzett intézkedésekről] annak megálla -
pításához, hogy a tagállam teljesítette-e a 126. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlá -
sokat. Ez annak értékelésével történik, hogy a tagállam a Bizottság előrejelzései 
szerint minden nominális célértéket teljesít-e”), és azt is jelenti, hogy a túlzott -
hiány-eljárás első évére (amikor a jelentés esedékes) kitűzött szerény célok a vég -
rehajtott intézkedésekről szóló jelentés értékelését puszta formalitássá teszik, 
amely nem nyújt semmilyen többletértéket. Ebben a tekintetben megjegyezzük, 
hogy például a Tanács 2013 júniusában kiadott ajánlásai azt írták elő Francia -
országnak, hogy abban az évben érje el a túlzott hiányra vonatkozó ajánlások 
alapjául szolgáló európai gazdasági előrejelzésben 2013-ra készített előrejelzés 
szerinti államháztartási hiánycélt, és csak azokat a diszkrecionális intézkedéseket 
írták elő, amelyeket a tagállam már korábban jóváhagyott az aktuális költség -
vetésében. Végül a feltételként szabott strukturális kiigazítás egyszerűen az 
államháztartási hiánycélból származott.
102  
Az eredményes intézkedés értékelésének lehetővé kell tennie, hogy az eljárást 
felgyorsítsák, ha a tagállam nem teljesíti, vagy az előrejelzések szerint nem fogja 
teljesíteni az összes célértéket (államháztartási hiány, strukturális kiigazítás, korri -
gált strukturális kiigazítás és felülről lefelé tekintett célértékek). Megállapítottuk 
azonban, hogy ez nem így történt azon folyamatban lévő értékelések esetében 
(„rendszeres monitoring”), amelyeket Franciaország50 esetében végeztek a 2014-es 
tavaszi és őszi előrejelzések kapcsán: noha Franciaország egyik célértékét sem 
teljesítette, az eljárás nem lett felgyorsítva (lásd: VI. melléklet ).
103  
A felülvizsgált ajánlások határidejének (Málta: 2010, Franciaország: 2009, 2013 
és 2015) lejártakor a Bizottság által készített értékelésről szóló elemzésünk a 79. 
a bekezdéssel kezdődően olvasható.50 Mint a  VI. mellékletben  
látható, a mintában 
Franciaország az egyetlen 
olyan tagállam, amelyre 
a folyamatban lévő 
értékelések ezen hiányossága 
vonatkozik.
64 Észrevételek 
104  
Az adósság kérdését illetően általánosságban megállapítottuk, hogy, az adósság -
ráta dinamikájának elemzése még az adósságkritérium alkalmazása után sem 
adott támpontot a túlzotthiány-eljárás alatt lévő tagállamok esetében, ha az 
eljárás már 2011 novemberében folyamatban volt. Az elemzés nagy vonalakban 
leírja a GDP-arányos adósság korábbi és előre jelzett trendjeit, és figyelmeztet, 
hogy a tagállamok kivetítései alábecsülhetik az adósság növekedési sebességét, 
és hogy a stabilitási programjaikban tervezett intézkedések elégtelenek lehetnek 
ahhoz, hogy lecsökkentsék a GDP-arányos adósságot. A következtetések azonban 
még csak fel sem vetik azt a kérdést, hogy megszegték-e az adósságkritériumot. 
A Bizottság azzal érvelt, hogy egy ilyen következtetés csak akkor válna releváns -
sá, miután megszüntették a túlzotthiány-eljárást. Ebben a tekintetben meg -
jegyezzük azt is, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum vademecumának belső 
változata szerint a 2011 novemberében folyamatban lévő túlzotthiány-eljárásokat 
kizárólag a hiánykritérium alapján kell megszüntetni.
Mindazonáltal a túlzott hiányra vonatkozó ajánlásokba 2011-től 
bevezetett éves költségvetési célértékek a többéves túlzotthiány-
eljárások esetében egyértelmű viszonyítási alapot nyújtanak az 
eredményes intézkedés folyamatos értékeléséhez
105  
A túlzotthiány-eljárást elvben a megindítását követő év végén le kell zárni. A túl -
zott hiányra vonatkozó ajánlásokban meghatározott célértékek ezért egyéves 
időtávra vonatkoznak.
106  
2009-ben azonban több olyan túlzotthiány-eljárást is indítottak, amely több -
éves határidőket tartalmazott. Az időszak egészére egy államháztartási hiánycél 
volt meghatározva, amelyhez a cél eléréséhez szükséges, az időszakra átlagolt 
költségvetési kiigazítás járult (lásd: VI. melléklet , sárga cellák). Ennek hátránya 
az volt, hogy lehetővé tette a tagállamoknak, hogy a korrekciós intézkedések 
többségét az időszak utolsó évére halasszák el. Ekkorra azonban már a szükséges 
korrekciók nettó nagyságrendje irreálissá tette őket, és így a Tanács kénytelen 
volt meghosszabbítani a határidőt.
107  
Ennek a hiányosságnak a kiküszöbölésére 2014-től a túlzott hiányra vonatkozó 
ajánlások az ilyen többéves túlzotthiány-eljárásoknál mind nominális, mind struk -
turális éves költségvetési célértékeket is tartalmaznak, visszaállítva ezáltal az éves 
viszonyítási alapot az eredményes intézkedés értékeléséhez, mint ahogy az 2009 
előtt is volt.
65 Észrevételek 
A túlzotthiány-eljárás szerint megtett intézkedés általános 
értékelésekor ma már figyelembe veszik a strukturális reformokat 
is,…
108  
A túl nagy államháztartási hiány gyökerezhet – legalábbis részben – strukturális 
hiányosságokban. A strukturális reformok az ilyen hiányosságokat célozzák meg 
és eltávolítják az akadályokat a növekedés fundamentális mozgató erői útjából 
például a munkaerő-, termék- és szolgáltatási piac liberalizálásával, amelyek 
cserébe ösztönzik a munkahelyteremtést és a beruházásokat, és javítják a terme -
lékenységet. A strukturális reformok javíthatják a versenyképességet, felgyorsít -
hatják a növekedést, és közép- és hosszú távon hozzájárulhatnak a hiány fenn -
tartható korrekciójához is.
109  
2013 májusa óta a Bizottság a túlzotthiány-eljárás szerinti intézkedés általános 
értékelésében figyelembe veszi a strukturális reformokat is. Ez a gazdasági part -
nerségi programok értékelésével történik. A kettes csomag hatálybalépése óta 
a túlzotthiány-eljárás alatt álló, euróövezetbe tartozó tagállamoknak a megtett 
intézkedésről szóló jelentéssel együtt be kell nyújtaniuk egy gazdasági partner -
ségi programot is, amely a tervezett strukturális reformok egyfajta menetrendje. 
Ezenfelül 2015 februárja óta a Bizottság úgy tekinti, hogy ha a strukturális refor -
mok kellő részletességgel vannak megtervezve, és ez indokolhatja a túlzott  hiány-
eljárás megindításának mellőzését vagy többéves határidő engedélyezését51.
…bár az ebben a tekintetben készített elemzések egyelőre 
korlátozottak, és nem veszik kellően figyelembe a strukturális 
reformok fontosságát a túlzotthiány-eljárás összef üggésében
110  
A gazdasági partnerségi programok értékelése egyszeri művelet, és a Bizottság 
nem követi módszeresen nyomon az észlelt hiányosságokat. Például a Málta által 
2013 októberében benyújtott gazdasági partnerségi programról szóló véle -
ményében a Tanács arra a következtetésre jutott, hogy az összes reform még 
folyamatban van, és a megvalósítást illetően maradtak kockázatok. Ráadásul 
néhány országspecifikus ajánlásra a program nem tért ki teljes körűen. A Tanács 
ezért felkérte Máltát, hogy a következő nemzeti reformprogramban és stabilitási 
programban adjon további információkat a tervezett reformok végrehajtásáról, 
ugyanakkor vegyen fontolóra kiegészítő intézkedéseket a hosszú távú állam -
háztartási fenntarthatóság biztosítása céljából. Annak ellenére azonban, hogy 
Málta számos reformot illetően nem tett eleget a Tanács véleményében foglalt 
minden szempontnak, a vonatkozó nemzeti reformprogram értékelésében a Bi -
zottság nem említette a hiányzó részleteket.51 COM(2015) 12 final.
66 Észrevételek 
111 
A pénzügyi segítségnyújtási programban részesült tagállamok (pl. Ciprus) ki -
vételével a tagállamok által a túlzotthiány-eljárás keretében vállalt strukturális 
reformok végrehajtását csak az európai szemeszter (az országspecifikus ajánlások 
végrehajtásának monitoringja) keretében követik nyomon, és ez nem szigorúbb, 
mint ahogy az más tagállamok tekintetében történik.
112  
Az országspecifikus ajánlások monitoringja ráadásul nem mindig terjed ki a re -
formok tényleges végrehajtására, vagy azok eredményességének értékelésére. 
A monitoring főleg a javasolt intézkedéseknek a jogszabályokba történő beépí -
tésére tett lépéseket vizsgálja (lásd: 11. háttérmagyarázat ). Úgy véljük, hogy 
a gyenge monitoring leronthatja a Bizottság azon legutóbbi döntésének hatását, 
hogy jobban figyelembe veszi a strukturális reformok végrehajtását.
Az Olaszország által végrehajtott strukturális reformok bizottsági értékelése
A strukturális reformok értékelése során alkalmazott bizottsági megközelítés bemutatása céljából három 
olyan reformot mutatunk be, amelyeket mind Olaszország, mind a Bizottság prioritásként tekintett:
 οKiadások felü lvizsgálata:  a 2013-as és 2014-es nemzeti reformprogramban az olasz hatóságok kiemelték 
a kiadások felülvizsgálatát felügyelő főmegbízott kijelölését. A 2013 októberében kinevezett főmegbízott 
azonban 2014 októberében (két évvel megbízatásának lejárta előtt), a kiadások felülvizsgálatára vonat -
kozó terv benyújtását követően lemondott. A Bizottság értékelésében (COM (2015) 113 final) csak annyit 
jegyzett meg, hogy „ami a kiadások felülvizsgálatát illeti, a politikai kötelezettségvállalás megtörtént, de 
egyelőre csak néhány eszköz működik teljes mértékben”. A dokumentum nem értékelte, hogy Olaszország 
hogyan halad (ha egyáltalán) a főmegbízott javaslatainak végrehajtásával. A kiadások felülvizsgálatát fel -
ügyelő új főmegbízottat csak öt hónappal később nevezték ki.
 οA korrupció elleni k üzdelem:  a korrupció elleni hatóságnak a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság általi 
értékelése nem tárt fel olyan hiányosságot, amely veszélyeztette volna a hatóság eredményességét. Ilyen 
hiányosságokra csak 2014 júniusában derült fény, miután a Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóság 
jelentése több problémát is felvetett (2014. február), és jelentős korrupciós botrány tört ki Olaszországban 
(2014 áprilisában a 2015-ös milánói világkiállítással kapcsolatban). Ugyanebben az évben később még két 
nagyobb korrupciós ügy merült fel (a velencei Mózes-projekt júniusban, és a Mafia Capitale Rómában, 
decemberben).
 οAz adóker ülés kezelése:  értékelésében a Bizottság nem vizsgálta az Olaszország által a stabilitási és nem -
zeti reformprogramban ezen fejezet alatt végrehajtott intézkedések eredményeiről közölt adatokat.11. háttérmagyarázat
67 Észrevételek 
A túlzotthiány-eljárás eredménye
A túlzotthiány-eljárás reformjai eszközöket vezettek be 
a költségvetési fegyelem javítására, de a túlzotthiány-
eljárás korrekciós mechanizmusként nem bizonyult teljesen 
eredményesnek
113  
Ez a szakasz összegzi, hogy mi történt eddig a költségvetési fegyelem további 
javítására, és vizsgálja a túlzotthiány-eljárás mint korrekciós mechanizmus és 
strukturális reformokat ösztönző mechanizmus eredményességét.
A túlzotthiány-eljárás egymást követő reformjai eszközöket 
vezettek be a tagállamok költségvetési fegyelmének javítására,…
114  
Az uniós költségvetési keret legújabb reformjai (a hatos csomag 2011-ben és 
a kettes csomag 2013-ban – lásd: 1. ábra ) azzal a céllal történtek, hogy elérjék 
és fenntartsák a közpénzek gondos kezelését. A túlzotthiány-eljárás keretében 
a reformok kiegészítő szabályokat, korai figyelmeztető mechanizmust és egy sor 
új monitoring- és felügyeleti eszközt vezettek be; továbbá szigorították a szankci -
ókat és megkönnyítették azok alkalmazását.
…de a túlzotthiány-eljárás nem bizonyult teljesen eredményes 
korrekciós mechanizmusnak
115  
A költségvetési egyenleg és a GDP-arányos adósság az a két, a Szerződésben 
előírt mutató, amelyek alapján értékelni kell egy tagállam költségvetési pozícióját 
(lásd: 1. bekezdés). A Stabilitási és Növekedési Paktum 2005-ös reformja ezeket 
azzal egészítette ki, hogy bevezette a strukturális egyenleget52 mint az egyik 
olyan célértéket, amelyet a túlzotthiány-eljárás alatt álló tagállamnak el kell érnie 
ahhoz, hogy megszüntesse a túlzott hiányt.
116  
A 2011 novemberében túlzotthiány-eljárás alatt álló 23 tagállamból 2015 vé -
gére 15 kikerült az eljárás alól (lásd: 1. táblázat ). Az ellenőrzött időszakban az 
általunk vizsgált összes tagállam javított a költségvetési egyenlegen és a struk -
turális egyenlegen (lásd: 10. ábra53). A Cseh Köztársaságnak, Németországnak, 
Olaszországnak és Máltának sikerült kikerülnie az eljárás alól. Ciprus pénzügyi 
segítség nyújtási programban részesült, Franciaország pedig a határidő három -
szori meghosszabbítása után is a túlzotthiány-eljárás alatt maradt. A mintában 
Franciaország az egyetlen tagállam, ahol a hiány még 2015-ben is meghaladta 
a 3%-os küszöbértéket.52 A strukturális egyenleg 
a ciklikus hatásoktól és az 
egyszeri és más ideiglenes 
intézkedések hatásaitól 
megtisztított költségvetési 
egyenleg.
53 A vizsgált, azaz a 2008–2015-ös 
időszakra vonatkozóan 
megadott adatok. 
A strukturális egyenlegre 
azonban csak 2010 óta vannak 
adatok az AMECO-ban.
68 Észrevételek 10. ábra
Forrás:  Európai Számvevőszék, az AMECO alapján (legutóbbi frissítés: 2015. május 5.).Államháztartási egyenleg (2008–2015) és strukturális egyenleg (2010–2015)
–10–8–6–4–22
0Államháztartási nettó hitelnyújtás (+)/nettó hitelfelvétel (–) a GDP %-ában
2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
Németország
CiprusFranciaország
MáltaOlaszország
Cseh Köztársaság
2010 2011 2012 2013 2014 2015
–6–5–4–3–2–1012Államháztartási strukturális egyenleg a potenciális GDP %-ában
Németország
CiprusFranciaország
MáltaOlaszország
Cseh Köztársaság
69 Észrevételek 
117  
A mintában szereplő összes tagállam esetében a GDP-arányos adósság 2015-ben 
nagyobb volt, mint 2008-ban (lásd: 11. ábra ). Árnyalja a képet, hogy az általunk 
vizsgált túlzotthiány-eljárásokat egy súlyos pénzügyi válság közepette indították, 
ami hozzájárult az adósságszint különféle csatornákon történő, például a bankok -
nak adott tőkeinjekciók és a kicsi vagy negatív nominális növekedés miatti gyors 
növekedéséhez. Az Unióban a GDP-arányos adósság átlagban a GDP több mint 
24%-ával növekedett 2008 és 2012 között, a jelenség alól egyetlen ország sem 
volt kivétel. 11. ábraGDP-arányos adósság (%), 2008–2015
Forrás:  Európai Számvevőszék, az AMECO alapján (legutóbbi frissítés: 2015. május 5.).140
120
100
80
60
40
20
2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
Németország
CiprusFranciaország
MáltaOlaszország
Cseh Köztársaság
70 Észrevételek 
118  
Németországban, Máltán és a Cseh Köztársaságban (ahol az adósságarány 
a küszöbérték alatt maradt) a növekedés a 2008–2015-ös időszakban mérsékelt 
volt (4,4 százalékpont Máltán, 6,4 százalékpont Németországban, és 12,8 szá -
zalékpont a Cseh Köztársaságban) és az adósságarány jelenleg lefelé mutató 
pályán van. Ciprusnak egy korábban még soha nem tapasztalt bankválsággal kell 
megküzdenie, valamint 2008 és 2015 között a GDP-arányos adósság 61,4 száza -
lékponttal növekedett; a legmeredekebb növekedés 2008 és 2013 között követ -
kezett be (45,3%-ról 102,2%-ra). 2013 óta azonban, amióta pénzügyi segítség -
nyújtási programban részesült, az adósságdinamika enyhült és az adósságarány 
stabilizálódott 2014-ben (107,5%) és 2015-ben (106,7%). Végezetül, mind Francia -
ország, mind Olaszország a GDP-arányos adósság 30 százalékpont körüli folya -
matos növekedésével szembesült a 2008–2015-ös időszakban.
119  
Az adósságdinamika hajtóerői az elsődleges egyenleg54, a lavinahatás55 és az 
adósságállomány-alkalmazkodás56. A GDP-arányos adósság alakulása így te -
hát e három tényező hatásaira bontható le. A lebontást a  12. ábra  mutatja, 
a 12. háttér  magyarázat  pedig részletesebb elemzést ad a megoszlásról és az 
adósságdinamikáról a mintában szereplő tagállamok esetében.
120  
A fenti elemzés azt mutatja, hogy a túlzotthiány-eljárás potenciálisan eredménye -
sen használható az adósság kordában tartására. A nagy kiindulási adósságszint 
azonban (mint például Olaszországban) akadályozhatja a GDP-arányos adósság 
mértékének ellenőrzés alatt tartására szolgáló eljárás eredményességét, csakúgy 
mint az, ha a tagállamok (például Franciaország) vonakodnak végrehajtani a túl -
zott hiányra vonatkozó ajánlásokat, és betartani a költségvetési fegyelmet.
121  
Az olasz adósság a költségvetési fegyelem irányába tett erőfeszítések (amelyeket 
az átlagban +1,1%-os pozitív éves elsődleges egyenleg mutat a vizsgált időszak -
ban) ellenére is tovább növekedett, ami a nagy kiindulási adósságszint, a kicsi 
vagy negatív nominális GDP-növekedés és az időszakosan megugró kamatlá -
bak kombinációja által eredményezett jelentős lavinahatásnak tulajdonítható. 
Francia ország GDP-arányos adóssága a mérsékelt kiindulási szint ellenére növe -
kedett a költségvetési fegyelem hiánya miatt, ahogy ezt jól mutatja a költség -
vetési mutatók elégtelen javulása (lásd: 10. ábra ) és a jelentősen negatív elsődle -
ges egyenleg (az időszakban átlagban –2,7%).54 Az elsődleges egyenleg az 
államadóság kamatai nélkül 
számított költségvetési 
egyenleg. Az elsődleges 
egyenleg az állam által 
létrehozott új adósság (pozitív 
vagy negatív) összegét jelzi, 
így a költségvetési fegyelem 
mutatójának tekinthető.
55 A lavinahatás az államadósság 
felhalmozódására gyakorolt 
azon hatás, amely az 
államadósságra fizetendő 
kamat és a nominális 
GDP-növekedési arány közötti 
különbségből keletkezik. Ha 
a kamatláb nagyobb, mint 
a GDP-növekedés nominális 
aránya, akkor a lavinahatás 
megnöveli a GDP-arányos 
adósságot. A GDP-arányos 
adósság stabilizálásához az 
államnak elvben olyan 
elsődleges egyenleget kell 
elérnie, amely semlegesíti 
a lavinahatást.
56 Az adósságállomány-
alkalmazkodás magában 
foglalja az államadósság 
mindazon változásait, 
amelyeket nem lehet 
a hiánnyal magyarázni. Ide 
tartoznak a pénzügyi eszközök 
változásai (felhalmozás és 
értékesítés), a devizában 
jegyzett adósság értékének 
változásai és a különféle 
statisztikai kiigazítások.
71 Észrevételek 12. ábraAz államadósság növekedésének összetevői (százalékpont), 2008–2015
Forrás:  Európai Számvevőszék, az AMECO alapján (legutóbbi frissítés: 2015. május 5.).0,35,8
–1,7–4,312,54,6
4,412,861,4
16,6
26,4
18,4
–8,82,66,412,519,20,8 28,330,86,9
8.3
–7,88,3
31,770
60
50
40
30
20
10
0
–10
Elsődleges egyenleg Lavinahatás Adósságállomány-
alkalmazkodásGDP-arányosállamadósság alakulásaOlaszország Franciaország Németország Ciprus Cseh Köztársaság Málta
72 Észrevételek 
Az államadósság 2008 és 2015 közötti alakulásának elemzése
A 2008-as pénzügyi válság kitörésekor az olasz államadósság a GDP 102,3%-a volt. 2009-től 2015-ig Olasz -
országnak nehéz gazdasági helyzettel kellett megbirkóznia, amit az erősen negatív kibocsátási rés (–3,3% 
átlagban) és a 0,0%-os éves átlagos nominális növekedési arány is tükrözött. Noha 2009-től Olaszország 
javította strukturális egyenlegét (lásd: 10. ábra ), a GDP-arányos adósság 30,8 százalékponttal nőtt. Az 
adósság  dinamika fő hajtóereje az erős lavinahatás volt, mivel az elsődleges többlet nagyjából kompenzálta 
az adósságállomány-alkalmazkodást (lásd: 12. ábra ). A lavinahatás magyarázható a nagy adósságállománnyal, 
a gyenge nominális növekedéssel és az államadósság-válságnak a kamatlábakra gyakorolt hatásával.
Franciaország GDP-arányos adóssága 2008-ban 68,1% volt. A 2009–2015-ös időszakban Franciaország Olasz -
országhoz képest kevésbé súlyos gazdasági visszaeséssel nézett szembe, az éves nominális növekedés +1,3% 
volt, az átlagos kibocsátási rés pedig –1,6%. A kisebb kiindulási adósságszint és a jobb ciklikus körülmények 
ellenére a vizsgált időszakban Franciaország GDP-arányos adóssága hasonló növekedést mutatott (28,3 
százalék  pont). A növekedés főként (mintegy kétharmadában) a költségvetési fegyelem hiányának volt be -
tudható: az adott időszakban Franciaországban az éves elsődleges hiány 2,7% volt. A növekedés fennmaradó 
egyharmad része a lavinahatással magyarázható.
Németországban 2008-ban a GDP-arányos adósság 65,1%-on állt. A 2009–2015-ös időszakban Németország 
Franciaországhoz és Olaszországhoz képest nagyobb nominális éves növekedési aránnyal (2,4%), és kisebb ne -
gatív kibocsátási réssel (átlagban –1,1%) rendelkezett, és a GDP-arányos adósság 6,4 százalékponttal emelke -
dett. Ezt a jobb ciklikus körülmények és a költségvetési konszolidáció hosszabb időszakának együttes hatása 
magyarázhatja. Az elsődleges többlet azonban csak részben kompenzálta az adósságállomány-alkalmazko -
dást, amely az adósság növekedésének fő hajtóerejét jelentette – és a lavinahatás is játszott némi szerepet.
2008-ban Ciprus GDP-arányos adóssága 45,3% volt. Az adott időszakban Ciprus mély válságot élt át, az 
átlagos nominális növekedés negatív volt (–1,0%), a kibocsátási rés pedig –2,1%. A GDP-arányos adósság 61,4 
százalékpontos növekedése (a 2008-as 45,3%-ról a 2015-ös 106,7%-ra) valamennyi hajtóerő negatív hatásával 
magyarázható: elsődleges egyenleg (–18,4 százalékpont), lavinahatás (–26,4 százalékpont) és adósságállo -
mány-alkalmazkodás (–16,6 százalékpont).
A Cseh Köztársaságban 2008 és 2015 között a GDP-arányos adósság 28,7%-ról 41,5%-ra nőtt és így a küszöb -
érték alatt maradt. Egy 1,5%-os átlagos nominális növekedéssel és –1,5%-os kibocsátási réssel jellemzett 
gazdasági környezetben az adósság növekedése (+12,8 százalékpont) főként az elsődleges hiánnyal (–12,5 
százalékpont) magyarázható; az adósságállomány-alkalmazkodás kompenzálta a lavinahatást.
2008-ban Málta GDP-arányos adóssága 62,7% volt. A 2009–2015-ös időszakban az országban az átlagos no -
minális növekedés 4,6% volt, az átlagos nominális hiány pedig –2,8%. Ennek eredményeként a GDP-arányos 
adósság alapvetően stabil maradt; a növekedés 4,4 százalékpontos volt, ami főként az adósságállomány-alkal -
mazkodással magyarázható.12. háttérmagyarázat
73 Észrevételek 
122  
A túlzotthiány-eljárás az euróövezeti tagországok esetében lehetőséget nyújt 
a laza költségvetési fegyelem szankcionálására. Ez az eljárás felgyorsításával 
történhet, ha a Bizottság értékelése azt mutatja, hogy a tagállam nem tett időben 
eredményes intézkedést a túlzott hiány korrigálására. A szankciók közé tartozhat 
egy legfeljebb a GDP 0,5%-át kitevő pénzbírság is.
123  
Létrejötte óta azonban a túlzotthiány-eljárást csak egyszer gyorsították fel, Belgi -
um esetében, és eddig még nem alkalmaztak szankciókat. Véleményünk szerint 
ez azzal a kockázattal jár, hogy a tagállamok valószínűtlennek tartják szankciók 
kiszabását. Ez a felfogás veszélyeztetheti a túlzotthiány-eljárás eredményességét 
és hitelességét. Noha a fő célnak valóban nem a szankciók kiszabásának kell len -
nie, de egy szankciók nélküli rendszer csupán morális kényszeren alapul, amely 
esetben ha a Bizottság nem tudja rávenni a tagállamokat az együttműködésre, 
akkor a túlzotthiány-eljárás könnyen hatástalanná válhat.
Az eljárás csak korlátozottan tudja biztosítani az ajánlott 
strukturális reformok végrehajtását
124  
A strukturális reformok nem kötelező erejűek és nem is kényszeríthetőek ki; így 
a tagállamok valószínűleg saját kormányzatuk politikai programjától teszik ezeket 
függővé. A Bizottságnak nincs módjában befolyásolni vagy felgyorsítani a refor -
mok végrehajtását. Ennek eredményeként a mintában szereplő legtöbb tagál -
lam csak részleges vagy korlátozott haladást ért el a reformcélok irányába (lásd: 
VIII. melléklet ). A strukturális reformok végrehajtásának a túlzotthiány-  eljárás 
keretében történő monitoringja gyakran csupán a Tanács országspecifikus ajánlá -
sainak évről évre történő megismétlését eredményezte.
125  
A mintában szereplő országok közül csak Ciprus tett jelentős előrelépést a struk -
turális reformok végrehajtása terén, miután pénzügyi segítségnyújtási program -
ban részesült (2013. április). A legutóbbi elérhető értékelés szerint Ciprus mara -
déktalanul, de egyes esetekben késve hajtotta végre az elfogadott intézkedések 
többségét. A program Ciprust szorosabb és átfogóbb monitoring, és szigorúbb 
felügyeleti szabályok alá helyezte.
74 Észrevételek 
Pozitív jelek és jövőbeni kihívások
126  
Az „öt elnök jelentésének” végrehajtására irányuló javaslatok beterjesztésekor 
(lásd: 4. bekezdés) a Bizottság megemlítette, hogy az európai gazdasági irányí -
tás keretrendszere „az elmúlt években hatókörét tekintve elmélyült és kiszéle -
sedett, de bonyolultabbá is vált”57, és hogy a megerősített keretrendszer első 
felül  vizsgálata „talált olyan javításra szoruló területeket, például az átlátható -
ságot, az összetettséget és a politikai döntéshozás kiszámíthatóságát illetően, 
amelyek fontosak az eszközök eredményessége szempontjából”58. A Bizottság 
ezután ki  fejezte elkötelezettségét „a rendelkezésre álló eszközök és lehetőségek 
maradéktalan és átlátható alkalmazása” , valamint az áttekinthetőség javítása 
és az egyszerűsítés iránt, azzal a végső céllal, hogy javítsa a hatályos szabályok 
eredményességét.
127  
A javaslatokat pozitív fejleménynek tartjuk és bátorítjuk a Bizottságot, hogy el -
tökélten tartson ki ezen elkötelezettsége mellett.57 A sajtóközlemény az alábbi 
weboldalon található:  
http://europa.eu/rapid/
press-release_IP-15-5874_
en.htm .
58 COM(2015) 600 final.
75
 Következtetések  
és ajánlások
128  
A Bizottság jelentős lépéseket tett a túlzotthiány-eljárás alkalmazásának éssze -
rűsítése és egyszerűsítése terén, hogy az a jobb uniós gazdasági irányítás 
eszköze legyen az egyre bonyolultabbá váló körülmények között. A Bizottság 
a közelmúltban kötelezettséget vállalt arra, hogy változtatásokat hajtson végre 
azokon a területeken, ahol az ellenőrzött időszakban problémákat azonosítot -
tunk. Átfogó szemléletre van szükség, valamint nagyobb egyértelműségre és 
átláthatóságra a kiterjedt szabályokban és iránymutatásokban rejlő lehetőségek 
lehető legeredményesebb kihasználása érdekében. A szabályokat lefektették és 
a túlzotthiány-eljárások végrehajtása a megfelelő mederben halad, mindazonál -
tal a Bizottság elkötelezte magát a további javítás mellett, ami nagyban tökélete -
sítheti azokat.
129  
Az ellenőrzés által érintett végrehajtási területekkel kapcsolatos részletesebb 
következtetések alább találhatók a konkrét ajánlásokkal együtt.
Eurostat
Az adatok vizsgálata
130  
A Bizottság (Eurostat) 2011 óta mind az erőforrások, mind az eljárások tekinte -
tében javított minőségértékelési folyamatain. Az információkérések szabványo -
sítása és számuk növelése lehetővé tette a túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó 
adatok kiterjedtebb elemezését.
131  
A Számvevőszék megállapította, hogy a statisztikai adatok vizsgálatának folya -
mata nem eléggé dokumentált ahhoz, hogy lehetővé tegye a minőségértékelé -
sek mögött álló elemzések egyszerű értelmezését. Ezenkívül a vizsgálat nem min -
den esetben alapul teljes körű adatokon. Egyértelműbbé lehetne tenni a meglévő 
szabályok és iránymutatások alkalmazásának módját (lásd: 47–51. bekezdés).
76 Következtetések és ajánlások  
1. ajánlás
A Bizottság (Eurostat) dokumentálja jobban a házon belüli hitelesítéssel kap -
csolatos tevékenységeit és javítsa azok átláthatóságát. Ez jobb áttekintést adna 
a vezetés és a többi munkatárs számára az elemzések tartalmával kapcsolatban.
A Bizottság (Eurostat) határozzon meg írásos belső eljárásokat a minőségérté -
kelés terén végzett elemzésekre vonatkozóan, valamint javítson a házon belüli 
adathitelesítés értékelésén és dokumentálásán többek között a kormányzati 
szektor lehatárolása és egyes konkrét kormányzati tranzakciók terén.
Kontrollrendszerek értékelése
132  
A Bizottság (Eurostat) nem értékeli megfelelően a tagállami kontrollrendszereket 
annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok eltérő statisztikai rendszereik 
ellenére következetes megközelítést alkalmazzanak az adatok összeállításához. 
Mivel általánosságban hiányzik az adatok összeállítására vonatkozó felügyeleti és 
kontrollrendszerekkel kapcsolatos dokumentáció, ezért nem lehet rendszer  alapú 
megközelítést alkalmazni a kapott adatok minőségének ellenőrzésekor (lásd: 
55. bekezdés).
2. ajánlás
A Bizottság (Eurostat) javítsa minőségértékelését úgy, hogy az magában foglalja 
a tagállamok felügyeleti és kontrollrendszereinek vizsgálatát, és világosan doku -
mentálja elemzéseit. A következetesség biztosítása érdekében írásos eljárásokat 
kell készíteni és végrehajtani.
Konzultációs látogatások és közvetlen ellenőrzés
133  
2011 és 2013 között a Bizottság (Eurostat) „szokásos” konzultációs látogatásait 
kiegészítette az „upstream” látogatásokkal az upstream adatok irányításának és 
ellenőrzésének elemzésére. Az upstream konzultációs látogatások igen hasz -
nosnak bizonyultak a kockázatok és problémák azonosításának, értékelésének 
és figyelemmel kísérésének minőség-ellenőrzési feladatai során. 2014-ben az 
upstream látogatásokat összevonták a szokásos konzultációs látogatásokkal, így 
a látogatások kétnaposak lettek. A látogatások napirendjén szereplő pontok nagy 
száma miatt a látogatások időtartama nem elégséges a fontos adatminőségi 
problémák megfelelő vizsgálatához (lásd: 52–54. bekezdés).
77 Következtetések és ajánlások  
134  
Az Eurostat a helyszíni látogatások során korlátozott mértékben végez közvetlen 
hitelesítéseket. Jól strukturált kockázatelemzést vezettek be, de nem alkalmazzák 
azt a nagy kockázatú kérdéseknek a látogatások előtti előzetes kiválasztására. 
Jobban lehetne dokumentálni a kockázatelemzésnek azon összetevőit, amelyeket 
a tagállamok konzultációs látogatásra történő kiválasztására és az ilyen látogatá -
sok során érintendő témakörök meghatározására használnak (lásd: 53. bekezdés).
135  
Az Eurostat konzultációs látogatásairól készült jelentéseket az adott látogatást 
követő 9–52 héten belül teszik közzé. A közzététel késedelme azt jelenti, hogy 
a tagállamok nem tudják megosztani a jó gyakorlatokat, és a késedelem akadá -
lyozhat más érdekelt feleket/felhasználókat, hogy megfelelő időben felismerjék 
bizonyos problémák fennállását egy tagállamban (lásd: 56. bekezdés).
3. ajánlás
A Bizottság (Eurostat) igazítsa a konzultációs látogatások időtartamát a tag -
államokhoz vagy tegyen több látogatást a teljesebb lefedettség biztosítása 
érdekében.
A Bizottság (Eurostat) javítson a helyszíni látogatások során végzett közvetlen 
hitelesítésein.
A Bizottság (Eurostat) gyorsítsa fel a látogatásokról szóló jelentések elkészítését.
Intézkedési pontok
136  
Az intézkedési pontokat gyakran nem hajtják végre a javasolt határidőn belül. Ez 
azzal a kockázattal jár, hogy az Eurostat minőségértékelései nem térnek ki meg -
felelően fontos kérdéseket érintő problémákra (lásd: 56. bekezdés).
4. ajánlás
A Bizottság (Eurostat) használja ki teljes mértékben hatásköreit az adatok teljes -
körűsége, a módszertani felelősség és a dokumentumok benyújtása területén 
meghozandó intézkedések végrehajtatására.
78 Következtetések és ajánlások  
Iránymutatás
137  
Amennyiben ezt kérik, az Eurostat titoktartási okok miatt nem teszi közzé és nem 
jelenti a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak a tagállamoknak kétoldalú alapon 
nyújtott valamennyi előzetes/utólagos tanácsot. Ez a gyakorlat veszélyezteti az 
átláthatóságot és összevethetőséget (lásd: 57–58. bekezdés).
5. ajánlás
Az átláthatóság javítása érdekében a Bizottság (Eurostat) hozzon nyilvánosságra 
minden, a módszertani kérdésekben nyújtott tanácsot, és azokról számoljon be 
a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak is. Amennyiben a titoktartás megakadá -
lyozza egy dokumentum teljes egészében történő közzétételét, annak legalább 
az összefoglalását meg kell adni.
Végeredmény
138  
Az Eurostat által alkalmazott fenntartások és az általa végzett adatmódosítások 
okait átláthatóbbá lehetne tenni (lásd: 65. bekezdés).
139  
Az Eurostat nem készített pontos belső írásos eljárásokat az adatok minősé -
gére vonatkozó fenntartások kiadásához vagy az adatok módosításához (lásd: 
65. bekezdés).
6. ajánlás
A Bizottság (Eurostat) dokumentálja jobban a fenntartások alkalmazására és az 
adatok módosítására vonatkozó belső eljárásait és kritériumait annak igazolása 
érdekében, hogy következetesen kezelnek minden olyan módszertani problé -
mát, amely potenciálisan/ténylegesen befolyásolja a nettó hitelnyújtást/nettó 
hitelfelvételt.
79 Következtetések és ajánlások  
Gazdasági és Pénzü gyi Főigazgatóság
Áttekinthetőség
140  
Általánosságban a túlzotthiány-eljárással kapcsolatos tanácsi határozatok és 
ajánlások mögött álló bizottsági javaslatok nem átláthatóak és bizonyos kulcs -
fontosságú tényezők esetében homályos fogalommeghatározásokon alapulnak. 
Ezenkívül a túlzotthiány-eljárás egymást követő reformjai bonyolultabbá tették 
az elemzési folyamatot. Ez bizonyos esetekben megnehezíti az elvégzett elemzé -
sek és az azokból levont következtetések közötti egyértelmű kapcsolat megálla -
pítását (lásd: 59–62., 72–83., 91–97 és 100–104. bekezdés).
141  
Ezért az átláthatóság javításával egyensúlyba kell hozni az egyre összetettebb 
folyamatot és a szakmai megítélésén alapuló gazdasági értékelések nagyobb 
hatókörét, ezzel is segítve a nyilvánosság általi ellenőrzést. Az elmúlt évek -
ben a Bizottság jelentős erőfeszítéseket tett az átláthatóság javítására. Ezek az 
erőfeszítések azonban még nem elégségesek, és továbbiakra van szükség (lásd: 
98. bekezdés).
7. ajánlás
A Bizottság (Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság) a következő területeken javít -
sa a túlzotthiány-eljárás átláthatóságát és egyértelműségét:
 ο Értékelési folyamat: a Bizottság tegye átláthatóbbá az elemzései során figye -
lembe vett fő tényezőket. Ezt például a következőkkel lehetne megvalósítani: 
egy az egyszeri és ideiglenes intézkedések azonosítására és számszerűsítésére 
szolgáló módszertan kidolgozása; az országspecifikus dokumentumokban 
található értékelések és következtetések megfelelően részletes magyarázata – 
különösen az „előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események” fogal -
mára vonatkozóan, annak értékelésekor, hogy az adott tagállam eredményes 
intézkedést tett-e –, valamint az értékelések során figyelembe vett releváns 
tényezők hatásának súlyozására szolgáló módszertani keretek meghatározása.
 ο Az adatok hozzáférhetősége: a Bizottság tegye közzé az elemzések alapjául 
szolgáló számítások végrehajtásához szükséges összes részletes információt, 
ezáltal lehetővé téve az érdekelt felek számára az értékelések megismétlését.
 ο Alulról felfelé haladó értékelés: a nemzeti költségvetési tanácsokat be kell 
vonni az értékelési folyamatba azáltal, hogy felkérik őket a pénzügyminisz -
tériumok által nyújtott és a bizottsági elemzésekben felhasznált adatok és 
információk független ellenőrzésére.
 ο Az elemzések megbízhatósága: a Bizottság következetesen használjon fel 
az előrejelzésekben elérhetővé tett minden releváns információt, kövesse 
a vonatkozó módszertanokat, és azokat a lehető leggyorsabban és a lehető 
legszélesebb körben terjessze.
80 Következtetések és ajánlások  
Adósságkritérium
142  
A túlzotthiány-eljárás eddig inkább az államháztartási hiányra, mintsem az adós -
ságra összpontosított. Az adósságkritérium csak 2012-ben lépett életbe, beveze -
tése fokozatosan történik, és még legalább 2020-ig nem fog minden tagállamra 
vonatkozni. A 2011 novembere előtt kezdeményezett túlzotthiány-eljárás alatt 
álló tagállamok adósságdinamikájának értékelése nem ad érdemi támpontot: 
ezeket a túlzotthiány-eljárásokat a hiánykritérium vizsgálatával fogják meg -
szüntetni, amit az adósságra vonatkozó hároméves átmeneti időszak követ (lásd: 
68–69. és 104. bekezdés).
143  
A túlzotthiány-eljárást kiegészítő rugalmassági szabályok azt jelentik, hogy ked -
vezőtlen gazdasági körülmények esetén a követelményeket még a GDP-arányos 
adósság növekedése esetén is teljesítettnek tekintik. Ez beárnyékolja a folyamat 
hitelességét és veszélyezteti az államadósság fenntarthatóságát, különösen hos z-
szan tartó recesszió esetén (amikor is az adósság az adósságkritérium betartása 
esetén is emelkedhet). Végezetül az adósságkritérium teljesülésétől függetlenül 
a fő kérdés a ténylegesen fennálló adósság visszafizetése vagy fenntartható 
újrafinanszírozása (lásd: 76–78. bekezdés).
8. ajánlás
A Bizottság összpontosítson az adósság alakulására, különösen a nagyon eladó -
sodott tagállamok esetében, annak megelőzéséhez, hogy az adósság ne érjen el 
fenntarthatatlan szintet.
Amennyiben a 60%-os adósságkritérium túllépése esetén az érintett tagállammal 
szemben túlzotthiány-eljárás indul, a Bizottság gondoskodjék arról, hogy az előírt 
kiigazítások reális és hiteles konvergenciapályát nyújtsanak az adósságszabály 
teljesítéséhez, különösen az adósság kezdeti szintjét figyelembe véve.
Az adósságkritériumot nem teljesítő tagállamoknak címzett, a túlzotthiány-  
eljáráshoz kapcsolódó ajánlásaiban a Bizottság az éves hiánycélok meghatáro -
zásakor az ezekkel a célokkal összhangban álló éves GDP-arányos adósságot is 
határozza meg.
81 Következtetések és ajánlások  
Strukturális reformok
144  
A túl nagy államháztartási hiány részben strukturális hiányosságokban is gyö -
kerezhet. Ezért a célzott strukturális reformok elősegíthetik a hiány tartós ki -
igazítását. 2013 májusa óta a strukturális reformok egyre nagyobb szerepet 
kapnak a Bizottságnak a túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó értékeléseiben. Ezek 
azonban még nem kötelező jellegűek és végrehajtásukat a Bizottság nem kíséri 
szigorúbban figyelemmel, mint a túlzotthiány-eljárás alatt nem álló tagállamokéit 
(lásd: 108–111. bekezdés).
145  
Továbbá, az országspecifikus ajánlások figyelemmel kísérése nem minden 
esetben terjed ki a reformok tényleges végrehajtására vagy eredményességére. 
Ez csökkentheti a Bizottság által a közelmúltban hozott, a strukturális reformok 
végrehajtásának fokozottabb figyelembevételéről szóló határozat hatását (lásd: 
112. bekezdés).
9. ajánlás
A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárással összhangban 
a Bizottság (Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság) használja ki teljes mérték -
ben az európai szemeszterben rejlő, a túlzotthiány-eljárás alatt álló tagállamok 
strukturális reformjai végrehajtásának figyelemmel kísérésére szolgáló lehetősé -
geket, különösen az olyan esetekben, amikor egy gazdasági partnerségi program 
költség  vetési reformokat tartalmaz. A jogalkotási tényezőkre történő összponto -
sítás mellett a végrehajtott reformok eredményességét is értékelni kell.
A Bizottság teljes mértékben használja ki hatásköreit annak biztosítására, hogy 
a túlzotthiány-eljárás alatt álló tagállamok betartsák a strukturális reformokkal 
kapcsolatos kötelezettségvállalásaikat.
82 Következtetések és ajánlások  
Beszámolás
146  
A hatos csomag és a kettes csomag új beszámolási kötelezettséget vezetett be 
a tagállamok számára a túlzotthiány-eljárás bizottsági figyelemmel kísérésének 
javítására. Ezek a kötelezettségek azonban nem hajtathatók végre, azaz nincs 
olyan jogszabályi rendelkezés, amely biztosítaná az előírások tagállami telje -
sítését, illetve szankcionálná a teljesítés elmulasztását. Ezért a Bizottság általi 
monitoring a tagállamok aktív együttműködésétől függ. Egy olyan esetet talál -
tunk, amikor a tagállam nem küldte el az előírt beszámolási dokumentumokat. 
A Bizottság azonban ezt nem hozta nyilvánosságra a vonatkozó értékelésekben 
(lásd: 85–86. bekezdés).
147  
A Bizottság még teljes körű dokumentáció beérkezése esetén sem minden eset -
ben végzi el a kapott információk értékelését és nyomon követését, ami azt az 
aggodalmat veti fel, hogy nem használja ki megfelelően a tagállami jelentések 
által nyújtott lehetőséget, illetve hogy a tagállamokat szükségtelen bürokratikus 
előírásokkal terheli (lásd: 99. és 110. bekezdés).
10. ajánlás
A Bizottság (Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság) értékeléseiben mindig 
fogalmazzon egyértelműen arra vonatkozóan, hogy a tagállamok teljesítették-e 
beszámolási kötelezettségeiket.
A Bizottság éljen a kötelezettségszegési eljárások indításának lehetősé -
gével azokban az esetekben, ha a tagállamok nem teljesítik beszámolási 
kötelezettségeiket.
Szankciók
148  
A túlzotthiány-eljárás egymást követő reformjai megerősítették az ajánlásokat 
nem teljesítő tagállamok elleni szankciókat és megkönnyítették azok alkalmazá -
sának feltételeit. Szankciókat azonban a túlzotthiány-eljárás létrehozása óta nem 
alkalmaztak (lásd: 114. és 122. bekezdés).
83 Következtetések és ajánlások  
149  
A szankciók hasznos visszatartó eszközök, azonban alkalmazásuk elmulasztása 
a költségvetési fegyelmet be nem tartó tagállamokkal szemben azzal a kockázat -
tal jár, hogy a tagállamok valószínűtlennek ítélhetik azok tényleges alkalmazását. 
Ez gyengítheti a szankciók és egyúttal a túlzotthiány-eljárás egészének hiteles -
ségét és eredményességét.
11. ajánlás
A Bizottság (Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság) a meglévő jogszabályokkal 
összhangban tegyen javaslatot a Tanácsnak az eljárás felgyorsítására és szankciók 
alkalmazására, amennyiben egy tagállam bizonyítottan nem teljesíti a túlzott -
hiány-eljáráshoz kapcsolódó ajánlásokat és ezáltal nem tartja be a költségvetési 
fegyelem Szerződésben foglalt elvét.
A jelentést 2016. február 25-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL 
számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök
84
 Mellékletek I. mellékletA túlzotthiány-eljárással kapcsolatos jogszabályok
– A Tanács 1993. november 22-i 3605/93/EK rendelete az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csa -
tolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról. A rendelet módosításai 
a következők:
√ A Tanács 2000. február 28-i 475/2000/EK rendelete. A túlzotthiány-eljárás alapjául szolgáló koncepcionális 
keretek frissítése az ESA 95-re.
√ A Bizottság 2002. február 25-i 351/2002/EK rendelete. Pontosította az ESA 95-re történő hivatkozásokat a túlzott -
hiány-eljárás kapcsán, a  „B.9” kód helyébe az „EDP B.9” kód, míg a  „D.41” kód helyébe az „EDP D.41” kód lépett.
√ A Tanács 2005. december 12-i 2103/2005/EK rendelete a túlzott hiány esetén követendő eljárás során fel-
használandó statisztikai adatok minőségéről.
– A Tanács 2009. május 25-i 479/2009/EK rendelete az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, 
a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról (a módosított 3605/93/EK 
rendelet helyébe lépett). A rendelet módosítása a következő:
√ A Tanács 2010. július 26-i 679/2010/EU rendelete a 479/2009/EK rendeletnek a túlzott hiány esetén követendő 
eljárás során felhasználandó statisztikai adatok minősége tekintetében történő módosításáról
– A Tanács 1997. július 7-i 1467/97/EK rendelete a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának 
felgyorsításáról és pontosításáról (a Tanács által módosított rendelet).
– A 2005. június 27-i 1056/2005/EK rendelet és a 2011. november 8-i 1177/2011/EU rendelet – a Stabilitási és 
Növekedési Paktum korrekciós ága.
– A hatos csomagból:
√ Az Európai Parlament és a Tanács 2011. november 8-i 1177/2011/EU rendelete a túlzott hiány esetén követendő 
eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK rendelet módosításáról;
√ Az Európai Parlament és a Tanács 2011. november 16-i 1173/2011/EU rendelete a költségvetési felügyelet 
euroövezetbeli eredményes érvényesítéséről.
– A „kettes csomagból”:
√ Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 473/2013/EU rendelete a költségvetésiterv-javaslatok mo -
nitoringjára és értékelésére, valamint az euroövezeti tagállamok túlzott hiánya kiigazításának biztosítására 
vonatkozó közös rendelkezésekről.
– Kormányközi szerződés a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és irányításról (költ -
ségvetési paktum) – 2012. március 2.
85 Mellékletek II. mellékletNéhány példa a dokumentumokból hiányzó információkra a hat vizsgált 
tagállamban
Hiányzó információk a 2012., 2013. és 2014. áprilisi értesítésekből
Az N–1. évre vonatkozóan:
– Egy tagállamban:
i. egyes részletes adatok hiányoztak a „társadalombiztosítási alapok” alrendszer és az „önkormányzatok” alrendszer esetében (beleértve 
a hivatalos egyenleget) az olyan szerveknél, amelyek nem képezik helyi önkormányzatok részét, illetve a helyi önkormányzati adatok egyéb 
kiigazításainál;
ii. nem szolgáltattak adatokat a hosszú távú kölcsönöknek (növekedés és csökkenés) az adósság szintjéhez történő hozzájárulásáról az állam -
háztartás valamennyi szintjén (csak 2012. április) és a részvények és egyéb tulajdoni részesedések részletezéséről állami és helyi önkormányzati 
szinten.
– Egy másik tagállamban nem szolgáltattak adatokat néhány alrendszerről (a központi kormányzat, az önkormányzatok és a társadalombiztosítási 
alapok esetén a hivatalos egyenlegről, a hivatalos egyenlegben foglalt pénzügyi tranzakciókról, valamint az „egyéb kiigazításokról”). Az államháztar -
tás minden szintjén hiányzott a nem kötelezően megadandó részletes adatok nagy része.
Hiányzó adatok a kereskedelmi hitelekre és előlegekre vonatkozóan a 4. táblázatban (AF.71L)
Egy tagállam esetében 2009-ig nem szolgáltattak adatokat, míg egy másik tagállam esetében nem volt 2011 előtti adat.
Hiányzó adatok a  túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó kérdőívekben
A hat tagállam közül öten úgy küldték vissza a túlzotthiány-eljárási kérdőíveket, hogy kötelező mezők nem voltak kitöltve. Példák hiányos információkra:
i. négy tagállam minden évben, és egy tagállam az N–1. évben egyáltalán nem vagy csak hiányos adatokat küldött a tőkeinjekciókról;
ii. három tagállam hiányosan küldte vissza a 4. táblázatot (A túlzotthiány-eljárási táblázatokban bejelentett egyéb követelések/kötelezettségek 
részletezése);
iii. bár a teljeskörűség javult, két tagállam hiányosan küldte vissza az 5. táblázatot (Adók és társadalombiztosítási járulékok: az államháztartás 
egyéb követelései/kötelezettségei), a 8. táblázatot (Központi kormányzati követelések és adósságtörlések), valamint a 9. táblázatot (Garanciák).
További információk
A 2008–2014-es időszakban egy tagállam nem küldte el a kért áthidaló táblázatokat1 és a nyilvántartást, és három tagállam a határidő lejárta után 
nyújtotta be azokat. Az EDP-módszertani leírásokat 2013. decemberig kellett volna beküldeni, de két tagállam azokat csak a határidő után, az egyik 2014 
áprilisában, a  másik pedig 2014 novemberében küldte el.
1 Az áthidaló táblázatok mutatják be az államháztartási számlák és az ESA szerinti besorolás közötti megfeleltetést.
Forrás:  Európai Számvevőszék, az Eurostat információi alapján.
86 Mellékletek III. mellékletPéldák besorolási hiányosságokra a hat vizsgált tagállam dokumentumaiban
Az ESA 95 előírásait nem teljesítő, de az Eurostat által elfogadott fő esetek
 ο három tagállamban az államháztartási egységek statisztikai nyilvántartása nem nyújtott teljes lefedettséget, főként a helyi önkormányzatok 
szintjén;
 ο egy tagállam prudens megközelítést alkalmazott, azaz automatikusan a kormányzati szektorba sorolt be – kiegészítő egységként – minden olyan 
államháztartási egységet, ahol a kormányzat számára történő értékesítés a teljes árbevétel több mint 80%-át tette ki, és az 50%-os kritériumot 
a fennmaradó egységekre alkalmazta. A prudens megközelítés egy olyan automatikus kritérium, amely nem veszi figyelembe az adott egység 
tevékenységét (a nyújtott szolgáltatások típusát) és más körülményeket, pl. a pályáztatást és a piacot. A számviteli szabályok nem határozzák meg, 
hogy mit kell tenni ilyen esetekben. Ezenkívül néhány egységet csoportos alapon soroltak be (pl. kórházak) ahelyett, hogy azokat piaci/nem piaci 
jellegüknél fogva egyedileg tették volna;
 ο egy tagállam prudens megközelítést alkalmazott, de csak egy bizonyos méret alatti egységekre vonatkozóan; ezekre az egységekre az 50%-os 
kritériumot alkalmazta, ezáltal kizárta az „egyéb bevételeket” az árbevételből és minden adófajtát beleszámított az előállítási költségekbe. Ennek 
oka az volt, hogy a tagállam nem tudta beazonosítani a támogatásokat, hogy azokat levonja az árbevételből. Bár minden adót beleszámítottak 
a költségekbe, ezt a számviteli szabályok szerint csak az „egyéb termelési adók” esetében tehették volna meg.
Főbb hiányosságok az állami intézményi egységek besorolása terén
 ο egy tagállam a pénzpiacok felügyeletével foglalkozó egységet a kormányzati szektorba sorolta, pedig az valójában intézményi egység. Az ESA 95 
szerint az ilyen egységeket a kormányzati szektoron kívüliként kell besorolni (például a pénzügyi vállalatok szektoron belüli pénzügyi kiegészítő 
vállalkozásként). A többi tagállam ezeket az intézményi egységeket helyesen a kormányzati szektoron kívüliként sorolta be.
 ο egy tagállamban megvizsgáltuk azokat a nem piaci államháztartási egységeket, amelyeket 2014 októberében, az ESA 2010 referenciaérték-felül -
vizsgálatot követően átsoroltak. A tagállam a kormányzati szektorban mindösszesen 158 államháztartási egységet sorolt át, ebből 20-at az új ESA 
2010 szabályok, a fennmaradó 138-at pedig a szokásos referenciaérték-felülvizsgálat miatt. Ha korábban helyesen elemezték volna őket, akkor 
a második csoportot már eddig is a kormányzati szektorba sorolták volna.
Egyéb hiányosságok
 ο Az egységek elemzésére és kormányzati szektorba történő besorolására/átsorolására vonatkozó eljárásokkal és időzítéssel kapcsolatban eltérő 
megközelítéseket találtunk a hat tagállamban:
i. két tagállam a rendszeres referenciaérték-felülvizsgálatok során ötévente elemzi és sorolja be/át az egységeket, de minden évben figyelemmel 
kíséri az új egységeket. 2011-ben azonban egy tagállam olyan intézkedési pontot kapott, amely azt ajánlotta, hogy az 50%-os kritérium ne 
haladjon megy egy 3–4 éves időszakot, míg egy másik tagállam számára adott intézkedési pont valamennyi államháztartási egység évenkénti 
piaci/nem piaci tesztelését ajánlotta;
ii. három tagállam minden évben elemzi az egységeket és átsorolja őket, ha jellegük (piaci/nem piaci) három egymást követő évben eltér;
iii. egy tagállam évente kétszer, vagy a finanszírozási feltételek változásakor elemzi az egységeket, és azokat akkor sorolja át, ha az egység jellege 
megváltozik.
Forrás:  Európai Számvevőszék, az Eurostat információi és a hat vizsgált tagállamtól származó dokumentumok alapján.
87 Mellékletek IV. mellékletPéldák olyan intézkedési pontokra, amelyek potenciálisan befolyásolhatják a hián y-
nyal és adósággal kapcsolatos adatokat
Cseh KöztársaságRitkán alkalmazták a  piaci/nem piaci vizsgálatot és számos államháztartási egységet (vállalatot) nem vizsgáltak
2009-es látogatása során az Eurostat megállapította, hogy a „kereskedelmi” jogállással rendelkező egységeket (pl. részvény -
társaságok, korlátolt felelősségű társaságok) még nem tesztelték, és ennek megfelelő intézkedési pontot határozott meg. 
A 2012-es szokásos konzultációs látogatás során az Eurostat intézkedési pontot határozott meg, mert az 50%-osnál kisebb állami 
tulajdonban levő nagyvállalatok esetében nem vizsgálták, hogy azok állami ellenőrzés alatt állnak-e, így ezeket az egységeket nem 
is elemezték. A hiányosság potenciális hatása ellenére sem alkalmaztak fenntartást.
NémetországNem piaci egységek átsorolása a kormányzati szektorba a nem piaci státusz első évétől kezdve
Az Eurostat 2014. februári látogatásakor észlelte a problémát és 2014 májusát határozta meg a megoldás határidejeként. Az ügyet 
2014 júliusában lezártnak tekintették. A 2014 októberében küldött pontosítások szerint a nemzeti statisztikai hivatal az intézkedési 
pontot csak a 2014. február óta besorolt egységeknél alkalmazta. A hiányosság – nem ismert – potenciális hatása ellenére sem 
alkalmaztak fenntartást.
Nem állnak rendelkezésre részletes adatok a tőkeinjekciókról, a származtatott pénzpiaci eszközökről és 
kifizetésekről
Az Eurostat először 2007-es látogatását követően említette a rendelkezésre álló adatok hiányának problémáját. A 2009-es látoga -
tás megállapította, hogy a helyzet javult a központi kormányzat csereügyletei és az osztalékok esetén. Az Eurostat észlelt bizonyos 
problémákat, de nem határozott meg intézkedési pontot, és az osztalékok kérdését nem vitatták meg részletesen. 2011-ben és 
2013-ban intézkedési pontokat határoztak meg. 2011-ben az Eurostat megjegyezte, hogy nem állnak rendelkezésre részletes 
adatok a tőkeinjekciók és kifizetések megfelelő elemzésére, továbbá nem állnak rendelkezésre adatok a helyi önkormányzatok 
csereügyleteiről, de nem határoztak meg intézkedési pontokat. A 2013-as upstream konzultációs látogatás intézkedési pontokat 
eredményezett, de a probléma továbbra is fennáll. A hiányosság – nem ismert – potenciális hatása ellenére sem alkalmaztak 
fenntartást.
FranciaországNukleáris létesítmények leszerelése – Marcoule (1,6 milliárd euró (a GDP 0,1%-a) 2004-ben)
Ezt az intézkedési pontot először a 2006-os látogatás során vitatták meg, de nem sikerült megállapodni a nemzeti statisztikai 
hivatallal a megfelelő besorolás tekintetében, ezért az Eurostat elhalasztotta a határozathozatalt. Az ügyben egy egyösszegű 
kifizetésről van szó, amelyet egy államháztartási egység a leszerelési költségek viseléséért kapott, míg az összes többi kötele -
zettségnek az üzemeltető tett eleget. 2005-ben az Eurostat tanácsot adott ezzel a tranzakcióval kapcsolatban, javasolva, hogy 
szolgáltatás igénybevételével kapcsolatos előlegfizetésként sorolják be azt, de a nemzeti statisztikai hivatal ezzel nem értett 
egyet, hanem tőketranszferként szerepeltette a  nyilvántartásokban, ezzel javítva a  nettó hitelnyújtás/nettó hitelfelvétel adatokat. 
2008-ban ismét megtárgyalták az ügyet, de nem történt további intézkedés. A tranzakció ismert hatása ellenére sem alkalmaztak 
fenntartást.
Szektorok elhatárolása
2012-es látogatását követően az Eurostat intézkedési pontot határozott meg a kormányzati szektor teljes körű lefedettségével 
kapcsolatban, mivel az nem tartalmazta a helyi önkormányzat tulajdonában/ellenőrzése alatt álló állami vállalatokat. 2014 végéig 
a nemzeti statisztikai hivatal még mindig nem adott teljes körű felsorolást. A hiányosság – nem ismert – potenciális hatása 
ellenére sem alkalmaztak fenntartást.
88 Mellékletek IV. mellékletOlaszországA bruttó állóeszköz-felhalmozás eredményközpontú számviteli nyilvántartása
2012-es upstream konzultációs látogatása során az Eurostat intézkedési pontot határozott meg azzal kapcsolatban, hogy a nagy 
összegű beruházásokat eredményszemléletű számvitel helyett pénzforgalmi alapon tartják nyilván. A nemzeti statisztikai 
hivatalnak 2014-ig kellett kiszámítania a helyes összegeket. 2013-ban intézkedési pontot határoztak meg, amely haladásjelentés 
elkészítését kérte. A nemzeti statisztikai hivatal a 2014. októberi túlzotthiány-eljárási értesítésben korrigálta az összegeket. A hiá -
nyosság – nem ismert – potenciális hatása ellenére sem alkalmaztak fenntartást.
MáltaA Malita és a  City Gate beruházások
Az Eurostat hibát talált a 2011. októberi túlzotthiány-eljárási értesítés felülvizsgálatának elemzésében. 2012-ben intézkedési 
pontot határozott a tárgyalások nyomon követésének részeként: a nemzeti statisztikai hivatalt felszólították, hogy sürgősen küldje 
el az Eurostatnak a Malita és a City Gate beruházások statisztikai szempontból releváns leírását a műveletek statisztikai nyilván -
tartásával kapcsolatos véleményével együtt. Ezt az intézkedési pontot az Eurostat kétoldalú iránymutatás keretében elemezte, 
és 2012 augusztusában született megállapodás, amelyet ugyanezen év októberében végre is hajtottak. A hiányra gyakorolt hatás 
a GDP 0,4%-a volt. 2012 áprilisában nem alkalmaztak fenntartást.
Forrás:  Európai Számvevőszék, a hat vizsgált tagállamban tett látogatásokhoz kapcsolódó Eurostat jelentések alapján.
89 Mellékletek V. mellékletÉves nominális GDP-növekedési ráta
Éves nominális növekedési ráta (y)
 y < 3% y ≥ 5%SEFIATUKPTNLLUITFRESGRIEDEDKBE
5% > y ≥ 3%20162015201420132012201120102009200820072006200520042003200220012000 1999 199819971996199519941993199219911990198919881987198619851984198319821981
Forrás:  Európai Számvevőszék, az AMECO-adatbázis alapján.
90 Mellékletek V. mellékletÉves nominális GDP-növekedési ráta
Forrás:  Európai Számvevőszék, az AMECO-adatbázis alapján.BG
RO
HR20162015201420132012201120102009200820072006200520042003200220012000 1999 19981997199619951994
CZ
EE
CY
LV
LT
HU
MT
PL
SI
SK
 
y ≥ 5%Éves nominális növekedési ráta (y)
5% > y ≥ 3%
 y < 3%
91 Mellékletek 
A túlzotthiány-eljárásokhoz kapcsolódó ajánlásokban és a határidő-hosszabbítások -
ban meghatározott nominális és strukturális célértékek betartása
A VI. melléklet  mutatja be a mintában található tagállamokkal szemben bevezetett túlzotthiány-eljárások 
alakulását. A kék cellák a túlzotthiány-eljárás határidejének évét mutatják, míg a kék nyilak a határidő-hosszab -
bításokra mutatnak. A többi szín azt jelzi, hogy a tagállam teljesítette-e (zöld) vagy sem (piros) a Tanács túlzott -
hiány-eljárással kapcsolatos ajánlásaiban a releváns mutatókra vonatkozóan meghatározott célértékeket (állam -
háztartási hiány, strukturális kiigazítás, valamint a hatos csomag hatályba lépését követően kiadott ajánlások 
esetében a korrigált strukturális kiigazítás és alulról felfelé tekintett célértékek). A cellában található első szám 
jelenti a célt, a második pedig a ténylegesen elért értéket. Végezetül a sárga cellák azt jelzik, hogy az adott év -
ben nem határoztak meg éves célértéket, a fekete cellák azt jelzik, hogy az adott mutató nem volt alkalmazható 
(még nem volt hatályban), a szürke cellák pedig arra utalnak, hogy hiába álltak rendelkezésre adatok, a Bizottság 
azokat nem vette figyelembe annak értékelésekor, hogy a tagállam eredményes intézkedést tett-e.
Forrás:  Európai Számvevőszék, a túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó tanácsi határozatok és ajánlások, a 126. cikk (3) bekezdése szerinti bizottsági 
jelentések és a Stabilitási és Növekedési Paktumhoz kapcsolódó értékeléseket alátámasztó szolgálati munkadokumentumok, költségvetésiterv-  
javaslatok, valamint a ciprusi gazdasági kiigazítási program 4., 6. és 7. felülvizsgálata.VI. melléklet
92 Mellékletek VI. melléklet
7102 6102 5102 4102 3102 2102 1102 0102 9002
  >1% →
„Összességében a rendelkezésre álló 
bizonyítékok alapján nem állapítható meg, 
hogy a javasolt kiigazítás a 2013–2014-es 
időszakban nem történt meg”Az alulról felfelé építkező értékelés 
alapján elmondható, hogy Franciaország megvalósította  az előírt 
költségvetési kiigazítást (az alulról felfelé 
építkező értékelés módszertanát 
azonban az értékelés idejéig a Tanács 
még nem hagyta jóvá).Az államháztartásra jelentős negatív hatást gyakorló, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő2015-ös stabilitási program (2015.05.27.)A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő(2015.02.27.)  Intézkedések eredményességének
értékelése A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő2015-ös költségvetésiterv-javaslat
(2014.11.28.)A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő2014-es stabilitási program ( 2014.06.02.)A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő(2013.11.19.)Intézkedések eredményességének 
értékelése A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő2014-es költségvetésiterv-javaslat
(2013.11.15.)A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő(2013.05.29.)Intézkedések eredményességének 
értékelése > 1% > 1%A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő2013-es stabilitási program (2013.05.29.)A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő2012-es stabilitási program (2012.05.30.)A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő2011-es stabilitási program (2011.06.07.)A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő(2010.06.15.)Intézkedések eredményességének 
értékelése 
> 1% →
> 1% → 0,2%> 1% → 0 %
> 1% → 1 %
> 1% → 1,1% > 1% → 1,1%
> 1% → 1,1%> 1% → 1,4%
> 1% → 1,3%> 1% → 0,4%
> 1% → 0%ntsnts → –7,7%
nts → –7,4%
nts → –5,8% nts → –5,3%nts
ntsnts → –8,2% 
nts → –8% 
nts → –7% ntsA túlzotthiány-eljárásban megadott határidő2010-es stabilitási program (2010.03.31.)> 1% →
> 1% →1% → 0,1%
> 1% → 0,1%1% → 0,5% nts > –3% → nts → –7,7% nts → –8,2% –5,6% → –8,3%A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő(2009.11.11.)Intézkedések eredményességének 
értékelése Átfogó 
értékelésÉrtékelésA TÚLZOTTHIÁNY-ELJÁRÁSBAN MEGADOTT HATÁRIDŐ MEGHOSSZABBÍTÁSAA TÚLZOTTHIÁNY-ELJÁRÁSBAN MEGADOTT HATÁRIDŐJELMAGYARÁZAT:Franciaország
> 1% →> –3% → 
> 1% →> –3% → 
> 1% →> –3% → 
> 1% → 0,9% > 1% → 0,8%
> 1% → 0,3%
> 1% → 0,2% > 1% → 0,9%nts → –5,2%
nts → –7,1%
nts → –0,75% nts → –1,5% nts → 1,5% nts → 1,5%nts → –5,3% nts → –4,8%nts → –4,5%
nts → –4,8%> 1% → 0,4%> –3% → –4,2% 
> –3% → –3,9% 
> –3% → –3,9% > –3% → –4,2% 
> –3% → –4,2% 
> –3,9% → –4,1% > –3,6% → –3,8% 
1,3% → 0,9% 
1,3% → 1,3% 
0% → –0,1% > 1% → 0,9% >1% →0,8% →> 0,8% → 0,7% > 0,8% → –0,4% –2,8% → –3,7% 
> 0,8% → 0,8% 
> –3,9% → –4,1% > –3,6% → –3,8% 
1,3% → 0,9% 
1,3% → 1,3% 
0% → –0,1% > 1% → 0,9% >1% →0,8% →> 0,8% → 0,7% 0,8% →–2,8% → –3,7% 
> 0,8% → 0,8% 
> –3,9% → –4,3% > –3,6% → –3,9% 
1,3% → 0,8% 
1,3% → 1,2% 
0% → –0,1% > 1% → 1% >1% →0,8% →
>1% →0,8% →0,8% →–2,8% →> 0,8% → 0,6% –2,8% → –3,4% 
0,8% → 0,4% 
> 0,8% → 0,7% 
> –3,9% → –4,1% > –3,6% → –4,4% 
1,3% → 1% 
1,3% → 1,1% 
0% → –0,1% > 1% → 0,9% > 0,8% → 0,3% –2,8% → –4,5% 
0,8% → 0,1% 
0,8% → 0,0% 
> 1% → 0,7% > 0,8% → 0,5% 
> –3,9% → –4,1% > –3,6% → –4,3% 
1,3% → 1% 
1,3% → 1,2% 
0% → –0,1% > 1% → 1,1% 0,8% → 0,4% 
> 0,8% → 0,7% 
–4,0% → –3,8% > –3,4% → –3,5% 
0,5% → 0,3% 
0,5% → 0,4% 
0,2% → 0% 1,2% → 0,3% 0,8% → 0,0% 
0,8% → –0,1% 
A túlzotthiány-eljárást 
felfüggesztettékA túlzotthiány-eljárás 
kezdeményezése:
 2009. április 6.A CÉL MEGVALÓSULT
A CÉL NEM VALÓSULT MEGNEM TŰZTEK KI CÉLT (nts)
NEM VONATKOZIK (n/a)
NINCS ADATVAN ADAT, DE AZT A BIZOTTSÁG NEM VETTE FIGYELEMBE
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazításKorrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazításKorrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
93 Mellékletek7102 6102 5102 4102 3102 2102 1102 0102 9002
  >1% →
„Összességében a rendelkezésre álló 
bizonyítékok alapján nem állapítható meg, hogy a javasolt kiigazítás a 2013–2014-es 
időszakban nem történt meg”Az alulról felfelé építkező értékelés 
alapján elmondható, hogy Franciaország megvalósította  az előírt költségvetési kiigazítást (az alulról felfelé 
építkező értékelés módszertanát 
azonban az értékelés idejéig a Tanács még nem hagyta jóvá).Az államháztartásra jelentős negatív hatást gyakorló, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági események
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő2015-ös stabilitási program (2015.05.27.)A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő(2015.02.27.)  Intézkedések eredményességének
értékelése A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő2015-ös költségvetésiterv-javaslat
(2014.11.28.)A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő2014-es stabilitási program ( 2014.06.02.)A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő(2013.11.19.)Intézkedések eredményességének 
értékelése A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő2014-es költségvetésiterv-javaslat
(2013.11.15.)A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő(2013.05.29.)Intézkedések eredményességének 
értékelése > 1% > 1%A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő2013-es stabilitási program (2013.05.29.)A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő2012-es stabilitási program (2012.05.30.)A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő2011-es stabilitási program (2011.06.07.)A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő(2010.06.15.)Intézkedések eredményességének 
értékelése 
> 1% →
> 1% → 0,2%> 1% → 0 %
> 1% → 1 %
> 1% → 1,1% > 1% → 1,1%
> 1% → 1,1%> 1% → 1,4%
> 1% → 1,3%> 1% → 0,4%
> 1% → 0%ntsnts → –7,7%
nts → –7,4%
nts → –5,8% nts → –5,3%nts
ntsnts → –8,2% 
nts → –8% 
nts → –7% ntsA túlzotthiány-eljárásban megadott határidő2010-es stabilitási program (2010.03.31.)> 1% →
> 1% →1% → 0,1%
> 1% → 0,1%1% → 0,5% nts > –3% → nts → –7,7% nts → –8,2% –5,6% → –8,3%A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő(2009.11.11.)Intézkedések eredményességének 
értékelése Átfogó 
értékelésÉrtékelésA TÚLZOTTHIÁNY-ELJÁRÁSBAN MEGADOTT HATÁRIDŐ MEGHOSSZABBÍTÁSAA TÚLZOTTHIÁNY-ELJÁRÁSBAN MEGADOTT HATÁRIDŐJELMAGYARÁZAT:Franciaország
> 1% →> –3% → 
> 1% →> –3% → 
> 1% →> –3% → 
> 1% → 0,9% > 1% → 0,8%
> 1% → 0,3%
> 1% → 0,2% > 1% → 0,9%nts → –5,2%
nts → –7,1%
nts → –0,75% nts → –1,5% nts → 1,5% nts → 1,5%nts → –5,3% nts → –4,8%nts → –4,5%
nts → –4,8%> 1% → 0,4%> –3% → –4,2% 
> –3% → –3,9% 
> –3% → –3,9% > –3% → –4,2% 
> –3% → –4,2% 
> –3,9% → –4,1% > –3,6% → –3,8% 
1,3% → 0,9% 
1,3% → 1,3% 
0% → –0,1% > 1% → 0,9% >1% →0,8% →> 0,8% → 0,7% > 0,8% → –0,4% –2,8% → –3,7% 
> 0,8% → 0,8% 
> –3,9% → –4,1% > –3,6% → –3,8% 
1,3% → 0,9% 
1,3% → 1,3% 
0% → –0,1% > 1% → 0,9% >1% →0,8% →> 0,8% → 0,7% 0,8% →–2,8% → –3,7% 
> 0,8% → 0,8% 
> –3,9% → –4,3% > –3,6% → –3,9% 
1,3% → 0,8% 
1,3% → 1,2% 
0% → –0,1% > 1% → 1% >1% →0,8% →
>1% →0,8% →0,8% →–2,8% →> 0,8% → 0,6% –2,8% → –3,4% 
0,8% → 0,4% 
> 0,8% → 0,7% 
> –3,9% → –4,1% > –3,6% → –4,4% 
1,3% → 1% 
1,3% → 1,1% 
0% → –0,1% > 1% → 0,9% > 0,8% → 0,3% –2,8% → –4,5% 
0,8% → 0,1% 
0,8% → 0,0% 
> 1% → 0,7% > 0,8% → 0,5% 
> –3,9% → –4,1% > –3,6% → –4,3% 
1,3% → 1% 
1,3% → 1,2% 
0% → –0,1% > 1% → 1,1% 0,8% → 0,4% 
> 0,8% → 0,7% 
–4,0% → –3,8% > –3,4% → –3,5% 
0,5% → 0,3% 
0,5% → 0,4% 
0,2% → 0% 1,2% → 0,3% 0,8% → 0,0% 
0,8% → –0,1% 
A túlzotthiány-eljárást 
felfüggesztettékA túlzotthiány-eljárás 
kezdeményezése:
 2009. április 6.A CÉL MEGVALÓSULT
A CÉL NEM VALÓSULT MEG
NEM TŰZTEK KI CÉLT (nts)
NEM VONATKOZIK (n/a)NINCS ADATVAN ADAT, DE AZT A BIZOTTSÁG NEM VETTE FIGYELEMBE
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazításKorrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazításKorrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazításKorrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazításKorrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazításKorrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazításKorrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
94 Mellékletek VI. mellékletNÉMETORSZÁG
JELMAGYARÁZAT:
A TÚLZOTTHIÁNY-ELJÁRÁSBAN
MEGADOTT HATÁRIDŐ
2013 2012 2011 2010 Értékelés
2010-es stabilitási program (2010.03. 31.)
A túlzotthiány-eljárásban
megadott határidő
nts → –5,7%
nts → –1,7%nts → –5,7%
0.5% → 0,1%nts →
0.5% → 0,1%> –3% →
0,5% →
nts → –3,3%
nts → 0,0%nts → –2,0%
0,5% → 0,5%nts → –1,2% 
0,5% → 0,6%> –3% →
0,5% →
nts → –1,0%
0,5% → 1,1%nts → –0,9% 
0,5% → 0,4%> –3% → –0,7%
0,5% → 0,1%nts → –5,7%
nts → 0,5%nts → –5,7%
0,5% → 0,0%nts →
0,5% → > –3% →
0,5% →Intézkedések eredményességénekértékelése (2010.06. 15.) 
A túlzotthiány-eljárásbanmegadott határidő
2011-es stabilitási program (2011.06. 07.) 
A túlzotthiány-eljárásban
megadott határidő
2012-es stabilitási program (2012.05. 30.)
A túlzotthiány-eljárásban
megadott határidő
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publish ed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\AnnexVI_FR.xlsxAnnex VI DEA túlzotthiány-eljárást
2012. június 22-én
megszüntették.A CÉL MEGVALÓSULT
A CÉL NEM VALÓSULT MEG
NEM TŰZTEK KI CÉLT (nts)NEM VONATKOZIK (n/a)
NINCS ADAT
VAN ADAT, DE AZT A BIZOTTSÁG NEM VETTE FIGYELEMBE
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítésA túlzotthiány-eljárás
kezdeményezése:
 2009. november 30.
95 Mellékletek VI. mellékletCIPRUS
JELMAGYARÁZAT:
A TÚLZOTTHIÁNY-ELJÁRÁSBAN MEGADOTT HATÁRIDŐ
A TÚLZOTTHIÁNY-ELJÁRÁSBAN MEGADOTT HATÁRIDŐ MEGHOSSZABBÍTÁSA 
6102 5102 4102 3102 2102 1102 0102 Értékelés
Intézkedések eredményességének
értékelése 
(2011.01.27.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
 –6% →–5,9%
 –6% →–5,3%nts → –5,7%
nts → –5,1%
nts → –6,7%
nts → –5,3% nts → –6,3%
nts → +0,8%nts → –6,3%
–6,5% → –8,4%
+4,75% → +4,5%+1,3% (min 0,5%) → +1,2%
+1,3% (min 0,5%) → +0,9%
–6,5% → –5,4%
+4,75% →%+1,3% (min 0,5%) → +3,0%
+1,3% (min 0,5%) →%
–6,5% → –5,4%
+4,75% →%+1,3% (min 0,5%) → +3,0%
+1,3% (min 0,5%) →%
–6,5% → –4,9%
+4,75% →%+1,3% (min 0,5%) → +4,3%
+1,3% (min 0,5%) →%
–6,5% → –4,9%
+4,75% →%+1,3% (min 0,5%) → +4,4%
+1,3% (min 0,5%) →%–8,4% → –8,4%
+1,75% → +2,5%+0,3% (min 0,5%) → +0,1%
+0,3% (min 0,5%) → +0,7%
–8,4% → –5,3%
+1,75% →%+0,3% (min 0,5%) → –0,2%
+0,3% (min 0,5%) →%
–8,4% → –5,3%
+1,75% →%+0,3% (min 0,5%) → –0,2%
+0,3% (min 0,5%) →%
–8,4% → –0,2%
+1,75% →%+0,3% (min 0,5%) → –0,7%
+0,3% (min 0,5%) →%
–8,4% → –8,8%
+1,75% →%+0,3% (min 0,5%) → +3,9%
+0,3% (min 0,5%) →%–6,3% →%
+0,7% (min 0,5%) →%+0,3% (min 0,5%) →%
–6,3% → –5,1%
+0,7% (min 0,5%) → +0,2%
+0,7% (min 0,5%) →%
–6,3% → –5,1%
+0,7% (min 0,5%) → +0,2%
+0,7% (min 0,5%) →%
–6,3% → –1,5%
+0,7% (min 0,5%) → +1,4%
+0,7% (min 0,5%) →%
–6,3% → –0,9%
+0,7% (min 0,5%) → –1,6%
+0,7% (min 0,5%) →%–2,9% →
+1,8% (min 0,5%) →%
+1,8% (min 0,5%) →%
–2,9% → –2,4%
+1,8% (min 0,5%) → +1,7%
+1,8% (min 0,5%) →%
–2,9% → –2,4%
+1,8% (min 0,5%) → +1,7%
+1,8% (min 0,5%) →%
–2,9% → –0,1%
+1,8% (min 0,5%) → +0,1%
+1,8% (min 0,5%) →%
–2,9% → –0,1%
+1,8% (min 0,5%) → +0,0%
+1,8% (min 0,5%) →%> 1% → –0,4%
> 1% → –0,9%
> 1% → +2,2%
> 1% → +1,5%> –3% →
> –3% → –4,9%
> –3% → –2,7%
> 1% → +2,9%> –3% → –3,4%
> –3% → –6,3%
> 1% → –0,1%
> 1% → +2,4%
> 1% → +4,25%> –3% → –1,8%
> 1% → +1,0%> –3% → –2,5%nts → 0,0%
nts → +0,7%1,5% → +0,7%
1,5% → +0,5%
1,5% → –0,2%
1,5% → –0,2%1,5% →%
1,5% → –0,2%
cum 1,5% → +0,7%
cum 1,5% → +0,8%2011-es stabilitási program (2011.06.07.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
Intézkedések eredményességének
értékelése 
(2012.01.11.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
2012-es stabilitási program (2012.05.30.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
Intézkedések eredményességének
értékelése 
(2013.05.07.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
Intézkedések eredményességének
értékelése  
(2013.09.06.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
 
4. programértékelés
(határnap: 2014. május 20.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
6. programértékelés
 (határnap: 2015. május 15.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
7. programértékelés
  (határnap: 2015. július 24.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not published\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\AnnexVI_FR.xlsxAnnex VI CYA CÉL MEGVALÓSULT
A CÉL NEM VALÓSULT MEG
NEM TŰZTEK KI CÉLT (nts)
NEM VONATKOZIK (n/a)
NINCS ADATVAN ADAT, DE AZT A BIZOTTSÁG NEM VETTE FIGYELEMBE
A tagállamra vonatkozóan 
pénzügyi támogatási program 
indult 2013. április 2-ánA túlzotthiány-eljárás 
kezdeményezése:
 2010. július 6.
A túlzotthiány-eljárást 
felfüggesztettékÁllamháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazításKorrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazításKorrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazításKorrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazításKorrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazításKorrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazításKorrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítésAz államháztartásra jelentős negatív hatást gyakorló, előre nem látható kedvezőtlen gazdasági 
események
96 Mellékletek VI. mellékletOLASZORSZÁG
JELMAGYARÁZAT:
A TÚLZOTTHIÁNY-ELJÁRÁSBAN MEGADOTT
HATÁRIDŐ
Értékelés 2015 2014 2013 2012 2011 2010
2010-es stabilitási program (2010.03. 31.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
0,5% → 0,0%nts → –5,3%
0,5% → 0,0%nts → –5,1%
0,5% →> –3% →
+0,5% → –0,5%nts → –5,7%
+0,5% → 0,0%nts → –5,7%
0,5% →> –3% →
+0,5% → +2,3%nts → –4,6%
+0,5% → +0,4%nts → –4,0%
+0,5% → +0,4%> –3% → –3,2%
+0,5% → –0,9%nts → –3.9%
+0,5% → –0,6%> –3% → –2,0% > –3% → –1,1%
+0,5% → +2,2%> –3% → –3,0% > –3% → –2,9% > –3% → –2,5%Intézkedések eredményességének
értékelése 
(2010.06. 15.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
2011-es stabilitási program (2011.06. 07.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
2012-es stabilitási program (2012.05. 30.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
2013-as stabilitási program (2013.05. 29.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publi shed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\AnnexVI_FR.xlsxAnnex VI ITA CÉL MEGVALÓSULT
A CÉL NEM VALÓSULT MEG
NEM TŰZTEK KI CÉLT (nts)
NEM VONATKOZIK (n/a)
NINCS ADATVAN ADAT, DE AZT A BIZOTTSÁG NEM VETTE FIGYELEMBE
Államháztartási hiányStrukturális kiigazításKorrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiányStrukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiányStrukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiányStrukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítésA túlzotthiány-eljárás 
kezdeményezése:
 2009. november 30.
A túlzotthiány-eljárást 
2013. június 21-én 
megszüntették.
97 Mellékletek VI. mellékletCSEH KÖZTÁRSASÁG
JELMAGYARÁZAT:
A TÚLZOTTHIÁNY-ELJÁRÁSBAN
MEGADOTT HATÁRIDŐ
2010 2011 2012 2013 2014 2015 Értékelés
2010-es stabilitási program (2010.03.31.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
nts →% –5,5%
1% →% +1,4%nts →% –5,7% nts →% > –3% →1% →% 1% →% 1% →% –0,2%
nts → –5,7%
1% → 0,5%nts → –5,7% nts →% > –3% →
1% → 1% → 1% → 0%
nts → –4,7%
→ +2,2%nts → –4,4% nts → –4,1% > –3% →
1% → 1% → -0,1% 1% → +0,6%
nts → –3,1% nts → –2,9% > –3% → –2,6%
1% → +0,3% 1% → +0,2% 1% → +1,5%
nts → –4,4% > -3% →  –2,9% > –3% → –3,0%
1% → +0,1% 1% → +0,9%
> –3% →  –1,5% > -3% →  –1,9% > –3% → –2,4%
1% → +1,5%Intézkedések eredményességének
értékelése 
(2010.06.15.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
2011-es stabilitási program (2011.06.07.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
2012-es stabilitási program (2012.05.30.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
2013-as stabilitási program (2013.05.29.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
2014-es stabilitási program (2014.06.02.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not published\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\Anne xVI_FR.xlsxAnnex VI CZA CÉL MEGVALÓSULT
A CÉL NEM VALÓSULT MEG
NEM TŰZTEK KI CÉLT (nts)
NEM VONATKOZIK (n/a)NINCS ADAT
VAN ADAT, DE AZT A BIZOTTSÁG NEM VETTE FIGYELEMBE
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazításKorrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazításKorrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazításKorrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazításKorrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítésA túlzotthiány-eljárás 
kezdeményezése:
  2009 november 30.
A túlzotthiány-eljárást
2014. június 20-án 
megszüntették.
98 Mellékletek VI. melléklet
MÁLTA
JELMAGYARÁZAT:
A CÉL MEGVALÓSULT
A CÉL NEM VALÓSULT MEGNEM TŰZTEK KI CÉLT (nts)NEM VONATKOZIK (n/a)
NINCS ADAT
VAN ADAT, DE AZT A BIZOTTSÁG NEM VETTE FIGYELEMBEA TÚLZOTTHIÁNY-ELJÁRÁSBAN MEGADOTT HATÁRIDŐ
A TÚLZOTTHIÁNY-ELJÁRÁSBAN MEGADOTT HATÁRIDŐ MEGHOSSZABBÍTÁSA 
Intézkedések eredményességének
értékelése 
(2010.02.09.)
nts →%
nts > –3,0% →  –4,5%
nts 
nts → –4,5%
nts → +0,7%nts → –4,4%
nts → +0,2% > –3,0% →  –4,3%
> 0,75% →  –0,3% 
nts → –3,8%
nts → +1,8%nts → –4,2%
nts → –1,0% > –3,0% →  –3,0% > –3,0% →  –3,3% > –3,0% →  –3,6%
> 0,75% →  +1,2% 
nts → –3,6%
nts → 0,0% > –3,0% →  –3,0% > –3,0% →  –3,3%
> 0,75% →  +1,2% 
nts → –3,6%
nts →> –3,0% →  –3,0% > –3,0% →  +3,5%
> 0,75% →  +1,0% 
> 0,75% →  +0,7% 
> –3,0% →  –2,7% > –3,0% →  –2,6% > –3,0% →  –2,9%
> 0,75% →  +1,0% 
> –3,0% →  –2,7% > –3,0% →  –2,6% > –3,0% →  –2,9%
> 0,75% →  +1,1% 
+3,0% → –2,7% –2,7% → –2,5%
+0,7% → 0,0%> –3,0% →  –2,6%
 +0,7% →  +1,4% –3,4% → –3,4% –2,7% → –3,4%
+0,7% → +0,3% 
+0,7% → +0,5% +0,7% → +0,1% 
+0,7% → +0,34% 
–3,4% → –3,4% –2,7% → –3,4%
+0,7% → +0,3% 
+0,7% → –0,1% +0,7% → +0,1% 
+0,7% → +0,2% 2010-es stabilitási program (2010.04.07.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
Intézkedések eredményességének
értékelése 
(2011.01.06.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
2011-es stabilitási program (2011.06.07.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
2011-es költségvetési helyzet
(2012.01.11.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
2012-es stabilitási program (2012.05.30.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
Intézkedések eredményességének
értékelése 
(2012.11.14.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
Intézkedések eredményességének
értékelése  
(2013.11.15.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
2014 költségvetésiterv-javaslat
(2013.11.19.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
2014-es stabilitási program ( 2014.06.02.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
2015-ös költségvetésiterv-javaslat
(2014.11.28.) 
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
Intézkedések eredményességének
értékelése 
(2015.05.13.) 
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publi shed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\Anne xVI_FR.x lsxAnne x VI MTÉrtékelés 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Átfogó
értékelés
Az államháztartásra jelentős negatív 
hatást gyakorló, előre nem látható 
kedvezőtlen gazdasági eseményekA túlzotthiány-eljárás 
kezdeményezése:
2009. július 6.
A túlzotthiány-eljárást 
2012. december 27-én 
megszüntették.
A túlzotthiány-eljárás 
kezdeményezése:
 2013. június 18.
A túlzotthiány-eljárást 
2015. június 19-én 
megszüntették.Államháztartási hiányStrukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazításKorrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiányStrukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiányStrukturális kiigazításKorrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiányStrukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazításKorrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés+3,4% → –2,8% –2,7% → –2,5% > –3,0% →  –2,5%
+0,7% → +1,2% +0,7% → +0,1% 
cum 1,4% →  +1,6% 
cum 1,15% →  –0,1% 
+3,4% → –2,6% –2,7% → –2,1%
cum 1,4% → +1,3%> –3,0% →  –1,8% > –3,0% →  –1,5%
99 Mellékletek MÁLTA
JELMAGYARÁZAT:
A CÉL MEGVALÓSULT
A CÉL NEM VALÓSULT MEGNEM TŰZTEK KI CÉLT (nts)NEM VONATKOZIK (n/a)NINCS ADAT
VAN ADAT, DE AZT A BIZOTTSÁG NEM VETTE FIGYELEMBEA TÚLZOTTHIÁNY-ELJÁRÁSBAN MEGADOTT HATÁRIDŐ
A TÚLZOTTHIÁNY-ELJÁRÁSBAN MEGADOTT HATÁRIDŐ MEGHOSSZABBÍTÁSA 
Intézkedések eredményességének
értékelése 
(2010.02.09.)
nts →%
nts > –3,0% →  –4,5%
nts 
nts → –4,5%
nts → +0,7%nts → –4,4%
nts → +0,2% > –3,0% →  –4,3%
> 0,75% →  –0,3% 
nts → –3,8%
nts → +1,8%nts → –4,2%
nts → –1,0% > –3,0% →  –3,0% > –3,0% →  –3,3% > –3,0% →  –3,6%
> 0,75% →  +1,2% 
nts → –3,6%
nts → 0,0% > –3,0% →  –3,0% > –3,0% →  –3,3%
> 0,75% →  +1,2% 
nts → –3,6%
nts →> –3,0% →  –3,0% > –3,0% →  +3,5%
> 0,75% →  +1,0% 
> 0,75% →  +0,7% 
> –3,0% →  –2,7% > –3,0% →  –2,6% > –3,0% →  –2,9%
> 0,75% →  +1,0% 
> –3,0% →  –2,7% > –3,0% →  –2,6% > –3,0% →  –2,9%
> 0,75% →  +1,1% 
+3,0% → –2,7% –2,7% → –2,5%
+0,7% → 0,0%> –3,0% →  –2,6%
 +0,7% →  +1,4% –3,4% → –3,4% –2,7% → –3,4%
+0,7% → +0,3% 
+0,7% → +0,5% +0,7% → +0,1% 
+0,7% → +0,34% 
–3,4% → –3,4% –2,7% → –3,4%
+0,7% → +0,3% 
+0,7% → –0,1% +0,7% → +0,1% 
+0,7% → +0,2% 2010-es stabilitási program (2010.04.07.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
Intézkedések eredményességének
értékelése 
(2011.01.06.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
2011-es stabilitási program (2011.06.07.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
2011-es költségvetési helyzet
(2012.01.11.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
2012-es stabilitási program (2012.05.30.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
Intézkedések eredményességének
értékelése 
(2012.11.14.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
Intézkedések eredményességének
értékelése  
(2013.11.15.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
2014 költségvetésiterv-javaslat
(2013.11.19.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
2014-es stabilitási program ( 2014.06.02.)
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
2015-ös költségvetésiterv-javaslat
(2014.11.28.) 
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
Intézkedések eredményességének
értékelése 
(2015.05.13.) 
A túlzotthiány-eljárásban megadott határidő
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publi shed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\Anne xVI_FR.x lsxAnne x VI MTÉrtékelés 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Átfogó
értékelés
Az államháztartásra jelentős negatív 
hatást gyakorló, előre nem látható 
kedvezőtlen gazdasági eseményekA túlzotthiány-eljárás 
kezdeményezése:
2009. július 6.
A túlzotthiány-eljárást 
2012. december 27-én 
megszüntették.
A túlzotthiány-eljárás 
kezdeményezése:
 2013. június 18.
A túlzotthiány-eljárást 
2015. június 19-én 
megszüntették.Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazításKorrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiányStrukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazításKorrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazításKorrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazítás
Alulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazításKorrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiányStrukturális kiigazításKorrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés
Államháztartási hiány
Strukturális kiigazítás
Korrigált strukturált kiigazításAlulról felfelé építkező megközelítés+3,4% → –2,8% –2,7% → –2,5% > –3,0% →  –2,5%
+0,7% → +1,2% +0,7% → +0,1% 
cum 1,4% →  +1,6% 
cum 1,15% →  –0,1% 
+3,4% → –2,6% –2,7% → –2,1%
cum 1,4% → +1,3%> –3,0% →  –1,8% > –3,0% →  –1,5%
100 Mellékletek VII. mellékletEltérések a bizottsági és tanácsi ajánlások között
Bizottsági ajánlás Tanácsi ajánlás
Ciprus
2010.07.06.a ciprusi hatóságok hajtsanak végre a 2010 és 2012 közötti időszak 
során átlagosan évente legalább a GDP 1,75%-ának megfelelő költség -
vetési kiigazításta ciprusi hatóságok hajtsanak végre a 2011 és 2012 közötti 
időszak során átlagosan évente legalább a GDP 1,5%-ának 
megfelelő költségvetési kiigazítást
Cseh 
Köztársaság
2009.11.30.a Tanács felkéri a cseh hatóságokat, hogy folytassák a szükséges 
nyugdíj- és egészségügyi reformokat, a munkaerő-kínálat és a kész -
ségek javítására irányuló reformokat, valamint a kutatási-fejlesztési 
közkiadások összegének és eredményességének javítására irányuló 
reformokata Tanács felkéri a cseh hatóságokat, hogy folytassák a szük -
séges nyugdíj- és egészségügyi reformokat
Franciaország
2009.04.06.a francia hatóságok álljanak készen arra, hogy szükség szerint a kiiga -
zítási időszak fennmaradó éveire vonatkozóan tervezettnél nagyobb 
mértékű éves kiigazítást hajtsanak végre annak érdekében, hogy 
betartsák az éves célértékeket és a hiányt a referenciaérték alá csök -
kentsék 2012-ig még akkor is, ha a költségvetési célokra vonatkozóan 
lefelé mutató kockázatok merülnek fela francia hatóságok hajtsák végre az ahhoz szükséges 
kiigazításokat, hogy hiányt 2012-ig a referenciaérték alá 
csökkentsék
Franciaország
2009.11.30.a francia hatóságok hajtsanak végre a 2010 és 2013 közötti időszak 
során átlagosan évente legalább a GDP 1,25%-ának megfelelő struktu -
rális költségvetési kiigazításta francia hatóságok hajtsanak végre a 2010 és 2013 közötti 
időszak során átlagosan évente a GDP 1%-át meghaladó 
költségvetési kiigazítást
Franciaország általánosságban javítsa a versenyre vonatkozó szabá -
lyozási kereteit, különös tekintettel a hálózatos iparágakra, folytassa 
a nyugdíjrendszer reformját, korszerűsítse a foglalkoztatás védelmét 
és javítsa az élethosszig történő tanulást a potenciális GDP-növekedés 
javítása érdekébenFranciaország a tervek szerint folytassa a nyugdíjrendszer 
reformját, ami hozzájárul a költségvetés hosszú távú 
fenntarthatóságához
Franciaország
2013.06.18.a francia hatóságok legalább hathavonta tegyenek jelentést az ajánlá -
sok végrehajtásában elért haladásról, valamint a stabilitási progra -
mokban szenteljenek erre egy külön fejezetet, amíg nem történik meg 
a túlzott hiány teljes kiigazításaNem volt
Németország
2009.11.30.a Tanács felkéri a német hatóságokat arra, hogy a potenciális GDP- 
növekedés erősítése céljából hajtsanak végre reformokat. Ez magában 
foglalja a következőket szolgáló reformokat: (…) a szolgáltatások 
terén megvalósuló verseny keretének javítása, az alacsonyan kép -
zettek és a  tartósan munkanélküliek munkaerő-piaci integrációjának 
előmozdítása egy rugalmas biztonságon alapuló megközelítéssel, 
amely a képesítések könnyebb megszerzését a munkára történő jobb 
ösztönzéssel ötvözia Tanács felkéri a német hatóságokat arra, hogy a poten -
ciális GDP-növekedés erősítése céljából hajtsanak végre 
reformokat
Olaszország
2009.11.30.az olasz hatóságok hajtsanak végre a 2010 és 2012 közötti időszak 
során átlagosan évente 0,5 százalékpontos GDP-arányos költségvetési 
kiigazítástaz olasz hatóságok hajtsanak végre a 2010 és 2012 közötti 
időszak során átlagosan évente legalább 0,5 százalékpontos 
GDP-arányos költségvetési kiigazítást
az olasz hatóságok ezenkívül fokozzák erőfeszítéseiket az alábbiak 
érdekében: a verseny megerősítése a termékek és szolgáltatások 
piacán, a jogi szabályozás egyszerűsítése, az adminisztratív terhek 
csökkentése valamennyi kormányzati szinten, a rugalmas biztonság 
megközelítése keretében és a regionális egyenlőtlenségek csökkentése 
érdekében a  munkaerőpiac működésének, valamint az oktatási rend -
szer hatékonyságának, eredményeinek és színvonalának javításaNem volt
Forrás:  Európai Számvevőszék.
101 Mellékletek VIII. mellékletA tervezett strukturális reformok végrehajtása
2011 2012 2013
FRANCIAORSZÁG
CSR1 Részben megvalósult Némi előrelépésNémi előrelépés/korlátozott mértékű 
előrelépés/némi előrelépés
CSR2 Részben megvalósult Némi előrelépésNémi előrelépés/némi előrelépés/némi 
előrelépés
CSR3 Részben megvalósult Némi előrelépésNémi előrelépés/némi előrelépés/némi 
előrelépés
CSR4 Részben megvalósult Jelentős előrelépésKorlátozott mértékű előrelépés/korlátozott 
mértékű előrelépés/némi előrelépés
CSR5 Részben megvalósult Korlátozott mértékű előrelépésNincs előrelépés/nincs előrelépés/némi 
előrelépés
OLASZORSZÁG
CSR1 Részben megvalósult Némi előrelépés Korlátozott mértékű előrelépés
CSR2 Részben megvalósult Maradéktalanul kezelték/némi előrelépés Korlátozott mértékű előrelépés
CSR3 Részben megvalósult Némi előrelépés Némi előrelépés
CSR4 Részben megvalósult Némi előrelépés Korlátozott mértékű előrelépés
CSR5 Részben megvalósult Korlátozott mértékű előrelépés Korlátozott mértékű előrelépés
CSR6 Részben megvalósult Némi előrelépés Korlátozott mértékű előrelépés
MÁLTA
CSR1 Részben megvalósult Nem valósult meg Némi előrelépés
CSR2 Nem valósult meg Nincs előrelépés Korlátozott mértékű előrelépés
CSR3 Részben megvalósult Némi előrelépés Némi előrelépés
CSR4 Nem valósult meg Nincs előrelépés Korlátozott mértékű előrelépés
CSR5 Részben megvalósult Korlátozott mértékű előrelépés Némi előrelépés
CSR6 Némi előrelépés
NÉMETORSZÁG
CSR1 Részben megvalósult
CSR2 Részben megvalósult
CSR3 Részben megvalósult
CSR4 Részben megvalósult
102 Mellékletek VIII. melléklet2011 2012 2013
CIPRUS
CSR1 Részben megvalósult Részben megvalósult
CSR2 Részben megvalósult Részben megvalósult
CSR3 Részben megvalósult Részben megvalósult
CSR4 Részben megvalósult Részben megvalósult
CSR5 Részben megvalósult Részben megvalósult
CSR6 Részben megvalósult Részben megvalósult
CSR7 Részben megvalósult Részben megvalósult
CSEH KÖZTÁRSASÁG
CSR1 Teljes mértékben megvalósult/nem kezel -
ték maradéktalanulNémi előrelépés Némi előrelépés
CSR2 Részben megvalósult Nincs előrelépés Korlátozott mértékű előrelépés
CSR3 Részben megvalósult Korlátozott mértékű előrelépés Nincs előrelépés
CSR4 Részben megvalósult Némi előrelépés Korlátozott mértékű előrelépés
CSR5 Részben megvalósult Némi előrelépés Korlátozott mértékű előrelépés
CSR6 Részben megvalósult Korlátozott mértékű előrelépés Korlátozott mértékű előrelépés
CSR7 Korlátozott mértékű előrelépés
Forrás:  Európai Számvevőszék, a stabilitási és nemzeti reformprogramok bizottsági értékelése alapján.
103 A Bizottság  
válasza
Összefoglaló
V
Részletes eljárásokat és iránymutatásokat hoztak létre az adatminőség értékelése, valamint a költségvetési fegye -
lem szabályai betartásának elemzése és értékelése tekintetében. A Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy 2005 
óta nagyrészt meghatározták a tagállamok túlzott hiány esetén követendő eljárással (EDP) kapcsolatos adat -
szolgáltatását. A részletes kiegészítő adatokban és információkban bővelkedő, túlzotthiány-eljárással kapcsolatos 
kérdőívek kiegészítik a tagállamok túlzotthiány-eljárásra vonatkozó kötelező értesítéseit, és elősegítik a Bizottság 
adatminőség-értékelését.
A Bizottság nem ért egyet a nem megfelelő visszajelzésre és a hiányos nyilvántartásra vonatkozó következteté -
sekkel, ugyanis megfelelően értékelik a lényeges információkat és az elmúlt években jelentős mértékben javult 
a dokumentáció.
A Stabilitási és Növekedési Paktum (SGP) végrehajtásáról szóló ajánlásokat és határozatokat a Gazdasági és Pénzügyi 
Bizottság (EFC) készítette. A Bizottság rendszeresen jelentést tesz a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak a Stabilitási 
és Növekedési Paktumról és különösen a túlzotthiány-eljárásról. A Bizottság Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak 
szóló jelentése mellett a nyilvánosan hozzáférhető jogi szövegek és az azokat kísérő szolgálati munkadokumen -
tumok is széles körű további információkat és magyarázatokat tartalmaznak a túlzotthiány-eljárással kapcsolatos 
határozatokat illetően. A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság tagjai a tagállamok, az Európai Bizottság és az Európai 
Központi Bank képviselői. A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság minden üléséről jegyzőkönyvet készítenek, hogy 
aktuális és jövőbeni hivatkozás céljából rögzítsék a bizottság munkáját. A jegyzőkönyv összefoglalja a tagok közötti 
eszmecserét, és rögzíti a hozott határozatokat. A titkárság minden ülés után jegyzőkönyvtervezetet készít, és körbe -
küldi azt a tagoknak észrevételezés céljából. A jegyzőkönyvet a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság soron következő 
ülésén fogadják el. A tagok saját használatra jegyzeteket készíthetnek az ülések során, jóllehet tilos engedély nélkül 
közzétenni a nem nyilvános információkat.
Miután a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság jóváhagyja a Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásáról szóló 
tanácsi dokumentumok tervezetét, az EFC titkársága továbbítja a dokumentumtervezeteket a Tanács titkárságának. 
A Tanács ajánlásait és határozatait a Gazdasági és Pénzügyi Tanács (Ecofin Tanács) fogadja el. Az illetékes európai 
biztos részt vesz az Ecofin Tanács ülésein. Az Ecofin Tanács üléseiről szintén jegyzőkönyvet vezetnek.
VI
A Bizottság úgy véli, hogy az átláthatóság jelentős mértékben fokozódott a közelmúltban. A Bizottság ugyanakkor 
nem ért egyet azzal, hogy az információk általában véve nem voltak elérhetőek.
Éppen ellenkezőleg, a Bizottság teljes mértékben elkötelezett az átláthatóság mellett. A statisztika terén a Bizottság 
módszertani tanácsokat és iránymutatást tesz közzé, amennyiben nem sérti meg a 479/2009/EK tanácsi rendeletbe 
foglalt statisztikai titoktartást. A nemzeti és regionális számlák európai rendszerére vonatkozó bizottsági megköze -
lítés egyértelműen a szabályokon alapul, és a Bizottság nem tér el a szokásos eljárásoktól. A Bizottságnak lényeges 
feladata azonban, hogy a szabályoknak megfelelően, megalapozott megítélést alkalmazzon a tisztán mechanikus 
megközelítés helyett, és ez az egyetlen eszköz, amely megfelelően tükrözi a tagállamok és a szóban forgó kérdések 
sokszínűségét.
Az elmúlt években több változtatás történt az Unió költségvetési keretében annak érdekében, hogy kiegé -
szítő mechanizmusokat vezessenek be, megerősítsék a megfelelési mechanizmusokat és erősítsék a tagállami 
felelősségvállalást.
A Bizottság válasza 104
A bevezetett jogalkotási változtatásokat technikailag működőképessé kellett tenni. Ennek érdekében ki kellett 
igazítani a Stabilitási és Növekedési Paktum (SGP) betartásának értékelésére alkalmazott módszereket és osztályo -
zásokat. Erre az eljárásra a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság (EFC) és a Tanács egyéb illetékes szervei közötti ki  terjedt 
megbeszélések keretében került sor. Az említett megbeszéléseket egy sor magyarázó feljegyzés révén segítet -
ték elő. A felügyeleti keret növekvő összetettsége kiegészítő magyarázatokat tett szükségessé az átláthatóság 
jegyében.
Ezért a felülvizsgált keret végrehajtására vonatkozó valamennyi megközelítést összefoglalták a Stabilitási és Növe -
kedési Paktumról szóló vademecumban, amely nyilvánosan hozzáférhető a Bizottság weboldalán. A Bizottság 
mostantól évente naprakésszé teszi a vademecumot a GMU teljes kiépítéséről szóló, 2015. október 21-i bizottsági 
közleménynek megfelelően.
Az átláthatóság további fokozása érdekében a Bizottság megállapodott arról, hogy 2014 tavasza óta megadja 
a tagállamoknak az ahhoz szükséges összes információt – többek között a számítási lépéseket tartalmazó részletes 
Excel-munkalapokat –,hogy megismételjék a prevenciós és a korrekciós ággal kapcsolatos megfelelőségértékelést 
alátámasztó számításokat. Ami a diszkrecionális intézkedéseket illeti, a Bizottság 2014 tavasza óta teljes mértékben 
nyilvánossá tette a diszkrecionális és az egyszeri intézkedések hatására vonatkozó összesített adatsorokat, vala -
mint – az Ecofin Tanács 2014. júniusi következtetéseinek megfelelően – további eredményeket ért el azáltal, hogy 
2015 tavaszától megosztja a tagállamokkal a túlzotthiány-eljárás alatt álló országokra vonatkozó alulról felfelé 
haladó módszerbe beépített, kulcsfontosságú egyedi adózási intézkedések tényleges hatását.
Továbbá a Bizottság a legfontosabb intézkedésekre vonatkozó részletes információkat bocsátott rendelkezésre 
a túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó új ajánlásokat kísérő munkadokumentumokban, többek között az alapforgató -
könyv szerinti költségvetési kiigazítás számszaki felülvizsgálatára vonatkozó legfontosabb változókkal kapcsolatos 
előrejelzéseket (pl. a jövőbeni előrejelzés összehasonlítási alapját jelentő viszonyítási pontot a felülről lefelé és az 
alulról felfelé haladó módszer kiszámítása érdekében).
VII
A strukturális reformok végrehajtása tekintetében a Bizottság tisztázni kívánja, hogy bár a strukturális reformok 
kulcsszerepet játszhatnak a túlzott hiány megszüntetésében, azok végrehajtása jogilag nem releváns eleme a túl -
zotthiány-eljárás megszüntetésének.
Ami a jogérvényesítést illeti, a túlzotthiány-eljárást szabályozó jogszabályok a költségvetési eredményekre össz -
pontosítanak, és így a vonatkozó jogszabályok nem tartalmaznak konkrét előírást a strukturális reformok végre -
hajtásának kikényszerítésére. Fontos ismételten leszögezni, hogy a túlzotthiány-eljárás keretében tett eredményes 
intézkedések értékelése a szükséges költségvetési kiigazítás végrehajtására összpontosít, és nem befolyásolja 
a strukturális reformok értékelése. A Bizottság az európai szemeszter keretében – többek között a makrogazdasági 
egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás során – kíséri figyelemmel a strukturális reformok végrehajtását, köztük 
a gazdasági partnerségi program alapján hozott reformokét is. A 2013. május 21-i 473/2013/EU rendelet 9. cikke 
azonban nem irányoz elő konkrét lépéseket olyan esetekben, amikor a strukturális reformok végrehajtása elmarad 
a gazdasági partnerségi program elemzésében tett ajánlásoktól. A túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány miatti 
egyedi nyomon követés hatálya alá tartozó országok esetében a reformok végrehajtását a túlzotthiány-eljárás kere -
tében kísérik figyelemmel.
Ezzel együtt, annak vizsgálata során, hogy valamely tagállam vonatkozásában túlzotthiány-eljárást kell-e indítani, 
a Bizottság gondosan elemzi a gazdasági és költségvetési helyzettel, valamint az adósságállománnyal kapcsolatos 
összes érdemleges középtávú fejleményt. Ezen „érdemleges tényezők” közé tartozik a strukturális reformoknak az 
európai szemeszter, valamint a túlzott egyensúlyhiány esetén követendő eljárás keretében történő végrehajtása. 
A Bizottság megítélése szerint a strukturális reformok végrehajtásának elmulasztása súlyosbító érdemleges tényező.
A Bizottság válasza 105
A Bizottság nem ért egyet azzal, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás túlhangsúlyozza a hiánykritériumot 
az adóssággal szemben. Különösen a „hatos csomagként” ismert 2011-es jogalkotási reform óta emelték a túlzott 
hiány esetén követendő eljárás elindítását kiváltó, a GDP 60%-ának megfelelő adósságküszöböt. A Bizottság 2013-
ban az adósságon (és a hiányon) alapuló, túlzott hiány esetén követendő eljárást indított Máltával szemben, amely 
2015-ben sikeresen lezárta az eljárást. Ugyanakkor az adósságcsökkentési referenciaérték révén átültették a gyakor -
latba az államadósság kielégítő ütemű csökkenésének fogalmát, amely jelenleg részét képezi a tagállamok költség -
vetési helyzetére vonatkozó rendszeres bizottsági nyomon követésnek.
VIII
A Bizottság elkötelezett amellett, hogy a tagállamokat egyenlő bánásmódban részesítse. Amikor hiányosságokat 
tártak fel ebben a tekintetben, a Bizottság intézkedéseket hozott a szabályok következetes alkalmazása céljából, és 
továbbra is így fog tenni.
A Bizottság 2005 óta jelentős mértékben javította az átláthatóságot. A túlzott hiány esetén követendő eljárásra 
vonatkozó adatok és módszertani kérdések terén, a Bizottság közzéteszi a missziókról készült összes jelentést, a tag -
államoknak kétoldalú alapon adott tanácsokat és az egyéb releváns információkat.
Jóllehet a Bizottság elismeri, hogy több évvel ezelőtt nem volt átlátható a költségvetési felügyeleti eljárás, a Bizott -
ság hangsúlyozza, hogy az elmúlt években véglegesen kezelték ezeket a hiányosságokat az említett intézkedések 
révén (lásd a Bizottságnak a VI. pontra adott válaszát), többek között azáltal, hogy részletesebb információkat szol -
gáltatnak, valamint előrehaladt a legfontosabb fogalmak és módszerek kodifikációja.
IX (a)
A Bizottság elfogadja a jelentés „Következtetések és ajánlások” című szakaszában tett hasonló (bár nem pontosan 
ugyanazon) ajánlásokat (1–4. ajánlás).
IX (a) (i)
A Bizottság megfelelőnek tekinti a jelenlegi minőségértékelési eljárásokat. Továbbra is arra törekszik, hogy megfele -
lőbben dokumentálja ezt a munkát.
IX (a) (ii)
A Bizottság szerint a kontrollrendszereket a konzultációs látogatások és az egyedi kérdőívek keretében értékelik.
IX (a) (iii)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a helyszíni ellenőrzések eredményesek (a célnak megfelelőek), és emlékeztetni 
kíván arra, hogy az intézményen belül is kiterjedt ellenőrzést végeznek. Ez az ajánlás semleges az erőforrások 
tekintetében.
IX (b) (i)
A Bizottság csupán részben fogadja el az ajánlást. Az átláthatóság már javult, mivel az elmúlt évek során jelentős 
mértékben és eredményesen megtörtént a túlzott hiány esetén követendő eljárásnak való megfelelőség értékelé -
sére alkalmazott fogalmak és módszerek kodifikálása, továbbá a tagállamok rendelkezésére bocsátják az értékelés 
alapjául szolgáló összes számítást. A független ellenőrzési eljárást megerősítik azáltal, hogy a közelmúltban létre -
hozták az Európai Költségvetési Tanácsot, amely a költségvetési felügyelet határozatainak és végrehajtásának hori -
zontális összhangjára vonatkozó értékeléssel megbízott, öt szakértőből álló funkcionálisan független szerv.
A Bizottság válasza 106
IX (b) (ii)
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság VII. pontra adott válaszának megfelelően a „hatos csomagként” ismert 
2011-es jogalkotási reform óta sokkal nagyobb operatív hangsúlyt fektetnek az adósságszintekre. Ugyanis emelték 
a túlzott hiány esetén követendő eljárás elindítását kiváltó 60%-os adósságküszöböt. Konkrétan, a Bizottság 2013-
ban az adósságon (és a hiányon) alapuló, túlzott hiány esetén követendő eljárást indított Máltával szemben, amely 
2015-ben sikeresen lezárta az eljárást. Ugyanakkor az adósságcsökkentési referenciaérték révén átültették a gyakor -
latba az államadósság kielégítő ütemű csökkenésének fogalmát, amely jelenleg részét képezi a tagállamok költség -
vetési helyzetére vonatkozó rendszeres bizottsági nyomon követésnek.
IX (b) (iii)
A Bizottság részben elfogadja az ajánlást. A VII. pontra adott válasznak megfelelően, a Bizottság az európai sze -
meszter keretében – többek között a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás során – kíséri 
figyelemmel a strukturális reformok végrehajtását, köztük a gazdasági partnerségi program alapján hozott reformo -
két is. A 2013. május 21-i 473/2013/EU rendelet 9. cikke azonban nem irányoz elő konkrét lépéseket olyan esetekben, 
amikor a strukturális reformok végrehajtása elmarad a gazdasági partnerségi program elemzésében tett ajánlások -
tól. A túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány miatti egyedi nyomon követés hatálya alá tartozó országok eseté -
ben a reformok végrehajtását a túlzotthiány-eljárás keretében kísérik figyelemmel. A Bizottság úgy véli, hogy már 
jelenleg is teljes mértékben igénybe veszi a jogszabályok alapján rendelkezésére álló hatáskört.
IX (b) (iv)
A Bizottság részben elfogadja az ajánlást a tagállami beszámolással kapcsolatos kötelezettségei vonatkozásában, 
ugyanis vizsgálni kell a kötelezettségszegési eljárás alkalmazását a túlzott hiány esetén követendő eljárás követel -
ményei tekintetében.
IX (b) (v)
A Bizottság nem fogadja el az ajánlást, mivel egyértelmű –a Bizottság által kötelezően követendő – jogi szabályok és 
eljárások vonatkoznak a túlzott hiány esetén követendő eljárással kapcsolatos keményebb fellépésre és a szankciók 
kiszabására. A Bizottságra megfelelő esetben továbbra is szankciók kiszabását ajánlja majd a Tanácsnak, összhang -
ban a jogszabályokkal.
Bevezetés
10
Az Eurostat értékeléseinek leírása valójában bonyolultabb. Az Eurostat értékelései egyéb eszközöket/lépéseket is 
magukban foglalnak, például a belső következetesség/valószerűség ellenőrzését (a túlzott hiány esetén követendő 
eljárás adatain belül, valamint a túlzotthiány-eljárás és a kormányzati pénzügyi statisztika (GFS) adatai között egy -
aránt), a negyedéves adatok ellenőrzését stb.
16
A Tanács többéves túlzotthiány-eljárások esetén éves költségvetési célértékeket határoz meg, a Bizottság pedig 
ajánlásokat tehet ebben a tekintetben. A strukturális költségvetési intézkedések, a hatos csomag és a kettes cso -
mag konkrét követelményeket tartalmaznak a középtávú költségvetési tervezés tekintetében. Először is a költség -
vetési keretrendszerről szóló irányelv (a hatos csomag része) a középtávú költségvetési keretekre vonatkozó 
követelményeket állapít meg (az V. fejezetben), amelyek kiterjednek a költségvetési aggregátumokkal kapcsolatos 
többéves célkitűzéseket meghatározó eljárásokra, a középtávú szakpolitikai előrejelzésekre, valamint a hosszú 
távú hatások vizsgálatára, az éves költségvetések és a többéves számadatok közötti összhang biztosítása mellett. 
A kettes csomag szintén felkéri a tagállamokat független előrejelzéseken alapuló, középtávú költségvetési terveik 
előterjesztésére.
A Bizottság válasza 107
20
A Bizottság megjegyzi, hogy a tagállamok kötelesek beszámolni a tervezett és/vagy elfogadott intézkedésekről, 
valamint költségvetési és gazdasági helyzetük alakulásáról is.
Észrevételek
A 32. pont feletti címre adott válasz
A keretet többször módosították az elmúlt években, hogy javítsák a túlzotthiány-eljárás adatainak minőségét, ki  -
egészítő szabályokat vezessenek be, erősítsék a megfelelési mechanizmusokat és fokozzák a tagállamok felelősség -
vállalását. Így összetettebbé vált az Unión belüli költségvetési felügyeleti rendszer. Ez az összetettség részben abból 
a kívánságból fakad, hogy jobban megjelenítsék a gazdasági realitást.
A bevezetett jogalkotási változtatásokat technikailag működőképessé kellett tenni. Ennek érdekében ki kellett 
igazítani a Stabilitási és Növekedési Paktum (SGP) betartásának értékelésére alkalmazott módszereket és osztályo -
zásokat. Erre az eljárásra a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság (EFC) és a Tanács egyéb illetékes szervei közötti ki  terjedt 
megbeszélések keretében került sor. Az említett megbeszéléseket egy sor magyarázó feljegyzés révén segítet -
ték elő. A felügyeleti keret növekvő összetettsége kiegészítő magyarázatokat tett szükségessé az átláthatóság 
jegyében.
Ezért a felülvizsgált keret végrehajtására vonatkozó valamennyi megközelítést összefoglalták a Stabilitási és 
Növekedési Paktumról szóló vademecumban, amely nyilvánosan hozzáférhető Bizottság weboldalán. A Bizottság 
mostantól évente naprakésszé teszi a vademecumot a GMU teljes kiépítéséről szóló, 2015. október 21-i bizottsági 
közleménynek megfelelően.
Az átláthatóság további fokozása érdekében a Bizottság megállapodott arról, hogy 2014 tavasza óta megadja 
a tagállamoknak az ahhoz szükséges összes információt – többek között a számítási lépéseket tartalmazó részletes 
Excel-munkalapokat –, hogy megismételjék a prevenciós és a korrekciós ággal kapcsolatos megfelelőségértékelést 
alátámasztó számításokat. Ami a diszkrecionális intézkedéseket illeti, a Bizottság 2014 tavasza óta teljes mértékben 
nyilvánossá tette a diszkrecionális és az egyszeri intézkedések hatására vonatkozó összesített adatsorokat, vala -
mint – az Ecofin Tanács 2014. júniusi következtetéseinek megfelelően – további eredményeket ért el azáltal, hogy 
2015 tavaszától megosztja a tagállamokkal a túlzotthiány-eljárás alatt álló országokra vonatkozó alulról felfelé 
haladó módszerbe beépített, kulcsfontosságú egyedi adózási intézkedések tényleges hatását.
Továbbá a Bizottság a legfontosabb intézkedésekre vonatkozó részletes információkat bocsátott rendelkezésre 
a túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó új ajánlásokat kísérő munkadokumentumokban, többek között az alapforgató -
könyv szerinti költségvetési kiigazítás számszaki felülvizsgálatára vonatkozó legfontosabb változókkal kapcsolatos 
előrejelzéseket (pl. a jövőbeni előrejelzés összehasonlítási alapját jelentő viszonyítási pontot a felülről lefelé és az 
alulról felfelé haladó módszer kiszámítása érdekében).
A Bizottság válasza 108
35
A Bizottság rá kíván mutatni arra, hogy minden vonatkozó dokumentum, többek között a magatartási kódex, a Sta -
bilitási és Növekedési Paktumról szóló vademecum, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum működéséről szóló 
egyéb magyarázó dokumentumok elérhetők a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság alábbi weboldalán http://
ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/legal_texts/index_en.htm .
41
A Bizottság rámutat, hogy az eljárás már jelenleg is teljes mértékben átlátható a részt vevő tagállamok tekintetében. 
A Bizottság szolgálatai megadják az előrejelzési feltevésekkel kapcsolatban szükséges, részletes adatokat.
42
Bár a dokumentáció – közelebbről például az országreferensek előfeltevései (amelyeket meg kell különböztetni 
a fent említett közös külső feltevésektől) – kétségtelenül bonyolult, jelentősen javult az elmúlt évek során, és össz -
hangban van a helyes gyakorlatokkal.
45
A Bizottság hangsúlyozza, hogy az előrejelzéseket alátámasztó feltevéseket az egyes előrejelzési fordulók kezde -
tén készített állásfoglalás ismerteti. A feltevéseket ezután minden egyes soron következő előrejelzési adattárolás 
előtt frissítik, és minden egyes előrejelzésben közzéteszik. A Bizottság rendszeres előrejelzéseinek elkészítése során 
többször együtt üléseznek az országreferensek, a horizontális szervezeti egységek szakértői és a felső vezetők. Az 
előrejelzéseket alátámasztó feltevések megvitatása jelenti az egyik legfontosabb részét ezen ülések napirendjének.
48
Az Eurostat úgy véli, hogy következetes minőségellenőrzést végeznek. A házon belüli ellenőrzéseket az ESA 2010 és 
az államháztartási hiányról és államadósságról szóló kézikönyv (MGDD) támasztja alá.
Ezenfelül az Eurostat-értékelés következetességét egyértelmű és rendkívül központosított eljárások biztosítják. 
Ezek kiterjednek a módszertani kérdések elemzésére és eldöntésére vonatkozó eljárásokra, többek között a házon 
belüli módszertani ülésekre, a hivatalos tanácsadásra, illetve a túlzotthiány-eljárás keretében tett látogatás 
megállapításaira.
2. háttérmagyarázat – Első francia bekezdés
A Bizottság minden esetben és szisztematikusan bizonyítékokra építi az értékelését. Ez különböző formát ölthet, 
mint például egy, a tagállamok által előterjesztett konkrét kérdés teljes körű dokumentálása, a konzultációs látoga -
tások során folytatott megbeszélések és a tagállamokkal zajló rendszeres és folyamatos eszmecserék során adott 
további magyarázatok. Ezenfelül a fontos kérdéseket dokumentálják a túlzotthiány-eljárás leírásában. Összességé -
ben véve az osztályozási kérdéseket átfogó értékelési eljárás keretében tisztázzák.
2. háttérmagyarázat – Negyedik francia bekezdés
Az Eurostat a túlzotthiány-eljárás céljából nem elemezi szisztematikusan vagy rendszeresen az áthidaló tábláza -
tokban található információkat. Az áthidaló táblázatok részletes adatokat tartalmaznak az ESA adattovábbítási 
programjának keretében bejelentett GFS-tranzakciókról, amelyek általában nem relevánsak a túlzotthiány-eljárás 
adataira nézve. Ha fontos, az Eurostat tisztázás céljából megvizsgálhat egy adott áthidaló táblázatot.
A Bizottság válasza 109
49
A Bizottság megkapja a kötelező adatokat, amit szükségesnek tart a minőségértékelése céljából. Technikai okok -
ból előfordulhat, hogy a túlzotthiány-eljárási táblázatokban szereplő adatok nem teljes körűek, amit általában az 
adatforrások, valamint az adott országnak – a túlzotthiány-eljárás leírásában ismertetett – adatgyűjtési rendszere 
indokol. Például a tavaszi értesítésben első ízben számolnak be az n–1 évre vonatkozó adatokról, azonban előfordul -
hat, hogy ekkor nem minden adatforrás áll rendelkezésre, ami szükségessé teszi a becsléseket.
50
A Bizottság minden tagállam esetében következetesen alkalmazza a szabályokat és iránymutatásokat. A Bizottság 
hangsúlyozza, hogy az államháztartás elhatárolását belefoglalták a jogi keretbe. Az MGDD által alátámasztott ESA 
meghatározza az ágazati besorolás kritériumait, többek között egy nagyon részletes döntési fát (amit következete -
sen alkalmaznak).
Ezenfelül az államháztartás elhatárolásának ellenőrzése céljából az Eurostat rendelkezésére áll a kormányzati szer -
vezetek nyilvántartása, a túlzotthiány-eljárás leírása, a kormányzati ellenőrzés alatt állóként besorolt kormányzaton 
kívüli gazdálkodó egységekre vonatkozó kérdőív (amely 2011 óta áll rendelkezésre), valamint a túlzotthiány-eljárás 
keretében tett látogatásokra vonatkozó dokumentáció.
Ezenfelül a kormányzat elhatárolásának kérdése központi téma a túlzotthiány-eljárás keretében tett egyes látogatá -
sokon, és így a missziók megállapításaiban is szerepel.
Végezetül az említett nyilvántartások naprakészek, ugyanis minden tagállam köteles évente beszámolni a kormány -
zat által ellenőrzött gazdálkodó egységekről, többek között a NACE-nómenklatúra szerinti besorolásukra, forrása -
ikra, a legnagyobb adóssággal rendelkező gazdálkodó egységek esetében pedig a legutóbbi piaci/nem piaci tesztre 
vonatkozó információkról.
A III. mellékletre vonatkozó észrevételek alább találhatók.
51
A Bizottság gondoskodik arról, hogy a tagállamok alkalmazzák az ESA-t. Ebből a célból, továbbá az ügyek és a tag -
államok következetes kezelése, valamint az esetleges értelmezési különbségek megszüntetése érdekében, az 
Eurostat az MGDD keretében iránymutatást adott a tagállamoknak. A Bizottság tisztázni kívánja, hogy az Eurostat és 
a főigazgató kizárólagos felelősséget visel a 223/2009/EK rendelet szerinti statisztikai döntésekért.
Ami az államháztartási egységek elemzésére és besorolására alkalmazott időtávokat illeti, a Bizottság nem csupán 
jogosnak, hanem szükségesnek is tekinti azokat, mivel a szóban forgó időtávok az eltérő jogi, közigazgatási, illetve 
üzleti szabályozást tükrözik.
A Bizottság válasza 110
3. háttérmagyarázat – Első francia bekezdés
Ami a nyilvántartások teljességét és az egyes gazdálkodó egységek elemzését illeti, az Eurostat kivételesen elfo -
gadhatja, hogy csoportszinten is elvégezhetik a piaci/nem piaci tesztet azokban a tagállamokban, amelyek helyi 
ön  kormányzati szinten több ezer (vagy akár több tízezer) kisebb gazdálkodó egységgel rendelkeznek. Ami a nagy -
méretű és bonyolult szervezeti egységeket illeti, szervezeti szinten (és nem csoport alapon) részletes elemzést 
végeznek. Az Eurostat egy másik tagállamban megállapodott egy prudens megközelítésről, amely a leginkább 
költséghatékony a tagállami statisztikai hivatalok és az Eurostat korlátozott erőforrásait figyelembe véve.
Az Eurostat nem ellenőrizheti egyenként a tagállamok minden szervezeti egységét. Az Eurostat évente ellenőrzi 
a kormányzati ellenőrzés alatt állóként besorolt kormányzaton kívüli gazdálkodó egységekre vonatkozó kérdőívben 
és bármely egyéb rendelkezésre álló anyagban megadott információkat.
Továbbá az Eurostat elfogadta referencia-felülvizsgálatainak átsorolását, amennyiben azok nem gyakorolnak hatást, 
illetve elhanyagolható hatást gyakorolnak a hiányra és adósságra vonatkozó adatokra.
3. háttérmagyarázat – Második francia bekezdés
A Bizottság úgy véli, hogy a felhozott példák esetében tiszteletben tartották az ESA 95 szabályokat.
Vegyük rögtön az e szakaszban szereplő első példát (ami éppen a hatékonyság érdekében az összes példára vonat -
kozik), a III. melléklet szerint:
„egy tagállam a pénzpiacok felügyeletével foglalkozó egységet a kormányzati szektorba sorolta, pedig az valójában 
intézményi egység. Az ESA 95 szerint az ilyen egységeket a kormányzati szektoron kívüliként kell besorolni (például 
a pénzügyi vállalatok szektoron belüli pénzügyi kiegészítő vállalkozásként). A többi tagállam ezeket az intézményi 
egységeket helyesen a kormányzati szektoron kívüliként sorolták be.”
Azonban a pénzpiacok felügyeletével foglalkozó egységei besorolhatók az államháztartásba. Továbbá ez meg -
kérdőjelezi a tagállamok és az Eurostat szakértői által elfogadott módszertani kezelést.
3. háttérmagyarázat – Harmadik francia bekezdés
Az Eurostat azt ajánlja a tagállamoknak, hogy évente elemezzenek és soroljanak be újra minden szervezeti egy -
séget. Ez jelenleg a GDP 0,01%-ánál nagyobb adóssággal rendelkező szervezeti egységek esetében valósul meg, 
és minden tagállam elmozdul a gyakoribb éves újrabesorolási ütemtervek irányába a kisebb szervezeti egységek 
esetében is.
A Bizottság évente összegyűjti a kormányzat által ellenőrzött gazdálkodó egységekre vonatkozó kérdőívet, és 
elemzi azt annak ellenőrzése céljából, hogy miden szervezeti egység továbbra is kielégíti-e az 50%-os tesztet.
A Bizottság válasza 111
53
A Bizottság kockázatelemzést alkalmaz, hogy kiválassza a tagállamokat és a témákat a konzultációs látogatásaihoz. 
A nagy kockázatú területeket minden esetben felveszik a napirendre az upstream konzultációs látogatások és a szo -
kásos konzultációs látogatások esetében egyaránt (akár kockázatértékelésből, illetve más forrásból származnak). 
A nagy kockázatot jelentő általános kérdések mellett, amelyek minden esetben szerepelnek a missziók napi  rendjén, 
a kockázatok alapján egyedi kérdéseket is napirendre vesznek. Miután az upstream konzultációs látogatásokat 
beépítették a szokásos konzultációs látogatásokba, az eredményeket használják azoknak a kockázatos területeknek 
a meghatározására, amelyeket azután megvizsgálnak a konzultációs látogatás során. Az Eurostat úgy véli, hogy 
a látogatások során megvizsgálta a nagy kockázatú kérdéseket (pl. Olaszország esetében a pénzforgalmi szemléletű 
bruttó állóeszköz-felhalmozás nyilvántartására vonatkozó megbeszélésekre a 2012-es kockázatértékelés eredmé -
nyeként került sor).
Bár korábban nem volt indokolt, hogy megjegyzés formájában jelezzék a változtatásokat, már megváltozott ez 
a gyakorlat, és mostanra kötelezővé váltak a megjegyzések.
Jóllehet az éves eljárás során megfelelően dokumentálják a túlzotthiány-eljárással kapcsolatos kockázatértékelést, 
önként vállalták, hogy egyedi megjegyzést fűznek a kockázatértékelés mindegyik dimenziójához. Az Eurostat el  -
fogadja, hogy a kockázati szint változtatásai részletesebb, írásbeli indokolást és észrevételeket tesznek szükségessé.
54
Az Eurostat úgy véli, hogy a látogatások időtartama elegendő az adatminőségi problémák megfelelő vizsgálatához. 
Szükség esetén az Eurostat meghosszabbíthatja a látogatásokat vagy nyomon követési látogatásokat végezhet. 
A Bizottság az egyik kritériumnak tekinti „az érintett témakörök számát”, azonban egy adott kérdés összetettsége 
és/vagy a túlzotthiány-eljárással kapcsolatos adatokra gyakorolt hatása szintén fontos.
A Bizottság hangsúlyozza, hogy a konzultációs látogatás nem egyedüli eszköze az adatminőségi problémák vizs -
gálatának. A konzultációs látogatás inkább a megküldött adatok minőségével összefüggő kockázatok vagy potenciális 
problémák feltárására  szolgál (479/2009/EK tanácsi rendelet), ugyanakkor az adatokat évente kétszer, áprilisban és 
októberben értékelik. A rendszeres értékelési tevékenység minden konzultációs látogatást nyomon követ és kiegé -
szít, és ez fordítva is igaz.
55
Az intézményi struktúra, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerek egyaránt részét képezik az upstream és 
a szokásos konzultációs látogatások napirendjének, továbbá minden látogatási napirendben szerepel egy szakasz 
az említett kérdések kezelése érdekében. Ezenfelül 2012-ben elindították az említett kérdésekre vonatkozó célzott 
kérdő  ívet. Végezetül az intézményi struktúrára vonatkozó további információkat szolgáltatnak a tagállami statiszti -
kai intézetek által végzett konzultatív szakértői vizsgálatok, a túlzotthiány-eljárás leírásai, valamint a nemzeti intéz -
mények által aláírt, túlzotthiány-eljárásra vonatkozó egyetértési megállapodások révén.
A Bizottság egyetért azzal, hogy elemezze, hogyan dokumentálhatók még inkább ezek a kérdések a jövőben.
A Bizottság válasza 112
56
Megjegyzendő, hogy ezt az észrevételt a legszélsőségesebb, nem pedig az átlagos ügyek alapján számították 
ki, pedig az utóbbi helyénvalóbb lett volna (6. ábra). Ezek a „szélsőségek” a legtöbb esetben indokoltak: például 
Németország esetében a 2013-as túlzotthiány-eljárással kapcsolatos konzultációs látogatás során az Eurostat két 
alkalommal találkozott a nemzeti hatóságokkal. Mindkét találkozót követően ideiglenes megállapításokat és intéz -
kedési pontokat készítettek, azonban a fő következtetéseket és ajánlásokat tartalmazó közös zárójelentés elkészí -
tésére a kétrészes látogatás teljes körű lezárása után, vagyis a második találkozót követően került sor. Ugyanez az 
indokolás érvényes a Cseh Köztársaság esetében: 2012-ben 14 hét után küldték el az upstream konzultációs látoga -
tás megállapításait, azonban csupán 25 hét elteltével, a szokásos konzultációs látogatás megállapításaival együtt 
tették közzé.
Az Eurostat és a tagállamok a konzultációs látogatások során és azt követően megállapodnak az intézkedési pon -
tokról, és a látogatás után továbbítják azokat a tagállamnak (így ezek rendkívül pontosak). A tagállamok oly módon 
kötelezik magukat, hogy megállapodnak az Eurostattal a tartalomról és a határidőről. Az intézkedés természetétől, 
valamint attól függően, hogy az intézkedés hatást gyakorol-e a hiányra és adósságra vonatkozó adatokra, határ -
időket tűznek ki, és szorosan figyelemmel kísérik azokat a túlzotthiány-eljárással kapcsolatos mindegyik értesítést 
megelőzően. A függőben lévő intézkedési pontok listáját minden látogatáskor felülvizsgálják. Egyes intézkedési 
pontok végrehajtása több időt vesz igénybe az adott országban szükséges intézményi struktúra miatt, vagy mivel 
azért, mert új adatgyűjtési rendszereket kell megvalósítani. Ezenfelül az intézkedési pontokat belefoglalják a látoga -
tásokról szóló jelentésekbe, amelyek nyilvánosan hozzáférhetők az Eurostat weboldalán.
A minőségértékelésben figyelembe veszik azokat az intézkedési pontokat, amelyek hatást gyakorolnak a hiányra és 
adósságra vonatkozó adatokra. A hiányra és az adósságra lényeges hatást gyakoroló problémákra vonatkozó, meg -
oldatlan intézkedési pontok fenntartáshoz vezethetnek.
57 (b)
Az évente kétszer ülésező, túlzotthiány-eljárással foglalkozó statisztikai munkacsoportban rendszeresen megvitat -
nak a tagállamokkal módszertani kérdéseket.
Ezenfelül az elmúlt években az Eurostat elnökölt az MGDD-vel foglalkozó munkacsoportban, amely évente két–
háromszor ülésezett a kézikönyv naprakész változatának elfogadása céljából.
58
Az Eurostat politikája szerint a tagállamoknak adott valamennyi tanácsot nyilvánosságra kell hozni. Ugyanakkor 
abban az esetben, ha a tagállam titoktartási okból (például azért, mert az üzletileg érzékeny információkat tartal -
maz, ugyanis az iránymutatások gyakran egyedi ügyekre vonatkoznak, vagy mivel a műveletre nem kerül sor az 
iránymutatást követően) ellenzi a közzétételt, az Eurostat elfogadja ezt.
Az Eurostat egyetért ezzel az észrevétellel, és ennek kapcsán készen áll annak megvitatására a tagállamokkal, 
hogy hogyan közöljék a nyújtott tanácsot a titoktartás megsértése nélkül. Már hozzá is kezdett ehhez azáltal, hogy 
a tanácsaira vonatkozó információkat belefoglalta a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak szóló legutóbbi jelentésbe.
A Bizottság válasza 113
59
A Stabilitási és Növekedési Paktumban meghatározottak szerinti, „egyszeri” intézkedések meghatározására való 
képesség alapvető fontosságú a költségvetési felügyelet megvalósításához. A Stabilitási és Növekedési Paktum 
2005-i reformja nyomán egyedi iránymutatást dolgoztak ki – többek között az „egyszeri” intézkedések indikatív és 
nyílt listáját – és a GMU államháztartásáról szóló 2006-os jelentésben közzétették azt (lásd: Jelentés a GMU állam -
háztartásáról, 2006: „ Definition and identification of one-off and temporary measures ” (Az egyszeri és ideiglenes 
intézkedések meghatározása és azonosítása), II.4.2. szakasz, hozzáférhető az alábbi internetcímen: http://ec.europa.
eu/economy_finance/publications/publication423_en.pdf ). A Bizottság azóta referenciapontként használja ezt az 
iránymutatást felügyeleti tevékenységéhez. A közelmúltban kibővítették a 2006-os iránymutatást az irányadó elvek 
megállapításával és a tipikus példák naprakésszé tett jegyzékével. Ezt a megújított listát a GMU államháztartásáról 
szóló 2015-ös jelentésben tették közzé: „ One-off measures – classification principles used in fiscal surveillance ”,(Egy -
szeri intézkedések – a költségvetési felügyelet során alkalmazott besorolási elvek), II.3. szakasz (2015 decemberében 
tették közzé), hozzáférhető az alábbi internetcímen: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/eeip/pdf/
ip014_en.pdf ).
60
A GMU államháztartásáról szóló 2006-os jelentésben közzétették az egyszeri intézkedések meghatározását, vala -
mint a tipikus esetek indikatív és nyílt jegyzékét: „Definition and identification of one-off and temporary measures” 
(Az egyszeri és ideiglenes intézkedések meghatározása és azonosítása), II. rész 4.2. szakasz, hozzáférhető az alábbi 
internetcímen: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication423_en.pdf .
A Bizottság rámutat, hogy a közelmúltban kibővítette az iránymutatást, valamint a GMU államháztartásáról szóló 
2015-ös jelentésben közzétette az „egyszeri” intézkedések azonosítására alkalmazott besorolási elveket, valamint 
a „szabványos” esetek indikatív felsorolását: „ One-off measures – classification principles used in fiscal surveillance ”, 
(Egyszeri intézkedések – a költségvetési felügyelet során alkalmazott besorolási elvek), II.3. szakasz (2015 decembe -
rében tették közzé), hozzáférhető az alábbi internetcímen: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/eeip/
pdf/ip014_en.pdf ).
Hangsúlyozni kell azonban, hogy minden esetben szükség van szakértői megítélésre, mivel gondosan meg kell vizs -
gálni az egyes egyedi intézkedések jellemzőit a Bizottság által alkalmazott besorolási elvek alapján.
4. háttérmagyarázat
A GMU államháztartásáról szóló 2015-ös jelentésben közzétettek szerint, az „egyszeri” intézkedések „szabványos” 
eseteinek 2015 decemberében (a Számvevőszék ellenőrzését követően) naprakésszé tett felsorolása szerint: „ One-
off measures – classification principles used in fiscal surveillance ”, (Egyszeri intézkedések – a költségvetési felügyelet 
során alkalmazott besorolási elvek), II.3. szakasz, a 4. háttérmagyarázat nem tükrözi a jelenlegi helyzetet.
Hiánycsökkentő intézkedések
A Bizottság kiemeli, hogy a kisebb országokban az a tendencia, hogy egyre nagyobbak az ilyen rendkívüli esemé -
nyek költségvetési költségei a gazdaság méretéhez képest.
A Bizottság válasza 114
61
A Bizottság rámutat, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum általánosan elfogadott szabályai a gazdasági realitás 
jobb megjelenítése érdekében olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek az előre nem látható fejleményekre és 
váratlan eseményekre való reagálásra és azok költségeinek fedezésére szolgálnak. Ezek működését a Gazdasági és 
Pénzügyi Bizottság póttagjainak szóló feljegyzésben határozták meg: „ Improving the assessment of effective action 
in the context of the Excessive Deficit Procedure  - a specification of the methodology ” (A túlzotthiány-eljárás keretében 
tett eredményes intézkedések értékelésének javítása: a módszertan meghatározása) 2014. június 12.
62
A Bizottság elismeri, hogy előzetesen nem állapították meg az „előre nem látható kedvezőtlen gazdasági esemé -
nyek” végérvényes fogalmát. Az eredményes intézkedés értékelésére vonatkozó módszertan azonban – amint 
a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság póttagjainak szóló, „ Improving the assessment of effective action in the context 
of the Excessive Deficit Procedure  - a specification of the methodology ” (A túlzotthiány-eljárás keretében tett ered -
ményes intézkedések értékelésének javítása: a módszertan meghatározása) című 2014. június 12-i feljegyzésében 
részletesen kifejtésre került – világossá tette, hogy a túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó ajánlások alapjául szolgáló 
előrejelzésnél alacsonyabb gazdasági növekedés tipikusan „előre nem látható kedvezőtlen gazdasági eseménynek” 
minősül.
Ennélfogva a Bizottság nem ért egyet a Számvevőszék Franciaországgal kapcsolatos észrevételével1.
A Tanács 2009. április 27-én indította meg a Franciaországra vonatkozó túlzotthiány-eljárást, eredetileg 2012-es 
határidővel. Ezt a határidőt 2009. december 2-án 2013-ra, 2013. június 21-én pedig 2015-re hosszabbították meg 
annak a megállapításnak az alapján, hogy eredményes intézkedéseket hoztak, azonban előre nem látható kedvezőt -
len gazdasági eseménynek következtek be, amelyek lényeges kedvezőtlen hatású államháztartási következmények -
kel jártak.
A Bizottság a hatályos jogi keretet alkalmazta, amit ez a 2009-es, 2013-as és 2015-ös ajánlásokban, és a kísérő 
munka  dokumentumokban kifejtésre került.
A 63. pont feletti címre adott válasz:
A Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy jelentősen javult az adatok minőségére vonatkozó értékelés alapja, tekintve, 
hogy 2005 óta a tagállamok nagymértékben pontosították, és további részletes adatokkal egészítették ki az értesí -
tésekben szereplő, túlzotthiány-eljárással kapcsolatos adatokat.
Bár a Bizottság egyetért azzal, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtása során a költségvetési hiány 
hagyományosan nagyobb hangsúlyt kap az adósságnál, a Bizottság hangsúlyozza, hogy a bruttó államadósságot 
és annak fenntarthatóságát minden esetben érdemleges tényezőként vették figyelembe a 126. cikk (3) bekezdése 
szerinti jelentésekben.
A „hatos csomagként” ismert 2011-es jogalkotási reform óta sokkal nagyobb operatív hangsúlyt fektetnek az 
adósságszintekre. Felemelték a túlzotthiány-eljárás megindítását kiváltó, a GDP 60%-ának megfelelő határértéket, 
valamint az adósságcsökkentési referenciaérték révén átültették a gyakorlatba az államadósság kielégítő ütemű 
csökkenésének fogalmát, amely jelenleg részét képezi a tagállamok költségvetési helyzetére vonatkozó rendszeres 
bizottsági nyomon követésnek.
1 http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm
A Bizottság válasza 115
64
A 479/2009/EK tanácsi rendelet írja elő azt az általános keretet, amely szerint fenntartással lehet élni a tényadatok 
minőségére tekintettel, és módosítani lehet a tagállamok által bejelentett tényadatokat. E rendelet szerint az Euros -
tat akkor élhet ezzel a hatáskörrel, amennyiben bizonyítékai vannak arra, hogy a tagállamok által jelentett adatok 
nem felelnek meg a számviteli szabályoknak és különösen a túlzotthiány-eljárás módszertanának.
Az Eurostat csupán rendkívüli esetekben élhet fenntartással, amennyiben bizonyos feltételek ezt indokolttá teszik. 
Az Eurostat szakmai megítélése szerint alkalmazza ezt. A konkrét fenntartás vagy módosítás hiánya azonban nem 
azt jelenti, hogy nincsenek folyamatban lévő, megoldandó problémák a tagállamokkal kapcsolatban, hanem azt, 
hogy az Eurostat szerint e problémák nem gyakorolnak jelentős hatást a Maastrichti Szerződés szerinti költségvetési 
hiányra és adósságra. Ennek az volna az alternatívája, hogy minden értesítéskor valamennyi országgal kapcsolatban 
fenntartásokat fogalmaznának meg, ami aránytalan volna, és nem szolgálná a fenntartások célját.
Ezenfelül gyakran megtörténik, hogy a tagállamok az Eurostat által felvetett kérdések nyomán, a tisztázási időszak -
ban kiigazítják az adataikat. E kiigazítások nem jelennek meg a végső sajtóközleményekben, mivel az Eurostat nem 
élt fenntartással vagy módosítással.
65
Az Eurostat eljárással rendelkezik az értesítések elemzése során, a sajtóközleményt megelőzően teendő lépéseket, 
az ütemezést és az egyes szereplők szerepét illetően. Ez az eljárás kiterjed a felső vezetéssel, valamint az Európai 
Unió fő statisztikusaként eljáró főigazgatóval való rendszeres találkozókra.
A fenntartások és az adatok módosítása szakmai megítélésre épül, a tisztázási eljárás előtt és annak folyamán 
rendelkezésre álló minőségi és mennyiségi információk, és azok – fent említett – gondos mérlegelése alapján. Ez 
kizárólag statisztikai alapú eljárás; az e célból az Eurostatra ruházott statisztikai jogkör alkalmazása anélkül, hogy 
a Bizottság egyéb szolgálatai vagy bármely egyéb külső szerv közbeavatkozna.
Az adatok későbbi felülvizsgálata elvben azt igazolta, hogy az Eurostat fenntartásokra vonatkozó megközelítése 
hatékony és eredményes: nincsenek nagy meglepetések, amennyiben az Eurostat ismert egy problémát, de úgy 
döntött, hogy nem indokolt fenntartást tenni, nem volt szükséges a költségvetési hiányra vagy az adósságra vonat -
kozó adatok jelentős felülvizsgálata.
5. háttérmagyarázat
Cseh Köztársaság - Első francia bekezdés
2010 óta a nem pénzügyi állami vállalatok és az S.15. kategóriába besorolt nonprofit intézmények esetében minden 
évben elvégzik a piaci/nem piaci vizsgálatot. A kormányzati ellenőrzés alatt állóként besorolt kormányzaton kívüli 
gazdálkodó egységekre vonatkozó kérdőívben vagy a túlzotthiány-eljárással kapcsolatos konzultációs látogatást 
megelőzően igényelt, a kormányzati egységek felsorolásában terjesztették a vizsgálat eredményeit az Eurostat elé.
A Bizottság válasza 116
Franciaország – Első francia bekezdés
A nukleáris létesítmények leszerelésének és az ehhez kapcsolódó esetleges egyösszegű kifizetéseknek a kezelése 
továbbra is vitatott (még a ESA 2010 alapján is). Amíg nem születik megállapodás, jelenleg nincs konkrét iránymuta -
tás a nukleáris létesítmények leszerelésére és az ehhez kapcsolódó egyösszegű kifizetésre nézve.
Franciaország – Második francia bekezdés
Mivel a franciaországi kormányzati egységek száma rendkívül magas (több mint 80 000 S.13. kategóriába sorolt 
egység, valamint több mint 8000, kormányzati ellenőrzés alatt állóként besorolt kormányzaton kívüli gazdálkodó 
egység), az Eurostat elfogadta az egységek helyi önkormányzati szinten való csoportosítását.
Az Eurostat nem tehet fenntartásokat egy olyan kérdésben, amelyre nézve nem szerepelnek szabályok az ESA-ban 
vagy a MGDD-ben.
Németország – Első francia bekezdés
A 2011 és 2013 közötti években nem került sor az egységek olyan jelentős mértékű rendszeres átsorolására, ami 
lényeges (vagyis a GDP 0,1%-ához közeli vagy azt meghaladó) hatást gyakorol a költségvetési hiányra és az adósság -
rátára. Ennélfogva a kapcsolódó felülvizsgálatok nem gyakoroltak volna hatást a költségvetési felügyelet céljából 
összeállított költségvetési hiányra és adósságrátákra.
Az összes átsorolás végrehajtására az alábbiak keretében került sor: 1) egyszeri módszertani felülvizsgálatok; 2) 
a német nemzeti számlákkal kapcsolatos referenciaértékek 2011-es felülvizsgálata; valamint 3) az ESA 2010-re tör -
ténő áttérés, amely lényeges (a GDP 0,1%-ához közeli vagy azt meghaladó) hatást gyakorolt a költségvetési hiányra 
és az adóssággal kapcsolatos számadatokra, az adatokat a túlzotthiány-eljárás teljes referenciaidőszak tekintetében 
megfelelően felülvizsgálták.
Németország – Második francia bekezdés
A szóban forgó kérdés adatminőségi kockázatot jelent, és – a 479/2009/EK tanácsi rendelet előírásai szerint – annak 
feltárása után az Eurostat kezelte a problémát, lépcsőzetes vizsgálati megközelítést alkalmazva a német statisztikai 
rendszer összetettsége, valamint a német államháztartási szektor mérete miatt.
A Bizottságnak nincs tudomása arról, hogy a szóban forgó kockázat valóra vált volna. Az Eurostat az adatok értéke -
lése alapján nem azonosított kapcsolódó minőségi problémákat.
A németországi bonyolult statisztikai rendszer keretei között strukturális megoldásra van szükség a rendszeres sta -
tisztikai adatgyűjtést alátámasztó jogi felhatalmazás, valamint a korlátos erőforrások, az állami és helyi szinten folya -
matban lévő – kisméretű – egyedi műveletekre vonatkozó releváns eljárások végrehajtási folyamata tekintetében.
Tekintettel az ügyletek méretére, valamint arra, hogy e szakaszban nem vonhatók le következtetések az elemzés 
eredményével kapcsolatosan, a Bizottság úgy véli, hogy az említett okokból nem tehető fenntartás a német költség -
vetési hiányra vonatkozó adatok tekintetében.
Málta – Első francia bekezdés
2011. december 28-án (2012 februárjában módosították), tehát a 2011. októberi EDF-értesítést követően írták alá 
a szerződésmódosítást a Malita projekt jog szerinti tulajdonosának megváltozásáról. Hasonlóképpen, a 2012. június 
26-án aláírt bérleti megállapodásra szintén jóval a 2011. októberi EDF-értesítést követően került sor.
A 2012. áprilisi EDF-értesítésben a máltai nemzeti statisztikai hivatal helyesen kezelt minden érintett kérdést. Az 
Eurostat 2012. augusztusi levelében alapos elemzést követően megerősítette, hogy a Malitát a nem pénzügyi válla -
latok ágazatba kell besorolni.
Ezért a Bizottság úgy véli, hogy nem volt szükség fenntartásra.
A Bizottság válasza 117
Olaszország - Első francia bekezdés
A Bizottság (Eurostat) szorosan nyomon követi a kérdésre vonatkozó előrehaladást. Olaszország lépésenkénti meg -
közelítést alkalmaz, ideértve új adatforrások létrehozását és becslések készítését.
6. háttérmagyarázat
A Számvevőszék megemlíti a Szerződésben meghatározott, költségvetési hiányra és adósságra vonatkozó határ -
értékek alapjául szolgáló, alapvető makrogazdasági feltételezéseket. Jóllehet a makrogazdasági környezet változhat, 
a Bizottság továbbra is köteles a Szerződés – és az azt alátámasztó másodlagos jogszabályok – rendelkezéseinek 
megfelelően eljárni.
Az általános költségvetési keret jelentős mértékben átalakult, nem utolsó sorban a hatos csomag és a kettes cso -
mag révén az elmúlt években bevezetett reformoknak köszönhetően. Ezek célja olyan intelligens szabályozás 
bevezetése, amely lehetővé teszi az uralkodó gazdasági realitásra való reagálást, és az ahhoz való megfelelőbb 
alkalmazkodást.
Bár a Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtása során a költségvetési hiány hagyományosan nagyobb hangsúlyt 
kap az adósságnál, a Bizottság hangsúlyozza, hogy a keret következetesen foglalkozott az adósság kérdésével. Elő -
ször is emlékeztetni kell arra, hogy a rejtett kötelezettségekre és adósságra vonatkozó középtávú költségvetési cél 
(MTOILD) beépített alkotóeleme a költségvetési egyensúlyt képviselő elem, amely a GDP 60%-án stabilizálná az adós -
ságrátát, és egy kiegészítő komponens, amely a GDP 60%-át meghaladó adóssággal rendelkező országok esetében 
szükséges további költségvetési egyensúlyt képviseli.
A „hatos csomagként” ismert 2011-es jogalkotási reform óta sokkal nagyobb operatív hangsúlyt fektetnek az 
adósságszintekre. Felemelték a túlzotthiány-eljárás megindítását kiváltó, a GDP 60%-ának megfelelő határértéket, 
valamint az adósságcsökkentési referenciaérték révén átültették a gyakorlatba az államadósság kielégítő ütemű 
csökkenésének fogalmát, amely jelenleg részét képezi a tagállamok költségvetési helyzetére vonatkozó rendszeres 
bizottsági nyomon követésnek.
70
A Bizottság rámutat, hogy az adósság kezdeti szintje a 60%-os határértéktől való eltérés mértéke révén játszik közre 
az adósságcsökkentési referenciaérték meghatározásában.
A GDP 60%-át meghaladó adóssággal rendelkező országok esetében ajánlott kiigazítási pályát illetően figyelembe 
kell venni, hogy a korrekciós időszak végén az adósságnak meg kell felelnie legalább az előretekintő adósság refe -
renciaértékének. Következésképpen, az utolsó év tekintetében ajánlott költségvetési hiány mértéke alacsonyabb 
lehet GDP 3%-ánál, súlyosan eladósodott tagállamok esetében pedig hosszabb lehet a korrekció határideje, mivel 
a végrehajtandó strukturális kiigazítás nagyságrendjét mérlegelni kell annak fényében, hogy az megvalósítható-e 
bizonyos számú év alatt.
Az adósságkritérium megsértése alapján mostanáig kiadott, a túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó ajánlásokban tük -
röződik az a tény, hogy az adósság referenciaérték elérése érdekében a GDP 3%-a alá kell szorítani a költségvetési 
hiányt.
71
A Bizottság megjegyzi, hogy az említett előrejelzések a politika változatlanságán alapulnak. Ha olyan forgatókönyv -
ből indulunk ki, amely szerint a tagállamok maradéktalanul tiszteletben tartják a Stabilitási és Növekedési Paktum 
szerinti kötelezettségeiket, akkor kedvezőbb eredményeket kapunk.
Konkrétan, azon forgatókönyv alapján, hogy teljes mértékben teljesíti a Stabilitási és Növekedési Paktumot, Olasz -
ország 2019-re, Franciaország pedig 2018-ra tiszteletben tartaná az adósságcsökkentési referenciaértéket (előre -
tekintő változó). A Ciprus esetében használt IMF-adatok jelentősen eltérnek a Bizottság által használt adatoktól.
A Bizottság válasza 118
72
Az érdemleges tényezők elemzését az 1467/97/EK tanácsi rendelet követelményeinek megfelelően végezték.
A jogszabály valóban tartalmazza a lehetséges érdemleges tényezők széles körű – ám nem kimerítő jellegű – felso -
rolását, ugyanis a rendelet előírja a Bizottságnak, hogy az érintett tagállam által relevánsnak tekintett tényezőket is 
vegye figyelembe.
A Bizottság meghatározza, és a lehetséges mértékben számszerűsíti a különböző érdemleges tényezők hatását. Nin -
csen olyan képlet, amely az össze különféle tényező súlyozásával automatikus következtetésre vezetne. A Bizottság 
közzéteszi részletes elemzését a szolgálati munkadokumentumokban.
73
A Bizottság nem ért egyet azzal az állítással, hogy a következtetéseinek indoklása nem világos. Az érdemleges 
tényezők értékelését a jogszabály (a 1467/97/EK tanácsi rendelet) írja elő, amely szerint a Bizottság figyelembe veszi 
az összes érdemleges tényezőt, amennyiben azok jelentős mértékben érintik a költségvetési hiány és adósság krité -
riumok teljesítésének értékelését. Ezenfelül a jogszabály arra kötelezi a Bizottságot, hogy az érintett tagállam által 
relevánsnak tekintett tényezőket is mérlegelje. Ezt annak érdekében kell megtennie, hogy a túlzotthiány-eljárás 
megindítására vonatkozó döntés előtt gondoskodjon a helyzet megfelelő gazdasági értékeléséről.
A deficitkritérium megsértése esetén a jogszabály széles körű felsorolást nyújt a lehetséges érdemleges tényezők -
ről, ez azonban nem teljes körű, és semmiféle rangsorra vonatkozó utalást sem tartalmaz. Ha az államadósság meg -
haladja a GDP 60%-át, az érdemleges tényezőket kizárólag az arra vonatkozó döntéshez veszik figyelembe, hogy 
elindítsák-e a túlzotthiány-eljárást, ha a költségvetési hiány közel marad a referenciaértékhez, és ideiglenesnek ítélik 
a kritérium megsértését.
Az adósságkritérium megsértése esetén minden érdemleges tényezőt figyelembe lehet venni, függetlenül 
a költség  vetési hiány mértékétől.
Az ismertetett rendelkezéseknek megfelelően, a 126. cikk (3) bekezdése szerinti jelentés elkészítésekor a Bizottság 
meghatározza a különböző érdemleges tényezőket, és a lehetséges mértékben megbecsli azok hatását.
E tekintetben a Bizottság rámutat, hogy az Olaszországról, Belgiumról (2015. február) és Finnországról (2015. feb -
ruár, május és november) kiadott, a 126. cikk (3) bekezdése szerinti jelentésekben komoly erőfeszítéseket tettek az 
érdemleges tényezőknek a korábbinál sokkal szélesebb körű és átláthatóbb elemzésére.
Ugyanakkor – a jogszabály szellemével összhangban – nincsen olyan képlet, amely az összes különféle tényező 
súlyozásával automatikus következtetésre vezetne.
74
A Bizottság arra törekszik, hogy szorosan együttműködjön a Stabilitási és Növekedési Paktum – így a túlzott  hiány-
eljárás – végrehajtásának aktuális folyamata során. Az említett, együttműködésre épülő megközelítés döntő fontos -
ságú eleme, hogy az illetékes gazdasági bizottságok, különösen a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság póttagjai (EFC-A) 
elősegítik a kapcsolatokat és az eszmecseréket. A Bizottság rendszeresen készít elemzési és operatív feljegyzéseket 
a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság póttagjai számára, hogy elmagyarázza a tagállamoknak a Stabilitási és Növeke -
dési Paktum értelmezése és végrehajtása érdekében alkalmazott megközelítést, valamint hogy megismerje a véle -
ményüket a Bizottság indokolásáról.
A Bizottság válasza 119
Az átláthatóság fokozása érdekében 2014 tavasza óta a Bizottság a tagállamok rendelkezésére bocsát valamennyi 
szükséges információt – többek között a felülről lefelé és az alulról felfelé haladó módszer szerinti számítási lépé -
seket tartalmazó részletes Excel-munkalapokat – ahhoz, hogy teljes mértékben megismételhessék az eredményes 
intézkedésre vonatkozó értékelés során végzett számításokat. Emellett átadják a tagállamoknak az adósságcsökken -
tési referenciaérték és a minimális lineáris strukturális kiigazítás (MLSA) teljesítésére vonatkozó adatokat és számítá -
sokat. A tagállamok kifejezett kérésére azonban nem teljes mértékben hozzák nyilvánosságra az adatokat, hanem 
megosztják azokat a CIRCA elnevezésű közös platform révén, amelyhez csak az EFC tagjai és póttagjai számára 
biztosítanak hozzáférést.
75
A Bizottság elismeri, hogy a 2015. február előtt közzétett szolgálati munkadokumentumok átláthatóbbak lehettek 
volna a túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó ajánlásokat megalapozó alapforgatókönyvbe foglalt adatok tekinteté -
ben. A Bizottság azonban rámutat, hogy ezek az információk 2014 tavasztól hozzáférhetőek voltak a Bizottság meg -
felelésértékelési számításainak lépéseit tartalmazó részletes Excel-táblázatokban, amelyeket a CIRCA-platformon 
keresztül körbeküldtek a tagállamoknak. Ennek következtében a tagállamok teljes mértékben hozzáfértek a költ -
ségvetési ösztönzésre vonatkozó számítások megismétléséhez szükséges adatsorokhoz, valamint a túlzotthiány-  
eljáráshoz kapcsolódó ajánlások teljesítésének értékelését alátámasztó egyéb változókhoz (mint például Francia -
ország esetében 2015. februárban). Ezenfelül 2015 februárjától a releváns információk megtalálhatók az AMECO 
adatbázis nyilvános változatában közzétett előrejelzési fájlokban, valamint elérhetőek a nagyközönség számára.
Az e fájlokban foglalt információk elegendőek az alulról felfelé irányuló erőfeszítésre vonatkozó – a Bizottság 
számszaki műveleteinek megfelelő – számítások megismétléséhez. Az említett információk közé tartozik különösen 
a bevételi oldalon végrehajtott diszkrecionális intézkedések teljes összege (az egyszeri kiadások beszámításával 
és kizárásával), a kiadási fejlemények, a kamatlábak alakulása, valamint a munkanélküliségi adatok. Egyedül ezekre 
a mérőszámokra van szükség az alapforgatókönyv kiszámításához. Ezenfelül a bizottsági szolgálati munkadoku -
mentumok világosan elmagyarázzák az alapforgatókönyv felépítésének módját.
76
A Bizottság rámutat, hogy az adósságkritérium megsértése esetén a rendelet előírja minden érdemleges tényezőfi -
gyelembe vételét, függetlenül a költségvetési hiány mértékétől.
7 . háttérmagyarázat (i)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a ciklikusan kiigazított adósságcsökkentési referenciaérték nem tükrözi teljes mér -
tékben a tartósan fennálló nagyon alacsony infláció hatását. Bár a ciklikusan kiigazított adósságszintet azzal a céllal 
dolgozták ki, hogy kizárják a gazdasági ciklus hatását az adósságszabály teljesítésének értékelésére, érdemes hang -
súlyozni, hogy a kiigazítás csupán háromévi potenciális és tényleges GDP-növekedés különbségét korrigálja. Ezért 
az elmúlt években több tagállamban huzamosabb ideig fennálló visszafogott nominális GDP-növekedés mégis 
befolyásolhatja az adósságszabály teljesítését, még ha ciklikusan kiigazított adósságszint alapján értékelik is azt. 
Emellett az adósság referenciaérték nem az árak alakulásának ellenőrzésére szolgál. A ciklikusan kiigazított adósság -
szint teljesítési GDP-deflátort alkalmaz, vagyis nem korrigálja a váratlanul alacsony inflációt. Az infláció előre nem 
látható csökkenése következtében azonban jelentősen növekedtek az adósság reálfinanszírozási költségei. A reál -
finanszírozási költség és a reál GDP-növekedési ráta különbsége több ország esetében lényeges negatív hatással 
van az adósságdinamikára.
A Bizottság válasza 120
7. háttérmagyarázat (ii)
Ami Olaszország adósságcsökkentési referenciaértéknek való megfelelését illeti, a Bizottság hangsúlyozza, hogy 
még nem tudta elvégezni a 2016-os évvel kapcsolatos elemzést, a 126. cikk (3) bekezdése szerinti jelentést pedig 
2015 elején készítették el.
A következő évre vonatkozó értékelés elkészítése előtt meg kell határozni a Tanács jogilag érvényes követelményét. 
A Tanács tavasszal ad ajánlásokat. A Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágába tartozó tagállamok eseté -
ben, e követelményeket az érintett tagállam (a kibocsátási réssel mért) ciklikus gazdasági helyzete és a fenntartható -
sági kockázatok alapján kell megállapítani (az utóbbira vonatkozó részletek megtalálhatók a Bizottság rugalmasság -
ról szóló 2015. január közleményében, amely elérhető az alábbi weboldalon: http://ec.europa.eu/economy_finance/
economic_governance/sgp/pdf/2015-01-13_communication_sgp_flexibility_guidelines_en.pdf
A 2016-ra vonatkozó, 2015 tavaszán végzett első megfelelőségértékelés arra mutatott, hogy széles körben teljesítik 
a követelményeket. A részletek megtalálhatók a vonatkozó bizottsági szolgálati munkadokumentumban, amely az 
alábbi weboldalon érhető el: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/
italy_en.htm .
7. háttérmagyarázat (iii)
A Bizottság hangsúlyozza, hogy a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság póttagjainak 2015. februári ülésén a tagállamok -
nak átadott feljegyzés körvonalazta a strukturális reformok költségvetési fenntarthatóságra gyakorolt hatásának 
értékelésére vonatkozó módszertani keretelveket. Olaszország stabilitási programjának 2015 májusában elvégzett 
értékelése során a Bizottság közölte, hogy elvégezte a hatóságok által előterjesztett strukturális reformterv költség -
vetési fenntarthatóságra vonatkozó potenciális hatásának értékelését, és valószerűnek minősítette a reformokat 
az azok hatásaira vonatkozó saját értékelése alapján, figyelemmel a hatásokat szimuláló módszerekre (különösen 
QUEST).
78
A Bizottság a szabályokkal teljes összhangban járt el. Az érdemleges tényezők figyelembevételére vonatkozó köte -
lezettség (inkább mint lehetőség) kimondottan szerepel a rendeletben, amely utal a figyelembe veendő tényezők 
nem teljes körű listáira. Ezek között kifejezetten megemlítik a középtávú költségvetési cél (MTO) irányába történő 
kiigazítást, az egyensúlytalanságok megelőzésére és kiigazítására szolgáló politikák végrehajtását, valamint az Unió 
közös növekedési stratégiájának keretébe illeszkedő politikák végrehajtását.
Az adósságra vonatkozó szabályok nem automatikusan jelentik azt, hogy túlzotthiány-eljárás indul egy tagállam 
ellen, ha nem érte el a számszerűsített célt. A rendelet kifejezetten előírta az automatizmus hiányát.
80
A Bizottság úgy véli, hogy a GMU államháztartásáról szóló 2015-ös jelentésben – azok következetes alkalmazása 
érdekében – naprakésszé tett irányadó elveknek megfelelően az érintett intézkedés sorolható az egyszeri intézke -
dések közé. Az említett iránymutatás értelmében a rendkívüli adó jellegénél fogva nem volt ideiglenes vagy nem 
visszatérő jellegű, és várható volt, hogy tartós hatással jár (2012-től 2017-ig), továbbá ennek következtében nem 
lehetett egyszeri intézkedésként besorolni. Az államháztartásról szóló 2015. évi jelentés elérhető az alábbi webolda -
lon: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/public_finances_emu_en.htm
A Bizottság válasza 121
81
2015. március 10-én a Bizottság úgy vélte, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok nem tették lehetővé az eredmé -
nyes intézkedésre vonatkozó következtetést, ugyanis megállapítást nyert, hogy az összesített költségvetési kiigazí -
tás megfelel a Tanács által előírt szintnek (az alulról felfelé haladó módszer alapján, mivel az alacsony infláció kihat 
a felülről lefelé haladó módszerre), és ennélfogva indokolt volt a kiigazítási határidő meghosszabbítása. Ezenfelül 
az eredményadatok (valamint a Bizottság 2015-ös államháztartási egyenlegre vonatkozó 2015. őszi előrejelzése is) 
meghaladták a Bizottság 2015. áprilisi várakozásait.
82
A Bizottság nem ért egyet ezzel az észrevétellel, ugyanis az értékelés idején rendelkezésre álló információk szerint 
nem látszott elérhetetlennek, hogy 2015-ig kellő időben megtörténik a kiigazítás. Ilyen körülmények között, a Sta -
bilitási és Növekedési Paktum jogi keretén belül célszerű: i. megvizsgálni ennek okait, ami annak megállapítására 
vezetett, hogy „a rendelkezésre álló bizonyítékok összességében véve nem teszik lehetővé annak megállapítását, 
hogy 2013–2014-ben nem tették meg az ajánlott kiigazítást”; valamint hogy ii. új, érvényes kiigazítási pályát kell 
biztosítani annak érdekében, hogy megfelelő szakpolitikai iránymutatást adjunk az érintett ország számára.
83
A Bizottság emlékeztet a rendelet alapján fennálló azon kötelezettségére, hogy figyelembe kell vennie az érdem -
leges tényezőket. A jogszabály megállapítja a figyelembe veendő tényezők nem teljes körű listáit. Ezek között 
kifejezetten megemlítik a középtávú költségvetési cél (MTO) irányába történő kiigazítást, az egyensúlytalanságok 
megelőzésére és kiigazítására szolgáló politikák végrehajtását, valamint a az Unió közös növekedési stratégiájának 
keretébe illeszkedő politikák végrehajtását.
A konkrét esetekben alkalmazott indokolás tekintetében releváns dokumentumok elérhetők az alábbi weboldala -
kon: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm , valamint 
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/italy_en.htm  Franciaország és 
Olaszország tekintetében.
84
A Bizottság hangsúlyozza, hogy a jogi keret szerint a Tanács a döntéshozó intézmény, tehát jogosult felülbírálni 
a Bizottság túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó ajánlását, és nem felelős a Bizottságnak.
Javítani kell a tagállamok korrekciós intézkedésekről szóló jelentésein
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a költségvetési felügyelet tartalmára – többek között a túlzotthiány-eljárás során 
tett korrekciós intézkedésekről szóló jelentéstételre – vonatkozó meglévő rendelkezések és/vagy iránymutatások 
szilárd alapot nyújtanak a Bizottság számára ahhoz, hogy eredményes költségvetési felügyeletet végezzen, valamint 
figyelemmel kísérje, hogy megfelelő-e a tagállami nyomon követés. A Bizottság tehát úgy látja, hogy egyáltalán 
nincs szükség a hatályos jogszabály megváltoztatására ahhoz, hogy szigorúbb jelentéstételi kötelezettségeket rója -
nak a tagállamokra.
A Bizottság válasza 122
85
A beszámolási követelmények teljesítésének érvényesítése érdekében, a túlzotthiány-eljárás keretében kiszabható 
szankciók a túlzotthiány-eljárás költségvetési céljainak be nem tartására korlátozódnak. A megfelelő beszámolás 
hiánya azonban hátrányos lehet az érintett tagállamok számára, ugyanis amennyiben nem bocsátanak a Bizottság 
rendelkezésére eléggé részletes információkat a meghozott intézkedésekről és költségvetési fejleményekről, az 
esetleg a túlzotthiány-eljárás felgyorsításához vezethet, ha ennek alapján olyan következtetésre jutnak, hogy nem 
teljesülnek a túlzotthiány-eljárás célkitűzései.
A Bizottság mindenesetre szerepet vállal a tagállamok költségvetési helyzetének folyamatos figyelemmel kísé -
résében az illetékes országreferensek révén, akik részt vesznek a tagállamokba irányuló rendszeres felügyeleti 
missziókban. Ami a rendszeresebb jelentéstételt – például a hatos csomag és a kettes csomag alapján a tavaszi 
stabilitási programok és az őszi költségvetésiterv-javaslatok keretében bevezetett beszámolókat – illeti, részletes 
követelményeket határoztak meg arra nézve, hogy a tagállamok miről kötelesek beszámolni. A 473/2013/EK rendelet 
7. cikkének (2) bekezdése értelmében, abban az esetben, ha a Bizottság nincs meggyőződve arról, hogy egy tagál -
lam költség  vetésiterv-javaslata megfelelően igazolja, hogy a költségvetési tervek megfelelnek a követelménynek, 
a Bizottság felszólíthatja az érintett tagállamot költségvetésiterv-javaslatának ismételt benyújtására. Igaz ugyan -
akkor, hogy amennyiben a tagállam nem teljesíti az általánosabb jelentéstételi követelményeket, a Bizottság korlá -
tozott érvényesítési lehetőségekkel rendelkezik, különösen a stabilitási programok tekintetében.
86
Időnként – különösen a későbbi években – előfordulhat, hogy hiányoznak a korrekciós intézkedésekre vonat -
kozó konkrét információk a költségvetési felügyeleti dokumentumokból (például a stabilitási és konvergencia -
programokból vagy a költségvetésiterv-javaslatokból), többek között a Tanács ajánlásainak teljesítéséről beszámoló 
dokumentumokból. Ez tükröződik a Bizottság előrejelzéseiben, amelyek a tagállami tervek kockázatértékelésének 
alapját képezik. Ugyanis azokban esetekben, amikor úgy tekintik, hogy nem fejtették ki megfelelően a korrekciós 
intézkedéseket, ezeket nem veszik figyelembe az előrejelzésben. Továbbá, ha a konkrét információk hiánya be  fo-
lyásolja a kockázatok és nyereségek egyensúlyát, a Bizottság értékelései minden esetben világosan megemlítik 
a kockázatokat.
8. háttérmagyarázat – Első francia bekezdés
A költségvetési hatással járó intézkedések felsorolása a konvergenciaprogram részét képezi, és nem elsősorban 
a nemzeti reformprogramét.
8. háttérmagyarázat – Második francia bekezdés
A Bizottság kiemeli, hogy a 2012-es konvergenciaprogram az intézkedések hatását három különálló táblázatban 
mutatja be – az első a közvetlenadó-reform perspektívájából (bevételi oldali intézkedések), a második részletes bon -
tásban ismerteti a költségvetési hiányra kiható, tervezett költségvetési konszolidációs intézkedéseket, a harmadik 
pedig összefoglalja a 2012 óta érvényes kisebb változtatásokat (kizárólag a kiadási oldalon). Jóllehet a kísérő szöveg 
nem ír le minden egyes intézkedést, a címek megfelelően részletesek és érthetőek.
A Bizottság válasza 123
A 88. pont feletti címre adott válasz
A Bizottság nem ért egyet azzal, hogy a bizottsági monitoringból és felügyeletből hiányzik az átláthatóság. Az 
uniós költségvetési keretet többször módosították az elmúlt években, hogy kiegészítő szabályokat vezessenek be, 
erősítsék a megfelelési mechanizmusokat és fokozzák a tagállamok felelősségvállalását. A Bizottság ezt örömteli 
fejleménynek tekinti.
A bevezetett jogalkotási változtatásokat technikailag működőképessé kellett tenni. Ennek érdekében ki kellett 
igazítani a Stabilitási és Növekedési Paktum (SGP) betartásának értékelésére alkalmazott módszereket és osztályo -
zásokat. Erre az eljárásra a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság (EFC) és a Tanács egyéb illetékes szervei közötti ki  terjedt 
megbeszélések keretében került sor. Az említett megbeszéléseket egy sor magyarázó feljegyzés révén segítet -
ték elő. A felügyeleti keret növekvő összetettsége kiegészítő magyarázatokat tett szükségessé az átláthatóság 
jegyében.
Ezért a felülvizsgált keret végrehajtására vonatkozó valamennyi megközelítést összefoglalták a Stabilitási és Növe -
kedési Paktumról szóló vademecumban, amely nyilvánosan hozzáférhető a Bizottság weboldalán. A Bizottság 
mostantól évente naprakésszé teszi a vademecumot a GMU teljes kiépítéséről szóló, 2015. október 21-i bizottsági 
közleménynek megfelelően.
Az átláthatóság további fokozása érdekében a Bizottság megállapodott arról, hogy 2014 tavasza óta megadja 
a tagállamoknak az ahhoz szükséges összes információt – többek között a számítási lépéseket tartalmazó részletes 
Excel-munkalapokat –, hogy megismételjék a prevenciós és a korrekciós ág szerinti megfelelőségértékelést alá -
támasztó számításokat. Ami a diszkrecionális intézkedéseket illeti, a Bizottság 2014 tavasza óta teljes mértékben 
nyilvánossá tette a diszkrecionális és az egyszeri intézkedések hatására vonatkozó összesített adatsorokat, vala -
mint – az Ecofin Tanács 2014. júniusi következtetéseinek megfelelően – további eredményeket ért el azáltal, hogy 
2015 tavaszától megosztja a tagállamokkal a túlzotthiány-eljárás alatt álló országokra vonatkozó alulról felfelé 
haladó módszerbe beépített, kulcsfontosságú egyedi adózási intézkedések tényleges hatását.
Továbbá a Bizottság a legfontosabb intézkedésekre vonatkozó részletes információkat bocsátott rendelkezésre 
a túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó új ajánlásokat kísérő munkadokumentumokban, többek között az alapforgató -
könyv szerinti költségvetési kiigazítás számszaki felülvizsgálatára vonatkozó legfontosabb változókkal kapcsolatos 
előrejelzéseket (pl. a jövőbeni előrejelzés összehasonlítási alapját jelentő viszonyítási pontot a felülről lefelé és az 
alulról felfelé haladó módszer kiszámítása érdekében).
A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság póttagjainak 2015. februári ülésén a tagállamoknak átadott feljegyzés körvona -
lazta a strukturális reformok költségvetési fenntarthatóságra gyakorolt hatásának értékelésére vonatkozó módszer -
tani keretelveket.
89 (ii)
A Bizottság a Számvevőszék 89. ii. észrevételével kapcsolatosan tisztázni kívánja, hogy a Tanács által 2014-ben jóvá -
hagyott, az eredményes intézkedésre vonatkozó módszertan szélesebb körű a pusztán alulról felfelé haladó értéke -
lési módszertannál, magában foglalja az eredményes intézkedés értékelésének felülről lefelé haladó módszerét is. 
A módszertant az államháztartásról szóló 2014. évi jelentés II.1. része ismerteti.
A Bizottság válasza 124
90
A túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó ajánlások teljesítését végső soron inkább az Eurostat által ellenőrzött tényada -
tok alkalmazásával ellenőrzik a Bizottság előrejelzései helyett. Ezenfelül az eredményes intézkedés értékelése – 
amely gondos elemzésként ismert – akkor kerül elvégzésre, ha a tagállam nem teljesíti az államháztartási hiány -
céljait vagy a strukturális egyenleg előírt javítását.
9. háttérmagyarázat – Hatodik francia bekezdés
A Bizottság nagyjából egyetért azzal, hogy az eredményes intézkedés értékelése egyre bonyolultabbá válik. Az érté -
kelés megfelelőbben figyelembe veszi az összetettebb gazdasági helyzeteket, valamint új felügyeleti elemet vezet 
be, biztosítva az országokkal való egyenlő bánásmódot, valamint a szabályok átlátható gyakorlati alkalmazásához 
szükséges időt (lásd a Bizottságnak a 89. pontra adott válaszát).
91
A felülről lefelé és az alulról felfelé haladó módszerek annak szükségességét tükrözik, hogy jobban megjelenítsék 
az uralkodó gazdasági helyzeteket. Az eredményes intézkedésre vonatkozó módszertan felülvizsgálatáról, többek 
között az alulról felfelé haladó módszerek gyakorlati alkalmazásáról szóló feljegyezést első ízben a Gazdasági és 
Pénzügyi Bizottság póttagjainak 2014. február 26-i ülésén vitatták meg. A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság 2014. 
június 12-i ülése jóváhagyta, és az Ecofin Tanács 2014. június 20-i ülése támogatta a feljegyzést.
A Bizottság elismeri, hogy természetes egyensúly áll fenn az elfogadott módszernek az alapul szolgáló makro -
ökonómiai helyzet és fejlemények megjelenítése tekintetében való lehető legpontosabb meghatározása, valamint 
a szabályrendszer bonyolultságának mértéke között.
Az átláthatóság fokozása érdekében a Bizottság elfogadta, hogy a tagállamok rendelkezésére bocsát valamen y-
nyi szükséges információt – többek között a felülről lefelé és az alulról felfelé haladó módszer szerinti számítási 
lépéseket tartalmazó részletes Excel-munkalapokat – ahhoz, hogy megismételhessék az eredményes intézkedésre 
vonatkozó értékelés során végzett számításokat. A tagállamok kifejezett kérésének megfelelően azonban nem teljes 
mértékben hozzák nyilvánosságra ezeket az adatokat, hanem megosztják azokat a CIRCA elnevezésű közös platform 
révén, amelyhez csak az EFC tagjai és a minisztériumokban lévő póttagjai számára biztosítanak hozzáférést.
92
A költségvetési kiigazítás értékelése a strukturális egyenlegre koncentrál a Stabilitási és Növekedési Paktum 2005-ös 
reformja óta, amely arra irányult, hogy megfelelőbben figyelembe vegyék a gazdasági ciklusnak a tagállamok 
költségvetési helyzetére gyakorolt hatását. Igaz, hogy a strukturális egyenleg szorosan kapcsolódik a potenciális 
növekedésre vonatkozó becslésekkel, ami nem megfigyelhető változó. Ez a makroökonómia korlátait tükrözi, és 
nem kerülhető ki mindaddig, amíg a strukturális egyenleg a költségvetési értékelés alapvető eleme marad, a rende -
letbe foglalt megbízatásnak megfelelően.
A huzamos ideig fennálló kibocsátási réssel foglalkozó munkacsoport keretében megállapodtunk a tagállamokkal 
a potenciális kibocsátás becslésének módszerére vonatkozó, részletes kompromisszumokat tartalmazó közös meg -
közelítésről, amelyet a Tanács jóváhagyott.
A Bizottság válasza 125
94
A magatartási kódex azt javasolja, hogy a költségvetési kiigazítás alulról felfelé haladó becslését (vagyis azt, ame -
lyik általában a diszkrecionális költségvetési intézkedések becsült költségvetési hatására vonatkozik) egészítsék ki 
a strukturális egyenleg változása révén elért költségvetési kiigazításra vonatkozó becsléssel (vagy a felülről lefelé 
haladó módszerrel). Az eredményes intézkedésre vonatkozó módszertan felülvizsgálatáról, többek között az alulról 
felfelé haladó módszerek gyakorlati alkalmazásáról szóló feljegyezést első ízben a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság 
póttagjainak 2014. február 26-i ülésén vitatták meg. A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság 2014. június 12-i ülése jóvá -
hagyta, és az Ecofin Tanács 2014. június 20-i ülése támogatta a feljegyzést.
Ez a módszer a bevételi oldalra vonatkozó diszkrecionális intézkedések becsült költségvetési hatására épül, és figye -
lembe veszi a kiadási oldalon tett explicit és implicit intézkedéseket.
Ami a diszkrecionális intézkedéseket illeti, a Bizottság az alábbiak révén gondoskodott átláthatósági kötelezett -
ségvállalásainak konkrét nyomon követéséről : i. 2014 tavasza óta az AMECO online adatbázisban (vagyis a teljes 
mértékben nyilvános bizottsági adatbázisban) elérhetővé teszi az egyes országok számára a diszkrecionális intézke -
dések hatását (aktuális/tőkejövedelem, valamint aktuális/tőkekiadás) és az egyszeri intézkedések szintjét; ii. a CIRCA 
platformon keresztül megosztja a tagállamokkal azokat a fő diszkrecionális adózási intézkedéseket, amelyeket 2015 
tavaszától beépítettek a túlzotthiány-eljárás alá tartozó országokra vonatkozó, alulról felfelé haladó módszerbe.
Továbbá a Bizottság a legfontosabb intézkedésekre vonatkozó részletes információkat bocsátott rendelkezésre 
a túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó új ajánlásokat kísérő munkadokumentumokban, többek között az alapforgató -
könyv szerinti költségvetési kiigazítás számszaki felülvizsgálatára vonatkozó legfontosabb változókkal kapcsolatos 
előrejelzéseket (pl. a jövőbeni előrejelzés összehasonlítási alapját jelentő viszonyítási pontot a felülről lefelé és az 
alulról felfelé haladó módszer kiszámítása érdekében).
95
A Bizottság nem ért egyet azzal, hogy csökkent az elemzéseinek átláthatósága.
Az uniós költségvetési keretet többször módosították az elmúlt években, hogy kiegészítő szabályokat vezessenek 
be, erősítsék a megfelelési mechanizmusokat és fokozzák a tagállamok felelősségvállalását. Az eltérő gazdasági 
helyzetek kezelésére is alkalmasabbá tették a szabályt.
A jogalkotási változtatásokat technikailag működőképessé kellett tenni. Ennek érdekében ki kellett igazítani a Sta -
bilitási és Növekedési Paktum (SGP) betartásának értékelésére alkalmazott módszereket és osztályozásokat. Erre az 
eljárásra a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság (EFC) és a Tanács egyéb illetékes szervei közötti kiterjedt megbeszélések 
keretében került sor. Az említett megbeszéléseket egy sor magyarázó feljegyzés révén segítették elő. A felügyeleti 
keret növekvő összetettsége kiegészítő magyarázatokat tett szükségessé az átláthatóság jegyében.
Ezért a felülvizsgált keret végrehajtására vonatkozó valamennyi megközelítést összefoglalták a Stabilitási és Növe -
kedési Paktumról szóló vademecumban, amely nyilvánosan hozzáférhető a Bizottság weboldalán. A Bizottság 
mostantól évente naprakésszé teszi a vademecumot a GMU teljes kiépítéséről szóló, 2015. október 21-i bizottsági 
közleménynek megfelelően (lásd a Bizottság 88–94. pontra adott válaszát).
A Bizottság válasza 126
96
A felülről lefelé haladó módszer tekintetében, bár a Bizottság számításainak megismételéséhez szükséges adatok 
2014-ig nem voltak rendszeresen hozzáférhetők a Bizottságon kívül, a Bizottság komoly erőfeszítéseket tett ennek 
korrekciójára, és jelenleg a teljes átláthatóságra törekszik oly módon, hogy minden releváns adathoz hozzáférést 
biztosít a tagállamoknak. Ezért a Bizottság a legfontosabb intézkedésekre vonatkozó részletes információkat bocsá -
tott rendelkezésre a túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó új ajánlásokat kísérő munkadokumentumokban, többek 
között az alapforgatókönyv szerinti költségvetési kiigazítás számszaki felülvizsgálatára vonatkozó legfontosabb vál -
tozókkal kapcsolatos előrejelzéseket (pl. a jövőbeni előrejelzés összehasonlítási alapját jelentő viszonyítási pontot 
a felülről lefelé és az alulról felfelé haladó módszer kiszámítása érdekében). Továbbá a Bizottság minden előrejelzési 
forduló után (a Bizottság 2014. tavaszi előrejelzésétől fogva) eljuttat a tagállamokhoz egy Excel-táblákat tartalmazó 
eszközt, amely az összes releváns inputadatot tartalmazza ahhoz, hogy a tagállamok pontosan megismételhessék 
a Bizottság számításait.
97
A Bizottság tisztázni kívánja, hogy a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság póttagjainak (a Tanács illetékes testületének) 
szóló, „Az eredményes intézkedés értékelése” című 2012. decemberi feljegyzésében először a Bizottság tett javas -
latot az intézkedések alulról felfelé haladó számszerűsítésére az ajánlott költségvetési célok nem teljesülése esetén 
elvégzendő gondos elemzés részeként, és azóta kiegészítő mutatóként alkalmazták azt a költségvetési kiigazítás 
gondos elemzésében, közelebbről a túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó ajánlásokat kísérő bizottsági szolgálati 
munkadokumentumokban vagy a tagállamokkal rendszeresen megvitatott költségvetési felügyeleti feljegyzé -
sekben. Első alkalommal 2014. február 26-án terjesztettük a Gazdasági és Költségvetési Bizottság póttagjai elé 
a módszertan felülvizsgálatáról és az alulról felfelé haladó gyakorlati alkalmazásról szóló feljegyzést (Az eredmé -
nyes intézkedésre vonatkozó módszertan felülvizsgálata), hogy megkíséreljünk nagyobb átláthatóságot biztosítani 
a túlzott  hiány-eljáráshoz kapcsolódó ajánlások teljesítésének értékeléséhez használt módszerek tekintetében. 
A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság (EFC, a főbizottság) 2014. június 12-én jóváhagyta a feljegyzést, amelyet 2014. 
június 20-án az Ecofin Tanács is támogatott.
A Bizottság a közösen elfogadott módszer szerint megállapította, hogy Franciaország várhatóan teljesíti majd a struk -
turális költségvetési célokat, és úgy döntött, hogy felfüggeszti az eljárást. A részletes indokolás megtalálható a Bizott -
ság szolgálati munkadokumentumában, amely elérhető az alábbi weboldalon: http://ec.europa.eu/economy_finance/
economic_governance/sgp/pdf/30_edps/communication_to_the_council/2015-07-01_fr_communication_swd_en.pdf
98
A Bizottság elfogadta, hogy a tagállamok rendelkezésére bocsát valamennyi szükséges információt – így töb -
bek között a felülről lefelé és az alulról felfelé haladó módszer szerinti számítási lépéseket tartalmazó részletes 
Excel-munkalapokat – ahhoz, hogy megismételhessék az eredményes intézkedésre vonatkozó értékelés során vég -
zett számításokat. A tagállamok kifejezett kérésének megfelelően azonban nem teljes mértékben hozzák nyilvános -
ságra az adatokat, hanem megosztják azokat a CIRCA elnevezésű közös platform révén, amelyhez csak az EFC tagjai 
és a minisztériumokban lévő póttagjai számára biztosítanak hozzáférést.
A Bizottság válasza 127
99
Az egyedi intézkedések hatásának utólagos értékelése nem hozhat egyértelmű eredményeket. Ugyanis az intézke -
dés hatásának a bevételek és a kiadások változásának általános mozgatórugóitól (például a gazdasági környezet) 
való elhatárolása tekintetében jelentkező problémák megnehezítik a hatás kiszámítását ahhoz képest, mintha 
a „nincs szakpolitikai változás” tendenciája érvényesült volna. Általában véve a diszkrecionális költségvetési intéz -
kedések utólagos eredményessége a költségvetés végrehajtásában, valamint a kitűzött költségvetési célok meg -
valósulásában (vagy meg nem valósulásában) tükröződik. A Bizottság arra vonatkozó értékelése, hogy a tagállamok 
elegendő politikai intézkedést tettek-e az ajánlott költségvetési célok elérésére, két, egymást kiegészítő eszközre, 
vagyis az eredményes intézkedés értékelésének felülről lefelé és alulról felfelé haladó módszerére épül.
A Bizottság (és a tagállamok) figyelemmel kísérik az egyes diszkrecionális költségvetési intézkedések hatását is. Az 
aggregált adatsorok elérhetők az AMECO-adatbázisban. A hatásokat előzetesen becsülik meg, és szükség esetén 
a végrehajtás során felülvizsgálják azokat (pl. többek között abban az esetben, ha módosítják az intézkedés szerke -
zetét, ha csupán részben hajtják végre azokat, ha indokolt az alapul szolgáló feltételezések felülvizsgálata).
100 (i)
Málta esetében 2013. október 1-jén nyújtották be a meghozott intézkedésekről szóló jelentést (3 hónappal a Tanács 
2013. június 21-i ajánlását követően). a jelentés 2013 tekintetében meghatározta az intézkedéseket, viszont 2014 
tekintetében homályos maradt. A jelentés először is expanzív, kiadási oldali intézkedéseket jelentett be, amelyeket 
a közvetett adók emelése és a munkaerő-felvétel korlátozása ellensúlyozott, de az összes részletet illetően csupán 
utalt a soron következő költségvetésre.
A részletek hiánya annak volt a következménye, hogy a máltai költségvetési eljárás nem volt összhangban az euró -
pai naptárral. Elsősorban a máltai hatóságok nem tárhatták fel a költségvetési intézkedéseket a megtett intéz -
kedésekről szóló jelentésben és a költségvetésiterv-javaslatban is, amely ezért nem részletezte kellő mértékben 
a költségvetési célokat alátámasztó diszkrecionális intézkedéseket. Az összes szükséges részlet csupán a 2014-es 
költségvetés előterjesztését követően áll rendelkezésre (amit 2013. november 4-én terjesztettek a parlament elé, és 
2013. november 21-én fogadtak el). A Bizottság értékelése, amely a november 5-én közzétett őszi előrejelzésen ala -
pult, nem építette be a 2014-re vonatkozó intézkedéseket. Az említett intézkedéseket végül a következő téli előre -
jelzésbe foglalták bele.
100 (ii)
A megtett intézkedésekről szóló, Franciaország által 2013. októberben benyújtott jelentést valóban egyesítették 
a „Rapport économique social et financier”-vel (RESF), amely rutinszerű értékelést ad az államháztartásról a költség -
vetési tervezet elkészítésének részeként. A költségvetésiterv-javaslatról szóló elemzésében a Bizottság úgy vélte, 
hogy a dokumentum nem sértette meg a hivatalos jelentéstételi követelményeket, hanem inkább abban a szakasz -
ban elégtelenek tartotta az ismertetett intézkedéseket ahhoz, hogy 3%-ra csökkentsék a költségvetési hiányt. Mivel 
többéves korrekcióról volt szó, az értékelés 2013-ra és 2014-re összpontosított, a magatartási kódexben előírtaknak 
megfelelően. A későbbi évekre vonatkozó információk hiányával kapcsolatos kockázatokat azonban jogosan jelölték 
meg az értékelést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumban, amely az alábbi weboldalon érhető el: http://
ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/dbp/fr_2013-11-15_swd_en.pdf
A Bizottság a 2014. februárban közzétett téli előrejelzést követően ismét megvizsgálta Málta helyzetét. A költség -
vetési hiányra vonatkozó ezen új előrejelzés szerint, amely beépítette a 2014. évi költségvetésben bejelentett intéz -
kedéseket, nominális szempontból teljesültek a túlzotthiány-eljárás 2014-re meghatározott előírásai.
A Bizottság válasza 128
101
A Bizottság nem ért egyet ezzel az észrevétellel, mivel a megtett intézkedésről szóló jelentés értékelése egyidejűleg 
visszatekintő és előretekintő, mivel a túlzotthiány-eljárásban kitűzött célok teljesítését az elmúlt évek (az eredmé -
nyek alapján), a jelen és a jövőbeni évek (előrejelzés) tekintetében elemzi, különösen azt vizsgálva, hogy megfele -
lőek és hitelesek-e azok az intézkedések, amelyeket a kérdéses tagállam előirányzott a túlzotthiány-eljárás jövőbeni 
céljainak elérésére. Általában véve ezt a megközelítést követi az összes kapcsolódó bizottsági dokumentum, például 
a megtett intézkedésekről szóló közlemény, a stabilitási és konvergenciaprogramok értékelését kísérő bizottsági 
szolgálati munkadokumentum vagy a költségvetésiterv-javaslatról szóló bizottsági vélemény, beleértve „A Bizott -
ság költségvetési felügyeleti előrejelzésének vonzatai” című feljegyzést is, amely miden előrejelzési forduló után 
valamennyi tagállam tekintetében rendszeres áttekintést ad a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeinek 
teljesítéséről, amelyet megvitatnak a Tanács illetékes testületében.
A Tanács ajánlására válaszként tett eredménytelen intézkedés esetén azonban a túlzotthiány-eljárás lépéseit nagy -
részt megfigyelt adatokon alapuló, szilárd bizonyítékokra kell építeni. A Bizottság úgy véli, hogy a vademecumban 
említett, a megtett intézkedésekről szóló jelentést követő kezdeti megfelelésértékelés a kormányzati bejelentéseket 
türköző, előzetes jellegű értékelés, amint azt a magatartási kódexben is kifejtik.
Ezenfelül a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a hatos csomag hatálybalépését követően jelenleg folyamatosan 
figyelemmel kísérik a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós és korrekciós ágainak való megfelelést. A Bizott -
ság előrejelzései, amelyeket évente háromszor – télen, tavasszal és ősszel – bocsát ki, az említett rendszeres költség -
vetési értékelések alapvető mérföldkövei, amelyek felölelik az eredményes intézkedés azon tagállamok tekintetében 
történő értékelését is, amelyek esetében a túlzotthiány-eljárást felfüggesztették. Ha a Bizottság értékelése arra 
a következtetésre jut, hogy nem teljesülnek a túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó ajánlások, akkor ez a túlzott  hiány-
eljárás felgyorsításához vezet. Ezért az első évre vonatkozó túlzottan szerény céloknak nincs lényeges hatása az 
eredményes intézkedés értékelésére.
102
A nemzeti reformprogramról és a stabilitási programról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó 2014. június 2-i bizottsági 
ajánlás tartalmazta a következő ajánlást: „a túlzott hiánynak a túlzotthiány-eljárás keretében kiadott tanácsi ajánlás -
ban meghatározott strukturális kiigazítási erőfeszítés révén 2015-ig megvalósuló fenntartható korrekciója érdeké -
ben erősítse meg a 2014-es évre és az azt követő időszakra vonatkozó költségvetési stratégiát, és ennek részeként 
pontosítsa a stratégiát megalapozó intézkedéseket”.  Ezenfelül a Bizottság elfogadta a költségvetésiterv-javaslatról 
szóló véleményt, és 2014. november 28-án bizottsági szolgálati munkadokumentumot tett közzé. Összességében 
véve a Bizottság az előrejelzés alapján arra az álláspontra helyezkedett, miszerint fennáll a kockázata, hogy Francia -
ország nem felel meg a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseinek, mivel az államháztartási hiány és 
a strukturális egyenleg kiigazítása az előrejelzés szerint elmarad a 2013-as ajánlástól. A Bizottság felkérte a hatósá -
gokat, hogy a nemzeti költségvetési folyamat keretében tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, 
hogy a 2015. évi költségvetés megfeleljen a Stabilitási és Növekedési Paktum szabályainak.
106
A Bizottság megállapította, hogy amennyiben az ajánlásokat éves átlagos adatként fogalmazták meg, ez gyakran 
azzal a következménnyel járt, hogy az első években nem került sor eredményes intézkedésre, ami nem vezetett 
a túlzotthiány-eljárás felgyorsításához. Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy felülvizsgálja a túlzotthiány-eljáráshoz 
kapcsolódó ajánlások megszövegezésének módját, és ezért 2011-től fogva a 126. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlá -
sok éves nominális és strukturális célértékeket tartalmaznak egy többéves időszak során.
A Bizottság válasza 129
A Bizottság közös válasza a 108. és a 109. pontra
A Bizottság tisztázni kívánja a strukturális reformok szerepét a túlzotthiány-eljárás keretében.
A Bizottság hangsúlyozta, hogy a növekedésösztönző strukturális reformok végrehajtása végső soron javíthatja 
az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, amit érdemleges tényezőként kell figyelembe venni annak el  -
döntésekor, hogy megindítják vagy meghosszabbítják-e a túlzotthiány-eljárást. E tekintetben meg kell jegyezni, 
hogy az 1467/97/EK rendelet 2. cikke alapján a Bizottság köteles figyelembe venni az ilyen érdemleges tényezőket 
ajánlásainak megfogalmazásakor. Ugyanakkor ami a jogérvényesítést illeti, a túlzotthiány-eljárást szabályozó jog -
szabályok a költségvetési eredményekre összpontosítanak, és így a vonatkozó jogszabályok nem tartalmaznak 
konkrét előírást a strukturális reformok végrehajtásának kikényszerítésére. Fontos ismételten leszögezni, hogy a túl -
zotthiány-eljárás keretében tett eredményes intézkedések értékelése a szükséges költségvetési kiigazítás végre -
hajtására összpontosít, és nem befolyásolja a strukturális reformok értékelése. A Bizottság az európai szemeszter 
keretében – többek között a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás során – kíséri figyelemmel 
a strukturális reformok végrehajtását, köztük a gazdasági partnerségi program alapján hozott reformokét is.
110
A Tanács a gazdasági partnerségi programról szóló 2013. decemberi véleményében elismerte ugyan, hogy vala -
mennyi reform előrehaladt, ugyanakkor rámutatott, hogy teljes mértékben foglalkozni kell egyes országspecifikus 
ajánlásokkal, különösen a társasági adózás eladósodást ösztönző elemeire vonatkozó 1. országspecifikus ajánlással, 
valamint az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára vonatkozó 2. országspecifikus ajánlással.
A Bizottság szolgálati munkadokumentuma értékeli a hatóságok előrehaladását a Tanács által elfogadott, előző évi 
országspecifikus ajánlások végrehajtása terén. A rendelet sem a Bizottság, sem a tagállamok számára nem írja elő 
a gazdasági partnerségi programról szóló tanácsi vélemény konkrét nyomonkövetését. A tagállamokhoz intézett 
kérésnek megfelelően a 2014. évi nemzeti reformprogram mellékletében további információkat adtak az előző évi 
országspecifikus intézkedések közzététele után tervezett és végrehajtott intézkedésekről. A szolgáltatott infor -
mációk minősége és hitelessége teljes mértékben tükröződött a végrehajtás értékelésében, valamint az új ország -
specifikus ajánlásokra vonatkozó bizottsági javaslatban.
11. háttérmagyarázat – Első francia bekezdés – Kiadások fel ülvizsgálata
Az Olaszország államháztartásról szóló, a Bizottság által a közelmúltban kiadott valamennyi dokumentum – például 
a 126. cikke (3) bekezdése szerinti, 2015. februári jelentés, a 2015-ös és 2016-os költségvetésiterv-javaslatról szóló 
vélemények – említést tesz arról, hogy a kiadások felülvizsgálatát minden kormányzati szinten a költségvetési el  -
járás szerves részévé kell tenni.
11. háttérmagyarázat – Második francia bekezdés – A korrupció elleni k üzdelem
A Bizottság nem ért egyet a Számvevőszéknek a 11. háttérmagyarázatban megfogalmazott észrevételével, mivel 
azóta, hogy a 2012. novemberi korrupció-ellenes törvény létrehozta az olasz antikorrupciós hatóságot (ANAC), 
a Bizottság által készített valamennyi értékelés kiemelte azokat – az eljárási és érdemi – kihívásokat, amelyek akadá -
lyozzák az új intézmény eredményes működését.
A 2013. májusi „SWD(2013) 362 final” bizottsági szolgálati munkadokumentum már rámutatott, hogy ami a közel -
múltban elfogadott korrupcióellenes törvényt illeti, „a törvény nem csupán végrehajtási aktusokat tesz még szük -
ségessé, hanem egyes kritikus problémákat sem kezel”. A korrupcióellenes törvény különböző végrehajtási rende -
leteinek jóváhagyása után a 2014. júniusi „SWD(2014) 413 final” bizottsági szolgálati munkadokumentum kiemelte, 
hogy: „korlátozott számú személyzettel rendelkezik és nincs szankcionálási hatásköre a közigazgatás értékelésével 
és átláthatóságával foglalkozó nemzeti antikorrupciós hatóságnak (ANAC), amelyet az országos szintű korrupció -
megelőzési politikák koordinálásával bíztak meg, és 2013-ban háromról ötre növelték a tagjai számát”. Ezenfelül 
2012 óta, amikor első ízben adtak ki Olaszországnak szóló országspecifikus ajánlást ebben a kérdésben, a Bizottság 
szisztematikusan arra összpontosított, hogy Olaszországnak felül kell vizsgálnia elévülési szabályait, hogy fokozza 
a korrupció visszaszorításának eredményességét.
A Bizottság válasza 130
11. háttérmagyarázat – Harmadik francia bekezdés – Az adóker ülés kezelése
A Bizottság nem ért egyet semmiféle olyan észrevétellel, hogy nem szentel kellő figyelmet az olaszországi adó -
kerülésnek, mivel a Bizottság szélesebb körű értékelésében figyelembe vette az összes releváns számadat vizsgála -
tát. Például az Olaszországra vonatkozó 2015. évi országjelentés alaposan tárgyalta, hogy milyen mértékű kihívást 
jelent az adóelkerülés Olaszországban. Közelebbről azt hangsúlyozta, hogy „az adózási morál továbbra alacsony és 
az adózási szabályok betartása változatlanul időigényes, ami sértheti az egyenlő versenyfeltételeket és a társadalmi 
egyenlőséget” (70. és azt követő oldalak). Továbbá „a 2015. évi stabilitási program technikai elemzésében” a Bizott -
ság kritikusan szemléli az olasz kormány által, az adókerülés/adócsalás elleni küzdelem fokozása céljából végre -
hajtott intézkedések eredményességét a várható bevételek tekintetében is (lásd a 10. oldalt): „az adómorál javí -
tására irányuló intézkedések annak révén, hogy az adatbázisok keresztellenőrzése (többek között az úgynevezett 
spesometro) alapján az adóhatóság felszólításokat küld az adófizetőknek, és ezt követően az utóbbiak a peres sza -
kaszt megelőzően önállóan felülvizsgálhatják adóbevallásukat (az úgynevezett adempimento volontario). Jól  lehet 
az utóbbi intézkedés ígéretes lehetne, ha az elvárások szerint, megfelelően hajtanák végre, a Bizottság előrejelzése 
nem építi be az ebből származó, várható bevételeket, mivel a végrehajtás még kezdeti szakaszban van”.
A 113. pont feletti címre adott válasz
A túlzotthiány-eljárás eredményességével összefüggésben a Bizottság megjegyzi, hogy a 2011. novemberben túl -
zotthiány-eljárás alatt álló 23 tagállamból 2015 végéig 15 lezárta az eljárást, és valamennyi vizsgált tagállam javí -
totta költségvetési és strukturális egyenlegét. A Bizottság 2016. téli előrejelzése alapján a tagállamok közül 2015-ben 
Görögország és Spanyolország mellett kizárólag Franciaország és Finnország államháztartási hiánya haladta meg 
még mindig a 3%-os határértéket.
118
Franciaországban az államháztartás adóssága a még mindig viszonylag magas államháztartási hiánynak megfele -
lően emelkedett, alacsony nominális növekedés mellett.
Olaszországban az adósságráta átlagosan évente a GDP 4,7 százalékával nőtt a 2008 és 2014 közötti válságidőszak -
ban, így a GDP-arányos államadósság 2014-re valamivel 132% fölé emelkedett a válságot megelőző (2007) mintegy 
100%-ról. E jelentős emelkedést az adósság után fizetett meglehetősen magas implicit kamatláb (átlagosan 4,2%) és 
a közel nulla százalékos átlagos évi nominális GDP-növekedés (–1,3% reál és +1,4% deflátor) közötti jelentős különb -
ségből adódó adósságnövelő hatás, vagyis az úgynevezett lavinahatás ösztönözte. Ezzel szemben az átlagos elsőd -
leges egyenleg változatlanul többletet mutatott (a GDP 1,2%-a), továbbra is elősegítve az adósság csökkenését. Az 
utóbbit azonban ellensúlyozták az adósságállomány kiigazításához kapcsolódó jelentős műveletek, amelyek főként 
az euróövezet programországainak nyújtott pénzügyi támogatással, valamint az ezekben az években felhalmozódó 
likviditással álltak kapcsolatban.
Németországban, Máltán és a Cseh Köztársaságban (ahol az adósságarány a küszöbérték alatt maradt) a növekedés 
a 2008–2015-ös időszakban mérsékelt volt (1,3% Máltán, 6,6% Németországban, és 12,3% a Cseh Köztársaságban) és 
az adósságarány jelenleg lefelé mutató pályán van. Ciprusnak egy korábban még soha nem tapasztalt bankválság -
gal kell megküzdenie, valamint 2008 és 2015 között a GDP-arányos adósság 63,3%-kal növekedett; a legmeredekebb 
növekedés 2008 és 2013 között következett be (45,1%-ról 102,5%-ra). 2013 óta azonban, amióta pénzügyi segítség -
nyújtási programban részesült, az adósságdinamika kezdett megfordulni, és az adósságarány stabilizálódott 2014-ben 
(108,2%) és 2015-ben (108,4%). Végezetül, mind Franciaország, mind Olaszország a GDP-arányos adósság 30% körüli 
folyamatos növekedésével szembesült a 2008–2015-ös időszakban.
12. háttérmagyarázat
A 12. háttérmagyarázat tekintetében a Bizottság rámutat, hogy a 2015-re vonatkozó, statisztikailag validált 
eredmény  adatok csupán 2016 áprilisában állnak majd rendelkezésre.
A Bizottság válasza 131
120
A Bizottság úgy véli, hogy bár a magas olasz adósságszint akadályozta az olaszországi túlzotthiány-eljárás eredmé -
nyességét, a túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó, Olaszországnak szóló 2009-es ajánlások 2012-re tűzték ki a kor -
rekció határidejét, és mivel ez teljesült, a túlzotthiány-eljárást 2013-ban felfüggesztették. Ez hozzájárult a magas 
államadósság kockázati prémiumának csökkentéséhez, és így elősegítette az államadósság csökkenését.
123
A Bizottság teljes mértékben elkötelezett a szankciók alkalmazása mellett, amennyiben ez célszerű, és a szabályok -
nak megfelelően előirányozható.
124
A túlzotthiány-eljárás hagyományosan a költségvetést helyezi a középpontba, és nem a strukturális reformok 
kikényszerítését szem előtt tartva alakították ki. A szankcionálás lehetősége valóban a túlzotthiány-eljárás költség -
vetési célértékeinek nem teljesítésére korlátozódik.
Az európai szemeszter keretében kísérik figyelemmel azokat a lehetséges költségvetési hatással járó szakpolitikai 
intézkedéseket, amelyek jelentős hatást gyakorolhatnak konkrét strukturális területekre. A túlzott makrogazdasági 
egyensúlyhiány miatti egyedi nyomon követés hatálya alá tartozó országok esetében azonban a reformok végre -
hajtását a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás keretébe tartozó, említett konkrét eljárás 
alapján kísérik figyelemmel. Különböző jogérvényesítési lehetőségek állnak rendelkezésre a Stabilitási és Növeke -
dési Paktum, valamint a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás tekintetében.
Költségvetési politikák : jogérvényesítési intézkedések a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága és kor -
rekciós ága alapján egyaránt.
Makrogazdasági egyensúlyhiányok: jogérvényesítési intézkedések a korrekciós ág alapján (vagyis 
a túlzotthiány-eljárás).
A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a végrehajtás szintje nem megfelelő, és javítani kell. E célból számos 
intézkedést tettek a következők szerint:
A Bizottság támogatja a rendszeres párbeszédet a tagállamokkal (vagyis kétoldalú találkozók révén), a szociális partne -
rekkel és valamennyi szintű érdekelttel, hogy biztosítsa a szoros monitoringot és nyomon követést, valamint felülvizsgálja 
a teljesítményt és támogassa a tapasztalatcserét. Az európai szemeszter tavaly ciklusa folyamán a Bizottság intenzívebb 
kapcsolatot tartott a tagállamokkal az ajánlások tekintetében. Emellett a Bizottság erősítette jelenlétét a tagállamokban, 
szorosabbra fűzte politikai kapcsolatait, többek között a nemzeti parlamentekkel és a szociális partnerekkel.
Az európai szemeszter tavalyi ciklusa során követett új, egyszerűsített eljárás több idő hagyott arra, hogy megvizs -
gálják és megvitassák a tagállamokkal az uniós iránymutatást. Az egyes tagállamokra vonatkozó országspecifikus 
elemzések (vagyis az országjelentések) két és fél hónappal az országspecifikus ajánlások előtt elérhetőek, a riasz -
tási mechanizmus keretében készült jelentést követő alapos jelentésekkel együtt. Ez lehetővé teszi az átláthatóság 
növelését és az országspecifikus ajánlások elfogadása előtti tagállami visszajelzéseket, valamint várhatóan erősíti az 
ajánlásokért való felelősségvállalást és végső soron azok eredményes végrehajtását.
A Bizottság arról is gondoskodik, hogy az EU-finanszírozást az uniós és nemzeti prioritások felé irányítsák. Az euró -
pai strukturális és beruházási alapok a fő uniós szintű beruházási eszközök, amelyek lehetővé teszik az Európa 2020 
stratégia céljai és az országspecifikus ajánlások megvalósítását. Az új európai beruházási terv, valamint az Európai 
Stratégiai Beruházási Alap létrehozása szintén erre a célra szolgál. Az uniós pénzeszközöket főként – az ország -
specifikus ajánlásokban azonosítottakhoz hasonló – növekedésösztönző beruházásokra fordítják majd, amelyek 
lehetővé teszik, hogy az EU elérje az Európa 2020 stratégia céljait. Emellett a Bizottság kizárólag a feltételek teljesü -
lése esetén kötött partnerségi megállapodásokat a tagállamokkal az említett alapok tekintetében. Szükség esetén 
a Bizottság felszólíthatja a tagállamokat, hogy módosítsák az alapvető strukturális reformok támogatására vonat -
kozó terveiket, és az ajánlások ismételt és súlyos megsértése esetén felfüggesztheti a finanszírozást.
A Bizottság válasza 132
Végezetül a reformok (az országspecifikus ajánlások) eredményes végrehajtásának fokozása, valamint a strukturális 
alapok optimális hasznosítása érdekében a Bizottság kérésre technikai segítséget is nyújthat a tagállamoknak.
127
A Bizottság hangsúlyozza, hogy az öt elnök jelentésében ismertették az európai gazdasági irányítás keretrendszeré -
nek javítására irányuló terveket.
Következtetések és ajánlások
128
A Bizottság kiemeli a túlzotthiány-eljárás – mint a gazdasági kormányzás eszköze – javítása terén elért jelentős előrehaladást.
2014 óta a Bizottság hozzáférést biztosít a tagállamoknak az összes releváns adathoz, mutatóhoz, valamint 
a költség  vetési felügyeleti eljárás során alkalmazott, releváns mutatók kiszámítására szolgáló eszközökhöz. Ennek 
alapján a tagállamok teljes egészében meg tudják ismételni a Bizottság számításait. A túlzotthiány-eljárás átlátha -
tóságának további növelése érdekében a 2015. tavaszi előrejelzéstől fogva a Bizottság megosztja a tagállamokkal 
a legfontosabb egyedi diszkrecionális adózási intézkedések hatását azon túlzotthiány-eljárás alatt álló tagállamok 
esetében, amely esetében alulról felfelé haladó módszer alkalmazandó.
131
A statisztikai adatok vizsgálatát a túlzotthiány-eljárással kapcsolatos értesítésekkel és vonatkozó kérdőívekkel, vala -
mint a missziókra vonatkozó iránymutatásokkal kapcsolatos ellenőrzési eljárást ismertető belső és külső dokumen -
tumok széles skálája dokumentálja.
Az államháztartás elhatárolásának alapját az ESA 2010 és az államháztartási hiányról és államadósságról szóló kézi -
könyv (MGDD), többek között a döntési fa részletezi. Az államháztartás elhatárolásának ellenőrzése céljából az Eurostat 
rendelkezésére áll továbbá a kormányzati szervezetek nyilvántartása, a túlzotthiány-eljárás leírásának egy része, a kor -
mányzati ellenőrzés alatt állóként besorolt kormányzaton kívüli gazdálkodó egységekre vonatkozó kérdőív, amely 2011 
óta áll rendelkezésre, valamint a túlzotthiány-eljárás keretében tett látogatásokra vonatkozó dokumentáció. Az állam -
háztartás elhatárolásának kérdése a túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó mindegyik látogatás egyik fő témája.
1. ajánlás – Első bekezdés
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
1. ajánlás – Második bekezdés
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A Bizottság megfelelő belső eljárásokkal rendelkezik minőségértékelési tevékenységének szabályozására. Belső 
dokumentumok állapítják meg az említett eljárásokat, amelyek a célnak megfelelőek.
A Bizottság mindazonáltal felülvizsgálja az e területekre vonatkozó eljárásait, és minden tőle telhetőt megtesz, hogy 
szükség esetén javítsa azokat.
132
A Bizottság értékeli a tagállamok kontrollrendszereit a látogatásai során a túlzotthiány-eljárással kapcsolatos kérdő -
ívekben, a szakmai vizsgálatokban, kérdőívekben és egyéb eszközökben. Például elősegítette a túlzotthiány-eljárás -
sal kapcsolatos adatokért felelős fő intézmények közötti egyetértési megállapodás aláírását, még ha az nem is jelent 
jogi kötelezettséget. Ennek megfelelően az Eurostat különféle építőelemekből álló rendszere megfelel a célnak.
A Bizottság válasza 133
A Bizottság adott esetben fokozhatja a Számvevőszék által meghatározott elemek (a tagállamok felügyeleti és 
kontroll  rendszereinek) dokumentálását.
Lásd még a Bizottság 59. pontra adott válaszát.
2. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
Az intézményi struktúra, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerek az upstream és a szokásos konzultációs láto -
gatások napirendjén is szerepelnek. A Bizottság elemzi, hogy hogyan lehetne még jobban dokumentálni ezeket 
a kérdéseket a jövőben.
133
A Bizottság úgy véli, hogy a látogatások időtartama elegendő az adatminőségi problémák megfelelő vizsgálatához. 
Szükség esetén az Eurostat hosszabb vagy gyakoribb látogatásokat végezhet. Emellett az Eurostatnak mindig sike -
rül kiigazítania a napirendi pontokat a missziók folyamán, valamint – ellenkező esetben – a nyomonkövetési ponto -
kat a missziók után. A rendelkezésre álló informatikai technológiával ez egyre eredményesebbé válik.
Lásd még a Bizottság 52. és 54. pontra adott válaszát.
Az említett látogatások száma, hossza és hatóköre a rendelkezésre álló emberi és pénzügyi erőforrásoktól függ.
134
Egyes kérdések közvetlen hitelesítését a látogatások során végzik (és nem csupán a látogatások során: például az 
Eurostat tisztviselői a hivatalban vizsgálják felül a köz-magán társulási [PPP] szerződéseket).
Az upstream és a szokásos konzultációs látogatások esetében is napirendre vették a nagy kockázatú kérdéseket. 
A nagy kockázatot jelentő általános kérdések mellett, amelyek minden esetben szerepelnek a missziók napirendjén, 
a kockázatok alapján napirendre vesznek egyedi kérdéseket.
Lásd még a Bizottság 53. pontra adott válaszait.
135
A Bizottság gondoskodik arról, hogy ésszerű határidőn belül közzétegyék a konzultációs látogatások zárójelentéseit. 
A jó gyakorlatok megosztása azonban nem a látogatásról készült jelentés közzétételének időpontjáról függ, mivel 
a tagállamok és a Bizottság különféle bevált fórumokkal rendelkeznek erre a célra (pl. a túlzotthiány-eljárással fog -
lalkozó munkacsoport, a módszertannal foglalkozó munkacsoport stb.).
Lásd még a Bizottság 56. pontra adott válaszát.
A Bizottság válasza 134
3. ajánlás – Első bekezdés
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A Bizottság megfelelőnek tekinti a konzultációs látogatásainak időtartamát.
A gyakoribb látogatásoknak – emberi és pénzügyi – erőforrásokkal kapcsolatos vonzatai volnának. A Bizottság 
egyensúlyt fog teremteni ezen ajánlás költségei és érdemi tartalma között.
3. ajánlás – Második bekezdés
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
3. ajánlás – Harmadik bekezdés
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A Bizottság gondoskodik arról, hogy ésszerű határidőn belül közzétegyék a konzultációs látogatások zárójelentéseit.
136
Ha egy intézkedési pont lényeges problémára vonatkozik, a Bizottság minden esetben nyomon követi azt. Időnként 
gyakorlati vagy szervezeti okokból kell meghosszabbítani a határidőket.
Az Eurostat minőségértékelése kitér minden olyan fontos és lényeges kérdésre, amivel az intézkedési pontok 
foglalkoznak.
Lásd a Bizottság 56. pontra adott válaszát.
4. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A Bizottság megvizsgálja majd, hogy teljes mértékben ki kell-e használnia hatásköreit, és ha igen, mely területeken.
137
A Bizottság kizárólag a tagállamok egyetértésével teszi közzé a tanácsokat. Az átláthatóság növelésére irányuló 
lépésként az Eurostat megkezdte a nem közzétett tanácsokra vonatkozó információk belefoglalását a Gazdasági és 
Pénzügyi Bizottságnak szóló tájékoztatásba.
Lásd a Bizottság 57. és 58. pontra adott válaszát.
A Bizottság válasza 135
5. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
138
Az Eurostat eljárással rendelkezik a túlzotthiány-eljárással kapcsolatos értesítésekben szereplő adatok elemzése 
során teendő lépések, ütemezés és az egyes szereplők szerepének meghatározására. Ez kiterjed a felső vezetés -
sel és a főigazgatóval való rendszeres találkozókra is. Néhány nappal a sajtóközlemény előtt az Európai Unió fő 
statisztikusaként eljáró főigazgató mindegyik tagállam esetében értékeli a helyzetet, és dönt a fenntartásokról és 
módosításokról.
A fenntartások és az adatok módosítása szakmai megítélésre épül, a tisztázási eljárás előtt és annak folyamán ren -
delkezésre álló minőségi és mennyiségi információk alapján. Ez az eljárás kizárólagos statisztikai alapon zajlik, az 
e célból az Eurostatra ruházott és a jogszabályba foglalt statisztikai jogkör gyakorlásával.
Lásd a Bizottság 65. pontra adott válaszát.
139
Az Eurostat eljárással rendelkezik a túlzotthiány-eljárással kapcsolatos értesítésekben szereplő adatok elemzése 
során teendő lépések, ütemezés és az egyes szereplők szerepének meghatározására. Ez kiterjed a felső vezetés -
sel és a főigazgatóval való rendszeres találkozókra is. Néhány nappal a sajtóközlemény előtt az Európai Unió fő 
statisztikusaként eljáró főigazgató mindegyik tagállam esetében értékeli a helyzetet, és dönt a fenntartásokról és 
módosításokról.
A fenntartások és az adatok módosítása szakmai megítélésre épül, a tisztázási eljárás előtt és annak folyamán ren -
delkezésre álló minőségi és mennyiségi információk alapján. Ez az eljárás kizárólagos statisztikai alapon zajlik, az 
e célból az Eurostatra ruházott statisztikai jogkör gyakorlásával.
Lásd a Bizottság 65. pontra adott válaszát.
6. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A Bizottság biztosítja minden olyan módszertani probléma következetes kezelését, amely potenciálisan/ténylege -
sen befolyásolja a nettó hitelnyújtást/nettó hitelfelvételt. A Bizottság ugyanakkor szükség esetén kiegészíti a fenn -
tartások kiadására és az adatok módosítására vonatkozó belső dokumentációját.
140
A Bizottság nem ért egyet azzal az észrevétellel, hogy a túlzotthiány-eljárással kapcsolatos ajánlások mögött álló 
elemzés nem átlátható. Az utóbbi években jelentős mértékben növekedett a Bizottság értékeléseinek és azt követő 
ajánlásainak átláthatósága.
Az uniós költségvetési keretet többször módosították az elmúlt években, hogy kiegészítő szabályokat vezessenek 
be, erősítsék a megfelelési mechanizmusokat és fokozzák a tagállamok felelősségvállalását. A jogalkotási változtatá -
sokat technikailag működőképessé kellett tenni és a módszerek ki kellett igazítani.
A Bizottság válasza 136
Ebbe beletartozik, hogy a Bizottság ismerteti azokat a módszereket, amelyeket a Stabilitási és Növekedési Paktum -
nak (SGP) való megfelelés értékelésére használ – például a túlzotthiány-eljárással kapcsolatos megfelelésértéke -
lésre vonatkozó eredményes intézkedés módszerét, valamint a GMU államháztartásáról szóló 2015-ös jelentésben 
közzétett, az egyszeri intézkedésekre vonatkozó besorolási elveket – továbbá hogy elősegíti az említett megfelelést, 
főként a Tanács illetékes testületei elé terjesztett számos magyarázó feljegyzés útján, amelyek tartalmát a Bizottság 
weboldalán nyilvánosan elérhető vademecum foglalja össze. Ez utóbbit a Bizottság mostantól évente naprakésszé 
teszi a GMU teljes kiépítéséről szóló, 2015. október 21-i bizottsági közleménynek megfelelően.
Az átláthatóság további fokozása érdekében a Bizottság megállapodott arról, hogy 2014 tavasza óta megadja 
a tagállamoknak az ahhoz szükséges összes információt – többek között a számítási lépéseket tartalmazó részletes 
Excel-munkalapokat –, hogy megismételjék a prevenciós és a korrekciós ággal kapcsolatos megfelelőségértékelést 
alátámasztó számszaki felülvizsgálatot. Ami a diszkrecionális intézkedéseket illeti, a Bizottság 2014 tavasza óta teljes 
mértékben nyilvánossá tette a diszkrecionális és az egyszeri intézkedések hatására vonatkozó összesített adatsoro -
kat, valamint – az Ecofin Tanács 2014. júniusi következtetéseinek megfelelően – további eredményeket ért el azáltal, 
hogy 2015 tavaszától megosztja a tagállamokkal a túlzotthiány-eljárás alatt álló országokra vonatkozó alulról felfelé 
haladó módszerbe beépített, kulcsfontosságú egyedi adózási intézkedések tényleges hatását.
Továbbá a Bizottság a legfontosabb intézkedésekre vonatkozó részletes információkat bocsátott rendelkezésre 
a túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó új ajánlásokat kísérő munkadokumentumokban, többek között az alapforga -
tókönyv szerinti költségvetési kiigazítás számszaki felülvizsgálatára vonatkozó legfontosabb változókkal kapcsola -
tos előrejelzést (pl. a jövőbeni előrejelzés összehasonlítási alapját jelentő viszonyítási pontot a felülről lefelé és az 
alulról felfelé haladó módszer kiszámítása érdekében).
A Bizottság elismeri, hogy a felügyeleti keret összetettebbé vált. Ugyanis természetes egyensúly áll fenn a szabá -
lyoknak és módszereknek az alapul szolgáló makroökonómiai helyzet és fejlemények megjelenítése tekintetében 
való lehető legpontosabb meghatározása, valamint a szabályrendszer bonyolultságának mértéke között. A mód -
szerek átlátható kodifikációja és közzététele csökkentette a mérlegelési és értelmezési lehetőségeket a rendszeren 
belül.
Amint 2015. október 21-i közleményében jelezte, a Bizottság a tagállamokkal együttműködve további erőfeszíté -
seket szándékozik tenni azért, hogy lehetőség szerint a hatályos jogalkotási kereten belül egyértelműbbé tegye 
a meglévő keretet, és csökkentse annak bonyolultságát. A Bizottság célja a Stabilitási és Növekedési Paktumnak való 
megfelelés értékelésére szolgáló módszerek korszerűsítése.
141
A Számvevőszék által említett növekvő összetettség nagyrészt az átláthatóság erősítésére irányuló kísérlet követ -
kezménye. Ugyanakkor a felügyeleti keret növekvő összetettsége részletes magyarázatokat tett szükségessé az 
átláthatóság jegyében.
A Bizottság úgy véli, hogy az utóbbi időben jelentősen erősödött az átláthatóság, és – bár elismeri, hogy van lehe -
tőség javításra – nem ért egyet azzal, hogy eddigi erőfeszítések nem elégségesek. Ugyanis a Bizottság teljes mér -
tékben elkötelezett az átláthatóság mellett. A statisztika terén a Bizottság módszertani tanácsokat és iránymutatást 
tesz közzé, amennyiben nem sérti meg a 479/2009/EK tanácsi rendeletbe foglalt statisztikai titoktartást. A nemzeti 
és regionális számlák európai rendszerére vonatkozó bizottsági megközelítés egyértelműen a szabályokon alapul, 
és a Bizottság nem tér el a szokásos eljárásoktól. A Bizottságnak lényeges feladata azonban, hogy a szabályoknak 
megfelelően, megalapozott megítélését alkalmazzon a tisztán mechanikus megközelítés helyett, és ez az egyetlen 
eszköz, amely megfelelően tükrözi a tagállamok és a szóban forgó kérdések sokszínűségét.
A Bizottság válasza 137
Ezenfelül az uniós költségvetési keret utóbbi időben bevezetett jogalkotási módosításait technikailag működőké -
pessé kellett tenni. Ennek érdekében ki kellett igazítani a Stabilitási és Növekedési Paktum (SGP) betartásának érté -
kelésére alkalmazott módszereket és osztályozásokat. Erre az eljárásra a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság (EFC) és 
a Tanács egyéb illetékes szervei közötti kiterjedt megbeszélések keretében került sor. Az említett megbeszéléseket 
egy sor magyarázó feljegyzés révén segítették elő. A felügyeleti keret növekvő összetettsége kiegészítő magyaráza -
tokat tett szükségessé az átláthatóság jegyében.
Ezért a felülvizsgált keret végrehajtására vonatkozó valamennyi megközelítést összefoglalták a Stabilitási és 
Növekedési Paktumról szóló vademecumban, amely nyilvánosan hozzáférhető Bizottság weboldalán. A Bizottság 
mostantól évente naprakésszé teszi a vademecumot a GMU teljes kiépítéséről szóló, 2015. október 21-i bizottsági 
közleménynek megfelelően.
E módszerek hivatalossá tétele azonban rendszerint csökkenti a rendszeren belüli mérlegelési és értelmezési lehető -
ségeket amiatt, hogy kötelezően követni kell a közzétett módszereket.
Az átláthatóság további fokozása érdekében a Bizottság megállapodott arról, hogy 2014 tavasza óta megadja 
a tagállamoknak az ahhoz szükséges összes információt – többek között a számítási lépéseket tartalmazó részletes 
Excel-munkalapokat –,hogy megismételjék a prevenciós és a korrekciós ággal kapcsolatos megfelelőségértékelést 
alátámasztó számításokat. Ami a diszkrecionális intézkedéseket illeti, a Bizottság 2014 tavasza óta teljes mértékben 
nyilvánossá tette a diszkrecionális és az egyszeri intézkedések hatására vonatkozó összesített adatsorokat, vala -
mint – az Ecofin Tanács 2014. júniusi következtetéseinek megfelelően – további eredményeket ért el azáltal, hogy 
2015 tavaszától megosztja a tagállamokkal a túlzotthiány-eljárás alatt álló országokra vonatkozó alulról felfelé 
haladó módszerbe beépített, kulcsfontosságú egyedi adózási intézkedések tényleges hatását.
Továbbá a Bizottság a legfontosabb intézkedésekre vonatkozó részletes információkat bocsátott rendelkezésre 
a túlzotthiány-eljáráshoz kapcsolódó új ajánlásokat kísérő munkadokumentumokban, többek között az alapforgató -
könyv szerinti költségvetési kiigazítás számszaki felülvizsgálatára vonatkozó legfontosabb változókkal kapcsolatos 
előrejelzéseket (pl. a jövőbeni előrejelzés összehasonlítási alapját jelentő viszonyítási pontot a felülről lefelé és az 
alulról felfelé haladó módszer kiszámítása érdekében).
7 . ajánlás – Első francia bekezdés – Értékelési folyamat
A Bizottság részben ért egyet az ajánlással, tekintve, hogy rendkívül jelentős mértékben sikerült növelnie elemzése -
inek átláthatóságát.
Ami az egyszeri és ideiglenes intézkedéseket illeti, a magatartási kódex meghatározása szerint az egyszeri és 
ideiglenes intézkedések olyan intézkedések, amelyek tartósan nem befolyásolják a költségvetési egyenleget, és 
a továbbiakban több példát is hoz erre. Mivel azonban az országok sajátosságai rendkívül eltérőek, igen valószínű, 
hogy olyan intézkedések jelennek meg, amelyek nem pontosan illeszthetők be a korábban ismert kategóriákba, és 
ilyen körülmények között nagyon kívánatos, hogy a Bizottság megőrizze a lehetőséget gazdasági megítélésének 
alkalmazására. E tekintetben a Bizottság korábbi államháztartási jelentéseiben közzétette az elemzési módszerét és 
az ahhoz használt indokolást meghatározó munkát, és belső tevékenységet végeznek az említett anyag frissítésére. 
A 2015. évi államháztartási jelentésen kívül is közzétette az egyszeri intézkedésekre vonatkozó naprakésszé tett és 
részletesebb belső iránymutatást (többek között az irányadó elveket és tipikus eseteket).
Hasonlóképpen, előzetesen nem határozták meg végérvényesen az „előre nem látható kedvezőtlen gazdasági 
események” fogalmát, mivel nem lehet kimerítően meghatározni az egyes országok azon körülményeinek körét, 
amelyekre azt később alkalmazni lehet, figyelembe véve, hogy ezek az események jellegüknél fogva nem láthatóak 
előre. A Bizottság azonban úgy véli, hogy az eredményes intézkedés értékelésére vonatkozó, elfogadott módszer 
általános megközelítést biztosít ebben a kérdésben.
A Bizottság válasza 138
A Bizottság az 1467/97/EK tanácsi rendelet előírásainak megfelelően elemzi az érdemleges tényezőket, figyelembe 
véve azokat a tényezőket, amelyeket közvetlenül a jogszabály sorol fel, valamint azokat, amelyeket az érintett tag -
állam tart relevánsnak.
A rendelet előírja, hogy abban az esetben, ha megsértik a költségvetési hiányra vonatkozó kritériumot, és amennyi -
ben az államadósság meghaladja a GDP 60%-át, az érdemleges tényezőket kizárólag az arra vonatkozó döntéshez 
veszik figyelembe, hogy elindítsák-e a túlzotthiány-eljárást, ha a költségvetési hiány közel marad a referenciaérték -
hez, és ideiglenesnek ítélik a kritérium megsértését.
A jogszabály valóban tartalmazza a lehetséges érdemleges tényezők széles körű – ám nem kimerítő jellegű – felso -
rolását, ugyanis a rendelet előírja a Bizottságnak, hogy az érintett tagállam által relevánsnak tekintett tényezőket 
is vegye figyelembe. Ez fontos eleme annak, hogy figyelembe vegyék a háttérben meghúzódó országspecifikus 
körülményeket, amelyek jellegüket és súlyosságukat tekintve országonként eltérőek, és nem minden esetben 
számszerűsíthetők.
Ezenfelül az eredményes intézkedés felülről lefelé haladó módszeren alapuló értékelése szintén lehetővé teszi 
a váratlan események hatásának korrigálását.
7 . ajánlás – Második francia bekezdés – Az adatok hozzáférhetősége
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
7 . ajánlás – Harmadik francia bekezdés –Alulról felfelé haladó értékelés
A Bizottság nem fogadja el az ajánlást, mivel a Bizottság jogköre nem terjed ki a nemzeti költségvetési tanácsok 
szolgáltatásainak igénybevételére.
7 . ajánlás – Negyedik francia bekezdés – Az elemzések robosztussága
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
142
Megalapozott a Számvevőszék azon észrevétele, hogy a túlzotthiány-eljárás hagyományosan inkább az államháztar -
tási hiányra, mintsem az adósságra összpontosított. A hatos csomag hatálybalépése előtt a Stabilitási és Növekedési 
Paktum adósságtényezőjét nem eléggé aktívan alkalmazták a rendszeres felügyeleti eljárás során. Ezért a hatos cso -
magba foglalt egyik legfontosabb reform az adósságszabályok gyakorlati alkalmazása volt, különösen annak révén, 
hogy felemelték a GDP 60%-ának megfelelő felső határértéket, amelynek megsértése kiváltja a túlzotthiány-eljárás 
elindítását, valamint meghatározták, hogy mi számít olyan adósságnak, amely – a rendelet szerinti előírásnak meg -
felelően – kielégítő ütemben csökken.
Azok az országok, amelyek túlzotthiány-eljárás alatt álltak abban az időpontban, amikor a hatos csomag módosí -
totta a Stabilitási és Növekedési Paktumot – vagyis 2011. november 8-án – hároméves átmeneti szabályozás alá tar -
toznak a túlzott hiányuk kiigazítását követően. A három év során aszerint ítélik meg az adósságkritérium teljesítését, 
hogy a szóban forgó tagállam kellő előrehaladást ért-e el a megfelelés irányába.
A Bizottság válasza 139
Ez a szabályozás annak gyakorlati elismerését jelenti, hogy azok a tagállamok, amelyek a hatos csomag elfogadá -
sának idején már túlzotthiány-eljárás alatt álltak, elfogadott költségvetési konszolidációs pályával rendelkeznek, 
amely nem feltétlenül felel meg az újonnan működésbe léptetett adósságszabály követelményeinek. Ezért a folya -
matban lévő, túlzott hiány esetén követendő eljárások, valamint az adósságszabály követelményei nem volnának 
következetesek. Az átmeneti időszak tehát annak szükséges elismerése, hogy az említett tagállamoknak időre van 
szüksége ahhoz, hogy strukturális kiigazítását úgy módosítsák, hogy az megfeleljen az új referenciaértéknek. Fontos 
megjegyezni, hogy az adott országoknak még ebben az időszakban is közelíteniük kell a megfeleléshez, és esetle -
ges eljárási következményekkel néznek szembe annak elmulasztása esetén; nem az a helyzet, hogy az adósságkövetel -
mény egyáltalán nem alkalmazandó rájuk az átmenet folyamán. Továbbá, bár az átmeneti időszak a meghatározás 
szerint három évig tart, az utolsó év során a tagállamoknak be kell mutatniuk az adósságkritérium teljesítését, így az 
átmeneti szabályozás valójában csak az első két évben tért el az adósságcsökkentési referenciaértéktől.
143
A Bizottság nem ért egyet azzal, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktum hatályos szabályai által biztosított 
rugalmasság legjobb kihasználásáról szóló közlemény bármilyen módon beárnyékolná a folyamat hitelességét és 
veszélyeztetné az államadósság fenntarthatóságát. Ugyanis a közlemény nem jelentett eltérést a korábbi forga -
tókönyvtől, mivel nem bővítette ki azon tényezők fogalmát, amelyeket figyelembe kell venni a túlzott hiány ese -
tén követendő eljárás megindításának elvetésére vonatkozó döntés meghozatalakor. Az 1467/97/EK rendeletnek 
a túlzott hiány esetén követendő eljárás megindításával foglalkozó 2. cikke egyértelműen kimondja, hogy Bizottság 
a 126. cikk (3) bekezdése szerinti jelentés elkészítésekor valamennyi érdemleges tényezőt figyelembe veszi, amen y-
nyiben azok jelentős mértékben befolyásolják az érintett tagállam hiány- és adósságkritériumoknak való megfele -
lésének értékelését - többek között a középtávú potenciális növekedés alakulását, a túlzott makrogazdasági egyen -
súlyhiány megelőzésével és kiigazításával összefüggő szakpolitikák végrehajtását, és a közös uniós növekedési 
stratégiával összefüggő szakpolitikák végrehajtását.
Az adósságszabály (a teljes szabály és az átmeneti szabály) nem automatikusan jelenti azt, hogy túlzotthiány-eljá -
rás indul egy tagállam ellen, ha nem érte el a számszerűsített célt. A rendelet kifejezetten előírja az automatizmus 
hiányát, és az gazdaságilag is indokolt, mivel az adósság alakulása (inkább mint a költségvetési hiány alakulása) nem 
áll tejes egészében a kormány ellenőrzése alatt. Ugyanis a GDP-arányos államadósság különösen a reál GDP-növe -
kedés és az infláció alakulásától függ. Ezenfelül az adósságállomány kiigazításához kapcsolódó műveletek is érintik, 
többek között az átváltási árfolyamok és a statisztikai átsorolások révén.
8. ajánlás
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A túlzott hiány esetén követendő eljárás reális és hiteles célkitűzéseinek rá kell mutatniuk arra, hogy a GDP-ará -
nyos államadóssággal kapcsolatos célértékeket körültekintően kell előírni a túlzotthiány-eljárással kapcsolatos 
ajánlásokban.
A kormányzatok nem gyakorolnak ugyanolyan mértékű ellenőrzést a GDP-arányos államadósság alakulása felett, 
mint amilyet a költségvetési hiány tekintetében. Először is a nem adóssággal kapcsolatos pénzügyi ügyletek (az 
úgynevezett adósságállomány kiigazításához kapcsolódó műveletek) jelentős hatást gyakorolhatnak az adósság -
arányra egy adott évben. Mivel az adósságdinamika olyan jellegű, hogy az egyik év a másikra épül, az ilyen egyszeri 
jelenségek dominóhatást gyakorolhatnak a következő évekre, és így megszűnik a következetesség a költségvetési 
hiányon és az államadósságon alapuló célértékek között.
A Bizottság válasza 140
144
Ami a jogérvényesítést illeti, a túlzotthiány-eljárást szabályozó jogszabályok a költségvetési eredményekre összpon -
tosítanak, és így a vonatkozó jogszabályok nem tartalmaznak konkrét előírást a strukturális reformok végrehajtá -
sának kikényszerítésére. Ugyanis a túlzotthiány-eljárás keretében tett eredményes intézkedések értékelése a szük -
séges költségvetési kiigazítás végrehajtására összpontosít, és nem befolyásolja a strukturális reformok értékelése. 
A Bizottság az európai szemeszter keretében kíséri figyelemmel a strukturális reformok végrehajtását, köztük 
a gazdasági partnerségi program alapján hozott reformokét is. A rendelet azonban nem irányoz elő konkrét lépé -
seket azokban az esetekben, amikor a strukturális intézkedések elmaradnak a túlzotthiány-eljárással kapcsolatos 
elemzésben ajánlott szinttől. A túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány miatti egyedi nyomon követés hatálya alá 
tartozó országok esetében a reformok végrehajtását a túlzottegyensúlyhiány-eljárás keretében kísérik figyelemmel.
145
A túlzotthiány-eljárással kapcsolatos dokumentumokban azért nem biztosítják a figyelemmel kísérést, mert el kell 
kerülni a párhuzamosságokat és az indokolatlanul összetett felügyeleti eljárásokat.
Az ilyen figyelemmel kísérés indokolt az európai szemeszter során, amelyet annak érdekében hoztak létre, hogy 
integráltan kezeljék a gazdasági és költségvetési politikát, figyelembe véve azok egymásra hatását és kölcsönös 
függőségét.
A Bizottság által a 2015-ös európai szemeszterben bevezetett változtatások arra irányultak, hogy fokozzák a nem -
zeti szintű felelősségvállalást, valamint az európai és nemzeti döntéshozatal elszámoltathatóságát.
A megerősített európai szemeszter keretében 2015 óta az adott év februárjában készítik el az egyes tagállamokra 
és az euróövezetre vonatkozó országjelentéseket, amelyek azonosítják az országspecifikus kihívásokat, különösen 
azokat, amelyek a reformfolyamathoz kapcsolódnak, valamint az országspecifikus ajánlások korábbi körében azono -
sított problémák kezelése terén elért eredményeket. A részletes értékelés hozzájárul az országspecifikus ajánlások 
következő körének megfogalmazásához.
Ezenfelül a túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány miatti egyedi nyomon követés hatálya alá tartozó országok 
esetében a reformok végrehajtását a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás keretébe tartozó, 
említett konkrét eljárás alapján kísérik figyelemmel.
Ami a Bizottság azon közelmúltbeli döntését illeti, hogy jobban figyelembe veszi a strukturális reform végrehajtását, 
hangsúlyozni kell, hogy ez nincs hatással a túlzotthiány-eljárás szerinti eredményes intézkedés értékelésére.
9. ajánlás – Első bekezdés
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A gazdasági partnerségi program bevezetése azon alapul, hogy a túlzott hiány – legalábbis részben – strukturális 
gyengeségekben gyökerezhet. Ha nem közvetlenül kezelik ezeket a gyengeségeket, előfordulhat, hogy költség  vetési 
intézkedések nem elegendőek a hiány tartós korrekciójához. A háttérben meghúzódó gyengeségek kezelése viszont 
vélhetően eredményes és gazdasági szempontból közép- és hosszú távon hatékonyabb. A kettes csomag bevezetése 
óta azok a tagállamok, amelyek esetében túlzott hiány esetén követendő eljárás indult/a túlzotthiány-  eljárás határide -
jét az eredményes intézkedést követően felülvizsgálták, gazdasági partnerségi programot terjesztenek elő a megtett 
intézkedésekről szóló jelentéssel egyidejűleg, vagyis 3–6 hónappal a túlzotthiány-eljárás lépései után.
A gazdasági partnerségi programok egyszeri dokumentumok, amelyeknek a szerepe, hogy menetrendként szol -
gáljanak azokhoz a fiskális-strukturális reformintézkedésekhez, amelyeket a tagállamok szükségesnek tartanak 
a túlzott hiányok hatékony és tartós korrigálásához. A gazdasági partnerségi programokban a tagállamoknak meg 
kell határozniuk és ki kell választaniuk a versenyképességgel, a hosszú távú fenntartható gazdasági növekedéssel és 
strukturális gyengeségeik kezelésével kapcsolatos prioritásaikat. A gazdasági partnerségi program a túlzotthiány-  
eljárás folyamán tett költségvetési intézkedések kiegészítésére szolgál, tágabb stratégiai célja pedig a túlzott hiány 
előfordulásának megelőzése. A program egyszeri jellege azonban nem jelenti azt, hogy nincs nyomon követés. 
A Bizottság válasza 141
A Bizottság és a Tanács az európai szemeszter keretében nyomon követi a fiskális-strukturális reformintézkedések 
végrehajtását. E tekintetben szem előtt kell tartani a párhuzamosságok és az indokolatlanul összetett felügyeleti 
eljárások elkerülésének szükségességét.
9. ajánlás – Második bekezdés
A Bizottság nem fogadja el az ajánlást, mivel úgy véli, hogy már jelenleg is teljes mértékben kihasználja a jog -
szabályok alapján őt megillető hatásköröket, és ismételten, nyilvánosan hangsúlyozta annak szükségességét, hogy 
a tagállamok elvégezzék a szükséges strukturális reformokat.
146
Ami az új beszámolási kötelezettséget illeti, azaz nincs olyan jogszabályi rendelkezés, amely biztosítaná az előírások 
tagállami teljesítését, illetve szankcionálná a teljesítés elmulasztását. Mivel azonban a rendeletből eredő követel -
ményről van szó, a Bizottságnak lehetősége van kikényszeríteni, ha kötelezettségszegési eljárást indít a teljesítés 
elmulasztása miatt. E jogorvoslat hatékonyságát a túlzotthiány-eljárás követelményeire tekintettel kell megítélni.
147
Az ajánlás b) pontja iv. alpontjára adott válasznak megfelelően, a rendelet nem minden esetben irányozza elő, 
hogy a Bizottságnak nyilvánosságra kell hoznia a rendszeres értékelést/visszajelzést. A Bizottság teljes mértékben 
figyelembe veszi a kiegészítő beszámolókat rendszeres felügyeleti tevékenysége során (vagyis minden előrejelzési 
körben; a 2013-as éves előrejelzés óta „A költségvetési felügyelet előrejelzésének vonzatai” című feljegyzés ország -
specifikus szakaszában általában rövid értékelés szerepel). Ezt kizárólag a követelmények teljesítésének elmulasz -
tása esetén jelölik meg egyértelműen, és emelik ki a megfelelő bizottsági dokumentumban (a konkrét helyzettől 
függően, ezek lehetnek célzott feljegyzések, illetve a Stabilitási és konvergenciaprogramot vagy a költségvetésiterv-  
javaslatot értékelő dokumentumok). A követelmények teljesítésének elmulasztása esetén kötelezettségszegési 
eljárásokat lehet indítani.
10. ajánlás – Első bekezdés
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
10. ajánlás – Második bekezdés
A Bizottság nem fogadja el az ajánlást, mivel e jogorvoslat hatékonyságát a túlzotthiány-eljárás követelményei 
tekintetében kell megítélni.
149
A Bizottság megismétli kötelezettségvállalását, hogy megfelelő esetben szankciókat alkalmaz a hatos csomag ren -
delkezéseinek megfelelően.
11. ajánlás
A Bizottság nem fogadja el ezt az ajánlást.
A Bizottság minden esetben a Szerződéssel összhangban járt el. A Bizottság megfelelő esetben továbbra is azt 
ajánlja majd a Tanácsnak, hogy gyorsítsa az eljárást és alkalmazzon szankciókat a jogszabályoknak megfelelően.

HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
A túlzotthiány-eljárás az uniós gazdasági irányítás egyik fő 
összetevője. Szükség esetén ez az eljárás használatos 
a tagállamok hiány- és adósságpályájának kiigazítására. 
Az ellenőrzés során a  túlzotthiány-eljárás minőségét 
vizsgáltuk a  jelenlegi nehéz gazdasági körülmények 
között, az eljárás megindításáról szóló határozatokat 
alátámasztó adatoktól kezdve egészen a végleges 
eredményekig. Megállapítottuk, hogy az eredményes 
alkalmazás még mindig várat magára, de a Bizottság 
elkötelezte magát a szükséges javítások végrehajtásának 
folytatása mellett.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK