A különböző kezdeményezések hatóköre, léptéke és jelenlegi helyzete tagállamonként eltérő. Jelentős számú tagállam változtatott eljárásjogán vagy jelentett be ilyen változtatásokat. Tevékenységeik továbbra is az infokommunikációs technológiákra (ikt) összpontosítottak, de a tagállamok tettek kezdeményezéseket a jogi szakmákra, az alternatív vitarendezési (AVR) módszerekre, a költségmentességre, a bíróságok igazgatására, a bírósági illetékekre, a bírák jogállására, az igazságszolgáltatási illetékességi területek áttervezésére, a bírósági szakosodásra és az igazságszolgáltatási tanácsokra vonatkozóan is.

A hatékony igazságszolgáltatási rendszerek kulcsfontosságú szerepet töltenek be a jogállamiság fenntartásában és az Unió alapvető értékeinek megőrzésében. Ezen túlmenően a beruházás- és vállalkozásbarát környezet előfeltételét is jelentik. Az európai szemeszter – az EU éves gazdaságpolitikai koordinációs ciklusa – ezért a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságának javítását egyik prioritásaként kezeli. Az uniós igazságügyi eredménytábla segíti a tagállamokat e prioritás megvalósításában.

* A CEPEJ módszertanát követve a polgári (és kereskedelmi) peres ügyek a felek közötti, például a szerződésekkel kapcsolatos jogvitákat érintik. Ezzel szemben a polgári (és kereskedelmi) nemperes ügyek nem vitatott eljárásokat érintenek, például a nem kifogásolt fizetési meghagyásokat. A kereskedelmi ügyeket egyes országokban kereskedelmi különbíróságok tárgyalják, más országokban a rendes (polgári) bíróságok kezelik. Az összehasonlításokat körültekintően kell elvégezni, mivel egyes tagállamok arról számoltak be, hogy megváltozott az adatgyűjtés vagy a besorolás módszertana (CZ, EE, EL, ES, HR, IT, CY, LV, LU, HU, RO, SI, FI), illetve az adatok teljessége kapcsán jelezték, hogy az adatok esetleg nem terjednek ki valamennyi szövetségi tartományra vagy minden bíróságra (DE, LU). CZ és SK jelentése szerint nem lehetséges az első fokon folyamatban lévő ügyek számát külön kimutatni , mivel minden ügy folyamatban lévőnek számít, amíg a további eljárás nem lehetséges. 2014 előtt NL adta meg a mért ügyintézési időt, nem a CEPEJ számította ki. PT: a 2014-re vonatkozó adatok technikai korlátok miatt nem voltak elérhetőek.

* A CEPEJ módszertana szerint ez a szám magába foglal minden polgári és kereskedelmi peres és nemperes ügyet, a nemperes ingatlan- és cégnyilvántartási ügyeket, más nyilvántartási ügyeket, más nemperes ügyeket, közigazgatási ügyeket és más, nem büntető ügyet. Az összehasonlításokat körültekintően kell alkalmazni, mivel egyes tagállamok arról számoltak be, hogy megváltozott az adatgyűjtés vagy a besorolás módszertana (CZ, EE, HR, IT, CY, LV, HU, RO, SI, FI). CZ és SK jelentése szerint nem lehetséges az első fokon folyamatban lévő ügyek számát külön kimutatni, mivel minden ügy folyamatban lévőnek számít, amíg a további eljárás nem lehetséges. PT: technikai korlátok miatt az adatok nem voltak elérhetőek.

* A CEPEJ módszertana értelmében a polgári és kereskedelmi peres ügyek a felek közötti, például a szerződésekkel kapcsolatos jogvitákat érintik. Ezzel szemben a polgári (és kereskedelmi) nemperes ügyek nem vitatott eljárásokat érintenek, például a nem kifogásolt fizetési meghagyásokat. A kereskedelmi ügyeket egyes országokban kereskedelmi különbíróságok tárgyalják, más országokban a rendes (polgári) bíróságok kezelik. ES: a természetes személyekre vonatkozó bírósági illetékek 2014. márciusig történő bevezetése, valamint a fizetési meghagyások kizárása magyarázza állítólag az eltéréseket. EL: 2014-ben bevezetett módszertani változások. IT: a polgári jogi ügyek eltérő besorolását vezették be 2013-ban, ezért a különböző évek összehasonlítása téves következtetésekre vezethet.

* A CEPEJ módszertana szerint ez a szám magába foglal minden polgári és kereskedelmi peres és nemperes ügyet, a nemperes ingatlan- és cégnyilvántartási ügyeket, más nyilvántartási ügyeket, más nemperes ügyeket, közigazgatási ügyeket és más, nem büntető ügyet. IT: a polgári jogi ügyek eltérő besorolását vezették be 2013-ban, ezért a különböző évek összehasonlítása téves következtetésekre vezethet. DK: a jobb üzleti környezet magyarázza állítólag, hogy minden szintű bíróság kevesebb ügyet kapott.

* Az összehasonlításokat körültekintően kell alkalmazni, mivel egyes tagállamok arról számoltak be, hogy megváltozott az adatgyűjtés vagy a besorolás módszertana (CZ, EE, EL, IT, CY, LV, HU, RO, SI, FI), illetve az adatok teljessége kapcsán jelezték, hogy az adatok esetleg nem terjednek ki valamennyi szövetségi tartományra vagy minden bíróságra (DE, LU). Állítólag a beérkező ügyek változása magyarázza a dániai, görögországi és spanyolországi módosulásokat. CZ és SK jelentése szerint nem lehetséges az első fokon folyamatban lévő ügyek számát külön kimutatni, mivel minden ügy folyamatban lévőnek számít, amíg a további eljárás nem lehetséges. PT: a 2014-re vonatkozó adatok technikai korlátok miatt nem voltak elérhetőek.

*Az összehasonlításokat körültekintően kell alkalmazni, mivel egyes tagállamok arról számoltak be, hogy megváltozott az adatgyűjtés vagy a besorolás módszertana (CZ, EE, IT, CY, LV, HU, RO, SI, FI). CZ és SK jelentése szerint nem lehetséges az első fokon folyamatban lévő ügyek számát külön kimutatni, mivel minden ügy folyamatban lévőnek számít, amíg a további eljárás nem lehetséges. ES: állítólag a beérkező ügyek változása magyarázza a módosulásokat. PT: technikai korlátok miatt az adatok nem voltak elérhetőek.

* Az összehasonlításokat körültekintően kell alkalmazni, mivel egyes tagállamok arról számoltak be, hogy megváltozott az adatgyűjtés vagy a besorolás módszertana (CZ, EE, EL, IT, CY, LV, HU, SI, FI), illetve az adatok teljessége kapcsán jelezték, hogy az adatok esetleg nem terjednek ki valamennyi szövetségi tartományra vagy minden bíróságra (DE, LU). NL: 2014 előtt a mért ügyintézési időre vonatkozó adatokat jelentették, nem a CEPEJ számította ki. LU: új statisztikai módszerek bevezetése magyarázza állítólag a változásokat. IE: a folyamatban lévő polgári ügyek nyilvántartásának történelmi gyakorlata magyarázza állítólag az alacsony eredményeket. PT: a 2014-re vonatkozó adatok technikai korlátok miatt nem voltak elérhetőek.

*Az összehasonlításokat körültekintően kell alkalmazni, mivel egyes tagállamok arról számoltak be, hogy megváltozott az adatgyűjtés vagy a besorolás módszertana (CZ, EE, IT, CY, LV, HU, SI, FI). Állítólag a beérkező ügyek változása magyarázhatja a litvániai és a szlovákiai módosulásokat. LV: külső és belső tényezők, például az új fizetésképtelenségi eljárások befolyásolták az eltéréseket. PT: technikai korlátok miatt az adatok nem voltak elérhetőek.

Az adott területeken uniós jogot alkalmazó bíróságok tevékenységének alaposabb vizsgálata különösen fontos. Az uniós jog a tagállami jogrendszerek közös alapját adja, az uniós jogra alapított perindítás ezért különösen alkalmas az összehasonlítható adatok beszerzésére. Az uniós jog alkalmazásakor a nemzeti bíróságok uniós bíróságokként működnek, és gondoskodnak az uniós jog keretében meghatározott jogok és kötelezettségek hatékonyan érvényesítéséről. Az uniós jog konkrét területeire való összpontosítás rávilágít arra, hogy mennyire hatékonyan érvényesül az uniós jog. A hosszan elnyúló bírósági eljárások hátrányos következményekkel járhatnak a szóban forgó uniós jogból fakadó jogok érvényesítésére, például amikor megfelelő jogorvoslatok már nem állnak rendelkezésre vagy súlyos pénzügyi károk visszafizettethetetlenné válnak.

13. ábra Fizetésképtelenség: A fizetésképtelenségi ügyek* eldöntéséhez szükséges idő (években) (forrás: Világbank: Doing Business)

* A hitelezők számára hiteleik beszedéséhez szükséges idő. A társaság késedelembe esésétől addig terjedő időtartam, amikor részben vagy egészben visszafizetik a tartozást a banknak. A felek esetleges késleltető taktikáját, mint a perelhúzó fellebbezéseket vagy a a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, figyelembe vettük. Az adatokat a helyi fizetésképtelenségi szakértők által kitöltött kérdőívekből szűrték le, és azokat a jogszabályok tanulmányozása, valamint a fizetésképtelenségi rendszerekkel kapcsolatos nyilvános információk alapján ellenőrizték. Az adatokat minden évben júniusban gyűjtötték.

14. ábra Versenyjog: A nemzeti versenyhatóságoknak az EUMSZ 101. és 102. cikkét alkalmazó határozataival szemben kezdeményezett bírósági felülvizsgálati ügyek eldöntéséhez szükséges átlagos idő* (első fok/napokban) (forrás: az Európai Bizottság és az Európai Versenyhatóságok Hálózata)

A vonzó üzleti környezet egyik fő tényezője a versenyjog helyes alkalmazása. Ez alapvető fontosságú annak biztosításához, hogy a vállalkozások egyenlő versenyfeltételek mellett versenyezhessenek. A nemzeti versenyhatóságok határozatainak elsőfokú bírósági felülvizsgálata hosszabb időt vesz igénybe, amikor a közigazgatási ügyek (6. ábra) vagy általában a polgári, kereskedelmi, közigazgatási és más ügyek (4. ábra) elintézési idejével hasonlítjuk össze. Nagy valószínűséggel ezek az eredmények azon ügyek összetettségét és gazdasági jelentőségét jelzik, amelyekben az uniós versenyjogot alkalmazzák.

* Ebben az időszakban BG, EE, CY és MT nem azonosított ügyeket. IE: az ezen ábrában szereplő adatok beszerzésére meghatározott forgatókönyv nem alkalmazandó (a nemzeti versenyhatóságnak nincs hatásköre az EUMSZ 101. és 102. cikkének alkalmazásával határozatokat hozni). AT: a forgatókönyv nem alkalmazandó közvetlenül; az adatok magukban foglalják a kartellbíróság által elbírált, az EUMSZ 101. és 102. cikkének megsértésével kapcsolatos ügyeket. A bírósági felülvizsgálati ügyek eldöntéséhez szükséges idő kiszámítása azon ügyek hosszán alapult, amelyek esetében a referenciaévben bírósági határozat született. A tagállamok az e három év során a bírósági eljárások súlyozott átlagos hossza alapján kerülnek bemutatásra. A releváns ügyek száma tagállamonként eltér, de sok esetben ez a szám alacsony (évi háromnál kevesebb). Emiatt az átlagos hossz egy kivételesen hosszú vagy rövid ügytől függhet, és az egyes évek között nagy eltéréseket eredményezhet (pl. BE, DE, PL, UK). A leghosszabb ügyek közül némelyik az Európai Unió Bírósága elé előzetes döntéshozatalra való beterjesztést is magában foglalta (pl. CZ).

15. ábra Elektronikus hírközlés: A nemzeti szabályozó hatóságoknak az elektronikus hírközlésre vonatkozó uniós jogot alkalmazó határozataival szemben kezdeményezett bírósági felülvizsgálati ügyek eldöntéséhez szükséges átlagos idő* (első fok/napokban) (forrás: Európai Bizottság és a Hírközlési Bizottság)

Az elektronikus hírközlésre vonatkozó jogalkotás célja az érintett piacok versenyképesebbé tétele, valamint a beruházás, innováció és növekedés ösztönzése. E jogszabály hatékony végrehajtása szintén alapvető fontosságú a polgárok számára az alacsonyabb árak, a jobb minőségű szolgáltatások és a fokozott átláthatóság céljának eléréséhez. Általában véve úgy tűnik, hogy az elektronikus hírközlési jog területén a bírósági felülvizsgálati ügyek elsőfokú eldöntése átlagosan hosszabb időt vesz igénybe, mint a polgári, kereskedelmi, közigazgatási és egyéb ügyek esetében (4. ábra). A versenyjogi (14. ábra) és a fogyasztóvédelmi jogi (17. ábra) ügyekkel való összehasonlítás nagyobb eltéréseket mutat az elektronikus hírközlési ügyek csoportján belüli átlagos időtartam terén. Nagy valószínűség szerint ez az e kategória által lefedett ügyek széles spektrumának köszönhető, amelyek az átfogó piacelemzési felülvizsgálatokról a fogyasztókra összpontosító kérdésekig terjednek.

* Ezen időszak folyamán LU és LV egyetlen ügyet sem azonosított, 2013-ban nem volt ügy Finnországban, 2014-ben pedig Írországban és Máltán. A releváns bírósági felülvizsgálati ügyek száma tagállamonként változik. Egyes esetekben az érintett ügyek korlátozott száma miatt (BE, EE, IE, CY, LT, UK) a rendkívül hosszan elhúzódó ügyek jelentősen befolyásolhatják az átlagot. AT: 2013-ban szokatlanul nagy számú összetett piacelemzési ügyről kellett döntenie az illetékes bíróságnak. DK: az elsőfokú fellebbezésekre nézve egy kvázi bírósági szerv az illetékes. ES, AT és PL esetében különböző bíróságok illetékesek az ügy tárgyától függően.

16. ábra Közösségi védjegy: A közösségi védjegybitorlási ügyek átlagos hossza* (első fok/napokban) (forrás: Európai Bizottság és a szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontja)

A szellemi tulajdonhoz fűződő jogok alapvető fontosságúak az innovációba történő beruházások előmozdítása érdekében. A szellemi tulajdonjogok érvényesítését szolgáló hatékony eszközök hiánya visszafogja az innovációt és alkotótevékenységet, és a beruházások elmaradnak. Ezért a 16. ábra a nemzeti bíróságok számára a leggyakoribb uniós szellemi tulajdoncím – a közösségi védjegy – bitorlásával kapcsolatos ügyekben a döntéshozatalhoz szükséges időre vonatkozó adatokat ismerteti. A közösségi védjegyre vonatkozó uniós jogalkotás jelentős szerepet biztosít a nemzeti bíróságoknak, amelyek uniós bíróságokként tevékenykednek és az egységes piac területére kiható határozatokat hoznak. Az adatok azt mutatják, hogy a különböző tagállamokban az ezen ügyek átlagos hosszát illetően különbségek tapasztalhatók, amelyek kihatással járhatnak az állítólagos védjegybitorlási ügyekben bírósági jogorvoslatot kereső közösségi védjegyjogosultakra nézve.

* HR: ebben az időszakban nem azonosítottak ügyeket. 2012-ben LU és IE, 2013-ban LT, 2014-ben pedig EE és FI nem azonosított ügyeket. Az ügyek átlagos hosszának kiszámítása – amennyiben rendelkezésre álltak – statisztikai adatokon vagy ügyek mintáin alapult. A tagállamok az e három év során a bírósági eljárások súlyozott átlagos hossza alapján kerülnek rendezésre. DK: a 2012-re és 2013-ra megadott adatok tartalmaznak minden védjeggyel kapcsolatos ügyet. EL: a 2014-es adatok különböző bíróságoktól származó adatokon alapuló számított átlagérték. DE, ES, PT és SE adatai esetében bírósági becsléseket használtak. A releváns ügyek száma tagállamonként eltér. A releváns ügyek száma korlátozott (ötnél kevesebb) volt Litvániában 2012-ben, Észtországban és Finnországban 2012-ben és 2013-ban, Írországban és Luxemburgban 2013-ban és 2014-ben, Magyarországon 2012-ben és 2014-ben. Emiatt az átlagos hossz egy kivételesen hosszú vagy rövid ügytől függhet, és az egyes évek között nagy eltéréseket eredményezhet.

17. ábra Fogyasztóvédelem: A fogyasztóvédelmi hatóságoknak az uniós jogot alkalmazó határozataival szemben kezdeményezett bírósági felülvizsgálati ügyek eldöntéséhez szükséges átlagos idő* (első fok/napokban) (forrás: az Európai Bizottság és a fogyasztóvédelmi együttműködési hálózat)

Az uniós fogyasztói jog hatékony érvényesítése biztosítja, hogy a fogyasztók élvezhetik jogaikat és a fogyasztóvédelmi szabályokat megszegő társaságok nem tesznek szert tisztességtelen előnyökre. A fogyasztóvédelmi hatóságok és a bíróságok kulcsfontosságú szerepet játszanak az uniós fogyasztói jogok érvényesítésében. Az alábbi forgatókönyv azokat a tagállamokat fedi le, ahol a fogyasztóvédelmi hatóságok jogosultak a fogyasztóvédelmi jog megsértését megállapító határozatokat elfogadni. A fogyasztóvédelmi hatóságok által kezelt ügyek gyakran fontos fogyasztói kérdésekkel kapcsolatosak. Egy hosszan elhúzódó bírósági felülvizsgálat elnyújthatja az esetleges fogyasztói jogsértések orvoslását, ami komoly hatással járhat a fogyasztókra és a vállalkozásokra.

* A forgatókönyvet BE, LU, AT, FI, SE és UK esetében nem lehetett alkalmazni. Írországban, Cipruson és Máltán a rendelkezésre álló adatok időszakában nem következett be releváns ügy. DE: a közigazgatási hatóságok csak határokon átnyúló ügyekben rendelkeznek határozathozatali hatáskörrel, és ebben az időszakban nem volt releváns határokon átnyúló ügy. FR: a fellebbezési ügyek száma marginális, és csak 2013-ra nézve álltak rendelkezésre adatok. ES: az adatok négy autonóm közösség átlagát mutatják minden évben, és az átlag eltérhet más autonóm közösségek esetében. DK, EE, FR, HR, LT, NL, SI esetében a lefedett időszakban alacsony az ügyek száma, vagyis egyetlen, rendkívül hosszan elhúzódó vagy egy igen rövid időtartamú ügy jelentősen befolyásolhatja az átlagot, és jelentősebb eltérésekhez vezethet mindegyik évre nézve. Egyes tagállamok becslést adtak (2013-ra IT, PL, RO). Általában véve az adatok nem fedik le a pénzügyi szolgáltatásokat és termékeket. Az átlagos hosszt naptári napokban számolják, attól a naptól számítva, amikor egy keresetet vagy fellebbezést benyújtottak a bíróságnak, addig a napig, amikor a bíróság a jogerős határozatot meghozta.



Más konkrét területek

2015-ben a Bizottság adatgyűjtési lehetőségeket derített fel az ACA-Europe-pal – az Európai Unió Államtanácsainak és Legfelső Közigazgatási Bíróságainak Szövetségével – együtt a közbeszerzés területén. A közbeszerzésre vonatkozó uniós jog gazdaságilag jelentős, mivel gyors és hatékony jogorvoslatokat biztosít azon tényleges és potenciális ajánlattevőknek, akik megtámadják a szerződések odaítélését. A 17 tagállamból beszerzett adatok azt mutatják, hogy 2013–2014-ben a közbeszerzési ügyekben az utolsó bírósági szinten az érdemi eljárások hosszának uniós átlaga egy év alatti volt (268 nap). A hatékony bírósági felülvizsgálat biztosítja, hogy az ajánlattevők a közbeszerzési jogorvoslatokra vonatkozó uniós jog keretében biztosított jogorvoslatok teljes körét élvezhetik, valamint a társadalomra általában véve nem hat ki a közbeszerzési szerződések késleltetett teljesítése.

3.1.5. Az igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságára vonatkozó összegzés A bírósági határozatok időszerű jellege alapvető fontosságú az igazságszolgáltatás zökkenőmentes működéséhez. Az eredménytábla által az igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságának vizsgálatához használt fő paraméterek a következők: az eljárások hossza (egy ügy eldöntéséhez szükséges becsült idő napokban), a befejezési arány (a befejezett ügyek számának a beérkezett ügyek számához viszonyított aránya) és a folyamatban lévő ügyek (amelyekkel az év végén még foglalkozni kell) száma. A 2016. évi eredménytábla mutat pozitív eredményeket. Az eredménytábla korábbi kiadásával összehasonlítva az adatok szerint: A polgári és kereskedelmi peres ügyek hossza általában véve kedvezőbb képet mutat (5. ábra). Ugyanakkor a tág „valamennyi ügy” kategóriában (4. ábra) és a közigazgatási ügyek esetében (6. ábra) az eljárások hossza tekintetében a helyzet több országban romlott, mint amennyiben javult. A legtöbb tagállamban, ahol rendelkezésre állnak adatok, a bíróságok 100 %-ot meghaladó befejezési aránnyal rendelkeznek a „valamennyi ügy” kategóriában (7. ábra) és a polgári és kereskedelmi peres ügyek esetében (8. ábra). Ez azt jelenti, hogy e területeken képesek kezelni a beérkező ügyeket. Ugyanakkor ami a közigazgatási ügyeket illeti (9. ábra), a legtöbb tagállam befejezési rátája 100 % alatt van, ami azt jelenti, hogy nehézséget okoz a beérkező ügyek kezelése. A folyamatban lévő ügyek tekintetében általában véve stabilitás tapasztalható, több tagállamban figyelhető meg javulás, ahol különösen nagy kihívást jelentett a folyamatban lévő ügyek magas száma a „valamennyi ügy” kategóriában (10. ábra) és a közigazgatási ügyek esetében (12. ábra) egyaránt. Az éves adatok alakulása a következőket mutatja: Az eredmények tükröznek némi volatilitást, ami a tagállamokban egyik évről a másikra javulhat vagy romolhat. Ezt az eltérést olyan környezeti tényezők magyarázhatják, mint a beérkező ügyszám hirtelen növekedése, mivel a beérkező ügyekben 10 %-ot is meghaladó eltérések sem szokatlanok. Az eltérő eredmények rendszerszintű hiányosságokból is fakadhatnak, például az igazságszolgáltatási rendszer rugalmasságának és reakcióképességének hiányából, a változásokhoz való igazodáshoz szükséges kapacitások elégtelenségéből vagy a reformfolyamat következetlenségeiből. Ahol az elmúlt három évre nézve figyelhetőek meg trendek, ott úgy tűnik, hogy a polgári és kereskedelmi peres ügyek esetében és a „valamennyi ügy” kategóriában az eljárások hossza mutatott kedvező irányú változást, mint amennyiben nem. Ugyanakkor a közigazgatási ügyek esetében a helyzet romlott. Azokban az országokban, ahol a befejezési arány 100 % alatti, az összes ügyre nézve több negatív trend figyelhető meg általában véve, mint pozitív. Ami a folyamatban lévő ügyeket illeti, némi általános csökkenés volt tapasztalható minden ügykategória esetében. A konkrét területekre vonatkozó adatok mélyebb betekintést nyújtanak az olyan helyzetek kapcsán folytatott eljárások hosszát illetően, amikor az uniós jog szerepet játszik (pl. versenyjogi, elektronikus hírközlési, fogyasztói jogi és szellemi tulajdonjogi jogalkotás). E számok célja, hogy az üzleti viták konkrét típusai kapcsán pontosabb képpel szolgáljanak az igazságszolgáltatás működéséről, még akkor is, ha az adatok beszerzésére használt szűk forgatókönyvek azt jelentik, hogy óvatosan kell levonni a következtetéseket. Az ábrák a következőket mutatják: Adott tagállamban az eljárások hossza jelentősen eltérő lehet az érintett jogterülettől függően. Szemlátomást egyes tagállamok kevésbé jól teljesítenek e konkrét területeken, mint a fent ismertetett tágabb ügykategóriák esetében. Ezt az ügytárgy összetettsége, adott eljárási lépések vagy az a tény is magyarázhatja, hogy néhány bonyolultabb ügy kihathat az átlagos ügyhosszra. A magánfelek közötti peres eljárás átlagosan nézve rövidebb, mint az állami hatóságokkal szembeni pereskedés. Például csak kevés tagállamban tart átlagosan egy évnél rövidebb ideig az uniós jogot alkalmazó nemzeti hatóság (pl. verseny-, fogyasztóvédelmi vagy elektronikus hírközlési hatóság) határozatai elleni elsőfokú bírósági felülvizsgálat. Ez a megállapítás kiemeli az illetékes hatóságtól az elsőfokú bíróságig az uniós jog teljes érvényesítési láncolata zökkenőmentes működésének jelentőségét a társaságok és a fogyasztók számára. Megerősíti továbbá a bírói kar kulcsfontosságú szerepét az uniós jog és a gazdasági kormányzás hatékonysága területén.