Az ügyészség autonómiája továbbra is kérdéseket vet fel, és vita tárgyát képezi. A legfőbb ügyész nyilvánosan felhívta a figyelmet arra, hogy meg kell reformálni az ügyészség jogállását annak érdekében, hogy az nagyobb szervezeti, költségvetési, belső szabályozási és képzési autonómiát kapjon. A legfőbb ügyész szerint az új szakmai alapokmánynak meg kell vizsgálnia a kormány és a legfőbb ügyész közötti kapcsolatokat is, valamint a kinevezés módját, amint azt több érdekelt fél is kifejezte. Ahogyan azt a 2020. évi jogállamisági jelentés is említi, a legfőbb ügyész és a kormány hivatali idejének egybeesése befolyásolhatja a függetlenség megítélését. 2020 októberében jóváhagyták az ügyészi pályafutásra vonatkozó etikai kódexet. A kódex elveket és etikai kötelezettségeket állapít meg az ügyészek számára többek között a közösségi média használata és a médiába való beavatkozások, a képzés, az összeférhetetlenségi és vagyonnyilatkozatok, valamint a belső kapcsolatok tekintetében. Az érdekelt felek üdvözölték a kódex elfogadását, azonban továbbra is rámutatnak arra, hogy naprakésszé kell tenni az ügyészekre és bírákra vonatkozó fegyelmi rendszert.

A spanyol igazságszolgáltatási rendszer továbbra is kihívásokkal néz szembe. Nevezetesen az Igazságszolgáltatási Tanács megújítása továbbra sem valósult meg, mivel a parlamentben nem született megállapodás több alkotmányos szerv megújításáról. Üdvözlendő fejlemény volt a bírói tagok kiválasztására szolgáló rendszer javasolt reformjának visszavonása, amely fokozta volna azt a vélekedést, hogy a Tanács ki van szolgáltatva az átpolitizáltságnak. Ebben az összefüggésben több felhívás született arra vonatkozólag, hogy a Tanács bírói tagjainak az európai szabványokkal összhangban álló, társaik által történő megválasztására szolgáló rendszer jöjjön létre. Fontos, hogy az európai szabványokat figyelembe vegyék, és hogy valamennyi érdekelt féllel konzultáljanak. Aggályok merültek fel a Legfelsőbb Bíróságnak a magas szintű pozíciók büntetőjogi felelősségét illető hatáskörével, valamint a bírákra és ügyészekre vonatkozó összeegyeztethetetlenségi rendszerrel kapcsolatban is. Számos intézkedést fogadtak el vagy terveznek az igazságszolgáltatás minőségének javítása érdekében, mint például a költségmentességi rendszer és a büntetőeljárási törvénykönyv felülvizsgálata, valamint az eljárási, szervezeti és digitális hatékonyságról szóló három törvénytervezet. Az igazságszolgáltatás digitalizálása folyamatban van. Történtek erőfeszítések az ügyhátralék kezelésére, például új bíróságok létrehozására került sor, azonban továbbra is kihívást jelent az egy főre jutó bírák alacsony száma. Az ügyészség kormánytól való függetlenségével kapcsolatos aggályok újból felmerültek.

Jelenleg a Kongresszus és a Szenátus valamennyi tagjára egységes és harmonizált magatartási kódex vonatkozik. A GRECO ajánlásával összhangban a Parlament 2020. október 1-jén magatartási kódexet fogadott el, amely az etikára, az átláthatóságra és az elszámoltathatóságra vonatkozó szabályokat a Szenátus tagjaira is kiterjeszti. A magatartási kódex, amely már 2019 óta alkalmazandó a Kongresszus tagjaira, szabályokat tartalmaz a tevékenységek bejelentésére és a vagyonnyilatkozatokra vonatkozóan annak érdekében, hogy meg lehessen előzni a közfeladatok ellátása során felmerülő összeegyeztethetetlenségeket. Emellett az új kódex bevezette a pénzügyi érdekeltségekre vonatkozó nyilatkozatok rendszerét, és előírja a Kongresszus tagjai és a szenátorok számára, hogy tegyék közzé intézményi napirendjüket, beleértve a lobbistákkal tartott megbeszéléseiket is. 2020 októbere óta ellenőrzési mechanizmusok működnek a kódexnek való megfelelés nyomon követésére, ideértve az újonnan létrehozott, a Parlament jogi tanácsadója által vezetett, Parlamenti Összeférhetetlenségi Hivatalt is. A Parlamenti Hivatal feladata, hogy megoldja a kódex alkalmazásával kapcsolatos kétségeket.

A nem megfelelő források továbbra is akadályozzák a magas szinten elkövetett korrupciós esetek hatékony kezelését. Spanyolországban a magas szintű politikai korrupció, a köztisztviselőket érintő csalás, valamint a gazdasági bűncselekmények jelentik a súlyos korrupció fő kockázatát. Ezen ügyek közül sok már több éve vizsgálati szakaszban van, ami aggodalomra ad okot, többek között az érdekelt felek körében is. Az érdekelt felek ismételten hangsúlyozták, hogy a megfelelő finanszírozás hiánya továbbra is akadályozza a magas szinten elkövetett korrupciós ügyek hatékony kezelését. Továbbá, amint arról a korrupcióellenes ügyészségi hivatal beszámolt, az összetett ügyek (az úgynevezett makroesetek) megfelelő kezelésének fő akadálya a szakosodott személyzet hiánya, amely ügyek gyakran korrupcióval és más gazdasági bűncselekményekkel járnak. A korrupcióellenes ügyészségi hivatal;2019. évi éves jelentése elismerte, hogy növelni kell a jelenleg kilenc új helyen jóváhagyott ügyészek számát, ami várhatóan enyhíteni fogja a korábbi években jelentett létszámhiányt. A korrupcióellenes ügyészség hivatala jelenleg 29 ügyészből és összesen 145 főből áll. Az Általános Igazságügyi Tanács által közzétett adatok szerint 2020-ban a korrupciós bűncselekmények összes elbírált ügye 53 ítélettel, 21 pedig felmentéssel végződött.

Az Igazságszolgáltatási Tanács technikai kabinetje (2021), Legal report on the impact of Organic Law 4/2021 of 29 March.

A spanyolországi civil társadalmi szervezetek mozgástere kihívásokkal néz szembe, és folyamatban van az állampolgárok biztonságáról szóló törvény felülvizsgálata. A civil társadalom mozgástere leszűkítettnek tekinthető. A civil társadalmi szervezetek számos kihívással szembesültek a finanszírozáshoz való hozzáférés terén. Az érdekelt felek arról számoltak be, hogy a világjárvány kitörése miatt megnövekedett igények ellenére 2020-ban több állami hatóság is csökkentette a finanszírozást. Emellett az állampolgárok biztonságáról szóló, 2015. évi törvény, amelynek preambuluma szerint célja az emberek és a tulajdon védelme, valamint a közrend fenntartása a rendőrségi beavatkozások és egyéb kérdések szabályozása révén, aggályokat szült az érdekelt felek részéről. 2020 novemberében és 2021 januárjában az Alkotmánybíróság két ítéletet hozott a törvényről, amelyekben arra a következtetésre jutott, hogy legtöbb rendelkezése alkotmányos, amennyiben azokat jóhiszeműen, a törvényben felsorolt elvek kellő figyelembevételével értelmezik, különös tekintettel az arányosság, a megkülönböztetésmentesség, a hatékonyság, valamint a jogok és szabadságok tiszteletben tartásának elvére. Mindazonáltal a törvény egyik rendelkezését alkotmányellenesnek nyilvánította a szolgálatban lévő vagy szolgálaton kívüli rendőrökről készült fényképek és videófelvételek „jogosulatlan” felhasználásának tilalmával kapcsolatban. 2021 márciusában a Velencei Bizottság véleményt adott ki a törvényről, amelyben kiemelte, hogy még azokban az esetekben is, amikor egy normát alkotmányosan elfogadhatónak tekintenek, ha a gyakorlatban visszaélésekhez vezetett, azt meg kell változtatni, körül kell határolni vagy további biztosítékokkal kell kiegészíteni. A vélemény arra ösztönözte a spanyol jogalkotót, hogy végezzen mélyreható értékelést a törvény gyakorlati működéséről, valamint annak az alapvető jogokra és szabadságokra gyakorolt hatásáról. A törvényt jelenleg a parlament vizsgálja felül, és fontos, hogy ez a vélemény figyelembe legyen véve. Az érdekelt felek arról is beszámoltak, hogy 2021 áprilisában a szélsőjobboldali szélsőségesek szórványos támadásokat hajtottak végre az LMBTI-jogokkal és a migrációval kapcsolatos, számos nem kormányzati szervezet központi irodáiban.

Az autonóm régiókat jelölték ki illetékes hatóságnak a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatban elfogadott szükséghelyzeti intézkedések végrehajtása tekintetében. 2020-ban a kormány három különböző alkalommal hirdetett veszélyhelyzetet. A második veszélyhelyzet Madrid autonóm régió bizonyos településeire korlátozódott 15 napig. A harmadik veszélyhelyzetet a Kongresszus hagyta jóvá, és 2021. május 9-ig meghosszabbította. Ez kevésbé korlátozó volt az első szükséghelyzethez képest, és az autonóm kormányokat jelölte ki illetékes hatóságnak a szükséghelyzeti intézkedések végrehajtására. A Parlament a világjárvány idején is ülésezett, és továbbra is ellenőrzést gyakorolt a szükséghelyzeti intézkedések felett. Az egészségügyi miniszter 15 naponta tájékoztatta az egészségügyért és fogyasztásért felelős parlamenti bizottságot az elfogadott és végrehajtott intézkedésekről. Az Alkotmánybíróság 2021. július 14-én alkotmányellenesnek nyilvánította a a szabad mozgás korlátozásával kapcsolatban az első veszélyhelyzetet kihirdető királyi rendelet egyes rendelkezéseit. Az Alkotmánybíróság a második veszélyhelyzet kapcsán jelenleg egy másik panaszt is vizsgál, , valamint számos egyéni alkotmányos fellebbezést a világjárvánnyal összefüggésben a gyülekezési joggal kapcsolatban. Az érdekelt felek azt állították, hogy az érdekelt felek jogalkotási eljárásban való részvételét korlátozta az, hogy a kormány többször is kihasználta az Alkotmány szerint biztosított azon hatáskörét, hogy rendkívüli és sürgős szükség esetén törvényerejű rendelet útján törvényeket fogadjon el. Amint a veszélyhelyzet 2021. május 9-én véget ért, a törvény úgy rendelkezik, hogy az autonóm régiók által hozott, alapvető jogokat korlátozó intézkedéseknek bírósági végzés formájában előzetes bírósági engedéllyel kell rendelkezniük. A kormány 2021. május 4-én királyi törvényerejű rendeletet fogadott el, amely olyan eljárást határoz meg, amely lehetővé teszi a Legfelsőbb Bíróság közigazgatási tanácsa számára e bírósági végzések felülvizsgálatát annak érdekében, hogy biztosítsa az ügyteher egységes alkalmazását az ország egész területén.

Belügyminisztérium (2021), Interior, la FAPE y la ANIGP-TV mejoran la identificación de los informadores en eventos que requieran de la intervención policial.

CEPEJ (2020), Tanulmány az igazságszolgáltatási rendszerek működéséről az uniós tagállamokban.

Civicus, Monitor tracking civic space – Spanyolország.

El Diario (2021), Atacadas las sedes del colectivo Lambda y de una ONG africana en Valencia ( https://www.eldiario.es/comunitat-valenciana/atacadas-sedes-colectivo-lambda-ong-africana-valencia_1_7801536.html ).

El Mundo (2021a), La sede de Cogam amanece vandalizada con mensajes tránsfobos – 2021. április 3. – ( https://www.elmundo.es/madrid/2021/04/03/60684e8d21efa01e1a8b45f1.html ).

El Mundo (2021b), Más de 2.500 jueces se dirigen a la Comisión Europea para alertar del "riesgo grave de violación del Estado de Derecho" en España – 2021. április 12. – ( https://www.elmundo.es/espana/2021/04/12/607420c7fdddff671d8b45fa.html ).

Európa Tanács, Az Európai Bírák Konzultatív Tanácsa (CCJE) (2007), Opinion no.10(2007)to the attention of the Committee of Ministers of the Council of Europe on the Council for the Judiciary at the service of society ( https://rm.coe.int/168074779b ).

Európa Tanács, Az Európai Bírák Konzultatív Tanácsa (CCJE) (2020), Opinion No. 23 on the role of the Associations of Judges in supporting the judicial independence ( https://www.coe.int/en/web/ccje/opinion-no.-23-on-the-role-of-judicial-associations-2020- ).

Európa Tanács, Az újságírás és az újságírók biztonságának előmozdítását és védelmét célzó platform (2021), Countries: Spain ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/spain ).

Európa Tanács, Miniszteri Bizottság (2000), Recommendation of the Committee of Ministers to member States on the freedom of exercise of the profession of lawyer (R(2000)21. számú ajánlás) ( https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016804d0fc8 ).

Európa Tanács, Miniszteri Bizottság (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities ( https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016805afb78 ).

Európa Tanács, Miniszteri Bizottság (2021). Guidelines of the Committee of Ministers of the Council of Europe on the efficiency and the effectiveness of legal aid schemes in the areas of civil and administrative law (CM(2021)36) ( https://search.coe.int/cm/pages/result_details.aspx?objectid=0900001680a1a347 ).

Európa Tanács, Velencei Bizottság (2010), Report on the role of the opposition in a democratic parliament (CDL-AD(2010)025) ( https://www.venice.coe.int/webforms/documents/CDL-AD(2010)025.aspx) .

Európa Tanács, Velencei Bizottság (2018), Montenegro – Opinion on the draft law on amendments to the law on the Judicial Council and Judges (CDL-AD(2018)015-f) ( https://www.venice.coe.int/webforms/documents/default.aspx?pdf=CDL-AD(2018)015-f&lang=EN ).

Európa Tanács, Velencei Bizottság (2019), Parameters on the Relationship between the Parliamentary Majority and the Opposition in a Democracy: a checklist (CDL-AD(2019)015-e) ( https://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2019)015-e) .

Európa Tanács, Velencei Bizottság (2021), Spain – Opinion on the Citizens’ Security Law, adopted by the Venice Commission at its 126th plenary session (CDL-AD(2021)004-e) ( https://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2021)004-e ).

Európai Bírói Szövetség (2020), EAJ statement about Spain – 2020. október 13. – ( http://www.iaj-uim.org/news/eaj-statement-about-spain/ ).

Európai Bizottság (2019), European Semester: Country Report Spain 2019 – Including an In-Depth Review on the prevention and correction of macroeconomic imbalances, SWD(2019) 1008 final ( https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/file_import/2019-european-semester-country-report-spain_en.pdf ).

Európai Bizottság (2020), Jogállamisági jelentés, Országfejezet – A jogállamiság helyzete Spanyolországban ( https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?qid=1602579986149&uri=CELEX%3A52020SC0308 ).

Európai Bizottság (2021), Uniós igazságügyi eredménytábla.