A nyilvános konzultáció során nagyon sok érdeklelt fél – köztük több partner ország – fejezte ki határozott véleményét azzal kapcsolatban, hogy az EU-nak fokozottabban kell szerepet vállalnia partnereivel a biztonsági ágazatban. Ahogy a többi területen is, a felülvizsgált ENP személyre szabott megközelítést kínál a biztonsággal kapcsolatos ügyekben folytatott együttműködés terén, valamint aktívan biztosítja a konfliktusérzékeny átfogó szerepvállalásunkat, amely teljes mértékben eleget tesz a nemzetközi jognak, ideértve a nemzetközi emberi jogi normákat is. Az új ENP célja a korai megelőző intézkedésekkel társított korai előrejelzés révén történő konfliktusmegelőzés kidolgozása és a partnerek kapacitásának e tekintetben történő bővítése. Az ezen közös közleményben foglalt intézkedések olyan lehetőségeket kívánnak nyújtani, amelyek révén az EU partnereinek társadalmai ellenállóbbá válhatnak a külső nyomással szemben és képesek meghozni saját szuverén döntéseiket.

Az ENP az EU szomszédaival való hosszú távú elkötelezettséget jelent, ugyanakkor figyelembe kell vennie a legsürgetőbb szükségleteket is. A szomszédság több területén az elkövetkező 3–5 év során a legfontosabb kihívást a stabilizáció jelenti. Az instabilitás okait legtöbbször a biztonság területén kívül kell keresni. Az uniós megközelítés átfogóan igyekszik kezelni az ágazatokban mutatkozó instabilitás gyökereit. A szegénység, egyenlőtlenség, az igazságtalanság érzetének megtapasztalása, a korrupció, a gyenge gazdaság és szociális fejlődés, valamint a lehetőségek hiánya – különösen a fiatalok körében – instabilitás gyökerévé válhatnak, fokozva a radikalizálódás veszélyét. Az új ENP határozott erőfeszítéseket tesz a gazdaságok támogatása és a helyi lakosság kilátásainak javítása érdekében. E politika segíthet a partner országok számára olyan helyet teremteni, ahol az emberek jövőt építhetnek és megoldást találni az emberek irányíthatatlan vándorlására.

Regionális szinten a 2015. évi rigai csúcstalálkozó kötelezettségvállalásaival összhangban tovább fog erősödni a keleti partnerség. A déli szomszédok közötti együttműködés támogatásában az Unió a Mediterrán Térségért játszhat fokozott szerepet. Az új ENP ezenkívül adott esetben igyekszik a szomszédságon túli regionális szereplőket is bevonni a regionális kihívások kezelésébe.

Az új ENP igyekszik rugalmasabban és koherensebben felhasználni a rendelkezésre álló eszközöket és forrásokat. Emellett törekedni kell arra, hogy az uniós tagállamok még nagyobb mértékben részt vegyenek a szomszédainkkal folytatott munka újbóli fellendítésében. Hasonlóképpen cél a civil társadalom és a szociális partnerek nagyobb mértékű bevonása is.

A Junker elnök által javasolt és az uniós tagállamok által kért felülvizsgálatról nyilvános konzultáció folyt, amelyhez a tagállamoktól, a partner kormányoktól, az uniós intézményektől, a nemzetközi szervezetektől, a szociális partnerektől, a civil társadalomtól, a vállalkozásoktól, a szellemi műhelyekből, a tudományos körökből és egyéb nyilvános szereplőktől több mint 250 hozzászólás érkezett, ami megerősíti, hogy a tartalmat és a módszereket illetően is szükség van az ENP megváltoztatására.

Időközben az EU és szomszédai egymástól való kölcsönös függésére kiemelt figyelem fordult. Egyre több menekült érkezik az Európai Unió határaira egy biztonságosabb jövő reményében. Az energiaválságok rámutattak arra, hogy az EU-nak együtt kell működnie szomszédaival az energiabiztonság terén, ideértve az energiaforrások,- útvonalak és -szolgáltatók diverzifikálását. Az EU-ban és szomszédságában eddig is történtek terrorcselekmények, legutóbb a 2015. november 13-án Párizsban végrehajtott borzalmas terrorista támadások.

Az elmúlt 12 évben az EU-val szomszédos országokban radikális változások történtek. Történtek pozitív fejlemények: a helyi szereplők reformokat kezdeményeztek a jogállamiság, a társadalmi egyenlőség és az elszámoltathatóság növelésének elérése érdekében; példa erre a Nobel-békedíjjal kitüntetett Tunéziai Kvartett is. Ugyanakkor a konfliktusok, az erősödő szélsőségek és terrorizmus, az emberi jogok megsértése és a nemzetközi jog területén tapasztalt kihívások, valamint a gazdasági válság jelentős menekülthullámokat okoztak, nyomot hagyva Észak-Afrikában és a Közel-Keleten, az arab felkelések utóhatásaival és az ISIS/Dáis felemelkedésével együtt. Keleten az egyre öntudatosabb orosz külpolitika Ukrajna szuverenitásának, függetlenségének és területi integritásának megsértéséhez vezetett. A régióban elhúzódó konfliktusok továbbra is akadályozzák a fejlődést.

Az európai szomszédságpolitika (ENP) 2004-ben indult azzal a céllal, hogy segítse az EU-t a határaihoz legközelebb található országok stabilitásának, biztonságának és jólétének támogatásában és előmozdításában. Az EU továbbra is elkötelezett marad e célok iránt, ám az elmúlt évek eseményei azt mutatták, hogy új megközelítést kell alkalmazni, át kell fogalmazni a prioritásokat és újabb munkamódszereket kell bevezetni.

A konzultáció megerősítette azt a szilárd álláspontot, mely szerint az EU-nak az ENP révén tovább kell dolgoznia az egyetemes értékek fenntartásán és támogatásán. Azt is megerősítette, hogy egyesek szerint a jelenleg használt módszerek nem hatékonyak, míg mások szerint gátolják az egyenlő partnerséget.

Az új ENP-nek az EU és tagállamai koherensebb törekvéseire kell összpontosítania. Az EU nagyobb befolyással rendelkezik, ha közös megközelítéssel lép fel egy egységes álláspontot képviselve. Többet tud felkínálni partnerei számára, ha forrásait stratégiailag és jól koordinált módon használja fel. Ezért a partnerekkel folytatott párbeszédek mellett a Tanács és a tagállamok nagyobb szerepet kapnak a prioritások azonosítása és azok végrehajtásának támogatása terén. Mindez magában foglalja a közös programozást. A tagállamok felkérést kapnak, hogy egyes kezdeményezések esetében vezető partner szerepét töltsék be vagy segítsék a bizonyos reformtörekvéseket.

Nem készülnek többé párhuzamosan egységes, az elért eredményekről szóló jelentések valamennyi országra vonatkozóan. Ehelyett az EU az értékelés egy új módját kívánja kidolgozni, a figyelmet a partnerekkel közösen megállapított célok megvalósítására összpontosítva. E jelentéseket úgy ütemezik, hogy a partnerországokkal folytatott releváns magas szintű találkozókon, mint például a társulási/együttműködési tanácsokban zajló politikai eszmecserék alapjául szolgáljanak. Azon partnerek számára, amelyek inkább korlátozottabb számú stratégiai prioritásra összpontosítanának, a jelentéstételi keretet kiigazítják annak érdekében, hogy jobban tükrözze az új hangsúlyokat. Az országspecifikus jelentések mellett a szomszédságban történő előrelépéseket rendszeres jelentések is nyomon követik. E jelentések tartalmazni fogják az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközről szóló rendeletben előírt elemeket, ideértve az alapvető szabadságokra, a jogállamiságra, a nemek közötti egyenlőségre és az emberi jogi kérdésekre vonatkozó információkat is.

A teljesítményorientált („többet többért”) megközelítés sikeres volt a jó kormányzás, a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok terén zajló reformok támogatásában, amennyiben a partnerek elkötelezettek az ilyen reformok mellett. Nem bizonyult azonban elég erős ösztönzőnek ahhoz, hogy a reformok iránt kötelezettséget vállaljanak akkor, ha arra nincs meg a politikai akarat. Ezekben az esetekben az EU hatékonyabb módszereket keres arra, hogy partnerei előtt kinyilvánítsa az alapvető reformokra vonatkozó álláspontját, ideértve a civil, gazdasági és társadalmi szereplők bevonását is.

*Az ENP-nek tükröznie kell az EU érdekeit és partnereink érdekeit is

*Könnyebb, rugalmasabb kereskedelmi megállapodások azok tekintetében, akik nem lépnek be

A konzultáció rávilágított arra, hogy a piacra jutás továbbra is kulcsfontosságú, azonban azt sugallta, hogy nagyobb rugalmasság szükséges a kereskedelmi megállapodások terén.

Néhány új, de több, már meglévő eszköz vethető be hatékonyabban a munkahelyteremtés és a növekedés jobb feltételeinek kialakítása terén. Az EU-nak fokoznia kell az együttműködést a nemzetközi pénzügyi szervezetekkel, különösen az Európai Beruházási Bankkal (EBB), az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal (EBRD), a Világbankkal és a Nemzetközi Valutaalappal (IMF), valamint az érintett nemzetközi szervezetekkel a magánszféra fejlesztése, valamint az olyan kezdeményezések terén, amelyek elősegítik az inkluzív növekedést és foglalkoztatást, valamint javítják a polgárok életkörülményeit. Ezen túlmenően támogatni kell azokat a fellépéseket, amelyek megerősítik a magánszektorral fenntartott partnerségeket, és ösztönözni kell az olyan innovatív megközelítések alkalmazását, mint például a támogatások és kölcsönök ötvözése, ami fontos eszköze a kiegészítő források mozgósításának és az uniós segítségnyújtás hatása fokozásának.

Egy ország gazdasági ellenálló képességének kialakításában kulcsszerepet játszik a gazdasági kormányzás fokozása, a költségvetési stabilitás megerősítése, valamint a fokozott versenyképesség és az inkluzív növekedés és szociális fejlesztés érdekében történő strukturális reformok támogatása. A szomszédság makrogazdasági stabilitása és gazdasági reformja prioritást jelent, és az EU továbbra is támogatást nyújt, nevezetesen a makroszintű pénzügyi támogatási műveletek révén. Az EU-nak támogatnia kell a kapacitásépítést és az új képzési lehetőségeket annak érdekében, hogy megszülessen a köztisztviselők új generációja, akik képesek lesznek a hatékony és inkluzív gazdasági irányításra, valamit a fenntartható szociális eredmények elérésére. A gazdaság modernizálása, az innováció elősegítése, a munkahelyteremtés és a készségek fellendítése, valamint a gazdasági, társadalmi és területi kohézió támogatása jelentik a többi kulcsfontosságú szempontot.

A konzultációra válaszoló partnerek erőteljesen jelezték érdeklődésüket az EU-val fenntartott partnerség iránt a gazdasági fejlődés és modernizáció, a beruházások és a fiatalok munkalehetőségeinek kidolgozása terén. Ez kapcsolódik a mobilitás, valamint az EU-ba való utazás és az ottani munkavállalás iránt mutatott továbbra is erős érdeklődéshez.

Sok szomszédos országban az etnikai, vallási és kulturális identitás és hagyomány jelentős szerepet játszik a társadalom működésében. A nyilvános konzultáció során az érdekelt felek utaltak ezekre a tényezőkre és felkérték az EU-t, hogy több közös felelősségviselést tegyen lehetővé. Az EU-nak ezért még inkább be kell vonnia a szélesebb értelemben vett civil társadalom érintett tagjait és a szociális partnereket.

A szubnacionális, nemzeti és régiók közötti civil társadalmat továbbra is támogatni kell mind közvetlenül, mind pedig más szervezetek bevonásának elősegítésével. A Demokráciáért Európai Alapítvány fontos szerepet játszhat e téren. Az EU-nak támogatnia kell a civil társadalom szakembereinek és a szomszédság vezetőinek kapacitásépítését, olyan programok révén, mint például a civil társadalmi ösztöndíjak, felismerve a fiatalok e tekintetben játszott fontos szerepét.

Az EU igyekszik támogatni a polgárokat abban, hogy kormányaikat elszámoltathassák, és együttműködik a helyi média pluralizmusának, a függetlenségének és szakmaiságának javítása érdekében, segítséget nyújtva ahhoz, hogy a média a nyilvános párbeszéd fórumaként és a változás katalizátoraként szolgáljon a partnerországokban. Támogatni kell a nyílt és szabad internetet is.

Az EU valamennyi partnerével inkluzív párbeszédet fog folytatni az emberi jogok és a demokrácia kérdéseiben, ideértve azokat a területeket is, ahol eltérőek lehetnek a tapasztalatok. Az emberi jogok és a demokrácia a partnerekkel folytatott politikai párbeszéd napirendi pontja marad egy kölcsönösen elfogadott formában. A civil társadalmi fórumok is támogatásban részesülnek.

Az EU továbbra is együttműködik a partnerországok kormányaival, civil társadalommal és a polgárokkal az emberi jogokkal és a demokráciával kapcsolatos kérdésekben, ideértve a választási folyamatokat is, ahogyan az az Európai Unióról szóló szerződésben és az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési tervben szerepel. Tiszteletben tartjuk és védelmezzük minden emberi jog egyetemességét és oszthatatlanságát mind otthon, mind pedig az összes régióbeli országgal fenntartott partneri kapcsolatokban.

Az EU számára továbbra is prioritás marad a jogállamiság, valamint a független és hatékony igazságszolgáltatási rendszerek biztosítása. Ezek elengedhetetlenek a társadalmi és gazdasági stabilitás, az állami intézményekbe vetett bizalom és a jogbiztonság tekintetében. Valamennyi partnere tekintetében az EU célja továbbra is a független, átlátható és pártatlan igazságszolgáltatási rendszer kialakítása, amely mentes a politikai befolyástól és amely garantálja az igazságszolgáltatáshoz való egyenlő hozzáférést, az emberi jogok védelmét, a nemek közötti egyenlőséget és a megkülönböztetésmentességet, valamint a jog teljes mértékű végrehajtását. Az elszámoltatható központi és helyi önkormányzati szintű közigazgatás kulcsfontosságú a demokratikus kormányzáshoz és a gazdasági fejlődéshez. A közigazgatási reform tehát elkerülhetetlen. Mindez magában foglalja a demokratikus és független intézmények megerősítését, a helyi és regionális hatóságok kialakítását, a közszolgálat politikától való mentesítését, az e-kormányzat kifejlesztését, valamint az intézmények átláthatóságának és elszámoltathatóságának fokozását. Az EU támogatja partnereit kapacitásuk növelésében a szakpolitikák kidolgozása, a szolgáltatásnyújtás és az államháztartási gazdálkodás terén, valamint segítséget nyújt a nemzeti parlamentek munkájához.

Az EU segíthet javítani a helyi munkaerő foglalkoztathatóságát és segíthet az erőfeszítéseket összpontosítani a készségek és kompetenciák fejlesztésére, valamint lehetőségek teremtésére, különösen a fiatalok és a nők számára. Ennek az iskolán kívüli oktatás ösztönzésének támogatásától (nem formális tanulás) az alap- és középfokú oktatáshoz való hozzáférésig, az írástudatlanság elleni küzdelemig, a készségek fejlesztésének, a tanulószerződéses gyakorlati képzések és a munkaalapú képzés biztosításáig kellene terjednie. Az EU jelentősen bővíteni fogja a szomszédsági partnerek szerepvállalásának körét az Erasmus + programban, beleértve a nagyobb mértékű finanszírozást. Különös figyelmet kell fordítani arra is, hogy megkönnyítsék a konfliktusok által érintett régiók felsőoktatási intézményeinek részvételét az Erasmus + programban.

A mezőgazdaság a munkahelyteremtés fő forrása számos partnerországban és az EU-nak továbbra is támogatnia kell a fenntartható és inkluzív politikákat és a beruházást az ágazat modernizációjába, valamint szükség esetén az egyéb jövedelemteremtő tevékenységek irányába történő diverzifikálást a vidéki területeken. Az EU támogatja az erőforrás-hatékony gazdaságot az olyan környezeti kihívások kezelésével, mint a természeti erőforrások pusztulása és az azokért folytatott verseny. Hasonlóképpen az EU-nak hozzá kell járulnia a tengergazdaságok fejlesztéséhez is, emellett együtt kell működnie a közösen megosztott tengerek fenntartható használatáról szóló közös elképzelés kialakításában.

A kutatás, tudomány és innováció kulcsfontosságú a tisztességes és fenntartható munkahelyek létrehozásában a szomszédos országokban, így a gazdaság modernizációját és diverzifikálását elő kell segíteni a szomszédos országok fokozott részvételének megkönnyítésével az olyan uniós kezdeményezésekben, mint az Enterprise Europe Network, a Horizont 2020 és a COSME uniós programok, a GÉANT-hálózat, továbbá az intelligens szakosodás koncepciójának előmozdításával, amelyet az EU regionális politikájában a kutatási és innovációs stratégiák megtervezésére dolgoztak ki. Elő kell segíteni a közös tudományos és innovációs tér kialakítását az EU és a keleti és déli szomszédai között, a tudományos eredményeket felhasználva a tudásalapú munkahelyek létesítésére és a befektetők vonzására az innovatív vállalkozásokba az EU-ban és a szomszédos országokban. Az EU továbbra is összehangolja és integrálja közös kutatási és innovációs prioritásait az olyan közös programok révén, mint a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) és a szomszédoknak a Horizont 2020-hoz történő társulása.

Az EU továbbra is elkötelezett az EU és az ENP partnerországok és azok kereskedelmi partnerei közötti kereskedelem előmozdítása iránt.

Erre egy példa az ipari termékek tényleges szabad mozgását bizonyos ágazatokban lehetővé tevő, az ipari termékek megfelelőségértékeléséről és elfogadásáról szóló megállapodások (ACAA-k) aláírásának lehetősége, amelyet előirányoztak a társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabad kereskedelmi megállapodásokban. Az ACAA-k megfelelőek lehetnek az európai szomszédságpolitika (ENP) más országainak is, amelyeknek az EU-hoz fűződő jelenlegi szerződéses viszonya közelítést irányoz elő a műszaki előírások, szabványok és megfelelőségértékelési eljárások terén.

A társulási megállapodások/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások partnereire vonatkozóan kulcsfontosságú prioritás e megállapodások teljes mértékű és tényleges végrehajtása. Ez előmozdítja a reformokat és a fenntartható növekedést. Amint azt 2013-ban a vilniusi és 2015-ben a rigai keleti partnerségi csúcstalálkozókon meghatározták, a társulási megállapodások/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások reformokkal kísért végrehajtása a partnereknek a nemzetközi normákhoz, valamint az uniós jogszabályokhoz és normákhoz való átfogó közelítését fogja eredményezni. Ez a partnereknek az uniós belső piacba történő fokozatos gazdasági integrációjához, így egy gazdasági térség létrehozásához fog vezetni. Kívánatos az érintett partnerek és az EU közötti gazdasági integrációról szóló ilyen ambiciózus hosszú távú elképzelés. Ez is hozzájárul a gazdasági jólétnek a WTO-szabályokon és szuverén választásokon alapuló tágabb térsége Európában és azon túl történő kialakítására vonatkozó hosszú távú célhoz.

Az ambiciózus éghajlat-politikát a középpontba helyező, ellenállóképes energiaunió céljával, az EU kötelezettséget vállal, hogy fokozza az energiaügyi párbeszédet a szomszéd országokkal az energiabiztonság, energiapiaci reformok és a fenntartható energia ösztönzése területén. Az EU erőteljesen támaszkodik a szomszédaira a biztos, biztonságos és kiszámítható energiatermelés és -szállítás terén és ezért erősítenie kell a partnerországokkal az energiabiztonságról és fenntartható termeléséről szóló párbeszédét. Hasonlóképpen az energia kulcsfontosságú maguknak a partnereknek a stabil fejlődése és ellenálló képessége szempontjából.

Partnereink közül egyesek jelentős vagy potenciálisan jelentős bevételekkel rendelkeznek az energiaforrásuknak vagy tranzitországként betöltött pozíciójuknak köszönhetően. Valamennyi partner gazdasági stabilitása azonban kisebb vagy nagyobb mértékben az energiafogyasztásuk és az energiaellátásuk vagy energiatermelésük profilja közötti fenntartható egyensúlytól függ. Egyes keleti szomszédsági partnerországok kiszolgáltatottak a bizonyos szállítóktól való túlzott függésnek és ezért elemi érdekük szuverenitásuknak a beszerzési források diverzifikálásával történő erősítése. Az EU továbbra is támogatja az ilyen erőfeszítéseket. Más déli országoknak szintén szembe kell nézniük a növekvő energiaigényük kezelésével kapcsolatos kihívásokkal.

Az olyan kezdeményezések, mint a kétirányú gázáramlást biztosító kapacitás létrehozása Ukrajna felé, a Déli Gázfolyosó befejezése, valamint az energia területén az új felfedezések legoptimálisabb kihasználása, a potenciális kockázatok értékelése és megelőzése mellett, fontosak a páneurópai energiabiztonság megteremtése érdekében.

Az energiahatékonyság, a megújuló energiaforrások, a keresletoldali szabályozás, valamint az éghajlatváltozások hatásainak mérséklése és az ahhoz való alkalmazkodás területén folytatott fokozott együttműködés hozzájárul majd a hatékonyabb, versenyképesebb, ellenállóbb és stabilabb gazdaságok fejlesztéséhez, az energiafüggetlenség növelése és a kibocsátások csökkentése mellett. A várható párizsi éghajlatügyi megállapodás teljes mértékű végrehajtásának elősegítése és az azt követő fejlemények, többek között különösen a partnereink által vállalt kötelezettségek, fontosak az e célkitűzéseknek való megfelelés érdekében. Az EU a bevált gyakorlatok megosztásán és közös kutatások elvégzésén munkálkodik, beleértve a fosszilis tüzelőanyagoknak nyújtott támogatások megszüntetését, a kibocsátásokkal kapcsolatos szigorú monitoring, jelentéstételi és ellenőrzési keret bevezetését, beleértve hosszabb távon a kibocsátás-kereskedelmi rendszereket, amelyeket összekapcsolhatnak az uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszerekkel, amint elkészülnek.

A beruházási és kereskedelmi lehetőségek növelése érdekében, az EU az Energiaközösségen keresztül fokozza a teljes mértékű energiapiaci integrációt a Moldovai Köztársasággal, Ukrajnával és Grúziával. Az EU-nak folytatnia kell a szabályozás közelítését a többi partnerrel a közös érdekű ágazatokban. A déli szomszédságához tartozó partnerországok tekintetében, az EU testre szabott együttműködést kínál, az energiatermelés, -forgalmazás, -kereskedelem és a hatékony fogyasztás előmozdítására. Első lépésként az EU együttműködik az érdekelt partnerekkel és a Nemzetközi Energia Ügynökséggel átfogó energiapolitikai országjelentések kidolgozása érdekében, beleértve az energetikai beruházások előtt álló akadályok feltérképezését és a megfelelő reformok azonosítását.

Az EU adott esetben támogatja a szubregionális együttműködést a kelet-mediterrán, a Maghreb és a dél-kaukázusi térségben. A szomszédságon túl az új tematikus keretet az olyan partnerekkel folytatott együttműködés fejlesztésére kell használni, mint Törökország, Kazahsztán, Türkmenisztán és esetleg Irak és Irán. Ez megkönnyíti a transzregionális munkát és beruházásokat e területeken, az olyan sikeres kezdeményezésekre építve, mint az INOGATE. Megfelelő körülmények között az EU fontolóra veheti az Oroszországgal folytatott energiaügyi kapcsolatok új keretek közé helyezését, a nemzetközi és uniós jog alapján.

V. 2. BIZTONSÁGI DIMENZIÓ

A konzultáció rávilágított, hogy nagy az igény, hogy a biztonságnak nagyobb teret szenteljenek az ENP-n belül, annak érdekében, hogy a partnerországok ellenállóbbak legyenek a jelenleg tapasztalt fenyegetésekkel szemben. A biztonságra fektetett új hangsúly az együttműködés széles területeit nyitja meg az ENP keretében. Az együttműködés magában foglalhatja a biztonsági ágazat reformját, a határvédelmet, a terrorizmus és a radikalizálódás elleni fellépést, valamint a válságkezelést.

2015 júniusában az Európai Tanács megismételte, hogy segíteni kell a partnereket és lehetőséget kell biztosítani számukra a válságok megelőzésére és kezelésére, többek között konkrét kapacitásépítési projektek révén a földrajzi célterület rugalmas értelmezésével. A partnerek előtt álló különleges biztonsági kihívások miatt, az EU-nak a hangsúlyt a biztonsági ágazat reformjával kapcsolatos együttműködés fokozására kell fektetnie. Az európai biztonsági stratégiára fokozottabban építve, az új európai szomszédságpolitika kiemelten kezeli majd a következőket: a terrorizmus elleni fellépés és a radikalizálódás megelőzése; a súlyos és szervezett határon átnyúló bűnözés és korrupció felszámolása; büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés javítása, és a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelem a jogállamisággal és a nemzetközi joggal teljes összhangban, a nemzetközi emberi jogi normákat is beleértve.

A szomszédságpolitikában részt vevő partnerországokkal való proaktívabb elkötelezettségre van szükség a határon átnyúló fenyegetések kiváltó okainak kezeléséhez, valamint a közös határszakaszok biztonságossá tételéhez való hozzájárulás érdekében. Az érdekelt partnerországokkal együtt fokozni kell az információmegosztást és kapacitásépítést a határon átnyúló fenyegetések leküzdése érdekében. Ezenfelül az új szomszédságpolitika kezeli a több területet érintő migrációval kapcsolatos biztonsági kihívásokat, mint a migránscsempészet, az emberkereskedelem, a szociális kohézió, valamint a határvédelem/-igazgatás.

További erőfeszítéseket tesznek a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. sz. ENSZ BT-határozatnak, az ahhoz kapcsolódó további határozatoknak és a nemi dimenziónak a közös biztonság- és védelempolitika tervezésében, végrehajtásában és felülvizsgálatában történő általános érvényesítését és végrehajtásuk, illetve alkalmazásuk előmozdítására.

A biztonsági ágazat reformja: az EU szándéka, hogy fokozza a partnerországok hatóságainak bevonását, amelyek a biztonsággal kapcsolatos kérdésekkel foglalkoznak. Az érdekelt partnerországokat támogatni kell a polgári és katonai biztonság területén folytatott reformjukban. Az ilyen együttműködésnek magában kell foglalnia a stratégiai és szakpolitikai tanácsadást, intézményi és kapacitásépítési tevékenységeket, a civil társadalommal folytatott párbeszédeket, valamint a közös biztonsági programok támogatását.

A terrorizmus leküzdése és a radikalizálódás megelőzése: A terrorizmus és a radikalizálódás fenyegetése mind Európára, mind a szomszédaira hatást gyakorol. Az EU ezért fokozza partnereivel a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos együttműködését, beleértve a radikalizálódás megelőzését, az erőszakos szélsőségesség elleni küzdelmet, a terrorizmussal szembeni büntető igazságszolgáltatási válaszlépések támogatását, valamint a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet és annak megszüntetését a pénzmosás elleni küzdelem keretrendszerein keresztül. A civil társadalom bevonása, különös tekintettel az ifjúsági szervezetekre, döntő fontosságú lesz a radikalizálódás megelőzésében. A meglévő uniós radikalizálódás-tudatossági hálózat (RAN) és a nemrégiben létrehozott Erőszakos Szélsőségesség Elleni Fellépés Nemzetközi Kiválósági Központja az információcsere és együttműködés döntő fontosságú platformját jelenti majd. Az általánosabb kérdések kezelése, mint a kevéssé hatékony igazságszolgáltatás, a nemek közötti egyenlőtlenség, a gyűlöletbeszéd, az ifjúsági munkanélküliség és az írástudatlanság, szintén részét képezik a tágabb deradikalizálódási erőfeszítéseknek. Az Anna Lindh Alapítvány által támogatott kultúrák közötti párbeszéd, szintén kulcsfontosságú lesz.

A szervezett bűnözés felszámolása: a szervezett bűnözés és a korrupció fenyegethetik a tágabb értelemben vett térség stabilitását. Az EU-nak növelnie kell a partnerországoknak nyújtott támogatását a szervezett és súlyos nemzetközi bűnözés elleni küzdelemben, beleértve a migránscsempészet és az emberkereskedelem elleni küzdelmet és a bűnözői hálózatok felszámolását a pénzügyi nyomozások révén, a tisztán büntetőjogi eszközök kiegészítéseként. Ennek céljából az európai biztonsági stratégia vállalta, hogy kiterjeszti a (szervezett és súlyos nemzetközi bűnözésre vonatkozó uniós) szakpolitikai ciklus munkáját a szomszédos országokra. Az EU-nak fel kell tárnia annak lehetőségét, hogy bevonja a partnerországokat a meglévő pénzügyi nyomozó hálózatokba (mint a pénzügyi információs egység hálózatai). Ezenfelül az EU továbbra is munkálkodik a partnerországokkal az emberkereskedelem, a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelmének megakadályozása, valamint a kábítószerek elleni együttműködés érdekében és támogatja azokat az integrált és kiegyensúlyozott nemzeti kábítószerügyi szakpolitikák végrehajtásában. Szükség esetén az EU törekedni fog az igazságügyi és rendőrségi együttműködés jogi keretének javítására a partnerországokkal és folytatja munkáját annak végrehajtása érdekében. Az Interpollal meg kell vizsgálni a további bűnüldözési kapacitásépítésére vonatkozó igényt a szomszédos országokban és meg kell könnyíteni az információcserét az uniós tagállamokkal és az Europollal. Az EU ösztönözni fogja az erőteljesebb szerepvállalást és együttműködést az Eurojusttel annak érdekében, hogy megkönnyítse az igazságügyi együttműködést valamennyi súlyos bűnügyi nyomozással kapcsolatosan.

A számítástechnikai bűnözés elleni küzdelem: Az EU kiberbiztonsági stratégiája biztosítja az operatív keretet a szomszédságban lévő partnerekkel való további szerepvállaláshoz. Az EU-nak segítséget kellene felajánlania a kapacitásépítéshez a kiberbiztonsággal és az ellenálló információs infrastruktúrákkal, a kiberbűnözés és kiberterrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatosan, többek között a fenyegetettség-elemzés révén, a bűnüldöző szervek szakosodásának ösztönzésével, igazságügyi képzéssel, valamint támogatva a vonatkozó nemzeti szakpolitikák, stratégiák kidolgozását és intézmények létrehozását a harmadik országokban. Az EU továbbra is támogatja a számítástechnikai bűnözésről szóló budapesti egyezmény megerősítését és végrehajtását a szomszédságban lévő partnereivel. Az egyezmény modellt biztosít a kiberbűnözéssel kapcsolatos nemzeti jogszabályok megfogalmazásához, és a nemzetközi együttműködés alapjául szolgál e területen.

A vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) kockázatok enyhítése: segíti partnereit, hogy javítsák készültségi és reagálási képességüket, többek között az uniós finanszírozású kiválósági központon keresztül.

A közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) területén folytatott együttműködés és az elhúzódó konfliktusok kezelése: Az uniós biztonsági és védelmi architektúra keretében felállított struktúrák fórumként szolgálhatnak a legjobb gyakorlatok cseréjéhez, a közös célkitűzésekről szóló együttműködéshez és a kapacitásépítéshez. Így új lendületet kap a KBVP-vel kapcsolatos kérdésekben folytatott együttműködés. A partnerség és a közös felelősség szellemének ösztönzése érdekében – eseti alapon – elő kell segíteni a partnerországok részvételét a KBVP-missziókban és műveletekben, az uniós harccsoportokban és társulásukat az olyan releváns programokban és ügynökségekben, mint az Európai Védelmi Ügynökség és az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola. Az EU törekedni fog a biztonsági és védelmi párbeszédek kialakítására a partnerországokkal és a partnerországokbeli tisztviselők és tisztek részvételének megkönnyítésére az érintett védelmi főiskolák tanfolyamain. Az EU külső konfliktusokkal és válságokkal kapcsolatos átfogó uniós megközelítésével összhangban, valamennyi rendelkezésre álló eszközt felhasználnak, többek között – szükség esetén a KBVP-misszióit és műveleteit vagy az EU különleges képviselőit – a szomszédságban a válságok kezelésének és az elhúzódó konfliktusok rendezésének támogatására.

Válságkezelés és válságreagálás: Az EU-nak ki kell építenie a partnerek riasztási, megelőzési és készültségi kapacitását, szoros partnerséget kínálva a polgári védelem és együttműködés terén az uniós polgári védelmi mechanizmussal. Az EU nagyobb hangsúlyt fog helyezni az egészségbiztonsági szempontokra is a partnerország kapacitásának erősítésével, hogy hatékonyan reagálhasson az egészségügyi veszélyekre, köztük a fertőző betegségekre. Mivel ad hoc határozat tárgyát képezhetik, az Európai Unió Műholdközpontja által szolgáltatott műholdképekhez való hozzáférést is meg kell fontolni a válságreagálás szükségleteinek fényében. A rugalmasság az ENP és más pénzügyi eszközök programozásában és alkalmazásában kulcsfontosságú lesz ebben a megközelítésben. Ezért szoros koordinációt biztosítanak az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) keretében végzett biztonsági munka és a szélesebb körű KKBP/KBVP-tevékenységek, az uniós tagállamok kétoldalúan és nemzetközi szervezetekkel végzett munkája között. Az egyéb eszközökkel való szinergiákat is fel kell tárni együtt az elveken és szükségleteken alapuló uniós humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos munkával, valamint a rezilienciával és stabilizációval összefüggésben. Az átfogó megközelítéssel összhangban, a biztonsági ágazatban az uniós tagállamok és az uniós ügynökségek részvétele kulcsfontosságú lesz a támogatás megtervezéséhez és végrehajtásához.