2020 márciusában a Bizottság minden szállítási módra alkalmazandó általános feljegyzést adott ki, amely azokra a rendkívüli intézkedésekre vonatkozott, amelyek célja annak kezelése volt, hogy az uniós jogszabályok egyes rendelkezéseit a válsághelyzet miatt nem lehet betartani. A Bizottság operatív iránymutatást is készített a légiközlekedés-védelmi közösség számára a Covid19-cel összefüggésben hozott vészhelyzeti és alternatív légiközlekedés-védelmi intézkedésekről. Végezetül a Bizottság a közlekedési szolgáltatások és összeköttetések fokozatos helyreállításáról szóló Covid19-iránymutatást is kiadott.

A legtöbb észlelt hiányosság továbbra is az emberi tényezőnek tudható be. Ezek leginkább a gyakorlati végrehajtásban jelentkeztek, olyan területeken, amelyeken a jogi követelmények újak vagy a közelmúltban jelentősen megváltoztak. Különösen a belépési ellenőrzésre és a kézipoggyászok átvizsgálására vonatkozó bizonyos rendelkezésekkel kapcsolatban van szükség további erőfeszítésekre a felelős hatóságok, az ágazati szereplők és a Bizottság részéről. Ezeket a problémákat az adott területre vonatkozó nemzeti minőségbiztosítási tevékenységek fokozásával kell kezelni.

2020 márciusában a Bizottság általános feljegyzést adott ki, amelyben rendkívüli intézkedéseket határozott meg annak kezelésére, hogy nem lehet eleget tenni az uniós jogszabályok egyes rendelkezéseinek. Lehetővé tette a tagállamok számára, hogy rendkívüli intézkedéseket hozzanak a megfelelőség-ellenőrzési tevékenységek tekintetében is, amennyiben azok elvégzését a világjárvány hatásai akadályozták vagy súlyosan érintették. Általánosságban elmondható, hogy a Covid19 negatív hatásai és az általa okozott korlátozások valamennyi tagállamot érintették. Mivel azonban a világjárvány Unió-szerte nem egységes módon alakult, üteme is eltérő volt és tagállamonként más-más hatást fejtett ki (egyes esetekben még ugyanazon tagállamon belül is), a 27 tagállam e korlátozások időtartama és súlyossága tekintetében némileg eltérő helyzetbe került. A polgári légiközlekedési műveletek (utasok száma és a légi járművek mozgásainak száma) drámai visszaesést mutattak, ami számos megfelelőség-ellenőrzési tevékenység újratervezéséhez, törléséhez vagy átalakításához vezetett. 2020 májusában a Bizottság benyújtotta a tagállamoknak azoknak a megfelelőség-ellenőrzési tevékenységeknek a jegyzékét, amelyeket a hagyományos ellenőrzések, szemlék és tesztek alternatívájaként vagy azokba beépítve kell elvégezni abban az esetben, ha a világjárvány miatt részben vagy egészben nem lehetne őket kivitelezni. A Bizottság a tagállamok rendelkezésére bocsátott egy értesítési eszközt, amelynek segítségével az ilyen tevékenységeket be lehet építeni a 2020. évi éves jelentésükbe.

A 72/2010/EU módosított bizottsági rendelet 13. cikke értelmében a Bizottság korlátozott számban utólagos ellenőrzéseket is végez. Ilyen ellenőrzést akkor végeznek, ha az előzetes ellenőrzés során több súlyos hiányosságra is fény derült, továbbá véletlenszerű alapon is annak ellenőrzésére, hogy a felelős hatóságok rendelkeznek-e az ahhoz szükséges hatáskörökkel, hogy a feltárt hiányosságok meghatározott időkereten belül történő kijavítását előírják. A Covid19-világjárvány kitörése miatt 2020-ban nem került sor ilyen tevékenységekre.

A légi áruk tekintetében a Bizottság továbbra is szorosan együttműködött a tagállamokkal a berakodás előtti előzetes áruinformációk (PLACI) elemzése első fázisának előkészítésével kapcsolatban. Ezt az első fázist, amely a postai és gyorspostai csomagküldeményekre vonatkozó követelményeket tartalmazza, 2021. március 15-én aktiválták. Új rendelkezéseket illesztettek be az uniós jogszabályokba mind a vám-, mind a polgári légi közlekedés védelme terén.

A Bizottság 2020 márciusában minden szállítási módra alkalmazandó általános feljegyzést adott ki, amely azokra a rendkívüli intézkedésekre vonatkozott, amelyek célja annak kezelése volt, hogy az uniós jogszabályok egyes rendelkezéseit a válsághelyzet miatt nem lehet betartani. Ez különösen fontos volt a légi közlekedés védelme szempontjából a tanúsítványok kiterjesztésének, a képzéseknek, a repülőtéri és személyzeti azonosító kártyáknak, a szabályozott vagy ismert jogalanyok újbóli jóváhagyásának, a megfelelőség ellenőrzésének és más olyan tevékenységeknek a kezelése tekintetében, amelyeket a világjárvány okozta rendkívüli helyzet akadályozott vagy súlyosan érintett, többek között a megfelelőség-ellenőrzés területén. A Bizottság operatív iránymutatást is készített a légiközlekedés-védelmi közösség számára a Covid19-cel összefüggésben hozott vészhelyzeti és alternatív légiközlekedés-védelmi intézkedésekről. Ennek az iránymutatásnak az volt a célja, hogy segítsen az átvizsgálást végző személyeknek, az utasoknak és a személyzetnek megvédeni a légiközlekedés-védelmi célkitűzéseket, valamint harmonizálni a vészhelyzeti és alternatív intézkedéseket. A pandémiára reagálva a Bizottság a közlekedési szolgáltatások és összeköttetések fokozatos helyreállításáról szóló Covid19-iránymutatást is kiadott.

2020 decemberében a Bizottság közlekedési kiberbiztonsági eszköztárat tett közzé azzal a céllal, hogy felhívja a figyelmet a kiberkockázatokra és a kiberhigiéniára, és fokozza a felkészültséget a közlekedési ágazatban. Ez az eszköztár olyan ajánlott gyakorlatokat tartalmaz, amelyek enyhítik a közlekedési ágazatot esetlegesen érintő kiberfenyegetések egy részét. Emellett egy magasabb szintet is tartalmaz, amely különösen releváns információkat nyújt a közlekedési szervezetek biztonsági és kiberbiztonsági szakemberei számára. Ez a magasabb szint iránymutatást nyújt a kiberfenyegetések azonosításához, felderítéséhez, az ellenük való védekezéshez és a rájuk való reagáláshoz.

3.Új kezdeményezések

További előrelépés történt a légiközlekedés-védelmi új technológiák fejlesztése terén. Munka folyt azzal a céllal, hogy kidolgozzák az új fenyegetések – különösen a vegyi anyagok – kezelésére szolgáló biztonsági berendezésekre vonatkozó felderítési követelményeket. E tekintetben kiváló az együttműködés az USA-val és más nemzetközi partnerekkel. A Covid19-válság azonban ezt az együttműködést is hátráltatta, mivel ehhez a tevékenységhez az is szükséges, hogy a minősített információk cseréje biztonságos környezetben történjen, személyes találkozók szervezésére pedig nem volt mód.

A Bizottság 2020-ban vitát indított az új „AVSEC-stratégiáról”, amelynek célja a légi közlekedés védelmének jövőjére vonatkozó stratégiai jövőkép átgondolása. Bár a Covid19-világjárvány prioritásai késleltették a munkát, a munka 2021-ben újból komolyan megkezdődött. Ennek keretében a kockázatalapú biztonság, a védelmi kultúra és a holisztikus megközelítés, az innováció és a légiközlekedés-védelmi előírások területén végzett különböző munkafolyamatokból szereztek adatokat. A Bizottság szándéka szerint ezt a munkát 2021 végéig befejezi, és javaslatokat tesz a további teendőkre – lehetséges konkrét intézkedések és határozatok formájában.

NEGYEDIK RÉSZ: FENYEGETÉST JELENTŐ ESEMÉNYEK ÉS KILÁTÁSOK

A közelmúltbeli nemzetközi fejlemények fényében megállapítható, hogy a nemzetközi dzsihádista terrorizmus továbbra is komoly fenyegetést jelent az EU számára, ami gondos nyomon követést igényel. A terrorizmus pénzügyi forrásainak korlátozására irányuló globális erőfeszítések ellenére a terrorista szervezetek továbbra is nagy készpénztartalékokhoz férnek hozzá tevékenységeik és propagandájuk finanszírozására, és a légi közlekedés továbbra is potenciális célpont, többek között a légitársaságok biztonsági rendszereinek jogellenes hatalomba kerítésére vagy az innovatív robbanószerkezetek kifejlesztésére irányuló kísérletek révén. A Bizottság és a tagállamok folyamatosan értékelik az egyéb – például a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris – fenyegetéseket (különös tekintettel a vegyi anyagokra) annak ellenére, hogy a közelmúltban nem került sor a légi közlekedés elleni támadásokra. A belső fenyegetésekre és a hazai gyökerű terrorizmusra továbbra is kiemelt figyelmet kell fordítani a folyamatos online radikalizálódás és a külföldi terrorista harcosok Európába való visszatérésének perspektívája fényében. Ugyanakkor más fenyegetések és támadási eszközök is előtérbe kerültek. A drónok új lehetőségeket teremtenek az európai gazdaság számára, és a drónműveletek túlnyomó többsége jogszerű és a jövőben is az marad. Rossz kezekbe kerülve azonban a drónok alkalmasak arra, hogy különféle rosszindulatú szereplők megfigyelésre, a kritikus infrastruktúra műveleteinek megzavarására vagy nagy értékű célpontok megtámadására használják őket. Az ilyen jellegű „drónfenyegetés” valószínűleg nőni fog, mivel a drónok egyre szélesebb körben elérhetők, egyre megfizethetőbbek és „ügyesebbek” lesznek. A Bizottság intézkedések – többek között jogszabályok és iránymutatások – kombinációjával támogatja a tagállamokat az ilyen visszaélések elleni küzdelemben. A Bizottság konkrét lépéseket tett ezen a területen: 2021. április 22-én elfogadta a pilóta nélküli európai forgalomirányítási koncepció (a U-space) szabályozási keretét , amely megkönnyíti a hatóságok számára az együttműködő és a nem együttműködő, potenciálisan rosszindulatú drónok közötti különbségtételt. Emellett az (EU) 2019/945 rendelet előírja, hogy az előzetes jóváhagyás nélkül történő használatra szánt, kereskedelmi forgalomban lévő drónokat olyan beépített funkcióval kell megtervezni, amely automatikusan közvetíti az üzemben tartó regisztrációs számát és a drón helyzetét annak érdekében, hogy ezeket az adatokat mobil eszközökön keresztül lehessen fogadni, lehetővé téve a végrehajtó hatóságok és a nagyközönség számára, hogy a drón közelében könnyen hozzáférhessenek ezekhez az információkhoz (még a U-space légtéren kívül is), ezáltal előmozdítva a pilóták felelősségteljes magatartását, és csökkentve e drónok illegális vagy rosszindulatú célokra történő, fedett és anonim módon való felhasználásának lehetőségeit. Ezen túlmenően a nem együttműködő drónokkal foglalkozó hatóságok támogatása érdekében a Bizottság támogatja különböző formájú útmutató anyagok kidolgozását, innovatív drónellenes projektek és tanulmányok finanszírozását, valamint hidak építését a különböző érintett ágazatok (pl. bűnüldözés, légi közlekedés, kritikus infrastruktúra, büntetés-végrehajtási intézetek, vám/határok, személyvédelem, tömegrendezvények) és érdekelt felek között. A Bizottság emellett elindította a „pilóta nélküli légijármű-rendszerek elleni tesztelésről szóló európai programot” is. E kezdeményezés célja, hogy elősegítse a különböző drónellenes technológiák tesztelésének összehangoltabb európai megközelítését. 2021 márciusában az EASA – a Bizottság támogatásával – iránymutatást adott ki, hogy segítse a légijármű-üzemeltetőket és a nemzeti hatóságokat a repülőtereken és azok környékén bekövetkező drónesemények kezelésében. A nem együttműködő drónok jelentette fenyegetés elleni küzdelem szerves részét fogja képezni a „Drone Strategy 2.0”-nak, amelyet a Bizottság a tervek szerint 2022-ben fog elfogadni.

A közlekedés valamennyi területén, beleértve a légi közlekedést is, a Bizottság az érintett ügynökségekkel együtt folyamatos párbeszédet folytatott a tagállamokkal és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás szerződő feleivel, az ágazattal és más érdekelt felekkel az újonnan felmerülő biztonsági fenyegetésekről, beleértve a hibrid jellegű fenyegetéseket is. Ennek célja az e fenyegetésekre való reagáláshoz szükséges ismeretek és kapacitás kiépítése, valamint a kockázat hatékony kezelése.

A Bizottság továbbra is rendszeresen nyomon követte a különböző területeken felmerülő fenyegetéseket, hogy kiigazítsa a légiközlekedés-védelmi (AVSEC) alapforgatókönyvet. A Bizottság az alkalmazandó uniós jogszabályokkal összhangban továbbra is magas szintű védelmet biztosított a polgári légi közlekedés számára a jogellenes cselekményekkel szemben, amit a Bizottság légiközlekedés-védelmi ellenőrzési rendszere is támogat. Nemzetközi összefüggésben és fórumokon a Bizottság támogatást és szoros együttműködést biztosított az ICAO-val és harmadik országokkal a globális fenyegetés- és kockázati helyzet feltérképezése során.

A konfliktuszónák riasztási rendszere keretében az integrált uniós légiközlekedés-védelmi kockázatértékelési csoport vezetésével rendszeresen sor került közös kockázatértékelésekre, a Covid19-világjárvány miatt bevezetett gyakorlati korlátozások mellett. E gyakorlat célja, hogy időben megossza a konfliktuszónákból eredő kockázatok értékelésére vonatkozó információkat. Az integrált uniós légiközlekedés-védelmi kockázatértékelési csoport eredményei támogatják a lehetséges enyhítő intézkedésekre vonatkozó döntéshozatali folyamatot, a konfliktuszónákra vonatkozó tájékoztató közlöny (Conflict Zone Information Bulletin; CZIB) vagy az EASA-tájékoztatók kiadását is beleértve.

ÖTÖDIK RÉSZ: NEMZETKÖZI PÁRBESZÉD

1. Háttér-információk

A Bizottság együttműködik nemzetközi szervezetekkel és a főbb kereskedelmi partnerekkel, és ennek keretében nemzetközi találkozókon, például az ICAO légiközlekedés-védelmi csoportjának éves ülésein is képviselteti magát. Együttműködik a tagállamokkal az összehangolt uniós álláspontok biztosítása érdekében. Bizonyos harmadik országokkal, például az Egyesült Királysággal, az Amerikai Egyesült Államokkal, Kanadával, Ausztráliával, Szingapúrral stb. kétoldalú párbeszéd zajlik. E párbeszédek célja a kölcsönös megértés és bizalom megteremtése a légiközeledés-védelemről hasonlóan gondolkodó országokkal.

2. Nemzetközi szervezetek

Az EU megfigyelőként aktívan részt vett az ICAO légiközlekedés-védelmi testületének 2020. december 14–17-én Montrealban tartott éves ülésén (AVSECP/31). Az EU tájékoztató dokumentumot nyújtott be a berakodás előtti előzetes áruinformációkra (PLACI) vonatkozó program uniós végrehajtásáról. Figyelembe véve azokat a kihívásokat, amelyekkel a repülőterek az ICAO-egyezmény 17. melléklete egyes rendelkezéseinek a Covid19-válság idején történő végrehajtása során szembesülhetnek, a testület emlékeztetett arra, hogy továbbra is segítséget kell nyújtani az ágazatnak a védelmi intézkedések végrehajtásában, ugyanakkor hangsúlyozta, hogy a légi közlekedés védelmét nem szabad veszélyeztetni. A munkacsoport ülésén megvitatott egyik fontos kérdés a Covid19-oltóanyag szállításával kapcsolatos biztonsági szempontok kérdése volt. A testület légi járművek védelmével foglalkozó munkacsoportja iránymutatást dolgozott ki a témában, amelyet az ICAO körlevelében tettek közzé „A Covid19-oltóanyagok eljuttatása és a légiáru-védelem” címmel. Ezen ICAO-iránymutatások célja, hogy segítséget nyújtsanak az államoknak és az ágazatnak a légiközlekedés-védelmi intézkedések alkalmazásában, miközben megkönnyítik az oltóanyagok zökkenőmentes mozgását az ellátási lánc egészében és eljutását a végső rendeltetési helyre. A testületet egy (virtuális) biztonsági szimpózium követte, amelynek címe „A biztonsági kultúra javítása a pontok összekapcsolásával”, és amely 2021-et „a légiközlekedés-biztonsági kultúra évévé” avatta.

3. Harmadik országok

A Bizottság két- és többoldalú alapon aktívan együtt tevékenykedik számos nemzetközi partnerrel a légi közlekedés védelme terén, fontos kérdésekben együttműködik, és világviszonylatban összehangolja az intézkedéseket.

Az Egyesült Államokkal például az EU-USA közlekedésbiztonsági együttműködési munkacsoport (TSCG) célja, hogy előmozdítsa az együttműködést számos, kölcsönös érdekeket szolgáló területen. Biztosítja az egyszeri védelmi ellenőrzéssel kapcsolatos intézkedések folyamatos működését, valamint a légi árukra és légipostai küldeményekre vonatkozó uniós és egyesült államokbeli rendszerek kölcsönös elismerését. Ezek a kezdeményezések arra irányulnak, hogy a légi fuvarozók számára csökkentsék a műveletek időigényét, költségét és összetettségét. Az EU-USA közlekedésbiztonsági együttműködési munkacsoport (TSCG) harmincadik ülésére 2020. december 3-án, virtuális formában került sor az érvényben lévő utazási korlátozások miatt. Az ülés témái között szerepelt különösen a Covid19-cel kapcsolatos fejleményekről és a légi közlekedés védelme terén folytatott együttműködéssel kapcsolatos aktuális témákról szóló eszmecsere.

Mivel a fenyegetések és kockázatok globálisak, a Bizottság, az USA Közlekedésbiztonsági Hivatala (TSA) és más partnerek konzultációkba kezdenek, és segítik egymást az intézkedések azonosításában és összehangolásában, beleértve a felmerülő konkrét fenyegetések enyhítését célzó további intézkedések esetleges végrehajtását is. Ez a megközelítés biztosítja, hogy az üzemeltetőkre és az utasokra gyakorolt hatások a lehető legkisebbek legyenek.

Az uniós joggal összhangban a Bizottság olyan megállapodásokat hozott létre, amelyek egyes harmadik országokban vagy harmadik országok repülőterein alkalmazott védelmi előírásokat az uniós előírásokkal egyenértékűnek ismernek el annak érdekében, hogy előmozdítsák az egyszeri védelmi ellenőrzés célját az EU és a szóban forgó harmadik országok közötti valamennyi légi járat tekintetében. Az egyenértékűséget és az egyszeri védelmi ellenőrzést jelenleg elismerik többek között az Egyesült Államok, Kanada, Szingapúr, Montenegró, Szerbia, az Egyesült Királyság és Izrael esetében (csak a feladott poggyász vonatkozásában). A Bizottság továbbra is együttműködik Izraellel és Japánnal az egyszeri védelmi ellenőrzéssel kapcsolatban. A világjárvány miatt azonban 2020-ban kevés előrelépés történt. Izrael esetében a tervek szerint uniós légiközlekedés-védelmi szakértők technikai látogatást tesznek azzal a céllal, hogy értékeljék az utasok és a kézipoggyász átvizsgálására vonatkozó intézkedések egyenértékűségét a Ben Gurion repülőtéren, amint azt a Covid19-helyzet lehetővé teszi. Japánnal a Bizottság technikai megbeszéléseket folytat annak érdekében, hogy első lépésként összehasonlítsa a vonatkozó légiközlekedés-védelmi jogszabályokat.