Emellett az Eurostat és a tagállamok folytatták az adatminőség javítására és a módszertani fejlesztésekre irányuló erőfeszítéseiket. Először is előrelépés történt a demográfiai események téves besorolásával kapcsolatban; a menedékkérők és menekültek figyelembevétele/figyelmen kívül hagyása; a migrációs, menekültügyi és tartózkodási engedélyekre vonatkozó adatok szakstatisztikák közötti koherenciája; valamint megfelelő demográfiai egyensúly biztosítása. Másodszor, önkéntes adatgyűjtéseket vezettek be a gyorsan változó szakpolitikai igények kielégítése érdekében, ami rövid távon nagyfokú relevanciát biztosított, ideértve a menedékjog iránti kérelmet benyújtó kísérő nélküli kiskorúakra, a negyedévenkénti visszaküldésekre valamint az Egyesült Királyság kilépését követően az Egyesült Királyság nélküli EU-ból induló, illetve oda irányuló migrációra vonatkozó adatokat is. Legutóbb a Covid19-világjárvány kitörésével a tagállamok és az Eurostat gondoskodtak arról, hogy az adattovábbítások és a közzétételek a közzétételi ütemtervükhöz igazodjanak.

A statisztikai adatok és metaadatok szabadon hozzáférhetők az Eurostat honlapján a „Population” (Népesség) témakörben. Ezek a statisztikák megtalálhatók továbbá a rendszeresen frissített Statistics Explained (Statisztikák és magyarázatuk) cikkekben és például a következő összefoglaló kiadványokban: Key figures on Europe (Európára vonatkozó fő adatok) (2020-as kiadás) vagy a 2020. évi Report on the impact of demographic change (Jelentés a demográfiai változások hatásáról) (a migrációs áramlásokra és a népességállományra vonatkozó adatok állampolgárság szerinti bontásban).

Ahol lehetséges az összehasonlítás, általában nagyfokú összhang tapasztalható a nemzeti és nemzetközi szervezetek által máshol gyűjtött és közzétett adatokkal. Az Eurostat szorosan együttműködik az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatallal és a Frontex-szel annak érdekében, hogy a módszertan és a statisztikák koherensek legyenek az említett ügynökségek által alkalmazott módszertannal és gyűjtött adatokkal.

Az Eurostat részt vesz a menekültekre és a belső menekültekre vonatkozó statisztikákkal foglalkozó ENSZ szakértői csoport (EGRIS) munkájában. Az Eurostat ennek a nemzetközi szakértői csoportnak egyik alapítója volt, és továbbra is tagja a csoport irányítóbizottságának. Az Eurostat a csoport munkájához a különböző közzétételeket elősegítő módszertanokon és írásbeli véleményeken kívül adminisztratív és pénzügyi téren is hozzájárul. E csoport munkája nyomán az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) 2018-ban jóváhagyta az International Recommendations on Refugee Statistics (A menekültekre vonatkozó statisztikákról szóló nemzetközi ajánlások) 2020-ban pedig az International Recommendations on Internally Displaced Persons Statistics (A belső menekültekre vonatkozó statisztikákról szóló nemzetközi ajánlások) dokumentumot, amelyeket kiegészített a Compilers’ Manual on Displacement Statistics (A kényszerű lakóhelyelhagyásra vonatkozó statisztikákról szóló kézikönyv) dokumentum. Ezek az ajánlások a kényszerű lakóhelyelhagyásra vonatkozó statisztikák összeállításának mérvadó általános szabványává váltak. Például a lakóhelyüket elhagyni kényszerülő gyermekekre, a kísérő nélküli kiskorúakra és a fogyatékkal élő személyekre vonatkozó statisztikáknál előírják a hiányosságok megszüntetését és a megfelelő szabványok alkalmazását. 2020 folyamán az EGRIS folytatta az International Recommendations on Statelessness Statistics (A hontalansági statisztikákra vonatkozó nemzetközi ajánlások) kidolgozására irányuló munkát is, amelyet az ENSZ Statisztikai Bizottsága várhatóan 2022-ben fog elfogadni.

Az Eurostat tagja az ENSZ EGB migrációs statisztikákkal foglalkozó irányítócsoportjának, és rendszeresen részt vesz az ENSZ EGB migrációs statisztikákkal foglalkozó munkaülésein. Ezzel összefüggésben az Eurostat bemutatta a tartózkodási engedélyek és a nemzetközi migrációs statisztikák összehasonlíthatóságával, valamint a körkörös migrációra vonatkozó statisztikák előállításának jellemzőivel kapcsolatos munkát. Az Eurostat részt vett az ENSZ EGB Guidance on Data Integration for Measuring Migration (Iránymutatás a migráció méréséhez szükséges adatintegrációhoz) és a Guidance on the use of longitudinal data for migration statistics (Iránymutatás a longitudinális adatoknak a migrációs statisztikákban való felhasználásához) című dokumentumainak kidolgozásában is. Végezetül az Eurostat részt vesz az ENSZ migrációs statisztikákkal foglalkozó szakértői csoportjában, amely az ENSZ Recommendations on Statistics of International Migration (Ajánlások a nemzetközi migrációra vonatkozó statisztikákhoz) című dokumentumának felülvizsgálatán dolgozik. Különösen fontos volt az Eurostat részvétele azokon a megbeszéléseken, amelyek a nemzetközi migrációval kapcsolatos fő koncepciókkal és meghatározásokkal foglalkozó, a nemzeti migrációs statisztikák globális gyakorlataira és a migráció alternatív fogalommeghatározásainak feltárására hatáskörrel rendelkező ENSZ-munkacsoport keretében folytak.

4.A jelenlegi és változó szakpolitikai igények kezelésére irányuló, folyamatban lévő munka

4.1.A menekültügyre és az irányított bevándorlásra vonatkozó új statisztikákra vonatkozó kísérleti projektek

A dinamikus szakpolitikai környezetben – például a Bizottság által 2020 szeptemberében elfogadott új migrációs és menekültügyi paktum nyomán – az új statisztikák iránti igények is gyorsan változnak. A 2020-ban módosított rendelet ezt bizonyos mértékig előrevetítette azáltal, hogy a 9a. cikkben bevezette a menekültügyre és az irányított bevándorlásra vonatozó új statisztikák gyűjtésének és közzétételének kísérleti mechanizmusát. Ez a mechanizmus két egymást kiegészítő megközelítést foglal magában, nevezetesen uniós és nemzeti szinten. A 9a. cikkel összhangban az Eurostat 2022 júliusáig nyilvános jelentést készít az összességében elért eredményekről.

A 9a. cikk (2) bekezdése felhatalmazza az Eurostatot annak értékelésére, hogy az új statisztikák alapulhatnak-e a vonatkozó uniós szintű adminisztratív forrásokban rendelkezésre álló információkon. A rendelet elismeri, hogy az ilyen EU‑szintű statisztikáknak – amennyiben lehetséges és megvalósítható – az új nemzeti erőfeszítésekkel szemben előnyük lenne a nagyobb fokú hatékonyság és harmonizáció. Ezzel összefüggésben a releváns potenciális uniós forrásokat az eu-LISA fejleszti és tartja karban. Az Eurostat számára különösen a jelentések és statisztikák központi adattára (CRRS) lenne előnyös, amelyet az eu‑LISA jelenleg fejleszt annak érdekében, hogy szakpolitikai célokból integrált statisztikai adatokat szolgáltasson az EU nagyméretű informatikai rendszereiből származó anonimizált adatok alapján. Az Eurostat már 2018-ban megkezdte az erre irányuló kezdeti feltáró munkát, és 2020 óta még nagyobb erőfeszítéseket tett a rendelet lehető leggördülékenyebb végrehajtásának elősegítése érdekében.

Az (EU) 2018/1725 rendelet olyan átfogó keretet hoz létre, amely lehetővé teszi az ilyen statisztikai célú adatkezelést, és ehhez az Eurostat a 223/2009/EK rendelet 17a. cikke alapján különleges uniós szintű felhatalmazást kapott. Mindazonáltal az eu-LISA által működtetett egyes rendszerekre – köztük a CRRS-re – vonatkozó, jelenleg hatályos jogszabályok nem teszik lehetővé az e jogforrásokban kifejezetten említettektől eltérő statisztikai jelentések elkészítését. Emiatt a forrásrendszerekben rendelkezésre álló számos releváns statisztikai információ nem tartozik a CRRS hatálya alá, és így a CRRS a potenciálisan lehetségesnél jóval kisebb mértékben használható. Míg a Bizottság egésze továbbra is keresi a megfelelő megoldásokat arra, hogy e forrásrendszerek statisztikai célokra közép- vagy hosszú távon jobban felhasználhatók legyenek, addig az új statisztikák iránti sürgős szakpolitikai igények a nemzeti kísérleti megközelítéssel párhuzamosan, gyors eljárást indokolnak.

Az EU‑szintű értékelést követően a rendelet értelmében az Eurostat felhatalmazást kap arra, hogy a tagállamok önkéntes részvételével, kísérleti projektek keretében vizsgálja az új adatgyűjtések vagy bontások nemzeti szintű megvalósíthatóságát. Ezek a kísérleti projektek kiterjednek a megfelelő adatforrások rendelkezésre állására, az összeállítási módszerekre és technikákra, a statisztikai minőségre és összehasonlíthatóságra, valamint a járulékos költségekre és terhekre. A kísérleti projekteknek uniós szinten reprezentatívnak kell lenniük annak érdekében, hogy az Eurostat a vonatkozó adatgyűjtések szabályozására irányuló végrehajtási jogi aktusok mérlegelése céljából uniós szinten értékelhesse az eredményeket.

Az Eurostat projektet indított új statisztikák tesztelésének megszervezésére. E célból a szakpolitikai adatigényeket prioritási sorrend szerint rangsorolták. Az Eurostat jelenleg elemzi a megfelelő nemzeti szintű adatforrások rendelkezésre állásáról a nemzeti adatszolgáltatók által adott visszajelzéseket. A rendelkezésre álló források és a tagállamok önkéntes részvételének függvényében az első nemzeti kísérleti projektek várhatóan 2022-ben kezdődnek.

4.2.A nemzetközi migrációs statisztikák felülvizsgálata

A nemzetközi migrációs statisztikákban vannak bizonyos adathiányok, például a népességállomány bontása országok szerinti állampolgárság alapján, valamint a migráció bontása a korábbi/következő illetőség szerinti állam alapján. Az adatgyűjtés időbelisége és gyakorisága nem elegendő ahhoz, hogy megfelelő tájékoztatást nyújtson a brexit utáni és a Covid19-helyzettel kapcsolatos migrációról. A földrajzi adatok elégtelensége hozzájárul ahhoz, hogy a regionális vagy helyi szakpolitikák nem tudnak megfelelő információkra támaszkodni. Ezeket a hiányosságokat valószínűleg nem lehet önkéntes adatgyűjtéssel orvosolni. A jövőben további minőségfejlesztésre van szükség, különösen az időbeliség, az összehasonlíthatóság és a koherencia javítása, valamint az adathiányok megszüntetése érdekében. Ezek a kérdések összefüggnek azzal az alapvetőbb problémával, amely a népességgel kapcsolatos európai statisztikák jelenleg önálló jogalapjából, valamint az adatkövetelmények integrált megközelítésének hiányából ered.

Következésképpen a népességállományra és a nemzetközi migrációra vonatkozó statisztikák tekintetében úgy tűnik, hogy a jelenlegi jogi keret már nem képes megfelelően kezelni a fent említett koncepcionális és harmonizációs problémákat. Ezzel a kérdéssel a nép- és lakásszámlálásra, a demográfiára és a nemzetközi migrációval kapcsolatos statisztikákra vonatkozó jogi keret átfogó és koherens jövőbeli felülvizsgálata foglalkozik. Kidolgozás alatt áll a népességre vonatkozó európai statisztikákra irányuló új kezdeményezés kidolgozása. Ennek célja, hogy – értékelés és hatásvizsgálat függvényében – korszerűsítse, valamint egységes és rugalmasabb jogi keretbe integrálja az európai népességstatisztikák valamennyi releváns szempontját.

Ebből következően módosítani kellene a rendeletet, nevezetesen hatályon kívül kellene helyezni a migráns népesség állományairól és a nemzetközi migrációs statisztikákról szóló 3. cikket. Ami a menekültügyre és az irányított bevándorlásra vonatkozó statisztikákat illeti, tekintettel a rendelet 4–7. cikkének közelmúltbeli módosítására, a nemzeti adatszolgáltatókkal együtt történő megfelelő végrehajtás a menekültügyi és az irányított bevándorlási statisztikák folytonosságát és stabilitását igényli. A tervek között szerepel továbbá az új statisztikáknak a felmerülő uniós szakpolitikai igények kielégítése érdekében történő tesztelése.

5.Következtetések és a következő lépések

A rendelet hatására egyértelműen javultak a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó európai statisztikák. A rendelet közelmúltbeli módosításának hatására javultak a menekültügyre és az irányított bevándorlásra, különösen a visszaküldésekre, az áttelepítésre, a tartózkodási engedélyekre és a migráns gyermekekre vonatkozó statisztikák. Ezenkívül a 2018. évi jelentés óta az általános minőség összességében magas szinten stabilizálódott. Az 1260/2013/EU rendelet elfogadása szintén javította a statisztikai minőséget. A 2018 és 2020 közötti referencia-időszakokra vonatkozó statisztikák továbbra is a legrelevánsabb és legszélesebb körben használt európai statisztikák közé tartoznak, amelyek az uniós és nemzeti szakpolitikákat, a nem kormányzati szerveket és a nyilvánosságot szolgálják. Mindazonáltal a rendelet a strukturális korlátai miatt az elmúlt években egyre kevésbé volt képes követni a változó szakpolitikai igényeket, különösen a nemzetközi migrációs áramlásokra, a népességállományra és az állampolgárság megszerzésére vonatkozó statisztikák tekintetében. Valószínű, hogy a jelenlegi jogszabályok nem tudják kezelni ezeket az adathiányokat és összehasonlíthatósági problémákat.

Ezért a következő intézkedések vannak folyamatban:

1.A rendelet végrehajtása a 2020. évi módosításnak megfelelően, azaz a felülvizsgált kötelező statisztikák 2021-től kezdődő referencia-időszakokra vonatkozó előállításának módszertani és technikai vonatkozásai tekintetében. Ez magában foglalja az adatforrások és az informatikai rendszerek korszerűsítését, amelyhez az elkövetkező években a nemzeti adatszolgáltatók az uniós költségvetésből megfelelő pénzügyi támogatásban részesülnek.

2.A rendelet által előirányzott, az új migrációs és menekültügyi paktumra irányuló javaslatból eredő legújabb szakpolitikai igények kielégítését szolgáló új statisztikákra vonatkozó kísérleti projektek. Az Eurostat a felhatalmazásának megfelelően először azt értékeli, hogy az új statisztikák alapulhatnak-e az uniós szintű adminisztratív forrásokban rendelkezésre álló információkon, mely források közül az eu-LISA által kezelt informatikai rendszerek a legrelevánsabbak. Ezzel párhuzamosan az Eurostat pénzügyileg támogatott nemzeti szintű kísérleti projektek segítségével vizsgálja a leginkább szükséges új statisztikák létrehozását.

3.A tágabb összefüggésben értelmezett európai népességstatisztikák jövőbeli koherens jogi keretének kidolgozása. Ez a keret magában foglalná és kiterjesztené a nemzetközi és az Unión belüli migrációs áramlásokra, népességállományra, valamint az állampolgárság megszerzésére és elvesztésére vonatkozó statisztikákat azáltal, hogy megbízható, részletes és összehasonlítható adatokat biztosítana a migrációs eseményekről, a migrációs áramlások nagyságáról, célországairól és eredetéről, valamint a migráns népesség demográfiai, migrációs és társadalmi-gazdasági jellemzőiről.