1. Összefoglaló

A termékbiztonság közös érdekünk. Mikor megveszünk egy terméket, biztosak akarunk lenni abban, hogy az biztonságos, és minden jogi előírásnak megfelel. A gyártók ezért gyakran felkérnek független testületeket – ún. megfelelőségértékelő szervezeteket – arra, hogy még a termékek értékesítése előtt ellenőrizzék, hogy azok megfelelnek-e bizonyos előírásoknak. Ezért van szükségünk olyan megbízható és kompetens megfelelőségértékelő szervezetekre, amelyek megfelelően végzik a munkájukat. Ezért is hozott létre az EU egy akkreditálási rendszert e megfelelőségértékelő szervezetek számára. A nemzeti akkreditáló testületek ellenőrzik az országukban működő megfelelőségértékelő szervezetek hozzáértését, pártatlanságát és függetlenségét.

Ez a jelentés áttekintést ad arról, hogy a 765/2008/EK rendelet (a továbbiakban: a rendelet) akkreditálással kapcsolatos intézkedéseit és a CE-jelöléssel kapcsolatos rendelkezéseket hogyan hajtották végre a 2013 és 2017 közötti időszakban. A piacfelügyeleti szabályok és az uniós piacra behozott termékek ellenőrzésére vonatkozó szabályok végrehajtásáról szóló jelentés a jogszabályok érvényesítésére vonatkozó javaslatot kísérő értékelésben található, amely szintén az „árucsomag” része.

Ez a jelentés megerősíti, hogy a rendelet által létrehozott európai akkreditálási infrastruktúra többletértéket teremtett, és nemcsak az egységes piac, hanem a nemzetközi kereskedelem szempontjából is. Az akkreditálás széles körű támogatást élvez az európai ipar és a megfelelőségértekelési közösség részéről, mert biztosítja, hogy a termékek megfeleljenek a vonatkozó követelményeknek, megszünteti a megfelelőségértékelő szervezetek működésének akadályait és elősegíti a vállalkozói tevékenységek felvirágzását Európában. A rendelet megbízható és szilárd akkreditálási rendszert hozott létre valamennyi tagállamban, valamint az EFTA-országokban és Törökországban is. Kérdés azonban, hogy fenn tudjuk-e tartani a stabilitását, azaz hogy a teljes akkreditálási rendszer lépést tud-e tartani a fejlődéssel, és biztosítani tudjuk-e, hogy továbbra is ugyanolyan szigorúan alkalmazzák. Ez a jelentés megerősíti továbbá, hogy a vállalkozások ma már sokkal inkább tisztában vannak az egységes piacon forgalmazott termékek CE-jelölésének fontosságával.

A jelentés a tagállamokkal, egészen pontosan a termékek belső piacával foglalkozó szakértői csoport akkreditációs alcsoportjával együttműködésben készült.

2. Akkreditáció

2.1. Szakpolitikai megfontolások

Az ipari termékek egységes piaca az igazi európai sikertörténetek egyike, és Európa legjobb eszköze a fokozódó globalizáció korában. Egy erősebb és méltányosabb uniós gazdaság építésének motorja. Az ipari termékek több mint 80 %-ának esetében a közös európai szabályok elfogadásának köszönhetően sikerült felszámolni a szabályozási akadályokat, és létrehozni egy több mint 500 millió fogyasztóval rendelkező, akadálytalanul működő piacot. Ez nagy lökést adott a versenyképességnek és az innovációnak, az európai fogyasztók számára pedig tovább bővítette azoknak a biztonságos termékeknek a választékát, amelyek az olyan közérdekű szempontok, mint a biztonság, környezetvédelem és egészségvédelem tekintetében szigorú előírásoknak felelnek meg.

A Jean-Claude Juncker vezette Bizottság által prioritásként meghatározott, a belső piac elmélyítésére és méltányosabbá tételére vonatkozó célkitűzéssel és a Bizottság egységes piaci stratégiájával összhangban fontos, hogy javítsuk a termékek vonatkozó jogszabályoknak való megfelelését. Az egységes piac kiteljesítése a megfelelőségértékelési rendszer megerősítését is maga után vonja.

A megfelelőségértékelő szervezetek (laboratóriumok, tanúsító szervek, felügyeleti szervek, környezetvédelmi ellenőrző szervek stb.) akkor vesznek részt a termékek vonatkozó jogszabályi előírásoknak való megfelelésének ellenőrzésében, amikor az ágazati jogszabályok harmadik fél általi ellenőrzést írnak elő, mint például a gépek, nyomástartó edények, gyógyászati eszközök, liftek vagy mérőeszközök esetében. A vállalkozások akár önkéntesen, jogszabályi előírás nélkül is kérik a megfelelőségértékelő szervezetek általi vizsgálatot, demonstrálva ezzel, hogy megfelelnek a szabványoknak és előírásoknak. Az akkreditációval biztosítható, hogy ezek a szervezetek rendelkezzenek a feladataik megfelelő ellátásához szükséges technikai kapacitással.

2.2. Az akkreditálás hatása és az akkreditálási rendszer működése

Az akkreditálás a nemzeti akkreditáló testület tanúsítása arról, hogy egy megfelelőségértékelő szervezet megfelel a harmonizált szabványokban megállapított követelményeknek és adott esetben bármely további követelménynek, beleértve a vonatkozó ágazati szabályozásokban meghatározottakat is.

A rendelet kulcsszerepet játszik az áruk belső piaci és nemzetközi kereskedelemben való szabad mozgásának biztosításában. A rendelet rendelkezései szerint a tagállamok kijelölnek egyetlen nemzeti akkreditáló testületet, amely akkreditálja a megfelelőségértékelő szervezeteket. Az Unió-szerte érvényes harmonizált szabványok alkalmazásának célja az, hogy megteremtse a szükséges átláthatóságot és bizalmat a megfelelőségértékelő szervezetek hozzáértése tekintetében, és biztosítsa az európai akkreditációs rendszer összeegyeztethetőségét a nemzetközi akkreditációs rendszerrel.

Bár a gyártók továbbra is felelősek azért, hogy termékük megfeleljen a vonatkozó jogszabályi követelményeknek, a megfelelőségértékelő szervezet magas szintű technikai felkészültsége biztosítja, hogy az ellenőrzések pontosak és megbízhatóak legyenek. Ez hozzájárul a belső piacon az olyan közérdekek védelméhez, mint az egészség és a biztonság.

A rendelet biztosítja, hogy az összes tagállamban ugyanolyan szigorú akkreditálási eljárások legyenek érvényben, hogy ezáltal végső soron egyetlen akkreditálási okirattal egész Európában lehessen bizonyítani, hogy az adott megfelelőségértékelő szervezet megfelelő technikai kapacitással rendelkezik. Ezért az EU-ban az akkreditációval járó előny az, hogy ha egyszer valamely megfelelőségértékelő szervezetet a rendelet alapján sikeresen akkreditáltak, a tagállamok hatóságai kötelesek elismerni az akkreditálási okiratot. Ezzel kiiktatható az a felesleges költség, hogy minden egyes tagállamban külön kelljen akkreditációt szerezni, és a termékeket különböző megfelelőségértékelő szervezeteknek kelljen ellenőrizniük. Ez kedvező környezetet teremt az európai piacon a vállalkozások fejlesztéséhez.

2016 végére több mint 34 450 akkreditációt adtak ki (szabályozott és nem harmonizált területeken), számos tevékenységet illetően, a következő megoszlásban:

Akkreditáció típusa A 2016. évi akkreditációk száma Kalibrálás 3 245 Termékvizsgálat 18 625 Orvosi vizsgálatok 3 407 Terméktanúsítás 1 752 Irányítási rendszerek tanúsítása 1 355 Személyek tanúsítása 480 Ellenőrzés 5 158 Jártassági vizsgálatot végző szervezet (PTP) 176 Referenciaanyag-gyártó szervezet (RMP) 44 14065. sz. ellenőrzés (üvegházhatású gázok) 133 Környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer (EMAS) 79 Összesen 34 454

A szerkezeti átalakítás és a rendelethez való igazodás folyamata mostanra lezárult. Mára minden tagállamban, valamint az EFTA-országokban és Törökországban is van nemzeti akkreditáló testület.

2.3. Európai akkreditálási infrastruktúra