P6_TA(2005)0078

A Natura 2000 finanszírozása

Az Európai Parlament állásfoglalása a Natura 2000 finanszírozásáról (2004/2164(INI))

Az Európai Parlament,

- tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, a Natura 2000 finanszírozásáról szóló közleményére (COM(2004)0431),

- tekintettel a biológiai sokféleségről szóló egyezményre,

- tekintettel a Tanács 1979. április 2-i, a vadon élő madarak védelméről szóló 79/409/EGK irányelvére [1] (a madár irányelv),

- tekintettel 1998. október 20-i, a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, az Európai Közösség biodiverzitási stratégiájáról szóló közleményére vonatkozó állásfoglalására [2],

- tekintettel 2001. január 17-i, a természetes élőhelyekről szóló 92/43/EGK irányelv végrehajtásáról szóló állásfoglalására [3],

- tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2002. július 22-i, a hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program megállapításáról szóló 1600/2002/EK határozatára [4],

- tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, 2002. március 14-i, a természeti erőforrások megőrzése, a mezőgazdaság, a halászat, valamint a fejlesztési és gazdasági együttműködés területén meghatározott biodiverzitási cselekvési tervekről szóló közleményével kapcsolatos állásfoglalására [5],

- tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

- tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági Bizottság, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A6-0049/2005),

A. mivel az Európai Tanács 2001. júniusi, göteborgi ülésén [6] az európai állam- és kormányfők elkötelezték magukat az Európai Unió biológiai sokféleség csökkenésének 2010-re történő megfordítása mellett,

B. mivel a hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program meghatározza azt a célkitűzést, hogy védeni kell és szükség esetén helyre kell állítani a természetes rendszerek szerkezetét és finanszírozását, valamint 2010-re mind az Európai Unióban, mind globális szinten meg kell állítani a biológiai sokféleség csökkenését,

C. mivel a 2002-ben Johannesburgban a fenntartható fejlődésről megrendezett világ-csúcstalálkozó elismerte, hogy a biológiai sokféleség döntő szerepet játszik az általános fenntartható fejlődésben és a szegénység felszámolásában, valamint alapvető fontosságú bolygónk, az emberi jólét és az emberek megélhetése és kulturális integritása szempontjából; és mivel a johannesburgi végrehajtási terv megerősítette azon általános célkitűzést, hogy a biológiai sokféleség jelenlegi csökkenési mértékét 2010-re jelentősen vissza kell fogni,

D. mivel a madár irányelvben és a 92/43/EGK 1992. május 21-i, a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló tanácsi irányelvben [7] (élőhely irányelv) kijelölt területekből álló védett térségek Natura 2000 hálózata a biológiai sokféleség megőrzését célzó közösségi cselekvés alappillére,

E. mivel korábban a legtöbb tagállam csak korlátozott mértékben élt a hatályos vidékfejlesztési rendelet által adott lehetőségekkel a Natura 2000 végrehajtása érdekében; mivel a vidékfejlesztési és regionális fejlesztési programok gyakran az EU természetvédelmi célkitűzései ellen hatottak,

F. mivel a mezőgazdasági termelők és az erdőtulajdonosok az alkalmazott gazdálkodási módszerekkel jelentős mértékben hozzájárulhatnak a biológiai sokféleség megőrzéséhez és fenntartható felhasználásához a mezőgazdasági területeken, ami sok esetben többletköltségeket jelenthet, amelyeket megfelelő módon kompenzálni kell,

G. mivel 2004-ben az EU 111,3 milliárd eurós teljes költségvetéséből a mezőgazdasági piac kiadásai és a közvetlen segélyek 40,2 milliárd eurót tettek ki, a vidékfejlesztési politikára előirányzott 6,5 milliárd euróval szemben; mivel a jelenlegi vidékfejlesztési politika a természetvédelem biztosítása és a környezetbarát és fenntartható gazdálkodási gyakorlatok támogatása helyett továbbra is a strukturális politika célkitűzéseihez van kötve,

H. mivel a Bizottság 2007-2013 közötti időszakra szóló pénzügyi tervre irányuló javaslatai tiszteletben tartják a Tanács 2002-ben, Brüsszelben hozott határozatát, miszerint a mezőgazdasági kiadásokat a 2006-os szinten befagyasztja, az infláció miatti éves 1%-os kiigazítást lehetővé téve; mivel ezen javaslatok így 301 milliárd eurót irányoznak elő a mezőgazdasági kiadások és a közvetlen kifizetések számára (évente átlagosan 43 milliárd euró értékben), 88,75 milliárd eurót pedig a vidékfejlesztési intézkedések számára (átlagosan 12,6 milliárd euró értékben); mivel a vidékfejlesztésre vonatkozó összeg magában foglalja a korábban a strukturális alapokból finanszírozott EMOGA-intézkedéseket is,

I. mivel annak ellenére, hogy 2002-ben az Európai Tanács nem határozott meg felső határértéket a vidékfejlesztési intézkedések számára, ezen intézkedések költségvetését szintén befagyasztották a 2006-os szinten, csupán Bulgária és Románia számára biztosítván újabb előirányzatokat, ami a költségvetés megfelelő növelése nélkül nem teszi lehetővé újabb nagyobb feladat - mint például a Natura 2000 hálózat igazgatása társfinanszírozásának - beiktatását,

J. mivel a Bizottság becslése szerint a Natura 2000 hálózat igazgatásának éves kiadásai 6,1 milliárd eurót tesznek ki, a védett tengeri területek figyelembevétele nélkül,

K. mivel a tagállamok Malahide-ban ( 2004. május 27-én) megállapodtak arról, hogy intézkedéseket kell hozni a Natura 2000 hálózat megfelelő és garantált közösségi társfinanszírozásának biztosítására, és mivel a malahide-i üzenet azt is leszögezi, hogy "ennek többek között magában kell foglalnia a Life-Nature finanszírozásának megnövelését is az új környezetvédelmi pénzügyi eszközön belül, párhuzamosan a strukturális és vidékfejlesztési alapok megnövelt finanszírozásával",

L. mivel a Bizottság a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi tervről szóló közleményében (COM(2004)0487) leszögezi, hogy "a Bizottság elvárja majd a tagállamoktól annak bemutatását, menynyiben vették figyelembe a környezetvédelem pénzügyi erőforrás-igényét a strukturális alapok alá tartozó nemzeti programok kialakításában, ideértve a Natura 2000 idevonatkozó aspektusait...",

M. mivel a Bizottság közleményében a Natura 2000 hálózat jövőbeni finanszírozásának három különböző forgatókönyvét elemzi,

N. mivel az élőhely irányelv 1992-es elfogadásakor a Bizottság és a Tanács elkötelezték magukat annak biztosítására, hogy az irányelv intézkedéseiből fakadó pénzügyi terhek ne a földtulajdonosokat és a földhasználókat terheljék, és egyúttal erősen sürgeti ezen ígéret betartását,

1. megállapítja, hogy az EU védett területeinek Natura 2000 hálózata az EU által a biológiai sokféleséggel kapcsolatban folytatott tevékenységek egyik fő pillére, és hogy Európában már jelentősen csökkent a biológiai sokféleség;

2. megállapítja, hogy az egészséges ökoszisztémák fontos társadalmi és gazdasági erőforrásokat, valamint kikapcsolódási lehetőségeket biztosítanak, illetve támogatják a mezőgazdálkodást és a halászatot;

3. üdvözli a Bizottság azon kezdeményezését, amely a Natura 2000 társfinanszírozása számára stratégiai megközelítést javasol, és a Dimas biztos által Párizsban, 2005. január 24-én, a "Biológiai sokféleség, tudomány és kormányzás" című nemzetközi konferencián tett nyilatkozatot;

4. rámutat arra, hogy a Natura 2000-nek a strukturális alapokból való finanszírozása összhangban van a környezetvédelmi szempontok minden fontos politikaterületen történő figyelembevételét szorgalmazó cardiffi folyamattal, illetve hogy mindenképpen garantálni kell a strukturális alapok célkitűzéseinek keretein belül történő megfelelő finanszírozást;

5. üdvözli a Bizottság azon nyilatkozatát, hogy az EU vidékfejlesztési és strukturális alapjainak jelentősen hozzá kell járulnia a Natura 2000 hálózat társfinanszírozásához; továbbá üdvözli a Natura 2000 vidékfejlesztési és strukturális alapokból való finanszírozásának lehetővé tételét; bár a vonatkozó fontos javaslatok (strukturális, vidékfejlesztési és LIFE+) megvizsgálása után ezeket elégtelennek ítéli a Natura 2000 hálózat megfelelő társfinanszírozásához, és ezért ragaszkodik ahhoz, hogy egy céltámogatási alapot hozzanak létre erre a célra;

6. úgy véli, hogy mivel a Natura 2000-rel kapcsolatos kiadások jelentős része bekerül a vidékfejlesztési alapba és/vagy a strukturális alapokba, az alapok támogatásának ennek megfelelően növekednie kell;

7. követeli 2006 után egy a biodiverzitással kapcsolatos EU-alap létrehozását a LIFE+ javaslaton belül, olyan Natura 2000 igazgatási tevékenységek finanszírozására, melyek sem a strukturális, sem a vidékfejlesztési alapokból nem finanszírozhatóak;

8. úgy véli, hogy a vidékfejlesztési alapok felhasználhatók a gazdálkodási többletköltségek kompenzálására a Natura 2000 területein, amennyiben ez nem csökkenti az egyéb, vidékfejlesztési, állatjóléti, agrár-környezetvédelmi intézkedésekre, valamint egyéb, a vidékfejlesztési alapokról szóló javasolt rendeletben szereplő célkitűzésekre fordítandó összeget;

9. elismeri, hogy míg az integrált megközelítés csak akkor lehet hatékony, ha határozottan hajtják végre, a múlt tapasztalata azt mutatja, hogy korlátozott volt a sikere; úgy ítéli meg, hogy a javasolt vidékfejlesztési és strukturális alapra vonatkozó szabályozás nem tükrözi megfelelően a Natura 2000 rendelkezéseit, nem épül a közlemény szándékaira és veszélyezteti az EU 2010-re tervezett biológiai sokféleségi célkitűzéseket, többek között az alábbiak miatt:

- a biológiai sokféleség megőrzése mindeddig nem tartozott a vidékfejlesztési és strukturális alapok főbb célkitűzései közé, és helyi vagy regionális összefüggésben akár ellent is mondhat egyéb társadalmi-gazdasági fejlesztési céloknak;

- a Natura 2000 társfinanszírozása közvetlenül versenyezne egyéb gazdasági és társadalmi projektekkel, így a transzeurópai hálózatokkal vagy a mezőgazdasági gazdálkodás strukturális kiigazításaival;

- a vidékfejlesztési és strukturális alapok programozása és igazgatása a regionális társadalmi-gazdasági fejlődés elősegítéséhez van kötve, és az igazgatásukért felelős szerveknek jelenleg korlátozott a természetvédelmi hatásköre, és hiányzik a természetvédelmi projektek igazgatásához szükséges szakértelem és képzettség;

- bár a pénzügyi tervekről szóló közleményben említik, nincsenek olyan biztosítékok, melyek szerint a strukturális alapokból való támogatást attól tennék függővé, hogy tervezik-e megfelelő nemzeti Natura 2000 pénzügyi tervek elfogadását;

- a strukturális, vidéki vagy LIFE+ javaslatok jelen formájukban sem a Natura 2000 minimális finanszírozását, sem az ilyen prioritásokat tartalmazó intézkedések kiegészítő finanszírozását nem biztosítják;

- nincs előirányozva pénzügyi támogatás tengeri területekre és egyéb Natura 2000 területekre, valamint különböző tulajdoni típusú területen elhelyezkedő fajokra

10. hangsúlyozza, hogy a Natura 2000 élőhelyek és a természeti erőforrások kulcsfontosságú hasznot jelentenek a gazdaságilag gyakran elszigetelt területek közössége számára, beleértve a jelentős közvetlen helyi kiadásokat, az idegenforgalmi potenciál növelését, a jelentékeny egészségügyi juttatásokat, a 15 tagú EU-ban jelenleg 125000 munkahelynyire becsült foglalkoztatási szektor növekedését, és ehhez hasonló előnyöket az új tagállamokban, az oktatási erőforrásokat és az életet támogató értékes ökológiai rendszereket;

11. úgy véli, hogy a szóban forgó támogatások elosztásának arányosnak kell lennie valamennyi (régi és új) tagállam között, és tükröznie kell az érintett élőhelyek területének méreteit és biológiai sokféleségének fokát;

12. felhívja a Bizottságot, hogy a környezetvédelmi pénzügyi eszközről, a LIFE+-ról szóló javaslatát igazítsa ki úgy, hogy az alapot egészítsék ki egy, a biológiai sokféleségre vonatkozó célkitűzéssel annak érdekében, hogy a Natura 2000 élőhelyek igazgatása számára kiegészítő finanszírozást biztosítson a vidékfejlesztési, strukturális és halászati alapok mellett, és a tagállamok által biztosított alapok kiegészítéseként, többek között speciális természetvédelmi beruházások, projektek és sürgősségi intézkedések céljára; természetvédelmi kutatásra, oktatásra és a környezettudatosság erősítésére; valamint harmadik országokkal a határokon átnyúló természetvédelmi projektek területén folytatott együttműködésre;

13. kéri az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezéseket meghatározó tanácsi rendeletre vonatkozó javaslat oly módon történő módosítását, hogy iktassanak be a Natura 2000-ről szóló hivatkozást annak érdekében, hogy a strukturális alapokból legyen biztosítható a Natura 2000 keretében zajló tevékenységek finanszírozása;

14. hangsúlyozza, hogy azzal, hogy a Bizottság a Natura 2000 hálózat éves költségeit 6,1 milliárd euróra teszi, valószínűleg jelentősen alulbecsüli a hálózat teljes működtetési költségeit, és ezért ezt csak az elengedhetetlen minimumnak kellene tekinteni; továbbá kiemeli, hogy a számítás nem veszi figyelembe az új tagállamok csatlakozását (Románia, Bulgária és Horvátország), és hogy a finanszírozási igényeket újra kell számítani az EU egészére kiterjedő Natura 2000 hálózat szükségleteinek fedezése céljából;

15. felhívja a Bizottságot, hogy amikor a strukturális, halászati és vidékfejlesztési rendeletek kimenetele ismert lesz, számoljon be az Európai Parlamentnek az integrált megközelítés végrehajtásáról, és abban az esetben, ha nincsenek a Natura 2000 igazgatása számára előirányzott források, tegyen javaslatot ilyen jellegű céltámogatási alapra, amely javaslatnak tartalmaznia kellene a természetvédelmi kérdések tekintetében a közvélemény tájékoztatását és a tudatosság erősítését biztosító politikai elképzelést, a javasolt intézkedések alkalmazásából származó fejlesztési, gazdasági és szociális előnyök bemutatása érdekében;

16. üdvözli a Bizottság javaslatát, amely a természetvédelmi politikát az Unió fenntartható gazdasági, szociális és regionális fejlesztésének szélesebb keretébe helyezi; mindazonáltal úgy ítéli meg, hogy a végleges javaslat nem fejez ki eltökélt szándékot ezen politika megfelelő finanszírozására és sikeres alkalmazására;

17. támogatja a Bizottság abbéli szándékát, hogy részletes útmutatót ad ki arról, hogyan használhatóak a strukturális alapok a Natura 2000 hálózat támogatására, és felhívja a Bizottságot, hogy teljesítse azon ígéretét, mely szerint a Natura 2000 finanszírozása prioritásként fog szerepelni a következő kohéziós politikára vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokban;

18. kéri a legjobb gyakorlatok ösztönzése és terjesztése révén történő elismerését azon területi egységeknek, amelyek bizonyítják, hogy képesek mind környzetvédelmi, mind pénzügyi szempontból költséghatékonyan igazgatni saját Natura 2000 területeiket;

19. hangsúlyozza a nemzeti parlamentek, a szociális partnerek, a civil társadalom, a regionális és helyi hatóságok bevonásának jelentőségét ezen célkitűzések megvalósítása szempontjából, megfelelő nyilvános konzultáció ösztönzésével;

20. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

[1] HL L 103., 1979.4.25., 1. o.

[2] HL C 341., 1998.11.9., 41. o.

[3] HL C 262., 2001.9.18., 132. o.

[4] HL L 242., 2002.9.10., 1. o.

[5] HL C 47. E, 2003.2.27., 575. o.

[6] Az Európai Tanács 2001. június 15- 16-i, göteborgi ülésének elnökségi következtetései.

[7] HL L 206., 1992.7.22., 7. o.

--------------------------------------------------