Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE polgári és kereskedelmi ügyekben a határokon átnyúló követelésbehajtás megkönnyítése érdekében ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés létrehozásáról /* COM/2011/0445 végleges - 2011/0204 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE 1.1 Háttér-információk A polgárok számára a jogérvényesülés, a szabadság és a biztonság megteremtését célzó 2009-es Stockholmi Program[1] hangsúlyozza, hogy a jog érvényesülésén alapuló európai térségnek az egységes piac keretein belül folytatott gazdasági tevékenység támogatását kell szolgálnia, és felkéri a Bizottságot a megfelelő javaslatok előterjesztésére, többek között a bankszámlák és az adósok vagyonának tekintetében hozott ítéletek Unión belüli végrehajtása hatékonyságának javítására. A stockholmi program végrehajtásáról szóló bizottsági cselekvési terv[2] megerősíti ezt a politikai megbízatást azzal, hogy rendelkezik „Az ítéletvégrehajtás hatékonyságának javításáról az Európai Unióban: bankszámlák letiltása” tárgyú rendelet megalkotásáról. A Bizottság már „A bírósági határozatok Európai Unióban történő meghozatala és végrehajtása hatékonyságának javítása”[3] című, 1998. évi közleményében rámutatott a határokon átnyúló követelésbehajtás nehézségeire, hangsúlyozva a határozatok végrehajtása javításának és az adós vagyonával szemben meghozható uniós szintű biztosítási intézkedések kialakításának szükségességét. A Tanács a kölcsönös elismerésre vonatkozó 2000. évi programjában[4] is jóváhagyta ezt a megközelítést. Noha azóta jelentős előrelépés valósult meg a valódi Európai Polgári Igazságügyi Térség létrehozása terén, e kérdésekkel az európai jogalkotó még nem foglalkozott. A polgári igazságszolgáltatás terén meglévő eszközök – pl. a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: a Brüsszel I. rendelet)[5] – kizárólag azt biztosítják, hogy az egyik tagállamban meghozott bírósági határozatot egy másik tagállamban elismerjék és az ott végrehajtható legyen, de nem tartalmaznak rendelkezéseket a bírósági határozatok tényleges végrehajtásának módjáról. Mostanáig kizárólag a nemzeti jog volt irányadó a bírósági határozatok vagy más végrehajtható jogcím végrehajtásának eljárásjogi szabályaira. Ez a megközelítés a Brüsszel I. rendelet javasolt felülvizsgálatával[6] sem változik. A közelmúltban az Európai Parlament hangsúlyozta a határokon átnyúló követelésbehajtás javításának szükségességét. A Parlament 2011 májusában saját kezdeményezésű jelentést fogadott el, amelyben felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a határokon átnyúló ügyekben az adósok vagyontárgyainak befagyasztására és közzétételére irányuló ideiglenes intézkedések tekintetében[7]. 1.2 A javaslat okai és céljai A másik tagállamban követelését behajtani kívánó hitelező jelenleg komoly nehézségekkel szembesül. Különösen terhesebb, hosszadalmasabb és költségesebb a számára, hogy ideiglenes intézkedést érjen el az adósa külföldön található vagyontárgyainak megóvása érdekében. Ez problémát jelent, mivel az ideiglenes intézkedések gyors és egyszerű elérhetősége gyakran kulcsfontosságú annak biztosításához, hogy az adós ne tüntethesse vagy herdálhassa el vagyontárgyait, mire a hitelező a követelés érdemét illetően jogerős és végrehajtható bírósági határozat birtokába jut. Ez különösen fontos a bankszámlákon lévő vagyon tekintetében. Jelenleg az adósok könnyen kivédhetik a végrehajtási intézkedéseiket pénzük egyik tagállamban lévő bankszámláról egy másik tagállamban lévőre való gyors átutalásával. A hitelezőnek azonban aligha van esélye arra, hogy követelésének biztosítására zároltathassa az adós külföldi bankszámláját. Ennek következtében számos hitelező nem tudja sikeresen behajtani az igényét külföldről, vagy pedig nem is tartja érdemesnek megkísérelni azt, és leírja a követelését. Alapvetően a jelenlegi helyzet négy fő hiányosságára derült fény: · A bankszámlákon lévő vagyon zárolását elrendelő végzések nemzeti jog szerinti feltételei Unió-szerte igen eltérőek. Emiatt a hitelezőknek egyes tagállamokban nehezebb számlazárolási végzést szerezniük (vagy az adós előzetes meghallgatása nélkül megszerezniük azt) mint más tagállamokban, ami ösztönzi az igazságszolgáltatási fórum visszaélésszerű megválasztását („forum shopping”). Az uniós jog jelenlegi állapotában további problémát okoz az, hogy az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatának megfelelően[8] más tagállamokban nem ismerik el és nem hajtják végre a Brüsszel I. rendelet szerint az adós előzetes meghallgatása nélkül kibocsátott ideiglenes intézkedéseket. A Brüsszel I. rendelet felülvizsgálatát célzó bizottsági javaslat azonban már orvosolja ezt a problémát. · A második probléma ahhoz kapcsolódik, hogy a hitelező számára sok tagállamban – magánnyomozó ügynökségek igénybevétele nélkül igen nehéz, ha nem éppen lehetetlen annak felderítése, hogy az adós mely pénzintézetnél vezeti a bankszámláját. Az átláthatóság hiánya gyakorta megakadályozza, hogy a hitelező ilyen típusú ideiglenes intézkedést igényelhessen. · Harmadszor: határokon átnyúló érintő helyzetben a számlazárolási végzés megszerzése és végrehajtása rendszerint költségesebb, mint belföldi ügyekben, ami visszatartja a hitelezőket attól, hogy igényüket az igazságszolgáltatás segítségével érvényesítsék külföldön. · Végezetül a nemzeti végrehajtási rendszerek és azok gyorsaságának eltérései jelentenek komoly problémát a bírósági határozatot érvényesíteni kívánó hitelezők számára. Ez veszélyezteti az olyan ideiglenes intézkedések hatásosságát, mint a bankszámlák zárolását elrendelő végzés, amelynek sikere eleve a gyors végrehajtáson múlik. Az e javaslathoz csatolt hatásvizsgálat részletes elemzést tartalmaz a jelenlegi rendszer problémáiról, valamint az orvoslásukra kilátásba helyezett különféle lehetőségek hatásairól. A javaslat átfogó célja, hogy hozzájáruljon az Unió belső piacának az Európa 2020 stratégiában[9] megfogalmazott fejlesztéséhez, valamint a valódi Európai Polgári Igazságügyi Térség létrehozásához a végrehajtás területén. A javaslat általános célkitűzései a következők: hozzájárulás a polgárok és a vállalkozások – különösen a kkv-k – határokon átnyúló követelései behajtásának elősegítése, valamint határokon átnyúló jogvitát érintő polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági határozatok végrehajtása hatékonyságának javítása, ezáltal a határokon átnyúló kereskedelem kockázatainak mérséklése, illetve a határokon átnyúló üzleti tevékenység fellendítése. A javaslat különösen a következőkre törekszik: · a hitelezők számára annak lehetővé tétele, hogy azonos feltételek alapján kaphassanak számlazárolási végzést, függetlenül az illetékes bíróság helye szerinti országtól; · a hitelezők számára az adósok bankszámláját vezető pénzintézetre vonatkozó információk megszerzésének lehetővé tétele; és · a határokon átnyúló helyzetben számlazárolási végzés megszerzésére és végrehajtására törekvő hitelezők költségeinek és késedelmeinek mérséklése. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ EREDMÉNYEI; HATÁSVIZSGÁLAT E javaslatot megelőzően kiterjedt konzultációt tartottak az érdekelődők szélesebb körével, tagállamokkal, egyéb intézményekkel és szakértőkkel a jelenlegi rendszerben mutatkozó problémákról és azok lehetséges megoldásairól. A Bizottság 2006. október 24-én elfogadta „Az ítéletvégrehajtás hatékonyságának javításáról az Európai Unióban: a bankszámlák letiltása” című zöld könyvet[10], mely a bankszámlák zárolására vonatkozó európai ideiglenes intézkedés bevezetését javasolta, amelyre összesen 68 válasz érkezett. A Bizottság az említett javaslatok kidolgozásakor figyelembe vette a Heidelbergi Egyetem professzora, Burkhard Hess által 2004 februárjában benyújtott összehasonlító (és az akkori 15 tagállamot lefedő) jogi tanulmány eredményeit[11]. A javaslatban szereplő különféle lehetőségek hatására vonatkozó empirikus adatokat egy 2011 januárjában elkészült, további külső tanulmány[12] révén, illetve az európai üzleti tesztpanelen keresztül európai vállalkozások körében végzett felmérés alapján gyűjtötték össze. Az utóbbi felmérés eredményeit 2010 augusztusában tették közzé[13]. 2010 júniusában nyilvános meghallgatásra került sor. Magánszakértői csoportot hoztak létre abból a célból, hogy támogatást nyújtson a Bizottságnak e javaslat kidolgozása során. A csoport 2011 februárja és áprilisa között négy alkalommal ülésezett. Egy 2011. márciusi megbeszélésen kikérték a tagállami szakértők véleményét a javaslat előzetes tervezetéről. A konzultációs folyamat eredményeként arra derült fény, hogy az érdekeltek és a tagállamok is nagymértékben támogatják a bankszámlák zárolására szolgáló, önálló európai eljárás létrehozását. A kezdeményezés szükségességét vitató néhány érdekelt általánosságban azzal érvelt, hogy nemzeti eljárásaik megfelelően működnek. Mások azonban elismerik, hogy noha nem feltétlenül van szükség az új európai eljárásra ahhoz, javítsák saját tagállamuk eljárását, többletértéket hordozna a más országokban feldolgozásra kerülő, „kimenő” kérelmek tekintetében, ugyanis néhány országban igen kevéssé hatékony a számlazárolást elrendelő végzések eljárása. A tervezett javaslat kulcselemeire rátérve az érdekeltek nagy többsége és az Európai Parlament támogatja azt, hogy a számlazárolást elrendelő európai végzés kizárólag ideiglenes jellegű legyen. Túlnyomó támogatást élvez az is, hogy lehetővé tegyék a végzésnek az adós előzetes meghallgatása nélküli kibocsátását – a „meglepetésjelleg” megtartása érdekében. A kezdeményezés legvitatottabb vonatkozásai az adós védelméhez kapcsolódnak – nevezetesen ahhoz, hogy melyik bíróság rendelkezzen joghatósággal a végzés megtámadása esetén, illetve a végzés más tagállamokban való végrehajtásának módozataihoz. A Bizottság e javaslathoz csatolt hatásvizsgálatában elemezte a javasolt reform fő vonatkozásainak költségeit és előnyeit. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI 3.1. A javaslat összefoglalása A javasolt rendelet a bankszámlák zárolásának új és önálló európai eljárását fogja létrehozni, mely lehetővé teszi a hitelező számára annak megakadályozását, hogy az adós Európai Unión belüli bármely bankszámlájáról pénzt utaljon át vagy vegyen fel. A polgárok és a vállalkozások a nemzeti jogban létező eljárások alternatívájaként vehetik majd igénybe az európai eljárást. A javasolt rendelet szabályozni fogja az ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés kibocsátásának eljárását, illetve annak a célszámlát vezető bank általi végrehajtását. Az ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés kizárólag biztosítási jellegű lesz, azaz csak zárolja az adós bankszámláját, de nem teszi lehetővé arról a hitelező számára kifizetés teljesítését. A tagállamok nagy többségében érvényesülő jogi hagyományoknak megfelelően az európai végzés dologi hatályú lesz, azaz meghatározott számlák és nem az adós személye ellen irányul. A javaslat főbb jellemzői a következőképpen foglalhatóak össze: 3.1.1. Hatály (2. és 3. cikk) A javasolt rendelet polgári és kereskedelmi ügyekre alkalmazandó. A hatálya alól kizárt jogterületek nagyjából megfelelnek a Brüsszel I. rendelet alóli kivételeknek. A Brüsszel I. rendelethez hasonlóan kizárt a hatály alól a fizetésképtelenség és a szociális biztonság köre. A választottbíráskodás szintén nem tartozik a hatály alá. Még ha elő is fordulhat, hogy a választottbírósági eljárás felei igénybe vehetik az európai eljárást, a hatálynak a választottbíráskodásra való kiterjesztése olyan összetett kérdéseket vetne fel, amelyeket az uniós jog még nem szabályoz, ilyen például az, hogy a választottbírósági ítélet milyen körülmények között tekinthető azonos hatályúnak a bírósági ítélettel, és nem tűnik helyénvalónak, hogy első alkalommal e jogi aktus keretében szabályozzák e kérdéseket. A Brüsszel I. rendelettel szemben a javasolt rendeletet alkalmazni kell majd a házassági vagyonjogi kérdésekre, a regisztrált élettársi kapcsolatok és az öröklés vagyonjogi következményeire akkortól kezdődően, amikor a Bizottság által e két területre vonatkozóan javasolt jogi aktusok elfogadásra és alkalmazásra kerülnek. E jogi aktus a határokon átnyúló helyzetekre korlátozódik. A joghatósági megállapodásokról szóló hágai egyezmény 1. cikke inspirálta azt a megközelítést, hogy „negatív” módon határozzuk meg ezeket a helyzeteket. 3.1.2. A végzés kibocsátásának feltételei és eljárása · A végzés igénybevétele (5. cikk) A javaslat szerint az európai eljárás kétféle esetkörben lesz igénybe vehető: a számlavezetés helye szerinti tagállamban végrehajtható jogcím megszerzése előtt és azt követően. Gyakorlati megfogalmazásban ez annyit jelent, hogy a hitelező kérheti a végzés kibocsátását (1) az ügy érdemére vonatkozó bírósági eljárás megindítása előtt vagy az alatt, illetőleg a származási tagállamban végrehajtható olyan jogcím megszerzése után, amely a végrehajtás helye szerinti tagállamban még nem végrehajtható, valamint (2) azt követően, hogy a végrehajtás helye szerinti tagállamban végrehajtható jogcímet szerzett. Noha a Bizottság várakozásai szerint a jogintézmény az első helyzetben bír majd leginkább jelentőséggel, a második helyzetben is többletértéket nyújthat a végrehajtás eredményességének maximalizálása révén. Mivel ebben a helyzetben a hitelező már végrehajtható jogcímmel rendelkezik, a kibocsátás feltételei kevésbé lesznek szigorúak mint az első helyzetre vonatkozó feltételek esetében. · Joghatóság a végzés kibocsátására (6. és 14. cikk), Főszabályként az európai jogi aktusokban vagy nemzeti jogban az ügy érdemére joghatósággal rendelkezőként meghatározott tagállam bíróságai illetékesek az ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés kibocsátására. Másik lehetőségként a végzést kibocsáthatják a számlát vezető bank helye szerinti tagállam bíróságai is. Ebben az esetben azonban – az igazságszolgáltatási fórum visszaélésszerű megválasztásának („forum shopping”) megelőzésére – a végzés hatálya a kibocsátásának helye szerinti tagállamra korlátozódik, és azt a javasolt rendelet értelmében más tagállamokban nem ismerik el és nem hajtják végre. Azokban az esetekben, amikor a hitelező már végrehajtható jogcímmel rendelkezik, az ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés kibocsátását kérheti a végrehajtható jogcímet megítélő bíróságtól vagy azon tagállam végrehajtó hatóságától, amelyben az adós számláját vezető bank található. A rendelet joghatósági szabályai nem gátolják a kérelmezőt abban, hogy a nemzeti jog alapján a Brüsszel I. rendelet 31. cikke értelmében biztosítási intézkedést kérjen. · A végzés kibocsátásának feltételei (7. és 12. cikk) A tagállamok nagy többségében követett általános felfogásnak megfelelően a javasolt rendelet megköveteli a hitelezőtől annak igazolását, hogy az ügy érdemében pernyertességére jó esély áll fenn – azaz igénye első ránézésre megalapozott – és fennáll annak kockázata, hogy a később meghozandó bírósági határozat végrehajtása az intézkedés elmaradása esetén meghiúsul amiatt, mert az adós vagyontárgyait esetleg eltünteti vagy elherdálja. Ezen túlmenően a bíróság arra kötelezheti a hitelezőt, hogy nyújtson biztosítékot az adós abban az esetben bekövetkező kárának megtérítésére, ha a végzés a későbbiekben hatályon kívül helyezik annak megalapozatlansága miatt, pl. mert a hitelezőnek nem volt az ügy érdemét tekintve érvényes követelése. · Az eljárás jellemzői (10., 11. és 44. cikk) Az ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés kibocsátása ex parte eljárásban, azaz a másik fél meghallgatásának mellőzésével fog történni. Ez biztosítani fogja a megóvandó intézkedés „meglepetésjellegét”. Azokban a helyzetekben azonban, ahol erre nincs szükség – pl. mert a számla egy másik hitelező számára már le van kötve – a kérelmező kérheti, hogy az eljárásra a másik fél meghallgatásával (inter partes) kerüljön sor. Mivel az ideiglenes intézkedés iránti eljárásban kulcsfontosságú a gyorsaság, a rendelet csak kivételes esetben engedi meg a szóbeli bizonyításfelvételt. A bíróságok jogosultak bizonyítékként írásbeli tanúvallomást vagy szakértői véleményt bekérni. A rendelet konkrét határidőket is megállapít az európai végzés kibocsátására és végrehajtására. Amennyiben a bíróság vagy a végrehajtó hatóság e határidőket rendkívüli körülmények esetén nem tudja tartani, indokolnia kell a további késedelem okát. · Az adós bankszámlájára (bankszámláira) vonatkozó adatok beszerzése (17. cikk) Mivel nehézségeket okozhat a hitelező számára az adós bankszámlájára (bankszámláira) vonatkozó információk beszerzése, a javasolt rendelet az e feladat megkönnyítésére szolgáló mechanizmus kialakítására kötelezi a tagállamokat. A rendelet meghagyja a tagállamoknak a következő két mechanizmus közötti választás jogát: a tagállamok rendelkezhetnek a területükön működő valamennyi bankot a bankszámlaadat közlésére kötelező határozatról. Másik lehetőségként feljogosíthatják végrehajtó hatóságaikat a hatósági nyilvántartásokban vagy más módon tárolt információkba való betekintésre. Ez az utóbbi mechanizmus a tartási rendelet 61. cikkében is megjelenik. Az adatvédelmi megfontolások azt igénylik, hogy az e rendelkezés alapján közölt személyes adatok köre a végzés kibocsátásához és végrehajtásához szükséges személyes adatokra korlátozódjon. 3.1.3. A végzés végrehajthatósága és végrehajtása · A végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás eltörlése (23. cikk) A már létező európai eljárásoknak[14] megfelelően a javasolt eljárás szerint a valamely tagállamban kibocsátott ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzést automatikusan elismerik és végrehajtják a többi tagállamban, anélkül hogy szükség lenne bármiféle külön eljárásra. · A végzés kézbesítése a banknak és a kérelmezettnek (24. és 25. cikk) A javasolt rendelet legfőbb újdonságát az új eljárás keretében kibocsátandó európai végzés tényleges végrehajtására vonatkozó rendelkezések alkotják. A dologi hatályú számlazárolást elrendelő végzés végrehajtása a célszámlákat vezető bankoknak történő kézbesítés útján valósul meg. E bankok kötelesek végrehajtani a végzést. A banknak történő kézbesítés tekintetében a javasolt rendelet rendelkezései kétféle helyzetet különböztetnek meg. Ha a bíróság és a bank azonos tagállamban található, a kézbesítésre a nemzeti jog irányadó. Ha a határokon túlra kell kézbesíteni, ezt az 1393/2007/EK rendelet szerint kell teljesíteni, a kézbesítési módot illetően egy fontos módosítással: a kézbesítendő iratokat a származási bíróság vagy közvetlenül a kérelmező továbbítja a végrehajtás helye szerinti tagállam illetékes hatóságának, amely pedig kézbesíti azokat a banknak vagy a kérelmezettnek. Más kézbesítési módokkal vagy a különféle kézbesítési módok közötti szabad választással összevetve e kézbesítési mód azzal a jelentős előnnyel jár, hogy bevonja a végrehajtás helye szerinti tagállam illetékes hatóságait. Ennek révén nem csupán az biztosítható, hogy a bankok az általuk ismert csatornákon keresztül kapják meg a végzéseket, hanem az is lehetővé válik, hogy az illetékes hatóság hivatalból figyelembe vegye a végrehajtás alól mentes összegeket, amennyiben ez a nemzeti jog szerint lehetséges. Az intézkedés hatályba lépésekor az adóst haladéktalanul értesíteni kell, hogy felkészülhessen a védelemre. A javasolt rendelet biztosítja, hogy a kézbesítés a végzés végrehajtását követően a lehető leggyorsabban megtörténjen. · A végzés bank általi végrehajtása és a bank nyilatkozata (26. és 27. cikk) A banknak haladéktalanul végre kell hajtania a végzést az abban szereplő összeg zárolása útján. Különös rendelkezések vonatkoznak az értékpapírszámlákra és a végzés kibocsátásának pénznemétől eltérő pénznemben vezetett számlákra. A banknak 8 napon belül nyilatkozatot kell kiadnia arról, hogy a végzés biztosítja-e a megfelelő összeget. Az adós személyes adatainak megfelelő védelme érdekében a számlaegyenleg nem közölhető, ha az a végzés teljes összegben történő teljesítését lehetővé teszi. · Több, közös és kedvezményezett számla zárolása (28. és 29. cikk) Amennyiben a végzés több számla zárolására szól, a javasolt rendelet korlátozza a hitelező túlbiztosítását, kötelezve a hitelezőt, hogy haladéktalanul oldja fel a követelését meghaladó összegek zárolását, amint értesül azokról. A közös és kedvezményezett (letéti) számlák zárolására vonatkozó nemzeti jogszabályok nagyfokú eltérésére figyelemmel a javasolt rendelet az alkalmazandó nemzeti jogra bízza e kérdéskör szabályozását. · A végrehajtás alól mentes összegek (32. cikk) Az EU-ban a nemzeti jogszabályok az adós és családja megélhetésének vagy a vállalkozás rendes működésének biztosítása érdekében szükséges összegek tekintetében is jelentősen eltérőek. Az eltérés konkrétan abban nyilvánul meg, hogy az említett összegek hivatalból vagy az adós kérésére mentesülnek-e. A javasolt rendelet lehetőséget biztosít a tagállamok számára nemzeti rendszerük megtartására. · A rivális hitelezők rangsorolása (33. cikk) Az ideiglenes intézkedés hitelezői rangsorra gyakorolt hatása tekintetében is nagymértékben eltérőek az Unión belüli tagállami jogszabályok. Ez a kérdés igen összetett, és elválaszthatatlan a nemzeti végrehajtási és fizetésképtelenségi szabályozástól. Ezen eltérésekre figyelemmel a javasolt rendelet előírja, hogy az európai végzés rangsorban elfoglalt helye a nemzeti jogban az egyenértékű intézkedést megillető ranghelynek felel meg. 3.1.4. Az ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzéssel szembeni jogorvoslat (34., 35. és 36. cikk) A javasolt rendelet feljogosítja az adóst arra, hogy akár anyagi, akár eljárási okból vitassa a számlazárolást elrendelő végzést. Az adós felülvizsgálat iránti kérelmének elbírálására joghatósággal rendelkező bíróság meghatározásának kérdését illetően a javasolt rendelet a Brüsszel I. rendelet felülvizsgálatában kialakított megközelítést követi. Elviekben a kérelmezettnek a végzést kibocsátó bíróságnál (az eredetileg eljáró, származási bíróságnál) kell kifogásait benyújtania. Ez a megközelítés biztosítja, hogy a végzésről és annak felülvizsgálatáról ugyanaz a bíróság döntsön. Kivételesen a végrehajtási eljárás egyes vonatkozásaival – így különösen a végrehajtás alól mentes összeggel – kapcsolatos kifogásokat a végrehajtás helye szerinti tagállam bíróságainál kell benyújtani, mivel az eljárást ez a tagállam bonyolítja le. A rendelet szabványos formanyomtatványokat vezet be annak érdekében, hogy megkönnyítse az adós feladatát, ha másik tagállam bírósságától kell a végzés felülvizsgálatát kérnie. E formanyomtatványok az Unió valamennyi hivatalos nyelvén elérhetőek lesznek, ezzel csökkentve a fordítás költségeit. Eltérő joghatósági szabály vonatkozik az adósok egyes olyan kategóriáira, akiket a jogvitában általában „gyengébb félnek” tekintenek – azaz a fogyasztókra, munkavállalókra és biztosítottakra. Az ilyen adósok a lakóhelyük szerinti tagállam bíróságai előtt is kifogást emelhetnek a végzés ellen. Ez a szabály biztosítja, hogy a gyengébb fél minden esetben saját országában vitathassa az európai végzést, további szinttel egészítve ki a Brüsszel I. rendelet ilyen esetekben irányadó joghatósági védelmi szabályait. 3.1.5. További rendelkezések · Jogi képviselet (41. cikk) A legtöbb tagállamban érvényes jogi helyzetnek megfelelően és az eljárási költségek mérséklése érdekében a javasolt rendelet úgy rendelkezik, hogy az ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés iránti eljárásban a jogi képviselet nem kötelező. Ez lehetővé teszi majd, hogy a hitelező a bíróság székhelye szerinti tagállamban működési engedéllyel rendelkező ügyvéd igénybevétele nélkül kérhessen európai végzést. Mindazonáltal a nemzeti jog előírhatja a felek számára a jogi képviseletet, ha az adós vitatja a végzést. A javasolt rendelet a kérelem benyújtására szolgáló formanyomtatványt és megfelelő kitöltési útmutatót tartalmaz annak érdekében, hogy megkönnyítse a hitelező európai végzés kérelmezésére irányuló feladatát. A formanyomtatvány az Unió összes hivatalos nyelvén elérhető lesz, ezzel a fordítási igény a néhány szabadszöveges elemre korlátozódik. · A költségekkel kapcsolatos kérdések (30., 31. és 43. cikk) A javasolt rendelet több rendelkezése foglalkozik a költségekkel: A bankok csak akkor számíthatnak fel díjat az ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés végrehajtásáért, ha a nemzeti jog szerinti egyenértékű intézkedésekért is jogosultak erre. Az átláthatóság fokozása érdekében az érintett tagállamoknak a területükön érvényes, egységes rögzített díjat kell meghatározniuk. Egységes rögzített díjat kell meghatározni az illetékes hatóság – pl. a végrehajtó – igénybevételekor felmerülő költségekre is. A 43. cikk a pervesztes felet kötelezi az európai eljárás költségeinek viselésére. Noha a tagállamok továbbra is szabadon dönthetnek az európai eljárás illetékének megállapítása tárgyában, ez nem lehet magasabb, mint nemzeti jog szerint egyenértékű intézkedés igénylésének illetéke, nem lehet aránytalan a követelés összegéhez viszonyítva, és nem lehet az eljárás igénybevételétől visszatartóan magas. 3.2. Jogalap A javaslat jogalapja az EUMSZ 81. cikkének (2) bekezdése, amely feljogosítja az Európai Parlamentet és a Tanácsot intézkedések megállapítására – különösen, ha ez a belső piac megfelelő működéséhez szükséges –, biztosítandó többek között a következőket: a bírósági ügyekben hozott határozatok tagállamok közötti kölcsönös elismerése és azok végrehajtása (a) pont), az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférés (e) pont), a polgári eljárások zökkenőmentes lefolytatását gátló akadályok megszüntetése, szükség esetén a tagállamokban alkalmazandó polgári eljárásjogi szabályok összeegyeztethetőségének előmozdításával (f) pont). Az Európai Unió működéséről szóló szerződés III. részének V. címe – a szerződésekhez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyvből fakadóan – nem alkalmazandó Dániára. Az V. cím az Egyesült Királyságra és Írországra sem alkalmazandó, hacsak e két ország másként nem határoz, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében elfoglalt helyzetükről szóló jegyzőkönyv vonatkozó szabályaival összhangban. 3.3 Szubszidiaritás és arányosság E javaslat megfelel a szubszidiaritás és az arányosság követelményeinek. A szubszidiaritást illetően a fentebb ismertetett problémák egyértelmű határokon átnyúló dimenzióval rendelkeznek, és azokat kizárólag a tagállamok nem tudják megfelelően megoldani. Noha elméletileg lehetséges, igen valószínűtlen, hogy a tagállamok egyeztetett intézkedést hoznának a bankszámlák zárolására vonatkozó jogszabályaik olyan mértékű összehangolására, amely az uniós fellépést szükségtelenné tenné. A végrehajtás kérdése soha nem képezte nemzetközi megállapodások vagy nemzetközi szervezetek által javasolt mintajogszabályok tárgyát, és nincs arra utaló jel sem, hogy a belátható jövőben ilyen nemzetközi kezdeményezés megvalósulna. Ezen túlmenően: még ha sor is kerülne erre, a jelenlegi uniós végrehajtási rendszerek eltérései igen valószínűtlenné teszik, hogy a tagállamok ésszerű időn belül megegyezzenek egy közös felfogásról, konkrétan amiatt, mert az európai jogalkotási folyamaton kívüli bármely megállapodás egyhangúságot tenne szükségessé. A javaslathoz csatolt hatásvizsgálat igazolja, hogy a javaslat központi elemei olyan előnyökkel járnak, amelyek jóval meghaladják azok költségeit, így a javasolt intézkedések arányosak. 3.4 Az alapvető jogokra gyakorolt hatás Ahogyan az e javaslathoz csatolt hatásvizsgálatban részletesen szerepel, és összhangban az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatékony végrehajtására irányuló uniós stratégiával[15], a javaslat valamennyi eleme tiszteletben tartja az Alapjogi Chartában foglalt jogokat. A javaslat a bankszámlák zárolására szolgáló, gyors és alacsony költségű európai eljárás létrehozásával javítja a hitelezők igényük eredményes végrehajtásához való jogát, mely jog a Charta 47. cikkének (1) bekezdésében lefektetett hatékony jogorvoslathoz való jog részét képezi. A javaslat ugyanakkor biztosítja, hogy az adós jogai védelemben részesüljenek a tisztességes eljáráshoz való jog (a Charta 47. cikkének (2) bekezdése), az emberi méltósághoz és a családi élethez való jog (a Charta 1., illetve 7. cikke) teljes körű tiszteletben tartásával. Az adós jogainak védelmét különösen a javaslat következő elemei biztosítják: · az adósnak a végzés végrehajtását követő haladéktalan értesítésére vonatkozó követelmény, a hitelező által a bírósághoz eljuttatott valamennyi irat megküldésével; · az adósnak a végzés megtámadására vonatkozó joga a származási bíróságnál, a végrehajtás helye szerinti bíróságnál vagy – ha az adós fogyasztó, munkavállaló vagy biztosított – a lakóhelye szerinti bíróságnál felülvizsgálat kérése útján; · az a tény, hogy az adós és családja megélhetésének biztosításához szükséges összegek mentesek lesznek a végrehajtás alól. 2011/0204 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE polgári és kereskedelmi ügyekben a határokon átnyúló követelésbehajtás megkönnyítése érdekében ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés létrehozásáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 81. cikke (2) bekezdésének a), e) és f) pontjára, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[16], rendes jogalkotási eljárás keretében, az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően, mivel: (1) Az Unió célul tűzte ki, hogy fenntartja és továbbfejleszti a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget, amelyben biztosított a személyek szabad mozgása. Egy ilyen térség fokozatos létrehozása céljából az Uniónak többek között el kell fogadnia a határokon átnyúló polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos intézkedéseket, különösen, ha az a belső piac megfelelő működéséhez szükséges. (2) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 81. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezen intézkedéseknek többek között a következők biztosítására kell irányulniuk: a bírósági ügyekben hozott határozatok tagállamok közötti kölcsönös elismerése és azok végrehajtása, az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférés, a polgári eljárások zökkenőmentes lefolytatását gátló akadályok megszüntetése a tagállamokban alkalmazandó polgári eljárásjogi szabályok összeegyeztethetőségének előmozdításával. Az Európai Tanács 1999. október 15-én és 16-án Tamperében tartott ülésén elfogadta az ítéletek kölcsönös elismerésének elvét a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés sarokköveként, előírva, hogy annak többek között a könnyen mozdítható vagyontárgyak illetékes hatóságok általi lefoglalását lehetővé tevő biztosítási intézkedésekre is vonatkoznia kell. (3) A polgári és kereskedelmi ügyekben hozott határozatok kölcsönös elismerése elvének végrehajtására szolgáló, 2000. november 30-án elfogadott közös bizottsági és tanácsi intézkedési terv[17] előírja az európai szintű biztosítási intézkedések létrehozását, valamint a bankokat érintő zárolási intézkedések javítását, pl. a bankszámlák zárolására szolgáló európai rendszer létrehozásával. (4) Az Európai Bizottság 2006. október 24-én elfogadta „Az ítéletvégrehajtás hatékonyságának javításáról az Európai Unióban: bankszámlák letiltása” című zöld könyvet[18]. A zöld könyv konzultációt indított egy egységes európai bankszámla-zárolási eljárás szükségességéről és lehetséges jellemzőiről. (5) A 2009. decemberi Stockholmi Program[19], amely a 2010–2014 közötti időszakra meghatározza a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó prioritásokat, felkérte a Bizottságot, hogy tegyen megfelelő javaslatokat a bankszámlák és az adósok vagyonának tekintetében hozott ítéletek Unión belüli végrehajtása hatékonyságának javítására. (6) A hitelezőnek képesnek kell lennie arra, hogy olyan biztosítási végzést szerezzen, amely megakadályozza az adós Unióban vezetett bankszámláján levő pénzeszközök felvételét vagy átutalását, ha annak a veszélye fenyegeti, hogy az adós elherdálja a vagyonát, ezzel lehetetlenné téve vagy lényegesen megnehezítve az ügy érdemében később meghozandó bírósági határozat majdani végrehajtását. (7) Minden tagállamban léteznek biztosítási intézkedések – így számlazárolást elrendelő végzések – kibocsátása iránti nemzeti eljárások, azonban az intézkedés elrendelésének feltételei és annak végrehajtási hatékonysága lényegesen eltérő. Ezen túlmenően, határokon átnyúló érintő ügyekben terhes, hosszadalmas és költséges a nemzeti biztosítási intézkedések igénybevétele, különösen ha a hitelező különböző tagállamokban vezetett több számla zárolását igyekszik elérni. A határokon átnyúló ügyekben a hitelező számára az adós bankszámláinak egyszerű, gyors és olcsó zárolását lehetővé tevő európai eljárás orvosolná a fennálló helyzet hiányosságait. (8) Az e rendelettel létrehozott eljárásnak választható eszköznek kell lennie, amelyet a kérelmező a nemzeti jog szerinti biztosítási intézkedések iránti, meglévő eljárások helyett vehet igénybe a jogai megóvására. (9) E rendelet hatályának – egyes, pontosan meghatározott ügyektől eltekintve – ki kell terjednie valamennyi polgári és kereskedelmi ügytípusra. A rendelet nem alkalmazandó különösen a választottbírósági vagy fizetésképtelenségi eljárásokkal összefüggésben. (10) Az eljárásnak az ügy érdemére vonatkozó eljárás megindítása előtt vagy az eljárás során bármikor a később meghozandó bírósági határozat végrehajtását biztosítani kívánó kérelmező rendelkezésre kell állnia. Egyúttal azon kérelmezők rendelkezésére is kell állnia, akik már rendelkeznek az ügy érdemében meghozott bírósági határozattal vagy más végrehajtható jogcímmel. Ez utóbbi helyzetben az eljárás többletértéket nyújthat, ha a jogcím végrehajtása lassú, illetve ha a hitelező azt kívánja meghatározni, hogy az adósnak mely tagállamban van elegendő pénzeszköze ahhoz, hogy indokolttá váljon a végrehajtási eljárás megindítása. (11) A bíróság és a biztosítási intézkedés közötti szoros kapcsolat biztosítása érdekében a végzés kibocsátására az ügy érdemében joghatósággal rendelkező bíróságnak kell joghatósággal rendelkeznie. Ezen túlmenően a kérelmezőnek abban az országban kell lehetőséget kapnia a számlazárolást elrendelő végzés kérelmezésére, amelyben a célszámlát vezetik. Ebben az esetben azonban a végzés hatályának a kibocsátás helye szerinti tagállam területére kell korlátozódnia. (12) A számlazárolást elrendelő végzés kibocsátási feltételeinek megfelelő egyensúlyt kell teremteniük a hitelező végzéshez fűződő érdeke és az adós azon érdeke között, hogy a végzéshez való visszaélést megakadályozzák. Ezért a számlavezetés helye szerinti tagállamban végrehajtható bírósági határozat meghozatala előtt a bíróságnak meg kell győződnie arról, hogy a hitelező adóssal szembeni követelése jól megalapozottnak tűnik, és hogy a végzés hiányában a bíróság később meghozandó határozatának végrehajtása valószínűleg meghiúsul vagy lényegesen nehezebbé válik. (13) A számlazárolást elrendelő végzés meglepetésjellegének megőrzése érdekében az adóst nem szabad tájékoztatni a kérelemről, illetve a végzés kibocsátása előtt nem szabad meghallgatni vagy értesíteni a végzésről annak a bank általi végrehajtása előtt. Az adósnak azonban a végzés végrehajtása után azonnal lehetőséget kell kapnia a végzés megtámadására. (14) Az e rendelet szerinti eljárásban egyik fél sem kötelezhető az ügyvédi vagy jogászi képviselet igénybevételére. (15) E rendeletnek megfelelő garanciákat kell nyújtania a végzéssel való visszaélés ellen. Különösen, ha a hitelező a végrehajtás helye szerinti tagállamban még nem rendelkezik végrehajtható bírósági határozattal, a bíróságnak lehetőséggel kell rendelkeznie arra, hogy kötelezze a hitelezőt biztosíték adására az indokolatlanul kibocsátott végzés miatt az adós által elszenvedett károk megtérítésére. A nemzeti jognak kell irányadónak lennie abban a kérdésben, hogy a hitelezőnek milyen feltételek mellett kell megtérítenie az adós ilyen jellegű kárát. Amennyiben valamely tagállam joga nem írja elő a kérelmező törvényes felelősségét, e rendeletnek nem szabad kizárnia az egyenértékű intézkedések igénybevételét, például a kérelmező azon kötelezettségét, hogy a károk vonatkozásában tegyen kötelezettségvállalást. (16) Mivel a hitelezők jelenleg gyakorlati nehézségekbe ütköznek, amikor határokon átnyúló összefüggésben az adósra vonatkozó információkhoz kívánnak jutni állami vagy magánforrásokból, a rendeletnek olyan mechanizmust kell létrehoznia, amely lehetővé teszi a végrehajtás helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak az adós bankszámláira vonatkozó információk beszerzését, akár oly módon, hogy kötelezik a bankokat annak közlésére, hogy az adós mely banknál vezet bankszámlát az adott tagállamban, akár pedig a hatósági vagy közigazgatási nyilvántartásokban vagy más módon tárolt információkba való betekintés jogának biztosításával. (17) A számlazárolást elrendelő végzés gyors végrehajtásának biztosítása érdekében a rendeletnek elő kell írnia, hogy a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló 1393/2007/EK rendeletben[20] meghatározott közvetlen kézbesítés útján továbbítsák a végzést a kibocsátó bíróságtól az érintett bankhoz. E rendeletnek a végzés bank általi végrehajtására vonatkozóan is megfelelő szabályokat kell előírnia, és köteleznie kell a bankot az arra vonatkozó nyilatkozat megtételére, hogy a végzés sikeresen zárolta-e az adós pénzeszközeit. (18) A számlazárolást elrendelő végzés iránti eljárásban biztosítani kell az adós tisztességes eljáráshoz való jogát. Ez először is szükségessé teszi, hogy a végzés végrehajtása után haladéktalanul kézbesítsék a kérelmezettnek a végzést és a kérelmező által benyújtott összes iratot, valamint hogy a kérelmezett kérhesse a végzés felülvizsgálatát. A felülvizsgálatra – a végrehajtási vonatkozások vitatása kivételével – annak a bíróságnak kell joghatósággal rendelkeznie, amelyik a végzést kibocsátotta. Ha azonban a kérelmezett fogyasztó, munkavállaló vagy biztosított, lehetőséget kell kapnia arra, hogy a végzés felülvizsgálatát a lakóhelye szerinti tagállam bíróságai előtt kérhesse. Az adósnak jogosultnak kell lennie arra, hogy más biztosíték nyújtása esetén a számlán levő pénzeszközöket felszabadítsák. (19) A számlazárolást elrendelő végzés gyors és késedelem nélküli kibocsátásának és végrehajtásának biztosítása érdekében a rendeletnek meg kell határoznia az eljárás különféle szakaszainak lezárására rendelkezésre álló legtágabb határidőket. Ezen túlmenően e rendeletnek köteleznie kell a tagállamokat annak biztosítására, hogy az európai eljárást ugyanolyan gyorsan folytassák le, mint a nemzeti jog szerinti egyenértékű intézkedés iránti eljárást. Ez különösen azt jelenti, hogy amennyiben a nemzeti jog a nemzeti intézkedések kibocsátására az e rendeletben előírtnál rövidebb határidőket szab meg, a rövidebb határidőknek kell érvényesülniük az európai eljárásra is. Az e rendeletben előírt időtartamok és határidők számításánál az időtartamokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló, 1971. június 3-i 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendeletet[21] kell alkalmazni. (20) E rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat és figyelembe veszi az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket. A rendelet különösen az emberi méltóság teljes körű tiszteletben tartásának biztosítására törekszik, és elő kívánja mozdítani a magán- és családi élet tiszteletben tartásáról szóló 7. cikk, a személyes adatok védelméről szóló 8. cikk, a tulajdonhoz való jogról szóló 17. cikk, valamint a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogról szóló 47. cikk alkalmazását. (21) Az e rendelet keretében feldolgozott személyes adatokra a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet[22] kell alkalmazni. (22) A műszaki fejlődés figyelembevétele érdekében a rendelet mellékleteinek módosítása tekintetében a Bizottságra kell átruházni a jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően történő elfogadását. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítania kell a megfelelő dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. (23) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően, [az Egyesült Királyság és Írország értesítésben fejezte ki a rendelet elfogadásában és végrehajtásában való részvételi szándékát]/[ az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt e rendelet elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és azt nem kötelesek alkalmazni.] (24) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem fog részt venni ennek a rendeletnek az elfogadásában, ezért az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. fejezet Tárgy, hatály és fogalommeghatározások 1. cikk Tárgy 1. Ez a rendelet biztosítási intézkedésre vonatkozó európai eljárását hoz létre, amely lehetővé fogja tenni a hitelező számára, hogy ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzéshez (a továbbiakban: számlazárolási végzés) jusson, amely megakadályozza az adós Európai Unión belüli bankszámláján tartott pénzeszközeinek átutalását vagy felvételét. 2. A számlazárolási végzés a hitelező számára a tagállami jog értelmében meglévő biztosítási intézkedések helyett áll rendelkezésére. 2. cikk Hatály 1. Ezt a rendeletet a 3. cikkben meghatározott, határokon átnyúló polgári és kereskedelmi ügyekben keletkezett pénzkövetelésekre kell alkalmazni, a bíróság jellegére való tekintet nélkül. E rendelet nem terjed ki különösen az adó-, vám- vagy közigazgatási ügyekre. 2. Ezt a rendeletet nem kell alkalmazni a következőkre: a) csődeljárás, fizetésképtelen vállalatok vagy más jogi személyek felszámolásához kapcsolódó eljárások, csődegyezség, kényszeregyezség és hasonló eljárások; b) társadalombiztosítás; c) választottbíráskodás. 3. Ez a rendelet nem vonatkozik azokra a bankszámlákra, amelyek a számlavezetés helye szerinti tagállamban mentességre irányadó jogszabály értelmében mentesek a foglalás alól, illetve a tagállamok által a 98/26/EK irányelv[23] 10. cikkének megfelelően kijelölt értékpapír-elszámolási rendszerekre. 4. Ez a rendelet házassági vagyonjogi ügyekre, regisztrált élettársi kapcsolatok vagyonjogi következményeire és öröklésre akkor vonatkozik, ha ezekre az ügyekre a joghatóságra, valamint a határozatok elismerésére és végrehajtására vonatkozó európai jogszabályokat alkalmazni kell. 3. cikk Határokon átnyúló ügyek E rendelet alkalmazásában minden olyan ügy határokon átnyúlónak minősül, amelyben a számlazárolási végzés alkalmazásával megbízott bíróság, a végzéssel zárolandó összes bankszámla vezetésének helye és a felek lakóhelye nem azonos tagállamban van. 4. cikk Fogalommeghatározások E rendelet alkalmazásában: 1. „bankszámla”: minden olyan, bankban vezetett számla, amelyen készpénzt vagy pénzügyi eszközöket tartanak a kérelmezett neve vagy a kérelmezett megbízásából harmadik személy neve alatt; 2. „bank”: olyan vállalkozás, amelynek tevékenysége betétek vagy más visszafizetendő pénzeszközök nyilvános gyűjtése és hitelek nyújtása saját számlára; 3. „pénzügyi eszközök”: a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[24] 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett pénzügyi eszközök; 4. „készpénz”: valamely számlán bármely pénznemben jóváírt pénz, illetve pénz visszafizetésére fennálló hasonló követelés, úgy mint a pénzpiaci betétek; 5. „pénzeszközök”: a készpénz vagy a pénzügyi eszközök; 6. „a bankszámla vezetésének helye szerinti tagállam”: a) a pénzeszközök tartására szolgáló bankszámla esetében a számla IBAN-számában feltüntetett tagállam; b) pénzügyi eszközök tartására szolgáló bankszámla esetében az a tagállam, amelyben a számlát vezető bank az 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[25] 19. cikkében meghatározott szokásos tartózkodási helye van; 7. „követelés”: meghatározott vagy meghatározható pénzösszeg kifizetésére fennálló igény; 8. „bírósági határozat”: valamely tagállam bírósága által hozott bármely határozat, elnevezésére való tekintet nélkül, beleértve a költségeknek és kiadásoknak bírósági tisztviselő általi meghatározását; 9. „bíróság”: valamely tagállam által az e rendelet hatálya alá tartozó kérdésekben joghatósággal rendelkezőként kijelölt bíróság vagy hatóság; 10. „perbeli egyezség”: a bíróság által jóváhagyott vagy eljárás során bíróság előtt kötött egyezség; 11. „közokirat”: a valamely tagállamban hivatalosan közokiratként kiállított vagy bejegyzett irat, amelynek közhitelessége: a) az aláírásra és az irat tartalmára vonatkozik; és b) valamely hatóság vagy erre feljogosított bármely más szerv által nyert megállapítást; 12. „származási tagállam”: az a tagállam, amelyben a számlazárolási végzést kibocsátották; 13. „végrehajtás helye szerinti tagállam”: az a tagállam, amelyben a zárolandó bankszámla található; 14. „illetékes hatóság”: az a hatóság, amelyet a végrehajtás helye szerinti tagállam a kérelmezett számlájára vonatkozó szükséges információk 17. cikk szerinti beszerzésére, a számlazárolási végzés 24–28. cikk szerinti kézbesítésére és a végrehajtás alól mentes összegek 32. cikk szerinti meghatározására illetékesként kijelölt; 15. „lakóhely”: a 44/2001/EK tanácsi rendelet[26] 59. és 60. cikkével összhangban meghatározott lakóhely; 2. fejezet A számlazárolási végzés beszerzése iránti eljárás 5. cikk Igénybevétel 1. Az 1. szakaszt az alábbi esetekben kell alkalmazni: a) a kérelmező a számlazárolási végzést az ügy érdemére vonatkozó bírósági eljárás kérelmezett elleni megindítása előtt vagy ezen eljárás bármely szakaszában kéri; b) a kérelmező a kérelmezettel szemben a származási tagállamban végrehajtható bírósági határozattal, perbeli egyezséggel vagy közokirattal rendelkezik, de azt a végrehajtás helye szerinti tagállamban még nem nyilvánították végrehajthatóvá, amennyiben ilyen nyilatkozatra szükség van. 2. A 2. szakasz azokra a helyzetekre vonatkozik, amelyekben a kérelmező azt követően kéri számlazárolási végzés kibocsátását, hogy a kérelmezettel szemben a végrehajtás helye szerinti tagállamban végrehajtható vagy ott végrehajthatónak nyilvánított bírósági határozattal, perbeli egyezséggel vagy közokirattal rendelkezik. 1. szakasz A számlazárolási végzés kibocsátása a végrehajtható jogcím megszerzését megelőzően 6. cikk Joghatóság 1. A számlazárolási végzést bíróság bocsátja ki. 2. A számlazárolási végzés kibocsátására azon tagállam bíróságainak van joghatósága, amelyben az alkalmazandó joghatósági szabályok szerint az ügy érdemében az eljárást meg kell indítani. Amennyiben az ügy érdemére több bíróságnak van joghatósága, azon tagállam bírósága rendelkezik joghatósággal, amelyben a kérelmező az érdemi eljárást megindította vagy meg kívánja indítani. 3. A (2) bekezdés ellenére a bankszámla vezetésének helye szerinti tagállam bíróságai joghatósággal rendelkeznek az adott tagállamban végrehajtandó számlazárolási végzés kibocsátására. 7. cikk A számlazárolási végzés kibocsátásának feltételei 1. A számlazárolási végzést arra az összegre, illetve annak egy részére kell megadni, amelyre annak kibocsátását kérik, ha a kérelmező bizonyítékokkal ésszerűen alátámasztva előadja a jelentőséggel bíró tényeket, hogy meggyőzze a bíróságot mindkét alábbi kérdésről: a) a kérelmezettel szembeni követelés megalapozottnak látszik; b) a végzés kibocsátásának mellőzése valószínűsíthetően hátráltatná vagy lényegesen megnehezítené a kérelmezettel szemben létező vagy jövőbeni jogcím későbbi végrehajtását, ideértve azt az esetet is, amikor fennáll annak valós kockázata, hogy a kérelmezett a zárolandó bankszámlán vagy bankszámlákon tartott vagyonát elviheti, elidegenítheti vagy elrejtheti. 2. Amennyiben a kérelmező a kérelmezettel szemben pénzösszeg megfizetésére szóló olyan bírósági határozattal, perbeli egyezséggel vagy közokirattal rendelkezik, amely a származási tagállamban végrehajtható és a végrehajtás helye szerinti tagállamban az uniós jog vonatkozó rendelkezései értelmében elismerésre jogosult, az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott feltételt teljesítettnek kell tekinteni. 8. cikk A számlazárolási végzés iránti kérelem 1. A számlazárolási végzés iránti kérelmet az I. mellékletben található formanyomtatványon kell benyújtani. 2. A kérelem benyújtására szolgáló formanyomtatványon az alábbi összes adatot fel kell tüntetni: a) a kérelmező, és adott esetben képviselőjének neve és címe, valamint azon bíróság megnevezése és címe, amelyhez a kérelmet intézik; b) a kérelmezett, és adott esetben a kérelmezett képviselőjének neve és címe; c) a számlá(k)ra vonatkozó információk a 16. cikknek megfelelően, kivéve ha a kérelem a 17. cikk szerint számlainformációk beszerzésére irányul; d) a követelés összege, illetve a kamatok, valamint a 18. cikk szerint biztosítható mértékig a díjak összege; e) a követelés, és adott esetben a kért kamat jogalapjául felhozott, összes jelentőséggel bíró körülmény ismertetése; f) a végzés kibocsátását indokoló, valamennyi jelentőséggel bíró körülmény ismertetése a 7. cikk (1) bekezdésének b) pontjában előírtak szerint; g) a megkeresett bíróság joghatóságát megalapozó, valamennyi jelentőséggel bíró tényező ismertetése; h) a kérelmező által nyújtott vagy felkínált bizonyítékok listája; i) amennyiben a 7. cikk (2) bekezdését kell alkalmazni, a bírósági határozat, perbeli egyezség vagy közokirat egy példánya, amely megfelel a hitelesség megállapításához szükséges feltételeknek; j) nyilatkozat arról, hogy a kérelmező – a 19. cikkben foglaltaknak megfelelően – benyújtott-e más bíróságokhoz számlazárolási végzés vagy a nemzeti jog értelmében egyenértékű hatású végzés iránti kérelmet. 3. A kérelemhez csatolni kell az összes jelentőséggel bíró, igazoló dokumentumot. 4. A kérelmet bármely kommunikációs eszközzel – az elektronikus utat is beleértve – be lehet nyújtani. 9. cikk A kérelem vizsgálata 1. A bíróság, amelyhez a számlazárolási végzés iránti kérelmet benyújtották, megvizsgálja, hogy teljesülnek-e a 2., 6., 7. és 8. cikkben meghatározott követelmények. 2. Amennyiben a 8. cikkben foglalt követelmények nem teljesülnek, a bíróság lehetőséget biztosít a kérelmező számára a kérelem kiegészítésére vagy kijavítására, kivéve ha a követelés nyilvánvalóan alaptalan vagy a kérelem nem elfogadható. 10. cikk Eljárás a másik fél meghallgatásának mellőzésével A kérelmező eltérő kérése hiányában a kérelmezett nem értesíthető a kérelemről, illetve a számlazárolási végzés kibocsátása előtt nem hallgatható meg. 11. cikk Bizonyítás 1. Amennyiben az illetékes bíróság megítélése szerint a számlazárolási végzést további bizonyíték nélkül nem tudja kibocsátani, ilyen bizonyítékot írásbeli tanúvallomás vagy szakértői vélemény formájában fogadhat el. 2. A bíróság tanúmeghallgatást csak az általa szükségesnek tartott esetben folytat le. Amennyiben a kérelmező, a tanú vagy a szakértő lakóhelye az illetékes bíróságtól eltérő tagállamban van, a bíróság a bizonyítást videokonferencia vagy más kommunikációs technológia formájában folytatja le, amennyiben az rendelkezésre áll. 12. cikk A kérelmező által nyújtandó biztosíték A bíróság a számlazárolási végzés kibocsátása előtt előírhatja a kérelmező számára biztosíték letétbe helyezését vagy egyenértékű garancia nyújtását, hogy biztosítsa a kérelmezett kárának megtérítését a kérelmező nemzeti jog szerinti kártérítési kötelezettsége mértékéig. 13. cikk Az érdemi eljárás megindítása Amennyiben a számlazárolási végzés iránti kérelmet az ügy érdemére vonatkozó eljárás megindítása előtt nyújtják be, a kérelmezőnek a végzés kibocsátásától számított 30 napon vagy a kibocsátó bíróság által megszabott rövidebb határidőn belül meg kell indítania ezt az eljárást, aminek elmulasztása esetén a végzést a 34. cikk (1) bekezdésének b) pontja vagy a 35. cikk (2) bekezdése szerint vissza lehet vonni. 2. szakasz A számlazárolási végzés kibocsátása a végrehajtható jogcím megszerzés után 14. cikk Joghatóság a számlazárolási végzés kibocsátására 1. Az 5. cikk (2) bekezdésében említett esetekben, amennyiben a kérelmező bírósági határozat vagy perbeli egyezség birtokában van, számlazárolási végzés kibocsátására is kérheti a határozatot hozó vagy a perbeli egyezséget jóváhagyó bíróságot. 2. Amennyiben a kérelmező közokirattal rendelkezik, számlazárolási végzés kibocsátására is kérheti a közokirat kiállításának helye szerinti tagállam e célra kijelölt illetékes hatóságot. 3. A kérelmező a számlazárolási végzés kibocsátása iránti kérelmet közvetlenül a végrehajtás helye szerinti tagállam azon hatóságához is intézheti, amelyet a tagállam a végzés kibocsátására illetékesként kijelölt és a Bizottságnak a 48. cikkel összhangban bejelentett (a továbbiakban: a kibocsátó hatóság). 4. A számlazárolási végzés e szakaszban említettek szerinti kibocsátására irányuló eljárásra a 10. cikket kell alkalmazni. 15. cikk A számlazárolási végzés iránti kérelem 1. Az ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés iránti kérelmet az I. mellékletben található kérelem benyújtására szolgáló formanyomtatványon kell előterjeszteni. 2. A kérelem benyújtására szolgáló formanyomtatványon az alábbi összes adatot fel kell tüntetni: a) a kérelmező, és adott esetben képviselőjének neve és címe, valamint azon bíróság megnevezése és címe, amelyhez a kérelmet intézik; b) a kérelmezett, és adott esetben a kérelmezett képviselőjének neve és címe; c) a követelés bírósági határozatban, perbeli egyezségben vagy közokiratban meghatározott összege, illetve a 18. cikk szerint biztosítható mértékig a kamatok és díjak összege; d) a számlá(k)ra vonatkozó információk a 16. cikknek megfelelően, kivéve ha a kérelem a 17. cikk szerint számlainformációk beszerzésére irányul; e) a bírósági határozat, perbeli egyezség vagy közokirat másolata, amely megfelel a hitelesség megállapításához szükséges feltételeknek; f) nyilatkozat arról, hogy a bírósági határozat teljesítése még nem történt meg; g) amennyiben a bírósági határozatot, perbeli egyezséget vagy közokiratot más tagállamban állították ki i. olyan bírósági határozat, perbeli egyezség vagy közokirat esetében, amelyhez nincs szükség a végrehajthatóvá nyilvánításra, a másik tagállamban való végrehajtás céljaira a vonatkozó jogi aktusban előírt megfelelő igazolás, melyhez szükség esetén a 47. cikk szerinti átiratot vagy fordítást kell mellékelni; vagy ii. olyan bírósági határozat, perbeli egyezség vagy közokirat esetében, amelyhez végrehajthatóvá nyilvánítás szükséges, a végrehajthatóság megállapítása. h) nyilatkozat arról, hogy a kérelmező – a 19. cikk alapján – benyújtott-e más bíróságokhoz számlazárolási végzést vagy a nemzeti jog értelmében egyenértékű hatású végzés iránti kérelmet. 3. A kérelmet bármely kommunikációs eszközzel – az elektronikus utat is beleértve – be lehet nyújtani. 3. szakasz Közös rendelkezések 16. cikk Számlainformációk Amennyiben a kérelmező nem kéri az illetékes hatóságtól a számlainformációk 17. cikk szerinti beszerzését, meg kell adnia a kérelmezettre és bankszámlájára vagy bankszámláira vonatkozó összes ahhoz szükséges adatot, hogy a bank(ok) kétséget kizáróan azonosíthassa (azonosíthassák) a kérelmezettet és számláját (számláit), beleértve a következőket: a) a kérelmezett teljes neve, b) azon bank megnevezése, amelyiknél a kérelmezettnek egy vagy több bankszámláját zárolni kell, illetve a bank számlavezetés helye szerinti tagállambeli központjának címe, továbbá c) az alábbi információk egyike: i. a számlaszám(ok), ii. a kérelmezett teljes címe, iii. amennyiben a kérelmezett természetes személy, születési ideje vagy nemzeti személyazonosító igazolványának vagy útlevelének száma, iv. amennyiben a kérelmezett jogi személy, annak cégjegyzékszáma. 17. cikk Számlainformációk iránti kérelem 1. Ha a kérelmező nem rendelkezik a számlára vonatkozó, 16. cikk szerint előírt összes információval, kérheti, hogy a végrehajtás helye szerinti tagállam illetékes hatósága szerezze be a szükséges információkat. Erre irányuló kérését a számlazárolási végzés iránti kérelemben kell megtennie. 2. A kérelemnek tartalmaznia kell a kérelmező rendelkezésére álló, a kérelmezettre és bankszámláira vonatkozó valamennyi információt. 3. A bíróság vagy a kibocsátó hatóság a számlazárolási végzést a 21. cikk szerint bocsátja ki és a 24. cikknek megfelelően továbbítja az illetékes hatóságnak. 4. Az illetékes hatóság a végrehajtás helye szerinti tagállamban rendelkezésre álló valamennyi megfelelő és ésszerű eszközt felhasznál az (1) bekezdésben említett információk beszerzésére. Az információk beszerzése után az illetékes hatóság a számlazárolási végzést a 24. cikkel összhangban kézbesíti a bank részére. 5. Az információk beszerzésére vonatkozó, és a 48. cikk szerint a Bizottságnak bejelentendő nemzeti jog szerinti módszer a következők egyike lehet: a) az a lehetőség, hogy a területükön lévő összes bankot kötelezzék annak közlésére, hogy a kérelmezettnek vezet-e náluk számlát; b) az illetékes hatóság (1) bekezdésben említett információkba való betekintési lehetősége, amennyiben ezek az információk hatóságok vagy közigazgatási szervek nyilvántartásaiban találhatóak vagy egyéb módon rendelkezésükre állnak. 6. A (4) bekezdésben említett információknak megfelelőnek kell lenniük a kérelmezett számlájának vagy számláinak azonosítására, a tárgyhoz tartozónak kell lenniük, nem lehetnek túlzottan részletesek és az alábbiakra kell korlátozódniuk: a) a kérelmezett címe, b) a kérelmezett számláját vagy számláit vezető bank vagy bankok, c) a kérelmezett számlaszáma vagy számlaszámai. 18. cikk A számlazárolási végzésben szereplő összeg 1. Amennyiben a számlazárolási végzés kibocsátása a származási tagállamban végrehajtható bírósági határozat, perbeli egyezség vagy közokirat alapján történt, a kérelmező a számlazárolási végzésben meghatározott összeget, kamatokat és költségeket biztosíthatja. 2. Minden más esetben a kérelmező a követelés összegét és a felhalmozott kamatokat biztosíthatja. 19. cikk Tájékoztatás a más bíróságok előtt folyamatban lévő kérelmekről 1. A kérelmezőnek a számlazárolási végzés kérelmezésekor közölnie kell, hogy más bíróságtól is kérte-e azonos követelés biztosítását célzó számlazárolási végzés vagy a nemzeti jog szerinti biztosítási intézkedés ugyanazon kérelmezettel szembeni kibocsátását. 2. A kérelmezőnek tájékoztatnia kell a számlazárolási végzés iránti kérelemmel megkeresett bíróságot, ha az (1) bekezdés szerinti kérelem alapján számlazárolási végzést vagy a nemzeti jog szerinti biztosítási intézkedést bocsátottak ki. Ilyen esetben a bíróság vagy a kibocsátó hatóság mellőzheti további végzés kibocsátását, ha álláspontja szerint a már biztosított intézkedések megfelelően védik a kérelmező érdekeit. 20. cikk A bíróságok közötti kommunikáció és együttműködés 1. Amennyiben valamely tagállam bíróságát számlazárolási végzés iránti kérelemmel keresték meg és az ügy érdemére vonatkozó eljárás más tagállam bírósága előtt van folyamatban, az érintett bíróságok együttműködhetnek, hogy megfelelően összehangolják az ügy érdemében és a számlazárolási végzéssel kapcsolatosan folytatott eljárásokat. 2. A számlazárolási végzés iránti kérelemmel megkeresett bíróság az ügy valamennyi vonatkozó körülményével kapcsolatban – mint például a vagyon kérelmezett általi elherdálásának kockázata vagy az ügy érdemében megkeresett bíróság általi elutasítás vagy más hasonló intézkedés – tájékoztatást kérhet az (1) bekezdésben említett másik bíróságtól, vagy kötelezheti a kérelmezőt ezen információk beszerzésére. Az említett információk igénylése történhet közvetlenül vagy a 2001/470/EK határozattal[27] létrehozott, polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózat kapcsolattartó pontjain keresztül. 21. cikk A számlazárolási végzés kibocsátása, hatálya és időtartama 1. Az e fejezetben említett követelmények teljesülése esetén a bíróság vagy a kibocsátó hatóság számlazárolási végzést bocsát ki. 2. Amennyiben a végzést más tagállamban kell végrehajtani, azt a II. mellékletben szereplő formanyomtatványon kell kiállítani. 3. Az 5. cikk (1) bekezdésében említett esetekben a bíróság legkésőbb a kérelem benyújtásától számított 7 naptári napon belül kibocsátja a számlazárolási végzést. 4. Amennyiben rendkívüli körülményekre tekintettel a bíróság szóbeli meghallgatást tart szükségesnek, legkésőbb további 7 naptári napon belülre kitűzi a meghallgatást, és legkésőbb a meghallgatást követő 7 naptári napon belül kibocsátja a végzést. 5. Az 5. cikk (2) bekezdésében említett esetekben a kibocsátó hatóság a számlazárolási végzést legkésőbb a kérelem benyújtásától számított 3 naptári napon belül bocsátja ki. 6. A 32. cikk sérelme nélkül a számlazárolási végzés megakadályozza, hogy a kérelmezett vagy annak hitelezői átutalják, illetve felvegyék az abban meghatározott összeget a megjelölt számlá(k)ról, vagy azzal más módon rendelkezzenek. 7. A számlazárolási végzés az alábbiak bekövetkezéséig hatályban marad: a) ameddig a bíróság azt a 34., 35., 36. vagy 40. cikk alapján hatályon kívül nem helyezi, vagy b) amennyiben a kérelmező a végrehajtás helye szerinti tagállamban végrehajtható bírósági határozattal, közokirattal vagy perbeli egyezséggel rendelkezik, vagy az 5. cikk (2) bekezdésében említett esetekben mindaddig, ameddig a számlazárolási végzés hatálya helyébe nem lép a nemzeti jog szerinti, egyenértékű végrehajtási intézkedés hatálya – feltéve, hogy az előbbi esetben a kérelmező a bírósági határozat, közokirat vagy perbeli egyezség kézbesítése vagy végrehajthatóvá válása közül a későbbi időponttól számított 30 napon belül megindította a végrehajtási eljárást. 22. cikk Fellebbezés a számlazárolási végzés kibocsátásának megtagadása ellen 1. A kérelmező fellebbezést nyújthat be a 48. cikk szerint a Bizottságnak bejelentendő bírósághoz a bíróság vagy a kibocsátó hatóság számlazárolási végzés iránti kérelmet elutasító határozata ellen. 2. A fellebbezést az (1) bekezdésben említett határozatról szóló értesítéstől számított 30 napon belül kell benyújtani. 3. fejezet A számlazárolási végzés végrehajthatósága és végrehajtása 23. cikk A végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás megszüntetése Az egyik tagállamban a 6. cikk (2) bekezdése és a 14. cikk (1) bekezdése szerint kibocsátott számlazárolási végzést el kell ismerni és végre kell hajtani a többi tagállamban, a végrehajthatóvá nyilvánítás szükségessége és az elismerés megtámadhatóságának lehetősége nélkül. 24. cikk A számlazárolási végzés banknak történő kézbesítése 1. A számlazárolási végzést az abban megjelölt bank(ok) részére e cikkel összhangban kell kézbesíteni. 2. Amennyiben a számlazárolási végzést a végrehajtás helye szerinti tagállam bírósága vagy kibocsátó hatósága bocsátotta ki, a banknak történő kézbesítést e tagállam joga szerint kell végezni. 3. Amennyiben a számlazárolási végzést kibocsátó hatóság a végrehajtás helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban van, a kézbesítést az 1393/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[28] megfelelően kell végezni. A számlazárolási végzés továbbítása tekintetében a következőket kell alkalmazni: a) a származási tagállamban a kézbesítésért felelős személy vagy hatóság közvetlenül továbbítja a számlazárolási végzést a végrehajtás helye szerinti tagállam illetékes hatóságának. b) A következő iratokat kell továbbítani: i. a II. mellékletben szereplő formanyomtatványon kiállított számlazárolási végzés egy példánya, amely eleget tesz a hitelesség megállapításához szükséges feltételeknek; ii. szükség esetén a formanyomtatvány 47. cikk szerinti átirata vagy fordítása; iii. az 1393/2007/EK rendelet I. mellékletében meghatározott irattovábbítási formanyomtatvány, szükség esetén a formanyomtatvány 48. cikk szerinti átiratának vagy fordításának kíséretében. c) Az illetékes hatóság a számlazárolási végzést az abban megjelölt banknak vagy bankoknak kézbesíti. Az illetékes hatóság minden szükséges lépést megtesz annak érdekében, hogy a végzés kézbesítése legkésőbb az átvételtől számított 3 munkanapon belül megtörténjen. d) A végzés banknak történő kézbesítésekor az illetékes hatóság az 1393/2007/EK rendelet 10. cikkének megfelelően kézbesítési igazolást készít, és továbbítja azt a kézbesítést kérő személynek vagy hatóságnak. 25. cikk A számlazárolási végzés kérelmezettnek történő kézbesítése 1. Miután a számlazárolási végzést a 24. cikk szerint kézbesítették a bank részére és a bank kiadta a 27. cikk szerinti nyilatkozatot, a számlazárolási végzést indokolatlan késedelem nélkül kézbesíteni kell a kérelmezettnek, mindazon iratokkal együtt, amelyeket a bírósághoz vagy illetékes hatósághoz a végzés kibocsátása érdekében benyújtottak. 2. Amennyiben a kérelmezett lakóhelye a származási tagállamban van, a kézbesítést e tagállam nemzeti jogszabályaival összhangban kell végezni. 3. Amennyiben a kérelmezett lakóhelye a végrehajtás helye szerinti tagállamban van, azon tagállam illetékes hatósága, amelynek a számlazárolási végzést a 24. cikk (3) bekezdése szerint kézbesítették, az 1393/2007/EK rendelettel összhangban kézbesíti a végzést és a kísérő iratokat a kérelmezettnek. 4. Ha a kérelmezett lakóhelye a végrehajtás helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban van, a végrehajtás helye szerinti tagállam illetékes hatósága, amelynek a számlazárolási végzést a 24. cikk (3) bekezdése szerint kézbesítették, közvetlenül továbbítja azt a kérelmezett lakóhelye szerinti tagállam illetékes hatóságának. A hatóság a számlazárolási végzést az 1393/2007/EK rendelet rendelkezéseivel összhangban kézbesíti a kérelmezettnek. 26. cikk A számlazárolási végzés 1. A kézbesített számlazárolási végzést kézhez vevő bank a kézhezvételkor haladéktalanul végrehajtja a végzést, biztosítva, hogy a kérelmezett végzésben meghatározott számlájáról (számláiról), vagy a bank által a kérelmezetthez tartozóként azonosított számlá(k)ról ne lehessen átutalni vagy felvenni a végzésben meghatározott összeget, vagy azzal más módon rendelkezni. A számlazárolási végzésben meghatározott összegen felüli pénzeszközöket a kérelmezett továbbra is felhasználhatja. 2. Amennyiben a végzés kézbesítése munkaidőn kívül történik, azt a következő munkanap kezdetén haladéktalanul végre kell hajtani. 3. Amennyiben a számlazárolási végzésben az (1) bekezdés szerint megjelölt számlán lévő pénzeszközök pénzügyi eszközök, értéküket a végrehajtás napján érvényes piaci árfolyamukra hivatkozással kell meghatározni. 4. Amennyiben a számlán tartott pénzeszközök pénzneme eltér a számlazárolási végzés kibocsátásának pénznemétől, a bank az összeget a végrehajtás napján érvényes hivatalos árfolyamra hivatkozással határozza meg. 5. A banknak az e cikkben meghatározott kötelezettségek nem teljesítéséért fennálló felelősségére a nemzeti jog irányadó. 27. cikk A bank nyilatkozata 1. A bank a számlazárolási végzés kézhezvételétől számított 3 munkanapon belül a III. mellékletben szereplő formanyomtatványon értesíti az illetékes hatóságot és a kérelmezőt, hogy a kérelmezett számláján zároltak-e pénzeszközöket, és ha igen, milyen mértékben. Az illetékes hatóság a nyilatkozatot 1 munkanapon belül továbbítja annak személynek vagy hatóságnak, aki/amely a 24. cikk (3) bekezdésének a) pontja szerint a kézbesítést kérte. 2. Amennyiben a számla egyenlege fedezi a számlazárolási végzésben megadott összeget, a bank nem közli a kérelmezett bankszámlájának egyenlegét. 3. A bank a nyilatkozatát biztonságos elektronikus kommunikációs eszközzel továbbíthatja. 4. A bank e kötelezettségének be nem tartásáért fennálló felelősségére a nemzeti jog irányadó. 28. cikk Több számla zárolása 1. Amennyiben a számlazárolási végzés a kérelmezett ugyanazon bank által vezetett több számlájára vonatkozik, a bank a végzést csak az abban meghatározott összeg erejéig hajtja végre. 2. Amennyiben egy vagy több számlazárolási végzést vagy a nemzeti jog szerinti egyenértékű biztosítási intézkedést bocsátottak ki, amelyek a kérelmezett több banknál vezetett több számlájára vonatoznak – függetlenül attól, hogy azok azonos tagállamban vagy más tagállamokban találhatók –, a kérelmező köteles felszabadítani a számlazárolási végzésben előírt összeget meghaladó összeget. A felszabadítást a többletet mutató, 27. cikk szerinti első banki nyilatkozat átvételétől számított 48 órán belül kell megtenni. A felszabadítást a végrehajtás helye szerinti tagállam illetékes hatóságán keresztül kell végrehajtani. 29. cikk Közös és kedvezményezett számlák zárolása Azok a számlák, amelyek a bank nyilvántartásai szerint nem kizárólag a kérelmezett tulajdonát képezik, illetve a harmadik személy által a kérelmezett javára tartott számlák vagy a kérelmezett által harmadik személy javára tartott számlák csak a 48. cikknek megfelelően a Bizottság részére bejelentendő, a számlára irányadó nemzeti jogi szabályok szerint engedélyezett mértékig zárolhatók. 30. cikk A bankok költségei 1. A bank csak akkor kérheti a számlazárolási végzés vagy a 17. cikk (4) bekezdésének a) pontja szerinti végzés végrehajtása során felmerült költségeinek kifizetését vagy megtérítését, ha ilyen díjazásra vagy költségtérítésre a nemzeti jog alapján kibocsátott, azonos hatású végzések tekintetében is jogosult. 2. A számlazárolási végzés vagy a 17. cikk (4) bekezdésének a) pontja szerinti végzés végrehajtásával kapcsolatban felmerült költségeket egységes, rögzített összegű díjban kell meghatározni, amelyet a számlavezetés helye szerinti tagállam előzetesen meghatároz, és megfelel az arányosság és a megkülönböztetésmentesség elvének. 3. A tagállamok a 48. cikkel összhangban közlik a Bizottsággal, hogy a bankok jogosultak-e költségtérítésre, és amennyiben igen, a (2) bekezdés szerinti díj összegét. 31. cikk Az illetékes hatóság költségei Az illetékes hatóság által a számlazárolási végzés végrehajtása vagy a 17. cikk (4) bekezdésében említett számlainformációk iránti kérelem elintézése során felszámított díj megfelel az érintett tagállam által előzetesen meghatározott és a 48. cikkel összhangban a Bizottság részére bejelentett egységes, rögzített összegű, valamint az arányosság és a megkülönböztetésmentesség elvét tiszteletben tartó díjnak. 32. cikk A végrehajtás alól mentes összegek 1. Amennyiben a végrehajtás helye szerinti tagállam joga így rendelkezik, természetes személy kérelmezett esetében az adós és családja megélhetésének biztosításához szükséges összegek, jogi személy kérelmezett esetében pedig a szokásos üzleti tevékenység továbbfolytatásának lehetősége biztosításához szükséges összegek mentesek a végzés végrehajtása alól. 2. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a nemzeti jogukban e helyzetekre irányadó szabályokról, beleértve azt, hogy a bankszámlán tartott mely összegek és milyen típusú követelések mentesek a végrehajtás alól. 3. Amennyiben az (1) bekezdésben említett összegek a kérelmezett általi további tájékoztatás nélkül meghatározhatóak, a végrehajtás helye szerinti tagállam illetékes hatósága a számlazárolási végzés kézhezvételekor meghatározza ezt az összeget, és tájékoztatja a bankot arról, hogy ennek az összegnek a végzés végrehajtása után is a kérelmezett rendelkezésére kell állnia. 4. Az (1) bekezdésben említett összeg meghatározásakor az illetékes hatóság azon tagállam jogát alkalmazza, amely kijelölte, még abban az esetben is, ha a kérelmezett lakóhelye más tagállamban van. 33. cikk A rivális hitelezők rangsorolása A számlazárolási végzés rangsorban elfoglalt helye azonos a bankszámla vezetésének helye szerinti tagállam joga szerinti egyenértékű hatással rendelkező eszköz rangsorban elfoglalt helyével. A tagállamok a 48. cikkel összhangban értesítik a Bizottságot az egyenértékű eszközökről és az említett eszközök által biztosított rangsorról. 4. fejezet A számlazárolási végzéssel szembeni jogorvoslatok 34. cikk A származási tagállamban a kérelmezett rendelkezésére álló jogorvoslatok 1. Amennyiben a számlazárolási végzést a 2. fejezet 1. szakasza szerint bocsátották ki, a kérelmezett a következőket kérheti: a) a számlazárolási végzés felülvizsgálata azon az alapon, hogy a kibocsátására a 2., 6. és 7. cikkben meghatározott követelmények nem teljesültek; b) a számlazárolási végzés azon az alapon történő felülvizsgálata, hogy a kérelmező nem indította meg az eljárást az ügy érdemében a 13. cikkben említett határidőn belül; 2. Az (1) bekezdés b) pontja szerinti felülvizsgálat kivételével a felülvizsgálat iránti kérelmet késedelem nélkül, de legfeljebb attól a naptól számított 45 napon belül kell benyújtani, amikor a kérelmezett ténylegesen megismerte a végzés tartalmát és módjában állt arra reagálni. 3. A felülvizsgálat iránti kérelmet a végzést kibocsátó bírósághoz kell intézni. A kérelmet bármely kommunikációs eszközzel – az elektronikus utat is beleértve – a IV. mellékletben meghatározott formanyomtatványon kell benyújtani. 4. A kérelmet a kérelmező részére az iratok kézbesítésére vonatkozó szabályokkal összhangban kell kézbesíteni. 5. Amennyiben a felülvizsgálat az (1) bekezdés szerinti okok egyike alapján indokolt, a bíróság legkésőbb a kérelem kérelmezőnek történő kézbesítésétől számított 30 naptári napon belül meghozza a számlazárolási végzés hatályon kívül helyezésére vagy módosítására vonatkozó megfelelő határozatát. 6. A végzés hatályon kívül helyezésére vagy módosítására vonatkozó határozat a 37. cikk szerinti fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajtható, kivéve ha a bíróság a kérelmező érdekeinek védelmében úgy határoz, hogy határozata csak a jogerőre emelkedést követően lesz végrehajtható. 7. A határozatot haladéktalanul kézbesítik az érintett bank(ok)nak, amely(ek) a határozat kézhezvételekor azt haladéktalanul végrehajtja (végrehajtják) a teljes egészében vagy részben zárolt összeg felszabadítása révén. A határozatot haladéktalanul kézbesíteni kell a kérelmező részére is, az iratok kézbesítésére vonatkozó szabályokkal összhangban. 35. cikk A végrehajtás helye szerinti tagállamban a kérelmezett rendelkezésére álló jogorvoslatok 1. Amennyiben a végzést a 2. fejezet 1. vagy 2. szakasza szerint bocsátották ki, a kérelmezett a következőket kérheti: a) a végzés végrehajtásának azon az alapon történő korlátozása, hogy a számlán levő bizonyos összegek a számlavezetés helye szerinti tagállam joga szerint mentesek a végrehajtás alól, és ezeket az összegeket az illetékes hatóság a 32. cikk szerint nem vagy nem helytállóan vette figyelembe; b) kérheti a végzés végrehajtásának a következők miatti megszüntetését: i. a végrehajtás helye szerinti tagállamban a kérelmező által a végzéssel biztosítani kívánt követelést elutasító bírósági határozat született, vagy ii. a biztosított bankszámla a bankszámla vezetésének helye szerinti tagállam végrehajtás alóli mentességre irányadó jogszabályai szerint mentes a végrehajtás alól. 2. Amennyiben a végzést a 2. fejezet 1. szakasza szerint bocsátották ki, a kérelmezett kérheti a végzés azon az alapon történő hatályon kívül helyezését, hogy a kérelmező nem indította meg az eljárást az ügy érdemében a 13. cikkben említett határidőn belül. 3. Amennyiben a végzést a 2. fejezet 2. szakasza szerint bocsátották ki, a kérelmezett a következőket kérheti: i. a végzés azon az alapon történő hatályon kívül helyezése, hogy a származási tagállamban a bírósági határozatot, perbeli egyezséget vagy közokiratot hatályon kívül helyezték; ii. a végzés végrehajtásának azon az alapon történő felfüggesztése, hogy a származási tagállamban a bírósági határozat, perbeli egyezség vagy közokirat végrehajtását felfüggesztették. 4. A (2) bekezdés szerinti felülvizsgálat kivételével a felülvizsgálat iránti kérelmet késedelem nélkül, és legfeljebb attól a naptól számított 45 napon belül kell benyújtani, amikor a kérelmezett ténylegesen megismerte a végzés tartalmát és módjában állt arra reagálni. 5. A kérelmet a végrehajtás helye szerinti tagállamnak a 48. cikk szerint bejelentett illetékes bíróságához kell intéznie. A kérelmet papíron vagy más kommunikációs eszközzel – az elektronikus utat is beleértve – a IV. mellékletben szereplő formanyomtatványon kell benyújtani. 6. A kérelmet a kérelmező részére az iratok kézbesítésére vonatkozó szabályokkal összhangban kell kézbesíteni. 7. Amennyiben a kérelem indokolt, a bíróság a számlazárolási végzés hatályon kívül helyezésére vagy módosítására vonatkozó megfelelő határozatát legkésőbb a kérelem kérelmezőnek történő kézbesítésétől számított 30 naptári napon belül hozza meg. 8. A végzés hatályon kívül helyezésére vagy módosítására vonatkozó határozat a 37. cikk szerinti fellebbezésre tekintet nélkül azonnal végrehajtható, kivéve ha a bíróság a kérelmező érdekeinek védelmében úgy határoz, hogy határozata csak a jogerőre emelkedést követően hajtható végre. 36. cikk A kérelmezett lakóhelye szerinti tagállamban a rendelkezésére álló jogorvoslatok Ha a kérelmezett fogyasztó, munkavállaló vagy biztosított, a 34. és 35. cikk szerinti felülvizsgálat iránti kérelmet a lakóhelye szerinti tagállamban illetékes, és a 48. cikkel összhangban a Bizottság részére bejelentendő bírósághoz is intézheti. 37. cikk Fellebbezési jog A 34., 35. vagy 36. cikk szerint hozott határozattal szembeni fellebbezési jogra a nemzeti jog irányadó. 38. cikk Alternatív biztosíték nyújtásának joga 1. A végrehajtás helye szerinti tagállam illetékes hatósága megszünteti a számlazárolási végzés végrehajtását, ha a kérelmezett a (2) bekezdés szerint meghatározott összegű biztosítékot helyez letétbe az adott illetékes hatóságnál vagy más egyenértékű garanciát (pl.: bankgaranciát) nyújt a kérelmező jogainak biztosítását szolgáló alternatív eszközként. 2. A számlazárolási végzés meghatározza, hogy mekkora összegű biztosítékot kell nyújtani a végzés végrehajtásának megszüntetéséhez. 39. cikk Harmadik személyek jogai Harmadik személyek kifogást emelhetnek a számlazárolási végzés ellen a származási vagy a végrehajtás helye szerinti tagállam bíróságai előtt, amennyiben a végzés vagy annak végrehajtása sérti a jogaikat. 40. cikk A számlazárolási végzés módosítása vagy visszavonása A kérelmezett 34., 35. és 36. cikk szerinti jogainak sérelme nélkül mindegyik fél bármikor kérheti a származási bíróságtól a számlazárolási végzés módosítását vagy visszavonását azon az alapon, hogy a végzés kiállításakor fennálló körülmények időközben megváltoztak, beleértve azt az esetet, ha végzéssel biztosítani kívánt követelést elutasító érdemi bírósági határozat született, vagy ha a kérelmezett a követelést kifizette. 5. fejezet Általános rendelkezések 41. cikk A felek képviselete Az e rendelet szerinti számlazárolási végzés kibocsátása iránti eljárásban nem tehető kötelezővé az ügyvédi vagy más jogászi képviselet. 42. cikk A pervesztes fél által viselendő költségek 1. Az eljárás költségeit a pervesztes fél viseli. A bíróság azonban mellőzi azon költségek pernyertes fél részére történő megítélését, amelyek szükségtelenül merültek fel vagy a követeléshez képest aránytalanok. 2. Amennyiben a számlazárolási végzést a 2. fejezet 1. szakasza szerint bocsátották ki, az eljárás költségeinek viseléséről az ügy érdemében eljárást lefolytató bíróság vagy a végzést a 34. cikk (1) bekezdésének b) pontja vagy a 35. cikk (2) bekezdése alapján hatályon kívül helyező bíróság dönt. 3. Amennyiben a végzést a 2. fejezet 2. szakasza szerint bocsátották ki, a költségeket a végzés kibocsátásának jogalapját képező bírósági határozatot, közokiratot vagy perbeli egyezséget végrehajtó illetékes hatóság határozza meg. 43. cikk Eljárási illetékek 1. A számlazárolási végzés iránti kérelem eljárási illetéke nem lehet magasabb, mint nemzeti jog szerint egyenértékű intézkedés kérelmezésének illetéke, nem lehet aránytalan a követelés összegéhez viszonyítva, és nem lehet olyan magas, hogy visszatartsa a kérelmezőt az eljárás igénybevételétől. 2. A tagállamok a 49. cikknek megfelelően tájékoztatják a Bizottságot az alkalmazandó eljárási illetékekről. 44. cikk Határidők Amennyiben rendkívüli körülmények esetén a bíróság, a kibocsátó hatóság vagy az illetékes hatóság nem tudja tartani a 21. cikk (3) és (4) bekezdésében, a 24. cikk (3) bekezdésének c) pontjában, a 27. cikk (1) bekezdésében, a 34. cikk (5) és (7) bekezdésében és a 35. cikk (8) bekezdésében előírt határidőket, az említett rendelkezésekben előírt intézkedéseket a lehető leghamarabb meg kell tennie. A bíróság vagy hatóság a fél kérésére megindokolja a rendkívüli körülmények fennállását. 45. cikk Kapcsolat a nemzeti eljárásjoggal Minden olyan eljárási kérdésben, amelyről ez a rendelet kifejezetten nem rendelkezik, a nemzeti jog irányadó. 46. cikk Más jogi aktusokhoz való viszony 1. A 24., 25. és a 27. cikk sérelme nélkül ez a rendelet nem érinti az 1393/2007/EK rendelet alkalmazását. 2. A rendelet nem érinti a 44/2001/EK tanácsi rendelet[29] rendelkezéseit. 3. Ezt a rendeletet a 95/46/EGK európai parlamenti és tanácsi irányelv sérelme nélkül kell alkalmazni. 47. cikk Fordítási és átiratkészítési követelmények 1. Amennyiben e rendelet alapján átiratra vagy fordításra van szükség, ezen átiratnak vagy fordításnak az érintett tagállam hivatalos nyelvén, vagy – ha az említett tagállamban több hivatalos nyelv van – a végrehajtás helyén alkalmazott bírósági eljárások hivatalos nyelvén vagy hivatalos nyelveinek egyikén kell készülnie, az említett tagállam jogával összhangban. 2. A 8. cikk (1) bekezdésében, a 15. cikk (1) bekezdésében, a 21. cikk (2) bekezdésében, a 24. cikk (3) bekezdése b) pontjának ii. és iii. alpontjában és d) pontjában, a 27. cikk (1) bekezdésében és a 34. cikk (3) bekezdésében említett formanyomtatványok, illetve a felek által a 8. cikk (2) bekezdése, a 34., a 35. vagy 36. cikk alapján benyújtandó bármely más irat alkalmazásában az átiratok vagy fordítások készülhetnek az uniós intézmények bármely más, az érintett tagállam által elfogadottnak megjelölt hivatalos nyelven vagy nyelveken is. 3. Az e rendelet alapján készült fordításokat a tagállamok valamelyikében erre képesített személynek kell készítenie. 48. cikk A tagállamok által biztosítandó információk 1. A tagállamok legkésőbb __________-ig [a rendelet hatálybalépése után 12 hónappal] közlik a Bizottsággal az alábbi információkat: a) a számlazárolási végzés 14. cikk (2) bekezdésével összhangban történő kibocsátására illetékes hatóság; b) az információk 17. cikk (4) bekezdése szerinti beszerzésének a nemzeti jog szerinti módszerei; c) az a bíróság, amelyhez a számlazárolási végzés kibocsátását elutasító határozat elleni, a 22. cikkben említett fellebbezést be kell nyújtani; d) a számlazárolási végzés 3. fejezet szerinti végrehajtására illetékes hatóság; e) a közös és kedvezményezett (letéti) számlák nemzeti jog szerinti zárolhatóságának mértéke a 29. cikkben említettek szerint; f) a nemzeti jog alapján a 32. cikkben említettek szerint végrehajtás alól mentes összegekre vonatkozó szabályok; g) a bankok és az illetékes hatóság egységes, meghatározott összegű díjai a 30. és 31. cikkben említettek szerint; h) a számlazárolási végzéssel egyenértékű biztosítási intézkedések nemzeti jog szerinti rangsora, a 33. cikkben említettek szerint; i) a végrehajtás helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező bíróságai, amelyekhez a 34. cikk (3) bekezdésével vagy a 36. cikkel összhangban a felülvizsgálat iránti kérelmet be lehet nyújtani; j) a számlazárolási végzés kibocsátásának eljárási illetéke a 44. cikkben említettek szerint; k) a 47. cikkben említett iratok lefordítására elfogadott nyelvek. 2. A tagállamok indokolatlan késedelem nélkül közlik a Bizottsággal az (1) bekezdésben meghatározott információk bármely változását. 3. A Bizottság megfelelő módon – különösen a 2001/470/EK határozattal létrehozott, polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózaton keresztül – nyilvánosan hozzáférhetővé teszi a részére e cikk alapján megküldött információkat. 49. cikk A mellékletek módosítása A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az 50. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a mellékletek kiigazítása érdekében. 50. cikk Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok 1. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg. 2. A Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kap az 50. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. 3. Az Európai Parlament vagy a Tanács visszavonhatja az 50. cikkben említett felhatalmazást A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban meghatározott későbbi napon lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. 4. A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. 5. Az 50. cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok csak akkor lépnek hatályba, ha az Európai Parlament vagy a Tanács nem emelt kifogást azok ellen az adott jogi aktus Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő értesítésétől számított 2 hónapon belül, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam 2 hónappal meghosszabbodik. 51. cikk Felügyelet és felülvizsgálat 1. A Bizottság [a rendelet alkalmazásának időpontja után 5 év]-ig jelentést nyújt be e rendelet alkalmazásáról az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak. E jelentés tartalmazza az eljárás működésének és a számlazárolási végzés tagállami végrehajtásának értékelését. 2. A jelentéshez szükség szerint a rendelet kiigazításával kapcsolatos javaslatokat mellékelnek. 3. A tagállamok összegyűjtik és a Bizottság rendelkezésére bocsátják a következőkre vonatkozó információkat: a) a számlazárolási végzés iránti kérelmek száma, azon ügyek száma, amelyekben a végzést kibocsátották és a végzés összege; és b) a 34., a 35. és a 36. cikk szerinti felülvizsgálat iránti kérelmek száma és az adott eljárások kimenetele. 6. fejezet Záró rendelkezések 52. cikk Hatálybalépés Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban. A rendeletet [a hatálybalépés napjától számított 24 hónaptól] kell alkalmazni, a 48. cikk kivételével, amelyet [a hatálybalépés napjától számított 12 hónaptól] kell alkalmazni. Kelt […]-án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök I. MELLÉKLET IDEIGLENES SZÁMLAZÁROLÁST ELRENDELŐ EURÓPAI VÉGZÉS IRÁNTI KÉRELEM BENYÚJTÁSÁRA SZOLGÁLÓ FORMANYOMTATVÁNY (a polgári és kereskedelmi ügyekben a határokon átnyúló követelésbehajtás megkönnyítése érdekében ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés létrehozásáról szóló XXX/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikkének (1) bekezdése és 15. cikkének (1) bekezdése) A bíróság tölti ki. Ügyszám: A bírósághoz érkezett: ___/___/_____ FONTOS TÁJÉKOZTATÁS KÉRJÜK, OLVASSA EL AZ EGYES SZAKASZOKAT BEVEZETŐ ÚTMUTATÓT – SEGÍTSÉGET NYÚJT A FORMANYOMTATVÁNY KITÖLTÉSÉHEZ Nyelv A nyomtatványt azon bíróság nyelvén kell kitölteni, amelyhez a kérelem szól. Felhívjuk a figyelmet, hogy a nyomtatvány az Európai Unió valamennyi hivatalos nyelvén elérhető az Európai Igazságügyi Atlasz weboldalán a következő címen: http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/html/index_hu.htm. Ez segíthet a formanyomtatvány kívánt nyelven való kitöltésében. Igazoló dokumentumok Felhívjuk a figyelmet, hogy a kérelem formanyomtatványhoz csatolni kell az összes vonatkozó igazoló dokumentumot vagy bizonyítékot, pl. szerződést, számlákat, a felek közötti levelezést stb. Az ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés bank általi végrehajtását követően a kérelem benyújtására szolgáló formanyomtatványt, és adott esetben az igazoló dokumentumok egy példányát kézbesítik a kérelmezett számára. A kérelmezettnek lehetősége lesz az európai végzés felülvizsgálatát kérni. 1. Bíróság Ebben a mezőben kell megnevezni azt a bíróságot, amelynél a követelést érvényesíteni kívánja. Az 5. mezőben található a lehetséges joghatósági/illetékességi okok tételes listája. 1.1. Megnevezés: 1.2. Utca és házszám/postafiók: 1.3. Város és irányítószám: 1.4. Tagállam: Ausztria (AT)□ Belgium (BE) □ Bulgária (BU) □ Ciprus (CY) □ Cseh Köztársaság (CZ) □ Németország (DE) □ Észtország (EE) □ Görögország (EL) □ Spanyolország (ES) □ Finnország(FI) □ Franciaország (FR) □ Magyarország (HU) □ Írország(IE) □ Olaszország(IT) □ Litvánia (LT) □ Luxemburg (LU) □ Lettország (LV) □ Málta (MT) □ Hollandia (NL) □ Lengyelország (PL) □ Portugália (PT) □ Románia (RO) □ Svédország (SE) □ Szlovénia (SI) □ Szlovákia (SK) □ Egyesült Királyság (UK) □ 2. Kérelmező Ebben a mezőben a kérelmező és esetleges képviselője adatait kell feltüntetni. Felhívjuk a figyelmet, hogy az ügyvédi vagy más jogászi képviselet nem kötelező. Egyes országokban nem feltétlenül elegendő csak postafiókcímet megadni, ezért az utcanevet, a házszámot és az irányítószámot is meg kell adni. Ennek elmaradása esetén az iratot nem lehet kézbesíteni. Az „Egyéb adatok” rovatban lehet megadni az azonosításra szolgáló egyéb adatot, pl. születési időt, személyazonosító igazolvány számát vagy a cégjegyzékszámot. 2.1. Vezetéknév, utónév / cég vagy szervezet neve: 2.2. Utca és házszám/postafiók: 2.3. Város és irányítószám: 2.4. Ország (tagállam esetében kérjük az 1. szakasz szerinti országkódot feltüntetni): 2.5. Telefonszám[30]: 2.6. E-mail[31] 2.7. A kérelmező képviselője (ha van) és elérhetőségei *: 2.8. Egyéb adatok*: 3. Kérelmezett Ebben a mezőben kell a kérelmezett és ismert képviselője adatait megadni. Felhívjuk a figyelmet, hogy a kérelmezett számára az ügyvédi vagy más jogászi képviselet nem kötelező. Egyes országokban nem feltétlenül elegendő csak postafiókcímet megadni, ezért az utcanevet, a házszámot és az irányítószámot is meg kell adni. Ennek elmaradása esetén az iratot nem lehet kézbesíteni. Ha nem tudja megadni az összes, nem kötelezőként (*) megjelölt adatot, a 4. mezőben további adatokat kell megadnia. 3.1. Vezetéknév, utónév (esetleges második utónév*)/ cég vagy szervezet neve: 3.2. Utca és házszám/postafiók: 3.3. Város és irányítószám: 3.4. Ország (tagállam esetében kérjük az 1. szakasz szerinti országkódot feltüntetni): 3.5. Telefonszám*: 3.6. E-mail*: 3.7. A kérelmezett képviselője (ha ismert) és elérhetőségei *: 4. A kérelmezett bankszámlájának adatai Fontos, hogy idő- és költségkímélés céljából a kérelmezett bankszámlájáról a lehető legtöbb adatot adja meg. Ha a 4.1. szakaszban megadottakon kívül nem tud több információt megadni, a számlavezetés helye szerinti tagállam illetékes hatósága megkísérelheti megszerezni azokat a bankoktól vagy létező, nyilvános nyilvántartásokból. Az eljárás azonban időt igényel és előfordulhat, hogy az információkért díjat számítanak fel Önnek. Ha több számlát kíván zároltatni, kérjük további lapok kitöltését. 4.1. A számlavezetés helye szerinti tagállam (kérjük az 1. szakasz szerinti országkód feltüntetését) 4.2. A bank megnevezése 4.3. A bank központjának címe: Utca és házszám/postafiók, város és irányítószám/ország 4.4. A számla száma 4.5. A bank telefonszáma/faxszáma*. 4.6. A számla típusára vonatkozó egyéb adatok *: Ha a bankszámlára vonatkozó adatok közül csak az országot tudja megadni (4.1.) és nem tudja a kérelmezett teljes címét sem (a fenti 3.2. és 3.3. rovat), a következő további információk egyikére szükség van: 4.7. Ha a kérelmezett természetes személy: 4.7.1. A kérelmezett születési ideje: 4.7.2. A kérelmezett nemzeti személyazonosító száma: 4.7.3. A kérelmezett útlevélszáma: 4.8. Ha a kérelmezett jogi személy, annak cégjegyzékszáma: 5. Joghatóság/Illetékesség Rendelkezik-e már Ön a kérelmezettel szembeni bírósági határozattal, közokirattal vagy perbeli egyezséggel? Igen || ¨ Nem || ¨ Ha igen, folytassa a kitöltést a 6. mezőtől. Ha nem, adja meg az információkat ebben a pontban, majd folytassa a kitöltést a 7. mezőtől. A kérelmet annál a bíróságnál kell benyújtani, amely annak elbírálására illetékes. Az ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés kibocsátására az a bíróság rendelkezik joghatósággal/illetékes, amely az ügy érdemére az uniós jog megfelelő eszközei szabályainak értelmében joghatósággal rendelkezik/illetékes. A joghatósági/illetékességi szabályokra vonatkozó tájékoztatás az Európai Igazságügyi Atlasz weboldalán, a következő címen található: http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/html/index_hu.htm. Az ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzést a számla vezetésének helye szerinti tagállamban közvetlenül is lehet kérni. E szakasz a fent említett rendeletben szereplő lehetséges joghatósági/illetékességi okok nem teljes körű felsorolását tartalmazza. Egyes használt jogi kifejezések magyarázatát a http://ec.europa.eu/civiljustice/glossary/glossary_hu.htm címen is megtekintheti. 5. Milyen ok alapján tekinti a bíróságot illetékesnek? || 5.1. A kérelmezett lakóhelye || ¨ 5.2. A szerződés teljesítésének helye || ¨ 5.3. A kár bekövetkezésének helye || ¨ 5.4. A felek által választott bíróság || ¨ 5.5. A zárolandó bankszámlát vezető bank helye || ¨ 5.6. Egyéb (kérjük megadni) 6. Meglévő bírósági határozat, perbeli egyezség vagy közokirat 6.1. A bíróság / más hatóság megnevezése: 6.2. Az ítélet kelte: 6.3. Pénznem: □ euro (EUR) □ bolgár leva (BGN) □ cseh korona (CZK) □ magyar forint (HUF) □ litván litas (LTL) □ lett lat (LVL) □ lengyel złoty (PLN) □ angol font (GBP) □ román lej (RON) □ svéd korona (SEK) □ egyéb (kérjük, adja meg az ISO-kódot): 6.4. Az az összeg, amelyet a kérelmezettnek az ítélet alapján meg kell fizetnie a kérelmező részére 6.4.1. Tőkeösszeg: 6.4.2. A bírósági határozatban megítélt kamat: – Összeg:_____ , vagy – … %-os kamatláb. A kamat … (éééé. hónap nn.)-tól … (éééé. hónap nn.)-ig fizetendő. □ A határozat meghozatalának időpontjától számolt kamat: – … %-os kamatláb. 6.4.3. A kérelmezett által viselendő költségek □ Nem □ Igen. Kérjük, adja meg a megtérítendő költségeket és a (követelt vagy felmerült) összeget. □ Eljárási illeték: □ Ügyvédi díj: …. □ Iratkézbesítési költség: … □ Egyéb: … 6.5. Megerősítem, hogy a bírósági határozatnak, perbeli egyezségnek vagy közokiratnak még nem tettek eleget □ Igen 6.6. A bírósági határozat, perbeli egyezség vagy közokirat a jogszabály erejénél fogva végrehajtható-e a végrehajtás helye szerinti tagállamban vagy azt ott végrehajthatóvá nyilvánították? □ Nem – kérjük, a kitöltést folytassa a 8. mezőtől. □ Igen – kérjük a következők csatolását: □ a vonatkozó uniós eszköz alapján a bíróság vagy illetékes hatóság által a végrehajtás céljára kibocsátott nyilatkozat, vagy □ a végrehajthatóságra vonatkozó nyilatkozat és folytassa a 9. mezőtől. || 7. A követelés összege és jogalapja (a 6. szakaszt kitöltése esetén nem kell kitölteni) Az ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzést akkor lehet kiadni, ha Ön bizonyítékokkal ésszerűen alátámasztva előadja a jelentőséggel bíró tényeket a bíróság arról való meggyőzése érdekében, hogy a kérelmezettel szemben megalapozottnak bizonyul az a követelés, amelyre a végzést kéri. 7.1. A követelés tőkeösszege: 7.2. A kamat összege: 7.2.1. A kérelem benyújtásának napjáig számított kamat: 7.2.2. … %-os kamatláb. 7.3. A kérelmezettel szembeni követelést megalapozó indokok: 7.4. Bizonyítékok listája (írásbeli bizonyíték csatolva): 8. Az ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés szükségessége (a 6.5. szakaszt kitöltése esetén nem kell kitölteni): Az ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés kizárólag akkor adható ki, ha megfelelő tényekkel igazolja, hogy a kérelmezettel szemben létező vagy jövőbeni jogcím későbbi végrehajtása valószínűleg meghiúsul vagy lényegesen nehezebbé válik, különösen amiatt, mert fennáll annak kockázata, hogy a kérelmezett a zárolandó bankszámlán vagy bankszámlákon tartott vagyonát elviheti, elidegenítheti vagy elrejtheti. 8.1. Fennáll-e annak kockázata, hogy a kérelmezett a bankszámlán lévő vagyonát elviszi, elidegeníti vagy elrejti? Ha igen, adjon további tájékoztatást a helyzetről: 8.2. Fennáll-e a mező feletti szövegben említett más kockázat? Ha igen, adjon további tájékoztatást: 8.3. Bizonyítékok listája (írásbeli bizonyíték csatolva): 9. A biztosítási intézkedés iránti kérelemmel megkeresett más bíróságok Tájékoztatást kell adnia arról, hogy kért-e más bíróságtól ugyanezen kérelmezettel szembeni és ugyanezen jog biztosítását célzó biztosítási intézkedést, és folyamatosan tájékoztatnia kell az ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés iránt megkeresett bíróságot minden más ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzésről vagy a nemzeti jog szerint adott más biztosítási intézkedésről. 9.1. Más ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés kibocsátása iránti kérelmek 9.1.1. Bíróság megnevezése: 9.1.2. Bíróság címe: 9.1.3. A kérelem hivatkozási száma: 9.1.4. A követelés összege megegyezik-e az itt kért összeggel? □ Igen. Nem. Nemleges válasz esetében a másik kérelemben kért összeg és annak pénzneme: 9.2. Nemzeti biztosítási intézkedés iránti kérelmek 9.2.1. Bíróság megnevezése: 9.2.2. Bíróság címe: 9.2.3. A kérelem hivatkozási száma: 9.1.4. A követelés összege megegyezik-e az itt kért összeggel? □ Igen. Nem. Nemleges válasz esetében a másik kérelemben kért összeg és annak pénzneme: 10. Dátum és aláírás Kérjük, hogy nevét olvashatóan tüntesse fel, és a kérelmet a végén írja alá és lássa el keltezéssel. Ezúton kérem a bíróságot, hogy követelésem alapján a kérelmezettel szemben bocsásson ki ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzést. Kijelentem, hogy a megadott adatok a legjobb tudomásom szerint valósak és azokat jóhiszeműen adtam meg. Kelt:............................................. Dátum: ___/___/_____ Név és aláírás: A kérelemhez melléklet iratok jegyzéke: II. MELLÉKLET IDEIGLENES SZÁMLAZÁROLÁST ELRENDELŐ EURÓPAI VÉGZÉS (a polgári és kereskedelmi ügyekben a határokon átnyúló követelésbehajtás megkönnyítése érdekében ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés létrehozásáról szóló XXX/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 21. cikke) 1. Származási bíróság 1.1 Megnevezése: 1.2 Címe: 1.3 Utca és házszám/postafiók: 1.4 Helység és irányítószám: 1.5 Tagállam: AT □ BE □ BU □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ IE □ IT □ LT □ LU □ LV □ MT □ NL □ PL □ PT □ RO □ SE □ SI □ SK □ UK □ 1.6 Telefon/fax/e-mail: 2. Kérelmező 2.1. Vezetéknév és utónév (utónevek) / cég vagy szervezet neve: 2.2. Címe: 2.2.1. Utca és házszám/postafiók: 2.2.2. Helység és irányítószám: 2.2.3. Ország (tagállam esetében kérjük az 1. szakasz szerinti országkódot feltüntetni): 3. Kérelmezett 3.1. Vezetéknév és utónév (utónevek) / cég vagy szervezet neve: 3.2. Címe: 3.2.1. Utca és házszám/postafiók: 3.2.2. Helység és irányítószám: 3.2.3. Ország (tagállam esetében kérjük az 1. szakasz szerinti országkódot feltüntetni): 4. Az ideiglenes számlazárolást elrendelő európai végzés dátuma és hivatkozási száma 4.1. Dátum: 4.2. A végzés hivatkozási száma 5. A zárolandó bankszámlák A bíróság elrendeli a kérelmezett alábbi bankszámláinak a 6.5. pontban megjelölt összeg erejéig történő zárolását: 5.1. Az első zárolandó bankszámlára vonatkozó információk: 5.1.1. A számlavezetés helye szerinti tagállam (kérjük a