EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2018.6.7. COM(2018) 441 final 2018/0231(COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az egységes piacra, a vállalkozások – köztük a kis- és középvállalkozások – versenyképességére, valamint az európai statisztikákra vonatkozó program létrehozásáról, illetve a 99/2013/EU, az 1287/2013/EU, a 254/2014/EU, a 258/2014/EU, a 652/2014/EU és az (EU) 2017/826 rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) {SEC(2018) 294 final}

{SWD(2018) 320 final}



INDOKOLÁS 1.A JAVASLAT HÁTTERE • Indokok és célok 2018. május 2-án az Európai Bizottság javaslatot tett az Unió 2021-től 2027-ig terjedő többéves pénzügyi keretére (MFF). Többek között a Bizottság új egységes piaci programot javasolt. Ez a program segíteni fogja a többéves pénzügyi keretről szóló javaslatot kísérő politikai közleményben megfogalmazott célokat. Ezt a belső piac irányításának megerősítésével, az ipar, különösen a mikro-, kis- és középvállalkozások (kkv-k) versenyképességének támogatásával, az emberek, állatok, növények egészségének és az állatok jólétének előmozdításával valamint az európai statisztikák finanszírozási keretrendszerének létrehozatalával fogja megtenni. A javaslat 4 089 millió EUR összegű költségvetés elosztásáról rendelkezik. Ezenkívül az InvestEU Alap révén, különösen a kis- és középvállalkozások számára fenntartott keretében elosztott 2 000 millió eurós összeg jelentős mértékben hozzájárul majd e rendelet célkitűzéseihez. A belső piac az Unió egyik sarokköve. Megalakulása óta jelentősen hozzájárul a növekedéshez, a versenyképességhez és a foglalkoztatáshoz. A belső piac elősegítette a munkahelyteremtést és a fogyasztók számára nagyobb választási lehetőséget kínált alacsonyabb áron. Továbbra is egy erősebb, kiegyensúlyozottabb és tisztességesebb gazdaság építésének motorja. Ez az Unió egyik legfontosabb vívmánya és a legerősebb eszköze az egyre inkább globalizálódó világban. Mindazonáltal a belső piacnak folyamatosan alkalmazkodnia kell egy gyorsan változó környezethez, amelyet a digitális forradalom és a globalizáció jellemez. Ez jelentős kihívást jelent a szabályozás és a végrehajtás számára. Az uniós jogszabályok jelentős része megalapozza a belső piac működését. Ez különösen a versenyképesség, a szabványosítás, a fogyasztóvédelem, a piacfelügyelet és az élelmiszerlánc szabályozására vonatkozik. Ugyancsak hatással van az üzleti, kereskedelmi, pénzügyi szolgáltatási és intézményi szabályokra, valamint a tisztességes verseny előmozdítására, amely elősegíti a belső piac működéséhez nélkülözhetetlen egyenlő versenyfeltételeket. A belső piac megfelelő működésének akadályai mégis továbbra is fennállnak, és új akadályok merülnek fel. A szabályok meghatározása csak az első lépés; ugyanolyan fontos, hogy azok működjenek is. Ez szükségessé teszi, hogy az egyéneket és a vállalkozásokat a jogaikkal kapcsolatban megfelelő információkkal, a hatóságokat a szabályok alkalmazására vonatkozó ismeretekkel és azok érvényesítése érdekében a bíróságokat a szükséges szakértelemmel lássák el. Ez azt jelenti, hogy információs eszközöket, képzési programokat és vészhelyzeti mechanizmusokat kell bevezetni. Szükséges továbbá a tagállamok illetékes hatóságai, valamint a tagállamok és a Bizottság és a decentralizált uniós ügynökségei közötti együttműködés erősítése. Ezenkívül az uniós jogi keret hatékony végrehajtása és korszerűsítése, valamint az állandóan változó környezethez való gyors hozzáigazítása magas színvonalú, összehasonlítható és megbízható adatokon alapuló naprakész elemzéseket, tanulmányokat vagy értékeléseket igényel. A javasolt program öt megelőző finanszírozási program keretében finanszírozott tevékenységet foglal magában a vállalkozások versenyképessége, a fogyasztóvédelem, a fogyasztók és a végfelhasználók pénzügyi szolgáltatásai, a pénzügyi szolgáltatások szakpolitikájának kialakítása, valamint az élelmiszerlánc tekintetében vagy korábban több bizottsági költségvetési tételből finanszírozták azokat, amelyek mindegyike foglalkozik a belső piaccal és a kkv-k versenyképességével. A javasolt program új kezdeményezéseket is tartalmaz, amelyek célja a belső piac működésének javítása. Mindezeket a tevékenységeket egyesítik azok a közös célok, amelyek a különböző tevékenységek és szereplők szabályozására, végrehajtására, megkönnyítésére, érvényesítésére és védelmére vonatkoznak a belső piacon belül; és a belső piac folyamatos működésének megőrzését szolgálják. Mindezek a tevékenységek – így különböző módon – alapvető fontosságúak a jól működő belső piac számára és pénzügyi támogatásuk folytatása szükséges. A javasolt program biztosítja a különböző korábbi intézkedések folytonosságát, miközben észszerűsíti és kihasználja a közöttük és az új tevékenységek közötti szinergiákat. A további észszerűsítést az összes központilag irányított pénzügyi eszköz uniós szintű összevonásával valósítják meg az InvestEU Alapban, beleértve a kkv-k javára szóló adósság- és tőkeinstrumentumokat is. A kkv-k részére a COSME program keretében korábban nyújtott hitelgaranciák ezért az InvestEU „kkv-keretében” kerülnek végrehajtásra. A COSME program keretében nyújtott adósság- és sajáttőke-pénzügyi eszközök kedvezményezettjei számára biztosítani kell a pénzügyi támogatás folyamatosságát és az InvestEU felé történő zökkenőmentes átállást. Következésképpen a program célja a belső piac működésének javítása. Rugalmasabb és mozgékonyabb finanszírozási keretet biztosít a jól működő belső piac leginkább költséghatékony módon történő megőrzésére. A költségvetési megszorítások összefüggésében az Uniónak szinergiákat kell keresnie és meg kell előznie a párhuzamosságot és a széttöredezettséget a belső piacának támogatása terén. Továbbá nagyobb láthatóságot és koherenciát kell biztosítania az egyénekre, a fogyasztókra, a vállalkozásokra és az illetékes hatóságokra irányuló intézkedései iránt, akik a különböző eszközök széles skáláját és a támogatási programokat zavarónak találhatják. A program ezért korszerű és rugalmas finanszírozási kereten keresztül biztosítja a költségvetési eszközöket egy mélyebb és igazságosabb belső piac létrehozásának támogatásához. Tekintettel arra, hogy a programban számos kezdeményezés új, és a verseny területén a versenyfeltételeket különösen befolyásolja a belső piac dinamikája, amelynek ütemét és nagyságát nehéz megbecsülni, várhatóan rugalmasságra lesz szükség a program e részénél a szükségletek változásával szemben. Ezenkívül a program pénzügyi keretet hoz létre magas színvonalú, összehasonlítható és megbízható európai statisztikák nyújtásához az uniós szakpolitikák tervezésének, nyomon követésének és értékelésének alátámasztására. Ez felváltja a korábbi európai statisztikai programot. Hangsúlyozni kell, hogy bár kétségtelenül hozzájárul a belső piaci szakpolitikák megvalósításához, az európai statisztikák sokkal szélesebb körűek, mint a belső piac, mivel az Unió valamennyi politikáját szolgálják. • Összhang a meglévő szakpolitikai rendelkezésekkel A program hozzájárul a mélyebb és tisztességesebb belső piac létrehozásához, amely támogatja az egységes piac és a digitális piaci stratégiák megvalósítását, a tőkepiacok uniós cselekvési tervét és a fogyasztókra vonatkozó új irányvonal csomagját. Az erős egységes piac az erősebb unió előfeltételének is tekinthető, amint azt a Bizottság elnöke az Unió helyzetéről szóló 2017. évi beszédében kifejtette. A belső piac irányításának megerősítése számos tanácsi következtetésre és az egységes piacról szóló európai parlamenti állásfoglalásra is reagál. Ezek közül leginkább figyelemre méltóak a 2016. február 29-i versenyképességi tanácsi következtetések az egységes piaci stratégiáról (Hiv. 6622/16) és az egységes piaci stratégiáról szóló, 2016. május 26-i európai parlamenti állásfoglalás (Hiv. 2015/2534 (INI)). • Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival A javasolt program összhangban van más javasolt uniós cselekvési programokkal és alapokkal amelyek hasonló célokat követnek kapcsolódó illetékességi területeken. Különösen a Vám és Fiscalis programok kiegészítését képezik az e program keretében végrehajtott intézkedések, amelyek szintén a belső piac működésének támogatását és javítását célozzák.

A javasolt program előmozdítja a kkv-k és a vállalkozói szellem támogatását célzó szinergiákat és kiegészítő jellegeket az InvestEU Alap keretében. Ebből a célból a kkv-k versenyképességét támogató, nem pénzügyi eszköz jellegű támogatástípusra kijelölt 1 000 millió eurós összeg mellett e program szerint 2 000 millió eurós kkv-garanciakeretet fognak végrehajtani az InvestEU kkv-keretében. A program a kkv-k és a vállalkozói szellem támogatását egészíti ki az Európai Regionális Fejlesztési Alap keretében. A program szinergiákat szorgalmaz a Horizont Európa programmal és az űrprogrammal, hogy ösztönözze a kkv-kat az áttörő innováció és az e programok keretében kidolgozott egyéb megoldások előnyeire. A program kiegészíti a Digitális Európa programot is, amelynek célja az uniós gazdaság és a közszféra digitalizálása. Ezenkívül a javasolt program szinergiákat keres az Igazságosság, a Jogok és az Értékek Alapjával, amelynek célja egy európai igazságszolgáltatási térség további fejlődésének támogatása a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek hatékonysága érdekében, ami a tisztességes és költséghatékony európai gazdaság kulcsfontosságú előfeltétele. A javasolt program összhangban áll az Erasmusszal és az Európai Unió Szolidaritási Alapjával, valamint az Európai Szociális Alap Plusszal. A munkaerőpiac és a fiatalok mobilitásának katalizátora lesz, ami nélkülözhetetlen a jól működő belső piac számára. Végül, a javasolt program keretében támogatott élelmiszerláncon belül hozott intézkedéseket, mint például az állategészségügyi és növényegészségügyi intézkedéseket az állat- és növényegészségügyi válságok kezelésére, kiegészíthetik az uniós közös agrárpolitikai költségvetés piaci alapú beavatkozásai. Adott esetben a program intézkedéseit a piaci hiányosságok vagy az optimálisnál gyengébb befektetési helyzetek kezelésére kell felhasználni, arányos módon, a magánfinanszírozás megkettőzése vagy kiszorítása nélkül, és egyértelmű európai hozzáadott értékkel kell rendelkezniük. Ez egységességet fog biztosítani a program intézkedései és az EU állami támogatásai között, elkerülve a verseny indokolatlan torzulását. Ez a javaslat előírja a rendelet 2021. január 1-jétől történő alkalmazását. A 27 tagú Unió számára kerül előterjesztésre. Összhangban van az Egyesült Királyságnak az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke alapján az Európai Unióból és az Euratomból való kilépési szándékáról szóló értesítéssel. Az értesítést az Európai Tanács 2017. március 29-én kapta meg. 2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az európai uniós jogi aktus jogalapja megválasztásának objektív tényezőkön kell alapulnia, amelyek bírósági felülvizsgálatot tesznek lehetővé. Ha a Szerződés olyan konkrétabb rendelkezést tartalmaz, amely a szóban forgó intézkedés jogalapját képezheti, az intézkedésnek e rendelkezésen kell alapulnia. Amennyiben egy intézkedés vizsgálata azt mutatja, hogy az kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az intézkedést egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani. Ami egy olyan intézkedést illet, amely egyidejűleg számos célkitűzést követ, vagy több olyan összetevővel rendelkezik, amelyek elválaszthatatlanul kapcsolódnak anélkül, hogy azok járulékos jellegűek lennének a másikhoz képest, a Bíróság úgy ítélte meg, hogy amennyiben a Szerződés különböző rendelkezéseit alkalmazzák, az ilyen intézkedésnek kivételesen a különböző vonatkozó jogalapokon kell alapulnia. Kettős jogalapra való hivatkozás nem lehetséges, ha az egyes jogalapokra megállapított eljárások összeegyeztethetetlenek egymással. A programokat létrehozó jelenleg hatályos, a programba integrálandó alap-jogiaktusok különböző jogalapokon alapulnak. Ezek az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) következő cikkeit foglalják magukban: ·114. cikk a pénzügyi jelentéstételt és könyvvizsgálatot támogató tevékenységekre vonatkozóan (és számos kiegészítő finanszírozási rendelkezést tartalmazó belső piaci intézkedés); ·A 169. cikk (2) bekezdésének b) pontja a fogyasztóvédelemről; ·Az állategészségügyi és növényegészségügyi intézkedésekről szóló 43. cikk és a 168. cikk (4) bekezdésének b) pontja; ·A közigazgatási együttműködésről szóló 197. cikk; ·a 173. cikk, amely ösztönzi a vállalkozások, különösen a kkv-k fejlesztésének kedvező környezetét; ·a 195. cikk az idegenforgalomról; és ·a 338. cikk a statisztikákról. A kialakuló szinergiák fényében a korábbi programok összevonása azt eredményezte, hogy a javaslat egyidejűleg négy olyan célkitűzést követ, amelyek elválaszthatatlanul kapcsolódnak egymáshoz anélkül, hogy a másikhoz képest járulékos jellegűek lennének. Az elérendő célkitűzések a következők: ·a belső piac (az EUMSZ 114. cikke); ·állategészségügyi és növényegészségügyi intézkedések (az EUMSZ. 43. cikke és 168. cikke (4) bekezdésének b) pontja);

·kedvező környezet ösztönzése a vállalkozások, különösen a kkv-k fejlesztésére (EUMSZ 173. cikke); valamint ·az uniós szakpolitikák statisztikái (EUMSZ 338. cikke). Következésképpen e program jogalapja a 114. cikk, a 43. cikk (2) bekezdése, a 168. cikk (4) bekezdésének b) pontja, valamint az EUMSZ 173. cikke és 338. cikke. • Szubszidiaritás A mélyebb és tisztességesebb belső piac létrehozása jól működő szabályozási keretet igényel, tájékozott és lehetőségekkel rendelkező egyéneket, fogyasztókat és vállalkozásokat, valamint versenyképes ipari ökoszisztémát. Ezt az Unió vagy a tagállamok önállóan eljárva nem képesek elérni. Még ha a tagállamok elsősorban felelősek is a belső piac megvalósításáért, a Bizottság a szerződések őreként és az Unió egésze érdekelt abban, hogy ezek a célok következetes módon megvalósuljanak, és hogy az egyének, a fogyasztók és a vállalkozások ugyanazokat a jogokat és lehetőségeket élvezzék szerte Európában. Uniós szintű fellépésre van szükség a belső piac következetes fejlődésének biztosítása érdekében; a hátrányos megkülönböztetéstől való mentesség; a fogyasztóvédelem; a hatékony verseny; a tagállamok képességeinek fejlesztése és egymás közötti együttműködés; és a határokon átnyúló kérdések kezelése érdekében. Közös szabályokra és európai együttműködésre van szükség ahhoz, hogy a Bizottság és a tagállami illetékes hatóságok működési szinten koherens módon együttműködhessenek. Az ilyen magas fokú együttműködés és koordináció csak központosított megközelítés révén érhető el, ideális esetben uniós szinten. A javasolt program tevékenységei költséghatékonyabbak, mintha az egyes részt vevő tagállamok kétoldalú vagy többoldalú alapon hoznának létre saját együttműködési keretet. Az erőforrások összevonásával a program méretgazdaságosságra épül. Ez ugyanakkor lehetővé teszi a lakosság, a fogyasztók, a vállalkozások és a tagállami illetékes hatóságok közötti bizalom megerősítését a belső piacon. Ezenfelül az uniós beavatkozás szükségessége már megalapozott volt a megelőző programok alatt. A javasolt program nem változtatja meg ezt az érvelést. Következésképpen ez a program csak uniós szinten hozható létre, mivel az intézkedések aktív együttműködést és a tagállamok közötti koordinációt igénylik. • Arányosság A javasolt program elősegíti az uniós jogi keret hatékony érvényesülését és korszerűsítését, továbbá azt is, hogy gyorsan alkalmazkodjon az örökösen változó környezethez. Ez többek között adatgyűjtés és elemzések, tanulmányok, értékelések és szakpolitikai ajánlások révén fog történni. A javasolt költségvetés több mint felét kapacitásbővítési tevékenységekre fogják fordítani, illetve a tagállamok és az illetékes hatóságaik, valamint a Bizottság és a decentralizált uniós ügynökségek közötti együttes fellépések megkönnyítésére. Ezenkívül a program olyan mechanizmusokat finanszíroz, amelyek lehetővé teszik az egyének, a fogyasztók és az üzleti szereplők számára, hogy hozzájáruljanak a döntéshozatali folyamatokhoz. Emellett erősíti a szakértelem és a tudás cseréjét és terjesztését. A program a következő területeken fog nagyon konkrét tevékenységeket támogatni: a versenyképesség javítása, nevezetesen a kkv-k, valamint a szabványosítás és az élelmiszerlánc keretében foganatosított sürgősségi intézkedések. Ezenkívül a program keretet biztosít az európai statisztikák fejlesztésének, előállításának és közzétételének finanszírozásához a 223/2009/EK rendelet 13. cikke értelmében. Egyik intézkedés sem lépi túl a program célkitűzéseinek eléréséhez feltétlenül szükséges mértéket a jól működő belső piac kialakításában, a kkv-k versenyképességének előmozdításában és az európai statisztikák előállításában. Az intézkedések a tényleges szükségletek helyi elemzésén alapulnak, de figyelembe veszik a jogi követelményeket is (pl. vészhelyzeti állategészségügyi és növényegészségügyi intézkedések, európai statisztikák). A Bizottság koordinációs, végrehajtási és irányítási feladatokat lát el a Szerződésekben foglaltak szerint. Következésképpen a program célkitűzései sokkal arányosabban fognak megvalósulni uniós szinten, mint a tagállamok szintjén. A hatásvizsgálat 3.3. bekezdése utal az Unió hozzáadott értékére. • A jogi eszköz megválasztása

Amint azt a hatásvizsgálat megállapítja, az uniós fellépés a finanszírozási programon keresztül megfelelő. A megelőző programok, a korábban a belső piaccal kapcsolatos költségvetési tételek keretében finanszírozott tevékenységek, a kkv-k versenyképessége és az európai statisztikák egyetlen programba történő összevonása javítani fogja az intézkedések koherenciáját és integrációját. Ugyanakkor csökkenteni fogja az eltérő és széttagolt finanszírozási szabályok számát. A finanszírozási programra a Bizottság által a többéves pénzügyi keret alapján elfogadott jogalkotási politikával összhangban rendelet formájában tesznek javaslatot. 3.VISSZAMENŐLEGES ÉRTÉKELÉSEK EREDMÉNYEI, ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS HATÁSVIZSGÁLATOK • A jelenleg hatályban lévő jogszabályok visszamenőleges értékelése / célravezetőségi vizsgálata A javasolt program a megelőző programok értékeléseiből levont tanulságokra épül. Ezenkívül figyelembe veszi a korábban a belső piaci költségvetési tételek keretében finanszírozott tevékenységek értékeléseinek és nyilvános konzultációinak vagy az új programok végrehajtásának szükségességéről szóló értékelések eredményeit. Különösen érdemes megjegyezni, hogy az uniós polgárok mindössze 6 %-a tartja magát jól tájékozottnak uniós állampolgári jogaival kapcsolatban és csak 36 %-a tartja magát elég jól tájékozottnak. Az egységes digitális portálról szóló nyilvános konzultációban a vállalkozások 80 %-a nehéznek ítélte a többi országban érvényes nemzeti követelmények betartását. Az egyének 60 %-a úgy vélte, nehéz vagy némiképp nehéz megállapítani, hogy mely nemzeti követelményeket kell betartania, ha más tagállamba költözik. A termékek piacfelügyeletének működéséről szóló REFIT-értékelés is a szabályok ismeretének hiányát mutatta a vállalkozásoknál, valamint a termékek megfelelőségének kevés átláthatóságát. Az értékelés megállapította, hogy a szabályok be nem tartása többek között az uniós piacfelügyelet megosztottságának köszönhető. A piacfelügyeleti hatóságok együttes fellépésének finanszírozásához koherensebb koordinációs keretre van szükség a nem szabályszerű belső piaci termékek számának történő csökkentése érdekében. A versenypolitikát illetően az „Eurobarometer” felmérések 2010-ben és 2014-ben azt mutatták, hogy a közvélemény figyelmen kívül hagyja, hová fordulhat, ha magasabb árakkal, kevesebb termékkel vagy beszállítói lehetőséggel, illetve az alacsonyabb minőséggel szembesül. Emellett egy 2016-os Eurobarométer-felmérés csak korlátozott ismereteket és tudatosságot mutatott az állami támogatási szabályokkal kapcsolatban. A fogyasztói program értékelése hangsúlyozta a lassú reagálást az új piaci kihívásokra a gyors és gyakran kiszámíthatatlan társadalmi és technológiai változások miatt. Az értékelés kiemelt bizonyos tagállami különleges korlátozásokat is, amelyek megakadályozzák az optimális hasznosítást, jellemzően a korlátozott források miatt. Az Élelmiszerlánc-program félidős értékeléséből megállapítást nyert, hogy az uniós pénzügyi támogatásban részesülő valamennyi tevékenység ezen a területen továbbra is elengedhetetlen maradt az emberi, az állati és a növényegészségügy számára az egész élelmiszerláncon belül. Ez a program szintén rugalmasnak bizonyult a társfinanszírozás kialakuló szükségleteinek kezelésében, különösen az állatbetegségek és a növénykárosítók járványkitörései esetében. Végül pedig az európai statisztikai program folyamatos értékelése azt mutatja, hogy szükség van állandó kapacitás kidolgozására a felmerülő új adatigényekre történő gyorsabb reagálás érdekében. A globalizáció, a digitalizálás és a gyors technológiai változások kihívást jelentenek a gazdasági teljesítmény mérésének alapjai számára, azaz a bruttó hazai termékre és a legfontosabb gazdasági mutatókra. Ezért lényegesen törekedni kell az új módszerek kidolgozásába is. Az adatgyűjtésnek át kell fognia az összes rendelkezésre álló adatforrást. • Konzultáció az érdekelt felekkel A többéves pénzügyi keret javaslatáról folytatott nyilvános konzultáció 2018. január 10. és március 9. között zajlott. A kérdőív kitért a beruházásra, a kutatásra és az innovációra, a kkv-kra és a belső piacra. Az érdekeltek mintegy 80 %-a úgy vélte, hogy az uniós programok és pénzeszközök több hozzáadott értéket képviselnek, mint amely nemzeti szinten elérhető lenne. A belső piacot tartották az Unió hozzáadott értékének legjobb példájának, mivel ez valós és kézzelfogható értéket biztosító közjószágnak tekinthető. A program szempontjából releváns legfontosabb kihívások közül a válaszadók túlnyomó többsége a kkv-k támogatását, az ipari fejlődést, a tisztességes versenyt és az élelmiszerbiztonságot támogatta. Általánosságban elmondható, hogy a válaszadók 20-50 %-a úgy vélte, hogy a programhoz kapcsolódó szakpolitikák teljes mértékben vagy meglehetősen jól járulnak hozzá e kihívások kezeléséhez. Az Unióban az áruk egyenletes áramlása kapta a legmagasabb pontszámot (az összes válasz 50 %-a). Ezt követte az ipari fejlesztés támogatása (42 %), az uniós statisztikák nyújtása (40 %), és a tőkeáramlás és beruházások támogatása (39 %). Csupán a válaszadók 12 %-a vélte úgy, hogy ezek a politikák egyáltalán nem sikeresek. • Hatásvizsgálat A javasolt program kialakítása képezte a hatásvizsgálat tárgyát. A következő három általános forgatókönyv elemzésére került sor: –1. lehetőség: a szabályozás nélküli forgatókönyv, ahol a jelenlegi többéves programok és költségvetési tételek végrehajtása folytatódik, az új kiadási javaslatok külön alap-jogiaktusok révén történő kiegészítésével. –2. lehetőség: az integrált forgatókönyv, ahol új programot fogadnak el a jelenlegi és az új programok és a program hatálya alá tartozó költségvetési tételek teljesítésére. Ez olyan egyetlen alap-jogiaktuson keresztül történik, amely elég rugalmas ahhoz, hogy megőrizze a konkrét jogi és intézményi követelményeket. –3. lehetőség: a teljesen egységes forgatókönyv, ahol a program alkalmazási körébe tartozó minden program egyetlen közös alap-jogiaktusba olvad össze, amely ugyanolyan jogi és intézményi követelményeket támaszt minden tevékenységével szemben.

A 2. lehetőség — egy új, integrált program — volt az előnyben részesített lehetőségnek tekinthető. Felismerték, hogy a 3. lehetőségnél kevésbé bizonyulna ambiciózusnak, de megvalósítható és gyakorlatias módja lenne annak, hogy alkalmazási körében további egyszerűsítést, rugalmasságot és szinergiákat érjen el a programok és költségvetési tételek körében. Ezzel egy időben lehetővé tenné az ezen konkrét programok irányítására vonatkozó jogi és intézményi követelmények kielégítését. Példa erre a sürgősségi állategészségügyi és növényegészségügyi intézkedések és az európai statisztikai program, amelyek a program más részei szempontjából nem releváns különös intézményi és irányítási struktúrákkal rendelkeznek. A hatásvizsgálat pozitív véleményt kapott a Szabályozói Ellenőrzési Testülettől. A Testület azonban számos fejlesztési megfontolásra és ajánlásra tett javaslatot, amelyek a következőképpen merültek fel: RSB ajánlások A bevezetett módosítások A jelentést frissíteni kell, hogy tükrözze és ismertesse a program alkalmazási körével kapcsolatos legfrissebb döntéseket. Az 1.1. szakasz alkalmazási körét és összefüggését kibővítették, hogy tükrözze az egységes piac programjának alkalmazási körét. A bevezetésben a beszámoló jobban meghatározhatná a program-specifikus mellékletek jellegét. Meg kell szüntetnie a mellékletek és a jelentés közötti ellentmondásokat. Tartalmaznia kell azokat a megállapításokat, amelyek jelentősek az egységes piaci program költségvetésére nézve a fő jelentés mellékleteiből. Meg kell határoznia az egyes programokon belüli változásokat, amelyeket a következő időszakban hajtanak végre. A szakpolitikai összefüggés és az új prioritások bemutatásában az érdekeltek észrevételeit is egyértelműbben kell tükröznie. A beszámolóban ki kell fejteni, hogy különösen a prioritás tekintetében kifejezett aggodalmak megfelelően tükröződnek-e például az egészség és a biztonságos és fenntartható élelmiszerlánc vonatkozásában. A program-specifikus mellékletek jellegét az 1.1. ‘Alkalmazási kör és összefüggés’ szakaszban világossá tették. Az SMP (al)programok főbb megállapításait a fő IA jelentés (1.3., Az egységes piaci program programjaiból és költségvetési tételeiből elsajátított legfontosabb tanulságok) táblázatban elmagyaráztuk és az (al)programok fő változtatásait a (2.1., Fő kiigazítások a meglévő programokban/költségvetési tételekben) táblázatban megjelöltük. Ezenkívül az érdekelt felek véleményét tisztáztuk. A jelentés meghatározza az egységes piaci program közös prioritásait, de részletesebben tárgyalhatná a köztük és az alprogramok közötti prioritásokat. Mint olyan, az elemzés tükrözhetné a területeket érintő tevékenységekhez és/vagy a szinergia-nyereség eléréséhez szükséges forgatókönyveket az esetlegesen korlátozott költségvetéssel történő megbirkózás érdekében. A 3.3. szakasz a „lehetséges prioritásokról az EU27 alapforgatókönyvre válaszul”csatolásra került a jelentéshez. A jelentés jobban megmagyarázhatná a koherenciát és a lehetséges szinergiákat az egységes piac program és más többéves pénzügyi keretprogram (MFF) eszközei között. „A többi MFF-program alkalmazási köréből és koherenciájából való kivétel” az 1.1. szakaszban további információkkal bővült a koherenciáról és a más programokkal való lehetséges szinergiákról. • Egyszerűsítés Amint azt a fentiekben kifejtettük, a javasolt program hat megelőző program keretében finanszírozott tevékenységeket foglal magában, ideértve az európai statisztikai programot is, de olyan belső piaccal foglalkozó tevékenységeket is, amelyeket korábban több bizottsági költségvetési tételből finanszíroztak. A program új kezdeményezéseket is tartalmaz, amelyek célja a belső piac működésének javítása. Következésképpen a javasolt program egyszerűsíti és kihasználja a különböző intézkedések közötti szinergiákat. Rugalmasabb és mozgékonyabb finanszírozási keretet biztosít a jól működő belső piac védelméhez és elmélyítéséhez a leginkább költséghatékony módon. • Alapjogok A program biztosítja az Európai Unió Alapjogi Chartájában megfogalmazott jogok és elvek teljes tiszteletben tartását és hozzájárul ezek közül számos jog végrehajtásához. Különösen a program célkitűzései között szerepel nevezetesen a polgárok egészségének biztosítása a Charta 35. cikkével összhangban, valamint a fogyasztók védelme a Charta 38. cikkével összhangban. Hozzájárul továbbá a Charta 47. cikkében előírt hatékony jogorvoslathoz és tisztességes eljáráshoz való joghoz. A program célja továbbá a vállalkozás szabadságának megerősítése az uniós joggal és a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban (16. cikk). 4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK 2018. május 2-án a Bizottság elfogadta a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatot a 2021-től kezdődő időszakra vonatkozóan. E javaslat szerint ez a rendelet (folyó áron) 4 088 580 000 EUR költségvetési keretet tartalmaz a 2021-től kezdődő időszakra. 5.EGYÉB ELEMEK • Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai A javasolt program elsősorban közvetlen igazgatás útján kerül végrehajtásra, különösen támogatások, díjak és beszerzések felhasználásával. A program egyes részeit várhatóan végrehajtó hivatalok hajtják végre. Ezek különösen a vállalkozások és a kkv-k versenyképességével kapcsolatos tevékenységekre vonatkoznak, amelyek az élelmiszerláncon belül az emberek, az állatok és növények egészségére vonatkozó képzéssel kapcsolatosak, illetve állatjóléti támogatásra. A program hatását a középtávú és a végleges értékelések, valamint magas szintű kulcsfontosságú teljesítménymutató-rendszer folyamatos nyomon követésével értékelik. Ezeket az értékeléseket a 2016. április 13-i intézményközi megállapodás 22. és 23. pontjával összhangban hajtják végre, ahol a három intézmény megerősítette, hogy a meglévő jogszabályok és politika értékelésének alapot kell képeznie a további lehetséges intézkedések hatásvizsgálatához. Az értékelések felmérik a helyszínen a program mutatókra és célokra alapozott hatásait, valamint annak a mértéknek a részletes elemzését, ameddig az eszköz relevánsnak, eredményesnek és hatékonynak tekinthető, elegendő uniós hozzáadott értéket biztosít és összhangban van más uniós politikákkal. Tanulságokat tartalmaznak a lehetséges hiányosságok vagy problémák azonosításával, és az intézkedések vagy azok eredményeinek további javításával, illetve hatásuk maximalizálásaval kapcsolatban. A program eredményeit és teljesítményét rendszeresen értékelik meghatározott mutatókon alapuló átfogó nyomonkövetési rendszeren keresztül, a pénzért értéket nézet megvalósítása érdekében. Mivel a program többnyire támogató szerepet játszik segítséget nyújtva a tagállami közigazgatásoknak az információk megosztásában és kapacitásuk növelésében, az ellenőrzési rendszer többek között a programtevékenységek hatásának a teljesítménymutatók révén történő nyomon követésére összpontosít. • A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata I. Fejezet Általános Rendelkezések A program alkalmazási köre átfogó módon fedezi a belső piac területét, a kkv-k versenyképességét és az európai statisztikákat. A programspecifikus célok a következők:

·a belső piac jobb működésének elősegítése; ·a vállalkozások, különösen a kkv-k versenyképességének javítása; ·a szabványosítás fokozása; ·a fogyasztók érdekeinek előmozdítása; ·magas szintű emberi, állati és növényi egészségvédelem elősegítése az egész élelmiszerláncon belül; valamint ·kiemelkedő minőségű statisztikák előállítása és kommunikálása Európáról. A programban való részvétel nyitva áll a tagállamok, az Európai Szabadkereskedelmi Társuláshoz (EFTA) tartozó, az Európai Gazdasági Térségben (EGT) is tagsággal rendelkező országok, a csatlakozó országok, a tagjelölt országok és a potenciális tagjelölt országok előtt. Az átfogó uniós politikával összhangban az európai szomszédságpolitika által érintett országok számára bizonyos feltételek mellett lehetőség nyílik a programban való részvételre. Ezenkívül a program nyitva áll Svájc számára az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a statisztikai együttműködés területén létrejött megállapodás szerint. A program végrehajtása az uniós költségvetés leggyakrabban alkalmazott kiadási mechanizmusain keresztül, nevezetesen a közbeszerzés és a támogatások révén valósul meg. II. Fejezet Támogatások Ez a fejezet általános cselekvéstípusokat jelez, amelyek minden egyedi célkitűzésre vonatkoznak. Ezek sorában megemlítendők a következők: ·az uniós jogi keret hatékony végrehajtásának és korszerűsítésének támogatása adatgyűjtés és elemzések révén; ·tanulmányok és értékelések; ·kapacitásbővítő tevékenységek és a tagállamok és az illetékes hatóságaik, valamint a Bizottság és a decentralizált uniós ügynökségek közötti együttes fellépések megkönnyítése; ·olyan mechanizmusok finanszírozása, amelyek lehetővé teszik az egyének, a fogyasztók és az üzleti képviselők számára, hogy hozzájáruljanak a döntéshozatali folyamatokhoz; valamint ·a szakértelem és a tudás cseréjének és terjesztésének megerősítése. Ez a fejezet továbbá nagyon konkrét és célzott, szigorúan korlátozott tevékenységtípusokat sorol fel az alábbi területeken: a versenyképesség javítása, nevezetesen a kkv-k; szabványosítás és a sürgősségi intézkedések az élelmiszerláncon belül. E fejezet továbbá felsorolja a konkrét tevékenységeket a keretrendszer megvalósítására az európai statisztikák fejlesztésének, előállításának és közzétételének finanszírozása érdekében a 223/2009/EK rendelet 13. cikke értelmében. A maximális egyszerűsítés érdekében ez a fejezet a költségvetési rendelet további feltételeit vagy eltéréseit írja elő a jogalanyokra vonatkozó jogosultsági követelmények, az ajánlattételi felhívás követelménye alóli kivételek, a társfinanszírozási szabályok, az elszámolható költségek, stb. tekintetében. III. Fejezet Programozás, nyomon követés és értékelés A program végrehajtásának éves vagy többéves munkaprogramon vagy programokon kell alapulnia. A kitűzött célok közép- és hosszú távú jellege miatt, valamint az idő elteltével szerzett tapasztalatok alapján a munkaprogramok több évre is kiterjedhetnek. Miközben nem befolyásolják a program végrehajtását, a többéves munkaprogramok csökkentik az adminisztratív terheket.

A IV. melléklet tartalmazza a fő mutatók jegyzékét a program nyomon követésének és végrehajtásának a kezdetektől fogva történő javítása érdekében. A Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására a nyomonkövetési és értékelési keret és a mutatók jegyzékének szükség szerinti módosítása érdekében. A 2021-2027-es többéves pénzügyi keretre vonatkozó bizottsági javaslat ambiciózusabb célt tűzött ki az éghajlat-politika érvényesítésére az összes uniós programban és az uniós kiadások 25 %-át átfogó klímapolitikai célkitűzésekhez történő hozzájárulást tűzte ki célul. E program hozzájárulását ezen átfogó cél eléréséhez az uniós éghajlati jelzőrendszerrel kell nyomon követni megfelelő szintű bontásban, beleértve a pontosabb módszerek alkalmazását, amennyiben ezek rendelkezésre állnak. A Bizottság a kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében továbbra is évente tájékoztatást nyújt az éves költségvetési tervezet keretében. A programban rejlő lehetőségek klímapolitikai célkitűzésekhez való hozzájárulásának teljes mértékű kihasználása érdekében a Bizottság arra törekszik, hogy azonosítsa a megfelelő intézkedéseket a program előkészítése, végrehajtása, felülvizsgálata és értékelése során. Időközi és záró értékeléseket fognak végezni. IV. fejezet Átmeneti és záró rendelkezések Koherens, hatékony és arányos célzott információkat nyújtanak a célközönség különféle rétegei számára, beleértve a médiát és a nyilvánosságot is. 2018/0231 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az egységes piacra, a vállalkozások – köztük a kis- és középvállalkozások – versenyképességére, valamint az európai statisztikákra vonatkozó program létrehozásáról, illetve a 99/2013/EU, az 1287/2013/EU, a 254/2014/EU, a 258/2014/EU, a 652/2014/EU és az (EU) 2017/826 rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére, 168. cikke (4) bekezdése b) pontjára, valamint 114., 173. és 338. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a tervezet nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére, tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel:

(1)A belső piac az Unió egyik sarokköve. Megalakulása óta bebizonyította, hogy jelentősen hozzájárul a növekedéshez, a versenyképességhez és a foglalkoztatáshoz. Új lehetőségeket és méretgazdaságosságot teremtett az európai vállalkozások, különösen a mikro-, kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára és erősítette ipari versenyképességüket. A belső piac hozzájárult a munkahelyteremtéshez és nagyobb választékot kínált a fogyasztók számára alacsonyabb áron. Továbbra is egy erősebb, kiegyensúlyozottabb és tisztességesebb gazdaság építésének motorja. Ez az Unió egyik legfontosabb vívmánya és a legjobb eszköze az egyre inkább globalizálódó világban. (2)A belső piacnak folyamatosan alkalmazkodnia kell a digitális forradalom és a globalizáció által jellemzett gyorsan változó környezethez. A digitális innováció új korszaka továbbra is lehetőséget teremt a vállalkozások és a magánszemélyek számára, új termékeket és üzleti modelleket hoz létre, de ugyanakkor kihívást jelent a szabályozás és a végrehajtás számára. (3)Az uniós jogszabályok jelentős része a belső piac működésének támogatását szolgálja. Ez különösen a versenyképességre, a szabványosításra, a fogyasztóvédelemre, a piacfelügyeletre és az élelmiszerlánc szabályozására vonatkozik, de az üzleti, kereskedelmi és pénzügyi tranzakciók szabályaira is, valamint a tisztességes verseny előmozdítására, amely a belső piac működéséhez elengedhetetlen egyenlő versenyfeltételeket teremti meg. (4)Azonban a belső piac megfelelő működésének továbbra is vannak akadályai, és új akadályok is felmerülnek. A szabályok elfogadása csak az első lépés, de ugyanolyan fontos, hogy azok működjenek is. Működésük végső soron attól függ, hogy a polgárok bíznak-e az Unióban, és abban, hogy képes előmozdítani a munkahelyteremtést és a növekedésrt, miközben védi a közérdeket. (5)Számos uniós cselekvési program létezik jelenleg a vállalkozások – köztük a kkv-k – versenyképessége, a fogyasztóvédelem, a pénzügyi szolgáltatások fogyasztói és végfelhasználói, a pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos szakpolitikai döntéshozatal és az élelmiszerlánc területén. Néhány további tevékenységet közvetlenül a belső piac költségvetési tételei finanszíroznak. A különböző intézkedések közötti szinergiák korszerűsítésre és kiaknázásra várnak, és létre kell hozni egy rugalmasabb és mozgékonyabb keretet az olyan tevékenységek finanszírozására, amelyek a jól működő belső piac megvalósítását célozzák a leginkább költséghatékony módon. Ezért új programot kell létrehozni, amely tartalmazza a korábban más programok és más vonatkozó költségvetési tételek által finanszírozott tevékenységeket. A javasolt programnak olyan új kezdeményezéseket is tartalmaznia kell, amelyek célja a belső piac működésének javítása. (6)Az európai statisztikák fejlesztése, előállítása és közzététele a 99/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet által létrehozott külön európai statisztikai program hatálya alá tartozik. Az európai statisztikák előállításának és közzétételének folytonossága érdekében az új programnak az európai statisztikai program által lefedett tevékenységekre is ki kell terjednie, és ennek érdekében keretet kell biztosítania az európai statisztikák kidolgozásához, előállításához és közzétételéhez. Az új programnak létre kell hoznia az európai statisztikákra vonatkozó pénzügyi keretet annak érdekében, hogy az összes uniós szakpolitika tervezéséhez, végrehajtásához, nyomon követéséhez és értékeléséhez magas színvonalú, összehasonlítható és megbízható statisztikákat nyújtson Európa számára. (7)Ezért helyénvaló létrehozni egy a belső piacra, a vállalkozások, köztük a mikro-, kis- és középvállalkozások versenyképességére, és az európai statisztikákra vonatkozó programot (a továbbiakban: program). A programot a 2021-től 2027-ig tartó hétéves időtartamra kell létrehozni. (8)A programnak támogatnia kell a belső piac megfelelő működését biztosító uniós jogszabályok kialakítását, végrehajtását és érvényesítését. A programnak elő kell segítenie, hogy a belső piac valamennyi szereplője – a vállalkozások, a polgárok, köztük a fogyasztók, a civil társadalom és a közigazgatási szervek – megfelelő feltételek mellett tevékenykedhessenek. Ennek érdekében a programnak törekednie kell a vállalkozások – különösen a kkv-k – versenyképességének biztosítására, és egyúttal a fogyasztóvédelmi és biztonsági szabályok érvényesítésére, valamint – megfelelő eszközök, ismeretek és a megalapozott döntések meghozatalához, illetve az Unió szakpolitikai döntéshozatalában való részvételük erősítéséhez szükséges kompetenciák biztosítása révén – a vállalkozások és a magánszemélyek tudatosságának növelésére. Ezenkívül a programnak törekednie kell a szabályozási és adminisztratív együttműködés fokozására, nevezetesen a bevált gyakorlatok cseréje, a tudástárak és hatáskörök kiépítése révén, beleértve a stratégiai közbeszerzés alkalmazását is. A programnak továbbá olyan magas színvonalú nemzetközi szabványok kidolgozásának támogatására kell törekednie, amelyek segítik az uniós jogszabályok végrehajtását. Ez magában foglalja szabványok létrehozását is a pénzügyi beszámolás és a könyvvizsgálat terén, ezáltal hozzájárulva az Unió tőkepiacainak átláthatóságához és megfelelő működéséhez, valamint a befektetők védelmének fokozásához. A programnak támogatnia kell a jogszabályalkotást és a szabványok kialakítását is az érdekelt felek lehető legszélesebb körű bevonásával. A program céljául kell továbbá kitűzni az emberek, az állatok és a növények egészségének az élelmiszerláncon belüli magas szintű biztosítását szolgáló uniós jogszabályok végrehajtásának és érvényesítésének támogatását, valamint az állatjólét javítását. (9)A modern belső piac előmozdítja a versenyt és a fogyasztók, a vállalkozások és a munkavállalók javát szolgálja. A szolgáltatások folyamatosan fejlődő belső piacának jobb kiaknázása az európai vállalkozások számára lehetővé teszi a munkahelyteremtést és a határokon átnyúló növekedést, szélesebb szolgáltatási választékot kínál jobb áron és magas színvonalat tart fenn a fogyasztók és a munkavállalók számára. Ennek elérése érdekében a programnak hozzá kell járulnia a fennmaradó akadályok megszüntetéséhez és biztosítania kell az új innovatív üzleti modellekhez alkalmazkodó szabályozási keretet. (10)A belső piac szabályozási akadályai – a megelőző mechanizmusok, közös szabályok elfogadása és ilyen uniós szabályozás hiányában a kölcsönös elismerés elve révén – számos ipari termék esetében már felszámolásra kerültek. Azokon a területeken, ahol nincs uniós jogszabály, a kölcsönös elismerés elve azt jelenti, hogy az egyik tagállamban jogszerűen forgalmazott áruk a szabad mozgáshoz való jogot élvezik és a többi tagállamban is értékesíthetők. A kölcsönös elismerés nem megfelelő alkalmazása azonban megnehezíti a vállalatok számára a más tagállamok piacaihoz való hozzáférést. Az árupiacok nagyfokú integrációja ellenére mindez elvesztegetett lehetőségeket jelent a gazdaság egésze számára. A programnak ezért törekednie kell arra, hogy javítsa az áruk területén a kölcsönös elismerés alkalmazását, és csökkentse a piacra kerülő illegális és nem szabványos áruk számát. (11)Az új szabályozási és végrehajtási kihívások szorosan kapcsolódnak a digitális forradalom gyorsan változó környezetéhez, és olyan kérdéseket érintenek, mint a számítógépes biztonság, a tárgyak internete vagy a mesterséges intelligencia. Amennyiben valamilyen kár következik be, a termékbiztonságra és a felelősségre vonatkozó szigorú szabályok elengedhetetlenek ahhoz, hogy olyan szakpolitikai választ lehessen biztosítani, amely lehetővé teszi az európai polgárok, így a fogyasztók és a vállalkozások számára is, hogy éljenek az ilyen szabályok előnyeivel. A programnak ezért hozzá kell járulnia az innováció elősegítését célzó uniós termékfelelősségi rendszer gyors alkalmazkodásához és érvényesítéséhez. (12)Az uniós jognak meg nem felelő termékek forgalomba hozatala egyrészt hátrányos helyzetbe hozza a szabályoknak megfelelő termékeket, másrészt veszélyeztethetik a fogyasztókat. Számos vállalkozó figyelmen kívül hagyja a szabályokat vagy az ismeretek hiánya miatt, vagy szándékosan, versenyelőny szerzése érdekében. A piacfelügyeleti hatóságok gyakran alulfinanszírozottak és tevékenységüket a nemzeti határok korlátozzák, miközben a vállalkozók uniós vagy akár globális szinten kereskednek. A piacfelügyeleti hatóságok különösen az e-kereskedelem esetében küzdenek nagy nehézségekkel a harmadik országokból behozott nem megfelelő termékek nyomon követése és a joghatóságuk alá tartozó felelős szervezet megkeresése terén. A programnak ezért arra kell törekednie, hogy a vállalkozók részére megfelelő ösztönzőket nyújtson, megerősítse a megfelelőségi ellenőrzéseket és elősegítse a végrehajtó hatóságok közötti határokon átnyúló együttműködést, és ezáltal fokozza a termékek megfelelőségének megerősítésére. A programnak hozzá kell továbbá járulnia a piacfelügyeleti tevékenységek meglévő keretének megszilárdításához, ösztönöznie kell a különböző tagállamok piacfelügyeleti hatóságainak együttes fellépését, javítania kell az információcserét és elő kell mozdítania a piacfelügyeleti tevékenységek konvergenciáját és szorosabb integrációját. (13)A termékbiztonsága közös problémát jelent. A megfelelőségértékelő szervezetek ellenőrzik, hogy a termékek megfelelnek-e a biztonsági követelményeknek a forgalomba hozatal előtt. Ezért rendkívül fontos, hogy a megfelelőségértékelő szervezetek megbízhatóak legyenek, és megfelelő szakértelemmel rendelkezzenek. Az Unió létrehozta a megfelelőségértékelő szervezetek akkreditálási rendszerét, amely ellenőrzi e szervezetek hatáskörét, pártatlanságát és függetlenségét. A fő kihívás most az, hogy az akkreditációs rendszer összhangba kerüljön a legújabb helyzettel és biztosítani lehessen, hogy alkalmazása ugyanolyan szigorúsággal történjen az egész Unióban. A programnak ezért olyan intézkedéseket kell támogatnia, amelyek biztosítják, hogy a megfelelőségértékelő szervezetek továbbra is teljesítsék a szabályozási követelményeket és javuljon az európai akkreditációs rendszer, különösen az új szakpolitikai területeken, támogatva a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 14. cikkében említett Európai Akkreditálási Együttműködést (EA). (14)Mivel az online kereskedelem és az utazási szolgáltatások fejlődése nyomán a fogyasztói piacok ma már nem ismernek határokat, fontos annak biztosítása, hogy az Unióban lakóhellyel rendelkező fogyasztók megfelelő védelmet élvezhessenek az áruk és szolgáltatások harmadik országból származó gazdasági szereplőktől való behozatalakor. A programnak ezért szükség esetén lehetővé kell tennie a fontos, harmadik országbeli uniós kereskedelmi partnerek megfelelő szerveivel való együttműködés támogatását. (15)A közbeszerzést a közigazgatási szervek a célból alkalmazzák, hogy biztosítsák a közforrások felhasználása kedvező ár-érték arány mellett történjen, és hozzájáruljanak egy innovatívabb, fenntarthatóbb, inkluzívabb és versenyképesebb belső piachoz. A 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv biztosítja a jogi kereteket az uniós bruttó hazai termék 14 %-át képviselő közbeszerzési piacok integrációjához és hatékony működéséhez, ezzel is szolgálva a közigazgatási szervek, a vállalkozások és az állampolgárok, köztük a fogyasztók érdekeit. A programnak ezért olyan intézkedéseket kell támogatnia, amelyek biztosítják a stratégiai közbeszerzések szélesebb térnyerését, az állami beszerzők szakmai tudásának bővítését, a kkv-k számára a közbeszerzési piacokhoz való jobb hozzáférést, az átláthatóság növelését, az integritást és az adatminőség javítását, a beszerzések digitális átalakítását és a közös beszerzések előmozdítását: ez a tagállamokkal folytatott partnerségi megközelítés megerősítésével, az adatgyűjtés és az adatelemzés javításával, többek között célzott IT-eszközök fejlesztésével, a tapasztalatcserék és a bevált gyakorlatok cseréjének támogatásával, útmutatással, kedvező kereskedelmi megállapodások folytatásával, a nemzeti hatóságok közötti együttműködés megerősítésével és kísérleti projektek elindításával érhető el. (16)A program célkitűzéseinek elérése és a polgárok és a vállalkozások életének megkönnyítése érdekében magas színvonalú, felhasználóközpontú közszolgáltatásokat kell bevezetni. Ez azt jelenti, hogy a közigazgatásoknak új módon kell elkezdeniük dolgozni, és a továbbiakban nem szabad összevontan kezelniük igazgatásaik különböző részeit, valamint hozzá kell fogniuk az ilyen közszolgáltatások a polgárokkal és a vállalkozásokkal történő együttes létrehozásához. Továbbá mivel a belső piacon a határokon átnyúló tevékenységek folyamatos és állandó növekedése figyelhető meg, naprakész információkat, valamint az adminisztratív formaságokra vonatkozó információkat kell rendelkezésre bocsátani a vállalkozások és a polgárok jogairól. Ezenkívül a jogi tanácsadás és a nemzeti szinteken felmerülő problémák megoldásának segítése is elengedhetetlen. Továbbá szükség van a nemzeti közigazgatások egyszerű és hatékony módon történő összekapcsolására, valamint annak értékelésére, hogy a belső piac hogyan működik a gyakorlatban. A Programnak tehát támogatnia kell a következő már meglévő kormányzati eszközöket: az Európa Önökért portált, amelynek a jövőbeni egységes digitális portál gerincét kell képeznie, az Európa Önökért Tanácsadó Szolgálatot, a SOLVIT-et, a belső piaci információs rendszert és az egységes piaci eredménytáblát a polgárok mindennapi életének és a vállalkozások határokon átnyúló kereskedelemre való képességének javítása érdekében. (17)A programnak támogatnia kell az uniós szabályozási keret kialakítását a társasági jog és a vállalatirányítás, valamint a szerződési jog területén annak érdekében, hogy hatékonyabbá és versenyképesebbé tegye az üzleti tevékenységet, miközben védelmet nyújt a vállalat működésében érintett felek számára, és hogy reagáljon a felmerülő politikai kihívásokra. Biztosítania kell a releváns közösségi vívmányok megfelelő értékelését, végrehajtását és érvényesítését, az érdekelt felek tájékoztatását és segítését, valamint az információcsere ösztönzését is a területen. A programnak további támogatást kell nyújtania az adatgazdálkodás és az innováció világos és testre szabott jogi keretének kialakítását célzó bizottsági kezdeményezésekhez. Ezek a kezdeményezések szükségesek a szerződéses és szerződésen kívüli jog tekintetében a jogbiztonság növeléséhez, különös tekintettel a felelősségre és az etikára az olyan, feltörekvő technológiák összefüggésében, mint például a tárgyak internete, a mesterséges intelligencia, a robotika és a 3D nyomtatás. A programnak arra kell törekednie, hogy ösztönözze az adatvezérelt vállalkozások fejlődését, mivel ez döntő szerepet fog játszani az uniós gazdaság globális versenyben betöltött szerepe szempontjából. (18)A programnak elő kell segítenie a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelmet célzó uniós jogi keret tagállamok általi helyes és teljes körű végrehajtását és alkalmazását, valamint az e terület új kihívásainak kezelésére szolgáló új szakpolitikák kidolgozását. Támogatnia kell az európai érdekű nemzetközi szervezetek – például az Európa Tanács pénzmosás elleni intézkedések értékelését és a terrorizmus finanszírozását vizsgáló szakértői bizottságának – vonatkozó tevékenységeit is. (19)A pénzügyi szolgáltatások, a pénzügyi stabilitás és az uniós tőkepiac területén, ezen belül a fenntartható finanszírozás területén a belső piac megvalósítása és fejlesztése nagymértékben függ a tényeken alapuló uniós politikai intézkedésektől. E cél elérése érdekében a Bizottságnak aktív szerepet kell vállalnia a pénzügyi piacok és a pénzügyi stabilitás folyamatos nyomon követésében, értékelve az uniós jogszabályok tagállamok általi végrehajtását, felmérve, hogy a meglévő jogszabályok alkalmasak-e a célokra, és új kockázatok felmerülése esetén – az érdekelt feleknek a szakpolitikai folyamatokba való folyamatos bevonásával – meg kell határoznia a lehetséges cselekvési területeket Az ilyen tevékenységek az elemzések, tanulmányok, képzési anyagok, felmérések, megfelelőségértékelések, értékelések és statisztikák készítésén alapulnak és azokat informatikai rendszerek és kommunikációs eszközök támogatják. (20)Tekintettel arra, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében meghatározott belső piac olyan rendszert tartalmaz, amely biztosítja, hogy ne torzuljon a verseny, a programnak támogatnia kell az Unió versenypolitikáját, hálózatait és a nemzeti hatóságokkal és bíróságokkal való együttműködését, valamint az érdekelt felek szélesebb csoportját kell megszólítania, és tájékoztatnia kell őket az uniós versenypolitikából eredő jogokrl, előnyökről és kötelezettsége.

(21)A programnak ezen belül foglalkoznia kell a verseny és a belső piac működésével kapcsolatos, a gazdaság és az üzleti környezet folyamatos átalakulásából – és különösen az adatok exponenciális növekedéséből és felhasználásából – származó radikális változásokkal, figyelembe véve a mesterséges intelligencia és egyéb informatikai eszközök és a szakértelem vállalatok és tanácsadóik által egyre gyakoribb igénybevételét. Alapvető fontosságú az is, hogy a program támogassa a tagállami hatóságokkal és bíróságokkal létrejött hálózatokat és együttműködést, figyelembe véve, hogy a torzulásmentes verseny és a belső piac működése rendkívüli mértékben függ az érintett szervezetek intézkedéseitől. Tekintettel az Unió határain túlmutató versenyellenes magatartás eredményeként megnyilvánuló belső piaci káros hatások megelőzésében a versenypolitika által játszott sajátos szerepre, a programnak adott esetben támogatnia kell a harmadik országok hatóságaival való együttműködést is. Végezetül, a tájékoztatási tevékenységek kibővítése szükséges ahhoz, hogy több polgár és vállalkozás élvezhesse a tisztességes verseny teljes előnyét a belső piacon. Tekintettel arra, hogy a programban számos új kezdeményezés szerepel, és a program versenyre vonatkozó részét jelentősen befolyásolja a belső piaci versenyfeltételek dinamikus fejlődése, nevezetesen a mesterséges intelligencia, az algoritmusok, a nagy adathalmazok, a kiberbiztonság és a kriminalisztikai technológiák, amelyek ütemét és nagyságát nehéz megbecsülni, a program e részével kapcsolatosan felmerült igényekhez várhatóan rugalmasságra lesz szükség. (22)Az európai vállalkozások versenyképességének erősítése és a valóban egyenlő versenyfeltételek biztosítása, valamint a nyitott és versenyképes belső piac kiemelkedő fontosságú. A kkv-k az európai gazdaság motorjai, hiszen az összes európai vállalkozás 99 %-át teszik ki, a munkahelyek kétharmadát biztosítják, és jelentős mértékben hozzájárulnak a regionális és helyi dimenziójú új munkahelyek teremtéséhez. (23)A kkv-k olyan közös kihívásokkal néznek szembe, amelyek a nagyvállalatokat nem érintik ugyanolyan mértékben: ilyen a finanszírozás szerzése, a képzett munkaerő felvétele, az adminisztratív terhek enyhítése, a kreativitás és az innováció serkentése, a piacokhoz való hozzáférés és a nemzetköziesítési tevékenységek elősegítése. A programnak az ilyen piaci hiányosságokat arányosan kell kezelnie, de eközben nem torzíthatja indokolatlanul a versenyt a belső piacon. (24)Számos uniós versenyképességi probléma származik abból, hogy a kkv-k nehézségekkel küzdenek a finanszírozáshoz való hozzáférés tekintetében, mert a hitelképességük bizonyításáért harcolnak, és elégtelen garanciáik vannak. További finanszírozási kihívások merülnek fel abból adódóan, hogy a kkv-k versenyképességének fenntartásához szükség van a digitalizációra, a nemzetköziesítésre, innovációs tevékenységekre és a munkavállalók kompetenciáinak növelésére. A finanszírozáshoz való korlátozott hozzáférés negatív hatást gyakorol a vállalkozások létrehozására, a növekedési és túlélési mutatókra, valamint az új vállalkozók azon készségére, hogy életképes vállalatokat vegyenek át üzleti örökség keretében. (25)E piaci hiányosságok leküzdésének és annak biztosítása érdekében, hogy a kkv-k továbbra is az uniós gazdaság versenyképességének alapját képezzék, a kis- és középvállalkozásoknak külön támogatásra van szükségük az [...] európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozandó InvestEU Alap kkv-keretének hitel- és tőkeeszközei révén. Az 1287/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján bevezetett hitelgarancia-rendszer bizonyított hozzáadott értéket képvisel, és várhatóan pozitív hozzájárulást fog nyújtani legalább 500 000 kkv számára; jogutódját az InvestEU Alap kkv-keretében hozzák létre. (26)Az InvestEU Alap kkv-keret e pénzügyi eszközök és költségvetési garancia útján e program szakpolitikai célkitűzéseivel is foglalkozik majd A pénzügyi támogatást a piaci hiányosságok vagy az optimálisnál gyengébb befektetési helyzetek kezelésére kell felhasználni, arányos módon, és az intézkedéseknek nem szabad megkettőznie vagy kizárnia a magánfinanszírozást, illetve torzítania a versenyt a belső piacon. A fellépéseknek világos európai hozzáadott értékkel kell rendelkezniük. (27)A programnak hatékony támogatást kell nyújtania a kkv-k számára egész életciklusukon át. A kkv-k és az ipari ágazatok tekintetében kidolgozott speciális ismeretekre és szakértelemre, valamint az európai, nemzeti és regionális érdekelt felekkel folytatott munkában szerzett nagy tapasztalatra kell épülnie. E támogatásnak az Enterprise Europe Hálózat sikeres tapasztalatára kell épülnie, amely egyablakos ügyintézőhelyként szolgál a kkv-k versenyképességének javításához, valamint üzleti tevékenységüknek az egységes piacon és azon túli fejlesztéséhez. A Hálózat a továbbiakban is folytatni kívánja a más uniós programok, nevezetesen a Horizont 2020 program nevében, e programok pénzügyi forrásainak felhasználásával történő szolgáltatások nyújtását. Az új vállalkozók mentori programjának továbbra is olyan eszköznek kell maradnia, amely lehetővé teszi új vagy feltörekvő vállalkozók számára, hogy egy másik ország tapasztalt vállalkozójával való kapcsolatfelvétel révén üzleti tapasztalatot szerezzenek, és ezáltal a vállalkozói tehetségek megerősödjenek. A programnak további erőfeszítéseket kell tennie annak érdekében, hogy növelje és bővítse földrajzi lefedettségét, és így szélesebb körű megfelelő lehetőséget biztosítson a vállalkozóknak, adott esetben kiegészülve más uniós kezdeményezésekkel. (28)A klaszterek stratégiai eszközként szolgálnak a kkv-k versenyképességének és méretarányának növeléséhez, mivel kedvező üzleti környezetet kínálnak. A közös klaszter kezdeményezéseknek kritikus tömeget kell elérniük a kkv-k növekedésének felgyorsítása érdekében. A szakosodott ökorendszerek összekapcsolásával a klaszterek új üzleti lehetőségeket hoznak létre a kkv-k számára és jobban integrálják őket az európai és globális stratégiai értékláncokba. Az európai klaszteregyüttműködési platform támogatásával segíteni kell a nemzetközi partnerségi stratégiák kidolgozását és az együttes fellépések végrehajtását. A fenntartható partnerségeket oly módon kell ösztönözni, hogy a finanszírozás a teljesítmény és a részvétel mérföldköveinek elérése után is folytatódik. A kkv-kat a következő területeken kell klaszterszervezeteken keresztül közvetlenül támogatni: fejlett technológiákhoz, új üzleti modellekhez, kis szén-dioxid-kibocsátást eredményező és erőforrás-hatékony megoldásokhoz való hozzáférés, kreativitás és tervezés, készségfejlesztés, tehetséggondozás, vállalkozói szellem gyorsítása és nemzetköziesedés terjesztése. A kkv-k támogatására szakosodott egyéb szereplőket is be kell vonni a folyamatokba, így megkönnyítendő az ipar átalakulását és az intelligens specializációs stratégiák megvalósítását. A programnak ily módon várhatóan hozzájárul a növekedéshez, és kapcsolódási pontokat hoz létre az Unió (digitális) innovációs központjaival, valamint a kohéziós politika és a Horizont Európa keretében megvalósított beruházásokkal. Az Erasmus programmal való szinergiákat is érdemes feltárni. (29)A kreativitás és az innováció kulcsfontosságú az Unió ipari értékláncainak versenyképessége szempontjából. Katalizátorként szolgálnak az ipar modernizációjához és hozzájárulnak az intelligens, inkluzív fenntartható növekedéshez. A kkv-k általi felhasználásukban azonban még mindig elmaradás mutatkozik. A programnak ezért támogatnia kell a kreativitás-vezérelt innovációval kapcsolatos célzott intézkedéseket, hálózatokat és partnerségeket számára az ipari értéklánc egészében. (30)Az európai szabványok fontos szerepet játszanak a belső piacon. Létfontosságúak a vállalkozások, különösen a kkv-k versenyképességéhez. Ezenkívül kulcsfontosságúak az uniós jogszabályok és szakpolitikák támogatásában számos olyan fő területen, mint például az energiaügy, az éghajlatváltozás, az információs és kommunikációs technológia, az erőforrások fenntartható használata, az innováció, a termékbiztonság, a fogyasztóvédelem, a munkavállalók biztonsága és a munkavégzés körülményei, valamint a népesség elöregedése; és így pozitívan befolyásolják a társadalom egészét. (31)Az európai szabványosítási tevékenységeket az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szabályozza, és azok a köz- és magánszféra közötti hosszú távú partnerségen keresztül valósulnak meg, amely alapvető fontosságú az említett rendeletben, valamint az általános és az ágazati uniós szabványosítási politikákban meghatározott célkitűzések elérése szempontjából. (32)A jól működő egységes pénzügyi beszámolási keret alapvető a belső piac, a tőkepiacok hatékony működése és a pénzügyi szolgáltatások integrált uniós piacának megvalósítása szempontjából a tőkepiaci unió összefüggésében. (33)Az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint a Nemzetközi Számviteli Standard Testület által elfogadott Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokat (IFRS-eket) és az IFRS Értelmezési Bizottság vonatkozó értelmezéseit csak abban az esetben kell beilleszteni az uniós jogba, hogy azokat az uniós szabályozott piacokon jegyzett értékpapírokkal rendelkező vállalatok alkalmazzák, ha az IFRS-ek megfelelnek az említett rendeletben meghatározott kritériumoknak, többek között azon kriériumnak, hogy az elszámolások „megbízható és valós képet”adjanak a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikke (3) bekezdésének megfelelően, és elősegítsék az európai közjót. Ezeket a nemzetközi számviteli standardokat átlátható és demokratikusan ellenőrizhető eljárás keretében kell kidolgozni. Az IFRS-ek ezért jelentős szerepet töltenek be a belső piac működésében és így az Uniónak közvetlen érdeke fűződik annak biztosításához, hogy az IFRS-ek kidolgozására és jóváhagyására irányuló folyamat olyan standardokat eredményezzen, amelyek összhangban állnak a belső piac jogi kereteinek követelményeivel. Ezért megfelelő finanszírozási megállapodásokat kell létrehozni az IFRS Alapítvány számára. (34)Figyelembe véve az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) által annak felmérése során játszott szerepet, hogy az IFRS-ek megfelelnek-e az uniós jogszabályoknak és politikának az 1606/2002/EK rendeletben meghatározott követelményeinek, fontos, hogy az stabil anyagi támogatást biztosítson az EFRAG számára, azaz hozzájáruljon annak finanszírozásához. Az EFRAG szakmai munkáját arra kell összpontosítani, hogy szakmai tanácsokat adjon a Bizottságnak az IFRS-ek jóváhagyására, valamint az IFRS-ek fejlesztési folyamatában való megfelelő részvételre vonatkozóan, és biztosítsa, hogy a nemzetközi standardalkotási folyamatban megfelelően figyelembe vegyék az Unió érdekeit. Ezen érdekek közé tartozik az „óvatosság” elve, a „megbízható és valós összképre” vonatkozó követelmény, amelyet a 2013/34/EU irányelv is tartalmaz, és az 1606/2002/EK rendeletben meghatározott európai közjó, figyelembe véve az IFRS-ek által a pénzügyi stabilitásra és a gazdaságra gyakorolt hatásokat. Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) részeként létre kell hozni egy európai vállalati beszámolási laboratóriumot is, amely elősegíti az innovációt és a bevált gyakorlatok kialakítását a vállalati jelentésekben. Ebben a fórumban a vállalatok és a befektetők megoszthatják egymással a bevált gyakorlatokat, különösen a nem pénzügyi és fenntarthatósági jelentések területén. (35)A kötelező könyvvizsgálat területén a Megfigyelőcsoport – amely a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) irányítási reformjának felügyeletéért felelős nemzetközi szervezet – 2005-ben létrehozta a Közérdekű Felügyeleti Tanácsot (PIOB). A PIOB feladata, hogy felügyelje a nemzetközi könyvvizsgálati standardok (ISA-k) elfogadásához vezető folyamatot és az IFAC egyéb közérdekű tevékenységeit. Az Unión belüli alkalmazás céljából ISA-kat lehet elfogadni, feltéve, hogy azokat a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 26. cikkében előírtak szerint, szabályszerű eljárásban, a nyilvános ellenőrzés és az átláthatóság biztosításával dolgozták ki. Figyelembe véve az ISA-k Unióban történő bevezetését és a PIOB kulcsfontosságú szerepét annak biztosításában, hogy az ISA-k teljesítsék a 2006/43/EK irányelvben meghatározott követelményeket, a PIOB számára megfelelő finanszírozási intézkedéseket kell biztosítani. (36)Az Unió azáltal, hogy támogatja és kiegészíti azokat a tagállami szakpolitikákat, amelyek célja, hogy fogyasztóként a polgárok maximálisan kihasználhassák a belső piacban rejlő lehetőségeket, és ennek során biztonságukat, illetve jogi és gazdasági érdekeiket konkrét intézkedések védjék, tásához, hozzájárul a magas szintű fogyasztóvédelem biztosításához, a fogyasztók lehetőségeinek kiszélesítéséhez és a belső piac középpontjába való helyezésükhöz. Az Uniónak azt is biztosítania kell, hogy a fogyasztói és termékbiztonsági jogszabályok megfelelően és azonos módon érvényesüljenek a gyakorlatban, és hogy a vállalkozások egyenlő versenyfeltételeket mellette tisztességes versenyben vehessenek részt a belső piacon. Ezenkívül ki kell szélesíteni a fogyasztók lehetőségeit, ösztönözni és segíteni kell őket a fenntartható döntések meghozatalában, mivel ez hozzájárul a fenntartható, energia- és erőforrás-hatékony és körkörös gazdasághoz. (37)A programnak arra kell törekednie, hogy tudatosítsa a fogyasztókban, a vállalkozásokban, a civil társadalomban és a hatóságokban az uniós fogyasztóvédelmi és biztonsági jogszabályokat, valamint megerősítse a fogyasztókat és képviseleti szervezeteiket nemzeti és uniós szinten, ennek keretében támogatni kell különösen a Bureau Europe de Consommateurs unions (BEUC) szervezetet, amely az összes releváns uniós szakpolitikához kapcsolódó fogyasztói érdekeket képviselő, régen létrehozott és elismert nem kormányzati szervezet, valamint az Európai Szövetség a Fogyasztók Képviseletének Összehangolására a Szabványosításban (ANEC) elnevezésű szervezetet, amely a szabványosítási kérdésekkel kapcsolatos fogyasztói érdekeket képviseli. Ennek során különös figyelmet kell fordítani az új piaci igényekre a fenntartható fogyasztás előmozdítása és a sebezhetőségek megelőzése terén, valamint a gazdaság digitalizálása vagy új fogyasztási minták és üzleti modellek kifejlesztése által támasztott kihívások kapcsán. A programnak támogatnia kell a piachoz, a szakpolitikai kihívásokhoz, a felmerülő problémákhoz és viselkedési módokhoz kapcsolódó releváns információk gyűjtését, valamint az uniós fogyasztói eredménytáblák közzétételét. (38)A programnak támogatnia kell az illetékes nemzeti hatóságokat, köztük a termékbiztonság felügyeletéért felelős hatóságokat is, akik különösen a veszélyes termékekre vonatkozó uniós gyors riasztási rendszeren keresztül működnek együtt. Támogatnia kell továbbá a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 765/2008/EK rendelet végrehajtását a fogyasztóvédelem és a termékbiztonság, valamint a fogyasztóvédelmi együttműködési hálózat és a harmadik országbeli és az uniós illetékes hatóságok közötti nemzetközi együttműködés tekintetében. A programnak továbbá arra is törekednie kell, hogy minden fogyasztónak és kereskedőnek hozzáférése legyen a minőségi peren kívüli vitarendezéshez és az online vitarendezéshez, valamint a jogorvoslati lehetőségekre vonatkozó információkhoz. (39)Az Európai Fogyasztói Központok Hálózata segítséget nyújt a fogyasztóknak abban, hogy a belső piacon és az EGT-ben határokon átnyúló termék- vagy szolgáltatásvásárláskor – valósuljon az meg online vagy utazás közben – élhessenek az uniós fogyasztói jogokkal. A 30 központtal rendelkező erős hálózat, amelyet az uniós fogyasztói programok több mint tíz éve finanszíroznak közösen, bizonyította, hogy a fogyasztók és a kereskedők belső piacba vetett bizalmának megerősítése szempontjából hozzáadott értékkel bír. Évente több mint 100 000 fogyasztó kérésével foglalkozik, és több millió polgárt ér el sajtó-és online információs tevékenységein keresztül. Ez az Unió egyik legértékesebb polgári segítségnyújtási hálózata és központjainak többsége a belső piaci joggal, mint például a 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel foglalkozó kapcsolattartó pontoknak ad otthont, és a hálózat működésének értékelése megerősítette, a működés folytatásának fontosságát. A hálózat a harmadik országokban működő hasonló szervekkel való viszonossági megállapodások kialakítását is tervezi. (40)Az uniós fogyasztó- és marketingjognak 2017 májusában a Bizottság által végzett alkalmassági ellenőrzése feltárta, hogy azokban az esetekben, amikor a fogyasztókat hátrány éri a fogyasztóvédelmi jogszabályok megsértése miatt, javítani kell a szabályok érvényesítését és meg kell könnyíteni a jogorvoslatot. Ennek eredményeképpen a Bizottság 2018 áprilisában elfogadta az „Új megállapodás a fogyasztói érdekekért” című kezdeményezést, amelynek célja többek között az, hogy a kettős minőségi szabványok, a tagállamok erősebb végrehajtási kapacitása, a fokozott termékbiztonság, a nemzetközi együttműködés fokozása és a jogorvoslat új lehetőségei tekintetében a fogyasztók egyenlő bánásmódot élvezzenek az egységes piacon, különösen a minősített szervezetek reprezentatív tevékenységei révén. A program célja többek között, hogy a tudatosság növelése és a tudásépítés, a kapacitásbővítés és a fogyasztói szervezetek és a fogyasztóvédelmi hatóságok bevált gyakorlatainak cseréje, hálózatok szervezése, a piaci információk fejlesztése, a fogyasztói belső piac tényeken alapuló értékelésének megerősítése, informatikai rendszerek és a kommunikációs eszközök révén támogassa a fogyasztóvédelmi politikát.

(41)Az állampolgárokat különösen érinti a pénzügyi szolgáltatások piacának a működése. Ezek a belső piac kulcsfontosságú elemei és szilárd szabályozási és felügyeleti keretet igényelnek, amely nemcsak a pénzügyi stabilitást és a fenntartható gazdaságot biztosítja, hanem magas szintű védelmet biztosít a fogyasztók és más pénzügyi szolgáltatások végfelhasználói számára, beleértve a lakossági befektetőket, megtakarítókat, a biztosítókat, a nyugdíjalapok tagjait és a kedvezményezetteket, az egyéni részvényeseket, a hitelfelvevőket és a kkv-ket. Fontos, hogy növeljék a pénzügyi ágazat politikai döntéshozatalban való részvételének képességét. (42)A programnak ezért továbbra is támogatnia kell a 2017–2020-as kapacitásépítési program által lefedett egyedi tevékenységeket, amelyek erősítik a fogyasztók és más pénzügyi szolgáltatások végfelhasználói részvételét az uniós politikák kialakításában az (EU) 2017/826 európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározottak szerint, amely folytatta a 2012–2017-es évek kísérleti programját és előkészítő intézkedéseit. Erre azért van szükség, hogy a szakpolitikai döntéshozókhoz ne csak a pénzügyi szektorban dolgozó szakemberek nézetei is jussanak el, hanem más érdekelteké is, így biztosítható a fogyasztók és a más pénzügyi szolgáltatások végfelhasználói érdekeinek jobb képviselete. Ennek jobb pénzügyi szolgáltatási politikákat kell eredményeznie, különösen a pénzügyi szabályozás kérdéseinek jobb nyilvános megértésének és a fejlett pénzügyi jártasságnak köszönhetően. (43)A 2012–2013 közötti kísérleti projekt, valamint a 2014 és 2016 közötti előkészítő intézkedés keretében a Bizottság két szervezetnek ítélt oda támogatást az éves nyílt pályázati felhívást követően. A két szervezet a Financial Watch, amelyet 2011-ben uniós támogatással hoztak létre nemzetközi non-profit szervezetként a belga jog szerint, és a Better Finance, amely a már létező európai szövetségek és részvényesek 2009. óta történt egymást követő átszervezésének és átnevezésének eredménye. Az (EU) 2017/826 rendelet alapján létrehozott kapacitásépítési program ugyanezt a két szervezetet azonosítja egyedüli kedvezményezettként. Ezért szükséges, hogy továbbra is társfinanszírozzák ezeket a szervezeteket a program keretében. Ezt a finanszírozást azonban felül kell vizsgálni. (44)Az élelmiszer-ellátási lánc egészében magas szintű egészségvédelem szükséges ahhoz, hogy a belső piac hatékonyan működjön. A biztonságos és fenntartható élelmiszer-ellátási lánc a társadalom és a belső piac előfeltétele. A határokon átnyúló egészségügyi válságok és az élelmiszerekkel kapcsolatos riadalmak akadályozzák a belső piac működését a személyek és az áruk mozgásának korlátozása és a termelés megzavarása által. (45)Az uniós jogszabályok általános célkitűzése az élelmiszerlánc területén a magas szintű emberi, állati és növényi előmozdítása az élelmiszerláncon belül, az állatjólét javítása, a magas szintű védelem elősegítése és a fogyasztók tájékoztatása, valamint a környezet magas szintű védelme, ideértve a biológiai sokféleség megőrzését, mindeközben javítva az európai élelmiszer- és takarmánytermékek fenntarthatóságát, növelve a minőségi előírásokat az Unióban, elősegítve az uniós élelmiszer- és takarmányipar versenyképességét és kedvezve a munkahelyteremtésnek. (46)Figyelembe véve az intézkedések sajátos jellegét az emberek, az állatok és a növények egészségének magas szintje tekintetében az élelmiszerláncon belül, ebben a rendeletben külön támogathatósági kritériumokat kell alkalmazni a vissza nem térítendő támogatások nyújtására és a közbeszerzések igénybevételére vonatkozóan. Különösen az (EU, Euratom) európai parlamenti és tanácsi rendelettől (a költségvetési rendelet) eltérve, a visszaható hatály tilalmának elve alóli kivételként a biztonsági intézkedések költségeinek sürgős és előre nem látható természetük miatt elszámolhatóknak kell lenniük, és magukban kell foglalniuk egy betegség vagy károsító feltételezett megjelenéséből eredő költségeket is, feltéve, hogy a megjelenést később megerősítik és értesítik a Bizottságot. A kapcsolódó költségvetési kötelezettségvállalások és az elszámolható kiadások kifizetése a Bizottságra hárul a jogi kötelezettségvállalások aláírását követően, és miután értékelte a tagállamok által benyújtott kifizetési kérelmeket. A költségeknek elszámolhatóknak kell lenniük olyan védőintézkedések esetében is, amikor az uniós egészségügyi helyzetet közvetlenül fenyegeti egy harmadik ország, egy tagállam vagy tengerentúli országok és területek területén bekövetkező esemény vagy fejlemény bizonyos állatbetegségek és zoonózisok eredményeképpen, illetve az Unióban található növények egészségi állapotának támogatására hozott védelmi intézkedések vagy egyéb releváns tevékenységek tekintetében. (47)A tagállamok által végzett hatósági ellenőrzések nélkülözhetetlen eszközök annak ellenőrzésére és nyomon követésére, hogy a vonatkozó uniós követelményeket hogyan alkalmazzák, tartják be és hajtják végre. A hatósági ellenőrzési rendszerek hatékonysága és eredményessége létfontosságú az élelmiszerláncon belül az emberek, állatok és növények magas szintű biztonságának fenntartása, a környezet és az állatjólét magas szintű védelmével egyidejűleg. Az ilyen ellenőrzési intézkedésekre uniós pénzügyi támogatást kell nyújtani. Különösen fontos az uniós referencialaboratóriumoknak nyújtott pénzügyi hozzájárulás a Bizottság által jóváhagyott munkaprogramok végrehajtásából eredő költségek fedezése céljából. Továbbá, mivel a hatósági ellenőrzések eredményessége attól is függ, hogy az ellenőrző hatóságok személyzete jól képzett-e, és az uniós jogszabályokról megfelelő ismeretekkel rendelkezik-e, az Uniónak hozzá kell járulnia az illetékes hatóságok által szervezett képzésekhez és a kapcsolódó csereprogramokhoz. (48)Az európai statisztikai program keretében fejlesztett, előállított és közzétett magas színvonalú európai statisztikák elengedhetetlenek a bizonyítékokon alapuló döntéshozatalhoz; az európai statisztikáknak időben rendelkezésre kell állniuk, és hozzá kell járulniuk az Uniós szakpolitikák végrehajtásához – ahogyan az az Európai Unió működéséről szóló szerződésben tükröződik –, azaz a megerősített és integrált gazdasági irányításhoz, a társadalmi, gazdasági és területi kohézióhoz, a fenntartható fejlődéshez, az agrárpolitikához, Európa szociális dimenziójához és a globalizációhoz. (49)Az európai statisztikák elengedhetetlenek az uniós döntéshozatalhoz, valamint az uniós kezdeményezések teljesítményének és hatásának méréséhez. Ezért biztosítani kell az európai statisztikák folyamatos rendelkezésre bocsátását és fejlesztését, figyelembe véve az uniós szintű megközelítést és a belső piac perspektíváján történő túlmutatást biztosítani kell az összes uniós tevékenység és szakpolitikai terület lefedése érdekében, beleértve a vállalkozások és a polgárok lehetőségeinek kiszélesítését a megalapozott döntések meghozatalához. (50)Horizontális jellege miatt az európai statisztikai programra egyedi követelmények vonatkoznak, nevezetesen a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben megfogalmazottak, különös tekintettel a statisztikai elvek tiszteletben tartására, az európai statisztikai rendszer működésére és annak irányítására, beleértve az európai statisztikai rendszer bizottságához és a Bizottsághoz rendelt szerepeket és feladatokat, valamint a statisztikai tevékenységek programozásának megvalósítását. (51)A programot előzetes vizsgálat céljából benyújtották az Európai Statisztikai Rendszer Bizottsághoz a 223/2009/EK rendelettel összhangban. (52)Az Unió és a tagállamok elkötelezettek az Egyesült Nemzetek Szervezete 2030-as fenntartható fejlődési ütemtervének végrehajtása mellett. A 2030-as ütemterv eléréséhez való hozzájárulás révén az Unió és a tagállamok erősebb, fenntarthatóbb, befogadóbb, biztonságosabb és virágzóbb Európát fognak támogatni. A programnak hozzá kell járulnia a 2030-as ütemterv végrehajtásához, többek között a fenntartható fejlődés gazdasági, társadalmi és környezeti dimenzióinak kiegyensúlyozásával. (53)Tekintettel az éghajlatváltozás okozta problémák megoldásának szükségességére, és összhangban azzal, hogy az EU elkötelezte magát az Egyesült Nemzetek fenntartható fejlesztési céljai és a Párizsi Megállapodás végrehajtása mellett, ennek a programnak hozzá kell járulnia az éghajlati szempontok érvényesítéséhez és ahhoz az átfogó célkitűzéshez, hogy az uniós költségvetési kiadások 25 %-át éghajlat-politikai célok támogatására fordítsák. A program előkészítése és végrehajtása során meg kell határozni az alkalmazandó intézkedéseket és újra kell értékelni azokat a vonatkozó értékelések és felülvizsgálati folyamatok összefüggésében. (54)Ez a rendelet meghatározza a program pénzügyi keretösszegét, amely [az új intézményközi megállapodásnak megfelelően frissítendő hivatkozás: a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 17. pontja értelmében] az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára. (55)Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás rendelkezik a program érintett területén egyrészről az Unió és tagállamai, másrészről az Európai Szabadkereskedelmi Társulás Európai Gazdasági Térségben részt vevő országai közötti együttműködésről. Rendelkezni kell arról is, hogy a program nyitott legyen más országok, beleértve az Unió szomszédságában fekvő, valamint az uniós tagságot kérelmező, tagjelölt vagy csatlakozó országok részvételére is. Ezenkívül az európai statisztikák terén a programnak nyitottnak kell lennie Svájc számára az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a statisztikai együttműködés terén létrejött megállapodással összhangban. (56)Azok a harmadik országok, amelyek az Európai Gazdasági Térség (EGT) tagjai, részt vehetnek az uniós programokban az EGT-megállapodás alapján létrehozott együttműködés keretében, amely a programok végrehajtásáról e megállapodás alapján hozott döntés keretében rendelkezik. Harmadik országok is részt vehetnek más jogi eszközök alapján. E rendeletben külön rendelkezést kell bevezetni az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő szükséges jogainak és hozzáférésének biztosítására, valamint az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) és az Európai Számvevőszék számára, hogy teljes körűen gyakorolhassák hatásköreiket. (57)E programra a költségvetési rendelet alkalmazandó. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra és a közbeszerzésre – vonatkozó szabályokat. (58)A megelőző programok és költségvetési tételek keretében végrehajtott intézkedések megfelelőnek bizonyultak, és megtartandók. Az e program keretében bevezetett új intézkedések célja különösen a jól működő belső piac megerősítése. Annak érdekében, hogy a program végrehajtása során egyszerűbbé és rugalmasabbá váljon, és ezáltal jobban teljesítse célkitűzéseit, az intézkedéseket csak átfogó, általános kategóriákban kell meghatározni. A versenyképesség területén az egyedi célkitűzésekre vonatkozó indikatív tevékenységek listáját vagy a szabályozási követelményekből eredő konkrét tevékenységeket – például a szabványosítás, az élelmiszerlánc-szabályozás és az európai statisztikák területén – szintén bele kell foglalni a programba. (59)Meg kell határozni a finanszírozásra jogosult szervezetek bizonyos kategóriáit, valamint azokat a szervezeteket, amelyek pályázati felhívás nélkül jogosultak finanszírozásra. (60)Figyelemmel a világgazdaság fokozódó összekapcsoltságára, a programnak továbbra is lehetőséget kell biztosítania bizonyos tevékenységek esetén külső szakértők, így harmadik országok tisztviselői, nemzetközi szervezetek képviselői vagy gazdasági szereplők bevonására.

(61)A társfinanszírozási szabályok és az elszámolható költségek tekintetében külön kritériumokat kell feltüntetni. (62)„Az Uniós költségvetés felülvizsgálata” című, 2010. október 19-i közleményben szereplő bizottsági kötelezettségvállalással összhangban, valamint a finanszírozási programok koherenciája és egyszerűsítése érdekében a forrásokat meg kell osztani más uniós finanszírozási eszközökkel, amennyiben a tervezett program szerinti intézkedések céljai több finanszírozási eszköz tekintetében közösek; a kettős finanszírozást ugyanakkor el kell kerülni. (63)E programnak hozzá kell járulnia a legkülső régiók sajátos szükségleteit kielégítő és a belső piacba történő integrációjukhoz történő átfogó támogatásához, amint azt a közelmúltban ismét megerősítette a Bizottság „Erősebb és megújult stratégiai partnerség az EU legkülső régióival” közleménye. (64)A programnak elő kell mozdítania a szinergiák kiaknázását, miközben elkerüli a párhuzamosságokat a kapcsolódó uniós programokkal és intézkedésekkel. Az e program keretében végzett intézkedéseknek ki kell egészíteniük a (EU) [...] európai parlamenti és tanácsi rendelettel és az (EU) [...] európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Vám és Fiscalis programok intézkedéseit, amelyeknek célja szintén a belső piac működésének támogatása és javítása. (65)A programnak elő kell mozdítania a szinergiákat és a komplementaritásokat a kkv-k és a vállalkozói szellem támogatásával kapcsolatban az (EU) […] európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Regionális Fejlesztési Alap keretében. Ezenkívül az (EU) [...] európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott InvestEU Alap kkv-kerete garantálni fogja az adósság- és a tőketámogatást a kkv-k számára a finanszírozási lehetőségekhez történő hozzáférés és azok rendelkezésre állásának javítása érdekében. A program az (EU) […] európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott űrprogrammal is szinergiákat szorgalmaz annak érdekében, hogy ösztönözze a kkv-kat, hogy előnyt szerezzenek az áttörést jelentő innovációból és az említett programok keretében kidolgozott egyéb megoldásokból. (66)Ennek a programnak elő kell mozdítania a szinergiát az (EU) […] európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Horizont Európa keretprogrammal, amelynek célja a kutatás és az innováció előmozdítása. Ennek különösen a kiegészítő jellegre kell összpontosítania a jövőbeli európai innovációs tanács intézkedéseivel az innovatív vállalkozások számára, valamint a kkv-k számára nyújtott szolgáltatásokkal. (67)A programnak elő kell mozdítania a szinergiákat és a komplementaritásokat az (EU) […] európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Digitális Európa programmal, amelynek célja az uniós gazdaság és a közszféra digitalizálása. (68)Ezenkívül a programnak szinergiákat kell keresnie az (EU) [...] európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Jogérvényesülés, Jogok és Értékek Alappal, amelynek célja egy európai igazságszolgáltatási térség további fejlődésének támogatása a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek hatékonysága érdekében, ami a tisztességes és költséghatékony európai gazdaság kulcsfontosságú előfeltétele. (69)Ezenkívül e programnak szinergiákat kell keresnie az (EU) [...] európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Erasmus programmal, az (EU) [... ] európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Unió Szolidaritási Alapjával és az (EU) [... ] európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Szociális Alap Plusszal a munkaerőpiac és az ifjúság mobilitásának területén, amely elengedhetetlen a jól működő belső piachoz. (70)Végül az állategészségügyi és növényegészségügyi válságok esetében az élelmiszerláncra vonatkozó intézkedéseket, mint például az állategészségügyi és növényegészségügyi intézkedéseket ki lehetne egészíteni az (EU) [...] európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott uniós Közös Agrárpolitika (KAP) programozásban szereplő piacalapú beavatkozásokkal. (71)Adott esetben a program keretében megvalósuló intézkedéseknek a piaci hiányosságok, illetve az optimálistól eltérő befektetési helyzetek kezelésére kell szolgálniuk arányos módon, elkerülve a magánfinanszírozás megkettőzését vagy kiszorítását, és egyértelmű uniós hozzáadott értéket kell képviselniük. (72)A végrehajtási hatásköröket a Bizottságra kell ruházni azon cselekvési programok elfogadásával kapcsolatban, amelyek az élelmiszerláncon belül az emberek, az állatok és a növények egészségének magas szintjét elősegítő intézkedések végrehajtását célozzák. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. (73)Az e rendelet szerinti finanszírozási formákat és a végrehajtási módszereket annak alapján kell megválasztani, hogy mennyiben képesek elérni az intézkedések egyedi célkitűzéseit és biztosítani az eredményeket, figyelembe véve különösen az ellenőrzési költségeket, az adminisztratív terheket és a megfelelés hiányának kockázatát. Ennek keretében mérlegelni kell az egyösszegű átalányok, az átalánydíjak és az egységköltség alkalmazását, valamint a költségekhez nem kapcsolódó finanszírozás alkalmazását a költségvetési rendelet 125. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint. (74)A rendszeres nyomon követés és jelentéstétel biztosítása érdekében a program intézkedéseinek és eredményeinek nyomon követéséhez megfelelő keretet kell létrehozni a kezdetektől. Az ilyen nyomon követésnek és jelentéstételnek indikátorokon kell alapulnia, mérve a program keretében végzett intézkedéseknek az előre meghatározott kiindulási mutatókra gyakorolt hatását. (75)A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) bekezdése értelmében ezt a programot az egyedi nyomonkövetési követelmények alkalmazásával gyűjtött információk alapján kell értékelni, ugyanakkor el kell kerülni a túlszabályozást és az adminisztratív terheket, főként a tagállamokra nehezedőeket. Ezeknek a követelményeknek – adott esetben – mérhető mutatókat is tartalmazniuk kell a program gyakorlati hatásainak értékelése céljából. (76)Az állatbetegségek és zoonózisok jegyzékét, amelyek a biztonsági intézkedések keretében történő finanszírozásra és a mentesítési, ellenőrzési és felügyeleti programok keretében történő finanszírozásra jogosultak, az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendelet I. részének 2. fejezetében, a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben és a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben említett állatbetegségek alapján kell megállapítani. (77)Az állattenyésztésre vagy -kereskedelemre jelentős hatást gyakorló állatbetegségek helyzetének, valamint az emberekre veszélyt jelentő zoonózisok terjedésének, továbbá az új tudományos vagy járványügyi fejleményeknek, valamint az Unió számára valószínűleg új fenyegetést jelentő állatbetegségek figyelembevétele érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az állatbetegségek és zoonózisok jegyzékének módosítására vonatkozóan. Annak biztosítása érdekében, hogy hatékonyan lehessen értékelni a program által a célkitűzéseinek megvalósítása terén elért eredményeket, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az egyedi célkitűzések elérésének mérésére szolgáló indikátorok szükség szerinti felülvizsgálata vagy kiegészítése, valamint e rendeletnek a nyomonkövetési és értékelési keret létrehozására vonatkozó rendelkezésekkel való kiegészítése céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. (78)A [hivatkozás adott esetben a TOT-okra vonatkozó új határozat szerint frissítendő: 2013/755/EU tanácsi határozat 94. cikke] értelmében a tengerentúli országokban és területeken letelepedett személyek és szervezetek jogosultak finanszírozásban részesülni, figyelemmel a program szabályaira és célkitűzéseire, valamint azon tagállam esetleges megállapodásaira is, amelyhez az érintett tengerentúli ország vagy terület kapcsolódik. (79)A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel, a 2988/95/Euratom, EK tanácsi rendelettel, a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel összhangban, az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni, ideértve a szabálytalanságok és a csalás megelőzését, feltárását, korrekcióját és kivizsgálását, az eltűnt, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszafizettetését és adott esetben közigazgatási szankciók alkalmazását. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel összhangban igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és szemléket – végezhet annak megállapítása céljából, hogy történt-e csalás, korrupció vagy bármilyen más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség kinyomozhatja, és büntetőeljárás alá vonhatja az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalást és más bűncselekményeket. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, amely uniós finanszírozásban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, az Európai Ügyészség és az Európai Számvevőszék számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós források felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. (80)A rendeletre alkalmazandók az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 322. cikke alapján elfogadott horizontális pénzügyi szabályok. E szabályokat a költségvetési rendelet rögzíti, és azok meghatározzák különösen a költségvetés elkészítésére és annak vissza nem térítendő támogatások, közbeszerzés, pénzdíjak és közvetett végrehajtás révén történő végrehajtására vonatkozó eljárást, valamint rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségére vonatkozó ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok a tagállamokban a jogállamiság tekintetében fennálló, általánossá vált hiányosságok esetén az Unió költségvetésének védelmére is vonatkoznak, mivel a jogállamiság tiszteletben tartása a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és a hatékony uniós finanszírozás alapvető előfeltétele.

(81)Az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet szabályozza a személyes adatoknak a tagállamokban e rendelet keretében és a tagállamok illetékes hatóságai felügyelete mellett történő kezelését. A 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szabályozza a személyes adatoknak a Bizottság által e rendelet keretében és az európai adatvédelmi biztos felügyelete mellett végzett kezelését. Az illetékes hatóságok általi információcserének vagy információtovábbításnak meg kell felelnie a személyes adatok továbbítására vonatkozóan az (EU) 2016/679 rendeletben rögzített szabályoknak, továbbá a Bizottság általi információcserének vagy információtovábbításnak meg kell felelnie a személyes adatok továbbítására vonatkozóan a 45/2001/EK rendeletben rögzített szabályoknak. (82)Mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani az érintett kérdéskörök határokon átnyúló jellege miatt, az Unió szintjén azonban az intézkedések hatékonyabb volta miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. (83)A program feladata az Unió belső piacának, a vállalkozások – köztük a kkv-k – versenyképességének és a polgárok, az üzleti vállalkozások és a közigazgatások felé irányuló európai statisztikai intézkedések jobb láthatóságának és koherenciájának biztosítása is. (84)A 99/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet, az 1287/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet, a 254/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet, a 258/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet, a 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet és az (EU) 2017/826 európai parlamenti és tanácsi rendeletet 2021. január 1-jével hatályon kívül kell helyezni. (85)Helyénvaló megszakítás nélküli és zavartalan átmenetet biztosítani a vállalkozások és a kkv-k versenyképessége, a fogyasztóvédelem, a pénzügyi szolgáltatások fogyasztói és végfelhasználói, a pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos szakpolitikai döntéshozatal, az élelmiszerlánc és az európai statisztikák területén az 1287/2013/EU rendelettel, a 254/2014/EU rendelettel, az (EU) 2017/826 rendelettel, a 258/2014/EU rendelettel, a 652/2014/EU rendelettel, a 99/2013/EU rendelettel létrehozott programok és e program között, különös tekintettel a többéves intézkedések folytatására és a korábbi programok sikereinek értékelésére,



ELFOGADTA EZT A RENDELETET: I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk



Tárgy Ez a rendelet létrehozza a belső piac működésének, valamint a vállalkozások – ideértve a mikro-, kis- és középvállalkozások – versenyképességének javítását célzó programot, valamint az európai statisztikák fejlesztésének, előállításának és közzétételének finanszírozási keretét a 223/2009/EK rendelet 13.cikke szerint (a továbbiakban: a program). Meghatározza a program célkitűzéseit, a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó költségvetést, az uniós finanszírozás formáit és az ilyen finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat. 2. cikk



Fogalommeghatározások E rendelet alkalmazásában: 1.„vegyesfinanszírozási műveletek”: az uniós költségvetésből – többek között a költségvetési rendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerinti vegyesfinanszírozási eszköz keretében – támogatott olyan tevékenységek, amelyek az uniós költségvetésből nyújtott nem visszafizetendő támogatási formákat és/vagy finanszírozási eszközöket ötvöznek fejlesztési vagy egyéb állami pénzügyi intézményektől, valamint kereskedelmi pénzügyi intézményektől és befektetőktől származó visszafizetendő támogatási formákkal; 2.„európai statisztikák”: a 223/2009/EK rendelettel összhangban fejlesztett, előállított és közzétett statisztikák; 3.„jogalany”: minden olyan természetes személy, valamint a nemzeti jog, az uniós jog vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott olyan jogi személy, amely jogi személyiséggel rendelkezik, és saját nevében jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat, illetve az (EU, Euratom) …/… európai parlamenti és tanácsi rendelet („költségvetési rendelet”) költségvetési rendelet 197. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet; 4.„mikro-, kis- és középvállalkozások”: a 2003/361/EK bizottsági ajánlás 2003. május 6-i változatában meghatározott mikro-, kis- és középvállalkozások; 5.„harmadik ország”: olyan ország, amely nem tagja az Uniónak. 3. cikk



A program célkitűzései

(1)A program általános célkitűzései a következők: a)a belső piac működésének javítása és különösen a polgárok, a fogyasztók és a vállalkozások – különösen a mikro-, kis- és középvállalkozások (kkv-k) – védelme és erősítése az uniós jog érvényesítésével, a piacra jutás megkönnyítésével, standardalkotással és az emberi, állati és növényi egészség és az állatjólét előmozdításával; valamint a tagállamok illetékes hatóságai közötti, továbbá a tagállamok illetékes hatóságai, a Bizottság és a decentralizált uniós ügynökségek közötti együttműködés javításával; b)magas színvonalú, összehasonlítható és megbízható statisztikák biztosítása Európa számára, amelyek alátámasztják az uniós szakpolitikák tervezését, nyomon követését és értékelését, valamint segítik a politikai döntéshozókat, a vállalkozásokat, a tudományos köröket, a polgárokat és a médiát, hogy megalapozott döntéseket hozzanak, és aktívan részt vegyenek a demokratikus folyamatban. (2)A program egyedi célkitűzései a következők: a)a belső piac hatékonyabbá tétele, az akadályok megelőzésének és megszüntetésének elősegítése, az uniós jog kidolgozásának, végrehajtásának és érvényesítésének támogatása a következő területeken: az áruk és szolgáltatások belső piaca, a közbeszerzés, a piacfelügyelet, valamint a társasági jog, a szerződéses és szerződésen kívüli jog, a pénzmosás elleni küzdelem, a tőke szabad mozgása, a pénzügyi szolgáltatások és a verseny, beleértve az irányítási eszközök fejlesztését; b)a vállalkozások versenyképességének javítása – különös tekintettel a kkv-kra – és az addicionalitás elérése olyan intézkedések biztosításával, amelyek különböző támogatási formákat nyújtanak a kkv-k számára, a piacokhoz való hozzáférés