A rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozásokra, amelyek közül többet globálisnak tekintenek, illetve a CRD IV. 131. cikke szerinti egyéb rendszerszinten jelentős intézményekre továbbra is a CRR/CRD IV. keret fog vonatkozni, beleértve a Bizottság által 2016. november 23-án javasolt módosításokat, a javaslatokban az azonosításuk kapcsán javasolt felülvizsgált megközelítésnek megfelelően. Ennek oka az, hogy e vállalkozások rendszerint jelentős mértékű kockázatokat viselnek, illetve garantálnak a belső piacon. E tevékenységek hitelkockázatoknak teszik ki a befektetési vállalkozásokat, főként partnerkockázat, illetve az akár ügyfeleik, akár saját maguk számára saját számlára felvett pozíciók piaci kockázatának formájában. E vállalkozások tehát jelentősebb kockázatot jelentenek a pénzügyi stabilitásra, figyelemmel méretükre és összekapcsolódásukra. E kockázatok fényében, az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében, az ilyen rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozásokat hitelintézetekként kell kezelni.

Valamennyi tagállamban működnek befektetési vállalkozások. Az Európai Bankhatóság (EBH) által összegyűjtött adatok szerint 2015 végén 6 051 befektetési vállalkozás működött az Európai Gazdasági Térségben (EGT). Ezek közé tartoznak a nagyrészt a lakossági ügyfelek számára a szolgáltatások korlátozott körét nyújtó vállalkozások, illetve a lakossági, szakmai és vállalati ügyfelek számára a szolgáltatások széles skáláját biztosító vállalkozások is.

A rendszerszinten jelentős, továbbra is a CRR/CRD IV. hatálya alatt maradó befektetési vállalkozások azonosításának felülvizsgált megközelítése összhangban van továbbá a bankunió működése során a kiskapuk elkerülésére irányuló célkitűzéssel. A piac utóbbi időben tapasztalt szerkezeti alakulása azt mutatja, hogy a harmadik országbeli bankcsoportok egyre összetettebb szervezetekkel rendelkeznek az EU-ban, és ezek az egységes felügyeleti mechanizmus keretében az EBH felügyeletén kívül eső jogalanyok révén működnek. Amint az a bankunió kiteljesítéséről szóló 2017. október bizottsági közleményben is szerepel, ha biztosítjuk, hogy a rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozások a CRR/CRD IV. hatálya alatt maradjanak az azonosításukra vonatkozóan a jelen javaslatban szereplő megközelítéssel összhangban, az egyúttal a bankfelügyeleti hatóságok és – a bankunióban részt vevő tagállamokban kifejtett működésük tekintetében – az EKB prudenciális felügyelete alá vonja őket.

A befektetési vállalkozások fontos szerepet játszanak a befektetések áramlásának elősegítésében az egész EU-ban. Ennek megfelelően a felülvizsgálat a befektetések mobilizálása, a növekedés és a foglalkozás elősegítése érdekében egy jól működő pénzügyi rendszerrel és tőkepiaci unióval rendelkező, erős és tisztességes belső piac biztosítására irányuló bizottsági kezdeményezésnek is részét képezi. A megfelelőbb, a befektetési vállalkozások szempontjából alacsonyabb megfelelési költségekkel járó prudenciális és felügyeleti keretnek elő kell segítenie i. a vállalkozásokat érintő általános feltételek javítását; ii. a piacra lépés megkönnyítését és a folyamat során zajló versenyt; valamint iii. a befektetők új lehetőségekhez való hozzáférésének javítását és kockázataik kezelésének hatékonyabb módszereit.

A jelen javaslat kiegészíti a hitelintézetekre vonatkozó CRR/CRD IV. szabályozás jelenleg folyamatban lévő, a Bizottság által 2016. november 23-án elfogadott javaslatokon alapuló felülvizsgálatát, amelyek lehetővé tették a rendszerszinten nem jelentős befektetési vállalkozások számára, hogy kívül maradjanak a felülvizsgált rendelkezések hatályán. E lehetőséget annak elismerése nyomán építették be, hogy a felülvizsgált rendelkezéseket úgy alakították ki, hogy nem vették figyelembe a legtöbb befektetési vállalkozást, valamint hogy ezek tovább bonyolítanák a fennálló szabályozást. A befektetési vállalkozások többségére vonatkozó prudenciális szabályozás e javaslatban szintén előterjesztett felülvizsgálata ebben az időpontban már rég folyamatban volt, és úgy tekintették, hogy aránytalan lenne e vállalkozások vonatkozásában az új szabályozás alkalmazásáig hátralévő időben egy még bonyolultabb rezsim előírása. A jelen javaslat ennélfogva új szabályozást jelent a befektetési vállalkozások többsége számára, teljes mértékben, a felülvizsgált rendelkezéseket is beleértve, kivéve őket a CRR/CRD IV. keret hatálya alól, kizárólag a rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozásokat hagyva ott, a jelen javaslatban az azonosításukat szolgáló felülvizsgált megközelítésnek megfelelően.

Ahogy az a Bizottság 2017. szeptemberi, az európai felügyeleti hatóságok felülvizsgálatáról szóló közleményében is szerepel, ez többek között azt is jelentené, hogy a bankunióban részt vevő tagállamokban a működésük az egységes felügyeleti mechanizmus keretében az EBH közvetlen felügyelete alá tartozna. E vállalkozások jelenleg nagyrészt az Egyesült Királyságban koncentrálódnak, de jelenleg mérlegelik működésük egy részének áthelyezését az EU-27, különösen a bankunióban részt vevő tagállamok területére. Noha ez kisszámú vállalkozást érint, ezek azonban jelentős részesedéssel bírnak az Unión belüli valamennyi befektetési vállalkozás összesített eszközeiben és üzleti forgalmában.

A felülvizsgálatot a pénzügyi szolgáltatási bizottságban megvitatták a tagállamokkal 2017. márciusban és októberben, 2017. júniusban és szeptemberben pedig a banki, fizetési és biztosítási szakértők bizottsági csoportjában is. A Bizottság 2017. márciusban közzétett bevezető hatásvizsgálatára tett érdekelti észrevételeket szintén figyelembe vették. Végül a Bizottság mérlegelte a pénzügyi szolgáltatások átfogó uniós szabályozási keretének hatékonyságával, következetességével és koherenciájával kapcsolatos korábbi széleskörű véleményezési felhívására kapott válaszokat is, amelyekben számos válaszadó mutatott rá a felülvizsgálat szempontjából releváns kérdésekre.

2016. november 4-én az EBH konzultációs vitaindító dokumentumot tett közzé a befektetési vállalkozásokra vonatkozó esetleges új prudenciális szabályozással a középpontban. A dokumentumra három hónapig lehetett észrevételeket tenni. Az EBH 2017. július 3-án tette közzé ajánlástervezetét az érintett felek észrevételtételre való felhívásával. Munkáját részletes adatgyűjtés támogatta, amelyben befektetési vállalkozások is részt vettek. Ezt az EBH számára az illetékes nemzeti hatóságok két ütemben végezték, 2016-ban és 2017-ben.

Amint az a kísérő munkadokumentumban kiemelésre került, e kapcsolódó költségek várhatóan folyamatosan csökkenni fognak a kezdetben felmerülő bizonyos egyszeri költségek mellett. A tőke szempontjából a felülvizsgálattal kapcsolatos munka mögött meghúzódó, a fentiekre kiható átfogó politikai döntést jelentett az annak biztosítására irányuló cél, hogy összességében ne nőjenek túlzottan a befektetési vállalkozásokra vonatkozó EU-szintű tőkekövetelmények. Ez egyes vállalkozástípusok esetében eltérő eloszlási hatásokat eredményez. Ezeket enyhítik a javaslat azon rendelkezései, amelyek alapján a legjelentősebb hatásokat fokozatosan vezetik be, és azokra felső korlát vonatkozik.

A kísérő munkadokumentum megállapítja, hogy összességében az EBH ajánlásait a felülvizsgálat céljainak hatékony és eredményes elérésére alkalmas és arányos eszköznek kell tekinteni a jelenlegi helyzethez képest. Általánosabban, az EBH javaslata egyértelmű és valós lépés a befektetési vállalkozásokra vonatkozó olyan prudenciális keret felé, amely képes biztosítani ezek megbízható pénzügyi alapon nyugvó működését, miközben nem gátolja gazdasági kilátásaikat. E keretnek kiegyensúlyozott módon támogatnia kell a felülvizsgálat céljait. Egyrészt elő kell segítenie annak biztosítását, hogy a befektetési vállalkozások által az ügyfelek és piacok részére jelentett kockázatokat célzottabban kezeljék, mind folyamatos működésük során, mind pedig abban az esetben, ha meg kell szüntetni őket. Másrészt elő kell segítenie annak biztosítását, hogy e vállalkozások teljes mértékben be tudják tölteni szerepüket a befektetések áramlásának elősegítésében az egész EU-ban, ami összhangban áll a tőkepiaci unió azon céljával, hogy mobilizálja a megtakarításokat és a befektetéseket a növekedés és a foglalkozás elősegítése érdekében.

Az új tőkekövetelményekre vonatkozó ajánlások pontos kalibrálását részletes adatgyűjtés támogatta, amelyben befektetési vállalkozások is részt vettek. Ezt az EBH számára az illetékes nemzeti hatóságok két ütemben végezték, 2016-ban és 2017-ben. A Bizottság ebben végig részt vett, és hasznosítani tudta a részletes szakpolitikai ajánlások előnyeit és hátrányait értékelő vitát annak kibontakozása során.

Az ezen irányelvjavaslatot kísérő rendeletjavaslat tartalmaz egy olyan rendelkezést, amely úgy módosítaná a hitelintézetek fogalmának meghatározását, hogy az magában foglalja azokat a vállalkozásokat is, amelyek üzleti tevékenysége kiterjed a pénzügyi instrumentumok saját számlára történő kereskedésére, jegyzési garanciavállalására vagy elhelyezésére az instrumentum vételére irányuló kötelezettségvállalással, amennyiben a vállalkozás eszközeinek összértéke legalább 30 milliárd EUR. Ezen irányelvjavaslat kiegészítő rendelkezéseket tartalmaz a hitelintézeti engedély megszerzésére irányuló eljárásra vonatkozóan.

E szabályok ugyanakkor tükrözni hivatottak a hitelintézetek és a befektetési vállalkozások jelentette kockázatok közötti eltéréseket. Nem tekinthető arányosnak ezen irányelv követelményeinek a kisméretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozások vállalatirányítási rendszereire, javadalmazási politikáira és gyakorlataira történő alkalmazása. A javaslat célja a javadalmazási és vállalatirányítási szabályok következetességének biztosítása a különböző jogi aktusokban, ideértve a CRD IV.-et, a 2009/65/EK irányelvet (ÁÉKBV-irányelv) és a 2011/61/EU irányelvet (ABAK-irányelv) is.

Az illetékes hatóságoknak hatáskörrel kell rendelkezniük a befektetési vállalkozások prudenciális helyzetének felülvizsgálatára és értékelésére, valamint szükség esetén arra, hogy változtatásokat írhassanak elő olyan területeken, mint a belső irányítás és ellenőrzések, a kockázatkezelési folyamatok és eljárások, és – szükség esetén – további követelményeket határozzanak meg, ideértve különösen a tőke- és likviditási követelményeket is.

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 53. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

(1)A határozott prudenciális felügyelet szerves részét képezi azon szabályozói feltételeknek, amelyek mellett a pénzügyi vállalkozások szolgáltatásokat nyújthatnak az Unióban. A befektetési vállalkozások és a hitelintézetek prudenciális kezelése és felügyelete a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, illetve az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozik, míg engedélyezésüket és a rájuk vonatkozó egyéb szervezeti, illetve magatartási előírásokat a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv rögzíti.

(2)Az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv alapján fennálló jelenlegi prudenciális szabályozások alapját nagyrészt a nagy bankcsoportok vonatkozásában a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság által megállapított nemzetközi szabályozói standardok egymást követő kiadásai jelentik, és e szabályozások csak részben kezelik a befektetési vállalkozások szerteágazó tevékenységéhez kapcsolódó sajátos kockázatokat. Ezeket a befektetési vállalkozásokkal kapcsolatos sajátos veszélyeket és kockázatokat tehát alaposabban kezelni kell, megfelelő és arányos uniós szintű prudenciális szabályok révén.

(3)A megbízható prudenciális felügyeletnek biztosítania kell, hogy a befektetési vállalkozásokat szabályosan irányítsák, az ügyfeleik érdekeinek megfelelően. Figyelembe kell venniük, hogy a befektetési vállalkozások és ügyfeleik esetlegesen túlzott kockázatokat vállalhatnak, valamint azt, hogy a befektetési vállalkozások által vállalt és jelentett kockázatok különböző mértékűek. A prudenciális felügyeletnek ugyanilyen mértékben kell törekednie a befektetési vállalkozásokat sújtó túlzott adminisztratív terhek elkerülésére.

(4)Az 575/2013/EU rendelet és a 2013/36/EU irányelv alkotta keretből következő számos követelmény célja a hitelintézeteket érintő közös kockázatok kezelése. Ennek megfelelően, a fennálló követelményeket nagyrészt annak érdekében alakították ki, hogy megőrizzék a hitelintézetek hitelezési kapacitását a gazdasági ciklusokon át, valamint hogy megvédjék a betéteseket és az adófizetőket az esetleges csődtől, és nem arra irányulnak, hogy kezeljék a különböző befektetési vállalkozások eltérő kockázati profiljait. A befektetési vállalkozások nem rendelkeznek jelentős méretű lakossági és vállalati hitelportfóliókkal, valamint nem gyűjtenek betéteket. Annak valószínűsége, hogy csődjük hátrányos hatást gyakorol az összesített pénzügyi stabilitásra, alacsonyabb, mint a hitelintézetek esetében. A befektetési vállalkozások által viselt, illetve jelentett kockázatok tehát lényegesen eltérnek a hitelintézetek által viselt, illetve jelentett kockázatoktól, és a különbségnek egyértelműen tükröződnie kell az Unió prudenciális keretében is.

(5)A jelenlegi keret különböző tagállamokban történő alkalmazásának eltérései veszélyeztetik a befektetési vállalkozások egyenlő versenyfeltételeit az Unión belül. A különbségek a keret különböző befektetési vállalkozásokra az általuk nyújtott szolgáltatáson alapuló alkalmazásának általános nehézségeiből adódnak, amennyiben egyes nemzeti hatóságok kiigazítják vagy korszerűsítik ezt az alkalmazást a nemzeti jogban vagy gyakorlatban. Mivel a jelenlegi prudenciális keret nem kezel valamennyi, a befektetési vállalkozások egyes típusait érintő, illetve általuk jelentett kockázatot, egyes tagállamokban jelentős többlettőke-követelményeket alkalmaztak bizonyos befektetési vállalkozásokra. Az e kockázatokat kezelő egységes rendelkezéseket kell kialakítani a befektetési vállalkozások harmonizált prudenciális felügyeletének biztosítása érdekében az egész Unióban.

(6)Ennélfogva sajátos prudenciális szabályozásra van szükség azon befektetési vállalkozások esetében, amelyek méretük vagy a más pénzügyi vagy gazdasági szereplőkkel való összekapcsolódásuk folytán rendszerszinten nem jelentősek. A rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozásokra ugyanakkor továbbra is a 2013/36/EU irányelv és az 575/2013/EU rendelet alapján fennálló jelenlegi prudenciális keretnek kell vonatkoznia. E befektetési vállalkozások a befektetési vállalkozások olyan részhalmazát képezik, amelyekre jelenleg is alkalmazandó a 2013/36/EU irányelv és az 575/2013/EU rendelet alkotta keret, és amelyekre nem vonatkoznak annak fő követelményei alóli célzott mentességek. A legnagyobb és leginkább összekapcsolt befektetési vállalkozások olyan üzleti modellekkel és kockázati profilokkal rendelkeznek, amelyek hasonlítanak a jelentős hitelintézetekéhez. „Bankszerű” szolgáltatásokat nyújtanak, és jelentős léptékben biztosítják a kockázatokat. Ezenfelül a rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozások elég nagyok ahhoz, illetve olyan üzleti modellekkel és kockázati profilokkal rendelkeznek, amelyek a nagy hitelintézetekhez hasonló veszélyt jelentenek a pénzügyi piacok stabil és szabályszerű működésére. Ezért e befektetési vállalkozásoknak továbbra is a 2013/36/EU irányelvben és az 575/2013/EU rendeletben rögzített rendelkezések hatálya alá kell tartozniuk.

(7)Létezhetnek olyan tagállamok, amelyekben a befektetési vállalkozások prudenciális célú felügyeletére hatáskörrel rendelkező hatóságok elkülönülnek a piaci magatartás felügyeletének feladatával megbízott hatóságoktól. Ezért az e hatóságok közötti együttműködésre és információcserére egy mechanizmust kell létrehozni.

(8)A felügyeleti standardok és gyakorlatok Unión belüli összehangolásának elősegítése érdekében az Európai Bankhatóságnak (EBH) az Európai Értékpapírpiaci Hatósággal (ESMA) szorosan együttműködve meg kell őriznie elsődleges hatáskörét a felügyeleti gyakorlatok koordinációját és konvergenciáját illetően a befektetési vállalkozások feletti prudenciális felügyelet terén a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerében (PFER).

(9)Az induló tőke mértékének azokon a szolgáltatásokon és tevékenységeken kell alapulnia, amelyek nyújtására, illetve végzésére a befektetési vállalkozás a 2004/39/EK irányelvvel összhangban jogosult. Egyrészt a tagállamok azon lehetősége, hogy a 2013/36/EU irányelvben előírtaknak megfelelően különleges helyzetekben csökkenthetik az induló tőke összegét, másrészt az említett irányelv végrehajtásának egyenetlensége oda vezetett, hogy Unió-szerte eltérő mértékű indulótőke-előírások alkalmazandók. E széttöredezettség megszüntetése érdekében harmonizálni kell az induló tőke előírt összegét.

(10)Jóllehet a befektetési vállalkozások kikerülnek a 2013/36/EU irányelv és az 575/2013/EU rendelet hatálya alól, egyes, ezen irányelv és rendelet kontextusában használt fogalmak a jövőben is megőrzik szokásos jelentésüket. E fogalmak egységes értelmezésének lehetővé tétele és megkönnyítése érdekében, a befektetési vállalkozások induló tőkéjére, a befektetési vállalkozások illetékes hatóságainak felügyeleti hatásköreire, a befektetési vállalkozások belső tőkemegfelelés-értékelési folyamatára, az illetékes hatóságok befektetési vállalkozásokra vonatkozó felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárására, valamint a befektetési vállalkozásokra alkalmazandó irányítási és javadalmazási rendelkezésekre vonatkozó, uniós jogi aktusokban található hivatkozásokat a jelen irányelv vonatkozó rendelkezéseire való hivatkozásokként kell értelmezni.

Az induló tőke összegére vonatkozó hivatkozások tekintetében a következő korreláció alkalmazandó. Az induló tőke szintjére vonatkozó, a jelen irányelv 8. cikkében meghatározott rendelkezések a jelen irányelv alkalmazásának napjától a következőknek megfelelően váltják fel az induló tőke szintjére vonatkozóan a 2013/36/EU irányelven meghatározott rendelkezéseket: a befektetési vállalkozások a 2013/36/EU irányelv 28. cikkében említett induló tőkéje úgy értendő, hogy az a jelen irányelv 8. cikkének (1) bekezdésére hivatkozik; a befektetési vállalkozások a 2013/36/EU irányelv 29–31. cikkében említett induló tőkéje úgy értendő, hogy az a jelen irányelv 8. cikkének (2) vagy (3) bekezdésére hivatkozik, a befektetési vállalkozás befektetési szolgáltatásainak vagy tevékenységeinek típusától függően; a befektetési vállalkozások a 2013/36/EU irányelv 30. cikkében említett induló tőkéje úgy értendő, hogy az a jelen irányelv 8. cikkének (1) bekezdésére hivatkozik.

(11)A belső piac megfelelő működése megköveteli, hogy a befektetési vállalkozások rendezett pénzügyi helyzetének, különösen fizetőképességüknek a felügyeletéért a székhelyük szerinti tagállam illetékes hatósága legyen felelős. A befektetési vállalkozások hatékony felügyeletét biztosítandó azon más tagállamokban is, ahol a befektetési vállalkozás szolgáltatásokat nyújt vagy fiókteleppel rendelkezik, biztosítani kell a többi ilyen tagállam illetékes hatóságaival való szoros együttműködést.