Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Unió és a Bissau-guineai Köztársaság közötti, a két fél között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről /* COM/2012/0260 final - 2012/0134 (NLE) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A Tanácstól kapott megbízás[1] alapján az Európai Bizottság tárgyalásokat folytatott a Bissau-guineai Köztársasággal az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv megújításáról. A tárgyalások eredményeként a felek 2012. február 10-én egy új jegyzőkönyvet parafáltak. Az új jegyzőkönyv az aláírásának időpontjától számított hároméves időszakra szól. A jegyzőkönyv elsődleges célja, hogy az európai uniós hajóknak – a rendelkezésre álló többlet korlátain belül – halászati lehetőségeket biztosítson Bissau-Guinea vizein. Tárgyalási álláspontjának meghatározását a Bizottság többek között egy külső szakértők által végzett utólagos értékelés eredményeire és az említett megállapodás keretében létrehozott tudományos bizottság véleményére alapozta. Az általános cél az Európai Unió és a Bissau-guineai Köztársaság közötti együttműködés szorosabbra fűzése olyan, mindkét fél érdekét szolgáló partnerségi keret létrehozása érdekében, amely a bissau-guineai halászati övezetben lehetővé teszi a fenntartható halászati politika fejlesztését és a halászati erőforrások felelősségteljes kiaknázását. Ezen belül a jegyzőkönyv az alábbi halászati kategóriákban ír elő halászati lehetőségeket: – 3 700 BRT a fagyasztóval felszerelt vonóhálós garnélahalász-hajókra vonatkozóan – 3 500 BRT a fagyasztóval felszerelt, halakra és lábasfejűekre halászó vonóhálós hajókra vonatkozóan – 28 kerítőhálós tonhalhalászhajó/felszíni horogsoros halászhajó – 12 horgászbotos tonhalhalászhajó A Bizottság mindezek alapján javasolja, hogy a Tanács – a Parlament egyetértésével – határozattal fogadja el az új jegyzőkönyvet. 2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT Az érdekelt felekkel konzultáció folyt a távolsági flottával foglalkozó regionális tanácsadó testület keretében, amely a halászati ágazat képviselőit, valamint a környezetvédelemmel és fejlesztéssel foglalkozó nem kormányzati szervezeteket tömöríti. A technikai értekezletek keretében a tagállami szakértőkkel is egyeztettek. A konzultációk azzal a következtetéssel zárultak, hogy az Uniónak érdekében áll halászati jegyzőkönyvet fenntartani Bissau-Guineával. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI Ezen eljárás megindítására a jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazásáról szóló tanácsi határozathoz, valamint a halászati lehetőségek uniós tagállamok közötti elosztásáról szóló tanácsi rendelethez kapcsolódó eljárás megindításával párhuzamosan kerül sor. 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A jegyzőkönyv szerinti, 9 200 000 EUR-t kitevő összes pénzügyi hozzájárulás a teljes időszakra vonatkozóan az alábbiakból áll: 6 200 000 EUR-s pénzügyi hozzájárulásért legfeljebb 40 halászati engedély a tonhalhalászhajók részére és 7 200 BRT a vonóhálós hajók részére, és b) 3 000 000 EUR a bissau-guineai halászati politika fejlesztésére irányuló támogatás címén. Ez a támogatás megfelel a nemzeti halászati politika célkitűzéseinek. 5. OPCIONÁLIS ELEMEK 2012/0134 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Unió és a Bissau-guineai Köztársaság közötti, a két fél között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával összefüggésben értelmezett 43. cikke (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően, tekintettel az Európai Parlament egyetértésére[2], mivel: (1) A Tanács 2008. március 17-én elfogadta az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás megkötéséről szóló 241/2008/EK rendeletet[3]. (2) Az Unió tárgyalásokat folytatott a Bissau-guineai Köztársasággal a halászati partnerségi megállapodáshoz csatolandó új jegyzőkönyvről, amely a halászat tekintetében Bissau-Guinea felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken halászati lehetőségeket biztosít az uniós hajóknak. (3) A tárgyalások eredményeként a felek 2012. február 10-én parafálták az új jegyzőkönyvet. (4) Az új jegyzőkönyvet a felek a(z) .../2012/EU tanácsi határozat[4] alapján aláírták és az aláírás napjától ideiglenesen alkalmazzák. (5) A jegyzőkönyvet helyénvaló megkötni, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Az Európai Unió és a Bissau-guineai Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvet[5] az Unió nevében a Tanács jóváhagyja. 2. cikk A Tanács elnöke kijelöli az(oka)t a személy(eke)t, aki(k) az Európai Unió nevében jogosult(ak) lesz(nek) megtenni a jegyzőkönyv 19. cikkében előírt értesítést, amellyel az Európai Unió a jegyzőkönyvet magára nézve jogilag kötelező erejűnek ismeri el[6]. 3. cikk Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök JEGYZŐKÖNYV az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról 1. cikk Alkalmazási időszak és halászati lehetőségek (1) Az európai uniós hajók részére a halászati partnerségi megállapodás 5. cikke alapján 3 éves időszakra engedélyezett halászati lehetőségek a következők: – rákfélék és a tengerfenéken élő fajok: a) fagyasztóval felszerelt vonóhálós garnélahalász-hajók: 3700 BRT/év; b) fagyasztóval felszerelt, halakra és lábasfejűekre halászó vonóhálós hajók: 3500 BRT/év; – nagy távolságra vándorló halfajok (az Egyesült Nemzetek 1982. évi Tengerjogi Egyezményének 1. mellékletében felsorolt fajok): a) fagyasztóval felszerelt kerítőhálós tonhalhalászhajók és horogsoros halászhajók: 28 hajó; b) horgászbotos tonhalhalászhajók: 12 hajó. (2) Az (1) bekezdést e jegyzőkönyv 7. és 9. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel kell alkalmazni. 2. cikk Pénzügyi hozzájárulás – fizetési szabályok (1) A halászati partnerségi megállapodás 7. cikkében említett pénzügyi hozzájárulás összege az e jegyzőkönyv 1. cikkében említett időszakra vonatkozóan évi 9 200 000 EUR. (2) A pénzügyi hozzájárulás a következőkből áll: a) évi 6 200 000 EUR a Bissau-Guinea kizárólagos gazdasági övezetében található halászati erőforrásokhoz való hozzáférésért; és b) évi 3 000 000 EUR-s külön összeg Bissau-Guinea halászati ágazati politikájának támogatására. (3) Az (1) bekezdést e jegyzőkönyv 7., 9., 14., 15. és 17. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel kell alkalmazni. (4) A pénzügyi hozzájárulásnak a (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti kifizetését az első évben legkésőbb a jegyzőkönyv hatálybalépését követő 30. napig, az azt követő években pedig legkésőbb a jegyzőkönyv hatálybalépésének évfordulójáig kell teljesíteni. (5) A (2) bekezdés a) pontjában említett pénzügyi hozzájárulás felhasználását illetően a bissau-guineai hatóságok kizárólagos hatáskörrel rendelkeznek. (6) Az e cikkben előírt kifizetéseket a Bissau-Guineai Központi Banknál nyitott kincstári számlára kell átutalni, amelynek pontos adatait a halászatért felelős államtitkárság évente közli. 3. cikk A fenntartható és felelősségteljes halászat előmozdítása a bissau-guineai vizeken (1) Legkésőbb három hónappal e jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontját követően a Felek a halászati partnerségi megállapodás 10. cikkében előírt vegyes bizottság keretében megállapodnak egy több évre szóló ágazati programról és annak alkalmazási szabályairól, ideértve különösen a következőket: a) éves és többéves iránymutatások, amelyek alapján a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában szereplő pénzügyi hozzájárulás felhasználásra kerül; b) egy- és többéves terv alapján elérendő célok arra vonatkozóan, hogy idővel bevezetésre kerüljön a fenntartható és felelősségteljes halászat, figyelembe véve a nemzeti halászati politika vagy más olyan politika keretében Bissau-Guinea által megfogalmazott prioritásokat, amelyek kapcsolódnak a felelősségteljes és fenntartható halászat bevezetéséhez, vagy arra hatással vannak; c) az évente elért eredmények értékeléséhez alkalmazandó kritériumok és eljárások. (2) A több évre szóló ágazati program valamennyi javasolt módosítását a Feleknek a vegyes bizottság keretében jóvá kell hagyniuk. (3) A vegyes bizottság felelős a több évre szóló ágazati program végrehajtásának nyomon követéséért. A végrehajtást a két fél szükség esetén e jegyzőkönyv lejárta után is nyomon követi mindaddig, amíg a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett külön pénzügyi hozzájárulás teljes mértékben felhasználásra nem kerül. 4. cikk Tudományos együttműködés a felelősségteljes halászatért (1) A két fél vállalja, hogy a bissau-guineai halászati övezetben tevékenységet folytató különböző flották közötti hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve alapján, valamint a halászati erőforrásokkal és a tengeri ökoszisztémákkal folytatott fenntartható gazdálkodás figyelembevételével a szóban forgó vizeken előmozdítja a felelősségteljes halászatot. (2) E jegyzőkönyv alkalmazási időszaka alatt az Európai Unió és Bissau-Guinea egymással együttműködve figyelemmel kísérik a bissau-guineai kizárólagos gazdasági övezet erőforrásainak állapotát és az ott folytatott halászat alakulását. (3) A két fél vállalja, hogy előmozdítja az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) és a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság (CECAF) ajánlásainak tiszteletben tartását csakúgy, mint a Szubregionális Halászati Bizottság (CSRP) keretében megvalósuló, a halászat felelősségteljes irányítását célzó szubregionális együttműködést. (4) A két fél a vegyes bizottság keretében konzultál egymással annak érdekében, hogy – szükség esetén és közös megegyezéssel – a halászati erőforrások fenntartható kezelését célzó új intézkedések kerüljenek elfogadásra. 5. cikk Közös tudományos bizottság (1) A közös tudományos bizottságot tudósok alkotják, akiket a két fél egyenlő arányban nevez ki. A közös tudományos bizottság a két fél egyetértésével kiegészülhet megfigyelőkkel, különösen a regionális halászati gazdálkodási szervezetek – például a CECAF – képviselőivel. (2) A halászati partnerségi megállapodás 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban a közös tudományos bizottság évente legalább egyszer ülést tart. Az üléseket főszabályként felváltva Bissau-Guineában és az Európai Unióban kell megtartani. Bármelyik fél kérésére más ülések is összehívhatók. Az üléseken a két fél felváltva elnököl. (3) A közös tudományos bizottság hatásköre elsősorban a következő tevékenységekre terjed ki: a) a bissau-guineai kizárólagos gazdasági övezetben a jegyzőkönyv hatálya alá tartozó fajokra halászó nemzeti és külföldi flották halászati erőkifejtésére és fogásaira vonatkozó adatok összegyűjtése; b) az állományfelmérés folyamatának részét képező olyan éves felmérések előterjesztése, nyomon követése és elemzése, amelyek lehetővé teszik a halászati lehetőségek megállapítását, valamint olyan kiaknázási lehetőségek kiválasztását, amelyek biztosítják az erőforrások és az ökoszisztéma védelmét; c) a fentiek alapján egy éves tudományos jelentés összeállítása a megállapodás hatálya alá tartozó halászati tevékenységekről; d) saját kezdeményezésre, illetve a vegyes bizottság vagy az egyik fél kérésére tudományos szakvélemény készítése olyan gazdálkodási intézkedésekről, amelyeket szükségesnek ítélnek az e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó állományok és halászati területek fenntartható kiaknázása céljából. 6. cikk Valamely halászati tevékenység Bissau-Guinea általi betiltása (1) Ha Bissau-Guinea a közös tudományos bizottság szakvéleménye alapján úgy határoz, hogy az erőforrások védelme érdekében betilt egy halászati tevékenységet, a vegyes bizottság összeül a döntést megalapozó adatok elemzésére, annak értékelésére, hogy a tilalom milyen hatást gyakorol az uniós hajók e jegyzőkönyv keretében végzett tevékenységére, valamint az esetleges korrekciós intézkedések meghozatalára. (2) Az (1) bekezdés szerinti esetekben a vegyes bizottság megállapodik a megállapodás értelmében az EU által fizetendő pénzügyi hozzájárulás arányos csökkentéséről és – adott esetben – a hajótulajdonosoknak felajánlható kompenzációról. (3) A Bissau-Guinea által bármely halászati tevékenység tekintetében tudományos szakvélemény alapján bevezetett tilalom a szóban forgó halászatban részt vevő valamennyi hajóra hátrányos megkülönböztetés nélkül alkalmazandó, beleértve mind a nemzeti, mind a harmadik országok lobogója alatt közlekedő hajókat. 7. cikk A halászati lehetőségek közös megállapodással történő kiigazítása Az 1. cikkben említett halászati lehetőségek a vegyes bizottság keretében és a közös tudományos bizottság ajánlása alapján közös megegyezéssel kiigazíthatók. Ebben az esetben a 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett pénzügyi hozzájárulást arányosan és időarányosan ki kell igazítani, továbbá a szükséges módosításokat be kell építeni e jegyzőkönyvbe és annak mellékletébe. 8. cikk Felderítő halászat (1) A felderítő halászati utak célja az új halászati területek és tevékenységek műszaki kivitelezhetőségének és gazdasági megtérülésének vizsgálata. (2) A felderítő halászatra vonatkozó engedély iránti kérelmeket az Európai Bizottság közli a bissau-guineai hatóságokkal egy műszaki adatlap alapján, amely feltünteti: – a hajó műszaki jellemzőit, – a hajón szolgáló tisztek adott halászattal kapcsolatos szakértelmének szintjét, – a program javasolt technikai paraméterei (időtartam, halászeszköz, felderítési terület stb.). (3) A felderítő halászati utak legfeljebb hat hónapig tarthatnak. Előfeltételük a Bissau-Guinea által megállapított díj kifizetése. (4) A lobogó szerinti tagállam egy tudományos megfigyelőjének és egy, a bissau-guineai hatóságok által kiválasztott megfigyelőnek az út egész ideje alatt a fedélzeten kell tartózkodnia. (5) A felderítő halászati út során ejthető fogások mennyiségét a bissau-guineai hatóságok határozzák meg. A felderítő úton fogott halzsákmány a hajótulajdonos tulajdonában marad. Nem tarthatók a fedélzeten, illetőleg nem értékesíthetők olyan halak, amelyek mérete nem felel meg a hatályos bissau-guineai szabályozásban előírtaknak vagy amelyek halászatát a bissau-guineai jogszabályok tiltják. (6) A felderítő halászati utak részletes eredményeit elemzés céljából közölni kell a vegyes bizottsággal és a közös tudományos bizottsággal. 9. cikk Új halászati lehetőségek Abban az esetben, ha az uniós halászhajók olyan halászati tevékenységet kívánnak végezni, amelyekről e jegyzőkönyv 1. cikke nem rendelkezik, a Felek konzultálnak egymással a közös tudományos bizottság keretében. A Felek megállapodnak az új halászati lehetőségekre vonatkozó feltételekben, és ennek megfelelően módosítják e jegyzőkönyvet és annak mellékletét. 10. cikk Az uniós szereplők gazdasági integrálódása a bissau-guineai halászati ágazatba (1) A két fél vállalja, hogy előmozdítja az uniós szereplőknek a bissau-guineai halászati ágazat egészébe való gazdasági integrálódását, különösen az európai hajók bérlése vagy a vegyes vállalkozások létrehozása tekintetében. (2) A két fél együttműködik annak érdekében, hogy az európai magánszereplők figyelmét felhívják a bissau-guineai halászati ágazat egészében rejlő kereskedelmi és ipari lehetőségekre, különösen a közvetlen beruházások vonatkozásában. (3) E célból Bissau-Guinea ösztönzést nyújthat az ilyen beruházásokat vállaló gazdasági szereplőknek. (4) A Felek vállalják, hogy 2012 végéig létrehoznak egy vitacsoportot, amelybe meghívják a gazdasági szereplőket a halászati ágazatba való közvetlen beruházásokat akadályozó tényezők feltérképezése és az akadályok leküzdését lehetővé tevő intézkedések feltárása céljából. A vitacsoport lehetőség szerint javaslatot tesz olyan finanszírozási formákra, amelyek lehetővé teszik az azonosított intézkedések végrehajtását. 11. cikk Az adatcsere számítógépesítése (1) Bissau-Guinea és az Európai Unió vállalja, hogy a lehető leghamarabb létrehozza a megállapodás végrehajtásához kapcsolódó valamennyi információ és dokumentum elektronikus cseréjéhez szükséges számítógépes rendszereket. (2) Az elektronikus formátumú dokumentumokat minden esetben a papíralapú dokumentumokkal egyenértékűnek kell tekinteni. (3) Bissau-Guinea és az Európai Unió haladéktalanul értesíti egymást a számítógépes rendszerek bárminemű meghibásodásáról. Ilyen esetben automatikusan a megállapodás végrehajtásához kapcsolódó valamennyi információ és dokumentum papírváltozatát kell használni a mellékletben megállapított szabályok szerint. 12. cikk Bizalmas adatkezelés Bissau-Guinea gondoskodik arról, hogy a megállapodás alkalmazása során kapott, az uniós hajók tevékenységével összefüggő név szerinti adatokat mindenkor a titoktartási és adatvédelmi rendelkezések maradéktalan tiszteletben tartása mellett kezeli. 13. cikk A nemzeti jogszabályok alkalmazandó rendelkezései (1) A bissau-guineai vizeken halászó európai uniós halászhajók tevékenységeire a Bissau-Guineában alkalmazandó jogszabályok az irányadók, hacsak a halászati partnerségi megállapodás, e jegyzőkönyv, valamint annak melléklete és függelékei erről másképpen nem rendelkeznek. (2) A bissau-guineai hatóságok a halászati ágazatot érintő minden jogszabályi változásról és új jogszabályról értesítik az Európai Bizottságot. 14. cikk A pénzügyi hozzájárulás kifizetésének felfüggesztése és felülvizsgálata (1) A 2. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjában említett pénzügyi hozzájárulás a vegyes bizottságon belül folytatott egyeztetéseket követően felülvizsgálható vagy felfüggeszthető az alábbi feltételek bármelyikének fennállása esetén: a) természeti jelenségektől eltérő rendkívüli körülmények megakadályozzák a halászati tevékenységek végzését a bissau-guineai kizárólagos gazdasági övezetben; b) az e jegyzőkönyv megkötését eredményező politikai irányvonalak jelentős módosulása nyomán bármelyik fél kéri a jegyzőkönyv rendelkezéseinek felülvizsgálatát azok esetleges módosítása érdekében; c) az Európai Unió megállapítja, hogy a Bissau-Guinea területén megsértették a Cotonoui Megállapodás 9. cikkében előírt emberi jogok és demokratikus elvek lényeges és alapvető elemeit. (2) Az Európai Unió fenntartja magának a jogot, hogy az e jegyzőkönyv 2. cikke (2) bekezdésének b) pontjában szereplő külön pénzügyi hozzájárulás kifizetését felülvizsgálja, illetőleg teljesen vagy részlegesen felfüggessze: a) amennyiben a vegyes bizottság keretében készített értékelést követően megállapítható, hogy az elért eredmények nincsenek összhangban a programozással; b) amennyiben a pénzügyi hozzájárulás végrehajtására nem kerül sor. (3) A pénzügyi hozzájárulás fizetése folytatódik, amint a Felek közötti egyeztetések és megállapodás nyomán helyreáll az (1) bekezdésben említett események előtti állapot, és/vagy amint a (2) bekezdésben szereplő pénzügyi végrehajtás eredményei ezt igazolják. Mindazonáltal a 2. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett külön pénzügyi hozzájárulás kifizetése nem teljesíthető a jegyzőkönyv lejártát követő 6 hónapos időszak után. (4) Az uniós hajók számára kiadott halászati engedélyek a 2. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti pénzügyi hozzájárulás kifizetésének felfüggesztésével egyidejűleg felfüggeszthetők. Érvényességük visszaállításakor a szóban forgó halászati engedélyek érvényessége a halászati tevékenység felfüggesztésének időtartamával megegyező időtartammal meghosszabbodik. 15. cikk A jegyzőkönyv végrehajtásának felfüggesztése (1) E jegyzőkönyv végrehajtása a vegyes bizottság keretében folytatott konzultációt követően bármelyik fél kezdeményezésére felfüggeszthető az alábbi feltételek bármelyikének fennállása esetén: a) természeti jelenségektől eltérő rendkívüli körülmények megakadályozzák a halászati tevékenységek végzését a bissau-guineai kizárólagos gazdasági övezetben; b) az e jegyzőkönyv megkötését eredményező politikai irányvonalak jelentős módosulása nyomán bármelyik fél kéri a jegyzőkönyv rendelkezéseinek felülvizsgálatát azok esetleges módosítása érdekében; c) a két fél egyike megsérti a Cotonoui Megállapodás 9. cikkében előírt emberi jogok és demokratikus elvek lényeges és alapvető elemeit; d) az Európai Unió a 2. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett pénzügyi hozzájárulás kifizetését az e jegyzőkönyv 14. cikkében leírtaktól eltérő okból nem teljesíti; e) a két fél között olyan vita áll fenn, amelyet a vegyes bizottság keretében folytatott konzultációk keretében nem sikerült megoldani; f) a két fél egyike nem tartja tiszteletben e jegyzőkönyv rendelkezéseit. (2) Ha a jegyzőkönyv alkalmazását az (1) bekezdés c) pontjában említettektől eltérő okokból kell felfüggeszteni, az érintett fél a felfüggesztés hatálybalépésének időpontja előtt legalább három hónappal írásbeli értesítést küld szándékáról. A jegyzőkönyvnek az (1) bekezdés c) pontjában említett okokból történő felfüggesztése a felfüggesztésre vonatkozó határozat meghozatalakor azonnal alkalmazandó. (3) Felfüggesztés esetén a Felek folytatják a konzultációt az őket szembeállító vita békés rendezése érdekében. Amennyiben sikerül a vitát rendezni, e jegyzőkönyv alkalmazása újból megkezdődik, és a pénzügyi hozzájárulás összege arányosan és időarányosan csökken annak az időszaknak megfelelően, amelynek során e jegyzőkönyv alkalmazását felfüggesztették. 16. cikk Időtartam Ez a jegyzőkönyv a 18. cikk szerinti ideiglenes alkalmazás kezdőnapjától számított három évig alkalmazandó, kivéve, ha azt a 17. cikkel összhangban felmondják. 17. cikk Felmondás (1) E jegyzőkönyv felmondásához az érintett fél legalább hat hónappal a felmondás hatálybalépésének időpontja előtt írásban értesíti a másik felet erre irányuló szándékáról. (2) Az előző bekezdésben említett értesítés elküldése után a Felek konzultációt kezdenek. 18. cikk A jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazása Ez a jegyzőkönyv aláírásának napjától ideiglenesen alkalmazandó. 19. cikk Hatálybalépés Ez a jegyzőkönyv és melléklete azon a napon lép hatályba, amelyen a Felek kölcsönösen értesítik egymást a hatálybalépéshez szükséges eljárások befejezéséről. I. MELLÉKLET AZ EURÓPAI UNIÓS HAJÓK ÁLTAL A BISSAU-GUINEAI HALÁSZATI ÖVEZETBEN FOLYTATOTT HALÁSZATI TEVÉKENYSÉGEKRE IRÁNYADÓ FELTÉTELEK I. FEJEZET Általános rendelkezések 1. Az illetékes hatóság kijelölése 1. E melléklet alkalmazásában és ellenkező megjelölés hiányában az Európai Unióra (EU) vagy Bissau-Guineára az illetékes hatóság címén történő hivatkozás az alábbiakat jelenti: i. az EU esetében: az Európai Bizottság, adott esetben az EU küldöttsége útján, ii. Bissau-Guinea esetében: a halászatért felelős kormányzati egység. 2. Nemzeti kizárólagos gazdasági övezet Bissau-Guinea a jegyzőkönyv hatálybalépését megelőzően közli az EU-val kizárólagos gazdasági övezetének és alapvonalainak földrajzi koordinátáit. 3. Helyi ügynök kijelölése A tonhalhalászhajók kivételével minden, e jegyzőkönyv értelmében halászati engedélyt szerezni szándékozó uniós hajót egy Bissau-Guineában letelepedett ügynöknek kell képviselnie. 4. Bankszámla Bissau-Guinea a jegyzőkönyv hatálybalépését megelőzően közli az EU-val azon bankszámlájának vagy bankszámláinak az adatait, amely(ek)re az uniós halászhajók által a megállapodás keretében fizetendő pénzösszegeket be kell fizetni. A banki átutalásokkal járó költségeket a hajótulajdonosok viselik. II. FEJEZET Halászati engedélyek 1. A halászati engedély kiadásának előfeltétele – Jogosult hajók A megállapodás 6. cikkében említett halászati engedélyek kibocsátásának az a feltétele, hogy az adott hajó szerepeljen az uniós halászhajók nyilvántartásában, valamint hogy a megállapodás keretében a Bissau-Guineán végzett halászati tevékenységből eredően a hajótulajdonosra, a hajóparancsnokra vagy a hajóra háruló minden korábbi kötelezettségnek eleget tettek. 2. Halászati engedély iránti kérelem 2.1. Az Európai Unió legalább 20 nappal az engedély kérelmezett érvényességi időpontja előtt a függelékben foglalt nyomtatványminta felhasználásával a bissau-guineai hatóságok elé terjeszti minden olyan hajó kérelmét, amely a megállapodás keretében halászni kíván. 2.2. A hatályos jegyzőkönyv alapján minden első ízben benyújtott engedélykérelemhez, illetve az érintett hajó műszaki módosítását követően az engedélykérelemhez csatolni kell az alábbiakat: i. a kérelmezett halászati engedély érvényességi időszakára esedékes átalánydíj befizetéséről szóló igazolás; ii. a hajó helyi ügynökének neve és címe, ha létezik ilyen ügynök; iii. vonóhálós hajók esetében a megfigyelő költségeit fedező előzetes átalány-hozzájárulás kifizetéséről szóló igazolás; iv. vonóhálós hajók esetében a lobogó szerinti állam által a hajó tonnatartalmáról kiállított igazolás; v. vonóhálós hajók esetében a Bissau-Guinea által a hajón elvégzett műszaki szemle után kiállított megfelelőségi tanúsítvány; vi. mindegy egyéb, a megállapodás keretében előírt dokumentum. 2.3. Azoknál a hajóknál, amelyeknél a műszaki jellemzők nem változtak, a halászati engedélynek a hatályos jegyzőkönyv alapján történő megújításakor a vonatkozó kérelemhez csak a díj és – adott esetben – a megfigyelővel kapcsolatos költségekhez való átalány-hozzájárulás befizetésének igazolását kell csatolni. 3. Előzetes átalánydíj 3.1. Az átalánydíj összegét az e melléklet függelékében foglalt adatlapokon valamennyi hajókategória tekintetében meghatározott éves százalék alapján kell megállapítani. A díj a kikötői illetékek és a szolgáltatások költségei kivételével minden nemzeti és helyi adót magában foglal. 3.2. Ha a halászati engedély érvényességi időtartama rövidebb egy évnél, az említett átalány-hozzájárulás összegét a halászati engedély érvényességi időszakával időarányosan csökkenteni kell. Ezt az összeget adott esetben a megfelelő technikai adatlapokon rögzített mértékek alapján növelni kell a negyedéves vagy féléves időtartamoknak megfelelő összegekkel. 4. A halászatra jogosult hajók ideiglenes jegyzéke 4.1. A halászati engedélykérelmek kézhezvételét követően Bissau-Guinea minden hajókategóriára vonatkozóan haladéktalanul elkészíti a kérelmező hajók ideiglenes jegyzékét. E jegyzéket azonnal el kell juttatni a halászati ellenőrzésért felelős nemzeti hatóságnak és az EU-nak. 4.2. Az ideiglenes jegyzéket az EU továbbítja a hajótulajdonosnak vagy az ügynöknek. Ha az EU irodái zárva vannak, Bissau-Guinea az ideiglenes jegyzéket közvetlenül is kiadhatja a hajótulajdonosnak vagy ügynökének, arról másolatot küldve az EU részére. 5. A halászati engedély kiadása 5.1. A halászati engedélyt Bissau-Guinea a teljes kérelmezési dosszié kézhezvételét követő 20 napon belül bocsátja ki az EU részére. 5.2. A halászati engedélynek a jegyzőkönyv alkalmazási időszaka alatt történő megújítása esetén az új halászati engedélynek egyértelmű hivatkozást kell tartalmaznia az eredeti halászati engedélyre. 5.3. Az EU továbbítja a halászati engedélyt a hajótulajdonosnak vagy az ügynöknek. Ha az EU irodái zárva vannak, Bissau-Guinea a halászati engedélyt közvetlenül is kiadhatja a hajótulajdonosnak vagy ügynökének, arról másolatot küldve az EU részére. 6. A halászatra jogosult hajók jegyzéke A halászati engedély kibocsátását követően Bissau-Guinea minden hajókategóriára vonatkozóan haladéktalanul elkészíti a Bissau-Guinea övezetében halászatra jogosult hajók végleges jegyzékét. E jegyzéket azonnal el kell juttatni a halászati ellenőrzésért felelős nemzeti hatóságnak és az EU-nak, és az a fent említett ideiglenes jegyzék helyébe lép. 7. A halászati engedély érvényességi ideje 7.1. A halászati engedélyeket negyedéves, féléves vagy éves időszakra állítják ki. 7.2. Az érvényességi időszak kezdetének megállapításához „éves időszak” alatt az alábbiak értendők: i. a jegyzőkönyv alkalmazásának első évében a jegyzőkönyv hatálybalépésének napja és ugyanazon év december 31. közötti időszak; ii. ezt követően minden teljes naptári év; iii. a jegyzőkönyv alkalmazásának utolsó évében a január 1. és a jegyzőkönyv lejárati dátuma közötti időszak. 7.3. A negyedéves vagy féléves érvényességi időszakok mindig az adott hónap első napján kezdődnek. A halászati engedélyek érvényessége azonban nem lépheti túl a kiadásuk évének december 31. napját. 8. A halászati engedély fedélzeten tartása 8.1. A halászati engedélyt mindig a fedélzeten kell tartani. 8.2. Mindazonáltal a tonhalhalászhajók és a felszíni horogsoros hajók a fent említett ideiglenes jegyzékbe való felvételük időpontjától halászhatnak. A halászati engedély kibocsátásáig az ideiglenes jegyzéket mindenkor e hajók fedélzetén kell tartani. 9. A halászati engedély átruházása 9.1. A halászati engedélyt egy meghatározott hajó nevére kell kiállítani, és nem ruházható át. 9.2. Azonban igazolt vis maior esetén és az Európai Unió kérésére a hajó halászati engedélye helyettesíthető egy másik, a helyettesítendő hajóhoz hasonló hajó nevére kiállított új halászati engedéllyel. 9.3. Az átruházás úgy történik, hogy a hajó tulajdonosa vagy annak bissau-guineai ügynöke visszaadja a helyettesítendő halászati engedélyt, és Bissau-Guinea haladéktalanul kiállítja a fenti engedély helyébe lépő új engedélyt. A korábbi engedélyt helyettesítő új engedélyt a helyettesítendő engedély visszaadása után késedelem nélkül ki kell bocsátani a hajótulajdonos vagy ügynöke részére. A korábbi engedély helyébe lépő új engedély a helyettesítendő engedély visszaadásának napján lép hatályba. 9.4. Amennyiben a vonóhálós hajók esetében a cserehajó bruttó tonnatartalma (BRT) meghaladja a helyettesítendő hajó tonnatartalmát, a pótdíjat a tonnatartalom és a fennmaradó érvényességi idő különbözete alapján arányosan kell kiszámítani. A pótdíjat a hajótulajdonosnak a halászati engedély átadásakor kell kifizetnie. 9.5. Bissau-Guinea késedelem nélkül naprakésszé teszi a halászatra jogosult hajók jegyzékét. Az új jegyzéket haladéktalanul el kell juttatni a halászati ellenőrzésért felelős nemzeti hatóságnak és az EU-nak. 10. Segédhajók 10.1. Az EU kérésére Bissau-Guinea a halászati engedéllyel rendelkező uniós hajók számára engedélyezi segédhajók igénybevételét. A segédhajóknak az EU valamely tagállamának lobogója alatt kell közlekedniük, vagy valamely uniós vállalat tulajdonában kell állniuk, és nem rendelkezhetnek halfogásra alkalmas eszközökkel. 10.2. Bissau-Guinea elkészíti az engedélyezett segédhajók jegyzékét és azt haladéktalanul eljuttatja a halászati ellenőrzésért felelős nemzeti hatóságnak és az EU-nak. 10.3 A segédhajóknak e célból a bissau-guineai jogszabályoknak megfelelően kiállított engedéllyel kell rendelkezniük. 11. Műszaki szemle (vonóhálós hajók) 11.1. Évente egyszer, illetve a tonnatartalom módosulása esetén, továbbá minden olyan esetben, amikor valamely más típusú halászeszköz használata a halászati kategória megváltozását vonja maga után, valamennyi uniós vonóhálós halászhajónak jelentkeznie kell Bissau-Guinea egyik kikötőjében a hatályos bissau-guineai jogszabályok által előírt műszaki szemle elvégzésére. 11.2. A műszaki szemle során ellenőrzik a hajó műszaki jellemzőinek és a fedélzeten lévő halászeszközöknek a megfelelőségét, valamint a nemzeti tengerészek hajóra vételére vonatkozó rendelkezések betartását. 11.3. A műszaki szemlét Bissau-Guinea köteles a hajónak a kikötőbe való megérkezését követő 48 órán belül elvégezni. 11.4. Bissau-Guinea minden műszaki szemle végén megfelelőségi igazolást állít ki a hajóparancsnok részére, az igazolás egy példányát pedig megküldi az EU-nak. 11.5. A megfelelőségi igazolás érvényességi ideje egy év. Mindazonáltal minden olyan változás esetén, amely a garnélahalászatra, illetőleg a garnélahalászatról valamely más tevékenységre való áttérést jelent, új megfelelőségi igazolás kiállítására van szükség. Ezenkívül akkor is új megfelelőségi igazolást kell kiállítani, ha a hajó 45 napnál hosszabb időre elhagyja Bissau-Guinea kizárólagos gazdasági övezetét. 11.6. A megfelelőségi igazolást mindenkor a fedélzeten kell tartani. 11.7. A műszaki szemlék költségeit a hajótulajdonos viseli a bissau-guineai jogszabályok által megállapított díjszabás szerint. E költségek nem haladhatják meg azt az összeget, amelyet azonos szolgáltatásért a nemzeti hajók vagy a harmadik országok lobogója alatt közlekedő hajók fizetnek. III. FEJEZET Technikai intézkedések 1. A halászati engedéllyel rendelkező hajókra az övezet, a halászeszközök és a járulékos fogások tekintetében alkalmazandó technikai intézkedéseket a halászat egyes kategóriáira vonatkozóan az e melléklet függelékében foglalt adatlapok határozzák meg. 2. A tonhalhalászhajók és a felszíni horogsoros hajók tiszteletben tartják az ICCAT által elfogadott valamennyi ajánlást. IV. FEJEZET A fogások bejelentése 1. Halászati napló 1.1. A megállapodás keretében halászó európai uniós hajó parancsnoka halászati naplót vezet, amelynek mintája halászati kategóriánként e melléklet függelékében található. A hajóparancsnok a halászati naplót minden olyan napra vonatkozóan kitölti, amelyet a hajó Bissau-Guinea halászati övezetében tölt. 1.2. A hajóparancsnok minden nap feljegyzi a halászati naplóba a kifogott és fedélzeten tartott – a FAO hárombetűs kódjával azonosított – fajok élőtömeg-kilogrammban vagy adott esetben az egyedek számában kifejezett mennyiségét. A főbb fajok esetében a hajóparancsnok megemlíti azt is, ha nem történt fogás. 1.3. Adott esetben a hajóparancsnok minden nap beírja a halászati naplóba az egyes fajok tengerbe visszadobott, élőtömeg-kilogrammban vagy adott esetben az egyedek számában kifejezett mennyiségét. 1.4. A halászati naplót olvashatóan, nagybetűkkel kell kitölteni, és azt a hajóparancsnoknak alá kell írnia. 1.5. A halászati naplóban rögzített adatok pontosságáért a hajóparancsnok felel. 2. A fogások bejelentése 2.1. A hajó fogásait a hajóparancsnok a bissau-guineai halászati övezetben töltött időszakra vonatkozó halászati naplóinak a bissau-guineai hatóságok részére történő átadásával jelenti be. 2.2. A halászati naplókat az alábbi módok egyikén kell átadni: i. valamely bissau-guineai kikötőn történő áthaladáskor minden egyes halászati napló eredeti példányát be kell nyújtani Bissau-Guinea helyi képviselőjének, aki annak átvételét írásban igazolja; ii. ha a hajó anélkül hagyja el Bissau-Guinea halászati övezetét, hogy kikötne valamely bissau-guineai kikötőben, minden egyes halászati napló eredeti példányát bármely más kikötőbe való megérkezéstől számított 14 napon belül, de legkésőbb a bissau-guineai halászati övezet elhagyását követő 30 napon belül kell elküldeni: a) Bissau-Guineába küldött levéllel; b) vagy faxon, a Bissau-Guinea által megadott fax-számra; c) vagy e-mailben. 2.3. Ha Bissau-Guinea képes a fogási jelentések e-mail útján történő fogadására, a hajóparancsnok a halászati naplókat a Bissau-Guinea által közölt e-mail címre küldi. A dokumentum(ok) kézhezvételét Bissau-Guinea válasz e-mailben haladéktalanul visszaigazolja. 2.4. A hajóparancsnok minden halászati napló egy példányát megküldi az EU részére. A tonhalhalászhajók és a felszíni horogsoros hajók esetében a hajóparancsnok minden halászati napló egy példányát megküldi az alábbi tudományos intézetek egyikének is: i. Institut de recherche pour le développement (IRD), ii. Instituto Español de Oceanografia (IEO), vagy iii. Instituto Nacional de investigação agrária e das Pescas (INIAP). 2.5. Ha a hajó halászati engedélyének érvényességi időszaka alatt visszatér Bissau-Guinea halászati övezetébe, újabb tevékenységi és fogási jelentést kell készítenie. 2.6. Az e fejezetben előírt rendelkezések be nem tartása esetén Bissau-Guinea a hiányzó fogási jelentések benyújtásáig felfüggesztheti az érintett hajó halászati engedélyét, és a hajótulajdonost az e célból a hatályos nemzeti jogszabályokban előírt rendelkezések szerint büntetéssel sújthatja. Ismételt jogszabálysértés esetén Bissau-Guinea megtagadhatja a halászati engedély megújítását. Bissau-Guinea haladéktalanul tájékoztatja az Európai Uniót az ilyen összefüggésben alkalmazott mindennemű szankcióról. 3. Elektronikus rendszerre való áttérés Az uniós hajók 2013. január 1-jétől – az e melléklet függelékében szereplő rendelkezéseknek megfelelően – elektronikus úton rögzítik és juttatják el Bissau-Guineának a megállapodás keretében végzett halászati műveleteikre vonatkozó adatokat. 4. Tonhalhalászhajókra és felszíni horogsoros hajókra vonatkozó díjkimutatás 4.1. Az EU a fent említett tudományos intézetek által megerősített fogási jelentések alapján minden tonhalhalászhajóra és felszíni horogsoros hajóra vonatkozóan megállapítja az adott hajó által az előző naptári évi halászati idény után fizetendő díjak végleges kimutatását. 4.2. Az EU e végleges díjkimutatást továbbítja Bissau-Guineának és a hajótulajdonosnak a fogások ejtésének évét követő év június 15. napja előtt. 4.3. Ha a végleges díjkimutatás összege meghaladja a halászati engedély megszerzéséért előzetesen befizetett átalánydíjat, a hajótulajdonos a fennmaradó összeget haladéktalanul megfizeti Bissau-Guineának. Ha a végleges díjkimutatás összege kisebb az átalánydíjnál, a fennmaradó összeg nem kerül visszatérítésre a hajótulajdonos számára. V. FEJEZET Kirakodás és átrakás 1. A bissau-guineai kikötők valamelyikében a fogásokat kirakodni vagy a Bissau-Guinea halászati övezetében ejtett fogásokat átrakni kívánó uniós hajó parancsnoka a kirakodást vagy átrakást megelőzően legalább 24 órával köteles értesíteni Bissau-Guineát: a) a rakományt kirakodni vagy átrakni szándékozó halászhajó nevéről; b) a kirakodási vagy átrakási kikötőről; c) a kirakodás vagy átrakás várható napjáról és időpontjáról; d) a kirakodásra vagy átrakásra szánt egyes fajok mennyiségéről (a FAO hárombetűs kódjával azonosítva, élőtömeg-kilogrammban vagy adott esetben az egyedek számában kifejezve); e) átrakás esetén a fogadó hajó nevéről. 2. Átrakás esetén a hajóparancsnoknak meg kell győződnie arról, hogy a fogadó hajó rendelkezik az illetékes hatóságok által ilyen művelet végzésére vonatkozóan kiállított engedéllyel. 3. Az átrakási műveletet Bissau-Guinea e célra engedélyezett kikötőjének vizein kell elvégezni. A tengeren történő átrakás tilos. 4. E rendelkezések be nem tartása magával vonja a bissau-guineai jogszabályokban e célból előirányzott szankciók alkalmazását. VI. FEJEZET Műholdas hajómegfigyelési rendszer (VMS) 1. A hajók helyzetmeghatározási üzenetei – VMS-rendszer 1.1. A bissau-guineai halászati övezetben való tartózkodásuk során a halászati engedéllyel rendelkező uniós hajóknak műholdas megfigyelési rendszerrel (Vessel Monitoring System – VMS) kell rendelkezniük, amely földrajzi helyzetüket automatikusan és folyamatosan, minden órában közli a lobogójuk szerinti állam halászati felügyelő központjával (Fisheries Monitoring Center – FMC). 1.2. Minden helyzetmeghatározási jelentésnek i. tartalmaznia kell: a) a hajó azonosító jelét; b) a halászhajó legutóbbi helyzetét (földrajzi hosszúság és szélesség) 500 méternél kisebb megengedett eltéréssel, 99 %-os konfidencia-intervallummal; c) a helyzet feljegyzésének napját és időpontját; d) a hajó sebességét és irányát. ii. a függelékben található formátumot kell követnie. 1.3. A Bissau-Guinea halászati övezetébe való belépést követően regisztrált földrajzi helyzetet az „ENT” kóddal kell azonosítani. Minden későbbi helyzetet a „POS” kóddal kell azonosítani a bissau-guineai halászati övezetből való kilépést követően regisztrált első helyzet kivételével, amelyet az „EXI” kóddal kell azonosítani. 1.4. A lobogó szerinti állam halászati felügyelő központja biztosítja a helyzetmeghatározási jelentések automatikus kezelését és adott esetben elektronikus továbbítását. A helyzetmeghatározási jelentéseket biztonságos módon kell feljegyezni és három évig meg kell őket őrizni. 2. A hajó általi üzenetküldés a VMS-rendszer meghibásodása esetén 2.1. A hajóparancsnoknak mindenkor meg kell győződnie arról, hogy hajójának VMS-rendszere teljes mértékben működőképes-e, illetve hogy a helyzetmeghatározási jelentések megfelelően elküldésre kerülnek-e a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központjához. 2.2. Meghibásodás esetén a hajó VMS-rendszerét egy hónapon belül meg kell javítani vagy ki kell cserélni. Amennyiben e határidőn beül nem történik meg a javítás, a hajó nem halászhat tovább Bissau-Guinea halászati övezetében. 2.3. A bissau-guineai halászati övezetben hibás VMS-rendszerrel halászó hajóknak az 1.2. pontban részletezett valamennyi információt tartalmazó helyzetmeghatározási jelentésüket e-mail, rádió vagy fax útján legalább négyóránként meg kell küldeniük a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központjának. 3. A helyzetmeghatározási jelentések biztonságos közlése Bissau-Guinea halászati felügyelő központjával 3.1. Amint Bissau-Guinea működőképes halászati felügyelő központot hoz létre, a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központja automatikusan továbbítja az érintett hajók helyzetmeghatározási jelentéseit Bissau-Guinea halászati felügyelő központjának. A lobogó szerinti állam és Bissau-Guinea halászati felügyelő központja kölcsönösen kicserélik kapcsolattartási e-mail címeiket és haladéktalanul tájékoztatják egymást az e címekben bekövetkező minden változásról. 3.2. A lobogó szerinti állam és Bissau-Guinea halászati felügyelő központja között a helyzetmeghatározási jelentések továbbítása biztonságos kommunikációs rendszeren keresztül, elektronikus úton történik. 3.3. Bissau-Guinea és a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központja haladéktalanul tájékoztatja egymást a halászati engedéllyel rendelkező valamely hajó egymást követő helyzetmeghatározási jelentéseinek fogadásában bekövetkező minden kiesésről, amennyiben az érintett hajó nem jelentette be a halászati övezetből való kilépését. 4. A kommunikációs rendszer hibás működése 4.1. Bissau Guinea meggyőződik arról, hogy elektronikus berendezései kompatibilisek-e a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központjának berendezéseivel, és haladéktalanul tájékoztatja az EU-t a kommunikációban és a helyzetmeghatározási jelentések fogadásában bekövetkező minden hibáról, hogy a lehető legrövidebb időn belül műszaki megoldást lehessen találni a problémára. Minden esetleges vita esetében a vegyes bizottság elé kell terjeszteni az ügyet. 4.2. A hajóparancsnok tekintendő felelősnek a hajó VMS-rendszerének minden bizonyított manipulálásáért, amelynek célja a rendszer működésének megzavarása vagy a helyzetmeghatározási jelentések meghamisítása. Minden jogsértés a hatályos bissau-guineai jogszabályokban előírt szankciókkal sújtandó. 5. A helyzetmeghatározási jelentések küldési gyakoriságának módosítása 5.1. Jogsértést bizonyítani látszó, megalapozott indokok alapján Bissau-Guinea az EU-nak küldött másolattal kérheti a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központjától, hogy meghatározott kivizsgálási időszak időtartamára csökkentse harminc percre a hajó jelentésküldési intervallumát. Az okirati bizonyítékokat Bissau-Guinea megküldi a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központjának és az Uniónak. A lobogó szerinti állam halászati felügyelő központja haladéktalanul a nagyobb gyakoriság szerint továbbítja az érintett hajó helyzetmeghatározási jelentéseit Bissau-Guinea részére. A vizsgálati eljárás befejezéséről Bissau-Guinea azonnal értesíti a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központját és az Európai Uniót. 5.2. A meghatározott kivizsgálási időszak végén Bissau-Guinea tájékoztatja a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központját és az EU-t az esetleges következményekről. VII. FEJEZET Ellenőrzés 1. Az övezetbe való belépés és az onnan való kilépés 1.1. A halászati engedéllyel rendelkező uniós hajóknak a bissau-guineai halászati övezetbe való minden belépését és onnan való kilépését a belépést vagy kilépést megelőző 24 órán belül be kell jelenteni Bissau-Guineának. Tonhalhalászhajók és felszíni horogsoros hajók esetében a bejelentési határidő hat óra. 1.2. Belépésének vagy kilépésének bejelentésekor a hajó közli különösen: i. az áthaladás várható napját, időpontját és helyét; ii. a fedélzeten tartott, a FAO hárombetűs kódjával azonosított egyes fajok élőtömeg-kilogrammban vagy adott esetben az egyedek számában kifejezett mennyiségét; iii. a termékek kiszerelését. 1.3. A bejelentést lehetőség szerint e-mail útján kell megtenni, vagy ennek hiányában faxon vagy rádión, a Bissau-Guinea által közölt e-mail címen, hívószámon vagy frekvencián. Bissau-Guinea haladéktalanul értesíti az érintett hajókat és az EU-t az e-mail címekben, a hívószámban vagy a frekvenciában bekövetkező mindennemű változásról. 1.4. Minden olyan hajó, amelyet a bissau-guineai halászati övezetben halászati tevékenységen érnek anélkül, hogy előzetesen bejelentette volna jelenlétét, engedély nélkül halászó hajónak minősül. 2. Vizsgálatok 2.1. A bissau-guineai vizeken halászati tevékenységet folytató európai uniós hajók parancsnokai lehetővé teszik és megkönnyítik minden olyan felhatalmazott bissau-guineai tisztviselő fedélzetre szállását és munkájának végzését, akiknek feladata a halászati tevékenységek vizsgálata. 2.2. E tisztviselők csak a feladataik ellátásához szükséges ideig maradhatnak a fedélzeten. 2.3. Minden egyes vizsgálat végén hivatalos vizsgálati jelentést kell kiállítani a parancsnok részére. VIII. FEJEZET Jogsértések 1. Jogsértések kezelése 1.1. A halászati engedéllyel rendelkező uniós hajók által az e mellékletben foglalt rendelkezések tekintetében elkövetetett minden jogsértést vizsgálati jelentésben kell megemlíteni. 1.2. A vizsgálati jelentés hajóparancsnok általi aláírása nem sérti a hajótulajdonos védekezési jogát a feltárt jogsértéssel kapcsolatban. 2. A hajó feltartóztatása – Tájékoztató értekezlet 2.1. Ha a jogsértéssel kapcsolatban a hatályos nemzeti törvények azt előírják, minden jogsértő uniós hajó kötelezhető halászati tevékenységének beszüntetésére és – ha a hajó a tengeren tartózkodik – valamely bissau-guineai kikötőbe való visszatérésre. 2.2. Bissau-Guinea legkésőbb 48 órán belül értesíti az EU-t a halászati engedéllyel rendelkező uniós hajók feltartóztatásáról. Ehhez az értesítéshez csatolni kell a feltárt jogsértést bizonyító dokumentumokat. 2.3. A hajóval, a hajóparancsnokkal vagy a rakománnyal szemben hozandó intézkedések – kivéve a bizonyítékok megőrzését szolgáló intézkedéseket – meghozatala előtt Bissau-Guinea az EU kérésére a hajó feltartóztatásáról szóló értesítést követő egy munkanapon belül tájékoztató értekezletet szervez a hajó feltartóztatásához vezető tények tisztázása és az esetleges következmények ismertetése érdekében. Ezen a tájékoztató értekezleten részt vehet a hajó lobogója szerinti állam képviselője. 3. A jogsértés szankcionálása – Peren kívüli eljárás 3.1. A feltárt jogsértés szankcióját Bissau-Guinea hatályos nemzeti törvényeinek megfelelően állapítja meg. 3.2. Amikor a jogsértés rendezése bírósági eljárást von maga után, annak megindítása előtt Bissau-Guinea és az EU peren kívüli eljárást indítanak a szankció feltételeinek és mértékének megállapítása érdekében. A hajó lobogója szerinti állam képviselője részt vehet e peren kívüli eljárásban. A peren kívüli eljárásnak legkésőbb a hajó feltartóztatásáról szóló értesítéstől számított negyedik napon be kell fejeződnie. 4. Bírósági eljárás – Banki biztosíték 4.1. Ha a peren kívüli eljárás eredménytelen, és a jogsértést az illetékes bírói szerv elé terjesztik, a jogsértő hajó tulajdonosának a Bissau-Guinea által meghatározott összegű banki biztosítékot kell elhelyeznie a Bissau-Guinea által megjelölt banknál, mely biztosíték a hajó feltartóztatásával kapcsolatos költségek, a becsült pénzbírság és az esetleges kompenzációs kártérítések fedezetéül szolgál. A banki biztosíték a bírósági eljárás végéig zárolva marad. 4.2. A banki biztosítékot az ítélet kihirdetése után fel kell szabadítani és azt a hajótulajdonosnak haladéktalanul vissza kell adni: a) teljes egészében, ha az ítélet nem szab ki semmilyen szankciót; b) a fennmaradó egyenleg mértékéig, amennyiben a szankció a banki biztosíték mértékénél alacsonyabb pénzbüntetést ír elő. 4.3. Bissau-Guinea az ítélet kihirdetésétől számított 8 napon belül tájékoztatja az EU-t a bírósági eljárás eredményéről. 5. A hajó felszabadítása A hajó és parancsnoka a peren kívüli eljárás alapján megállapított szankció rendezését vagy a banki biztosíték elhelyezését követően hagyhatja el a kikötőt. IX. FEJEZET Tengerészek felvétele 1. A felveendő tengerészek száma 1.1. Halászati engedélyének érvényessége alatt valamennyi uniós vonóhálós hajó az alábbi korlátok szerint vesz fel bissau-guineai tengerészeket: i. négy tengerész 250 BRT-nél kisebb kapacitásnál; ii. öt tengerész 250 és 400 BRT közötti kapacitásnál; iii. hat tengerész 400 és 650 BRT közötti kapacitásnál; iv. hét tengerész 650 BRT-nél nagyobb kapacitásnál. 1.2. Az uniós hajók tulajdonosai további nemzeti tengerészek felvételére is törekszenek. 2. A tengerészek szabad kiválasztása 2.1. Bissau-Guinea tájékoztató jellegű jegyzéket vezet az uniós hajókra felvehető képzett tengerészekről. 2.2. A hajótulajdonos vagy ügynöke e listáról kiválaszthatja a felveendő tengerészeket, és értesíti Bissau-Guineát a tengerészek legénységi névjegyzékbe való felvételéről. 3. Szerződések 3.1. A tengerészek munkaszerződését Bissau-Guineával konzultálva a hajótulajdonos vagy ügynöke és a – szükség esetén szakszervezete által képviselt – tengerész között kell megkötni. A szerződésben különösen a hajóra szállás napját és kikötőjét kell meghatározni. 3.2. A szerződés biztosítja az adott tengerésznek, hogy részesülhet a Bissau-Guineában rá vonatkozó társadalombiztosítási rendszer előnyeiben. Magában foglalja a halál, betegség és baleset esetére szóló biztosítást. 3.3. A szerződés másolatát valamennyi aláíró fél megkapja. 3.4. A munkára vonatkozó, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet nyilatkozatában előírt alapvető jogok biztosítandók a bissau-guineai tengerészekre. Ez különösen vonatkozik az egyesülési szabadságra, a munkavállalók szervezkedési jogának hathatós elismerésére, valamint a foglalkoztatásból eredő és a foglalkozás szerinti hátrányos megkülönböztetés felszámolására. 4. A tengerészek munkabére 4.1. A bissau-guineai tengerészek fizetését a hajótulajdonosok fedezik. A tengerészek fizetése a halászati engedély kibocsátását megelőzően, a hajótulajdonos vagy ügynöke és Bissau-Guinea közötti közös megállapodás alapján kerül meghatározásra. 4.2. A munkabér nem lehet alacsonyabb a bissau-guineai hajók személyzetének munkabérénél és az ILO által előírt normáknál. 5. A tengerészek kötelezettségei A tengerésznek meg kell jelennie a számára kijelölt hajó parancsnokánál a felvételére a munkaszerződésében meghatározott időpontot megelőző napon. A hajóparancsnok tájékoztatja a tengerészt a felvétel napjáról és időpontjáról. Ha a tengerész nem jelenik meg a felvételére előírt napon és időpontban, munkaszerződése érvénytelennek minősül. A szóban forgó tengerészt egy másik bissau-guineai tengerésszel kell helyettesíteni oly módon, hogy a hajó indulása ne szenvedjen késedelmet. X. FEJEZET Megfigyelők 1. A halászati tevékenységek megfigyelése 1.1. A halászati engedéllyel rendelkező hajók a megállapodás keretében végzett halászati tevékenységeik megfigyelésére irányuló rendszer hatálya alá tartoznak. 1.2. A tonhalhalászhajók és a felszíni horogsoros hajók esetében a két fél a lehető leghamarabb konzultál az érdekelt országokkal a regionális megfigyelői rendszer meghatározásáról és az illetékes halászati szervezet kiválasztásáról. 1.3. A többi hajó egy Bissau-Guinea által kijelölt megfigyelőt vesz fedélzetre. 2. Hajók és kijelölt megfigyelők 2.1. A halászati engedély kiállításakor Bissau-Guinea tájékoztatja az EU-t és a hajótulajdonost vagy ügynökét a kijelölt hajókról és megfigyelőkről, valamint arról az időtartamról, amelyet a megfigyelő az egyes hajók fedélzetén tölt. Bissau-Guinea a kijelölt hajókat és a kijelölt megfigyelőket érintő mindennemű változásról haladéktalanul tájékoztatja az EU-t és a hajótulajdonost vagy annak ügynökét. 2.2. A megfigyelők csak a feladataik elvégzéséhez szükséges ideig maradhatnak a hajó fedélzetén. 3. Átalányösszegű pénzügyi hozzájárulás A díj megfizetésekor a hajótulajdonos minden hajó után évi 6 000 EUR átalányösszeget fizet Bissau-Guineának, amely összeget időarányosan ki kell igazítani a kijelölt hajók halászati engedélyének érvényességi ideje alapján. 4. A megfigyelők fizetése A megfigyelők fizetését és társadalombiztosítási járulékait Bissau-Guinea fedezi. 5. A hajóra való felvétel feltételei 5.1. A megfigyelő felvételének feltételeit a hajótulajdonos vagy képviselője és Bissau-Guinea közösen határozzák meg. 5.2. A megfigyelőt a hajó fedélzetén tisztként kell kezelni. Mindazonáltal a megfigyelő fedélzeten történő elszállásolásakor figyelembe kell venni a hajó műszaki szerkezetét. 5.3. A megfigyelő fedélzeten való elszállásolásának és étkeztetésének költségeit a hajótulajdonos viseli. 5.4. A hajóparancsnok saját felelősségi körében mindent megtesz a megfigyelő fizikai biztonságának és általános kényelmének biztosítása érdekében. 5.5. A megfigyelő rendelkezésére kell bocsátani a feladatai ellátásához szükséges valamennyi eszközt. A megfigyelőnek hozzáférést kell biztosítani a kommunikációs eszközökhöz, a hajó halászati tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó iratokhoz, beleértve különösen a halászati naplót és a navigációs naplót, valamint a hajó azon részeihez, amelyek közvetlenül kapcsolódnak megfigyelői feladatai teljesítéséhez. 6. A megfigyelő kötelezettségei Fedélzeten tartózkodásának teljes időtartama alatt a megfigyelő: a) minden megfelelő lépést megtesz annak érdekében, hogy a hajó fedélzetén való tartózkodása ne szakítsa meg és ne zavarja a halászati műveleteket; b) óvja a hajó fedélzetén található javakat és eszközöket; c) tiszteletben tartja a hajóhoz tartozó valamennyi irat bizalmas jellegét. 7. A megfigyelő fedélzetre szállása és kiszállása 7.1. A megfigyelő a hajótulajdonos által választott kikötőben száll a fedélzetre. 7.2. A hajótulajdonos vagy képviselője a beszállást megelőzően legalább tíz nappal közli Bissau-Guineával a megfigyelő fedélzetre szállásának napját, idejét és kikötőjét. Abban az esetben, ha a megfigyelőt külföldön veszik fel, a megfigyelő beszállási kikötőig felmerülő utazási költsége a hajó tulajdonosát terheli. 7.3. Ha a megfigyelőt nem bissau-guineai kikötőben teszik ki, a hajótulajdonos saját költségén biztosítja a megfigyelő Bissau-Guineába való mielőbbi visszatérését. 8. A megfigyelő feladatai A megfigyelő a következő feladatokat látja el: a) megfigyeli a hajó által folytatott halászati tevékenységeket; b) a halászati műveletek során ellenőrzi a hajó földrajzi helyzetét; c) tudományos programok keretében műveleteket végez, ideértve a biológiai minták vételezését; d) kimutatást készít a használt halászeszközökről; e) igazolja a bissau-guineai halászati övezetre vonatkozóan a halászati naplóba feljegyzett halfogási adatokat; f) az adatlapokon az egyes halászati kategóriák tekintetében meghatározottak alapján ellenőrzi a járulékos fogások arányát, valamint megbecsüli a visszadobott fogások mennyiségét; g) megfigyeléseit – beleértve az elsődleges és járulékos fogások fedélzeten lévő mennyiségét is – hetente legalább egyszer közli rádión keresztül. 9. Megfigyelői jelentés 9.1. A hajó elhagyása előtt a megfigyelő bemutatja a megfigyeléseiről készített jelentést a hajó parancsnokának. A hajóparancsnok jogosult észrevételeket fűzni a megfigyelői jelentéshez. A jelentést a megfigyelő és a hajóparancsnok is aláírja. A hajóparancsnok megkapja a megfigyelői jelentés egy példányát. 9.2. A megfigyelő jelentését megküldi Bissau-Guineának. A fogásokra és a visszadobásokra vonatkozó adatokat Bissau-Guinea tudományos intézetének (CIPA) kell megküldeni, amely az adatokat feldolgozásuk és elemzésük után a közös tudományos bizottság elé terjeszti. Függelékek 1. A halászati engedély iránti kérelem formanyomtatványa 2. A fogásokra és a halászati erőkifejtésre vonatkozó statisztikák 3. A tonhalhalászhajók naplója 4. A halászati műveletek elektronikus jelzése 5. VMS-üzenetek küldése Bissau-Guineának 6. Kategóriánkénti műszaki adatlapok 1. függelék A HALÁSZATI ENGEDÉLY IRÁNTI KÉRELEM FORMANYOMTATVÁNYA A hivatal tölti ki || Megjegyzések Hajó honossága:… Engedély száma:…... Aláírás dátuma: ….. Kiállítás dátuma: …. || ……………………………………………….. ……………………………………………….. ……………………………………………….. ………………………………………………... KÉRELMEZŐ A vállalkozás neve:................................................................................................................................................................ Cégjegyzékszám:.................................................................................................................................................................... A vállalkozás illetékes felelősének neve és címe:.............................................................................................................. Születési helye és ideje:......................................................................................................................................................... Foglalkozása:.......................................................................................................................................................................... Címe:......................................................................................................................................................................................... .................................................................................................................................................................................................. Foglalkoztatottak száma:....................................................................................................................................................... Az ügynök neve és címe:...................................................................................................................................................... HAJÓ A hajó típusa:..................................................................... Lajstromozási száma:............................................................... Új neve:............................................................................... Régi neve:................................................................................. Az építés helye és ideje:........................................................................................................................................................ Eredeti honosság:.................................................................................................................................................................. Hosszúsága:.......................................... Szélessége:................................................... Mélysége:..................................... Bruttó tonnatartalma:........................... Nettó tonnatartalma:................................... A hajótest anyaga:................................................................................................................................................................. Főhajtómű gyártmánya:.......................................... Típusa:.............................. Teljesítménye LE-ben:.......................... Hajócsavar: Rögzített: ¨ Változtatható: ¨ Gyűrűs: ¨ Sebesség:................................................................................................................................................................................ Hívójel:................................................................................ Frekvencia:............................................................................... A mélységmérő, navigációs és adatátviteli eszközök jegyzéke: Radar: ¨ Szonár: ¨ Hálóra szerelt mélységmérő: ¨ URH: ¨ BLU: ¨ Műholdas navigációs készülék: ¨............................................. Egyéb: Tengerészek száma:............................................................................................................................................................... TÁROLÁS MÓDJA Jég: ¨ Jég és hűtés: ¨ Fagyasztás: sós lében: ¨ szárazfagyasztással: ¨ hűtött tengervízben: ¨ Teljes hűtőteljesítmény (FG):............................................................................................................................................... Fagyasztókapacitás tonna/24 órában megadva:............................................................................................................... Tárolókapacitás:..................................................................................................................................................................... A HALÁSZAT JELLEGE A. Tengerfenéki halászat Part menti tengerfenéki halászat: ¨ Mélyvízi tengerfenéki halászat: ¨ Vonóháló típusa: lábasfejűek: ¨ garnélák: ¨ halak: ¨ Vonóháló hossza:.................................................... Főkötél hossza:.................................................................. Hálószemek mérete a zsákvégben:....................................................................................................................... Hálószemek mérete a hálószárnyban:.................................................................................................................. Háló vontatási sebessége:.................................................................................................................................... B. Nyíltvízi, mélytengeri halászat (tonhal) Horgászbotos: ¨ Horgászbotok száma: ¨ Kerítőhálós: ¨ Háló hossza:....................................... Háló mélysége:...................... Tárolótartályok száma:......................................................... Kapacitás tonnában:............................................ C. Horogsoros, illetve csapdákkal folytatott halászat Felszíni: ¨ Tengerfenéki: ¨ Horogsor hossza:................................................................. Horgok száma:....................................................... Horogsorok száma:................................................................................................................................................. Csapdák száma:....................................................................................................................................................... PARTI LÉTESÍTMÉNYEK Cím és az engedély száma:.................................................................................................................................................... .................................................................................................................................................................................................. A vállalkozás neve:................................................................................................................................................................ Tevékenységek:..................................................................................................................................................................... Nagybani belföldi halkereskedelem: ¨ Kivitel: ¨ A nagybani halkereskedő engedélyének típusa és száma:.............................................................................................. A kezelésre és tárolásra szolgáló létesítmények leírása: .................................................................................................................................................................................................. .................................................................................................................................................................................................. .................................................................................................................................................................................................. .................................................................................................................................................................................................. .................................................................................................................................................................................................. Foglalkoztatottak száma:....................................................................................................................................................... N.B.: Az igenlő válaszokat jelölje X-szel a megfelelő négyzetben. Műszaki észrevételek A minisztérium engedélye 2. függelék HALÁSZATI MINISZTÉRIUM A FOGÁSOKRA ÉS A HALÁSZATI ERŐKIFEJTÉSRE VONATKOZÓ STATISZTIKÁK Hónap: Év: Hajó neve: || || || Hajtómű teljesítménye: || || || Halászati módszer: || Honossága: || || || Bruttó tonnatartalma (t) || || || Kirakodási kikötő: || Időszak || Halászati övezet || Hálóbehúzások száma: || Halászattal töltött órák száma || Halfajok Földrajzi hosszúság || Földrajzi szélesség || || || || || || || || Összesen 1/ || || || || || || || || || || || || 2/ || || || || || || || || || || || || 3/ || || || || || || || || || || || || 4/ || || || || || || || || || || || || 5/ || || || || || || || || || || || || 6/ || || || || || || || || || || || || 7/ || || || || || || || || || || || || 8/ || || || || || || || || || || || || 9/ || || || || || || || || || || || || 10/ || || || || || || || || || || || || 11/ || || || || || || || || || || || || 12/ || || || || || || || || || || || || 13/ || || || || || || || || || || || || 14/ || || || || || || || || || || || || 15/ || || || || || || || || || || || || 16/ || || || || || || || || || || || || 17/ || || || || || || || || || || || || 18/ || || || || || || || || || || || || 19/ || || || || || || || || || || || || 20/ || || || || || || || || || || || || 21/ || || || || || || || || || || || || 22/ || || || || || || || || || || || || 23/ || || || || || || || || || || || || 24/ || || || || || || || || || || || || 25/ || || || || || || || || || || || || 26/ || || || || || || || || || || || || 27/ || || || || || || || || || || || || 28/ || || || || || || || || || || || || 29/ || || || || || || || || || || || || 30/ || || || || || || || || || || || || ÖSSZESEN || || || || || || || || || || 3. függelék || Halászati módszer: || || TONHALHALÁSZHAJÓK NAPLÓJA || || Horogsor || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Erszényes kerítőháló || || Hajó neve:… Lobogó szerinti állam:…. Lajstromozási szám:…... Hajótulajdonos:… Cím:… || Bruttó tonnatartalom:….. Kapacitás (MT): …. Hajóparancsnok: ………………………………………… Legénység létszáma: ……………….. Jelentés kelte: …………………………………. Jelentés készítője: …………………………………. || || || Hónap || Nap || Év || Kikötő || || || Vonóháló || || || || || Kihajózás: || || || || || || || || || Egyéb || || || || || Visszatérés: || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Tengeren töltött napok száma: || || ……… || Halászattal töltött napok száma: Hálókivetések száma: || ……………. .…………….. || Halászati út száma: || || ……………………………… || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Időpont || Terület || || || Fogások || Felhasznált csalétek || Nap/hónap || Hálókivetés száma || Földrajzi szélesség É/D || Földrajzi hosszúság K/NY || Víz felszíni hőmérséklete (°C) || Halászati erőkifejtés Horgok száma: || Kékúszójú tonhal Thunnus maccoyi || Sárgaúszójú tonhal Thunnus albacares || Nagyszemű tonhal Thunnus obesus || Germon Thunnus alalunga || Kardhal Xiphias gladius || Sávos marlin Tetrapturus audax || Fekete marlin Makaira indica || Vitorláshalak Istiophorus spp. || Csíkoshasú tonhal Katsuwonus pelamis || Vegyes fogások || Napi összfogás || Makrélacsuka || Tintahal || Élő csalétek || Egyéb: || || || || || || || db || kg || db || kg || db || kg || db || kg || db || kg || db || kg || db || kg || db || kg || db || kg || db || kg || db || kg || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Kirakodott mennyiségek (kg) || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || 4. függelék A halászati műveletek elektronikus jelzése Elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerek 1. Az e jegyzőkönyv alapján halászatot folytató valamennyi uniós hajónak rendelkeznie kell működőképes elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerrel (Electronic Reporting System, ERS), amelynek segítségével a hajó bissau-guineai vizeken való tartózkodásának egész ideje alatt rögzíthetők és továbbíthatók a halászati tevékenységekre vonatkozó adatok (a továbbiakban: ERS-adatok). Az ERS-rendszerrel fel nem szerelt európai uniós hajók, illetőleg azok a hajók, amelyek ERS-rendszere nem működik, nem kezdhetnek halászati műveletet Bissau-Guinea vizein. 2. A lobogó szerinti tagállam és Bissau-Guinea megbizonyosodnak arról, hogy halászati felügyelő központjaik (FMC) rendelkeznek azokkal a számítástechnikai eszközökkel és szoftverekkel, amelyek szükségesek az ERS-adatoknak a http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm weboldalon elérhető XML-formátumban való automatikus küldésére és az ERS-adatok legalább [három] évig történő elektronikus tárolására. A formátum mindennemű módosítását vagy naprakésszé tételét azonosító jellel és keltezéssel kell ellátni; e módosítások hat hónap után lépnek hatályba. 3. Az ERS-adatok küldése az EU nevében az Európai Bizottság által kezelt elektronikus kommunikációs eszközök segítségével történik. 4. A Felek gondoskodnak arról, hogy az ERS-adatok rögzítése időrendi sorrendben történjen. 5. A lobogó szerinti tagállam és Bissau-Guinea biztosítja, hogy halászati felügyelő központjaik közöljék egymással a releváns elérhetőségeket, e-mail címeket, telefon- és fax-számokat. Ezen adatok bárminemű későbbi módosítását haladéktalanul közölni kell. Az ERS-adatok küldése 6. Az e jegyzőkönyv alapján halászó valamennyi európai uniós hajó: a) a bissau-guineai vizeken töltött valamennyi nap során elektronikus hajónaplót vezet; valamennyi fajt a FAO hárombetűs kódjával azonosítja és a fogásmennyiséget megadja élőtömeg-kilogrammban vagy – adott esetben – az egyedek számában; b) a VII. fejezetben előírt rendelkezések ellenére a bissau-guineai vizekre történő belépéskor vagy az onnan való kilépéskor minden alkalommal esetben közli a halászati engedélyben megjelölt valamennyi faj fedélzeten lévő mennyiségeit; c) fajonkénti és fogásonkénti bontásban rögzíti a bissau-guineai vizeken ejtett fogásokat, megadva a kifogott és a visszadobott halak mennyiségét; a halászati engedélyben feltüntetett fajok esetében a hajóparancsnoknak azt is fel kell tüntetnie, ha nem történt fogás; d) az V. fejezetben előírt rendelkezések ellenére fajonkénti bontásban rögzíti az átrakott és/vagy kirakodott mennyiségeket; e) 23:59 UTC előtt elektronikus úton eljuttatja az ERS-adatokat a lobogója szerinti állam halászati felügyelő központjának. 7. A hajóparancsnok felel a rögzített és elküldött ERS-adatok helytállóságáért. 8. A lobogó szerinti állam gondoskodik arról, hogy halászati felügyelő központja haladéktalanul továbbítsa az ERS-adatokat Bissau-Guinea részére a 2. pont szerinti formátumnak és eljárásoknak megfelelően. 9. Bissau-Guinea halászati felügyelő központja: a) minden ERS-adatot bizalmasan kezel; b) az ERS-adatokat az átrakási és/vagy kirakodási művelet végétől számított legkésőbb 48 órán belül továbbítja a hajó lobogója szerinti állam halászati felügyelő központjának. Műszaki meghibásodás 10. Az uniós hajó lobogója szerinti állam biztosítja, hogy a hajóparancsnok, a tulajdonos vagy annak képviselője haladéktalanul tájékoztatást kapjon a hajójára telepített ERS-rendszer bárminemű meghibásodásáról. 11. Az ERS-rendszer meghibásodása esetén a hajóparancsnok és/vagy a tulajdonos gondoskodik arról, hogy a rendszert a meghibásodástól számított [egy hónapon] belül megjavítsák vagy kicseréljék. 12. A meghibásodott ERS-rendszerrel halászati tevékenységet folytató valamennyi hajó minden nap 23:59 UTC előtt bármilyen más, rendelkezésre álló elektronikus eszköz útján megküldi az ERS-adatokat a lobogója szerinti állam halászati felügyelő központjának. Az ERS-adatok beérkezésének elmaradása 13. Bissau-Guinea halászati felügyelő központja haladéktalanul tájékoztatja a lobogó szerinti illetékes állam halászati felügyelő központját és az EU-t a jegyzőkönyv értelmében halászó valamely uniós hajó jelentéseinek fogadásában bekövetkező minden kiesésről. 14. Ilyen értesítés fogadásakor a lobogó szerinti állam halászati felügyelő központja késedelem nélkül kideríti azokat az okokat, amelyek miatt elmaradt az ERS-adatok küldése, és meghozza a probléma megoldásához szükséges intézkedéseket. A lobogó szerinti állam halászati felügyelő központja haladéktalanul tájékoztatja Bissau-Guinea halászati felügyelő központját és az EU-t a feltárt okokról és a megfelelő korrekciós intézkedésekről. 15. A lobogó szerinti állam halászati felügyelő központja haladéktalanul megküldi a hiányzó ERS-adatokat Bissau-Guinea halászati felügyelő központjának. 16. A bissau-guineai halászati felügyelő központ üzemképtelensége esetén az Európai Unió havonta megküldi Bissau-Guineának az említett állam vizein halászó uniós hajók ERS-adatait. 5. függelék VMS-üzenetek küldése Bissau-Guineának Adat || Mezőkód || Kötelező (K)/ nem kötelező (N) || Megjegyzések Adatközlés kezdete || SR || K || Rendszeradat; az adatrögzítés kezdetét jelzi Cím || AD || K || Az üzenetre vonatkozó adat; a fogadó fél Alpha-3 ISO-országkódja Küldő || FR || K || Az üzenetre vonatkozó adat; a küldő fél Alpha-3 ISO-országkódja Adatközlés száma || RN || N || Az üzenetre vonatkozó adat; az adott évre vonatkozó jelentés sorszáma Adatközlés dátuma || RD || N || Az üzenetre vonatkozó adat; az üzenetküldés napja Adatközlés időpontja || RT || N || Az üzenetre vonatkozó adat; az üzenetküldés időpontja Üzenet típusa || TM || K || Az üzenetre vonatkozó adat; az üzenet típusa: „ENT”, „POS” vagy „EXI” Hajó neve || NA || N || A hajó neve Külső lajstromszám || XR || N || A hajóra vonatkozó adat; a hajó oldalán feltüntetett szám Rádióhívójel || RC || K || Hajóra vonatkozó adat; a hajó nemzetközi rádióhívójele Hajóparancsnok neve || MA || K || A hajó parancsnokának neve Belső flotta-nyilvántartási szám || IR || K || A hajóra vonatkozó adat; a hajóra vonatkozó egyedi szám: a lobogó szerinti állam Alpha-3 ISO országkódja, amelyet egy szám követ Földrajzi szélesség || LT || K || A földrajzi helyzetre vonatkozó adat; a hajó helyzete ±99 999 (WGS-84) Földrajzi hosszúság || LG || K || A földrajzi helyzetre vonatkozó adat; a hajó helyzete ±999 999 (WGS-84) Sebesség || SP || K || A földrajzi helyzetre vonatkozó adat; a hajó tizedcsomóban megadott sebessége Irány || CO || K || A földrajzi helyzetre vonatkozó adat; a hajó iránya 360°-os skálán Időpont || DA || K || A földrajzi helyzetre vonatkozó adat; a földrajzi helyzet rögzítésének UTC-dátuma (ÉÉÉÉHHNN) Óra || TI || K || A földrajzi helyzetre vonatkozó adat; a földrajzi helyzet rögzítésének UTC-időpontja (ÓÓPP) Adatközlés vége || ER || K || Rendszeradat; az adatrögzítés végét jelzi Az adatközlés formátuma Az adatokat tartalmazó közlemény a következőképpen épül fel: – kettős perjel (//) és az „SR” betűk jelzik az üzenet kezdetét, – kettős perjel (//) és egy mezőkód jelzi az adat kezdetét, – egy perjel (/) választja el a mezőkódot és az adatot, – az adatpárokat szóköz választja el, – az „ER” betűk és kettős perjel (//) jelzi az adatközlés végét. 6. függelék 1. ADATLAP – 1. HALÁSZATI KATEGÓRIA: FAGYASZTÓVAL FELSZERELT, HALAKRA ÉS LÁBASFEJŰEKRE HALÁSZÓ VONÓHÁLÓS HAJÓK 1. Halászati övezet Az alapvonaltól számított 12 tengeri mérföldes sávon túl, beleértve Bissau-Guinea és Szenegál közös gazdálkodási övezetét, egészen északra a 268°-os irányszögig. 2. Engedélyezett halászeszközök 2.1. A hagyományos feszítőlapos vonóháló és egyéb szelektív halászeszközök használata engedélyezett. 2.2. A hajóra szerelt vendégrudak használata engedélyezett. 2.3. Valamennyi halászeszköz esetében tilos minden olyan módszer vagy eszköz alkalmazása, amely elzárja a hálószemeket vagy csökkenti szelektív hatásukat. A hálókopás vagy -szakadás elkerülésére azonban a fenékvonóhálók zsákvégének alsó részéhez rögzíthető egy léhésből vagy egyéb anyagból készült védőpanel. A vonóhálók esetében ilyen hálópanelek kizárólag a zsákvég elülső és oldalperemeire erősíthetők. A vonóháló felső részére felszerelhetők védőeszközök, feltéve, hogy azok egyetlen, a zsákvég anyagával megegyező léhésdarabból állnak, amelynek szembősége kifeszített állapotban legalább 300 milliméter. 2.4. A vonóhálók zsákvégét alkotó – egy- vagy többszálas (sodort) – fonal megkettőzése tilos. 3. Engedélyezett legkisebb hálószembőség 70 mm 4. Járulékos fogások A bissau-guineai szabályozásnak megfelelően. 4.1. A kifejezetten halakra halászó hajók által Bissau-Guinea halászati övezetében megtett halászati út során ejtett összfogásban a rákfélék és lábasfejűek aránya egyenként nem haladhatja meg a 9 %-ot. 4.2. A lábasfejűekre halászó hajók által Bissau-Guinea halászati övezetében megtett halászati út során ejtett összfogásban a rákfélék aránya nem haladhatja meg a 9 %-ot. 4.3. A megengedett járulékos fogások százalékos arányának túllépését a bissau-guineai jogszabályoknak megfelelően kell szankcionálni. 4.4. A két fél a közös tudományos bizottság ajánlása alapján a vegyes bizottság keretében konzultál egymással az engedélyezett arány kiigazításáról. 5. Engedélyezett tonnatartalom/díjak 5.1. Engedélyezett tonnatartalom (BT): || 3 500 BRT/év 5.2. Díjak euróban bruttó regisztertonnánként || 256 EUR/BRT/év Három és hat hónapos engedélyek esetében a díjakat időarányosan kell kiszámítani [4] %, illetve [2,5] % hozzáadásával. 2. ADATLAP – 2. HALÁSZATI KATEGÓRIA: VONÓHÁLÓS GARNÉLAHALÁSZ-HAJÓK 1. Halászati övezet Az alapvonaltól számított 12 tengeri mérföldes sávon túl, beleértve Bissau-Guinea és Szenegál közös gazdálkodási övezetét, egészen északra a 268°-os irányszögig. 2. Engedélyezett halászeszközök 2.1. A hagyományos feszítőlapos vonóháló és egyéb szelektív halászeszközök használata engedélyezett. 2.2. A hajóra szerelt vendégrudak használata engedélyezett. 2.3. Valamennyi halászeszköz esetében tilos minden olyan módszer vagy eszköz alkalmazása, amely elzárja a hálószemeket vagy csökkenti szelektív hatásukat. A hálókopás vagy -szakadás elkerülésére azonban a fenékvonóhálók zsákvégének alsó részéhez rögzíthető egy léhésből vagy egyéb anyagból készült védőpanel. A vonóhálók esetében ilyen hálópanelek kizárólag a zsákvég elülső és oldalperemeire erősíthetők. A vonóháló felső részére felszerelhetők védőeszközök, feltéve, hogy azok egyetlen, a zsákvég anyagával megegyező léhésdarabból állnak, amelynek szembősége kifeszített állapotban legalább 300 milliméter. 2.4. A vonóhálók zsákvégét alkotó – egy- vagy többszálas (sodort) – fonal megkettőzése tilos. 3. Engedélyezett legkisebb hálószembőség 50 mm. 4. Járulékos fogások A bissau-guineai szabályozásnak megfelelően. 4.1. A rákfélékre halászó hajók által Bissau-Guinea halászati övezetében megtett halászati út során ejtett összfogásban a lábasfejűek és a halak aránya nem haladhatja meg az 50 %-ot. 4.2. A megengedett járulékos fogások százalékos arányának túllépését a bissau-guineai jogszabályoknak megfelelően kell szankcionálni. 4.3. A két fél a közös tudományos bizottság ajánlása alapján a vegyes bizottság keretében konzultál egymással az engedélyezett arány kiigazításáról. 5. Engedélyezett tonnatartalom/díjak 5.1. Engedélyezett tonnatartalom (BT): || 3 700 BRT/év 5.2. Díjak euróban bruttó regisztertonnánként || 344 EUR/BRT/év Három és hat hónapos engedélyek esetében a díjakat időarányosan kell kiszámítani [4] %, illetve [2,5] % hozzáadásával. 3. ADATLAP – 3. HALÁSZATI KATEGÓRIA: HORGÁSZBOTOS TONHALHALÁSZHAJÓK 1. Halászati övezet 1.1. Az alapvonaltól számított 12 tengeri mérföldes sávon túl, beleértve Bissau-Guinea és Szenegál közös gazdálkodási övezetét, egészen északra a 268°-os irányszögig. 1.2. A Bissau-Guinea halászati övezetében folytatott halászati tevékenységük végzése céljából a horgászbotos tonhalhalászhajók számára engedélyezett az élőcsali-halászat. 2. Engedélyezett halászeszközök 2.1. Horgászbotok 2.2. Élő csalis erszényes kerítőháló: 16 mm 3. Járulékos fogások 3.1. A vándorló fajokról szóló egyezménnyel és az ICCAT ajánlásaival összhangban az óriáscápa (Cetorhinus maximus), a nagy fehércápa (Carcharodon carcharias), a nagyszemű rókacápa (Alopias superciliosus), a Sphyrnidae családba tartozó cápafajok (a pörölycápák kivételével), a fehérorrú cápa (Carcharhinus longimanus) és a selyemcápa (Carcharhinus falciformis) halászata tilos. A homoki tigriscápa (Carcharias taurus) és a közönséges kutyacápa (Galeorhinus galeus) halászata is tilos. 3.2. A két fél a tudományos ajánlások alapján a vegyes bizottság keretében konzultál egymással a szóban forgó jegyzék naprakésszé tétele érdekében. 4. Engedélyezett tonnatartalom/díjak 4.1. Pótlólagos díj halászott tonnánként || 25 EUR/tonna 4.2. Éves átalánydíj: || hajónként 550 EUR 22 tonnára 4.3. Halászatra engedélyezett hajók száma || 12 hajó 4. ADATLAP 4. HALÁSZATI KATEGÓRIA: FAGYASZTÓVAL FELSZERELT KERÍTŐHÁLÓS TONHALHALÁSZHAJÓK ÉS HOROGSOROS HAJÓK 1. Halászati övezet Az alapvonaltól számított 12 tengeri mérföldes sávon túl, beleértve Bissau-Guinea és Szenegál közös gazdálkodási övezetét, egészen északra a 268°-os irányszögig. 2. Engedélyezett halászeszközök kerítőháló + felszíni horogsor 3. Járulékos fogások A vándorló fajokról szóló egyezménnyel és az ICCAT ajánlásaival összhangban az óriáscápa (Cetorhinus maximus), a nagy fehércápa (Carcharodon carcharias), a nagyszemű rókacápa (Alopias superciliosus), a Sphyrnidae családba tartozó cápafajok (a pörölycápák kivételével), a fehérorrú cápa (Carcharhinus longimanus) és a selyemcápa (Carcharhinus falciformis) halászata tilos. A homoki tigriscápa (Carcharias taurus) és a közönséges kutyacápa (Galeorhinus galeus) halászata is tilos. A két fél a tudományos ajánlások alapján a vegyes bizottság keretében konzultál egymással a szóban forgó jegyzék naprakésszé tétele érdekében. 4. Engedélyezett tonnatartalom/díjak 4.1. Pótlólagos díj halászott tonnánként || 35 EUR/tonna 4.2. Éves átalánydíj: || hajónként 3 500 EUR 100 tonnára 4.3. Halászatra engedélyezett hajók száma || 28 hajó A halászati út fogalma: Egy uniós hajó által végzett halászat időtartama e függelék alkalmazásában a következők szerint kerül megállapításra: – a bissau-guineai halászati övezetbe való belépés és az övezet elhagyása közötti időtartam, vagy – a bissau-guineai halászati övezetbe való belépés és az átrakás közötti időszak, vagy – a bissau-guineai halászati övezetbe való belépés és a Bissau-Guineában elvégzett kirakodás közötti időszak alapján. PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe 1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek) 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa 1.4. Célkitűzések 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama 1.7. Tervezett igazgatási módszer(ek) 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik? 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe Javaslat: az Európai Unió és a Bissau-guineai Köztársaság közötti, a két fél között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről 1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[7] 11. – Tengerügyek és halászat 11.03 – Nemzetközi halászat és tengerjog 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[8] X A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzések 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések A halászati megállapodások harmadik országokkal történő megtárgyalása és megkötése összhangban van azzal az általános célkitűzéssel, amely az EU flottája – a távolsági halászflottát is ideértve – által folytatott halászati tevékenységek fenntartására és megőrzésére, valamint a kapcsolatoknak a partnerség szellemében, az EU vizein kívüli halászati erőforrások fenntartható kiaknázásának megerősítése céljából történő fejlesztésére irányul. A halászati partnerségi megállapodások biztosítják továbbá a közös halászati politika irányadó elvei és az egyéb európai szakpolitikákban előírt kötelezettségvállalások (harmadik állam erőforrásainak fenntartható kiaknázása, a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan (IUU) halászat elleni küzdelem, a partnerországok világgazdaságba történő integrálása, valamint a halászat hatékonyabb politikai és pénzügyi irányítása) közötti koherenciát. 1.4.2. Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 1. sz. konkrét célkitűzés Hozzájárulás a fenntartható halászat megvalósításához az Unió területén kívül, az európai jelenlét fenntartása a távoli halászati területeken, valamint az európai halászati ágazatnak és a fogyasztóknak a parti államokkal aláírt halászati partnerségi megállapodások megtárgyalása és megkötése révén – más európai szakpolitikákkal összhangban – történő védelme. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) Halászat és tengerügyek, nemzetközi halászat és tengerjog, nemzetközi halászati megállapodások (11.0301 költségvetési tétel) 1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok) Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra. A jegyzőkönyv megkötése hozzájárul ahhoz, hogy a bissau-guineai halászati övezetekben halászó európai hajók megőrizhessék halászati lehetőségeiket. A jegyzőkönyv ezenkívül a partnerországok által nemzeti szinten elfogadott programok végrehajtásához biztosított pénzügyi támogatás (ágazati támogatás) révén hozzájárul a halászati erőforrások leghatékonyabb kezeléséhez és védelméhez. 1.4.4. Eredmény- és hatásmutatók Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat. A halászati lehetőségek felhasználási szintje (a használt halászati engedélyek százalékos aránya a jegyzőkönyv által lehetővé tett szinthez képest). A fogásokra és a megállapodás kereskedelmi értékére vonatkozó adatok összegyűjtése és elemzése. Hozzájárulás az európai uniós foglalkoztatáshoz és hozzáadott értékhez, valamint az EU piacának stabilizálásához (más halászati partnerségi megállapodásokkal összesített szinten). A technikai és a vegyes bizottsági ülések száma. 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) A 2011–2012-es időszakra szóló jegyzőkönyv hatálya 2012. június 15-én lejár. A tervek szerint az új jegyzőkönyv aláírásának napjától ideiglenesen alkalmazandó. Ezzel az eljárással párhuzamosan az új jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazásáról szóló határozat Tanács általi elfogadására vonatkozó eljárás is megindult. Az új jegyzőkönyv kereteket biztosít az európai flotta halászati tevékenységéhez, továbbá lehetővé teszi különösen azt, hogy a hajótulajdonosok továbbra is engedélyt kapjanak a bissau-guineai halászati övezetekben folytatott halászatra. Ezenkívül az új jegyzőkönyv a fenntartható halászati politika fejlesztésének előmozdítása érdekében megerősíti az EU és Bissau-Guinea közötti együttműködést. A jegyzőkönyv előírja különösen a hajók VMS segítségével történő nyomon követését és a fogási adatok elektronikus úton történő közlését. 1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletérték Ami az új jegyzőkönyvet illeti, az EU beavatkozásának elmaradása magánmegállapodásokhoz vezethetne, amelyekkel nem lenne biztosítható a fenntartható halászat. Az Európai Unió azt is reméli, hogy e jegyzőkönyv révén Bissau-Guinea továbbra is hatékonyan együttműködik az EU-val a fenntartható halászat megteremtése érdekében. A jegyzőkönyv keretében rendelkezésre álló pénzügyi eszközök Bissau-Guinea számára egyúttal azt is lehetővé teszik, hogy folytassa a halászati politikáinak végrehajtására irányuló stratégiai tervezést. 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága Mivel a korábbi jegyzőkönyv adta lehetőségeket nem sikerült teljes mértékben kihasználni, a felek úgy határoztak, hogy csökkentik a halászati lehetőségeket. Mindazonáltal az e lehetőségeknek megfelelő kereskedelmi értéket a felek növelték abból a célból, hogy figyelembe lehessen venni az erőkifejtési egységenkénti (CPUE) fogások mennyiségét és az árak alakulását. 1.5.4. Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel A halászati partnerségi megállapodások címén kifizetett források helyettesíthető bevételt jelentenek a nem uniós partnerországok költségvetéseiben. Azonban e források egy részének az ország ágazati politikája keretében hozandó intézkedések végrehajtására történő elkülönítése a halászati partnerségi megállapodások megkötésének és megújításának a feltétele. Ezek a pénzügyi források összeegyeztethetők más nemzetközi finanszírozóktól származó, a halászati ágazatban nemzeti szinten megvalósított projektek és/vagy programok finanszírozásához biztosított forrásokkal. 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama X A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik – X A javaslat/kezdeményezés időtartama: a jegyzőkönyv aláírásától számítva 3 év – X Pénzügyi hatás 2012-től 2014-ig ¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik – Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-től ÉÉÉÉ-ig, – azt követően: rendes ütem. 1.7. Tervezett igazgatási módszer(ek)[9] X Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által ¨ Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással: – ¨ végrehajtó ügynökségek – ¨ a Közösségek által létrehozott szervek[10] – ¨ tagállami közigazgatási/közfeladatot ellátó szervek – ¨ az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek ¨ Megosztott irányítás a tagállamokkal ¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal ¨ Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg) Egynél több igazgatási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban. Megjegyzések 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések Ismertesse a nyomon követés és jelentéstétel gyakoriságát és feltételeit. A Bizottság (a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság (DG MARE) a Dakarba kihelyezett halászati attaséjával és az Európai Unió Bissau-Guineai Küldöttségével együttműködve) biztosítja e jegyzőkönyv végrehajtásának rendszeres nyomon követését, különösen a halászati lehetőségek gazdasági szereplők általi felhasználása és a fogási adatok tekintetében. Ezenkívül a halászati partnerségi megállapodás előírja, hogy a vegyes bizottságnak évente legalább egyszer ülést kell tartania, amelynek során a Bizottság és a harmadik ország áttekintik a megállapodás és az ahhoz csatolt jegyzőkönyv végrehajtását, valamint szükség esetén kiigazítják a programozást és – adott esetben – a pénzügyi hozzájárulást. 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.2.1. Felismert kockázat(ok) Egy halászati jegyzőkönyv létrehozása némi kockázattal jár különösen a halászati ágazati politika finanszírozására szánt összegek tekintetében (alulprogramozás). 2.2.2. Tervezett ellenőrzési mód(ok) A jegyzőkönyv széles körű párbeszédet ír elő a programozás, illetve az ágazati politika végrehajtása tekintetében. Az eredményeknek a 2.1. bekezdésben említett közös elemzése szintén ezen ellenőrzési eszközök közé tartozik. A jegyzőkönyv továbbá különös rendelkezéseket tartalmaz annak – bizonyos meghatározott feltételek és körülmények között történő – felfüggesztésére vonatkozóan. 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket. A Bizottság vállalja, hogy törekedni fog az állandó politikai párbeszéd és egyeztetés kialakítására annak érdekében, hogy javíthassa a megállapodás irányítását, és megerősítse az EU hozzájárulását a források fenntartható kezeléséhez. A Bizottság által halászati megállapodások keretében teljesített kifizetések minden esetben a Bizottság rendes költségvetési és pénzügyi szabályainak és eljárásainak hatálya alá tartoznak. Ez lehetővé teszi különösen a harmadik államok azon bankszámláinak teljes mértékű azonosítását, amelyekre a pénzügyi hozzájárulás összegeit folyósítják. A szóban forgó jegyzőkönyv esetében a 2. cikk (6) bekezdése előírja, hogy a teljes pénzügyi hozzájárulás összegét a bissau-guineai hatóságok által kijelölt pénzintézetnél nyitott államkincstári számlára kell utalni. 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik? · Jelenlegi költségvetési kiadási tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés………………………………] || diff./nem diff.([11]) || EFTA-országoktól[12] || tagjelölt országoktól[13] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében 2 || 11.0301 Nemzetközi halászati megállapodások || diff. || NEM || NEM || NEM || NEM · Létrehozandó új költségvetési tételek (tárgytalan) A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés………………………………] || diff./nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében || [XX.YY.YY.YY] || || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése millió EUR (három tizedesjegyig) A többéves pénzügyi keret fejezete: || 2. || A természeti erőforrások megőrzése és kezelése Főigazgatóság: MARE || || || N. év[14] 2012 || N+1. év 2013 || N+2. év 2014 || N+3. év 2015 || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (v.ö. 1.6. pont) további oszlopokkal bővíthető || ÖSSZESEN  Operatív előirányzatok || || || || || || || || Költségvetési tétel száma: 11.0301 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 9,200 || 9,200 || 9,200 || || || || || 27,600 Kifizetési előirányzatok || (2) || 9,200[15] || 9,200 || 9,200 || || || || || 27,600 Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (2a) || || || || || || || || Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[16] || || || || || || || || Költségvetési tétel száma || || (3) || || || || || || || || A Tengerügyi és Halászati Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 9,200 || 9,200 || 9,200 || || || || || Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 9,200 || 9,200 || 9,200 || || || || ||  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN[17] || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 9,200 || 9,200 || 9,200 || || || || || 27,600 Kifizetési előirányzatok || (5) || 9,200 || 9,200 || 9,200 || || || || || 27,600  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || 0 || 0 || 0 || || || || || 0 A többéves pénzügyi keret 2. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || 9,200 || 9,200 || 9,200 || || || || || 27,600 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || 9,200 || 9,200 || 9,200 || || || || || 27,600 Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is érint: (tárgytalan)  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (5) || || || || || || || ||  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások” millió EUR (három tizedesjegyig) || || || N. év 2012 || N+1. év 2013 || N+2. év 2014 || N+3. év 2015 || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (v.ö. 1.6. pont) további oszlopokkal bővíthető || ÖSSZESEN Főigazgatóság: MARE ||  Humánerőforrás || 0,083 || 0,083 || 0,083 || 0,083 || || || || 0,332  Egyéb igazgatási kiadások || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || || || || 0,040 TENGERÜGYI ÉS HALÁSZATI FŐIGAZGATÓSÁG ÖSSZESEN || || 0,093 || 0,093 || 0,093 || 0,093 || || || || 0,372 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 0,093 || 0,093 || 0,093 || 0,093 || || || || 0,372 millió EUR (három tizedesjegyig) || || || N. év[18] 2012 || N+1. év 2013 || N+2. év 2014 || N+3. év 2015 || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (v.ö. 1.6. pont) további oszlopokkal bővíthető || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 9,293 || 9,293 || 9,293 || 0,093 || || || || 27,972 Kifizetési előirányzatok || 9,293 || 9,293 || 9,293 || 0,093 || || || || 27,972 3.2.2