HU 
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE 
2009. február 4. 
a Magyar Nemzeti Bank kérésére a központi értéktári, az elszámolóházi és a központi szerz ődő fél 
tevékenységeket végz ő szervezetek szabályzatairól szóló három rendelettervezetr ől  
(CON/2009/9) 
 Bevezetés és jogalap
 
2009. január 7-én az Európai Központi Bank („EKB” ) felkérést kapott a Magyar Nemzeti Banktól 
(„MNB”) arra, hogy alkosson véleményt a következ ő három MNB-rendelet tervezetér ől: a központi 
értéktár szabályzataira vonatkozó követelményekr ől szóló rendelettervezet, a t őkepiacról szóló törvény 
szerinti elszámolóházi tevékenységet végz ő szervezet üzletszabályzatára és szabályzataira vonatkozó 
követelményekr ől szóló rendelettervezet és a t őkepiacról szóló törvény szerinti központi szerz ődő fél 
tevékenységet végz ő szervezet szabályzataira vonatkozó követelményekr ől szóló rendelettervezet (a 
továbbiakban együttesen: a rendelettervezetek).  
Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Közösséget létrehozó szerz ődés 105. cikkének 
(4) bekezdésén és a nemzeti hatóságoknak az Eu rópai Központi Bankkal a jogszabálytervezetekr ől 
folytatott konzultációjáról szóló, 1998. j únius 29-i 98/415/EK tanácsi határozat1 2. cikke (1) 
bekezdésének ötödik francia bekezdésén alapul, mi vel a rendelettervezetek a fizetési és elszámolási 
rendszerekkel kapcsolatos rendelkezéseket tartal maznak. Az Európai Központi Bank eljárási 
szabályzatának 17.5. cikke els ő mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt . 
 
1.  A rendelettervezetek célja 
A legutóbbi, 2009. január 1-jét ől hatályos szervezeti átalakításig a KELER Zrt. mint szakosított 
hitelintézet nem csupán elszámol óházként és központi értéktárként üzemelt Magyarországon az 
értékpapír-elszámolási rendszert m űködtetve, hanem központi szerz ődő félként is. 2002. és 2003. között 
az EKB egy átfogó értékelést készített a KELER Zrt-r ől az Európai Unióhoz 2004-ben csatlakozó többi 
ország központi értéktárairól, valamint értékpa pír-elszámolási és kiegyenlítési rendszereir ől szóló 
értékelésekkel együtt2. A 2004-ben közzétett értékelés alapján a központi értéktári és a központi szerz ődő 
fél funkciók egyetlen jogalany által történ ő végzése bizonyos kockázatokkal járt, különösen amennyiben 
a központi szerz ődő fél olyan, a saját t őkéjét elér ő vagy meghaladó kockázatot vállalna, amely egy 
kockázati esemény bekövetkezésekor felemésztené a KELER Zrt. saját t őkéjét. A központi szerz ődő fél 
                                                 
1  HL L 189., 1998.7.3., 42. o. 
2   A csatlakozó országok értékpa pír-elszámolási rendszereinek ér tékelése, 2004. január. Elérhet ő az EKB honlapján: 
www.ecb.europa.eu 
2 bekövetkez ő fizetésképtelensége a központi értéktár m űködését is akadályozná. Az EKB 
következtetésképpen azt javasolta, hogy a központi értéktári és a központi szerz ődő fél funkciók 
végzésével független jogalanyokat bízzanak meg.  
A Magyar Nemzeti Bank kérésére a t őkepiacról szóló törvény szerinti elszámolóházi tevékenységet végz ő 
szervezetek üzletszabályzatával és szab ályzataival kapcsolatos követelményekr ől szóló 
rendelettervezetr ől szóló, 2006. január 4-i CON/2006/1 véleményében az EKB a konzultáló hatóság 
számára a KELER esetében egy olyan jogi forma megteremtését ajánlotta, ami megel őzi a kockázatok 
továbbterjedését a központi szerz ődő fél szolgáltatásokat nyújtó egységr ől az értékpapírteljesítési-
szolgáltatásokat nyújtó egységre. Az EKB ezért azt javasolta, hogy a rendelettervezetet módosítsák ezen 
ajánlás figyelembevételével, többek között a központi szerz ődő fél és a központi értéktári funkciók 
szabályzataira vonatkozó jogszabályi el őírások szétválasztásával.  
A kapcsolódó kockázatokra és az EKB ajánlására figyelemmel az MNB támogatta a KELER Zrt. 
központi szerz ődő fél és központi értéktári funkcióinak oly módon történ ő szétválasztását, hogy azokat 
jogilag független társaságok végezzék. Az új rendsze r alapján egy újonnan létrehozott társaság, a KELER 
Központi Szerz ődő Fél Kft. jár el központi szerz ődő félként, míg a KELER Zrt. megtartja központi 
értéktári és elszámolóházi funkcióit. A t őkepiacról szóló 2001. évi CXX törvény 2007. évi módosításai 
szolgáltak e funkciók szétválasztásának alapjául.  
A magyarországi értékpapír-elszámolási és -kiegy enlítési rendszerek megbízható és zavartalan m űködése 
kiemelked ő fontossággal bír a monetáris politika hatékony végrehajtása tekintetében, a fizetési rendszerek 
és pénzügyi piacok zavartalan m űködéséhez és ezáltal a pénzügyi stabilitáshoz. A rendelettervezetek a 
központi értéktári, elszámolóházi és központi szerz ődő fél funkciókat végz ő szervezetek szabályzataira 
vonatkozó el őírásokat fogják meghatározni.  
A rendelettervezetek általános szabályai szerint a szabályzatok oly módon határozzák meg a résztvev ők 
jogait és kötelezettségeit, valamint az eljárási rendet, hogy abból a jogi, pénzügyi és m űködési kockázatok 
egyértelm űen és világosan megállapíthatóak legyenek. A rendelettervezetek meghatároznak egyes 
fogalmakat, mint például az értékpapír-kiegyenlítési  rendszer, likvid eszköz, stb. A rendelettervezetek 
tartalmaznak különböz ő általános szabályokat is, mint például a jogviszony keletkezésér ől és 
megszünésér ől szóló szabályok, a résztvev őkkel szemben támasztott pénzügyi és technikai feltételek, stb. 
Bizonyos kockázatkezelési intézkedések is szabályozásr a kerülnek, mint például az értékpapír-ügyletek 
nemteljesítési kockázatának kezelése, az értékpapí r-kölcsönzési kockázatok kezelése, a piaci kockázatok 
kezelése, a t őzsdei határid ős és opciós ügyletek különös kockázatainak kezelése, valamint az 
ügyfélkockázatok és a rendkívüli helyzetek kezel ése, stb. A rendelettervezetek meghatározzák a 
díjmegállapítás alapelveit is. A rendelettervezetek a javaslat szerint 2009. február 28-án lépnek hatályba. 
 
2. Általános észrevételek  
2.1. Az EKB üdvözli azt, hogy a fert őzés kockázatának ( spill-over risk ) elkerülése érdekében a 
központi értéktári és központi szerz ődő fél funkciók végzését független jogalanyokra bízzák. Az 
3 EKB tudomásul veszi, hogy a funkciók szét választására szolgáló eljárás befejez ődött, és az új 
rendszer 2009. január 1-jét ől működik. 
2.2. Az EKB véleménye szerint a rendelettervezetek a lehet ő legnagyobb mértékben követik az 
eurorendszer által a fizetési, el számolási és kiegyenlítési rendszerekre vonatkozóan megállapított 
jogszabályokat és el őírásokat. 
 Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján. 
 
  Kelt Frankfurt am Mainban, 2009. február 4-én. 
 
[aláírás] 
 
az EKB elnöke 
Jean-Claude TRICHET