HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 325/7

Bizottsági közlemény az EK Szerződés 81. és 82. cikke, az EGT-megállapodás 53., 54. és 57. cikke, valamint a 139/2004/EK tanácsi rendelet alapján folytatott eljárásokban a Bizottság aktájába való betekintés szabályairól

(2005/C 325/07)

(Testo rilevante ai fini del SEE)

I. A KÖZLEMÉNY BEVEZETŐJE ÉS TÁRGYA

1. A bizottsági akta betekinthetősége egyike azoknak az eljárási garanciáknak, melyek a fegyverek egyenlősége és a védekezéshez való jog elvének alkalmazására irányulnak. Az iratokba való betekintésről a Tanács 1/2003/EK rendeletének 27. cikk (1) és (2) bekezdése (1), valamint a Bizottság 773/2004/EK rendeletének (továbbiakban „végrehajtási rendelet”) (2)15. cikk (1) bekezdése, a Tanács 139/2004/EK rendeletének (a továbbiakban: „összefonódás-ellenőrzési rendelet”) (3) 18. cikk (1) és (3) bekezdése és a Bizottság 802/2004/EK rendeletének (a továbbiakban: „összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete”) (4) 17. cikk (1) bekezdése rendelkezik. E rendelkezésekkel összhangban, mielőtt meghozná az 1/2003 rendelet 7, 8, 23. cikkén és 24. cikke (2) bekezdésén, valamint az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikk (3) bekezdésén, 7. cikk (3) bekezdésén, 8. cikk (2)–(6) bekezdésén, 14. és 15. cikkén alapuló határozatokat, a Bizottság lehetőséget nyújt a személyeknek, vállalkozásoknak vagy vállalkozások társulásainak, hogy ismertessék nézeteiket az ellenük emelt kifogásokkal szemben, és azok jogosultak lesznek a Bizottság aktájába való betekintésre, tekintettel a védekezéshez való jogukra az eljárásban. A jelen közlemény megteremti a fenti rendelkezésekben kifejezésre juttatott jogok gyakorlásának kereteit. A jelen közlemény nem érinti a dokumentumok kiadásának lehetőségeit más eljárásokban. Nem befolyásolja azt, hogy a közösségi bíróságok hogyan értelmezik ezeket a rendelkezéseket. Az e közleményben kifejtett elvek érvényesülnek akkor is, amikor a Bizottság az EGT Egyezmény 53., 54. és 57. cikkét alkalmazza (5).

2. A fentiekben vázolt konkrét jogosultság megkülönböztetendő az 1049/2001/EK rendeletben előírt általános iratbetekintési jogosultságtól (6), amelyre eltérő kritériumok és kivételek vonatkoznak, és rendeltetése is más.

3. Az iratbetekintés kifejezést a közlemény kizárólag abban az értelemben használja, miszerint azokat a személyeket, vállalkozásokat vagy vállalkozások társulásait illeti meg ez a lehetőség, amelyekhez a Bizottság kifogásközlést intézett. E közlemény tisztázza, hogy ki tekinthet be az iratokba e célból.

4. Az iratbetekintés kifejezés a fent említett rendeletekben a panaszosokkal vagy más érintett felekkel kapcsolatban is használatos. Ezek a helyzetek azonban eltérnek a kifogásközlés címzetteinek esetétől, ennél fogva nem tartoznak az iratbetekintés definíciója alá e közlemény alkalmazásában. Ezekkel a kapcsolódó esetekkel a közlemény külön szakasza foglalkozik.

5. E közlemény ugyancsak kifejti, hogy mely információ hozzáférhető az iratbetekintés során, és hogy milyen eljárások vonatkoznak az iratbetekintés végrehajtására.

6. Nyilvánosságra hozatalát követően e közlemény lép a Bizottság 1997. évi azonos tárgyú közleménye helyébe (7). Az új szabályok figyelembe veszik a 2004. május 1-jétől alkalmazandó jogszabályokat, nevezetesen a fent említett 1/2003 rendeletet, az összefonódás-ellenőrzési rendeletet, a végrehajtási rendeletet és az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendeletét, valamint a Bizottság 2001. december 23-i határozatát a meghallgató tisztviselők hatásköréről bizonyos versenyjogi eljárásokban (8). Ugyancsak számításba veszi az Európai Közösségek Bírósága és Elsőfokú Bírósága legfrissebb esetjogát (9), valamint a Bizottság gyakorlatát az 1997. évi közlemény elfogadása óta eltelt időszakban.

II. AZ IRATBETEKINTÉS HATÁLYA

A. Ki jogosult az iratbetekintésre?

7. Az 1. bekezdésben említett rendelkezéseken alapuló iratbetekintési jog arra irányul, hogy lehetővé tegye a védekezéshez való jog gyakorlását a Bizottság által emelt kifogásokkal szemben. Ebből kifolyólag, mind az EK Szerződés 81. és 82. cikke alapján folyó eljárásokban, mind az összefonódás-ellenőrzési rendelet által meghatározott esetekben, kérelem alapján biztosított az iratbetekintés lehetősége olyan személyek, vállalkozások vagy vállalkozások társulásai számára (10), amelyeknek a Bizottság megküldi a kifogásközlő nyilatkozatát (11) (A továbbiakban „felek”).

B. Milyen dokumentumokra vonatkozik az iratbetekintési lehetőség?

1. A bizottsági akta tartalma

8. A „bizottsági akta” versenyjogi eljárásokban (a továbbiakban „az akta”) minden olyan dokumentumot tartalmaz (12), amelyet a Bizottság Versenypolitikai Főigazgatósága beszerzett, megkapott és/vagy összeállított a vizsgálata során.

9. Az 1/2003 rendelet 20, 21. cikke és 22. cikk (2) bekezdése, valamint az összefonódás-ellenőrzési rendelet 12. és 13. cikke alapján folytatott vizsgálat során a Bizottság számos olyan dokumentumot is összegyűjthet, melyek közül néhány – a részletesebb vizsgálat nyomán – érdektelennek bizonyul a szóban forgó ügy lényegét tekintve. Az ilyen dokumentumokat vissza kell juttatni annak a vállalkozásnak, amelytől a Bizottság azokat beszerezte. A visszajuttatás után ezek a dokumentumok már nem képezik részét az aktának.

2. Betekinthető dokumentumok

10. A feleknek meg kell adni a lehetőséget, hogy megismerkedjenek a bizottsági aktában szereplő információkkal, mégpedig oly módon, hogy az említett információk alapján véleményt tudjanak alkotni a Bizottság által – kifogásközlés keretében – tett előzetes megállapításokról. E célból minden olyan dokumentum hozzáférhető számukra, amely a bizottsági aktának része, ahogyan ezt a 8. bekezdés meghatározta, kivéve a belső dokumentumokat, más vállalkozások üzleti titkait vagy egyéb bizalmas információkat (13).

11. Egy, az eljárásokkal összefüggésben megrendelt tanulmány eredménye betekinthető a tematikával és a módszertannal együtt, de előzetes óvintézkedésekre lehet szükség a szellemi tulajdonjogok védelmében.

3. Nem betekinthető dokumentumok

3.1. Belső dokumentumok

3.1.1 Általános elvek

12. Belső dokumentumok nem lehetnek sem terhelő, sem felmentő jellegűek (14). Nem képezik részét olyan bizonyítéknak, amelyre a Bizottság egy eset megítélésében támaszkodhat, így a felek nem nyernek betekintést a bizottsági akta belső dokumentumaiba (15). Tekintve, hogy ezen iratok nem rendelkeznek bizonytó erővel, ez a belső dokumentumokkal kapcsolatos korlátozás nem sérti a felek védekezéshez való jogának megfelelő gyakorlását (16).

13. A Bizottság szervezeti egységei nem kötelesek jegyzőkönyvet vezetni minden megbeszélésről, amelyet bármilyen személlyel vagy vállalkozással folytat (17). Ha a Bizottság úgy dönt, hogy jegyzeteket készít az ilyen megbeszélésekről, az így létrejövő dokumentumok saját értelmezésének részét képezik arról, ami a találkozókon elhangzott, és ez okból belső dokumentumnak minősülnek. Viszont ha a szóban forgó személy vagy vállalkozás jóváhagyta a jegyzőkönyvet, az hozzáférhetővé tehető az üzleti titkok vagy más bizalmas információk törlését követően. Az ilyen jóváhagyott jegyzőkönyvek részét képezik azoknak a bizonyítékoknak, amelyre a Bizottság az ügyre vonatkozó értékelésében támaszkodhat (18).

14. Olyan tanulmány esetében, amelyet versenyjogi eljárással összefüggésben rendeltek meg, a Bizottság és az általa megbízott közötti levelezés a megbízott munkájának értékeléséről vagy a tanulmány pénzügyi vonatkozásairól belső dokumentumnak számít, és nem betekinthető.

3.1.2 Más állami hatóságokkal folyatott levelezés

15. A belső dokumentumok sajátos csoportja a Bizottság levelezése, melyet más hatóságokkal folytatott, valamint azon belső dokumentumok, amelyeket ilyen hatóságoktól (akár EK tagállamokból (a továbbiakban „a tagállamok”), akár nem tag országokból) kapott. Ilyen nem betekinthető dokumentumok például: — levelezés a Bizottság és a tagállamok versenyhatóságai között, vagy ez utóbbiak egymás közötti levelezése (19); — levelezés a Bizottság és a tagállamok más hatóságai között (20); — levelezés a Bizottság, az EFTA Felügyeleti Hatóság és a tagállamok más hatóságai között (21); — levelezés a Bizottság és a Közösségen kívüli országok hatóságai között, beleértve a versenyhatóságokat, különösen ott, ahol a Közösség és harmadik ország megállapodtak az információcsere tartalmának bizalmas jellegéről (22).

16. Bizonyos kivételes körülmények között biztosított az iratbetekintés lehetősége a tagállamokból, az EFTA Felügyeleti Hatóságtól vagy az EFTA államokból származó dokumentumok tekintetében, az üzleti titkok vagy más bizalmas információk törlését követően. Az iratbetekintés lehetőségének megadása előtt a Bizottság konzultál majd a dokumentumot küldő féllel, az üzleti titkok vagy más bizalmas információk azonosítása végett. Ez az eset, amikor a tagállamokból származó dokumentumok olyan, a felekkel szemben felhozott állításokat tartalmaznak, amelyeket a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, vagy e dokumentumok a bizonyítási eljárás részét képezik, hasonlóan a magánfelektől szerzett dokumentumokhoz. E megfontolások különösen a következőkre való tekintettel érvényesülnek: — olyan dokumentumok és információk, melyeket az 1/2003 rendelet 12. cikke alapján cseréltek, és olyan információk, melyeket az 1/2003 rendelet 18. cikk (6) bekezdése alapján nyújtottak a Bizottságnak; — panaszok, melyeket egy tagállam az 1/2003 rendelet 7. cikk (2) bekezdés alapján terjesztett elő. Biztosított az iratbetekintés a tagállamoktól vagy az EFTA Felügyeleti Hatóságtól származó dokumentumokba, olyan mértékben, ameddig relevánsak a Bizottság hatáskörének gyakorlásában (23).

3.2. Bizalmas információ

17. A bizottsági akta magában foglalhatja az információknak azt a két csoportját – az üzleti titkokat és az egyéb bizalmas információkat tartalmazó dokumentumokat is, amelyekbe a betekintés részben vagy egészben korlátozott (24). A Bizottság lehetőség szerint biztosítani fogja a betekintést az eredeti információ nem bizalmas jellegű változataihoz. Ahol a bizalmas kezelés csak az érdemi információ összefoglalásával biztosítható, a betekintési lehetőség az összefoglalásra vonatkozik. Minden egyéb dokumentum eredeti formában tekinthető meg.

3.2.1 Üzleti titok

18. Amennyiben egy információ felfedése – vállalkozás üzleti tevékenységét illetően – súlyos érdeksérelemhez vezethet ennél a vállalkozásnál, az ilyen információ üzleti titkot képez (25). Olyan információk, melyek üzleti titoknak minősülhetnek például: szakmai és/vagy pénzügyi információ egy vállalkozás know-how-jával, költségértékelési módszereivel, termelési titkokkal és eljárásokkal, ellátási forrásokkal, az előállított és eladott mennyiségekkel, piaci részesedésekkel, ügyfél- és forgalmazói listákkal, költség- és árstruktúrával és eladási stratégiával kapcsolatban.

3.2.2 Egyéb bizalmas információ

19. Az „egyéb bizalmas információ” kategóriája minden olyan, üzleti titkot nem képező információt foglal magában, amely bizalmas jellegűnek tekinthető, amennyiben feltárása jelentős kárt okozna egy személynek vagy vállalkozásnak. Az egyes esetek sajátos körülményeitől függően ez vonatkozhat olyan harmadik felek által elküldött információkra, amelyek olyan vállalkozásokravonatkoznak, melyek igen jelentős gazdasági vagy kereskedelmi nyomást képesek gyakorolni versenytársaikra vagy kereskedelmi partnereikre, megrendelőikre vagy szállítóikra. Az Elsőfokú Bíróság és az Európai Bíróság elismerte, hogy ilyen vállalkozásokkal szemben jogszerűen meg lehet tagadni bizonyos levelek felfedését, melyek megrendelőiktől érkeztek, mivel azok feltárása könnyen megtorló lépéseknek teheti ki szerzőiket (26). Ennél fogva, az egyéb bizalmas információ fogalma kiterjedhet olyan információkra is, amelyek képessé tennék a feleket, hogy azonosítsák azon panaszosaikat vagy más harmadik feleket, ahol utóbbiak indokoltan ragaszkodnának a névtelenséghez.

20. Az egyéb bizalmas információ kategóriája a katonai titkokat is magában foglalja.

3.2.3 A bizalmas kezelési igények elismerésének kritériumai

21. Az információ akkor minősül bizalmasnak, ha a szóban forgó személy vagy vállalkozás ilyen céllal igényt jelentett be, és azt a Bizottság elfogadta (27).

22. A bizalmas kezelési igénynek olyan információra kell vonatkoznia, amely a fenti üzleti titok vagy egyéb bizalmas információ kategóriába tartozik. Az információ üzleti titok vagy más bizalmas információ minősítését meg kell indokolni (28). A bizalmas kezelést rendszerint csak olyan információkkal kapcsolatban lehet igényelni, amelyeket a Bizottság ugyanattól a személytől vagy vállalkozástól kapott, a más forrásból származó információkkal kapcsolatban nem.

23. A vállalkozásra vonatkozó olyan információ, amely már ismert a vállalkozáson kívül (csoport esetében a csoporton kívül), vagy azon a társuláson kívül, mellyel a vállalkozás azt közölte, rendszerint nem tekinthető bizalmas jellegűnek (29). Az olyan információ, amely elveszítette kereskedelmi jelentőségét, például az idő múlása következtében, már nem tekinthető bizalmasnak. A Bizottság főszabályként feltételezi, hogy a felek forgalmára, értékesítésére, piaci részesedésére vonatkozó adatok és hasonló információk, melyek 5 évnél régebbiek, már nem bizalmas jellegűek (30).

24. A Szerződés 81. és 82. cikke szerinti eljárásokban az információ egy elemének bizalmas minősítése nem akadályozza meg az információ feltárását, ha az információra egy feltételezett jogszabálysértés bizonyításához („terhelő dokumentum”) vagy valamelyik fél felmentéséhez („felmentő dokumentum”) van vagy lehet szükség. Ebben az esetben az a követelmény, hogy a felek védekezéshez való jogát a bizottsági akta lehető legnagyobb mértékű betekinthetőségével biztosítsák, elsőbbséget élvezhet a más felek bizalmas jellegű információinak védelmével kapcsolatos aggállyal szemben (31). A Bizottságnak kell felmérnie, hogy ezek a körülmények fennállnak-e adott esetben. Ez azt jelenti, hogy meg kell vizsgálni az összes lényeges tényezőt, beleértve: — az információ szerepének jelentőségét, annak eldöntésében, hogy a jogszabálysértést elkövették-e vagy sem, valamint az információ bizonyító erejét; — azt, hogy vajon az információ feltétlenül szükséges-e; — az érintett bizalmassági fokot (milyen mértékben sértené az információ feltárása a szóban forgó személy vagy vállalkozás érdekeit); — a feltételezett jogszabálysértés súlyosságáról alkotott előzetes véleményt. Hasonló megfontolások vonatkoznak az összefonódás-ellenőrzési rendelet alapján folytatott eljárásokra is, amikor a Bizottság az információ feltárását szükségesnek tekinti az eljárás érdekében (32).

25. Ahol a Bizottság feltárni szándékozik az információt, az érintett személy vagy vállalkozás lehetőséget kap arra, hogy az eredeti dokumentumokéval azonos bizonyító erejű nem bizalmas változatot készítsen az információt tartalmazó dokumentumokból (33).

C. Mikor lehetséges az iratbetekintés?

26. Az 1. bekezdésben említett rendelkezések alapján a feleknek nincs joguk betekinteni az iratokba a kifogásközlésről szóló értesítést megelőzően.

1. Az antitröszt eljárásokban a Szerződés 81. és 82. cikke alapján

27. Az iratbetekintés kérelemre biztosított, rendszerint egyetlen alkalommal, azt követően, hogy a Bizottság értesítette a feleket kifogásairól, a fegyverek egyenlősége és a védekezéshez való jog biztosítása céljából. Főszabályként ezért semmilyen iratbetekintés nem biztosított más felek olyan válaszaihoz, melyeket azok a Bizottság kifogásaira adtak. Ugyanakkor egy fél – a közigazgatási eljárás későbbi szakaszaiban – betekintési lehetőséget kap a kifogásközlést követően beérkezett dokumentumokba, amennyiben az ilyen dokumentumok új – akár terhelő, akár felmentő – bizonyítékot képezhetnek az illető féllel kapcsolatos – a Bizottság kifogásközlésében szereplő – állításokkal kapcsolatban. Ez különösen akkor merül fel, ha a Bizottság új bizonyítékra kíván támaszkodni.

2. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet alapján folytatott eljárásokban

28. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 18. cikkének (1) és (3) bekezdésével, valamint az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendeletének 17. cikke (1) bekezdésével összhangban, az értesített felek kérésükre betekintést nyernek a bizottsági aktába – a Bizottság kifogásairól szóló értesítést követően, a tanácsadó bizottság tanácskozásáig – az eljárás minden szakaszában. Ezzel szemben a közlemény nem foglalkozik dokumentumok a Bizottság kifogásainak az összefonódás-ellenőrzési rendelet alapján a vállalkozások részére való megküldése előtt történő kiadásának a lehetőségével (34).

III. KÜLÖNLEGES KÉRDÉSEK A PANASZOSOKKAL ÉS MÁS ÉRINTETT FELEKKEL KAPCSOLATBAN

29. E szakasz azon esetekre vonatkozik, amelyekben a Bizottság betekintést biztosíthat – vagy biztosítania kell – a panaszosoknak az aktájában lévő dokumentumokba antitröszt eljárásokban, valamint más érdekelt feleknek az összefonódás-ellenőrzési eljárásokban. Függetlenül végrehajtási és az összefonódás-ellenőrzési végrehajtási rendelet megfogalmazásaitól (35), ez a két helyzet megkülönböztetendő – hatályban, időzítésben és a releváns jogokat illetően – az e közlemény előző szakaszában meghatározott értelemben vett iratbetekintéstől.

A. Dokumentumok kiszolgáltatása panaszosoknak antitröszt eljárásokban

30. Az Elsőfokú Bíróság úgy rendelkezett (36), hogy a panaszosok nem rendelkeznek ugyanazokkal a jogokkal és garanciákkal, mint a vizsgálat alatt álló felek. Ezért a panaszosok nem követelhetik az iratbetekintést mint jogot a felek részére megállapított módon.

31. Mindazonáltal az a panaszos, akit – a végrehajtási rendelet 7. cikkének (1) bekezdése szerint – a Bizottság tájékoztatott arról, hogy panaszát szándékában áll elutasítani (37), kérheti a betekintést azokba a dokumentumokba, amelyekre a Bizottság ideiglenes értékelését alapozta (38). A panaszos egyszeri alkalommal kap hozzáférést az ilyen dokumentumokhoz, annak a levélnek a kiadását követően, amelyben a panaszost értesítik a Bizottság elutasítási szándékáról.

32. A panaszosoknak nincs betekintési joguk olyan üzleti titkokba vagy más bizalmas jellegű információkba, melyek birtokába a Bizottság a vizsgálat során jutott (39).

B. Dokumentumok kiszolgáltatása más érintett feleknek összefonódás-ellenőrzési eljárásokban

33. Az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban, összefonódás-ellenőrzési eljárásokban az iratbetekintést, kérésre, más olyan érintett feleknek is biztosítják, akiket/amelyeket a kifogásokról tájékoztattak, amennyiben ez szükséges véleményük kialakításához.

34. Ilyen egyéb érintett felek a javasolt összefonódásban résztvevő felek, kivéve a kérelmező feleket, így az eladót és az irányítás alá kerülő vállalkozást (40).

IV. AZ IRATBETEKINTÉS VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁS

A. Előkészítő eljárás

35. Minden olyan személy, aki információt nyújt vagy véleményt nyilvánít az alább felsorolt helyzetek egyikében, vagy a későbbiekben további tájékoztatást nyújt a Bizottságnak ugyanazon eljárások során, köteles egyértelműen megjelölni azokat az anyagokat, melyeket bizalmas természetűnek tekint, köteles ezt indokolni és köteles azok különálló, nem bizalmas jellegű változatáról gondoskodni a Bizottság által meghatározott időpontig, véleményének kinyilvánítása céljából (41). a) Antitröszt eljárásokban — a bizottsági kifogásközlés címzettje kifejti véleményét a kifogásokról (42); — a panaszos kifejti véleményét a Bizottság kifogásközlő nyilatkozatáról (43); — írásban vagy szóbeli meghallgatáson kifejti nézeteit (44) minden olyan más természetes vagy jogi személy, amely meghallgatható és kellő érdekeltsége van, vagy akit/amelyet a Bizottság felkér véleményének kinyilvánítására; — a panaszos kifejti nézeteit a Bizottság leveléről, melyben a panaszost tájékoztatják a Bizottság (panaszát illetően) elutasító szándékáról (45). b) Összefonódás-ellenőrzési eljárásokban — a bejelentő felek vagy más érintett felek, amikor véleményt nyilvánítanak a Bizottságnak az összefonódás felfüggesztése alóli derogációs kérelemre vonatkozó, egyiküket vagy közülük többet kedvezőtlenül érintő határozatának meghozatala céljából tett kifogásairól vagy az ügyben hozott ideiglenes határozatáról (46); — a bejelentő felek, akikhez a Bizottság kifogásait címezte, egyéb érintett felek, akiket tájékoztattak a kifogásokról, vagy olyan felek, akikhez a Bizottság kifogásait címezte, azzal a céllal, hogy bírságot vagy kényszerítő bírságot állapítson meg, előterjesztik véleményüket a kifogásokról (47); — azok a harmadik személyek, amelyek meghallgathatók, vagy más természetes vagy jogi személyek, melyeket a Bizottság felkért véleményük kifejtésére, kinyilvánítják véleményüket írásban vagy szóbeli meghallgatáson (48); — minden olyan személy, aki információt szolgáltat az összefonódás-ellenőrzési rendelet 11. cikke értelmében.

36. Ezen kívül a Bizottság megkövetelheti a vállalkozásoktól (49) – minden olyan esetben, ahol azok dokumentumokat bocsátottak vagy bocsátanak rendelkezésére, hogy határozzák meg azokat a dokumentumokat vagy dokumentumrészeket, melyeket üzleti titkot vagy más bizalmas információt tartalmazónak tekintenek, továbbá azokat a vállalkozásokat, amelyekkel kapcsolatban az ilyen dokumentumok bizalmasnak tekinthetők (50).

37. Annak érdekében, hogy lehetővé tegye a fenti 36. bekezdésben tárgyalt bizalmas kezelési igények gyors ügyintézését, a Bizottság határidőt állapíthat meg, melyen belül a vállalkozás (i) megindokolja bizalmas kezelési igényét az egyes dokumentumokkal vagy azok részeivel kapcsolatban; (ii) ellátja a Bizottságot a dokumentumok nem bizalmas jellegű változatával, melyből a bizalmas részeket törölte (51). Az antitröszt eljárásokban a szóban forgó vállalkozások – szintén a már említett határidőn belül – tömörített leírást adnak a törölt információ minden egyes eleméről (52).

38. A beadvány nem bizalmas változatait és a törölt információk leírásait oly módon kell kialakítani, hogy az iratbetekintés lehetővé váljon a felek számára, és el tudják dönteni, hogy a törölt információra szükségük van-e védekezésük érdekében, és ennél fogva elegendő alap van-e azt kérni a Bizottságtól, hogy biztosítson iratbetekintést a bizalmasnak vélt információhoz.

B. A bizalmas információk kezelése

39. Az antitröszt eljárásokban, ha a vállalkozások nem felelnek meg a fenti 35-37. bekezdésben kifejtett rendelkezéseknek, a Bizottság feltételezheti, hogy az érintett dokumentumok vagy nyilatkozatok nem tartalmaznak bizalmas információt (53). A Bizottság következésképp feltételezheti, hogy a vállalkozásnak nincs kifogása az érintett dokumentumok vagy nyilatkozatok teljes körű feltárása ellen.

40. Mind az antitröszt eljárásokban, mind az összefonódás-ellenőrzési rendelet alapján folytatott eljárásokban, amennyiben a szóban forgó személy vagy vállalkozás teljesíti a fenti 35-37. bekezdésben említett feltételeket amennyire azok alkalmazhatók, a Bizottság — vagy ideiglenesen elfogadja az indokoltnak mutatkozó igényeket, — vagy tájékoztatja a szóban forgó személyt vagy vállalkozást, hogy nem ért egyet a bizalmas kezelés igényével, részben vagy egészben, ahol úgy tűnik, hogy az igény megalapozatlan.

41. A Bizottság a későbbiekben egészben vagy részben visszavonhatja a bizalmas kezeléshez adott ideiglenes hozzájárulását.

42. Ahol a Versenypolitikai Főigazgatóság kezdettől fogva nem ért egyet a bizalmas kezelés iránti igénnyel, vagy ahol azon a véleményen van, hogy az ideiglenes hozzájárulást vissza kellene vonnia és így feltárni szándékozik az információt, megadja a lehetőséget az illető személynek vagy vállalkozásnak, hogy kifejtse nézeteit. Ilyen esetekben, a Versenypolitikai Főigazgatóság írásban tájékoztatja a személyt vagy vállalkozást arról a szándékáról, hogy feltárja az információt, megindokolja döntését, és határidőt állapít meg, amelyen belül az ilyen személy vagy vállalkozás írásban értesítheti véleményéről. Ha a vélemény benyújtása után is fennmarad az egyet nem értés a bizalmas kezelés tárgyában, az üggyel a meghallgató tisztviselő fog foglalkozni, összhangban a meghallgató tisztviselőkre vonatkozó bizottsági hatásköri jegyzékkel (54).

43. Ahol fennáll a veszélye annak, hogy egy vállalkozás, amely igen jelentős gazdasági vagy kereskedelmi nyomást tud kifejteni versenytársaira vagy kereskedelmi partnereire, megrendelőire vagy szállítóira, megtorló intézkedéseket foganatosít velük szemben a Bizottság által folytatott vizsgálatokban való közreműködésük miatt (55), a Bizottság megvédi a szerzők névtelenségét, azáltal, hogy a szóban forgó válaszok (56) nem bizalmas jellegű összefoglaló változatába biztosít iratbetekintést. A hasonló helyzetekben felmerülő névtelenségi igényekkel, valamint a Bizottság a panaszok (57) kezeléséről szóló közleményének 81. pontja értelmében beterjesztett névtelenségi igényekkel a fenti 40-42. bekezdés foglalkozik.

C. Iratbetekintés biztosítása

44. A Bizottság dönthet úgy, hogy az iratbetekintést a következő formák valamelyikében biztosítja, számításba véve a felek technikai lehetőségeit: — CD-ROM formájában, vagy más elektronikus adattároló segítségével, mely a jövőben rendelkezésre állhat; — nyomtatott formában betekinthető irat másolatai révén, melyeket postán küldtek meg neki; — felkérve a feleket, hogy vizsgálják meg a betekinthető aktákat a Bizottság irodájában. A Bizottság a fenti módszerek bármilyen kombinációját választhatja.

45. Az iratbetekintés lehetőségét megkönnyítendő, a felek részletes listát kapnak azokról a dokumentumokról, melyek a bizottsági akta tartalmát képezik, a fentebb található 8. bekezdés meghatározása szerint.

46. Az iratbetekintés a Bizottság aktájában szereplő bizonyítékokba azok eredeti formájában biztosított; a Bizottságot semmilyen kötelezettség nem terheli az aktában található dokumentumok lefordítását illetően (58).

47. Ha az egyik fél úgy ítéli meg, hogy – miután iratbetekintési lehetőséget kapott – védekezéséhez speciális, nem betekinthető információra van szüksége, indoklással ellátott kérelmet nyújthat be a Bizottsághoz e célból (59). Amennyiben a Versenypolitikai Főigazgatóság nem tesz eleget a kérelemnek, és ha a fél ezzel nem ért egyet, akkor a vitát a meghallgató tisztviselő dönti el, összhangban a meghallgató tisztviselőkre vonatkozó bizottsági hatásköri jegyzékkel.

48. Iratbetekintés e közleménnyel összhangban azzal a feltétellel biztosítható, ha az ily módon megszerzett információ csak olyan bírósági vagy közigazgatási eljárás céljaira használható fel, amely a Közösség a tárgyát képező közigazgatási eljárásban felhívott versenyszabályainak alkalmazására irányul (60). Amennyiben az információt bármikor ettől eltérő célra használják fel külső jogász bevonásával, a Bizottság bejelentheti az esetet a külső jogász kamarájánál, fegyelmi eljárás indítása céljából.

49. A 45. és 47. bekezdés kivételével ez a C. szakasz egyaránt vonatkozik a panaszosok számára (antitröszt eljárásokban) és más érintett felek számára (összefonódás-ellenőrzési eljárásokban) biztosított iratbetekintésre.

(1) A Tanács 2002. december 16-i 1/2003/EK rendelete az EK-Szerződés 81. és 82. cikkében megállapított versenyszabályok alkalmazásáról (HL L 1., 2003.1.4., 1–25. o.).

(2) A Bizottság 2004. április 7-i 773/2004/EK rendelete a Bizottság által az EK Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról, HL L 123. szám, 2004.4.27., 18–24. o.

(3) A Tanács 2004. január 20-i 139/2004/EK rendelete a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről, HL L 24. szám, 2004.1.29., 1–22. o.

(4) A Bizottság 2004. április 21-i 802/2004/EK rendelete a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról, HL L 133. szám, 2004.4.30., 1–39. o. Javítva: HL L 172. szám, 2004.5.6., 9. o.

(5) Ezért az e közleményben a 81. és 82. cikkre tett hivatkozésok az EGT Egyezmény 53. és 54. cikkére is vonatkoznak.

(6) Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 30-i 1049/2001/EK rendelete az Európai Parlament, Tanács és Bizottság iratainak nyilvános betekinthetőségéről (HL L 145. szám, 2001.5.31., 43. o.). Lásd például a T-2/03, sz. Verein für Konsumenteninformation v. Commission ügyben 2005. április 13-án hozott ítéletet (az EBHT-ban még nem tették közzé).

(7) A Bizottság közleménye az iratbetekintési kérelmek feldolgozásának belső eljárási szabályairól az EK Szerződés 85. és 86. cikkében (most 81. és 82. cikkében), valamint az ESZAK Szerződés 65. és 66. cikkében, továbbá a Tanács 4064/89/EK rendeletében (HL C 23. szám, 1997.1.23., 3. o.) szereplő esetekben.

(8) HL L 162. szám, 2001.6.19., 21. o.

(9) Különösen a T-25/95 et al., Cimenteries CBR SA et al v Commission (2000) ECR II-0491 egyesített ügyekben.

(10) E közleményben a „vállalkozás” kifejezés felöleli mind a vállalkozásokat, mind azok társulásait. A „személy” kifejezés a természetes és jogi személyeket foglalja magába. Számos szervezet egyszerre jogi személy és vállalkozás; ebben az esetben mindét kifejezés vonatkozik rájuk. Ugyanez a helyzet ott, ahol egy természetes személy egyúttal vállalkozás is, a 81. és 82. cikk értelmében. Összefonódás-ellenőrzési eljárásokban számításba kell venni az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikk (1) bekezdés b) pontjában említett személyeket is, még akkor is, ha természetes személyek. Ahol jogi személyiség nélküli szervezetek, melyek nem is vállalkozások, válnak érintetté a Bizottság versenyjogi eljárásában, a Bizottság – indokolt esetben és mutatis mutandis – alkalmazza az e közleményben kifejtett elveket.

(11) Vö. a végrehajtási rendelet 15. cikk (1) bekezdésével, az összefonódás-ellenőrzési rendelet 18. cikk (3) bekezdésével és az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete 17. cikk (1) bekezdésével.

(12) A közleményben a „dokumentum” kifejezés az információtárolás összes formájára vonatkoztatva használatos, függetlenül a tárolás eszközétől; felöleli tehát az elektronikus adattároló eszközöket is, melyek rendelkezésre állhatnak, vagy elérhetők.

(13) Vö. az 1/2003 rendelet 27. cikk (2) bekezdésével, a végrehajtási rendelet 15. cikk (2) bekezdésével és 16. cikk (1) bekezdésével, valamint az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendeletének 17. cikke (3) bekezdésével. A kivételeket megemlítik a T-7/89, Hercules Chemicals v Commission ügyben is (1991) ECR-II-1711, 54. bekezdés. A Bíróság úgy rendelkezett, hogy nem kizárólag a Bizottságra tartozik annak eldöntése, hogy az aktában mely dokumentumok lehetnek hasznosak a védelem szempontjából (Vö. TTT-30/91 Solvay v Commission, (1995) ECR-II-1847, 91-96. bekezdések.

(14) Ilyen belső dokumentumok a tervezetek, vélemények, feljegyzések vagy jegyzetek, melyek a Bizottság szervezeti egységeitől vagy más hatóságoktól származnak.

(15) Vö. az 1/2003 rendelet 27. cikk (2) bekezdésével, a végrehajtási rendelet 15. cikk (2) bekezdésével, valamint az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete 17. cikk (3) bekezdésével.

(16) Vö. a fenti 1. bekezdéssel.

(17) Vö. a T-191/98 és T-212/98–T-214/98, Atlantic Container Line and others v Commission egyesített esetekkel (TACA), (2003) ECR II-3275, 349–359. bekezdések.

(18) Az 1/2003 rendelet 19. cikke vagy 20. cikke (2) bekezdésének e) pontja alapján rögzített nyilatkozatok általában szintén a betekinthető dokumentumok közé tartoznak (lásd a fenti 10. bekezdést).

(19) Vö. az 1/2003 rendelet 27. cikke (2) bekezdésével, a végrehajtási rendelet 15. cikke (2) bekezdésével, az összefonódás-ellenőrzési végrehajtási rendelet 17. cikke (3) bekezdésével.

(20) Vö. az Elsőfokú Bíróság végzéseivel a következő esetekben: T-134/94 et al. NMH Stahlwerke and Others v Commission (1997) ECR II-2293, 36. bekezdés és T-65/89, BPB Industries and British Gypsum (1993) ECR II-389, 33. bekezdés.

(21) Az „EFTA államok” megnevezés ebben a közleményben azokra az EFTA államokra vonatkozik, amelyek az EGT Egyezményben résztvevő felek.

(22) Például az Európai Közösségek és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya között a versenyjog alkalmazásáról (HL L 95. szám, 1995.4.27., 47. o.) kötött megállapodás VIII. cikk 2. bekezdése kiköti, hogy a Megállapodás szerint bizalmas jelleggel nyújtott információt a „lehető legteljesebb mértékben” védelemben kell részesíteni. A cikk nemzetközi jogi kötelezettséget ró a Bizottságra.

(23) Az összefonódások ellenőrzése területén ez különösen az összefonódás-ellenőrzési rendelet 9. cikk (2) bekezdése szerinti ügyáttétellel kapcsolatos tagállami tájékoztatásokra vonatkozik.

(24) Vö. a végrehajtási rendelet 16. cikk (1) bekezdésével és az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendeletének 17. cikk (3) bekezdésével; a T-7/89 sz. eset Hercules Chemicals NV v Commission (1991) ECR II-1711, 54. bekezdés; a T-23/99 sz. eset, LRAF 1998 A/S v Commission (2002) ECR II-1705, 170. bekezdés.

(25) 1996.9.18-i ítélet a T-353/94 ügyben, Postbank NV v Commission, (1996) ECR-II-921, 87. bekezdés.

(26) A Közösség Bíróságai kifejtették álláspontjukat erről a kérdésről, mind az erőfölénnyel való állítólagos visszaélés eseteiben (EK-Szerződés 82. cikk) (T-65/89 sz. eset, BPB Industries and British Gypsum (1993) ECR-II-389; és a C-310/93P eset, BPB Industries and British Gypsum (1995) ECR-i-865), mind pedig fúziós esetekben (T-221/95 Endemol v. Commission (1999) ECR-II-299, 69. bekezdés és T-5/02 Laval v Commission (2002) ECR-II-4381, 98. bekezdés et seq.).

(27) Lásd a 40. bekezdést alább.

(28) Lásd a 35. bekezdést alább.

(29) Mindazonáltal, azok az üzleti titkok vagy egyéb bizalmas információk, melyeket szakmai vagy hasonló szövetséggel közölnek annak tagjai, nem veszítik el bizalmas jellegüket harmadik féllel kapcsolatban, és ennél fogva nem is adhatók át a panaszosoknak. Vö. a 209–215 és 218/78 sz. egyesített esetekkel, Fedetab, (1980) ECR 3125, 46. bekezdés.

(30) Lásd a 35-38. bekezdést alább, a vállalkozások arra vonatkozó felkérésével kapcsolatban, hogy határozzák meg a bizalmas információkat.

(31) Vö. az 1/2003 rendelet 27. cikk (2) bekezdésével és a végrehajtási rendelet 15. cikk (3) bekezdésével.

(32) Az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendeletének 18. cikk (1) bekezdése.

(33) Vö. a 42. bekezdéssel alább.

(34) Ezzel a kérdéssel a Versenypolitikai Főigazgatóság dokumentuma: „DG COMP Az EK összefonódás-ellenőrzési tevékenységének legjobb módszerei” foglalkozik, mely az alábbi webcímen érhető el: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html.

(35) Vö. a végrehajtási rendelet 8. cikkével, amely a „dokumentumok betekinthetőségéről” szól a panaszosokat illetően, valamint az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendeletének 17. cikk (2) bekezdésével, amely „iratbetekintésről” beszél más érintett felek vonatkozásában, „amennyiben ez szükséges észrevételeik, véleményük kialakítása céljából.”

(36) Lásd a T-17/93 sz. Matra-Hachette SA v Commission, [1994] ECR II-595, esetet, 34. bekezdés. A bíróság úgy rendelkezett, hogy a harmadik felek jogai – melyeket a Tanács 1962.2.6-i 17. rendelete állapított meg (melynek helyébe lépett az 1/2003 rendelet 27. cikke) – a közigazgatási eljárásban való részvétel jogára korlátozódnak.

(37) A végrehajtási rendelet 7. cikke (1) bekezdésével összhangban kibocsátott levél útján.

(38) Vö. a végrehajtási rendelet 8. cikke (1) bekezdésével.

(39) Vö. a végrehajtási rendelet 8. cikke (1) bekezdésével.

(40) Vö. az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete 11. cikkének (b) pontjával.

(41) Vö. a végrehajtási rendelet 16. cikke (2) bekezdésével és az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete 18. cikke (2) bekezdésével.

(42) A végrehajtási rendelet 10. cikke (2) bekezdése értelmében.

(43) A végrehajtási rendelet 6. cikke (1) bekezdése értelmében.

(44) A végrehajtási rendelet 13. cikke (1) és (3) bekezdése értelmében.

(45) A végrehajtási rendelet 7. cikke (1) bekezdése értelmében.

(46) Az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendeletének 12. cikke.

(47) Az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendeletének 13. cikke.

(48) Az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendeletének 16. cikke értelmében.

(49) Összefonódás-ellenőrzési eljárásokban az itt és a későbbiekben ismertetett elvek vonatkoznak az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikk (1) bekezdés (b) pontjában hivatkozott személyekre is.

(50) Vö. a végrehajtási rendelet 16. cikk (3) bekezdésével és az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendeletének 18. cikk (3) bekezdésével. Ez vonatkozik a Bizottság által az összefonódás-ellenőrzési rendelet 13. cikke és az 1/2003 rendelet 20. és 21. cikke szerinti vizsgálatban összegyűjtött dokumentumokra is.

(51) Vö. a végrehajtási rendelet 16. cikk (3) bekezdésével és az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendeletének18. cikk (3) bekezdésével.

(52) Vö. a végrehajtási rendelet 16. cikk (3) bekezdésével.

(53) Vö. a végrehajtási rendelet 16. cikkével.

(54) Vö. a Bizottság 2001.5.23-i, a bizonyos versenyjogi eljárásokban résztvevő meghallgató tisztviselők hatásköri jegyzékéről szóló határozatának 9. cikkével, HL L 162. szám, 2001.6.19., 21. o.

(55) Vö. fentebb a 19. bekezdéssel.

(56) Vö. a T-5/02 esettel, Tetra Laval vs. Commission, (2002) ECR-II-4381, 98, 104. és 105. bekezdés.

(57) Bizottsági Közlemény a panaszok bizottsági kezeléséről az EK Szerződés 81. és 82. cikke alapján, HL C 101. szám, 2004.4.27., 65. o.

(58) Vö. a T-25/95 et al. Cimenteries esettel, 635. bekezdés.

(59) Vö. a Bizottság 2001.5.23-i, a bizonyos versenyjogi eljárásokban résztvevő meghallgató tisztviselők hatásköri jegyzékéről szóló határozatának 8. cikkével, HL L 162. szám, 2001.6.19., 21. o.

(60) Vö. a végrehajtási rendelet 15. cikk (4) és 8. cikk (2) bekezdésével, valamint az összefonódás-ellenőrzési végrehajtási rendelete 17. cikk (4) bekezdésével.