C 79/36

A Régiók Európai Bizottsága véleménye: Platformalapú munkavégzés – szabályozási kihívások helyi és regionális szinten

(2020/C 79/07)

Előadó : Dimitrios BIRMPAS (EL/PES), Egáleo képviselő-testületének tagja

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Bevezető megjegyzések

1. hangsúlyozza, hogy a digitális platformgazdaság szerves részét képezi az európai gazdaságnak, gazdasági és társadalmi jelentősége pedig a jövőben továbbra is erőteljesen növekedni fog;

2. rámutat, hogy az Európai Bizottság úgy határozza meg a platformgazdaságot, mint „olyan üzleti [modellt], amelynek keretében a tevékenységeket […] együttműködési platformok könnyítik meg” ( 1 ) . Ugyanezen forrás szerint az együttműködési platformok nyitott hozzáférésű piacteret hoznak létre a gyakran magánszemélyek által kínált áruk és szolgáltatások időleges használatához. A közösségi gazdaságon belül háromféle szereplő tevékenykedik: (i) a szolgáltatók, akik vagyontárgyakat, forrásokat, időt és/vagy készségeket osztanak meg, és lehetnek szolgáltatásokat eseti alapon nyújtó magánszemélyek vagy professzionális szolgáltatók; (ii) e szolgáltatások felhasználói; valamint (iii) közvetítők, akik egy online platform segítségével összekapcsolják a szolgáltatókat a felhasználókkal és megkönnyítik a tranzakciók lebonyolítását („együttműködési platformok”);

3. rámutat továbbá, hogy a platform OECD szerinti meghatározása „olyan digitális szolgáltatás, amely megkönnyíti az interakciókat két vagy több különálló, ám egymástól kölcsönösen függő felhasználói csoport (cégek vagy személyek) között, akik az internetes szolgáltatáson keresztül vannak egymással kapcsolatban” ( 2 )

4. kiemeli, hogy az internethasználat exponenciális terjedésével egyre nagyobb mértékben alkalmaznak digitális platformokat mindenféle típusú gazdasági tevékenységek koordinálására;

5. megjegyzi, hogy a digitális platformokon történő munkavégzés terjedését magyarázhatja az a tény, hogy az egy sor előnnyel jár a rugalmas munkaerőpiac iránti igény kontextusában. Az Eurofound ( 3 ) szerint a platformalapú munkavégzés számos lehetőséget is kínál a munkaerőpiac számára, így például megkönnyíti a munkavállalást, kiegészítő jövedelemforrást jelent, ösztönzi az önfoglalkoztatást, lehetővé teszi a munkaidő rugalmasságát, és megakadályozza a munkavállalók etnikai hovatartozáson, fogyatékosságon és földrajzi helyzeten alapuló megkülönböztetését. Továbbá, amint azt a Közös Kutatóközpont is kiemelte ( 4 ) , mivel a platform-munkavállalók közül sokan az álláskeresők kiszolgáltatott csoportjaihoz tartoznak (fiatalok, nők, távoli területekről származók), a platformalapú munkavégzés pozitívan befolyásolhatja az ilyen csoportok munkaerőpiaci integrációját, és „megkönnyítheti a stabilabb foglalkoztatási formákra való áttérést”, feltéve, hogy megfelelő intézkedéseket hoznak a tisztességes munkakörülmények biztosítása érdekében;

6. megállapítja, hogy a digitális munkaplatformok elmúlt évekbeli gyors terjedése számos kérdést vetett fel azok működését és a munka ilyen platformoknak köszönhető átszervezéséből eredő előnyöket, valamint a kapcsolódó kockázatokat illetően;

7. megjegyzi, hogy az Eurofound szerint ( 5 ) a platform-munkavállalók sajátos, eseti jelleggel végzett feladatokon alapuló munkamegállapodásai miatt nagyobb bizonytalanság övezi jogaikat és szociális védelmük szintjét, munkakörülményeiket és munkaviszonyuk stabilitását;

8. fenntartja, hogy átfogó keretet kell kialakítani az összes munkavállaló szociális védelmének és szociális jogainak biztosítására (az egészségtől és biztonságtól kezdve az egész életen át tartó tanulásban való részvétel lehetőségéig), hogy a platformgazdaság és a „hagyományos” offline gazdaság számára egyenlő versenyfeltételek jöjjenek létre, aminek alapja az, hogy minden érdekelt fél azonos jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezzen;

9. hangsúlyozza, hogy a színlelt önfoglalkoztatás (amelyet néha „álcázott” vagy „névleges” önfoglalkoztatásnak is neveznek) olyan esetekre utal, amelyekben az érintetteket önfoglalkoztatónak minősítik, miközben lényegében alkalmazottként végzik munkájukat. Fel kell számolni a munkavállalók munkaadók általi szándékosan helytelen besorolását, aminek célja, hogy megkerüljék a foglalkoztatási szabályokat, az adóügyi kötelezettségeket és a munkavállalói képviseletet, illetve hogy a kockázatokat a munkavállalókra terheljék és/vagy versenyelőnyhöz jussanak;

10. leszögezi, hogy a szociális jogok európai pillére ( 6 ) , amelyet az összes uniós tagállam egyhangúlag támogat, rögzíti, hogy a munkaviszony jellegétől és időtartamától függetlenül a munkavállalóknak joguk van tisztességes és egyenlő bánásmódban részesülni a munkafeltételek, a szociális védelem és a képzésekben való részvétel tekintetében, illetve joguk van tisztességes megélhetést nyújtó, méltányos bérezésben részesülni;

11. megjegyzi, hogy az úgynevezett „önálló vállalkozók” nehézségekkel szembesülnek a kollektív képviselet biztosítása terén, és felhívja a figyelmet arra, hogy a szociális partnerek előtt álló legnagyobb kihívás az, hogy miként érjék el az informális szektorban és az újonnan megjelenő foglalkoztatási formákban dolgozókat, így például a platform-munkavállalókat ( 7 ) ; olyan intézkedéseket kér ezért, amelyek ösztönzik és megkönnyítik a szociális párbeszédet e munkaerőpiaci szegmens számára;

12. úgy véli, hogy a digitális platformokon történő munkavégzés szabályozását célzó közös európai kezdeményezés várhatóan összehangolt választ fog adni a tagállamok részéről azokra a jogi természetű kihívásokra, amelyek a folyamatos technológiai változásokból eredően merülnek fel a munkaerőpiacon; tudatában van annak, hogy az új technológiák, mint amilyen a mesterséges intelligencia, hozzáférést biztosítanak szakmai támogatási, tudásmegszerzési és tanulási lehetőségekhez; hangsúlyozza továbbá, hogy megfelelően kezelni kell az új technológiák által a platform-munkavállalókra kifejtett hatásokat, mivel az ilyen technológiák – például a mesterséges intelligencia – egyre gyakoribb alkalmazása miatt a szóban forgó munkavállalókkal kapcsolatos döntéseket nagyrészt mesterséges intelligencián alapuló algoritmusok határozzák meg;

13. csatlakozik az ILO felhívásához, amely kéri olyan nemzetközi irányítási rendszer kialakítását, amely megköveteli, hogy a platformtulajdonosok tiszteletben tartsanak bizonyos minimális jogokat és biztosítsák a védelem minimális szintjét, illetve amely szabályozza az adatok felhasználását és az algoritmikus elszámoltathatóságot a munka világában. Mindez megoldaná a platform-munkavállalók kollektív képviseletének kérdését és a mesterséges intelligenciával kapcsolatos problémákat is azáltal, hogy kötelezővé tenné a human-in-command (emberi vezérlésű) megközelítés alkalmazását, amely biztosítja, hogy a munkával kapcsolatos végső döntéseket mindig emberek hozzák meg ( 8 ) . Üdvözli egyúttal a különböző nemzeti és szubnacionális szintű kezdeményezéseket ( 9 ) , valamint a közösségi kiszervezésre és a közösségi munkára vonatkozó magatartási kódexek bevezetésére irányuló platformalapú kezdeményezéseket;

14. osztja az EPSCO Tanács 2019. október 24-i következtetéseiben kifejtett álláspontot, miszerint „erősítsék meg a munkához kapcsolódó intézményeket, különösen a munkaügyi igazgatást és felügyeletet, valamint mozdítsák elő a valamennyi munkavállaló védelmét szolgáló nemzetközi munkaügyi előírások tényleges végrehajtását – az új munkavégzési formák keretében is –, továbbá segítsék elő az informális gazdaságból a formális gazdaságba való átmenetet” ( 10 ) . Továbbá egyetért annak szükségességével is, hogy „garantálják a magánélet és a személyes adatok megfelelő védelmét, valamint szükség esetén reagáljanak a – különösen a munka digitális átalakulásával összefüggésben – felmerülő kihívásokra és lehetőségekre, ideértve a platformalapú munkavégzést is” ( 11 )

15. üdvözli az Európai Bizottság új elnökének, Ursula von der Leyennek az Európai Parlament 2019. július 16-i nyitóülésén hangoztatott szándékát, hogy javítsa a platform-munkavállalók munkafeltételeit, különös tekintettel a készségekre és az oktatásra ( 12 ) .Elvárja azonban, hogy e feltételek javítása túlmutasson a fent említett szakpolitikai területeken, és magában foglalja az új Európai Bizottság javaslatát is, mely szerint „foglalkozni kell a platform-munkavállalók munkakörülményeivel, és aktívan kezelni a bizonytalan foglalkoztatás új formáit” ( 13 )

16. rámutat arra, hogy általában naprakésszé kell tenni a jelenleg hatályos uniós szintű jogi keretet (vagyis az elektronikus kereskedelemről szóló irányelvet és a szolgáltatási irányelvet) annak érdekében, hogy reagáljunk a megosztásalapú gazdaság gyors bővülésére és a globális szinten működő platformok által állított kihívásokra. A platformalapú munkavégzésre is vonatkozó hatályos uniós jogszabályok, például az átlátható és kiszámítható munkafeltételekről szóló irányelv hatékonyságának vizsgálata, valamint a jelenleg létező platformalapú munkavégzési formák pontos feltérképezése elengedhetetlen feltétele a jogi keret aktualizálásának;

A munkavállalók és a szerződések besorolása

17. utal egy korábbi véleményére, amelyben hangsúlyozta, hogy „a közösségi gazdaság egyes üzleti modelljei fejlődésük során erőteljes negatív externáliákat idéznek elő társadalmi és foglalkoztatási téren, különösen az »egyéni vállalkozás« fogalmával való visszaélés révén, és a munkavállalók közötti társadalmi különbségeken alapulnak” ( 14 )

18. utal továbbá az RB egyik korábbi állásfoglalására, amely megállapítja, hogy „a közösségi gazdaság sok foglalkoztatási formája a függő és az önálló foglalkoztatás közé sorolható be”, ami „fontos kérdéseket vet fel a munkafeltételekkel, a biztonsággal és egészségvédelemmel, a betegbiztosítási ellátásokkal, a bérek betegség esetén való további folyósításával, a munkanélküliségi ellátással és a nyugdíjjal kapcsolatban” ( 15 )

19. megjegyzi, hogy az Európa szociális dimenziójáról közzétett vitadokumentumban ( 16 ) az Európai Bizottság rámutat, hogy e dimenzió elmélyítéséhez az EU-nak „[meg kell állapodnia] a digitális platform munkavállalóinak foglalkoztatási státuszát meghatározó közös szabályokban. Ez lehetővé teszi a vállalkozások számára, hogy teljes mértékben kihasználhassák az egységes európai digitális piacban rejlő lehetőségeket”;

20. kiemeli, hogy mivel a fiatalok jobban tisztában vannak a digitális átalakulással és a technológiai fejleményekkel, annak ellenére vonzó munkalehetőségnek tekintik a digitális platformokon történő munkavégzést és az ezáltal gyakran biztosított rugalmasságot, hogy a munkavállalói jogok nincsenek egyértelműen tisztázva. Megjegyzendő, hogy manapság a platformokon dolgozók átlagosan tíz évvel fiatalabbak az offline módon dolgozóknál ( 17 ) , ezáltal az ezeket a jogokat világosan meghatározó szabályok hiánya fokozza a bizonytalan foglalkoztatást a fiatalok körében;

21. elismeri, hogy a digitális platformokon fellelhető szerződéses kapcsolatok bonyolultak, ám rámutat, hogy a hagyományos gazdaság igen sokféle foglalkoztatási modelljét az összes szereplőre egyaránt vonatkozó közös alapszabályok vezérlik. A Régiók Bizottsága ezért kéri, hogy az alapvető munkaügyi és szociális rendelkezéseket terjesszék ki a platformgazdaságra és az abban dolgozókra is, valamint hangsúlyozza, hogy európai szinten foglalkozni kell a digitális egységes piac szociális hatásaival. Egy, a digitális platformokon végzett munka szabályozási kihívásait kezelő, arányos nemzeti és – ahol ez a digitális gazdaság transznacionális jellege miatt szükséges – európai keret egyenlő versenyfeltételeket fog teremteni a hagyományos gazdaság és a digitális platformgazdaság között, és fellép a szociális dömping ellen. Egy ilyen szabályozási keretben fontolóra kellene venni az olyan kizárólagossági feltételek tilalmát is, amelyek értelmében a munkavállalók nem működhetnek együtt más platformokkal;

22. hangsúlyozza, hogy egy ezt célzó rendeletnek foglalkoznia kell olyan fontos szabályozási kérdésekkel, mint a munkaviszony (és ebből eredően az esetleges téves besorolás) dokumentumokkal történő bizonyításának terhe, a munkaviszony létezésére vonatkozó megdönthető vélelem értékelése vagy a tisztességtelen feltételekkel létrehozott szerződéses viszonyokkal történő munkaszervezés, valamint a platform-munkavállalók profiljával és teljesítményével kapcsolatos adatok tulajdonjogának és hordozhatóságának kérdése. Emellett a rendelet foglalkozhatna a munkaadók társadalombiztosítási járulékaival is, az érintett összes munkaerő viszonylatában és függetlenül a foglalkoztatási státusztól, figyelembe véve a munkafeltételek minőségét. A digitális munkavégzés esetleges határokon átnyúló jellegének figyelembevétele és a munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv ( 18 ) végrehajtásának lehetővé tétele érdekében lehetőséget kell biztosítani a „munkavégzés helye” és a „szolgáltatás nyújtásának helye” közötti különbségtételre a munkavállalói jogok minimális megerősítéseként;

23. rámutat arra, hogy a munkaviszony fennállásának megállapítása tekintetében az adott tagállamokban hatályos jogszabályokat, kollektív szerződéseket vagy gyakorlatot kell irányadónak tekintetni, és ennek során figyelembe kell venni az Európai Unió Bírósága ítélkezési gyakorlatát ( 19 ) . Ennek az ítélkezési gyakorlatnak megfelelően a szóban forgó státusz a digitális platformok alkalmazottaira is vonatkoztatható, amennyiben a releváns kritériumok teljesülnek. Egyetért az Európai Parlamenttel abban, hogy „[a] munkaviszony fennállásának megállapítása tekintetében a tényleges munkavégzéssel kapcsolatos tényeket kell irányadónak tekinteni, és nem azt kell alapul venni, hogy a felek hogyan minősítik a viszonyt” ( 20 ) . Egyetért továbbá azzal, hogy „[a] nemzeti jogszabályokban meghatározott önálló vállalkozói státusszal való visszaélés – legyen szó akár nemzeti, akár határokon átnyúló esetekről – egy olyan formája a megtévesztő módon bejelentett munkavégzésnek, amelyet gyakran a be nem jelentett munkavégzéssel társítanak”, és hogy ennek célja „bizonyos jogi vagy adózási kötelezettségek elkerülése” ( 21 ) . Osztja ezért azt a nézetet, hogy a szóban forgó jelenség elleni küzdelemhez európai szintű iránymutatásokra van szükség;

24. üdvözli, hogy a legtöbb uniós tagállamban léteznek akár törvényileg előírt, akár kollektív tárgyalások eredményeként létrejött minimálbér-rendszerek. A bérmegállapítással kapcsolatos kérdések a tagállamok és/vagy a nemzeti szociális partnerek hatás- és illetékességi körébe tartoznak. Teljes mértékben tiszteletben kell ezért tartani a szociális partnerek autonómiáját, valamint a kollektív szerződések megkötéséhez való jogukat ( 22 )

25. támogatja, hogy az Európai Bizottság egy határozatával felállított onlineplatform-gazdasági megfigyelőközpont munkájának részeként hozzanak létre egy külön munkacsoportot a digitális platformokon dolgozók munkaügyi jogviszonyának és besorolásának megvizsgálására és nyomon követésére ( 23 ) . Az onlineplatform-gazdasággal foglalkozó, független szakértőkből és az Európai Bizottság tisztviselőinek egy erre a célra létrehozott csoportjából álló megfigyelőközpont már megkezdte munkáját, és tanácsadást és szakértelmet biztosít az Európai Bizottság számára az onlineplatform-gazdaság fejleményeivel kapcsolatban. A Régiók Bizottsága olyan, a helyi, regionális szintű és határokon átnyúló gyakorlatban már bevált megoldásokkal segítheti a csoport munkáját, amelyek többek között támogatják a helyi és regionális önkormányzatoknál dolgozók készségfejlesztését. Ezért kéri, hogy megfigyelő státusszal részt vehessen a megfigyelőközpont munkájában;

Regionális és helyi dimenzió

26. megjegyzi, hogy a digitális platformok térnyerése által érintett gazdasági tevékenységek folyamatos fejlődése és bővülése helyi és regionális szinten is hatást fejt ki, így ezeket a helyi és regionális önkormányzatok szintjén is – hatáskörük keretein belül – szabályozni kell, különösen az adózás és a városrendezés tekintetében;

27. kéri a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy találjanak megoldást a platformalapú munkavégzésből eredő társadalmi és foglalkoztatási kihívásokra azáltal, hogy szociális támogató intézkedéseket vezetnek be az atipikus foglalkoztatási formák által érintettek számára, illetve intézkedéseket dolgoznak ki az ilyen platformokon alkalmazott szabálytalan és esetenként jogellenes foglalkoztatási formák (például színlelt önfoglalkoztatás, munkavállalók alulfoglalkoztatása) betiltására, hogy egyénileg és kollektívan is biztosítani lehessen a platform-munkavállalók jogainak érvényesülését;

28. sürgeti a helyi és regionális önkormányzatokat mint online szolgáltatások széles körét – gyakran digitális platformokon keresztül – nyújtó, illetve azokban részesülő hatóságokat, hogy a közbeszerzési szerződések odaítélésekor alkalmazzanak pozitív diszkriminációt a társadalmilag felelős platformok javára, kritériumai közé pedig vegyenek fel a platform munkakörülményeire vonatkozó szociális szempontokat;

29. sürgeti a helyi és regionális önkormányzatokat mint szolgáltatókat, hogy dolgozzanak ki olyan munkaszerződéseket, amelyek modellként szolgálhatnak más helyi munkáltatók számára;

30. arra ösztönzi a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy dolgozzanak ki olyan foglalkoztatási, az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos és szociális politikákat, amelyek segítenek lépést tartani a munkaerőpiac digitalizációjával és reagálni arra;

31. arra ösztönzi a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy hatásköreik keretében, munkaügyi felügyelet vagy más megfelelő szervezet vagy intézmény révén lépjenek fel a munkavállalók besorolásával való visszaélések ellen.

Kelt Brüsszelben, 2019. december 5-én. a Régiók Európai Bizottsága elnöke Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Az Európai Bizottság közleménye: A közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrend, COM(2016) 356 final.

(2) OECD, Munkaügyi kilátások (Employment Outlook) 2019.

(3) Eurofound, 2019, Platform work: Maximising the potential while safeguarding standards? (https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef19045en.pdf).

(4) Közös Kutatóközpont, 2018, Platform Workers in Europe (https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC112157/jrc112157_pubsy_platform_workers_in_europe_science_for_policy.pdf).

(5) Eurofound, 2018, Employment and working conditions of selected types of platform work [Válogatott platformalapú munkatípusok foglalkoztatási és munkakörülményei], https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2018/employment-and-working-conditions-of-selected-types-of-platform-work.

(6) II. fejezet: méltányos munkafeltételek, 5. és 6. pont (https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_hu).

(7) Az Európai Parlament tanulmánya „EU and ILO: Shaping the Future of Work” címmel, 2019 (http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2014_2019/plmrep/COMMITTEES/EMPL/DV/2019/09-03/IPOL_STU2019638407_EN.pdf).

(8) „Work for a brighter future”, A munka jövőjével foglalkozó ILO globális bizottság, 2019 (http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/—dgreports/—cabinet/documents/publication/wcms_662410.pdf).

(9) Érdekes példa erre Milánó kezdeményezése: 2018-ban önkormányzati információs központot hozott létre ételkiszállítók részére. Ez az első olyan iroda Olaszországban, amelynek célja, hogy meghallgassa az ételkiszállító platformoknál dolgozókat, és tájékoztatást, tanácsot nyújtson nekik (http://www.ansa.it/lombardia/notizie/2018/07/18/a-milano-primo-sportello-per-i-rider_111a55ca-fc7b-4c16-91f7-60b1b22a3c96.html).

(10) A Tanács következtetései (2019. október 24.) – A munka jövője: az ILO fennállásának századik évfordulója alkalmából kiadott nyilatkozatban foglaltaknak az Európai Unió általi előmozdítása.

(11) Ugyanott.

(12) Politikai iránymutatás a hivatalba lépő következő Európai Bizottság számára (2019–2024) (https://www.europarl.europa.eu/resources/library/media/20190716RES57231/20190716RES57231.pdf).

(13) Nicolas Schmit foglalkoztatásért felelős biztosjelölt bevezetője európai parlamenti meghallgatásán (https://multimedia.europarl.europa.eu/en/-hearing-of-nicolas-schmit-commissioner-designate-jobs-opening-statement-by-nicolas-schmit_I178011-V_v).

(14) Az RB véleménye: „Közösségi gazdaság és online platformok: a városok és régiók közös álláspontja” (COR-2016-04163).

(15) Az RB véleménye: „Az Európai Unióban alkalmazandó átlátható és kiszámítható munkafeltételek” (COR 1129/2018).

(16) COM(2017) 206, 2017. április 26.

(17) http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC112157/jrc112157_pubsy_platform_workers_in_europe_science_for_ policy.pdf, 23. o.

(18) https://data.consilium.europa.eu/doc/document/PE-18-2018-INIT/hu/pdf.

(19) http://data.consilium.europa.eu/doc/document/PE-43-2019-INIT/hu/pdf.

(20) Az Európai Parlament 2019. április 16-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unióban alkalmazandó átlátható és kiszámítható munkafeltételekről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról, https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0379_HU.html.

(21) Ugyanott.

(22) Az RB véleménye: „Munkabérekre vonatkozó szabályok az EU-ban” (COR-2015-01689).

(23) Az Európai Bizottság határozata (2018. április 26.) az onlineplatform-gazdasági megfigyelőközpont szakértői csoportjának felállításáról (C(2018) 2393 final).