EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.12.15. 
SEC(2011) 1490 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÓJA 
 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA 
az öröklés kett ős adóztatása tekintetében  nyújtott adókedvezményr ől 
{C(2011) 8819 végleges} 
{SEC(2011) 1488 végleges} {SEC(2011) 1489 végleges} 
 
 
HU  HU VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÓ 
E hatásvizsgálat célja az öröklés bels ő piacon belüli adóztatásával kapcsolatban a 
diszkrimináció és a kett ős adóztatás tekintetében felmerül ő problémák vizsgálata, továbbá a 
legjobb megoldási lehet őség kiválasztása, ami alapján a Bi zottság javaslatot készíthet.  
Az uniós állampolgárok minden korábbinál nagyobb számban költöznek külföldre a bels ő 
piacon belüli munkavállalás, házasságkö tés, nyugdíjbavonulás céljából, miközben 
családtagjaik egy része a származási országukb an marad. Mások ingatlanokat vásárolnak és 
külföldön lév ő vagyontárgyakba fektetnek. Fentiekre való tekintettel a határon átnyúló 
hagyatéki ügyletekre kivetett öröklési adó alkalmazása egyre fontosabb kérdéssé válik.  
A probléma meghatározása 
Az uniós állampolgárok és vállalkozások az ör öklési adóhoz kapcsolódóan potenciálisan két 
típusú problémával szembesülhetnek a ha táron átnyúló helyzetekben. Egyrészt 
adódiszkriminációnak lehetnek kitéve, másrészt felmerül a nnak a kockázata, hogy ugyanazt 
az öröklést több tagállam adóztatja meg anélkül, hogy a kett ős adóztatás tekintetében 
adókedvezményt nyújtanának, vagy csak ré szlegesen nyújtanak adókedvezményt.  
Ezen probléma miatt az adóztatás teljes mé rtéke lénylegesen nagyobb lehet, mint azokban 
esetekben, amelyek teljes mértékben az egyi k vagy másik érintett tagállam illetékességi 
körébe tartoznak. A megnövelt adóteher negatíva n hathat a hagyaték értékére, és komoly 
nehézségeket okozhat azon állampolgárok, illetv e vállalkozások számára, akik élnek a bels ő 
piac határain belül biztosított szabad mozgás, illetve letelepedés jogával.  
Problémák nemcsak az öröklési adóra vonatk ozó tagállami jogszabályokból fakadhatnak, 
hanem az örökléssel kapcsolatos magánjogi szab ályozásból, vagy a két jogszabályhalmazból 
együttesen is. 
A diszkrimináció problémája akkor merül fel,  ha a nemzetközi öröklési ügylet keretében 
ingatlant vagy más vagyontárgyakat örökl ő személyek olyan öröklésiadó-szabályok hatálya 
alá kerülnek, amelyek kedvez őtlenebbek, mint a nemzetközi elemet nélkülöz ő esetekben 
alkalmazott szabályok.  
A kettős vagy többszörös adóztatás problémája alapvet ően akkor merül fel, ha a tagállamok 
szabályozása eltér a tekintetben, hogy kit és m ilyen adó alapján kell megadóztatni. Másrészr ől 
az ilyen kett ős adóztatás tekintetében sok esetben nincs mód adókedvezmény érvényesítésére. 
Ennek hátterében az áll, hogy a tagállam ok hazai adókönnyítési mechanizmusai nem 
átfogóak, és ezen a területen csak néhány ké toldalú egyezményt kötöttek, és úgy t űnik, 
újabbakról nem is folytattak tárgyalásokat az elmúlt években.  
A probléma nagyságrendjér ől elmondható, hogy makrogazdasági szinten nem jelent ősek a 
hatások. A tagállamoknak a hazai és  a határon átnyúló öröklési ügyletekb ől együttesen 
befolyó adóbevétele az uniós tagállamok teljes adóbevételének kevesebb mint 0,5 %-át teszi 
ki, azaz a határon átnyúló ügyletek önállóan mé g ennél az értéknél is jóval kisebb tételt 
jelentenek. Mikrogazdasági szinten azonban mind az esetleges diszkriminációnak, mind az 
esetleges kett ős adóztatásnak az ezekb ől fakadó magas adómérték miatt rendkívül súlyos 
következményei lehetnek az érintett egyénre né zve. Ez az öröklési adó általános csökkenését 
mutató tendenciák ellenére így van. 
 
HU  HU Ezek a kérdések potenciálisan az öröklési adó hatálya alá tartozó minden uniós állampolgárt, 
vállalkozást és egyéb jogalanyt érintenek. Az Európai Unión belüli migrációt és a határon 
átnyúló tulajdonlás folyamatosan emelked ő tendenciáját látva valószín űsíthető, hogy 
emelkedni fog az öröklési adóra vonatkozó jogszabályok diszkriminatív szempontjaival, 
illetve a kett ős adóztatással kapcsolatban a Bíróságra benyújtott keresetek és megkeresések 
száma.  
A szubszidiaritás elemzése 
Tekintettel a Bi zottságnak a bels ő piac zökken őmentes m űködésének biztosításával és az 
Unió általános érdekének el őmozdításával kapcsolatos felel ősségére, helyénvaló, hogy a 
Bizottság megvizsgálja a helyzetet és  mérlegelje a beavatkozási lehet őségeket, ha a határon 
átnyúló adózási problémákra nemzeti szin ten nem lehet megoldást találni.  
Az öröklési adó terén jelenleg nincsenek uni ós harmonizációs szabályok. Ilyen szabályok 
hiányában az öröklési adózta tás a tagállamok hatáskörébe tartozik. Ezen hatáskörük 
gyakorlása során azonban tiszteletben kell tartan iuk az uniós jog által meghatározott alapvet ő 
szabadságokat, és így nem tehetnek különbséget az állampolgárság alap ján, és indokolatlanul 
nem korlátozhatják az említett szabadságokat. Az Európai Bíróság számos közelmúltbeli eset 
kapcsán meger ősítette ezen elveknek az öröklési adóra való alkalmazását. Az Európai Bíróság 
ugyanakkor azt is megállapította, hogy a tagá llamok nem kötelesek megszüntetni az 
adókivetés jogának párhuzamos gyakorlásából fakadó kett ős adóztatást.  
Tekintettel a bírósági esetek és keresetek utóbbi id őben megnövekedett számára, továbbá az 
ide kapcsolódó nyilvános konzu ltációk keretében feltett kérdésekre és válaszokra, 
szükségesnek látszik, hogy a Bizotts ág számba vegye, milyen jelleg ű intézkedés lehet 
alkalmas a folyamatban lév ő kötelezettségszegési eljárások kiegészítésére és 
megtámogatására, és ezzel egyidej űleg javaslatokat tegyen a ha táron átnyúló öröklés kett ős 
adóztatásának megfelel ő megoldásaira. 
A célkitűzések 
A kezdeményezés f ő célkitűzése lehet ővé tenni az állampolgárok számára, hogy 
gyakorolhassák a bels ő piacon belüli szabad mozgásra és letelepedésre vona tkozó jogukat, és 
ne tántorítsák el őket a határon átnyúló öröklés adózta tásával kapcsolatban jelentkez ő 
akadályok. E célból a kezdeményezés az alábbiakra törekszik: 
az öröklési adóztatás területén tapasztalható diszkrimináció megszüntetésének el őmozdítása; 
továbbá 
az öröklés kett ős adóztatásának mérséklése az Európai Unióban, 
különösen a túlzottan magas, vagy összességében akár már „kizsákmányolásnak” is tekinthet ő 
mértékű adóztatás elkerülése érdekében. 
A szakpolitikai lehet őségek 
Az „A” szakpolitikai lehet őségek a határon átnyúló örök léshez kapcsolódóan felmerül ő 
adódiszkrimináció kezelésére   
A.1. szakpolitikai lehet őség – A jelenlegi helyzet fenntartása  
 
HU  HU A.2. szakpolitikai lehet őség – Az öröklési adó megkülönböztetést ől mentes rendszereire 
vonatkozó elvek közzététele  
Ezen lehet őség szerint egy bizottsági szolgálati  munkadokumentum formájában közzétennék 
az öröklési adóra vonatkozó esetjogból ered ő azon elveket, amelyeknek meg kellene 
határozniuk az öröklési adó rendszereinek kialakítását. Ez en elveknek a közzétételét követ ően 
az uniós állampolgárok jobban fogják ismerni azokat a szabályokat, amelyeket a tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk a határon átnyúló öröklések adóztatásakor. A 
dokumentum a tagállamoknak is segítség ére lehet az öröklési adóra vonatkozó 
rendelkezéseiknek az uniós joggal való összhangba hozásakor.  
A.3. szakpolitikai lehet őség – Az öröklési adóra vona tkozó tagállami szabályok 
diszkriminatív elemeinek meg szüntetésére vonatkozó kötelez ő szabályok  
Ezen lehet őség keretében a vonatkozó európai esetj og alapján a Bizottság javaslatot tenne 
azokra az elvekre, amelyeket kötelez ő uniós szint ű szabályként fogadnának el.  
„B” szakpolitikai lehet őségek a határon átnyúló öröklés adókedvezmények nélküli kett ős 
adóztatásának kezelésére  
B.1. szakpolitikai lehet őség – A jelenlegi helyzet fenntartása 
B.2. szakpolitikai lehet őség – Az öröklés kett ős adóztatása alóli ment esítésére irányuló 
tagállami (egyoldalú) rendelkezésekr ől szóló bizottsági ajánlás  
A Bizottság beazonosíthatná a szabályozás azon elemeit, amelyek révén a nemzeti 
adószabályok koherensebb módon illeszkednének  egymáshoz, átfogó módon szüntetve meg 
ezáltal a kett ős adóztatást, és felkérné a tagállamoka t jogszabályaiknak ezen az alapon történ ő 
kiigazítására. 
B.3. szakpolitikai lehet őség – Az öröklés kett ős adóztatás alóli mentesítését szolgáló, a 
tagállamok közötti kétoldalú megoldás okról szóló bizottsági ajánlás  
A Bizottság azt is ajánlhatja a tagállamokna k, hogy hozzanak létre egy teljes hálózatot az 
öröklés kett ős adóztatására vonatkozó kétoldalú szerz ődésekből. E hálózat alapja lehet például 
az OECD öröklési adókra vonatkoz ó 1982-es modellegyezménye ( B.3.a. szakpolitikai 
lehetőség) vagy egy olyan alternatív modell, mint az EU modellszerz ődése ( B.3.b. 
szakpolitikai lehet őség), további lehet őségként pedig a jövedelemadóra vonatkozó hatályos 
kétoldalú szerz ődéseknek az öröklési adóról szóló rende lkezésekkel való kiegészítése jöhet 
szóba ( B.3.c. szakpolitikai lehet őség). Az első lehetőség (B.3.a.) már a kezdetekt ől kevésbé 
célszerűnek tűnt, mivel a vonatkozó OECD-modellt ne m módosították a feltárt hiányosságok 
kezelése céljából, így ténylegesen nem oldaná meg az összes problémát. A hatályos OECD-modell más részr ől azért sem lehet jó kiindulópont, mert az OECD jelenleg is dolgozik a 
frissítésén. 
B.4. szakpolitikai lehet őség – A kétoldalú egyezményekre vonatkozó kötelez ő szabályok 
Uniós jogalkotás az alábbiakr ól: a) az adókötelezettség egységes alapon, például a 
vagyontárgyak helye vagy az elhunyt tartózkodási helye stb. alapján történ ő 
megállapításáról a kétoldalú kapcsolatokban; vagy b) a kéto ldalú egyezmények irányadó 
közös szabályairól.  
Jóllehet az érdekeltek egy része ezt a megoldá st javasolta, ezen szabályok megalkotása 
aránytalanul nagy er
őfeszítést igényelne, tekintettel ar ra, hogy egyhangúlag kellene elfogadni 
 
HU  HU ezeket, és ez a megoldási lehet őség vélhet ően mindaddig nem oldaná meg a problémát, amíg 
a tagállamok nem mutatkoznak késznek arra, hogy az öröklési adóról kétoldalú 
megállapodásokat kössenek egymással. 
B.5. szakpolitikai lehet őség – Kett ős adóztatásról szóló, az  EU egészét lefed ő multilaterális 
egyezmény  
Egyes érdekeltek és hozzászólók szerint a tagállamok az öröklés és a hagyaték kett ős 
adóztatásáról többoldalú egyezményt is köthetnek. Ezt a lehet őséget azonban már a 
kezdetekt ől kevésbé megfelel őnek tekintették, mi vel nem túl valószín ű, hogy a tagállamok 
megállapodásra tudnának jutni egy ilyen egyezményr ől, tekintve, hogy korábban egy ilyen 
megoldásra irányuló kísérlet már kudarcba  fulladt a jövedelemadó vonatkozásában. 
Másrészről, amennyiben erre az egyezményre a Bizo ttság tenne javaslat ot, az csak egy 
irányelv formáját ölthetné, ami viszont a B.6. szakpolitikai megoldás alá tartozik.  
B.6. szakpolitikai megoldás – Kötelez ő uniós szabályozás  
Kötelező erejű, az EU egészében alkalmazandó, irányelv formáját ölt ő jogi eszköz, amely i) 
megteremthetné az adóztatás harmonizált jogalapját, péld ául úgy, hogy csak a vagyontárgyak 
helye vagy az elhunyt tartózkodási helye sz erinti országban lehe tne adót kivetni ( B.6.a 
szakpolitikai lehet őség); ii) közös fogalommeghatározás ok és egy egys éges, harmonizált 
jogalap kombinációja (B.6.b. szakpolitikai lehet őség); iii) csak a kett ős adóztatás alóli 
mentesítés az err ől szóló kötelez ő erejű, egyoldalú rendelkezés alapján, kiegészítve egy 
kötelező vitarendezési mechanizmussal, változa tlanul hagyva az öröklési adóra vonatkozó 
tagállami szabályokat ( B.6.c. szakpolitikai lehet őség); iv) a B.6.a., a B.6.b. és a B.6.c 
szakpolitikai lehet őségek jellemz őinek kombinációja, azaz egységes, harmonizált jogalap, 
közös fogalommeghatározások és egy kötelez ő vitarendezési mechanizmus ( B.6.d. 
szakpolitikai lehet őség). Az első lehetőségről (B.6.a.) megállapítást nyert, hogy nem 
megfelelő, mivel a közös, például a vagyontárgya kra vonatkozó foglalommeghatározásokkal 
és a kett ős tartózkodási hellyel/kapc solódással foglalkozó szabályokkal való kiegészítése 
nélkül – miként azt a B.6.b. szakpolitikai lehet őségben szerepel – hatástalan maradna. 
A legjelent ősebb hatások értékelése 
A vizsgálat az alábbi hatásokra terjedt ki: 
Alapvető szabadságok 
Az adófizet őknél és az adóhatóságoknál jelentkez ő költségek 
Társadalmi hatások Gazdasági hatások A társadalmi és gazdasági hatások tekintetéb en az érintett egyénekre koncentrálunk, mivel a 
határon átnyúló öröklés adój ával összefüggésben felmerül ő problémákra adott megoldások 
elfogadásának vélhet ően nem lesz jelent ős makrogazdasági hatása, hi szen az öröklési adók 
csak kis részét adják a tagállamok összbevételének. 
A határon átnyúló örökléssel összefüggésben felmerül ő adódiszkrimináció lehetséges 
megoldásai tekintetében („A” szakpolitikai lehet őségek) mind az alapelvek közzététele, mind 
a kötelez ő szabályok képesek lennének el őmozdítani az alapvet ő szabadságok fokozottabb 
érvényrejutását; és a kötelez ő szabályok még nagyobb jogbiztonságot is eredményezhetnének, 
 
HU  HU ami csökkentetné a bíróság igénybevételének  szükségességét. A fe nti okokból kifolyólag 
mindkét megoldás alkalmas az adófizet ők és az adóhatóságok költs égeinek csökkentésére. 
Ami a társadalmi és gazdasági hatásokat illeti, mindkét lehet őség növelheti a bizalmat a 
tagállamok közötti mozgás következményei és a bels ő piac tekintetében. 
Az öröklés kett ős adóztatásának adókönnyítés nélküli esetei nek kezelésére szóló szakpolitikai 
lehetőségek („B” szakpolitikai lehet őségek) közül a „nincs b eavatkozás” megoldás a kett ős 
adóztatás folytatását jelentené, ami megnehezíti az alapvet ő jogok gyakorlását. Az 
adókedvezmény lehet őségének hiánya az egyes esetekben ig en költséges lehet. A társadalmi 
hatások tekintetében valószín űsíthető, hogy az átfogó megoldások hiánya els ősorban a 
középosztályt érintené, mi vel a vagyonosabbak vélhet ően adótanácsadót ve nnének igénybe az 
adótervezéshez, a kevésbé tehet ősek esetében pedig nem túl valószín ű, hogy külföldi 
örökséghez jutnának. Jelen állás szerint úgy t űnik, hogy a kett ős adóztatás gazdasági hatásai 
nem érintik az állampolgárok jelent ős hányadát, de súlyosan érinthetik azokat az 
állampolgárokat, akik élnek a jogukkal és külföldön folytatnak valamilyen tevékenységet.  
A tagállamok által a nemzeti adókedvezményeke t biztosító mechanizmusok tekintetében 
meghozandó intézkedésekr ől szóló bizottsági ajánlás (B.2. szakpolitikai lehet őség) és a kett ős 
adóztatás tekintetében a ta gállamok közötti kétoldalú egyezmények alapján nyújtott 
adókedvezmények (B.3. szakpolitikai lehet őség) egyaránt alkalmasak lehetnek arra, hogy 
mérsékeljék a kett ős adóztatás által sújtott, határon át nyúló öröklési ügyletek számát. Ezzel 
könnyebbé válik az alapvet ő szabadságok gyakorlása. A hatá ron átnyúló öröklési ügyleteknél 
igénybevehet ő adókedvezmények kib ővítése költségcsökkentés t jelenthet az adófizet ők 
számára, és id ővel egyre több olyan adófizet ő hasznára válhat, ak ik élnek a jogukkal és 
külföldön folytatnak valamilyen tevékenységet.  
Az olyan, kötelez ő uniós szabályozás, amely el őírná a tagállamok számára, hogy úgy 
alakítsák ki adórendszereiket, hogy a kett ős adóztatás el őfordulása eleve kizárt legyen, illetve 
biztosítsanak adókedvezményt a kett ős adóztatás tekintetében, vélhet ően biztosabb hatásokat 
érne el, mint az el őző megoldási lehet őségek.  
A szakpolitikai lehet őségek összehasonlítása 
A diszkrimináció megszüntetésére szolgáló szakpolitikai lehet őségek („A” szakpolitikai 
lehetőségek) értékelése céljából az alábbi kritériumok kerültek figyelembevételre: 
Ösztönző hatás:  mennyire ösztönzi a tagállamokat arra , hogy változtassanak a diszkriminatív 
szabályaikon?  
Eredményesség : mennyiben járul hozzá az uniós jog érvényesítésére vonatkozó célkit űzéshez, 
illetve mennyiben növeli a diszkriminatív jelleg ű előírásokkal kapcsolato s jogbiztonságot? 
Arányosság:  az uniós intézkedések nem haladják me g a célok eléréséhez szükséges mértéket? 
Hatékonyság:  adott erőforrások mellett, illetve a legki sebb költséggel mennyire érhet ők el a 
célkitűzések? 
Rugalmasság: mennyire igazodik könnyen az esetjog és a tagállami szabályozás 
változásaihoz? 
Az alábbi táblázatok a különböz ő szakpolitikai lehet őségek negatív, semleges vagy pozitív 
értékeléseit hasonlítják össze. 
 
HU  HU Az „A” szakpolitikai lehet őségek összehasonlítása  
Kritériumok 
 A.1. – A 
jelenlegi 
állapot 
fenntartás
a A.2. – Az 
elvek 
közzététele  A.3. – 
Szabályozá
s 
Jogszabályi változtatások ösztönzése 
Eredményesség Arányosság Hatékonyság Rugalmasság 0 
0 
+ 
- 
n.a. 
 + 
+ + + + + 
+ 
0 0 0 
Következtetés:  Az A.2. szakpolitikai megoldás az el őnyben  részesített , mivel a Bizottság 
által indított kötelezettségszegési eljárások tá mogatásán keresztül eredményesen, rugalmasan 
és költséghatékonyan kezeli az adódisz krimináció jelenlegi problémáit. 
A kettős adóztatás visszaszorítására szolgáló szakpolitikai lehet őségek („B” szakpolitikai 
lehetőségek) értékelése céljából az alábbi kritériumok kerültek figyelembevételre: 
Eredményesség:  mennyiben járul hozzá a kett ős adóztatás mérsékléséhez, illetve a 
jogbiztonság növeléséhez e tekintetben? 
Arányosság:  az uniós intézkedések, illetve az uniós  harmonizációs lépések nem haladják meg 
a célok eléréséhez szükséges mértéket? 
Hatékonyság, és különösen a végrehajtás egyszer űsége:  adott erőforrások mellett, illetve a 
legkisebb költséggel, és különösen a végrehajtás egyszer űségének szem el őtt tartása 
mellett, mennyire érhet ők el a célkit űzések? 
Rugalmasság:  a hatály, illetve a jogszabályok és a gyakorlat változásaihoz való igazodás 
tekintetében. 
 
HU  HU A „B” szakpolitikai lehet őségek összehasonlítása  
Kritériumok B.1.  
nincs 
beavatkozás B.2. 
az 
egyoldalúan 
nyújtott 
kedvezmények 
javítása  B.3.b.   
az öröklési 
adóra 
vonatkozó 
szerződések 
az uniós 
modell 
alapján B.3.c.  
a 
jövedelemadóra 
vonatkozó 
szerződések 
kiegészítése 
öröklési 
rendelkezésekkel B.6.b.  
kötelező erejű, 
közös fogalom-
meghatározások 
és jogalap B.6.c.  
kötelező 
adókönnyítés 
és 
vitarendezés B.6.d.
B.6.b. 
+ 
B.6.c. 
Eredményesség 
Arányosság 
Hatékonyság /a 
végrehajtás 
egyszerűsége 
Rugalmasság - 
0 
0 
n.a. + 
+ 
++ 
++ + 
+ 
-- 
- + 
+ 
-- 
- ++ 
- - 
- - 
- - ++ 
- 
- 
- 
 ++ 
- - 
- - 
- - 
Következtetés:  A B.2. szakpolitikai lehet őség az el őnyben részesített megoldás , mint 
eredményes és kétségtelenül arányos eszköz a kett ős adóztatás kezelésére. A többi megoldás 
sokkal kevésbé tekinthet ő költséghatékonynak, az id őszükségletük is nagyobb, és 
megkérdőjelezhető a politikai megvalósíthatóságuk. A B.6.c. lehet őség alkalmazását egy 
későbbi szakaszban fontolóra lehet venni, am ennyiben a B.2. megoldás végrehajtásának 
felülvizsgálata alapján ez szükségesnek mutatkozik. A B.2. szakpolitikai lehet őségnek a 
tagállamok közötti kétold alú intézkedésekre épül ő megoldásokon alapuló B.3.b. és a B.3.c. 
lehetőséggel szembeni el őnyben részesítését az a tény is indokolja, hogy a tagállamok 
láthatóan nem tekintik prioritásnak az öröklés kett ős adóztatására vonatkozó új szerz ődések 
kötését, sem a meglév ők felülvizsgálatát. 
Az előnyben részesített szakpolitikai lehet őség 
Az előnyben részesített megoldás, amely az A.2. és a B.2. szakpolitikai lehet őségek 
kombinációja, rövid az alábbiak  szerint foglalható össze:  
Az öröklési adóval kapcsolatos esetjogból levezethet ő azon elveket, amelyek alapján az 
öröklési adó rendszereit ki ke llene alakítani, össze lehet gy űjteni és közzé lehet tenni egyetlen 
dokumentumban. A cél az lenne, hogy az uniós állampolgárok jobban megismerjék azokat a 
szabályokat, amelyeket a ta gállamoknak tiszteletben kell tartaniuk a határon átnyúló 
öröklések adóztatásakor. A dokumentum a tagá llamoknak is segítségükre lehet abban, hogy 
az öröklési adóra vonatkozó szab ályaikat összhangba hozzák az uniós joggal. A dokumentum 
leírást tartalmazna többek között azon szabálytípusokról, amelyekr ől a Bíróság megállapította, 
hogy sértik az alapvet ő szabadságjogokat.  
Másrészt a Bizottság (az EUMSZ 292. alapján)  elfogadhatna egy ajánlást azokról az 
elemekről, amelyek alapján a kett ős adóztatás átfogó jelleggel megszüntethet ő lenne anélkül, 
hogy a tagállamoknak érdemben változtatni uk kellene az öröklési adóra vonatkozó 
szabályaikon. Az ajánlás értelmében a tagállamoknak a kett ős adóztatás alóli mentesítés 
céljából m űködtetett mechanizmusaikon ebben a megközelítésben kellene változtatniuk. A 
 
HU  HU végső cél az lenne, hogy az adókedvezmények már meglév ő, egyoldalú rendszereinek jobb 
működtetése által a határon átnyúló  öröklés adóterhe ne legyen  magasabb, mint egy belföldi 
szituációban.  
Monitoring és értékelés 
A nemzetközi migrációra, a külföldi vagyontá rgyak tulajdonlására (ideértve a pénzügyi 
eszközöket és az ingatlanokat is), a hazai öröklési adó mértékére vonatkozó adatokra, 
valamint a tagállamok bels ő jogszabályainak a diszkrimináció és a kett ős adóztatás 
megszüntetése érdekében tett módosításair a, továbbá a kétoldalú megállapodásokkal 
kapcsolatos fejleményekre és a vonatkozó bíró sági esetjogra összpo ntosítva a Bizottság 
rendszeres id őközönként értékel ő jelentéseket készíthet. 
A Bizottságnak ugyanakkor változatlanul  fennállna azon joga, hogy indokoltnak t űnő esetben 
jogalkotási javaslatot terjesszen el ő.