Ami a fizetési mérleget illeti, a folyó fizetési mérleg hiánya 2014-ben tovább szélesedett, és – a 2013. évi 8,3 %-hoz képest – elérte a GDP 8,9 %-át, és az olajárak csökkenése, a belföldi gazdasági tevékenység visszaesése, valamint a javuló exportteljesítmény ellenére várhatóan 2015-ben is fenntarthatatlan szinten marad. A szúszai terrortámadás turizmusra gyakorolt negatív hatása miatt várhatóan további nyomás nehezedik majd a folyó fizetési mérlegre, és a hiány tovább nő a GDP 8,8 %-ára. 2011 óta a magántőke beáramlása is visszaesett Tunéziában, ami fokozta a fizetési mérleg sebezhetőségét. A 2005 és 2010 között átlagosan a GDP csaknem 5 %-át kitevő nettó közvetlen külföldi befektetések szintje olyannyira visszaesett, hogy az elmúlt két évben csak kevéssel 2 % fölött alakult.

Miután az IMF-program végrehajtásával összefüggésben a GDP-növekedés két éven át stabil, de alacsony volt (2013-ban és 2014-ben egyaránt 2,3 %), a 2015. évi növekedési rátát az év eleji 3 %-os előrejelzéshez képest lefelé, 0,5 %-ra módosították. A tunéziai gazdaság 2015-ben erősen visszaesett, elsősorban a kulcsfontosságú gazdasági ágazatokat sújtó terrortámadások következtében. Az említett lefelé irányuló módosításhoz hozzájárult, hogy a támadások visszavetették a turizmust (amely a GDP mintegy 7 %-át teszi ki és a munkaerő körülbelül 15 %-át foglalkoztatja) és a közlekedési ágazatot (amely szintén a GDP körülbelül 7 %-ának felel meg, ezen belül 20 %-ot a turizmushoz kapcsolódó utazások jelentenek), valamint negatívan hatottak a külföldi befektetői bizalomra is; emellett a munkabeszüntetések és sztrájkok miatt fennakadások alakultak ki a foszfáttermelésben, a közlekedésben és más ágazatokban is. A tunéziai hatóságok és az IMF azzal számolnak, hogy a turizmus lassú helyreállásának és a belföldi termelés normalizálódásának eredményeként 2016-ban élénkülni kezd a növekedés, amennyiben nem érik további sokkok az országot. Ez az alapforgatókönyv azonban komoly lefelé ható kockázatoknak van kitéve.

Ezzel összefüggésben és az e javaslatot kísérő szolgálati munkadokumentumban kifejtetteknek megfelelően a Bizottság – figyelembe véve az Európai Külügyi Szolgálat által a politikai helyzetre vonatkozóan készített értékelést is – úgy véli, hogy a javasolt összegű és jellegű MFA-művelet politikai és gazdasági előfeltételei teljesülnek.

A 2011-es forradalom óta zajló elhúzódó és törékeny politikai átmenettel párhuzamosan a tunéziai gazdaság számára súlyos terhet jelentettek a folyamatos belső zavargások, a regionális instabilitás (többek között a líbiai konfliktusok hatása), és a gyengélkedő nemzetközi környezet (különösen az euróövezetben). Ezek a kedvezőtlen események jelentősen gyengítették az ország növekedési teljesítményét, valamint költségvetési és fizetésimérleg-pozícióit. 2015-ben a növekedési előrejelzéseket jelentős mértékben lefelé módosították, ami nagyrészt a terrortámadások által a gazdaságra (különösen a turizmusra, a közlekedési ágazatra és a befektetésekre) gyakorolt negatív hatással és a társadalmi feszültségek miatt a termelésben kialakult fennakadásokkal magyarázható, és ez a helyzet hátrányosan érinti az amúgy is sérülékeny fizetésimérleg- és költségvetési pozíciót, aminek következtében jelentős finanszírozási igény merül fel.

2014-ben a hivatalos devizatartalékok 7,7 milliárd USD-t tettek ki, ami csupán háromhavi importnak felel meg, míg az IMF-programban eredetileg meghatározott cél 9,0 milliárd USD volt. A 2015 januárjában kibocsátott 1 milliárd USD összegű nemzetközi kötvény megemelte a tartalékok szintjét, de október végére a turizmusból származó jövedelem terrortámadások miatti visszaesése következtében a tartalékok mintegy 6,5 milliárd USD-re csökkentek, vagyis nem érték el a négyhavi importnak megfelelő szintet. A tartalékok 2015. végi becsült szintje 7,5 milliárd USD. Ez jóval elmarad az IMF által a program (2015 szeptemberében lezárt) hatodik felülvizsgálata keretében előirányzott 8,2 milliárd USD-től és az eredeti programban a tartalékokra vonatkozóan megállapított 10,1 milliárd USD összegű célszinttől.

A külső adósság a GDP 48 %-át kitevő 2011-es szintről 2014-ben a becslések szerint a GDP 56,2 %-ára emelkedett, és várhatóan 2018-ban a GDP 72,3 %-án tetőzik, majd ez a tendencia megfordul. Tunézia államadósság-minősítése 2011 óta több alkalommal romlott, utoljára 2014-ben (Ba2-ről Ba3-ra a Moody’s-nál és BB-ről BB– besorolásra a Standard & Poor’s-nál).

Tunézia a strukturális reformok terén továbbra is jelentős kihívásokkal küzd. Miközben 2000 és 2010 között viszonylag magas volt az egy főre jutó gazdasági növekedés (a közel-keleti és észak-afrikai régió olajimportőrei közül az egyik legmagasabb), az ország változatlanul számos strukturális problémával szembesül. Mindenekelőtt túlzott mértékben függ a tengerpart közelében elhelyezkedő, alacsony hozzáadott értéket termelő exportorientált ágazatoktól, aminek következtében kiegyensúlyozatlan a regionális gazdasági fejlődés, valamint nehézséget jelent a merev munkaerőpiac és a strukturális munkaerőhiány, ami – különösen a fiatalok körében – hozzájárul a nagy munkanélküliséghez. A növekedési modell a gazdasági előnyök méltánytalan elosztását eredményezte a népesség körében – különösen mivel az általános vélemény szerint az átláthatóság és a gazdasági irányítás terén egyaránt problémák tapasztalhatók.

Összességében a reformok terén elért eredmények – részben a törékeny politikai átmenet miatt – továbbra is korlátozottak, bár biztató jel, hogy az utóbbi időben fokozódott a lendület, és a kormány változatlanul elkötelezett a pozitív reformpálya folytatása iránt. Egyes kulcsfontosságú reformok (mindenekelőtt az adópolitika és a közigazgatás reformja, az üzleti és a befektetési környezet javítása, valamint a pénzügyi ágazat reformja) esetében az előkészítő munka jelentős része már folyamatban van, és várhatóan jó alapot fog szolgáltatni az átfogóbb reformok megvalósításához. Más reformok (például az ártámogatás reformja, valamint a szociális védőháló megerősítése) végrehajtásához még további köztes intézkedésekre, határozott politikai kötelezettségvállalásra és támogatásra van szükség.

Mint említettük, az IMF igazgatótanácsa 2013. június 7-én az ország kvótája 400 %-ának megfelelő, 1,75 milliárd USD összegű kétéves készenléti hitelmegállapodást (SBA) hagyott jóvá, amelyet később 2015 decemberéig meghosszabbítottak. Tunézia újabb megállapodás megkötését kérte az IMF-től, amely várhatóan négyéves időtartamra szól majd és alapját valószínűleg a kibővített hiteleszköz (EFF) fogja jelenteni. A programról még folynak a tárgyalások, és előreláthatóan 2016 tavaszán kerül az IMF igazgatótanácsa elé jóváhagyásra. Bár még nem állapították meg a végleges összeget, valószínűleg magasabb lesz a jelenlegi készenléti hitelmegállapodás keretében biztosítottnál.

Az IMF által novemberben készített módosított előrejelzések arra utalnak, hogy 2016–2017-ben a fizetési mérleggel összefüggésben jelentős igények merülnek fel, a teljes külső finanszírozási hiány a becslések szerint 5,1 milliárd USD lesz (2,7 milliárd USD 2016-ban és 2,4 milliárd USD 2017-ben). Ez a finanszírozási rés nagyrészt három tényezőhöz köthető, ezek: a folyó fizetési mérleg tartósan nagy hiánya és a devizatartalékok felhalmozásának szükségessége 2016–2017-ben, valamint a – különösen 2017-re becsült – jelentős adósságcsökkentési követelmények. A javasolt 500 millió EUR összegű új makroszintű pénzügyi támogatási művelet a becsült fennmaradó finanszírozási rés 19,2 %-át fedezné.

Tunézia korábban számos bilaterális donorszervezettől (mindenekelőtt az USA-ból, Japánból, de Algériából is), valamint multilaterális donorszervezettől (elsősorban a Világbanktól és az Afrikai Fejlesztési Banktól) kapott pénzügyi támogatást, amelyek a következő időszakban valószínűleg további finanszírozással segítik majd az országot. Az EU által nyújtott támogatások közül a 300 millió EUR összegű, folyamatban lévő MFA-I jelentős mértékben hozzájárul a kulcsfontosságú reformok megvalósításához, és biztosítja az égetően szükséges pénzügyi támogatást.

Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen

Az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-én fogadta el a Tunéziai Köztársaságnak nyújtandó, 300 millió EUR összegű első makroszintű pénzügyi támogatásról szóló 534/2014/EU határozatot.

Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel

Az EU szoros kapcsolatok kialakítására törekszik Tunéziával, és támogatja az ország gazdasági és politikai reformjait. Tunézia – a dél-mediterrán országok közül elsőként – 1995-ben társulási megállapodást írt alá az EU-val. A kétoldalú együttműködés jogalapját továbbra is ez az 1998 óta hatályos megállapodás képezi. A kétoldalú kapcsolatoknak további lökést adott az EU szomszédságpolitikája, illetve az annak keretében elfogadott, az együttműködés stratégiai célkitűzéseit megállapító ötéves cselekvési tervek, amelyek közül a legutolsó a 2013 és 2017 közötti időszakot öleli fel. Tunézia ezenkívül részese az Unió a Mediterrán Térségért elnevezésű kezdeményezésnek. Számottevőek Tunézia és az EU gazdasági kapcsolatai is. Az ország 2008-ban befejezte az ipari termékekre kivetett vámok leépítését, így a mediterrán országok közül elsőként kötött szabadkereskedelmi megállapodást az Unióval. A szomszédságpolitikához tartozó országok közül Tunézia kereskedelmének teszik ki legnagyobb részét az Unióval folytatott ügyletek. 2014-ben az EU-ból származott a tunéziai import 64,7 %-a, és oda irányult exportjának 72,5 %-a. Tunézia a közvetlen külföldi befektetések, egyéb finanszírozási források, a külföldről átutalt munkajövedelmek és a turizmus tekintetében is jelentősen függ az EU-tól. Az Unió és Tunézia 2015 októberében hivatalos tárgyalásokat kezdett a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségről (DCFTA), azzal a céllal, hogy Tunézia teljes mértékben hozzáférjen az Unió egységes piacához.

Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás kiegészíti az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközből (ENI) és az ernyőprogram keretében biztosított vissza nem térítendő támogatásokat és mindenekelőtt az Unió által végrehajtandó PAR-IV és PAR-V költségvetés-támogatási csomag keretében előirányzott feltételeket. A makrogazdasági szakpolitikai és strukturális reformok megvalósítását szolgáló megfelelő keret Tunézia általi elfogadásának támogatása révén az uniós makroszintű támogatás fokozza az Unió – többek között egyéb pénzügyi instrumentumok általi – átfogó hozzájárulásának hozzáadott értékét, és növeli annak hatékonyságát.

Az arab tavasz óta az Unió számos alkalommal kinyilvánította a tunéziai gazdasági és politikai reformfolyamat támogatása iránti elkötelezettségét. Az Unió megduplázta a vissza nem térítendő támogatás formájában biztosított pénzügyi támogatást, így Tunézia a SPRING program és az ernyőprogram keretében nyújtott finanszírozás legnagyobb kedvezményezettje.

Bár Tunézia teljes körű demokratikus átalakulása nem mentes nehézségektől, és megvalósítását jelentős mértékű bizonytalanság övezi, az ország komoly lépéseket tett a politikai reform útján. Továbbá a társulási megállapodás, az európai szomszédságpolitika (ENP) és más, a közelmúltban indított kezdeményezések biztosítják, hogy az Unió és Tunézia közötti kétoldalú kapcsolatok szorosabbá és intenzívebbé váljanak.

Ezzel összefüggésben megállapítható, hogy Tunézia teljesíti a harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás politikai előfeltételeit, mindenekelőtt a demokrácia, az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása tekintetében, és mert olyan ország, amellyel az Unió szoros politikai és gazdasági kapcsolatokat tart fenn. Az e javaslatot kísérő szolgálati munkadokumentum mellékletében megtalálható az MFA-hoz kapcsolódó említett politikai kritériumok teljesítésének az Európai Külügyi Szolgálat által készített részletes értékelése. A makroszintű pénzügyi támogatásról szóló javaslat továbbá összhangban áll a tunéziai gazdasági és politikai átmenet támogatására irányuló uniós elkötelezettséggel.

2.AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ ÉS A HATÁSVIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

Konzultáció az érdekelt felekkel

A makroszintű pénzügyi támogatás a Tunézia gazdasági stabilizálására irányuló nemzetközi támogatás szerves részét képezi. A makroszintű pénzügyi támogatásra irányuló jelen javaslat előkészítése során a Bizottság szolgálatai egyeztettek a Nemzetközi Valutaalappal és a Világbankkal, amely intézmények eddig is jelentős pénzügyi támogatási programokat bonyolítottak le az országban, és továbbiak előkészítésén is dolgoznak. A Bizottság 2015. december 10-én konzultált a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal, és megkapta jóváhagyását a javaslatra. A Bizottság a tunéziai hatóságokkal is rendszeresen egyeztet.

Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

A Bizottság külső szakértők közreműködésével 2013 decemberében működési értékelést végzett a tunéziai államháztartási rendszer és adminisztratív eljárások minőségéről és megbízhatóságáról. Az eredményeket, amelyek általánosságban pozitívak voltak, 2014 januárjában megosztotta a tunéziai hatóságokkal és az EU Küldöttségével, hogy további intézkedéseket határozzanak meg azokon a területeken, ahol fejlesztésre lehet szükség.