A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

az Innovációs Alap végrehajtásáról, beleértve az 1031/2010/EU rendelet 24. cikkében említett felülvizsgálatot



1. Bevezetés

Az Innovációs Alap a világ egyik legnagyobb, az innovatív karbonszegény technológiák kereskedelmi demonstrációját szolgáló finanszírozási programja, amelynek célja, hogy Európa dekarbonizálásának és a klímasemlegességre való átállásának támogatása érdekében ipari megoldásokat hozzon forgalomba. Méretéből adódóan és mivel az innovatív tiszta technológiák bevezetésének utolsó lépéseire összpontosít, az uniós szinten rendelkezésre álló, széles körű pénzügyi eszközök között is egyedülálló szerepet tölt be.

Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer kibocsátási egységeinek árverés útján történő értékesítéséből származó, több mint 38 milliárd EUR-val finanszírozott Innovációs Alap céljai a következők:

energiaigényes iparágak, beleértve a környezetvédelmi szempontból biztonságos szén-dioxid-leválasztást és -hasznosítást (CCU), amely jelentősen hozzájárul az éghajlatváltozás mérsékléséhez, valamint a nagy szén-dioxid-kibocsátású termékeket helyettesítő termékek,

a szén-dioxid környezetvédelmi szempontból biztonságos leválasztására és geológiai tárolására irányuló projektek,

innovatív megújulóenergia-termelési technológiák, valamint

energiatárolási technológiák.

Célja, hogy megfelelő pénzügyi ösztönzőket hozzon létre a vállalatok számára ahhoz, hogy most ruházzanak be a tiszta technológiákba, és felkészítse őket arra, hogy globális vezető szerepet töltsenek be a tiszta technológiák terén.

Az ETS-irányelvnek a Bizottság által 2021 júliusában, az „Irány az 55 %!” csomag részeként javasolt felülvizsgálatának célja, hogy tovább erősítse az Alapot azáltal, hogy növeli az ETS kibocsátási egységek számát és ezáltal az Alap rendelkezésére álló költségvetést, továbbá kiterjeszti annak hatályát a tengeri, közúti közlekedési és építőipari ágazatra.

Az Éghajlatpolitikai Főigazgatóság tartozik általános felelősséggel az Innovációs Alapért, beleértve a pályázati felhívások volumenének és szakpolitikai prioritásainak, valamint alapvető elemeinek meghatározását, továbbá az odaítélésről szóló döntések elfogadását. Az Európai Éghajlat-politikai Infrastrukturális és Környezetvédelmi Végrehajtó Ügynökség (a továbbiakban: CINEA) feladata a pályázati felhívások lebonyolítása, az értékelések, a támogatások előkészítése és aláírása, valamint a projektek napi szintű nyomon követése. Az Európai Beruházási Bank projektfejlesztési támogatást nyújt. Konzultáció zajlik a tagállamokkal a finanszírozási döntésekről és a kiválasztott projektek listájáról, ugyanakkor a tagállamok szerepe elengedhetetlen ahhoz, hogy elérjék a területükön található potenciális pályázókat, és támogassák őket a projektpályázatokban (pl. támogatási rendszerek révén) és a végrehajtásban (pl. az engedélyezés megkönnyítése révén).

1.2. A jelentés célja

A 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az Alap működése tekintetében való kiegészítéséről szóló, 2019. február 26-i (EU) 2019/856 felhatalmazáson alapuló rendelet (a továbbiakban: a felhatalmazáson alapuló rendelet) 23. cikkének (6) bekezdése szerint a Bizottság évente jelentést tesz a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek az Alap végrehajtása terén elért eredményekről.

Ez a jelentés úgy teljesíti a 2020-ra és 2021-re vonatkozó követelményt, hogy összefoglalja az Alap első két pályázati felhívásának eredményeit, amelyek csak 2021 végén álltak rendelkezésre: az első, nagy léptékű pályázatokra (a meghatározás szerint a 7,5 millió EUR-t meghaladó teljes tőkekiadással járó projektekre) vonatkozó felhívás, valamint az első, kis léptékű pályázatokra (a meghatározás szerint 7,5 millió EUR alatti teljes tőkekiadással járó projektekre) vonatkozó felhívás. Az első, nagy léptékű pályázatokra vonatkozó felhívás 2020. július 3-án nyílt meg, az eredmények pedig 2021. november 16-án jelentek meg, míg a kis léptékű pályázatokra vonatkozó felhívás 2020. december 1-jén nyílt meg, az eredmények pedig 2021. július 27-én jelentek meg.

Ez a jelentés az említett felhívások eredményeit és az alap céljaihoz való hozzájárulásukat elemzi, miközben a levont tanulságokra és a szakpolitikai szempontból releváns következtetésekre összpontosít.