A leszerelési tervek egyértelmű rendelkezéseket tartalmaznak a hatókör, a költségvetés és a tervezés tekintetében, és a rendeletek ütemezett finanszírozási időszaka utáni befejezési dátumokat is feltüntetik. Mindazonáltal nem foglalják magukban a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok mélységi geológiai tárolókban való ártalmatlanítását, ugyanis a 2011/70/Euratom tanácsi irányelv minden tagállam számára előírja, hogy a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelésére vonatkozó nemzeti programjukban maguk kezeljék ezt a problémát.

A Covid19-válság befolyásolta a három helyszínen történt előrehaladást. Ideiglenes kényszerszabadsággal sújtott egyes alkalmazottakat, és korlátozott hozzáférést jelentett a külföldi szakértők és vállalkozók számára. A tevékenységek biztonságos folytatására irányuló intézkedések magukban foglalják a fizikai távolságtartást, a kiegészítő védőfelszerelés használatát és a tesztelést. Ezek az intézkedések jelentősen csökkentették a projekt mérföldköveire gyakorolt rövid távú hatást. Az EU továbbra is támogatta a munkavállalók bérezését ebben a nehéz időszakban.

Bulgária, Szlovákia és Litvánia 2020-ban is jelentős előrelépéseket tett az atomerőművek leszerelése terén. A leszerelési tevékenységek folyamatban vannak, és a hasznosított anyagokat újrafeldolgozzák vagy radioaktív hulladékként kezelik. A 2014 óta elvégzett munkálatok költsége nem lépte túl a költségvetést, és az egyes projekteknél jelentkező késedelmet a jövőbeli tevékenységek újratervezésével sikerült ellensúlyozni. Ugyanakkor mindhárom program esetében fennáll a kockázata annak, hogy a befejezési dátumot kitolják, és a menetrendet újra kell értékelni. Ezek az esetleges kiigazítások nem fogják befolyásolni a Kozloduj-, a Bohunice- és az Ignalina-program uniós pénzügyi támogatását a 2021–2027 közötti időszakban. Az Ignalina-programban a reaktorok leszerelésére szolgáló műszaki megoldás kiválasztása döntő fontosságú lesz a program befejezési dátumának jóváhagyása és a 2027 utáni időszak átfogó finanszírozási igényeinek tekintetében.

Az EBRD által kezelt alapokhoz nyújtott uniós hozzájárulásokat a más nemzetközi adományozóktól származó hozzájárulások és az előfinanszírozás pénzügyi kamata 2–4 %-kal növelik. Az alábbi táblázatok ezeket a pótlólagos összegeket is magukban foglalják.

Az 1. táblázat „költségvetés befejezéskor” része előre nem látható kiadásokat és kockázatokat foglal magában. Ha a tevékenységek végrehajtása a tervek szerint halad, akkor merülnek fel előre nem látható kiadások. Ebben az esetben a Kozloduj és Bohunice számára rendelkezésre álló források elegendőek lesznek. Az Ignalina-program esetében az uniós finanszírozást 2027-ig határozzák meg: mivel a program a tervek szerint 2038-ig tart, továbbra is különbség mutatkozik a befejezéskori költségvetés és az összes forrás között. Az Ignalina leszerelési tervének utolsó változatában a hatókört kiterjesztették, hogy magában foglalja a belügyminisztérium biztonsági kiadásait is (200 millió EUR); a „költségvetés befejezéskor” nem tartalmazza ezt az összeget, amelyet továbbra is teljes egészében Litvánia finanszíroz.

Az uniós pénzügyi támogatás jogalapja a 2020-ig tartó időszakra nem határozza meg kifejezetten a társfinanszírozási arányt. Mindazonáltal a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben a leszereléshez nyújtott támogatásról szóló tanácsi rendeletek meghatározzák a többéves uniós hozzájárulás mértékét, és Litvánia esetében 86 %-os, Bulgária és Szlovákia esetében pedig 50 %-os maximális finanszírozási arányt vezetnek be, amelyek 2021-től alkalmazandók. A 2. táblázat összefoglalja a végső kedvezményezettek számára 2020 végéig nyújtott kifizetéseket.

Nemzeti erőforrások EU Összesen Kozloduj 312 (40 %) 460 (60 %) 772 Bohunice 243 (32 %) 507 (68 %) 750 Ignalina 205 (18 %) 1 120 (82 %) 1 325

4.Előrehaladás és teljesítmény

A Bizottság a programokat létrehozó tanácsi rendeletekben meghatározott célkitűzésekhez viszonyítva méri az előrehaladást és a teljesítményt. A nyomon követést a végrehajtási eljárásokban és az EVM-rendszerben szereplő részletes célértékek és ütemtervek egészítik ki.

A célkitűzésekhez képest elért haladás egyelőre általában véve kielégítő, és a munkálatok költsége nem tér el a tervtől. A programok kritikus pályáját a lehető legnagyobb odafigyeléssel követik nyomon, és ha kockázatokat tárnak fel, korrekciós intézkedésekre tesznek javaslatot. Következésképpen az eredeti befejezési dátumok még mindig érvényesek. 2020-ban azonban mindhárom program tekintetében meghatározták a befejezési dátumok betartását veszélyeztető kockázatokat (lásd lent).

4.1.Bulgária – Kozloduj-program

A kozloduji atomerőmű 1–4. blokkja VVER 440/230 típusú reaktor. Az 1. és a 2. blokkot 2002-ben, a 3. és a 4. blokkot pedig 2006-ban állították le.

Az 1–4. blokk leszereléséért, valamint a kis és közepes aktivitású radioaktív hulladékokat kezelő nemzeti radioaktívhulladék-lerakó megépítéséért és üzemeltetéséért az Állami Radioaktívhulladék-gazdálkodási Vállalat (SERAW) az engedéllyel rendelkező felelős, amely az Energiaügyi Minisztérium közigazgatási felügyelete alatt áll. A SERAW fő feladata a radioaktív hulladék biztonságos kezelése a Bolgár Köztársaság területén.

A Kozloduj-program keretében jelentős előrelépéseket tettek az 1. blokk ellenőrzött területein történő leszerelést illetően, kivéve a primer kört. A radioaktívhulladék-kezelési tevékenységek (azaz a leszerelési/korábbi radioaktív hulladékok visszanyerése, kezelése és kondicionálása) a tervnek megfelelően haladnak. A Covid19 hatása korlátozott volt, és főként a külső vállalkozók hozzáférési korlátozásait érintette.

A plazmaolvasztó berendezés a maga nemében egyedülálló, a radioaktív hulladék térfogatcsökkentésére szolgáló, magas hőmérsékleten üzemelő hulladékégető létesítmény. A keletkező hulladékforma különösen stabil és biztonságos. A projekt 2009-ben indult, és 2019-ben érte el a működési szakaszát, összesen 8,2 millió EUR beruházási költséggel (1. ábra). A 2019–2020-as időszakban a SERAW az első három operatív kampányt a létesítményben hajtotta végre, igazolva ezzel, hogy ez 50-szeresére csökkentheti a hulladék mennyiségét. A következő kampányokból majd kiderül, hogy a maradék hulladék mennyiségének ártalmatlanítására fordított csökkentett kiadások meghozzák-e a várt gazdasági hasznot.

A bohunicei és a kozloduji reaktorok hasonló kialakításából adódóan remek lehetőség kínálkozik a tapasztalatok, módszerek és eszközök megosztására, és ezáltal a kockázatok és a költségek csökkentésére. Például a kozloduji primer körök sugármentesítésének megvalósíthatóságát a bohunicei tapasztalatok alapján erősítették meg. Megállapodtak a használt sugármentesítő berendezések Bohunicéből történő elszállításáról, és a primer körök teljes vegyi sugármentesítésének előkészítő munkálatai előrehaladást értek 2020-ban. A leszerelési munkálatok 2021-ben kezdődnek. A SERAW becslése szerint a Bohunice-program számára kifejlesztett berendezések újrafelhasználásával mintegy 8 millió EUR költségmegtakarítás érhető el a szerzett ismeretek és tapasztalatok alapján.

A kis és közepes aktivitású hulladékok felszínközeli tárolójának (nemzeti radioaktívhulladék-lerakó) építése 2017-ben kezdődött (2. ábra). Az építési munkálatok nem járnak semmilyen sugárzási vagy nukleáris biztonsági kockázattal, azonban az építési helyszínen egy végzetes balesetet követően 2019 decemberétől 2020 júniusáig felfüggesztettek mindennemű tevékenységet. A baleset okainak teljes körű elemzése és a megfelelő projektirányító szervezet felállítása után a munkálatok ismét elindultak a projekt időtartama alatt a legmagasabb szintű biztonsági előírások betartásával. Az egészségvédelem és biztonság, valamint a felügyelet terén már tetten érhető a javulás. Az NDAP 2014–2020-as időszakra vonatkozó végrehajtása utólagos értékelésének keretében a Bizottság szolgálatai mindhárom helyszínen megvizsgálták a biztonsági kultúrát, amely megmutatja, hogy a legmagasabb szintű biztonsági intézkedések betartásával szükség van-e további fejlesztésekre.