(3)Az Egészségügyi Világszervezet 2020. március 11-én hivatalosan világjárványnak nyilvánította a Covid19-járványt. A világjárvány súlyos népegészségügyi szükséghelyzetet jelent a polgárok, a társadalom és a gazdaságok számára. Rendkívüli nyomást gyakorol a nemzeti egészségügyi rendszerekre, zavarokat okoz a globális ellátási láncokban, volatilitáshoz vezet a pénzügyi piacokon, sokkokat idéz elő a fogyasztói keresletben, és számos ágazatra kedvezőtlenül hat. Veszélyezteti az emberek munkahelyét, jövedelmét és a vállalkozások tevékenységét. A világjárvány komoly gazdasági sokkot okozott, amelynek már most is súlyos hatása van az Európai Unióban. A Bizottság 2020. március 13-án elfogadott közleményében a válság nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedéseket sürgetett, nemzeti és uniós szinten minden szereplő bevonásával.

(4)Több tagállam szükségállapotot hirdetett ki, vagy szükséghelyzeti intézkedéseket vezetett be. Minden szükséghelyzeti intézkedésnek szigorúan arányosnak, szükségesnek és időben korlátozottnak kell lennie, valamint összhangban kell lennie az európai és nemzetközi normákkal. Ezeknek az intézkedéseknek demokratikus felügyelet és független bírósági felülvizsgálat alá kell tartozniuk.

(5)2020. március 20-án a Bizottság közleményt fogadott el a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásáról. Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, 6. cikkének (3) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében és 10. cikkének (3) bekezdésében, valamint az 1467/97/EK rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében és 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti rendelkezés elősegíti a költségvetési politikák összehangolását súlyos gazdasági visszaesés idején. Közleményében a Bizottság megosztotta a Tanáccsal azt a véleményét, miszerint a Covid19-világjárvány következtében várható súlyos gazdasági visszaesés miatt a jelenlegi feltételek lehetővé teszik a rendelkezés alkalmazását. A tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án egyetértettek a Bizottság értékelésével. Az általános mentesítési rendelkezés aktiválása lehetővé teszi a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérést, ha ez középtávon nem veszélyezteti a költségvetés fenntarthatóságát. A korrekciós ág tekintetében a Tanács a Bizottság ajánlására úgy is határozhat, hogy módosított költségvetési pályát fogad el. Az általános mentesítési rendelkezés nem függeszti fel a Stabilitási és Növekedési Paktum eljárásait. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy eltérjenek az általában alkalmazandó költségvetési követelményektől, a Bizottság és a Tanács számára pedig biztosítja annak lehetőségét, hogy a Paktum keretében meghozzák a szükséges szakpolitikai koordinációs intézkedéseket.

(6)Folyamatos fellépésre van szükség a vírus terjedésének korlátozása és ellenőrzés alatt tartása, a nemzeti egészségügyi rendszerek ellenálló képességének megerősítése, a társadalmi-gazdasági következményeknek a vállalkozásokra és háztartásokra irányuló támogató intézkedések révén történő csökkentése, valamint a gazdasági tevékenység újraindulása fényében a munkahelyeken megfelelő egészségügyi és biztonsági feltételek biztosítása érdekében. Az Uniónak teljes mértékben ki kell használnia a rendelkezésére álló eszközöket, hogy támogassa a tagállamok e területeken tett erőfeszítéseit. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak és az Uniónak együtt kell működniük azon intézkedések kidolgozásában – többek között a zöld átállás és a digitális átalakulás integrálásával, valamint a válság tanulságainak levonásával –, amelyek társadalmunk és gazdaságaink rendes működéséhez és a fenntartható növekedéshez való visszatéréshez szükségesek.

(7)A Covid19-válság rávilágított, hogy az egységes piac lehetővé teszi a rendkívüli helyzetekhez való rugalmas alkalmazkodást. Mindazonáltal a helyreállítási szakaszba való gyors és zökkenőmentes átmenet, továbbá az áruk, szolgáltatások és a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása érdekében az egységes piac rendes működését akadályozó rendkívüli intézkedéseket azonnal meg kell szüntetni, amint azok már nem nélkülözhetetlenek. A jelenlegi válság rámutatott arra, hogy válsághelyzet-felkészültségi terveket kell kidolgozni az egészségügyi ágazatban, amelyeknek magukban kell foglalniuk különösen a beszerzési stratégiák javítását, az ellátási láncok diverzifikálását és az alapvető eszközök stratégiai tartalékainak kialakítását. Ezek kulcsfontosságú elemek az átfogóbb válsághelyzet-felkészültségi tervek kidolgozása szempontjából.

(8)Az uniós jogalkotó már módosította a vonatkozó jogi kereteket, hogy lehetővé váljon a Covid19-világjárvány rendkívüli hatásainak kezelése érdekében az európai strukturális és beruházási alapokból származó fel nem használt források tagállamok általi mobilizálása. Ezek a módosítások további rugalmasságot, valamint egyszerűsített és észszerűsített eljárásokat biztosítanak. A cash flow-nyomás enyhítése érdekében a tagállamok a 2020–2021-es pénzügyi évben igénybe vehetik az uniós költségvetés 100 %-os társfinanszírozási rátáját is. Dániát arra ösztönözzük, hogy teljes mértékben használja ki az említett lehetőségeket a kihívások által leginkább érintett egyének és ágazatok támogatása érdekében.

(9)Dánia 2020. május 7-én benyújtotta 2020. évi nemzeti reformprogramját, 2020. május 5-én pedig 2020. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

(10)Dánia jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozik.

(11)A 2020. évi konvergenciaprogram szerint a kormány azt tervezi, hogy az államháztartási egyenleg a GDP 3,7 %-ának megfelelő 2019. évi többletről 2020-ra a GDP 8,0 %-ának megfelelő hiányra romlik. A hiány az előrejelzések szerint 2021-ben a GDP 2,4 %-ára csökken. Miután 2019-ben a GDP 33,2 %-ára csökkent, a GDP-arányos államadósság a 2020. évi konvergenciaprogram szerint 2020-ban várhatóan 40,7 %-ra növekszik. A makrogazdasági és költségvetési kilátásokat a Covid19-világjárvány miatt nagy bizonytalanság övezi.

(12)A Covid19-világjárványra válaszul és az összehangolt uniós megközelítés részeként Dánia költségvetési intézkedéseket fogadott el az egészségügyi rendszer kapacitásának növelése, a járvány megfékezése és a különösen súlyosan érintett egyének és ágazatok megsegítése érdekében. A 2020. év konvergenciaprogram szerint a szóban forgó költségvetési intézkedések a GDP 4,9 %-át teszik ki. Az intézkedések közé tartozik az egészségügyi szolgáltatások megerősítése, a vállalkozások állandó költségeinek ideiglenes kompenzációja, az ideiglenes bérkompenzációs rendszer és a nehéz helyzetben lévő ágazatoknak nyújtott sürgősségi segély. Emellett Dánia olyan, a 2020. évi konvergenciaprogramban a GDP 15 %-át kitevőre becsült intézkedéseket jelentett be, amelyeknek nincs közvetlen hatásuk a költségvetésre, viszont hozzájárulnak a vállalkozások likviditásának támogatásához. Ezen intézkedések közé tartoznak a személyi jövedelemadóra és a társasági adóra vonatkozó adóhalasztások, valamint a hitelgaranciák (a GDP 3,7 %-a). A Bizottság 2020. tavaszi előrejelzéséhez képest a fő különbség az, hogy a konvergenciaprogram tartalmazza a Covid19-hez kapcsolódó állami garanciákból eredő várható jövőbeli veszteségeket (a GDP 0,5 %-a). Összességében a Dánia által hozott intézkedések összhangban vannak a Covid19-világjárvány nyomán hozott koordinált gazdasági válaszintézkedésekről szóló bizottsági közleményben foglalt iránymutatással. Ezen intézkedések teljes körű végrehajtása, majd ezt követően – amennyiben a gazdasági feltételek lehetővé teszik – olyan költségvetési politika követése, amelynek középpontjában a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítása áll, hozzá fog járulni a költségvetés középtávú fenntarthatóságának megőrzéséhez.

(13)A Bizottság változatlan szakpolitikát feltételező, 2020. tavaszi előrejelzése alapján Dánia államháztartási egyenlege 2020-ban a GDP –7,2 %-át, 2021-ben pedig –2,3 %-át teszi ki. Az államadósság-ráta az előrejelzés szerint 2020-ban és 2021-ben nem éri el GDP 60 %-át.

(14)A Bizottság 2020. május 20-án a Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése alapján jelentést adott ki, mivel Dánia a hiányra vonatkozóan a GDP 3 %-ában meghatározott küszöbérték túllépését tervezi 2020-ban. Összességében az elemzés arra enged következtetni, hogy a Szerződésben és az 1467/97/EK rendeletben meghatározott hiánykritérium nem teljesül.

(15)A Covid19-világjárvány 2020 első felében súlyosan érintette Dániát, nyomás alá helyezve az egészségügyi rendszert, és bizonyos ágazatokban jelentősen csökkentve a gazdasági tevékenységet. Dánia időben hajtott végre intézkedéseket a világjárvány megfékezése és az egészségügyi rendszer megerősítése érdekében, beleértve a gazdasági következmények enyhítésére irányuló széles körű kezdeményezéseket is. A világjárvány miatt bekövetkező gazdasági visszaesést a kormány és a központi bank számos határozott gazdasági és pénzügyi intézkedéssel kezelte, ideértve a vállalkozások állandó költségeinek és bérkiadásainak részleges fedezéséhez nyújtott közvetlen támogatást, a bankok és cégek számára az adóhalasztást és likviditás biztosítását, a hitelprogramokat és egyéb monetáris politikai intézkedéseket. Ezen intézkedések kidolgozása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bankszektor ellenálló képességét. Ezek az intézkedések hatékonyan csökkentették a világjárvány okozta gazdasági sokkhatást, de nem akadályozták meg a jelentős kibocsátási veszteséget, számos csődöt és fizetésképtelenséget, valamint a munkanélküliség arányának és a szegénység kockázatának kitett személyek – többek között a kiszolgáltatott helyzetben lévők (pl. a fogyatékossággal élők) – számának jelentős növekedését. A Bizottság előrejelzése szerint a munkanélküliség 2020-ban mérsékelten növekedik (körülbelül 6,5 %-ra), majd 2021-ben nem egészen 6 %-ra javul.

(16)A folyamatban lévő Covid19-válság rámutat arra, hogy Dániának folyamatosan törekednie kell egészségügyi rendszere ellenálló képességének megerősítésére. Különös aggodalomra ad okot az egészségügyi dolgozók, valamint a szakorvosok és ápolók (különösen aneszteziológus nővérek) hiánya például az intenzív ellátásban. Kulcsfontosságú, hogy folyamatosan törekedjenek e munkaerőhiány kezelésére. Rövid távon Dániának arra kell törekednie, hogy biztosítsa a kritikus fontosságú orvosi eszközök, többek között az egészségügyi dolgozók egyéni védőeszközeinek elérhetőségét. Kutatás folyik nemcsak az antivirális kezelés és az oltóanyag megtalálása, hanem a jobb és gyorsabb tesztelés kifejlesztése érdekében is.

(17)A gazdaság helyreállításának elősegítése érdekében fontos lesz a kiforrott közberuházási projektek előreütemezése és a magánberuházások ösztönzése, többek között kapcsolódó reformok révén. Dánia jól teljesít a digitalizáció terén, amint azt az Európai Bizottság digitális eredménytáblája is bizonyítja. Az erős pozíció hosszú távú fenntartása, a versenyképesség biztosítása és a digitális átalakulás előnyeinek kihasználása érdekében azonban Dániának beruházásokra lenne szüksége a digitális infrastruktúra, valamint az oktatás, a képzés és a továbbképzés terén. Dánia nemzeti energia- és klímaterve jelentést tesz az éghajlati és energetikai átállás sikeres kezeléséhez szükséges fontos beruházásokról. A legnagyobb beruházásokra az új megújulóenergia-kapacitások kialakításához van szükség, ugyanakkor jelentős beruházási igényeket állapítottak meg a háztartások (energiahatékonyság és a hőellátás átalakítása), a fenntartható közlekedés, az ipar, valamint a biogáz és a távfűtés terén is. Dánia éghajlat-politikai célkitűzése, hogy 2030-ig az 1990-es szinthez képest 70 %-kal csökkentse az üvegházhatásúgáz-kibocsátást, és legkésőbb 2050-ig megvalósítsa a klímasemlegességet. Ennek érdekében csökkenteni kellene az energiafogyasztást, ami átfogó megközelítést követő beruházásokat tenne szükségessé, olyan ágazatokra összpontosítva, amelyek esetében az energiamegtakarítás különösen ígéretes. A Covid19-válságot követő gazdasági fellendülést elősegítheti a tervezett zöld beruházások előreütemezése, valamint az ambiciózus környezetvédelmi, éghajlat-politikai, energetikai és infrastrukturális beruházási projektek előmozdítása, például a lakhatás, a tengeri szélenergia, az energetikai összeköttetés és a vasúti villamosítás területén. A közlekedés Dánia legnagyobb üvegházhatásúgáz-kibocsátási forrása, ami különösen fontossá teszi a további szakpolitikai intézkedéseket ezen a területen. A kormány „zöld közlekedéspolitikája” – amelynek célja, hogy a 2021 és 2030 közötti időszakban 15 milliárd EUR-t (112,7 milliárd DKK-t) fordítson elsősorban közlekedési infrastrukturális projektekre – jelenleg tárgyalás alatt áll, hogy nagyobb szerepet kapjanak benne az éghajlattal és a környezettel kapcsolatos célkitűzések. A Méltányos Átállást Támogató Alap 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó programozása elősegítheti Dániában a klímasemleges gazdaságra való átállás által jelentett egyes kihívások kezelését, különösen az országjelentés D. mellékletében ismertetett területeken. Így Dánia a lehető legjobban kihasználhatná ezt az alapot.

(18)A kutatás-fejlesztési (K+F) kiadások összességében nem eredményeztek magasabb termelékenységnövekedést Dániában. Nincs olyan integrált innovációs stratégia, amely egyértelműen meghatározná, hogy Dánia mit akar elérni a globális innovációs színtéren. A kutatási és innovációs tevékenység továbbra is néhány nagy cégre és alapítványra koncentrálódik, többnyire a gyógyszeripari és biotechnológiai ágazatokban. A nyolc legnagyobb vállalat az összes magán K+F kiadás közel 40 %-áért felel (szemben a világszintű 19 %-os átlaggal). A kutatásra és fejlesztésre fordított kiadások összességében továbbra is magasak, de a kutatás és fejlesztés területén aktív vállalatok abszolút száma 2009 óta csökkent, nagyrészt azért, mert a kisebb cégek nem vesznek részt a kutatásban és fejlesztésben. A kkv-knak csak a 33 %-a vezetett be termék- vagy folyamatinnovációt. Ezért további szakpolitikai erőfeszítésekre lehet szükség az innovációs bázis kiszélesítéséhez, hogy több vállalatot vonjanak be. A Covid19 utáni időszakban a változó készségigényekre való reagáláshoz – a jövőbeli technológiai változások fényében is – folyamatos beruházásokra van szükség a továbbképzési és átképzési rendszerek terén, többek között a felnőttoktatás révén.

(19)Dánia lépéseket tett pénzmosás elleni keretrendszerének megerősítése érdekében. 2019-ben új jogszabályt fogadtak el, és a nemzeti hatóságok és szabályozók számos intézkedést kezdtek végrehajtani Dánia pénzmosás elleni megelőzési keretrendszerének megerősítése érdekében. A Pénzügyi Felügyeleti Hatóság szankcionálási hatáskört és magasabb költségvetést kapott a pénzmosás elleni felügyeleti kapacitásának növelése érdekében. A pénzügyi információs egység személyzetét és pénzügyi keretét is bővítették. Alapvető fontosságú, hogy a pénzmosás elleni megerősített keret hatékony felügyeletet és végrehajtást eredményezzen. A pénzmosás elleni felügyeletet ellátó hatóságnak teljes mértékben érvényesítenie kell a kockázatalapú megközelítést. A pénzügyi információs egység megerősített kapacitásának igazolnia kell, hogy a dán számvevőszéki jelentés által kiemelt hiányosságokat megfelelően kezelték.

(20)Miközben a jelenlegi ajánlások a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelésére és a gazdaság helyreállításának elősegítésére összpontosítanak, a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott 2019. évi országspecifikus ajánlások olyan reformokra is kitértek, amelyek elengedhetetlenek a közép- és hosszú távú strukturális kihívások kezeléséhez. Az említett ajánlások továbbra is helytállóak, és a következő évi európai szemeszter éves ciklusa során folytatódik nyomon követésük. Ez a beruházásokkal kapcsolatos gazdaságpolitikákkal összefüggő ajánlásokra is vonatkozik. Ez utóbbi ajánlásokat figyelembe kell venni a kohéziós politikai finanszírozás 2020 utáni stratégiai programozása során, beleértve a jelenlegi válsághoz kapcsolódó enyhítő intézkedéseket és exitstratégiákat.

(21)Az európai szemeszter szolgál keretként a folyamatos gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációhoz az Unióban, amely hozzájárulhat a fenntartható gazdasághoz. A tagállamok 2020. évi nemzeti reformprogramjukban számba vették az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak végrehajtása terén elért eredményeket. Az alábbi ajánlások teljes körű végrehajtásának biztosításával Dánia hozzá fog járulni a fenntartható fejlődési célok megvalósítása terén elért előrelépéshez, valamint az unióbeli versenyképes fenntarthatóságra irányuló közös erőfeszítésekhez.

(22)A 2020. évi európai szemeszter keretében a Bizottság átfogóan elemezte Dánia gazdaságpolitikáját, és az elemzést közzétette a 2020. évi országjelentésben. A Bizottság értékelte továbbá a 2020. évi konvergenciaprogramot és a 2020. évi nemzeti reformprogramot, valamint az előző években Dániának címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket. Figyelembe vette nemcsak ezek Dánia fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája vonatkozásában képviselt jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintettel arra az igényre, hogy az Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szintű szempontoknak a leendő tagállami döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni.

(23)Ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta a 2020. évi konvergenciaprogramot, és véleményét különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi,