Az AKCS-államoknak és a TOT-nak nyújtott földrajzi alapú segítséget a 2014–2020-as időszakban továbbra is főleg az EFA keretében finanszírozzák. Az egyes EFA-k időtartama általában mintegy öt év, és mindegyikükre külön pénzügyi szabályzat vonatkozik, amely minden egyes EFA esetében előírja pénzügyi kimutatások összeállítását. Ennek megfelelően minden EFA esetében külön pénzügyi kimutatás készül a források Bizottság által kezelt részéről. E pénzügyi kimutatásokat aggregált formában is elkészítik, hogy átfogó képet nyújtsanak a Bizottság hatáskörébe tartozó források pénzügyi helyzetéről.

Az EFA éves beszámolóját a Bizottságnak legkésőbb a mérleg fordulónapját követő év július 31-ig kell elfogadnia, majd mentesítés céljából be kell mutatnia az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

Az EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 18. cikke (3) bekezdésének megfelelően az EFA pénzügyi kimutatásai a nemzetközi költségvetési számviteli standardokon (IPSAS) alapuló eredményszemléletű számviteli szabályok alapján készülnek. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályokat valamennyi uniós intézmény és szerv alkalmazza annak érdekében, hogy a számvitelre, az értékelésre és a beszámoló bemutatására vonatkozó egységes szabálykészlet kidolgozása révén megvalósuljon a pénzügyi kimutatások elkészítésével kapcsolatos folyamat harmonizációja. Ezen uniós számviteli szabályokat – tevékenységei egyedi jellegének szem előtt tartásával – az EFA-ra is alkalmazzák.

Az említett hozzájáruláson felül a tagállamok társfinanszírozási megállapodást is köthetnek az EFA-val, valamint önkéntes alapon egyéb pénzügyi hozzájárulást is fizethetnek az alapnak.

Az EFA forrásait az uniós tagállamok ad hoc hozzájárulásai jelentik. A tagállami képviselők megközelítőleg ötévente kormányközi konferencián találkoznak, ahol döntenek az alap teljes összegéről, és megvizsgálják a végrehajtást. A Bizottság ezt követően az uniós fejlesztési együttműködési politikának megfelelően kezeli az alapot. Mivel a tagállamok az uniós szakpolitikával párhuzamosan saját fejlesztési és segélypolitikát is folytatnak, e politikákat egyeztetniük kell az EU-val annak érdekében, hogy azok kiegészítsék egymást.

Az EU költségvetése éves jellegű, és az évenkéntiség elve alapján a kiadásokat és a bevételeket egy évre tervezik és hagyják jóvá. Az EFA az EU költségvetésétől eltérően egy többéves jelleggel működő alap. Minden EFA egy rendszerint ötéves időszakra szóló átfogó alapot hoz létre a fejlesztési együttműködés megvalósításának céljával. Mivel a forrásokat többéves alapon bocsátják rendelkezésre, azok az EFA teljes időszakában felhasználhatók. A költségvetési évenkéntiség elvétől való eltérés a költségvetési beszámolóban is látszik, mivel az EFA-k végrehajtását azok teljes összegéhez mérik.

Az Európai Tanács 2013. december 2-án elfogadta a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretet. Ezzel összefüggésben úgy döntöttek, hogy az AKCSállamokkal való földrajzi együttműködést nem integrálják az EU költségvetésébe, hanem továbbra is a kormányközi EFA keretében finanszírozzák.

Aktív EFA-k lehívott tőkéje (C) = (A)–(B)

Aktív EFA-k lehívott tőkéje (C) = (A)–(B)

Aktív EFA-k lehívott tőkéje (C) = (A)–(B)

Aktív EFA-k lehívott tőkéje (C) = (A)–(B)

Aktív EFA-k lehívott tőkéje (C) = (A)–(B)

A pénzügyi kimutatásokat évente mutatják be. A számviteli év január 1-jétől december 31-ig tart.

Az immateriális eszköz egy azonosítható, fizikai megjelenéssel nem rendelkező, nem monetáris eszköz. Az eszköz akkor azonosítható, ha elkülöníthető (vagyis a szervezet akaratától függetlenül a szervezettől elválasztható vagy külön tagolható, pl. értékesítés, átruházás, használatba adás, bérbeadás vagy csere útján, akár egyedileg, akár kapcsolódó szerződéssel, azonosítható eszközzel vagy kötelezettséggel együtt), vagy kötelező érvényű megállapodásokból ered (ideértve a szerződéseken alapuló jogokat vagy egyéb törvény szerinti jogokat is), tekintet nélkül arra, hogy az említett jogok átruházhatók-e vagy a szervezettől, illetve egyéb jogoktól és kötelezettségektől elválaszthatók-e).

Az előfinanszírozás kezdetben akkor jelenik meg a mérlegben, amikor a kedvezményezett hozzájut a pénzeszközhöz. A feltüntetett összeg az átadás során kapott ellenérték. A későbbi időszakokban az előfinanszírozás értéke megfelel a mérlegben kezdetben megjelenített összeg(ek)nek, csökkentve az időszak során felmerült elszámolható költségekkel (adott esetben ideértve a becsült összegeket is).

Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénzelőleget (pénztárkészletet) biztosítson a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az egyedi szerződésben, határozatban, megállapodásban vagy alap-jogiaktusban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. Az előleget vagy pénztárkészletet a megállapodásban rögzített időszak során fel kell használni arra a célra, amire nyújtották, vagy vissza kell fizetni. Amennyiben a kedvezményezettnél nem merülnek fel elszámolható kiadások, vissza kell fizetnie az előfinanszírozást. Így, mivel a szervezet megtartja az előfinanszírozás feletti ellenőrzést, és jogosult a nem elszámolható rész visszatérítésére, az összeg kimutatása az eszközök között szerepel.

Az értékesíthető pénzügyi eszközök olyan nem származtatott eszközök, amelyeket ebbe a kategóriába tartozóként jelöltek meg, vagy amelyeket a többi kategória egyikébe sem soroltak be. Befektetett eszközként vagy forgóeszközként sorolják be őket, attól függően, hogy a gazdálkodó egység mennyi ideig kívánja tartani őket, amely általában a futamidő. E pénzügyi évben a gazdálkodó egység nem rendelkezett ebbe a kategóriába tartozó befektetéssel.

A lejáratig tartandó befektetések rögzített vagy meghatározható fizetési összegű és rögzített lejáratú nem származtatott pénzügyi eszközök, amelyeket a gazdálkodó egység határozottan a lejáratig kíván és képes is megtartani. E pénzügyi évben a gazdálkodó egység nem rendelkezett ebbe a kategóriába tartozó befektetéssel.

A hitelek és követelések aktív piacon nem jegyzett nem származtatott pénzügyi eszközök, amelyeknél a fizetési összegek rögzítettek vagy meghatározhatók. Akkor merülnek fel, amikor a gazdálkodó egység az adósnak közvetlenül pénzeszközt, árut vagy szolgáltatást biztosít anélkül, hogy szándékában állna a követeléssel kereskedni. A mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belüli lejárattal rendelkezők kivételével ezek az eszközök a befektetett eszközök között szerepelnek. A hitelek és követelések közé tartoznak a három hónapnál hosszabb eredeti futamidejű lekötött betétek is.

Ebbe a kategóriába kerül a pénzügyi eszköz, ha alapvetően rövid távú értékesítési céllal szerezték be, vagy ha a gazdálkodó egység akként jelöli meg. A származtatott termékeket szintén ebben a kategóriában mutatják ki. Az e kategóriába tartozó eszközök forgóeszköznek minősülnek, ha a mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belül várhatóan értékesítik őket. E pénzügyi évben a gazdálkodó egység nem rendelkezett ebbe a kategóriába tartozó befektetéssel.

A függő kötelezettség olyan lehetséges kötelem, amely múltbeli eseményekből származik, és amelynek létezését csak egy vagy több, nem teljesen a gazdálkodó egység ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni; vagy olyan meglévő kötelem, amely múltbeli eseményekből származik, de nem jelenítik meg, mert nem valószínű, hogy gazdasági hasznokat vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő erőforrások kiáramlására lesz szükség a kötelezettség rendezéséhez, vagy mert olyan ritka körülmények álltak elő, amelyek mellett a kötelezettség összegét nem lehet elegendő megbízhatósággal értékelni. Függő kötelezettség megjelenítésére akkor kerül sor, ha a gazdasági hasznot vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő források kiáramlásának lehetősége nem csupán távoli.

A függő követelés olyan lehetséges követelés, amely múltbeli eseményekből származik, és amelynek létezését csak egy vagy több, nem teljesen a gazdálkodó egység ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. Függő követelés megjelenítésére akkor kerül sor, amikor gazdasági haszon vagy szolgáltatáspotenciál beáramlása valószínűsíthető.

Amennyiben kifizetési kérelem, illetve költségtérítési igény érkezik be, és az megfelel az elszámolási kritériumoknak, úgy azt kiadásként számolják el az elszámolható összegre nézve. Év végén megbecsülik és elhatárolt kiadásként számolják el azokat a felmerült elszámolható kiadásokat, amelyek a kedvezményezettek részére esedékesek, de amelyeket még nem jelentettek.

A transzfer a nem visszterhes ügyletekből származó jövőbeni gazdasági haszon vagy szolgáltatáspotenciál beáramlása, amely nem adó. A gazdálkodó egység a transzferek tekintetében akkor jelenít meg eszközt, ha egy múltbeli esemény (a transzfer) következtében olyan erőforrások felett szerez ellenőrzést, amelyek révén várhatóan jövőbeni gazdasági haszonra vagy szolgáltatáspotenciálra tesz szert, és ha a valós érték megbízhatóan mérhető. Ha az erőforrások nem visszterhes ügyletből való beáramlását eszközként (például pénzeszközként) jelenítik meg, akkor azt bevételként is megjelenítik, kivéve ha a gazdálkodó egység az adott transzfer tekintetében olyan meglévő kötelemmel (feltétellel) rendelkezik, amelyet teljesítenie kell ahhoz, hogy a bevételt megjeleníthesse. A feltétel teljesítéséig a bevételt elhatárolják, és kötelezettségként (kapott előfinanszírozásként) jelenítik meg.

A EFA pénzügyi eszközeinek értéke 2019. december 31-én 36 millió EUR-t tett ki (2018: nulla). Ez az összeg tartalmaz értékesíthető pénzügyi eszközöket is, amelyek csaknem teljes egészében tőkeinstrumentumokba történt befektetések.

A társfinanszírozási szállítói kötelezettségek 2,6 millió EUR-os összes növekedése a 2019-ben kapott új társfinanszírozás (17 millió EUR) és a társfinanszírozási projektek miatt felmerült kiadások (14,4 millió EUR) együttes hatására következett be. A társfinanszírozásra vonatkozó számviteli szabályok értelmében a felmerült összegeknek nem volt hatásuk az éves eredményre, mert társfinanszírozási kiadásként (3.4. megjegyzés) és társfinanszírozási bevételként (3.1.1. megjegyzés) egyaránt figyelembevételre kerültek.

25.1.SZÁLLÍTÓI KÖTELEZETTSÉGEK

millió EUR Megjegyzés 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2019.12.31. 2018.12.31. Folyó szállítói kötelezettségek 2.7.1. – 5 72 106 182 173 Egyéb szállítói kötelezettségek 2.7.2. – (0) 36 298 334 68 Összesen – 5 108 404 516 241

26. Folyó szállítói kötelezettségek

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2019.12.31. 2018.12.31. Szállítók – 4 67 27 97 102 Tagállamok – 0 0 2 2 1 Harmadik államok 0 – 4 74 78 37 Közjogi szervek – 2 70 20 92 43 Egyéb folyó szállítói kötelezettségek (0) (1) (70) (17) (88) (10) Összesen – 5 72 106 182 173

A szállítói kötelezettségek közé az EFA-hoz beérkezett, támogatási tevékenységeivel kapcsolatos költségkimutatások tartoznak. Ezeket a fizetési kérelem beérkezése pillanatában lekönyvelik az igényelt összeggel. Ugyanezt az eljárást alkalmazzák a közbeszerzési eljárás keretében kapott számlák és jóváírási értesítések esetében. Az érintett költségtérítési igényeket teljes egészében figyelembe vették az év végi elhatárolási eljárás során. Az elhatárolás bejegyzését követően a becsült elszámolható összegeket a gazdasági eredménykimutatás mutatja be. Az el nem számolható összegeket az egyéb szállítói kötelezettségek tartalmazzák.

27.Egyéb szállítói kötelezettségek

millió EUR Megjegyzés 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2019.12.31. 2018.12.31. Társfinanszírozási szállítói kötelezettségek 2.6.1. – – 38 31 69 68 Elhatárolt tőke-hozzájárulás 2.7.2.1. – – – 264 264 – Más egyéb szállítói kötelezettségek – – (2) 3 1 0 Összesen – – 36 298 334 68

28.Elhatárolt tőke-hozzájárulás

2019. december 31-én a teljes 264 millió EUR összeg az Egyesült Királyság által december végén az EFA-ba befizetett 2020. évi hozzájárulás miatti tétel. 2018. december 31-én nem volt előlegként befizetett tőke-hozzájárulás.

28.1.PASSZÍV IDŐBELI ELHATÁROLÁSOK

millió EUR 8. EFA 9. EFA 10. EFA 11. EFA 2019.12.31. 2018.12.31. Elhatárolt költségek – 96 240 982 1 318 1 279 Egyéb elhatárolások – – 0 1 1 3 Összesen – 96 240 983 1 319 1 281

Az elhatárolt költségek a folyamatban lévő vagy teljesített, de validált költségtérítési igény nélküli szerződésekkel kapcsolatos becsült működési költségeket tartalmazzák, ahol a kedvezményezettek elszámolható kiadásait a rendelkezésre álló legjobb információkat felhasználva becsülték meg. A becsült elhatárolt költségeknek a kifizetett előfinanszírozással kapcsolatos részét az előfinanszírozási összegek csökkenéseként rögzítették (lásd a 2.2 megjegyzést).

Az e megnevezés alatt látható növekedés a 11. EFA elhatárolt költségei növekedésének (2018: 838 millió EUR) és a 10. EFA elhatárolt költségei csökkenésének (2018: 358 millió EUR) együttes hatására következett be. Ez összhangban áll az EFA életciklusával, és összefügg az említett EFA-k keretébe tartozó nyitott szerződések számának alakulásával is. A 11. EFA működése 2019-ben teljesedett ki, és így 2019. december 31-én lényegesen több nyitott szerződés volt, amelyekre költségbecslést és költségelhatárolást kellett készíteni. A 10. EFA keretében viszont 2019-ben több szerződés is teljesítésre és lezárásra került, aminek eredményeként ezen EFA kapcsán csökkent a nyitott szerződések száma és az elhatárolt költségek összege.

NETTÓ ESZKÖZÖK

28.2.VALÓS ÉRTÉK TARTALÉK

A számviteli szabályoknak megfelelően az értékesíthető eszközök valós értékre történő kiigazítása a valós érték tartalékon keresztül történik.

millió EUR 2019.12.31. 2018.12.31. A valós értékelés értékelési tartalékában feltüntetve (2) – Az eredménykimutatásban feltüntetve – – Összesen (2) –

28.3.TŐKE

29.Aktív EFA-k lehívott tőkéje