EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.12.20. 
SEC(2011) 1630 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
az Európai Parlament és a Tanács határozata 
az uniós polgári védelmi mechanizmusról 
{COM(2011) 934 végleges} 
{SEC(2011) 1632 végleges}  
 
HU    HU Felelősségi nyilatkozat: Ez a jelentés ki zárólag az elkészí tésében részt vev ő bizottsági 
szolgálatokat köti, és nem befolyásolja a Bizottság által meghozott bármely határozat 
végleges formáját.  
 
HU 1   HU 1. BEVEZETÉS  
Az EU polgári védelmi szabályozása a közösségi mechanizmus kialakításáról1, illetve a 
pénzügyi eszköz (CPFI) létrehozásáról2 szóló két tanácsi határoza tból áll. A mechanizmus 
támogatja és koordinálja a tagállamok termés zetbeni segítségének (csapatok, szakért ők és 
felszerelés) el őkészítését és bevetését azokban  az országokban, amelyek nemzetközi 
segítséget kérnek bármely komoly vészhelyzet esetén, legyen az természeti vagy ember által 
előidézett, az EU-n kívül vagy belül. 
A katasztrófák egyre gyakoribbá, intenzívebbé és összetettebbé válnak. E kihívások hatékony 
és eredményes kezeléséhez ki kell igazítani az uniós szint ű koordinációt, valamint a jelenlegi 
katasztrófa-megel őzési és -védelmi rendszereket. 
Ezt a hatásvizsgálatot e kiigazítási folyamat el ősegítése céljából végezte el a Bizottság. A 
hatásvizsgálat megvizsgálja az EU polgári védelmi együttm űködési politikájának különböz ő 
opcióit, a Polgári Védelmi Pénzügyi Eszköz (CPFI) jöv őbeni formájára vonatkozó el őzetes 
értékelések valamennyi szempontjára kiterjed ően. 
2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL  
A hatásvizsgálat elvégzésében a 21 érin tett szolgálatból álló irányítócsoport3 vett részt, és 
átfogó küls ő tanulmány4 készült. 
A legfontosabb érdekeltek a nemzeti polgár i védelmi hatóságok, nemzetközi szervezetek, 
ENSZ-ügynökségek, vészhelyzet-kezelési szerv ezetek és a humanitárius közösség. Az 
érdekeltekkel folytatott há rom célzott konzultációra5, valamint egy sor rendezvényre6 került 
sor az érdekeltek részvételével. A ha tásvizsgálati testület véleményét követ ően átdolgozták a 
hatásvizsgálatot, melynek során az ö sszes véleményt figyelembe vették. 
3. A MEGOLDÁSRA VÁRÓ PROBLÉMÁK  
A jelenlegi CPFI 2013 végén hatályát veszti.  A Polgári Védelmi Mechanizmusra vonatkozó 
határozat szorosan kapcsolódik a CPFI-hez , de nincsen meghatározott érvényességi 
időtartama. A mechanizmus és a CPFI kereté ben végrehajtott uniós polgári védelmi 
tevékenységek el őtt három komoly kihívás ál l: 1) a katasztrófák szám ának, intenzitásának és 
összetettségének folyamatos növekedése; 2) a jelenlegi gazdasági helyzetb ől fakadó 
költségvetési korlátok; és 3) a mechanizmus jelenlegi mandátumából következ ő rendszer 
jellegű korlátok, melyek behatárolják az uni ós katasztrófarea gálás hatékonyságát, 
eredményességét és koherenciáját. 
                                                 
1 HL L 314., 2007., 9. o. 
. 
2 HL L 71., 2007., 9. o. . 
3 SG, SJ, BUDG, HOME, ENV, JUST, CLIM, RTD, JRC, MOVE, ENER, REGIO, SANCO, AGRI, 
ENTR, INFSO, ELARG, DEVCO, FPIS, EEAS. 
4 C. melléklet. 
5 A 2011. április 6-i és 2011. június 17-i találkozó az érdekeltekkel, 120-120 résztvev ővel. . 
6 Polgári védelmi f őigazgatók találkozója Budapesten, 2011. május 23–25-én. . 
 
HU 2   HU A mechanizmust jelenleg számos katasztróf areagáláshoz, -felkészültséghez és -megel őzéshez 
kapcsolódó hiányosság jellemzi: 
(1) Nem eléggé proaktív és ad hoc mechanizmusok  korlátozzák az európai 
katasztrófareagálás hatékonyságát, er edményességét és koherenciáját. A 
mechanizmus jelenleg nem képes garantálni a segítség rendelkezésre állását szükség esetén, és nem tesz lehet ővé racionális veszélyhelyzeti tervezést. 
(2) Kritikus hiányosságok a reagálási eszközök
 terén az elégtelen mennyiségek, az 
időzítés vagy az eszközök megosztásának prob lémái miatt. Eszközbeli hiányosságok 
vannak az alacsony valószín űségű/nagy hatású kockázatok kezelése, a speciális, 
magas költség ű eszközök és a „horizontál is” eszközök tekintetében. 
(3) Korlátozott szállítási megoldások és nehézk es eljárások akadályozzák az optimális 
reagálást:  A szállításhoz való megfelel ő hozzáférés hiánya akár meg is 
akadályozhatja a segítségnyújtást;  az uniós pénzügyi támogatás szállításhoz való 
igénylésének eljárásai igazgatási szempontból nehézkesnek tekinthet ők a gyors 
reagálási fellépésekhez. 
(4) Korlátozott felkészültség a ké pzések és gyakorlatok során:  Inkompatibilitási 
problémák jelentkeztek a felszerelés, az együttm űködési eljárások, az egyéni 
felkészültség és a partnerek képességei be vetett bizalom terén. Uniós támogatás 
nélkül a résztvev ő államok nem fogják tudni annyi ra megemelni felkészültségük 
szintjét, hogy az alkalmas legyen nagy horderej ű és határon átnyúló események 
kezelésére. 
(5) A megel őzés elégtelen integrációja:  Az ágazati alapú megel őzési politikáknak 
nincsen általános uniós kockázatkezelési ke rete, melyen belül rendszerezni lehetne a 
különböző elemeket, és hatékonyabban ö ssze lehetne kapcsolni a megel őzést a 
felkészültséggel és a reagálással. 
3.1. Kiindulási helyzet 
Az alapforgatókönyv szerint nem változna a mechan izmusról szóló határozat, a CPFI-t pedig 
jelenlegi formájában újítanák meg. Ez olyan reagálási rendszert eredményezne, amely nem 
elég hatékony a szükségletek kielégíté séhez, nem teremti meg annak lehet őségét, hogy 
kiaknázzuk a kapacitások jobb összevonásának gazdasági el őnyeit, és nem aknázza ki az 
együttműködésben rejl ő potenciált a megel őzés és a felkészültség meger ősítésére. 
A Bizottság úgy látja, hogy további fellépés nélkül: (1) kevesebb eszköz állna az uniós együttm űködés rendelkezésére; 
(2) tovább nőnének a szállítással kapcsolatos problémák és késedelmek; 
(3) az egyes tagállamok nem érnének el megfelel ő felkészültségi szintet; 
(4) az együttm űködés el őnyei a megel őzés tekintetében az optimális szint alatt 
maradnának. 
 
HU 3   HU 3.2. Az uniós tevékenység indoklása és a szubszidiaritás 
Az EUMSZ 196. cikke tartalmazza a konkrét jogala pot a tagállamok nemzeti, regionális és 
helyi szint ű intézkedését támogató és kiegészít ő uniós polgári védelmi tevékenységekhez a 
természeti vagy ember okozta katasztrófák megel őzése, a felkészültség és a reagálás terén, 
valamint a nemzetközi szint ű polgári védelmi intézkedések koherenciájának el őmozdítása 
érdekében. 
E területen az uniós fellépésnek olyan, er őteljesen multinacionális jelleg ű helyzeteket kell 
kezelnie, melyek átfogó koordinációt, valamint  a nemzeti szinten túlmutató összehangolt 
tevékenységeket igényelnek. Az EU többletér tékét a méretgazdaságos ság jelenti az olyan 
területeken, mint például a logisztika, a szál lítás, az eszközök önkéntes összevonása, a sz űkös 
erőforrások jobb hasznosítása, valamint a megel őző tevékenységek el őnyei a katasztrófákra 
való utólagos reagálás helyett. 
4. A FELÜLVIZSGÁLAT CÉLKIT ŰZÉSEI  
Általános célkit űzések  Konkrét célkit űzések  
Reagálás 
(1) Hatékonyabb és eredményesebb 
reagálás a tervezés és a segítséghez való 
jobb hozzáférés révén  Elmozdulás a nem eléggé proaktív és ad hoc  
koordinációtól az el őre tervezett, el őre kialakított és 
kiszámítható rendszer irányába  
(2) A reagálási kapacitás kritikus 
hiányosságainak kezelése  A kritikus katasztrófareagálási kapacitások költséghatékony módon történ ő azonosítása és 
pótlása
 
(A) A korlátozott logisztikai és szállítási pénzügyi 
erőforrások okozta sz űk keresztmetszetek 
csökkentése  Szállítás 
(3) A komoly vészhelyzetekre való 
reagálás javítása jobb szállítási 
megoldások útján  (B) A szállítási rendelkezések egyszer űsítése és az 
igazgatási eljárások racionalizálása  
Felkészültség 
(4) A résztvev ő államok felkészültségi 
tevékenységének támogatása és 
kiegészítése koherens uniós felkészültségi 
politikai keret útján  (1) A nemzeti felkészültségi rendszerek jobb összehangolása nagyobb összhang kialakítása útján 
(2) A jelenlegi uniós felkészültségi tevékenységek 
hatályának kiterjesztése, h ogy jobban kapcsolódjanak 
a nemzeti programokhoz. 
(3) A felkészültség explicit felvétele az EU polgári 
védelmi együttm űködésének célkit űzései közé 
 
 
HU 4   HU Megelőzés 
(5) A résztvev ő államok 
katasztrófakockázat-kezelési 
tevékenységének támogatása és 
kiegészítése koherens uniós megel őzési 
szakpolitikai keret útján  (1) A nemzeti katasztrófakockázat-kezelés tervezésének támogatása. 
(2) A tapasztalatok megosztásának javítása a 
katasztrófakockázat-kezel ési gyakorlatok egységes 
értelmezése, valamint a magas szint ű védelem 
kialakításához szükséges finanszírozás biztosítása révén 
(3) A katasztrófamegel őzési politikák integrálása 
 
(4) A megel őzéssel kapcsolatos tudatosságnövelés 
erősítése  
5. AZ ÉRTÉKELT OPCIÓK ÉS EZEK HATÁSAI  
5.1. A segítségnyújtás rendelkezésre állása 
A 2010. évi reagálási közleményben7 a Bizottság Európai Vészhelyzeti Reagálási Kapacitás  
létrehozását (az résztvev ő országok önkéntes, el őzetesen felajánlott kapacitásainak 
összevonását) és Európai Vészhelyzeti Reagálási Központ  kialakítását javasolja, a szállítás 
megkönnyítése, valamint a kapacitásbeli hiá nyosságok uniós forrásokból finanszírozott 
eszközökkel történ ő pótlása érdekében. Minden érdekelt er őteljesen támogatja a több 
tervezést, az el őzetes intézkedéseket és a kiszámíthatóságot. 
A segítségnyújtás rendelkezésre bocsátásának  szakpolitikai opciói: (1) A kapacitások 
önkéntes összevonása uniós társfinanszírozás né lkül; (2) A kapacitások önkéntes összevonása 
korlátozott uniós társfinanszírozással (kizáról ag a bevetés költségei tekintetében); (3) A 
kapacitások önkéntes összevonása nagyobb mérték ű uniós társfinanszírozással (némi 
fejlesztéssel, többek közt a felszerelések tekintet ében), készenléti költségekkel és bevetéssel. 
Az 1. opció nem érintené az EU költségveté sét vagy nem járna jogszabály-módosítással. 
Tisztán politikai kötelezettségvá llalás lenne, és nem biztosíta ná fenntartható módon elegend ő 
eszköz megbízható rendelkezésre állását.  A 2. opció csökkentené a részt vev ő államok 
pénzügyi terheit, melyek az összevont eszközökhöz való ho zzájárulásból adódnak, és 
koherensebbé és jobban igényalapúvá te nné az uniós reagálást. Így elkerülhet őek lennének a 
duplikációk, el őtérbe kerülnének a komplementaritások és felgyorsulna a segítségnyújtás, 
miközben általában véve n őne a hatékonyság. A részt vev ő államokra és az EU-ra háruló 
igazgatási teher alacsony lenne. A becsült költségvetési átcsoportosítás évente 9 millió EUR. 
A 3. opció hatása a 2. opcióéhoz hasonlítható, és tovább növelné az uniós katasztrófareagálás hatékonyságát és eredményességét, mivel gyorsabban eredményezne m űködőképes összevont 
kapacitásokat. 
Összességében a 2. és 3. opció kedvez őbb a hatékonyság és eredményesség szempontjából, 
míg a 3. opció el őnyei sokkal markánsabbak. 
5.2. A kritikus hiányosságok azonosítása és pótlása 
A 2010. évi közlemény több módszert felsorol a reagálási hiányosságok enyhítésére. Ezek 
közt szerepel annak a lehet ősége, hogy az uniós finanszírozású eszközöket megosszák EU-
szerte, és az önkéntesen össze vont kapacitások eszközeihez has onlóan juttassák célba azokat. 
                                                
 
7 COM(2010) 600. 
 
HU 5   HU Amikor nincs szükség az eszközökre uniós m űveletekhez, az azokat igazgató résztvev ő 
államok maguk használhatnák azokat. 
Szakpolitikai opciók a kritikus hiányosságok  tekintetében: (1): a hiányosságok résztvev ő 
államok általi pótlása uniós társfinanszíro zás nélkül; (2): a hiányosságok résztvev ő államok 
általi pótlása uniós társ finanszírozással; (3) a hiányosságok uniós szint ű eszközökkel való 
pótlása. 
Az 1. opció nem okozna jelent ős költségeket az EU költségveté se számára, de hatékonysága 
is korlátozott lenne. A résztvev ő államok között egyenl őtlenül megoszló pénzügyi terhek és 
előnyök valószín űleg feszültségeket okoznának. A 2. opció hatékonyan és eredményesen 
pótolná a hiányosságokat és osztaná meg az eszközöket, méltányosabb és koherensebb 
modellt vezetne be (részleges) teherme gosztás útján, és csökkentené a résztvev ő államok 
pénzügyi terheit. A 3. opció nagyon hatékony, lehet ővé teszi az EU számára, hogy id őben és 
költséghatékony módon pótolja az azonosított hi ányosságokat – a költségvetés rendelkezésre 
állása függvényében. Az uniós  költségvetésre gyakorolt na gyobb hatások szubszidiaritási 
okok miatt megkérd őjelezhetők lehetnek. 
A 2. opció az alacsony valószín űségű/ nagy hatású kockázatokra r eagáló eszközök esetében 
tűnik különösen megfelel őnek, a 3. opció pedig az összes szerepl ő javát szolgáló horizontális 
eszközök esetében, különösen, ha ezek al acsony költségvetési hatásokkal járnak. 
5.3. Szállítás 
A szállítás korlátozott l ogisztikai és pénzügyi er őforrásaira  vonatkozó szakpolitikai opciók: 
(1) az eddigi rendszer megsz űntetése; (2) a szakpolitika vá ltozatlanul hagyása; (3) a 
maximális uniós szállítási társfinanszírozá s megemelése a legnagy obb prioritást élvez ő 
szükségletek esetében; (4) a maximális uniós  társfinanszírozás egységes megemelése. 
Az 1. opció aláásná a polgári védelmi célkit űzések megvalósítását, az opció ezért elvetésre 
kerül. A 2. opció a magánszféra által biztos ított költségmentes megoldásokra támaszkodik, 
valamint arra, hogy a résztvev ő államok szállítási kapacitás okat ajánlanak fel egymásnak. A 
3. és 4. opció csökkentené a szállítás finanszí rozásához kapcsolódó korlátokat. A 3. opció 
igényalapúvá tenné az általános reagálást. A 3. és 4. opció küls ő partnerekre háruló igazgatási 
terhei valószín űleg változatlanok maradnak. A 4. opció azzal a kockázattal jár, hogy az 
alacsony szállítási költségek miatt nem alapvet ő javakat is a helyszínre telepítenek, ezért a 3. 
opció az el őnyben részesített opció. 
A racionalizált igazgatási eljárások kialakításának  szakpolitikai opciói: (1) a szakpolitika 
változatlanul hagyása; (2) egyszer űsítés. 
Az 1. opció olyan Bizottság általi egyszer űsítésre vonatkozik, amelyhez nem kell 
jogszabályokat módosítani. A 2. opció jogs zabály-módosítással jár, és várhatóan tovább 
csökkenti az EU és a résztvev ő országok igazgatási költs égeit, valamint jelent ős mértékben 
hozzájárul a célkit űzések megvalósításához. Mivel jelent ős javulás eléréséhez az 1. opció nem 
tekinthető elegendőnek, a 2. az el őnyben részesített opció. 
5.4. Felkészültség 
A érdekeltek általános eléged ettségüknek adtak hangot  a jelenlegi képzés i és gyakorlatozási 
intézkedésekkel kapcsolatban. Néhányan ezek hatályának kiterjesztését kérték. Mivel az EUMSZ 196. cikkében rögzített jogala p kizárja a harmonizációt, a kötelez ő erejű jogi 
 
HU 6   HU aktusok, kötelez ő normák vagy min őséget igazoló címkék opcióját már korai szakaszban 
elvetették. 
Szakpolitikai opciók: 1) Nem kötelez ő erejű iránymutatás a képzésekkel és gyakorlatokkal 
kapcsolatban, és a CPFI kiadási szintjének  változatlanul hagyása; 2) Általános uniós 
felkészültségi szakpolitikai keret kötelez ő jogi erej ű rendelkezések nélkül, valamint 
pótlólagos uniós finanszírozás képzési hálózat ki alakítására és más fellé pésekre; 3) A polgári 
védelmi képzésekhez nyújtott uniós tám ogatás, melynek feltétele, hogy a résztvev ő államok 
képzési központjai megfeleljenek bizonyos minimális követelményeknek. 
1. opció: A résztvev ő államokban valószín űleg különböz ő felkészültségi szinteket 
eredményez ő, nem kötelez ő uniós iránymutatások nem lennének hatékonyak. Korlátozott 
lenne gazdasági, környezeti és társadalmi hatá suk és igazgatási teherrel járnának, mivel a 
résztvevő államok lényegében csak a saját normáikat érvényesítenék. 
2. opció: Mivel a résztvev ő államok felkészülts égi szintjei különböz őek, a nem kötelez ő uniós 
iránymutatások végrehajtása különböz ő költség- és hatékonyságvonzatokkal járna. Uniós 
finanszírozási támogatással a költségek (ré szben) az EU költségvetésére hárulnának. 
3. opció: A több mint egy résztvev ő állam részvételével zajló reagálási m űveletek nagyobb 
hatékonyságát és eredményességét közös elvek, tudás, jobb interoperábilitás és nagyobb 
erőforrások összevonása útján biztosítják. A kép zési hálózat kialakításával kapcsolatos uniós 
szintű költségek korlátozottak. A résztvev ő államok végrehajtási kö ltségei pl. a tananyagra 
vonatkozó normák tekintetében jelent keznek. Az állami és magán-közrem űködők igazgatási 
terhei jelent ősek lehetnek, mivel a normák tis zteletben tartása és az el őírások betartása 
valószínűleg pótlólagos jelentéstételi költségeket eredményez. 
Az 1. opcióhoz képest a 2. és 3. opciónak több el őnye van a hatékonyság és az uniós 
többletérték tekintetéb en. A 3. opció valószín űleg jobb lenne a 2. opci ónál a hatékonyság és a 
koherencia tekintetében, de az érin tettek fenntartásaiba ütközött. 
5.5. Megelőzés 
Az érdekeltek egyet értenek azzal, hogy a megel őzési tevékenységek az uniós polgári 
védelmet el őre vivő kiegyensúlyozott megközelítés inte gráns részét kell, hogy képezzék. 
Szakpolitikai opciók: 1) Nem lesz új uniós j ogszabály, de iránymutatás készül a minimális 
nemzeti megel őzési standardokról és a nemzeti ka tasztrófakockázat-kezelési tervekr ől. A 
társfinaszírozás szintje a jelenlegivel  azonos marad. 2) Általános uniós megel őzési politikai 
keret nem kötelez ő iránymutatásokkal és tovább i uniós finanszírozással a 
katasztrófakockázat-kezelés i tervekhez; 3) határid ő kitűzése a katasztrófa kockázat-kezelési 
tervek tagállamok általi elkészítéséhez, mely eket bizottsági iránymutatások kísérnek. 
Az 1. opció a tervek és a minimális megel őzési standardok különböz ő végrehajtásához 
vezethet, és nem vezetne az általános uniós megel őzési szint emelkedéséhez. 
A 2. opció az iránymutatások gyorsabb végrehaj tását eredményezné, feltéve, hogy a résztvev ő 
államok uniós finanszírozásért folyamodnának.  A költségek az egyes nemzeti rendszerek 
fejlettségét ől függenének. A pótlólagos jelentéstéte l igazgatási költség ei alacsonyak vagy 
jelentéktelenek lennének. A gazdasági, környe zeti és társadalmi hatások nagyobbak lennének, 
mint az 1. opció esetében. 
 
HU 7   HU A 3. opció következetes, méltányos megközelítés t eredményezne szerte az Unióban, de a 
végrehajtás késhet a jogalkotási folyamatok hossza miatt. A kapcsolódó igazgatási terhek 
alacsonyak. 
Mivel az 1. opció nem biztosít elegend ő hatékonyságot és koherenciá t, a 2. és a 3. opció lenne 
előnyös a hatékonyság, az eredményesség és a koherencia szempontjából. A 2. opció 
gyorsabb végrehajtást tenne lehet ővé, míg a 3. opció középtávon a katasztrófakockázat-
kezelési tervek koherensebb végrehajtását eredmény ezheti, de fontos érintettek fenntartásaiba 
ütközött. 
6. ÖSSZEFOGLALÁS ÉS KÖVETKEZTETÉSEK  
A hatásvizsgálat eredménye alap ján azt javasoljuk, hogy a következ ők szerepeljenek a 
jogalkotási javaslatban: A reagálással  kapcsolatban az eszköz ök önkéntes összevonásának 
lényeges elemei és elvei (a segítségnyújtás re ndelkezésre állása – 3. opció), és az uniós 
forrásokból finanszírozott eszközök lényeges el emei és elvei (kritikus hiányosságok – 2. 
opció), hivatkozással a végreha jtási szabályokra. A szállítással  kapcsolatban a hatásvizsgálat 
néhány hatályos jogszabályi rendelkezés fe lülvizsgálatát javasolja a szállítási m űveletek 
maximális uniós finanszírozási arányának emelése, valamint az igazgatási eljárások 
egyszerűsítése érdekében. A megel őzés és felkészültség  tekintetében általános uniós 
szakpolitikai keret és bizottsági iránymutat ás javasolt. Fontolóra kell venni határid ő 
megállapítását a tagállamok részére a katasztr ófakockázat-kezelési tervek kidolgozásához 
(megelőzés – 3. opció). A pótlólagos uniós pénzügyi támogatás el ősegítené a 
katasztrófakockázat-kezelési te rvek kidolgozását és a mini mumstandardok teljesítését, a 
képzési hálózat kialakítását és más fe llépéseket (felkészü ltség – 2. opció). 
A támogatási tevékenységek további  finanszírozása a CPFI megfelel ő módosítását igényelné. 
7. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A Bizottság a jogszabály végrehajtását legkor ábban három évvel annak hatályba lépését 
követően fogja értékelni és teljesítményét felmér ni. Erre többek között olyan nyomonkövetési 
információk alapján fog sor kerülni, mint az eredménymutatók és a kiindulási értékekhez 
képest elért eredmények, például a reagálási id ő és a felkészültségi intézkedések tekintetében.