ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.2.1

Miközben a vállalkozásalapítók száma évről évre az átlagosnál magasabb a migránsok körében, az üzletből kiszállók között is ők vannak többen. Az alacsonyabb fennmaradási arány utalhat arra, hogy az önfoglalkoztatás csak köztes lépés a fizetett munkaviszony felé, vagy arra, hogy a migránsok vállalkozásai magasabb arányban buknak el. Franciaországban például a külföldiek tulajdonában álló vállalkozásoknak csupán 40 %-a működik még öt évvel a megalapítása után is, szemben a francia állampolgárok tulajdonában álló vállalkozások 54 %-ával. (10) Az OECD tanulmánya (11) úgy találta, hogy a migránsok tulajdonában álló üzleti vállalkozásoknak még a képzettségek, tapasztalatok és más tényezők ellenőrzését követően is 27 %-kal kevesebb az esélye a fennmaradásra, mint a helyiek vállalkozásainak.
—

valamennyi pénzintézetnek megerősödött a tőkeszerkezete, miután a többségük már most is tiszteletben tartja a „Tier One” mutató előírását; a bankok hajlamosak csökkenteni méretüket és mérlegfőösszegüket, szilárdabb alapokra helyezve működésüket (lábjegyzet: a KPMG 2011 decemberi tanulmánya: Evolving Banking Regulations, A long journey ahead – the outlook for 2012);
5.3

Különösen fontos, hogy eredményeket érjünk el a környezetvédelmi adó, illetve a fosszilis üzemanyagok sok tagállamban magas támogatásának csökkentése terén, ugyanis sok termék és szolgáltatás ára nem tükrözi helyesen az összes termelési költséget, mivel nem számítják bele ezekbe a szennyezéssel járó kiadásokat. Az önkéntes környezetvédelmi címkézés intézkedései nem bizonyultak elegendőnek, különösen a jelenlegi válságban, amelyben nő azoknak a fogyasztóknak a száma, akik számára a termék ára a fontos, nem pedig az, hogy az mennyire környezetbarát. Ahhoz, hogy a környezetvédelmi adózás politikája terén széles körű társadalmi konszenzust sikerüljön elérni, figyelembe kell venni, hogy a politika milyen hatásokkal jár a vállalatok versenyképességére, illetve milyen szociális következményei vannak az emberekre nézve (ezt újabban energiaszegénységnek is nevezik), és kiegészítő politikákat kell kidolgozni a hatások enyhítésére (ipari, kereskedelmi és a legrosszabb szociális helyzetben levő csoportok támogatására szolgáló politikákat). Adóügyi ösztönzőkre is szükség van ahhoz, hogy a vállalatok a nyereségüket visszaforgassák a szén-dioxid-kibocsátás és más káros környezeti hatások csökkentését szolgáló intézkedésekbe (éghajlatváltozás elleni befektetési alapok révén). Fontos, hogy ezt a vállalatokon belül egyeztessék a munkavállalókkal is.
2.8

Az állami támogatások korszerűsítésének ki kell terjednie erre a fontos eszközre is, amely teljessé teszi azon lehetséges fellépések körét, amelyekkel be lehet avatkozni a hátrányos helyzetben lévő térségekben. Legalábbis különösnek tűnik, hogy az Európai Bizottság nemcsak megerősíteni szándékozik a jelenlegi, 1971 óta érvényben lévő, többször módosított modellt, hanem még az alkalmazásán is szigorítana. Az Európai Bizottság által többször hivatkozott növekedési és munkahelyteremtési célkitűzéseknek ellentmondanak a következetlen politikák, amelyek ténylegesen korlátozzák az iránymutatások reformja által elérhető lehetőségeket.
3.5.1

Az európai digitalizálódás folyamatába az iskoláknak is be kell kapcsolódniuk – a tanárokkal és a diákokkal együtt. Fontos biztosítani az ahhoz szükséges eszközöket, hogy valódi digitális iskolák jöhessenek létre, amelyekben az irányítás és a tanítás is digitálisabb formában zajlik, és ez egyúttal a környezet jobb védelméhez is hozzájárul.
3.5

Bár a társadalmi és a civil párbeszéd is először az adott állam szintjén folyik, jelentőségük európai szinten is elismerésre került, mivel itt is megvalósul különféle formákban. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, az európai civil társadalom konzultatív szerveként, és különös tekintettel arra, hogy azonos arányban áll a munkaadók (I. csoport), a munkavállalók (II. csoport) és a civil társadalom egyéb szervezeteinek (III. csoport) a képviselőiből, „képes a társadalmi és a civil párbeszéd találkozási pontján elhelyezkedni”, és így „elősegíteni közös szempontok együttes kidolgozását, bevonva ebbe az általa képviselt különféle gazdasági, társadalmi és civil tevékenységi kategóriákat” (7).
3.4.3

Az üvegházhatású gázok képződése károsan hat az éghajlatváltozásra. A „háztartási szakasz” hatása a legerősebb ebből a szempontból, az élelmiszer-pazarláshoz kapcsolódó kibocsátások 45 %-a ugyanis a becslések szerint erre vezethető vissza, míg a feldolgozási szakasz az éves kibocsátásokhoz mintegy 35 %-kal járul hozzá. De ugyanez a tanulmány arra is rámutat, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó becsléseket óvatosan kell kezelni, mivel az élelmiszer-pazarlást számszerűsítő adatok megbízhatóságától függenek (Preparatory study on food waste across EU 27 executive summary (Előkészítő tanulmány az EU-27 országokban bekövetkező élelmiszer-veszteségről, összefoglaló, 2010. október).
1.1

A rekreációs vízi tevékenységeket, azaz a séta- és sporthajózást (vitorlás- vagy motoros hajóval, kenuval, kajakkal vagy egyéb hajóval), illetve a szóba jöhető számos vízi tevékenységet (szörf, sárkányszörf, búvárkodás, hobbihorgászat stb.) Európában hosszú évek óta gyakorolja valamennyi társadalmi osztály. Ebben az értelemben az európai szabadidős hajózást nem csupán nyári időtöltésként lehet felfogni, hanem testnevelési, kulturális, környezetvédelmi és társadalmi értékek hordozójaként és közvetítőjeként is. Így a széles rétegeket érintő európai szabadidős hajózás fontos társadalmi szerepet tölt be, és az Európai Unió értékrendjébe is illeszkedik.
5.2.5

Riasztó azoknak a fiatal nőknek az aránya is, akik nem dolgoznak, és oktatásban vagy képzésben sem részesülnek (úgynevezett „NEET”-fiatalok a „not in employment, education or training” kifejezés nyomán). Az Eurostat szerint a férfiak 13 %-ával szemben a nők 20 %-a van ilyen helyzetben. Az iskolából kimaradók arányának csökkentése az Európa 2020 stratégiának is egyik célja, amelyet e kezdeményezés révén karol fel.
Pfeiffer, Stephen: Current perspectives on the identification and assessment of gifted students [A tehetséges diákok azonosításának és értékelésének aktuális perspektívái], In: Journal of Psychoeducational assessment, 2011.Wallace, B. y Erikson, G.: Diversity in Gifted Education. International perspectives on global issues [Sokféleség a tehetséges gyerekek nevelésében. Globális kérdések nemzetközi szemszögből], New York, Routledge, 2006.
4.8

Jóllehet az egyes tagállamoknak maguknak kell kialakítaniuk saját célkitűzéseiket valamennyi területen, beleértve a szociális lakáskínálat kidolgozását is, az Európa 2020 stratégia mögött konkrét európai szintű intézkedéseknek kell felsorakozniuk e területen is, a szociális lakhatás kérdését is ideértve.
4.2.5

Az EUSZ 21. cikkének értelmében az Unió intézményeinek és szerveinek, így az EGSZB-nek is feladata, hogy elősegítsék az Unió számára kötelező értékeknek és alapelveknek, köztük az emberi jogok és az alapvető szabadságok oszthatatlanságának határozottabb érvényesítését. Ez adott esetben olyan formában is történhet, hogy az uniós szervek – ha úgy vélik, hogy az említett értékek és alapelvek nincsenek tiszteletben tartva, illetve sérülnek – véleményt nyilvánítanak, vagy esetleg politikai intézkedésekkel válaszolnak. Ez érvényes az Unió és Kína közötti kapcsolatokra is. Az EGSZB szerint a YICD egyik fontos feladata egy „értékekről szóló párbeszéd” kialakítása annak érdekében, hogy éppen az emberi jogok terén ki lehessen dolgozni olyan „legjobb gyakorlati” példákat, amelyek lehetővé teszik az első előrelépéseket. Ehhez kapcsolódva a jövőbeli munkák során figyelembe kell venni azokat a tapasztalatokat, amelyeket az EGSZB az EU–Kína kerekasztal és a Gazdasági és Szociális Tanácsok és Hasonló Intézmények Nemzetközi Szövetsége (AICESIS) keretében szerzett.
2.9

Szociális szempontból a programozott elavulás három különböző típusú problémát vet fel. Először is, válság idején a fogyasztási cikkek programozott elavulása hozzájárul a hitelre történő vásárlások elterjedéséhez és egy soha nem látott mértékű eladósodáshoz. Az elavulás leginkább azon hátrányos helyzetű társadalmi kategóriák tagjait sújtja, amelyek nem tudnak tartós termékeket magas áron megfizetni, és gyakran alacsonyabb árú, rövidebb élettartamú árukkal kénytelenek megelégedni. Emellett a javítással foglalkozó cégek foglalkoztatási részlegének is el kell viselnie a programozott elavulás káros következményeit. Az ADEME-jelentés (2007) adatai (1) is megerősítik e tendenciát: a meghibásodott készülékek csupán 44 %-a kerül megjavításra. A forgalmazók becslései szerint a garancia alá nem tartozó készülékek 20 %-a esetében történik a megjavításra irányuló beavatkozás. Az ADEME-tanulmány (2010) számottevő visszaesést mutat Franciaországban 2006–2009 között is a javítási tevékenységet illetően, különösen a háztartási elektronikai készülékek vonatkozásában. A javítási üzletág előnye, hogy nem helyezhető át és többnyire stabil munkahelyekből áll.
3.3.1

Az EU csupán „puha” nyomást képes kifejteni. A feladatot egy átfogó stratégiai keret kidolgozásának kell jelentenie. Az EU ennek kapcsán is jó helyzetben van ahhoz, hogy vezető szerepet vállaljon három kulcsfontosságú területen: egy globális keret előmozdításában, a fenntarthatóság népszerűsítésében és a civil társadalom teljes körű és aktív részvételének biztosításában. Mivel számos ajánlás tárgyalja ezeket, nem szükséges itt is megismételni az érveket. Az EGSZB azonban örömmel fogadja, hogy az Európai Bizottság kétszer (15) is hangsúlyozta, hogy „a fenntartható bányászat elősegítheti a fenntartható fejlődést” és ez feladata is. A fenntarthatóságnak alapvető jelentőséget kell kapnia minden, a létfontosságú behozatal beszerzésére vonatkozó uniós stratégiában.
7.1

Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy tanulmányozza egy európai energiaszolidaritási alap létrehozásának lehetőségét az EGSZB által javasolt intézkedések támogatására, nevezetesen: a polgárok tájékoztatása/képzése, a helyi projektek európai hálózatban való összefogása, az EU által finanszírozott transznacionális projektek által kifejlesztett vagy helyi és nemzeti szinten kidolgozott bevált gyakorlatok európai szintű cseréjének, átadásának és általánosításának támogatása. Így például az államok vagy a helyi önkormányzatok által kidolgozott rendelkezések a számlakifizetéseknek (szociális díjak, energiacsekk stb.), a téli szünetnek, az egyablakos rendszerek létrehozásának a pénzügyi támogatására, az energiahatékonysággal foglalkozó tanácsadók képzése (pl. „Achieve” európai projekt), a lakónegyedek felújítása, az energiahatékonysági munkálatok (pl. CEB-ELENA „European Local Energy Assistance Facility” európai projekt) és a megújuló energia mikrotermelésének pénzügyi vagy technikai támogatása, valamint a kiszolgáltatott háztartásokhoz igazított finanszírozási elgondolások (pl. FinSH európai projekt – Financial and Support Instruments for Fuel Poverty in Social Housing).
2.11

Az egyik legfontosabb alapelvnek továbbra is az EU-n belüli differenciált integrációnak kell lennie, melyet már sikerrel alkalmaznak számos politikai területen. Több, a GMU megvalósításához elengedhetetlen döntést is meg lehet hozni a meglévő jogszabályok értelmében és/vagy a megerősített együttműködés révén, míg mások új szerződést és/vagy a meglévők megváltoztatását teszik szükségessé. Ezek a döntések lehetővé tennék a GMU kialakításában bekövetkezett késedelem behozatalát, illetve egy sor intézkedés gyors meghozatalát, anélkül, hogy figyelmen kívül hagynánk a hosszú távú kilátásokat, mivel az euróövezetnek is valódi strukturális reformokra van szüksége intézményi szinten, az egyes országokban elvégzendőkkel párhuzamosan.
3.12

Kereskedelmi mérleg szempontjából a gyógyszeripar a vezető csúcstechnológiai ágazat (2011-ben 48,3 milliárd eurós többlettel), és a nettó értékesítésekhez viszonyított legmagasabb K+F-beruházási aránnyal is büszkélkedhet. Ezen ágazat szereplői képviselik világszinten az összes vállalati K+F-kiadások 19,1 %-át. A magánvállalatok évi mintegy 100 milliárd dollárt költenek kutatás-fejlesztésre, az európaiak körülbelül 30 milliárd eurót. E kiadások tetemes része a klinikai kísérletekre megy el, ez alatt pedig nemcsak magukat a kísérleteket kell érteni, hanem a forgalmazást követő vizsgálatokat is, melyek a termék piacra dobását követően is kötelezőek.
4.4

A tanulás ösztönzésének akkor van értelme, ha annak sikeressége nem kizárólag attól függ, hogy az egyes személyek mennyi erőfeszítésre képesek, és mennyire lenne szükségük. Ennek hiányában azok a csoportok, amelyek már most is hátrányos helyzetben vannak vagy a perifériára szorultak, továbbra is kollektív szegregáció alanyai lesznek. Folytatni kell konkrét nemzeti és helyi intézkedések kidolgozását a mindenki számára hozzáférhető, egész életen át tartó tanulás biztosítása érdekében, a szociális partnerek és a civil társadalom részvételével és az eredmények rendszeres értékelésével.
5.3

A munkahelyi környezetben és az azon kívüli területen is nagyon hasznos, ha a fiatal migránsokat összehozzák tapasztalt idősebb emberekkel. Nagyon értékes azoknak az idősebb embereknek a tudása és ítélőképessége, akik készek megosztani tapasztalataikat a fiatalokkal. Ebből nemcsak megfelelő megoldási lehetőségek születnek a problémákra, hanem mindez a társadalmi kohéziót erősítő párbeszéd egyik fontos formáját is jelenti. Ráadásul minden érintett számára igen hasznos. Amennyiben a párbeszéd szereplői még sokféle kulturális háttérrel is rendelkeznek, akkor mindez egy olyan nyitott, sokdimenziós társadalom fontos érzését is adja, amelyben mindenki szerepet vállalhat, és amelynek életében mindenki egyaránt részt vehet.
2.8.

Egy tevékenység akkor is szabadfoglalkozású tevékenységnek minősülhet, ha ugyan bizonyos paraméterek nem adottak, ám az alapvető jellemzők érvényesülnek. Így például számos államban szabadfoglalkozású tevékenységként sorolható be az a szolgáltatásnyújtás is, amelyre ugyan foglalkoztatási viszony keretében kerül sor, ám a szakmai függetlenség továbbra is biztosított. Az EGSZB megállapítja, hogy a szabadfoglalkozású tevékenységek, illetve az e tevékenységeket az európai liberális rendszerben szabályozó előírások és irányító testületek diverzifikálódtak. Az új szabadfoglalkozású tevékenységek – mint pl. a pszichológus, a szociális munkás, az adótanácsadó, a fizetésképtelenségi ügyekkel kapcsolatos tanácsadó, a földmérő vagy akár a mediátor – az egyes foglalkozások liberális rendszerben történő gyakorlásának új formáit jelentik, és ennek kapcsán egy inkluzív megközelítést tesznek szükségessé.
3.1

Az International Organisation for Biological and Integrated Control of Noxious Animals and Plants (IOBC) az integrált termelést olyan élelmiszer-termelő mezőgazdasági rendszerként definiálja, amely optimálisan használja ki a természeti erőforrásokat és a természetes szabályozási mechanizmusokat, biztosítva, hogy a gazdálkodás hosszú távon is életképes és fenntartható legyen. E rendszerben az alkalmazott biológiai módszereket, termesztéstechnikai eljárásokat és vegyi folyamatokat gondosan megválogatják, ügyelve a környezet, a nyereségesség és a szociális követelmények szempontjai közötti egyensúlyra.
5.8

A saját források kihasználása azt is jelenti, hogy rövid ellátási láncokat hozunk létre, amelyek gazdasági, szociális és kulturális előnyökkel járnak nemcsak a gazdálkodók, hanem más vállalatok és fogyasztók, valamint általában a vidéki területek számára is. Jó példa erre az élelmiszer és az energia területe. Ezt a fajta termelési modellt támogatni kell, amit az a tény is alátámaszt, hogy a transznacionális kiskereskedelmi láncok igen ritkán szerzik be áruikat helyi termelőktől, még akkor is, ha a jól szervezett szállítói oldal megbízható ellátást képes biztosítani.
3.6

Az EGSZB megemlíti az Inclusion International által készített „Global Report on living and being included in the community” [Átfogó jelentés a közösségben való életről és a befogadásról] c. tanulmányt, (6) amely rámutat arra, hogy az értelmi fogyatékossággal élőktől megtagadnak bizonyos alapvető hozzáférési jogokat, például hogy saját kulcsuk lehessen a saját lakásukhoz, hozzáférjenek kereskedelmi szolgáltatásokhoz, ott sétáljanak, ahol akarnak, vagy diáktársaikkal együtt játszhassanak a játszótéren.
4.3.3.6

A népesség elöregedésének európai kilátásait figyelembe véve egy olyan speciális intézkedést is be kell építeni, amely támogatja az egészséges és aktív idősödést az EU földközi-tengeri partvidéki régióiban. A földközi-tengeri régiókban szükséges egy megvalósítható, hosszú távú terv bevezetése is az ellenőrzött bevándorlásra és az idénymunkásokra vonatkozóan, amely az idősödő népesség által hagyott munkaerőhiány betöltésére és az eltartottak növekvő arányának kezelésére irányul. Az EGSZB támogatja, hogy az EU nagyobb erőfeszítéseket tegyen annak érdekében, hogy segítse a földközi-tengeri régiókat a migráció jelentette kihívás kezelésében és a bevándorlók társadalomba való integrációjában.
3.1.2.

Észak-Amerika elfogadott egy újraiparosítási stratégiát, amely mindenekelőtt az alacsony energiaköltségekre és a NAFTA-államok alacsonyabb munkaerőköltségeire épít. Kína és több délkelet-ázsiai ország jelentős befektetéseket vonzott, különösen a villamosipari és elektronikai szektorban, de újabban a gépgyártásban is. Államilag támogatott fejlesztési tervek segítségével ezek az iparágak nemcsak az alacsonyabb béreikkel versenyeznek, hanem hamarosan már magasabb hozzáadott értékű termékeket is előállítanak majd. Japán a jen nemrégiben történt, mintegy 30 %-os leértékelése révén versenyképesebbé vált. Végül pedig az utóbbi években Afrikának és a Közel-Keletnek is sikerült gyártóipari befektetéseket vonzania.
3.6.

Ezzel szemben a családegyesítési joggal (8) rendelkező feleségeknek esetenként egy évet is várniuk kell a fizetett munkavállalásra vagy egy önálló tevékenység megkezdésére, mely határidőt a tagállamok határozhatják meg. Ez a várakozási idő a nőt a férjétől függő helyzetbe hozza, eltávolítja a munkaerőpiactól, és ez idő alatt elveszítheti kompetenciáinak egy részét is. A helyzet orvoslására az Európai Bizottságnak nem csupán a családegyesítési jogról szóló irányelv tagállami végrehajtását kellene ellenőriznie, hanem annak felülvizsgálatát is kilátásba kellene helyeznie.
4.2.

Az EGSZB tisztában van azzal, hogy a civil társadalmi szervezetek képviselőit több esetben verbálisan és az igazságügyi eljárásokkal összefüggésben is fenyegették, részben személyesen is, valamint civil társadalmi munkájuk terén is indokolatlan korlátozásokat tapasztaltak. E korlátozások közül többre a 2013. májusban és júniusban a Gezi parkban zajló tiltakozásokkal, valamint az ezekkel az eseményekkel kapcsolatban álló jogi eljárásokkal összefüggésben került sor.
4.14.

Az EGSZB támogatja azt a szemléletet, hogy a közönséget is az ágazat fő motorjai közé kellene számítani. Ezért hangsúlyozza, hogy megfelelő adatokra van szükség európai szinten, és hogy a fogyasztói szervezeteket is be kell vonni az érdekeltekkel – például az Európai Filmfórum keretében – folytatott vitákba.
2.2.

Az egész EU-ban a faipari ágazatban 2012-ben jelentősen csökkent a munkahelyek száma. Az átlagos visszaesés 4,4 %-os volt, de a számok a németországi 3,2 %-tól egészen a spanyolországi 13,7 %-ig terjednek. 2012 során Horvátországban és Dániában volt a legnagyobb a munkahelyek számának növekedése, míg Spanyolországban (-13,7 %), Cipruson (-13,1 %) és Szlovákiában (-11,5 %) volt tapasztalható a legnagyobb visszaesés. Az európai és a nemzeti politikák nagyon komoly mértékben kihatnak a faipari ágazat versenyképességére. Ahogy az a 2014-es uniós versenyképességi jelentésből is kiderül, a termelési, munkaerő- és nyersanyagköltségek jóval magasabbak Európában, mint sok más régióban, így komoly a veszélye annak, hogy az ágazat nagy részében áthelyezik máshova a termelést. Európának ezért ki kellene kötnie, hogy az uniós piacra érkező importáruknak ugyanazoknak a szociális, környezetvédelmi és biztonsági szabványoknak kell megfelelniük, mint az Európában gyártottaknak. Emellett az EGSZB arra is emlékeztet, hogy az európai faipari ágazatban továbbra is jelentősen nőnek a termelési költségek, különösen ami a gyanta- és az energiaárakat illeti. Az európai energiaárak háromszor magasabbak az egyesült államokbelieknél.
3.8.

Ebben a környezetben a termelési folyamatok ilyen sokfélesége miatt változatos üzleti képviseleti szervek jöttek létre, ami már magában is akadályozza az együttműködést a vállalatok és a munkavállalói képviseletek között olyan fontos témákban, mint a környezeti fenntarthatóság vagy a változáskezelés. A csomagolóipari alágazatok – például a fém csomagolóanyagoké – szegmentált jellegét a kereskedelmi képviseleti szervek nagy száma is illusztrálja. Az alumíniumgyártók és az alumínium csomagolóeszközök előállítói például gyakran ugyanazok a vállalatok, és ezeknek saját kereskedelmi szervezetük van (European Aluminium Association). Ugyanakkor az (acélból és alumíniumból készült) italos dobozokat gyártó fémcsomagolás-specialisták is saját kereskedelmi szervezettel rendelkeznek; az acéltermékekre szakosodott csomagolástechnikai vállalatoknak pedig szintén külön kereskedelmi szövetségük van.
1.6

Az EGSZB megjegyzi, hogy a vízszolgáltatás a tetemes tőkebefektetési igény és a jelentős szállítási költségek miatt természetes monopólium, amint azt az Európai Környezetvédelmi Ügynökség egy közelmúltbeli jelentésében is megállapítja (Európai Környezetvédelmi Ügynökség, 2013: „Assessment of cost recovery through water pricing” [Az árképzés révén történő költségmegtérülés értékelése a vízszolgáltatás területén] Luxemburg; 28. o.). Ezért fontos, hogy a hatóságok olyan pozícióban legyenek, hogy átfogóan ellenőrizni tudják a vízművek által nyújtott szolgáltatások minőségét és hatékonyságát. Ennek kapcsán az EGSZB támogatja az Európai Bizottságot, mely elismeri az átláthatóság kulcsszerepét.
1.2

Az EGSZB azt tervezi, hogy az ukrán civil társadalom széles spektrumát felkéri majd az együttműködésben való részvételre, emellett pedig azokat is be kívánja vonni e folyamatba, akik továbbra is szkeptikusak vagy ellenségesek a közelmúltbeli politikai átalakulással és az EU-hoz való közeledéssel szemben.
2.4

A nemek közötti egyenlőség elérésének továbbra is fontos eleme a munka és a magánélet közötti megfelelő egyensúly megteremtése. A női kutatók szakmai előrelépése előtt nem csupán az ún. „üvegplafon” áll akadályként, hanem egy „anyasági fal”, azaz a dolgozó anyákkal szembeni sztereotípiák és hátrányos megkülönböztetés is, mivel még ma is a nők azok, akik a gondozási és a háztartási munkák fő terheit viselik.
1.9

Az EGSZB a hitelfinanszírozási rendszert a bevált gyakorlatok egyik példájának tekinti, és azt ajánlja, hogy az EKB komolyan fontolja meg egy hasonló kezdeményezés bevezetését az euróövezetben. 2014. június 5-én az EKB egy sor likviditási intézkedést jelentett be a kkv-knak nyújtott banki kölcsönök előmozdítására (6). Az EGSZB örömmel nyugtázza, hogy az EKB fő javaslatát képező ún. célzott, hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletek (CHLRM) hasonlítanak az e véleményben is említett hitelfinanszírozási rendszerhez. Azt is érdemes megjegyezni, hogy az EGSZB e véleménnyel kapcsolatos munkája megelőzi a szakpolitikai döntéshozók gondolkodásmódjának változását.
3.5

A korábbi bővítési fordulók tapasztalataiból tanulva az Európai Bizottság jobban odafigyel a független és professzionális média alapvetően fontos szerepére, ahogy azt a „Speak-Up” címmel általa szervezett két konferencia is bizonyította (2011-ben és 2013-ban), de erre utal a csatlakozó országokbeli tömegtájékoztatás szabadságának és integritásának elősegítéséhez a 2014–2020-as időszakban nyújtandó uniós támogatásokról szóló iránymutatások elfogadása is, amelyek a pénzeszközök elosztásának alapjául is szolgálhatnak. Továbbra is kérdés azonban, miként lehet gondoskodni arról, hogy a média az EU-n belüli közönséget is elérje, melyet szintén megfelelően tájékoztatni kell a bővítési politika jelentőségéről és dinamikájáról.