EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2022.10.6. COM(2022) 740 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK a migrációról és a menekültügyről szóló jelentésről















1.BEVEZETÉS Az elmúlt évben az EU olyan eseménysorozattal szembesült, amely messzemenő következményekkel járt a migrációra, a menekültügyre és a határigazgatásra nézve. Oroszország Ukrajna elleni, provokáció nélkül indított agresszív háborúja a második világháború óta a legnagyobb mértékű kényszerű lakóhelyelhagyáshoz vezetett Európában, és a háború közelmúltbeli eszkalálódása nyomán egyre több orosz állampolgár érkezésére lehet számítani az Unió külső határain. A mediterrán térségen és a Nyugat-Balkánon áthaladó útvonalakra nehezedő folyamatos nyomás tovább súlyosbította a megnövekedett migrációs áramlások jelentette kihívást. Az, hogy a belarusz rezsim politikai célokra eszközként használja fel a migránsokat, példátlan jogi és operatív kihívásokat támasztott. Ezzel párhuzamosan a tagállamoknak meg kellett erősíteniük a határigazgatást és a vízumpolitikát, mivel a Covid19 miatt bevezetett utazási korlátozások feloldásával újraindult az idegenforgalom és az üzleti tevékenység. Az EU tanúbizonyságot tett arról, hogy képes a gyors reagálásra, mégpedig tényleges szolidaritáson és hatékony koordináción keresztül. Az átmeneti védelemről szóló irányelv első ízben való aktiválása, valamint az a tény, hogy megannyi európai polgár szívélyes fogadtatásban részesíti az Ukrajnából menekülőket, az európai értékek kiemelkedő megnyilvánulása. A helyszínen végrehajtott gyakorlati, közvetlen fellépés megmutatta, hogy az EU hogyan segíti mind a védelemre szoruló embereket, mind a nyomás alatt álló tagállamokat. A háború nyomán hozott válaszintézkedések jól példázzák, hogy az EU egyre inkább képes a kollektív reagálásra. A migrációs felkészültségi és válságkezelési hálózat új fórumot biztosított a kommunikáció és a kölcsönös tudatosság erősítéséhez, ami a koherens uniós válasz alapja. A szolidaritási platform központi szerepet játszott az Ukrajnából menekülők fogadásának koordinálásában. Az új Európai Menekültügyi Ügynökség, a Frontex és az Europol fokozta az új kihívásokkal szembesülő tagállamoknak való segítségnyújtást. Az Unió reakcióképessége és gyorsasága segít átvészelni a kihívásokat. Mindazonáltal a legutóbbi migrációs jelentés óta eltelt egy évben bebizonyosodott, hogy az uniós menekültügyi és migrációs rendszer strukturális reformjára van szükség annak érdekében, hogy az EU felkészülten tudja kezelni a válsághelyzeteket és a hosszabb távú tendenciákat. A francia elnökség alatt végzett munka olyan pozitív dinamikát hozott létre, amely jelentős előrelépést tett lehetővé a migrációs és menekültügyi paktum belső és külső dimenziója tekintetében egyaránt. Az új szolidaritási nyilatkozat alapul szolgált ahhoz, hogy a tagállamok újraindítsák az együttműködést a Bizottság támogatásával. A legfontosabb származási és tranzitországokkal kialakított partnerségünk a migráció és a kényszerű lakóhelyelhagyás valamennyi vonatkozásában elmélyült. A diplomáciai szintű szerepvállalás eredményesnek bizonyult mind a migrációval kapcsolatos szélesebb körű együttműködés szempontjából, mind pedig olyan kulcsfontosságú esetekben, mint a migránsok eszközként való felhasználása a belarusz rezsim által. Számos ágazat és a tagállamok mindegyike munkaerőhiánnyal küzd, ami szükségessé teszi a dinamikus munkaerő vonzását, csakúgy mint a biztonságos útvonalak kialakítását, ezáltal csökkentve az irreguláris migráció ösztönzőit. A képzett és tehetséges munkavállalókra vonatkozó új javaslatcsomag a paktumban érvényesülő nemzetközi szintű átfogó partnerségi megközelítést tükrözi. A Bizottság üdvözli az Európai Parlament és a Tanács soros elnökségei által elfogadott közös ütemtervet, amelyben a felek megerősítik, hogy minden erőfeszítést megtesznek annak érdekében, hogy a paktumban felvázolt, a menekültügy és a migráció kezelésére vonatkozó jogalkotási javaslatok elfogadására még a 2019–2024-es jogalkotási ciklusban sor kerüljön. Ez a jelentés számba veszi a migráció és a menekültügy terén az elmúlt évben elért eredményeket és a legfontosabb fejleményeket. Azonosítja az előttünk álló fő kihívásokat, és felidézi az átfogóbb és méltányosabb migrációs és menekültügyi politikához szükséges lépéseket. 2.AZ UKRAJNA ELLENI OROSZ INVÁZIÓRA ADOTT UNIÓS VÁLASZ Európa példa nélküli fogadtatásban részesítette az Ukrajna elleni orosz agresszív háború elől menekülők millióit. A Bizottság gyorsan reagált a kihívás mértékére, és az uniós szinten rendelkezésre álló valamennyi eszközt felhasználva támogatta a tagállamokat, az egyes európaiak rendkívüli nagylelkűségére is támaszkodva. Ez az EU-n belüli segítségnyújtásra irányuló munka szorosan kapcsolódik azokhoz a törekvésekhez, amelyek célja a humanitárius szükségletek kielégítése és az újjáépítés megkezdése magán Ukrajnán belül (lásd az alábbi 7. szakaszt). A menekülők uniós fogadásának központi mozzanata volt, hogy az EU 2022. március 4-én első ízben aktiválta az átmeneti védelemről szóló irányelvet, amely EU-szerte egyértelmű jogállást és egyedülálló védelmet biztosított a háború elől menekülőknek, továbbá garantálta számukra a szálláshoz, az oktatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz és a munkához való hozzáférés jogát. Több mint 4 millió fő jelezte az átmeneti védelem, illetve a tagállamok nemzeti joga szerinti megfelelő védelem iránti igényét. A Bizottság, az uniós ügynökségek és a tagállamok közösen fáradoztak e jogok érvényesítésén. A Bizottság késedelem nélkül operatív iránymutatást adott ki az EU Ukrajnával közös határain végzett ellenőrzésekről, pontosítva a Schengeni határellenőrzési kódex által a helyzet kezelése érdekében biztosított rugalmasságot. Az átmeneti védelemre vonatkozó további iránymutatást rendszeresen frissítették annak érdekében, hogy az egyes tagállamok egységes jogokat biztosítsanak a kedvezményezetteknek. 2022. február 24. óta a migrációs felkészültségi és válságkezelési hálózat – amely a paktum egyik, már működő eleme – biztosítja, hogy minden szereplő rendelkezzen a hatékony és összehangolt uniós reagáláshoz szükséges helyzetismerettel, szorosan együttműködve más fórumokkal, nevezetesen az uniós politikai szintű integrált válságelhárítási mechanizmussal és a szolidaritási platformmal. Szolidaritási platform A Bizottság az átmeneti védelemről szóló irányelv aktiválásával összefügésben szolidaritási platformot hozott létre, amely az összehangolt európai reagálás központjává vált. A Bizottság elnökletével működő szolidaritási platform összefogja a tagállamokat, a schengeni társult országokat, az Európai Külügyi Szolgálatot, az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségét, a Frontexet és az Europolt, a Nemzetközi Migrációs Szervezetet és az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatalát (UNHCR), továbbá Ukrajnát és Moldovát. Emellett fórumot biztosít a nemzetközi partnerekkel, nevezetesen az Egyesült Államokkal, Kanadával és az Egyesült Királysággal folytatott megbeszélésekhez is. A szolidaritási platform nyomon követi az EU-ban felmerülő igényeket, és koordinálja az operatív válaszlépéseket. Feltérképezte a tagállamok befogadókapacitását, segített tájékoztatni a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyeket a lehetőségeikről, valamint előmozdította biztonságukat az emberkereskedelem elleni küzdelem európai uniós koordinátorának vezetésével kidolgozott emberkereskedelem elleni közös terv révén. A platform erőfeszítéseket tesz az oktatás, a foglalkoztatás és a fenntartható szállás biztosítása, a Moldovából való továbbutazás elősegítése, valamint az Ukrajnába való visszatérés mellett döntők támogatása terén. Folyamatosan kiemelt figyelmet fordít a legkiszolgáltatottabb helyzetűek, különösen a gyermekek védelmére. A tíz pontból álló terv végrehajtása Az EU válaszlépéseit a Bizottság által márciusban közzétett tíz pontból álló terv foglalja keretbe. A terv kulcsfontosságú eleme az átmeneti védelemmel kapcsolatos regisztrációs platform, amely lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy valós időben információt cseréljenek az átmeneti védelem és a nemzeti jog szerinti megfelelő védelem igényléséről, mindeközben megelőzve az esetleges visszaéléseket. 24 tagállam már használja a platformot, amelyet a tervek szerint Dániára és a schengeni társult országokra is ki fognak terjeszteni. A közlekedési és információs központok térképe megkönnyíti a továbbutazást azzal a céllal, hogy biztosítsa a tagállamok befogadókapacitásának maximális kihasználásához szükséges szállítást. Kulcsfontosságú prioritás a befogadórendszerek fejlesztése, a helyi közösségekbe való befogadás biztosítása, valamint biztonságos és megfelelő szállás nyújtása. Az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége gyakorlati ajánlásokat terjesztett elő a magánszállásokon történő szükséghelyzeti elhelyezésre vonatkozóan. A „biztonságos otthonok” kezdeményezés számos olyan szervezetet támogatott, amely a magánlakások tulajdonosai számára lehetővé tette az Ukrajnából érkezők fogadását, például a magánszállások megfelelővé és biztonságossá tételére vonatkozó iránymutatással. A jövőbeli fejleményekre való felkészültségnek immár részét képezi egy közös európai vészhelyzeti és válságreagálási terv. A nemzeti vészhelyzeti tervekkel kapcsolatos munka megkezdődött, különös hangsúlyt fektetve a téli időszakra való felkészülésre.

Az Ukrajnából érkezők mintegy fele gyermek, aki kísérővel vagy egyedül utazik. A gyermekeknek a biztonságos otthonba való eljutásuk minden szakaszában történő védelmére vonatkozó célzott iránymutatás mellett kiemelt hangsúlyt kapott a kísérő nélküli kiskorúak Moldovából történő átszállítása és a korábban ukrán intézményekben elhelyezett gyermekek megfelelő ellátása. Az emberkereskedelem elleni közös uniós terv minimálisra kívánja csökkenteni annak kockázatát, hogy az úton lévő vagy munkát kereső személyek – különösen a nők és a gyermekek – a szervezett bűnözés célpontjaivá váljanak. Az uniós szintű intézkedések, valamint a tagállamoknak szóló ajánlások kiterjednek a figyelemfelkeltésre, a megelőzésre, a megerősített bűnüldözési és igazságügyi együttműködésre, az áldozatok azonosítására és védelmére, valamint a nem uniós országokkal, különösen Ukrajnával és Moldovával folytatott együttműködésre. Az emberkereskedelem megerősített eseteinek száma jelenleg alacsony, de a kockázatok egyértelműek. Minden esetről és nyomozásról továbbra is tájékoztatni kell az Europolt. Emellett a Bizottság még idén előterjeszti az emberkereskedelem elleni küzdelemről és az áldozatok védelméről szóló felülvizsgált jogszabályra irányuló javaslatát. A helyszínen tevékenykedő uniós missziók – többek között az EU ukrajnai tanácsadó missziója (EUAM Ukrajna) – segítik az ukrán hatóságokat a határigazgatás terén. Az EU kibővítette a moldovai–ukrán határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EUBAM) megbízatását, hogy lehetővé tegye személyzete számára a moldovai határrendészet támogatását is. Moldovának szüksége van az uniós szolidaritásra, és az ország célzott segítségben részesül. A tagállamok vállalást tettek mintegy 20 000, moldovai menedékhelyeken tartózkodó személy befogadására, bár egyelőre sok ukrán állampolgár a hazája közelében kíván maradni. A Moldovával gyorsan megkötött, jogállásról szóló megállapodásnak köszönhetően a határigazgatás támogatásában már a Frontex is részt vesz. Az új belső biztonsági és a határigazgatási uniós támogatóközpont szintén segíti Moldovát a biztonsági kihívások – köztük a tűzfegyver-kereskedelem, a kábítószer-kereskedelem és az emberkereskedelem – kezelésében. A Bizottság együttműködik nemzetközi partnereivel annak érdekében, hogy biztonságos úti célokat kínáljon a háború elől menekülőknek. A harmadik országbeli állampolgárok segítséget kapnak a biztonságos hazatérés érdekében, és az Egyesült Államok, Kanada és az Egyesült Királyság eddig közel 250 000 személyt fogadott be. A Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat szorosan együttműködött a tagállamokkal és a nemzetközi partnerekkel az Ukrajna elleni orosz inváziót követően külföldön rekedt ukrán állampolgárok hazaszállításának támogatása érdekében. A tíz pontból álló terv a belső biztonsági vonatkozásokkal is foglalkozik. A biztonsági unióról szóló negyedik eredményjelentés áttekintést nyújt az Europol tevékenységeiről, valamint az Oroszországgal szembeni uniós szankciók nemzeti hatóságok általi maradéktalan végrehajtásának koordinálásáról a „Freeze and Seize” munkacsoport keretében. Az átmeneti védelemről szóló irányelv szerinti jogok biztosítása Az EU egy sor célzott ágazati kezdeményezést is indított annak érdekében, hogy érvényt szerezzen az átmeneti védelemről szóló irányelv által biztosított különböző jogoknak. Az Ukrajnából menekülők oktatásával kapcsolatban különös hangsúlyt kapott a 2022–2023-as tanévre való felkészülés. Minden gyermek számára biztosítani kell, hogy helyi iskolába járhasson az EU-ban, de a tevékenységeknek egyúttal lehetővé kell tenniük a gyermekek Ukrajnához fűződő szoros kapcsolatának megőrzését is. A Bizottság támogatást és iránymutatást nyújtott az európai platformokon, többek között a School Education Gateway portálon, az eTwinning programon és az új ukrán iskolaközponton keresztül. Az Ukrajnával foglalkozó uniós oktatási szolidaritási csoport segít a szakértelem uniós szintű összevonásában . Emellett az Erasmus+ program égisze alatt célzott támogatásban részesülnek a diákok, a friss diplomások, a tanárok és az oktatók, a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések keretében indított célzott fellépés pedig ösztöndíjat biztosít az Ukrajnából érkező, lakóhelyüket elhagyni kényszerült kutatók számára. Ezen erőfeszítésekkel párhuzamosan az EU támogatja az Ukrajnán belüli iskolai élet újraindítását is (lásd a 7. szakaszt). Az átmeneti védelemben részesülő személyeket a munkavállalási jog is megilleti. Annak biztosítása érdekében, hogy az emberek a képesítési szintjüknek megfelelő munkakörben dolgozhassanak, a Bizottság ajánlást adott ki a szakmai és egyetemi képesítések elismeréséről, valamint iránymutatást dolgozott ki a munkaerőpiachoz, a szakképzéshez és a felnőttoktatáshoz való hozzáférésről. A harmadik országbeli állampolgárok készségprofil-készítő eszköze, az Europass portál, valamint a készségek és foglalkozások osztályozása kiegészült az ukrán nyelvvel. Az EURES platformon elérhető az Európai Munkaügyi Hatósággal közösen, kísérleti projektként kidolgozott tehetségbázis, amely az átmeneti védelemben részesülők számára megkönnyíti az uniós munkaerőpiachoz való hozzáférést. Az álláskeresők feltölthetik önéletrajzukat, megtekinthetik a közzétett állásajánlatokat, és a potenciális munkaadók megtalálhatják a keresett munkaerőt. Az Európai Képzési Alapítvánnyal együttműködve a Bizottság jelenleg véglegesíti az ukrán és az uniós képesítési keretrendszerek összehasonlíthatóságával kapcsolatos projektet. Az uniós készségfejlesztési paktum, az Erasmus fiatal vállalkozóknak és a női vállalkozóknak szóló kezdeményezés szintén támogatja az Ukrajnából érkező, lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyeket. Az európai gyermekgarancia hozzájárul a gyermekek integrációjához és szüleik munkavállalásának előmozdításához. Az átmeneti védelem az egészségügyi ellátáshoz való jogot is biztosítja, legalább a sürgősségi ellátás és a betegségek alapvető kezelése erejéig. A gyakorlatban számos tagállam az irányelv formai követelményein túlmutató, szélesebb körű hozzáférést kínál. Az érdekelt felek e célból kialakított hálózata támogatást nyújt a lakóhelyüket elhagyni kényszerült betegeknek és egészségügyi dolgozóknak, valamint a civil társadalmi szervezeteknek. A Bizottság ezzel egyidejűleg azon személyek visszatérésének elősegítésén dolgozik, akik a Medevac program keretében kapott egészségügyi ellátást követően haza kívánnak térni. Az EU emellett hozzájárul a mentális egészséget érintő következmények kezeléséhez „az EU az egészségért” program keretében nyújtott pszichoszociális támogatás révén. Ukrajna immár az EU-val és a társult országokkal azonos feltételek mellett vesz részt a programban. A Vöröskereszt Nemzetközi Szövetségének közreműködésével végrehajtott mentális egészségügyi támogató programot – amely eredetileg az Ukrajnával határos tagállamokba érkezők támogatására irányult – most valamennyi tagállamra kiterjesztik, és kétszeresére növelik az erre elkülönített pénzügyi keretösszeget. Az „Uniós szolidaritás Ukrajnával” weboldalon, valamint egy ukrán és orosz nyelvű segélyvonalon keresztül nyújtott egyértelmű és időszerű tájékoztatás egy szerteágazó kommunikációs stratégia részét képezi, amely azt hivatott biztosítani, hogy a kedvezményezettek tisztában legyenek jogaikkal, valamint a szállással, a munkavállalással, az oktatással és az egészségügyi ellátással kapcsolatos lehetőségekkel. Ez elősegíti az EU-n belüli továbbutazásba vetett bizalom kiépítését. Operatív és pénzügyi támogatás A koordináció és a közös iránymutatások révén a tagállamoknak nyújtott támogatás mellett az uniós ügynökségek és a gyors ütemben újrakalibrált uniós finanszírozás meghatározó szerepet játszottak az átmeneti védelem Unió-szerte történő megvalósításában. Az uniós ügynökségek késedelem nélkül helyszíni támogatást nyújtottak az Ukrajnával határos tagállamoknak és Moldovának. Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex) a készenléti alakulatából közel 260 tisztet, valamint műszaki eszközöket telepített Romániába, Szlovákiába, Lengyelországba és Moldovába, és továbbra is készenlétben áll, hogy szükség esetén újabb telepítéseket hajtson végre az érintett térségben. Az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége jelentősen kiterjesztette tevékenységét, és új műveleti terveket fogadott el Bulgáriával, Csehországgal és Romániával, másokat pedig módosított az átmeneti védelem végrehajtásának fokozott támogatása érdekében. Jelenleg több mint 60 kiküldött szakértő és tolmács tevékenykedik a tagállamokban és Moldovában. Az Europol műveleti csapatokat állomásoztat Magyarországon, Lengyelországban, Romániában, Szlovákiában és Moldovában, hogy támogassa a nemzeti hatóságokat a háborúhoz kapcsolódó bűncselekmények – többek között a migránscsempészés és az emberkereskedelem – korai észlelésében. A finanszírozási igények kezelése A Bizottság minden korábbinál nagyobb rugalmasságot biztosított az uniós finanszírozás felhasználása terén, ezzel hozzájárulva a tagállamok, a kulcsfontosságú szervezetek és a civil társadalom arra irányuló erőfeszítéseihez, hogy támogassák a rászorulókat. A Bizottság gyors lépéseket tett a kohéziós politikai alapokból rendelkezésre álló források mozgósítása érdekében. Közvetlenül Ukrajna invázóját követően az Európában lévő menekültekre irányuló kohéziós fellépés (CARE) égisze alatt javaslatokat terjesztett elő, amelyek a tagállamok számára lehetővé tették a 2014–2020-as kohéziós keretösszeg – többek között a REACT-EU – keretében még rendelkezésre álló források rugalmas felhasználását az Ukrajnából menekülő személyek támogatására. Ezeket a javaslatokat a 2021–2027-es időszakra vonatkozó FAST-CARE követte. Mindkét kezdeményezés a megnövelt előfinanszírozás, a 100 %-os uniós társfinanszírozás és az egyszerűsített eljárások révén elősegíti, hogy a tagállamok rövid időn belül a lehető legtöbb forráshoz jussanak. Az Európai Szociális Alap (ESZA), illetve az ESZA+ keretében elfogadott programoknak köszönhetően már jelentős erőfeszítések irányulnak a háború következményeinek kezelésére. Az újonnan bevezetett rugalmassági mechanizmusok lehetővé teszik az oktatás, a foglalkoztatás és a társadalmi befogadás támogatását, valamint élelmiszer és alapvető anyagi támogatás biztosítását az invázió elől menekülőknek. Az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) programjai ugyancsak számottevő hozzájárulást biztosítanak a migrációs szükségletekből eredő kihívások kezelését célzó beruházásoknak köszönhetően. A 2014–2020-as belügyi alapok felhasználására vonatkozóan bevezetett rugalmasság szintén hozzájárult az elsődleges fogadási szükségletek kezeléséhez (szükségszállás, élelmiszer, egészségügyi ellátás stb.), valamint az átmeneti védelem végrehajtásához (kezdeti feldolgozási és regisztrációs tevékenységek, a személyek speciális támogató szolgáltatásokhoz való átirányítása stb.). A támogatás egy részét a civil társadalmi szervezetekhez, valamint a helyi és regionális hatóságokhoz kell eljuttatni, amelyek alapvető szerepet játszanak a szükséghelyzeti segítségnyújtásban. A tagállamok a technikai támogatási eszközt is felhasználhatják az Ukrajnából menekülők fogadására és beilleszkedésük megkönnyítésére irányuló kapacitásaik bővítése céljából. Ami a tartósabb szükségleteket illeti, a 2021–2027-es időszakra vonatkozó pénzügyi keretből jelentős finanszírozás áll rendelkezésre. A tagállamoknak lehetőségük van arra is, hogy akár a kohéziós politikai fellépésekbe, akár a belügyi alapokból finanszírozott nemzeti programokba beépítsenek a migráns hátterű személyek integrációját támogató intézkedéseket. A bizottsági szolgálatok valamennyi kulcsfontosságú tagállamban szakmai látogatások keretében nyújtottak támogatást a nemzeti hatóságoknak, továbbá egyablakos rendszert hoztak létre a rendelkezésre álló uniós források optimális és egymást kiegészítő felhasználásának megkönnyítése érdekében. Az EU szilárdan elkötelezte magát az Ukrajna elleni orosz invázió elől menekülők védelme mellett. A Bizottság teljes mértékben ki kívánja használni az átmeneti védelemről szóló irányelv által kínált lehetőségeket, és lehetővé akarja tenni a megadott átmeneti védelem további egy évvel, 2024 márciusáig történő meghosszabbítását. Ez emberek milliói számára jelent bizonyosságot és stabilitást. Elengedhetetlen, hogy a tagállamok gondoskodjanak arról, hogy a kedvezményezettek továbbra is élhessenek jogaikkal, és segítsenek az embereknek tartósabb munkát vállalni, a gyermekeknek pedig teljeskörűen beilleszkedni az oktatásba. Az EU a továbbiakban is támogatni fogja a tagállamok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy biztosítsák az újonnan érkezők zökkenőmentes és kölcsönösen előnyös integrációját és befogadását az EU társadalmaiba. Sok embernek lesz szüksége arra, hogy ismételten utazzon az EU és Ukrajna között, ám ezzel egyidejűleg fenntartható támogatást kell nyújtani a végleges hazatérés mellett döntő személyek számára is. A Bizottság az Ukrajnával szembeni átfogó segítségnyújtási és újjáépítési kötelezettségvállalás részeként támogatni fogja a hazatérő ukránok visszailleszkedését. A szolidaritási platform keretében együtt fog működni a tagállamokkal és az ukrán hatóságokkal az arra vonatkozó gyakorlati iránymutatás és megoldások kidolgozása érdekében, hogy a hazatérők visszavonják regisztrációjukat vagy értesítsék az illetékes hatóságokat, annak biztos tudatában, hogy újra fennakadásmentesen beléphetnek az EU-ba és ismét élhetnek az átmeneti védelem által biztosított jogokkal.

3.MOZGÁSOK A MEGLÉVŐ ÚTVONALAKON 2022-ben a kelet-mediterrán, a közép-mediterrán és a nyugat-mediterrán/atlanti útvonalon eddig regisztrált irreguláris érkezések száma meghaladja a világjárvány előtti adatokat, ugyanakkor lényegesen elmarad a 2015-ös szinttől. Az útvonalak közül változatlanul a közép-mediterrán útvonal a leggyakrabban használt. Szinte minden érkezést Olaszország regisztrált, míg Málta jelentős visszaesést tapasztalt. Jelenleg főleg tunéziai, egyiptomi és bangladesi állampolgárok érkeznek ezen az útvonalon. Továbbra is Líbiából és Tunéziából indulnak útnak a legtöbben, bár az irregulárisan érkezők 16 %-a Törökországból indult. 2022-ben előfordultak Libanonból közvetlenül Olaszországba irányuló migrációs mozgások is. A kelet-mediterrán útvonalon az irreguláris érkezések száma 2021-hez képest megduplázódott, főként a Ciprusra nehezedő migrációs nyomás fokozódása következtében – a jelenlegi adatok szerint az útvonalon érkezők mintegy 60 %-a itt ért partot. A Görögországba érkezők száma továbbra is alacsonyabb, mint a világjárvány előtt. Ezen az útvonalon főleg szíriai, nigériai és török állampolgárok érkeznek. A nyugat-mediterrán/atlanti útvonalon továbbra is Algéria és Marokkó/Nyugat-Szahara számít a Spanyolország kontinentális területére, illetve a Kanári-szigetekre érkezők fő kiindulási országának. A legfontosabb származási ország Marokkó, Algéria, Szenegál, Elefántcsontpart és Guinea. Szabálytalan határátlépések a három mediterrán útvonalon szeptember 25-ig (forrás: tagállamok) 2022 első nyolc hónapjában több mint 86 000 szabálytalan határátlépést észleltek a nyugat-balkáni útvonalon, vagyis közel háromszor annyit, mint 2021-ben, és több mint tízszer annyit, mint 2019 azonos időszakában. Az irregulárisan érkezők állampolgárság szerint főleg szíriaiak, agfanisztániak és törökök voltak. Az áramlások nagy számát befolyásoló tényezők közé tartozik az eleve a régióban tartózkodó migránsok, valamint a légi úton Szerbiába érkezők mozgása, a vízummentességből adódóan. Kiugróan nagy növekedés tapasztalható az Észak-Macedónián és Szerbián áthaladó útvonalon. Tekintettel az érkezők számának ugrásszerű növekedésére, a Bizottság fokozott figyelemmel követi nyomon a helyzetet a migrációs felkészültségi és válságkezelési hálózaton keresztül, amely október 4-én tartotta az e kérdéskörrel foglalkozó első tematikus ülését. A Belarusszal közös keleti határon továbbra is stabil a helyzet: a szabálytalan határátlépések száma lényegesen alacsonyabb, mint 2021-ben, a migránsok eszközként való felhasználásával kapcsolatos válság tetőpontján. A lefgrissebb adatok ugyanakkor arra utalnak, hogy a Litvániával, Lengyelországgal és Lettországgal közös határon némileg nőtt a szabálytalan határátlépésre tett kísérletek száma – bár továbbra is jelentősen elmarad a 2021. évi csúcstól –, miközben az irregulárisan érkezők állampolgársága és útvonalai átrendeződnek: sokan az Oroszországba való jogszerű belépést követően utaznak tovább Belaruszba. A menedékjog iránti kérelmek száma az év első hét hónapjában – a 2021 azonos időszakában regisztrált, a világjárvány miatt mindössze mintegy 290 000-ről – közel 480 000-re emelkedett. 2019 azonos időszakában ez a szám 375 288 volt. A legtöbb kérelmet afganisztáni, szíriai és venezuelai állampolgárok nyújtották be, és 2021-hez hasonlóan a kérelmek zömét Németország, Franciaország és Spanyolország bírálta el. 4.A MIGRÁCIÓS HELYZET KEZELÉSE Bár a migrációs nyomás megoszlása nem feltétlenül egyenletes, az elmúlt év drámai külső eseményeinek hatása egyetlen tagállamot sem hagyott érintetlenül, legyen szó akár az Ukrajnából érkezőkről, akár a más útvonalak menti irreguláris érkezések jelentős növekedéséről, akár a kettő együtteséről. Az abszolút számok nem mindig tükrözik az egyes tagállamokra gyakorolt relatív hatást, tekintettel méretükre, befogadási kapacitásukra vagy a nagyszámú érkező kezelése terén szerzett korábbi tapasztalatukra. A tagállamok helyszíni támogatása A Bizottság és az uniós ügynökségek továbbra is célzott és szakszerű támogatást nyújtanak a tagállamoknak a migrációs és befogadási kihívások kezeléséhez. A Bizottság 2020 szeptemberében létrehozott migrációkezelési munkacsoportja folytatta a befogadási feltételek javítására irányuló munkáját a görög szigeteken. Tekintettel a közép- és nyugat-mediterrán/atlanti útvonalakon érkezők nagy számára, a munkacsoport Olaszországnak, Máltának és Spanyolországnak is segítséget nyújtott a migrációs áramlások kezeléséhez, emellett aktívan támogatta Ciprust, valamint a Belarusszal, illetve Ukrajnával határos tagállamokat. Európa az elmúlt években példa nélkül álló szolidaritást tanúsított Görögországgal. Ez magában foglal pénzügyi támogatást, valamint a Bizottság és az uniós ügynökségek szakembereinek személyes jelenléte révén nyújtott segítséget Görögország határigazgatási, menekültügyi és kiutasítási eljárásai, valamint a műveleti tervezés és a koordináció terén. Előrelépést történt az új befogadó létesítmények építése terén a görög szigeteken: Számoszon, Kószban és Léroszon már elkészültek az új központok. Az EU szükséghelyzeti támogatással járul hozzá többcélú befogadó- és azonosítóállomások létrehozásához öt szigeten. A szárazföldre történő transzfereknek és az uniós pénzügyi támogatással végrehajtott több mint 4 800, más tagállamokba történő áthelyezésnek köszönhetően a görög szigeteken jelenleg mintegy 4 400 fő él táborokban (szemben a 2019. évi 42 000 fővel). A szigeteken és a szárazföldi országrészen jelentősen javultak a befogadási feltételek (menedékhely, higiénia, egészségügyi ellátáshoz és oktatáshoz való hozzáférés minden gyermek számára stb.), és azok összhangban állnak az európai normákkal. A hatékonyabb menekültügyi eljárásoknak köszönhetően 2022 első négy hónapjában felére csökkent a kérelmekkel kapcsolatos ügyhátralék 2021 azonos időszakához képest. Testre szabott befogadást és ellátást biztosítanak a kísérő nélküli kiskorúak számára, a befogadóállomásokon a beilleszkedést előkészítő új intézkedéseket, például nyelv- és készségfejlesztő tanfolyamokat vezettek be a menedékkérők számára, valamint új projekteket indítottak a menekült jogállású személyek integrációjára. A migrációs áramlások kezelése terén Spanyolországnak nyújtott bizottsági támogatás – többek között a Bizottság és az uniós ügynökségek (Frontex és az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége) szakértőinek hozzájárulása révén – a nemzeti befogadási rendszer reformjára összpontosított, elismerve a megnövekedett migrációs nyomásból eredő kihívásokat. A menedékkérők befogadására vonatkozó kapacitás a 2021. szeptemberi mintegy 10 000-ről 2022 szeptemberére mintegy 18 000 férőhelyre bővült. Az uniós finanszírozásból a menekültügyi hivatal reformját is támogatták, mégpedig a személyi állomány jelentős bővítésével. További forrásokkal fogják támogatni a Ceutában és a Kanári-szigeteken működő befogadási rendszert. Az Olaszországnak nyújtott folyamatos támogatás magában foglalja a Frontex, az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége és az Europol nagy múltra visszatekintő tevékenységének összehangolását az olasz hatóságok intézkedéseivel – többek között a Cataniában működő regionális szintű, migrációügyi uniós munkacsoport keretében –, valamint az uniós szakértők helyszíni jelenlétét és az uniós finanszírozást. Ezt kiegészíti az olasz hatóságokkal folytatott együttműködés a Líbiából, illetve a közép-mediterrán útvonalon érkező migrációs áramlások kezelése terén. Mivel 2022-ben számos tagállam tapasztalta, hogy egyre több a vízumköteles harmadik országból származó olyan menedékkérő, aki a nyugat-balkáni régióban vízummentességet élvez, a Bizottság az érintett partnerekkel kétoldalú szinten, a vízummentesség-felfüggesztési mechanizmus, illetve a bővítési folyamat keretében foglalkozik ezzel a kérdéssel. Az uniós vízummentességi rendszer megfelelő működése érdekében továbbra is elengedhetetlen, hogy a nyugat-balkáni partnerek összehangolják vízumpolitikájukat az EU-val.

Segítségnyújtás Ciprusnak Cipruson 2021-hez képest 122 %-kal nőtt az irregulárisan érkezők száma, főként a Törökországból a nem kormányzati ellenőrzés alatt álló területekre érkező, majd a zöld vonalat átlépő személyek miatt. Uniós viszonylatban jelenleg Cipruson a legmagasabb az egy főre jutó menedékkérők száma. A Bizottság az uniós ügynökségek közreműködésével megerősítette a támogatást. Egy átfogó cselekvési terv segíti a ciprusi hatóságok, a Bizottság és az ügynökségek által 2022 februárjában elfogadott, a migráció kezeléséről szóló közös egyetértési megállapodás végrehajtását. A támogatás részeként a Bizottság, a Frontex, az Europol és az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége összesen több mint 160 szakértőt küldött ki a helyszínre. A Frontex és a Bizottság részvételével létrehozott háromoldalú visszatérési munkacsoport működésbe lépése óta Ciprus folyamatosan egyre több visszaküldést hajt végre, többek között a Frontex által szervezett közös visszatérési műveletek révén. Ciprus immár a harmadik helyen áll a tagállamok rangsorában a Frontex támogatásával kereskedelmi járatokon visszaküldött harmadik országbeli állampolgárok számát tekintve, és a kitoloncolásokhoz a márciusban telepített visszaküldési szakértők biztosítottak hatósági kíséretet. Ezekhez az erőfeszítésekhez a Ciprus szempontjából legfontosabb származási és tranzitországokkal – köztük Törökországgal, Nigériával, a Kongói Demokratikus Köztársasággal, Pakisztánnal és Kamerunnal – kapcsolatos uniós szerepvállalás is hozzájárul. E kapcsolatfelvételek egyik fő témája a Ciprus nem kormányzati ellenőrzés alatt álló területein található hamis „egyetemekre” való beiratkozás, mivel az ilyen beiratkozás okán Törökországból a szigetre beutazó személyek megpróbáltak átkelni a zöld vonalon. A Bizottság tevékenyen fellépett, és főleg a Törökországgal és a ciprusi török közigazgatással folytatott kommunikációjában szorgalmazta az ilyen irreguláris érkezéseket elősegítő gyakorlatok felszámolását. Ezt a munkát a származási országokban uniós finanszírozással megvalósuló tájékoztató kampányok egészítik ki. A 2021–2027-es belügyi alapok keretében Ciprus számára elkülönített finanszírozás magában foglalja egy új nyitott befogadó állomás és indulás előtti idegenrendészeti fogda felépítésének támogatását, ahol a kiszolgáltatott személyek számára kijelölt biztonságos zónák, szabadidős és közös terek, valamint egészségügyi és karanténterületek is kialakításra kerülnek. A Tanács francia elnöksége által javasolt fokozatos megközelítés részeként különös figyelmet kapott a paktum szolidaritási dimenziója. 2022 júniusában a tagállamok egy jelentős csoportja politikai szolidaritási nyilatkozatot hagyott jóvá, amely önkéntes szolidaritási mechanizmust hozott létre, és egyúttal megnyitotta az utat a menekültügy és a migráció kezeléséről szóló rendelettel kapcsolatos további egyeztetések előtt. Az aláíró államok felkérték a Bizottságot a mechanizmus koordinálására, többek között az első belépés szerinti tagállamok szükségleteinek felmérése és a kötelezettségvállalások betartásának nyomon követése révén. A mechanizmus megfelelő támogatást hivatott biztosítani a közép-, kelet- és nyugat-mediterrán/atlanti útvonalak mentén elhelyezkedő, első belépés szerinti tagállamok számára, figyelembe véve az Ukrajna elleni orosz invázió miatt az összes tagállamra nehezedő nyomást is. A mechanizmus átmeneti jellegű, egy évre szól és a részvétel önkéntes. A szolidaritás előnyben részesített típusa az áthelyezés, de a tagállamok pénzügyi hozzájárulást is nyújthatnak, a Bizottság koordinációja mellett. A mechanizmus folyamatos felülvizsgálat tárgyát képezi, és lehetőség van a meghosszabbítására. Míg az áthelyezések a nemzetközi védelemre szoruló személyeket és lehetőség szerint a legkiszolgáltatottabb helyzetűeket érintik, a pénzügyi hozzájárulások a partnerországokban megvalósuló projektekbe is becsatornázhatók. A mechanizmus végrehajtásának koordinálása érdekében a Bizottság létrehozta az önkéntes szolidaritási mechanizmushoz kapcsolódó szolidaritási platformot, amelynek elnöki tisztét a Tanács elnökségével közösen látja el. Eddig 13 tagállammal és társult állammal született megállapodás áthelyezési férőhelyek biztosításáról, másokkal pedig pénzügyi hozzájárulásról. A nyilatkozat első eredményei máris körvonalazódnak, hiszen már augusztusban sor került menedékkérők átadására, jelenleg pedig további átadások vannak folyamatban. A Bizottság együttműködik a felajánlást tevő országokkal, az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségével és a Nemzetközi Migrációs Szervezettel az átadások ütemének felgyorsítása érdekében. Amint azt maga a nyilatkozat is hangsúlyozza, az ideiglenes mechanizmus hasznos tanulságokkal fog szolgálni a jogalkotási javaslatok szolidaritási elemei szempontjából, és a felek figyelembe fogják venni a mechanizmust az állandó, strukturált és kiszámítható szolidaritási mechanizmus létrehozására irányuló, folyamatban lévő tárgyalások során. Finanszírozás A 2021–2027-es időszakra vonatkozó nemzeti programok folyamatban lévő elfogadása lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy jelentős kiegészítő pénzügyi forrásokat vegyenek igénybe. A belügyi alapok közvetlen támogatást nyújtanak a nemzeti menekültügyi és migrációs rendszerek megerősítéséhez, valamint a hosszú távú, kifinomult határigazgatási és határőrizeti megoldások kialakításához, összhangban az uniós értékekkel és az uniós joggal. Szeptember közepéig a 78 tagállami programból 15-öt fogadtak el, a fennmaradó programok elfogadása pedig még az év vége előtt esedékes. A Bizottság a tematikus eszköz 2021–2022-es munkaprogramjának végrehajtására vonatkozóan előirányzott tervezéssel összhangban halad előre. Az uniós ügynökségek által a tagállamoknak nyújtott támogatás Az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal jogutódjának számító Európai Menekültügyi Ügynökség 2022 januárjától, az Ügynökség létrehozásáról szóló rendelet hatálybalépésétől kiterjesztett tevékenységet folytat. Az Ügynökség jelenleg 12 tagállam számára nyújt támogatást menekültügyi, befogadási és átmeneti védelmi szükségleteik kielégítéséhez, és ezt a munkát több mint 1 000 kiküldött szakértője segíti. Az Europol szintén meghatározó szerepet játszik a tagállamokkal folytatott, arra irányuló együttműködésben, hogy a migrációkezelés összefüggésében garantált legyen a megfelelő szintű biztonság. Az Europol jelenleg kilenc tagállamnak és Moldovának nyújt támogatást Europol-tisztek és vendégtisztek kiküldése révén. A Frontex több mint 2 000 szakember és műszaki felszerelés telepítésével járul hozzá a szárazföldi, tengeri és légi külső határok kezeléséhez, valamint a visszaküldések támogatásához. A képességek terén fennálló tartós hiányosságok miatt a tervezett telepítések megvalósítása nem teljes körű, és e probléma kezeléséhez elengedhetetlen, hogy a tagállamok eleget tegyenek kötelezettségeiknek és a rájuk eső mértékben hozzájáruljanak az erőfeszítésekhez. Frontex A közelmúlt eseményei megerősítették a Frontex alapvető szerepét a tagállamok támogatásában a határigazgatás, a határőrizet és a visszaküldés terén. A Frontex kiterjesztette a partnerországokkal folytatott munkáját is, többek között jogállásról szóló megállapodások megkötése révén (lásd a 7. szakaszt). Szerepkörének bővüléséből adódóan az Ügynökség kihívásokkal teli átalakuláson ment keresztül. Az EU külső határainak védelme során alapvető fontosságú, hogy a meghozott intézkedések teljes összhangban álljanak az Alapjogi Chartával és az uniós értékekkel. A Bizottság rendkívül komolyan veszi az Európai Határ- és Parti Őrség tagjainak nem megfelelő magatartására vonatkozó állításokat, és nyomon követi az ilyen ügyeket az érintett tagállamokkal, miközben szemmel tartja az Ügynökség által az összes vonatkozó ajánlás végrehajtása terén tett előrelépéseket. A Bizottság üdvözli az Ügynökségnek az alapvető jogok nyomon követésére vonatkozó megerősített keretét, és az alapjogi tisztviselő, illetve helyettese hivatalba lépését. 2022 novemberére az alapjogok tiszteletben tartását felügyelő személyek száma 46-ra emelkedik. 2022 júniusában az alapjogi tisztviselő közzétette a 2021. évi éves jelentést, amely áttekintést nyújt a nyomonkövetési és tanácsadási tevékenységekről. Az alapjogi tisztviselő az igazgatótanácsnak is rendszeresen beszámol munkájáról. Az Európai Határ- és Parti Őrségről szóló rendeletben előírtaknak megfelelően a Bizottság 2023. december 5-ig értékelést készít, amelyben megvizsgálja a Frontex fellépéseinek eredményességét, hatékonyságát, relevanciáját és koherenciáját, valamint azok uniós hozzáadott értékét, beleértve az Ügynökség irányítási struktúráját és az igazgatótanács felügyeleti tevékenységét is. Az értékelés előkészítéseként a Bizottság párbeszédet fog kezdeményezni a Parlamenttel és a Tanáccsal az Ügynökség irányításáról. Jogellenes mozgások Az EU-n belüli szabálytalan továbbutazások aláássák a közös európai menekültügyi rendszer hitelességét és integritását. Bár nehéz megbízható adatokat gyűjteni az ilyen mozgásokról, az Eurodac rendelkezésre bocsáthat adatokat az indulásokról és az úti célokról, valamint arról, ha egy adott tagállamban menedékjog iránti kérelmet benyújtó személytől már legalább egy menedékjog iránti kérelmet nyilvántartásba vettek egy másik tagállamban. Hasonlóképpen jelezheti, ha a menedékjog iránti kérelem egyik tagállamban történő nyilvántartásba vételét követően az adott személyt egy másik tagállamban szabálytalanul tartózkodó személyként elfogták. 2022 júniusában a tagállamok, a Bizottság és az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége megállapodott a Dublin III. rendelet szerinti átadások hatékonyabb végrehajtásának biztosítását szolgáló ütemterv kidolgozásáról. Az ütemterv meghatározza majd, hogy a tagállamoknak milyen gyakorlati lépéseket kell végrehajtaniuk az átadásokkal kapcsolatban jelenleg tapasztalt legfőbb akadályok kiküszöbölése érdekében. Az önkéntes tagállamok képviselőiből álló szakértői csoport 2022. szeptember 8-án tartotta első megbeszélését. Az ütemterv véglegesítése és jóváhagyása az év vége előtt esedékes. A paktum célja, hogy a pontosabb és teljesebb adatok biztosítása révén rendszerszintű megoldásokat kínáljon, és csökkentse a jogellenes mozgásokat ösztönző tényezőket. A szolidaritási nyilatkozatban a tagállamok hangsúlyozták amelletti elkötelezettségüket, hogy a dublini transzferek ütemének fokozása révén kezeljék a szabálytalan továbbutazásokat, ugyanakkor elismerték annak fontosságát, hogy a nemzetközi védelemben részesülő személyek igénybe vehessék a tagállamok közötti jogszerű mobilitás lehetőségét. A Schengeni határellenőrzési kódex módosítására irányuló javaslat új átadási eljárást vezet be a jogellenes mozgások kezelése céljából, és lehetővé teszi a tagállamok számára a meglévő kétoldalú visszafogadási megállapodásaik felülvizsgálatát, illetve újak megkötését. Míg a belső határellenőrzés visszaállítására továbbra is végső eszközként kell tekinteni, a javaslat nagy horderejű, jogellenes mozgások esetében biztosítja a belső határellenőrzések visszaállításának jogszerű lehetőségét. 5.A KÜLSŐ HATÁROK IGAZGATÁSA ÉS VISSZAKÜLDÉS A külső határok igazgatása a paktumban alkalmazott megközelítés központi eleme, egyúttal a schengeni stratégia egyik prioritása is. E stratégia végrehajtása a schengeni térség új irányítási modelljével összhangban bevezetett éves schengeni ciklus keretében történik, és az elért eredményeket a schengeni térség helyzetéről szóló, májusban elfogadott első jelentés veszi számba. Az erős határigazgatás egyik fő eszköze az európai integrált határigazgatás. A Bizottság konzultált a Parlamenttel és a Tanáccsal a jövőbeli irányról, és határozott és koherens operatív megközelítést szorgalmazott a határellenőrzés, a kutatás-mentés, a kockázatelemzés, az ügynökségközi, uniós és nemzetközi együttműködés, a visszaküldés, az alapvető jogok, a kutatás és innováció, valamint a képzés terén. A Bizottság, az eu-LISA és a tagállamok fokozták az új informatikai architektúra és interoperabilitás kidolgozására és végrehajtására irányuló erőfeszítéseiket. Ennek köszönhetően jobb eszközök fognak a határőrök rendelkezésére állni az EU-ba való belépés ellenőrzéséhez, valamint a biztonsági, az egészségügyi és az irreguláris migrációval kapcsolatos kockázatok kezeléséhez. A Schengeni Információs Rendszer (SIS) a legszélesebb körben használt és legnagyobb információmegosztási rendszer Európában a biztonság és a határigazgatás területén. A végrehajtás javítása érdekében 2022 őszétől a kiutasítási határozatokra vonatkozó információkat is megosztják a rendszeren keresztül. Az új információs rendszerek, például a határregisztrációs rendszer (EES) hozzá fognak járulni az ellenőrzések minőségének és hatékonyságának javításához, valamint az okmányokkal és a személyazonossággal való visszaélések felderítéséhez. Az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) segíteni fog a vízummentességet élvező utazókkal kapcsolatos biztonsági, illetve irreguláris migrációs kockázatok azonosításában, még mielőtt az érintett személyek az EU határaira érnének. Az interoperabilitás még inkább hozzájárul majd azon személyek helyes azonosításához, akiknek az adatait ezekben az információs rendszerekben tárolják, és ezáltal elősegíti a személyazonossággal való visszaélés elleni küzdelmet. Az interoperabilitásról szóló rendeletek alkalmazását tárgyaló bizottsági jelentésben foglaltakkal összhangban alapvető fontosságú, hogy az eu-LISA és a tagállamok behozzák a lemaradást és biztosítsák, hogy a határigazgatási és migrációkezelési információs rendszerek működése 2023 végére teljes körűvé váljon. A külső határok igazgatását a vízumeljárások digitalizálásáról szóló bizottsági javaslat is megkönnyítené. A javaslat fő célja, hogy korszerűsítse a vízumkérelmek benyújtását és feldolgozását, ezáltal hatékonyabbá és a tagállamok viszonylatában összehangoltabbá téve az eljárásokat, fokozva mind a biztonságot, mind pedig az EU mint úti cél vonzerejét.

A visszaküldések fokozására irányuló intézkedések A közös uniós visszatérési rendszer egyre konkrétabb formát ölt, és fontos lépések történtek az EU-ból való hatékonyabb, fenntarthatóbb és humánusabb visszatérések megalapozása érdekében. A migrációs és menekültügyi politika strukturális reformjával kapcsolatos munka során biztosítani kell a hatályos uniós jogszabályok maradéktalan tiszteletben tartását is. 2022. szeptember 29-én a Bizottság több kötelezettségszegési eljárást indított azzal kapcsolatban, hogy a tagállami jogszabályok és gyakorlatok nem felelnek meg az uniós jogszabályoknak és eljárásoknak a visszatérés területén. Az intézkedések egyik konkrét témája az EU-ból való visszatérések arányának növelése volt, különös tekintettel a világjárvány nyomán bevezetett korlátozások feloldására. Az EU-ban való tartózkodásra nem jogosult személyek visszatérése a méltányos és hatékony migrációs politika nélkülözhetetlen része. A Covid19-cel összefüggő 2020. évi visszaesést követően a tényleges visszaküldési arány 2021-ben 21 %-ra nőtt, ám még így is elmaradt a 2019. évi 29 %-os szinttől. Abszolút értékben a 2021-ben hozott kiutasítási határozatok nyomán több mint 70 000 harmadik országbeli állampolgár tért vissza – körülbelül feleannyi, mint 2019-ben. Az EU-nak és a tagállamoknak folytatniuk kell a munkát egyrészt a visszatérési eljárások EU-n belüli megfelelő működésének biztosítása, másrészt pedig a partnerekkel világszerte folytatott visszafogadási együttműködés fokozása érdekében. Ez az együttműködés eredményesnek bizonyult az olyan országokba való visszatérések előmozdítása terén, mint Banglades és Pakisztán, és segítette az irreguláris migrációs áramlások által leginkább érintett tagállamokat, például Görögországot, Máltát és Ciprust. Június óta a paktumban bejelentett visszaküldési koordinátor irányítása mellett működik a tagállamok képviselőiből és a Frontexből álló magas szintű hálózat. A hálózat első megbeszélésére 2022. szeptember 8-án került sor. Az együttes munka iránytűjeként a koordinátor és a hálózat kialakít és végrehajt egy közös és koherens megközelítést, valamint egy visszatérésre vonatkozó operatív stratégiát, amely már előkészítés alatt áll. Ez az operatív stratégia meghatározza majd a hiányosságok kezelését és a kölcsönös koherencia fokozását szolgáló kiemelt gyakorlati tevékenységeket. Mindez továbbfejleszti a nemzeti szakpolitikai és jogi kereteket – többek között a menekültügyi és a kiutasítási eljárások szorosabb gyakorlati összekapcsolása révén –, ezáltal felszámolva a visszaküldést gátló akadályokat, megerősítve a nemzeti kapacitásokat, kezelve a hiányos ismereteket, valamint javítva a tagállamok közötti és a Frontexszel folytatott együttműködést. A stratégiai megközelítést gyakorlati intézkedések támasztják alá. Először is, a Frontex kulcsfontosságú szereplővé vált a visszaküldés területén, jelentősen fokozva a tagállamoknak a folyamat valamennyi szakaszában – különösen az önkéntes visszatérés és a visszailleszkedés terén – nyújtott támogatását. 2022 során a Frontex eddig 210 visszaküldési műveletet koordinált, amelyek keretében 7 210 harmadik országbeli állampolgárt az Ügynökség által szervezett charterrepülőgépeken, 10 115-öt pedig kereskedelmi légi járatokon szállítottak haza. 2022-ben került sor a Frontex által vezetett első két műveletre, amelyek keretében 40 irreguláris migránst Albániába és 40-et Nigériába küldtek vissza. 2022 áprilisa óta a Frontex visszailleszkedési támogatást is biztosít 24 származási országban. Az Ügynökséggel szembeni magas elvárások és a tagállamok támogatása terén játszott növekvő szerep azt jelentik, hogy egyértelmű prioritásokat kell meghatározni, és gondoskodni kell az erőforrások stratégiai elosztásáról. Előrelépés történt az önkéntes visszatérésre és a visszailleszkedésre vonatkozó uniós stratégia terén, amelyet 2021 áprilisában tettek közzé. A keret, a struktúrák és az eszközök már nagyrészt rendelkezésre állnak, biztosítva, hogy az önkéntes visszatérés és a visszailleszkedés is beágyazódjon a közös uniós visszatérési rendszerbe. A 2021-re vonatkozó adatokból levont előzetes következtetések szerint egyre elterjedtebb az önkéntes visszatérés. Emellett 2021-ben első ízben fordult elő, hogy a Frontex közreműködésével, menetrend szerinti légi járatok igénybevételével végrehajtott visszaküldések több mint fele önkéntes visszatérés volt (2021-ben 57 %, 2022-ben eddig 58 %, a 2020. évi 38,5 %-hoz képest). A visszatérni kész irreguláris migránsoknak nyújtott támogatás minőségének javítása érdekében már olyan kulcsfontosságú eszközök állnak rendelkezésre, mint a Frontex közös reintegrációs szolgáltatásai, a reintegrációs szolgáltatásokat nyújtó szereplőkre vonatkozó közös keret és a visszatérési tanácsadóknak szóló képzés. Folytatni kell az ezirányú munkát, hogy az érdekelt felek maradéktalanul kihasználják az új eszközöket az Európai Külügyi Szolgálattal és a harmadik országokban működő uniós küldöttségekkel teljes összhangban, valamint hogy az önkéntes visszatérés és a visszailleszkedés a tagállami visszatérési rendszerek központi részévé váljon. Végezetül a visszaküldés és a visszafogadás immár szervesen beépül a paktumban meghatározott, a harmadik országokkal fennálló migrációs partnerségek elmélyítésére irányuló új, átfogó megközelítésbe. Az alábbi 7. szakasz ismerteti, hogyan ágyazódik be a migráció a korszerű, átfogó partnerségekbe világszerte. A visszafogadás a kapcsolatok egyik fő dimenziójának számít, lehetővé téve az előrelépést számos, kölcsönös érdeklődésre számot tartó kérdésben. A Bizottság fokozta a visszafogadásra irányuló politikai figyelmet a külkapcsolatok terén azáltal, hogy magas szintű kétoldalú kapcsolatok és missziók keretében újraindította az egyeztetéseket, és összehangolta a tagállamokkal az e témában küldött üzeneteket. Minden rendelkezésére álló eszközt felhasznál annak hangsúlyozására, hogy a visszaküldés a migrációs politika szerves részét képezi. A Bizottság és a tagállamok értékelték az uniós visszafogadási megállapodásokról szóló tárgyalásokra vonatkozó jelenlegi megbízatásokat, és eszmecserét folytattak egy pragmatikus, testre szabott és rugalmas megközelítésről, amely kézzelfogható előrelépést tesz lehetővé a folyamatban lévő tárgyalásokon. A Bizottság aktívan érvényesíti ezt a megközelítést, és az Európai Külügyi Szolgálat és az uniós küldöttségek is napirendre tűzik a visszafogadás kérdését a legfontosabb partnerországokkal folytatott migrációügyi megbeszéléseik során. A Vízumkódex 25a. cikke által létrehozott mechanizmus végrehajtása strukturált megközelítést biztosít a harmadik országokkal folytatott visszafogadási együttműködés javításához, mivel létrehozza az ilyen együttműködés értékelésének alapjául szolgáló – az általános kapcsolatok figyelembevételével alkalmazandó – keretet, és összekapcsolja a visszafogadás terén folytatott együttműködést az uniós vízumpolitikával (lásd az alábbi 7. szakaszt). A nemzetközi helyzet szintén szükségessé tette, hogy az EU lépéseket tegyen a korábbi vízumkönnyítések megszüntetése érdekében. 2021. november 9-én a Tanács elfogadta az EU és Belarusz közötti vízumkönnyítési megállapodás részleges felfüggesztésére irányuló bizottsági javaslatot. 2022. február 25-én elfogadta az EU és Oroszország közötti vízumkönnyítési megállapodás részleges felfüggesztését, ami az orosz diplomata-útlevéllel rendelkezőket, valamint az orosz kormánytisztviselőket és üzletembereket érinti. 2022. szeptember 9-én a Tanács felfüggesztette az Oroszországgal kötött vízumkönnyítési megállapodást, és a Bizottság iránymutatást bocsátott ki a vízumkiadásról és a kiadott vízumok kezeléséről. A Bizottság továbbá iránymutatást adott ki az orosz állampolgárok érkezéséről a háború eszkalálódásával összefüggésben. 6.A PAKTUM ELŐMOZDÍTÁSA A migrációval kapcsolatos közelmúltbeli fejlemények, valamint a több útvonal menti irreguláris migrációból eredő folyamatos nyomás rámutatnak, hogy a fenntartható és méltányos uniós migrációs rendszer létszükség. A migrációs és menekültügyi paktum időszerűbb, mint valaha. Az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsának soros elnökségei 2022. szeptember 7-én politikai megállapodást értek el egy közös ütemtervről, amely lefekteti a paktumról folytatott élénkebb eszmecsere alapjait, és lendületet ad a menekültügy és a migráció kezeléséhez kapcsolódó valamennyi függőben lévő jogalkotási kezdeményezésről szóló tárgyalások 2024 februárjáig történő lezárásához. A 2022 őszén kezdődő tárgyalásoknak egyenletes és kiegyensúlyozott előrelépést kell biztosítaniuk, és e tekintetben döntő fontosságú lesz az európai parlamenti menekültügyi kapcsolattartó csoport tagjainak és a Tanács soros elnökségeinek részvételével zajló nyomonkövetési munka. A Tanács részéről a francia elnökség által alkalmazott fokozatos megközelítés – amely mind a szolidaritás, mind a felelősségvállalás tekintetében a tagállamok azonos szintű elkötelezettségével számol – jelentős előrelépést hozott a teljes jogi keret elfogadása felé. A Tanács elfogadta az előszűrésről és az Eurodacról szóló jogalkotási javaslatokra vonatkozó tárgyalási meghatalmazást. E kezdeményezések előrevitele alapvető jelentőséggel bír az EU külső határainak megerősített védelme szempontjából, ami enyhítené a schengeni térségre nehezedő nyomást. Az új Eurodac segít majd a jogellenes mozgások és az irreguláris migráció nyomon követésében, javítja a visszaküldési kilátásokat, számontartja a kutatási-mentési műveleteket követően érkezőket, és kiegészíti az interoperabilitási keretet. Az előszűrésről szóló javaslat biztosítani fogja a megfelelő – menekültügyi vagy kiutasítási – eljárás gyors azonosítását a határnál vagy a területen belül. A Bizottság üdvözli a cseh elnökségnek a szolidaritással és a menekültügyi eljárásokról szóló rendelettel kapcsolatos munkáját. Arra ösztönzi a tagállamokat, hogy állapodjanak meg a menekültügy és a migráció kezeléséről szóló, illetve a menekültügyi eljárásokról szóló rendeletről, valamint a migrációs válságok különböző formáit kezelő javaslatokról. A Parlament részéről az előadók jelentéstervezeteket terjesztettek elő a paktumot kísérő, 2020-ban bemutatott valamennyi jogalkotási javaslatról, valamint a visszatérési irányelv 2018-ban javasolt átdolgozásáról. Az Európai Parlament menekültügyi kapcsolattartó csoportja a közös ütemtervben vállalt kötelezettséggel összhangban hozzájárul az összes jelentés mielőbbi elfogadására irányuló munkához. Az Eurodacról, a menekültügy és a migráció kezeléséről, valamint a menekültügyi eljárásokról szóló rendelettel kapcsolatos tárgyalások megkezdése, valamint a tágabb menekültügyi reform részeként 2016-ban javasolt, már előrehaladott fázisban lévő kezdeményezésekkel kapcsolatos munka lezárása azonnali előnyökkel járna a migrációkezelés javítása és a változó kihívásokra adott koherens uniós válasz tekintetében. Különösen az uniós áttelepítési keretről szóló rendeletről 2018-ban elért ideiglenes megállapodást kell előmozdítani annak érdekében, hogy az EU stabil és kiszámítható keretbe foglalja áttelepítési és humanitárius befogadási politikáit. A Parlament és a Tanács 2018 júniusában ideiglenes megállapodásra jutott a befogadási feltételekről szóló irányelv átdolgozásáról és a kvalifikációs rendeletről is. A visszatérésre vonatkozó új jogszabályi kerettel kapcsolatos munkát szintén folytatni kell, hogy megállapodás szülessen a visszatérési irányelv átdolgozására irányuló javaslatról, a paktumban foglaltaknak megfelelően. Újra kell indítani a tárgyalásokat e kezdeményezések lezáratlan kérdéseinek megoldása érdekében. 2021 decemberében a Bizottság előterjesztette a migráció és a menekültügy területével kapcsolatos instrumentalizálás helyzeteinek kezeléséről szóló rendeletre irányuló javaslatát. Ez szilárd keretet hozna létre az uniós menekültügyi és visszaküldési szabályokon belül, egyértelművé téve, hogy a tagállamok hogyan kezelhetik az ilyen helyzeteket az uniós jog, az alapvető jogok és a nemzetközi kötelezettségek teljes körű tiszteletben tartása mellett. Nem lenne többé szükség arra, hogy ad hoc intézkedésekhez kelljen folyamodni a migránsok eszközként való felhasználásának jövőbeli eseteiben – a felülvizsgált Schengeni határellenőrzési kódexben meghatározottak szerint. A Bizottság felkéri a Parlamentet és a Tanácsot, hogy gyorsított ütemben egyeztessenek e javaslatról, amely kiegészíti a migrációra és a menekültügyre vonatkozóan a paktumban felvázolt átfogó megközelítést, valamint hogy ezzel egyidejűleg vitassák meg a válsághelyzetek és vis maior helyzetek kezeléséről szóló rendeletjavaslatot is. A Bizottság várakozással tekint továbbá az elé, hogy a Parlament és a Tanács megkezdje a Schengeni határellenőrzési kódex módosítására irányuló 2021. decemberi javaslatról szóló tárgyalásokat, miután a Tanács júniusban elfogadta a tárgyalási meghatalmazást. Már jelenleg is évente 2–3 millió harmadik országbeli állampolgár érkezik jogszerűen az EU-ba. A legális migrációra vonatkozó ambiciózus és fenntartható politika a paktum átfogó megközelítésének központi összetevője. A képzett és tehetséges munkavállalókra vonatkozó csomag célja, hogy kezelje az aktuális demográfiai tendenciákból és a szakemberhiányból adódó munkaerőpiaci igényeket az EU-ban, és biztosítsa a jövőbeli igények kielégítésére való felkészültséget. A csomag olyan jogi, operatív és szakpolitikai kezdeményezéseket tartalmaz, amelyek az uniós gazdaság előnyére válnak, megerősítik a nem uniós országokkal fennálló együttműködést és partnerségeket, valamint javítják a migráció hosszú távú kezelését. Az EU-ba irányuló legális migrációra vonatkozó közép- és hosszú távú előretekintő politikák három cselekvési területre összpontosulnak: ápolás-gondozás, ifjúság és innováció. E szakpolitikák célja a készségek és a tehetségek vonzása azokba az ágazatokba, amelyekben sürgető munkaerőhiány és munkaerő-szükségletek tapasztalhatók. A huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személyekről szóló irányelv átdolgozása tovább fogja javítani a társadalmainkba már jól beilleszkedett migránsok jogait és Unión belüli mobilitását, míg az összevont engedélyről szóló irányelv átdolgozása észszerűbbé és egyszerűbbé teszi a befogadási eljárásokat a munkáltatók, a migrációs hatóságok és maguk a migránsok javára, valamint javítja a nem uniós munkavállalók védelmét. Az e javaslatokról szóló parlamenti és tanácsi megbeszélések megkezdése hozzá fog járulni egy szilárd keret kialakításához, amelynek köszönhetően az EU képes lesz új tehetségeket vonzani. Emellett, amint azt Ursula von der Leyen elnök az Unió helyzetéről szóló beszédében bejelentette, 2023 a készségek európai éve lesz. A Bizottság a harmadik országbeli állampolgárok képesítéseinek elismerésére irányuló célzott fellépés kidolgozásával még inkább hozzá kíván járulni ahhoz, hogy az EU harmadik országbeli tehetséges munkavállalókat vonzzon munkaerőpiacára.

A legális migrációra vonatkozó ambiciózus és fenntartható politika a hatályos jogszabályok helyes átültetésére, valamint hatékony alkalmazására és érvényesítésére is épül. A Bizottság a tagállamokkal együttműködve tovább fokozza erőfeszítéseit az idénymunkásokról szóló irányelv és a munkáltatókkal szembeni szankciókról szóló irányelv megfelelő és hatékony végrehajtásának, alkalmazásának és érvényesítésének biztosítása érdekében. A harmadik országbeli – köztük az ukrán – állampolgárok munkaerő-kizsákmányolással szembeni fokozott védelme érdekében a Bizottság együttműködik az Európai Munkaügyi Hatósággal, többek között a be nem jelentett munkavégzés kezelését célzó európai platform keretében. A Bizottság rendeletjavaslatot terjesztett elő a kényszermunkával előállított termékek uniós piacon belüli tilalmáról. 7.EGYÜTTMŰKÖDÉS A NEMZETKÖZI PARTNEREKKEL Együttműködés a kulcsfontosságú partnerekkel a migráció és a kényszerű lakóhelyelhagyás terén A külső dimenzió a paktumban felvázolt átfogó megközelítés lényegi eleme. Az elmúlt évben az EU fokozta szerepvállalását a partnerországokkal, és megerősítette a kölcsönösen előnyös migrációügyi együttműködés kialakítására irányuló munkáját, többek között multilaterális szinten. A tartós együttműködés kiépítéséhez elengedhetetlen, hogy az EU és tagállamai egységes üzeneteket küldjenek a partnerországoknak az „Európa együtt” megközelítés jegyében, valamint testre szabott támogatást nyújtsanak szükségleteik kielégítéséhez. A partnerségek teljeskörűen lefedik a migrációval és a kényszerű lakóhelyelhagyással kapcsolatos együttműködést. A partnerségi megközelítés egyaránt támaszkodik a partnerországoknak az EU-val és a tagállamokkal való szerepvállalására, az együttműködés és a kölcsönös tisztelet valódi szellemében. Az Európai Tanács 2021. június 24-25-i következtetéseiben foglaltaknak eleget téve átfogó cselekvési tervek léptek életbe a tíz kulcsfontosságú partnerországgal való együttműködés megerősítése céljából. Ezek a korábbi eredményekre építve további konkrét célkitűzéseket, határidőket és támogatási intézkedéseket irányoznak elő a nemzetközi együttműködés fokozása érdekében. A tagállamokkal folytatott megbeszéléseken alapuló cselekvési tervek célja a fellépések, projektek és erőforrások összehangolásának és szinergiájának biztosítása, az egyes partnerországokkal folytatott operatív együttműködésre összpontosítva. A fokozatos megközelítés részeként, valamint az EU és a tagállamok által a paktum külső dimenziójával kapcsolatban végzett kétoldalú erőfeszítések közötti szoros koherencia megteremtése érdekében a Tanács francia elnöksége új koordináló szervet hozott létre a Tanácson belül: a migráció külső dimenziójára vonatkozó operatív koordinációs mechanizmust (Mocadem). A menekültügy és a migráció külső dimenziójával foglalkozó munkacsoportban (EMWP) zajló stratégiai megbeszélésekkel együtt a Mocadem operatív fókusza hozzájárult az egyes partnerekkel kapcsolatos közös, testre szabott stratégiai megközelítés megszilárdításához. A munka továbbra is folytatódik a tagállamok és az uniós alapok által finanszírozott tevékenységek koordinációjának és egymást kiegészítő jellegének biztosítása érdekében. A Bizottság és a tagállamok az NDICI – Globális Európa migrációval foglalkozó koordinációs csoportja, illetve a tagállamok kétoldalú együttműködési eszközei keretében megosztják egymással az információkat és összehangolják megközelítésüket a migráció és a kényszerű lakóhelyelhagyás terén finanszírozni tervezett regionális és kétoldalú fellépésekkel kapcsolatban, összhangban az EMWP és a Mocadem keretében meghatározott politikai célkitűzésekkel, valamint az elfogadott többéves indikatív programokkal. Az idei látogatások és politikai párbeszéd során érvényesített átfogó és kiegyensúlyozott megközelítés eredményeként a migráció és a kényszerű lakóhelyelhagyás kérdése a tágabb kétoldalú és regionális kapcsolataink összefüggésébe került Marokkóban, Tunéziában, Egyiptomban, Líbiában, Algériában, Mauritániában, Szenegálban, Nigerben, Nigériában, Etiópiában, Pakisztánban, Bangladesben, Irakban, Jordániában, Libanonban, Törökországban és a Nyugat-Balkánon, az Afrikai Unióban, valamint a rabati, a prágai és a kartúmi folyamatban. Sikeres szerepvállalás – a migránsok Belarusz általi, eszközként való felhasználása elleni fellépés Az EU a partnerek időben történő, határozott és egységes bevonásával kiemelkedő eredményeket képes elérni, amint az a migránsok belarusz rezsim általi, eszközként való felhasználására adott válaszból is kitűnik. A főképviselő, Szhinász alelnök és több biztos magas szintű kapcsolatot vett fel a származási és tranzitországokkal, valamint a légitársaságokkal és a polgári légi közlekedési hatóságokkal annak érdekében, hogy koalíciót alakítson ki e hibrid támadás leküzdésére. A tagállamok magas szintű szerepvállalásával összehangolva Szhinász alelnök ellátogatott Irakba, az Egyesült Arab Emírségekbe, Libanonba, Törökországba és Üzbegisztánba. Az uniós küldöttségek a tagállamokkal együtt, illetve a tagállamok kétoldalú fellépés keretében közös demarsokat adtak ki Kazahsztánban, Indiában, Grúziában, Ukrajnában, Törökországban és Üzbegisztánban. Ennek eredményeként jelentősen csökkent a Minszkbe tartó légi járatok száma, bizonyos állampolgárságú személyekre vonatkozóan utazási korlátozásokat rendeltek el egyes kulcsfontosságú repülőtereken, valamint jelentős számú visszaküldés és visszaszállítás valósult meg, különösen Irak rendkívüli erőfeszítéseinek köszönhetően. A Bizottság kiigazította a megkezdett projekteket annak érdekében, hogy felhívja a figyelmet a migránsok eszközként való felhasználásával járó veszélyekre (például Irakban, Törökországban és Szíriában), és együttműködött az IOM-mal a migránsok Belaruszból származási országukba való önkéntes visszatérésének és visszailleszkedésének támogatása érdekében. Az EU emellett késedelem nélkül fellépett mind az eszközként felhasznált emberek, mind az Unió külső határainak védelme érdekében. A Bizottság és az uniós ügynökségek szorosan együttműködtek a litván, lengyel és lett hatóságokkal a határvédelem megerősítése, a migránscsempészés leküzdése, a menekültügyi és befogadási kapacitás bővítése, valamint a visszaküldések javítása érdekében. Az EU Belarusszal közös határát továbbra is éberen szemmel kell tartani. A légitársaságokkal szembeni szankciók tekintetében javasolt normák változatlanul relevánsak, és azokat gyorsan el kell fogadni. 2022-ben a mediterrán térségen áthaladó jelentős áramlások folyamatos figyelmet követelnek az EU-tól. A Marokkóval való idei együttműködés megerősítette, hogy a felek határozott közös kötelezettséget vállaltak a párbeszéd és az együttműködés folytatására a migrációval kapcsolatos valamennyi területen, beleértve a regionális dimenziót, a visszaküldést, a tehetséggondozási partnerségeket és a migránscsempészés elleni küzdelmet. Líbiában a kihívásokkal teli politikai környezet ellenére az EU – többek között KBVP-missziók révén – tevékenyen fellép a kiszolgáltatott helyzetben lévő migránsok és menekültek védelmével, valamint a migránscsempészés elleni küzdelemmel kapcsolatos alapvető szükségletek kezelése érdekében. Az EU Nigerrel és Mauritániával folytatott együttműködése keretében mindkét fél egyértelmű hajlandóságot mutatott a migrációs áramlások kezelésére és az EU-val való együttműködésre. Az Afrikai Unió (AU), az EU és az ENSZ közötti háromoldalú együttműködés az elmúlt öt évben különösen hatékonynak bizonyult az országban felmerülő védelmi problémák kezelése terén, és jelenleg is folyik az együttműködés élénkítésére irányuló munka. Az Európai Unió (EU) és az Afrikai Unió (AU) 2022. februári csúcstalálkozóján a vezetők megállapodtak a migrációval és a mobilitással kapcsolatos megerősített partnerségről, és ezt a csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatban („Közös jövőkép a 2030-ig tartó időszakra”) is rögzítették. Az év során a partnerek az AU–EU kontinensek közötti migrációs és mobilitási párbeszéd keretében is tovább mélyítették együttműködésüket. Az EU üdvözölte, hogy a 2022. májusi Nemzetközi Migrációs Fórumon elfogadták a migrációról szóló globális megállapodás végrehajtása terén elért eredményekről szóló nyilatkozatot. Az EU minden korábbinál intenzívebb együttműködést folytat az Egyesült Államokkal és Kanadával az Afganisztánból Latin-Amerikába irányuló migrációval kapcsolatos kérdésekről folytatott magas szintű párbeszédsorozat keretében, és emellett a felek az Ukrajna elleni orosz invázió elől menekülők támogatása terén is szorosan együttműködnek (lásd a fenti 2. szakaszt). A lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek védelme és a befogadó országok támogatása 2021 végén a háború, az erőszak, az üldöztetés és az emberi jogi visszaélések miatt lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek száma meghaladta a 89,3 milliót, ami 8 %-os növekedést jelent az egy évvel korábbi állapothoz képest, és jócskán meghaladja a 10 évvel ezelőtti adat kétszeresét. Azóta Ukrajna orosz inváziója és más szükséghelyzetek – például az afganisztáni, a szíriai, a venezuelai és a dél-szudáni helyzet – következtében ez a szám több mint 100 millióra emelkedett. Az EU globális kötelezettségvállalásaival összhangban az e területen való szerepvállalásban a rövid távú humanitárius megközelítésről fokozatosan átkerült a hangsúly a hosszabb távú fejlesztési megközelítésre, előtérbe helyezve a tartós megoldásokat a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek és fogadó közösségeik számára, összhangban a humanitárius segítségnyújtás, a fejlesztés és a béke közötti kapcsolaton alapuló szemlélettel. Az EU a szerepvállalás és az adományozás tekintetében is globális vezető szerepet játszik a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek és befogadóik védelmének és támogatásának javítása, az életmentés és a tartós megoldások alapjainak lefektetése terén. -Az ukrajnai belső menekültek támogatása Az ukrajnai humanitárius helyzet továbbra is riasztó, és hatalmas terhet ró a polgári lakosságra, különösen az ország déli és keleti részén. A rászorulók száma 17,7 millió, ami a teljes népesség több mint egyharmadát jelenti. A szállítmányok célba juttatása terén tapasztalható nehézségek ellenére az EU, az ENSZ, a nemzetközi civil szervezetek és a nemzetközi szervezetek közötti kitűnő együttműködésnek köszönhetően országszerte több mint 13,3 millió ember részesült nemzetközi humanitárius segítségnyújtásban. Az uniós humanitárius finanszírozás a Moldovába menekülőket is támogatta. Az EU minden lehetséges eszközt igénybe vesz az Ukrajnán belüli helyzet enyhítése érdekében. Az uniós polgári védelmi mechanizmus (UCPM) az eddigi legnagyobb horderejű művelete keretében szeptember végéig több mint 68 500 tonna segélyszállítmányt, többek között menedékhelymodulokat juttatott célba. 300 generátort és üzemanyagot is a helyszínre szállítottak, és jelenleg folyik a közelgő téli időszakra való felkészülés. Közel 1 500, súlyos betegségben szenvedő személyt evakuáltak az EU-ba. Az EU szintén támogatja az ukrajnai iskolák gyors helyreállítására vonatkozó tervet: legutóbb 100 millió EUR-t ajálott fel az iskolák és óvodák sürgős felújítására. -A lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek és a befogadó közösségek támogatása Szíriában, Libanonban, Jordániában, Törökországban és Irakban Tizenegy év elteltével a szíriai válság továbbra is hatással van a regionális stabilitásra, és sokan szorulnak segítségre. Az EU és tagállamai változatlanul elkötelezettek amellett, hogy támogassák az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2254. sz. határozatával összhangban álló politikai megoldásra irányuló erőfeszítéseket, lehetővé téve a lakóhelyüket elhagyni kényszerült szíriaiak hazatérését, amint ezt biztonságban, önkéntesen és méltó körülmények között tehetik meg. A Bizottság továbbra is prioritásként kezeli a szíriai átmenet előmozdítását, és ezzel együdejűleg a válság hatásának a lakosság közvetlen támogatása révén történő enyhítését. Minden támogatást szigorú működési paraméterek betartásával hajtanak végre. Az EU továbbra is szolidaritást vállal Libanonnal, fenntartva a szíriai menekülteknek és a kiszolgáltatott helyzetben lévő libanoniaknak nyújtott támogatás szintjét, biztosítva az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférést, ugyanakkor segítve a befogadó közösségeket, valamint nyomon követve a távozásokat. Az EU emellett támogatást nyújt Jordániának a világjárvány egészségügyi és társadalmi-gazdasági következményeinek kezeléséhez, valamint a szíriai válsághoz kapcsolódó intézkedések révén. Az EU Irak tekintetében is kilátásba helyezte a szíriai menekültek nemzeti rendszerekbe való beilleszkedésének támogatását.

A 2016. márciusi EU–Törökország nyilatkozat továbbra is az EU és Törökország közötti migrációügyi együttműködésre irányadó kulcsfontosságú keretnek számít, és az EU hangsúlyozza a nyilatkozatban vállalt valamennyi kötelezettség végrehajtásának fontosságát. Az EU változatlanul arra ösztönzi Törökországot, hogy a nyilatkozat keretében tett kötelezettségvállalással összhangban indítsa újra a Görögországból induló visszatérési műveleteket, valamint akadályozza meg az uniós tagállamokba irányuló irreguláris migrációt. Törökországban él a világ egyik legnépesebb, mintegy 4 millió főt számláló menekült közössége, akik közül 3,7 millió szíriai. Az EU továbbra is támogatja Törökország erőfeszítéseit, és további forrásokat mozgósít a menekültek és befogadó közösségeik számára. A törökországi menekülteket támogató eszköz 2023 elejétől a humanitárius segítségnyújtástól elmozdulva immár az oktatásra és az alapvető szükségletekre irányuló fejlesztési támogatásra fog összpontosítani. Az EU elmélyítette a Törökországgal folytatott migrációs párbeszédet, többek között az EU és Törökország közötti, a migrációról és a biztonságról szóló, 2021. október 12-én Ankarában tartott első magas szintű párbeszéd révén, ahol az eszmecsere rávilágított a közös kihívásokra és az új migrációs útvonalak és biztonsági fenyegetések kialakulásának megelőzésére irányuló munka kölcsönös szükségességére. -A lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek támogatása a világ más részein Annak ellenére, hogy az ukrajnai válság kapcsán, valamint a Törökországban és a régióban tartózkodó szíriai menekültek megsegítése céljából jelentős összegek mozgósítására van szükség, az EU továbbra is elkötelezett amellett, hogy világszerte segítséget nyújtson a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyeknek és befogadó közösségeiknek – a Kolumbiában, Ecuadorban és Peruban befogadott venezuelaiaknak, a mianmari belső menekülteknek és az országot elhagyni kényszerült személyeknek, az Irakban, Etiópiában és Szudánban tartózkodó menekülteknek, valamint az Iránban és Pakisztánban befogadott afgánoknak. Az EU aktív tagja a 2019. évi globális menekültügyi fórumon elindított regionális támogatási platformoknak, amelyek humanitárius segítségnyújtás és fejlesztési együttműködés keretében politikai és pénzügyi támogatást biztosítanak. Afrikában az EU és az IOM migránsok védelmére és reintegrációjára irányuló közös kezdeményezése 26 afrikai országban továbbra is kezelte az országban rekedt és kiszolgáltatott migránsok szükségleteit, segítette az úton lévőket, támogatást nyújtott az önkéntes visszatéréshez az emellett döntők számára, valamint támogatta a visszatérőket és befogadó közösségeiket a visszailleszkedési folyamat során. A szükséghelyzeti tranzitmechanizmus biztonságos teret és hosszú távú megoldásokat biztosít a leginkább kiszolgáltatott menedékkérők és menekültek számára Líbiában, lehetővé téve evakuálásukat Nigerbe és Ruandába, a tagállamokba és más partnerországokba történő későbbi áttelepítés céljából. Ázsiában az EU politikai és pénzügyi vezető szerepet vállalt az Afganisztánból való regionális kényszerű lakóhelyelhagyás kezelésében, többek között az afgán menekültekre vonatkozó megoldási stratégiát támogató platform központi csoportjának elnöklése, az Afganisztánban tartózkodó, becslések szerint több mint 5,9 millió afgán belső menekült támogatása, valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerültek és az őket befogadó iráni és pakisztáni közösségek megsegítése révén. Mianmarban az EU 2022-ben humanitárius finanszírozással segítette a konfliktus sújtotta közösségek legkiszolgáltatottabb helyzetű tagjai, a belső menekültek, valamint a bangladesi táborokban és telepeken élő mintegy egymillió rohindzsa azonnali szükségleteinek kielégítését. Az iraki migránsoknak a belarusz rezsim általi, eszközként való felhasználása nyomán kibontakozott megerősített párbeszédre építve az EU és Irak együttműködik a visszatérő és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek visszailleszkedése terén. Gazdasági lehetőségek kialakítása és az irreguláris migráció kiváltó okainak kezelése Az uniós fejlesztési együttműködés közép- és hosszú távon egyaránt hozzájárul az irreguláris migráció és a kényszerű lakóhelyelhagyás strukturális kiváltó okainak kezeléséhez. A jó kormányzás, a konfliktusmegelőzés és az éghajlatváltozás mérséklése, valamint a társadalmi-gazdasági fejlődés területén hozott intézkedések közvetlen hatással lehetnek a migrációra. A Global Gateway stratégia révén az EU hozzájárul a globális beruházási hiány csökkentéséhez, támogatja a globális gazdasági helyreállítást, és előmozdítja az európai határokon túli zöld és digitális kettős átállást. A Global Gateway stratégia keretében végrehajtott célzott kezdeményezések konkrét régiókra, például a déli szomszédságra, Afrikára és Latin-Amerikára irányulnak, és általában véve hosszú távú társadalmi-gazdasági helyreállítást és fenntartható fejlődést ösztönöznek. Vannak kifejezetten a migránsok és a befogadó közösségek lehetőségeire és foglalkoztathatóságára irányuló intézkedések is. A migráció irányításának és kezelésének megerősítésére irányuló partnerségek A kulcsfontosságú harmadik országokkal kialakított partnerségeknek egyensúlyt kell teremteniük ezen országok szükségletei és az uniós érdekek között. Az elmúlt évben előrelépés történt a visszaküldéssel, a visszafogadással, a határigazgatással és a csempészhálózatokkal kapcsolatos kérdések kezelése terén. Egyre több kulcsfontosságú partnerrel alakul ki határigazgatásra vonatkozó operatív együttműködés. Az Európai Határ- és Parti Őrség Albániával, Montenegróval és Szerbiával kötött, jogállásról szóló megállapodásai lehetővé teszik a Frontex számára, hogy az Európai Határ- és Parti Őrség készenléti alakulatához tartozó csapatokat és technikai eszközöket telepítsen e partnerországok területére. Ez közvetlen hatással van az irreguláris migráció és a szervezett bűnözés kezelésére. Észak-Macedóniával folyamatban van a jogállásról szóló megállapodás létrehozása, és a Bizottság jelenleg készíti elő az ajánlást a Bosznia-Hercegovinával kötendő hasonló megállapodás megtárgyalására vonatkozó megbízatásról. Moldovával rekordidő alatt lezajlottak a tárgyalások a jogállásról szóló megállapodásról, amely már hatályba is lépett. A Szenegállal és Mauritániával kötendő, jogállásról szóló megállapodások megtárgyalására vonatkozó megbízatás az első az afrikai partnerországok sorában, és célja a határigazgatás támogatása, a migránscsempészés elleni küzdelem és az irreguláris migráció csökkentése az atlanti útvonalon. A Frontex és az Európai Unió nigeri KBVP-missziója között már létrejött a munkamegállapodás. A Frontex és Niger szintén közel áll ahhoz, hogy munkamegállapodást érjen el. Az EUBAM Líbiával és az EUAM Ukrajnával jelenleg folynak a tárgyalások a munkamegállapodásokról. A KBVP-missziók és -műveletek továbbra is jelentős mértékben hozzájárulnak az irreguláris migráció és a migránscsempészés elleni küzdelemhez, amennyiben megbízatásuk e területekre is kiterjed. A líbiai, nigeri, mali, iraki, koszovói és palesztin polgári missziók támogatják a fogadó állam hatóságait a határigazgatási kapacitásuk megerősítésére, az irreguláris migráció és a migránscsempészés, valamint az olyan biztonsági kérdések kezelésére irányuló erőfeszítéseikben, mint az emberkereskedelem. A fent említettek szerint a visszaküldés és a visszafogadás alapvető szempont a migrációkezelés terén kialakított kapcsolatokban. A Vízumkódex 25a. cikke szerinti éves értékelés hozzájárul a harmadik országokkal a visszafogadás terén folytatott együttműködés keretében felmerülő konkrét kérdések azonosításához, valamint e kérdéseknek a visszafogadással kapcsolatos célzott szerepvállalás révén vagy a migrációról folytatott szélesebb körű párbeszédek részeként történő rendszeres kezeléséhez. Ez a fokozott párbeszéd elősegíti a visszafogadás és a harmadik országokkal kialakított partnerségek egyéb területein tett párhuzamos előrelépést. A visszafogadás terén folytatott együttműködésről szóló 2019. évi első értékelő jelentés elfogadását követően a Bizottság azt javasolta a Tanácsnak, hogy Bangladesre, Irakra és Gambiára vonatkozóan fogadjon el ideiglenes korlátozó intézkedéseket a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat illetően, tekintettel a visszafogadás terén folytatott együttműködés nem kielégítő szintjére és figyelembe véve az EU ezen országokkal fennálló általános kapcsolatait. A Tanács 2021 októberében ideiglenes korlátozó intézkedéseket fogadott el Gambiával szemben. Ezek az intézkedések még mindig hatályban vannak, de fontos előrelépés történt a kitoloncolásra vonatkozó moratórium feloldásával (2022. március). A Bangladessel és Irakkal folytatott fokozott párbeszédet követően a Tanács úgy határozott, hogy az elért eredményekre tekintettel nem vezet be intézkedéseket Bangladessel szemben. Az Irakkal való együttműködés továbbra is vizsgálat tárgya. 2021 decemberében a Bizottság elfogadta a visszafogadás terén folytatott együttműködésről szóló 2020. évi második értékelő jelentését, és a főképviselővel közösen fokozta a párbeszédet több olyan partnerországgal, ahol a visszafogadás terén folytatott együttműködés nem kielégítő szintje további intézkedést tett szükségessé. E párbeszéd eredményei alapul szolgálnak majd ahhoz, hogy a Bizottság – figyelembe véve az EU érintett harmadik országokkal fennálló általános kapcsolatait – lehetséges vízumintézkedésekről határozzon. A harmadik értékelő jelentés elfogadására várhatóan ez év végén kerül sor. 2022. április 6-án a Bizottság a katari és a kuvaiti állampolgárok vízumkötelezettség alóli mentesítését javasolta az EU-ban való rövid távú tartózkodást illetően. A Bizottság kitart a 2018. júliusi értékelése mellett, miszerint Koszovó a vízumliberalizáció összes kritériumát teljesítette, és a koszovói nép számára vízummentes utazást kell biztosítani. Ezen túlmenően a Bizottság folytatja a harmadik országokkal kötött, a vízummentes utazást lehetővé tevő valamennyi megállapodás átvizsgálását, az azokban rejlő migrációs és biztonsági kockázatok feltérképezése céljából. Ennek eredményeként az EU és Vanuatu közötti vízummentességi megállapodás 2022. május 4. óta részlegesen fel van függesztve a Vanuatu által működtetett befektetői állampolgársági program által jelentett biztonsági kockázatok csökkentése érdekében. Mivel az EU aggályait nem sikerült eloszlatni, ez a felfüggesztés további 18 hónappal meghosszabbítható. A migránscsempészés elleni megújított uniós cselekvési terv (2021–2025) alapján a Bizottság az Európai Külügyi Szolgálattal együttműködve júliusban elindította az első embercsempészés elleni operatív partnerségeket Marokkóval és Nigerrel. A partnerségek célja a partnerországok migránscsempészéssel foglalkozó jogi, szakpolitikai, operatív és stratégiai kereteinek megerősítése, valamint erőfeszítéseik iránti felelősségvállalásuk, azok hatásának és hosszú távú fenntarthatóságának javítása. A partnerségek magukban foglalják a határigazgatás támogatását, a megerősített rendőrségi együttműködést (beleértve a közös nyomozásokat is), az irreguláris migráció veszélyeivel kapcsolatos figyelemfelkeltést, valamint az uniós ügynökségekkel folytatott megerősített együttműködést. Az Európába irányuló jogszerű migrációs lehetőségek fejlesztése Ambiciózus és fenntartható uniós jogszerű migrációs politikára van szükség ahhoz, hogy biztonságos, Európába irányuló migrációs lehetőségeket hozzunk létre, és bevonzzuk a gazdaságaink számára – a népesség elöregedése és a sürgető készséghiány miatt – szükséges készségeket és tehetséget. Ezek a lehetőségek a sikeres partnerségeknek is fontos elemei. A készségekre és tehetségre vonatkozó csomagban javasolt uniós tehetségbázis létrehozná az első uniós szintű platformot és a keresletet a kínálattal összepárosító eszközt, amely segít a munkáltatóknak megtalálni a szükséges személyzetet, és vonzóbbá teszi az EU-t a lehetőségeket kereső nem uniós állampolgárok számára. A fent említettek szerint egy kezdeti szakaszban lévő uniós tehetségbázis kísérleti kezdeményezés fogja segíteni az ukránokat készségeik és tapasztalataik hasznosításában. -Tehetséggondozási partnerségek

A kulcsfontosságú partnerekkel kialakított tehetséggondozási partnerségek célja a nemzetközi munkavállalói mobilitás fokozása és a tehetségfejlesztés mindkét oldalon a tagállamok, a partnerországok és az üzleti közösségek, valamint az érintett személyek javára. A Bizottság 2022 végéig konkrét lépéseket fog tenni a Marokkóval, Tunéziával és Egyiptommal kialakítandó első tehetséggondozási partnerségek érdekében, a migrációkezelés valamennyi szempontjára kiterjedő szoros és folyamatos együttműködésre alapozva. Ez egy már folyamatban lévő kísérleti projektre, valamint az összes érdekelt féllel folytatott konzultációkra fog épülni. A partnerországok, valamint a munkaerő-migráció terén kompetenciával rendelkező tagállamok konkrét érdekei és elkötelezettsége kulcsfontosságú lesz e partnerségek sikere szempontjából. A Bizottság felhívja a tagállamokat, hogy aktívan vegyenek részt a tehetséggondozási partnerségekről a partnerországokkal folytatott megbeszélésekben, és terjesszenek elő konkrét javaslatokat arra vonatkozóan, hogy ezek hogyan járulhatnának hozzá munkaerőpiaci igényeik kielégítéséhez, meghatározva mindenekelőtt a kulcsfontosságú ágazatokban rendelkezésre álló helyek számát, és bevonva a magánvállalkozásokat. Ezt követően fontolóra lehetne venni további országokkal kialakítandó tehetséggondozási partnerségeket is. -A védelemhez vezető jogszerű migrációs lehetőségek: áttelepítés és humanitárius befogadás Az áttelepítés a paktum szerves része és az uniós migrációs politika fontos eleme. Az EU jelentős részben hozzájárul a globális áttelepítési erőfeszítésekhez, és elkötelezett e vállalás fenntartása mellett. A 2021–2022-es vállalási kampány eredményeként együttesen összesen közel 65 000 vállalás született áttelepítésre és – első alkalommal – humanitárius befogadásra, beleértve Kabul 2021. augusztusi bukását követően a veszélynek kitett afgánok számára elkülönített férőhelyeket is. Az EU továbbra is kezeli a szíriai és a Földközi-tenger középső térségében jelentkező szükségleteket, és 2022 júniusáig a tagállamok összesen több mint 36 000 áttelepítésről és humanitárius befogadásról számoltak be. Az uniós erőfeszítések folytonosságának biztosítása érdekében a Bizottság a közelmúltban felszólította a tagállamokat, hogy folyamatos uniós finanszírozás mellett tegyenek új vállalásokat 2023-ra. Még fokozott nyomás idején is alapvető fontosságú, hogy az EU fenntartsa az áttelepítés terén betöltött vezető szerepét. Innovatív megoldások segíthetnek kezelni a befogadás szűk keresztmetszeteit: a magánszponzorálási programok kulcsszerepet játszhatnak a szállásadásban, és megerősített szerepet biztosíthatnak a civil társadalom számára az újonnan érkezők befogadásában és integrációjában. A „Biztonságos otthonok” kezdeményezés ezt fogja támogatni az Ukrajna elleni orosz invázió elől menekülők befogadásából szerzett tapasztalatok alapján, azzal a céllal, hogy a közösségi befogadás révén javuljanak a befogadási rendszerek. Ősszel az EU össze fogja hívni a második magas szintű áttelepítési fórumot, hogy ezeket az innovatív megoldásokat megvitassa a kulcsfontosságú globális partnerekkel és nemzetközi szervezetekkel. Pénzügyi és operatív eszközök -Finanszírozás Az átfogó migrációs partnerségek kialakítása és a fokozott politikai szerepvállalás kiegészítése érdekében az EU jelentős támogatást és finanszírozást szán a partnerországokban a migráció és a kényszerű lakóhelyelhagyás összes aspektusának kezelésére rendelkezésre álló kapacitások növelésére. Az új Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (NDICI – Globális Európa) a migrációt és a kényszerű lakóhelyelhagyást a partnerországokkal folytatott együttműködés kulcsfontosságú területeként azonosítja. A 2021-ben és 2022-ben végrehajtott programozási folyamat – teljesítésének biztosítása érdekében – figyelembe vette a migrációs kiadásokra vonatkozó 10 %-os indikatív kiadási célt, a migrációval és a kényszerű lakóhelyelhagyással kapcsolatos releváns megfontolásokat testreszabott, ugyanakkor rugalmas módon integrálva, és egyaránt érintve a védelem, a jogszerű migráció, a határigazgatás, valamint a visszaküldés és a visszailleszkedés területét, továbbá az irreguláris migráció és a kényszerű lakóhelyelhagyás kiváltó okait. Az NDICI – Globális Európa migrációval és kényszerű lakóhelyelhagyással kapcsolatos kiadási célja alapot teremtett a Bizottság számára ahhoz, hogy még átfogóbb és koherensebb megközelítést fogadjon el az e kérdések terén jelentkező kihívások és adódó lehetőségek kezelése és megragadása alkalmával. Az elkövetkező évekre vonatkozóan a harmadik országoknak nyújtott teljes uniós pénzügyi támogatás alapját az országos és regionális többéves indikatív programok képezik. Az NDICI – Globális Európáról szóló első éves jelentés idén ősszel kerül közzétételre, és áttekintést fog nyújtani a migrációval kapcsolatos kiadásokról is is. Az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA III) kétoldalú és regionális migrációs programokat finanszíroz az előcsatlakozási támogatásban részesülő országokban. A Nyugat-Balkánra irányuló intézkedések megerősítik a migrációkezelést, a menekültügyi rendszereket és a határigazgatást. A legfontosabb prioritások közé tartozik a visszaküldések igazgatásának a javítása, a támogatott önkéntes visszatérési és a nem önkéntes visszaküldési programok kiterjesztése, valamint a migránscsempészés megelőzése és az ellene folytatott küzdelem. Az Európai Tanács 2021. júniusi következtetései alapján Törökországban folytatódni fog a menekültek és a befogadó közösségek támogatása a törökországi menekülteket támogató eszköz műveleteinek utókövetéseként. Folytatódni fognak az intézkedések az oktatás, az egészségügy, a védelem, az alapvető szükségletek és a társadalmi-gazdasági fejlődés területén a menekültek számára a fenntarthatóbb megélhetéshez biztosított hozzáférés, valamint a befogadó közösségek támogatása érdekében. Az EU továbbra is a legjelentősebb adományozó a szíriai válságra válaszul hozott nemzetközi válaszlépések keretében, és változatlanul elkötelezett a szíriai menekültek és a térségen belüli befogadó országok támogatása mellett. A Szíria és a térség jövőjének támogatásáról szóló, 2022. május 10-én megrendezett, sikeres hatodik brüsszeli konferencia felülmúlta a nemzetközi adományozók által tett 2021. évi vállalásokat, és lehetővé tette a főbb fogadó országok számára nyújtott finanszírozás és támogatás fenntartását. Más releváns programok, például a belügyi alapok kifejezetten az EU-n belüli szakpolitikai érdekeket szolgálják, de bizonyos tevékenységek az EU-n kívül is támogathatók, különösen a még le nem zárult tevékenységek (például a migrációs partnerségi eszköz és a regionális fejlesztési és védelmi program) folytonosságának biztosítása szellemében. -Az „Európa együtt” megközelítés keretében a migrációra vonatkozóan indított kezdeményezések Az EU és az érdekelt tagállamok az „Európa együtt” keretében együttműködnek annak érdekében, hogy a vonatkozó regionális kezdeményezéseken keresztül megerősítsék a migrációval kapcsolatos operatív koordinációt egyfelől Spanyolország vezetésével az atlanti-óceáni/nyugat-mediterrán útvonalon, másfelől Franciaország és Olaszország vezetésével a közép-mediterrán útvonalon. Az e kerethez tartozó tematikus elemek összhangban állnak a vallettai közös cselekvési terv által elismert öt beavatkozási pillérrel és a paktummal. Az EU az „Európa együtt” keretében regionális kezdeményezést terjesztett elő az afgánok kényszerű lakóhelyelhagyására vonatkozóan is. Ez a kezdeményezés a politikai párbeszédre és a migrációkezelésre, a védelemre, az emberkereskedelem és a migránscsempészés elleni küzdelemre, az alapvető szolgáltatások nyújtására, a készségfejlesztésre és a megélhetési lehetőségek megteremtésére fog összpontosítani, a lakóhelyüket elhagyni kényszerült afgánokat, valamint az Afganisztánban és a szomszédos országokban, többek között Közép-Ázsiában található befogadó közösségeket megcélozva. 8.KÖVETKEZTETÉS Az elmúlt év megmutatta, hogy az EU képes határozottan cselekedni és a szolidaritás jegyében kezelni az Európába irányuló migráció folyamatosan változó kihívásait, illetve élni az abban rejlő lehetőségekkel. Amint azt Ursula von der Leyen elnök az Unió helyzetéről szóló beszédében egyértelművé tette, fontos, hogy ez a szolidaritás továbbra is jelen legyen a migrációval kapcsolatos politikánkban, és az Ukrajnából menekülők millióinak befogadására irányuló példátlan erőfeszítéseknek inspirálniuk kell jövőbeli intézkedéseinket – tervként kell szolgálniuk az uniós szintű összehangolt, együttműködésen alapuló válaszlépésekhez. A következő év döntő jelentőségű lesz a migrációval és a menekültüggyel kapcsolatos jogalkotási munka szempontjából, amelyre sürgősen szükség van ahhoz, hogy az EU minden kihívásra szolidaritással, felelősségvállalással és méltányossággal tudjon reagálni. A Bizottság várakozással tekint a Tanács és a Parlament által annak érdekében elfogadott ütemtervvel kapcsolatos előrelépés elé, hogy 2024 tavaszáig megállapodás születhessen a kulcsfontosságú jogalkotási javaslatokról. Következő kulcsfontosságú lépésként a Bizottság felhívja: ·a Parlamentet és a Tanácsot, hogy hajtsák végre a közös ütemtervet azzal a céllal, hogy 2024 márciusáig az összes előterjesztett javaslatot elfogadják, ·a Parlamentet és a Tanácsot, hogy mielőbb fogadják el álláspontjukat az összes függőben lévő javaslat tárgyában, ·a Parlamentet és a Tanácsot, hogy érjenek el gyors előrelépést a képzett és tehetséges munkavállalókra vonatkozó csomagról szóló tárgyalások során (ez a csomag a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkező személyekről szóló irányelv átdolgozásából és az összevont engedélyről szóló irányelv átdolgozásából áll), ·a tagállamokat, hogy hajtsák végre az önkéntes szolidaritási mechanizmust. A Bizottság a jövőben is támogatni fogja ezeket az erőfeszítéseket, és intézkedéseit a jelentésben megfogalmazott szempontok – így a határigazgatás, a visszaküldések, a szolidaritás és a szabálytalan továbbutazások kezelésének – kellő figyelembevételével fogja kidolgozni, miközben elmélyíti partnerségeinket a világ többi részével és megkönnyíti a migránsok jogszerű migrációját, továbbá megerősíti az Európába újonnan érkező, gazdaságunk számára a szükséges készségeket biztosítani képes bevándorlók integrációját.