[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 3.10.2007

SEC(2007) 1267

A BIZOTTSÁG SZOLGÁLATAINAK MUNKADOKUMENTUMA Kísérő dokumentum A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Partnerség az Európáról szóló kommunikációért

A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA

{COM(2007) 568 végleges}{COM(2007) 569 végleges}{SEC(2007) 1265}

Vezetői összefoglaló

A Bizottság európai kommunikációs szakpolitika létrehozását javasolja a cselekvési tervben indított bizottsági kommunikációs reform belső struktúrájának egységesítése érdekében[1]; a D-terv által kezdett, a polgárokkal való párbeszéd folyamatossága céljából[2]; valamint a fehér könyvről folytatott konzultációs folyamat során megfogalmazott elvárások teljesítése érdekében[3].

A „Partnerség az Európáról szóló kommunikációért” című közlemény a fenti kezdeményezések eredményeit használja fel a jelenlegi tevékenységek egységesítéséhez, valamint olyan konkrét javaslatok megfogalmazásához, amelyek alapul szolgálnak a megerősített európai kommunikációs politikához. Megfogalmazza az integrált és előre tekintő uniós kommunikációs politika céljait és főbb intézkedési területeit, beleértve a polgárokat a középpontba állító szakpolitikai tartalmat, amely a polgárok meghallgatásán és nyilvános konzultáción alapul, a más uniós intézményekkel, szervekkel és a tagállamokkal való partnerségi megközelítés megerősítését, bevonva őket az európai témákról szóló kommunikáció folyamatába.

A Bizottság ezért három, egymással összefüggő intézkedést javasol:

- Kommunikációs tevékenységei megerősítése egyértelmű tájékoztatással, melyet nemzeti, regionális és helyi feltételekhez kell igazítani, és az aktív európai polgári szerepvállalás elősegítésével;

- Európai közszféra kialakítása az európai szakpolitikáról szóló határokon átnyúló kommunikáció megerősítésével és olyan szerkezetek támogatásával, melyek megerősíthetik az európai politikai vitát és annak a médiában való megjelenítését;

- Az uniós intézmények, szervek és a tagállamok közötti partnerség és koordináció megerősítése.

Végezetül a közlemény előzetes javaslatokat tesz az intézményi keretre, hogy e szakpolitikát egységesen lehessen megvalósítani, intézményközi megállapodás létrejöttét javasolva.

1. SZAKASZ

Eljárási kérdések és konzultáció az érdekeltekkel

A fehér könyv közzétételétől 2007 januárjáig (az internetes konzultáció tekintetében 2006. szeptember 30-ig) tartó időszak alatt magánszemélyek és intézmények észrevételeket tehettek a fehér könyv öt fejezetében tárgyalt fő elképzelésekkel kapcsolatban, megvitatva azokat. Összességében az internetes konzultációból és az érdekelt felekkel folytatott konferenciákból származó hozzájárulások alapján a Bizottság gyakorlati javaslatokat dolgozott ki, melyeket új kommunikációs stratégiájában hasznosított. Emellett a fehér könyv alapján számos közvélemény-kutatást végeztek; ezek a nyilvános konzultációk során kifejezett véleményeket egészítették ki, és összehasonlítási alapul szolgáltak számukra.

1.1. Intézményi eljárás

Intézményközi csoport jött létre, a közleménytervezetet és mellékleteit pedig számos megbeszélés alkalmával tárgyalták meg részletekbe menően. Emellett tárgyalásokat folytattak az érintett szolgálatokkal tartott kétoldalú megbeszéléseken is, valamint a Bizottság külső kommunikációs hálózatában.

1.2. A hatásvizsgálati testület véleménye

2007. április 17-én a hatásvizsgálati testületnek benyújtották a hatásvizsgálat-tervezetet. A hatásvizsgálati testülettől származó, a Kommunikációs Főigazgatóságnak megküldött észrevételeket figyelembe vették, és 2007. május 15-én a hatásvizsgálati testület kiadta végső véleményét.

1.3. Felhasznált adatok

A hatásvizsgálatban felhasznált adatok a 2006. novemberi két Flash Eurobarometer felmérésből, a nyilvános online konzultációból és az érdekelt felekkel tartott négy konferenciából származnak.

2. SZAKASZ

A problémák meghatározása

A legfőbb problémát az Európai Unióra vonatkozó hiányos ismeretek jelentik; az ismeretek hiánya igen gyakran tulajdonítható az uniós intézmények és a tagállamok korlátozott elkötelezettségének. Ez a tény egyértelműen ellentétes a nem elégséges minőségű és mennyiségű információval ellátott polgárok információk iránti, egyre növekvő igényével.

Következésképpen a polgárok aktív szerepvállalása az európai ügyekben alacsony, és a közelmúltban meredeken csökkent az Európai Unió támogatottsága. A 2004-es európai parlamenti választások részvételi aránya például mindössze 45,6 % volt. Az uniós szintű részvétel tekintetében a legfontosabb kérdésnek – amellett, hogy bármilyen politikai ügy tekintetében mérsékelt az érdeklődés – a logisztika tűnik. Az európai polgárok nincsenek tisztában az Unió szerkezetével, és azt sem tudják pontosan, kihez forduljanak, ha kérdésük vagy problémájuk van. Nem ismerik a döntéshozatali folyamatot. Az európaiak kétharmada számára nem világos, ki képviseli őket az Európai Parlamentben. Ennek ellenére tíz európai polgár közül több mint nyolc tekinti fontosnak, hogy tájékoztassák az európai ügyekről. A 25 tagállamban a polgárok többsége szerint a nemzeti kormányok felelősek azért, hogy tájékoztassák őket az EU tevékenységeiről és arról, hogy mindez hogyan befolyásolja mindennapi életüket. Az uniós polgárok kétharmada gondolja úgy, hogy kormányuknak több és részletesebb információt kellene közölnie az uniós kérdésekről.

Ugyanez érvényes a médiára is. Az európaiak csaknem kétharmada szerint a nemzeti médiában túl kevés az európai uniós ügyekkel kapcsolatos információ. Mindössze a polgárok körülbelül negyede véli úgy, hogy megfelelő mennyiségű információt kap e téren. Az EU lakosságának egy kis százaléka mondta csak, hogy túlságosan sok a kapott információ.

3. SZAKASZ

Célkitűzések

A fő célkitűzés az, hogy a polgárok jobb tájékoztatást kapjanak az Európai Unióról, hogy kifejezhessék véleményüket az európai ügyekről. Ennek érdekében a Bizottság azáltal erősíti meg kommunikációs tevékenységeit, hogy a nemzeti, regionális és helyi kontextusnak megfelelő tájékoztatást nyújt, elősegíti az aktív polgári szerepvállalást és hozzájárul az európai közszféra kialakításához.

A Bizottság belső célja, hogy szolgálatai hatékony és egységes fellépést alakítsanak ki, és az eredményesség érdekében törekszik a rendelkezésre álló források egységes és teljes körű mozgósítására.

Külső célkitűzése pedig az, hogy miközben teljes mértékben fenntartja intézményi előjogait, a Bizottság szoros partnerségben szándékozik dolgozni más uniós intézményekkel, a tagállamokkal és valamennyi érdekelt féllel és véleményformálóval a kiválasztott éves kommunikációs prioritásokkal kapcsolatban.

4. SZAKASZ

Szakpolitikai lehetőségek

A Bizottság kommunikációs tevékenységei jelenleg a Bizottság intézményi előjogain alapulnak, amelynek értelmében a Bizottság jogosult a költségvetés végrehajtására. A fehér könyv két intézkedést javasolt az európai témákkal kapcsolatos tájékozató és kommunikációs tevékenységekre vonatkozó iránymutatás és a szereplők közös kötelezettségvállalása érdekében: a kommunikációról szóló charta vagy magatartási kódex. A tagállamok, az Európai Parlament és a civil társadalom arra szólított fel, hogy a jövőbeni kommunikációs fellépést strukturáltabb keretbe ágyazzák. Az „Európáról szóló közös kommunikáció” című berlini konferencia eredményeként a következő lehetőségek merültek fel:

- a Bizottság előjogai alapján az eddigi gyakorlat folytatása,

- intézményközi megállapodás létrehozása (a meglévő előjogok alapján),

- jogalap alapján közösségi program létrehozása.

5. SZAKASZ

5.1. Kiválasztott lehetőség: intézményközi megállapodás létrehozása

A jelenlegi helyzet javítására, mely során a különféle szereplők uniós kommunikációs tevékenysége nincs összehangolva, a Bizottság úgy határozott, hogy intézményközi megállapodás biztosítaná a megfelelő keretet az uniós kommunikációs folyamat eredményesebb összehangolásához, mely ugyanakkor tiszteletben tartaná az uniós intézmények és a tagállamok autonómiáját. Az intézményközi megállapodás megalapozná az uniós intézmények, szervek és a tagállamok politikai kötelezettségvállalását abban, hogy felelősséget vállaljanak a polgároknak az uniós ügyekről való tájékoztatásában és a velük folytatott kommunikációban. Ez a politikai megállapodás hangsúlyozná azokat a fő elveket és jogokat, amelyeket tiszteletben kell tartani az Európáról szóló kommunikációban, biztosítaná a szinergiát, és meghatározná a partnerek együttműködésének formáit, gondoskodva a megfelelő nyomon követésről és a politikai elszámoltathatóságról.

Ez a lehetőség egyértelműen élvezi az Európai Parlament (Herrero-jelentés) és a bizottsági szolgálatok támogatását, és a Főtitkársággal, a Jogi Szolgálattal és a Költségvetési Főigazgatósággal szoros együttműködésben alakították ki.

5.2. Az intézményközi megállapodás jelentette hozzáadott érték

Az intézményközi megállapodás hozzáadott értéke a következő szempontokban nyilvánul meg:

- Strukturált párbeszéd létrehozása a Bizottság, a Parlament és a tagállamok között a kommunikációs tevékenységekről és prioritásokról,

- a kommunikációs folyamat áthelyezése többéves alapra,

- valamennyi érdeklődő tagállam és intézmény elkötelezettségének megerősítése,

- valamennyi szereplő kommunikációs tevékenységének megerősítése.

5.3. A polgárok bevonása

A közvélemény nyíltabb vitákat szeretne, amelyben a polgárok kinyilváníthatják véleményüket és meg is hallgatják őket. Másrészről az Európai Uniónak megfelelő struktúrákat, eszközöket és kompetenciákat kell kialakítania kötelezettségei teljesítéséhez annak biztosítására, hogy megfelelő tájékoztatás áll rendelkezésre.

A cselekvési terv és a D-terv végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatok bebizonyították, hogy a helyi szint bevonása alapvetően fontos a megfelelő információk közléséhez és a polgárok bevonásához az európai szintű vitákba. Az a kísérleti projekt, amelynek keretében a Bizottság tagállamokban található képviseletei közül tizenegyet, illetve négy regionális irodát új munkatársakkal erősítettek meg, lehetővé tette, hogy több és jobb minőségű tevékenységet folytathassanak az Európáról szóló vitának, párbeszédnek és az ezekbe való bevonásnak a nemzeti politikai keretben zajló népszerűsítése érdekében. Ugyanez a helyzet az európai közterek esetében, melyeket a Bizottság és az Európai Parlament közös épületeiben hoznak létre.

A berlini következtetések nyomán a közlemény a hálózatok kérdése felé fordul. A hálózatok közötti összehangoltabb fellépés megerősíti a Bizottság kommunikációs kapacitását, mivel ez a típusú, horizontális kommunikáció – társadalmi csoportok, szakmák, szektorok, regionális vagy helyi szereplők csoportjai közötti vagy azokon belüli vélemény- és tapasztalatcsere – hasznos módon egészíti ki a vertikális (felülről lefelé irányuló) információáramlást.

5.3.1. Aktív polgári szerepvállalás

Az európai szintű politikai döntéshozatal megértése, illetve az ehhez nyújtott hozzájárulás különbözik a helyi vagy nemzeti politikai ügyekben való részvételtől. Ahhoz, hogy ezzel a kérdéssel eredményesen lehessen foglalkozni, el kell érni, hogy az EU érzékenyebben reagáljon a visszajelzésekre, nyitottabbá és hozzáférhetőbbé váljon, lehetővé téve a polgárok és a közintézmények közötti kapcsolatot; ezt a nyilvános konzultációk és a civil társadalom érdekelt feleinek részvételével tartott bergamói konferencia is megerősítette.

Az aktív polgári szerepvállalásra vonatkozó oktatás és a képzés főként a tagállamok hatáskörébe tartozik. Tíz tagállamban szerepelnek az iskolai tantervben az európai polgárok jogai és kötelességei, húsz tagállamban pedig az európai integráció története is helyet kap a tananyagban. A Bizottság azonban már most támogatja az európai polgárságra vonatkozó állampolgári ismeretek tanítását a „Polgárok Európája” és az „Alapvető jogok és polgárság” programjain és más programokon keresztül, melyek támogatják az aktív polgári szerepvállalást és az EU demokratikus életében történő fokozottabb részvételre ösztönöznek.

5.4. Az európai közszféra kialakítása

A kommunikáció és vita túllépi a nemzeti határokat. Ezt felismerték a laekeni nyilatkozatban, amelyben az európai államfők elindították az alkotmányos folyamatot, és hangsúlyozták az európai nyilvános tér létrehozásának szükségességét az Unióban a demokrácia, átláthatóság és hatékonyság biztosítása érdekében.

Ilyen európai közszféra kialakítása azonban számos akadályba ütközik: buktatót jelenthet a kultúra, a nyelv és a történelem. Ezért a határokon átnyúló információs csatornáknak a Bizottság, a Parlament és a Tanács együttműködését tükröző európai menetrend szerint elő kell segíteniük a közös ügyekről szóló vitát és párbeszédet.

A Bizottság azzal járulhat hozzá e csatornák létrehozásához, hogy javaslatokat tesz az európai politikai pártok munkájának fejlesztésére, bevonva a nemzeti parlamenteket az európai témákba, a média különböző ágazataival való együttműködésén keresztül, és azáltal, hogy megtanul jobban figyelni és reagálni a határokon átnyúló közvéleményre.

5.5. A partnerségi megközelítés megerősítése

A nemzeti kormányok központi szerepet töltenek be a szakpolitikákról szóló kommunikáció polgárokhoz való eljuttatásában. A közvélemény-kutatások eredményei azt tanúsítják, hogy a polgárok elsősorban nemzeti kormányaiktól várják, hogy tájékoztassák őket az EU tevékenységeiről, illetve arról, hogy mindez hogyan érinti mindennapjaikat. Emellett a közvélemény szerint leginkább a kormányok feladata, hogy figyelembe vegyék a polgárok véleményét az EU-ról. A Bizottság e téren azonban jelentős támogatást nyújthat, és ezt meg is kell tennie.

A fehér könyvről folytatott konzultáció során egyértelművé vált az uniós intézmények és a tagállamok közötti szélesebb körű, nemzeti, regionális és helyi szintű partnerségei melletti támogatás. Ennek alapján a Bizottság törekedni fog arra, hogy valamennyi szint szereplőivel megerősítse partnerségét. Az „irányítási partnerség” válik az EU és a tagállamok közötti közös kezdeményezések fő eszközévé. Ez a megközelítés önkéntes alapon megerősíti az uniós témákkal kapcsolatos kommunikációs tevékenységek összehangolását, és a humán és pénzügyi erőforrások csoportosításával és az átfedések elkerülésével szinergiákat hoz létre. Abban is segít, hogy a kommunikációt a helyi környezetnek megfelelően alakítsák át, és összekapcsolják a nemzeti politikai menetrenddel.

6. SZAKASZ

A hatások elemzése

Az új megközelítés az uniós kommunikációs tevékenységek decentralizációja felé mutató minőségi váltást, a legfőbb érdekelt felekkel folytatott megerősített párbeszédet és polgárközpontú kommunikációt javasol, a nyilvánosság európai szintű részvételének megerősítése céljából. Ennek következtében a fellépések az EU számos polgárára hatást gyakorolnak.

E tekintetben a kezdeményezés alapvetően befolyásolja a polgároknak az Európai Unióval kapcsolatos tudatosságát és ismereteit, valamint az uniós ügyekben való részvételüket. A megfelelőbb politikai döntéshozatali folyamat érdekében támogatni kell az érdekelt felek bevonását a szakpolitikai konzultációkba. A partnerség és koordináció minden szinten kiemelt szerephez jut: meg kell erősíteni az uniós intézmények és szervek, tagállamok, civil társadalmi szervezetek, média és hálózatok szerepét. Valamennyi szereplő és érdekelt fél esetében tiszteletben kell tartani sokféleségüket és autonómiájukat.

A javasolt intézkedések hatása kedvezően befolyásolja a közintézményeket és közigazgatásokat. Ezáltal megerősödnek a magánszemélyek jogai és kapcsolatai a közigazgatások tekintetében. Emellett a helyi szint bevonása megszilárdítja a kapcsolatot az uniós intézményekkel regionális és helyi szinten, különösen azáltal, hogy megerősíti a Bizottság kapacitását arra, hogy az EU-val összefüggésben kihasználja a nyelvi sokféleséget. Ennek következtében a közvélemény tájékozottabbá válik az uniós témákkal kapcsolatban, és könnyebben jut információkhoz e téren.

6.1. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama

A fellépéseket a 2007-2013-as időszakra tervezik. Ez alatt az időszak alatt a pénzügyi hatás nem igényli a pénzügyi terv 16. címsora vagy 3b. fejezete felülvizsgálatát, mivel szerepel a 2008-as előzetes költségvetés-tervezetben.

6.2. A források összefoglalása

A források a SEC(2007) 500 és SEC(2007) 530 dokumentumokban meghatározottaknak megfelelően a többéves pénzügyi programozás keretében maradnak.

7. SZAKASZ

Nyomon követés és értékelés

A már folyamatban lévő intézkedésekre vonatkozóan létrehozott belső működési jelentési rendszert kiterjesztik az új intézkedésekre. A tervekben szerepelnek a testületnek szóló jelentések, valamint a Parlamentben és az IGI keretében folytatandó viták. Az intézményközi megállapodást a megállapodásban foglalt eljárás szerint nyomon kell követni.

[1] Lásd az I. mellékletet.

[2] Lásd a II. mellékletet.

[3] Lásd a III. mellékletet.