Hatásvizsgálatra nem került sor, mivel a megállapodás többnyire frissíti és bővíti a meglévő partnerségi és együttműködési megállapodást, tehát nem vezet be olyan jelentős új együttműködési területeket, amelyek számottevő gazdasági, társadalmi vagy környezeti hatással járnának. Várható hatása túlnyomórészt politikai jellegű – az EU célja a partnerország által követett politikai irányvonal megerősítése és az EU politikai tőkéjének növelése. A Kirgiz Köztársaságban főként a jogállamiságra, az emberi jogokra és a biztonságra vonatkozó tervezett rendelkezésekkel kapcsolatban jelentkezhetnek pozitív társadalmi következmények. A jobb üzleti környezet eredményeként várhatóan a kereskedelem is növekedni fog, de ez egyik oldalon sem jelent kockázatot a konkrét iparágakra nézve, mivel a Kirgiz Köztársaság és az EU nem versenyez ugyanazon ágazatokban. Amint az az ütemtervben is szerepel, a hatásvizsgálat elvégzése nem járna elegendő hozzáadott értékkel.

EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2022.6.13. COM(2022) 277 final MELLÉKLET

a következőhöz: Javaslat

A Tanács határozata az egyrészről az Európai Unió, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodás Európai Unió nevében történő megkötéséről



TERVEZET

MEGERŐSÍTETT PARTNERSÉGI ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS

AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS A KIRGIZ KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTT AZ EURÓPAI UNIÓ egyrészről, valamint A KIRGIZ KÖZTÁRSASÁG másrészről, a továbbiakban együttesen: a Felek, FIGYELEMBE VÉVE szoros kötelékeiket és közös értékeiket, FIGYELEMBE VÉVE azon szándékukat, hogy megerősítsék az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerséget létrehozó, 1995. február 9-én Brüsszelben aláírt partnerségi és együttműködési megállapodás révén korábban létrejött, kölcsönösen előnyös együttműködést, FIGYELEMBE VÉVE azon óhajukat, hogy az új politikai és gazdasági realitásokhoz igazodva, valamint partnerségük fejlődésével lépést tartva magasabb szintre emeljék kapcsolataikat, KIFEJEZVE azon közös szándékukat, hogy minden szinten megerősítsék, elmélyítsék és diverzifikálják együttműködésüket a kölcsönös érdeklődésre számot tartó kétoldalú, regionális és nemzetközi kérdésekben,





ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket az emberi jogok és az alapvető szabadságok előmozdítása, védelme és érvényre juttatása, a demokratikus elvek, a jogállamiság és a jó kormányzás tiszteletben tartása, valamint a parlamenti demokrácia fejlesztése iránt, MEGERŐSÍTVE elkötelezettségüket az Egyesült Nemzetek Alapokmányában (a továbbiakban: az ENSZ Alapokmánya), az ENSZ Közgyűlésének 1948. december 10-i A/RES/217 (III) A. sz. határozatával elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában (a továbbiakban: az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata), az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetben (a továbbiakban: EBESZ) és különösen az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet keretében 1975. augusztus 1-jén elfogadott Helsinki Záróokmányban (a továbbiakban: a Helsinki Záróokmány), az ENSZ Közgyűlésének 1966. december 16-i 2200A (XXI). sz. határozatával elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában, valamint az ENSZ Közgyűlésének 1966. december 16-i 2200A (XXI). sz. határozatával elfogadott Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában rögzített elvek, illetve a nemzetközi jog elvei és normái iránt, ÚJÓLAG HANGSÚLYOZVA elkötelezettségüket a nemzetközi béke és biztonság aktív előmozdítása, valamint a hatékony multilateralizmusban és a békés vitarendezésben való szerepvállalás iránt, különösen az ENSZ és az EBESZ keretében folytatott együttműködés révén, FIGYELEMBE VÉVE azon óhajukat, hogy továbbfejlesszék a kölcsönös érdeklődésre számot tartó kétoldalú és nemzetközi kérdésekről folytatott rendszeres politikai párbeszédet, FIGYELEMBE VÉVE elkötelezettségüket a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemre vonatkozó nemzetközi kötelezettségeik iránt,

FIGYELEMBE VÉVE elkötelezettségüket a jogérvényesülés, a szabadság és a biztonság területén folytatott együttműködés megerősítése iránt, beleértve a korrupció elleni küzdelmet is, FIGYELEMBE VÉVE elkötelezettségüket aziránt, hogy a közös érdeklődésre számot tartó legváltozatosabb területeken folytatott széles körű együttműködésük révén hozzájáruljanak a Kirgiz Köztársaság politikai, társadalmi-gazdasági és intézményi fejlődéséhez, FIGYELEMBE VÉVE azon szándékukat, hogy a szabad piacgazdaság elveire alapozva megerősítsék gazdasági kapcsolatukat, és olyan környezetet teremtsenek, amely elősegíti a kétoldalú kereskedelmi és beruházási kapcsolatok bővítését, valamint a konnektivitást, FIGYELEMBE VÉVE elkötelezettségüket aziránt, hogy eleget tegyenek a Kereskedelmi Világszervezetben (a továbbiakban: WTO) való tagságból eredő jogoknak és kötelezettségeknek, valamint hogy ezeket a jogokat és kötelezettségeket átlátható és megkülönböztetésmentes módon végrehajtsák; FIGYELEMBE VÉVE elkötelezettségüket a fenntartható fejlődés elvének tiszteletben tartása, valamint a 2015 utáni időszakra vonatkozó fejlesztési menetrend elfogadása céljából tartott ENSZ-csúcstalálkozó keretében az ENSZ Közgyűlésének 2015. szeptember 25-i A/RES/70/1. sz. határozatával elfogadott „Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend” című záródokumentumban (a továbbiakban: a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend) meghatározott célok elérése érdekében folytatott együttműködés iránt, kellő figyelmet fordítva saját belső programjaikra,



FIGYELEMBE VÉVE elkötelezettségüket aziránt, hogy biztosítsák a környezeti fenntarthatóságot és a környezetvédelmet, végrehajtsák azon többoldalú környezetvédelmi megállapodásokat, amelyeknek részes felei, valamint az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye keretében 2015. december 12-én elfogadott Párizsi Megállapodás (a továbbiakban: az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás) céljaival összhangban megerősítsék a környezetvédelem, a katasztrófakockázat-csökkentés és az éghajlat-politika valamennyi területén folytatott együttműködést, FIGYELEMBE VÉVE elkötelezettségüket a határokon átnyúló és interregionális együttműködés előmozdítása iránt, MEGJEGYEZVE, hogy Írországnak az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv szerinti különleges helyzete, valamint Dániának az említett szerződésekhez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv szerinti különleges helyzete adott esetben tükröződni fog ebben a megállapodásban, A KÖVETKEZŐKÉPPEN ÁLLAPODTAK MEG:

I. CÍM CÉLKITŰZÉSEK ÉS ÁLTALÁNOS ELVEK 1. CIKK Célkitűzések 1. Ez a megállapodás kölcsönösen előnyös megerősített partnerséget és együttműködést hoz létre a Felek között, amely a közös értékeken, közös érdekeken és azon törekvésen alapul, hogy megerősítsék kapcsolatukat a megállapodás valamennyi alkalmazási területén. 2. Ez az együttműködés a Felek között megvalósuló folyamat, amely a kül- és biztonságpolitika fokozott konvergenciája, a hatékony politikai és gazdasági együttműködés és a multilateralizmus révén hozzájárul a fenntartható fejlődéshez, a békéhez, a stabilitáshoz és a biztonsághoz.



2. CIKK Általános elvek 1. A különösen az ENSZ Alapokmányában, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában, az EBESZ Helsinki Záróokmányában és más vonatkozó nemzetközi emberi jogi okmányokban – amelyeknek részes felei – megállapított demokratikus elvek, emberi jogok és alapvető szabadságok, valamint a jogállamiság elvének tiszteletben tartása a Felek belső és nemzetközi politikáinak alapját, valamint e megállapodás lényeges elemét képezi. 2. A Felek újólag megerősítik, hogy tiszteletben tartják a jó kormányzás elveit, beleértve a korrupció elleni, minden szintre kiterjedő küzdelmet. 3. A Felek újólag hangsúlyozzák elkötelezettségüket a szabad piacgazdaság elvei, a fenntartható fejlődés előmozdítása és az éghajlatváltozás elleni küzdelem iránt. 4. A Felek elkötelezik magukat a nemzetközi szervezett bűnözés és a terrorizmus különböző formái elleni küzdelem, a tömegpusztító fegyverek (a továbbiakban: WMD) és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelem, valamint a hatékony multilateralizmus mellett. 5. A Felek e megállapodást a közös értékek, a párbeszéd, a kölcsönös bizalom és tisztelet elve, a regionális együttműködés és a hatékony multilateralizmus alapján, valamint – a különösen az ENSZ-ben és az EBESZ-ben való tagságukból eredő – nemzetközi kötelezettségeiket tiszteletben tartva hajtják végre.

II. CÍM POLITIKAI PÁRBESZÉD ÉS REFORM;

EGYÜTTMŰKÖDÉS A KÜL- ÉS BIZTONSÁGPOLITIKA TERÜLETÉN

3. CIKK A politikai párbeszéd céljai A Felek hatékony politikai párbeszédet alakítanak ki minden közös érdekű területen, beleértve a kül- és biztonságpolitikát és a belső reformokat is. A politikai párbeszéd céljai a következők: (a) a politikai együttműködés és konvergencia hatékonyságának növelése a kül- és biztonságpolitika terén, továbbá a béke, valamint a regionális és nemzetközi stabilitás és biztonság előmozdítása, megőrzése és megerősítése a hatékony multilateralizmusra építve; (b) a demokrácia, valamint a politikai, fenntartható társadalmi-gazdasági és intézményi fejlődés megerősítése a Kirgiz Köztársaságban; (c) a demokratikus elvek, a jogállamiság és a jó kormányzás, az emberi jogok, az alapvető szabadságok és a megkülönböztetésmentességre vonatkozó elv tiszteletben tartásának megerősítése, valamint az e területeken folytatott együttműködés fokozása;

(d) párbeszéd kialakítása és az együttműködés elmélyítése a biztonság és a védelem területén; (e) a békés konfliktusrendezés, valamint a területi integritás, a határok sérthetetlensége, a szuverenitás és a függetlenség elvének előmozdítása; (f) a regionális együttműködés feltételeinek javítása.

4. CIKK Demokrácia és jogállamiság A Felek megerősítik a párbeszédet és az együttműködést a következők céljából: (a) a demokratikus elvek alkalmazásának és a jogállamiságnak a biztosítása; (b) a demokratikus intézmények stabilitásának, hatékonyságának és elszámoltathatóságának kialakítása, megszilárdítása és fokozása; (c) igazságügyi és jogi reform végrehajtása, valamint az intézmények hatékony működésének biztosítása a bűnüldözés és az igazságszolgáltatás területén annak érdekében, hogy biztosított legyen az igazságszolgáltatáshoz való egyenlő hozzáférés és a tisztességes eljáráshoz való jog (beleértve a gyanúsítottak, a vádlottak és az áldozatok eljárási jogait), valamint az igazságszolgáltatás, az ügyészség és a bűnüldözés függetlensége, elszámoltathatósága, minősége és hatékonysága;

(d) a digitális kormányzás előmozdítása és a közigazgatás megreformálása az elszámoltatható, hatékony és átlátható irányítás kialakítása érdekében nemzeti, regionális és helyi szinten egyaránt; (e) a választási folyamatok javítása és a választási szervek kapacitásainak megerősítése; (f) a korrupció elleni hatékony küzdelem biztosítása minden szinten.

5. CIKK Emberi jogok és alapvető szabadságok A Felek együttműködnek az emberi jogok és az alapvető szabadságok előmozdítása és védelme terén, valamint fokozzák a párbeszédet és az együttműködést a következők céljából: (a) az emberi jogok, a megkülönböztetésmentesség elve, valamint a kisebbségekhez és a kiszolgáltatott csoportokhoz tartozó személyeket megillető jogok tiszteletben tartásának biztosítása; (b) az alapvető szabadságok védelmének biztosítása, beleértve a véleménynyilvánítás szabadságát, a gyülekezés és az egyesülés szabadságát, a tömegtájékoztatás szabadságát és a vallásszabadságot; (c) a gazdasági, szociális és kulturális jogok előmozdítása; (d) a nemek közötti egyenlőség előmozdítása, a lányok és nők jogainak előmozdítása, védelme és érvényesítése, többek között a magán- és a közszférában való aktív szerepvállalásuk biztosítása révén;

(e) az emberi jogokkal kapcsolatos nemzeti intézmények megerősítése, többek között azok döntéshozatali folyamatokba való bevonása révén; (f) az ENSZ emberi jogi testületein és az Emberi Jogi Tanács különleges eljárásain belül folytatott együttműködés megerősítése, beleértve ajánlásaik megfelelő nyomon követését a Felek nemzeti jogszabályaival összhangban. 6. CIKK

Civil társadalom A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy megerősítsék a civil társadalmat és annak a nyitott demokratikus társadalom gazdasági, társadalmi és politikai fejlődésében játszott szerepét, különösen a következők révén: (a) a civil társadalmi szervezetek kapacitásának, függetlenségének és átláthatóságának fokozása; (b) a civil társadalom jogalkotási és politikai döntéshozatali folyamatokban való részvételének előmozdítása a közintézmények és a civil társadalom képviselői közötti nyitott, átlátható és rendszeres párbeszéd létrehozása révén; (c) a megerősített kapcsolatok, az információ- és a tapasztalatcsere előmozdítása, többek között szemináriumok és konzultációk keretében az Európai Unió és a Kirgiz Köztársaság civil társadalma valamennyi ágazatának bevonásával, egyebek mellett e megállapodás végrehajtása révén.

7. CIKK Kül- és biztonságpolitika 1. A Felek újólag megerősítik elkötelezettségüket a nemzetközi jogi alapelvek és normák – köztük az ENSZ Alapokmányában és az EBESZ Helsinki Záróokmányában foglaltak – iránt, valamint ezen alapelveknek és normáknak a két- és többoldalú kapcsolataikban való előmozdítása iránt. 2. A Felek szorosabbra fűzik a párbeszédet és az együttműködést a kül- és biztonságpolitika területén, beleértve a biztonság- és védelempolitika különböző vonatkozásait is, és kifejezetten foglalkoznak a konfliktusmegelőzés és a válságkezelés, a kockázatcsökkentés, a kiberbiztonság, a biztonsági ágazat hatékony működése, a regionális stabilitás, a leszerelés, a nonproliferáció, a fegyverzet-ellenőrzés és az exportellenőrzés kérdésével.

8. CIKK A nemzetközi közösséget érintő súlyos bűncselekmények 1. A Felek újólag megerősítik, hogy a nemzetközi közösség egészét érintő legsúlyosabb bűncselekmények nem maradhatnak büntetlenül, és belső vagy nemzetközi szintű intézkedések révén biztosítani kell azok hatékony büntetőeljárás alá vonását.

2. A Felek véleménye az, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság létrehozása és hatékony működése jelentős előrelépést jelent a nemzetközi béke és jogérvényesülés tekintetében. A Felek megerősítik az együttműködést a béke és a nemzetközi igazságszolgáltatás előmozdítása terén. A Felek előmozdítják a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumának egyetemességét, és megvitatják a megerősítés és a végrehajtás kérdését, figyelembe véve jogi és alkotmányos kereteiket. 3. A Felek megállapodnak abban, hogy szorosan együttműködnek egymással a népirtás, az emberiesség elleni bűntettek és a háborús bűncselekmények megelőzése érdekében, kihasználva a megfelelő két-és többoldalú kereteket. 9. CIKK Konfliktusmegelőzés és válságkezelés A Felek együttműködnek a konfliktusmegelőzés és a válságkezelés terén, valamint fellépnek a régióbeli konfliktusokkal szemben a béke és a stabilitás megteremtése érdekében.

10. CIKK

Regionális együttműködés és békés konfliktusrendezés 1. A Felek fokozzák a további regionális együttműködés feltételeinek javítására irányuló közös erőfeszítéseiket olyan kulcsfontosságú területeken, mint a vízügy, az energiaügy, a környezetvédelem és az éghajlatváltozás, az integrált víz- és vízenergia-gazdálkodás, a személyek és áruk határokon átnyúló áramlását elősegítő határigazgatás, valamint a demokratikus és fenntartható fejlődés, ezáltal hozzájárulva a jószomszédi kapcsolatokhoz, a stabilitáshoz és a biztonsághoz Közép-Ázsiában. A Felek törekednek a békés konfliktusrendezésre. 2. Az (1) bekezdésben említett erőfeszítések a nemzetközi béke és biztonság fenntartására vonatkozó célt szolgálják, amint az az ENSZ Alapokmányában, az EBESZ Helsinki Záróokmányában és más olyan vonatkozó többoldalú eszközökben szerepel, amelyekhez a Felek csatlakoznak.

11. CIKK A tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni küzdelem 1. A Felek úgy vélik, hogy a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik állami és nem állami szereplők körében való elterjedése a nemzetközi stabilitást és biztonságot fenyegető egyik legkomolyabb veszély. Ezért a Felek megállapodnak abban, hogy együttműködnek és hozzájárulnak a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemhez a leszerelésről és a tömegpusztító fegyverek nonproliferációjáról szóló nemzetközi szerződések és megállapodások alapján fennálló, valamint az egyéb vonatkozó nemzetközi kötelezettségeik maradéktalan teljesítése és nemzeti végrehajtása révén. A Felek megállapodnak abban, hogy e rendelkezés a megállapodás alapvető elemét képezi. 2. A Felek továbbá megállapodnak abban, hogy együttműködnek és hozzájárulnak a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése elleni küzdelemhez azáltal, hogy: (a) lépéseket tesznek a vonatkozó nemzetközi jogi eszközök aláírása, megerősítése vagy adott esetben az azokhoz való csatlakozás, illetve azok teljes körű végrehajtása érdekében; (b) életbe léptetnek egy hatékony nemzeti exportellenőrzési rendszert, amely a tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos áruk exportjára és tranzitjára egyaránt vonatkozik, valamint kiterjed a tömegpusztító fegyverekkel összefüggő kettős felhasználású technológiák végső felhasználásának ellenőrzésére is, és hatékonyan szankcionálja az exportellenőrzéssel kapcsolatos szabálysértéseket.

3. A Felek megállapodnak abban, hogy rendszeres politikai párbeszédet alakítanak ki, amely kiegészíti és megszilárdítja az említett elemeket.

12. CIKK A kézi- és könnyűfegyverek, valamint a hagyományos fegyverek exportjának ellenőrzése 1. A Felek elismerik, hogy a kézi- és könnyűfegyverek – és az azokhoz szükséges lőszerek – tiltott gyártása, átadása és forgalmazása, valamint túlzott felhalmozása, helytelen kezelése, nem megfelelően védett készletei és ellenőrizetlen terjedése továbbra is komoly fenyegetést jelent a békére és a nemzetközi biztonságra nézve. 2. A Felek egyetértenek abban, hogy betartják és maradéktalanul végrehajtják a kézi- és könnyűfegyverek, valamint az azokhoz szükséges lőszerek tiltott kereskedelmének kezelésével kapcsolatos, a meglévő nemzetközi megállapodások és az ENSZ Biztonsági Tanácsának határozatai alapján rájuk háruló kötelezettségeket, valamint az e területen alkalmazandó más nemzetközi eszközök – köztük a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden formájának megelőzéséről, leküzdéséről és megszüntetéséről szóló, 2001. július 20-án elfogadott ENSZ cselekvési program – keretében vállalt kötelezettségeiket. 3. A Felek elismerik a hagyományos fegyverek meglévő nemzetközi normákkal összhangban történő átadására vonatkozó nemzeti ellenőrzési rendszerek jelentőségét. A Felek elismerik annak jelentőségét, hogy az ilyen ellenőrzésekre felelősségteljes módon kerüljön sor, hozzájárulva a nemzetközi és a regionális békéhez, biztonsághoz és stabilitáshoz, az emberi szenvedés enyhítéséhez, valamint a hagyományos fegyverek illetéktelen kezekbe jutásának megakadályozásához. 4. A Felek ezért vállalják, hogy együttműködnek egymással és biztosítják azon tevékenységeik koordinációját, egymást kiegészítő jellegét és szinergiáját, amelyek a hagyományos fegyverek nemzetközi kereskedelmének szabályozására vagy a szabályozás javítására, valamint a tiltott fegyverkereskedelem megelőzésére, leküzdésére és felszámolására irányulnak. A Felek megállapodnak abban, hogy rendszeres politikai párbeszédet alakítanak ki, amely kiegészíti és megszilárdítja ezt a vállalást.

III. CÍM JOGÉRVÉNYESÜLÉS, SZABADSÁG ÉS BIZTONSÁG

13. CIKK A személyes adatok védelme 1. A Felek elismerik a magánélethez és a személyes adatok védelméhez való alapvető jog előmozdításának és biztosításának jelentőségét, mivel ez a polgárok digitális gazdaságba vetett bizalmának központi tényezője, valamint a kereskedelmi cserék és a bűnüldözési együttműködés továbbfejlesztésének kulcsfontosságú eleme. 2. A Felek együttműködnek e jogok hatékony védelmének és érvényesítésének biztosítása érdekében, többek között a terrorizmus és más transznacionális bűncselekmények megelőzésével és az ellenük való küzdelemmel összefüggésben. Az együttműködés magában foglalhatja a kapacitásépítést, a technikai segítségnyújtást, az információk és a szakértelem megosztását, valamint egyéb tevékenységeket is.

3. A Felek a bevált gyakorlatok és tapasztalatok cseréje révén együttműködnek a személyes adatok magas szintű védelmének biztosítása érdekében, figyelembe véve az európai és a nemzetközi jogi eszközöket és normákat. Az együttműködés megkönnyítése érdekében a Kirgiz Köztársaság törekedni fog az Európai Tanácsnak a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló, 1981. január 28-i egyezményéhez és a személyes adatok gépi feldolgozása során az egyének védelméről szóló egyezményhez csatolt, a felügyeleti hatóságokról és az adatok határokon átnyúló áramlásáról szóló, 2001. november 8-i kiegészítő jegyzőkönyvéhez való csatlakozásra és azok végrehajtására. 14. CIKK Együttműködés a migráció, menekültügy és határigazgatás területén 1. A Felek újólag megerősítik annak jelentőségét, hogy átfogó párbeszédet alakítsanak ki a migrációval kapcsolatos valamennyi kérdésről, beleértve adott esetben a jogszerű migrációt, a nemzetközi védelmet és az irreguláris migráció elleni küzdelmet, valamint az embercsempészés és az emberkereskedelem elleni küzdelmet. 2. Az együttműködés a Felek közötti kölcsönös konzultáció keretében végrehajtott célzott igényfelmérésen alapul, és a Felek vonatkozó hatályos jogszabályaival összhangban valósul meg. Az együttműködés különösen a következőkre összpontosul:

(a) a migráció kiváltó okainak kezelése;

(b) a nemzetközi védelemre vonatkozó nemzeti jogszabályok és gyakorlatok fejlesztése és végrehajtása a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. július 28-án elfogadott egyezmény és a menekültek jogállásáról szóló 1967. január 31-i jegyzőkönyv rendelkezéseinek való megfelelés céljából; (c) az ENSZ közgyűlésének 2016. szeptember 19-i A/RES/71/1. sz. határozatával elfogadott, a menekültekről és a migránsokról szóló New York-i nyilatkozatra való emlékeztetés; (d) a beutazás és tartózkodás engedélyezésére vonatkozó szabályok, továbbá a befogadott személyek jogai és jogállása, az adott ország területén jogszerűen tartózkodó más állampolgárságú személyekkel szembeni méltányos elbánás és e személyek beilleszkedése, oktatás és képzés, a rasszizmussal és az idegengyűlölettel szembeni intézkedések; (e) a hatékony megelőzésen alapuló politika erősítése az illegális migráció és az embercsempészet és -kereskedelem ellen, beleértve annak tanulmányozását, hogy hogyan lehet harcolni az embercsempészek és emberkereskedők hálózatai és szervezetei ellen, és hogyan lehet megvédeni az ilyen kereskedelem áldozatait a vonatkozó nemzetközi jogi eszközök keretében; (f) a migrációkezelés – különösen az irreguláris migráció kezelése –, az okmánybiztonság, a vízumpolitika, valamint a határigazgatási és a migrációügyi információs rendszerek kapcsán felmerülő kérdések, mint például szervezés, képzés, bevált gyakorlatok és egyéb operatív intézkedések.

15. CIKK Visszafogadás és az irreguláris migráció elleni küzdelem 1. Az irreguláris migráció megelőzése és kezelése céljából folytatott együttműködés keretében a Felek a következőkben állapodnak meg: (a) a Kirgiz Köztársaság vállalja, hogy az Európai Unió valamely tagállamának kérésére minden további formalitás nélkül visszafogadja azon állampolgárait, akik eleve nem, vagy már nem felelnek meg az Európai Unió valamely tagállamának területére való beutazás, illetve az ottani jelenlét vagy tartózkodás hatályos feltételeinek;

(b) az Európai Unió minden egyes tagállama vállalja, hogy a Kirgiz Köztársaság kérésére minden további formalitás nélkül visszafogadja azon állampolgárait, akik eleve nem, vagy már nem felelnek meg a Kirgiz Köztársaság területére való beutazás, illetve az ottani jelenlét vagy tartózkodás hatályos feltételeinek;

(c) az Európai Unió tagállamai és a Kirgiz Köztársaság e célból megfelelő úti okmányokat állítanak ki állampolgáraik számára, vagy elfogadják az (EU) 2016/1953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban a visszaküldéshez kiállított európai úti okmány használatát. Amennyiben a visszafogadandó személy nem rendelkezik semmiféle okmánnyal vagy állampolgárságának egyéb bizonyítékával, úgy az érintett tagállam vagy a Kirgiz Köztársaság illetékes diplomáciai és konzuli képviselete – a Kirgiz Köztársaság, illetve az érintett tagállam kérésére – teljes körű együttműködést folytat az adott személy állampolgárságának megállapítása céljából. 2. A Felek megállapodnak abban, hogy kérésre az Európai Unió és a Kirgiz Köztársaság közötti megállapodást kötnek, amely meghatározza az európai uniós tagállamok és a Kirgiz Köztársaság konkrét kötelezettségeit a visszafogadás területén, és részletesen rendelkezik a más országbeli állampolgárok és a hontalan személyek visszafogadásáról. Amennyiben a feltételek lehetővé teszik, a Felek fontolóra vehetik az Európai Unió és a Kirgiz Köztársaság közötti, az Európai Unió és a Kirgiz Köztársaság polgáraira vonatkozó vízumkönnyítésről szóló megállapodás esetleges tárgyalását is.

16. CIKK A pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem 1. A Felek együttműködnek a pénzügyi intézményeik és a kijelölt nem pénzügyi vállalkozások és szakmák bűncselekményekből származó bevételek tisztára mosására és terrorizmusfinanszírozásra való felhasználásának megelőzése és hatékony leküzdése érdekében. 2. E célból saját jogi keretükön belül információcserét és együttműködést folytatnak a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) ajánlásainak és az e területen tevékenykedő releváns nemzetközi szervek által elfogadott egyéb standardoknak a hatékony és teljes körű végrehajtása érdekében. Ez az együttműködés magában foglalhatja többek között a bűncselekményből származó vagyon vagy pénzeszközök azonosítását, nyomon követését, lefoglalását, elkobzását és visszaszerzését. 17. CIKK Tiltott kábítószerek

1. A Felek együttműködnek a tiltott kábítószerekre és az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó kiegyensúlyozott, tényeken alapuló és integrált megközelítés biztosítása érdekében.

2. A kábítószerrel kapcsolatos szakpolitikák és fellépések célja a tiltott kábítószerek megelőzésére és kezelésére szolgáló struktúrák megerősítése, a tiltott kábítószerek kínálatának, kereskedelmének és keresletének csökkentése, valamint a tiltott kábítószerek használatából eredő egészségügyi és szociális következmények ártalomcsökkentési célú kezelése. A Felek együttműködnek annak megelőzése érdekében, hogy a kábítószerek, valamint a pszichotrop és új pszichoaktív anyagok tiltott előállításához használt kémiai prekurzorok illetéktelen kezekbe jussanak. 3. A Felek megállapodnak az (1) bekezdésben említett célkitűzések eléréséhez szükséges együttműködési módszerekről. A fellépések az ENSZ vonatkozó kábítószer-ellenőrzési egyezményeiben meghatározott, közösen elfogadott elveken, valamint az ENSZ Közgyűlésének 2016. április 19-i A/RES/S-30/1. sz. határozatával – a nemzetközi drogpolitikával kapcsolatos legfrissebb nemzetközi konszenzusként – elfogadott „Közös kötelezettségvállalásunk a globális kábítószer-probléma hatékony kezelésére és leküzdésére” című záródokumentumban foglalt ajánlásokon alapulnak annak érdekében, hogy számba vegyék a globális kábítószer-probléma közös kezelése és leküzdése érdekében tett kötelezettségvállalások végrehajtásának állását. 18. CIKK Szervezett bűnözés és korrupció elleni küzdelem 1. A Felek együttműködnek a bűncselekmények és az illegális, szervezett vagy nem szervezett tevékenységek minden formájának megelőzése és az azok ellen folytatott küzdelem terén, ideértve a transznacionális jellegű tevékenységeket is, mint például: (a) migránscsempészet és emberkereskedelem;

(b) tűzfegyverek, köztük kézi- és könnyűfegyverek csempészése és tiltott kereskedelme; (c) tiltott kábítószerek csempészete és tiltott kereskedelme;

(d) áruk csempészete és tiltott kereskedelme; (e) olyan illegális gazdasági és pénzügyi tevékenységek, mint például a hamisítás, az adócsalás és a közbeszerzési csalás; (f) nemzetközi donorok által finanszírozott projektekkel kapcsolatos sikkasztás; (g) aktív és passzív korrupció, a magán- és közszférában egyaránt; (h) okmányhamisítás és valótlan nyilatkozatok benyújtása; (i) számítástechnikai bűnözés. 2. A Felek megerősítik a bűnüldöző szervek közötti kétoldalú, regionális és nemzetközi együttműködést, beleértve a képzést és a tapasztalatcserét is. A Felek hatékonyan végrehajtják a vonatkozó nemzetközi normákat, különösen az ENSZ Közgyűlésének 2001. január 8-i A/RES/55/25. sz. határozatával elfogadott, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezményben és annak jegyzőkönyveiben foglalt előírásokat.

3. A Felek együttműködnek a korrupció megelőzése és leküzdése terén, összhangban a vonatkozó nemzetközi normákkal, különösen az ENSZ Közgyűlésének 2003. október 31-i A/RES/58/4. sz. határozatával elfogadott, korrupció elleni ENSZ-egyezményben foglaltakkal, valamint az ezen egyezmény alapján végzett értékelések nyomán kidolgozott ajánlásokkal. 19. CIKK Terrorizmus elleni küzdelem

1. A Felek megerősítik a terrorizmus elleni küzdelem és a terrorizmus megelőzésének jelentőségét, és megállapodnak abban, hogy kétoldalú, regionális és nemzetközi szinten együttműködnek a terrorizmus, annak valamennyi formája és megjelenési módja megelőzése és leküzdése érdekében. 2. A Felek egyetértenek abban, hogy a terrorizmus elleni küzdelmet a jogállamiság teljes mértékű tiszteletben tartása mellett és a nemzetközi jognak teljes mértékben megfelelve kell folytatni, ideértve a nemzetközi emberi jogokat, a nemzetközi menekültjogot és a nemzetközi humanitárius jogot, az ENSZ Alapokmányának alapelveit és valamennyi vonatkozó nemzetközi terrorizmusellenes eszközt. 3. A Felek hangsúlyozzák az ENSZ valamennyi terrorizmusellenes egyezménye és jegyzőkönyve egyetemes megerősítésének és végrehajtásának jelentőségét. A Felek megállapodnak abban, hogy előmozdítják a nemzetközi terrorizmus elleni átfogó egyezmény tervezetéről folytatott párbeszédet, és együttműködnek az ENSZ Közgyűlésének 2006. szeptember 8-i A/RES/60/288. sz. határozatával elfogadott, terrorizmus elleni globális stratégiának, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsa valamennyi vonatkozó határozatának végrehajtása terén.

4. A Felek újólag megerősítik a terrorizmus elleni küzdelem bűnüldözési és igazságügyi megközelítésének jelentőségét, és megállapodnak abban, hogy együttműködnek a terrorizmus megelőzése és visszaszorítása érdekében, különösen a következők révén: (a) a terroristacsoportokra és egyénekre, valamint az őket támogató hálózatokra vonatkozó információk cseréje a nemzetközi és belső joggal összhangban, különös tekintettel az adatvédelemre és a magánélet védelmére; (b) tapasztalatcsere a terrorizmus megelőzése és leküzdése, az eszközök, módszerek és ezek technikai szempontjai, valamint a képzések tekintetében, az alkalmazandó jognak megfelelően; (c) véleménycsere a radikalizálódásra és a terroristatoborzásra, a radikalizálódás elleni küzdelem módjaira, valamint a deradikalizáció és a rehabilitáció előmozdítására vonatkozóan; (d) a terrorizmussal gyanúsított személyek határokon átnyúló mozgásával és utazásával, valamint a terrorista fenyegetésekkel kapcsolatos nézetek és tapasztalatok cseréje; (e) az emberi jogoknak a terrorizmus elleni küzdelem – és különösen a büntetőeljárások – során történő védelmével kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztása; (f) a terrorista bűncselekmények büntetendőségének biztosítása és intézkedések meghozatala a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem érdekében;



(g) intézkedések a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris terrortámadások fenyegetése ellen, valamint a szükséges intézkedések meghozatala a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagok terrorizmus céljából történő beszerzésének, átadásának és felhasználásának megakadályozása, továbbá a magas kockázatú vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris létesítmények elleni illegális fellépések megelőzése érdekében. 5. Az együttműködés a rendelkezésre álló vonatkozó értékeléseken alapul, és a Felek közötti kölcsönös konzultáció mellett zajlik. 20. CIKK Igazságügyi és jogi együttműködés 1. A Felek megerősítik a vonatkozó nemzetközi megállapodások alapján a kölcsönös jogsegély és a kiadatás terén folytatott együttműködést. A Felek megerősítik a meglévő mechanizmusokat, és adott esetben fontolóra veszik új mechanizmusok kidolgozását az e területre irányuló nemzetközi együttműködés megkönnyítése érdekében. Az együttműködés magában foglalja adott esetben a vonatkozó nemzetközi jogi eszközökhöz való csatlakozást és azok végrehajtását, valamint az Eurojusttal folytatott szorosabb együttműködést. 2. A Felek igazságügyi és jogi együttműködést alakítanak ki polgári és kereskedelmi ügyekben, különösen a polgári igazságügyi együttműködésről szóló többoldalú egyezmények – köztük a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia keretében létrejött egyezmények – tárgyalása, megerősítése és végrehajtása terén.

21. CIKK Konzuli védelem Bármely, képviselettel rendelkező európai uniós tagállam diplomáciai és konzuli hatóságai a saját állampolgáraikra vonatkozókkal azonos feltételek mellett védelmet nyújtanak bármely olyan európai uniós tagállam állampolgárai számára, amely nem rendelkezik olyan állandó képviselettel a Kirgiz Köztársaságban, amelynek módjában áll tényleges konzuli védelmet nyújtani egy adott esetben.

Egy olyan összehangolt eljárás létrehozása céljából, amely lehetővé teszi a Kirgiz Köztársaság állampolgárai számára, hogy konzuli védelemben részesüljenek az Európai Unió azon tagállamaiban, amelyekben a Kirgiz Köztársaság nem rendelkezik olyan állandó képviselettel, amelynek módjában áll tényleges konzuli védelmet nyújtani egy adott esetben, a Kirgiz Köztársaságnak az Európai Unió tagállamaiban működő konzuli képviseletei mentesülnek az 1963. április 24-én elfogadott, konzuli kapcsolatokról szóló bécsi egyezmény 7. cikke szerinti értesítési kötelezettség alól.



IV. cím KERESKEDELEM ÉS KERESKEDELEMMEL KAPCSOLATOS ÜGYEK 1. FEJEZET HORIZONTÁLIS RENDELKEZÉSEK 22. CIKK Célkitűzések E cím célkitűzései a következők:

(a) a Felek közötti kereskedelem bővítése, diverzifikálása és megkönnyítése, különösen a vámkönnyítésekre és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítésére, a kereskedelem technikai akadályaira, valamint az egészségügyi és növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó rendelkezések révén, megőrizve ugyanakkor az egyes Felek jogát arra, hogy közpolitikai célok elérése érdekében jogszabályokat alkossanak; (b) a Felek közötti szolgáltatáskereskedelem és beruházás megkönnyítése, többek között a folyó fizetések és a tőkemozgások szabad átutalása révén;

(c) a Felek közbeszerzési piacainak tényleges és kölcsönös megnyitása; (d) az innováció és a kreativitás előmozdítása a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megfelelő és hatékony védelmének biztosítása révén; (e) a torzulásoktól mentes versenyt elősegítő feltételek előmozdítása a Felek gazdasági tevékenységeiben, különös tekintettel a Felek közötti kereskedelemre és beruházásokra; (f) a nemzetközi kereskedelem fejlesztése olyan módon, hogy az hozzájáruljon a fenntartható fejlődés gazdasági, társadalmi és környezeti dimenziójához; (g) az e cím értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos viták rendezésére szolgáló hatékony, méltányos és kiszámítható vitarendezési mechanizmus létrehozása. 23. CIKK Fogalommeghatározások E cím alkalmazásában:

(a) „mezőgazdasági megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében foglalt mezőgazdasági megállapodás;

(b) „az importengedélyezési eljárásokról szóló megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében foglalt, az importengedélyezési eljárásokról szóló megállapodás; (c) „dömpingellenes megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében foglalt, az 1994. évi GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás; (d) „nap”: naptári nap, beleértve a hétvégeket és a munkaszüneti napokat is; (e) „Energia Charta Egyezmény”: az 1994. december 17-én Lisszabonban kelt Energia Charta Egyezmény; (f) „meglévő”: e megállapodás hatálybalépésének napján hatályban lévő; (g) „az 1994. évi GATT”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében foglalt, 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény; (h) „GATS”: a WTO-egyezmény 1B. mellékletében foglalt, a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény; (i) „intézkedés”: valamely Fél által törvény, rendelet, szabály, eljárás, határozat vagy közigazgatási intézkedés formájában vagy bármilyen más formában hozott intézkedés;

(j) „valamely Fél intézkedései”: a következők által elfogadott vagy fenntartott intézkedések:

(i) központi kormány, regionális vagy helyi önkormányzatok, illetve hatóságok; valamint (ii) a központi kormány, regionális vagy helyi önkormányzatok, illetve hatóságok által átruházott hatásköröket gyakorló nem kormányzati testületek; (k) „személy”: természetes személy vagy jogi személy; (l) „felülvizsgált kiotói egyezmény”: a vámeljárások egyszerűsítéséről és összehangolásáról szóló, 1973. május 18-án Kiotóban kelt nemzetközi egyezmény, amint azt legutóbb módosították; (m) „a védintézkedésekről szóló megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében foglalt, a védintézkedésekről szóló megállapodás; (n) „SCM-megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében foglalt, a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás; (o) „SPS-megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében foglalt, az egészségügyi és növényegészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló megállapodás; (p) „TBT-megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében foglalt, a kereskedelem technikai akadályairól szóló megállapodás;

(q) „harmadik ország”: az e megállapodás területi hatályán kívül eső ország vagy terület; (r) „a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás”: a WTO-egyezmény 1A. mellékletében foglalt, a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás;

(s) „TRIPS-megállapodás”: a WTO-egyezmény 1C. mellékletében foglalt, a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás; (t) „bécsi egyezmény”: az 1969. május 23-án Bécsben kelt, a szerződések jogáról szóló bécsi egyezmény; (u) „a Vámigazgatások Világszervezetének arushai nyilatkozata”: a Vámegyüttműködési Tanácsnak a vámügyi integritásról szóló, 1993. július 7-én Arushában (Tanzánia) tett nyilatkozata; (v) „WTO”: a Kereskedelmi Világszervezet; (w) „WTO-megállapodás”: a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó, 1994. április 15-én kelt Marrákesi Egyezmény.

24. CIKK A megállapodás viszonya az egyéb nemzetközi megállapodásokkal 1. A Felek megerősítik egymással szemben fennálló azon jogaikat és kötelezettségeiket, amelyek a WTO-egyezményből és bármely más olyan megállapodásból fakadnak, amelyeknek egyaránt részes felei. 2. E megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy bármelyik Fél számára előírná, hogy a WTO-egyezmény szerinti kötelezettségeivel össze nem egyeztethető módon járjon el.

25. CIKK Jogszabályokra, rendeletekre és egyéb megállapodásokra történő hivatkozások 1. Eltérő rendelkezés hiányában az e címben szereplő, jogszabályokra és rendeletekre történő bármely – akár általános, akár egy konkrét törvényre, rendeletre vagy irányelvre utaló – hivatkozás a módosított jogszabályokra és rendeletekre való hivatkozásként értelmezendő. 2. Eltérő rendelkezés hiányában az e címben szereplő, más megállapodások vagy jogi aktusok egészére vagy egy részére történő bármely hivatkozás úgy értelmezendő, hogy az magában foglalja a következőket: (a) a kapcsolódó mellékletek, jegyzőkönyvek, lábjegyzetek, értelmezések és magyarázó feljegyzések; valamint

(b) azok az utódmegállapodások, amelyeknek a Felek részes felei, vagy a Felekre nézve kötelező módosítások, kivéve, ha a hivatkozás meglévő jogokat erősít meg. 26. CIKK A belső jog szerinti keresetindítási jog A Felek saját belső jogukban nem biztosíthatnak a másik Féllel szembeni keresetindítási jogot azon az alapon, hogy a másik Fél intézkedése nem egyeztethető össze ezzel a megállapodással.

27. CIKK A kereskedelmi formációban ülésező Együttműködési Tanács konkrét feladatai 1. Az Együttműködési Tanács az e címhez kapcsolódó bármely rábízott feladat ellátása során – a Felek vonatkozó jogi kereteivel összhangban – a Felek kereskedelemmel kapcsolatos ügyekért felelős képviselőiből vagy azok megbízottjaiból áll.

2. A kereskedelmi formációban ülésező Együttműködési Tanács: (a) hatáskörrel rendelkezik arra, hogy közös megegyezés alapján, a Felek jogszabályaiban előírt belső eljárások lefolytatását kellően tiszteletben tartva határozatokat fogadjon el a következők frissítése vagy módosítása céljából: (i) 2. melléklet; (ii) 8-A., 8-B. és 8-C. melléklet; (iii) 9. melléklet; (iv) 14-A. és 14-B. melléklet; (v) I. jegyzőkönyv.

A Felek közötti eltérő megállapodás hiányában az ilyen frissítések és módosítások a Felek közötti diplomáciai jegyzékváltás útján megerősítendők, és ezt követően lépnek hatályba; (b) határozatokat fogadhat el e cím rendelkezéseinek értelmezése céljából; (c) határozatokat fogadhat el az e címben létrehozott albizottságok közül további, a Felek képviselőiből álló albizottságok létrehozása céljából, és saját hatáskörben eljárva kijelölheti feladataikat; határozhat továbbá az általa létrehozott albizottságok számára kijelölt feladatok módosításáról és az ilyen albizottságok megszüntetéséről.

3. A kereskedelmi formációban ülésező Együttműködési Tanács a Felek jogszabályaiban előírt belső eljárások lefolytatását követően hoz határozatokat, illetve tesz megfelelő ajánlásokat. 4. Amennyiben az Együttműködési Tanácsnak nem áll módjában ülést tartani, a (2) bekezdésben említett határozatok írásbeli eljárás útján is meghozhatók. 28. CIKK A kereskedelmi formációban ülésező Együttműködési Bizottság konkrét feladatai 1. Az Együttműködési Bizottság az e címhez kapcsolódó bármely rábízott feladat ellátása során a Felek kereskedelemmel kapcsolatos ügyekért felelős képviselőiből vagy azok megbízottjaiból áll. 2. A kereskedelmi formációban ülésező Együttműködési Bizottság különösen a következő feladatokat látja el:

(a) segíti az Együttműködési Tanácsot a kereskedelmi ügyekkel kapcsolatos feladatainak ellátásában; (b) felelősséget vállal e cím megfelelő végrehajtásáért és alkalmazásáért; e tekintetben – a 14. fejezetben meghatározott jogok sérelme nélkül – bármelyik Fél az e cím alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatos bármilyen kérdést előterjeszthet az Együttműködési Bizottságban megvitatás céljából;

(c) szükség esetén felügyeli e cím részletesebb kidolgozását, és értékeli alkalmazásának eredményeit; (d) megfelelő problémamegelőzési és problémamegoldási módszerek kialakítására törekszik az e cím hatálya alá tartozó területeken egyébként esetlegesen felmerülő problémák kiküszöbölése érdekében; valamint (e) felügyeli az e cím alapján létrehozott valamennyi albizottság munkáját. 3. Az Együttműködési Bizottság az e cikk (2) bekezdése szerinti feladatainak ellátása során javaslatokat nyújthat be arra vonatkozóan, hogy szükség van-e a 27. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett frissítésre vagy módosításokra irányuló határozatok elfogadására, vagy a 27. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett értelmezések kiadására, amennyiben az Együttműködési Tanácsnak nem áll módjában ülést tartani. 4. A kereskedelmi formációban ülésező Együttműködési Bizottság a Felek jogszabályaiban előírt belső eljárások lefolytatását követően hoz határozatokat, illetve tesz megfelelő ajánlásokat. 29. CIKK Koordinátorok 1. Az Európai Unió és a Kirgiz Köztársaság e megállapodás hatálybalépésétől számított 60 napon belül kinevezi az e címmel foglalkozó koordinátort, és kölcsönösen értesítik egymást annak elérhetőségéről.



2. A koordinátorok ezzel a fejezettel összhangban közösen kialakítják az Együttműködési Tanács és az Együttműködési Bizottság üléseinek napirendjét, elvégeznek minden egyéb szükséges előkészületet, és adott esetben nyomon követik e testületek döntéseit. 30. CIKK Albizottságok 1. Az albizottságok egyrészről az Európai Unió képviselőiből, másrészről a Kirgiz Köztársaság képviselőiből állnak. 2. Az albizottságok az e megállapodás hatálybalépésétől számított egy éven belül, majd azt követően évente egyszer, vagy bármelyik Fél, illetve az Együttműködési Bizottság kérésére megfelelő szinten üléseznek. A résztvevők személyes jelenlétével megvalósuló üléseket felváltva Brüsszelben, illetve Biskekben tartják. Az ülések a Felek rendelkezésére álló bármely technológia segítségével is megtarthatók. 3. Az albizottságok elnöki feladatait a Felek képviselői közösen látják el.

2. FEJEZET ÁRUKERESKEDELEM

31. cikk Hatály E megállapodás eltérő rendelkezése hiányában ez a fejezet a Felek közötti árukereskedelemre alkalmazandó. 32. cikk Fogalommeghatározások E fejezet alkalmazásában: (a) „konzuli intézkedések”: az importáló Fél konzuljától az exportáló Fél területén vagy egy harmadik fél területén az áruimporttal összefüggésben konzuli számla, kereskedelmi számlára vonatkozó konzuli engedély, származási bizonyítvány, nyilatkozatok, szállítmányozói kiviteli árunyilatkozatok vagy egyéb vámügyi okiratok beszerzésére irányuló eljárás;

(b) „vám”: az árubehozatalra vagy azzal kapcsolatban kivetett bármely vám vagy egyéb illeték; nem képezik részét az alábbiak: (i) a 34. cikknek megfelelően kiszabott belső adóval egyenértékű díj; (ii) az 1994. évi GATT-tal, a dömpingellenes megállapodással, a mezőgazdasági megállapodással, az SCM-megállapodással és a védintézkedésekről szóló megállapodással összhangban alkalmazott dömpingellenes vám, különleges védintézkedés, kiegyenlítő vám vagy védővám;

(iii) az árubehozatalra vagy azzal kapcsolatban kivetett díj vagy egyéb illeték, amely összege a nyújtott szolgáltatások hozzávetőleges költségére korlátozódik; (c) „exportengedélyezési eljárás”: olyan közigazgatási eljárás, amely az exportáló Fél területéről történő kivitel előzetes feltételeként kérelem vagy egyéb (a vámkezeléshez általában szükségestől eltérő) dokumentáció benyújtását írja elő a megfelelő közigazgatási szervhez vagy szervekhez; (d) „valamely Fél áruja”: az 1994. évi GATT értelmében vett hazai áru; (e) „harmonizált rendszer” (a továbbiakban: HR): a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszer, beleértve az ahhoz kapcsolódó, a Vámigazgatások Világszervezete által kidolgozott valamennyi jogi megjegyzést és a HR módosításait is;

(f) „importengedélyezési eljárás”: olyan közigazgatási eljárás, amely az importáló Fél területére történő behozatal előzetes feltételeként kérelem vagy egyéb (a vámkezeléshez általában szükségestől eltérő) dokumentáció benyújtását írja elő a megfelelő közigazgatási szervhez vagy szervekhez; (g) „átalakított áru”: a Harmonizált Rendszer szerinti 84., 85., 87., 90. árucsoport vagy 9402. vámtarifaszám alá besorolt olyan áru, amely: (i) teljes egészében vagy részben korábban használt árukból nyert alkotórészekből áll; (ii) az új állapotú helyettesítő áruhoz hasonló teljesítménnyel és munkafeltételekkel rendelkezik; valamint (iii) az új állapotú helyettesítő áruval azonos garanciában részesül.

33. cikk Legnagyobb kedvezményes elbánás 1. Az 1994. évi GATT I. cikkével és a hozzá fűzött megjegyzésekkel és kiegészítő rendelkezésekkel összhangban – amelyeket belefoglalnak e megállapodásba, és azok értelemszerűen annak részét képezik – mindkét Fél a legnagyobb kedvezményes elbánásban részesíti a másik Fél áruit.

2. Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a valamely Fél által a WTO-egyezménnyel összhangban egy harmadik ország árui számára biztosított kedvezményes elbánás tekintetében. 34. cikk Nemzeti elbánás Az 1994. évi GATT III. cikkével és a hozzá fűzött megjegyzésekkel és kiegészítő rendelkezésekkel összhangban mindkét Fél nemzeti elbánásban részesíti a másik Fél áruit. E célból az 1994. évi GATT III. cikkét, valamint a hozzá fűzött megjegyzéseket és kiegészítő rendelkezéseket belefoglalják e megállapodásba, és azok értelemszerűen annak részét képezik. 35. cikk Import- és exportkorlátozások

Egyik Fél sem fogad el és tart fenn az 1994. évi GATT XI. cikkével és a hozzá fűzött megjegyzésekkel és kiegészítő rendelkezésekkel összhangban álló vámokon, adókon vagy más díjakon kívüli – kvótákban, behozatali vagy kiviteli engedélyekben vagy egyéb intézkedésekben megnyilvánuló – tilalmat vagy korlátozást a másik Fél bármely árujának behozatalára vagy bármely árunak a másik Fél területére irányuló kivitelére vagy exportra történő értékesítésére vonatkozóan. E célból az 1994. évi GATT XI. cikkét, valamint a hozzá fűzött megjegyzéseket és kiegészítő rendelkezéseket belefoglalják e megállapodásba, és azok értelemszerűen annak részét képezik.

36. cikk Kiviteli vámok, adók vagy más díjak 1. Egyik Fél sem vezet be vagy tart fenn semmilyen olyan vámot, adót vagy más díjat, amelyet egy árunak a másik Fél részére történő kivitelére vagy azzal kapcsolatban vetnek ki, vagy bármely más, azzal azonos hatású intézkedést, kivéve a 2. mellékletben meghatározott lista szerinti áruk esetében. Ez a rendelkezés nem vonatkozik az 1994. évi GATT V. cikke értelmében valamely Fél területén áthaladó, árutovábbítási eljárás alatt álló árukra, sem azokra az árukra, amelyeket a Kirgiz Köztársaság és egy harmadik fél között létrejött nemzetközi megállapodással összhangban a Kirgiz Köztársaságba importáltak anélkül, hogy olyan kiviteli vámokat vetettek volna ki, amelyeket a harmadik fél egyébként kivethetett volna az Európai Unióba irányuló kivitelre, adott esetben a szóban forgó harmadik félnek az 1994. évi GATT-hoz csatolt engedményes listájával vagy az Európai Unióval fennálló bármely kétoldalú kötelezettségvállalásával összhangban. 2. E cikk egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg a Feleket abban, hogy egy árunak a másik Fél részére történő kivitelére a 38. cikk alapján megengedett díjat vagy illetéket vessenek ki. 37. cikk A kettős felhasználású termékek exportellenőrzése A Felek megosztják egymással a kettős felhasználású termékek exportellenőrzésére vonatkozó információkat és bevált gyakorlatokat a célból, hogy előmozdítsák az Európai Unió és a Kirgiz Köztársaság exportellenőrzési gyakorlatának konvergenciáját.

38. cikk

Díjak és alakiságok 1. Az 1994. évi GATT VIII. cikkét és a hozzá fűzött értelmező megjegyzéseket, valamint az 1994. évi GATT VIII. cikkében meghatározott, a WTO-egyezmény értelmében alkalmazandó kötelezettségek alóli kivételeket, mentességeket, illetve az azoktól való eltéréseket belefoglalják e megállapodásba, és azok értelemszerűen annak részét képezik. 2. A Felek haladéktalanul közzéteszik az importtal vagy az exporttal kapcsolatban általuk kivetett díjakat és illetékeket oly módon, hogy a kormányok, a kereskedők és más érdekelt felek tájékozódhassanak azokról. 3. A Felek rendszeresen felülvizsgálják az általuk kivetett díjakat és illetékeket azzal a céllal, hogy lehetőség szerint csökkentsék azok számát és sokféleségét. 4. Egyik Fél sem ír elő konzuli intézkedéseket – tehát kapcsolódó díjakat és illetékeket sem – a másik Fél áruinak importjával összefüggésben.

39. cikk Átalakított áruk 1. A Felek törekednek arra, hogy a másik Fél átalakított áruit legalább olyan kedvező elbánásban részesítse, mint az új állapotú helyettesítő árukat. 2. Amennyiben valamely Fél a használt árukra vonatkozó behozatali és kiviteli tilalmakat vagy korlátozásokat fogad el, illetve tart fenn, az átalakított áruk tekintetében törekszik ezen intézkedések alkalmazásának mellőzésére.

3. A Felek megkövetelhetik, hogy az átalakított árukat a területükön történő forgalmazás vagy értékesítés céljából ekként azonosítsák, és hogy azok megfeleljenek az új állapotú helyettesítő árukra vonatkozó valamennyi alkalmazandó műszaki követelménynek. 40. cikk Az áruk ideiglenes beléptetése A Felek – az áruk ideiglenes behozataláról szóló és rájuk nézve kötelező nemzetközi egyezményekben előírt esetekben és eljárások alapján – mentességet biztosítanak a másik Félnek az ideiglenesen behozott árukra vonatkozó importterhek és vámok alól. E mentességet a Felek saját jogszabályaik alapján alkalmazzák.

41. cikk Árutovábbítás Az 1994. évi GATT V. cikkét belefoglalják e megállapodásba, és az annak részét képezi. A Felek minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy – az árutovábbítás szabadságának elvével és az Energia Charta Egyezmény 7. cikkének (1) és (3) bekezdésével összhangban – megkönnyítsék az energiahordozók továbbítását. 42. cikk Import- és exportmonopóliumok

Egyik Fél sem jelöl ki vagy tart fenn kijelölt import- vagy exportmonopóliumot. E cikk alkalmazásában az import- vagy exportmonopólium azt jelenti, hogy az egyik Fél kizárólagos jogot vagy felhatalmazást ad egy gazdálkodó egységnek arra, hogy egy árut a másik Fél területéről importáljon vagy oda exportáljon.

43. cikk Eredetmegjelölés 1. Amennyiben a Kirgiz Köztársaság az Európai Unióból származó áruk behozatalára vonatkozóan eredetmegjelölést ír elő, úgy az Európai Unió tagállamainak eredetmegjelöléseire alkalmazottaknál nem kedvezőtlenebb feltételek mellett elfogadja a „Made in EU” eredetmegjelölést vagy az azzal egyenértékű, a Kirgiz Köztársaság eredetmegjelölési követelményeinek megfelelő nyelven feltüntetett megjelölést. 2. A „Made in EU” eredetmegjelölés tekintetében a Kirgiz Köztársaság az Európai Uniót egyetlen egységes területként kezeli. 44. cikk Importengedélyezési eljárások A Felek az importengedélyezési eljárásokról szóló megállapodás 1., 2. és 3. cikkével összhangban fogadják el és bonyolítják le az importengedélyezési eljárásokat. E célból az importengedélyezési eljárásokról szóló megállapodás 1., 2. és 3. cikkét belefoglalják e megállapodásba, és azok értelemszerűen annak részét képezik.



45. cikk Exportengedélyezési eljárások 1. Mindkét Fél saját hatáskörével összhangban biztosítja az exportengedélyezési eljárások átláthatóságát, és közzéteszi az új exportengedélyezési eljárásokat, illetve a meglévő exportengedélyezési eljárások bármely módosítását oly módon, hogy a kormányok, a kereskedők és más érdekelt felek tájékozódhassanak azokról. A közzétételre lehetőség szerint legkésőbb 30 nappal az új exportengedélyezési eljárásnak vagy a meglévő exportengedélyezési eljárás módosításának a hatálybalépése előtt, de minden esetben legkésőbb az ilyen eljárás vagy módosítás hatálybalépésének napján kerül sor. 2. Az exportengedélyezési eljárások közzététele a következő információkat tartalmazza: (a) az exportengedélyezési eljárásoknak vagy azok módosításainak a szövege; (b) az egyes exportengedélyezési eljárások hatálya alá tartozó áruk;

(c) minden egyes eljárás esetében az exportengedély igénylésére vonatkozó eljárás és minden olyan kritérium leírása, amelyet a kérelmezőnek az exportengedély igényléséhez teljesítenie kell, mint például a tevékenységére vonatkozó engedély birtoklása, beruházás létrehozása vagy fenntartása vagy meghatározott formában való működés valamely Fél területén; (d) az(ok) a kapcsolattartási pont(ok), ahol az érdekelt személyek további információt kaphatnak az exportengedély megszerzésének feltételeiről; (e) az(ok) a közigazgatási szerv(ek), amely(ek)hez be kell nyújtani a kérelmet vagy más vonatkozó dokumentációt; (f) azon intézkedés(ek) leírása, amely(ek) végrehajtására az exportengedélyezési eljárás irányul;

(g) az az időszak, amely alatt az egyes exportengedélyezési eljárás hatályban marad, kivéve, ha az eljárás egy új közzététel keretében történő visszavonásig vagy felülvizsgálatig hatályban marad; (h) amennyiben egy Fél exportengedélyezési eljárást szándékozik alkalmazni egy exportkvóta igazgatására, a kvóta teljes mennyisége és adott esetben a kvóta értéke, valamint a kvóta nyitó- és zárónapja; valamint (i) az exportengedély megszerzésére vonatkozó kötelesség alóli bármely mentesség vagy kivétel, az ilyen mentességek vagy kivételek igénylésének vagy használatának módja és azok megadásának kritériumai.

3. Az egyes Felek e megállapodás hatálybalépésének napját követően 45 napon belül értesítik a másik Felet meglévő exportengedélyezési eljárásaikról. Az a Fél, amely új exportengedélyezési eljárást fogad el vagy egy meglévő exportengedélyezési eljárást módosít, a közzétételtől számított 60 napon belül értesíti a másik Felet az eljárásról vagy a módosításról. Az értesítésben hivatkozni kell azon forrás(ok)ra, ahol a (2) bekezdésben előírt információkat közzéteszik, és adott esetben meg kell adni a vonatkozó hivatalos honlap címét is. 46. CIKK Piacvédelmi eszközök A Felek megerősítik az alábbiak alapján fennálló jogaikat és kötelezettségeiket: (a) az 1994. évi GATT XIX. cikke; (b) a biztosítéki egyezmény; (c) a mezőgazdasági megállapodás 5. cikke;

(d) az 1994. évi GATT VI. cikke; (e) a dömpingellenes megállapodás; valamint (f) az SCM-megállapodás.

47. CIKK A piacvédelmi eszközök átláthatósága 1. A Felek egyetértenek abban, hogy a piacvédelmi eszközök (dömpingellenes, szubvencióellenes és globális biztosítékok) a vonatkozó WTO-követelményekkel teljes összhangban, tisztességes és átlátható rendszer alapján alkalmazandók. 2. A dömpingellenes vagy kiegyenlítő intézkedésekre vonatkozó végleges döntés meghozatala előtt a Felek – a dömpingellenes megállapodás 6. cikke (5) bekezdésének és az SCM-megállapodás 12. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül – gondoskodnak az intézkedések alkalmazására vonatkozó döntés alapjául szolgáló, mérlegelés alatt álló valamennyi lényeges tény nyilvánosságra hozataláról. A nyilvánosságra hozatalnak kellő időt kell biztosítania az érdekelt felek számára észrevételeik megtételére. 3. A dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatok során minden érdekelt fél lehetőséget kap álláspontjának kifejtésére, feltéve, hogy ez nem késlelteti szükségtelenül a vizsgálatok lefolytatását. 4. Ez a cikk nem tartozik e cím 14. fejezetének hatálya alá.



3. FEJEZET VÁMÜGYEK 48. cikk Vámügyi együttműködés 1. A Felek megerősítik a vámügyek területén folytatott együttműködést az átlátható kereskedelmi környezet biztosítása, a kereskedelem megkönnyítése, az ellátási lánc biztonságának fokozása, a fogyasztóbiztonság előmozdítása, a szellemitulajdon-jogokat sértő áruk áramlásának megelőzése, valamint a csempészés és a csalás elleni küzdelem céljából. 2. Az (1) bekezdésben említett célkitűzések végrehajtása érdekében és a rendelkezésre álló erőforrások szabta kereteken belül, a Felek együttműködnek többek között az alábbiak céljából: (a) a vámjogszabályok javítása, valamint a vámeljárások harmonizálása és egyszerűsítése a vámügyek és a kereskedelem megkönnyítése terén alkalmazandó nemzetközi egyezményekkel és előírásokkal összhangban, beleértve azokat, amelyeket a WTO dolgozott ki (köztük a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodást), illetve amelyeket a Vámigazgatások Világszervezete dolgozott ki (különösen a felülvizsgált Kiotói Egyezményt), továbbá figyelembe véve az Európai Unió által kialakított eszközöket és bevált gyakorlatokat, köztük a vámigazgatási útmutatót;

(b) korszerű vámrendszerek létrehozása, beleértve a korszerű vámkezelési technológiákat is; az engedélyezett gazdálkodókra vonatkozó rendelkezések megállapítása; automatizált kockázatalapú elemzés és ellenőrzések végrehajtása; az áruk forgalomba bocsátására vonatkozó egyszerűsített eljárások létrehozása; vámkezelés utáni ellenőrzés elvégzése; átlátható vámérték-megállapítás, valamint a vámhatóságok és a vállalkozások közötti partnerségekre vonatkozó rendelkezések megállapítása; (c) a saját területen történő átrakodási művelek és árutovábbítás megkönnyítésének és hatékony ellenőrzésének biztosítása; a saját területen található valamennyi érintett hatóság és ügynökség közötti együttműködés és koordináció biztosítása az átmenő forgalom megkönnyítése érdekében; valamint adott esetben a megfelelő árutovábbítási rendszerek közötti kompatibilitás megteremtésére vonatkozó lehetőségek kiaknázása;

(d) a legmagasabb szintű szakmai etikai normák előmozdítása, különösen a határokon, a Vámigazgatások Világszervezetének arushai nyilatkozatában foglalt elveket tükröző intézkedések alkalmazása révén; (e) a bevált gyakorlatok megosztása és technikai támogatás nyújtása a tervezéshez, a legmagasabb szintű szakmai etikai normák biztosítása érdekében; (f) adott esetben a releváns információk és adatok megosztása, tiszteletben tartva egymás szabályait az érzékeny adatok bizalmas kezelésére és a személyes adatok védelmére vonatkozóan; (g) adott esetben a vámhatóságaik közötti összehangolt vámügyi intézkedések végrehajtása.

49. cikk Kölcsönös közigazgatási segítségnyújtás Az e megállapodásban, különösen a 48. cikkben előirányzott egyéb együttműködési formák sérelme nélkül a Felek az I. jegyzőkönyvvel összhangban kölcsönös igazgatási segítséget nyújtanak egymásnak a vámügyek terén. 50. cikk Vámérték-megállapítás

1. A Felek közötti kereskedelem tekintetében alkalmazandó vámérték-megállapítási szabályokra a WTO-egyezmény 1A. mellékletében található, az 1994. évi GATT-egyezmény VII. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás 1–17. cikke az irányadó. Ezeket a rendelkezéseket ezért belefoglalják e megállapodásba, és azok értelemszerűen annak részét képezik. 2. A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy a vámérték-megállapítással kapcsolatos kérdésekre közös megoldást találjanak.

4. FEJEZET A KERESKEDELEM TECHNIKAI AKADÁLYAI 51. cikk Célkitűzés E fejezet célkitűzése a Felek közötti árukereskedelem megkönnyítése a kereskedelem szükségtelen technikai akadályainak megelőzése, azonosítása és felszámolása révén. 52. cikk Hatály

1. Ez a fejezet alkalmazandó a TBT-megállapodásban meghatározott minden olyan szabvány, műszaki előírás és megfelelőségértékelési eljárás előkészítésére, elfogadására és alkalmazására, amelyek érinthetik a Felek közötti árukereskedelmet.

2. Az (1) bekezdéstől eltérve, ez a fejezet nem alkalmazandó a következőkre: (a) kormányzati szervek által e szervek termelési és fogyasztási szükségletei vonatkozásában készített beszerzési specifikációk; vagy (b) az SPS-megállapodás A. mellékletében meghatározott egészségügyi és növényegészségügyi intézkedésekre, amelyekkel e megállapodás 5. fejezete foglalkozik. 53. cikk A TBT-megállapodással fennálló kapcsolat A Felek megerősítik a TBT-megállapodásban meghatározott, egymással szemben fennálló jogaikat és kötelezettségeiket, amelyeket ebbe a megállapodásba foglalnak, és amelyek értelemszerűen ennek részét képezik. 54. cikk Műszaki előírások

1. A Felek a rájuk alkalmazandó szabályokkal és eljárásokkal összhangban elvégzik a tervezett műszaki előírások szabályozási hatásvizsgálatát, figyelembe véve a javasolt műszaki előírás rendelkezésre álló szabályozási és nem szabályozási alternatíváit, amelyek a TBT-megállapodás 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvalósíthatják a Fél jogos célkitűzéseit.

2. A Felek a vonatkozó nemzetközi szabványokat használják a műszaki előírásaik alapjául, kivéve, ha bizonyítani tudják, hogy az említett nemzetközi szabványok nem szolgálnák hatékony vagy alkalmas eszközként a kitűzött jogos célok megvalósítását. 3. Amennyiben egy Fél nem nemzetközi szabványok alapul vételével dolgozza ki műszaki előírásait, a másik Fél kérésére intézkedéseket hoz annak biztosítására, hogy minden, a vonatkozó nemzetközi szabványtól való lényeges eltérést megnevezzen, és megindokolja, hogy az említett szabványokat a megvalósítandó cél tekintetében miért ítélte nem megfelelőnek vagy nem hatékonynak. 4. A Felek felülvizsgálják műszaki előírásaikat a vonatkozó nemzetközi szabványokkal való összhang fokozása érdekében, figyelembe véve többek között a vonatkozó nemzetközi szabványokkal kapcsolatos minden új fejleményt vagy a körülményekben bekövetkezett minden olyan változást, amely az említett nemzetközi szabványoktól való eltérés alapjául szolgált. 5. A kereskedelemre esetlegesen jelentős hatást gyakorló főbb műszaki előírások kidolgozása során a Felek saját szabályaikkal és eljárásaikkal összhangban intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy olyan eljárások álljanak rendelkezésre, amelyek lehetővé teszik a személyek számára, hogy nyilvános vita keretében észrevételeket tegyenek, kivéve, ha sürgős biztonsági, egészségügyi, környezetvédelmi vagy nemzetbiztonsági problémák merülnek fel, vagy azok felmerülése fenyeget, és hogy e megbeszélések eredményeit nyilvánosan közzétegyék.



55. cikk Szabványok 1. A szabványok lehető legszélesebb körű harmonizációja érdekében valamennyi Fél arra ösztönzi a területén létrehozott szabványügyi testületeket és azokat a regionális szabványügyi testületeket, amelyeknek saját maga vagy a területén létrehozott szabványügyi testületek tagjait, hogy: (a) erőforrásaik határain belül vegyenek részt a nemzetközi szabványok kidolgozásában a vonatkozó nemzetközi szabványügyi testületekben;

(b) az általuk kidolgozott szabványok alapjául vegyék figyelembe a vonatkozó nemzetközi szabványokat, kivéve, ha ezek a nemzetközi szabványok hatástalanok vagy nem megfelelőek lennének, például a megfelelő szintű védelem hiánya vagy alapvető időjárási vagy földrajzi tényezők vagy alapvető technológiai problémák miatt; (c) kerüljék el a nemzetközi szabványügyi szervezetek munkájának megkettőzését vagy az azzal való átfedéseket; (d) szabályos időközönként vizsgálják felül azon hazai vagy regionális szabványokat, amelyek nem a vonatkozó nemzetközi szabványokon alapulnak, az ilyen nemzetközi szabványokkal való konvergenciájuk fokozása céljából;

(e) működjenek együtt a másik Fél vonatkozó szabványügyi szerveivel a nemzetközi szabványosítási tevékenységek során; ez az együttműködés a nemzetközi szabványügyi testületekben vagy regionális szinten is megvalósulhat; valamint (f) segítsék elő a másik Fél szabványügyi testületeivel folytatott kétoldalú együttműködést. 2. A Feleknek információt kell cserélniük a vonatkozó szabványosítási eljárásaikról, valamint arról, hogy milyen mértékben használják a nemzetközi, regionális vagy szubregionális szabványokat nemzeti szabványaik alapjaként. 3. Ha a szabványokra vonatkozó követelményeket egy műszaki előírás vagy egy megfelelőségértékelési eljárás tervezete kötelezővé teszi, az e megállapodás 58. cikkében és a TBT-megállapodás 2. vagy 5. cikkében meghatározott átláthatósági kötelezettségeket teljesíteni kell. 4. A Nemzetközi Szabványügyi Szervezet, a Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság, a Nemzetközi Távközlési Egyesület és az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete által létrehozott Codex Alimentarius Főbizottság által elfogadott nemzetközi szabványokat kell a TBT-megállapodás 2. és 5. cikke, valamint 3. melléklete értelmében vett vonatkozó nemzetközi szabványnak tekinteni, ami nem zárja ki más nemzetközi szabványok alkalmazását.

5. Más nemzetközi szervezet által kidolgozott szabvány is a TBT-megállapodás 2. és 5. cikke, valamint 3. melléklete értelmében vett vonatkozó nemzetközi szabványnak tekinthető, feltéve, hogy azt az alábbiak szerint dolgozták ki: (a) olyan szabványügyi testület keretében, amely konszenzust kíván kialakítani az alábbiak között:

(i) vagy a részt vevő WTO-tagok azon nemzeti küldöttségei között, amelyek a területükön működő összes nemzeti szabványügyi testületet képviselik, és amelyek a nemzetközi szabványosítási tevékenység tárgyára vonatkozóan szabványokat fogadtak el vagy szándékoznak elfogadni, vagy (ii) a részt vevő WTO-tag kormányzati szervei között; valamint (b) a TBT-megállapodás 2. és 5. cikkével, valamint 3. mellékletével kapcsolatban a nemzetközi szabványok, iránymutatások és ajánlások kidolgozásának alapelveivel foglalkozó bizottság határozatával összhangban. 56. cikk Megfelelőségértékelés 1. A műszaki előírások elkészítése, elfogadása és alkalmazása vonatkozásában az 52. cikkben szereplő rendelkezések értelemszerűen alkalmazandók a megfelelőségértékelési eljárásokra.

2. Ha valamely Fél megfelelőségértékelést ír elő annak kifejezett bizonyosságaként, hogy egy termék megfelel egy műszaki előírásnak, akkor a kockázatértékelés alapján meghatározott kockázatokkal arányos megfelelőségértékelési eljárásokat választ, beleértve adott esetben a szállító megfelelőségi nyilatkozatának használatát is. 3. Amennyiben valamelyik Fél harmadik fél által elvégzett megfelelőségértékelést ír elő kifejezett bizonyosságként egy termék valamely műszaki előírásnak való megfelelésére, és ezt a feladatot nem utalta a (4) bekezdésben meghatározott kormányzati szerv kizárólagos feladatkörébe, akkor az adott Fél: (a) lehetőleg akkreditációs eljárást alkalmaz a megfelelőségértékelési szervezetek minősítésére; (b) a lehető legjobban kihasználja az akkreditálásra és a megfelelőségértékelésre vonatkozó nemzetközi szabványokat, valamint a Felek akkreditációs testületeit bevonó nemzetközi megállapodásokat, például a Nemzetközi Laboratóriumakkreditálási Együttműködés (ILAC) és a Nemzetközi Akkreditálási Fórum (IAF) mechanizmusain keresztül;

(c) mérlegeli a csatlakozást, vagy adott esetben ösztönzi megfelelőségértékelő testületeinek csatlakozását a megfelelőségértékelési eredmények harmonizálását vagy azok elfogadását megkönnyítő bármely működő nemzetközi megállapodáshoz vagy rendelkezéshez; (d) biztosítja, hogy a gazdasági szereplők választhassanak egy adott termék tekintetében a Fél hatóságai által elfogadott megfelelőségértékelő testületek közül;

(e) biztosítja, hogy a megfelelőségértékelő szervezetek függetlenek legyenek a gyártóktól, importőröktől és általában a gazdasági szereplőktől, valamint hogy ne álljon fenn összeférhetetlenség az akkreditáló testületek és a megfelelőségértékelő szervezetek között; (f) lehetővé teszi a megfelelőségértékelő szervezetek számára, hogy alvállalkozókat vegyenek igénybe a megfelelőségértékeléssel kapcsolatos vizsgálatok vagy ellenőrzések elvégzéséhez; valamint (g) egyetlen weboldalon közzéteszi az ilyen megfelelőségértékelés elvégzésére kijelölt szervezetek jegyzékét, valamint az említett szervezetek kijelölésének hatályára vonatkozó információkat. 4. A (3) bekezdés f) pontja nem értelmezhető úgy, hogy megtiltaná a Feleknek, hogy az alvállalkozók számára ugyanazokat a követelményeket írják elő, amelyeket a szerződés tárgyát képező megfelelőségértékelő szervezetnek teljesítenie kellene ahhoz, hogy maga végezze el a kiszervezett vizsgálatokat vagy ellenőrzést. 5. E cikk egyetlen rendelkezése sem zárja ki, hogy egy Fél előírja, hogy egyes termékek esetében a megfelelőségértékelést meghatározott kormányzati hatóságok végezzék. Ilyen esetekben a Fél: (a) biztosítja, hogy a megfelelőségértékelésért fizetendő díjak ne haladják meg a nyújtott szolgáltatások hozzávetőleges költségét, és a megfelelőségértékelés kérelmezőjének kérésére ismerteti, hogy az ilyen megfelelőségértékelésért általa felszámított díjak miként korlátozódnak a nyújtott szolgáltatások hozzávetőleges költségére; valamint

(b) nyilvánosan közzéteszi a megfelelőségértékelésért fizetendő díjakat. 6. E megállapodás hatálybalépését követően három évvel a Felek tárgyalásokat kezdenek arról, hogy elfogadják a szállítói megfelelőségi nyilatkozatot a meglévő műszaki előírásoknak való megfelelés bizonyítékaként, különösen a következő területeken:

(a) az elektromos és elektronikai berendezések biztonsági szempontjai; (b) a gépek biztonsági szempontjai; (c) a berendezések elektromágneses összeférhetősége; (d) energiahatékonyság, beleértve a környezettudatos tervezésre vonatkozó követelményeket; valamint (e) egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikai berendezésekben való alkalmazásának korlátozása.



57. cikk Együttműködés a kereskedelem technikai akadályai terén 1. A Felek erősítik együttműködésüket a szabványok, a műszaki előírások, a metrológia, a piacfelügyelet, az akkreditáció és a megfelelőségértékelési eljárások terén annak érdekében, hogy javítsák egymás rendszereinek kölcsönös megértését, és megkönnyítsék az egymás piacaira való belépést. E célból a Felek törekednek az adott kérdések vagy ágazatok számára megfelelő együttműködési mechanizmusok és kezdeményezések meghatározására és fejlesztésére, beleértve a következőket: (a) információ- és tapasztalatcsere egymás műszaki előírásainak és megfelelőségértékelési eljárásainak előkészítéséről és alkalmazásáról;

(b) az egyes Felek metrológiával, szabványosítással, megfelelőségértékeléssel és akkreditációval foglalkozó szervezetei közötti együttműködés ösztönzése; valamint (c) információcsere a legújabb fejleményekről a szabványokkal, műszaki előírásokkal, megfelelőségértékelési eljárásokkal és akkreditációval kapcsolatos releváns regionális és többoldalú fórumokon. 2. Az egymás közötti kereskedelem előmozdítása érdekében a Felek: (a) a műszaki előírások, a metrológia, a szabványosítás, a piacfelügyelet, az akkreditáció és a megfelelőségértékelési eljárások terén köztük fennálló különbségek csökkentése, többek között a nemzetközileg elfogadott eszközök alkalmazásának ösztönzésével;

(b) az akkreditáció nemzetközi szabályokkal összhangban történő alkalmazásának előmozdítása, a megfelelőségértékelési testületek szakmai kompetenciája és tevékenységei értékelésének támogatásaként; valamint (c) a Kirgiz Köztársaság és vonatkozó nemzeti testületei részvételének és lehetőség szerint tagságának előmozdítása azon európai és nemzetközi szervezetekben, amelyek tevékenysége kapcsolódik a szabványokhoz, a megfelelőségértékeléshez, az akkreditációhoz, a metrológiához és a kapcsolódó feladatkörökhöz. 58. cikk Átláthatóság 1. Egy műszaki előírásra vagy megfelelőségértékelési eljárásra vonatkozó javaslatnak a WTO Notifikációs Központjához történő továbbításakor a Fél legalább 60 napot biztosít a másik Fél számára írásbeli észrevételeinek megtételére, kivéve, ha sürgős biztonsági, egészségügyi, környezetvédelmi vagy nemzetbiztonsági problémák merülnek fel, vagy azok felmerülése fenyeget. A Felek mérlegelik az észrevételezési időszak meghosszabbítására irányuló indokolt megkereséseket. 2. Ha az egyik Fél a másik Féltől írásbeli észrevételeket kap a javasolt műszaki előírással vagy megfelelőségértékelési eljárással kapcsolatban, akkor az észrevételeket kapó Fél:

(a) a másik Fél kérésére saját illetékes szabályozó hatóságának részvételével megvitatja az írásbeli észrevételeket, és ezt olyan időpontban teszi, amikor az észrevételek figyelembe vehetők; valamint

(b) legkésőbb a műszaki előírás vagy a megfelelőségértékelési eljárás közzétételének napján írásban válaszol az észrevételekre. 3. A Felek legkésőbb az elfogadott műszaki előírás vagy megfelelőségértékelési eljárás közzétételének napján egy weboldalon közzéteszik az (1) bekezdésben említett értesítést követően kapott észrevételekre adott válaszaikat. 4. A Felek a másik Fél megkeresésére információt szolgáltatnak az általuk elfogadott vagy elfogadni kívánt műszaki előírás vagy megfelelőségértékelési eljárás céljairól, valamint jogalapjáról és indokáról. 5. A Felek biztosítják az általuk elfogadott műszaki előírások és megfelelőségértékelési eljárások közzétételét és díjmentes megtekinthetőségét egy weboldalon. 6. A Felek a WTO-nak küldött eredeti értesítéshez fűzött kiegészítés útján tájékoztatást nyújtanak a műszaki előírások és megfelelőségértékelési eljárások elfogadásáról és hatálybalépéséről, valamint az elfogadott végleges szövegekről. 7. Észszerű időintervallumot kell biztosítani a műszaki előírások közzététele és azok hatálybalépése között annak érdekében, hogy a másik Fél gazdasági szereplői alkalmazkodni tudjanak az előírásokhoz. Az „észszerű időintervallum” kifejezés legalább hat hónapos időszakot jelent, kivéve azokat az eseteket, amikor ez nem lenne hatékony a kitűzött jogszerű célok eléréséhez.

8. A Felek pozitívan viszonyulnak a másik Fél olyan észszerű megkereséséhez, amely a javasolt műszaki előírásnak az (1) bekezdés szerinti WTO-hoz való benyújtását követő észrevételezési időszak lejárta előtt érkezik be, és a műszaki előírás elfogadásának és hatálybalépésének napja közötti időszak meghosszabbítására irányul, azokat az eseteket kivéve, amikor a késedelem nem lenne hatékony a kitűzött jogszerű célok elérése szempontjából. 59. cikk

Jelölés és címkézés 1. A Felek megállapodnak abban, hogy a műszaki előírás tartalmazhat a jelölésre vagy a címkézésre vonatkozó követelményeket, vagy kizárólag foglalkozhat ezekkel. Ilyen esetekben a Felek a TBT-megállapodás 2.2. cikkében foglalt elveket alkalmazzák. 2. Amennyiben valamelyik Fél a termékek kötelező jelölését vagy címkézését írja elő: (a) kizárólag olyan információk feltüntetését írja elő, amelyek relevánsak a termék fogyasztói vagy használói számára, vagy amelyek a termék kötelező műszaki előírásoknak való megfelelését jelölik; (b) nem ír elő semmilyen előzetes jóváhagyást, regisztrációt vagy tanúsítást a termékek jelölésével vagy címkézésével kapcsolatban, sem valamilyen díj megfizetését olyan termékek forgalmazásának előfeltételeként, amelyek máskülönben megfelelnének a megállapított előírásoknak, kivéve, ha ez az emberek, állatok vagy növények egészségével vagy életével, a környezettel vagy a nemzetbiztonsággal kapcsolatos kockázatok miatt szükséges;

(c) ha a gazdasági szereplők számára egyedi azonosítószám használatát írja elő, akkor köteles az ilyen számot a másik Fél gazdasági szereplői részére indokolatlan késedelem nélkül, megkülönböztetésmentesen kiadni; (d) feltéve, hogy az alább felsorolt elemek nem félrevezetőek, ellentmondásosak vagy zavarosak az árukat importáló Fél által előírt információkkal kapcsolatban, az adott Fél engedélyezi a következőket: (i) az árukat importáló Fél nyelve mellett más nyelven is feltüntetett információk; (ii) nemzetközileg elfogadott nómenklatúra, piktogramok, szimbólumok és grafikai ábrázolások; valamint (iii) az árukat importáló Fél által kért információkon felüli további tájékoztatás;

(e) elfogadja, hogy a címkézésre – beleértve a kiegészítő címkézést vagy a címkézés helyesbítését is – a származási országban történő címkézés alternatívájaként vámraktárban vagy más kijelölt területen kerül sor; valamint (f) adott esetben mérlegeli a termékhez fizikailag rögzített jelölés vagy címkék helyett a nem állandó vagy leválasztható címkék, illetve a kísérő dokumentációban szereplő jelölés vagy címkézés elfogadását.

60. cikk Konzultációk 1. A másik Fél a TBT-fejezet koordinátorához intézett írásbeli kérés útján bármely Fél konzultációt kérhet a másik Féltől bármely, az e fejezet alapján felmerülő témában. A Felek mindent megtesznek annak érdekében, hogy az ügyet kölcsönösen kielégítő módon rendezzék, és e célból összehívhatják az Együttműködési Bizottságot. 2. Az egyértelműség érdekében ez a cikk nem sérti a Felek 14. fejezetből fakadó jogait és kötelezettségeit. 61. cikk A TBT-fejezet koordinátora 1. Mindegyik Fél kijelöli a TBT-fejezet koordinátorát, és tájékoztatja a másik Felet, amennyiben a koordinátor személye változik. A TBT-fejezet koordinátorai kötelesek együtt munkálkodni e fejezet végrehajtása és a Felek közötti együttműködés előmozdítása érdekében minden olyan kérdésben, amely a TBT-megállapodáshoz kapcsolódik.



2. A TBT-fejezet koordinátorainak feladatai közé tartoznak a következők: (a) e fejezet végrehajtásának és igazgatásának nyomonkövetése, beleértve a szabványok, műszaki előírások és megfelelőségértékelési eljárások kidolgozásával, elfogadásával, alkalmazásával vagy érvényesítésével kapcsolatos kérdéseket; (b) kommunikáció a másik Fél TBT-fejezettel foglalkozó koordinátorával azokról a kezdeményezésekről, amelyeket a Felek által a szabványok, műszaki előírások és megfelelőségértékelési eljárások kidolgozása és javítása terén folytatott együttműködés fokozása érdekében tettek, valamint információcsere a szabványokkal, műszaki előírásokkal és megfelelőségértékelési eljárásokkal kapcsolatos nem kormányzati, regionális és multilaterális fórumokon bekövetkezett fejleményekről. 3. A TBT-fejezet koordinátorai a feladataik ellátásához megfelelő bármely megegyezésük szerinti módszerrel kommunikálnak egymással.

5. FEJEZET EGÉSZSÉGÜGYI ÉS NÖVÉNYEGÉSZSÉGÜGYI KÉRDÉSEK 62. cikk Célkitűzés E fejezet célja a Felek közötti kereskedelemben alkalmazott egészségügyi és növényegészségügyi (a továbbiakban: SPS) intézkedésekre vonatkozó elvek meghatározása, valamint együttműködés az állatjólét, a növények védelme és az antimikrobiális rezisztencia terén. Az e fejezetben meghatározott elveket a Felek oly módon alkalmazzák, amely megkönnyíti a kereskedelmet, és megakadályozza a közöttük folyó kereskedelem indokolatlan akadályainak kialakulását, ugyanakkor megőrzi az egyes Felek védelmi szintjét az emberek, állatok vagy növények egészsége vagy élete tekintetében.

63. cikk Többoldalú kötelezettségek A Felek megerősítik az SPS-megállapodás alapján fennálló jogaikat és kötelezettségeiket.

64. cikk Alapelvek 1. A Felek biztosítják, hogy az SPS-intézkedések kidolgozása és alkalmazása az arányosság, az átláthatóság, a megkülönböztetésmentesség és a tudományos indokoltság elve alapján, valamint a nemzetközi szabványok (az 1951. december 6-án Rómában aláírt Nemzetközi Növényvédelmi Egyezmény (a továbbiakban: IPPC), az Állategészségügyi Világszervezet (a továbbiakban: OIE) és a Codex Alimentarius Főbizottság (a továbbiakban: Codex Alimentarius)) figyelembevételével történjen. 2. Mindkét Fél biztosítja, hogy köz-, állat- és növény-egészségügyi intézkedéseik – azonos vagy hasonló feltételek fennállása esetén – nem idéznek elő önkényes és indokolatlanul hátrányos megkülönböztetést saját területük és a másik Fél területe között. Az SPS-intézkedések alkalmazásának módja nem valósítja meg a Felek közötti kereskedelem rejtett korlátozását. 3. Az egyes Felek biztosítják, hogy az SPS-intézkedéseket, -eljárásokat vagy -ellenőrzéseket végrehajtják, és hogy indokolatlan késedelem nélkül megválaszolják a másik Fél illetékes hatóságától érkező információkéréseket oly módon, hogy a behozott termékek ne részesüljenek a hasonló hazai termékeknél kedvezőtlenebb bánásmódban.

65. cikk

Importkövetelmények 1. Az importáló Fél importkövetelményei az exportáló Fél teljes területén alkalmazandók, a 64. cikkre is figyelemmel. 2. Az élelmiszer- és mezőgazdasági termékek Felek közötti kereskedelméhez esetlegesen szükséges bizonyítványokban meghatározott importkövetelmények az IPPC, az OIE és a Codex Alimentarius elvein és azok vonatkozó szabványain alapulnak, kivéve, ha az importkövetelményeket az SPS-megállapodásban előírt alkalmazandó nemzetközi szabályokkal összhangban végzett, tudományosan megalapozott kockázatértékelés támasztja alá. 3. A Kirgiz Köztársaság által kiadott importengedélyekben meghatározott követelmények nem tartalmazhatnak a (2) bekezdésben említett bizonyítványokban meghatározottaknál szigorúbb egészségügyi és állategészségügyi feltételeket. A Feleknek olyan harmonizált importbizonyítványokat kell alkalmazniuk, amelyeket központi szinten kezelnek, és amelyek az exportáló Fél teljes területén alkalmazandók.

66. cikk Az állatok és növények egészségével kapcsolatos intézkedések Az SPS-megállapodásnak és a vonatkozó IPPC-, OIE- és Codex Alimentarius-szabványoknak, iránymutatásoknak vagy ajánlásoknak megfelelően: (a) a Felek elismerik a károsítóktól vagy betegségtől mentes terület, valamint az alacsony károsító- vagy betegségprevalenciájú területek elvét; (b) az importáló Fél az exportáló Félre alkalmazandó egészségügyi intézkedéseit a károsító vagy betegség által érintett exportáló Fél által meghozott, körzetekre vonatkozó döntésekre alapozza, feltéve, hogy így biztosított az importáló Fél megfelelő védelmi szintje;

(c) a károsítóktól vagy betegségtől mentes területek és az alacsony károsító- vagy betegségprevalenciájú területek meghatározása során a Felek figyelembe veszik az olyan tényezőket, mint például a földrajzi helyzet, az ökológiai rendszerek, a járványügyi felügyelet, valamint az ilyen területek egészségügyi vagy növényegészségügyi ellenőrzéseinek hatékonysága.

67. cikk Vizsgálatok és ellenőrzések Az importáló Fél által az exportáló Fél területén, utóbbi ellenőrzési és tanúsítási rendszereinek értékelése és elismerése érdekében végzett vizsgálatokat és ellenőrzéseket a vonatkozó IPPC-, OIE- és Codex Alimentarius-szabványokkal, iránymutatásokkal és ajánlásokkal összhangban kell végrehajtani. A vizsgálatok és ellenőrzések költségét az azokat végző Fél viseli. 68. cikk Információcsere és együttműködés 1. A Felek megvitatják a meglévő SPS-, valamint állatjóléti intézkedéseket, azok kidolgozását és végrehajtását, valamint információt cserélnek azokkal kapcsolatban. Az ilyen megbeszélések és információcsere során – adott esetben – figyelembe kell venni az SPS-megállapodást, valamint az IPPC, az OIE és a Codex Alimentarius szabványait, iránymutatásait vagy ajánlásait. 2. A Felek megállapodnak abban, hogy információ-, szakértelem- és tapasztalatcsere révén együttműködnek az élelmiszer-biztonsággal, az állategészségüggyel, az állatjóléttel, a növényegészségüggyel, a növények védelmével és az antimikrobiális rezisztenciával kapcsolatos kérdésekben az e területeken történő kapacitásépítés céljából. Ez az együttműködés a technikai segítségnyújtásra is kiterjedhet.

3. A Felek bármely Fél kérésére kellő időben párbeszédet folytatnak az SPS-kérdésekben, a témával kapcsolatos, illetve az e fejezet hatálya alá tartozó egyéb, sürgős kérdések megvitatása céljából. Az Együttműködési Bizottság szabályokat fogadhat el az ilyen párbeszéd lebonyolítására.

4. A Felek kapcsolattartó pontokat jelölnek ki az e fejezetben szabályozott kérdésekkel kapcsolatos kommunikáció céljából, és folyamatosan naprakésszé teszik azokat. 69. cikk Átláthatóság Minden Fél: (a) átláthatóságra törekednek a kereskedelemre vonatkozó SPS-intézkedések, és különösen a másik Fél importjaira vonatkozó SPS-előírások terén; (b) a másik Fél kérésére, az ilyen kérést követő két hónapon belül tájékoztatást ad arról, milyen előírások vonatkoznak bizonyos termékek importjára, beleértve azt is, ha kockázatértékelésre van szükség; valamint (c) indokolatlan késedelem nélkül levélben, faxon vagy e-mailben értesíti a másik Fél kapcsolattartóját bármely súlyos vagy jelentős állat- vagy növényegészségügyi kockázatról, beleértve a Felek közötti kereskedelem tárgyát képező árukkal kapcsolatos élelmiszer-vészhelyzeteket is.

6. FEJEZET SZOLGÁLTATÁSKERESKEDELEM ÉS BERUHÁZÁS

70. cikk Célkitűzés, alkalmazási kör és hatály 1. A Felek, megerősítve a WTO-egyezmény alapján fennálló kötelezettségvállalásaikat, megteszik a szükséges intézkedéseket a szolgáltatáskereskedelem és a beruházás kölcsönös feltételeinek javítása céljából. 2. E fejezet egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, mint amely kötelezettségeket ír elő a 9. fejezet hatálya alá tartozó közbeszerzések tekintetében. 3. Ez a fejezet nem alkalmazandó a Felek által nyújtott támogatásokra. 4. A Felek újólag megerősítik azon jogukat, hogy saját területükön belül szabályozási intézkedéseket hozzanak olyan legitim szakpolitikai célkitűzések megvalósítása érdekében, mint a népegészségügy, a szociális szolgáltatások, a közoktatás, a biztonság, a környezet – ideértve az éghajlatváltozást – és a közerkölcs védelme, a szociális vagy fogyasztóvédelem, a magánélet védelme és az adatvédelem, valamint a kulturális sokféleség előmozdítása és védelme.

5. Ez a fejezet nem vonatkozik a Felek munkaerőpiacaira történő belépést kereső természetes személyeket érintő intézkedésekre, illetve az állampolgárságot, a tartózkodást vagy az állandó munkavállalást érintő intézkedésekre. 6. E fejezet egyetlen rendelkezése sem akadályozza meg valamely Felet abban, hogy intézkedéseket alkalmazzon természetes személyeknek a területére való belépésének vagy ideiglenes ott tartózkodásának szabályozására, ideértve azokat az intézkedéseket, amelyek a természetes személyek testi épségének védelme és jogszerű határátlépésének biztosítása érdekében szükségesek, feltéve, hogy az ilyen intézkedések alkalmazására nem olyan módon kerül sor, hogy az hatálytalanítaná vagy hátrányosan befolyásolná a másik Felet a jelen fejezet alapján megillető előnyöket. Önmagában az, hogy bizonyos országok természetes személyei vízumkötelezettség alá esnek, míg mások nem, nem tekinthető úgy, hogy hatálytalanítaná vagy befolyásolná az e fejezet szerinti előnyöket. 7. E fejezet alkalmazásában nem kell figyelembe venni az egyik Fél által biztosított elbánást: (a) amelyet olyan megállapodás alapján biztosítanak, amely lényegesen liberalizálja a GATS V. és Va. cikkében foglalt kritériumoknak megfelelő szolgáltatások kereskedelmét (beleértve a letelepedést is a szolgáltatások területén), vagy amelyet olyan megállapodás alapján biztosítanak, amely lényegesen liberalizálja a letelepedést más olyan gazdasági tevékenységek terén, amely az ilyen tevékenységek tekintetében azonos kritériumoknak felel meg;

(b) amely valamely természetes személy vagy vállalkozás gazdaságitevékenység-végzésének engedélyezésére vagy tanúsítására vonatkozó előírások vagy kritériumok, illetve prudenciális intézkedések elismerését biztosító intézkedésekből ered.

8. E fejezet nem vonatkozik az audiovizuális ágazatra. 71. cikk Fogalommeghatározások E fejezet alkalmazásában: (a) „az államhatalom gyakorlása során végzett tevékenység”: nem üzleti alapon és nem egy vagy több gazdasági szereplővel versenyben végzett tevékenység, beleértve a nyújtott szolgáltatásokat is; (b) „fióktelep”: az egyik Fél területén létesített, jogi személyiséggel nem rendelkező olyan telephely, amely állandó jellegű (például egy anyavállalat kiterjesztéseként létesített telephely a másik Fél területén), saját ügyvezetéssel rendelkezik és megfelelően felszerelt ahhoz, hogy üzleti tárgyalásokat folytasson harmadik felekkel, akiknek – jóllehet tudatában vannak annak, hogy szükség esetén jogi kapcsolatot fognak létesíteni a másik Fél területén lévő anyavállalattal – nem kell közvetlenül az ilyen anyavállalattal tárgyalniuk, hanem üzleti tranzakcióikat lebonyolíthatják az anyavállalat kiterjesztését képező telephelyen keresztül is;

(c) „határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás”: olyan szolgáltatásnyújtás, amely: (i) egyik Fél területéről a másik Fél területére történik; vagy

(ii) amelyet az egyik Fél területén a másik Fél fogyasztója vesz igénybe (szolgáltatás); (d) „gazdasági tevékenység”: idetartozik az ipari, kereskedelmi és szakmai jellegű, valamint kézműipari szolgáltatás vagy tevékenység, nem tartozik azonban ide az államhatalom gyakorlása során nyújtott szolgáltatás és végzett tevékenység; (e) „vállalkozás”: letelepedés útján létrehozott jogi személyiséggel rendelkező szervezet, fióktelep vagy képviseleti iroda; (f) „letelepedés”: egy jogi személy létrehozása vagy felvásárlása, beleértve a jogi személyben való tőkerészesedést, illetve fiók vagy képviseleti iroda létrehozását is az Európai Unió vagy a Kirgiz Köztársaság területén, tartós gazdasági kapcsolatok létrehozása vagy fenntartása céljából;

(g) „vállalaton belül áthelyezett személy”: olyan természetes személy, aki valamely Fél jogi személyének alkalmazásában állt, vagy a másik Fél területére való belépésre és ideiglenes tartózkodásra vonatkozó kérelme benyújtásának időpontját közvetlenül megelőző legalább egy éven keresztül abban partner volt, és akit egy másik Fél területén letelepedett vállalkozáshoz ideiglenesen áthelyeznek, amely a korábbi jogi személy ugyanazon csoportjának részét képezi, beleértve annak képviseleti irodáját, leányvállalatát, fióktelepét vagy anyavállalatát, feltéve, hogy: (i) az érintett természetes személy a következő kategóriák valamelyikébe tartozik: (A) menedzserek vagy vállalatvezetők: magas beosztásban dolgozó személyek, akik elsősorban irányítják a szervezet igazgatását és akiket főleg az üzleti vállalkozás igazgatótanácsa vagy részvényesei, illetve ezekkel egyenrangú tagjai felügyelnek vagy irányítanak, és legalább: (1) a vállalkozást vagy annak egy részlegét igazgatják; (2) más felügyeleti, szakmai irányító vagy vezető beosztást ellátó munkavállalók tevékenységeit felügyelik és ellenőrzik, valamint (3) személyes hatáskörrel rendelkeznek a felvételre vagy elbocsátásra, illetve a felvétel vagy elbocsátás ajánlására vagy egyéb személyügyi műveletekre;



(B) szakértők: olyan személyek, akik a vállalkozás termeléséhez, a kutatóberendezések használatához, a technikák, folyamatok, eljárások alkalmazásához vagy az irányításhoz alapvetően szükséges szakismerettel rendelkeznek; vagy (C) gyakornok munkavállalók: egyetemi diplomával rendelkező személyek, akiket karrierfejlesztés vagy üzleti technikákkal vagy módszerekkel kapcsolatos képzés céljából ideiglenesen áthelyeznek; (ii) az Európai Unió esetében az i. alpont B) alpontjában említett ismeretek felmérése során nem csupán a vállalatspecifikus ismereteket veszik figyelembe, hanem azt is, hogy az adott természetes személy rendelkezik-e magas szintű képzettséggel a végzett munka vagy a különleges műszaki ismereteket megkövetelő szakterület jellegének megfelelően, ideértve az elismert szakmai szervezetben való tagságot is; (h) „a Fél beruházója”: a másik Fél területén letelepedés útján gazdasági tevékenységet folytatni kívánó vagy folytató bármely természetes vagy jogi személy; (i) „jogi személy”: olyan jogalany, amelyet a hatályos jog szerint megfelelő formában hoztak létre vagy más módon szerveződött függetlenül attól, hogy nyereségérdekelt-e vagy sem, illetve hogy magán- vagy állami tulajdonban van, ideértve a közjogi szervezet, a tröszt, a partnerség, a közös vállalkozás, az egyszemélyes gazdasági társaság és a társult vállalkozás formáját is;

(j) „valamely Fél jogi személye”: az Európai Unió vagy tagállamai jogának, illetve a Kirgiz Köztársaság jogának megfelelően létrehozott jogi személy, amelynek bejegyzett székhelye, központi ügyvezetési helye vagy elsődleges üzleti tevékenységének helye az Európai Unió, illetve a Kirgiz Köztársaság területén található; azokban az esetekben, amikor az Európai Unió vagy tagállamai jogának, illetve a Kirgiz Köztársaság jogának megfelelően létrehozott jogi személynek csak a bejegyzett székhelye vagy központi ügyvezetése van az Európai Unió, illetve a Kirgiz Köztársaság területén, nem tekintendő valamely Fél jogi személyének, kivéve, ha lényeges üzleti tevékenységet folytat az Európai Unió, illetve a Kirgiz Köztársaság területén; az Európai Unió vagy a Kirgiz Köztársaság területén kívül telephellyel rendelkező és az Európai Unió valamely tagállamának vagy a Kirgiz Köztársaságnak az állampolgárai által ellenőrzött hajózási társaságok szintén kedvezményezettjei e fejezetnek, amennyiben hajóik az Európai Unió adott tagállama vagy a Kirgiz Köztársaság vonatkozó jogszabályai szerint kerültek bejegyzésre, és az Európai Unió adott tagállamának vagy a Kirgiz Köztársaságnak a lobogója alatt hajóznak; (k) „az Európai Unió természetes személye” és „a Kirgiz Köztársaság természetes személye”: az Európai Unió valamely tagállamának állampolgára, illetve a Kirgiz Köztársaság állampolgára, az Európai Unió adott tagállama, illetve a Kirgiz Köztársaság nemzeti jogszabályaival és egyéb rendelkezéseivel összhangban;

(l) „működés”: valamely vállalkozás működtetése, igazgatása, fenntartása, használata, haszonélvezete és értékesítése vagy arról való egyéb rendelkezés; (m) „szolgáltatás”: bármely ágazatba tartozó bármely szolgáltatás, az államhatalom gyakorlása során nyújtott szolgáltatások kivételével; (n) „szolgáltató”: bármely természetes vagy jogi személy, aki/amely szolgáltatást kíván nyújtani vagy szolgáltatást nyújt;

(o) „egy Fél jogi személyének leányvállalata”: olyan jogi személy, amely az adott Fél egy másik jogi személyének ellenőrzése alatt áll; (p) „szolgáltatásnyújtás” a szolgáltatás előállítása, terjesztése, marketingje, értékesítése és végrehajtása. 72. cikk Legnagyobb kedvezményes elbánás és nemzeti elbánás 1. A területén gazdasági tevékenységet folytató vállalkozások letelepedése és működése tekintetében az Európai Unió a Kirgiz Köztársaság befektetőit és azok vállalkozásait legalább olyan kedvező elbánásban részesíti, mint bármely harmadik ország befektetőit és azok vállalkozásait.

2. A területén gazdasági tevékenységeket folytató vállalkozások letelepedése és működése tekintetében a Kirgiz Köztársaság az Európai Unió befektetőit és azok vállalkozásait legalább olyan kedvező elbánásban részesíti, mint saját befektetőit és azok vállalkozásait, vagy bármely harmadik ország befektetőit és azok vállalkozásait, attól függően, hogy melyik a kedvezőbb. 3. Az egyértelműség érdekében az (1) és (2) bekezdésben említett elbánás nem foglalja magában az egyéb nemzetközi megállapodásokban biztosított beruházó és állam közötti vitarendezési eljárásokat. A valamely Fél által harmadik féllel kötött egyéb nemzetközi megállapodásokban foglalt lényegi rendelkezések önmagukban nem minősülnek az e cikk szerinti elbánásnak. Az egyik Fél által az ilyen rendelkezések alapján hozott intézkedések az (1) és (2) bekezdésben említett elbánásnak minősülhetnek, és így e cikk megsértését eredményezhetik. 4. E cikk (1), (2) és (3) bekezdését nem kell alkalmazni a légi közlekedésre, a belvízi közlekedésre és a tengeri szállításra. 73. cikk

Horizontális korlátozás a szolgáltatások tekintetében 1. E fejezet bármely más rendelkezése ellenére a Felek nem kötelezhetők arra, hogy a GATS hatálya alá tartozó ágazatok vagy intézkedések tekintetében kedvezőbb elbánást biztosítsanak, mint amelyet az adott Fél a GATS alapján köteles biztosítani, és ez minden egyes szolgáltatási ágazat, alágazat és szolgáltatásnyújtási mód tekintetében érvényes.

2. Az egyértelműség érdekében a szolgáltatások tekintetében a Felek egyedi kötelezettségvállalásait tartalmazó GATS-listákat, beleértve a fenntartásokat, valamint az Európai Unió esetében annak a II. cikk szerinti kivételekről szóló mellékletét (a legnagyobb kedvezményes elbánás alóli kivételek jegyzéke) bele kell foglalni e megállapodásba, és e listák a megállapodás részét képezik, és azokat alkalmazni kell. 74. cikk Prudenciális kivételek 1. E megállapodás egyik rendelkezése sem értelmezhető úgy, mint amely megakadályozza az egyik Felet abban, hogy prudenciális okokból intézkedéseket fogadjon el vagy tartson fenn a befektetők, a betétesek, a biztosításikötvény-tulajdonosok és az olyan személyek védelme érdekében, amelyeknek valamely pénzügyi szolgáltató letéteményesi kötelezettséggel tartozik, vagy annak érdekében, hogy biztosítsa a pénzügyi rendszer sértetlenségét és stabilitását. Amennyiben az ilyen intézkedések nem felelnek meg e megállapodásnak, nem használhatók a Fél e megállapodás szerinti kötelezettségvállalásainak vagy kötelezettségeinek kikerülésére. 2. E megállapodás egyik rendelkezése sem értelmezhető úgy, mint amely előírná valamely Fél részére az egyedi fogyasztóinak ügyeire és számlájára vonatkozó információk, vagy az állami szervek birtokában lévő bármely bizalmas vagy saját információ átadását.

75. cikk Előnyök megtagadása

Az egyik Fél megtagadhatja a másik Fél jogi személyétől, illetve az ilyen jogi személy által a területén létrehozott vállalkozástól az e fejezetből származó előnyöket, amennyiben a megtagadó Fél olyan intézkedéseket fogad el vagy tart fenn a nemzetközi béke és biztonság fenntartásával kapcsolatban, beleértve az emberi jogok védelmét is: (a) amelyek tiltják az adott jogi személlyel vagy annak vállalkozásával folytatott ügyleteket; vagy (b) amelyeket megsértenének vagy kijátszanának, ha az e fejezet szerinti előnyöket az adott jogi személy vagy annak vállalkozása számára biztosítanák, beleértve azt az esetet is, amikor az intézkedések tiltják az olyan természetes személlyel folytatott ügyleteket, akinek az adott jogi személy vagy annak vállalkozása a tulajdonában áll, vagy aki az utóbbiakat ellenőrzi. 76. cikk Vállalaton belül áthelyezett személyek 1. Mindkét Fél lehetővé teszi a másik Fél beruházói számára, hogy vállalkozásaikban e másik Fél természetes személyeit alkalmazzák, feltéve, hogy ezek az alkalmazottak vállalaton belül áthelyezett személyek.

2. Az (1) bekezdésben említett természetes személyek belépése és ideiglenes tartózkodása a következő időszakokra szól: (a) menedzserek vagy vállalatvezetők esetében legfeljebb hároméves időszak; (b) szakértők esetében legfeljebb hároméves időszak; valamint (c) gyakornok munkavállalók esetében legfeljebb egyéves időszak.

3. A Felek belépésről, tartózkodásról, foglalkoztatási és szociális biztonság