HU   HU 
 
 
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG   
Strasbourg, 2022.2.15.  
COM(2022) 61 final  
 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A 
TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A 
RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK  
Ütemterv a biztonsági és védelmi szempontból kritikus technológiákra vonatkozóan   
 
1 1. Bevezetés  
Európa jólétének, biztonságának és életmódjának biztosításához elengedhetetlen, hogy a 
kontinens a technológiai fejlődés élvonalában  maradjon. Az új technológiák minden eddiginél 
gyorsabb ütemben alakítják át a biztonsági és a védelmi ágazatot, és elmossák a polgári és a 
katonai terület közötti választóvonalat. Különösen a digitális technológiák befolyásolják a 
globális biztonsági szín téren belül kialakult hatalmi egyensúlyt. Ezért alapvető fontosságú annak 
biztosítása, hogy Európa biztonsági és védelmi ágazata technológiailag továbbra is megfeleljen a 
célnak.  
Számos, biztonsági és védelmi szempontból kritikus technológia egyre inkább a  polgári területről 
ered, és kettős felhasználású kritikus komponenseket használ. A területek közötti innováció 
felgyorsítása, valamint a biztonsági és a védelmi ágazat technológiai szuverenitásának 
előmozdítása érdekében javítani kell a polgári és a védel mi kutatási és innovációs közösségek 
közötti információcserét. A polgári technológiafejlesztés terén szerzett, régóta fennálló 
szakértelmére és új védelmi együttműködési eszközeire1 tekintettel az EU alkalmas arra, hogy 
vezető szerepet vállaljon. Ehhez azo nban arra van szükség, hogy az erőforrásokat hatékonyabban 
használjuk fel, valamint készen álljunk a kettős felhasználás lehetőségeinek feltárására, egyúttal 
pedig tiszteletben tartsuk az EU alapvető értékeit. Ez azt is jelenti, hogy csökkenteni kell az e 
technológiákhoz kapcsolódó érték - és ellátási láncok stratégiai függőségeit és sebezhetőségeit.  
Európa biztonsági és védelmi képességeinek széttagoltsága alacsony gazdasági hatékonysághoz, 
az operatív kapacitás csökkenéséhez és a stratégiai függőségek növekedéséhez vezetett. A 
biztonsági és védelmi technológiák napjainkban zajló forradalma és az új u niós védelmi 
együttműködési eszközök lehetőséget adnak az EU -nak arra, hogy elkerülje a múlt hibáit, 
meglévő kapacitásaira építsen, valamint megőrizze gazdasági jólétét és biztonságát. A jövőbeli 
európai biztonsági és védelmi technológiai és innovációs kör nyezetet a kezdetektől fogva 
uniós együttműködési keretek között kell kialakítani.  
Ursula von der Leyen elnök az Unió helyzetéről szóló 2021. évi beszédében2 elismerte, hogy bár 
megkezdődött az európai védelmi ökoszisztéma kialakítására irányuló munka, ami re igazán 
szükségünk van, az az európai védelmi unió. Az EU biztonsági és védelmi stratégiai iránytűje (a 
továbbiakban: a stratégiai iránytű) – amelyet a tagállamok 2022 márciusában fogadnak el – 
közös stratégiai jövőképet határoz meg a következő évtizedre , valamint felvázolja, hogy az EU 
miként fogja növelni a különböző válságokra és kihívásokra irányuló cselekvő - és reagálási 
képességét; hogyan védi meg érdekeit és polgárait; hogyan ruház be és vezet be innovációkat a 
szükséges képességek és technológiák közös kifejlesztése érdekében; valamint hogyan mélyíti el 
az uniós értékeken és érdekeken alapuló partnerségeket.  
Ez a biztonsági és védelmi szempontból kritikus technológiákra vonatkozó ütemterv az Európai 
Tanács 2021. február 25 –26-i azon kérése3 nyomán  született, hogy a Bizottság vázolja fel a 
                                                           
1  Az Európai Védelmi Alap (EDF), a koordinált éves védelmi szemle (CARD) és az állandó strukturált védelmi 
együttműködés (PESCO).  
2  Ursula von der Leyen, a Bizottság elnökének 2021. évi értékelő beszéde az Unió helyzetéről  
3  Az Európai Tanács tagjainak 2021. február 26-i nyilatkozata   
 
2 kutatás, a technológiafejlesztés és az innováció (KTF+I) fellendítéséhez, valamint az EU -nak a 
biztonsági és védelmi szempontból kritikus technológiák és értékláncok területén fennálló 
stratégiai függőségének csök kentéséhez vezető utat.  Az ütemtervet a 2022. március 10 –11-én 
Párizsban tartandó informális csúcstalálkozón terjesztik elő, és az hozzájárulást nyújt a stratégiai 
iránytűhöz. Az ütemterv javaslatot tesz arra, hogy az EU és a tagállamok közösen érjék el a fent 
említett célt, különösen a következők révén:  
 az EU biztonsága és védelme szempontjából kritikus technológiák azonosítása, azok 
fellendítése európai (KTF+I) programokon keresztül,  
 annak biztosítása, hogy a védelmi megfontolásokat jobban figyelembe vegy ék a polgári 
KTF+I programokban, valamint adott esetben az ipar - és kereskedelempolitikában, ezzel 
párhuzamosan pedig a technológiák lehetséges polgári felhasználását is jobban mérlegeljék a 
védelmi KTF+I programokban,  
 a biztonsági és védelmi szempontból kritikus technológiák tekintetében az egész EU -ra 
kiterjedő stratégiai és összehangolt megközelítés előmozdítása a kezdetektől fogva, hogy a 
lehető legjobban ki lehessen használni az EU és a tagállamok KTF+I programjait, 
szinergiákat lehessen kialakítani a  polgári és védelmi KTF+I közösségek között, és 
mérsékelni lehessen a külső forrásokból eredő stratégiai függőségeket, valamint  
 a lehető legnagyobb mértékű koordináció más hasonlóan gondolkodó partnerekkel, például 
az Egyesült Államokkal és az Észak -atlant i Szerződés Szervezetével (NATO), kölcsönösen 
előnyös feltételek mellett.  
2. A biztonsági és védelmi szempontból kritikus technológiák és stratégiai függőségek  
„A 2020. évi új iparstratégia frissítése: Erősebb egységes piac kiépítése Európa fellendülése 
érdekében” című, 2021 májusában közzétett közleményében (a továbbiakban: a frissített 
iparstratégia)4 a Bizottság megerősíti, hogy a technológiai vezető szerep továbbra is az EU 
versenyképességének és innovációjának alapvető hajtóereje, különösen az úgynev ezett „kritikus 
technológiák” tekintetében5. Hangsúlyozza továbbá annak fontosságát, hogy az EU 
rezilienciájának biztosítása érdekében azonosítsák és mérsékeljék az „érzékeny ökoszisztémák” 
– többek között a „proximitásalapú gazdaság, szociális gazdaság és  polgári biztonság”, valamint 
az „űripar és védelem” – stratégiai függőségeit.  
A polgári, a védelmi és az űripar közötti szinergiákról szóló, 2021. februári bizottsági cselekvési 
terv (a továbbiakban: a szinergiákról szóló cselekvési terv)6 elismeri, hogy a polgári területről 
származó forradalmi és alaptechnológiák egyre nagyobb jelentőséggel bírnak Európa jövőbeli 
biztonsága és védelme szempontjából, valamint hogy elő kell mozdítani a polgári és védelmi 
technológiák közötti termékeny kölcsönhatást és szine rgiákat. A cselekvési terv számos 
kulcsfontosságú intézkedést határoz meg a polgári és a védelmi közösségek közötti 
                                                           
4  COM(2021) 350 final  
5  A Bizottság a Kritikus Technológiák Megfigyelőközpontjával kapcsolatos munkája keretében jelenleg folytatja a 
„kritikusság” mibenlétének meghatározását a világűr, a védelem és a kapcsolódó polgári ágazatok (többek között 
a biztonság) szempontjából.  
6  COM(2021) 70 final  
 
3 információcsere és együttműködés ösztönzésére, amelyhez az uniós KTF+I programok és 
eszközök alkalmazása szolgál kiindulópontként.  
2.1. A biztonsági és a védelmi ágazat sajátos jellemzői  
Az EU védelmi iparának szerkezete változatos: nagy multinacionális vállalatok és kis - és 
közepes méretű szereplők is jelen vannak. A kereslet szinte kizárólag a nemzeti kormányoktól 
származik, amelyek a védelm i vonatkozású termékek és technológiák beszerzését és kivitelét is 
ellenőrzik. Az eltérő nemzeti követelmények, valamint a nemzeti közkiadások és beruházások 
továbbra is széttöredezetté teszik az EU védelmi piacát, és esetenként azzal a kockázattal 
járhatn ak, hogy hátráltatják a tagállamok nemzeti fegyveres erői közötti interoperabilitást. A 
védelmi ágazat ezért nem követi a tradicionálisabb piacokat szabályozó hagyományos 
szabályokat és üzleti modelleket, és így korlátozottan tudja befolyásolni a kapcsolód ó 
beruházásokat és piaci döntéseket. Ez megnehezíti az ipar számára, hogy jelentős, 
önfinanszírozott védelmi KTF+I projekteket hajtson végre.  
Az EU biztonsági ipara hasonló kihívásokkal néz szembe, mivel a piacok szintén túlnyomórészt 
nemzetiek, de még in kább széttöredezettek. Ügyfelei különfélék (pl. rendőrségek, belső 
biztonsági ügynökségek, vámhatóságok, határforgalom -ellenőrzést végző hatóságok, magán 
biztonsági szolgálatok), a tevékenységek különböző (helyi, regionális, nemzeti) szinteken 
zajlanak, és  felépítésük tagállamonként eltérő. A Bizottság 2022 -ben az uniós biztonsági 
piacra vonatkozó tanulmányt fog előterjeszteni, amely további betekintést nyújt ebbe az 
összetett ágazatba.  A Bizottság szolgálatai emellett 2022 első felében összefoglalót készít enek a 
biztonsági ágazatokban alkalmazandó képességorientált megközelítések elfogadásának 
előmozdítására irányuló javaslatokból. Ezek a javaslatok megerősítik a biztonsággal és a 
bűnüldözéssel kapcsolatos igények és megoldások korai és előretekintő azonosí tását.  
A világűr és a kibertér stratégiai „támogató tényezők” a biztonsági és a védelmi ágazat számára. 
Az űrágazat az említett ágazatok számos sajátosságával rendelkezik: piaci volumene kicsi, és a 
komponensek magánpiacára korlátozott befolyást gyakorol.  Az űrprogramok és az űrértékláncok 
rezilienciája kritikus fontosságú az EU biztonsági és védelmi célkitűzései szempontjából. A 
kibertér szintén egyre fontosabb szerepet játszik a védelmi képességek terén, valamint 
odafigyelést és beruházásokat igényel. A polgári és a védelmi eszközöket és hálózatokat 
egyaránt érintik a gyorsan szaporodó kibertámadások, valamint a polgári ágazat egyre nagyobb 
szerepet játszik a kiberinnovációban és -szabványosításban, ezért szorosabb kapcsolatra van 
szükség a kiberbiztonság  és a kibervédelem között. „A Bizottság európai védelemhez való 
hozzájárulása a stratégiai iránytűvel összefüggésben” című közlemény (a továbbiakban: a 
védelmi közlemény), amely e védelmi csomag részét képezi, további intézkedéseket vázol fel e 
két ágazatr a vonatkozóan.  
2.2. A biztonsági és védelmi szempontból kritikus technológiák és stratégiai függőségek 
feltérképezése  
 
4 A frissített ipari stratégia – az érzékeny ökoszisztémákra vonatkozó részletes vizsgálatok első 
fordulója7 alapján – átfogóan feltérképezi és elemzi az EU stratégiai függőségeit és kapacitásait. 
Bár ez a munka megteremtette az alapot az EU rezilienciájának javítását célzó szakpolitikai 
intézkedésekhez, azt is elismeri, hogy további kell dolgozni azon, hogy job ban megértsük az EU 
stratégiai függőségeit, valamint azt, hogy ezek hogyan fejlődhetnek és vezethetnek további 
sebezhetőségekhez. Ez a munka magában foglalja az érzékeny ökoszisztémákra vonatkozó 
részletes vizsgálatok második fordulóját, valamint a Kritiku s Technológiák 
Megfigyelőközpontján (a továbbiakban: a megfigyelőközpont) keresztül megvalósuló 
nyomonkövetési rendszert, lásd a 2.3. szakaszt .  
A Bizottság szolgálatai a frissített ipari stratégia és a megfigyelőközpont fejlesztésének 
támogatása érdekében  megkezdték a védelmi és biztonsági technológiai területek – többek között 
a kiberbiztonság – mélyreható felülvizsgálatát. Eddig két előzetes esettanulmány készült az 
autonóm rendszerek és félvezetők védelmi technológiai területeiről, amelyeket reprezentat ív 
mintának tekintettek, mivel a különböző területeken a katonai képességek szempontjából 
horizontális jelentőséggel bírnak (lásd: 1. keretes írás).  A cél az volt, hogy azonosítsák az e 
védelmi technológiai területek közötti közös mintákat, különös tekinte ttel a függőségek és a 
kapcsolódó kockázatok okaira, valamint ezek enyhítésének kezdeti módjaira.  
Az esettanulmányok megerősítik, hogy a védelmi ágazat általában ugyanazokkal a stratégiai 
függőségekkel és sebezhetőségekkel rendelkezik, mint más érzékeny ö koszisztémák, különösen 
a technológiai hiányosságok, a (kritikus) nyersanyagok, a készségek, az alacsony KTF+I 
beruházások, valamint a nem uniós országok területen kívüli szabályozásai tekintetében. Azt is 
jelzik, hogy az ágazat sebezhetőségeit általában s úlyosbítja tevékenységeinek stratégiai és 
érzékeny jellege (pl. az információbiztonság és az ellátásbiztonság magasabb színvonala) és 
viszonylag marginális piaci mérete.  
Az esettanulmányok továbbá azt mutatják, hogy az EU néhány globális versenytársa az EU-hoz 
képest több offenzív és defenzív intézkedést tesz a kritikus technológiák előmozdítása és a 
stratégiai függőségek kezelése érdekében. Például szisztematikusabban összekapcsolják a 
nemzetvédelmi megfontolásokat a polgári technológiafejlesztéssel, jel entős beruházásokat 
eszközölnek a saját KTF+I és ipari kapacitásukba, külső befektetőket vonzanak be, és időnként 
agresszív felvásárlási stratégiákat alkalmaznak harmadik országokban. Emellett védik saját ipari 
szakértelmüket és befolyásukat azáltal, hogy fokozzák a kölcsönös függőségeket, illetve szigorú, 
területen kívüli szabályozásokat alkalmaznak, hogy korlátozzák a harmadik országok 
technológiákhoz való hozzáférését.  
Bár az EU -nak megvannak a saját eszközei ahhoz, hogy az uniós szabályoknak megfelelően  
megerősítse ipari kapacitását, azt hátráltatja az uniós védelmi piaci kereslet még mindig 
nagymértékű széttöredezettsége, a polgári és a védelmi KTF+I régóta tartó szigorú uniós szintű 
szétválasztása, valamint az európai védelmi technológiai és ipari bázi sba (EDTIB) irányuló 
tagállami beruházások viszonylag alacsony szintje. A tagállamok védelmi innovációra fordított 
                                                           
7  SWD(2021) 352 final  
 
5 együttes kiadásai (2,5 milliárd EUR, azaz a védelmi kiadások 1,2  %-a) továbbra is elmaradnak 
az Európai Védelmi Ügynökség (EDA) 15 évvel ezel őtti 2  %-os célkitűzésétől.  
Noha a piaci erők olyan helyzethez vezettek, amelyben egyetlen ország sem képes teljes 
technológiai szuverenitást elérni egy adott technológiai területen, globális verseny folyik a 
technológiai vezető szerepért és a kapcsolódó g azdasági és katonai előnyökért. Ez súlyosbíthatja 
az EU meglévő stratégiai függőségeit, és újakat teremthet, ha az EU nem tesz lépéseket. 
Strukturált megközelítésre van szükség ahhoz, hogy az EU továbbra is a kritikus technológiák 
élvonalában maradjon, val amint hogy azonosítsa és enyhítse a biztonság és a védelem területén 
fennálló stratégiai függőségeket. Az ütemterv célja egy ilyen megközelítés biztosítása, amelyet 
bele kell foglalni az uniós stratégiai iránytűbe.  
1. keretes írás: Esettanulmányok – autonó m védelmi rendszerek és félvezetők  
A Bizottság autonóm védelmi rendszerekkel kapcsolatos elemző munkája – amely különös 
figyelmet szentelt a mesterséges intelligenciának (MI) és a gépi tanulásnak – azonosította a 
releváns kritikus technológiákat és négy o lyan fő területet, ahol az EU lemaradásban van, 
nevezetesen: készségek, adatok, hardver és tesztelés. A kezelésükre irányuló lehetséges 
intézkedések a meglévő uniós MI -stratégiára8 és a kapcsolódó szakpolitikai 
kezdeményezésekre, valamint a tagállamok MI -re vonatkozó nemzeti stratégiáira épülnének. 
Ide tartoznak a KTF+I tevékenységek (pl. az adatok és az MI -vel kapcsolatos képzés fokozott 
elérhetősége, kapcsolat az „Európai processzor” kezdeményezéssel), az infrastruktúra (pl. a 
felhőalapú számítástechnikai  kapacitás védelmi célokra, belföldi tesztelési létesítmények) és a 
meglévő kritikus eszközök védelme (pl. a közvetlen külföldi befektetések átvilágítása).  
A védelmi célú félvezetőkkel kapcsolatos elemző munka rávilágított arra, hogy a félvezetők 
mindenütt  jelen vannak a védelmi felszerelésekben, valamint kiemelte a meglévő és jövőbeli 
függőségeket, amelyeket különösen a legfejlettebb csomópontok tekintetében fennálló saját 
uniós kapacitás (öntödék) hiánya okoz. A Bizottság enyhítő intézkedéseket foglalt be le a 
csipekről szóló, 2022. február 8 -án elfogadott európai jogszabályjavaslatba9, amelynek célja a 
legkorszerűbb európai csip -ökoszisztéma létrehozása az uniós képességek javítása érdekében 
ezen a területen, és ezáltal a védelmi szükségletek kielégítése.  
 
2.3. A Kritikus Technológiák Megfigyelőközpontja  
Az EU harmadik országoktól való egyes meglévő stratégiai függőségeinek (pl. távirányítású 
rendszerek, félvezetők) részben az az oka, hogy nem látták előre a technológiák jövőbeli 
jelentőségét. Az EU -nak strukturáltabb előrejelzésre és stratégiai gondolkodá sra van szüksége a 
biztonsági és védelmi szempontból kritikus technológiákkal kapcsolatban annak érdekében, hogy 
kiemelt területeket azonosítson a kutatás és innováció fellendítése, a meglévő stratégiai 
függőségek csökkentése és az újak kialakulásának elke rülése érdekében.  
Ezt a gondolkodást fogja elősegíteni a Kritikus Technológiák Uniós Megfigyelőközpontja, 
amelyet a Bizottság jelenleg hoz létre a szinergiákról szóló cselekvési tervvel (4. intézkedés) 
                                                           
8  COM(2018) 237 final  
9  COM(2022) 45 final  
 
6 összhangban. A megfigyelőközpont munkamódszerei a pár huzamosságok elkerülése érdekében 
más hasonló kezdeményezéseket10 is figyelembe fognak venni. Ez lehetővé teszi a szinergiákról 
szóló cselekvési tervben szereplő kritikus technológiák listájának finomhangolását, hogy az 
tükrözze a változó technológiai körny ezetet és képességeket.  
A megfigyelőközpont azonosítja, nyomon követi és értékeli az űr -, a védelmi és a kapcsolódó 
polgári ágazatok számára kritikus technológiákat, azok potenciális alkalmazását, valamint a 
kapcsolódó érték - és ellátási láncokat. Emellett  azonosítja, nyomon követi és elemzi a meglévő 
és kiszámítható technológiai hiányosságokat, a stratégiai függőségek és sebezhetőségek kiváltó 
okait.  
Alapvető fontosságú, hogy a tagállamokkal érdemi részletességű megállapodás jöjjön létre e 
kérdések uniós szintű megvitatása érdekében, valamint arról, hogy a releváns adatokat meg kell 
osztani a tagállamokkal és a Bizottsággal. A megfigyelőközponton belül külön szakértői csoport 
formájában mechanizmust hoznak létre a tagállamokkal minősített környezetben foly tatott 
eszmecserére és vitára. Ennek keretében többek között megvitatják majd az új és forradalmi 
technológiák megjelenését, hogy el lehessen kerülni a biztonsági, védelmi és űripartól való új 
függőségek kialakulását. A főképviselő és szolgálatai részt ves znek majd ebben a folyamatban.  
A Bizottság a megfigyelőközpont adatai alapján 2022 végéig, majd azt követően kétévente 
minősített jelentést nyújt be a tagállamoknak a kritikus technológiákról, valamint a biztonságot, a 
világűrt és a védelmet érintő stratég iai függőségekkel kapcsolatos kockázatokról. A Bizottság e 
jelentések alapján technológiai ütemterveket fog készíteni, amelyek magukban foglalják a 
KTF+I fellendítését, valamint a biztonságot és a védelmet érintő stratégiai függőségek 
csökkentését célzó en yhítő intézkedéseket.  
Amint a megfigyelőközpont megfelelően működik, munkája kiterjeszthető más iparágakra is, 
amint azt a frissített ipari stratégia is jelzi.  
A következő lépések:  
 2022 -ben a Bizottság szakértői csoportot hoz létre, hogy megkönnyítse a kri tikus 
technológiákról, az érték - és ellátási láncokról a tagállamokkal folytatott információcserét. Ez 
a szakértői csoport a védelem, az űrkutatás és a kapcsolódó polgári iparágak kritikus 
technológiáival foglalkozó megfigyelőközpont része lesz. A cél a kö vetkező lenne:  
 rendszeres konzultáció folytatása a tagállamok hatóságaival a minősített jelentés 
elkészítése érdekében,  
 a Kritikus Technológiák Megfigyelőközpontja keretében kicserélhető érzékeny és 
minősített adatok, valamint a kapcsolódó jelentések és ütemtervek megfelelő kezelésének 
biztosítása.  
 2022 közepéig a Bizottság tanulmányt terjeszt elő az EU biztonsági piacáról , amelynek célja 
a polgári biztonsági piac sajátosságainak jobb megértése, a kritikus technológiák és a 
stratégiai függőségek azonosításának támogatása, valamint a biztonságra és más KTF+I 
                                                           
10  Például a fejlett ipari technológiák (ATI) támogatása és eszközei, az űrkutatás szempontjából kritikus 
technológiák nyomon követés e, az Európai Védelmi Ügynökség (EDA) átfogó stratégiai kutatási menetrendje 
(OSRA), technológiai építőelemei (TBB) és kiemelt stratégiai tevékenységei (KSA).  
 
7 tevékenységekre vonatkozó új képességorientált megközelítés alátáma sztása.  
 2022 közepéig a Bizottság szolgálatai összefoglalót készítenek a biztonsági ágazatokban 
alkalmazandó képességorientált megközelítések elfogadásának előmozdítására irányuló 
javaslatokból.  
 
3. A biztonsági és védelmi szempontból kritikus technológiákkal kapcsolatos KTF+I 
fellendítése  
A Bizottság által a megfigyelőközpont értékelései alapján elkészítendő technológiai ütemtervek a 
kritikus technológiákkal kapcsolatos KTF+I programozásától a nagyo bb kiemelt 
kezdeményezések kidolgozásáig terjedő tevékenységek alapjául szolgálnak majd, amelyek 
hozzájárulnak az EU versenyképességének és rezilienciájának megerősítéséhez a biztonsági és a 
védelmi ágazatban. E célkitűzések megvalósítása érdekében a meglé vő uniós és nemzeti KTF+I 
programok és eszközök jobb összehangolása révén hatékonyabban kell felhasználni a 
rendelkezésre álló pénzügyi forrásokat.  
3.1. Az uniós polgári és védelmi KTF+I szétválasztásának megszüntetése  
A Bizottság a szinergiákról szóló cselekvési terve (2. intézkedés) értelmében kötelezettséget 
vállalt arra, hogy 2022 -ig fokozza az uniós programok és eszközök közötti belső koordinációt 
(lásd: 2. keretes írás) annak érdekében, hogy felszabadítsa a polgári  és a védelmi KTF+I közötti 
szinergiákat, amelyek hatalmas előnyöket rejtenek a gazdasági növekedés, az egységes piac és az 
európai polgárok biztonsága szempontjából.  
Bár e célkitűzés megvalósítása 2023 -ban is folytatható (pl. jobb tervezés és szinkronizálás, a 
tagállamok irányító hatóságainak nyújtott iránymutatás stb. révén), egyes akadályok rövid és 
középtávon nehezebben kezelhetők, és más érdekelt felek bevonását tehetik szükségessé. Ez a 
helyzet különösen akkor, ha az uniós programok és esz közök alap -jogiaktusainak jogi 
rendelkezései gyakorlati korlátokat szabnak. Például míg a kettős felhasználású tevékenységek 
finanszírozhatók az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) és az európai strukturális és 
beruházási alapok (esb -alapok) keretéb en, a Horizont Európa11 keretében végzett tevékenységek 
a polgári alkalmazásokra összpontosítanak; a KTF+I programoknál és eszközöknél nincs keret az 
ilyen tevékenységek közvetlen támogatására. Ehhez hasonlóan az Európai Beruházási Bank 
hitelezési politikáj a továbbra is korlátozza a védelmi ágazatot.  
A polgári és a védelmi közösségek közötti cserék megkönnyítése érdekében – különösen a 
kritikus technológiák területén – a Bizottság 2023 -ban kidolgozza a kettős felhasználású KTF+I 
uniós szintű ösztönzésére von atkozó megközelítést, amelyet közép - és hosszú távon teljes 
mértékben végre kell hajtani az uniós programokban és eszközökben. Ez a munka a releváns 
ágazati programok – például a közös rendelkezésekről szóló rendelet szerinti alapok, többek 
                                                           
11  Ebben a dokumentumban a „Horizont Európa” kifejezés a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram 
végrehajtását szolgáló egyedi programra és az Európai Innovációs és Technológiai Intézetre utal; az ezek 
keretében végzett tevékenységek kizárólag a polgári alkalmazásokra összpontosítanak.  
 
8 között az egész ségügyi szükséghelyzet -felkészültségre szánt alapok – félidős értékeléséhez is 
hozzájárulást nyújt.  
2. keretes írás: A biztonság és védelem szempontjából releváns kritikus technológiákkal 
kapcsolatos KTF+I -t, valamint ezek infrastruktúrájának kiépítését t ámogató uniós 
programok és eszközök a többéves pénzügyi keretben (2021 –2027)  
- Az EDF 8 milliárd EUR -t fordít a védelmi kutatásra és fejlesztésre. Az EDF kutatási -
fejlesztési költségvetésének 4 –8 %-át – azaz évente akár 100 millió EUR -t – a forradalmi 
techno lógiákra fordítják.  
- A Horizont Európa a „Globális kihívások és európai ipari versenyképesség” elnevezésű II. 
pillér keretében 1,6 milliárd EUR -t allokál a polgári biztonsági kutatásra és innovációra „A 
társadalmat szolgáló polgári biztonság” klaszteren be lül, míg a kritikus technológiákat a 
„Digitális gazdaság, ipar és világűr”, az „Éghajlat, energiaügy és mobilitás”, valamint az 
„Élelmiszerek, biogazdaság, természeti erőforrások, mezőgazdaság és környezet” klaszter 
keretében támogatja. A kiegészítő tevéke nységeket a „Kiváló tudomány” elnevezésű I. pillér, 
az „Innovatív Európa” elnevezésű III. pillér – az Európai Innovációs Tanács (EIC) és az 
Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) –, valamint az európai partnerségek 
keretében finanszírozzák, amely ek egyesítik és mozgósítják az erőforrásokat annak 
érdekében, hogy a kritikus területeken biztosítsák az EU technológiai vezető szerepét és 
nyitott stratégiai autonómiáját.  
- A Digitális Európa program (DEP) elő fogja mozdítani a kritikus technológiákhoz 
kapcsolódó kiépítési tevékenységeket a kiberbiztonság, az MI és a szuper -számítástechnika 
kiemelt területein.  
- A Kiberbiztonsági Ipari, Technológiai és Kutatási Kompetenciaközpont és a koordinációs 
központok hálózata 2022 -ben a kiberbiztonsági beruházásokra vo natkozó stratégiai 
menetrendet fog elfogadni, amely hozzájárulást nyújt a Horizont Európához és a Digitális 
Európa programhoz. A polgári és a védelmi technológiák, valamint a kettős felhasználású 
alkalmazások közötti szinergiákat fel lehet tárni az EDF -hez való kapcsolódás révén, az 
alkalmazandó szabályokkal összhangban.  
- Az esb -alapok (különösen az Európai Regionális Fejlesztési Alap és az Európai Szociális 
Alap+ esetében) felhasználhatók az EDTIB támogatására.  
- Az egyéb releváns uniós programok, alapok és eszközök közé tartozik az űrprogram, az 
Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, az InvestEU program, a Helyreállítási és 
Rezilienciaépítési Eszköz, a LIFE program, a köz - és magánszféra közötti partnerségek, 
valamint a vegyes finanszírozási eszközök.  
 
3.2. A biztonsági és védelmi szempontból kritikus technológiákkal kapcsolatos KTF+I -t 
támogató uniós és nemzeti programok és eszközök összekapcsolása  
Az uniós programok és eszközök jelentős finanszírozást nyújtanak az uniós biztonsági és 
védelmi KTF+I tevékenységekhez, azonban az ilyen tevékenységek többségét továbbra is a 
tagállamok finanszírozzák, és a biztonsági és védelmi piacok széttöredezettsége t ovábbra is 
komoly problémát jelent. Ebből következően egyes kritikus technológiai területeken a 
technológiai szuverenitás eléréséhez, más területeken pedig a stratégiai függőségek enyhítéséhez 
uniós szintű koordinációra lesz szükség.  
 
9 A Bizottság felkéri a  tagállamokat, hogy a stratégiai iránytűben vállaljanak kötelezettséget 
arra, hogy a Bizottsággal együtt a kezdetektől fogva uniós szintű, összehangolt stratégiai 
megközelítést dolgoznak ki a biztonság és a védelem szempontjából releváns kritikus 
technológ iákra vonatkozóan , teljes mértékben tiszteletben tartva az uniós és nemzeti 
programok és eszközök irányításának sokféleségét és összetettségét. Ez a megközelítés más 
koordinációs struktúrákat is figyelembe venne, például a Belső Biztonságra Vonatkozó Opera tív 
Együttműködéssel Foglalkozó Állandó Bizottság (COSI) által elnökölt, a belső biztonság új 
uniós innovációs központját, valamint az EDA által létrehozandó új uniós védelmi innovációs 
központot.  
A megközelítés a kritikus technológiákról szóló minősített jelentéseket és a Bizottság által 
készített technológiai ütemterveket használná kiindulópontként a tagállami hatóságok és a 
Bizottság közötti megbeszélésekhez. A cél az lenne, hogy a technológiai ü temtervek alapján 
azonosítsák a legsürgetőbb fellépést igénylő területeket, és mozgósítsák az EU és a tagállamok 
programjait, eszközeit és politikáit annak érdekében, hogy azokat az állami támogatásokra 
vonatkozó uniós szabályokkal összhangban, összehangol t módon kezeljék. Ez biztosítaná, hogy 
a beruházások azokra a területekre összpontosuljanak, amelyek a leginkább fontosak az uniós 
polgárok biztonsága szempontjából. A prioritásokat rendszeresen frissítenék annak biztosítása 
érdekében, hogy azok továbbra i s relevánsak maradjanak, és a kiadások hatékonyak legyenek.  
A Bizottság együtt fog működni a tagállamokkal annak érdekében, hogy meghatározza a 
koordinációs munka elősegítésére szolgáló legjobb mechanizmust (pl. a megfigyelőközpont 
szakértői csoportja).  
3.3. A biztonsági és védelmi innováció és vállalkozói készség támogatása – Az uniós védelmi 
innovációs program létrehozása  
Az EU -nak a biztonság és a védelem támogatása érdekében jobban ki kell használnia az 
innovációs közösségében rejlő lehetőségeket. Ehhez az szükséges, hogy a két ágazatban a nem 
hagyományos szereplők és a meglévő innovatív induló vállalkozások és kis - és 
középvállalkozások (kkv -k) segítséget kapjanak ahhoz, hogy leküzdjék a jelentős technológiai, 
igazgatási, szabályozási és a piacra lépé st nehezítő akadályokat, valamint megfeleljenek a magas 
szintű biztonsági szabványoknak és hozzáférjenek a finanszírozási eszközökhöz. A védelmi piac 
gyakran néhány nagy szereplő köré szerveződik, amelyeket olyan szakosodott kkv -k támogatnak, 
melyek csak k orlátozottan férnek hozzá közvetlenül ehhez a piachoz. Ennek következtében az 
innovatív védelmi kkv -k nehezen juthatnak finanszírozáshoz, ami növelheti annak 
valószínűségét, hogy külföldi befektetőkhöz fordulnak, vagy azok célpontjaivá válnak. Hasonló 
a helyzet az innovatív biztonsági kkv -k esetében is, amelyek hasonló kihívásokkal szembesülnek 
a potenciális ügyfelek megkeresése vagy a testreszabott finanszírozáshoz való hozzáférés terén12. 
A Bizottság az induló innovatív biztonsági vállalkozásokat és kkv -ket a Horizont 2020 keretében 
támogatta, ahol a 7. társadalmi kihívás („A társadalmat szolgáló polgári biztonság”) keretében 
allokált finanszírozás és általános sikerességi arány a kis innovátorok esetében átlag feletti volt. 
                                                           
12 Kihívások és lehetőségek a kkv -k és az induló innovatív vállalkozások számára az uniós biztonsági kutatásban és 
innovációban , CERIS SSRI virtuális ren dezvény, 2021. április 30.  
 
10 Ez a támogatás a Horizont Európa  keretében is folytatódik, az induló biztonsági 
vállalkozásoknak és kkv -knek azonban további testreszabott támogatásra lesz szükségük ahhoz, 
hogy felgyorsítsák a piacra jutásukat. A kettős felhasználású innováció új eszközeinek feltárása 
fokozhatja termelé si kapacitásukat, versenyképességüket és fenntarthatóságukat.  
A Bizottság hasonló tevékenységeket kezdett az EDF keretében a védelem és a kettős 
felhasználású innováció 1 –9. technológiai készenléti szintre (TRL -ek)13 kiterjedő 
eszközkészletének kidolgozása érdekében.  Folyamatban van a védelem, az új technológiák és a 
kettős felhasználás területére vonatkozó alábbi eszközökkel kapcsolatos munka:  
a) Védelmi innováció az EDF -en keresztül : jelenleg folyik konkrét intézkedése k feltérképezése 
a forradalmi technológiákkal, valamint az innovatív és jövőorientált védelmi megoldásokkal 
kapcsolatos projektek jobb támogatása érdekében, ösztönözve különösen az innovatív kkv -k, 
az innovatív laboratóriumok, valamint a kutatási és techno lógiai szervezetek (ktsz -ek) 
részvételét. Ezek az intézkedések különböző formákat ölthetnek, például üzleti coaching 
(2021. évi munkaprogram); technológiai kihívások (WP2022. évi munkaprogram), 
hackathonok vagy pénzdíjak (2023. évi vagy későbbi munkaprogra m). Emellett az EIC 
releváns tapasztalataira is támaszkodni fognak, és kapcsolódhatnak az új védelmi „Cassini” 
űrvállalkozási kezdeményezéshez.  
b) A védelmi beruházások vegyes finanszírozási eszköze az InvestEU keretében : egy ilyen 
eszköz létrehozása lehetővé  tenné a Bizottság számára, hogy Unió -szerte garantálja a 
pénzügyi közvetítők által az innovatív vagy stratégiai védelmi kkv -kbe eszközölt 
beruházásokat. Ez enyhítené azokat a problémákat, amelyekkel az európai védelem 
szempontjából ígéretes technológiákat  fejlesztő kkv -k a finanszírozási eszközökhöz való 
korlátozott hozzáférés miatt szembesülnek, ugyanakkor megbízható tőkét biztosítana, és 
elkerülhetővé tenné a harmadik országbeli jogalanyok általi ellenséges felvásárlásokat. 
Annak lehetővé tétele, hogy az  innovatív védelmi kkv -k és közepes piaci tőkeértékű 
vállalatok jobban hozzáférjenek a sajáttőke -finanszírozáshoz, támogatná növekedésüket, és 
végső soron elősegítené az EDTIB innovatív jellegét. A Bizottság továbbá meg fogja 
vizsgálni, hogy szükség van -e további eszközökre az értéklánc kulcsfontosságú piaci 
szereplőinek támogatására.  
c) Védelmi Cassini : ezt a kezdeményezést a meglévő „Cassini” kezdeményezés inspirálná, 
amely az űriparban működő kkv -k és induló innovatív vállalkozások támogatására irányul.  A 
következő szolgáltatásokat nyújtaná számukra: vállalkozásfejlesztés és hálózatok (pl. 
kapcsolatteremtés, vállalkozás -akcelerátor), pénzdíjak és versenyek (beleértve a 
hackathonokat, mentorálást stb.), amelyek kiegészítik a védelmi beruházások fent említett 
vegyes finanszírozási eszközét.  
                                                           
13  Az EU 2014 óta széles körben elfogadta a technológiai készenléti szint (TRL) alkalmazását a KTF+I programjai 
és eszközei keretében. A skála kilenc technológiai érettségi szintet különböztet meg, az 1. TRL alatti 
alapkutatástól  a 9. TRL alatti piacra lépésre kész végtermékig. Mivel egy technológia alkalmazása és így a kettős 
felhasználású potenciál jellemzően az 5 –6. TRL -en derül ki, úgy tekinthető, hogy az adott technológia a TRL 1 –
4. szintjén „semleges”.  
 
11 d) Innovációs inkubátor : a Bizottság 2022 -ben innovációs inkubátort hoz létre az új 
technológiák fejlesztésének támogatása és a kettős felhasználású innovációnak a 
szinergiákról szóló cselekvési tervvel összhangban történő alak ítása érdekében (6. 
intézkedés), amely fontos szerepet játszhat a polgári és a védelmi vonatkozású KTF+I 
programok közötti szakadék áthidalásában. A korai szakaszban történő technológiafejlesztés 
eredményeinek szisztematikus elemzését követően az inkubátor  azokat a projekteket és/vagy 
technológiákat jelölné meg a Bizottság és a tagállamok érintett szolgálatai számára, amelyek 
általuk is bevezethető, potenciális biztonsági, űr - vagy védelmi alkalmazások kifejlesztéséhez 
vezethetnek. A Bizottság értékelné, ho gy ezeket a megjelölt projekteket adott esetben hogyan 
lehetne további finanszírozási lehetőségekhez – például az EIC vagy az EDF átmeneti 
finanszírozási rendszeréhez – juttatni.  
e) Az innovációs hálózatok támogatása : a határokon átnyúló védelmi innovációs h álózatok 
innovációs közvetítői szerepet tölthetnek be, és ösztönözhetik az együttműködésen alapuló 
projekteket az innovatív megoldások integrálása érdekében. A technológiai kutatás feltárná 
és azonosítaná azokat az új innovatív megoldásokat és technológiák at, amelyek potenciálisan 
előnyösek lehetnek a védelmi alkalmazások tekintetében. A kutatóközpontok és a műszaki 
vizsgálólétesítmények ezt követően tesztelnék a polgári területről származó ilyen 
technológiák relevanciáját, és megosztanák egymással a bevált  gyakorlatokat. Az EDA a 
Bizottság központi partnere lenne a szinergiákról szóló cselekvési terv 6. intézkedése egy 
tovább részének végrehajtásában.  
A Bizottság meg fogja határozni, hogy miként kapcsolható össze az eszköztár az innovációt 
támogató eszközökkel a biztonság (pl. a Horizont Európa) vagy a kiberbiztonság területén (pl. a 
nemzeti kiberbiztonsági koordinációs központok hálózata az európai digitális innovációs 
központokkal együttműködésben).  
A Bizottság és az EDA egymást kiegészítő erőssége it egy „ uniós védelmi innovációs program ” 
keretében kell összefogni. A program keretében a Bizottság – az uniós költségvetésnek a 
védelmi, a polgári és kettős felhasználású KTF+I támogatása céljából történő végrehajtása terén 
szerzett tapasztalatai alapján  – központi szerepet játszik majd abban, hogy az EDTIB számára 
ösztönözze az innovációt. Tekintettel védelmi szakértelmére – többek között a kialakulóban lévő 
és forradalmi technológiák, valamint a katonai képességre vonatkozó követelmények 
összekapcsolása  terén –, az EDA a védelmi innovációs központján keresztül továbbra is 
összekapcsolja és támogatja a tagállamok erőfeszítéseit. A szoros együttműködés révén a 
Bizottság és az EDA egymással szinergiában felgyorsítja az EU és tagállamai biztonsági és 
védelmi  innovációját.  
3.4. Készségek  
A készségek és a munkaerő hiánya – különösen a természettudományok, a technológia, a 
műszaki tudományok és a matematika terén tapasztalattal rendelkező szakképzett munkavállalók 
esetében – jelentős kihívást támaszt a védelmi és biztonsági ipar számára, amely sok más 
csúcstechnológiai iparághoz hasonlóan nagymértékben támaszkodik rájuk. Mivel a technológia 
és a fenyegetettségi helyzet gyorsan változik, fontos, hogy az ágazat jobban bevonja az új és 
fiatal kutatókat és vállalkoz ókat, köztük a nőket is, valamint inkluzív és hozzáférhető 
 
12 megközelítést alkalmazzon valamennyi tehetség, készség és a rendelkezésre álló munkaerő 
tekintetében.  
2020 novemberében a Bizottság elindította a készségfejlesztési paktumot, és ezzel a 
készségfej lesztési partnerségek első hullámát a mikroelektronika, a gépjárműipar, valamint az űr - 
és védelmi ipar három kulcsfontosságú ipari ökoszisztémájában. A paktum tagjai (iparágak, 
egyetemek és képzési szervezetek, szociális partnerek) elkötelezettek amellett , hogy azokon a 
területeken, ahol azokra a legnagyobb szükség van, folyamatos és fenntartható készségkínálatot 
biztosítanak 200  000 munkavállaló továbbképzése és 300  000 ember átképzése révén, és 2030 -ig 
1 milliárd EUR összegű köz - és magánberuházást hajta nak végre.  
A következő lépések:  
 A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy a stratégiai iránytűben vállaljanak kötelezettséget 
arra, hogy a biztonság és a védelem szempontjából releváns kritikus technológiák 
tekintetében már a kezdetektől fogva uniós szintű,  összehangolt stratégiai megközelítést 
dolgoznak ki.  
 2023 -ban a Bizottság felül fogja vizsgálni a meglévő uniós eszközöket, és további 
megoldásokat fog javasolni a kettős felhasználású KTF+I uniós szintű ösztönzésére.  
 A Bizottság a következő eszközök alapj án támogatja a biztonsági és védelmi szempontból 
kritikus technológiákkal kapcsolatos innovációt és vállalkozói készséget: a) célzott EDF -
fellépések; b) az InvestEU keretében létrehozott új védelmi beruházások vegyes 
finanszírozási eszköze; c) egy új védel mi Cassini; d) az új technológiák és a kettős 
felhasználású innováció új innovációs inkubátora 2022 -ben; valamint e) az innovációs 
hálózatok fokozott támogatása.  
 A Bizottság az EDA -val és annak védelmi innovációs központjával együtt uniós védelmi 
innováció s programot hoz létre annak érdekében, hogy felgyorsítsa az EU és tagállamainak 
biztonsági és védelmi innovációját.  
 
4. A biztonsági és védelmi szempontból kritikus technológiák és értékláncok stratégiai 
függőségeinek csökkentése  
Az EU a KTF+I programjain és eszközein kívül számos olyan szakpolitikai eszközzel 
rendelkezik, amelyek segítségével csökkenthetők a kritikus technológiáktól és értékláncoktól 
való stratégiai függőségei a biztonsági és a védelmi ágazatban. Mindezek hozzájár ulnak az EU 
ipari kapacitásának, versenyképességének, technológiai szuverenitásának és rezilienciájának 
megerősítéséhez, valamint a jelenlegi és jövőbeli technológiai fejlesztések és képességek 
védelméhez.  
A Bizottság – a Kritikus Technológiák Megfigyelőközpontja által végzett munka alapján és a 
frissített ipari stratégia keretében – adott esetben szisztematikusan értékelni fogja a biztonsági és 
védelmi megfontolásokat a meglévő uniós ipari és kereskedelmi eszközök végrehajtása és 
felülvizsgálat a, illetve újak kidolgozása során annak biztosítása érdekében, hogy azok 
megfeleljenek a célnak.  
 
13  Ipari szövetségek : az ipari szövetségek a partnerek széles körét (pl. állami és 
magánszereplők, civil társadalom) vonják be a kulcsfontosságú uniós szakpolitik ai 
célkitűzésekre irányuló közös fellépésekbe az egyes iparágakban vagy értékláncokban. A 
szövetségek a nyilvánosság, az átláthatóság, a sokféleség és az inkluzivitás elvén alapulnak, 
és a versenyszabályokkal teljes összhangban működnek. Az ipari szövetség ek adott esetben 
konkrét munkaterületekre is kiterjedhetnek a biztonsági és védelmi ágazat stratégiai 
függőségeinek csökkentése érdekében. Ennek mérlegelése jelenleg folyik az Európai 
Ipariadat - és Számításifelhő -szövetség, valamint a processzorokkal és fé lvezető 
technológiákkal foglalkozó ipari szövetség keretében.  
 Közös európai érdeket szolgáló fontos projektek : a közös európai érdeket szolgáló fontos 
projekteket a tagállamok kezdeményezik, és azokra az uniós állami támogatási szabályok 
vonatkoznak. E pr ojekteket úgy alakítják ki, hogy azok Unió -szerte összefogják a tudást, a 
szakértelmet, a pénzügyi erőforrásokat és a gazdasági szereplőket azzal a céllal, hogy 
leküzdjék azokat a piaci vagy rendszerszintű hiányosságokat és társadalmi kihívásokat, 
amelyeke t a magánszereplők egyedül nem tudnának kezelni, különösen az áttörést hozó 
innováció és a kulcsfontosságú infrastruktúrák területén. A közös európai érdeket szolgáló 
fontos projektek figyelembe tudják venni a biztonsági és védelmi szempontokat. Ez igaz 
lehet a mikroelektronikára vonatkozóan a közös európai érdeket szolgáló második fontos 
projekt esetében is, amelyet a csipekről szóló jogszabályban jelentettek be.  
 Uniós finanszírozási programok : az EU mindig is nyitott kutatási és innovációs politikával 
rendelkezett, amelyet a nyitott stratégiai autonómia elve vezérel, és célja az egyenlő 
versenyfeltételek és a kölcsönösség biztosítása. Az EU kutatással és innovációval kapcsolatos 
globális megközelítése ösztönzi a hasonlóan gondolkodó partnerekkel való, és az EU 
nemzetközi kötelezettségeivel (pl. NATO, Egyesült Államok, Kanada, Japán, Dél -Korea stb.) 
összhangban álló stratégiai partnerségeket14. 
Európának ugyanakkor biztosítania kell stratégiai érdekeinek megóvását. A 2021 és 2027 
közötti időszakra vonatkozóa n a Bizottság az uniós programok és eszközök tekintetében 
egyértelműsítette és összehangolta a nem uniós országok részvételi szabályait, valamint a 
szervezetek támogathatóságát. Bizonyos programok (Horizont Európa, DEP, EDF, 
Űrprogram, CEF) esetében konkré t támogathatósági feltételeket határozott meg a biztonsági 
szempontból érzékeny tevékenységekre vonatkozóan, és az EU alapvető biztonsági 
érdekeinek védelme érdekében azokat tovább pontosította a vonatkozó munkaprogramokban. 
A költségvetési rendelet folyam atban lévő, Bizottság általi felülvizsgálata azt is tisztázni 
fogja, hogy miként lehet fenntartani az EU nyitott stratégiai autonómiára vonatkozó 
megközelítését, azaz teljes mértékben megóvni az EU alapvető biztonsági érdekeit, egyúttal 
pedig tiszteletben tartani nemzetközi kötelezettségeit.  
 Szabványok : a szinergiákról szóló cselekvési terv keretében a Bizottság előmozdítja a 
meglévő polgári/védelmi hibrid szabványok alkalmazását és újak 2022 végéig történő 
kidolgozását (5. intézkedés), valamint a védelem figyelembevételét a Bizottság 
                                                           
14  Meg kell azonban je gyezni, hogy legtöbb partnerünk védelmi vonatkozású kutatási és fejlesztési programjai nem 
állnak nyitva az uniós vállalatok előtt.  
 
14 szabványosítási politikájában és intézkedéseiben. Bár az EU szabványosítási stratégiájának15 
célja, hogy biztosítsa az EU vezető szerepét a polgári szabványok meghatározásában, a 
védelmi ágazat számára is rendkívül fontos lesz,  mivel a védelmi ágazatban alkalmazott 
szabványok közel 80  %-a polgári ágazatokból származik. A Bizottság az érdekelt felekkel 
(pl. az EDA -val) együtt megvizsgálja annak lehetőségét, hogy a védelmi követelményeket 
beépítsék az általa támogatott jövőbeli sz abványosítási erőfeszítésekbe annak érdekében, 
hogy azok jobban megfeleljenek a védelmi szükségleteknek.  
 A közvetlen külföldi befektetések átvilágítása : az EU a világ egyik legnyitottabb környezete a 
külföldi befektetések számára, és világszerte a közvetlen külföldi befektetések egyik fő 
célpontja. Egyes beruházások azonban az EU alapvető biztonsági érdekeit is 
veszélyeztethetik. Az ilyen kockázatok mege lőzése érdekében az EU létrehozta a közvetlen 
külföldi befektetések átvilágításának keretét, amely 2020 októbere óta működik. A közvetlen 
külföldi befektetések átvilágításáról szóló első éves jelentés megerősíti, hogy mennyire 
fontos a közvetlen külföldi b efektetések hatékony tagállami szintű átvilágítása és az uniós 
szintű szoros együttműködés, amely a potenciális biztonsági és közrendi kockázatokra 
összpontosít. A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy hozzanak létre a közvetlen 
külföldi befektetése k átvilágítására szolgáló nemzeti mechanizmusokat; 18 tagállam már 
rendelkezik ilyennel, további hat tagállam pedig jelenleg dolgozik saját mechanizmusának 
kialakításán. A Bizottság 2023 októberéig értékeli a rendeletet és erről jelentést nyújt be az 
Európ ai Parlamentnek és a Tanácsnak.  
 Kritikus infrastruktúrák : az új és forradalmi technológiák egyre gyorsabb megjelenése 
jelentős hatást gyakorolt a stratégiai ágazatok – köztük a biztonsági és a védelmi ágazat – 
berendezéseinek, infrastruktúrájának, szolgál tatásainak, valamint érték - és ellátási láncainak 
biztonságára. Az EU -nak és a tagállamoknak átfogóbb módon kell figyelembe venniük 
ezeket a sebezhetőségeket a vonatkozó kockázatértékelésekben és nyomon követésben, 
valamint a biztonsági fenyegetésekkel – például hibrid vagy kiberfenyegetésekkel – 
szembeni rezilienciát javító intézkedések végrehajtása során. Uniós koordinációra lesz 
szükség annak biztosításához, hogy a tagállamok a sebezhetőségek elkerülése érdekében 
időtálló rezilienciaszintet és következet es uniós szintű biztonsági normákat tartsanak fenn.  
 Intelligens és körforgásos anyagfelhasználás : a körforgásos gazdaságra vonatkozó, 2020. 
márciusi új cselekvési terv az európai zöld megállapodás – a fenntartható növekedés új 
európai menetrendje – egyik fő építőeleme. A fokozott erőforrás -hatékonyságon, az új 
anyagok kifejlesztésén, a másodlagos nyersanyagok népszerűsítésén és a fenntarthatóbb 
közbeszerzésen alapuló innováció és új üzleti modellek nemcsak a környezetet védik, hanem 
az ipar számára is bizt osítják az anyagokhoz való hozzáférést. Az additív gyártási technikák, 
a zöld közbeszerzés és az anyagok újrafeldolgozása – amennyiben azokat megfelelően 
hajtják végre – szintén hozzájárulhatnak az uniós biztonsági és védelmi ipar 
versenyképességének és az  EU rezilienciájának megerősítéséhez.  
                                                           
15  COM(2022) 31 final  
 
15  Adatbiztonság : az európai adatstratégia intézkedéseket határoz meg annak biztosítására, hogy 
az egyének és a vállalkozások továbbra is ellenőrizni tudják adataikat. Ezzel az 
adatmegosztási jogszabály foglalkozik majd, amelyet a Bizottság 2022 elején fog elfogadni.  
A közös adatinfrastruktúrákra és -szolgáltatásokra irányuló, több országra kiterjedő (az 
európai felhőszövetséget és a közös európai adattereket összefogó) projekt részeként a 
Bizottság elősegíti a biztonságo s, reziliens, energiahatékony és valós időben hozzáférhető, 
valamint Európa -szerte minőségi szolgáltatást nyújtó felhő –perem (cloud -to-edge) 
kapacitásokba történő beruházásokat (pl. DEP, CEF, Next Generation EU alap). A felhő - és 
peremtechnológiák terén a polgári (különösen a biztonsági), a védelmi és az űripar közötti 
technológiaátadás fokozná a technológiai szuverenitást. Az Európai Ipariadat - és 
Számításifelhő -szövetség lehetséges platformot biztosít az ilyen szinergiák előmozdításához.  
 Kereskedelempolit ika: a globális ellátási láncok összetettsége és sebezhetősége nem csak az 
EU számára jelent problémát. Más országok az EU -tól („fordított függőségek”) függnek, és a 
kereskedelem („kölcsönös függőség”) hozzájárulhat a globális értékláncok stabilitásához. A z 
EU arra is készen áll, hogy határozottan fellépjen és megvédje magát a tisztességtelen 
nemzetközi kereskedelmi gyakorlatokkal – például a torzító hatású külföldi támogatásokkal – 
szemben, tiszteletben tartva ugyanakkor nemzetközi kötelezettségvállalásait  is. Az EU 
továbbra is maximálisan ki fogja használni a kereskedelmi és versenyszabályainak 
eszköztárát, egyúttal gondoskodik arról, hogy az uniós eszközök hatékonyak és naprakészek 
legyenek. A Bizottság ezért olyan új eszközöket javasolt, mint például a k ülföldi 
támogatásokról szóló rendelet16, amely a belső piacon a külföldi támogatások által okozott 
torzulásokat kezeli.  
A védelmi közlemény további releváns szakpolitikai intézkedéseket sorol fel (pl. a 
hozzáadottérték -adó [héa] alóli esetleges mentesség bevezetése, az uniós finanszírozású védelmi 
termékek transzferének megkönnyítése).  
A következő lépések:  
 A Bizottság jelenleg vizsgálja annak lehetőségét, hogy védelmi munkaterületekkel 
egészítse ki az olyan kezdeményezéseket, mint az Európai Ipariadat - és Számításifelhő -
szövetség, valamint a processzorokkal és félvezető technológiákkal foglalkozó szövetség.  
 A Bizottság a tagállamokkal együtt 2023 -ban meghatározza majd, hogy az EU biztonsági 
és védelmi érdekeinek jobb védelme érdekében szükség van -e a kritik us infrastruktúrák 
ellátási láncainak kockázatértékelésére, különösen a digitális területen.  
 A Bizottság arra ösztönzi azokat a tagállamokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy 
hozzanak létre a közvetlen külföldi befektetések átvilágítására szolgáló nemz eti 
mechanizmust.  
 
                                                           
16  COM(2021) 223 final  
 
16 5. Külső dimenzió  
A hasonlóan gondolkodó partnerekkel világszerte folytatott együttműködés elengedhetetlen az 
EU rezilienciájának és ellátásbiztonságának fokozásához, egyúttal csökkenti a stratégiai 
függőségeket és fokozza a kölcsönös előnyöket. A viszonosság elve fontos sz erepet játszik ebben 
az összefüggésben. A technológia, a biztonság és a védelem területén az EU hagyományos 
partnerei közé tartoznak az Európai Gazdasági Térség tagjai (különösen Norvégia), a tagjelölt 
országok, a szomszédos országok és más harmadik ország ok (pl. az Egyesült Államok, Kanada, 
Japán, Dél -Korea), valamint a nemzetközi szervezetek (pl. a NATO). A közelmúltban különösen 
a következő eszmecserékre került sor:  
5.1. EU–USA Kereskedelmi és Technológiai Tanács  
Az EU –USA Kereskedelmi és Technológiai Tanács első ülésére 2021. szeptember 29 -én került 
sor. A közös nyilatkozatban az EU és az USA megerősítették elkötelezettségüket az iránt, hogy 
„a zöld és digitális átállás, valamint polgáraink védelmének biztosítása szempontjából 
kulcsfontosságú ágazatokb an az ellátási láncok rezilienciájának és az ellátás biztonságának 
előmozdítására összpontosítson”, valamint megerősítették, hogy céljuk „a kínálat és a kereslet 
átláthatóságának növelése; a meglévő ágazati képességek feltérképezése; a szakpolitikai 
intézk edésekről, valamint a kutatási és fejlesztési prioritásokról szóló információcsere; továbbá 
az ellátási lánc rezilienciájának és diverzifikációjának előmozdítását célzó stratégiák 
kidolgozásában való együttműködés”. A jelenlegi ütemterv szempontjából a biz tonságos ellátási 
láncokkal (ideértve a félvezetőket egy külön eljárás keretében), az információs és 
kommunikációs technológiák biztonságával, az exportellenőrzéssel és a befektetésátvilágítással 
foglalkozó munkacsoportokban folyó munka a legrelevánsabb. A  közelmúltban elindított EU –
USA biztonsági és védelmi párbeszéd is fórumként szolgálhat az e kérdésekről folytatott 
megbeszélésekhez.  
5.2. Partnerség a NATO -val 
A 2021. évi brüsszeli csúcstalálkozón a NATO vezetői ambiciózus menetrendet határoztak meg 
a technológiákra, különösen a kialakulóban lévő és a forradalmi technológiára vonatkozóan17. Ez 
további iránymutatást nyújtott a NATO védelmi miniszterei által 2021 februárjában jóváhagyott, 
a NATO -nak az említett technológiákra vonatkozó végrehajtási stratégiá jával összhangban 
végzett munkához,  
A Bizottság és a főképviselő a NATO -val való rendszeres munkakapcsolat révén figyelemmel 
kíséri a releváns NATO -kezdeményezések előrehaladását ezen a területen annak érdekében, 
hogy lehetséges, kölcsönösen elfogadható és  előnyös kölcsönhatás alakuljon ki a kapcsolódó 
uniós kezdeményezésekkel, a tagállamok számára teljes átláthatóság mellett, elkerülve 
ugyanakkor az új technológiai vagy képességbeli függőségek kialakulását vagy a meglévők 
növelését.  
                                                           
17  amely magában foglalta az Atlanti -óceán északi részére vonatkozó védelmi innovációs akcelerátor (DIANA) és a 
NATO innovációs alapjának elindításáról szóló határozatot.  
 
17 A következő lépések:  
 A Bizottság és a főképviselő az EU –USA Kereskedelmi és Technológiai Tanács, valamint a 
közelmúltban elindított, a biztonságról és védelemről szóló EU –USA párbeszéd keretében 
meg fogja vizsgálni, hogy miként lehetne előmozdítani az ellátási lánc rezilienciáj át és 
biztosítani polgáraink védelmét.  
 A Bizottság és a főképviselő – az EU –NATO együttműködésről szóló együttes 
nyilatkozatok keretében és a tagállamok számára biztosított teljes átláthatóság mellett – a 
NATO -val közösen meg fogja vizsgálni, hogy miként l ehetne előmozdítani a vonatkozó 
kezdeményezéseik közötti kölcsönösen elfogadható és előnyös kölcsönhatást.  
 
6. Következtetések  
Mivel a globális geopolitikai helyzet továbbra is összetett, és folytatódik a verseny a biztonság és 
a védelem szempontjából releváns új technológiákért, az EU -nak és tagállamainak meg kell 
erősíteniük együttműködésüket az Európa hosszú távú biztonsága és védelme szempontjából 
kritikus fontosságú technológiák, valamint a kapcsolódó stratégiai függőségek csökkentésére 
irányuló er őfeszítések tekintetében.  
Az ütemterv a tagállamokkal való szoros együttműködést javasol a biztonság és a védelem 
szempontjából kritikus technológiák és értékláncok – valamint a Kritikus Technológiák 
Megfigyelőközpontjának keretében a kapcsolódó stratégiai  függőségek kiváltó okainak – 
azonosításában. Ennek az a célja, hogy alátámassza a biztonság és a védelem szempontjából 
releváns kritikus technológiákra vonatkozó uniós szintű, összehangolt stratégiai megközelítést, 
amely maximálisan ki fogja használni az uniós és nemzeti KTF+I programokat és eszközöket.  
A biztonsági és a védelmi ágazat versenyképességének és rezilienciájának fokozása érdekében a 
megfigyelőközpont megállapításai és a frissített ipari stratégia keretében végzett kapcsolódó 
munka hozzá fognak  járulni annak biztosításához is, hogy a biztonsági és védelmi 
megfontolásokat – adott esetben, valamint az uniós versenyszabályokkal és az EU nemzetközi 
kötelezettségeivel összhangban – jobban figyelembe vegyék az uniós ipar - és 
kereskedelempolitikában.  
Az ezen ütemtervben szereplő javaslatok célja, hogy hozzájáruljanak a hamarosan elkészülő 
uniós stratégiai iránytű KTF+I dimenziójához, amelynek segítségével a tagállamok ambiciózus, 
hosszú távú célokat tűznek ki Európa biztonságának és védelmének jelentős  fokozása érdekében.