HU    HU HU 
 
HU 1   HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 28.10.2009 
SEC(2009) 1441 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumot kíséri:  
 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ  EURÓPAI PARLAMENTNEK, A 
TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A 
RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
 
Globális környezetvédelmi és bi ztonsági megfigyelés (GMES):  
Az űrkomponenssel kapcsolato s kihívások és következ ő lépések 
 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
  
{COM(2009) 589 végleges} 
{SEC(2009) 1439} 
{SEC(2009) 1440}
 
 
HU 2   HU A HATÁSVIZSGÁLAT  ÖSSZEFOGLALÁSA 
1. B EVEZETÉS  
Ez a hatásvizsgálat a globális környezetvéd elmi és biztonsági megfigyelés (Global 
Monitoring for Environment and S ecurity, a továbbiakban: GMES) űrkomponensér ől szóló 
bizottsági közlemény kísér ődokumentuma. A hatásvizsgálat a Bi zottság szolgálataiból álló 
irányítócsoporttal egyeztetve állt össze, miután  a GMES-iroda az érdekelt felek széles körével 
konzultációt folytatott. Az Európai Bizottság hatásvizsgálati testül ete is elemezte ezt a 
jelentést, amelyet azután megfelel ően módosítottak. 
A GMES olyan Föld-megfigyelési kapacitás, amely lehet ővé teszi a természeti er őforrások 
hatékonyabb kezelését, valamint a biodiverz itásnak, az óceánok állapotának és a légkör 
kémiai összetételének a figyelemmel kísérésé t, amelyek az éghajlatváltozás fontos tényez ői. 
Segíti továbbá a természeti és ember okozta katasztrófákra történ ő jobb válaszadást, illetve a 
határőrizet javítását. 
A GMES egy szolgáltatási és egy megfigyel őinfrastruktúra-komponensb ől áll, az utóbbi pedig 
űr- és lokális infrastruktúrából. A haszon a szolgáltatási komponensb ől származik, amely 
viszont az infrastruktúrából szerzi a megfig yelési adatokat. A GMES-t tehát egységes 
rendszernek kell tekint eni. Míg a „GMES: Tesz ünk bolygónk biztonságáért!” cím ű 2008-as 
bizottság közlemény1 a GMES egészére irányult, ez a közlemény az űrkomponensre 
összpontosít a következ ő célokkal: i. el ősegíteni a GMES-programról és annak kezdeti 
üzemszer ű működéséről (2011–2013) szóló bizottsági javaslatról2 szóló együttdöntési eljárást, 
továbbá ii. el őkészíteni a talajt a következ ő (2013 utáni) pénz ügyi keretre kiterjed ő 
döntésekhez. 
Az űradatok jelentik a GMES szol gáltatási komponensének legf őbb adatforrását. Amennyiben 
megszakad vagy elakad az űradatok áramlása, akkor egye s szolgáltatásokat nem lehet 
nyújtani. A GMES szolgáltatás i komponensén belüli tematikus területek egyrészt már 
meglévő, harmadik felek3 által birtokolt Föld-megfigyel ő műholdakról származó adatokra, 
másrészt a kifejezetten a GMES számára kifejlesztett űrinfrastruktúrára fog támaszkodni. 
Minthogy az EU nem kívánja megkett őzni az Európában már létez ő kapacitásokat, ezért azt 
kellett megvizsgálni, hogy az EU által összeállít ott felhasználói igényeket milyen mértékben 
nem lehet teljesíteni a már meglév ő vagy tervezett infrastruktúrával. 
Ez a hiányelemzés segített meghatározni a GMES űrkomponensér ől szóló ESA-program 
tartalmát, amelyhez az EU pénzügyi hozzájárulá st ad, és amely a „Sentinel” néven ismert 
műholdas küldetések fejlesztésével foglalkoz ik. Az ESA jelenleg fejleszti az els ő Sentinel-
konstellációt, amely hét m űholdat (a Sentinel 1–3 els ő két-két egysége és a Sentinel 5 
előkészítő műhold), valamint négy további olyan m űszert tartalmaz, amelyek EUMETSAT-
műholdakon fognak utazni. 
                                                 
1 COM(2008) 748 végleges, 2008.12.11. 
2 COM(2009) 223 végleges, 2009.5.20. 
3 Ezek lehetnek többek között EU-tagállamok, kormányközi szervezetek (például az ESA és az 
EUMETSAT), EU-n kívüli országok és magántársaságok. 
 
HU 3   HU 2. P ROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
Kifejlesztését követ ően az űrinfrastruktúrát hasznosítani kell, a megfelel ő időben pedig fel 
kell újítani azzal a céllal, hogy a GMES szolgá ltatási komponense számára adatokat lehessen 
gyűjteni. Az itt tárgyalt probléma tehát az, hogyan lehet az alábbiakat menedzselni és 
finanszírozni: 
• az ESA-által kifejlesztett kezdeti Sentinel-kons tellációk hasznosítása a fejlesztési fázist 
követően, és 
• a fent említett hasznosítással párhuzamosan – az általában 7 éves élettartamú – Sentinel-
műholdak felújítása az adatgy űjtés hosszú távú folytonossága végett. 
A GMES-programról és annak kezdeti üzemszer ű működéséről (2011-2013) szóló 
rendeletjavaslatában4 a Bizottság azt javasolta , hogy a GMES kezdeti m űködéséhez nyújtott 
teljes pénzügyi keret 107 millió EUR legyen, amelyb ől 40 milliót szánjanak az űrkomponens 
hasznosítására. 
A Sentinelek hasznosításának finanszírozását  és menedzselését már tárgyalta néhány 
dokumentum, köztük „A globáli s környezetvédelmi és bizt onsági megfigyelés (GMES): 
Teszünk bolygónk biztonságáért!” cím ű bizottsági közlemény5 is. Miközben ugyan elvárt, 
hogy egy leend ő EU-program járuljon hozzá az űrinfrastruktúra fenntarthatóságához, 
mégpedig a keringési pályán való  rendelkezésre álláshoz és m űködéshez, nem lehetett 
kötelező döntést hozni a Sentinel-m űholdak hasznosításának EU általi finanszírozásáról, 
mivel a kérdéses id őszak túlnyúlik a jelenlegi pénzügyi kereten. A következ ő többéves 
pénzügyi kereten végzett munka részeként tehát rövidesen el ő kell készíteni az űrkomponens 
finanszírozásáról szóló döntést. 
Az ESA tagállamai egyértelm űvé tették, hogy a GMES űrkomponenséhez való 
hozzájárulásukat a Sentinel-infrastruktúra jelenti, pénzügyi er őfeszítéseket pedig azzal a 
feltevéssel tesznek, hogy az EU – saját fina nszírozásával – át fogja venni egy ezzel 
megegyez ő infrastruktúra hasznosításának, kés őbb pedig felújításának felel ősségét6. Ugyanezt 
az álláspontot képvis eli következetesen sz ámos EU-tagállam is a GMES tanácsadó 
bizottságban, a Bizottságot a GMES fejlesztésében segít ő szakértői csoportban. Valószín űtlen 
tehát, hogy az EU kötelezettségvá llalásának híján 2013 után bármely más szervezet vállalná a 
felelősséget a GMES űrkomponenséért. Következéské ppen a GEMS szolgáltatási 
komponense a jelenleg elképzelt módon életképtelen7. 
3. A  SZUBSZIDIARITÁS ELEMZÉSE  
Az európai szinten kifejlesztett űrinfrastruktúra hasznosításához és végül felújításához adandó 
EU-hozzájárulás teljes mértékig összha ngban áll a szubszidiar itás elvével a következ ő okok 
                                                 
4 COM(2009) 223., 2009. május 20. 
5 COM(2008) 748 végleges, 2008. november 12. 
6 Lásd például az ESA-tanács 198. ülésének jegyz őkönyvét (2008. február 15., 4. o.), és az ESA-tanács 
203. ülésének jegyz őkönyvét (2008. október 15. és 16., 6. o.). 
7 Lásd a GMES-rendeletjavaslat (12) preambul umbekezdését. Lehetséges volna ugyan egyes 
szolgáltatásokat kizárólag a lokális adatok vagy a Sentinelekt ől eltérő küldetésekb ől származó adatok 
alapján nyújtani, az ilyen szolgáltatások színvonal a azonban nem érné el a GMES szolgáltatási 
komponensének tematikus területeiét. 
 
HU 4   HU miatt. Az EU- és kormányközi finanszírozással kifejlesztett űrinfrastruktúra hasznosításának 
és esetleges felújításának feladatát a tagállamok a felmerült költségek miatt nem tudják sikeresen teljesíteni. Pont osan ezért egyesítették er őforrásaikat az eu rópai államok az 
üzemszer űen működő meteorológiához kapcsolódó űrbeli megfigyelés terén, hogy a 
meteorológiai m űholdakat a Meteorológiai M űholdak Hasznosításának Európai 
Szervezetének (European Organisation for the Exploitation of Meteorological Satellites, 
EUMETSAT) égisze alatt fejlesszék ki és ha sznosítsák. Az európai államok demonstrációs 
célú környezetvédelmi m űholdjaikat is az ESA vagy nemzeti űrügynökségük révén fejlesztik. 
Nem sikerült azonban a meteor ológiaihoz hasonló együttm űködési módot találniuk a tartós 
üzemszer ű környezetvédelmi megfigyel őprogramok finanszírozására. Mindazonáltal az ilyen 
megfigyelések iránti igény kezd kritikussá válni, hiszen egyre nagyobb politikai nyomás 
nehezedik az állami hatóságokra, hogy tájékozo tt környezeti, biztonsági és éghajlat-változási 
döntéseket hozzanak. 
4. A
Z EU CÉLKIT ŰZÉSEI  
Az EU fellépésének a GMES űrkomponensére (vagyis a Sentinel-m űholdakra) vonatkozó 
konkrét célkit űzései a következ ők: 
• a GMES szolgáltatási komponensének tematikus területeihez adatforrásként biztosítani az 
űrbeli érzékel ők csoportja által gy űjtött környezeti adatok folyam atos rendelkezésre állását 
a következ ők révén: 
– megfelelő irányítási és finanszírozási struktúrák segítségével a Sentinelek 
folyamatos hasznosítása és ezt kísér ő kutatótevékenységek, 
– megfelelő időben történ ő intézkedések a Sentinelek szükség szerinti felújításának 
meghatározásához, kidolgozásához és a szükséges beszerzésekhez, 
• a Föld-megfigyelési adatokhoz jutás költségei nek csökkentésével a Föld-megfigyelésre 
épülő ágazat növekedésének ösztönzése a foglal koztatás, az innováció és a nemzetközi 
versenyképesség tekintetében. 
5. S ZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
A rendelkezésre álló szakpolitikai választási lehet őségek a következ ők: 
• 1. lehetőség: Az 1. választási lehet őség az alapforgatókönyvnek felel meg. A GMES 
kezdeti üzemszer ű működését követ ően (2011–13) az EU nem vállalná a Sentinel-
műholdak hasznosításának felel ősségét. Ez azt jelenti, hogy  az EU 2013 után egyáltalán 
nem hasznosítaná a GMES űrkomponensét. Mivel más szer vezet nem lenne hajlandó a 
Sentinelek teljes hasznosítási költségeit finanszírozni, így a GMES szolgáltatási komponense számára nem állna rendelkezésre a Sentinelekkel gy űjtött adat. 
• 2. lehetőség: Az EU csupán az els ő Sentinel-konstelláció hasznosítását finanszírozná 
és menedzselné, felújításukat azonban nem. Az els ő konstellációt követ ően a Sentinelekr ől 
nem fog adat érkezni. 
• 3. lehetőség: Az EU finanszírozná és menedzselné i. a kezdeti Sentinel-konstellációk 
hasznosítását, és ii. az űrinfrastruktúra felújítását azzal a céllal, hogy biztosítsa a tartós és 
 
HU 5   HU folyamatos megfigyelést, hiszen a je lenleg kifejlesztett legtöbb Sentinel-m űhold névleges 
élettartama hét év, a GMES szolgáltatási komponensének tematikus területei pedig a 
megfelelő adatok folyamatos elérhet őségére épülnek. A felújításról szóló döntéseket még a 
kezdeti konstellációk m űködése során meg kell hozni. 
A választási lehet őségek számos feltétel ezést magukban foglalnak. El őször is, hogy a 
hasznosítási tevékenységeket kuta tási tevékenységek fogják kísé rni. Másodszor, szükség van 
a harmadik felek által birtokolt Föld-megfigyelési m űholdakról származó adatokhoz való 
hozzáféréshez. Harmadszor, a Sentinelek által el őállított adatokhoz teljes egészében és nyíltan 
hozzá lehet férni. Negyedszer, a GMES űrkomponense esetében nem értékeltek 
társfinanszírozási formákat. A Galileóhoz8 és más közösségi infrastrukturális programokhoz 
hasonlóan, a Sentinelek tulajdonjoga költség ek nélkül átszállhatna az EU-ra, ami lehet ővé 
tenné az Unió számára, hogy el őírja a Sentinelekr ől származó adatok teljes és nyílt 
hozzáférhet őségét. A Bizottság mindazonáltal folyta tni fogja annak feltárását, hogy a piaci 
lehetőségek fejl ődésével és költségalapú fe lhasználói díjakkal végs ő soron lenne-e lehet őség 
hosszú távon a közpénzekb ől történő befektetés arányának csökkent ésére. Általánosan szólva 
az EU költségvetése alapján elkülöníthet ő potenciális finanszírozás mértéke egyel őre nem 
ismert, hiszen a következ ő (2013 utáni) többéves pénzügyi keret prioritásai és el őirányzatai 
csak később lesznek meghatározva. 
6. H ATÁSELEMZÉS  
A közleménnyel összhangban minden választási lehet őség kizárólag az űrkomponens 
változásain alapul és feltételezi , hogy a többi komponens nem módosul. 
Az opciókat min őségi és mennyiségi szempontok alapján egyaránt elemezték. A mennyiségi 
résznél a költség-haszon el emzés a rendelkezésre álló adatokon alapult. A GMES-b ől 
származó hasznot a PriceWaterhouseCoopers „A  GMES társadalmi-gazdasági hasznainak 
elemzése” cím ű tanulmánya9 (a továbbiakban: PWC-tanulmány) számszer űsítette. Ez a 
GMES nélküli alapforgatókönyvhöz képest határo zza meg monetáris és jelenértéken az 
előrelátható gazdasági hasznot (többek között a társadalmi, környezeti és más gazdasági 
hasznokat). A PWC-tanulmány három magas szint ű kategóriába csoportosítja a GMES 
hasznait: 
• 1. kategória:  a GMES-hez kapcsolódó információ használatából adódó hatékonysági 
előnyök már létez ő jogszabályok vagy szakpolitikák végrehajtásánál vagy betartatásánál. 
Ennek a haszonnak a materializálódásához elegend ő a GMES-szolgáltatások (tehát a 
GMES-űrkomponens) folyamatos rendelkezésre állása.  
• 2. kategória:  a politikaalakítási szakasz során rendelkezésre álló több és jobb 
információhoz köt ődő hasznok. Az eredmény jobb európai, nemzeti és regionális szint ű 
politikaalkotás lenne, valamint könnye bb és hatékonyabb végrehajtás, végs ő soron pedig a 
politikai célkit űzések jobb megvalósulása. A politik ai ciklushoz kapcsolódóan azonban 
természetes késés van az információ rendelkezésre állása és a haszon megvalósulása között. 
                                                
 
8 Lásd az európai m űholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) végrehajtásának folytatásáról 
szóló, 2008. július 9-i 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikkét (HL L 196., 
2008.7.24., 1. o.). 
9 Elolvasható: http://esamultimedia.esa.int/docs/ GMES/261006_GMES_D10_final.pdf . 
 
HU 6   HU • 3. kategória:  akárcsak a 2. kategória, ezúttal az onban globális szinten, vagyis (pl. 
éghajlatváltozásról, el sivatagosodásról vagy erd őirtásról szóló) nemzetközi szerz ődések 
aláírásához és végrehajtásához kapc solódóan. Következésképpen jóval több id ő telik el 
megvalósulásukig, azonban ezzel párhuzamosan nagyságrendjük és lényegesen nagyobb mint a másik kategóriáknál. Erre a kategóriára egy példa a GMES leend ő hozzájárulása az 
éghajlatváltozáshoz kapcsolódó szakpo litikákhoz, amely a tengerfelszín h őmérsékletére, a 
tengerszint-emelkedésre és a CO
2-eloszlásra vonatkozó hossz ú távú adatsorok révén 
valósulhat meg.  
A költségoldalon a sz olgáltatási és az űrkomponens költségeit egyaránt figyelembe vették. Ez 
utóbbi az ESA hosszú távú forgatókönyvére, egy az ES A végrehajtó testül ete által készített 
költségértékelésre épül, amelyet a 6. Űrtanács elismert10 a költségbecslések alapjaként. 
Mennyiségi szempontból a választási lehet őségek legkönnyebben az általuk az adott id őszak 
során generált nettó jelenért ék alapján hasonlíthatók ö ssze – lásd az alábbi ábrát11. 
20142015 201620172018201920202021202220232024202520262027202820292030-5 000,0 - 5 000,0 10 000,0 15 000,0 20 000,0 25 000,0 30 000,0 35 000,0 millió €
évA választási lehet őségek összehasonlítása
2009-es nettó jelenértéken
1. opció - alapforgatókönyv 2. opció 3. opció 
Figyelembe véve azokat a további hatásokat,  amelyekre a PWC-tanulmány nem tér ki, és 
ezért nem találhatók meg a fenti grafi konon, az alábbi összehasonlítás tehet ő (nem feledve, 
hogy a költségek a GMES űrkomponensére vonatkoznak, míg a haszon a teljes GMES-
rendszerb ől adódik): 
                                                 
10 „Az űrszektornak az innovációhoz és a versenykép ességhez való hozzájárulásáról az európai 
gazdaságélénkítési terv összefüggésében, valamint további lépések” cím ű tanácsi állásfoglalás, 
10500/09, 2009. május 29. 
11 Az ábra minden egyes választási lehet őség esetében a 2014-ben induló és X évben végz ődő kifizetések 
és hasznok halmozott nettó jelenértéket mutatja (200 9-re), ahol X bármilyen érték lehet 2014 és 2030 
között. 
 
HU 7   HU  
 Eredményesség  Hatékonyság  Koherencia  
1. 
lehetőség 
(alapfor-
gatóköny)  Egyetlen célkit űzés 
sem valósul meg. 
Az EU 
költségvetésére gyakorolt hatás 
azonban nulla, vagyis 
a pénz megmarad más kezdeményezésekre és programokra. Valamennyi (kevés) költség (a kifejlesztett 
műholdak tárolása), haszon nincs. Nincs haszon, ezért 
kompromisszumok sincsenek. Er ősen 
ellentmond az EU korábbi erőfeszítéseinek, amelyek az elmúlt 
10 évben a GMES- űrkomponens 
kifejlesztésére és az EU globális 
Föld-megfigyelési piacon belüli pozicionálására irányultak. 
Csak akkor lenne koherens, ha az EU 
politikai prioritásai jelent ősen 
átrendeződnének, vagyis az 
éghajlatváltozás és a polgárok biztonsága hátrébb kerülne a politikai napirenden. 
2. 
lehetőség Egy csupán 
korlátozott 
időtartamra 
(legfeljebb 2020-ig) fenntartható infrastruktúrával valósul meg az információ-szolgáltatás nyújtására irányuló célkitűzés. Nem 
valósul meg a ráépülő ágazatok 
fenntartható növekedésére irányuló célkit űzés. 400–900 millió €/év hasznot tenne 
lehetővé 2022-ig a GMES-
űrkomponenshez való kb. 200 millió €/év 
átlagos hozzájárulás a következ ő pénzügyi 
keretben az EU költségvetéséb ől. 2020 
után a haszon nagyjából évi 130 millió €/évre esne, ami nagyjából megegyezik a következ ő időszakban 
felmerülő költségekkel. 
A „húzd meg, ereszd meg” hozzáállás 
miatt az lehet őségben jelent ős a 
kikerülhetetlenül rossz költséghatékonyság. Az EU nem profitálna az újra legyártandó műholdegységek el őállításából fakadó 
méretgazdaságosságból, ami fontos 
tényező az űrágazatban.  Az EU költségvetésére gyakorolt (az 
alapforgatókönyvnél nagyobb) hatást 
valószínűleg ellensúlyozná a 
korlátozott környezeti és gazdasági haszon. 
A politikai koherencia az EU és a 
Föld-megfigyelésben érdekelt tagállamok azon képességét ől függ, 
mennyire tudják áthidalni az els ő 
generáció élettartamának lejártával létrejövő szakadékot. 
Ellentétes az EU azon deklarált 
törekvésével, hogy vezet ő szerepet 
töltsön be az éghajlatváltozás elleni küzdelemben (az éghajlatváltozás mindenesetre hosszú távú 
monitoringtevékenységeket igényel).  
3. 
lehetőség Minden szakpolitikai 
célkitűzés 
megvalósul. A GMES- űrkomponenshez az EU 
költségvetéséb ől a következ ő pénzügyi 
keret során 430 millió €/év átlagos hozzájárulás valamivel kevesebb mint 1 milliárd €/év hasznot jelentene 2022-ig, amely azután több mint 5 milliárd €/év haszonnal tet őzne 2027-ben.  A hosszú távú, alapforgatókönyvnél 
nagyobb befektetés pozitív kompromisszumokat generálna az olyan politikai prioritást élvez ő 
területekkel, mint például az éghajlatváltozás. Összhangban állna továbbá a politikai napirenddel és az EU célkit űzéseivel is. 
Szintén potenciális haszonnal járna az 
EU globális szerepét illet ően. 
A szükséges költségvetés és a 
megfelelő átállás a kutatásról a 
működés irányába megkövetelné, 
hogy a GMES szerepeljen az EU következő pénzügyi keretének 
finanszírozási prioritásai között, és más politikaterületek megfelel ő 
kiigazítását is maga után vonhatja. 
 
HU 8   HU  
7. M ONITORING ÉS ÉRTÉKELÉS  
Maga a közlemény közvetlenül nem eredményez olyan új tevékenységeket, amelyeket az EU 
költségvetése azon túlmen ően finanszírozna, mint amir ől a 7. kutatási keretprogram, az 
előkészítő intézkedések és a GMES 2013-ig tartó kezdeti üzemszer ű működése keretében már 
döntés vagy javaslat szül etett. Amennyiben a következ ő Bizottság valamely a Sentinel-
műholdak 2014 utáni hasznosítását is megkövetel ő lehetőséget választja, a megfelel ő 
jogszabályjavaslat az alkalmazandó szabályokkal – különösen a következ ő többéves pénzügyi 
kerettel és a hatásvizsgálatokka l – összhangban fog elkészülni. 
Az értékelés a rendes bizottsági gyakorlat szerint három szakaszban fog zajlani (el őzetes, 
időközi és utólagos). Az id őközi és az utólagos értékelés azt fogja értékelni, hogy sikerü(t)-e 
elérni a m űködési célkit űzéseket. A Bizottság ezen túlmen ően a jelent ősebb döntések – 
köztük a Sentinelek felújításáról szóló döntés – el őtt a hasznosítási tevékenységek alakulását 
is értékelni fogja. A m űholdak hosszú fejlesztési ciklusa miatt el őfordulhat, hogy ezt a döntést 
egy vagy több pénzügyi keret megindulása el őtt kell meghozni. A döntéseket minden politikai 
ciklusban a különböz ő választási lehet őségek költség-haszon elemzésével, illetve a rendszer 
eredményességér ől és hasznosságáról szóló, érdekelt fe lek széles körét bevonó konzultációval 
kell alátámasztani.