VÉLEMÉNY 4. A Számvevőszék a következőket ellenőrizte: a) a Központ beszámolója, amely a 2016. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (5) áll; b) a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége; az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében. A beszámoló megbízhatósága Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról 5. Véleményünk szerint a Központ 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámolója minden lényeges szempontból híven, pénzügyi szabályzatának, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a Központ 2016. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változásait. Ezek a szabályok a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjain alapulnak. A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége Bevételek Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről 6. Véleményünk szerint a 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. Kifizetések Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről 7. Véleményünk szerint a 2016. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló kifizetések minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. A vezetőség és az irányítással megbízott személyek felelőssége 8. Az EUMSZ 310–325. cikke és a Központ pénzügyi szabályzata értelmében a vezetőség felel a beszámolónak – a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően történő – elkészítéséért és bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. Ez a felelősség magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. A vezetőség felelős továbbá annak biztosításáért, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő tevékenységek, pénzügyi műveletek és információk megfeleljenek az őket szabályozó hatóságok előírásainak. A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Központ vezetősége viseli. 9. A beszámoló elkészítésekor a vezetőség felelőssége annak felmérése, hogy a Központ képes-e tevékenységének folytatására, adott esetben a tevékenység folytatását érintő ügyek közzététele, valamint a tevékenység folytatásának feltételezése. 10. Az irányítással megbízott személyek felelőssége a szervezet pénzügyi beszámolási folyamatának felügyelete. Az ellenőrnek a beszámoló és a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége 11. Célunk, hogy észszerű bizonyosságot szerezzünk arról, hogy a Központ beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek, valamint hogy ellenőrzésünk alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, illetve a zárszámadásért felelős más hatóságoknak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Az észszerű bizonyosság a bizonyosság magas szintjének felel meg ugyan, de nem garancia arra, hogy az ellenőrzés kiszűri az esetlegesen fennálló lényeges hibát vagy lényeges meg nem felelést. Ezek eredhetnek csalásból vagy tévedésből, és akkor tekintendők lényegesnek, ha észszerűen feltételezhető, hogy külön-külön vagy együttesen befolyásolják a felhasználók e beszámolók alapján hozott gazdasági döntéseit. 12. Az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, amely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr figyelembe veszi a beszámoló elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége szempontjából releváns belső kontrollokat. Ezt a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából teszi. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetőség számviteli becslései észszerűek-e, valamint értékelést ad a beszámoló általános bemutatásáról is. 13. A bevételt illetően ellenőrizzük a Bizottságtól kapott támogatást, valamint értékeljük a Központnak a díjak és más jövedelmek beszedésére szolgáló eljárásait, ha rendelkezik ilyenekkel. 14. A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Az előlegek megvizsgálása akkor történik, amikor a pénzeszközök címzettje igazolást ad a pénzeszközök helyes felhasználásáról, és a Központ az előlegfizetés elszámolásával – a tárgyévben vagy később – elfogadja az igazolást. 15. E jelentés és a megbízhatósági nyilatkozat elkészítése során az Unió költségvetési rendelete (6) 208. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vettük a független külső ellenőr által a Központ beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. Egyéb 16. A Központ feladata az, hogy az uniós ügynökségeket és szerveket, továbbá a hozzá forduló uniós intézményeket a tevékenységük ellátásához szükséges fordítások elkészítésével segítse. A legtöbb ügynökség és szerv alapító rendelete a Központ fordítási szolgáltatásainak igénybevételét írja elő. Többen közülük (akiktől a Központ bevételének több mint fele származik) egyre gyakrabban használnak házon belüli vagy más alternatív megoldást. Ez azt jelenti azonban, hogy a Központ kapacitását nem használják ki a lehető legnagyobb mértékben, megkettőződnek az európai szintű rendszerfejlesztési és -üzemeltetési költségek, továbbá veszélybe kerülhet a Központ üzleti modellje és üzletmenet-folytonossága.