I. Bevezetés – A harmadik országokkal folytatott együttműködés hatóköre

A transzeurópai közlekedési hálózattal (TEN-T) kapcsolatos szakpolitika célja, hogy Unió-szerte zökkenőmentes, fenntartható és hatékony közlekedést biztosítson, ugyanakkor erősítse a társadalmi, gazdasági és területi kohéziót. A szakpolitika végrehajtása 1996 óta tart, és a TEN-T hálózat jelenlegi jogi keretét az 1315/2013/EU rendelet (a továbbiakban: TEN-T rendelet) határozza meg. A Bizottság 2021. december 14-én javaslatot tett a jelenlegi szakpolitikai keret felülvizsgálatára, különösen annak érdekében, hogy az tükrözze az európai zöld megállapodás, a Bizottság fenntartható és intelligens mobilitási stratégiája és a „Global Gateway” összeköttetési stratégia prioritásait.

A TEN-T az Unió legmagasabb szintű infrastruktúra-tervezését képviseli. A tervek szerint 2030-ra teljesen kiépülő TEN-T törzshálózat az egységes európai közlekedési térség sarokköveként kiváló minőségű multimodális kapcsolatokat biztosít majd az Unió valamennyi fővárosához és fő közlekedési útvonalához. A forgalomáramlás azonban nem áll meg az Unió határán. Az egyre inkább globálisan összekapcsolt érték- és ellátási láncok miatt a harmadik országokkal megvalósítandó, határokon átnyúló összekapcsoltság biztosítása régóta egyre nagyobb jelentőséggel bír az Unió számára.

A TEN-T hálózattal kapcsolatos szakpolitika az uniós közlekedéspolitika harmadik országokra történő kiterjesztésének központi eleme. Az európai szomszédságpolitika államaival folytatott, határokon átnyúló együttműködés (az EUSZ 8. cikke) prioritásként való kezelésének fontosságát kiemelő Lisszaboni Szerződés alapján a rendelet (harmadik országokkal folytatott együttműködés keretének megállapításáról szóló) 8. cikke célzottan a szomszédos országokkal – azaz a bővítési politika, az európai szomszédságpolitika, az Európai Gazdasági Térség és az Európai Szabadkereskedelmi Társulás hatálya alá tartozó harmadik országok alcsoportjaival – folytatott együttműködésre helyezett hangsúllyal került kidolgozásra.

A TEN-T rendelet 8. cikkének (4) bekezdésével összhangban a TEN-T rendelet III. melléklete tartalmazza a TEN-T hálózat indikatív térképeit egyes szomszédos országokra kiterjesztve. A TEN-T rendelet elfogadása óta az Unió kiterjesztette az indikatív TEN-T hálózatot a következőkre:

– az Európai Gazdasági Térség és az Európai Szabadkereskedelmi Társulás,

– a Nyugat-Balkán (Albánia, Bosznia-Hercegovina, Koszovó*, az Észak-macedón Köztársaság, Montenegró és Szerbia),

– a keleti partnerség (Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Moldova, Örményország és Ukrajna),

– Törökország: Törökország átfogó hálózata a TEN-T rendeletben foglaltak szerint.

Ezen túlmenően a földközi-tengeri térség tekintetében még folyamatban van egy olyan átfogó hálózat meghatározása, amely a jövőben behatárolja a transzmediterrán közlekedési hálózatot (TMN-T). A folyamat a dél-mediterrán partnerekkel közösen zajlik.

Az indikatív hálózat lehetővé teszi az Unió számára, hogy célirányosabbá tegye az uniós szerepvállalást, beleértve a pénzügyi támogatást is. A Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (NDICI) – Globális Európa és az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA) III a fenntartható infrastrukturális beruházásokat elősegítő támogató környezethez nyújt támogatást, és lehetővé teszi az EU számára, hogy az összekapcsoltsággal kapcsolatos célkitűzések támogatása érdekében nemzetközi pénzügyi szervezetek közreműködésével mozgósítson köz- és magánberuházásokat. Ez a támogatás a Nyugat-Balkánra vonatkozó gazdaságélénkítési és beruházási tervek , a keleti partnerség és a déli szomszédság keretébe illeszkedik. Ezenfelül az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF II) főként az Unió és a szomszédos országok határrégióiban bonyolított projektek társfinanszírozására is felhasználható.

Ez a közlemény megtartja a TEN-T politika hangsúlyát, amely prioritásként kezeli a szomszédos országokkal való együttműködést. Először is vázlatosan ismerteti, hogy miként kezelendőek a bővítési országokkal és az európai szomszédságpolitikában részt vevő országokkal közös kihívások, és hogy az Unió a jövőben hogyan folytat együttműködést ezekkel a partnerekkel a TEN-T hálózattal kapcsolatos szakpolitikai területen, különösen a bővítési és más szomszédos országok hálózatainak az Unió hálózatával való átjárhatóságának továbbfejlesztése tekintetében. Másodszor pedig megállapítja azokat az intézkedéseket, amelyek a kiterjesztett TEN-T teljes kiépítését célozzák ezekben az országokban.

A közlemény az intelligens és fenntartható mobilitási stratégiára épül, és szorosan kapcsolódik a „Global Gateway” című közös közleményhez. Hozzájárul továbbá az európai zöld megállapodásban meghatározott azon cél megvalósításához, hogy tiszta, fenntartható és intelligens közlekedési hálózatot kell kifejleszteni, amely az Uniót és az európai szomszédságot fenntartható pályára állítja a Covid19-válságból való társadalmi-gazdasági fellendülés megvalósítása közben. E közlemény előterjesztésére a TEN-T rendelet felülvizsgálatára irányuló bizottsági javaslattal együtt kerül sor. A Bizottság javaslata némileg módosított jogi keretet tartalmaz a harmadik országokkal folytatott együttműködésre vonatkozóan. A javaslat az uniós pénzügyi támogatásra vonatkozó párhuzamos jogalkotás elkerülése érdekében törli a TEN-T rendelet 8. cikkéből a projektek finanszírozására vonatkozó rendelkezéseket. Új rendelkezéseket vezet be, amelyek megerősítik a Bizottság két koordinációs eszközét: a törzshálózati folyosókat és az európai koordinátorokat. A Bizottság javaslata előirányozza a törzshálózati folyosó Nyugat-Balkánra történő kiterjesztését.

II. A TEN-T politika szomszédos országokra vonatkozó általános célkitűzései

A TEN-T politikának az Unió határain túlra történő kiterjesztése két átfogó célkitűzést fogalmaz meg: i. a tagállamok, valamint közvetlen szomszédaik és partnerországaik közötti, átjárható és multimodális hálózat következetességének és hatékonyságának biztosítása; ii. az Unió szerepvállalásának (beleértve a pénzügyi támogatást is) e térségekben való összpontosítása. Ezenfelül az európai szomszédságpolitika és az uniós bővítési politika tágabb perspektívájában a TEN-T kiterjesztése a tagjelölt országok és a potenciális tagjelölt országok szorosabb integrációjára, illetve a lehetséges uniós csatlakozásra való felkészítésükre szolgáló eszköz. Végezetül a bővítési és más szomszédos országok közlekedési hálózatainak a TEN-T hálózatba integrálása a kereskedelmi eljárások egyszerűsítését, és ezáltal a gazdasági integrációt támogató eszköz, amely felgyorsítja az Unióval való konvergenciát.

Az Unió szerepvállalása egyrészt a kemény infrastruktúra fejlesztése, másrészt a közlekedési összekapcsoltság javítását célzó puha intézkedések formájában valósul meg. Ami a kemény infrastruktúrát illeti, a TEN-T szomszédos országokra való kiterjesztésének célja az infrastrukturális projektek meghatározása, valamint a TEN-T paramétereivel és célkitűzéseivel összhangban lévő hálózat megszilárdítása, ezáltal hozzájárulva többek között a közlekedés dekarbonizációjához. A szomszédos országokon belüli, elfogadott és stabil hálózat kialakítása megbízhatóbb összeköttetéseket és jobb közlekedési szolgáltatásokat eredményez a polgárok és a vállalkozások számára. Tekintettel arra, hogy az Unió határozott politikai elköteleződést tanúsít a szomszédsága iránt, ez azt is lehetővé teszi számára, hogy célirányosabbá tegye az uniós finanszírozást, valamint biztosítsa az infrastrukturális projektekre irányuló beruházások elindításához szükséges megalapozottságot. Ezen túlmenően az infrastruktúra stabil tervezése és stratégiai fejlesztése hozzá fog járulni a nemzetközi pénzügyi szervezetek által nyújtott támogatások elnyeréséhez. Az új infrastruktúrára irányuló beruházások tekintetében különleges figyelmet kell fordítani arra, hogy a TEN-T hálózatban a legmagasabb szintű szabványok és követelmények jussanak érvényre, valamint arra, hogy a minőségi infrastruktúra eszközeit rendszeres karbantartás révénhosszú távon is meg kell óvni.

A puha intézkedések célja az intelligens közlekedési rendszerek (ITS) fejlesztése valamennyi közlekedési mód esetében, ami hozzájárul a biztonsági problémák kezeléséhez és a közlekedés fenntarthatóságának támogatásához. Ezek az intézkedések – a hatékony áruforgalom támogatása érdekében – uniós szabványokon alapuló multimodális szállítási adatok cseréjére irányuló intézkedéseket is magukban foglalnak. Az 5G infrastruktúrát is elő kell mozdítani. Emellett az Unió – a vonatkozó uniós jogi eszközökre alapozva és a közlekedés területén tevékenykedő európai ügynökségek aktív részvételére támaszkodva – technikai szinten támogatja a szabályozási reformot és a megerősített párbeszédet. Az elmúlt években az Unió és számos partnerország az uniós közlekedési jogszabályok közelítését, valamint a TEN-T átjárhatósági követelményeinek és előírásainak elfogadását célzó társulási megállapodásokat kötött.