e)

Az előállítás módja: Az első mondat után a következő mondatot kell beilleszteni: „Friss hátsó sonka beszerzésekor az áruátvételi ellenőrzés biztosítja a végtermék kívánt csúcsminőségét.” Ezután a második mondat lesz a harmadik, a harmadik mondat a negyedik, a negyedik mondat az ötödik, az ötödik mondat a hatodik, a hatodik mondat a hetedik, a hetedik mondat a nyolcadik. A harmadik mondatban törölni kell a „kézzel” szót és a „nagy érlelő kádak” kifejezés helyébe a „tartályok” lép. A negyedik mondatban a „képződő sós pácléből kivéve és a sótól megtisztítva” helyébe a „sós pácléből kivéve” lép. Az ötödik mondatban az „a” és a „következő” szavak közé a „most” szót kell beilleszteni, a „kéthetes” helyébe „több napos” lép, a „száraz tárolás” után az „(átérlelés)” szót kell beilleszteni és törlésre kerül a „rácsokon”. A hatodik mondat helyébe a „Falazott tűzhelyekből nyerik a sonka füstöléséhez szükséges füstöt. A sonka füstölésére füstölőkéményekben vagy füstölőkamrákban, + 20 és kb. + 30 C fok közötti hőmérsékleten kerül sor. A sonkát legalább egy héten keresztül a Fekete-erdőből származó tűlevelű fával és fűrészporral jól megfüstölik.” mondatok kerülnek. A hetedik mondatban a „kb. 20–25 %-os kiszárítási fok” helyett „kb. 25 %-os kiszárítási fok” kerül és törlésre kerül a „megfelel” szó. A hetedik mondat után a következő mondatot kell beilleszteni: „A víz-fehérje arány a teljes sonkára vonatkozik.” Indoklás: A „Schwarzwälder Schinken”-t ma már nem „kádakban”, és különösen higiéniai szabályozási okokból és munkaergonómiai okokból már nem fakádakban vagy más, nehezen kezelhető tartályokban pácolják, hanem nemesacél tartályokban, amiért a megváltozott előállítási mód miatt a szöveg megfelelő kiigazítása vált szükségessé. A „Schwarzwälder Schinken” előállítása során lényeges jellegzetesség a sózás. Ennek során kívülről viszik fel a pácsót a sonkára. Ez a múltban általában csak kézzel való bedörzsöléssel történt. Időközben egyes üzemekben ún. szóróberendezéseket alkalmaznak, ekkor a sonkát rosta segítségével sózzák be. Ez az oka annak, hogy ebben a pontban a termékleírás módosítására van szükség. A „kézzel” szó törlésével tehát kifejezésre kerül ez a pusztán technikai változásokból fakadó tény. Fontos, hogy „a színhúsba sós páclé befecskendezése” révén történő pácolás semmilyen körülmények között sem megengedett, és a termékleírásnak sem felelne meg. Az előző termékleírás kéthetes száraz tárolást írt elő; kiderült, hogy az előállítás során a jobb gyártási körülményekből adódóan nincs többé szükség kéthetes száraz tárolásra a megfelelő ízek elérése érdekében, ezért indokolt ezen módosítás révén nagyobb rugalmasságot biztosítani az előállító üzemeknek. Annak meghatározása, hogy a füstölésre a Fekete-erdőből származó tűlevelű fával, ill. a Fekete-erdőből származó tűlevelű fa fűrészporával kerül sor, megfelel a régmúlt idők óta érvényes előállítási módnak és lényegében annak pontosítását szolgálja, hogy nem szabad lombos fát, ill. annak fűrészporát használni (lásd fent a b) pontban). A kb. 25 %-os kiszárítási fok megfelel a már eddigiekben is alkalmazott kezelésnek; a 20–25 %-os tartomány ennyiben konkretizálásra került. A víz-fehérje arányt a teljes sonkára kell vonatkoztatni. Erre azért volt szükség, mivel a régi termékleírás alapján például lehetséges lett volna, hogy egy 5 kg súlyú sonka esetében egy kisebb rész bizonyos körülmények között nem teljesíti az előírt víz-fehérje arányt. Ezért szükséges a víz-fehérje arányt a teljes sonkára megadni. Ez azért szükséges, mivel az egész sonkában a hús egyes részeiben különböző a pH-érték. Például a „dióban” magasabb a pH-érték, mint a „felsál” környezetében, amiért a víz-fehérje arány a „dióban” magasabb, mint a „felsál” környezetében.