[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 6.11.2007

COM(2007) 654 végleges

2007/0237 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS KERETHATÁROZATA

az utasnyilvántartási adatok (PNR) bűnüldözési célú felhasználásáról

(előterjesztő: a Bizottság) {SEC(2007) 1422}{SEC(2007) 1453}

INDOKOLÁS

1. A javaslat háttere

A javaslat indokai és célkitűzései

A terrorizmus napjainkban az egyik legnagyobb fenyegetést jelenti az Európai Unió alapját képező olyan értékekre, mint a biztonság, a béke, a stabilitás, a demokrácia és az alapvető jogok, emellett pedig közvetlen fenyegetést jelent az európai polgárokra nézve. A terrorizmus jelentette fenyegetés nem korlátozódik meghatározott földrajzi területekre. A terroristák és a terrorszervezetek egyaránt megtalálhatók az EU határain belül és azokon kívül, és azt is bebizonyították, hogy bármely kontinensen és bármely ország ellen képesek támadásokat intézni és erőszakcselekményeket elkövetni. Az Europol „EU Terrorism Situation and Trend Report 2007” (A terrorizmus helyzete az EU-ban – 2007-es előrejelzési jelentés) című dokumentuma rámutatott, hogy csaknem az összes terrorakció transznacionális jellegű. Világos, hogy a terrorizmus elleni küzdelem belső és külső aspektusai összefüggenek egymással, és hogy bármely intézkedés sikeréhez szoros együttműködésre és magasabb színvonalú információcserére van szükség a tagállamok, illetve azok megfelelő szervei között, valamint az Europollal és szükséges esetben a harmadik országok illetékes hatóságaival.

Szeptember 11-ét követően a bűnüldöző hatóságok a világon mindenütt felismerték azt a többletértéket, amit a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén az ún. PNR-adatok gyűjtése és elemzése képvisel. A PNR-adatok az utazásokkal, rendszerint repülésekkel kapcsolatosak, tartalmazzák többek között az útlevél adatait, a nevet, címet, telefonszámokat, utazási irodát, hitelkártyaszámot, a korábbi repülési menetrend-módosításokat, helyfoglalási szokásokat és egyéb adatokat. Egy-egy személy PNR-adatai rendszerint nem tartalmazzák az összes PNR-mezőt, csak azokat, amelyeket az utas a foglaláskor saját maga ténylegesen megadott, valamint az utasfelvétel és a beszállítás alkalmával kapott adatokat. Megjegyzendő, hogy a légitársaságok kereskedelmi célra már régebb óta gyűjtik az utasok PNR-adatait, a többi fuvarozó azonban nem gyűjt ilyen adatokat. A PNR-adatok gyűjtése és elemzése lehetővé teszi a bűnüldöző hatóságok számára a magas kockázatú személyek azonosítását és a megfelelő intézkedések elfogadását.

Mindeddig a tagállamok közül csak néhány fogadott el olyan mechanizmust létrehozó jogi normát, amely a légi fuvarozókat a megfelelő PNR-adatok továbbítására, az illetékes hatóságokat pedig azok elemzésére kötelezi. Mindez azt jelenti, hogy a terrorizmus és a szervezett bűnözés megelőzésének átfogó uniós rendszerében rejlő potenciális előnyöket nem aknázzák ki teljes körűen.

Általános háttér

Nemrégiben az EU, az Egyesült Államok és Kanada – a légiforgalomra korlátozódó – megállapodásokat kötött egymással a PNR-adatoknak a terrorizmus és a nemzetközi szervezett bűnözés elleni küzdelemmel összefüggő továbbítása tárgyában. Ezekben előírják a légi fuvarozók számára, hogy az utasokra vonatkozó, saját kereskedelmi célokra már korábban is gyűjtött PNR-adatokat továbbítsák az Egyesült Államok és Kanada illetékes hatóságainak. Az e harmadik országokkal folytatott információcsere alapján az EU képes elvégezni a PNR-adatok értékelemzését és felmérni azok bűnüldözési célú hasznosítási lehetőségeit. Az EU tanult továbbá az említett harmadik országok PNR-adatok felhasználásával kapcsolatos tapasztalataiból, valamint az Egyesült Királyság által a saját kísérleti projektjében szerzett tapasztalatokból. Az Egyesült Királyság a kísérleti projekt működésének két éve alatt konkrétan számos letartóztatásról, embercsempész-hálózatok lebuktatásáról és a terrorizmussal összefüggésben értékes információk összegyűjtéséről számolt be.

A 2004. március 25-26-i Európai Tanács felszólította a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy, az utasadatok bűnüldözési célú felhasználására vonatkozó közös európai megközelítésről szóló javaslatot. E felhívást két újabb követte, a hágai program keretében 2004. november 4-5-én, majd 2005. július 13-án a Tanács rendkívüli ülésén. Az e területtel kapcsolatos egyik európai politika intézkedést „A légi utasnyilvántartási adatállomány adatainak továbbítása: az EU globális megközelítése” című, 2003. december 16-i bizottsági közleményben már közzétették.

Meglévő rendelkezések a javaslat által szabályozott területen

A légi fuvarozók a 2004/82/EK tanácsi irányelv alapján jelenleg kötelesek az előzetes utasinformációs (API) adatokat az illetékes tagállami hatóságokhoz továbbítani. Ezen intézkedés célja a határellenőrzési hatóságok felruházása a határellenőrzés javítására és az illegális bevándorlás megakadályozására alkalmas eszközökkel. Ezen irányelv értelmében a tagállamok kötelesek nemzeti intézkedéseket hozni annak biztosítása érdekében, hogy a légi fuvarozók a személyek külső határokon történő ellenőrzéséért felelős hatóságok kérésére továbbítsák az adott légi járat utasainak adatait. Az ilyen típusú adatok csak az előzetes utasinformációs (API) adatokat jelentik, amelyek alapvetően életrajzi jellegűek. Ezen adatok közé tartozik a felhasznált útiokmány száma és típusa, az állampolgárság, a teljes nevek, a születési idő, a beléptető határátkelőhely, a szállítási kód, indulási és érkezési idő, a járaton szállított utasok teljes száma, valamint az első beszállási hely. Az API-adatokban található információk hozzájárulhatnak az ismert terroristák és bűnözők azonosításához olyan formában, hogy e személyek nevét összevetik a riasztási rendszerekben, pl. a SIS rendszerben tárolt adatokkal.

A terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem területén az API-adatokban található információk csak arra volnának elegendők, hogy riasztási rendszerek közbeiktatásával biztosítsák az ismert terroristák és bűnözők azonosítását. Az API-adatok hivatalos adatok, mivel útlevekből származnak, azaz kielégítően biztosítják a személyazonosság megállapítását. A PNR-adatok másfelől viszont több adatösszetevőt tartalmaznak és már az API adatokat megelőzően rendelkezésre állnak. Ezek az adatösszetevők rendkívül hasznos eszközt biztosítanak a személyekkel kapcsolatos kockázatértékelések végrehajtásához, elemzési adatok gyűjtéséhez, valamint az ismert és ismeretlen személyek közötti kapcsolatok feltérképezéséhez.

Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel

A javaslat teljes mértékben összhangban van a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló európai térségre vonatkozó általános célkitűzéssel. Eleget tesz továbbá az alapvető jogokra, és különösen a személyes adatok védelmére és az érintett személyek személyiségi jogaira vonatkozó rendelkezéseknek.

2. Konzultáció az érdekelt felekkel és hatásvizsgálat

Konzultáció az érdekelt felekkel

A konzultáció módszerei, a megcélzott főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatása

A PNR-adatok Egyesült Államok részére történő továbbításáról, illetve az API- és PNR-adatok Kanada részére történő továbbításáról folytatott megbeszélések keretében számos találkozóra és konzultációra került sor. A Bizottság szolgálatai, és másrészről a légi fuvarozói szervezetek és a számítógépes helyfoglalási rendszerek üzemeltetőinek képviselői között szervezett találkozók nyomán – a nemzetközi szervezett bűnözés megelőzésével foglalkozó fórum égisze alatt – három olyan szűkebb körű találkozót tartottak, amelyek témája az utasadatok felhasználásával kapcsolatos uniós szakpolitika kidolgozására irányuló tervezett kezdeményezés volt.

E javaslat előkészítése keretében a bizottsági szolgálatok további konzultációt kezdeményeztek az érdekelt felekkel, ennek érdekében a 2006 decemberében szétküldött kérdőívek segítségével felmérést végeztek. Ezt követően a Bizottság 2007. február 2-ára Brüsszelbe találkozóra hívta össze a tagállamok képviselőit, akiknek így alkalmuk nyílt a véleménycserére.

A kérdőív címzettjei az alábbiak voltak:

- valamennyi tagállam

- a tagállamok adatvédelmi hatóságai

- az európai adatvédelmi biztos (EAB)

- az Európai Légitársaságok Szövetsége (AEA)

- az Amerikai Légifuvarozási Szervezet

- a Légiszállítók Nemzetközi Szövetsége (IACA)

- az Európai Regionális Légitársaságok Szövetsége (ERA)

- a Nemzetközi Légifuvarozási Szövetség (IATA)

24 tagállam adott választ, a tagállamok nemzeti adatvédelmi hatóságai közös választ küldtek. Válaszolt továbbá az EDPS, az Amerikai Légifuvarozási Szervezet, a Légiszállítók Nemzetközi Szövetsége (IACA),az Európai Légitársaságok Szövetsége (AEA), az Európai Regionális Légitársaságok Szövetsége (ERA), a Nemzetközi Légifuvarozási Szövetség (IATA), a lengyel LOT légitársaság és az Austrian Airlines.

A 29. cikk szerinti munkacsoport keretében a Bizottság tanácsadó testületeként ülésező tagállami adatvédelmi hatóságok szintén véleményezték a PNR-adatok használatát.

A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja

A konzultáció jelentős hatást gyakorolt a jogalkotási javaslat kidolgozására. Ez a hatás a következőkben foglalható össze:

- A szakpolitikai intézkedés megválasztása: a kérdőívre adott válaszokból egyértelműen kiderült, hogy a tagállamok többsége olyan jogi eszköz mellett foglal állást, amely a kérdés közös uniós szintű szabályozását tartalmazná. A 29. cikk szerinti munkacsoport nem volt meggyőződve az ilyen típusú javaslat szükségességéről, ezért ellenezte azt, azonban megjegyezte, hogy amint az ilyen irányú igény bizonyítható vagy több tagállam is nemzeti szintű PNR-rendszerek kialakítását veszi tervbe, elsőbbséget kell biztosítani az ilyen intézkedések uniós szintű harmonizálásának.

- A javaslat tárgyi hatálya a fuvarozási mód vonatkozásában: a megkérdezett érdekeltek többsége egyetért, hogy a javaslat hatálya a légi fuvarozásra korlátozódjon.

- A javaslat földrajzi hatálya: a megkérdezettek többségének véleménye szerint a javaslat földrajzi hatályát a harmadik országból az EU-ba, illetve az EU-ból harmadik országokba közlekedő légi járatokra kell korlátozni.

- A PNR-adatok gyűjtésének haszna és célja: a PNR-adatok gyűjtése csakis a harmadik pillér céljaira alkamazható, azaz a terrorizmus, az ahhoz kapcsolódó bűncselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzésében és az ezekkel szembeni küzdelemben, ideértve a nemzetközi szervezett bűnözést is.

- Az adatmegőrzés ideje: az általános vélekedés szerint a rendszer hatékony működéséhez az adatokat 5 évig szükséges megőrizni, kivéve ha bűnügyi nyomozás vagy hírszerzési művelet során használták fel azokat.

- A PNR-adatokat átvevő szerv: a tagállamok többsége azt az elképzelést támogatja, hogy az adatok az egyes tagállamok által kijelölt, utasinformációkkal foglalkozó szervhez kerüljenek, míg más tagállamok amellett állnak ki, hogy az összes tagállamból és valamennyi légi fuvarozótól továbbított adatokat egy központi uniós szerv fogadja.

- Az adattovábbítás módja: az összes érdekelt fél a „push” módszert támogatja a „pull” módszerrel szemben. A két módszer közti fő különbség az, hogy a „push” módszernél a fuvarozó továbbítja az adatokat a nemzeti hatóságnak, míg a „pull” módszer esetében a nemzeti hatóság jogosultságot kap a légi fuvarozó helyfoglalási rendszeréhez, ahonnan lehívja az adatokat.

- A PNR-adatok továbbításának gyakorlata: a megkérdezettek többsége azt támogatja, hogy a PNR-adatokat az illetékes nemzeti hatóságoknak, illetve a többi tagállam illetékes hatóságainak továbbítsák. Egyes tagállamok támogatják a harmadik országok részére történő adattovábbítást is.

A szakvélemények összegyűjtése és felhasználása

Nem volt szükség külső szakértők bevonására.

Hatásvizsgálat

A hatásvizsgálat alkalmával két főbb, számos változót tartalmazó opciót vizsgáltak meg: az egyik a „változatlan helyzet” opció, a másik a jogalkotási javaslatot magába foglaló opció. A tagállamok e területen való együttműködésének ösztönzését magába foglaló opciót már korai szakaszban elutasították, mivel általános vélemény szerint ez az opció nem érné el a kívánt eredményeket. Egyes tagállamok javasolták a tervezet hatályának a tengeri és vasúti közlekedésre történő kiterjesztését is. Ezt ugyancsak korán elvetették, egyrészt költségtakarékossági megfontolásból, másrészt a megfelelő adatok gyűjtésére szolgáló meglévő rendszerek hiánya miatt.

A hatásvizsgálat végkövetkeztetése szerint a legelőnyösebb opció a decentralizált adatfeldolgozó rendszert tartalmazó jogalkotási javaslat. A „változatlan helyzet” szakpolitikai opció nem járul hozzá jelentősen az EU biztonságának növeléséhez. Éppen ellenkezőleg, az előrejelzések szerint, és figyelembe véve a terület aktuális fejlődési tendenciáit, negatív következményekkel jár olyan értelemben, hogy a számos egymástól eltérő rendszer adminisztratív akadályokat teremt.

A jogalkotási javaslatot tartalmazó szakpolitikai opció azzal az egyértelmű előnnyel jár, hogy a biztonság növelését foglalja magában az EU területén elkövetett terrortámadások, súlyos bűncselekmények és nemzetközi szervezett bűncselekmények formájában jelentkező kockázat csökkentése révén. Ez a szakpolitikai opció biztosítaná továbbá a PNR-adatok cseréjére és használatára szolgáló rendszerek, valamint a magánélethez való jog védelme érdekében az utasok számára nyújtott biztosítékok különféle aspektusainak harmonizálását.

A „változatlan helyzet” és a jogalkotási javaslatot tartalmazó szakpolitikai opciókat összehasonlítva egyértelműen az utóbbi tűnik előnyösebbnek.

A jogalkotási javaslatot tartalmazó két szakpolitikai opció közül – az EU biztonságának növelése szempontjából – a decentralizált adatgyűjtést ajánló tűnik előnyösebbnek a centralizált opcióval szemben. A centralizált adatgyűjtési javaslat magas szintű hibakockázatot hordozna amiatt, hogy a központi egységnek óriási mennyiségű adatot kellene fogadnia, így a különféle feldolgozási műveletek végrehajtása bonyolult lehet. Egy ilyen egység működéséhez emellett biztosítani kellene, hogy az a tagállamok mindegyikében hozzáféréssel rendelkezzen különféle nemzeti adatbázisokhoz.

Ha a javaslatnak a harmadik országokkal fennálló kapcsolatora gyakorolt hatását tekintjük, nem zárható ki, hogy egyes országok viszonossági alapon hozzáférést kérjenek az EU-ból a területükre közlekedő járatokkal kapcsolatos PNR-adatokhoz, még hogyha ez a lehetőség ma távolinak tűnik is. Az Uniónak az USA-val és Kanadával a PNR-adatok tárgyában kötött hatályos megállapodásai is tartalmaznak ilyen típusú, automatikusan igénybe vehető viszonosságot.

A Bizottság elkészítette a munkaprogramban szereplő hatásvizsgálatot[1].

3. A javaslat jogi elemei

A javasolt intézkedés összefoglalása

A javaslat célja azon tagállami rendelkezések harmonizálása, amelyek a legalább egy tagállam területéről induló vagy oda érkező járatot üzemeltető légi fuvarozók számára olyan kötelezettséget állapítanak meg, hogy a terrorcselekmények és a szervezett bűnözés megelőzése és az ellene folytatott küzdelem céljából PNR-adatokat továbbítsanak az illetékes hatóságok részére. A javaslatban említett mindenfajta PNR-adatfeldolgozást a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelmére vonatkozó XX/XX tanácsi kerethatározat szabályozza.

Jogalap

Az Európai Unióról szóló szerződés és különösen annak 29. cikke, 30. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 34. cikke (2) bekezdésének b) pontja.

A szubszidiaritás elve

Az Unió fellépésére a szubszidiaritás elve alkalmazandó.

A javaslat célkitűzéseit a tagállamok a következő okok miatt nem tudják kielégítő mértékben megvalósítani.

A fő ok, amiért a tagállami intézkedések nem tudják kielégítő mértékben megvalósítani a javaslat célkitűzéseit, az, hogy a tagállamok saját maguk nem képesek megfelelőképpen harmonizálni az e területtel kapcsolatos azon jogi kötelezettségeket, amelyeket az Európai Unióból induló vagy oda érkező légi járatot üzemeltető valamennyi fuvarozóra alkalmazni kell(ene).

Önmagukban a tagállami intézkedések azért nem volnának alkalmasak a tagállami érdek érvényre juttatására, mert a tagállamok egyikének sem lenne birtokában biztosíték arra nézve, hogy a többi tagállam hatóságai a rendelkezésére bocsátják a szükséges PNR-adatokat; ezt csak egy uniós szintű rendszer szavatolhatná.

A javaslat célkitűzéseit a következő okok miatt lehet uniós fellépéssel hatékonyabban megvalósítani:

Az uniós fellépés hatékonyabban valósítja meg a javaslat célkitűzéseit, mivel a harmonizált megközelítés lehetővé teszi a megfelelő adatokra vonatkozó uniós szintű információcsere biztosítását. Lehetővé teszi továbbá az Unión kívüli világgal szembeni egységes megközelítés alkalmazását.

A célkitűzés hatékonyabb uniós szintű megvalósításának minőségi mércéje az, hogy a terrorizmussal és szervezett bűnözéssel szembeni küzdelem terén hatékonyabb intézkedések születnek.

A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.

Az arányosság elve

A javaslat a következők miatt megfelel az arányosság elvének.

A javaslat hatálya az összehangolt uniós megközelítést szükségessé tevő elemekre korlátozódik, nevezetesen: a PNR-egységek feladatainak meghatározása, a gyűjtendő adatok, az adatfelhasználás jogszerű indokai, a tagállamok PNR-egységei közötti adatforgalmazás, valamint ezen adatforgalmazás technikai feltételei.

A javasolt fellépés formája kerethatározat, amely a lehető legnagyobb mozgásteret biztosítja a nemzeti döntéshozók számára. A decentralizált rendszer melletti döntés azt is magában foglalja, hogy a tagállamok szabadon dönthetnek saját PNR-rendszerük létrehozásának módjáról és helyszínéről, valamint a kivitelezés technikai paramétereiről. A harmonizálás a legszükségesebb elemek szintjére korlátozódik, például a többi tagállammal való információcseréhez szükséges kommunikációs rendszerek műszaki paramétereire.

A decentralizált rendszer választása révén a közösségre eső pénzügyi és igazgatási teher a minimálisra korlátozódik. Az uniós szinten központosított adatgyűjtési és -feldolgozási rendszer kialakítása, illetve működtetése jelentős költségvonzatot eredményezne.

Az eszközök megválasztása

A javasolt eszköz: Az EUSz. 34. cikke (2) bekezdésének b) pontján alapuló kerethatározat.

Egyéb eszközök az alábbi ok miatt nem lennének megfelelőek:

A tagállami jogrendszerek közelítésének célkitűzését figyelembe véve a kerethatározattól eltérő eszközök nem tűnnek megfelelőnek.

4. Költségvetési vonzatok

A javaslat nincs kihatással a Közösség költségvetésére.

5. TOVÁBBI INFORMÁCIÓK

Szimuláció, kísérleti szakasz és átmeneti időszak

A javaslathoz kapcsolódó átmeneti időszakra már sor került, illetve sor fog kerülni.

Felülvizsgálati/módosító/megszüntető záradék

A javaslat felülvizsgálati záradékot tartalmaz.

2007/0237 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS KERETHATÁROZATA

az utasnyilvántartási adatok (PNR) bűnüldözési célú felhasználásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére, 30. cikke (1) bekezdésének b) pontjára és 34. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

tekintettel a Bizottság javaslatára[2],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[3],

mivel:

(1) Az Európai Tanács 2004. március 25-én elfogadott, terrorizmus elleni küzdelemről szóló nyilatkozatában[4] felszólította a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy, az utasadatok bűnüldözési célú felhasználására vonatkozó közös európai megközelítésről szóló javaslatot.

(2) A Bizottság továbbá a Hágai programmal[5] összefüggésben, majd a Tanács 2005. július 13-i rendkívüli ülésén[6] is felhívást kapott a PNR-adatok felhasználására vonatkozó javaslat készítésére.

(3) Az Európai Unió egyik célkitűzése a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségén belül a biztonság és a védelem magas szintjének biztosítása; ehhez arra van szükség, hogy a terrorista bűncselekmények és a szervezett bűnözés megelőzését és az ezek elleni küzdelmet megfelelő formában valósítsák meg. A terrorista bűncselekmények és a szervezett bűnözés fogalommeghatározásai a terrorizmus elleni küzdelemről szóló 2002/475/IB tanácsi kerethatározat[7] 1–4. cikkében, illetve a szervezett bűnözés elleni küzdelemről szóló (xx/xx) tanácsi kerethatározat[8] 2. cikkében szerepelnek.

(4) A Tanács elfogadta a fuvarozóknak az utasokkal kapcsolatos adatok közlésére vonatkozó kötelezettségéről szóló, 2004. április 29-i 2004/82/EK irányelvet[9], amely előírja a légi fuvarozók számára az előzetes utasinformációk illetékes nemzeti hatóságok részére történő továbbítását a határellenőrzés hatékonyságának fokozása, valamint az illegális bevándorlás elleni küzdelem érdekében.

(5) A PNR-adatok információtartalmuknál fogva alkalmasak a terrorista bűncselekmények és a szervezett bűnözés hatékony megelőzésére és az ellenük való küzdelemre, ekképpen a belső biztonság megerősítésére; az e kerethatározat által a légi fuvarozókra rótt kötelezettségeket el kell különíteni a 2004/82/EK irányelvben meghatározott kötelezettségektől.

(6) A légi fuvarozók kereskedelmi célra már régebb óta gyűjtik a PNR-adatokat; ezekhez viszonyítva a kerethatározat nem írja elő számukra további információk gyűjtését, sem adatok megőrzését.

(7) A terrorista bűncselekmények és a szervezett bűnözés megelőzése, illetve a velük szembeni küzdelem szempontjából alapvető fontosságú, hogy valamennyi tagállam rendelkezéseket hozzon az egy vagy több uniós tagállam területéről induló vagy oda érkező járatot üzemeltető légi fuvarozók kötelezettségeiről. A kerethatározat hatálya nem terjed ki az unión belüi járatokra, kivéve a két EU-s légikötő között üzemeltetett, nemzetközi járatok részét képező viszonylatokra.

(8) A PNR-adatoknak az illetékes nemzeti hatóságok részére e kerethatározat rendelkezéseivel összhangban történő rendelkezésre bocsátására a terrorista bűncselekmények és a szervezett bűnözés megelőzése, illetve a velük szembeni küzdelem miatt van szükség, azonban e hozzáférést úgy kell szabályozni, hogy az arányban legyen az elérni kívánt jogos biztonsági érdekkel.

(9) A PNR-adatok illetékes nemzeti hatóságok általi megőrzési idejének arányosnak kell lennie az ezen intézkedés elérni kívánt céllal, azaz a terrorista bűncselekmények és a szervezett bűnözés megelőzésével, illetve a velük szembeni küzdelemmel. Az adatok, illetve azok felhasználásának jellege miatt fontos, hogy kellően hosszú megőrzési időszak álljon rendelkezésre az olyan célokra, mint a kockázati mutatók kidolgozása és az utazási, illetve magatartási szokásminták meghatározása. Az arányosat meghaladó mértékű felhasználás megakadályozása érdekben gondoskodni kell arról, hogy az adatokat néhány év elmúltával egy háttéradatbázisba helyezzék át, amelyhez csak szigorú és korlátozottabb feltételekkel biztosítanak hozzáférést. Ez egyszersmind azt is biztosítja, hogy rendelkezésre álljanak, amikor meghatározott kivételes körülmények között szükség van rájuk. Szintén lényeges az adatmegőrzési idő meghosszabbításának lehetővé tétele, amennyiben az adatokat folyamatban lévő bűnügyi nyomozás vagy bírósági eljárás során használják fel.

(10) Az e kerethatározattal összefüggő mindenfajta adatfeldolgozásra a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló XX/XX tanácsi kerethatározatot kell alkalmazni. Az érintetteknek a feldolgozáshoz kapcsolódó jogai – tájékoztatásoz való jog, hozzáférési jog, helyesbítésre, törlésre és kitakarásra vonatkozó jog, valamint a kártérítéshez és az jogorvoslati szankciókhoz való jog – ugyanazok, mint a fenti kerethatározatban rögzített jogok.

(11) A légi fuvarozók PNR-adatok rendelkezésre bocsátására vonatkozó kötelezettségének hatékony alkalmazása érdekében a tagállamoknak visszatartó erejű, hatékony és arányos szankciókat – többet között pénzbírságot – kell előírniuk az említett kötelezettségek betartását elmulasztó légi fuvarozókkal szemben. A tagállamoknak meg kell hozniuk mindazon szükséges intézkedéseket, amelyek biztosítják a légi fuvarozók kerethatározatból következő kötelezettségeinek betartását. Az e kerethatározat alapvető célkitűzéseinek aláásására alkalmas, ismételt súlyos jogsértések esetén e szankciók olyan intézkedések formáját ölthetik, mint a légi szállítóeszköz immobilizálása, lefoglalása vagy elkobzása, illetve a működési engedély ideiglenes felfüggesztése vagy bevonása. Ilyen szankciók azonban csak kivételesen állapíthatók meg.

(12) Az illetékes nemzeti hatóságok számára biztosítani kell a légi fuvarozók által gyűjtött PNR-adatokhoz való hozzáférést.

(13) Mivel az adatok, így a PNR-adatok tekintetében is eltérőek a nemzeti szabályozás jogi és technikai rendelkezései, a légi fuvarozókra is eltérő előírások fognak vonatkozni a továbbítandó információk típusával, illetve azon feltételekkel kapcsolatban, amelyek ezen információk illetékes nemzeti hatóságok részére történő továbbítására érvényesek.

(14) E különbségek hátrányosan befolyásolhatják az illetékes nemzeti hatóságok közötti, a terrorizmushoz kapcsolódó megelőzési és aktív fellépési munkát érintő hatékony együttműködést.

(15) A Bizottság „A légi utasnyilvántartási adatállomány adatainak továbbítása: az EU globális megközelítést”[10] című, 2003. december 16-i közleményben vázolta fel az e területtel kapcsolatos európai szakpolitika alapelemeit; a közlemény emellett hozzájárulást és aktív támogatást biztosított az ICAO multilaterális kezdeményezése keretében végzett munkához, amely elvezetett a PNR-re vonakotó ICAO-iránymutatás kidolgozásához; a hasonló kezdeményezéseket figyelembe kell venni. A nemzetközi koordináció és együttműködés figyelembevétele nélkül a kizárólag nemzeti vagy akár közösségi szinten elfogadott intézkedések is korlátozott hatással járnának. Ezért az Unió által e téren elfogadott intézkedéseknek összhangban kell lenniük a nemzetközi fórumokon végzett munkával.

(16) Jelenleg két lehetséges adattovábbítási módszer áll rendelkezésre: a „pull” módszer esetében az adatokra igényt tartó illetékes állami hatóságok „belenyúlnak” (hozzáférnek) a légi fuvarozó helyfoglalási rendszerébe, majd célzott kiszűréssel („pull”) másolatot készítenek a szükséges adatokról; a „push” módszernél a fuvarozó továbbítja („push”) a kért PNR-adatokat az igénylő hatóságnak. Az adatvédelem szempontjából általában a „push” módszert tartják megbízhatóbbnak, ezt tennék kötelezővé az Unióban bejegyzett valamennyi légi fuvarozó számára. Harmadik országok fuvarozói vonatkozásában a „push” módszert kell választani minden olyan esetben, amikor ez az említett fuvarozók szempontjából műszakilag, gazdaságilag és megvalósíthatósági szempontból lehetséges.

(17) A valamely tagállam által kérvényezett PNR-adatokat a kérvényező tagállam egy kijelölt képviseleti szervének kell továbbítani.

(18) Az illetékes nemzeti hatóságok által kért PNR-adatokra vonatkozó listák tartalmának megfelelően egyensúlyba kell hoznia egyfelől az állami hatóságoknak – az EU-n belüli belső biztonság növelésére irányuló – a terrorizmus és a szervezett bűnözés megelőzésével és az ezekkel szembeni küzdelemmel kapcsolatos jogos elvárásait, másfelől az állampolgárok alapvető jogainak, ezesetben magánélethez való jogának védelmét; ezek a listák nem tartalmazhatnak olyan személyes adatot, amelyek a faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre, a szakszervezeti tagságra, az egészségi állapotra vagy a szexuális életre vonatkoznak; a PNR-adatok tartalmazzák az utas helyfoglalási és útvonaltervre vonatkozó adatait, ami lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára a belső biztonságra veszélyes légi utasok azonosítását.

(19) Az Európai Unió belső biztonságának egységes növelése érdekében minden egyes tagállamnak fel kell mérnie a terrorista bűncselekményekkel és a szervezett bűnözéssel összefüggő lehetséges fenyegetéseket. Az említett kockázatelemzés közös általános kritériumaira vonatkozó iránymutatást az e kerethatározat által létrehozott bizottságnak kell kidolgoznia.

(20) Alapvető adatvédelmi elvként fontos annak biztosítása, hogy a tagállamok illetékes hatóságai ne hozzanak semmiféle végrehajtási intézkedést pusztán annak alapján, hogy a PNR-adatok feldolgozása automatizáltan történik, sem pedig valamely személy faji vagy etnikai hovatartozása, vallási vagy világnézeti meggyőződése, politikai véleménye vagy szexuális irányultsága alapján.

(21) A tagállamok szükség szerint megosztják egymással a PNR-adatokat. A PNR-adatok harmadik országok részére történő továbbítását, valamint az adatvédelem kielégítő szintjére vonatkozó igazoló megállapításokat a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló XX/XX tanácsi kerethatározat szabályozza, emellett alkamazni kell rájuk a továbbítás indokolására vonatkozó további előírásokat. Amennyiben az Unió ezen adattovábbítások tárgyában nemzetközi megállapodásokat kötött, e megállapodások rendelkezéseit szintén gondosan be kell tartani.

(22) A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a megfelelő PNR-adatoknak a légi fuvarozóktól az illetékes nemzeti hatóságokhoz történő továbbítása korszerű technológiai eszközök felhasználásával valósuljon meg annak érdekében, hogy a továbbított adatok biztonsága a lehető legnagyobb mértékben biztosítva legyen.

(23) Mivel a kerethatározat céljait a tagállamok egyedül fellépve nem képesek kielégítő mértékben megvalósítani, és ezért az intézkedés mértéke és hatásai miatt e célok európai uniós szinten jobban megvalósíthatók, a Tanács az EK-Szerződés 5. cikkében rögzített és az EU-Szerződés 2. cikkében említett szubszidiaritási elvnek megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az EK-Szerződés 5. cikkében meghatározott arányosság elvével összhangban ez a kerethatározat nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket.

(24) Ez a kerethatározat tiszteletben tartja az alapvető jogokat és betartja a különösen az Európai Unió alapjogi chartája által elismert elveket,

ELFOGADTA EZT A KERETHATÁROZATOT:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Célkitűzések

E kerethatározat – a terrorista bűncselekmények és a szervezett bűnözés megelőzése és a velük szembeni küzdelem édekében – előírja a légi fuvarozók számára a nemzetközi légi járatok utasaira vonatkozó PNR-adatoknak a tagállamok illetékes hatóságai részére történő rendelkezésre bocsátását, az említett hatóságok részére pedig ezen adatok összegyűjtését és megőrzését, valamint egymás közötti cseréjét.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E kerethatározat alkalmazásában a következő fogalommeghatározások érvényesek:

(a) „légi fuvarozó”: érvényes működési vagy azzal egyenértékű engedéllyel rendelkező vállalkozás;

(b) „nemzetközi légi járat”: olyan menetrend szerinti légi járat, amely egy harmadik országból az Európai Unió legalább egy tagállamának területére közlekedik, vagy az Európai Unió legalább egy tagállamának területéről harmadik ország mint végleges úticél területére közlekedik.

(c) „utasnyilvántartási adatállomány (PNR)”: olyan adatállomány, amely az egyes utasoknak az utazáshoz kötelezően megadandó adatait tartalmazza, és amely minden olyan információt magában foglal, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a jegykiállító és résztvevő légitársaságok (légi fuvarozók) elvégezhessék és ellenőrizhessék a foglalásokat minden egyes személyes vagy közvetve történt útvonalfoglalás esetében; e kerethatározat keretében a PNR-adatok az I. mellékletben felsorolt azon adatelemeket jelentik, amelyeket a légi fuvarozók ténylegesen is gyűjtenek;

(d) „utas”: a légi fuvarozó hozzájáulásával a nemzetközi légi járat fedélzetén szállított vagy szállítandó személy, a személyzet kivételével;

(e) „helyfoglalási rendszer”: a légi fuvarozó belső nyilvántartási rendszere, amelybe a számítógépes helyfoglalási rendszerek ügyviteli szabályzatáról szóló 2299/89/EGK rendelettel összhangban a számítógépes helyfoglalási rendszereken keresztül végrehajtott foglalásokból származó PNR-adatokat gyűjti, vagy amelybe olyan közvetlen foglalási csatornákon keresztül gyűjt adatokat, mint a légitársaságok internetes honlapjai, telefonos ügyfélszolgálata (call centre) vagy kereskedelmi kirendeltségei;

(f) „push módszer”: azt a módszert jelöli, hogy a légi fuvarozók a kért PNR-adatokat az azokat igénylő hatóság adatbázisába továbbítják;

(g) „pull módszer”: azt a módszert jelöli, hogy az adatokra igényt tartó illetékes hatóság hozzáférhet a légi fuvarozó helyfoglalási rendszeréhez, majd célzott kiszűréssel másolatot készít a szükséges adatokról;

(h) „terrorista bűncselekmény": a terrorizmus elleni küzdelemről szóló 2002/475/IB tanácsi kerethatározat[11] 1–4. cikkében említett, a nemzeti jog szerint is bűncselekménynek számító bűncselekmények;

(i) „szervezett bűncselekmény": a szervezett bűnözés elleni küzdelemről szóló xx/xx tanácsi kerethatározat[12] 2. cikkében említett, a nemzeti jog szerint is bűncselekménynek számító bűncselekmények;

II. FEJEZET

A TAGÁLLAMOK FELADATAI

3. cikk

Utasinformációkkal foglalkozó hatóság

1. E kerethatározat hatályba lépésétől számított tizenkét hónapon belül valamennyi tagállam kijelöli az illetékes hatóságot – a továbbiakban az utasinformációkkal foglalkozó hatóság –, és erről tájékoztatást küld a Bizottságnak és a Tanács Főtitkárságának. E nyilatkozatát tetszőleges időpontban módosíthatja. Ezt az információt a Bizottság közzéteszi az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában .

2. Az utasinformációkkal foglalkozó hatóság az 5. és a 6. cikkel összhangban összegyűjti a légi fuvarozóktól vagy a közvetítőktől az azon nemzetközi légi járatokkal kapcsolatos PNR-adatokat, amelyek az általa kiszolgált tagállam területére érkeznek vagy onnan indulnak. Amennyiben a valamely személyről gyűjtött PNR-adatok az I. mellékletben felsoroltakon kívüli további adatokat vagy olyan speciális típusú személyes adatokat is tartalmaznak, amelyek utalhatnak az érintett faji vagy etnikai hovatartozására, politikai véleményére, vallási vagy világnézeti meggyőződésére, szakszervezeti tagságára, egészségi állapotára vagy szexuális életére, az utasinformációkkal foglalkozó hatóság azonnal törli az ilyen adatokat.

3. Az utasinformációkkal foglalkozó hatóságnak továbbá feladata a PNR-adatok elemzése és a személyekkel kapcsolatos kockázatértékelések végrehajtása azon utasok azonosítása érdekében, akik az 5. bekezdésben említett valamely oknál fogva további vizsgálat hatálya alá esnek. A kockázatértékelés feltételeit és biztosítékait a nemzeti jog szabályozza. A tagállamok utasinformációkkal foglalkozó hatóságai és illetékes hatóságai által hozott végrehajtási intézkedések alapja nem lehet a PNR-adatok automatikus feldolgozása vagy a személy faji vagy etnikai hovatartozása, vallási vagy világnézeti meggyőződése, politikai véleménye vagy szexuális irányultsága.

4. A tagállamok utasinformációkkal foglalkozó hatóságai elektronikus úton, ennek akadálya esetén bármely alkalmas módon továbbítják a személyek 3. bekezdéssel összhangban meghatározott PNR-adatait ugyanezen tagállam 4. cikkben hivatkozott illetékes hatóságai részére.

5. A PNR-adatok feldolgozását csakis az utasinformációkkal foglalkozó hatóságok és 4. cikkben hivatkozott tagállami illetékes hatóságok végezhetik a terrorista bűncselekmények és a szervezett bűnözés megelőzése és a velük szembeni küzdelem érdekében az alábbi indokkal:

- a terrorista bűncselekményben vagy a szervezett bűnözés körébe tartozó bűncselekményben résztvevő vagy ezzel gyanúsítható személyek, illetve tettestársaik azonosítása;

- az említett személyek értékelésére szolgáló kockázati mutatók kidolgozása és módosítása;

- az utazási szokásokra, valamint a terrorizmussal és a szervezett bűnözéssel kapcsolatba hozható egyéb tendenciákra vonatkozó információgyűjtés;

- a feldolgozás célja a terrorista bűncselekményekhez és a szervezett bűnözéshez kapcsolódó bűnügyi nyomozás és bűnvádi eljárás során történő felhasználás.

Az utasinformációkkal foglalkozó hatóságok és az illetékes hatóságok nem rendelhetnek el végrehajtási intézkedéseket kizárólag a PNR-adatok automatizált feldolgozása alapján.

6. Két vagy több tagállam ugyanazt a hatóságot is kijelölheti mint utasinformációkkal foglalkozó hatóságot. Ezen utasinformációkkal foglalkozó hatóságot úgy kell tekinteni, hogy az az említett résztvevő tagállamok mindegyike esetében a nemzeti utasinformációkkal foglalkozó hatóságot jelenti.

4. cikk

Illetékes hatóságok

1. A tagállamok összeállítják azon illetékes hatóságok listáját, amelyek jogosultak a PNR-adatok utasinformációkkal foglalkozó hatóságoktól történő átvételére és az adatfeldolgozásra.

2. Ennek során az illetékes hatóságok kizárólag a terrorista bűncselekmények és a szervezett bűnözés megelőzésével és az ezekkel szembeni küzdelemmel megbízott hatóságokat neveznek meg.

3. Ezen kerethatározat hatályba lépésétől számított tizenkét hónapon belül valamennyi tagállam nyilatkozatban megküldi az „illetékes hatóságok” listáját a Bizottságnak és a Tanács Főtitkárságának; e nyilatkozatát tetszőleges időpontban módosíthatja. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé a nyilatkozatokat.

5. cikk

A légi fuvarozók kötelezettségei

1. A tagállamok elfogadják a szükséges intézkedéseket annak biztosításához, hogy a légi fuvarozók – az e kerethatározatban meghatározott feltételekkel összhangban – a nemzetközi légi járatok utasaira vonatkozó PNR-adatokat rendelkezésre bocsássák azon tagállam utasinformációkkal foglalkozó nemzeti hatósága részére, amelynek területe a szóban forgó légi járat számára érkezési, indulási vagy tranzitállomásként szolgál.

2. A légi fuvarozók továbbítják az utasinformációkkal foglalkozó hatóságnak az I. mellékletben meghatározott azon PNR-adatokat, amelyeket saját helyfoglalási rendszerükben gyűjtenek és feldolgoznak.

3. A légi fuvarozók ezen adatokat elektronikus úton, ennek akadálya esetén bármely alkalmas módon továbbítják:

(a) előzetesen, a menetrendszerű légi járat indulása előtt 24 órával

illetve

(b) a járatra történő beszállítást befejezését követően azonnal.

Az érintett utasinformációkkal foglalkozó hatóság előírhatja, hogy a légi fuvarozó a menetrendszerű légi járat indulását megelőző 24 óránál korábban bocsássa rendelkezésére a PNR-adatokat, amennyiben úgy értékeli, hogy a korábbi adathozzáférés hozzájárul valamely, terrorista bűncselekményekhez vagy szervezett bűnözéshez kapcsolódó meghatározott fenyegetésre adott válaszhoz. E mérlegelési jogkör gyakorlása során az utasinformációkkal foglalkozó hatóság az arányosság elvét szem előtt tartva jár el.

4. Az Európai Unió valamely tagállamában létrehozott adatbázisokkal rendelkező légi fuvarozó meghozza a szükséges műszaki intézkedéseket annak biztosítására, hogy a PNR-adatokat a „push” módszer használatával az utasinformációkkal foglalkozó hatóságokhoz vagy a 6. cikknek megfelelően kijelölt közvetítőkhöz továbbítsák.

5. Az a légi fuvarozó, amely nem az Európai Unió valamely tagállamában hozta létre adatbázisait:

- köteles a „push” módszer használatával továbbítani az adatokat az utasinformációkkal foglalkozó hatóságokhoz vagy a 6. cikknek megfelelően kijelölt közvetítőkhöz;

- amennyiben nem áll rendelkezésére a „push” módszer használatához szükséges műszaki infrastruktúra, engedélyeznie kell az utasinformációkkal foglalkozó hatóságok vagy a 6. cikknek megfelelően kijelölt közvetítők részére, hogy a „pull” módszer használatával kivonják az adatokat a fuvarozó adatbázisából.

A fuvarozónak minden esetben tájékoztatnia kell valamennyi tagállam utasinformációkkal foglalkozó hatóságát és érintett közvetítőit, hogy az adatok továbbítására a „push” vagy a „pull” módszert fogja-e használni.

6. A tagállamok biztosítják, hogy a légi fuvarozók tájékoztassák a nemzetközi légi járatok utasait a PNR-adatok utasinformációkkal foglalkozó hatóságok, adott esetben közvetítők részére történő átadásáról, ezek feldolgozásának indokáról, az adatmegőrzés időtartamáról, a terrorista bűncselekmények és a szervezett bűnözés megelőzése és az ellenük való küzdelem terén történő lehetséges felhasználás tényéről, továbbá az ilyen adatok lehetséges kicseréléséről és megosztásáról.

6. cikk

Közvetítők

1. A tagállamok a 2–6. bekezdésben foglaltaknak megfelelően biztosítják, hogy a nemzetközi légi járatot üzemeltető légi fuvarozók az utasok PNR-adatainak átvevőjeként közvetítőt is kinevezhessenek ahelyett, hogy ezen adatokat közvetlenül az utasinformációkkal foglalkozó hatóságoknak továbbítanák.

2. Az említett közvetítőkkel szerződéses kapcsolatot létesítő légi fuvarozók haladéktalanul tájékoztatják valamennyi tagállam utasinformációkkal foglalkozó hatóságait az ilyen megállapodások megkötéséről. A közvetítő az őt kinevező légi fuvarozó nevében jár el, és ilyen minőségében e kerethatározattal összefüggésben a légi fuvarozó képviselőjének kell tekinteni.

3. A légi fuvarozó által kinevezett közvetítő feladata a PNR-adatok légi fuvarozótól történő begyűjtése. Amennyiben a valamely személyről gyűjtött PNR-adatok az I. mellékletben felsoroltakon kívüli további adatokat, vagy olyan speciális típusú személyes adatokat is tartalmaznak, amelyek utalhatnak az érintett faji vagy etnikai hovatartozására, politikai véleményére, vallási vagy világnézeti meggyőződésére, szakszervezeti tagságára, egészségi állapotára vagy szexuális életére, a közvetítő azonnal törli az ilyen adatokat.

4. A közvetítő emellett elektronikus úton, ennek akadálya esetén bármely alkalmas módon továbbítja a PNR-adatokat azon tagállam utasinformációkkal foglalkozó nemzeti hatósága részére, amelynek területe a szóban forgó nemzetközi légi járat számára érkezési, indulási vagy tranzitállomásként szolgál. Az utasinformációkkal foglalkozó nemzeti hatóság részére történő adattovábbítást a „push” módszerrel kell végrehajtani.

5. A közvetítők kizárólag az Európai Unió területén tartják fenn adatbázisaikat és hajtják végre a PNR-adatok feldolgozását.

6. A közvetítők nem dolgozhatják fel a légifuvarozóktól összegyűjtött és az utasinformációkkal foglalkozó hatóságnak továbbított adatokat semmiféle egyéb céllal, mint amelyek e cikkben szerepelnek; az adatokat az illetékes utasinformációkkal foglalkozó hatóságnak történt továbbítást követően haladéktalanul törölni kell.

7. cikk

Információcsere

1. A tagállamok intézkednek, hogy a valamely utasinformációkkal foglalkozó hatóság által a 3. cikk (3) bekezdésével összhangban azonosított személyek PNR-adatait ezen utasinformációkkal foglalkozó hatóság csakis olyan esetben és mértékben továbbítsa a többi állam utasinformációkkal foglalkozó hatóságainak, amennyiben az ilyen továbbítás a terrorista bűncselekmények és a szervezett bűnözés megelőzése és a velük szembeni küzdelem területén szükséges. Az adatokat átvevő tagállam utasinformációkkal foglalkozó hatóságai a 9. cikkel összhangban megőrzik a PNR-adatokat, majd továbbítják azokat a 4. cikkel összhangban kijelölt illetékes hatóságaiknak.

2. Bármely tagállam utasinformációkkal foglalkozó hatósága vagy valamely kijelölt illetékes hatósága jogosult kérni a többi tagállam utasinformációkkal foglalkozó hatóságát, hogy a 9. cikk (1) bekezdésének megfelelően továbbítsa számára a saját aktív adatbázisában tárolt meghatározott PNR-adatokat. Az ilyen adatigénylések irányulhatnak egyetlen olyan adatelemre vagy adatelemek olyan kombinációjára, amelyeket az igénylő hatóság a terrorista bűncselekmények és a szervezett bűnözés megelőzése és a velük szembeni küzdelem szempontjából szükségesnek ítél. Az utasinformációkkal foglalkozó hatóságoknak a kérelmekre azon nyomban válaszolniuk kell, amint képesek az adatok kinyerésére.

3 Ha valamely tagállam olyan PNR-adatokat kér egy másik tagállamtól, amelyek a 9. cikk (2) bekezdésével összhangban alvó adatbázisban találhatók, az adatkérést ahhoz a hatósághoz kell intézni, amely az adott tagállamban a PNR-adatokat tartalmazó adatbázist felügyeli, és ilyen kérés csak abban a kivételes esetben kezdeményezhető, ha a terrorista bűncselekmények és a szervezett bűnözés megelőzéséhez és a velük szembeni küzdelemhez kapcsolódó körülhatárolt és valós fenyegetésről van szó. Az ilyen adatokhoz való hozzáférés az illetékes hatóságok munkatársaira korlátozódik, akik e célra megfelelő felhatalmazást kapnak.

4. Bármely tagállam utasinformációkkal foglalkozó hatósága vagy a kijelölt illetékes hatóságok jogosultak kérni a többi tagállam utasinformációkkal foglalkozó hatóságát, hogy a menetrendszerű légi járat indulását megelőző 24 óránál korábban továbbítsa számára az utóbbiak területérére érkező, illetve onnan induló járatok PNR-adatait, amennyiben kivételes körülmények fennállása esetén úgy értékeli(k), hogy a korábbi adathozzáférés hozzájárul valamely, terrorista bűncselekményekhez vagy szervezett bűnözéshez kapcsolódó speciális és valós fenyegetésre adott válaszhoz.

8. cikk

Adattovábbítás harmadik orzágok részére

1 A büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló tanácsi kerethatározatban foglalt feltételeken és biztosítékokon túlmenően, a tagállamok csakis akkor adhatnak át PNR-adatokat harmadik országok bűnüldöző hatóságainak, ha a tagállam előzetesen meggyőzödött róla, hogy:

(a) a harmadik állam hatóságai kizárólag a terrorista bűncselekmények és a szervezett bűnözés megelőzéséhez és a velük szembeni küzdelemhez használják fel az adatokat,

(b) e harmadik állam a tagállam kifejezett hozzájárulása nélkül nem adja át az adatokat más harmadik államnak.

2. Ilyen adattovábbításra ezenkívül csakis az érintett tagállam nemzeti jogával és a hatályos nemzetközi megállapodásokkal összhangban kerülhet sor.

9. cikk

Adatmegőrzési határidő

1. A tagállamok intézkednek, hogy a légi fuvarozók vagy a közvetítők által az utasinformációkkal foglalkozó hatóság részére átadott PNR-adatokat az utasinformációkkal foglalkozó hatóság adatbázisában attól számított öt évig megőrizzék, hogy az adatokat továbbították azon első tagállam utasinformációkkal foglalkozó hatóságának, amelynek területe a nemzetközi légi járat számára érkezési, indulási vagy tranzitállomásként szolgál.

2. A PNR-adatoknak az 1. bekezdésben hivatkozott utasinformációkkal foglalkozó hatóság részére történt átadásától számított ötéves időszak lejártát követően az adatokat még további nyolc évig meg kell őrizni. Ez utóbbi időszak folyamán a PNR-adatok elérése, feldolgozása és felhasználása csak az illetékes hatóság jóváhagyásával lehetséges, és csak abban a kivételes esetben, ha a terrorista bűncselekmények és a szervezett bűnözés megelőzéséhez és a velük szembeni küzdelemhez kapcsolódó körülhatárolt és valós fenyegetésről van szó. Az ilyen adatokhoz való hozzáférést az illetékes hatóságok munkatársaira kell korlátozni, akiknek e célra megfelelő felhatalmazást kell kapniuk.

3. A tagállamok biztosítják, hogy az utasinformációkkal foglalkozó hatóságaik adatbázisából a 2. bekezdésben meghatározott nyolc éves időszak lejártát követően törlik a PNR-adatokat.

4. Az (1), (2) és (3) bekezdésektől eltérve az utasinformációkkal foglalkozó hatóságok számára lehetővé kell tenni a PNR-adatok megőrzési idejének meghosszabbítását, amennyiben az adatokat terrorista bűncselekménnyel vagy szervezett bűnözéssel kapcsolatos, folyamatban lévő bűnügyi nyomozás során használják fel, amelyben az érintett e nyomozás gyanúsítottja vagy egyéb alanya. Az ilyen nyomozás lezárását követően az említett adatokat törölni kell valamennyi nyilvántartásból és ügyiratból.

10. cikk

Szankciók

A tagállamok nemzeti jogukkal összhangban biztosítják, hogy visszatartó erejű, hatékony és arányos szankciókat – többet között pénzbírságot – tartalmazó előírásokat léptetnek érvénybe azon légi fuvarozókkal és közvetítőkkel szemben, amelyek elmulasztják az adattovábbítást, hiányos vagy hibás adatokat továbbítanak, illetve amelyek egyéb módon megsértik az e kerethatározat alapján hozott nemzeti rendelkezéseket. Az ismételt súlyos jogsértések esetén e szankciók olyan intézkedések formáját ölthetik, mint a légi szállítóeszköz immobilizálása, lefoglalása vagy elkobzása, illetve a működési engedély ideiglenes felfüggesztése vagy bevonása.

III. FEJEZET

SZEMÉLYES ADATOK VÉDELME

11. cikk

Személyes adatok védelme

1. A tagállamok biztosítják, hogy a személyes adatok e kerethatározat szerinti feldolgozására a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló XX/XX tanácsi kerethatározatot[13] alkalmazzák.

2. Az e kerethatározat alapján bármely tagállam utasinformációkkal foglalkozó hatóságai, közvetítői és kijelölt illetékes hatóságai részére átadott adatok kizárólag a terrorista bűncselekményekkel vagy szervezett bűnözéssel kapcsolatos megelőzési, felderítési, nyomozati és bűnvádi eljárási tevékenységek céljából használhatók fel.

3. A tagállamok utasinformációkkal foglalkozó hatóságai, valamint illetékes hatóságai nem hoznak semmiféle végrehajtási intézkedést pusztán a PNR-adatok automatizált feldolgozása alapján, sem pedig valamely személy faji vagy etnikai hovatartozása, vallási vagy világnézeti meggyőződése, politikai véleménye vagy szexuális irányultsága alapján.

12. cikk

Adatbiztonság

A tagállamok biztosítják, hogy az egyes tagállamok utasinformációkkal foglalkozó hatóságai, közvetítői és illetékes hatóságai elfogadják azon szükséges biztonsági intézkedéseket az e kerethatározat alapján feldolgozott PNR-adatok vonatkozásában, melyek célja:

a) az adatok fizikai védelme;

b) a jogosulatlan személyek azon nemzeti létesítményekbe történő bejutásának megakadályozása, amelyekben a tagállamok adatokat tárolnak (ellenőrzés a létesítmény bejáratánál)

c) az adathordozók jogosulatlan olvasásának, másolásának, megváltoztatásának vagy eltávolításának megakadályozása (adathordozók ellenőrzése);

d) a tárolt személyes adatok jogosulatlan vizsgálatának, valamint a személyes adatok megváltoztatásának vagy törlésének megakadályozása (tárolás ellenőrzése);

e) a jogosulatlan adatfeldolgozás megakadályozása (adatfeldolgozás ellenőrzése);

f) annak biztosítása, hogy az adathozzáférésre jogosult személyek csak a hozzáférési engedélyükben meghatározott adatokhoz, és csak egyéni és egyedi felhasználói azonosítókkal, valamint bizalmas hozzáférési móddal férjenek hozzá (adathozzáférés ellenőrzése);

g) annak biztosítása, hogy az adatfeldolgozó eszközökhöz hozzáférési joggal rendelkező valamennyi illetékes hatóság dolgozza ki az adatokhoz való hozzáférésre, valamint az adatok bevitelére, frissítésére, törlésére és lekérdezésére jogosult személyek feladat- és hatáskörét rögzítő munkaköri leírásokat, és azokat kérésre haladéktalanul bocsássa a nemzeti ellenőrző hatóságok rendelkezésére (személyzeti munkaköri leírások);

h) annak biztosítása, hogy ellenőrizhető és megállapítható legyen, hogy adatközlő berendezés alkalmazásával mely szervekhez továbbíthatók személyes adatok (adattovábbítás ellenőrzése);

i) az adatok átvitel alatti jogosulatlan olvasásának és másolásának megakadályozása, különösen az erre alkalmas közös protokollok és titkosítási szabványok alkalmazása révén (továbbítási csatorna ellenőrzése);

IV. FEJEZET

KOMITOLÓGIA

13. cikk

Közös protokollok és titkosítási szabványok

1. Az e cikk (6) bekezdésében szereplő határidő lejártáig az e kerethatározat keretében végrehajtott minden PNR-adattovábbítást elektronikus úton, ennek akadálya esetén bármely alkalmas módon kell végrehajtani.

2. Az e cikk (6) bekezdésében szereplő határidő lejártát követően az e kerethatározat keretében végrehajtott minden PNR-adattovábbítást elektronikus úton kell végrehajtani oly módon, hogy valamennyi adatátvitel esetében egységesen megbízható módszereket alkalmazva biztosítani lehessen az adatok átvitel alatti sértetlenségét és valamennyi érintett fél általi olvashatóságát; ennek eszközei az alábbiak:

a) közös protokollok és

b) közös titkosítási szabványok.

3. A közös protokollokat és titkosítási szabványokat a 15. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően kell meghatározni, adott esetben módosítani.

4. Ha az (2) és a (3) bekezdésben hivatkozott átviteli mód nem áll rendelkezésre, ezen akadályoztatás teljes időszaka alatt az (1) bekezdés továbbra is alkalmazandó.

5. A tagállamok biztosítják a szükségessé váló műszaki újítások végrehajtását annak érdekében, hogy a közös protokollok és titkosítási szabványok az e kerethatározat keretében végzett valamennyi PNR-adattovábbítás esetében alkalmazhatók legyenek. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot, hogy az ilyen típusú adattovábbítás mely időponttól áll rendelkezésre. A Bizottság ezt az információt haladéktalanul közli a 14. cikkben említett bizottsággal.

6. Az (5) bekezdésben hivatkozott műszaki újításokat a közös protokollok és titkosítási szabványok elfogadásának időpontjától számított egy éven belül kell megvalósítani.

7. A (2) és (3) bekezdés végrehajtásához szükséges intézkedéseket a 15. cikkben említett szabályozási eljárásnak megfelelően kell meghozni.

14. cikk

A bizottsági eljárás

1. A Bizottságot egy bizottság segíti, amely a tagállamok képviselőiből áll, és amelynek elnöke a Bizottság képviselője.

2. A bizottság az elnök javaslatára az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett eljárásiszabályzat-minta alapján fogadja el eljárási szabályzatát.

3. A bizottság tagjainak ajánlásokat terjeszthet elő olyan közös protokollok és titkosítási szabványok elfogadására, amelyeket az e kerethatározat hatálya alá tartozó valamennyi PNR-adatávitel során alkalmazni kell, valamint a 3. cikk (3) bekezdése szerinti kockázatértékelés közös általános feltételei, módszerei és gyakorlatai vonatkozásában.

15. cikk

Eljárás

1. Amikor erre a cikkre történik utalás, a Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottságnak a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít a tervezetről. A véleményt az Európai Közösséget létrehozó szerződés 205. cikke (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavaz.

2. A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével.

3. Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot terjeszt a Tanács elé, és erről tájékoztatja az Európai Parlamentet.

4. A Tanács a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül minősített többséggel határozhat a javaslatról.

Amennyiben a megadott határidőn belül a Tanács minősített többséggel a javaslat ellen foglal állást, úgy a Bizottság a javaslatot felülvizsgálja. A Bizottság a Tanácsnak módosított javaslatot nyújthat be, eredeti javaslatát ismételten előterjesztheti, vagy a Szerződés alapján jogalkotási javaslatot terjeszthet elő.

Amennyiben az említett határidő lejártáig a Tanács nem fogadta el a javasolt végrehajtási jogi aktust, illetve nem foglalt állást a javasolt végrehajtási intézkedésekkel szemben, úgy a javasolt végrehajtási jogi aktust a Bizottság fogadja el.

V. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

16. cikk

Végrehajtás

1. A tagállamok meghozzák azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy e kerethatározatnak legkésőbb 2010. december 31-ig megfeleljenek. Ugyanezen időpontig a tagállamok eljuttatják a Tanácsnak és a Bizottságnak azoknak a rendelkezéseknek a szövegét, amelyekkel az e kerethatározatból fakadó kötelezettségeiket belső jogukba átültették, valamint egy táblázatot az említett rendelkezések és e kerethatározat közötti megfelelésről.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

2. A Tanács az ezen információ felhasználásával készített jelentés és a Bizottság írásbeli jelentése alapján 2011. december 31-e előtt értékeli, hogy a tagállamok milyen mértékben feleltek meg e kerethatározat rendelkezéseinek.

17. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság a tagállamok által biztosított információk alapján felülvizsgálja e kerethatározat működését, amelyről a kerethatározat hatályba lépésétől számított három éven belül jelentést terjeszt elő a Tanácsnak. A felülvizsgálat e kerethatározat valamennyi elemére kiterjed, különös hangsúllyal a „push” módszer alkalmazására, az adatvédelmi biztosítékoknak való megfelelés szintjére, az adatmegőrzési időszak hosszúságának értékelésére, valamint a kockázatértékelés minőségére.

18. cikk

Statisztikai adatok

1. A tagállamok biztosítják, hogy az utasinformációkkal foglalkozó hatóságnak továbbított PNR-adatokra vonatkozóan statisztikai adatok álljanak rendelkezésre.

2. E statisztikai adatok légi fuvarozónként és úticélonként minimálisan tartalmazzák az adatelemek számát, a magas kockázatú személyek azonosítási alkalmainak számát, továbbá az ezt követően hozott bűnüldözési intézkedések számát, ideértve a PNR-adatfelhasználásokat is.

3. E statisztikai adatok nem tartalmazhatnak személyes információkat, és évente továbbítani kell őket a Tanács Főtitkárságának és a Bizottságnak.

19. cikk

Más jogi eszközökkel való kapcsolat

1. A tagállamok e kerethatározat elfogadását követően továbbra is alkalmazhatják a két- és többoldalú megállapodásokat és a hatályos rendelkezéseket, amennyiben ezek a megállapodások és rendelkezések összeegyeztethetők a kerethatározat célkitűzéseivel.

2. A tagállamok e kerethatározat hatályba lépését követően továbbra is köthetnek vagy érvénybe léptethetnek két- és többoldalú megállapodásokat és rendelkezéseket, amennyiben ezek a megállapodások és rendelkezések összeegyeztethetők a kerethatározat célkitűzéseivel.

2 0. cikk

Hatálybalépés

E kerethatározat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

I. MELLÉKLET

A 2. cikk meghatározása szerinti PNR-adatok

Az utasokra általánosan érvényes adatok

1. nyilvántartási helymeghatározó kód (PNR record locator)

2. Helyfoglalás/jegykiállítás dátuma

3. Tervezett indulási időpont(ok)

4. Név (nevek)

5. Cím és kapcsolattartási adatok (telefonszám, e-mail cím)

6. Fizetésekhez kapcsolódó adatok, beleértve a számlázási címet

7. Az utazás útvonalával kapcsolatos PNR információk

8. Törzsutas-adatok

9. Utazási iroda/utazásközvetítő

10. az „utas utazási státusza”, ideértve a visszaigazolásokat, az utasfelvételi státuszt, a jegykezelésre nem jelentkezett/jelentkezett utasra vonatkozó adatot

11. Megosztott/szétosztott PNR információ (Split/Divided PNR information)

12. Általános megjegyzések (kivéve az érzékeny adatokat)

13. Jegykiállítással kapcsolatos adatok, úgymint jegy sorszáma, jegykiállítás és egy útra szóló jegyek dátuma, automatikus árlekérdezés (ATFQ)

14. Hely száma és egyéb helyinformációk

15. Code share (megosztott járattal kapcsolatos) adatok

16. Poggyászra vonatkozó adatok

17. Utasok száma és egyéb megjelölése a PNR-ben

18. Összegyűjtött API (Advanced Passenger Information System) információk

19. Az 1–18. pontban megjelölt PNR-adatok módosításai

Felügyelet nélküli 18 év alatti fiatalkorúak

20. A gyermek neve és neme

21. Életkor

22. Beszélt nyelvek

23. Az induláskor a felügyeletet gyakorló személy neve és kapcsolati adatai, valamint a gyermekhez fűződő viszonya

24. Az érkezéskor a felügyeletet gyakorló személy neve és kapcsolattartási adatai, valamint a gyermekhez fűződő viszonya

25. Kiutaztató/beutaztató ügynökség[pic][pic][pic][pic][pic][pic]

[1] SEC (2007)1453

[2] HL ...

[3] HL ...

[4] HL... Nyilatkozat a terrorizmus elleni küzdelemről, 2004. március 25.

[5] Hágai program – A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése megerősítése az Európai Unióban, 2.2. pont: Terrorizmus.

[6] A Tanács nyilatkozata az EU-nak a londoni robbantásokra adott válaszáról (xx. pont). 6.

[7] HL L 164., 2002.6.22., 3. o.

[8] XXXXXXXX

[9] HL L 261., 2004.8.6., 24. o.

[10] COM (2003) 826 végleges, 2003.12.16.

[11] HL L 164., 22.6.2002.6.22., 3. o.

[12] XXXXXXXX

[13] xxxxxxxxxx