ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
11. számú bejegyzés: United States of America Environmental Protection Agency and the Department of Transportation programmes for Light-duty vehicle greenhouse gas emission standards and Corporate Average Fuel Economy Standards (Az Amerikai Egyesült Államok Környezetvédelmi Ügynöksége és Nemzeti Közúti Közlekedésbiztonsági Hivatala, a Közlekedési Minisztérium, a könnyűgépjárművek üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó normáinak és az átlagos vállalati tüzelőanyag-fogyasztás normáinak kialakítására irányuló közlekedési programok)

12. számú bejegyzés: United States of America Environmental Protection Agency and National Highway Traffic Safety Administration, Department of Transportation Programmes for Greenhouse Gas Emissions Standards and Fuel Efficiency Standards for Medium and Heavy-Duty Engines and Vehicles (Az Amerikai Egyesült Államok Környezetvédelmi Ügynöksége és Nemzeti Közúti Közlekedésbiztonsági Hivatala, a Közlekedési Minisztérium, a közép- és nagy teljesítményű motorok és nehéz tehergépjárművek üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó normáinak és tüzelőanyag-gazdaságossági normáinak kialakítására irányuló közlekedési programok)

Az ENSZ globális műszakielőírás-tervezeteinek gyűjteményében felsorolandó műszaki előírások

13. számú bejegyzés: United States of America Environmental Protection Agency and National Highway Traffic Safety Administration, Department of Transportation, Program for Revisions and Additions to the Motor Vehicle Fuel Economy Label: New Fuel Economy and Environment Labels for a New Generation of Vehicles (Az Amerikai Egyesült Államok Környezetvédelmi Ügynöksége és Nemzeti Közúti Közlekedésbiztonsági Hivatala, a Közlekedési Minisztérium, a gépjármű tüzelőanyag-gazdaságossági címkére vonatkozó módosítások és széljegyzetek kialakítását célzó program: új tüzelőanyag-gazdaságossági és környezetvédelmi címke a gépjárművek új generációja számára)
Az irányelvre irányuló javaslat célja, hogy javítsa a nemek egyensúlyát a tőzsdén jegyzett nagyvállalatok vezetőtestületeiben. Azt a célt tűzi ki, hogy a nem ügyvezető igazgatók aránya az alulreprezentált nemhez tartozók körében elérje a 40 %-ot, és előírja a társaságok számára, hogy kiválasztási eljárásaik tekintetében világos és egyértelmű kritériumokat vezessenek be. A célkitűzést 2026. június 30-ig kell elérni. A tagállamok alacsonyabb (33 %-os) célkitűzést is meghatározhatnak, feltéve, hogy az az ügyvezető és a nem ügyvezető igazgatókra egyaránt kiterjed. A nem ügyvezető igazgatók arányára vonatkozó 40 %-os célkitűzés hatálya alá tartozó társaságoknak egyéni kötelezettségvállalásokat kellene tenniük a két nemnek az ügyvezető igazgatók körében való képviseletére vonatkozóan.

·a társaságok számára a számszerűsített célértékek elérésére meghatározott határidő 2026. június 30-ig történő lerövidítése;

·olyan rendelkezések belefoglalása az irányelvbe, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára az eljárási követelmények felfüggesztését, amennyiben ugyanannyira hatékony nemzeti intézkedésekkel rendelkeznek;

·a felülvizsgálati záradék részét képező jelentéstétel és nyomon követés megerősítése: a Bizottság nemcsak arról fog jelentést tenni, hogy teljesültek-e és továbbra is teljesülnek-e a felfüggesztési rendelkezés alkalmazásának feltételei, hanem azt is értékelni fogja, hogy azok a tagállamok, amelyek élnek az említett rendelkezés adta lehetőséggel, továbbra is előrelépést tesznek-e a nők és férfiak kiegyensúlyozottabb képviselete felé a nem ügyvezető igazgatói pozíciók, vagy a tőzsdén jegyzett társaságok esetében valamennyi igazgatói pozíció tekintetében. Amennyiben további előrelépés nem történik, a Bizottság a felülvizsgálati záradéknak megfelelően megfontolja az irányelv felülvizsgálatát.

A Tanács álláspontja maradéktalanul tükrözi az Európai Parlament és a Tanács között 2022. június 7-én létrejött politikai megállapodást. A Bizottság úgy véli, hogy a javasolt irányelv e módosításai összhangban vannak a javaslat eredeti politikai célkitűzéseivel. A Bizottság ezért kész támogatni a Tanács álláspontját.

4.Következtetés

A Bizottság támogatja a Tanács álláspontját.

Ezen irányelv elfogadása fontos mérföldkövet jelent majd a nemek közötti tényleges egyenlőség felé vezető úton az Európai Unióban.
•Arányosság

•A jogi aktus típusának megválasztása

3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

•A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

•Konzultációk az érdekelt felekkel

•Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

•Hatásvizsgálat

A halászati lehetőségekre vonatkozó rendeletek hatályát az EUMSZ 43. cikkének (3) bekezdése szabályozza.

A Földközi-tenger nyugati térségében folytatott tengerfenéki halászatra vonatkozó többéves terv halászati erőkifejtési rendszert vezetett be, hogy megoldja a tengerfenéki állományoknak a Földközi-tenger nyugati térségében történő túlhalászása által jelentett problémát. Emellett a többéves terv 7. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében a halászati erőkifejtés csökkentése kiegészíthető bármilyen idevágó – az uniós joggal összhangban elfogadott – technikai vagy más állományvédelmi intézkedéssel annak érdekében, hogy 2025. január 1-jéig elérhető legyen a becsült halászati mortalitás értéke, amely egy meghatározott halászati gyakorlat alkalmazásával és a jelenlegi átlagos környezeti feltételek mellett hosszú távú maximális hozamot (Fmfh) eredményez. A tudományos szakvélemények alapján az (EU) 2022/110 tanácsi rendelet (a 2022. évi halászati lehetőségekről szóló rendelet) erőkifejtési rendszert vezetett be a horogsoros hajók tekintetében, valamint fogási korlátokat vezetett be a garnélákra vonatkozóan.

A GFCM által a Földközi-tengerre és a Fekete-tengerre vonatkozóan meghatározott halászati lehetőségeket illetően ez a javaslat a nemzetközi szinten elfogadott intézkedéseket végrehajtására tesz javaslatot. A halászati lehetőségek lehetséges hatásainak értékelése szempontjából releváns elemeket figyelembe veszik azon nemzetközi tárgyalások előkészítése és lebonyolítása során, amelyek révén az Unió megállapodik a halászati lehetőségekről harmadik felekkel.

A javaslat nem csupán rövid távú megfontolásokat, hanem egy hosszabb távú szemléletet is tükröz, amelynek köszönhetően a halászat mértéke fokozatosan a hosszú távon fenntartható szintekhez igazodik.
INDOKOLÁS

A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (a továbbiakban: héairányelv) 395. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács, a Bizottság javaslata alapján, bármelyik tagállamot egyhangúlag felhatalmazhatja arra, hogy az említett irányelvben foglaltaktól eltérő különös intézkedéseket alkalmazzon a hozzáadottérték-adó beszedésének egyszerűsítésére vagy egyes adócsalások és -kikerülések megelőzésére.

A Bizottság által 2022. április 19-én iktatott levelében Olaszország a héairányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjától és 168. cikkétől való, általa jelenleg alkalmazott eltérés időbeli hatályának meghosszabbítását kérelmezte. A Bizottság 2022. május 2-án további információkat kért, Olaszország pedig 2022. június 1-jén benyújtotta a kért pontosításokat.

Olaszország kérelme arra vonatkozott, hogy továbbra is alkalmazhassa a héairányelv 168. cikkétől való eltérést, azaz továbbra is 40 %-ra korlátozhassa a héalevonási jogot a nem kizárólag üzleti célra használt motoros közúti járművekkel kapcsolatos kiadások esetében. Ezen túlmenően Olaszország annak engedélyezését is kérte, hogy továbbra is eltérhessen ugyanezen irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjától és héamentességet alkalmazhasson az adóalanyok vállalkozási vagyonának részét képező személygépkocsik magáncélú használatára, amennyiben az adott jármű e határozat értelmében a levonási jogra vonatkozó korlátozás hatálya alá esik.

A héairányelv 395. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2022. június 23-án kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Olaszország kérelméről. A Bizottság 2022. június 24-én kelt levelében értesítette Olaszországot, hogy a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információ a rendelkezésére áll.
ex 1605 10 ex 1605 54 ex 1605 21 ex 1605 29 ex 1902 20 ex 1605 54

Búzakeményítő, só, cukor, ételízesítő keverék, rák és töltelék felhasználásával készült rákgombóc Halhús, tintahaltöltelék, keményítő, só, cukor és ételízesítő keverék felhasználásával készült tintahalgombóc Garnélarák, búzakeményítő, tápióka, víz, zöldhagyma, gyömbér, cukor és só felhasználásával készült garnélagombóc Főként garnélarák, csirke, kukoricakeményítő, növényi olaj, feketebors, szezámmagolaj és víz felhasználásával készült shaomai Garnélarák, só, olaj, cukor, gyömbér, bors, tojás, ecet és szójamártás felhasználásával készült sült garnélawonton Languszta ízesítésű gombóc: tintahal, hal és rák húsából
•Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

•Hatásvizsgálat

•Alapjogok

4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

5.EGYÉB ELEMEK

•Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

A javaslat hatályvesztésre vonatkozó rendelkezést tartalmaz, amely 2025. december 31-én lép életbe.

Amennyiben Lengyelország úgy ítéli meg, hogy a különös intézkedés időbeli hatályát 2025 utánra is ki kell terjeszteni, 2025. március 31-ig be kell nyújtania a meghosszabbítás iránti kérelmet a Bizottsághoz az alkalmazott százalékos korlátozás felülvizsgálatára is kiterjedő jelentéssel együtt.
1. cikk, bevezető szövegrész – 1. cikk, a) pont 1. cikk, b) pont 1. cikk, c) pont 2. cikk 3–10. cikk – 11. cikk – 12. cikk, (1) bekezdés – – 12. cikk, (2) bekezdés – 13. cikk, (1) bekezdés, a), b) és c) pont – 13. cikk, (2) bekezdés, a), b) és c) pont – 14. cikk 15. cikk – 16. cikk 17. cikk – 18. cikk 19. cikk – 20. cikk – –

2. cikk, bevezető szövegrész 2. cikk, 1. és 2. pont 2. cikk, 3. pont 2. cikk, 4. pont 2. cikk, 5. pont 1. cikk 3–10. cikk 11. és 12. cikk 13. és 14. cikk 15. cikk 16. cikk, (1) bekezdés és (2) bekezdés, a), b) és c) pont 16. cikk, (2) bekezdés, d) pont 16. cikk, (3) bekezdés – 17. cikk 18. cikk, (1) bekezdés, a), b) és c) pont 18. cikk, (1) bekezdés, d) és e) pont 18. cikk, (1) bekezdés, f), g) és h) pont 18. cikk, (2) bekezdés – 20. cikk 21. cikk 22. cikk 23. cikk 24–35. cikk – 36. cikk 37. cikk 38. cikk I. melléklet II. melléklet
Az Európai Unió ezt az MFA+-eszközt összesen mintegy 18 milliárd EUR összegben tenné elérhetővé Ukrajna számára kiszámítható, folyamatos, rendezett és időben érkező, rendkívül kedvezményes hitelek formájában, hozzájárulva az ország rövid távú finanszírozási igényeinek fedezéséhez, valamint a kritikus infrastruktúra helyreállításának és a háborút követő újjáépítés első lépéseinek finanszírozásához azzal a céllal, hogy támogassa Ukrajnát az európai integráció felé vezető úton. A támogatás hozzá fog járulni Ukrajna fennmaradó külső finanszírozási hiányának fedezéséhez 2023-ban, és a tervek szerint több részletben kerül majd folyósításra. A kifizetések továbbá az egyetértési megállapodásban megállapított és e rendeletben említett jelentéstételi követelmények és szakpolitikai reformok végrehajtásától függenének, beleértve az Ukrajna által az egyes részletek folyósítása előtt benyújtandó jelentést is. A Bizottság szorosan együtt fog működni a nemzeti hatóságokkal a releváns fejlemények, valamint az egyetértési megállapodásban meghatározott követelmények és szakpolitikai feltételek alkalmazásának nyomon követése érdekében. A támogatást a Bizottság kezeli. A költségvetési rendelettel összhangban egyedi rendelkezések alkalmazandók a csalás és az egyéb szabálytalanságok megelőzése céljából.

Végezetül a Bizottság jelentést nyújt majd be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Ukrajnának az eszköz keretében nyújtott uniós támogatás végrehajtásáról, amely értékelést is tartalmaz. A Bizottság legkésőbb két évvel a rendelkezésreállási időszak végét követően utólagos értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli az eszköz keretében nyújtott, lezárult uniós támogatás eredményeit és hatékonyságát, valamint azt, hogy az milyen mértékben járult hozzá a támogatás céljainak megvalósításához.
Az e javaslatot kísérő elemző dokumentumban szereplő visszamenőleges elemzés megerősítette ezt az értékelést. Arra a következtetésre jutott, hogy az egyenlőtlen bánásmód és a megkülönböztetés elleni küzdelemre és azok megelőzésének fokozására vonatkozó uniós jog végrehajtásának és érvényesítésének biztosítására irányuló törekvés nem valósult meg teljes mértékben. A megkülönböztetés szintje továbbra is magas, és az áldozatok továbbra is kevéssé ismerik jogaikat. Az alacsony bejelentési arány továbbra is jelentős problémát jelent; a megkülönböztetéssel kapcsolatos tudatosság és ismeretek továbbra is korlátozottak. Számos egyenlőséggel foglalkozó szerv a hatáskörök és az erőforrások tekintetében nem rendelkezik megfelelő eszközökkel ahhoz, hogy hatékonyan segítse az áldozatokat.

Az Európai Parlament és a Tanács támogatását fejezte ki az egyenlőséggel foglalkozó szervek megerősítését célzó új szabályok elfogadása iránt. 2021-ben az Európai Parlament felszólította a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az egyenlőséggel foglalkozó szervekre vonatkozó normákról szóló jogszabályra, erősebb felhatalmazást és megfelelő forrásokat biztosítva számukra a fogyatékossággal élő személyekkel szembeni egyenlő bánásmód, valamint az információk mindenki számára hozzáférhető terjesztésének biztosítása érdekében. 2022-ben a Tanács felkérte a tagállamokat, hogy támogassák az egyenlőséggel foglalkozó erős szerveket, és fogadjanak el egy olyan jogi keretet, amely lehetővé teszi e szervek számára, hogy függetlenül töltsék be szerepüket, valamint, hogy a tagállamok biztosítsák számukra a feladataik hatékony ellátásához szükséges megfelelő erőforrásokat. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság hangsúlyozta továbbá, hogy nagyobb támogatásra van szükség az egyenlőséggel és az emberi jogokkal foglalkozó nemzeti szervek számára, különösen függetlenségük javítása, valamint személyzeti és pénzügyi erőforrásaik növelése terén; és támogatását fejezte ki a nemzeti esélyegyenlőségi szervek hatékonyságára, valamint a bennük rejlő lehetőségek, sokrétű szerepük és kapacitásaik fejlesztésére irányuló bizottsági kezdeményezés iránt.

Ezért a 2022. évi munkaprogramjában bejelentetteknek megfelelően a Bizottság kötelező erejű szabályokat javasol az egyenlőséggel foglalkozó szervek szerepének és függetlenségének megerősítése érdekében. Ez a Bizottság 2019–2024-es időszakra vonatkozó politikai iránymutatásaiban meghatározott, a mindenki számára biztosítandó egyenlőségközpontú Unió megteremtésére irányuló bizottsági munka részét képezi.

Ezen irányelv célja, hogy normákat állapítson meg az egyenlőséggel foglalkozó szervekre vonatkozóan, kitérve megbízatásukra, feladataikra, függetlenségükre, szervezeti felépítésükre, hatásköreikre, hozzáférhetőségükre és erőforrásaikra annak biztosítása érdekében, hogy azok, más szereplőkkel együtt:
[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 21.12.2004

COM(2004)819 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK

a munkájuk során vegyi anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók egészségének és biztonságának védelméről szóló, 98/24/EK tanácsi irányelv egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó nem kötelező iránymutatásokról

SEC(2004)1594

A 98/24/EK irányelv[1] 12. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az irányelv értelmében a Bizottság nem kötelező gyakorlati iránymutatásokat dolgoz ki a tagállamokat támogatva, azok nemzeti politikáinak kidolgozására vonatkozóan, valamint a munkavállalók egészségének és biztonságának védelmére vonatkozó jogszabályaiknak való megfelelésük megkönnyítése érdekében, különös tekintettel a 3., 4., 5., és 6. cikkben valamint a II. melléklet 1. szakaszában említett témákra.

Eleget téve ennek a kötelezettségének a Bizottság iránymutatásokat dolgozott ki az alábbi témákörökben:

A 2000/39/EK bizottsági irányelv[2] mellékletében a 98/24/EK irányelvben előírt foglalkozási expozíciós határértékekre (IOELV) vonatkozó listaösszeállítási kötelezettségnek megfelelően szereplő vegyi anyagok foglalkozási expozíciós határértékeinek vizsgálati módszerei.

A veszélyes vegyi anyagok munkahelyi jelenlétéből eredő kockázatok meghatározása, értékelése és folyamatos ellenőrzése.

A veszélyes vegyi anyagokkal kapcsolatos kockázatok megelőzésének általános alapelvei, valamint egyedi kockázat-megelőző és -ellenőrző védintézkedések.

Az ólommal és ionos vegyületeivel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók rendszeres egészségügyi vizsgálata és biológiai szűrése.

Az iránymutatások elkészítésében a Bizottság munkáját a munkahelyi biztonsági, higiéniai és egészségvédelmi tanácsadó bizottság segítette, amely 2004. június 28-án kedvező véleményt fogalmazott meg.

A tanácsadó bizottság úgy véli, hogy az iránymutatások megfelelően foglalkoznak a 98/24/EK irányelv rendelkezéseiben foglalt, fent említett alapvető témákkal.

A bizottság ezen kívül úgy gondolja, hogy az elkészült iránymutatások hasznos referenciaként szolgálnak majd a tagállamok számára a saját iránymutatásuk elkészítése során, különös tekintettel a kis- és középvállalkozásokat érintő iránymutatásokra.

A 98/27/EK irányelv 12. cikke (2) bekezdésével összhangban a Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy a munkavállalók egészségének és biztonságának védelmére vonatkozó nemzeti politikájuk kidolgozása során a lehető legnagyobb mértékben vegyék figyelembe ezeket az iránymutatásokat és biztosítsák, hogy azok minél több érdekelt félhez eljussanak.

[1] HL L 131., 1998.5.5.

[2] HL L 142., 2000.6.16.
[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 25.9.2006

COM(2006) 550 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK

a Kínai Népköztársaságból, Hongkongból és Malajziából származó írható kompakt lemezek (CD-R+/-ek) behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK

a Kínai Népköztársaságból, Hongkongból és Malajziából származó írható kompakt lemezek (CD-R+/-ek) behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről

Ez a jelentés az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (HL L 56, 1996.3.6., 1. o.) 9. cikkének (2) bekezdése alapján készült.

E rendelet 9. cikkében a következő kikötés szerepel:

„Az eljárás megszüntetése intézkedés meghozatala nélkül; végleges vámok kivetése

1. A panasz visszavonása esetén az eljárás megszüntethető, kivéve ha ez a megszüntetés a Közösség érdekeit sértené.

2. Ha – konzultációt követően – nincs szükség védintézkedésekre és a tanácsadó bizottság nem emel kifogást, a vizsgálatot vagy az eljárást meg kell szüntetni. Minden más esetben a Bizottság a konzultáció eredményeiről, az eljárás megszüntetését indítványozó javaslattal együtt, haladéktalanul jelentést terjeszt a Tanács elé. A vizsgálatot megszűntnek kell tekinteni, ha a Tanács egy hónapon belül, minősített többséggel, másként nem határoz.” (kiemelés a szerzőtől).

Az eljárás megszüntetésére irányuló javaslatról tartott konzultációkat követően a tanácsadó bizottságban kifogást emeltek. Az ügy lezárására irányuló javaslat és a konzultáció részletei a mellékletben szerepelnek.

Mellékletek:

1. A tanácsadó bizottság ülésén és azt követően elhangzott vélemények összegzése (bizalmas [EU korlátozott], csak angol nyelven).

2. Bizottsági határozattervezet, melyben a kérdéses eljárás megszüntetésének okai szerepelnek (valamennyi nyelven).
[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 14.11.2006

COM(2006) 681 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

az Európai Közösségek tisztviselőinek és egyéb alkalmazottai nyugdíjjárulékainak mértékéről {SEC(2006)1441}

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

az Európai Közösségek tisztviselőinek és egyéb alkalmazottai nyugdíjjárulékainak mértékéről

A személyzeti szabályzat 83a. cikke értelmében, a XII. melléklet 1. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság minden évben előterjeszti a Tanácsnak a nyugdíjrendszer biztosításmatematikai értékelésének naprakésszé tett változatát. Amennyiben legalább 0,25 százalékpontnyi különbség mutatkozik a járulék jelenleg alkalmazott mértéke és a biztosításmatematikai mérleg fenntartásához szükséges mérték között, a Tanács mérlegeli a járulék kiigazításának szükségességét.

A személyzeti szabályzat XII. melléklete 13. cikkének megfelelően az Eurostat vizsgálatot végzett a rendszerről, amelyben a nyugdíjrendszer biztosításmatematikai egyensúlyának fenntartásához szükséges járulék mértékét 10,4 %-ban állapítja meg. A járulék jelenleg alkalmazott mértéke 10,25%. Így a különbség mintegy 0,15%, ami nem éri el a 83a. cikkben megjelölt küszöböt.

Ennek megfelelően a Bizottság erre az évre nem terjeszt elő javaslatot az Európai Közösségek tisztviselőinek és egyéb alkalmazottai nyugdíjjárulékai mértékének kiigazítására.
[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 29.11.2006

COM(2006) 773 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

Csatlakozási tárgyalások Törökországgal

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

Csatlakozási tárgyalások Törökországgal

1. A Bizottság megállapítja, hogy Törökország nem hajtotta végre teljes mértékben az Ankarai Megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvét, továbbá hogy az áruk szabad mozgására, köztük a szállítóeszközökre vonatkozó korlátozások hatályban maradtak.

2. Ilyen körülmények között, utalva továbbá az Európai Közösség és tagállamai 2005. szeptember 21-i nyilatkozatára, a Bizottság azt ajánlja, hogy a Törökország csatlakozásáról folytatott kormányközi konferencia mindaddig ne nyissa meg a tárgyalásokat azokról a szakterületekről, amelyekre vonatkozóan Törökország a Ciprusi Köztársasággal szemben korlátozásokat tart fenn, amíg a Bizottság meg nem erősíti, hogy Törökország teljesítette vállalásait. E fejezetek a következők: az 1. fejezet az áruk szabad mozgásáról; a 3. fejezet a letelepedési jogról és a szolgáltatásnyújtás szabadságáról; a 9. fejezet a pénzügyi szolgáltatásokról; a 11. fejezet a mezőgazdaságról és vidékfejlesztésről; a 13. fejezet a halászatról; a 14. fejezet a közlekedéspolitikáról; a 29. fejezet a vámunióról; és a 30. fejezet a külkapcsolatokról.

3. A Bizottság továbbá azt ajánlja, hogy mindaddig egy fejezetet se zárjanak le ideiglenesen, amíg a Bizottság meg nem erősíti, hogy Törökország a kötelezettségvállalásait a kiegészítő jegyzőkönyv tekintetében teljes mértékben teljesítette.

4. A Bizottság éves beszámolóiban tájékoztatni fogja a Tanácsot a 2005. szeptember 21-i nyilatkozatban szereplő kérdések tekintetében tett előrelépésről.

5. Tekintettel az elért eredményekre a munkának most az átvilágítási folyamat befejezésére kell irányulnia. A tárgyalási keretnek megfelelően azon fejezetek megnyitásával kell továbbhaladni, amelyek esetében a technikai előkészületek már befejeződtek.

6. A Bizottság hangsúlyozza, nagyon fontos volna újraindítani azt a folyamatot, amelynek révén 2007-ben az ENSZ védnöksége alatt sor kerülhetne a ciprusi kérdés átfogó rendezésére irányuló teljes körű tárgyalásokra.