Emellett a térség tekintélyelvű rendszerei veszélyeztetik a demokratikus alapelveket és az emberi jogokat, és ezzel a térség stabilitását. Hasonlóképpen, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok és a gazdasági kényszer egyre inkább aláássák az átlátható kereskedelmi szabályokon alapuló, egész világra kiterjedő egyenlő versenyfeltételek megteremtésére irányuló erőfeszítéseket. Ezek a fejlemények fokozzák a feszültséget a kereskedelem, illetve az ellátási és értékláncok terén. A Covid19-világjárvány próbára tette a gazdaságok rezilienciáját, még inkább rávilágított az EU és az indiai–csendes-óceáni partnerek egymástól való kölcsönös függőségére, valamint rámutatott arra, hogy a világpiacokhoz való nyitott, diverzifikált és torzításmentes hozzáférés hatására az EU és az indiai–csendes-óceáni partnerek is reziliensebbé válnak. Végezetül, a jelenlegi afganisztáni válság is mutatja, hogy a térségben zajló események közvetlen hatással vannak Európa biztonságára.

Az indiai–csendes-óceáni térség geopolitikai dinamikája az elmúlt években élénk versenyt eredményezett, ideértve a vitatott területek és tengeri övezetek miatti feszültségeket is. Jelentős katonai kapacitásépítésre került sor, többek között Kínában, és az indiai–csendes-óceáni térségnek a világ összes katonai kiadásából való részesedése a 2009. évi 20 %-ról 2019-re 28 %-ra nőtt. A regionális problémás területeken, például a Dél-kínai-tengeren és a Kelet-kínai-tengeren, valamint a Tajvani-szorosban tapasztalható erődemonstráció és fokozódó feszültség közvetlen hatást gyakorolhat Európa biztonságára és jólétére. A hibrid fenyegetések száma is növekszik, többek között a kiberbiztonság terén.

Az indiai–csendes-óceáni térség a globális környezeti kihívások fontos forrása és egyben a kihívásokra adott megoldások potenciális haszonélvezője is. A térségnek a világ szén-dioxid-kibocsátásában való részesedése 2000 óta 37 %-ról 57 %-ra nőtt, és 2030-ra a globális energiakereslet növekedésének több mint 70 %-a köthető ide. Az éghajlatváltozás várhatóan még inkább fokozza a tengeri biodiverzitásra, a természeti erőforrásokra és a halállományra nehezedő nyomást, megváltoztatva az ökoszisztéma dinamikáját. Az indiai–csendes-óceáni térségben több olyan terület is van, amely kiemelten fontos a tengeri biodiverzitás szempontjából. Ilyen például a Korall-háromszög, amely a világ korallfajai 76 %-ának ad otthont, és 120 millió ember életterét biztosítja. A Dél-kínai-tenger egymagában a globális szinten kifogott halmennyiség mintegy 12 %-át adja, és a világ halászhajóinak több mint fele itt működik. Ezért a térség központi szerepet játszik az éghajlatváltozás mérséklése és bolygónk kényes ökológiai egyensúlyának védelme szempontjából.

·kétoldalú és többoldalú együttműködés a partnerekkel a Párizsi Megállapodás és a biológiai sokféleségről szóló egyezmény célkitűzéseinek elérése érdekében,

·a régóta fennálló többoldalú és regionális együttműködés folytatása az Egyesült Nemzetek Szervezetével és a Bretton Woods-i intézményekkel, illetve a regionális szervezetekkel – például az ASEAN-nal és az Afrikai Unióval – az Indiai-óceán nyugati térségében,

·a valóban inkluzív szakpolitikai döntéshozatal és együttműködés támogatása, ahol számít a civil társadalom, a magánszektor, a szociális partnerek és más kulcsfontosságú érdekelt felek véleménye,

·olyan, egymást kölcsönösen támogató kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok kialakítása a térséggel, amelyek ösztönzik az inkluzív gazdasági növekedést és stabilitást, valamint a konnektivitás előmozdítása és megkönnyítése,

·partnerként való szerepvállalás a régióban a globális demográfiai tendenciák hatásának tudatosítására irányuló erőfeszítéseink során.

Az EU továbbra is következetesen védeni fogja az emberi jogokat és a demokráciát, és továbbra is élni fog a rendelkezésére álló valamennyi eszközzel, ideértve a politikai és emberi jogi párbeszédeket és konzultációkat, a kereskedelmi kedvezményeket, valamint az emberi jogi szempontok érvényesítését valamennyi uniós szakpolitikában és programban. Az EU továbbra is alkalmazni fogja a korlátozó intézkedések (szankciók) rendszerét a világszerte elkövetett súlyos emberi jogi jogsértésekért és visszaélésekért felelős, azokban részt vevő vagy azokkal összefüggésbe hozható személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben. A nemzetközi fórumokon az EU együtt fog működni a hasonlóan gondolkodó indiai–csendes-óceáni partnerekkel annak érdekében, hogy megakadályozzon minden olyan kezdeményezést, amely veszélyezteti a nemzetközi szokásjogban és a nemzetközi emberi jogi okmányokban rögzített emberi jogokat.

Az EU kiemelt feladataként továbbra is támogatni fogja az emberi jogok és a nemek közötti egyenlőség teljes körű érvényesítését a nők és lányok számára, lehetővé fogja tenni a polgári és politikai döntéshozatalban való aktív részvételüket, és törekedni fog az ellenük irányuló erőszak minden formájának felszámolására. Az EU emellett továbbra is támogatni fogja a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájával szembeni fellépéseket, az etnikai és vallási kisebbségek jogait, valamint a számos indiai–csendes-óceáni országban továbbra is kiszabható halálbüntetés eltörlését. Az EU továbbá elő fogja mozdítani a tisztes munkát és az ILO nemzetközi munkaügyi normáinak tiszteletben tartását annak érdekében, hogy felszámolja a globális ellátási láncokban a gyermekmunkát és a kényszermunkát.

Végül az EU továbbra is elő fogja mozdítani a nemzetközi humanitárius jognak való megfelelést. Továbbra is támogatni fogja a humanitárius hozzáférést, és életmentő segítséget nyújt a rászorulóknak. Az EU támogatni fogja a kiterjedt és elhúzódó menekültügyi problémák – például az afganisztáni helyzet és a rohindzsa válság – tartós megoldását.

3. Partnerség ÉS együttműködés

Az EU és az indiai–csendes-óceáni térség kapcsolata egyrészt a történelmi, kulturális és kereskedelmi kapcsolatokon, másrészt a több évtizedes jelentős együttműködésen és segítségnyújtáson alapul. Ezzel összefüggésben az EU:

·el fogja mélyíteni szerepvállalását, és meg fogja erősíteni a megbízható partnerként betöltött szerepét, miközben hozzáadott értéket teremt a térségbeli összes partnerével régóta fennálló kapcsolatok terén,

·meg fogja erősíteni az együttműködést a multilaterális és regionális szervezetekkel, például az ASEAN-nal, valamint a nemzetközi pénzügyi szervezetekkel annak érdekében, hogy előmozdítsák a hatékony, szabályokon alapuló multilateralizmust az indiai–csendes-óceáni térségben.

·válságkezelési, konfliktusmegelőzési és rezilienciaépítő kezdeményezéseket fog indítani,

·együtt fog működni a tagállamokkal az „Európa együtt” megközelítés keretében, konkrét országos és regionális szintű kezdeményezések révén.