BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA amely a következő dokumentumot kíséri Javaslat: a Tanács rendelete az ECSEL közös vállalkozásról /* SWD/2013/0256 final */





BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA amely a következő dokumentumot kíséri Javaslat: a Tanács rendelete az ECSEL közös vállalkozásról Bevezetés Ez a dokumentum egy, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. cikke szerinti közös vállalkozásként létrehozott, elektronikai alkatrészekhez és rendszerekhez kapcsolódó közös technológiai kezdeményezés hatásvizsgálatát ismerteti. Illeszkedik a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramhoz. A hetedik keretprogram alapján ENIAC és ARTEMIS néven két közös vállalkozás alakult a nanoelektronika, illetve a beágyazott számítástechnikai rendszerek területén. Ezek azt a célt tűzték ki, hogy növeljék és ösztönözzék a magán- és a közszféra kutatási és innovációs beruházásait két olyan, egymást kiegészítő területen, amelyek kiemelt jelentőséggel bírnak az európai ipari hálózat számára. Az ENIAC és ARTEMIS közös vállalkozások tapasztalataira építve a jelen kezdeményezés egyszerűsített és egységes szerkezetre épül, célirányos cselekvéseket foglal magában az elektronikai alkatrészek és beágyazott rendszerek különböző területei közötti szinergiák erősítésére, és lényegesen egyszerűbbé teszi a megvalósítási módszereket. A kezdeményezés az EU elektronikai alkatrészekkel és rendszerekkel kapcsolatos stratégiájának központi pillére. Az alkalmazott eljárás összhangban van a Bizottság előzetes hatásvizsgálatokra vonatkozó iránymutatásaival. 1. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA 1.1 Háttér Amellett, hogy az elektronikai alkatrészek és rendszerek világszerte igen jelentős, 1000 milliárd euró összegű forgalmat bonyolító iparágat képviselnek, a gazdaság egészében a termelékenység javításának alapját képezik, és kulcsszerepük van a társadalmi kihívások kezelésében. Európa konkrétan két fő kihívással szembesül az elektronikai alkatrészek és rendszerek területén. Az egyik az értéklánc azon alapelemeinek a kézben tartása (tervezés, gyártás és végtermékekbe való beépítés), amelyek létfontosságúak az Európában zajló elektronikai értékteremtés fenntarthatóságának biztosításában, beleértve számos más európai iparág versenyképességét is. A másik az európai innovációs láncban fellelhető súlyos hiányosságok pótlása és annak biztosítása, hogy a kutatás területén elért kiváló eredmények üzleti téren is meghozzák gyümölcsüket. A fenti kihívások kezelése során Európának ádáz globális versenyben kell helytállnia, és meg kell küzdenie az iparának csökkenő piaci részesedéséből és a K+F+I, illetve a gyors ütemű technológiai fejlődés magas költségeiből adódó problémákkal. · Az elektronikai alkatrészek ágazata és az ipari hálózat egyéb elemei közötti szoros kapcsolat kiemelt jelentőségű Európa számára. A kontinens elektronikai gyártásának megszűnése valószínűleg az értéklánc többi részének fokozatos eltűnéséhez vezetne. Mindez nemcsak magát az ágazatot érintené, hanem a gazdaság számos más területén is hatással lenne a munkahelyekre és a növekedésre. · A beágyazott számítástechnikai rendszerek területén tevékenykedő európai vállalatok kilátásai már kedvezőbbek, bár kihívások itt is akadnak, például az alapvető IKT-platformok tekintetében alkalmazási és tartalmi szinten egyaránt nem uniós szereplők uralják a piacot, továbbá a beágyazott számítástechnikai rendszerek egyre inkább hálózati, internetes jellegűvé válnak, ami üzleti lehetőségeket jelent, ugyanakkor magában rejti az új szereplők színre lépésének és a webet jelenleg uraló nem uniós szereplők okozta versenynek a veszélyét is. · Az elektronikai alkatrészek és rendszerek egységes piacának a növekedése az elmúlt tíz évben meghaladta az évi 6 %-ot, és az elkövetkezendő évtizedre is hasonlóak a kilátások. Az ágazat növekedésében jelentős szerepe van az innovációnak, amelyet a forgalom legalább 15 %-át kitevő K+F ráfordítások fémjeleznek. A növekvő K+F költségek és az egész gazdaságot érintő átgyűrűző hatások miatt elengedhetetlenné váltak a köz-magán társulások. · A versenyképesség fenntartásához létfontosságú a technológiai és gyártási komplexitás elsajátítása, amely óriási, több milliárd eurós befektetéseket igényel úgy a K+F+I, mint a gyártási és tervezési létesítmények területén. Eddig az európai beruházások elégtelenek, a szakpolitikák pedig szétaprózottak voltak, aminek következtében az európai szereplőknek a félvezetőpiacon birtokolt piaci részesedése világszerte csökkent, jelenleg 10 % alatt van. A tagállamoknak saját prioritásaik vannak iparuk támogatása tekintetében, ám az adott ágazathoz nyújtandó támogatás mértéke meghaladja egyéni lehetőségeiket. 1.2 A megvalósításban fellelhető problémaforrások Az ENIAC és ARTEMIS közös vállalkozások időközi értékelései rávilágítottak néhány olyan kérdésre, amelyekkel egy új közös vállalkozás létrehozása esetén foglalkozni kell a relevancia, az eredményesség, a hatékonyság és a kutatási minőség javítása érdekében. Az elektronikai alkatrészekre és rendszerekre vonatkozó integrált európai stratégia A második időközi értékelés azt az ajánlást tartalmazza, hogy a közös technológiai kezdeményezésekhez átfogó európai kutatási stratégia szükséges. E stratégia segítségével elkerülhetők az erőfeszítésekben jelentkező párhuzamosságok, előmozdítható a fenntartható kapcsolatrendszer kialakulása az elektronikai alkatrészek és rendszerek ágazatában, és hatékony eszköz adható az európai érdekelt felek kezébe a technológiai fejlesztésekhez, a fejlett alkatrészek igénybevételéhez és a főbb gazdasági ágazatok által használt elektronikai rendszerek területén betöltendő vezető szerep megerősítéséhez. A hatékonyabb megvalósítás jogalapjának megteremtése Mindkét időközi értékelés olyan jogi alapon javasolta megvalósítani a közös technológiai kezdeményezést, amely jobban igazodik a köz-magán társulások sajátosságaihoz, alacsonyabb igazgatási terheket ró a résztvevőkre, és nagyobb fokú rugalmasságot biztosít. Hatékonyabb irányítás és stratégiai tervezés Mindkét időközi értékelés megállapítja, hogy az irányító testület túl sok időt fordít az operatív ellenőrzésére és túl keveset a stratégiai kérdések megvitatására. Csökkenteni kell az igazgatási terheket annak érdekében, hogy nagyobb számban vegyenek részt a programban magas szintű ágazati képviselők. Nagyobb elkötelezettség és igazodás a tagállamok prioritásaihoz Mindkét időközi értékelés azt ajánlotta, hogy a tagállamok vállalják egy többéves finanszírozási rendszer létrehozását. Ez lehetővé tenné a stratégiai menetrendkészítést, és segítségével az érdekelt felek előre tudnának tervezni. Az utóbbi körülmény létfontosságú, figyelembe véve a beruházások méretét és a hosszú időn keresztül végzendő folyamatos kutatómunka szükségességét. Részvételi feltételek harmonizálása Az időközi értékelések kiemelték a nemzeti eljárások és követelmények részt vevő tagállamok közötti harmonizációjának szükségességét. Ennek keretében, ahol csak lehetséges, harmonizálni és szinkronizálni kell a tagállami részvételi szabályokat, finanszírozási arányokat és eljárásokat. Egyszerűsített eljárások jobb nyomon követéssel és értékeléssel Mindkét időközi értékelés számos ajánlást fogalmazott meg a eljárások egyszerűsítésére, valamint a jobb nyomon követésre és értékelésre vonatkozóan. Különösen ajánlották az értékelési és kiválasztási folyamat felülvizsgálatát, hogy a projektportfólió jobban megfeleljen az átfogó stratégiának. 2. A szubszidiaritás elemzése Az európai kezdeményezésre vonatkozó jelen javaslat a Horizont 2020 megvalósítása keretében kerül benyújtásra: „A fenti feltételek szerint további támogatás nyújtható az alábbi, a hetedik kutatási keretprogram keretében a Szerződés 187. cikke szerint létrehozott közös technológiai kezdeményezéseknek és közös vállalkozásoknak: az Innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés (IMI), a Tiszta Égbolt közös vállalkozás, az Egységes európai égbolt ATM-kutatási projekt (SESAR), az Üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai közös vállalkozás (FCH), valamint a beágyazott számítástechnikai rendszerekre irányuló közös technológiai kezdeményezés (ARTEMIS) és a nanoelektronika (ENIAC). E két utóbbit egy közös kezdeményezés keretében lehet egyesíteni.” Egyértelmű, hogy egyetlen tagállamban sem található meg minden olyan vállalat, amely képes lenne bármely, elektronikai alkatrészeket és rendszereket igénybe vevő alkalmazási ágazat teljes láncolatának ellátására. A kezdeményezés együttműködő jellegéből adódóan lehetővé teszi egész Európára kiterjedő konzorciumok létrehozását, amelyek hatékonyabban használják az európai kapcsolatrendszert és csökkentik a szétaprózottságot. A jelenlegi ARTEMIS és ENIAC közös vállalkozások kiváló lehetőséget kínáltak az európai méretű együttműködésre, a kritikus tömeg létrehozására és a beruházások kiaknázására. Az első és a második időközi értékelés erősen ajánlotta egy hasonló kezdeményezésnek a Horizont 2020 keretén belüli megvalósítását. 3. Célkitűzések A versenyképesség fenntartása érdekében Európának továbbra is a technológiai fejlődés élvonalában kell maradnia, és gyorsabban kell megvalósítania a technológiák kiaknázását. A javasolt kezdeményezés az EU elektronikai ágazati stratégiájának központi pillére, amelynek célja az európai termelés piaci részesedésében tapasztalható jelenlegi csökkenés megfordítása, továbbá a következő hét évben 250 000 új munkahely létesítése az ágazatban és több mint 100 milliárd euró további innovációs és termelési célú magánbefektetés megvalósítása az adott területen[1]. A jelen kezdeményezés céljai konkrétan az alábbiak: · annak elősegítése, hogy az Unió elektronikai alkatrészekkel és rendszerekkel foglalkozó ágazata megerősödjön és globálisan versenyképessé váljon; · az elektronikai alkatrészek és rendszerek rendelkezésre állásának biztosítása a kulcsfontosságú piacok számára és a társadalmi kihívások kezeléséhez annak érdekében, hogy Európa továbbra is a technológiai fejlődés élvonalában maradjon, megszűnjön a szakadék a kutatások és azok hasznosítása között, javuljanak az innovációs képességek és növekedjen az európai gazdaság és foglalkoztatottság; · a stratégiák összehangolása a tagállamokkal a magánberuházások vonzása és a rendezett államháztartás biztosítása érdekében az erőfeszítésekben jelentkező párhuzamosságok és szétaprózottság elkerülésével, továbbá a kutatási és innovációs szereplők részvételének megkönnyítése; · a félvezető és intelligens rendszerek európai gyártási kapacitásainak fenntartása és növelése, beleértve a berendezések gyártása és az anyagfeldolgozás területén betöltendő vezető szerepet; · domináns szerep a tervezés és a rendszerfejlesztés területén, beleértve a beágyazott technológiákat; · világszínvonalú infrastruktúrához való hozzáférés biztosítása minden érdekelt fél számára az elektronikai alkatrészek, valamint a beágyazott és intelligens rendszerek tervezéséhez és gyártásához; · dinamikus kapcsolatrendszer kiépítése innovatív kis- és középvállalkozások (kkv) bevonásával, a meglévő klaszterek erősítésével és új klaszterek létrehozásának elősegítésével ígéretes új területeken. Ezért a kezdeményezés arra törekszik, hogy (i) uniós szinten létrehozza a magán- és állami beruházások kritikus tömegét, (ii) áthidalja a kutatások és a piac közötti, „halálvölgynek” is nevezett szakadékot a multidiszciplináris kutatás- és technológiafejlesztés elősegítésével a teljes innovációs láncban, felölelve a 2–8. technológiai készültségi szinteket, beleértve a kísérleti gyártósorokat és a nagyszabású alkalmazási kísérleteket, valamint (iii) közel hozza egymáshoz az érték- és innovációs láncok szereplőit, egyebek mellett a felhasználókat és a kkv-kat, annak érdekében, hogy közösen kezeljék az elektronikai alkatrészek és rendszerek tervezésével és gyártásával kapcsolatos nehézségeket. 4. Szakpolitikai megoldási lehetőségek Az elektronikai alkatrészekkel és rendszerekkel kapcsolatos közös technológiai kezdeményezés megvalósításához öt lehetőséget mérlegeltek: · a) A jelenlegi ENIAC és ARTEMIS kezdeményezések felhasználása feladataiknak a Horizont 2020 új keretrendszerében történő átdolgozásával és módosításával; · b) A tervezett tevékenységek külön e célra szolgáló PPP nélküli elvégzése a Horizont 2020 keretében zajló együttműködési projektek szokásos gyakorlatai alapján; · Egyetlen új PPP létrehozása a jelenlegi ENIAC és ARTEMIS helyett, amely a következő formákban valósulhat meg: · c) Szerződéses PPP (külön e célra létrehozott jogi személy nélkül); · d) Kétoldalú intézményi PPP (külön e célra létrehozott jogi személy tagállami részvétel nélkül); · e) Háromoldalú intézményi PPP (külön e célra létrehozott jogi személy tagállami részvétellel); Két lehetőséget elvetettek: „semmilyen intézkedés” (vagyis a terület minden közfinanszírozási támogatásának leállítása uniós szinten) és „a jelenlegi közös technológiai kezdeményezések idő előtti végelszámolása” (vagyis az ARTEMIS és ENIAC közös vállalkozások leállítása 2017-ig tartó normál élettartamuk lejárta előtt). 5. Hatásvizsgálat A gazdasági hatás a következőkre terjed ki: · Versenyképességi, kereskedelmi és beruházási szempontok – a kezdeményezés tőkeáttételi hatása a közösségi és magánforrásokra, a beruházások nagyságrendje és a kritikus tömeg, együttműködési potenciál és a technológiafejlesztés és a piac közötti szakadék áthidalása; · Kutatás és innováció – szinergia az ágazati és nemzeti prioritásokkal; a kiválóság előmozdítása a kezdeményezés által, megkönnyítve az Európai Kutatási Térség irányába történő előrelépést; · Érdekelt felek – ágazat – technológiaszolgáltatók és -felhasználók, beleértve a kkv-kat, a kutatási és technológiai szervezeteket és az egyetemeket, EU, tagállamok és régiók, valamint a kezdeményezés előnyeit élvező polgár/fogyasztó. A társadalmi hatás keretében a következőket kell megvizsgálni: · Foglalkoztatás – kapcsolódik a gazdasági hatáshoz. A kezdeményezés által érintett ipari ágazatok a magasan képzett műszaki szakemberek legfontosabb közvetlen munkáltatói; · Társadalmi kihívások kezelésének lehetőségei az európai polgárok számára fontos területeken (pl. közlekedés, egészségügy, energia) – az elektronikai alkatrészek és rendszerek fejlesztése és megvalósítása nélkülözhetetlen e társadalmi hajtóerők szempontjából. A környezeti hatás elsősorban az energiafogyasztás csökkenésével kapcsolatos. A mintegy 1,2 milliárd euró összegű uniós hozzájárulás 2020-ig mintegy 8 milliárd eurónyi beruházási programot eredményezne. Ez az ágazat által bejelentett teljes beruházási összeg jelentős része lenne. Az EU igazgatási terhei az operatív hozzájárulás 2 %-a körül lennének. 6. A megoldási lehetőségek összehasonlítása A lehetőségek összehasonlítása kapcsán három egymáshoz kapcsolódó szint kerül bemutatásra. Az első szint az öt lehetőség a) kiindulási állapothoz viszonyított előnyeit vizsgálja három tengely – eredményesség, hatékonyság, koherencia – mentén. || Célkitűzések || Lehetőség b) || Lehetőség c) || Lehetőség d) || Lehetőség e) Eredményesség || 1.1 Versenyképesség javítása || - || + || + || + 1.2 Az innovációs és értéklánc lefedése || - || + || + || + 1.3 Társadalmi kihívások leküzdése és új piacok létrehozása || - || - || = || + 3.1 Az Unión belüli gyártás fenntartása és növelése || - || - || - || + 3.2 Vezető szerep a berendezések és az anyagok területén || - || - || - || = 4.1 Elektronikai alkatrészek rendelkezésre állása || - || - || = || + 4.2 Vezető szerep a rendszerfejlesztés területén || - || = || + || + Hatékonyság || 2.1 Kiemelkedő multidiszciplináris kutatási tevékenységek szervezése és végzése || = || = || + || + 2.3 Erőforrások mobilizálása és egyesítése || - || - || - || + 5.2 A program hatékony végrehajtása || + || = || + || + 5.3 Az eredmények kiaknázására és a kkv-k növekedésének elősegítésére szolgáló szinergiák || - || - || + || + 5.4 Az erős európai dimenzióval rendelkező projektekben való részvétel megkönnyítése || + || + || + || = 5.6 Érdekelt felek együttműködése és koordinálása || - || = || + || + Koherencia || 2.2 Stratégiák összehangolása || - || = || = || + 3.3 Magas technológiai készültségi szintek támogatása || - || - || - || + 5.1 Stratégiai kutatási és innovációs menetrend kidolgozása || - || = || + || + 5.5 Tervezési és gyártási infrastruktúrához való hozzáférés || - || = || + || + 5.7 Emberi készségek folyamatos biztosítása || = || = || = || = A második a Horizont 2020 keretprogramra vonatkozó javaslatban a PPP-k azonosítása kapcsán felsorolt követelményeket vizsgálja: · Az a) és e) lehetőségek a legkedvezőbbek a cselekvés uniós szintű hozzáadott értéke szempontjából (legjobb koherencia); · Az e) lehetőség esetében a legnagyobb az ipar versenyképességére, a fenntartható fejlődésre és a társadalom-gazdaságtani kérdésekre gyakorolt hatás nagyságrendje (legjobb eredményesség); · Az a) és e) lehetőségek esetében a legerősebb a közös szemléleten és egyértelműen kijelölt célkitűzéseken alapuló hosszú távú kötelezettségvállalás valamennyi partner részéről (legjobb eredményesség és koherencia); · Az e) lehetőség a legerősebb az igénybe vett források nagyságrendje és a további kutatási és innovációs beruházások mozgósítására való képesség szempontjából (legjobb hatékonyság); · A c), d) és e) lehetőségek révén lehetővé válik az egyes partnerek szerepének egyértelmű meghatározása (legjobb hatékonyság és koherencia). A harmadik szint az időközi értékelések során azonosított fejlesztési lehetőségek fényében vizsgálja meg a lehetőségeket. || Lehetőség b) || Lehetőség c) || Lehetőség d) || Lehetőség e) Integrált európai stratégia || - || - || + || + Hatékonyabb megvalósítás lehetővé tétele || - || = || = || + Hatékonyabb irányítás és stratégiai tervezés || - || - || + || + Nagyobb elkötelezettség és igazodás a tagállamok prioritásaihoz || - || - || - || = Részvételi feltételek harmonizálása || = || + || + || = Egyszerűsített eljárások jobb nyomon követéssel és értékeléssel || = || = || + || + Összességében a kritikus tömeg megvalósítása és a beruházás megtérülése szempontjából a legkedvezőbb lehetőség az e) „Háromoldalú intézményi köz-magán társulás megvalósítása”, vagyis egy K+F+I tervekre épülő partnerség az alkatrészektől a rendszerekig terjedő hatókörrel, amely egyesíti az erőforrásokat számos nagyszabású intézkedés támogatására, amelyekkel áthidalható a „halálvölgy” és összhangba hozhatók a stratégiák és a források (regionális, nemzeti és uniós szinten). Az e) lehetőség megvalósításához új jogi személyt kell alapítani az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. cikke szerint. Ez egy „PPP szerv” formájában öltene testet a PPP szervekre vonatkozó, a pénzügyi szabályok 209. cikkében említett költségvetésirendelet-mintát követve, amely az 58. cikk (1) bekezdése c) pontjának iv. alpontja szerinti közvetett irányítással lenne megbízva. Átvenné a jelenlegi ARTEMIS és ENIAC közös vállalkozások valamennyi jogát és kötelezettségét. 7 Értékelés és nyomon követés Az értékelés és a nyomon követés három szinten valósul meg. A kezdeményezés szintjén a Bizottság elvégzi a közös vállalkozás félidős és végső értékelését független szakértők bevonásával. Ezek az értékelések megvizsgálják a stratégiai célok elérése tekintetében megvalósult eredményeket, a végrehajtás hatékonyságát/eredményességét, valamint a magántagok elkötelezettségét a projektek során és azok befejezése után. A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot és az Európai Parlamentet az értékelés eredményéről. Projektszinten létrejön egy mechanizmus az eredmények és az egyes projektek minőségének mérésére. Ezenkívül a projekt időtartama alatt és azt követően nyomon követik az eredmények felhasználását és terjesztését a második időközi értékelő testület ajánlásai alapján. A közös technológiai kezdeményezés fent említett céljai tekintetében elért eredményeket éves szinten nyomon követik a hatásvizsgálatban azonosított főbb teljesítménymutatók (KPI) alapján. A közös vállalkozás beszámolóit független könyvvizsgálati szerv ellenőrzi éves rendszerességgel. A közös vállalkozás műveleti képességét évente értékelik az ügyvezető igazgató jelentése alapján a hatásvizsgálatban azonosított mintegy hét főbb teljesítménymutató figyelembevételével. Ezen túlmenően minőségi ellenőrzésre is sor kerül más fontos szempontok alapján, például: · Eljárások nyíltsága és átláthatósága; · A közös technológiai kezdeményezés, más uniós kezdeményezések és a nemzeti és regionális intézkedések összehangolása; · Összeférhetetlenség elkerülése; · Pénzügyi ellenőrzés; · Felelősségteljes irányítás ellenőrzése. [1] Az ágazat javaslatai a tervezett partnerség számára.