HU    HU HU 
 
HU    HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 7.7.2010 
SEC(2010) 828 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA, 
  
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
  
Javaslat: 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVE 
a 97/68/EK irányelvnek a rugalmas végrehajtá si eljárással forgalomba hozott motorokra 
vonatkozó rendelkezések tekintetében történ ő módosításáról 
COM(2010)362 final 
SEC(2010)829 
 
 
 
HU 2   HU BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA, 
  
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
  
Javaslat: 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVE 
a 97/68/EK irányelvnek a rugalmas végrehajtá si eljárással forgalomba hozott motorokra 
vonatkozó rendelkezések tekintetében történ ő módosításáról 
 
HU 3   HU 1. P ROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
A nem közúti mozgó gépekr ől szóló 97/68/EK irányelv1 (Non-Road Mobile Machinery 
Directive, NRMM) célja, hogy szabályozza a nem közúti mozgó gépekbe – többek között 
építőipari, mez őgazdasági és erdészeti gépekbe, vasúti motorkocsikba és mozdonyokba, 
illetve belvízi hajókba – beépített motorok, az állandó fordulatszámon m űködő motorok 
(amelyeket általában generátorokban, sziv attyúkban és hasonlókban használnak) és a 
különböző gépekben (többek között kézi berendezésekben, például láncf űrészekben) használt 
kis benzinmotorok kipufogógáz-kibocsátását s zén-monoxid (CO), szénhidrogének (CH), 
nitrogén-oxidok (NO x) és részecskék (PM) tekintetében. 
A dízelmotorok többségének típusjóváhagyása kor alkalmazandó kibocsátási határértékek 
jelenlegi szakasza a III A szakasz. Ezt – motorteljesítmény-kategóriától függ ően – a 2011-t ől 
kezdődően forgalomba kerül ő motorok esetében a szigorúbb III B szakasz határértékei fogják 
felváltani. A motorok konfigurációjának, mére tének vagy tömegének szükséges változásai 
azonnali drámai hatással vannak az eredetiberen dezés-gyártókra (OEM). A III B szakasznak 
megfelelő motorok el őállításához szükséges technika i megoldások általában még nem 
véglegesek. Mivel a motorok és a gépek újratervezése nem végezhet ő el párhuzamosan, 
hanem csak egymás után, így az eredetib erendezés-gyártóknak további kutatásokat és 
műszaki fejlesztéseket kell végezniük av égett, hogy a III B szakasznak megfelel ő gépek 
kerüljenek forgalomba. A gép felépítésének átte rvezése mellett a gép gyártósorát is át kell 
alakítani (további tér, nyersanyag-kezelési és -raktározási költségek stb.). Az NRMM-irányelv 
hatálya alá tartozó gépek esetében a helyzet a következ ő: 
• Az építőipari és mez őgazdasági gépeknél az eredetiberendezés-gyártóknak 
további m űszaki megoldásokat kell találni uk, így a K+F terén fokozott 
erőfeszítésekre van szükség. 
• A vasúti motorkocsikat gyártó ered etiberendezés-gyártóknak kevesebb 
nehézségük van, mivel általában közúti ha sználatra már kifejlesztett motorokat 
használnak. Problémát jelent visz ont, hogy át kell tervezniük a járm űveket, hogy a 
motor és az utókezel ő rendszerek elférjenek a sz űk térben. 
• A legnagyobb nehézségekkel a mozdonygyártó eredetiberendezés-gyártók néznek 
szembe: 2012. január 1-jéig biztosan nem fogj ák teljesíteni az új határértékeket. A 
III B szakasznak megfelel ő járművek kialakítása még el sem kezd ődött. 
Az új kibocsátási határérték eknek való megfelelés jelent ős költségeket jelent az 
eredetiberendezés-gyártóknak. A nem várt globális pénzügyi és gazdasági válság 2008 vége óta súlyosan érinti a nem közúti mozgó gépe ket gyártó európai ipar  nagy részét. 2009-ben 
különösen az épít őipari berendezések és a mez őgazdasági gépek értékesítése esett vissza – a 
piaci szegmenst ő
l függően akár 60%-kal is –, és 2010 végéig a legfrissebb el őrejelzések sem 
várnak fellendülést. Nehézségek a vasúti motorkocsiknál is el őfordulnak, bár a válság hatásai 
nem tűnnek olyan súlyosnak, mint az épít őipari berendezéseknél és a mez őgazdasági 
gépeknél. Az értékesítés csökkenése miatt az eredetiberendezés-gyártók híján vannak az 
ahhoz szükséges pénzügyi eszközöknek, hogy id őre elő tudják gyártani az új kibocsátási 
határértékeknek megfelel ő gépeket. 
                                                 
1 HL L 59., 1998.2.27., 1. o., magyar nyelv ű különkiadás, 13. fejezet , 020. kötet, 17. o. 
 
HU 4   HU Az NRMM-irányelv Bizottság által javasolt módosítása megfelel ő választ jelent a fent leírt 
kedvezőtlen piaci körülményekre. 
2. A  SZUBSZIDIARITÁS ELEMZÉSE  
A javaslat tiszteletben tartja a szubszidiarit ás elvét: az irányelv már harmonizálja a 
forgalomba kerül ő motorok típusjóváhagyását, így a tagállamok önállóan nem 
cselekedhetnek. 
3. C ÉLKITŰZÉSEK  
A módosítás általános célkit űzése, hogy a jelenlegi gazdasági válság által bizonyos motor- és 
gépgyártókra gyakorolt hatást a lehet ő legjobb helyen csillapít sa, és így fennmaradjon a 
versenyképesség és a foglalkoztatás. Ugyanakkor célja az is, hogy a lehet ő leginkább 
korlátozza azt a lehetséges negatív körny ezeti hatást, amely bizonyos számú meglév ő – az új, 
szigorúbb kibocsátási határé rtékeket még nem teljesít ő – motor kés őbb lecseréléséb ől adódik. 
Konkrét célkit űzések: 
Az NRMM-gyártó iparág versenyk épességének fenntartása az EU -ban, valamint a gazdasági 
válság révén az ágazatra nehezed ő közvetlen nyomás enyhítése. 
A további K+F finanszírozásának lehet ővé tétele az ágazat számára, hogy a technológia a 
III B szakaszban minden terméktípus számára rendelkezésre álljon. 
A nem közúti mozgó gépek kibocsátásának korl átozása módot adva arra, hogy a régebbi, 
szennyezőbb és több üzemanyagot fogyasztó motorokat tisztábban üzemel ő motorok váltsák 
föl. 
Operatív célkit űzések: 
Olyan költséghatékony és jól id őzített intézkedés bevezetése, amelynek segítségével az EU 
motor- és gépgyártói meg őrizhetik versenyképességüket, és a III B szakaszban is folytathatják 
termékeik értékesítését, és amely így enyhíti  a gazdasági válság révén az ágazatra nehezed ő 
közvetlen nyomást. 
A K+F beruházásokra és a leend ő kibocsátásihatárérték -szakaszokat teljesít ő, tisztább 
motorok kifejlesztésére irányuló ösztönz ő fenntartása. 
Az iparág számára annak lehet ővé tétele, hogy továbbra is legye n bevétele az eladásokból, és 
így rövid távon is képes legyen finanszírozn i K+F kiadásait, hogy kifejleszthesse a III B 
szakasznak megfelel ő gépeket. 
4. S ZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
Az azonosított probléma kezelésére az alábbi öt opció adódik: 
 
HU 5   HU 4.1. A már eleve a rugalmas végrehajtási eljárás hatálya alá tartozó ágazatok 
esetében 
4.1.1. Nincs intézkedés = alapeset Az eredetiberendezés-gyártók (OEM-ek) élhe tnek az irányelvben meghatározott rugalmas 
végrehajtási eljárás lehet őségével. A rugalmas végrehajtási eljárás alkalmazásával a 
berendezésgyártó lehet őséget kap arra, hogy két egymást követ ő kibocsátásihatárérték-
szakasz közötti id őszakban korlátozott számban forgalom ba hozzon olyan, nem közúti mozgó 
gépeket, amelyekben a kibocsátási  határértékeknek csak az el őző szakaszát teljesít ő motor 
van. A rugalmas végrehajtási eljárás a kompressziós gyújtású (dízel) motorral üzemel ő 
építőipari és erdészeti gépekre, va lamint az állandó fordulatszámon m űködő motorral üzemel ő 
generátorokra és szivattyúkra vonatkozik, mo zdonyokra, vasúti motorkocsikra és belvízi 
hajókra azonban nem. Az eredetiberendezés-gyártó választhat, hogy vagy (1) minden motorteljesítmény-kategóriában korlátozott – legfeljebb az eredetiber endezés-gyártó (az EU-
ban a legutóbbi öt évben történt gépértékesítés átlagaként számolt) éves gépértékesítése 20%-
ának megfelel ő – számú gépet, vagy (2) az irányelvben meghatározott számú gépet hoz 
forgalomba. 
4.1.2. Kölcsönnyújtás az ún. kiárusítási id őszakban (sell-off period) gyártott, raktáron lév ő 
motorok megvásárlásához 
Az irányelv lehet őséget biztosít arra, hogy – az ágazat folyamatos m űködése érdekében és az 
EU-énál kevésbé szigorú kipufogógáz-ki bocsátási határért ékekkel rendelkez ő országok 
szükségleteinek fedezésére – az iparág a III A szakasz ideje alatt gyárthat motorokat és 
gépeket, és ezeket raktározhatja az EU területén. Ezek  a raktározott motorok és gépek a III B 
szakasz végrehajtásának megkezdését követ ően két évig hozhatók forgalomba. Ez az 
választási lehet őség arra tesz javaslatot , hogy az eredetiberendezés-gyártóknak az állam által 
garantált kölcsönöket kellene kapni uk a III A szakasznak megfelel ő motorok raktározásra 
történő megvásárlásához. 
4.1.3. Nemzeti szint ű leselejtezési progr am megvalósítása 
A leselejtezési program („roncsprémium-program ”) egy olyan támogatás lenne, amely arra 
ösztönzi a felhasználókat, hogy a III B szakasznak megfelel ő motorral felszerelt új gépeket 
vegyenek. Az opció szerint a tu lajdonos a régebbi, szennyez őbb gépet elszállítaná 
szétszereltetni. Egy nemzeti hatóság ezért jó váírna a tulajdonosnak egy átalányösszeget, 
amelyet ez utóbbi akkor kapna meg bankon vagy az adórendszeren keresztül, amikor 
bizonyította, hogy új gépet vásárolt. 
4.1.4. A rugalmas végrehajtási eljárás keretében felmerül ő alternatív rendelkezéstípusok 
4.1.4.1. A rugalmas végreha jtási eljárás különböz ő mértékű megvalósítása 
A választási lehet őség szerint a különböz ő géptípusok esetében a II I A-ból a III B szakaszba 
történő átmenet során tapasztalt nehézségek függvényében különböz ő százalékos arányban 
lehetne megvalósítani a rugalmas  végrehajtási eljárást, illetve hasonló megközelítést lehetne 
alkalmazni a rögzített számokra is. 
 
HU 6   HU 4.1.4.2. A rugalmas végrehajtási  eljárás 50%-ra növelése 
Ezen lehet őség szerint a rugalmas végrehajtási eljá rás hatálya alá tartozó gépek aránya 20%-
ról 50%-ra növekedhetne. A motorok rögzített száma is ennek megfelel ően módosulna. 
4.1.4.3. A rugalmas végrehajtási eljárás feltételes  használata szankcionálási mechanizmussal 
A III B szakasznak megfelel ő gépek kifejlesztésére irányuló ösztönz ő fenntartása végett be 
lehetne vezetni egy olyan rendszert, amelyben a III A-ból a III B szakaszba való átmenetnél igénybe vett további rugalmasság több év elteltével szankcióhoz vezetne. Így az 
eredetiberendezés-gyártók számára megmaradna az ösztönz ő, hogy a III B szakasznak 
megfelelő motorral m űködő gépeket fejlesszenek, és csak a lehet ő legkisebb további 
rugalmasságot vegyék igénybe, amely átmenetileg ahhoz szükséges, hogy felülkerekedhessenek a gazdasági válságon. 
4.1.5. Egy kereskedési rendszer megvalósítása 
Létre lehetne hozni egy olyan rendszert, amel yben a rugalmas végrehajtási eljárásban 
rendelkezésükre álló teljes kvótát ki nem haszná ló cégek eladhatnák rugalmassági jogaikat 
azoknak a cégeknek, amelyeknek további rugalma sságra van szükségük. Egy ilyen program a 
rugalmassági jogok (engedélyek) értékesítésére szolgáló rendszert és egy monitoringrendszert 
igényelne. Az egyes engedélyek értékét a piac határozná meg. 
4.2. A rugalmas végrehajtási eljárásból je lenleg kizárt vasútimotorkocsi-ágazat 
esetében 
A 4.1. pontban leírt lehet őségek plusz egy 20%-os rugalmas végrehajtási eljárás bevezetése 
merült fel. 
5. A
 HATÁSOK ÉRTÉKELÉSE  
5.1. A már eleve a rugalmas végrehajtási eljárás hatálya alá tartozó ágazatok 
esetében 
A cselekvés nélküli  lehetőség nem lenne eredményes a célok elérésében, hiszen az iparág 
olyan helyzetben maradna, amelyben a gyártók nem tudnák kés őbb értékesíteni a 
határértékeknek nem megfelel ő gépeket. Néhány cég így megsz űnne, ami munkanélküliséget 
eredményezne. 
Nem megvalósítható az a lehet őség, hogy az eredetiberendezés-gyártók raktározott 
motorokat  vásároljanak egy motorgyártótól, hogy továbbra is a III A szakasznak megfelel ő 
gépeket forgalmazzanak. A gazdasági válság  miatt korlátozott a pénzforgalom, a 
magánkézben lév ő bankok pedig nem adnak elegend ő hitelt. A III A szakasz el őírásait 
teljesítő több motor gyártására irányuló ösztönz ő – a környezetbarátabb III B típusú motorok 
fejlesztése helyett – hatalmas számú III A típusú motort eredményezne. 
Egy roncsprémium-program  alkalmazása nem segítené az eredetiberendezés-gyártókat a 
III B szakasznak megfelel ő gépek kifejlesztését lehet ővé tevő K+F finanszírozásban. Kétséges 
továbbá, hogy egy roncsprémium-progr am kilátásba helyezése elegend ő lenne-e ahhoz, hogy 
a bankok további kölcsönöket adja nak az eredetiberendezés- gyártók K+F kiadásaihoz. 
 
HU 7   HU Ráadásul ha a tagállamok különböz őképpen hajtanák végre a programot, az a bels ő piac 
széttöredezéséhez és a vers eny torzulásához vezetne. 
Egy olyan rugalmasságijog-kereskedési rendszer , amelyben a cégek további rugalmassági 
jogokat vásárolhatnának azoktól, akik nem tartanak rá igényt, er őteljes ösztönzést jelentene 
arra, hogy a lehet ő leghamarabb sikerüljön te ljesíteni az új kibocsátá si határértékeket. Egy 
ilyen bonyolult rendszer rövid id őn belüli létrehozása azonban nem lenne arányban a várható 
eredményekkel. 
A rugalmas végrehajtás eljárásnak a  különböz ő géptípusok esetében  – a III A szakaszból 
a III B-be történ ő átmenet nehézségeinek függvényében – különböz ő mértékű végrehajtása  
nem valósítható meg, mert nincs konkrét gépje gyzék minden egyes géptípusra vonatkozóan, 
illetve az értékesítés felmérésére sincs megfelel ő rendszer. 
A rugalmas végrehajtási eljárás szankcionálási mechanizmussal  összekapcsolt használata 
csökkentené a megnövekedett rugalmasság miatti  esetleges versenytorzulással kapcsolatos 
aggályokat. Ellenben nem állnak rendelkez ésre adatok a nem közúti mozgó gépek 
megfelelésér ől (ami jelent ős terhet róna az illetékes nemzet i hatóságokra). Ez gyakorlatilag 
kivitelezhetetlenné teszi ezt a választási lehet őséget, mert egy ilyen mechanizmus el őkészítése 
és megvalósítása az alkalmazás el őnyeihez képest aránytalan költs égekkel járna (értesítés és 
felügyelet). 
A már eleve a rugalmas végrehajtási eljárás hatál ya alá tartozó gépek esetében az 
eljárással forgalomba hozható gépek arányának 50%-ra történ ő emelésével  járó 
lehetőség elemzésekor a környezeti, szociális és g azdasági hatásokat is figyelembe kell venni. 
A környezeti hatások a számított kibocsátás küls ő költségei alapján lettek meghatározva. A 
kibocsátás kiszámításának alap ja a gépek/motorok állományai, átlagos használata és 
élettartama volt. A gazdasági hatások a következ ők alapján lettek meghatározva: a kutatási és 
fejlesztési költségeket is magukban foglaló, csökkent megf elelési költség ek, változó 
motorgyártási költségek, a berendezések áttervezésének költségei, az utókezel ő berendezések 
költségei és üzemanyagköltségek. A társadalmi-gazdasági hatásokra a megfelelési költségekb ől és a konkrét piaci helyzetb ől lehetett következtetni. 
A környezeti költségek a rugalmas végrehajtási eljárás arányának a jelenlegi 20%-ról 50%-ra 
történő emelésével jelentkez ő kibocsátástöbblet által okozo tt költséget jelentik. A nettó 
jelenértéken alapuló módszertan szerint a rugalm as végrehajtási eljárásnak a jelenlegi 20%-
hoz képest 50%-os arányából származó  költségek nagyságrendje szennyez őanyag-típusonként 
a következ ő: 
Környezeti költségek (2008–2030)  
Szennyez ő anyag 50%-os rugalmas végrehajtás (millió 
EUR) 
PM –200 
NO x –350 
Összesen  –550 
A gazdasági hatás  a – javarészt a legnagyobb K+F er őfeszítések csökkenéséb ől álló – 
megfelelési költségeket jelenti az Eurostat 200 5-ös adatai alapján. A rugalmas végrehajtás 
eljárás módosított arányú alkalmazásával me gtakarított megfelelési költségek nettó 
jelenértéke a következ ő: 
 
HU 8   HU 
 
HU 9   HU A rugalmas végrehajtási eljárás 20%-oshoz képest 50%-os arányú alkalmazásának gazdasági 
haszna (millió EUR)  
  X szakasz   
Év K+F haszon 
(%) Pénzben 
kifejezett 
haszon  Diszkontált haszon  
2010 0,1 496 458
2011 0,2 991 881
2012 0,3 1 487 1 271
2013 0,2 991A következ ő szakasszal való átfedés miatt 
nincs haszon
Összes diszkontált haszon az id őszakban 2 610
Összes megtakarított megfelelési költség 2 124
5.2. A rugalmas végrehajtási eljárás hatál ya alá még nem tartoz ó ágazatok esetében 
(vasúti motorkocsik) 
Az 5.1. pontban említett lehet őségek értékelését követ ően egyértelm ű, hogy a célkit űzések 
egyes opciókkal nem érhet ők el hatékonyan, ezért azok nem valósíthatók meg. Az elemzés 
ezért a rugalmas végrehajtási eljárás 20 %-os, illetve 50%-os arányú bevezetésére 
összpontosít. 
A rugalmas végrehajtási eljárásn ak a vasúti motorkocsikra történ ő alkalmazásából ered ő 
környezeti hatás  számítása azon a feltevésen alapul, hogy a III B szakasz végrehajtását 
követő hároméves id őszakban a 20 vagy 50%-os arányú rugalmasság végrehajtási eljárás alá 
tartozó összes motort sikerül értékesíteni. 
Rugalmasság (%) Környezeti költség (EUR/év) 
20% 3 400 000 
50% 8 500 000
A rugalmas végrehajtási eljárás javasolt száza lékarányai szerint forgalomba hozott motorok 
megfelelési költségeire vonatkozó gazdaságihatás-számítások  a következ ők: 
Rugalmasság (%) A megtakarított megfelelés i költségek nettó jelenértéke (EUR/év)
20% 4 900 000 
50% 12 500 000
 
HU 10   HU 6. A  VÁLASZTÁSI LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
A rugalmas végrehajtási eljárás módosítása e gyaránt eredményez negatív környezeti hatást és 
gazdasági hasznot. Az utóbbi a me gtakarított megfel elési költségekb ől, többek között a K+F 
beruházási költségek csúcsértékének csökkenéséb ől áll, hiszen ezek a költségek hosszabb 
időszak alatt fognak felmerülni. 
A választási lehet őségek összehasonlítása a már eleve a r ugalmas végrehajtási eljárás hatálya 
alá tartozó ágazatok esetében (nettó jelenérték, valamennyi költség EUR-ban)  
 RUGALMASSÁG  (%)  
 20% 50% 
Környezeti költség  550 000 000
Megtakarított megfelelési költség  2 124 000 000
Az opciók összehasonlítása a vasúti motorkocsik esetében (n ettó jelenérték, valamennyi 
költség EUR-ban)  
 RUGALMASSÁG (%)   
 N/A  20% 50% 
Környezeti költség  10 200 000 25 500 000 
Megtakarított megfelelési költség  14 700 000 37 500 000 
A vasúti motorkocsiknál a rugalmas végr ehajtási eljárás 50%-os arányban történ ő 
alkalmazása ugyan nagyobb megtakarításokat eredményez a megfelelési költségekben, a javaslat mégis a 20%-os megoldást részesíti el őnyben, mert a vasútimotorkocsi-gyártók 
esetében el őször fordul el ő olyan javaslat, hogy alkalmuk legyen igénybe venni a rugalmas 
végrehajtási eljárást. Vasúti motorkocsik eset ében már létezik a III B szakasznak megfelel ő 
technológia, és alkalmazását a lehet ő legnagyobb mértékben öszt önözni is kell. A vasúti 
motorkocsik általában a nehéz haszongépjárm űvektől (teherautóktól, buszoktól stb.) 
„kölcsönzik” motorjukat, és az iparág szerint csupán arra va n szükség, hogy a motort többé-
kevésbé átalakítsák, hogy beférjen a vasúti  motorkocsi felépítményébe. Ezért nem 
elengedhetetlen a III A kompatibilis motorok ha sználata, hiszen a III B szakasznak megfelel ő 
technológia már léte zik, és azt célszer ű ösztönözni. A rugalmas végrehajtási eljárás 
alkalmazására javasolt 20%-os arány várhatóan a III A szakasznak megfelel ő motorok 
forgalomba kerülésének fels ő korlátjaként fog funkcionálni a piacon, ahol számos 
vasútimotorkocsi-gyártó m űködik, ugyanakkor a m űködés folytatására is lehet őséget fog adni 
nekik, hogy így képesek legyenek finanszí rozni a III B szak asznak megfelel ő motorok 
kifejlesztésének befejezését. 
Végeredményben a Bizottság azt a lehet őséget választotta, hogy a már eleve a rugalmas 
végrehajtási eljárás hatálya alá tartozó ágazat ok esetében a rugalmasság aránya növekedjék 
50%-ra, és ehhez igazodjék az eljárás szerint forgalomba kerül ő motorok száma is. 
 
HU 11   HU A Bizottság ezen túlmen ően azt véli a legjobb  választási lehet őségnek, hogy a rugalmas 
végrehajtási eljárás 20%-os aránnyal a vasúti motorkocsikra is terjed jen ki. Ezek az opciók 
megfelelő egyensúlyt jelentenek aközött, hogy az érintett iparág versenyképessége a 
válságban is megmaradjon, illetve aközött hogy a környezeti hatások anélkül enyhüljenek, 
hogy módosítani kellene az irányelv átfogó célját, vagyis a nem közúti mozgó gépek 
szennyezőanyag-kibocsátásának csökkentését. 
7. M ONITORING ÉS ÉRTÉKELÉS  
A kiterjesztett rugalmas végrehajtási eljárás hatásainak értékelésére a végrehajtást követ ően 
kerül sor, alapját pedig az iparág által és az irányelv 4. cikke és XI II. melléklete alapján a 
tagállamok által szolgáltatott  adatok fogják jelenteni.