[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.10.13.

COM(2010) 577 végleges

9. SZ. KÖLTSÉGVETÉS-MÓDOSÍTÁSI TERVEZET A 2010. ÉVI ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSHEZ

SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ KIADÁSKIMUTATÁSIII. szakasz – Bizottság

(a Bizottság előterjesztése)

9. SZ. KÖLTSÉGVETÉS-MÓDOSÍTÁSI TERVEZET A 2010. ÉVI ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSHEZ

SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ KIADÁSKIMUTATÁSIII. szakasz – Bizottság

Tekintettel:

- az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére, összefüggésben az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével,

- az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 37. cikkére,

- az Európai Unió 2010. költségvetési évre vonatkozó, 2009. december 17-én elfogadott általános költségvetésére[2],

- a 2010. május 19-én elfogadott 1/2010. sz. költségvetés-módosításra[3],

- a 2010. június 16-án elfogadott 2/2010. sz. költségvetés-módosításra[4],

- a 2010. szeptember 7-én elfogadott 3/2010. sz. költségvetés-módosításra (amely részben megegyezik a korábbi 2/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezettel[5]),

- a 2010. szeptember 21-én elfogadott 4/2010. sz. költségvetés-módosításra (amely megegyezik a korábbi 5/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezettel[6]),

- a 2010. szeptember 22-én elfogadott 5/2010. sz. költségvetés-módosításra (amely megegyezik a korábbi 7/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezettel[7]),

- a 2/2010. sz.[8], a 3/2010. sz.[9], a 6/2010. sz.[10] és a 8/2010. sz.[11] költségvetés-módosítási tervezetre,

az Európai Bizottság ez úton terjeszti a költségvetési hatóság elé a 2010. évi általános költségvetés 9. számú költségvetés-módosítási tervezetét.

A SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ BEVÉTELI ÉS KIADÁSI KIMUTATÁS VÁLTOZÁSAI

A szakaszonkénti bontású bevételi és kiadási kimutatás változásai elérhetők az EUR-Lexen (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-hu.htm). A szakaszonkénti bontású kimutatások változásainak angol nyelvű változata tájékoztatásul megtalálható a költségvetés mellékletében.

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 4

2. Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevétele 4

2.1. Madeira szigete – Portugália: földcsuszamlások és árvizek 4

2.2. Franciaország: Xynthia vihar 4

3. Finanszírozás 4

4. Összefoglaló táblázat a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban 4

1. BEVEZETÉS

A 2010. évi költségvetés 9. sz. módosítására vonatkozó tervezet a következő elemeket tartalmazza:

- 66,9 millió EUR kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzat igénybevétele az EU Szolidaritási Alapjából a Madeira szigetén (Portugáliában) bekövetkezett földcsuszamlások és súlyos áradások, valamint a franciaországi Xynthia vihar következményeivel kapcsolatban.

- Ennek megfelelően a 06 04 14 03 – Energiaügyi projektek a gazdasági fellendülés támogatására – Európai tengeri szélerőmű-hálózati rendszer jogcím kifizetési előirányzatainak 66,9 millió EUR-val történő csökkentése.

2. AZ EURÓPAI UNIÓ SZOLIDARITÁSI ALAPJÁNAK IGÉNYBEVÉTELE

2.1. Madeira szigete – Portugália: földcsuszamlások és árvizek

2010 februárjában váratlanul rendkívüli csapadékmennyiség hullott Madeira szigetére, amely földcsuszamlásokhoz és súlyos árvizekhez vezetett, megrongálva a köz- és magáncélú infrastruktúrákat, és károkat okozva a vállalkozásoknak és a mezőgazdasági termelőknek.

Ezt követően Portugália kérelmet nyújtott be az Európai Unió Szolidaritási Alapjából biztosítandó pénzügyi támogatásra.

A 2012/2002/EK tanácsi rendelet[12] és különösen annak 2., 3. és 4. cikke értelmében a Bizottság szolgálatai alaposan megvizsgálták a kérelmet. Az értékelés legfontosabb elemei a következőképpen foglalhatók össze:

1. A kérelmet a Bizottság 2010. április 20-án vette kézhez, a 2010. február 20-án észlelt első károkat követő 10 hetes határidőn belül. A Bizottság szolgálatainak kérésére 2010. július 15-én a kérelem értékeléséhez további információkat szolgáltattak.

2. A katasztrófa természeti eredetű. A portugál hatóságok a teljes közvetlen kárt 1,080 milliárd EUR-ra becsülték. Ez az összeg Portugália bruttó nemzeti jövedelmének 0,68 %-a.

3. Mivel a becsült teljes közvetlen kár meghaladja a Portugália esetében a Szolidaritási Alap igénybevételére alkalmazandó GNI 0,6 %-át jelentő küszöböt, a katasztrófa „jelentős természeti katasztrófának” minősül, és következésképpen a 2012/2002/EK rendelet elsődleges alkalmazási területébe tartozik. A pénzügyi támogatás megállapításának alapja a teljes közvetlen kár. A pénzügyi támogatás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott szükségintézkedésekre fordítható.

4. Az árvizek elsősorban a hidrológia területén okoztak súlyos pusztítást és károkat: a kisebb és nagyobb folyókon összesen 130 km vízi útvonal rongálódott meg, ami az összes kár 45 %-át teszi ki. Súlyosan megrongálódtak ezenkívül egyes közutak és hidak, közüzemi hálózatok és infrastruktúrák, lakások és egyéb ingatlanok: összesen 800 házat ért kár, amelyeknek a fele teljesen összeomlott, és több mint 700 embert kellett ideiglenes szálláshelyre telepíteni. A vállalkozásoknak és a mezőgazdaságnak mintegy 122 millió EUR közvetlen kára keletkezett. Az áradások hatásai különösen azért voltak drasztikusak, mert a pusztítás elsősorban Madeira fővárosának, Funchalnak a központját érintette, ahol a több ezer köbméternyi törmelék eltakarítása után teljes egészében újjá kellett építeni a vízpartot. Míg a 2012/2002/EK rendelet értelmében a „jelentős katasztrófának” önmagában nem feltétele, hogy az érintett terület Madeirához hasonlóan távoli helyen fekvő sziget legyen, mindazonáltal ezt a körülményt nem lehet figyelmen kívül hagyni a katasztrófa gazdasági következményeinek mérlegelésekor.

5. A 2012/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatható műveletek becsült költsége 165,24 millió EUR, amely a következő négy kategóriára bontható le: A) az infrastruktúra működési feltételeinek azonnali helyreállítása, B) átmeneti szállás és mentőszolgálatok, C) megelőző infrastruktúra és a kulturális örökség azonnali megóvása, valamint D) a katasztrófa által sújtott területek azonnali megtisztítása.

6. Az érintett régió a strukturális alapok (2007–2013) értelmében „phasing in” (fokozatosan növekvő támogatásban részesülő) régiónak minősül. A portugál hatóságok kijelentették, hogy igyekeznek feltárni azokat a lehetőségeket, amelyekkel a strukturális alapokból társfinanszírozott megfelelő operatív programok révén részben finanszírozni tudnák a szükségintézkedéseken túlmutató helyreállítási munkákat.

7. A portugál hatóságok közölték, hogy a kérelem időpontjában még nem volt módjuk megállapítani, hogy a támogatható költségeket fedezi-e esetlegesen biztosítás. Amennyiben létezik biztosítási fedezet, a kapcsolódó műveletek nem támogathatók a Szolidaritási Alapból.

A Bizottság a fent ismertetett okokból a „jelentős katasztrófának” minősülő 2010. februári madeirai árvízkatasztrófához kapcsolódóan javasolja a Portugália által benyújtott kérelem elfogadását és a Szolidaritási Alap igénybevételét.

2.2. Franciaország: Xynthia vihar

2010 februárjában Franciaország nagy részén végigsöpört a Xynthia vihar, amely az atlanti partvidéket – Charente-Maritime és Vendée megyét – érintette a legsúlyosabban. A viharban 53-an vesztették életüket és csaknem nyolcvanan megsebesültek. Az áradások igen nagy területet érintettek, ezen belül több lakóövezetet is megrongáltak, és súlyos károkat okozott a gátakban és töltésekben, a magán- és közcélú infrastruktúrában, a közúti és vasúti hálózatokban, a mezőgazdaságban és a vállalkozásoknál.

Franciaország ezt követően kérelmet nyújtott be az Európai Unió Szolidaritási Alapjából biztosítandó pénzügyi támogatásra.

A 2012/2002/EK tanácsi rendelet[13] és különösen annak 2., 3. és 4. cikke értelmében a bizottsági szolgálatok alaposan megvizsgálták a kérelmet. Az értékelés legfontosabb elemei a következőképpen foglalhatók össze:

8. A kérelmet a Bizottság 2010. május 7-én vette kézhez, a 2010. február 27-én észlelt első károkat követő 10 hetes határidőn belül. A francia hatóságok június 24-én és július 20-án két kiegészítő aktát nyújtottak be a katasztrófa pontosabb kárértékelésével és gazdasági hatásvizsgálatával.

9. A katasztrófa természeti eredetű, így a Szolidaritási Alap alkalmazási területének hatálya alá tartozik.

10. A katasztrófa Franciaország nagy részére kiterjedt, és a teljes kár becsült összege 2,4 milliárd EUR, ám a francia hatóságok csak Charente-Maritime és Vendee megye közvetlenül az Atlanti-óceán partján elterülő, leginkább sújtott övezetére kértek támogatást.

11. A kijelölt övezetben a katasztrófa okozta teljes közvetlen kár a francia hatóságok becslése szerint 1 425,43 millió EUR-t tesz ki. Ez a Szolidaritási Alapból Franciaország által 2010-ben igénybe vehető 3 466,57 millió EUR-s (2002. évi árakon 3 milliárd EUR) rendes küszöbérték 41,12 %-a. Abszolút értékben ez a második legnagyobb kárösszegű kérelem, amelyet a Szolidaritási Alaphoz úgynevezett regionális katasztrófa ügyében nyújtottak be.

12. Mivel a teljes kárösszeg nem haladja meg a normál küszöbértéket, a kérelmet a 2012/2002/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdésének utolsó – a Szolidaritási Alap „kivételes körülmények közötti” igénybevételének feltételeit meghatározó – albekezdésében megállapított, úgynevezett „rendkívüli regionális katasztrófa” feltételei alapján vizsgálták meg. E feltételek alapján egy régió kivételes esetben részesülhet az Alapból származó támogatásban, ha a régiót rendkívüli, elsősorban természeti, lakossága nagyobb részére ható, a régió életkörülményeire és gazdasági stabilitására nézve súlyos és tartós következményekkel járó katasztrófa éri. A rendelet értelmében különös figyelmet kapnak a távoli vagy az elszigetelt régiók, mint például az EUMSz. 349. cikkében meghatározott legkülső és szigeti régiók. A kijelölt régió nem tartozik ebbe a kategóriába. A rendelet előírja, hogy a „rendkívüli regionális katasztrófa” feltételei alapján benyújtott kérelmek vizsgálatakor a „legszigorúbban” kell eljárni.

13. A Szolidaritási Alap rendkívüli igénybevételének a 2012/2002/EK rendeletben meghatározott egyik feltétele, hogy abban a régióban, amelyhez a kérelem kapcsolódik, a lakosság nagy részének érintettnek kell lennie. A francia kérelem tárgyát képező térség 46 összefüggő településből áll, és Charente-Maritime és Vendee megye tengerparti részén található. Az érintett övezethez tartozik még La Rochelle és Rochefort városi pólusának néhány kisebb infrakommunális szintű területe is. A kijelölt övezetben 101 336 fő él, akiket a vihar a jelentések szerint jelentős mértékben érintett. A kérelem szerint a lakosságot a katasztrófa különféle szempontokból érintette (személyes károk, gazdasági tevékenység megszakítása, főbb közmű- és távközlési szolgáltatások szünetelése, közlekedési fennakadások stb.). Az árvíz sok házat elöntött és romba döntött. A vasúti, közúti és kompjáratok fennakadtak, a mobiltelefon-vonalak megszakadtak. Súlyosan megrongálódott több gát, parti védvonal és infrastruktúra. A termőföldeken és az osztrigatermelő telepeken szintén jelentős károkról érkeztek beszámolók. A rendelkezésre álló információk alapján megállapítható, hogy ezek a jelenségek a lakosság jelentős részét érintették.

14. Tekintettel arra, hogy bizonyítani kell a régió életkörülményeire és gazdasági stabilitására gyakorolt súlyos és tartós következményeket, a kérelem kiemeli a mezőgazdasági tevékenységek destabilizációját, különösen a tenger alá került mintegy 32 000 hektárnyi földterület hosszú távú szikesedését és a következő évek betakarításainak várható veszteségeit. A régióban zajló osztriga- és kagylótermelés, amely Franciaországon belül itt a legjelentősebb mértékű, igen nagy veszteségeket könyvelt el: 1050 termelő érintett, akik közül sokan akár tevékenységük beszüntetésére is kényszerülhetnek. A strandok, a partmenti létesítmények, a kempingek és a bérelhető hordozható lakóépületek megrongálódása, valamint a foglalások elmaradása a nagy gazdasági jelentőséggel bíró idegenforgalmi szektort is sújtja. Az idegenforgalmat ért összesített veszteségek várhatóan meghaladják a máskor az egész évben elkönyvelt nyereséget. Felhívjuk a figyelmet arra is, hogy a lakosság körében igen nagy a bizonytalanság és kiszolgáltatottság a tenger ereje miatt, különösen mivel még nem állították helyre maradéktalanul az árvízvédelmi rendszert. A mintegy 200 km hosszú árvízvédelmi rendszer helyreállításához többéves jelentős építkezésre lesz szükség. Ezenkívül mivel a helyi hatóságok forrásaikat kénytelenek az árvízzel kapcsolatos műveletekre fordítani, ez nagyban hatással lesz pénzgazdálkodásukra, és hátrányosan érinti az egyéb lakossági szolgáltatásokat. Összességében megállapítható, hogy a vihar kétségkívül a regionális gazdaság fő ágazatait – az idegenforgalmat, a mezőgazdaságot és az osztrigatermelést – sújtotta. Bár a régió két gazdasági központját, La Rochelle és Rochefort városát a vihar viszonylag kisebb mértékben érintette, ezek a városok az említett destabilizációs tényezőket nem fogják tudni ellensúlyozni, mivel igen csekély jelentőséget töltenek be az adott vidék gazdaságában.

15. A 2012/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatható műveletek becsült költsége 473 842 millió EUR, amely a következő négy kategóriára bontható le: A) az infrastruktúra működési feltételeinek azonnali helyreállítása, B) átmeneti szállás és mentőszolgálatok, C) megelőző infrastruktúra, valamint D) a katasztrófa által sújtott területek azonnali megtisztítása.

16. Az érintett régiók a strukturális alapok (2007–2013) értelmében „versenyképesség és foglalkoztatás” régiónak minősül.

17. A francia hatóságok jelezték, hogy a támogatható költségekre nem kötöttek biztosítást.

Következésképpen a Bizottság a fent kifejtett okokból javasolja a „rendkívüli regionális katasztrófának” minősülő Xynthia viharhoz kapcsolódó francia kérelem elfogadását és a Szolidaritásai Alap igénybevételét.

3. FINANSZÍROZÁS

A Szolidaritási Alap rendelkezésére álló éves teljes keret 1 milliárd EUR. Mivel az Alap létrehozásának meghatározó oka a szolidaritás, a Bizottság álláspontja szerint az Alap támogatásait progresszív alapon kell nyújtani. Ez azt jelenti, hogy a korábbi gyakorlatnak megfelelően a küszöbértéket (a GNI 0,6 %-a, illetve a 2002-es árakon számított 3 milliárd EUR közül az alacsonyabbik értéket) túllépő kárrész magasabb támogatásban részesül, mint a küszöbérték alatti kárrész. A jelentős katasztrófák esetén odaítélt segély meghatározásához eddig az Alap igénybevételére szabott küszöbérték alatt a teljes közvetlen kár 2,5 %-át, a küszöbérték felett pedig 6 %-át használták. A Szolidaritási Alapból nyújtandó támogatás kiszámításának módszerét a Szolidaritási Alapról szóló 2002–2003-as éves jelentésben határozták meg. E módszert a Tanács és az Európai Parlament elfogadta.

Javasoljuk ezekben az esetekben is e százalékok alkalmazását, valamint az alábbi összegek nyújtását:

(EUR) |

Közvetlen kár | Küszöbérték | 2,5 %-on alapuló összeg | 6 %-on alapuló összeg | A javasolt támogatás teljes összege |

Portugália – Madeira 2010. évi árvíz | 1 080 000 000 | 958 406 000 | 23 960 150 | 7 295 640 |

Összesen | 31 255 790 |

(EUR) |

Közvetlen kár | Küszöbérték | 2,5 %-on alapuló összeg | 6 %-on alapuló összeg | A javasolt támogatás teljes összege |

Franciaország – 2010. évi Xynthia vihar | 1 425 430 000 | 3 466 573 000 | 35 635 750 | - |

Összesen | 35 635 750 |

A 2012/2002/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint ezen összeg lehetővé teszi, hogy az utolsó negyedévben az Európai Unió Szolidaritási Alapja eszközeinek legalább 25 %-a továbbra is rendelkezésre álljon.

A 06 04 14 03. költségvetési jogcím alatti jelenleg várható szükségletek a következők: Az „Energiaügyi projektek a gazdasági fellendülés támogatására – Európai tengeri szélerőmű-hálózati rendszer” helyzetét tekintve 66 891 540 EUR kifizetési előirányzat átcsoportosítható a 13 06 01. költségvetési jogcímcsoportba az uniós Szolidaritási Alap igénybevételéhez kapcsolódó megfelelő szükségletek fedezése érdekében. A 06 04 14 03. költségvetési jogcímcsoport helyzetét már bejelentették a költségvetési előrejelzés 2010. júniusi tájékoztató feljegyzésében[14], és annak nem lesz hatása a program végső végrehajtására.

4. ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLÁZAT A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

Pénzügyi keret Fejezet/alfejezet | 2010. évi pénzügyi keret | 2010. évi költségvetés (az 1–8/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezettel) | 9/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezet | 2010. évi költségvetés (az 1–9/2010. sz. költségvetés-módosítási tervezettel) |

|Kötelezettségvállalási előirányzat |Kifizetési előirányzat |Kötelezettségvállalási előirányzat |Kifizetési előirányzat |Kötelezettségvállalási előirányzat |Kifizetési előirányzat |Kötelezettségvállalási előirányzat |Kifizetési előirányzat | | 1. FENNTARTHATÓ NÖVEKEDÉS | | | | | | | | | | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért |14 167 000 000 | |14 861 853 253 |11 342 270 803 | |-66 891 540 |14 861 853 253 |11 275 379 263 | |1b. Kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért |49 388 000 000 | |49 387 592 092 |36 371 862 500 | | |49 387 592 092 |36 371 862 500 | | Összesen | 63 555 000 000 | |64 249 445 345 |47 714 133 303 | |-66 891 540 |64 249 445 345 |47 647 241 763 | | Mozgástér[15] | | |-194 445 345 | | | |-194 445 345 | | | 2. A TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK MEGŐRZÉSE ÉS KEZELÉSE | | | | | | | | | | Ebből piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések |47 146 000 000 | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | Összesen | 59 955 000 000 | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | Mozgástér | | |456 166 698 | | | |456 166 698 | | | 3. UNIÓS POLGÁRSÁG, SZABADSÁG, BIZTONSÁG ÉS A JOG ÉRVÉNYESÜLÉSE | | | | | | | | | | 3a. Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |1 025 000 000 | |1 006 487 370 |738 570 370 | | |1 006 487 370 |738 570 370 | |3b. Uniós polgárság |668 000 000 | |681 022 500 |672 410 000 |+66 891 540 |+66 891 540 |747 914 040 |739 301 540 | | Összesen | 1 693 000 000 | |1 687 509 870 |1 410 980 370 |+66 891 540 |+66 891 540 |1 754 401 410 |1 477 871 910 | | Mozgástér[16] | | |18 512 630 | | | |18 512 630 | | | 4. AZ EU MINT GLOBÁLIS SZEREPLŐ[17] |7 893 000 000 | | 8 160 182 000 |7 787 695 183 | | | 8 160 182 000 |7 787 695 183 | | Mozgástér | | | -18 300 000 | | | | -18 300 000 | | | 5. ADINISZTRÁCIÓ[18] |7 882 000 000 | |7 918 504 785 |7 917 999 785 | | |7 918 504 785 |7 917 999 785 | | Mozgástér | | | 43 495 215 | | | | 43 495 215 | | | ÖSSZESEN | 140 978 000 000 |134 289 000 000 |141 514 475 302 |122 966 449 450 |+66 891 540 |0 |141 581 366 842 |122 966 449 450 | | Mozgástér | | | 518 729 198 |11 651 432 550 | | |518 729 198 |11 718 324 090 | |

[1] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

[2] HL L 64., 2010.3.12.

[3] HL L 183., 2010.7.16.

[4] HL L 206., 2010.8.6.

[5] COM(2010)108.

[6] COM(2010)320.

[7] COM(2010)383.

[8] COM(2010)108.

[9] COM(2010)149.

[10] COM(2010)315.

[11] COM(2010)533.

[12] A Tanács 2012/2002/EK rendelete (2002. november 11.) az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról, HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

[13] A Tanács 2012/2002/EK rendelete (2002. november 11.) az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról, HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

[14] SEC(2010) 767/2.

[15] Az 1a. fejezet alatt fennmaradó mozgástér (500 millió EUR) számításában nem szerepel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA). A felső korlát fölötti 195 millió EUR-t a rugalmassági eszköz igénybevételével fedezik.

[16] Az Európai Unió Szolidaritási Alapjából származó összeg a költségvetésben a megfelelő fejezetek felső határát túllépve szerepel, a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak (HL C 139., 2006.6.14.) megfelelően.

[17] A 4. fejezet 2010. évi fennmaradó mozgástere nem veszi figyelembe a sürgősségisegély-tartalékhoz kapcsolódó előirányzatokat (248,9 millió EUR).

[18] Az 5. fejezet felső korlátja alatt fennmaradó mozgástér kiszámítása során a személyzet által a nyugdíjrendszerbe fizetett 80 millió EUR-s hozzájárulás erejéig figyelembe vették a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret (1) lábjegyzetét.