HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 383/34

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség és hatása a kkv-kra

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2015/C 383/06)

Előadó: Emmanuelle BUTAUD-STUBBS Társelőadó: Panagiotis GKOFAS

2014. december 11-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy eljárási szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség és hatása a kkv-kra.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Külkapcsolatok” szekció 2015. június 11-én elfogadta véleményét.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2015. július 1-jén és 2-án tartott, 509. plenáris ülésén (a július 2-i ülésnapon) 187 szavazattal 2 ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1. Következtetések és ajánlások

1.1. A kkv-knak az európai gazdaságon belüli súlyára tekintettel az EGSZB alapvető fontosságúnak tartja, hogy ágazatonként és tagállamonként pontos hatástanulmány készüljön arról, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség hatálybalépése a tárgyalások jelenlegi állása szerint várhatóan milyen következményekkel jár az európai kkv-kra – és egyebek mellett a foglalkoztatásra és a vállalati etikára – nézve.

1.2. A Kereskedelmi Főigazgatóság kkv-król készített két tanulmánya – az egyik, általánosabb hangvételű az exportáló kkv-k által tapasztalt kihívásokról és az előttük megnyíló piacokról (1), míg a másik, frissebb (2015. áprilisi) kimondottan a kkv-król és a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről szól (2) – ugyanis kétségtelenül hasznos, de nem tér ki minden szempontra. Ezek a tanulmányok arra alkalmasak, hogy bemutassák a kkv-k nemzetközi terjeszkedésével és az általuk tapasztalt kereskedelmi és szabályozási akadályokkal kapcsolatos nehézségeket, de nem adnak pontos, megalapozott és ágazatonként és tagállamonként részletezett becslést arról, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség milyen hatást gyakorolhat a különböző értékláncok részét képező exportáló és nem exportáló vállalkozásokra.

1.3. Ezért az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a tevékenységi ágazatukban (mezőgazdaság, agrár-élelmiszeripar, idegenforgalom, kézművesipar, szállodaipar, vendéglátás, ipar, szolgáltatások stb.) létrehozott integrált transzatlanti piac lehetséges hatásának felmérése érdekében készítsen új hatástanulmányt a partnerség által a kkv-kra, a mikrovállalkozásokra és a szabadfoglalkozásúakra gyakorolt hatásokról – függetlenül attól, hogy azok foglalkoznak-e exportálással vagy sem. Alapvető fontosságú, hogy fel lehessen készülni arra, hogy egy integráltabb transzatlanti piac megnyitása hogyan érinti majd ezeket a vállalkozásokat. Az új versenykörnyezetben a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség megváltoztatja-e gazdasági modelljüket, termelési módszereiket, szabályozási környezetüket, szolgáltatásaik vagy stratégiáik jellegét a beruházások és a foglalkoztatás szempontjából?

1.4. Az EGSZB az Egyesült Államokkal folytatott tárgyalások kapcsán egy tényeken alapuló megközelítés (pl. a közbeszerzések és a kkv-k összehasonlító értékelése, a finanszírozáshoz és a tőkepiacokhoz való hozzáférés, katasztrófavédelem, a piacra vonatkozó információkhoz/követelményekhez való hozzáférés és a kisvállalkozási normák) révén össze kívánja hasonlítani az Atlanti-óceán két partján a kkv-k támogatására alkalmazott politikákat. Ez az összehasonlítás minden bizonnyal lehetővé fogja tenni, hogy az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag (SBA) gyakorlati megvalósításának megerősítése érdekében új releváns intézkedéseket határozzunk meg a kkv-k támogatásával kapcsolatban. Ebben a témakörben az EGSZB-nél jelenleg is zajlik egy vélemény kidolgozása (INT/755), amely az ugyanebben a tárgyban korábban készült véleményekre épül. Az EGSZB úgy véli, hogy eljött az ideje annak, hogy az európai intézmények figyelembe vegyék a kkv-k európai és tagállami szervezeteinek kérését, amely egy jogilag kötelező erejű európai kisvállalkozói intézkedéscsomag kidolgozására, valamint az ipar- és kereskedelempolitikák fokozottabb összehangolására irányult. Fontos lenne továbbá, hogy a kkv-követek (SME Envoys) hálózata valóban egy olyan, hatékonyabb hatósággá váljon, amely a belső piacon összehangolja, nyomon követi és érvényesíti a kkv-politikát, valamint előmozdítja a kkv-k újonnan felmerülő igényeinek kielégítését, és megfelelő megoldásokat keres számukra.

1.4.1. Az Európai Unióban a kkv-k kategóriája önmagában is rendkívül heterogén, amelyen belül nagy arányban vannak a kevesebb mint 9 munkavállalót foglalkoztató mikrovállalkozások. Ráadásul a kkv-k méret szerinti megoszlása tagállamonként is nagyon eltérő. Ugyanez érvényes a szabályozott és a nem szabályozott szabad foglalkozásokra. Mivel a kereskedelem, az ipar és a kézművesipar területén rendkívül sok mikrovállalkozás tevékenykedik, az EGSZB azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy a leginkább érintett tagállamok hatóságaival koordinálva (bevonva állami/magán kutatási intézményeket és egyetemeket is) szervezzen helyi szintű figyelemfelkeltő és tájékoztató kampányokat, és rendezzen képzési szemináriumokat a partnerség különböző fejezeteiről és az általa lefedett ágazatokról, valamint az ahhoz kapcsolódó a piacnyitásokról és a fokozott odafigyelést igénylő kérdésekről.

1.4.2. A – szabályozott és nem szabályozott – szabadfoglalkozású tevékenységek az EU-ban olyan, a megbízó és a nagyközönség érdekében végzett, szenzitív szolgáltatásokból álló rendszert alkotnak, amelyek mindig különleges kezelésben részesültek.

1.5. Az EGSZB örömmel fogadja, hogy a tárgyalások részét képezi egy a kkv-knak szentelt fejezet is, ám szeretné annak tartalmát javítani, ezért a részletes megjegyzéseket tartalmazó részben ajánlásokat fogalmaz meg. E fejezet Európai Bizottság által javasolt jelenlegi tartalma több szempontból is kiegészítésre szorul, különösen abban a tekintetben, hogy a kkv-k miként képviseltessék magukat a majdani kkv-bizottságban, és hogy melyek legyenek e bizottság feladatai.

Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, az Európai Parlamentet és a többi illetékes hatóságot, hogy a jelenlegi és jövőbeli kereskedelmi tárgyalások keretén belül az uniós kkv-k érdekeinek figyelembevétele érdekében állandó fejezetként hozzák létre a „Kkv-k fejezetét”, hogy a különböző régiókban és piacokon kiaknázhatóvá váljanak a lehetséges előnyök.

Ez, valamint a „gondolkozz először kicsiben” elv kereskedelmi politikákban való alkalmazása garantálja majd, hogy a kkv-k a globalizációs folyamatok kedvezményezettjeivé és főszereplőivé váljanak.

1.6. Az EGSZB annak biztosítását kéri az Európai Bizottság kkv-küldöttétől, hogy a kis- és mikrovállalkozásokat, illetve a szabad foglalkozásúakat képviseljék a tárgyalási folyamatban, és legalább egy külön helyet kapjanak a tanácsadó testületben (TTIP Advisory Board) a tájékoztatás terén fellépő hiányosságok leküzdése, a több ágazatot átfogó szükséges szakértelem biztosítása és a közös érdeklődésre számot tartó információkkal/adatokkal kapcsolatos alapvető átláthatóságnak való megfelelés érdekében. Javasolja továbbá intézkedések bevezetését a kkv-k gazdasági, szakmai és ágazati szervezeteinek támogatására a kkv-knak és mikrovállalkozásoknak biztosított támogatási és tanácsadási tevékenységeikben az eziránt érdeklődő tudományos és kutatási testületekkel való együttműködésben, illetve szükség esetén finanszírozási módozatok kidolgozását is kéri. Az EGSZB kéri, hogy az állami kereskedelem minden egyes szintjére vonatkozóan kölcsönösen ismerjék el a szakképesítéseket és a minősítéseket, illetve egyenlő versenyfeltételeket szorgalmaz a közbeszerzések minden szintjére vonatkozóan (ideértve a megyéket, a régiókat és a településeket).

2. Általános megjegyzések

2.1. A kkv-k jelentősége az Atlanti-óceán két partján

Noha Európában és az Egyesült Államokban nem azonos a kkv-k meghatározása, a gazdasági tevékenységek, a hozzáadott érték és a munkahelyteremtés terén a kkv-k az óceán mindkét partján oroszlánrészt vállalnak. A hozzáadott érték és a kapcsolatépítés szempontjából ez a dominancia azt jelenti, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség egyfelől a kkv-kra fogja a legnagyobb hatást gyakorolni, másfelől arra, hogy ezek a vállalkozások mennyire lesznek képesek megragadni az új piacok meghódításának lehetőségeit és igazodni az új helyzethez. Több tanulmány is kimutatta, hogy a nemzetközi színtéren is aktív kkv-k jobban előmozdítják az innovációt, növekedésük gyorsabb, illetve több és jobban fizetett munkahelyet hoznak létre.

2.1.1. Az Unióban működő kkv-k valójában igen gyakran mikrovállalkozások

Az EU-ban egy vállalkozás akkor számít kis- vagy középvállalkozásnak, ha kevesebb mint 250 főt foglalkoztat és árbevétele nem éri el az 50 millió eurót. Az Európai Bizottság adatai szerint az EU-ban több mint 20 millió kkv működik, amelyek az összes vállalkozás 98 %-át, az teljes foglalkoztatottság 67 %-át és a bruttó hozzáadott érték 58 %-át teszik ki. 2002 és 2010 között az új európai munkahelyek 85 %-át az európai kkv-k teremtették.

Az Európai Bizottság legfrissebb jelentése szerint az európai kkv-k az Egyesült Államokba irányuló teljes közvetlen kivitel 28 %-át biztosítják; ez a szám tehát azt mutatja, hogy ezen a téren van még hova fejlődni. Az Unión kívülre exportáló 7 90 000 európai vállalkozásból 6 19 000 kkv, amelyek közül 3 53 000 a kevesebb mint 9 munkavállalót foglalkoztató mikrovállalkozás, azaz e vállalkozások kis mérete nem akadálya az exporttevékenységnek (3).

Ezzel szemben a jelenleg az Egyesült Államokba exportáló európai kkv-k aránya viszonylag kicsi: a fent említett jelentés szerint ezek száma 1 50 000, amelyből 65 000 a 9 főnél kevesebb alkalmazottat foglalkoztató vállalkozás. Ez az arány – a több mint 20 millió európai kkv kevesebb mint 1 %-a – nagyon kevésnek tűnik. Bizonyos országokban (pl. Olaszország) számos kkv és mikrovállalkozás kiemelt helyen szerepel az amerikai piacokkal kereskedő vállalkozások számát illetően. Az Eurostat adatai azonban csak a közvetlen exportot veszik figyelembe, a közvetett exportot nem, azaz számos, alvállalkozásban vagy vállalkozások közötti (B to B) kapcsolat keretében dolgozó kkv vagy mikrovállalkozás állít elő olyan köztes árukat vagy szolgáltatásokat, amelyeket azután az USA-ba irányuló exportra állítanak össze. Ezt a szerény számot a külföldi exportban vagy beruházásban nem érdekelt, kizárólag a helyi (jelenléten alapuló) gazdasághoz kapcsolódó kkv-knak és mikrovállalkozásoknak az európai gazdaságban képviselt súlya magyarázza. Ezzel szemben a más harmadik országok felé potenciálisan vagy már ténylegesen exportáló vállalkozások előtt kétségtelenül jelentős fejlődési lehetőségek állnak.

2.1.2. Az egyesült államokbeli kkv-k strukturáltabb vállalkozások

Az egyesült államokbeli kkv-k olyan vállalkozások, amelyek létszáma nem éri el az 500, illetve egyes ágazatokban az 1 000 vagy 1 500 alkalmazottat (4). Ezek a társaságok – amelyek mérete tehát az európai uniós vállalkozásokénak akár a többszöröse is lehet – szintén az amerikai gazdaság gerincét alkotják. Az Egyesült Államokban a 28 millió kkv az összes amerikai vállalkozás 99 %-át teszi ki, a magánszektorbeli munkavállalók több mint 50 %-át foglalkoztatja, és a nettó munkahelyteremtés 65 %-át biztosítja ugyanebben a szektorban.

2.2. A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség jelentősége a kkv-k számára

2.2.1. Méretükből adódóan a kkv-kat gyakran aránytalanul hátrányosan érintik a transzatlanti kereskedelmet terhelő magas vámilletékek és jogszabályi követelmények, mivel a nagyvállalatokhoz képest a kkv-knak több erőforrásra és kompetenciára van szükségük ahhoz, hogy a mennyiségben és értékben is kisebb kereskedelmi forgalom mellett leküzdjék a kereskedelmi akadályokat. Ezért a transzatlanti megállapodás a kkv-kra vonatkozóan vámjellegű és nem vámjellegű liberalizációs intézkedéseket határozott meg. A „Transzatlanti kereskedelmi kapcsolatok és az EGSZB véleménye az együttműködés fokozásáról és egy esetleges EU–USA szabadkereskedelmi megállapodásról” című véleményében az EGSZB már a tárgyalás során érintett összes témával kapcsolatban számba vette a piacnyitási lehetőségeket és a figyelemmel kísérendő kérdéseket (5).

2.2.2. A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségtől várt egyik legfőbb előnyt a kkv-k számára a – valószínűleg bizonyos szabályok harmonizációjához, illetve közelítéséhez vezető – szabályozási együttműködés, illetve a felügyelet és a tanúsítás kölcsönös elismerése terén elért eredmények jelenthetik. Az EGSZB azonban szeretné itt felhívni a figyelmet a két fél aziránti határozott kötelezettségvállalására, hogy a TTIP-t nem használják fel a hatályos műszaki normák szintjének csökkentésére. Ezért igen ígéretes lehet az Európai Bizottság és a leginkább reprezentatív kkv-szervezetek által partnerségben támogatott Kisvállalkozói Szabványok (Small Business Standards) szervezetre vonatkozó uniós tapasztalatok hozzáadott értékének az elemzése. A szabályozási együttműködésnek átláthatónak kell lennie, és tiszteletben kell tartania a tagállamok és az Európai Unió szabályozási autonómiáját, megőrizve arra vonatkozó hatáskörüket, hogy meghozzák az általuk megfelelőnek tartott intézkedéseket az olyan területeken, mint az egészségügy, a fogyasztóvédelem, a munkaügy és a környezetvédelem.

2.3. A kkv-k nemzetközi fejlődése

A WTO szerint a kkv-k nemzetközi fejlődése négy szakaszra osztható:

— külföldre irányuló közvetlen kivitel,

— kivitel külföldi független szakemberek segítségével,

— leányvállalatok létrehozása külföldön,

— infrastruktúra létrehozása külföldön az exporttevékenység célországában történő termelés és értékesítés érdekében.

A kkv-knak e szakaszok mindegyikében több információval, az adminisztratív előírásoknak való megfelelésre vonatkozó kapacitással, illetve emberi és pénzügyi erőforrással kell rendelkezniük, hiszen már az áruk és/vagy szolgáltatások kivitelének megkezdése előtt tisztában kell lenniük az érintett piac szabályaival. Ezt követően képesnek kell lenniük arra, hogy hosszabb távú stratégiát dolgozzanak ki az exportáló országban történő letelepedés, majd a teljes integráció érdekében olyan helyi vállalkozások segítségével, amelyek a helyi jogszabályok tiszteletben tartásával helyi munkaerőt alkalmaznak. Természetesen a digitális gazdaság komoly segítséget jelenthet a kkv-k számára abban, hogy gyorsabban váljanak nemzetközivé. Az elektronikus kereskedelem gyors fejlődése bővíti a kisvállalkozások piaci lehetőségeit, különösen a fogyasztási cikkek ágazatában (vállalkozások és fogyasztók közötti vagy „B to C” kereskedelem), a szabad foglalkozásúak esetében pedig a „B to B” szektorban is.

Az Európai Bizottság elemzése arra is rámutat, hogy a vállalkozás mérete és az exportált mennyiségek között összefüggés mutatható ki. A kkv-k az exportáló vállalkozások 81 %-át, az exportált mennyiségeknek viszont csak a 34 %-át teszik ki (6) (speciális réspiacokon viszont világviszonylatban 50 %-nál is többet).

2.4. A kkv-k nemzetközi jelenlétének mértéke az Egyesült Államokban és az EU-ban

Egyes források szerint az európai kkv-k nemzetközi jelenléte magasabb szintű, mint az USA-belieké. Erre az eltérésre elsősorban az ad magyarázatot, hogy az európai kkv-k a fejlődésében amúgy még korántsem kiteljesedett európai piac szereplői, ugyanis ez a kereskedelem képezi a nemzetközivé válásuk első lépcsőjét, és mivel ez csak elmélyíti a külföldi piacokkal kapcsolatos ismereteiket, segíti őket abban, hogy értékesítési tevékenységüket az EU-n kívülre is kiterjesszék. A jelek szerint a méret nem akadály: egyes tagállamokban az exportáló vállalkozások 90 %-a kkv, sőt, egyes ágazatok – a divatágazat, az agrár-élelmiszeripar, a gépgyártás vagy a bútoripar – különösen exportorientáltak.

Bár az ezzel a témával kapcsolatos statisztikák meglehetősen hiányosak és az alkalmazott módszerek sokfélesége és a nem mindig összehasonlítható adatok miatt olykor nehezen elemezhetőek, az Európai Bizottság megbízásából készített tanulmányok (7) azt mutatják, hogy az EU-ban a kkv-k 42 %-a választotta a nemzetközivé válás valamelyik formáját.

Egy vállalkozás nemzetközivé válása gyakran az alábbi tényezőktől függ:

— a vállalkozás tevékenységi ágazatának exportintenzitása,

— a belső piac mérete.

Az európai kkv-k nemzetközi jelenléte magasabb az olyan ágazatokban, mint a nagykereskedelem, a bányászat, a feldolgozóipar, a gépjármű-kutatás és -értékesítés, és viszonylag alacsony a jogi szolgáltatások, az építőipar, a tervezési és fejlesztési, illetve a humán-egészségügyi szolgáltatások területén, amelyek természetüknél fogva jobban függnek az ügyfélhez vagy a pácienshez való közelségtől (8).

Az ezzel a problémakörrel foglalkozó amerikai tanulmány szerint (9) a kkv-k a nyilvántartott amerikai áruexport kb. 30 %-át teszik ki, és legfontosabb célpiacaikat Kanada és Mexikó, azaz a NAFTA keretében meglévő partnerpiacok jelentik. Külföldre értékesített legfontosabb árucsoportjainak a gépek, valamint az elektromos és a vegyipari termékek számítanak. Az amerikai kkv-k által exportált szolgáltatások adatai meglehetősen szegényesek, de egyes becslések szerint az amerikai exporttevékenység számottevő részét a professzionális szolgáltatások ágazata teszi ki.

2.5. A kkv-k jelenlegi szerepe a transzatlanti kereskedelmi és beruházási kapcsolatokban

A kétoldalú transzatlanti kereskedelmet a multinacionális vállalatok közötti kapcsolatok magas aránya jellemzi. Ennek eredményeként e sajátos kétoldalú kapcsolatok többségét a csoporton belüli szolgáltatás- és áruforgalom, valamint a szellemi tulajdonra vonatkozó engedélyek és jogok cseréje, valamint az anyavállalatok és leányvállalataik közötti tőkemozgások teszik ki.

Az Európai Bizottságnak a kkv-król és a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről készített tanulmánya megállapítja, hogy 2012-ben a kkv-k az európai export 28 %-át tették ki volumenben. Ez az arány alacsonyabb, mint a kkv-knak az összes EU-n kívüli piacra vonatkozóan volumenben számított exportjának az átlaga, amely 32 %. Ezt a számadatot az Egyesült Államokba exportáló vállalkozások között a kkv-k arányával összefüggésben is vizsgálni kell: ez az arány ugyanis 88 %, azaz jóval meghaladja az EU-n kívülre exportáló kkv-k 78 %-os átlagát. Ezek a számadatok alátámasztják azt a feltételezést, hogy az exportvolumen nagy részét a csoporton belüli kereskedelem generálja, amiből az következik, hogy egy transzatlanti megállapodás lehetőséget jelenthet az európai kkv-k exportjának és beruházásainak ösztönzésére. Meg kell azonban jegyezni, hogy ez az adat nem veszi figyelembe azon európai kkv-k közvetett exportját, amelyek alvállalkozókként és félkész termékek gyártóiként részt vesznek az Egyesült Államokba exportált összetett végtermékek előállításában. A tagállamok szintjén nagy különbségek figyelhetők meg az exportáló kkv-k számát és az exportált mennyiségeket illetően.

Az EU-ba exportáló amerikai kkv-k számával és az exportált mennyiségekkel kapcsolatban nem rendelkezünk pontos számadatokkal. Mindazonáltal az egyesült államokbeli kkv-k teszik ki az amerikai export 33 %-át (10), ami nagyon megközelíti az Európai Unióban megfigyelhető arányt.

2.6. A kkv-k által tapasztalt főbb akadályok

Méretükből adódóan a kkv-k általában több nehézségbe ütköznek a külföldi piacokra való bejutás, a kis volumenű forgalomból következő többletköltségek fedezése és a helyi jogszabályoknak való megfelelés során. Az OECD vállalkozáspolitikai, kkv-ügyi és helyi fejlesztési központjának igazgatója, Sergio Arzeni véleménye szerint „a megfelelési költségek arányosan 10–30-szor magasabbak lehetnek a kkv-k számára, mint a nagyvállalatok számára.” (11)

Összefoglalásul elmondható, hogy nemzetközivé válásuk folyamán a kkv-k kis méretükből és korlátozott erőforrásaikból adódóan számos nehézségekbe ütköznek, és a kimondottan a kereskedelemre vagy a beruházásra jellemző akadályok leküzdése előtt még az alábbi akadályokkal is meg kell birkózniuk:

— az exportfinanszírozáshoz való hozzáférés akadályai,

— a termékekkel/szolgáltatásokkal kapcsolatos követelményekre vonatkozó naprakész információk és adatok hiánya,

— annak a piacnak az elégtelen ismerete, amelyen a kkv-k a termékeiket vagy szolgáltatásaikat szeretnék értékesíteni (piackutatások),

— nehézségek a potenciális ügyfelek felkutatásával és a kapcsolatfelvétellel kapcsolatban,

— az alkalmazotti állomány nem megfelelően képzett a nemzetközi fejlődés lebonyolításához, illetve a befektetőkkel vagy importőrökkel való kapcsolati tőke kiépítéséhez,

— a hatóságok nem biztosítanak ösztönzőket és támogatást, az állami támogatási politikák pedig bürokratikusak,

— kulturális és nyelvi akadályok,

— nem egységes szabályozás, valamint eltérő ekvivalencia- és elismertetési rendszerek a képesítések és működési engedélyek terén.

Ezekre a hiányosságokra tekintettel a kkv-knak leginkább olyan megfelelő segítségnyújtási és tanácsadási szolgáltatásokra lenne szükségük (egyéni figyelemmel kísérés, azaz coaching, mentorálás, azaz mentoring stb.), amelyeket általában a kkv-k szakmai vagy ágazati szervezetei biztosítanak.

Az európai vállalkozások által az Egyesült Államokban tapasztalt kereskedelmi és a beruházási akadályokat viszonylag nehéz fontossági sorrendbe állítani, mivel a vállalkozások a felmerült akadályokat gyakran úgy írják le, hogy azokat nem feltétlenül sorolják meghatározott kategóriába. Különbség van ezenkívül a nem exportáló vállalatok által észlelt akadályok, illetve az exportáló vállalkozások előtt valóban felmerülő akadályok között. A témában elkészített tanulmányok és felmérések (12) áttekintése alapján a főbb akadályok a következők:

— a kötelezettségek nagyon eltérő hatálya és az azok piackonform árakon való biztosíthatóságában mutatkozó jelentős különbségek,

— a szállítási költséggel, a vámalakiságok időtartamával és bonyolultságával, valamint az azzal kapcsolatban felmerülő exportköltségek (a vámilletékek nélkül), hogy vámügynököt kell tartani vagy fizetni, valamint hogy a felelősség megállapítására irányuló esetleges keresetek fedezésére – különösen az Egyesült Államokban – biztosítással kell rendelkezni,

— az exporthitelhez jutás nehézségei,

— az adók és vámok, amelyek egyes ágazatokban, – például a dohány-, a textil- és ruhaipari ágazatban – továbbra is jelentős akadályt jelentenek,

— a származási szabályok bonyolultsága és a származási bizonyítványok költsége,

— a különböző műszaki, illetve egészségügyi és növény-egészségügyi szabályoknak való megfelelés, valamint az e szabályoknak megfelelő bizonyítványok és ellenőrzések,

— a kizárólag egyes amerikai államokban kötelező műszaki és egészségügyi előírások, illetve az államonként eltérő szabályok,

— a szövetségi államonként és helyi szabályozási körzetenként eltérő képesítési követelmények és működési korlátozások,

— a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelme, különösen az eredetmegjelölések, valamint a védjegyekre és szabadalmakra vonatkozó előírások különbözőségének figyelmen kívül hagyása,

— a jogi védelem és a piacfelügyelet költsége a földrajzi jelzéssel rendelkező európai vállalatok számára,

— a közbeszerzéseknek a „Buy American” törvényből és e törvény hatályának kiterjesztését célzó rendszeres módosításokból következő korlátozásai,

— a vízum, a tartózkodási engedély és a munkavállalási, illetve az adott tevékenység megkezdéséhez szükséges engedély kérelmezési eljárásának bonyolultsága az Egyesült Államokban,

— az egyes szolgáltatókra vonatkozóan szövetségi szinten vagy a szövetségi államok szintjén bevezetett korlátozások és szükséges engedélyek.

Ezek az akadályok nemcsak a kkv-kra jellemzőek, de az ő esetükben az akadályok hatása jelentősebb és elrettentőbb. A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség keretében ezen akadályok legtöbbjével külön fejezetek foglalkoznak, amelyeket kivétel nélkül az összes vállalkozásra alkalmazni kell. A partnerség kkv-kra vonatkozó fejezete tehát meglehetősen korlátozott célt fog szolgálni: valamennyi kkv transzatlanti piacon való részvételének előmozdítása releváns információk rendelkezésre bocsátása és a kkv-kkal foglalkozó hatóságok közötti megerősített együttműködés révén.

2.7. A kkv-k támogatási igénye

2.7.1. A kkv-knak – különösen a kis- és a mikrovállalkozásoknak – az előttük álló akadályokra és korlátozott forrásaikra tekintettel leginkább olyan megfelelő segítségnyújtási és tanácsadási szolgáltatásokra lenne szükségük, egyebek között a munkavállalók képzése terén (egyéni figyelemmel kísérés, azaz coaching, mentorálás, azaz mentoring), amelyeket általában a kkv-k gazdasági, szakmai vagy ágazati szervezetei biztosítanak. Ügyelni kell arra, hogy ez utóbbiaknak rendelkezésére álljanak az ahhoz szükséges logisztikai eszközök, hogy tájékoztathassák és tanácsokkal láthassák el a vállalkozásokat, és egyénileg támogathassák őket, többek között az európai strukturális és beruházási alapok használatával.

2.7.2. A sajátosságaik és egyéni igényeik szerint az egyes kkv-khoz igazított támogatási és tanácsadási szolgáltatásokon túl a vállalkozásoknak rendelkezniük kell a materiális és immateriális beruházásaik finanszírozásához szükséges eszközökkel is. Ennek érdekében az EGSZB javasolja, hogy az európai strukturális és beruházási alapokon kívül a COSME program finanszírozási eszközei, azok között is a kockázati tőke és a garanciarendszerek szintén könnyen hozzáférhetőek legyenek a – nem utolsósorban az Egyesült Államok piacain beruházni kész – kkv-k számára.

2.7.3. Az EU-nak felül kellene vizsgálnia az áru- és szolgáltatásexportra vonatkozó biztosítási ajánlatot és piaci alapú ajánlatokká kellene azt továbbfejlesztenie.

2.8. A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség kkv-kra vonatkozó jelenlegi fejezete

Az EGSZB örömmel fogadja, hogy a TTIP részét képezi egy külön a kkv-knak szentelt fejezet is, ám szeretné annak tartalmát javítani (az ajánlásokat lásd a „Részletes megjegyzések” című részben). Az Európai Unió arra irányuló javaslata, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségbe illesszenek be egy, a kis- és középvállalkozásokról szóló jogi szöveget, az Egyesült Államokkal 2014. május 19. és 23. között folytatott tárgyalási forduló napirendjén szerepelt. Az EU számára ez új fejezetet jelent a szabadkereskedelmi megállapodásban. A szöveget 2015. január 7-én tették közzé (13). Ezeket a rendelkezéseket a kis- és középvállalkozásokról (kkv-ról) szóló X. fejezet foglalja össze, amely a kkv-k kereskedelmi részvételének fokozása és a bevált gyakorlatok cseréje érdekében több kérdést is felvet.

2.8.1. A kkv-kra vonatkozó együttműködés

A kkv-k világkereskedelmi versenyképességének előmozdítása érdekében fontos, hogy a Felek információt cseréljenek egymással, eszközöket és erőforrásokat hozzanak létre és bocsássanak rendelkezésre a szellemitulajdon-jogokkal kapcsolatban, megosszák egymással a bevált szabályozási gyakorlatokat, támogassák a vállalkozók érdekeit szolgáló intézkedéseket, és ösztönözzék a kockázati tőkét és a kisvállalkozásokba történő befektetéseket.

2.8.2. Piaci adatok és információcsere

A X. cikk (2) bekezdésére vonatkozó jelenlegi javaslat témája a felek közötti információcsere. A javaslat szerint olyan weboldal létrehozására lenne szükség, ahol a legfontosabb információk – például a transzatlanti partnerségi megállapodás szövege, a vámügyi jogszabályok, a hatályos műszaki jogszabályok jegyzéke, az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések, a közbeszerzésekre vonatkozó szabályok és a vállalkozások cégbejegyzési eljárásai – egyaránt megtalálhatók. Egy EU/USA szakértői csoportnak el kellene végeznie a kkv-k számára leginkább releváns területekre vonatkozó adatharmonizációs program közös elemzését.

A feleknek online adatbázist kellene létrehozniuk, amely egyebek mellett az EU összes nyelvén tartalmazza a vámnómenklatúra kódjait, a vámilletékek mértékét, a származási szabályokat és a származási ország feltüntetésére vonatkozó előírásokat.

2.8.3. Helpdesk

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg a X. cikk (2) bekezdésének c) albekezdésében egy egyablakos információs pontot is említ. Ennek létrehozását egyébként a Transzatlanti Gazdasági Tanács is szorgalmazza. Ezeknek az információs pontoknak a kkv-k megbízható reprezentatív szervezetei által támogatott kiterjedt alhálózata, amely szilárd kapcsolatokkal rendelkezne az EU és az Egyesült Államok üzleti világában, biztosíthatná a minőségi hatást, csakúgy mint a hatóságok és sok érintett elkötelezettebb szerepvállalását.

2.8.4. A kkv-bizottság létrehozása

A X.4. cikk tervezete egy Transzatlanti Bizottság felállítását javasolja.

3. Részletes megjegyzések

3.1. A kkv fogalommeghatározásában mutatkozó különbségek hatásának felmérése

A kkv fogalmának meghatározása más Európában és más az Egyesült Államokban, a lehetséges legnagyobb eltérés 250 és 1 000 alkalmazott között mozog. Ráadásul az Egyesült Államokban a kkv meghatározása tevékenységi ágazatonként változik (14); a kkv főként az 500 főnél kevesebb alkalmazottat foglalkoztató társaságokat jelenti, de vannak olyan ágazatok, amelyekben ezek a vállalkozások akár 750–1 000 alkalmazottat is foglalkoztathatnak. A legtöbb ágazatban azonban a meghatározás alapja nem az árbevétel vagy az éves mérlegfőösszeg.

Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottság szolgálatait, hogy készítsenek egy olyan részletes táblázatot, amely ágazatonként ismerteti a kkv-k egyesült államokbeli meghatározását, illetve mindenekelőtt kezdjenek el dolgozni annak ellenőrzésén, hogy ezek a definícióbeli különbségek nem hátrányosak-e az európai, kisebb méretű kkv-kra nézvést.

3.1.1. A szabályozott és nem szabályozott szabad foglalkozások a kkv-knak egy, bár eltérő mértékben és hangsúllyal, de valamennyi uniós tagállamban jelen lévő speciális típusát jelentik. Piaci és szolgáltatáskínálatuk a szaktudáson alapul, a szolgáltatás igénybevevője részéről különleges bizalmat igényel, és függetlenségüket illetően speciális követelményeknek kell megfelelniük. Gazdasági partnerként betöltött szerepük mellett az európai társadalmi modellnek is részét képezik.

3.2. Az exportáló és a nem exportáló vállalkozásokra kiterjesztett transzatlanti piac hatásának értékelése és figyelemmel kísérése

A kkv-knak az európai gazdaságon belüli súlyára tekintettel az EGSZB alapvető fontosságúnak tartja, hogy ágazatonként és tagállamonként pontos hatástanulmány elkészítését mérlegeljék arról, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség hatálybalépése a tárgyalások jelenlegi állása szerint várhatóan milyen következményekkel jár az európai kkv-kra – és egyebek mellett a foglalkoztatásra – nézve. A transzatlanti piac lehetséges hatásának felmérése érdekében hatástanulmányokat kell készíteni a kkv-kra, a mikrovállalkozásokra és a szabad foglalkozásúakra gyakorolt hatásokról, függetlenül attól, hogy ezek a vállalkozások végeznek-e exporttevékenységet vagy sem.

Miután az Európai Parlament megvizsgálta, hogy a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség milyen hatást gyakorol a feldolgozóiparra és az energiapiacra, arra a megállapításra jutott, hogy annak hatása kedvező, ám tevékenységi ágazatonként eltérő lesz (15). A partnerség helyi gazdasághoz szorosabban kapcsolódó, más tevékenységi ágazatokra (mezőgazdaság, idegenforgalom, kézművesipar, szállodaipar, ikt, vendéglátás, ipar, önfoglalkoztatók, szolgáltatások, szabad foglalkozások stb.) gyakorolt hatásáról azonban eddig még nem készült vizsgálat.

A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről szóló következő tárgyalási fordulók során jelentős eredményeket kell elérni a mezőgazdasági szektor vonatkozásában, különös hangsúlyt fektetve a piaci hozzáférésre, a földrajzi jelzésekre, valamint az állat- és növény-egészségügyi intézkedésekre. Az unióbeli élelmiszer-biztonsági, illetve állat- és humán-egészségügyi normák magas színvonalát mindenképpen fenn kell tartani.

Alapvető fontosságú, hogy fel lehessen készülni arra, hogy egy integráltabb transzatlanti piac megnyitása hogyan érinti majd ezeket a vállalkozásokat. Az új versenykörnyezetben a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség megváltoztatja-e gazdasági modelljüket, termelési módszereiket, szolgáltatásaik vagy stratégiáik jellegét a beruházások és a foglalkoztatás szempontjából? Olyan alkalmazkodási intézkedéseket és politikákat is meg kell határozni, amelyek minden európai kkv számára lehetővé teszik a partnerséggel járó előnyök lehető legjobb kiaknázását.

3.3. Új de minimis korlát meghatározása annak érdekében, hogy a kkv-k és a mikrovállalkozások kis léptékben is „tesztelhessék” a piacot

A de minimis határértékkel meghatározott küszöbök alatt nem kell illetéket vagy adót fizetni és a vámkezelési eljárások, köztük az adatokkal kapcsolatos követelmények minimálisak.

Az Atlanti Tanács kéri, az Egyesült Államok pedig határozottan szeretné, hogy a kisvállalkozások által az Egyesült Államokba vagy az Európai Unióba küldött csomagokra vonatkozó határértékeket – jelenleg sorrendben 200 USD, illetve 150 EUR – emeljék 800 USD-ra. Noha az EU-ban az áruk vámmentességet élveznek, (tagállamtól függően) a 10 vagy 22 EUR-nál nagyobb értékű küldemények után héa fizetendő.

A repülőgéppel érkező utasokra és a bevitt csomagokra vonatkozó de minimis küszöbértékek felemelése nyomán különösen a fogyasztási cikkek ágazatában állhat elő az a helyzet, hogy a kkv-k, különösen az új, induló vállalkozások kis léptékű exporttal kezdenek foglalkozni vagy elektronikus kereskedelmet folytatnak anélkül, hogy vámilletéket kellene fizetniük. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy értékelje e kérés megvalósíthatóságát (azaz hogy az milyen hatással járna pl. a vámilletékekből származó bevételekre és a szellemitulajdon-jogokra nézve). Az EGSZB üdvözli az Európai Unió kezdeményezését egy olyan adatbázis létrehozására, amely a „Tíz dolog, amit tudni kell az online kereskedelemhez” címet viseli (16), és amelyet elsősorban a termékeiket más uniós tagállamokba exportáló európai gazdasági szereplők figyelmébe ajánl. Az EGSZB úgy véli, hogy ezt az adatbázist a transzatlanti kereskedelemre is alkalmazni lehetne.

3.4. Az összes releváns információt elérhetővé kell tenni egy többnyelvű portálon

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottságnak azt a kérését, hogy hozzanak létre egy a kkv-knak szóló honlapot, és az alábbi igényeket fogalmazza meg:

— minden információnak rendelkezésre kell állnia az Európai Unió 24 hivatalos nyelvén,

— a szoftvernek a lehető legegyszerűbbnek és leginkább felhasználóbarátnak kell lennie,

— annak biztosítása érdekében, hogy az eszköz megfeleljen az igényeiknek, az adatbázis működését egy uniós vállalkozásokból álló csoportnak kell tesztelnie,

— az adatbázisba legyen beépítve egy humán modul is, amelynek segítségével az Atlanti-óceán mindkét partján egy-egy csapat válaszol a feltett kérdésekre.

Az Európai Bizottság kkv-król és a partnerségről szóló jelentéséből egyértelműen kiderül, hogy a vállalkozások nagy része – bár ismeri az exportra vonatkozó intézkedéseket – nem tudja megállapítani, hogy szövetségi intézkedésekről, a szövetségi államok intézkedéseiről vagy egyéni szabványokról van-e szó. Ezért fontos, hogy a hatóságok módszeresen fel tudják tárni azokat az eljárásokat és szabályozásokat, amelyek teljesítését a kkv-k különösen nehéznek találják, és az adott problémáról külön magyarázó feljegyzéseket állítsanak össze, amelyben ismertetik, hogy mi a követendő eljárás az előírt követelményeknek való megfelelés érdekében.

3.5. Reprezentatív jellegű és pontosan meghatározott jogosultságokkal rendelkező kkv-bizottság

Az EGSZB üdvözli, hogy a kkv-kért felelős hatóságok európai és amerikai szinten is intézményesítik a már kialakult párbeszédet. Ugyanakkor úgy véli, hogy a kkv-k képviseleti szervezetei a rájuk vonatkozó transzatlanti párbeszéd során is megfelelő képviseletet érdemelnek, és hogy a jövőbeli kkv-bizottság összetételét nem lehet kizárólag a tagállami hatóságokra korlátozni, hanem azt az Atlanti-óceán mindkét partján a kkv-k/nagyon kis méretű és mikrovállalkozások képviseleti szervezeti előtt is meg kell nyitni. A kkv-kra vonatkozó szabályozási keretfeltételek némelyike a kkv-k foglalkoztatottjaira és fogyasztóira is komoly hatást gyakorol majd. Ezért a jövőbeli kkv-bizottságban ezeknek az érdekcsoportoknak is részt kellene venniük, hogy érdekeiket a kezdetektől fogva megfelelően érvényesíthessék.

Az EGSZB azt javasolja, hogy a jövőbeli kkv-bizottság hatásköre terjedjen ki a következőkre: a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség kkv-kra/nagyon kis méretű és mikrovállalkozásokra történő alkalmazásával kapcsolatos feltételeknek és azoknak a hatásoknak a nyomon követése, amelyeket ezek a feltételek a kkv-k foglalkoztatottjaira és fogyasztóira gyakorolnak, hatástanulmányok készítése, javaslatok kidolgozása a kkv-k/nagyon kis méretű és mikrovállalkozások, valamint ezek foglalkoztatottjai és fogyasztói által tapasztalt nehézségek megoldására, az ilyen vállalkozások felé irányuló kommunikáció megszervezése stb.

3.6. Tájékoztató kampány tagállami és regionális szinten

Ahhoz, hogy a kkv-k is élni tudjanak a partnerség által kínált új kereskedelmi lehetőségekkel (a vámilletékek eltörlése, a kereskedelmi kapcsolatok megkönnyítése és a szabályozási együttműködés, amelyek eredményeként a megfelelőségi értékelések, képesítések és szakmajogi szabályok összehangolhatók, illetve kölcsönösen elismerhetők), alapvető fontosságú, hogy a kkv-k pontos tájékoztatást kapjanak.

Ezek az információk nem adhatók meg kizárólag weboldalakon keresztül. Ahhoz, hogy a kkv-k jobban megismerhessék és megértsék a rendelkezésre álló eszközöket és állami támogatási kezdeményezéseket, a nemzetközi kereskedelem, illetve az USA-ba irányuló exportok és beruházások terén jártas szakértők részvételével tájékoztató kampányt kell szervezni számukra. A kkv-k ugyanis többnyire még nem ismerik azokat az eszközöket, például a piacrajutási adatbázist és az Enterprise Europe hálózatot, amelyek hozzájárulhatnak ahhoz, hogy tevékenységüket a nemzetközi színtérre is kiterjesszék. A sikeres nemzetközi jelenléthez és a külföldi fejlődéshez vezető úton a kkv-knak először saját országukban kell lépéseket tenniük, azaz tisztában kell lenniük azzal, hogy a tagállamok és esetlegesen az EU szintjén milyen erőforrások és támogatások állnak rendelkezésükre.

Az EGSZB ezért javasolja, hogy hozzák létre az európai és amerikai kkv-k egyesületeinek hálózatát, melynek feladata a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség előmozdítása lenne egy hiteles, alulról építkező megközelítés révén.

3.7. A kkv-k támogatását célzó európai politika elmélyítése

3.7.1. Fontos, hogy a partnerségről ne az a kép alakuljon ki, hogy az a közbeszerzési szerződések keretében a kkv-k számára helyi és regionális szinten fenntartott preferenciális elbánás lerombolásának eszköze. Épp ellenkezőleg: a partnerségnek meg kell őriznie az ilyen preferenciákat, amennyiben azok az európai és az amerikai kkv-kra egyaránt vonatkoznak.

3.7.2. Ezenfelül kiemelten fontos, hogy a tárgyalási folyamat során, valamint a szabályozási együttműködés terén tiszteletben tartsák a „gondolkozz először kicsiben” elvet, és ezáltal a kis- és mikrovállalkozások prioritásait és adottságait már a jogalkotási folyamat megindításakor figyelembe vegyék, sajátos érdekeiket pedig védjék. Az EGSZB ezért azt kéri, hogy a kis- és mikrovállalkozások rendelkezzenek külön képviselettel a tanácsadó testületben (TTIP Advisory Board).

3.7.3. A szabályozási együttműködést illetően biztosítani kell annak lehetőségét, hogy testre szabott támogatást nyújtsanak a kkv-k, különösen a kis- és mikrovállalkozások számára, hogy azok segítséget kapjanak a szabályozás előírásainak való megfeleléshez.

3.7.4. Hangsúlyozni kell, hogy a transzatlanti piacon beruházni vagy exportálni képes vállalkozások között sok innovatív vállalkozás van, amelyeknek az Egyesült Államokban és az Európai Unióban egyaránt szigorú és érthető szabályokra van szüksége a szellemi tulajdon védelme terén.

3.7.5. Az agrár-élelmiszer-ipari ágazattal kapcsolatban kiemelt figyelmet kell fordítani azokra a vállalkozásokra, amelyek termelésüket és az azzal kapcsolatos eljárásaikat etikai, kulturális és környezetvédelmi megfontolásokra alapozzák. Továbbra is fontos, hogy ezeknek a fenntartható fejlődéshez hozzájáruló termékeknek a kereskedelmét elő kell segíteni. A fogyasztó számára mind a termékek eredete, mind a termelési módszerek tekintetében garanciát jelentő földrajzi jelzések megfelelő védelmét szintén biztosítani kell. Az EU évek óta minőségi termékpolitikát folytat: ez az egyik fő, az uniós termelőknek versenyelőnyt biztosító tényező, egyben jelentősen hozzájárul a kulturális és gasztronómiai hagyományok megőrzéséhez, és a piactámogatási és a termelők bevételeit kiegészítő intézkedésekkel együtt segíti a vidékfejlesztést.

3.7.6. Az EGSZB egy másik véleményben vizsgálja az európai kisvállalkozói intézkedéscsomaggal (SBA) kapcsolatban az Egyesült Államokban és az EU-ban szerzett tapasztalatokat, hogy feltérképezze, hogy az amerikai kisvállalkozói intézkedéscsomag milyen előnyöket biztosít az amerikai kkv-k számára a közbeszerzésekhez vagy a finanszírozáshoz való hozzáférés terén. E vizsgálat lehetővé teszi, hogy ha eljön az ideje, javaslatot tegyünk az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag javítására és hozzá kapcsolódó hatékonyabb munkamódszerekre annak érdekében, hogy az az európai kkv-k számára még kedvezőbb és erősebb legyen.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 2-án. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Henri MALOSSE

(1) A Kereskedelmi Főigazgatóság (DG Trade) vezető közgazdászának feljegyzése: „SMEs are more important than you think! Challenges and opportunities for EU exporting SMEs” [A kkv-k fontosabbak, mint gondolnánk! Az uniósexportáló kkv-k előtt álló kihívások és lehetőségek] (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/september/tradoc_152792.pdf).

(2) „Small and Medium Sized Entreprises and the Transatlantic Trade and Investment Partnership” [A kis- és középvállalkozások és a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség] (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/april/tradoc_153348.pdf).

(3) Lásd az 1. lábjegyzetet.

(4) https://www.sba.gov/sites/default/files/files/Size_Standards_Table.pdf

(5) HL C 424., 2014.11.26., 9. o.

(6) Lásd az 1. lábjegyzetet.

(7) A kkv-k nemzetközivé válása – Végleges jelentés 2010. „Annual report on European SMEs 2013/2014 – A Partial and Fragile Recovery” [2013–2014-es éves jelentés az európai kkv-król – részleges és törékeny fellendülés] (http://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/performance-review/files/supporting-documents/2014/annual-report-smes-2014_en.pdf, 62. o.).

(8) Lásd a 7. lábjegyzetet.

(9) USITC, Small and Medium-Sized Enterprises: Overview of Participation in U.S. Exports [Kis- és középvállalkozások súlya az amerikai kivitelben], 2010. (http://www.usitc.gov/publications/332/pub4125.pdf).

(10) „The Transatlantic Trade and Investment Partnership – Big Opportunities for Small Business” [Transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség: Nagy lehetőségek a kisvállalkozások számára], Atlanti Tanács (http://www.atlanticcouncil.org/images/publications/TTIP_SME_Report.pdf, 3. o.).

(11) WTO, wt/COMTD/AFT/W/53, 23. o.

(12) „The Transatlantic Trade and Investment Partnership – Big Opportunities for Small Business” [Transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség: Nagy lehetőségek a kisvállalkozások számára], Atlanti Tanács (http://www.atlanticcouncil.org/images/publications/TTIP_SME_Report.pdf, 3. o.). „Small and medium sized entreprises and the Transatlantic Trade and Investment Partnership” [A kis- és középvállalkozások és a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség] (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/april/tradoc_153348.pdf). „Small companies in a big market” [Kis cégek egy nagy piacon] (http://www.svensktnaringsliv.se/english/publications/small-companies-in-a-big-market-how-a-free-trade-agreement-betwee_611404.html).

(13) http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153028.pdf

(14) https://www.sba.gov/sites/default/files/files/Size_Standards_Table.pdf

(15) Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság: „TTIP impact on European Energy markets and manufacturing industries” [A transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség hatása az európai energiapiacra és a feldolgozóiparra], 2015. (http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/536316/IPOL_STU(2015)536316_EN.pdf).

(16) https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/dem/watify/selling-online?language=en