(4)Az európai szemeszter a gyorsan változó gazdasági és geopolitikai helyzetet figyelembe véve 2022-ben újraindítja az átfogó gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációt, ugyanakkor a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentésben foglaltaknak megfelelően a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtási követelményeihez is igazodik. Az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása elengedhetetlen az európai szemeszter szerinti szakpolitikai prioritások teljesítéséhez, mivel a tervek a 2019. és 2020. évi szemeszter ciklusában kiadott releváns országspecifikus ajánlások összességét vagy egy jelentős részét érintik. A 2019. és 2020. évi országspecifikus ajánlások – a módosított terv benyújtásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlások mellett – ugyanúgy relevánsak maradnak az (EU) 2021/241 rendelet 14., 18. és 21. cikkével összhangban felülvizsgált, aktualizált vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tekintetében is.

(2)A Bizottság 2021. november 24-én elfogadta az éves fenntartható növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2022. évi európai szemeszterét. A jelentés kellően figyelembe vette a szociális jogok európai pillérének további végrehajtására vonatkozó közös kötelezettségvállalást, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki, majd a 2021. májusi portói szociális csúcstalálkozón újólag megerősített. Az Európai Tanács 2022. március 25-én jóváhagyta a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság 2021. november 24-én az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Olaszországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra van szükség. Ugyanezen a napon a Bizottság elfogadta az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is, amelyet a Tanács 2022. április 5-én elfogadott, valamint a foglalkoztatási iránymutatások és a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtását elemző 2022. évi együttes foglalkoztatási jelentésre vonatkozó javaslatot, amelyet a Tanács 2022. március 14-én elfogadott.

(5)Az általános mentesítési rendelkezést 2020 márciusa óta alkalmazzák. 2021. március 3-i közleményében a Bizottság kifejtette azon álláspontját, hogy az általános mentesítési rendelkezés deaktiválására vagy további alkalmazására vonatkozó döntést a gazdaság állapotának átfogó értékelése alapján kell meghozni, és ehhez fő mennyiségi kritériumként az uniós vagy az euróövezeti gazdasági aktivitásnak a válság előtti (azaz a 2019 végi) állapothoz viszonyított szintjét kell figyelembe venni. Az Európában zajló háborúval összefüggésben a megnövekedett bizonytalanság és a gazdasági kilátásokat övező számottevő lefelé mutató kockázatok, továbbá az energiaárak példátlan emelkedése és az ellátási láncok tartósan fennálló zavarai indokolttá teszik a Stabilitási és Növekedési Paktumban foglalt általános mentesítési rendelkezés alkalmazásának 2023-ig történő meghosszabbítását.

(6)A 2021. évi stabilitási programról szóló, 2021. június 18-i tanácsi véleményben alkalmazott megközelítés alapján a költségvetési irányvonal jelenleg a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, de a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból származó vissza nem térítendő támogatásokból finanszírozott kiadások figyelembevételével számított elsődleges kiadások (diszkrecionális bevételi intézkedések nélküli) változásának a középtávú potenciális növekedéshez viszonyított arányával mérhető a legjobban. Az összesített költségvetési irányvonalon túl – annak értékelése érdekében, hogy a nemzeti költségvetési politika prudens-e, és összetétele elősegíti-e a zöld és digitális átállással összhangban lévő fenntartható helyreállítást – figyelmet kell fordítani a (diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül és a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések nélkül számított) nemzeti finanszírozású elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására is.

(7)A Bizottság 2022. március 2-án közleményt fogadott el, amelyben átfogó költségvetés-politikai iránymutatást nyújt 2023-ra, ezáltal támogatva a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjainak előkészítését, egyúttal erősítve a szakpolitikai koordinációt. A Bizottság megjegyezte, hogy a 2022. évi téli előrejelzésben felvázolt makrogazdasági kilátások alapján a 2020–2022-ben követett, támogató jellegű aggregált költségvetési irányvonalról 2023-ban célszerűnek tűnik áttérni egy lényegében semleges aggregált költségvetési irányvonalra, ugyanakkor készen kell állni a változó gazdasági helyzetre való reagálásra. A Bizottság véleménye szerint a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlásokban továbbra is differenciáltan kell kezelni a tagállamokat, és figyelembe kell venni az országok közötti esetleges átgyűrűző hatásokat. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy stabilitási és konvergenciaprogramjukban is juttassák érvényre az iránymutatást. A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy szorosan nyomon követi a gazdasági fejleményeket, és szükség szerint – de legkésőbb a szemeszter tavaszi fordulójában, 2022 májusának végén – kiigazítja gazdaságpolitikai iránymutatását.

(8)A 2022. március 2-án közzétett költségvetési iránymutatásnak megfelelően a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlások figyelembe veszik a gazdasági kilátások romlását, a fokozott bizonytalanságot és más lefelé mutató kockázatokat, valamint a téli előrejelzéshez képest magasabb inflációt. E megfontolások fényében a költségvetési válaszintézkedések részeként bővíteni kell a zöld és digitális átállásra, valamint az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat, továbbá meg kell őrizni a legkiszolgáltatottabb háztartások vásárlóerejét, ezáltal célzott és átmeneti intézkedésekkel enyhítve az energiaárak megugrásának hatását, és mérsékelve a másodlagos hatásokból eredő inflációs nyomást. Változatlanul rugalmas költségvetési politikát kell folytatni, hogy az lépést tudjon tartani a gyorsan változó körülményekkel, és az egyes országok költségvetési és gazdasági helyzetének függvényében differenciált megközelítést kell alkalmazni, többek között azzal összefüggésben, hogy mennyire érinti az adott országot a válság és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek beáramlása.

(9)2021. április 30-án Olaszország az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban benyújtotta nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervét a Bizottságnak. Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikkének megfelelően a Bizottság az említett rendelet V. mellékletében foglalt értékelési iránymutatásokkal összhangban értékelte a helyreállítási és rezilienciaépítési terv relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és következetességét. A Tanács 2021. július 13-án elfogadta Olaszország helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról szóló határozatát. A részletek folyósításának feltétele, hogy a Bizottság az (EU) 2021/241 rendelet 24. cikkének (5) bekezdésével összhangban határozatot hozzon arról, hogy Olaszország kielégítően teljesítette a tanácsi végrehajtási határozatban foglalt releváns mérföldköveket és célokat. A kielégítő teljesítés előfeltétele, hogy a korábbi mérföldköveket és célokat továbbra is teljesítettnek lehessen tekinteni.

(10)Olaszország az 1466/97/EK rendelet 4. cikkében meghatározott határidőn belül, 2022. április 27-én benyújtotta 2022. évi nemzeti reformprogramját, és szintén 2022. április 27-én 2022. évi stabilitási programját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. Az (EU) 2021/241 rendelet 27. cikkével összhangban a 2022. évi nemzeti reformprogram az Olaszország által a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása terén elért eredményekről készített féléves jelentést is tükrözi.

(11)A Bizottság 2022. május 23-án közzétette az Olaszországra vonatkozó 2022. évi országjelentést. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019-ben, 2020-ban és 2021-ben elfogadott releváns országspecifikus ajánlások végrehajtása terén Olaszország által elért eredményeket, és a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla alapján számba vette a helyreállítási és rezilienciaépítési terv Olaszország általi végrehajtását. Ezen elemzés alapján az országjelentés hiányosságokat tárt fel a helyreállítási és rezilienciaépítési terv által nem vagy csak részben kezelt kihívásokkal kapcsolatban, valamint új és kialakulóban lévő – többek között az ukrajnai orosz invázióból eredő – kihívásokat azonosított. A jelentés értékelte továbbá az Olaszország által a szociális jogok európai pillérének végrehajtása, a foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére vonatkozó kiemelt uniós célok elérése, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása terén elért eredményeket.

(12)A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke alapján Olaszország vonatkozásában részletes vizsgálatot végzett, amelynek eredményeit 2022. május 23-án közzétette. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Olaszország esetében túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Olaszországot továbbra is sebezhetővé teszi a magas államadósság és a gyenge termelékenységnövekedés, miközben a munkaerőpiaci helyzet instabil és a pénzügyi szektorban is mutatkoznak bizonyos gyenge pontok.

(13)A Bizottság 2022. május 23-án az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentést adott ki. A jelentés megvizsgálta Olaszország költségvetési helyzetét, mivel a költségvetési hiány 2021-ben meghaladta a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket, az államadósság pedig meghaladta a Szerződésben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket, és az ország nem felelt meg az adósságcsökkentési referenciaértéknek. A jelentés megállapította, hogy sem a hiányra, sem az adósságra vonatkozó kritérium nem teljesült. A 2022. március 2-i közleménnyel összhangban a Bizottság az összes releváns tényező értékelése során úgy ítélte meg, hogy az adósságcsökkentési referenciaértéknek való megfelelés túlságosan megterhelő, előreütemezett költségvetési kiigazítást tenne szükségessé, amely veszélyeztetné a növekedést. Következésképpen a Bizottság szerint a jelenlegi kivételes gazdasági körülmények között nem várható el az adósságcsökkentési referenciaértéknek való megfelelés. A Bizottság – bejelentésének megfelelően – nem javasolta új túlzotthiány-eljárás megindítását 2022 tavaszán, és 2022 őszén felül fogja vizsgálni, hogy helyénvaló-e túlzotthiány-eljárás megindítását kezdeményeznie.

(14)A Tanács 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Olaszországot, hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban 2020 és 2021 folyamán hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és a későbbi helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Olaszország – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Olaszország költségvetési hiánya a 2020. évi 9,6 %-ról 2021-ben 7,2 %-ra csökkent. Olaszország költségvetés-politikai válasza 2021 során támogatta a gazdasági helyreállítást, a GDP 3,5 %-ának megfelelő átmeneti szükséghelyzeti intézkedéseknek köszönhetően (a 2020. évi 4,4 %-hoz képest). Az Olaszország által 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális költségvetési intézkedések többnyire ideiglenesek voltak, illetve azokat más intézkedések ellensúlyozták. Ugyanakkor a kormány által 2020 és 2021 folyamán elfogadott egyes diszkrecionális intézkedések nem voltak ideiglenesek, vagy azokat nem ellensúlyozták más intézkedések, és alapvetően a szegényebb régiókban fizetett társadalombiztosítási járulékok csökkentésére, a foglalkoztatásból származó jövedelmek utáni adójóváírás kiterjesztésére és a családi támogatás bevezetésére irányultak. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján az államadósság 2021-ben a GDP 150,8 %-át tette ki.

(15)A 2022. évi stabilitási program költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2022 tekintetében optimista, azt követően pedig realisztikus. A kormány előrejelzése szerint a reál-GDP 2022-ben 3,1 %-kal, 2023-ban pedig 2,4 %-kal nő. Ehhez képest a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alacsonyabb, 2022-ben 2,4 %-os, 2023-ban pedig 1,9 %-os reál-GDP-növekedést vetít előre, főként a belföldi keresletre vonatkozó óvatosabb előrejelzésekből adódóan. A 2022. évi stabilitási program szerint a kormány arra számít, hogy a GDP-arányos államháztartási hiány 2022-ben 5,6 %-ra, 2023-ban pedig 3,9 %-ra csökken. A 2022. évi csökkenés főként a gazdasági tevékenység élénkülését és a legtöbb szükséghelyzeti intézkedés megszüntetését tükrözi. A program szerint a GDP-arányos államadósság várhatóan 2022-ben 147,0 %-ra, majd 2023-ban 145,2 %-ra mérséklődik. Az előrejelzés zárónapján ismert gazdaságpolitikai intézkedések alapján a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-re a GDP 5,5 %-ának és 2023-ra a 4,3 %-ának megfelelő költségvetési hiánnyal számol. A 2022. évi stabilitási programhoz képest a Bizottság előrejelzésében szereplő hiány 2022-ben csaknem azonos, de 2023-ban magasabb, főként a visszafogottabb gazdasági növekedés miatt. Ugyanakkor a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése nem tartalmazza a programban bejelentett, 2022-ben esedékes további támogatási intézkedéseket, mivel azok részletei az előrejelzés véglegesítésének időpontjában nem álltak rendelkezésre. A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint a GDP-arányos államadósság magasabb, 2022-ben 147,9 %, 2023-ban pedig 146,8 % lesz. A különbség a nagyobb hiánynak és az alacsonyabb gazdasági növekedésnek tudható be.

A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alapján a kibocsátás középtávú (tízéves átlagos) potenciális növekedése 0,4 %-ra tehető. Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek élénkíthetik Olaszország potenciális növekedését.

(16)2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedések többségét, így az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedésekre fordított kiadások GDP-hez viszonyított aránya az előrejelzések szerint a 2021. évi 3,5 %-ról 2022-ben 1,1 %-ra csökken. A költségvetési hiányt befolyásolják a megemelkedett energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében elfogadott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 0,5 %-át teszik ki, majd 2023-ban megszűnnek. Ezek az intézkedések főként a szegényebb háztartásoknak nyújtott szociális transzfereket, az energiafogyasztást terhelő közvetett adók csökkentését és az energiaipari vállalatoknak nyújtott támogatásokat foglalják magukban. Az intézkedéseket ideiglenesként jelentették be, amennyiben azonban az energiaárak 2023-ban is magasak maradnak, ezen intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. Az említett intézkedések közül néhány – nevezetesen az energiafogyasztást terhelő közvetett adók (héa és rögzített illetékek) általános csökkentése – nem célzott. A költségvetési hiányt emellett a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei is befolyásolják, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben és 2023-ban is a GDP 0,1 %-át teszik ki.

(17)2021. június 18-án a Tanács azt az ajánlást fogalmazta meg Olaszország számára, hogy 2022-ben fordítsa a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt a helyreállítást támogató további beruházások finanszírozására, egyúttal folytasson prudens költségvetési politikát. Az ajánlásban a nemzeti finanszírozású beruházások szintjének fenntartása is szerepelt. A tanácsi ajánlás szerint Olaszországnak korlátoznia kell a nemzeti finanszírozású folyó kiadások növekedését. Továbbá Olaszországnak – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság középtávú fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát kell folytatnia, ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése céljából bővítenie kell a beruházásokat.

(18)A 2022. tavaszi bizottsági előrejelzés alapján és a 2022. évi olaszországi stabilitási programban foglalt információkat is figyelembe véve 2022-ben támogató jellegű költségvetési irányvonal várható, amely a GDP –2,7 %-át teszi ki. A Tanács ajánlásának megfelelően Olaszország továbbra is támogatni kívánja a helyreállítást, amihez a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből addicionális beruházásokat tervez finanszírozni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és más uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitásra gyakorolt pozitív hatása az előrejelzések szerint 2021-hez képest a GDP 0,9 %-ával nő. A nemzeti finanszírozású beruházások 2022-ben előreláthatólag 0,3 százalékpontnak megfelelő expanzív hatást gyakorolnak majd a költségvetési irányvonalra. Olaszország ezért a Tanács ajánlásával összhangban fenn kívánja tartani a nemzeti finanszírozású beruházásokat. A nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2022. évi növekedése az előrejelzések szerint 1,3 százalékpontos expanzív hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez a jelentős expanzív hozzájárulás magában foglalja az energiaárak emelkedéséből adódó gazdasági és társadalmi hatások kezelésére irányuló intézkedések addicionális hatását (a GDP 0,2 %-a), valamint a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem költségeit (a GDP 0,1 %-a). A folyó kiadások növekedése a kormányzati szektorbeli munkavállalók javadalmazására fordított kiadások növekedését is tükrözi, ami a közbeszerzési szerződések 2019–2021 közötti időszakra történő megújításának tudható be, és amelynek jelentős részét (a GDP 0,25 %-át) 2022-ben fogják elkönyvelni, miközben további költségvetési forrásokat irányoznak elő az egészségügyi ágazat számára is (a GDP 0,1 %-a). A bevételi oldalon a személyi jövedelemadók és a termelő tevékenységekre kivetett regionális adó csökkentése (a GDP 0,4 %-a) előreláthatólag szintén hozzájárul majd az expanzív költségvetési irányvonalhoz. A Bizottság aktuális becslése szerint tehát Olaszország 2022-ben nem korlátozza kellőképpen a nemzeti finanszírozású nettó folyó kiadások növekedését.

(19)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésében – változatlan szakpolitikát feltételezve – 2023-ban a GDP –1,2 %-ának megfelelő költségvetési irányvonalra számít. Olaszország az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokat 2023-ban továbbra is a helyreállítást támogató addicionális beruházások finanszírozására használja fel. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és más uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,7 százalékponttal nő 2022-höz képest. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2023-ban 0,2 százalékpontnak megfelelő expanzív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2023. évi növekedése előreláthatólag –0,2 százalékpontos, lényegében semleges hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez magában foglalja a megugrott energiaárak kezelését célzó intézkedések kivezetésének hatását (a GDP 0,5 %-a). Ugyanakkor a szociális transzfereknek az előző évi inflációs rátához való indexálás miatti növekedése (a GDP 0,4 %-a), valamint az egészségügyi ágazat számára előirányzott további költségvetési források (a GDP 0,1 %-a), amelyeket nem kísérnek ellensúlyozó intézkedések, az előrejelzések szerint szintén hozzájárulnak a nettó folyó kiadások növekedéséhez. Ezért a nemzeti finanszírozású folyó kiadások lényegében semleges hozzájárulása azon alapul, hogy a jelenlegi terveknek megfelelően fokozatosan kivezetik a megemelkedett energiaárak hatásának kezelésére irányuló intézkedéseket.

(20)A 2022. évi stabilitási program a költségvetési hiány fokozatos csökkenését vetíti előre: 2024-ben a GDP 3,3 %-ára, 2025-ben pedig 2,8 %-ára. A költségvetési hiány tehát a tervek szerint 2025-ben a GDP 3 %-a alá csökken. Ezek az előrejelzések azt feltételezik, hogy 2023 és 2025 között az összkiadás GDP-arányosan körülbelül 3 százalékponttal, az összbevétel pedig körülbelül 2 százalékponttal csökken. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2025-ig várhatóan zsugorodni fog: 2024-ben 143,4 %-ra, majd 2025-ben 141,4 %-ra mérséklődik. A Bizottság elemzése alapján az államadósság fenntarthatóságát övező kockázatok középtávon magasnak tűnnek.

(21)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és V. mellékletének 2.2. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv a 2026-ig végrehajtandó, egymást kölcsönösen erősítő reformok és beruházások széles körét tartalmazza. Ezek kezelik a Tanács által az európai szemeszter keretében 2019-ben és 2020-ban Olaszországnak címzett országspecifikus ajánlásokban felvázolt gazdasági és társadalmi kihívások összességét vagy jelentős részét, valamint a terv elfogadásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlásokat. A terv hatékony és gyors végrehajtása hosszú távú strukturális változásokat hozhat, és ezáltal tartós hatást gyakorolhat az olasz gazdaságra és társadalomra. A kulcsfontosságú szakpolitikai területekre irányuló széles körű reformok várhatóan kezelni fogják a gazdasági növekedés régóta fennálló akadályait. A terv mindenekelőtt olyan reformokat tartalmaz, amelyek célja a közigazgatás és az igazságszolgáltatási rendszer működésének strukturális átalakítása, valamint az általános üzleti környezet javítása. Az oktatási, készségfejlesztési és kutatási ágazatban előirányzott reformok és beruházások hosszú távon képesek javítani a humán tőkét és a kutatási kapacitásokat. A foglalkoztatási kilátások javítását célzó, tervezett munkaerőpiaci reformok és beruházások mindenekelőtt a fiatalokra és a nőkre irányulnak, és hozzájárulhatnak a munkaerő-kínálat növeléséhez, a készségekhez való egyenlő hozzáférés biztosításához, végső soron pedig a gazdasági növekedés támogatásához. Az olyan ágazatokat érintő reformok, mint a közlekedés és a vízgazdálkodás, várhatóan strukturálisan javítják majd a gazdasági hatékonyságot, többek között a szolgáltatási szerződések odaítélésére irányuló versenyeljárások szisztematikusabb alkalmazása révén.

(22)Olaszország helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtása várhatóan hozzájárul majd a zöld és digitális átállás terén való további előrelépéshez. Az Olaszország éghajlat-politikai célkitűzéseit támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 37,5 %-át, míg a digitális célkitűzéseket támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 25 %-át teszik ki. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervnek – a releváns mérföldkövekkel és célokkal összhangban történő – teljes körű végrehajtása segíteni fogja Olaszországot a Covid19-válság következményeiből való gyors kilábalásban, egyúttal megerősíti rezilienciáját. Az átfogó szakpolitikai stratégia iránti széles körű felelősségvállalás biztosítása érdekében a helyreállítási és rezilienciaépítési terv, valamint a terven túlmutató egyéb gazdaság- és foglalkoztatáspolitikák sikeres végrehajtása szempontjából változatlanul nagy jelentőséggel bír a szociális partnerek és más érdekelt felek szisztematikus bevonása.

(23)Olaszország 2021. január 17-én benyújtotta a partnerségi megállapodáshoz kapcsolódó kohéziós politikai programozási dokumentumokat, és benyújtotta első programjait az Európai Bizottságnak. A 2021. június 24-i (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban Olaszországnak a 2021–2027-es kohéziós politikai alapok programozása során figyelembe kell vennie a vonatkozó országspecifikus ajánlásokat. Ez előfeltétele annak, hogy a kohéziós politikai alapokból nyújtandó pénzügyi támogatás eredményesebbé váljon és a lehető legnagyobb hozzáadott értéket biztosítsa, egyúttal előmozdítja az említett alapok és más uniós eszközök és alapok közötti koordinációt, kiegészítő jelleget és koherenciát. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz és a kohéziós politikai programok sikeres végrehajtása a zöld és digitális átállást, valamint a kiegyensúlyozott területfejlesztést támogató beruházások szűk keresztmetszeteinek felszámolásától is függ.