[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.2.24.

COM(2010)68 végleges

2008/0247 (COD)

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (6) bekezdése alapján a Tanácsnak a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet címen előterjesztett javaslat elfogadására vonatkozóan első olvasatban elfogadott álláspontjáról

2008/0247 (COD)

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (6) bekezdése alapján a Tanácsnak a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet címen előterjesztett javaslat elfogadására vonatkozóan első olvasatban elfogadott álláspontjáról (EGT-vonatkozású szöveg)

ELŐZMÉNYEK

A javaslatnak az Európai Parlamenthez, illetve a Tanácshoz történő továbbításának időpontja (COM(2008) 852 végleges – 2008/0247(COD)): | 2008.12.11. |

Az Európai Parlament véleményének időpontja (első olvasat): | 2009.4.23. |

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményének időpontja: | 2009.7.15. |

A Régiók Bizottsága véleményének időpontja: | 2009.10.7. |

A Tanács első olvasatban egyhangúlag elfogadott álláspontja elfogadásának időpontja: | 2010.2.22. |

A BIZOTTSÁG JAVASLATÁNAK CÉLJA

A rendeletjavaslat célja, hogy a tagállamok és különösen a vasúti pályahálózat-működtetők vállalják egy olyan, „a versenyképes árufuvarozást szolgáló” európai vasúti hálózat kialakítását, amely az árufuvarozást előnyben részesítő nemzetközi vasúti folyosókból áll.

Ezek a folyosók lehetővé fogják tenni az árufuvarozó vonatoknak, hogy jó minőségű menetvonalakhoz jussanak, és ezáltal megbízhatóbbá és versenyképesebbé váljanak. A folyosók létrehozása egyúttal további kapacitás felszabadítását is lehetővé teszi az árufuvarozás számára.

Ennek érdekében a Bizottság négy irányvonal köré kívánja szervezni a szóban forgó árufuvarozási folyosók létrehozását:

- A pályahálózat-működtetők közötti együttműködés fokozása mind a pályahálózat operatív működtetése, mind a beruházások vonatkozásában. Az együttműködés fokozása különösen az egyes folyosók külön-külön irányítási struktúrával való ellátása révén fog megvalósulni;

- Az árufuvarozáshoz rendelt infrastruktúra-kapacitás megbízhatóbbá tétele a szóban forgó folyosókon;

- A vasúti pályahálózat és az áruterminálok (tengeri és belvízi kikötők, rendező pályaudvarok stb.) működtetése közötti összehangolás fokozásának előmozdítása;

- Megkülönböztetéstől mentes hozzáférés biztosítása a szóban forgó folyosókhoz minden árufuvarozó számára.

MEGJEGYZÉSEK A TANÁCS ÁLLÁSPONTJÁRÓL

A Tanács által első olvasatban elfogadott álláspont magában foglalja a Bizottság kezdeti javaslatának alapelveit. Egyes – a folyosók kiválasztásával, a pályahálózat-működtetők közötti együttműködéssel és az árufuvarozásnak adott elsőbbséggel kapcsolatos – elemek azonban gyengültek.

Más elemek pedig – köztük az engedélyezett kérelmezőkkel és az egyablakos rendszernek a nemzetközi menetvonal iránti kérelmekre való kötelező alkalmazásával kapcsolatos rendelkezések – teljes egészükben kimaradtak.

E módosítások ellenére a Bizottság úgy véli, hogy a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontja továbbra is megfelel kezdeti javaslata célkitűzéseinek.

RÉSZLETES ÉSZREVÉTELEK A TANÁCS ELSŐ OLVASATBAN ELFOGADOTT ÁLLÁSPONTJÁRÓL

A Bizottság javaslatának főbb módosulásai

- Az árufuvarozási folyosók kiválasztása (3. cikk) A Bizottság kezdeti javaslata értelmében tagállamonként 1–3 folyosót kell létrehozni, és e folyosók kiválasztása az érintett tagállamok és a pályahálózat-működtetők érvekkel alátámasztott javaslatai alapján történik. A Tanács kétszakaszos megoldást javasol: a folyosók egy első csoportját együttdöntéssel választják ki, a rendelet mellékletébe foglalják, és e folyosókat a rendelet elfogadásától számítva 3 éven belül létrehozzák; a tagállamok érvekkel alátámasztott javaslatai alapján pedig további folyosókat választanak ki (tagállamonként legalább egyet).A javaslatnak kitűzött célja, hogy a piac szükségleteinek megfelelő folyosók kerüljenek kialakításra, a folyosók első csoportját mégis politikai szempontok alapján jelölik ki. Ez a politikai közelítésmód ellentétes a jogalkotási javaslatnak azon elsődleges célkitűzésével is, amely az infrastruktúra jobb transznacionális működtetésének előmozdítására irányul, és amely nem azonos az új infrastruktúrák kiépítésének célkitűzésével.

- Az árufuvarozási folyosók irányítása (7. cikk) A kezdeti javaslat elsősorban a pályahálózat-működtetők intézkedéseit előtérbe helyező irányítást ír elő, olyan irányítási szervezet létrehozása révén, amely saját igazgatóval és független jogi személyiséggel rendelkezik. A Tanács könnyíteni kívánt e szervezet struktúráján (elhagyva az igazgatóra és a független jogi személyiségre vonatkozó rendelkezéseket), valamint – az egyes ERTMS-folyosókkal kapcsolatos jelenlegi tapasztalatok alapján – a tagállamokra felügyeleti jogkört kívánt ruházni egy, képviselőikből álló végrehajtó szerv létrehozása révén.A Bizottság el tudja fogadni a felügyeleti jogkörre vonatkozó kiegészítést, amennyiben az nem veszélyezteti a pályahálózat-működtetők működésének függetlenségét.

- Egyablakos ügyintézési rendszer (12. cikk) A kezdeti javaslat értelmében minden, nemzetközi menetvonal iránti kérelmet az adott menetvonal egyablakos rendszere keretében kell benyújtani. A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontja az egyablakos rendszer használatát szabadon választhatóvá teszi. A Bizottság el tudja fogadni ezt a változtatást.

- Az árufuvarozó vonatoknak juttatott kapacitás (13. cikk) Ez a cikk a rendelet központi eleme. A javaslat ugyanis az árufuvarozó vonatokat olyan eljárás meghatározása révén kívánja megbízható többletkapacitáshoz juttatni, amely eleget tud tenni a felhasználók igényeinek. Az árufuvarozó vonatok kapacitásigénye a piaci kereslettől függ, vagyis – ellentétben a személyszállító vonatokéval – nem rögzíthető véglegesen egy évvel előre.A Bizottság ezért javasolta azt, hogy az éves menetrend meghatározásakor előzetesen osszanak ki bizonyos kapacitást, és az éves menetrendben tartsanak fenn kapacitástartalékot az árufuvarozó vonatokra vonatkozó ad hoc menetvonal-kérelmek igényeinek kielégítése céljára.Noha a Tanács követte a Bizottság javaslatát, sőt (az előre meghatározott menetvonalak meghatározása révén) még működőképesebbé tette azt, mégis csökkenteni szeretné a szóban forgó előzetes kapacitáskiosztás és kapacitástartalékolás hatását, utalást téve a személyszállítás szükségleteire.

- Elsőbbségi szabályok fennakadás esetén (15. cikk) A Bizottság javaslata értelmében a pontosan közlekedő vonatoknak zavar esetén is pontosaknak kell maradniuk. A Tanács által első olvasatban elfogadott álláspont szerint arra is törekedni kell, hogy „ a teljes hálózatra vonatkoztatott menetrend helyreállításának ideje a lehető legrövidebb legyen ” (A), „figyelembe véve valamennyi forgalmi típus igényeit” (B).A Tanács szövegkiegészítése (A. rész) a 2001/14/EK irányelvhez képest redundáns. A B. résznek jogi rendelkezésként nem elég világos és könnyen érthető a megfogalmazása. Olyan értelmezése is felmerülhet ugyanis, amely ellentétes e rendelet célkitűzéseivel.

- A folyosók létrehozására, illetve módosítására irányadó kritériumok jegyzékének módosítása A Bizottság javaslata és a 2009. június 11-i politikai megállapodás értelmében a szóban forgó – a II. mellékletben található – kritériumjegyzéket komitológiai eljárás (ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás) keretében lehetett volna módosítani.Az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálybalépése folytán a komitológiai eljárás helyébe a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok léptek. Ebben a vonatkozásban a Bizottság álláspontja a következő:

- A Bizottság hatáskörének körülhatárolása: A Tanács – a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok tekintetében – a Bizottság hatáskörének körülhatárolására törekedett, amikor a Bizottságot a másodlagos szabályozás betartására és a vasúti politika egyes fontos elemeinek figyelembevételére kívánta kötelezni.A Tanácsnak ez a szövegkiegészítése nem felel meg a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok rendelkezéseinek. Ráadásul ez a kiegészítés redundáns, mivel magától értetődő, hogy a Szerződések őreként a Bizottság be fogja tartani a másodlagos szabályozást.

- A felhatalmazás gyakorlása és a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elleni kifogás: A Bizottság – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének végrehajtásáról szóló közleményével összhangban és a Tanács álláspontjában előírt különös intézkedések elemzése alapján, tekintettel a Tanács szövegében előírt visszavonási jogra is – a határozatlan idejű felhatalmazást tartja előnyösebbnek, de elfogadhatónak tartja a Tanács közelítésmódját is (öt évre szóló, hallgatólagosan megújuló felhatalmazás). A Bizottság továbbá nehezményezi, hogy a Tanács első olvasatban három hónapban állapítja meg a határidőt, amelyen belül a Tanács és a Parlament kifogást emelhet. A Bizottság két hónapos, a Tanács vagy a Parlament kezdeményezésére egy hónappal meghosszabbítható ellentmondási határidőt tart célszerűbbnek. Ez hozzájárulna az eljárások hatékonyságának növeléséhez, anélkül hogy csorbulna az összesen három hónapos határidő elve.

- Szakértőkkel folytatott konzultáció: A Bizottság nyugtázta azt a preambulumbekezdést, amely szakértőkkel való konzultációt ír elő a felhatalmazáson alapuló jogi aktus előkészítési szakaszában. A Bizottság úgy véli, hogy a szakértői csoportok nem rendelkezhetnek formális intézményi szereppel. Az alap-jogiaktus szövege tehát nem tartalmazhat ilyen preambulumbekezdést. A Bizottság ebben az összefüggésben is utal 2009. december 9-i közleményére.

A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjában teljes egészükben vagy részben szereplő parlamenti módosítások

- A folyosók irányítása A folyosók irányításának megszervezése két szerven alapul: a pályahálózat-működtetők képviselőiből álló irányítóbizottságon és a tagállamok képviselőiből álló igazgatóságon (31. módosítás). A Bizottság kezdeti javaslata egyetlen, a pályahálózat-működtetők képviselőiből álló szervről rendelkezett.A tagállamok által gyakorolt felügyelet fokozható, amennyiben ez nem veszélyezteti a pályahálózat-működtetők működésének függetlenségét.

- Forgalomirányítási szabályok Az Európai Parlament (62. módosítás) és a Tanács egyaránt rugalmasabbá tette a zavar esetén alkalmazandó forgalomirányítási szabályokat. A Bizottság el tudja fogadni, hogy az az elv, mely szerint „a pontosan közlekedő árufuvarozó vonatoknak pontosaknak kell maradniuk”, „lehetőség szerint”, ne pedig következetesen érvényesüljön.Azt azonban a Bizottság nem tudja elfogadni, hogy a szabályt ne kelljen alkalmazni csúcsidőben, vagyis éppen azokban a napszakokban, amikor szükség lehet rá. A Bizottság továbbá úgy véli, hogy az előírásszerű forgalmi viszonyok mihamarabbi helyreállításának célkitűzése már szerepel a meglévő szabályozásban. Fölösleges tehát ebbe a szövegbe is belefoglalni.

A Bizottság által elfogadott, a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjában nem szereplő európai parlamenti módosítások

- Kapacitáskiosztás Az Európai Parlament vonatkozó módosításai (különösen az 52. és az 54–58. módosítás) nem változtatnak a Bizottság kezdeti javaslatának lényegén. A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontja ezzel szemben olyan utalásokat tesz a személyszállításra, amelyek az üzenetet zavarossá teszik, és nem tűnnek helyénvalónak egy olyan szabályozásban, amely az árufuvarozó vonatoknak hivatott több biztosítékot nyújtani.

- A folyosók kiválasztása A Tanács első olvasatban elfogadott álláspontja annyiban eltér az Európai Parlament állásfoglalásától, hogy mellékletében folyosók együttdöntéssel rögzített jegyzéke szerepel.

KÖVETKEZTETÉS

A Bizottság úgy véli, hogy a Tanács által első olvasatban egyhangúlag elfogadott álláspont – politikaközpontú, a valós piaci igényekhez nem eléggé igazodó szemlélete, továbbá az infrastruktúra által az árufuvarozó vonatoknak nyújtandó többletbiztosítékok tekintetében megmutatkozó erélytelensége ellenére – alkalmas a javaslat általános célkitűzéseinek előmozdítására.

A Bizottság fenntartását fejezi ki a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazása tekintetében a Tanács által a 4. cikk (8) bekezdése révén bevezetett keret kapcsán.

A Bizottság tehát el tudja fogadni a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontját.