Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról /* COM/2011/0809 konč. - 2011/0401 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A „Horizont 2020” keretprogramra vonatkozó javaslatcsomag – amely „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című bizottsági közleménnyel[1] messzemenően összhangban áll – teljes mértékben támogatja az Európa 2020 stratégiát, amely az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés célkitűzésének teljesítéséhez központi fontosságúként jelölte meg a kutatást és az innovációt. A csomag a következőkre irányuló javaslatokból áll: (1) a „Horizont 2020” keretprogram (az Európai Unió működéséről szóló szerződés – EUMSZ), (2) a részvétel és a terjesztés egységes szabályai (EUMSZ), (3) a „Horizont 2020” keretprogram végrehajtását szolgáló egyetlen egyedi program (EUMSZ), valamint (4) a „Horizont 2020” keretprogramnak azon részeire vonatkozó egyetlen javaslat, amelyeknek az Euratom-Szerződés a jogalapja. E jogalkotási javaslatok politikai előtörténetét és hátterét a velük egy időben elfogadásra kerülő bizottsági közlemény ismerteti, kitérve a javaslat olyan, általánosabb érvényű fő elemeire, mint az egyszerűsítés vagy az innovációra alkalmazott megközelítés megerősítésének mikéntje. A „Horizont 2020” keretprogram közvetlenül hozzájárul az Európa 2020 stratégiában és annak kiemelt kezdeményezéseiben kijelölt fő társadalmi kihívások kezeléséhez. Ugyanígy hozzájárul ahhoz is, hogy Európa ipari vezető szerephez jusson. Ezenkívül növeli Európa tudományos alapjainak kiválóságát, ez ugyanis elengedhetetlen a fenntarthatósághoz, valamint Európa hosszú távú gyarapodásához és jólétéhez. E célkitűzések elérése érdekében ez a javaslat a kutatási és innovációs ciklus minden szakaszába beépülő támogatásnyújtási eszköztárat foglal magában. A „Horizont 2020” keretprogram tehát mindazokat a tevékenységeket együttesen támogatja, amelyeket jelenleg a hetedik kutatási keretprogram, a versenyképességi és innovációs keretprogram innovációs részei és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet finanszíroznak. A javaslatok ily módon egyúttal jelentős egyszerűsítéssel is járnak a résztvevők szempontjából. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK A négy javaslat a „Kihívásból lehetőség: az európai uniós kutatás- és innovációfinanszírozás közös stratégiai kerete felé” című zöld könyv (COM(2011) 48) alapján végzett széles körű nyilvános konzultációra beérkezett válaszok messzemenő figyelembevételével készült. Az Európai Tanács, a tagállamok, valamint az ipar, a tudományos közösség és a civil társadalom érdekeltjeinek széles köre véleményt nyilvánított. A javaslat két, az érdekeltekkel folytatott konzultációkon, belső és külső értékeléseken és nemzetközi szakértők hozzászólásain alapuló, mélyreható hatásvizsgálatra is támaszkodik. A hatásvizsgálat következtetése szerint a „Horizont 2020” keretprogram egyértelműbbé tenné a célokat, a legjobb eszköz volna a programok és a projektek szintjén szükséges kritikus nyomaték kifejtésére, és végeredményben nagyobb hatást fejtene ki a politikai célkitűzések és a közvetett gazdasági, versenyképességi és társadalmi előnyök szempontjából, ugyanakkor elősegítené az egyszerűsítést, például a résztvevők igazgatási terhének enyhítése, az alkalmazandó szabályok és eljárások ésszerűsítése, az eszközök közötti összhang biztosítása, valamint a kockázat és a bizalom közötti újfajta egyensúlyra való törekvés révén. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI 3.1 Jogalap A javaslat a politikai célkitűzések elérése céljából kutatási és innovációs tevékenységeket foglal szerves egységbe. Ennek megfelelően a „Horizont 2020” keretprogram jogalapjául az EUMSZ „Ipar” és „Kutatás, technológiai fejlesztés és űrkutatás” címe (173. és 182. cikk) fog szolgálni. A hozzá kapcsolódó részvételi és terjesztési szabályok jogalapját az EUMSZ ugyanezen címei (173., 183. és 188. cikk) fogja képezni. Az EUMSZ „Ipar” címe főként a „Horizont 2020” keretprogram pénzügyi hozzájárulása révén finanszírozott Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) kapcsán merül fel jogalapként. Az EIT az egyedi program szintjén nem szerepel. Mint ismeretes, innovációs tevékenységek számos olyan keretprogramban szerepeltek, amelynek jogalapját az Európai Unió működéséről szóló szerződés „Kutatás” címe képezte, és a jelenlegi keretprogramok szintén magukban foglalnak különféle innovációs tevékenységeket. Ezért a „Horizont 2020” keretprogram végrehajtását szolgáló egyedi program jogalapja az EUMSZ „Kutatás, technológiai fejlesztés és űrkutatás” címe (182. cikk) lesz, mivel a program által tervbe vett tevékenységek a szóban forgó rendelkezések hatálya alá tartoznak. A „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram végrehajtását előmozdító Euratom kutatási és képzési program jogalapjául az Euratom-Szerződés 7. cikke szolgál. 3.2 A szubszidiaritás és az arányosság elve A javaslatok az uniós hozzáadott érték és hatás maximalizálására törekszenek, ezért olyan célkitűzésekre és tevékenységekre összpontosítanak, amelyeket a tagállamok önmagukban nem tudnak hatékonyan megvalósítani. Uniós szintű fellépéssel megszilárdítható a kutatás és az innováció keretszabályozása és összehangolhatók a tagállamok kutatási erőfeszítései, s ezáltal kiküszöbölhetők az indokolatlan átfedések, kulcsfontosságú területeken fenntartható a kritikus tömeg, és optimálisan használható fel a közfinanszírozás. Az uniós szintű fellépésnek köszönhetően az egész földrészre kiterjedő versenyeztetéssel választhatók ki a legjobb pályázatok, vagyis magasabbra tehető a kiválóság mércéje, és a közfigyelem előterébe állítható az élvonalbeli kutatás és innováció. Az Unió szintje emellett a nemzetközi mobilitás előmozdítására, és ennek révén a kutatók képzésének és szakmai előmenetelének fejlesztésére is a legalkalmasabb. Uniós szintű program keretében könnyebb jelentős kockázatot vállalni vagy hosszú távú kutatásra-fejlesztésre vállalkozni: a kockázat megoszlik, és olyan spektrum és méretgazdaságosság érhető el, amelyre másképpen nem volna lehetőség. Uniós szintű fellépéssel további kutatási és innovációs köz- és magánforrások mozgósíthatók, előmozdítható a tudás, a kutatók és technológia szabad mozgását lehetővé tevő európai kutatási térség létrejötte, és felgyorsítható az innovatív megoldások piaci forgalomba kerülése és elterjedése az egységes piacon. Az uniós szintű programok továbbá szükségesek a politikai döntéshozatal alátámasztásához és számos szakpolitika célkitűzéseinek eléréséhez is. Az indokokat teljes terjedelmükben a csatolt hatásvizsgálat ismerteti. 4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK Mindegyik javaslat költségvetése folyó áron szerepel. A költségvetési, humán- és igazgatási erőforrásokat érintő vonzatokat a javaslathoz csatolt pénzügyi kimutatás tartalmazza. A Bizottság – költség-haszon elemzés alapján – a „Horizont 2020” keretprogram végrehajtása céljából igénybe vehet meglévő végrehajtó ügynökségeket, összhangban a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló 58/2003/EK tanácsi rendelettel. 2011/0401 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE XXX a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 173. cikke (3) bekezdésére, valamint 182. cikke (1) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[2], tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[3], a rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) Az Uniónak célja, hogy az európai kutatási térség létrehozásával, amelyen belül a kutatók, a tudományos ismeretek és a technológiák szabadon áramlanak, megerősítse tudományos és technológiai alapjait, továbbá ösztönözze versenyképességének fejlődését, ideértve az Unió iparát is. E célkitűzések elérése érdekében az Uniónak kutatásra, technológiafejlesztésre és demonstrációra, a nemzetközi együttműködés előmozdítására, az eredmények terjesztésére és optimalizálására, valamint a képzés és a mobilitás serkentésére irányuló tevékenységeket kell végrehajtania. (2) Az Uniónak célja továbbá, hogy biztosítsa az uniós ipar versenyképességéhez szükséges feltételek meglétét. Ennek érdekében intézkedéseket kell tenni az innováció-, a kutatás- és a technológiafejlesztési politikában az ipar szempontjából rejlő lehetőségek jobb kihasználásának elősegítésére. (3) Az Unió elszántan törekszik arra, hogy végrehajtsa az Európa 2020 stratégiát[4], amely az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést tűzte ki célul, hangsúlyozta a kutatás és az innováció által a szociális és gazdasági jólét és a környezeti fenntarthatóság kulcsfontosságú motorjaiként betöltött szerepet, és célul tűzte ki, hogy a kutatásra-fejlesztésre fordított kiadások 2020-ig a bruttó hazai termék (GDP) 3%-ára emelkedjenek, ugyanakkor kidolgozásra kerüljön egy, az innováció intenzitását tükröző mutató. Ezzel összefüggésben az „Innovatív Unió” kiemelt kezdeményezés a kutatás és az innováció stratégiai szemléletű, integrált megközelítését képviseli, kijelölve a kutatás és az innováció uniós finanszírozásával előmozdítandó keretfeltételeket és célkitűzéseket. A kutatás és az innováció az Európa 2020 stratégia más kiemelt kezdeményezéseinek – köztük különösen az „Erőforrás-hatékony Európa”, az „Iparpolitika a globalizáció korában” és az „Európai digitális menetrend” kezdeményezésnek – is kulcsfontosságú tényezői. Az Európa 2020 stratégia kutatási és innovációs célkitűzéseinek elérésében ezenkívül a kohéziós politika is kulcsszerephez jut mint a kapacitásépítésnek és a kiválósághoz vezető út feltárásának eszköze. (4) 2011. február 4-i ülésén az Európai Tanács támogatásáról biztosította a kutatás- és az innovációfinanszírozás hatékonyságát nemzeti és európai uniós szinten egyaránt növelő közös uniós kutatás- és innovációfinanszírozási stratégiai keret kialakításának elképzelését, és felkérte az Uniót, hogy mihamarabb orvosolja a tehetségek és a beruházások idevonzásának még meglévő akadályait, s ezáltal 2014-re megvalósuljon az európai kutatási térség, és valóban egységes piaccá váljon a tudás, a kutatás és az innováció piaca. (5) Az Európai Parlament 2010. november 11-i állásfoglalásában[5] az uniós kutatás- és innovációfinanszírozás gyökeres egyszerűsítését szorgalmazta, 2011. május 12-i állásfoglalásában[6] kiemelte az „Innovatív Unió” kezdeményezés fontosságát Európának a válság utáni világhoz való alkalmazkodásában, 2011. június 8-i állásfoglalásában[7] felhívta a figyelmet a hetedik keretprogram időközi értékeléséből levonható fontos tanulságokra, 2011. szeptember 27-i állásfoglalásában[8] pedig támogatásáról biztosította a kutatás- és innovációfinanszírozás közös stratégiai keretének elképzelését. (6) 2010. november 26-i ülésén az Európai Unió Tanácsa arra szólított fel, hogy a jövőben az európai uniós finanszírozási programok összpontosítsanak jobban az Európa 2020 stratégia kiemelt céljaira, a társadalmi kihívások kezelésére és a kulcsfontosságú technológiákra, az együttműködésen alapuló és az ipar által meghatározott kutatás segítésére, az eszközrendszer karcsúsítására, a finanszírozáshoz jutás gyökeres leegyszerűsítésére, a piacra jutáshoz szükséges idő csökkentésére, valamint a kiválóság további megerősítésére. (7) A koherens stratégiai megközelítés fontosságát 2011. június 3-i véleményében[9] az európai kutatási térséggel foglalkozó bizottság, 2011. június 30-i véleményében[10] a Régiók Bizottsága és 2011. július 13-i véleményében[11] az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság is kiemelte. (8) A Bizottság az uniós költségvetés felülvizsgálatáról szóló, 2010. október 19-én elfogadott közleményében ismertette, hogy az uniós költségvetésnek a jövőben mely alapelvekre kell épülnie – nevezetesen hogy a bizonyítottan uniós hozzáadott értéket képviselő eszközökre kell összpontosulnia, eredményorientáltabbá kell válnia, és áttételesen további köz- és magánforrásokat is mozgósítania kell –, és valamennyi uniós kutatási és innovációs eszköznek egyetlen közös stratégiai keretben való egyesítését javasolta. (9) „Kihívásból lehetőség: az európai uniós kutatás- és innovációfinanszírozás közös stratégiai kerete felé” című zöld könyvében[12] a Bizottság megjelölte a szóban forgó ambiciózus célkitűzések elérésének mikéntje kapcsán felmerülő legfontosabb kérdéseket, és széles körű konzultációt indított, amelynek során az érdekelt felek és az uniós intézmények túlnyomórészt egyetértésüket fejezték ki a zöld könyvben kifejtettekkel. (10) „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című közleményében[13] a Bizottság azt javasolta, hogy azokat a területeket, amelyek a 2007–2013-as időszakban a hetedik kutatási keretprogram hatálya alá tartoztak, továbbá a versenyképességi és innovációs keretprogram innovációs részét és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) tevékenységét egyetlen közös kutatási és innovációs stratégiai keret foglalja magában, amely az Európa 2020 stratégiában kijelölt azon célkitűzés elérését szolgálja, hogy a kutatási-fejlesztési kiadások 2020-ra a GDP 3%-ára emelkedjenek. Az említett közleményben a Bizottság azt is vállalta, hogy az uniós kiadási programokban érvényre juttatja az éghajlatváltozás elleni küzdelmet, és hogy az uniós költségvetésnek legalább 20%-át az éghajlattal kapcsolatos célkitűzésekre fordítja. Az éghajlatváltozás elleni küzdelem és az erőforrás-hatékonyság a fenntartható fejlődést szolgáló, egymást erősítő célkitűzések. A hozzájuk kapcsolódó különös célkitűzéseket ki kell egészíteniük a „Horizont 2020” keretprogram többi célkitűzéseinek. Ezáltal várhatóan a „Horizont 2020” keretprogram teljes költségvetésének legalább 60%-a a fenntartható fejlődéssel összefüggésben kerül felhasználásra. Az éghajlattal kapcsolatos – kölcsönösen összeegyeztethető erőforráshatékonyság-növelő intézkedésekre is fordított – kiadások pedig várhatóan meghaladják a költségvetés 35%-át. A Bizottság tájékoztatni fog az éghajlat-változási célkitűzések támogatásának mértékéről és eredményeiről. A „Horizont 2020” keretprogram alapján eszközölt éghajlat-változási kiadásokat az említett közleményben ismertetett módszertan szerint kell nyomon követni. (11) A „Horizont 2020” európai uniós kutatási és innovációs keretprogram (a továbbiakban: „Horizont 2020” keretprogram) három fő prioritásra összpontosít, nevezetesen hogy az Unió világviszonylatú tudományos kiválóságának megerősítése érdekében kiváló tudományos tevékenységet folytasson, hogy a vállalkozás – és elsősorban a kis- és középvállalkozások (kkv-k) – és az innováció támogatása érdekében ipari szerepvállalásra ösztönözzön, és hogy kezelje a társadalmi kihívásokat, s ezáltal – a tevékenységeknek a kutatástól a piacig terjedő teljes tartományát támogatásban részesítve – közvetlen választ adjon az Európa 2020 stratégiában megjelölt kihívásokra. A „Horizont 2020” keretprogramnak támogatásban kell részesítenie az innovációs lánc valamennyi szakaszát – különösen a piachoz közeli tevékenységeket, beleértve a pénzügyi eszközöket is, valamint a nem technológiai és a szociális innovációt –, és célja, hogy az uniós szakpolitikák széles körének kutatási igényeit úgy teljesítse, hogy különös figyelmet fordít a támogatott tevékenységekből származó tudás minél szélesebb körű alkalmazására és terjesztésére, egészen a kereskedelmi hasznosításáig. A „Horizont 2020” keretprogram prioritásait ezenkívül egy, az Euratom-Szerződés alapján induló nukleáris kutatási és képzési program is szolgálni hivatott. (12) A Közös Kutatóközpontnak (JRC) ügyfélre szabott tudományos és technikai támogatással kell kiszolgálnia az Unió prioritásait, s eközben rugalmasan kell eleget tennie az új szakpolitikai igényeknek. (13) A kutatást, az oktatást és az innovációt felölelő tudásháromszöggel összefüggésben az Európai Innovációs és Technológiai Intézet hatókörébe tartozó tudományos és innovációs társulásoknak – különösen a kutatás, az oktatás és az innováció integrálása révén – nagyban hozzá kell járulniuk a „Horizont 2020” keretprogram célkitűzéseinek eléréséhez, beleértve a társadalmi kihívások kezelését is. A „Horizont 2020” keretprogramon belüli kiegészítő jelleg biztosítása és a finanszírozás megfelelő felhasználása érdekében az Európai Innovációs és Technológiai Intézetnek szánt pénzügyi hozzájárulást két előirányzatra kell felosztani, melyek közül a második felülvizsgálat függvénye. (14) A „Horizont 2020” keretprogramnak az „Innovatív Európa” kiemelt kezdeményezéssel összhangban hozzá kell járulnia az európai innovációs partnerségek céljaihoz azáltal, hogy a kutatási és innovációs lánc valamennyi érintettjét összefogja az eszközök és kezdeményezések ésszerűsítése, egyszerűsítése és jobb koordinálása érdekében. (15) A „Horizont 2020” keretprogramnak központi célja az egyszerűsítés, ennek tehát kialakításában, szabályaiban, pénzgazdálkodásában és végrehajtásában messzemenően meg kell nyilvánulnia. A „Horizont 2020” keretprogramnak, amikor a kutatási és innovációs támogatások teljes körét egyetlen – a támogatásnyújtási formák karcsúsított készletével rendelkező – közös stratégiai keretbe foglalja, és olyan részvételi szabályokat vezet be, amelyek a program valamennyi cselekvésére egyformán vonatkoznak, arra kell törekednie, hogy az egyetemeket, a kutatóközpontokat, az ipart és azon belül különösen a kkv-ket nagyarányú részvételre sarkallja, és nyitva álljon az új résztvevők előtt. A finanszírozási szabályok egyszerűsítése a részvételhez társuló igazgatási kiadások csökkenésével jár, és segít visszaszorítani a pénzügyi hibákat. (16) Az EUMSZ 182. cikkének (1) bekezdésével összhangban a keretprogram rögzíti az Unió keretprogramban való pénzügyi részvételének legmagasabb teljes összegét és részletes szabályait, valamint az egyes előirányzott tevékenységekre vonatkozó részösszegeket. (17) E rendeletnek a „Horizont 2020” keretprogram teljes időtartamára nézve megkell határoznia azt a pénzügyi keretet, amely az éves költségvetési eljárás során a költségvetési hatóság számára – a költségvetési kérdésekben történő együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött 201Z. XX-i intézményközi megállapodás []. pontja értelmében – elsődleges hivatkozási alapul szolgál. (18) Helyénvaló gondoskodni a „Horizont 2020” keretprogram és elődprogramjai szabályszerű lezárásáról, különös tekintettel az irányításukat – például a technikai és igazgatási segítségnyújtás finanszírozását – érintő többéves megállapodások meghosszabbítására. (19) A „Horizont 2020” keretprogram végrehajtása alkalmat adhat kiegészítő programoknak csak egyes tagállamok részvételével való megvalósítására, a tagállamok által indított programokban való uniós részvételre vagy az EUMSZ 184., 185. és 187. cikke szerinti közös vállalkozások vagy egyéb struktúrák létrehozására. (20) A kutatás és a társadalom közötti kapcsolat elmélyítése és a tudományba vetett közbizalom megerősítése érdekében a „Horizont 2020” keretprogramnak támogatnia kell a polgárok és a civil társadalom tájékozott részvételét a kutatási és innovációs ügyekben, ehhez pedig elő kell mozdítania a tudományok oktatását, hozzáférhetőbbé kell tennie a tudományos ismereteket, olyan, felelősségteljes kutatási és innovációs menetrendeket kell kidolgoznia, amelyek választ adnak a polgárok és a civil társadalom aggályaira és elvárásaira, és meg kell könnyítenie ez utóbbiak részvételét a „Horizont 2020” keretprogram tevékenységeiben. (21) A „Horizont 2020” keretprogram végrehajtása folyamán reagálni kell a tudomány és a technológia, az ipar, a szakpolitikák és a társadalom lehetőségeinek és igényeinek alakulására. A menetrendeket tehát valamennyi ágazat érdekelt feleivel szoros egyeztetésben kell kijelölni, és kellő rugalmasságot kell hagyni az új fejlemények figyelembevételéhez. A „Horizont 2020” keretprogram ideje alatt folyamatosan külső szaktanácsadáshoz kell folyamodni, igénybe véve egyebek mellett a megfelelő struktúrákat – például az európai technológiai platformokat, a közös programozási kezdeményezéseket és az európai innovációs partnerségeket – is. (22) A „Horizont 2020” keretprogramnak hozzá kell járulnia ahhoz, hogy nagyobb legyen a kutatói életpályának az Unión belüli vonzereje. Megfelelő figyelmet kell fordítani – önkéntes jellegük tiszteletben tartása mellett – a Kutatók Európai Chartájára és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexére[14], valamint az európai kutatási térséggel összefüggésben meghatározott egyéb referenciakeretekre. (23) A „Horizont 2020” keretprogram keretében kialakított tevékenységeknek arra kell törekedniük, hogy a kutatásban és az innovációban előmozdítsák a nemek közötti egyenlőséget, különösen a nemek közötti aránytalanság hátterében álló okok kezelésével, a női és férfi kutatók képességeinek teljes kibontakoztatásával, valamint a nemek kérdésének a projektek tartalmába való beépítésével, a kutatás színvonalasabbá tétele és az innováció serkentése céljából. A tevékenységeknek törekedniük kell továbbá a nemek közötti egyenlőséghez kapcsolódó – az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 3. cikke, valamint az EUMSZ 8. cikke szerinti – elvek érvényre juttatására. (24) A „Horizont 2020” keretprogram által támogatott kutatási és innovációs tevékenységeknek tiszteletben kell tartaniuk az etikai alapelveket. A tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoport véleményeit figyelembe kell venni. A kutatási tevékenységeknek továbbá figyelembe kell venniük az EUMSZ 13. cikkét, és csökkenteniük kell az állatok kutatási és kísérleti célú felhasználását, végcélként az állatfelhasználás helyettesítését szem előtt tartva. Minden tevékenységet az emberi egészségvédelem magas szintjének biztosításával kell végrehajtani, összhangban az EUMSZ 168. cikkével. (25) Az Európai Bizottság nem indítványozza kifejezetten az emberi embrionális őssejtek használatát. Az emberi – akár felnőtt, akár embrionális – őssejtek használata, ha ilyenre sor kerül, annak függvénye, hogy a tudósok célkitűzéseik fényében azt hogyan ítélik meg, és szigorú etikai felülvizsgálat tárgya. Emberi őssejtek használatával járó projekt nem finanszírozható a tagállamok szükséges jóváhagyásainak megszerzése nélkül. Nem finanszírozható olyan tevékenység, amely minden tagállamban jogellenes. Nem finanszírozható olyan tevékenység, amely jogellenes abban a tagállamban, ahol azt végzik. (26) Annak érdekében, hogy minél hatásosabb legyen, a „Horizont 2020” keretprogramnak szorosabb szinergiákat kell kialakítania más, olyan területekkel foglalkozó uniós programokkal, mint az oktatás, a világűr, a környezetvédelem, a versenyképesség és a kkv-k, a belső biztonság, a kultúra és a média, továbbá a kohéziós politikai alapokkal és a vidékfejlesztési politikával, melyek különösen alkalmasak arra, hogy az intelligens szakosodás stratégiái keretében megerősítsék a nemzeti és a regionális szintű kutatási és innovációs képességeket. (27) Az európai innovációnak és gazdasági növekedésnek jelentős forrását képezik a kkv-k. Ezért a 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás[15] értelmében vett kkv-k számottevő részvételére van szükség a „Horizont 2020” keretprogramban. Ez a kisvállalkozói intézkedéscsomag[16] célkitűzéseinek megvalósítását fogja szolgálni. (28) Az uniós finanszírozás minél hatásosabbá tétele érdekében a „Horizont 2020” keretprogram szorosabb – akár közszektoron belüli társulások formájában megnyilvánuló – szinergiákat hivatott kialakítani a kutatást és az innovációt támogató nemzeti és regionális programokkal. (29) A hatás növelése érdekében továbbá a „Horizont 2020” keretprogramból és a magánforrásokból származó finanszírozást köz-magán társulások keretében kell együttesen mozgósítani olyan területeken, ahol a kutatás és az innováció hozzájárulhat Európa tágabb versenyképességi céljaihoz, és segíthet a társadalmi kihívások kezelésében. Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[17] alapján indított közös technológiai kezdeményezések mint köz-magán társulások – célirányosabb struktúrák alkalmazásával – tovább folytathatók. (30) A „Horizont 2020” keretprogramnak elő kell mozdítania a közös érdeken és a kölcsönös előnyökön alapuló együttműködést harmadik országokkal. A tudomány, a technológia és az innováció területén a nemzetközi együttműködésnek arra kell irányulnia, hogy előmozdítsa az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek elérését, vagyis a versenyképesség növelését, a társadalmi kihívások kezelését és az uniós külpolitika és fejlesztési politika támogatását, egyebek mellett azáltal, hogy külső programokkal szinergiákat alakít ki, és hozzájárul az Unió nemzetközi kötelezettségvállalásai – például a millenniumi fejlesztési célok – teljesítéséhez. (31) A belső piacon működő összes vállalkozás egyenlő versenyfeltételeinek biztosítása érdekében a „Horizont 2020” keretprogram nyújtotta finanszírozást az állami támogatási szabályokkal összhangban kell kialakítani, ezáltal biztosítva a közkiadások eredményességét, és megelőzve a piactorzulást, például a magánfinanszírozás kiszorítását, nem hatékony piaci szerkezetek létrehozását vagy rossz hatékonysággal működő cégek fennmaradását. (32) 2011. február 4-i ülésén az Európai Tanács elismerte, hogy az uniós kutatás finanszírozásában az ellenőrzés és a kockázatkezelés újfajta megközelítésére van szükség, és új egyensúly megteremtését szorgalmazta a bizalom és az ellenőrzés, illetve a kockázatvállalás és a kockázatkerülés között. A kutatási keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítéséről szóló 2010. november 11-i állásfoglalásában az Európai Parlament az adminisztratív és pénzügyi egyszerűsítés irányába történő elmozdulásra szólított fel, és megállapította, hogy az európai kutatásfinanszírozásnak bizalomalapúnak és kockázattűrőbbnek kellene lennie a résztvevőkkel szemben. A hetedik kutatási keretprogramról (2007–2013) készült időközi értékelő jelentés következtetései szerint az ugrásszerű egyszerűsítés radikálisabb megközelítést igényel, és újfajta egyensúlyt kell kialakítani kockázat és bizalom között. (33) Az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni a kiadási ciklus egészében, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, a elveszített, jogtalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetését és adott esetben a bírságokat. A résztvevőkre háruló ellenőrzési terhen enyhíteni fog az ellenőrzési stratégia olyan értelmű felülvizsgálata, amely a hangsúlyt a hibaarányok minimalizálásáról a kockázatértékelésen alapuló ellenőrzésre és a csalások felderítésére helyezi át. (34) Fontos gondoskodni a „Horizont 2020” keretprogram pénzgazdálkodásának hatékony és eredményes voltáról, valamint a program minél hatékonyabb és felhasználóbarátabb végrehajtásáról, s emellett biztosítani kell a jogbiztonságot és valamennyi résztvevőnek a programhoz való hozzáférését is. Biztosítani kell a(z) XXXX/2012/EU rendeletnek [új költségvetési rendelet], valamint az egyszerűsítés és a jobb szabályozás követelményeinek való megfelelést. (35) Az eredményes teljesítményirányításhoz, beleértve az értékelést és a nyomon követést is, olyan egyedi eredményességi mutatók kidolgozására van szükség, amelyek mérhetők az idő előrehaladtával, reálisan teljesíthetők, megfelelnek az uniós beavatkozás logikájának, továbbá a célkitűzések és a tevékenységek hierarchiáját figyelembe véve relevánsak. Megfelelő koordinációs mechanizmusokat kell bevezetni a „Horizont 2020” keretprogram végrehajtása és nyomon követése, valamint az európai kutatási térség előrehaladásának, vívmányainak és működésének nyomon követése között. (36) Mivel a „Horizont 2020” keretprogram célkitűzéseit: a kutatás és az innováció általános keretszabályozásának megerősítését és az Unió egészében tett erőfeszítések összehangolását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok – az indokolatlan átfedések kiküszöbölése, a kritikus tömeg kulcsfontosságú területeken való fenntartása és az optimális forrásfelhasználás biztosítása mellett – az Unió szintjén jobban megvalósíthatók, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikke szerinti szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően a „Horizont 2020” keretprogram nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket (37) A jogbiztonság és az egyértelműség érdekében az 1982/2006/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni, ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET: I. CÍM LÉTREHOZÁS 1. cikk Tárgy Ez a rendelet létrehozza a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot (2014–2020) (a továbbiakban: „Horizont 2020” keretprogram), és meghatározza a kutatási és innovációs tevékenységek uniós támogatására irányadó és az innováció-, a kutatás- és a technológiafejlesztési politikában az ipar szempontjából rejlő lehetőségek jobb kihasználását ösztönző keretszabályozást. 2. cikk Fogalommeghatározások E rendelet alkalmazásában: a) „kutatási és innovációs tevékenység”: a kutatási, a technológiafejlesztési, a demonstrációs és az innovációs tevékenységek teljes köre, beleértve a harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel való együttműködés előmozdítását, az eredmények terjesztését és optimalizálását, valamint az Unióban működő kutatók képzésének és mobilitásának serkentését is; b) „közvetlen cselekvések”: a Bizottság által Közös Kutatóközpontja révén végrehajtott kutatási és innovációs tevékenységek; c) „közvetett cselekvések”: olyan kutatási és innovációs tevékenységek, amelyekhez az Unió pénzügyi támogatást nyújt, és amelyeket résztvevők hajtanak végre; d) „köz-magán társulás”: olyan partnerség, amelyben magánszektorbeli partnerek, az Unió és – esetleg – más partnerek vállalják, hogy egy kutatási és innovációs program vagy meghatározott tevékenységek kidolgozását és végrehajtását közösen támogatják; e) „közszektoron belüli társulás”: olyan partnerség, amelyben regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű közszektorbeli szervek vagy közfeladatot ellátó szervek az Unióval együtt vállalják, hogy egy kutatási és innovációs program vagy meghatározott tevékenységek kidolgozását és végrehajtását közösen támogatják. 3. cikk A „Horizont 2020” keretprogram létrehozása Ezúton létrejön a „Horizont 2020” keretprogram a 2014. január 1-jétől 2020. december 31-ig terjedő időszakra. 4. cikk Uniós hozzáadott érték A „Horizont 2020” keretprogram központi szerepet tölt be az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája – az Európa 2020 stratégia – teljesítésében azáltal, hogy közös stratégiai keretet nyújt az uniós kutatás- és innovációfinanszírozásnak, s így a magánberuházások mozgósítását, a munkahelyteremtést és Európa hosszú távú fenntartható növekedésének és versenyképességének biztosítását szolgáló eszközként lép fel. 5. cikk Általános célkitűzés, prioritások és különös célkitűzések (1) A „Horizont 2020” keretprogram kellő mennyiségű további kutatás-, fejlesztés- és innovációfinanszírozás mozgósítása révén hozzájárul a tudás- és innovációalapú gazdaságnak az Unió egészében történő kiépítéséhez. Ezáltal támogatja az Európa 2020 stratégia és az egyéb uniós politikák végrehajtását, valamint az európai kutatási térség létrehozását és működését. A vonatkozó eredményességi mutatókat az I. melléklet bevezetése ismerteti. (2) Ezen általános célkitűzés elérését három egymást erősítő prioritás szolgálja, a következő tárgyakban: a) kiváló tudomány; b) ipari vezető szerep; c) társadalmi kihívások. A szóban forgó három prioritáshoz kapcsolódó különös célkitűzéseket, valamint – nagy vonalakban – a tevékenységeket az I. melléklet I–III. része ismerteti. (3) A Közös Kutatóközpont az uniós politikai prioritások tudományos és technikai támogatásával előmozdítja az (1) és (2) bekezdés szerinti általános célkitűzés és prioritások elérését. A tevékenységeket nagy vonalakban az I. melléklet IV. része ismerteti. (4) A 294/2008/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel[18] létrehozott Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) a kutatást, az innovációt és az oktatást felölelő tudásháromszög integrálásra vonatkozó különös célkitűzés révén hozzájárul az (1) és a (2) bekezdés szerinti általános célkitűzés és prioritások teljesítéséhez. Az Európai Innovációs és Technológiai Intézetre irányadó eredményességi mutatókat az I. melléklet bevezetése, az említett különös célkitűzést és a tevékenységeket pedig nagy vonalakban az I. melléklet V. része ismerteti. (5) A (2) bekezdésben említett prioritásokon és nagy vonalakban ismertetett tevékenységeken belül figyelembe vehetők a „Horizont 2020” keretprogram végrehajtási időszaka folyamán újonnan felmerülő nem várt igények. Ide tartozik a felmerülő lehetőségekre, válságokra és fenyegetésekre, valamint az új uniós politikák kifejlesztésével kapcsolatos szükségletekre adandó válasz, továbbá a leendő programok keretében támogatandó cselekvések irányítása. 6. cikk Költségvetés (1) A „Horizont 2020” végrehajtására vonatkozó pénzügyi keret 87 740 millió EUR, és ezen belül legfeljebb 86 198 millió EUR fordítható az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) XIX. címe alapján végzett tevékenységekre. (2) Az EUMSZ XIX. címe alapján végzett tevékenységekre fordított összeg az 5. cikk (2) bekezdése szerinti prioritások között a következőképpen oszlik meg: a) kiváló tudomány: 27 818 millió EUR; b) ipari vezető szerep: 20 280 millió EUR; c) társadalmi kihívások: 35 888 millió EUR. A Közös Kutatóközpont nem nukleáris közvetlen cselekvéseire a „Horizont 2020” keretprogramból fordítható uniós pénzügyi hozzájárulás legmagasabb teljes összege 2 212 millió EUR. Az egyes prioritásokon belül a költségvetés különös célkitűzésenkénti indikatív bontását és a Közös Kutatóközpont nem nukleáris közvetlen cselekvéseihez való hozzájárulás legmagasabb teljes összegét a II. melléklet tartalmazza. (3) Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet a „Horizont 2020” keretprogramból legfeljebb 3 194 millió EUR összegű hozzájárulás erejéig, a II. mellékletben foglaltak szerint finanszírozható. Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet az Európai Unió működéséről szóló szerződés XVII. címe alapján végzett tevékenységei céljára 1 542 millió EUR összegű első előirányzatban részesül. A legfeljebb 1 652 millió EUR összegű második előirányzat a 26. cikk (1) bekezdése szerinti felülvizsgálat függvényében kerül rendelkezésre bocsátásra. Ezt a további összeget a (2) bekezdés b) pontja szerinti „Ipari vezető szerep” prioritás „Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén” különös célkitűzésére és a (2) bekezdés c) pontja szerinti „Társadalmi kihívások” prioritásra szánt összegből kell arányossági alapon – a II. mellékletben foglaltaknak megfelelően – fedezni. Ez a két többéves előirányzat útján történő finanszírozás a következőkre terjed ki: a) az első előirányzat esetében a meglévő tudományos és innovációs társulások (a továbbiakban: TIT-ek) folyamatban lévő fejlesztései, valamint a TIT-ek következő – három új TIT-ből álló – hullámához szükséges magvető tőke; b) a második előirányzat esetében a meglévő tudományos és innovációs TIT-ek folyamatban lévő fejlesztései, valamint a TIT-ek harmadik – három új TIT-ből álló – hullámához szükséges magvető tőke. A második előirányzat a 26. cikk (1) bekezdése szerinti felülvizsgálat nyomán, különösen az alábbiak figyelembevételével bocsátandó rendelkezésre: a) a TIT-ek harmadik hullámának létrehozására kijelölt ütemterv; b) a meglévő TIT-ek pénzügyi szükségleteinek egyedi fejlődésük függvényében történő programozása; c) az Európai Innovációs és Technológiai Intézet és TIT-jei hozzájárulása a „Horizont 2020” keretprogram célkitűzéseihez. (4) A „Horizont 2020” keretprogram pénzügyi keretéből fedezhetők a „Horizont 2020” keretprogram irányításához és célkitűzései eléréséhez szükséges előkészítő, nyomonkövetési, ellenőrzési, auditálási és értékelési tevékenységek, és különösen – ha kapcsolódnak a „Horizont 2020” keretprogram célkitűzéseihez – a tanulmánykészítés és a szakértői találkozók kiadásai, az elsődlegesen információfeldolgozásra és ‑cserére szolgáló informatikai hálózatokkal kapcsolatos kiadások, továbbá a Bizottságnak a „Horizont 2020” keretprogram irányítása kapcsán felmerülő, a technikai és igazgatási segítségnyújtáshoz kapcsolódó minden egyéb kiadása. Szükség esetén – a 2020. december 31-ig le nem záruló cselekvésekkel kapcsolatos igazgatási feladatok ellátása céljából – a technikai és igazgatási segítségnyújtáshoz kapcsolódó kiadások fedezésére előirányzatok vehetők fel a 2020 utáni költségvetésbe. (5) A nem várt helyzetekre vagy új fejleményekre és szükségletekre való reagálás, valamint e cikk (3) bekezdésének figyelembevétele érdekében a Bizottság – a „Horizont 2020” keretprogramnak e határozat 26. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti időközi értékelése nyomán, az éves költségvetési eljárás keretében – felülvizsgálhatja a prioritásokhoz a (2) bekezdésben rendelt összegeket és az e prioritásokon belül különös célkitűzésenként a II. mellékletben megállapított indikatív bontást, és legfeljebb a prioritásonként eredetileg megállapított teljes keret 10%-a, illetőleg a különös célkitűzésenként eredetileg megállapított indikatív bontás 10%-a erejéig átcsoportosíthatja a prioritások és a különös célkitűzések előirányzatait. Ez nem vonatkozik sem a Közös Kutatóközpont közvetlen cselekvései vonatkozásában a (2) bekezdésben rögzített összegre, sem az Európai Innovációs és Technológiai Intézet részére a (3) bekezdésben rögzített hozzájárulásra. 7. cikk Harmadik országok társulása (1) A „Horizont 2020” program nyitva áll a következők társulása előtt: a) csatlakozó, tagjelölt és potenciális tagjelölt országok, az uniós programokban való részvételükre irányadó, a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános alapelvekkel és általános feltételekkel összhangban; b) meghatározott harmadik országok, amelyek az alábbi kritériumok mindegyikének eleget tesznek: i. színvonalas tudományos, technológiai és innovációs kapacitással rendelkeznek; ii. a múltban jó eredménnyel vettek részt uniós kutatási és innovációs programokban; iii. szoros gazdasági és földrajzi kapcsolatokat ápolnak az Európai Unióval; iv. tagjai az Európai Szabadkereskedelmi Társulásnak (EFTA), vagy szerepelnek az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz létrehozásáról szóló XX/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[19] mellékletében felsorolt országok, illetve területek között. (2) A társult országoknak a „Horizont 2020” keretprogramban való részvételére irányadó különös feltételekről – beleértve az adott társult ország bruttó hazai termékének alapulvételével megállapított pénzügyi hozzájárulást is – az Unió és a társult országok közötti nemzetközi megállapodásokban kell rendelkezni. II. CÍM VÉGREHAJTÁS I. FEJEZET VÉGREHAJTÁS, IRÁNYÍTÁS ÉS TÁMOGATÁSNYÚJTÁSI FORMÁK 8. cikk Végrehajtás egy egyedi program és az Európai Innovációs és Technológiai Intézetnek nyújtott pénzügyi hozzájárulás útján A „Horizont 2020” keretprogramot egyetlen egységes egyedi program és az Európai Innovációs és Technológiai Intézetnek nyújtott pénzügyi hozzájárulás útján kell végrehajtani. Az egyedi programon belül egy-egy rész foglalkozik az 5. cikk (2) bekezdés szerinti három prioritás mindegyikével, egy rész pedig a Közös Kutatóközpont nem nukleáris közvetlen cselekvéseivel. 9. cikk Irányítás (1) A „Horizont 2020” keretprogramot a Bizottság a(z) XXXX/2012/EU rendelettel [új költségvetési rendelet] összhangban hajtja végre. (2) A Bizottság a „Horizont 2020” keretprogram végrehajtásának meghatározott részével a(z) XXXX/2012/EU rendelet [új költségvetési rendelet] 55. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében finanszírozó szerveket bízhat meg. 10. cikk Az uniós támogatásnyújtás formái (1) A „Horizont 2020” keretprogram a közvetett cselekvéseket egy vagy több, a(z) XX/2012/EU rendelet [új költségvetési rendelet] szerinti finanszírozási forma, így különösen támogatások, pénzdíjak, beszerzések és pénzügyi eszközök útján támogatja. (2) A „Horizont 2020” keretprogram a Közös Kutatóközpont közvetlen cselekvéseit is támogatja. (3) Amennyiben a Közös Kutatóközpont közvetlen cselekvései hozzájárulnak az EUMSZ 185. cikke, illetve 187. cikke alapján létrehozott kezdeményezésekhez, ez a hozzájárulás nem tekintendő a szóban forgó kezdeményezésekhez rendelt pénzügyi hozzájárulás részének. 11. cikk A részvételre és az eredmények terjesztésére irányadó szabályok A közvetett cselekvésekre a(z) XX/2012/EU rendeletben [részvételi és terjesztési szabályok] rögzített részvételi és terjesztési szabályokat kell alkalmazni. II. FEJEZET PROGRAMOZÁS I. SZAKASZ ÁLTALÁNOS ALAPELVEK 12. cikk Külső szaktanács és társadalmi szerepvállalás (1) A „Horizont 2020” keretprogram végrehajtása céljából figyelembe kell venni a következőktől származó szaktanácsot és visszajelzéseket: független, magas szintű szakértőkből álló, a Bizottság által létrehozott tanácsadó csoportok; nemzetközi tudományos és technológiai megállapodások alapján a párbeszéd céljára létrehozott struktúrák; előremutató tevékenységek; célirányos nyilvános konzultációk; valamint a felelősségteljes kutatás és innováció támogatásban részesítését garantáló, átlátható és interaktív folyamatok. (2) Messzemenően figyelemmel kell lenni továbbá az európai technológiai platformok, a közös programozási kezdeményezések és az európai innovációs partnerségek által megállapított kutatási és innovációs menetrendek vonatkozó szempontjaira. 13. cikk Több területet érintő cselekvések (1) A „Horizont 2020” keretprogram prioritásai között és azokon belül összeköttetéseket és kapcsolódási felületeket kell kialakítani. E tekintetben különös figyelmet kell fordítani a legfontosabb alap- és ipari technológiák fejlesztésére és alkalmazására, a felfedezés és a piaci alkalmazás közötti távolság áthidalására, az interdiszciplináris kutatásra és innovációra, a társadalom-, a közgazdaság- és a bölcsészettudományokra, az európai kutatási térség működésének és létrejöttének előmozdítására, a harmadik országokkal való együttműködésre, a nemek tekintetében is felelősségteljes kutatásra és innovációra, valamint a kutatási szakma vonzerejének növelésére és az ország- és ágazatközi kutatói mobilitás elősegítésére. (2) Amennyiben egyazon támogatott közvetett cselekvés az 5. cikk (2) bekezdésében felsoroltak közül több prioritás, illetőleg egy prioritáson belül több különös célkitűzés szempontjából is nagy jelentőséggel bír, az egyes érintett prioritásokhoz, illetve különös célkitűzésekhez rendelt költségvetési összegek halmozottan fordíthatók az adott cselekvésre. 14. cikk A tudomány, a technológia, az innováció, a piacok és a társadalom állandó fejlődése A „Horizont 2020” keretprogramot olyan módon kell végrehajtani, amely biztosítja, hogy a támogatott prioritások és cselekvések megfeleljenek a változó igényeknek, és amely számol a tudomány, a technológia, az innováció – amely itt üzleti, szervezési és szociális szempontból is értendő –, a piacok és a társadalom állandó fejlődésével. 15. cikk A nemek közötti egyenlőség A „Horizont 2020” keretprogram keretében biztosítani kell a nemek közötti egyenlőség ügyének, valamint – a kutatás és az innováció tartalmát illetően – a nemekkel kapcsolatos dimenzió érvényesülésének eredményes előmozdítását. 16. cikk Etikai alapelvek (1) Valamennyi, a „Horizont 2020” keretprogram keretében végrehajtott tevékenységnek összhangban kell állnia az etikai alapelvekkel és a vonatkozó nemzeti, uniós és nemzetközi szabályozással, beleértve az Európai Unió Alapjogi Chartáját, valamint az emberi jogok európai egyezményét és annak kiegészítő jegyzőkönyveit is. Különös figyelmet kell fordítani az arányosság elvére, a magánélet tiszteletben tartásához való jogra, a személyes adatok védelméhez való jogra, a személyeknek a testi és szellemi sérthetetlenséghez való jogára, a megkülönböztetésmentességhez való jogra és arra, hogy biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét. (2) A „Horizont 2020” keretprogram keretében végrehajtott kutatásnak és innovációnak kizárólag a polgári alkalmazásokra kell összpontosulnia. (3) A következő kutatási területek nem finanszírozhatók: a) a humánreprodukciós célú klónozásra irányuló kutatási tevékenység; b) az emberek génállományának módosítására irányuló olyan kutatási tevékenység, amelynek eredményeképpen ezek a változtatások örökölhetővé válhatnak; c) az emberi embrióknak kizárólag kutatási célból vagy őssejtekhez jutás céljából történő létrehozására irányuló kutatási tevékenység, ideértve a szomatikus sejtek maganyagának átvitelén alapuló eljárást is. (4) A felnőtt vagy embrionális emberi őssejteken végzett kutatások az adott tudományos pályázat tartalmának és az érintett tagállamok jogi keretének függvényében finanszírozhatók. Nem finanszírozható olyan kutatási tevékenység, amely minden tagállamban jogellenes. Nem finanszírozható olyan tevékenység, amely jogellenes abban a tagállamban, ahol azt végzik. (5) A (3) bekezdésben felsorolt kutatási területek a 26. cikk (1) bekezdése szerinti időközi értékelés keretében a tudományos fejlődésre való figyelemmel felülvizsgálhatók. 17. cikk Kiegészítő jelleg más uniós programokkal A „Horizont 2020” keretprogramot olyan módon kell végrehajtani, hogy kiegészítse az Unió egyéb finanszírozási programjait, beleértve a strukturális alapokat is. II. SZAKASZ KÜLÖNÖS CSELEKVÉSI TERÜLETEK 18. cikk Kis- és középvállalkozások (1) A „Horizont 2020” keretprogramon belül különös figyelmet kell fordítani a kis- és középvállalkozások (kkv-k) megfelelő részvételére és az innováció rájuk gyakorolt hatásaira. Az értékelési és a nyomonkövetési intézkedések részeként a kkv-k részvételét kvantitatív és kvalitatív szempontból értékelni kell. (2) Különös cselekvésekre kerül sor az I. melléklet II. részének 1. pontjában ismertetett, „Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén” elnevezésű különös célkitűzésen belül, valamint a „Társadalmi kihívások” prioritásnak az I. melléklet III. része 1–6. pontjában ismertetett különös célkitűzései mindegyikén belül. E különös célkitűzések egy olyan célzott kkv-támogató eszköz formájában valósulnak meg, amely az innovációs potenciállal rendelkező kkv-k teljes körére irányul, és következetesen, a kkv-k igényeire szabottan valósul meg, az I. melléklet II részének 3.3.a) pontjában, az „Innováció a kis- és középvállalkozásoknál” egyedi célkitűzés alatt leírtak szerint. (3) A (1) és a (2) bekezdés szerinti integrált megközelítés eredményeképpen várhatóan a „Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén” különös célkitűzés és a „Társadalmi kihívások” prioritás teljes együttes költségvetési keretének mintegy 15%-a jut a kkv-kre. 19. cikk Köz-magán társulások (1) A „Horizont 2020” keretprogram végrehajtható köz-magán társulások révén, amelyek keretében valamennyi érintett partner olyan kutatási és innovációs tevékenységek kidolgozásának és végrehajtásának támogatására vállal kötelezettséget, amelyek az Unió versenyképessége és ipari vezető szerepe vagy meghatározott társadalmi kihívások kezelése szempontjából stratégiai fontosságúak. (2) Az Uniónak ilyen társulásokban való részvétele az alábbi formák valamelyikét öltheti: a) uniós pénzügyi hozzájárulás nyújtása az EUMSZ 187. cikke alapján, a hetedik keretprogram keretében létrehozott közös vállalkozások részére, alapaktusuk módosításával; az EUMSZ 187. cikke alapján létrehozott új köz-magán társulások részére; valamint a(z) XX/2012/EU rendelet [új költségvetési rendelet] 55. cikke (1) bekezdése b) pontjának v. vagy vii. alpontja szerinti finanszírozó szervek részére. A partnerségeknek ez a formája csak akkor alkalmazható, ha az elérendő célkitűzések hordereje és a szükséges források nagyságrendje indokolja; b) szerződés kötése az (1) bekezdésben említett partnerekkel, melyben rögzíteni kell a partnerség célkitűzéseit, a partnerek mindegyikének kötelezettségvállalásait, a fő eredményességi mutatókat és a létrehozandó outputokat, beleértve a „Horizont 2020” keretprogramból támogatandó kutatási és innovációs tevékenységek megjelölését is. (3) A köz-magán társulásokat nyílt és átlátható módon, az alábbi kritériumok alapulvételével kell kijelölni: a) a cselekvés uniós szintű hozzáadott értéke; b) az ipar versenyképességére, a fenntartható fejlődésre és a társadalom-gazdaságtani kérdésekre gyakorolt hatás nagyságrendje; c) közös szemléleten és egyértelműen kijelölt célkitűzéseken alapuló hosszú távú kötelezettségvállalás valamennyi partner részéről; d) az igénybe vett források nagyságrendje és a további kutatási és innovációs beruházások mozgósítására való képesség; e) az egyes partnerek szerepének egyértelmű meghatározása és a fő eredményességi mutatóknak a kijelölt időszakra történő egyezményes rögzítése. 20. cikk Közszektoron belüli társulások (1) A „Horizont 2020” keretprogramban elő kell mozdítani a közszektoron belüli társulások megerősítését, mégpedig elsősorban olyan esetekben, amikor regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű cselekvések közösen kerülnek végrehajtásra az Unión belül. Különös figyelmet kell fordítani a tagállamok közös programozási kezdeményezéseire. (2) A közszektoron belüli társulások az 5. cikk (2) bekezdése szerinti prioritásokon belül vagy több prioritásra kiterjedően különösen a következő eszközökkel támogathatók: a) olyan ERA-NET eszközök, amelyek támogatásokkal járulnak hozzá a közszektoron belüli társulások előkészítéséhez, hálózatos együttműködési struktúráik létrehozásához és közös tevékenységeik meghatározásához, végrehajtásához és koordinálásához, valamint kiegészítik közös pályázati felhívások és transznacionális jellegű cselekvések finanszírozását; b) több tagállam által indított programokban való uniós részvétel az EUMSZ 185. cikkével összhangban. Az a) pont alkalmazásában a kiegészítő finanszírozásnak feltétele a részt vevő személyek már meglévő jelentős arányú pénzügyi kötelezettségvállalása a közös pályázati felhívásokban és cselekvésekben. Az ERA-NET eszköz célkitűzései között szerepelhet a közös pályázati felhívásokra és cselekvésekre, valamint azok végrehajtására irányadó szabályok harmonizálása. Az ERA-NET eszköz ezenkívül kezdeményezések előkészítése céljára is felhasználható az EUMSZ 185. cikke alapján. A b) pont alkalmazásában ilyen kezdeményezésre vonatkozóan csak akkor terjeszthető elő javaslat, ha külön végrehajtási struktúrára van szükség, és a részt vevő országok nagymértékben elkötelezettjei a tudományos, igazgatási és pénzügyi integrációnak. A b) pontban említett kezdeményezésekre vonatkozó javaslatok tárgyterületét ezenkívül a következő kritériumok alapulvételével kell kijelölni: a) a kitűzött cél világos megfogalmazása és jelentősége a „Horizont 2020” keretprogram célkitűzései és a tágabb uniós politikai célkitűzések szempontjából; b) a részt vevő országok határozott pénzügyi kötelezettségvállalásai, beleértve a transznacionális kutatást és innovációt szolgáló nemzeti és/vagy regionális finanszírozás együttes felhasználására vállalt előzetes kötelezettségvállalásokat is; c) a cselekvés uniós szintű hozzáadott értéke; d) kritikus tömeg, tekintettel az érintett programok méretére és számára, tevékenységük hasonlóságára és az adott kutatáson belül általuk képviselt részarányra; e) az EUMSZ 185. cikkének hatékonysága a célok elérésének legalkalmasabb eszközeként. 21. cikk Nemzetközi együttműködés harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel (1) A harmadik országokban letelepedett jogalanyok és a nemzetközi szervezetek a(z) XX/XX/EU rendeletben [részvételi szabályok] előírt feltételekkel jogosultak a „Horizont 2020” keretprogram közvetett cselekvéseiben való részvételre. A „Horizont 2020” keretprogramon belül a harmadik országokkal és a nemzetközi szervezetekkel való nemzetközi együttműködést különösen a következő célkitűzések elérése céljából kell előmozdítani: a) az Európai Unió kutatási és innovációs kiválóságának és vonzerejének, valamint gazdasága és ipara versenyképességének fokozása; b) a globális társadalmi kihívások eredményes kezelése; c) az Európai Unió külpolitikai és fejlesztéspolitikai célkitűzéseinek támogatása a külpolitika és a fejlesztéspolitika körébe tartozó programok kiegészítéseképpen. (2) Célzott cselekvéseket kell végrehajtani az együttműködésnek meghatározott harmadik országok vagy harmadik országokból álló csoportok viszonylatában való előmozdítása céljából, a közös érdek és a kölcsönös előny elve alapján, figyelembe véve az adott országok, illetve országcsoportok tudományos és technológiai képességeit és piaci lehetőségeit, valamint a várható hatást. Elő kell mozdítani a harmadik országok programjaiban viszonossági alapon való részvétel lehetőségét. A hatás maximalizálása érdekében elő kell mozdítani a tagállamok és a társult országok kezdeményezéseivel való összehangolást és szinergiateremtést. Az együttműködés prioritásainak figyelembe kell venniük az Unió szakpolitikáinak alakulását és a harmadik országokkal való együttműködésre adódó lehetőségeket, valamint a harmadik országok szellemitulajdon-rendszerének esetleges hiányosságait. (3) A „Horizont 2020” keretprogram keretében ezenkívül – az I. melléklet III. részének 6.3.2.d) pontja szerint, az „Inkluzív, innovatív és biztonságos társadalmak” különös célkitűzésen belül, a nemzetközi együttműködés stratégiai fejlesztésének előmozdítása érdekében – horizontális és több területet érintő tevékenységeket is végre kell hajtani. 22. cikk Tájékoztatás, kommunikáció és terjesztés Az Európai Bizottság a „Horizont 2020” keretprogram vonatkozásában tájékoztató és kommunikációs cselekvéseket hajt végre, beleértve a támogatott projektekre és eredményekre vonatkozó kommunikációs intézkedéseket is. A „Horizont 2020” keretprogram keretében kommunikációra szánt költségvetés az Unió politikai prioritásairól folytatott szervezeti kommunikáció fedezéséhez is hozzájárul, amennyiben e prioritások kapcsolódnak e rendelet általános célkitűzéseihez. A „Horizont 2020” keretprogram alapján támogatott cselekvések mindegyikének szerves részét képezik az információterjesztési és kommunikációs tevékenységek. Ezenkívül a következő, kifejezetten ilyen célú cselekvéseket is támogatásban kell részesíteni: a) a „Horizont 2020” keretprogram szerinti finanszírozás szélesebb körű megismertetésére és igénybevételének megkönnyítésére irányuló – különösen az alulreprezentált térségeket és résztvevőtípusokat érintő – kezdeményezések; b) az eredmények kommunikálásának és terjesztésének optimalizálásához szükséges szaktudás átadására irányuló célirányos segítségnyújtás projekteknek és konzorciumoknak; c) olyan cselekvések, amelyek több projekt – köztük más forrásból finanszírozott projektek – eredményeit gyűjtik össze felhasználóbarát adatbázisok és a fő eredményeket összefoglaló jelentések rendelkezésre bocsátása céljából; d) terjesztés a döntéshozók körében – beleértve a szabványügyi szerveket is – annak előmozdítására, hogy a politikai szempontból lényeges eredményeket a megfelelő nemzetközi, uniós, nemzeti és regionális szintű szervek felhasználják; e) kezdeményezések a tudományos, technológiai és innovációs vonatkozású kérdésekről való nyilvános párbeszéd és vita előmozdítására, valamint a közösségi média és az egyéb innovatív technológiák és módszerek adta lehetőségek kihasználására; III. FEJEZET ELLENŐRZÉS 23. cikk Ellenőrzés és auditálás (1) E határozat végrehajtása céljából olyan ellenőrzési rendszert kell kialakítani, amely ésszerű biztosítékot jelent az intézkedések eredményességével és hatékonyságával kapcsolatos kockázatok megfelelő kezelésére, valamint a háttérügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére nézve, figyelemmel a programok többéves voltára, valamint az érintett kifizetések jellegére. (2) Az ellenőrzési rendszernek megfelelő egyensúlyt kell biztosítania a bizalom és az ellenőrzés között, figyelemmel az igazgatási és egyéb ellenőrzések minden szinten felmerülő költségeire, annak érdekében, hogy a „Horizont 2020” keretprogram elérhesse célkitűzéseit, és magához vonzhassa a legkiválóbb kutatókat és a leginnovatívabb vállalkozásokat. (3) A „Horizont 2020” keretprogram közvetett cselekvéseinek kiadásaira alkalmazott – az ellenőrzési rendszer részét képező – auditálási stratégia a keretprogram egészének kiadásaiból vett reprezentatív minta pénzügyi ellenőrzésén alapul. Ezt a reprezentatív mintát ki kell egészíteni a kiadásokhoz kapcsolódó kockázat értékelése alapján történő mintavétellel. A „Horizont 2020” keretprogram közvetett cselekvéseire fordított kiadásokat következetesen, a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elvével összhangban kell auditálni annak érdekében, hogy az auditálás minél kisebb terhet rójon a résztvevőkre. 24. cikk Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme (1) A Bizottság megfelelő intézkedésekkel – csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal – biztosítja, hogy az Unió pénzügyi érdekei az e rendelet alapján finanszírozott cselekvések végrehajtása során ne sérüljenek. (2) A Bizottság és képviselői, valamint a Számvevőszék jogosultak dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni a támogatások kedvezményezettjeinél, valamint a „Horizont 2020” keretprogram keretében uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál. A (3) bekezdés sérelme nélkül a Bizottság az utolsó részlet kifizetésétől számított négy éven belül végezhet ellenőrzéseket. (3) Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) jogosult az ilyen finanszírozással közvetlenül vagy közvetetten érintett gazdasági szereplőknél a 2185/96/Euratom, EK rendeletben[20] előírt eljárásoknak megfelelően helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezni annak megállapítására, hogy történt-e az uniós finanszírozásra vonatkozó támogatási megállapodással, támogatási határozattal vagy szerződéssel összefüggésben olyan csalás, korrupciós vagy más jogellenes cselekmény, amely az Unió pénzügyi érdekeit sérti. (4) Az (1), a (2) és a (3) bekezdés sérelme nélkül az e rendelet végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásokban, az e rendelet végrehajtása keretében létrejött támogatási megállapodásokban, támogatási határozatokban és szerződésekben kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság, a Számvevőszék és az OLAF elvégezheti az említett helyszíni és egyéb ellenőrzéseket és vizsgálatokat. IV. FEJEZET NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS 25. cikk Nyomon követés (1) A Bizottság évente nyomon követi a „Horizont 2020” keretprogram és egyedi programja végrehajtását, valamint az Európai Innovációs és Technológiai Intézet tevékenységeit. A nyomon követésnek ki kell terjednie az olyan, több területet érintő kérdésekre is, mint a fenntarthatóság és az éghajlatváltozás, beleértve az éghajlattal kapcsolatos kiadások összegét is. (2) A Bizottság a nyomon követés eredményeiről jelentést készít, és terjeszti azokat. 26. cikk Értékelés (1) Az értékeléseket kellő időben kell elvégezni ahhoz, hogy a döntéshozatali folyamatban felhasználhatók legyenek. a) A Bizottság legkésőbb 2017 végéig – független szakértők segítségével – elvégzi az Európai Innovációs és Technológiai Intézet felülvizsgálatát. Az Európai Innovációs és Technológiai Intézetre szánt – a 6. cikk (3) bekezdése szerinti – második előirányzatot a szóban forgó felülvizsgálat nyomán kell rendelkezésre bocsátani. A felülvizsgálat az alábbiakhoz mérten értékeli az Európai Innovációs és Technológiai Intézet előrehaladását: i. a 6. cikk (3) bekezdése szerinti első előirányzat felhasználásának szintje, megkülönböztetve a TIT-ek első hullámának fejlesztésére felhasznált pénzösszeget és a megvető tőkének a második szakaszra tett hatását, valamint az Európai Innovációs és Technológiai Intézet képességét arra, hogy a tudományos és innovációs társulások partnereit és a magánszférát bevonja a finanszírozásba, a(z) XX/2012 rendeletben [felülvizsgált EIT-rendelet] foglaltaknak megfelelően. ii. a tudományos és innovációs társulások harmadik hullámának létrehozására kijelölt ütemterv, valamint a meglévő társulások pénzügyi szükségleteinek egyedi fejlődésük függvényében történő programozása; valamint iii. az Európai Innovációs és Technológiai Intézet és a tudományos és innovációs társulások hozzájárulása a „Horizont 2020” keretprogram „Társadalmi kihívások” prioritásához és „Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén” különös célkitűzéséhez. b) A Bizottság legkésőbb 2017 végéig, figyelemmel a hetedik keretprogram 2015-ben lezáruló utólagos értékelésére és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet felülvizsgálatára, független szakértők segítségével a „Horizont 2020” keretprogramról, annak egyedi programjáról – beleértve az Európai Kutatási Tanácsot – és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet tevékenységeiről időközi értékelést készít, melyben beszámol a „Horizont 2020” keretprogram célkitűzéseinek (az eredményekben és a kívánt hatás felé tett előrelépésben mérhető) eléréséről, az intézkedések relevanciájának fennállásáról, a források hatékonyságáról és felhasználásáról, a további egyszerűsítési lehetőségekről és az uniós hozzáadott értékről. Az értékelés során szempontként figyelembe kell venni a finanszírozási lehetőségek hozzáférhetőségét is valamennyi térség résztvevői, a kkv-k és a nemek közötti egyensúly érvényre jutása tekintetében. Az említett értékelésnek ezenkívül ki kell terjednie arra, hogy az intézkedések mennyiben járultak hozzá az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés uniós prioritásaihoz, és hogyan befolyásolták a korábbi intézkedések hosszú távú hatásait. c) A Bizottság legkésőbb 2023 végéig – független szakértők segítségével –utólagos értékelést készít a „Horizont 2020” keretprogramról, annak egyedi programjáról és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet tevékenységeiről. Az értékelésnek – annak érdekében, hogy egy későbbi intézkedés esetleges megújítására, módosítására vagy felfüggesztésére vonatkozó döntés alapjául szolgálhasson – ki kell terjednie az intézkedések indokaira, végrehajtására és eredményeire, valamint hosszú távú hatásaira és fenntarthatóságára. (2) Annak megítéléséhez, hogy a „Horizont 2020” keretprogram célkitűzései mennyiben teljesültek, az általános célkitűzések és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet tekintetében e rendelet I. mellékletének bevezetésében, a különös célkitűzések tekintetében pedig az egyedi programban megállapított eredményességi mutatók – beleértve a viszonyítási értékeket is – képezik a minimális alapot. (3) A tagállamok az érintett intézkedések nyomon követéséhez és értékeléséhez szükséges adatokat és információkat a Bizottság rendelkezésére bocsátják. (4) A Bizottság a „Horizont 2020” keretprogram szóban forgó értékeléseinek következtetéseit saját észrevételeivel együtt az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága elé tárja. III. CÍM ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 27. cikk Hatályon kívül helyező és átmeneti rendelkezések (1) Az 1982/2006/EK határozat 2014. január 1-jén hatályát veszti. (2) Az 1982/2006/EK határozat alapján megkezdett cselekvésekre és a hozzájuk kapcsolódó pénzügyi kötelezettségekre teljesítésükig továbbra is az említett határozat az irányadó. (3) A 6. cikkben említett pénzügyi keretből fedezhetők az e program és az 1982/2006/EK határozat alapján elfogadott intézkedések közötti átmenet biztosításához szükséges technikai és igazgatási segítségnyújtással kapcsolatos kiadások is. 28. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, […]-án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök I. MELLÉKLET A különös célkitűzések és a tevékenység nagy vonalakban A „Horizont 2020” keretprogram általános célkitűzése az, hogy az Unió egészében tudás- és innovációalapú gazdaságot építsen ki, és emellett hozzájáruljon a fenntartható fejlődéshez. A keretprogram előmozdítja az Európa 2020 stratégia és az egyéb uniós politikák megvalósítását, valamint az európai kutatási térség létrehozását és működését. Az ezen általános célkitűzéshez mért előrehaladás értékelésére a következő eredményességi mutatók szolgálnak: – az Európa 2020 stratégia K+F-célértéke (a GDP 3%-a); – az Európa 2020 stratégia innovációs célértéke. Ezen általános célkitűzés elérését három különálló, ám egymást erősítő prioritás, és azok mindegyikén belül több különös célkitűzés szolgálja. E prioritások végrehajtása hézagmentesen történik, olyan módon, amely kedvez a különös célkitűzések közötti kölcsönhatásoknak, elkerülhetővé teszi az indokolatlan átfedéseket, és fokozza az általuk együttesen kifejtett hatást. A Közös Kutatóközpont a „Horizont 2020” keretprogram általános célkitűzésének eléréséhez és prioritásai teljesítéséhez azzal a különös célkitűzéssel járul hozzá, hogy az uniós szakpolitikákhoz ügyfélre szabott támogatást nyújt. Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) a „Horizont 2020” keretprogram általános célkitűzésének eléréséhez és prioritásai teljesítéséhez azzal a különös célkitűzéssel járul hozzá, hogy integrálja a kutatást, az innovációt és az oktatást felölelő tudásháromszöget. Az EIT tevékenysége eredményességének értékelésére a következő mutatók szolgálnak: – a tudományos és innovációs társulásokba tömörült egyetemek, vállalkozások és kutatószervezetek száma, – innovatív termékeket és folyamatokat eredményező együttműködés a tudásháromszögön belül. Ez a melléklet nagy vonalakban ismerteti az 5. cikk (2), (3) és (4) bekezdésében meghatározott különös célkitűzéseket és tevékenységeket. I. rész – „Kiváló tudomány” prioritás Ennek a résznek az a célja, hogy fokozza és bővítse az Unió tudományos alapjainak kiválóságát, valamint megszilárdítsa az európai kutatási térséget azzal a céllal, hogy az Unió kutatási és innovációs rendszere világviszonylatban versenyképesebbé váljon. A prioritás négy különös célkitűzésből áll: a) Az Európai Kutatási Tanács vonzó és rugalmas finanszírozást nyújt annak érdekében, hogy a tehetséges és kreatív kutatók és munkacsoportjaik – az egész Unióra kiterjedő versenyen megmérettetve – a tudomány határain a legígéretesebb csapásokat követhessék. b) A jövőbeni és feltörekvő technológiákra vonatkozó különös célkitűzés az Európa magas szintű és paradigmaváltó innovációs képességének bővítését szolgáló, együttműködésben végzett kutatást támogatja. A célkitűzés ösztönzi a gyökeresen új, fokozottan kockázatos elképzelések kapcsán folytatott, több területet érintő együttműködést, és felgyorsítja a tudomány és a technológia legígéretesebb feltörekvő területeinek, valamint az érintett tudományos közösségek uniós szintű struktúrájának fejlődését. c) A Marie Curie-cselekvések az országok és ágazatok közötti kutatói mobilitás eszközével a kutatókat kiemelkedő színvonalú, innovatív kutatási tárgyú képzésben, valamint vonzó szakmai előmeneteli és ismeretátadási lehetőségekben részesítik, ezáltal a lehető legjobban felkészítve őket a jelenlegi és a jövőbeli társadalmi kihívásokra. d) A kutatási infrastruktúrára vonatkozó különös célkitűzés az európai kutatási infrastruktúra 2020‑ig tartó és azon túli fejlesztésére irányul, annak innovációs potenciálját és humántőkéjét növeli, és ezt kiegészíti a kapcsolódó uniós politikákkal és nemzetközi együttműködéssel. E különös célkitűzések mindegyike külön-külön bizonyíthatóan nagy uniós hozzáadott értéket képvisel. Együtt pedig a tevékenységeknek olyan hatásos és kiegyensúlyozott együttesét alkotják, amely – a nemzeti és a regionális szintű tevékenységekkel kiegészülve – Európa valamennyi igényére kiterjed a fejlett tudomány és technológia területén. Egyetlen programba foglalva egyöntetűbben, ésszerűbben, egyszerűbben és célzottabban fejthetik ki hatásukat, miközben megőrzik a hatékonyságukhoz létfontosságú folytonosságot. A tevékenységek természetüknél fogva előretekintők, a készségeket hosszú távon gyarapítják, az eljövendő tudományos, technológiai, kutatói és innovációs nemzedékre összpontosulnak, és az egész Unió, a társult országok, valamint a világ feltörekvő tehetségeit támogatják. E tevékenységek tudományos jellege és finanszírozásuk nagymértékben alulról építkező, kutatói kezdeményezésen alapuló volta miatt az európai tudományos közösség fontos szerepet kap a program keretében követendő kutatási irányok meghatározásában. II. rész – „Ipari vezető szerep” prioritás E résznek az a célja, hogy felgyorsítsa olyan technológiák és innovatív megoldások kifejlesztését, amelyekre a jövő vállalkozásai támaszkodhatnak, és amelyek az innovatív európai kkv-ket segítik abban, hogy világviszonylatban vezető cégekké fejlődjenek. A prioritás három különös célkitűzésből áll: a) A „Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén” különös célkitűzés az IKT, a nanotechnológia, a fejlett anyagok, a biotechnológia, a korszerű gyártás és feldolgozás és a világűr tárgyában végzett kutatáshoz, fejlesztéshez és demonstrációhoz nyújt célzott támogatást. Ezen belül kiemelt hangsúlyt kap a különböző technológiák közötti kölcsönhatás és konvergencia. b) A „Kockázatfinanszírozáshoz jutás” különös célkitűzés a kutatási-fejlesztési és innovációalapú cégek és projektek hitel- és tőkealapú finanszírozási lehetőségeinek – valamennyi fejlődési szakaszban jelentkező – szűkösségére keres megoldást. Ehhez – a vállalkozások, főként a kis- és középvállalkozások versenyképességét javító program tőkefinanszírozó eszközéhez hasonlóan – az uniós szintű kockázatitőke-piac fejlődését mozdítja elő. c) Az „Innováció a kis- és középvállalkozásoknál” különös célkitűzés az innováció minden formáját ösztönzi a kkv-knél, közülük elsősorban azokra összpontosítva, amelyek növekedése és nemzetközivé válása egységes piaci vagy még nagyobb léptékűnek ígérkezik. A tevékenységek az üzleti élet szempontjaihoz igazodó menetrendet követnek. A „Kockázatfinanszírozáshoz jutás” és az „Innováció a kis- és középvállalkozásoknál” különös célkitűzés keresletorientált, alulról építkező logikát követ, előre meghatározott prioritások nélkül. Ennek kiegészítéseképpen pénzügyi eszközök és egy célzott kkv-támogató eszköz alkalmazására kerül sor szakpolitika-központú logika szerint, a „Társadalmi kihívások” rész és a „Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén” különös célkitűzés keretein belül. A „Horizont 2020” keretprogram a kkv-k részvételéhez integráltan közelít, miáltal a társadalmi kihívásokhoz kapcsolódó valamennyi különös célkitűzés és a „Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén” különös célkitűzés költségvetési keretének együttesen mintegy 15%-a juthat a kkv-kre. A „Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén” különös célkitűzés technológiavezérelt közelítésmódot alkalmaz a több területen, iparágban vagy szolgáltatási ágban alkalmazható alaptechnológiák kifejlesztése érdekében. E technológiáknak a társadalmi kihívások kezelése céljából történő alkalmazását a „Társadalmi kihívások” rész erőfeszítéseihez csatlakozva mozdítja elő. III. rész – „Társadalmi kihívások” prioritás Ez a rész közvetlen válasz az Európa 2020 stratégiában kijelölt, arra irányuló politikai prioritásokra és társadalmi kihívásokra, hogy a kutatási és innovációs erőfeszítések elérjék az uniós politikai célok teljesítéséhez szükséges kritikus tömeget. A finanszírozás a következő különös célkitűzésekre összpontosul: a) egészségügy, demográfiai változások és jólét; b) Élelmezésbiztonság, fenntartható mezőgazdaság, tengerkutatás és tengerhasznosítási célú kutatás, valamint a biogazdaság; c) biztonságos, tiszta és hatékony energia; d) intelligens, környezetkímélő és integrált közlekedés; e) éghajlatváltozás, erőforrás-hatékonyság és nyersanyagok; f) inkluzív, innovatív és biztonságos társadalmak. Minden tevékenység kihívásalapú megközelítést követ, vagyis a politikai prioritásokra összpontosít, a fejlesztésre érdemes technológiák és megoldások pontos előzetes kijelölése nélkül. A hangsúly a különböző területek, technológiák és tudományágak erőforrásainak és ismeretanyagának a kihívások kezelésére alkalmas kritikus tömeggé szervezésén van. A tevékenységek a kutatástól a piacig elvezető teljes folyamatra kiterjednek, mostantól kiemelt hangsúlyt helyezve az innovációhoz kapcsolódó tevékenységekre, például a kísérletezésre, a demonstrációra, a tesztelési környezetekre, a közbeszerzések támogatására, a terméktervezésre, a végfelhasználó-központú innovációra, a szociális innovációra és az innovatív megoldások piaci elterjedésére. A kihívások teljes körű kezelésére szolgáló tevékenységeknek szerves részei a társadalom- és a bölcsészettudományok. E tudományágak fejlesztése ezenkívül az „Inkluzív, innovatív és biztonságos társadalmak” különös célkitűzés keretében is támogatásban részesül. A támogatás a nemzetközi, uniós, nemzeti és regionális szintű döntéshozatal tudományos eredményekkel való szilárd alátámasztására is összpontosulni fog. Tekintettel számos kihívás globális jellegére, mindegyik kihívásnak szerves része lesz a harmadik országokkal való stratégiai együttműködés. A nemzetközi együttműködés ezenkívül az „Inkluzív, innovatív és biztonságos társadalmak” különös célkitűzés keretében is átfogó támogatásban részesül. Az „Inkluzív, innovatív és biztonságos társadalmak” különös célkitűzésnek továbbá része egy, a kutatás és innováció területén fennálló különbségek megszüntetésére irányuló tevékenység, amely az Unió kevésbé fejlett térségeiben rejlő kiválóság felszabadítására szolgáló különös intézkedésekből áll. A „Horizont 2020” keretprogramnak szerves részei a Közös Kutatóközpont tevékenységei, ezzel biztosítható ugyanis az uniós politikák tényadatokon alapuló szilárd alátámasztása. Ezt az ügyfelek igényeinek kell meghatároznia, és előremutató tevékenységeknek kell kiegészítenie. Az EIT fontos szerepet tölt be a kiváló kutatás, oktatás és innováció összefogásában, és ezáltal a tudásháromszög integrálásában. Az EIT ezt elsősorban a tudományos és innovációs társulások révén valósítja meg. A tapasztalatok megosztását – a tudományos és innovációs társulások mellett – célzott terjesztési és tudásmegosztási intézkedésekkel is biztosítja, ezáltal előmozdítva, hogy az innovációs modellek gyorsabban elterjedjenek az Unióban. I. RÉSZ KIVÁLÓ TUDOMÁNY 1. Európai Kutatási Tanács (EKT) 1.1 Különös célkitűzés A különös célkitűzés az európai kutatás kiválóságának, dinamizmusának és kreativitásának megerősítése. Európának meg kell valósítania azon célkitűzését, hogy áttérjen az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre épülő új gazdasági modellre. Ehhez az átalakuláshoz többre lesz szüksége, mint a jelenlegi technológiák kis lépésekben történő továbbfejlesztése: lényegesen nagyobb, merőben új ismeretekre támaszkodó, tudományosan megalapozott innovációs képességre, melynek révén Európa élen járhat a termelékenység, a versenyképesség és a jólét növelése, valamint a társadalmi haladás előmozdítása szempontjából várhatóan kulcsszerepet játszó technológiai paradigmaváltásokban. Az ilyen paradigmaváltások az eddigiekben jellemzően a közszektorból indultak ki, és azután váltak egészen új iparágak megteremtésének alapjaivá. A világszínvonalon is meghatározó innováció és a tudomány kiválósága erősen függnek egymástól. Az egykor vitathatatlanul vezető szerepet betöltő Európa lemaradt az élvonalbeli tudományos teljesítmény területén folyó versenyben, és a második világháború utáni főbb technológiai fejlesztésekben alulmaradt az Amerikai Egyesült Államokkal szemben. A tudományos publikációk legnagyobb része továbbra is az Unióban születik, a legnagyobb hatást gyakorló (azaz az idézettségüket tekintve a felső 1%-ba eső) publikációkból azonban az USA kétszer annyit állít elő. Az egyetemek nemzetközi rangsorában az USA egyetemei foglalják el az előkelő helyek zömét, és a világ Nobel-díjasainak 70%-a is az USA-ban tevékenykedik. A különbség egyik oka, hogy bár az EU körülbelül ugyanannyit költ a közszektorban működő tudományos műhelyekre, mint az USA, az Unióban csaknem háromszor annyi kutató dolgozik a közszektorban, tehát az egy kutatóra jutó ráfordítás lényegesen kisebb. Ezenkívül az USA-ban szigorúbb feltételekkel történik a kutatási források odaítélése az élenjáró kutatóknak. Részben ez az oka annak, hogy az Unió közszektorában alkalmazott kutatók átlagban kevésbé produktívak és általában kisebb tudományos erőt képviselnek, mint sokkal kisebb létszámú egyesült államokbeli kollegáik. A különbség másik fontos oka az, hogy sok európai ország közszektora mind a mai napig nem kínál kellően vonzó munkafeltételeket a legjobb kutatók számára. A tehetséges fiatal kutatók gyakran hosszú évekig nem válhatnak független kutatókká. Ez a jelenség súlyosan csorbítja az európai kutatási potenciált, mivel késlelteti az új ötleteket és lendületet hozó kutatók új generációjának formálódását, és arra csábítja a kiváló pályakezdő kutatókat, hogy máshol próbáljanak meg előbbre jutni. Az említett tényezők együtt azt eredményezik, hogy Európa világviszonylatban nem számít különösebben vonzónak a tehetséges kutatók számára. Az egyesült államokbeli rendszerben kínált nagyobb egy kutatóra jutó forrásmennyiség és a vonzóbb karrierlehetőségek megmagyarázzák, hogy az USA hogyan képes folyamatosan a világ legjobb kutatóit, köztük több tízezer európai kutatót magához csábítani. 1.2 Indoklás és európai uniós hozzáadott érték Az EKT azért jött létre, hogy a legjobb kutatóinkat – legyenek akár nők, akár férfiak – ellássa az eredményes világszintű megmérettetéshez szükséges forrásokkal oly módon, hogy a finanszírozást az egész Európára kiterjedő versenyből győztesen kikerülő kutatócsoportok nyerjék el. Az EKT autonóm intézmény, amelyen belül a legjobb hírű és legtekintélyesebb szakértelemmel rendelkező kutatókból, mérnökökből és elméleti szakemberekből álló Tudományos Tanács határozza meg az átfogó tudományos stratégiát, és rendelkezik teljes jogkörrel a finanszírozandó kutatások típusára vonatkozó döntések meghozatalában. Az EKT ezen alapvető jellemzői hivatottak biztosítani tudományos programjának eredményességét, tevékenységei és a szakmai értékelési folyamat magas szakmai színvonalát, valamint a kutatói társadalom előtti hitelét. Egész Európát lefedő versenyszemléletű finanszírozó szervként az EKT a tehetségek és ötletek nagyobb kínálatából meríthet, mint bármelyik nemzeti rendszer. A verseny a legjobb kutatók és a legjobb ötletek között dől el. A pályázók tisztában vannak vele, hogy a lehető legjobb teljesítményt kell nyújtaniuk, az egyenlő feltételek mellett történő kiválasztás eredményeképpen pedig olyan rugalmas finanszírozás nyerhető el, amely független a helyi szűk keresztmetszetektől és a nemzeti források rendelkezésre állásától. Az EKT által finanszírozott felderítő kutatástól ennélfogva jelentős közvetlen hatás várható: az ismereteink határainak kitolásával új és sok esetben nem várt tudományos és technológiai eredmények születhetnek, illetve új kutatási területek nyílhatnak meg, amelyek végső soron meghozhatják az innovációt és a vállalkozói leleményességet inspiráló, a társadalmi kihívások leküzdéséhez szükséges úttörő ötleteket. A kiváló kutatók és az innovatív ötletek így megvalósuló kombinációja az innovációs lánc valamennyi elemét támogatja. Az EKT a fentieken túlmenően jelentős strukturális hatást is fejt ki azáltal, hogy az egyes kutatók és projektek számára nyújtott közvetlen támogatás mellett erős ösztönzést ad az európai kutatási rendszer egészének minőségbeli javulásához. Az EKT által finanszírozott projektek és kutatók világos és ösztönző célokat tűznek az európai felderítő kutatás elé, és világszinten fokozzák annak ismertségét és vonzerejét az élvonalbeli kutatók körében. Az EKT által finanszírozott kutatók foglalkoztatása és az ezzel együtt járó „kiválósági védjegy” jelentette presztízs serkenti az európai egyetemek és más kutatószervezetek közötti versenyt, hogy a lehető legvonzóbb feltételeket kínálják a legjobb kutatók számára. Továbbmenve az, hogy a nemzeti rendszerek és az egyes kutatóintézetek képesek-e magukhoz vonzani és foglalkoztatni az EKT által finanszírozott kutatókat, mércéül szolgál saját erősségeik és hiányosságaik felméréséhez, valamint stratégiájuk és gyakorlatuk ennek megfelelően történő módosításához. Ebben az értelemben az EKT nyújtotta finanszírozás kiegészíti az európai kutatási rendszer reformjára, kapacitásának és vonzerejének növelésére, valamint a benne rejlő potenciál felszabadítására irányuló, folyamatban lévő uniós, nemzeti és regionális erőfeszítéseket. 1.3 A tevékenység nagy vonalakban Az EKT alapvető feladata az lesz, hogy hosszú távra vonzó finanszírozást nyújtson az úttörő, magas kockázattal járó, egyúttal azonban magas megtérülést ígérő kutatási tevékenységeket végző kiváló kutatók és kutatócsoportjaik támogatására. Az EKT a finanszírozást jól meghatározott elvek szerint nyújtja. Az EKT-támogatások odaítélésének egyedüli feltétele a tudományos kiválóság. Az EKT az alulról építkezés elvét követi, és előre nem határoz meg prioritásokat. Az EKT-támogatásokra olyan kutatócsoportok pályázhatnak, a kutatók életkorára és származási országára vonatkozó megkötés nélkül, amelyek Európában tevékenykednek. Az EKT célul tűzi ki az egész Európára kiterjedő egészséges verseny támogatását. Az EKT kiemelt prioritásként kezeli a kiváló pályakezdő kutatók megfelelő mértékű támogatását függetlenné válásuk azon kritikus szakaszában, amikor kialakítják és stabilizálják kutatócsoportjukat és kutatási programjukat. Szükség esetén az EKT támogatást nyújt a tudományos világban kialakuló és áttörést ígérő újszerű munkamódszerekhez, valamint elősegíti az általa támogatott kutatás kereskedelmi és társadalmi innovációs potenciáljának feltárását. 2020-ig bezárólag az EKT-nak képesnek kell lennie kimutatni, hogy a legjobb kutatók részt vesznek az EKT által kiírt versenyekben; hogy az EKT általi finanszírozás közvetlenül tetten érhető a legmagasabb színvonalú tudományos publikációk közzétételében, valamint az innovatív technológiák és ötletek piaci bevezetésében és alkalmazásában; továbbá hogy az EKT jelentős mértékben hozzájárult ahhoz, hogy az európai kutatási környezet vonzóbbá váljék a világ legjobb kutatói számára. Az EKT különösképpen mérhető javulás elérésére törekszik a tekintetben, hogy növekedjen a világon leggyakrabban idézett publikációk felső 1%-ába eső uniós publikációk aránya. Törekszik továbbá a támogatását élvező nem európai kiváló kutatók számának jelentős növelésére, valamint a legjobb kutatók támogatására irányuló nemzeti politikák és intézményi gyakorlat célzott javítására. Az EKT Tudományos Tanácsa folyamatosan nyomon követi az EKT tevékenységét, és megvizsgálja, hogy a pályázók, valamint a programvégrehajtás és -irányítás szempontjából egyaránt fontos érthetőséget, stabilitást és egyszerűséget szem előtt tartó támogatási programok segítségével miként érheti el leghatékonyabban a kitűzött célokat, és hogyan elégítheti ki az adott esetben újonnan jelentkező igényeket. Az EKT igyekszik fenntartani és tovább finomítani a pályázatok átlátható, méltányos és elfogulatlan elbírálásán alapuló világszínvonalú szakmai értékelési rendszerét, amely lehetővé teszi az úttörő kutatást végző tudományos kiválóságok és tehetségek nemre, nemzeti hovatartozásra és korra való tekintet nélküli kiválasztását. Végezetül az EKT folytatja tevékenységeinek előkészítését és támogatását célzó saját stratégiai elemzéseit, szoros kapcsolatot tart fenn a kutatótársadalommal és más érdekeltekkel, valamint ügyel arra, hogy tevékenységeivel jól kiegészítse a más szinteken folyó kutatást. 2. Jövőbeni és feltörekvő technológiák (JFT) 2.1. Különös célkitűzés A különös célkitűzés a merőben új technológiák kifejlesztésének elősegítése a tudományos alapokon nyugvó, nagy kockázatú új ötletek megvalósítási lehetőségeinek feltárásán keresztül. A célirányos, több tudományágat átfogó, együttműködésen alapuló, különféle léptékű kutatások rugalmas támogatásának és az innovatív kutatási módszerek alkalmazásának célja a lakosság, a gazdaság és a társadalom javát szolgáló, hosszú távra szóló lehetőségek feltárása és kiaknázása. A JFT-re vonatkozó célkitűzés keretében az ismerten, az elfogadotton és a széles körben alkalmazotton túlmutató kutatás kap ösztönzést, és az olyan, messzire tekintő gondolkodásmódok juthatnak támogatáshoz, amelyek olyan új, nagy lehetőségeket magukban rejtő technológiákhoz vezethetnek, amelyek némelyike az elkövetkező évtizedek meghatározó technológiai paradigmájává és gondolkodásmódjává nőheti ki magát. A JFT-re vonatkozó célkitűzés keretében a kis léptékű kutatási lehetőségek kihasználása kap támogatást minden területen, ideértve az újonnan felmerülő témákat, valamint az európai és az Európán kívüli kutatási programok összefogását és együttműködését igénylő, nagy jelentőségű tudományos és technológiai kihívásokat is. E megközelítés mozgatóereje a kiválóság, ugyanakkor kiterjed a technológiák jövőjét befolyásolni képes, a piactól még távoli ötletekben rejlő lehetőségek felmérésére is, így a tudományos tevékenységből születő, valamint a társadalmi kihívások és az ágazati verseny okán végzett kutatás összekapcsolása révén európai szinten megvalósítandó, multidiszciplináris kutatási együttműködés a társadalom egészének hasznára válhat. 2.2. Indoklás és európai uniós hozzáadott érték Az átalakító potenciált magukban hordozó radikális áttöréseknek egyre inkább feltétele az egyes tudományterületek és műszaki szakterületek (például információs és kommunikációs technológiák, biológia, vegyészet, geonómia, anyagtudomány, idegtudomány és kognitív tudományok, társadalom- és gazdaság-tudományok), valamint a művészetek és a bölcsészettudományok közötti intenzív együttműködés. Ehhez nemcsak tudományos és technológiai kiválóságra van szükség, hanem olyan új gondolkodásmódra és új interakciós formák elterjedésére is, amelyek lehetővé teszik a kutatási területek széles skálájáról érkező kutatók együttműködését. Bizonyos ötleteket kis léptékű kutatás keretében is ki lehet dolgozni, mások azonban akkora kihívást jelenthetnek, hogy hosszan tartó, széles körű összefogást tesznek szükségessé. Ezt a világ nagyobb gazdaságai már felismerték, így világszerte egyre élesedik a verseny a tudomány határain újonnan megjelenő technológiai lehetőségek feltárására és kiaknázására, ami jelentős innovációs és társadalmi előnyökkel járhat. Az említett tevékenységtípusok hatékonyságának biztosítása érdekében – a kritikus tömeg elérését, a szinergiák kihasználását és az optimális multiplikátorhatás elérését célul kitűző európai, nemzeti és regionális programok közötti összefogással – mielőbb növelni kell azok nagyságrendjét. A JFT-programnak a tudományosan megalapozott innováció teljes spektrumát le kell fednie a korai stádiumban lévő, kiforratlan ötletekre irányuló, alulról építkező, kis léptékű előzetes kutatástól – az átalakító potenciált magukban hordozó, újszerű kutatási területek köré kiépülő új kutató- és innovációs közösségek létrehozásán keresztül – az ambiciózus és messzire tekintő célokat kitűző kutatási menetrendek köré csoportosuló, nagyszabású összefogáson alapuló kutatási kezdeményezésekig. E három szint mindegyike más-más értéket képvisel, ugyanakkor jól kiegészítik egymást és szinergiákat kínálnak. A kis léptékű előzetes kutatások során például felmerülhetnek új témák fejlesztése iránti igények, amelyek később kutatási menetrendben meghatározott, nagy léptékű tevékenység keretében valósulhatnak meg. A különböző szintek a kutatásban részt vevők széles skáláját lefedik, így a fiatal kutatókat, a kutatásintenzív kkv-kat és az érdekeltek különböző csoportjait is (civil szervezetek, politikai döntéshozók, ágazati és állami alkalmazásban álló kutatók), amelyek kialakulóban, kiforróban lévő és specializálódó kutatási menetrendek köré csoportosulnak. 2.3. A tevékenység nagy vonalakban Míg a JFT-program célja, hogy messzire tekintő, átalakításra képes és rendhagyó legyen, a keretében megvalósítandó tevékenységek egymástól eltérő logikát követnek a kutatási témákra, a célközönségre és a finanszírozásra vonatkozó megkötések mértéke szerint. A tevékenységek a megfelelő léptékben konkrét formába öntik a különböző cselekvési logikákat, miközben azonosítják és megragadják a lakosság, a gazdaság és a társadalom javát szolgáló, hosszú távra szóló lehetőségeket: a) Az újszerű ötletek támogatása keretében („nyitott JFT-támogatások”) az olyan, korai stádiumban lévő tudományos és technológiai kutatás számíthat támogatásra, amely a mindenkor érvényes paradigmák megkérdőjelezésével és ismeretlen területekre való kitekintéssel törekszik a merőben új jövőbeni technológiák lehetséges új alapjainak feltérképezésére. Az alulról építkező kiválasztási folyamat bármilyen kutatási témajavaslat előtt nyitva áll, így a folyamat végén kialakuló projektlista meglehetősen sokszínű lesz. Kulcsfontosságú az ígéretes új ötletek, fejlemények és tendenciák idejekorán történő azonosítása és a kutatásban és az innovációban újonnan megjelenő, nagy potenciállal rendelkező szereplők figyelmének felkeltése. b) Az újszerű témák és közösségek gondozása keretében („proaktív JFT-támogatások”) egymással összekapcsolódó projektek kritikus tömegének mozgósítására képes olyan ígéretes, felderítő jellegű kutatási témák számíthatnak támogatásra, amelyek együttesen széles körű és sokszínű témafeltárást tesznek lehetővé, és hozzájárulnak egy európai tudásbázis létrehozásához. c) A nagy horderejű interdiszciplináris tudományos és technológiai kihívások területén („kiemelt JFT-támogatások”) a tudományos áttörést célul kitűző nagyszabású, ambiciózus, tudományos orientáltságú kutatás számíthat támogatásra. E tevékenységek szempontjából segítséget jelent majd az uniós és a nemzeti kutatási menetrendek összehangolása. A tudományos előrelépés várhatóan számos területen erős és széles alapot biztosít a jövőbeni technológiai innováció és annak gazdasági hasznosítása számára, emellett új társadalmi előnyökkel is szolgál. A kitűzött célokkal kapcsolatos erőfeszítések optimalizálása érdekében minden tevékenység esetében meg kell határozni a nyitottság és a kutatási témákra, a célközönségre és a finanszírozásra vonatkozó megkötések különböző mértékeinek helyes kombinációját. 3. Marie Curie-cselekvések 3.1. Különös célkitűzés A különös célkitűzés az európai szellemi tőke optimális fejlesztése és dinamikus kihasználása, valamint új készségek kialakítása és az innováció kibontakoztatása, ezen keresztül pedig valamennyi ágazat és régió teljes potenciáljának kihasználása. A jól képzett, dinamikus és kreatív kutatók elengedhetetlenül fontosak a kiemelkedő tudományos teljesítmény és a magas produktivitású kutatásalapú innováció megteremtéséhez. Jóllehet Európa tetemes és sokszínű emberierőforrás-kínálattal rendelkezik a képzett munkaerőt követelő kutatás és innováció területén, e kínálatot folytonosan táplálni és fejleszteni szükséges, hogy az meg tudjon felelni a gyorsan változó munkaerő-piaci igényeknek. Ma Európában a képzett munkaerőnek csak 46%-a dolgozik a vállalkozói szférában, ami jóval alacsonyabb arány, mint Európa főbb gazdasági versenytársai esetében (Kínában például 69%, Japánban 73%, az USA-ban pedig 80%). Ezt a helyzetet súlyosbítja, hogy a jelenlegi demográfiai trendek szerint kutatóink aránytalanul nagy hányada néhány éven belül eléri a nyugdíjkorhatárt. Ehhez hozzáadódik továbbá, hogy az európai gazdaság kutatásintezívebbé válásához sokkal több magas színvonalú kutatói álláshely teremtésére lesz szükség, ami az elkövetkező évek egyik legnagyobb kihívása lesz az európai oktatási, kutatási és innovációs rendszerek számára. Az ennek következtében szükségessé váló reformot a kutatói pályafutás kezdeti szakaszainál, vagyis a doktori tanulmányoknál és az ennek megfelelő posztgraduális képzéseknél kell elkezdeni. Európának olyan korszerű és innovatív képzési programokat kell kialakítania, amelyek megfelelnek a kutatás és az innováció világában érvényesülő, éles versenyt támasztó és egyre inkább interdiszciplinaritást követelő elvárásoknak. A vállalkozások – egyebek mellett a kkv-k és más társadalmi-gazdasági szereplők – elkötelezett szerepvállalására lesz szükség ahhoz, hogy a kutatók elsajátíthassák a holnap munkahelyein elvárt innovációs készségeket. Fontos lesz ezenkívül a kutatók mobilitásának javítása is, amely jelenleg igen szerény mértékű: 2008-ban a doktoranduszok mindössze 7%-a vett részt más tagállambeli képzésben, szemben a 2030-ra kitűzött 20%-os aránnyal. A reformnak ki kell terjednie a kutatói pályafutás minden további szakaszára is. Alapvetően fontos, hogy a kutatók minden szinten, tehát szakmai pályafutásuk derekán is nagyobb mobilitást élvezzenek mind az országok közötti, mind a köz- és a magánszektor közötti viszonylatban. Mindez erős ösztönzést jelent a tanulás és az új készségek elsajátítása terén, és kulcsszerepet játszik a különböző országok egyetemi kutatóhelyei, kutatóközpontjai és vállalkozásai közötti együttműködés szempontjából is. Az emberi tényező a fenntartható együttműködés gerince, vagyis meghatározó hajtóereje az innovatív, kreatív és a társadalmi kihívásokkal szembenézni képes Európa kialakulásának, és alapvetően fontos a releváns nemzeti szintű szakpolitikák széttagoltságának megszüntetéséhez. Az életpálya valamennyi szakaszában igénybe vehető mobilitás, valamint a kutatás és az innováció területén dolgozó, magasan képzett munkaerő cseréje révén megvalósuló együttműködés és tudásmegosztás alapvetően fontos ahhoz, hogy Európa visszataláljon a fenntartható fejlődéshez vezető útra, és szembe tudjon nézni a társadalmi kihívásokkal. Amennyiben Európa egyenlő félként akar belépni a kutatási és innovációs versenybe, több fiatal nőt és férfit kell a kutatói pályára csábítania, és igen vonzó lehetőségeket és munkakörnyezetet kell teremtenie a kutatás és az innováció területén. Európának mind az európai, mind a máshonnan érkező kiemelkedő tehetségek szemében vonzó munkahellyé kell válnia. Európa egész területén gondoskodni kell arról, hogy egyöntetűen érvényesüljenek az olyan fontos munkaügyi szempontok, mint a nemek közötti egyenlőség, a magas színvonalú és megbízható foglalkoztatási és munkahelyi feltételek, valamint a szakmai elismerés. 3.2. Indoklás és európai uniós hozzáadott érték E feladat sem tisztán uniós, sem tisztán tagállami finanszírozásból nem oldható meg. Jóllehet a tagállamokban történtek intézkedések a felsőoktatási intézmények megreformálására és a képzési rendszer korszerűsítésére, e téren még mindig nagy különbségek mutatkoznak az országok között, tehát uniós szinten nem egyenlő az előrehaladás mértéke. A köz- és a magánszektor közötti tudományos és technológiai együttműködés ma is általában csekélynek mondható Európában. Ugyanez érvényes a nemek közötti egyenlőségre és az európai kutatási térségen kívüli hallgatók és kutatók Európába vonzására tett erőfeszítésekre is. Jelen pillanatban az Unióban tanuló harmadik országbeli doktoranduszok aránya körülbelül 20%, ezzel szemben az USA-ban a doktoranduszok 35%-a külföldi. A folyamat felgyorsításához a nemzeti határokon túlmutató, uniós szintű stratégiai megközelítésre lesz szükség. Az ehhez elengedhetetlen strukturális reformok ösztönzéséhez és bátorításához mindenképpen uniós finanszírozás szükséges. Az európai Marie Curie-cselekvések keretében már történtek jelentős előrelépések az ország- és az ágazatközi mobilitás ösztönzése, ezáltal a kutatói életpályák európai és nemzetközi szintű megnyitása, valamint a Kutatók Európai Chartájában és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexében foglaltaknak megfelelő kiváló foglalkoztatási és munkahelyi feltételek terén. Az egyes tagállamokban nincs hasonló intézkedés, amely léptékében, alkalmazási körében, finanszírozásában, nemzetközi jellegében, valamint tudás-előállító és –átadó képességében a Marie Curie-cselekvésekhez mérhető lenne. A cselekvések keretében nőttek a nemzetközi kutatóközösség számára vonzó intézmények rendelkezésére álló források, ami elősegíti a kiválósági központok terjedését Unió-szerte. A cselekvések a végrehajtásuk során bevált gyakorlat nemzeti szinten történő elterjesztése révén mintaként szolgáltak, és érezhető strukturális változást vontak maguk után. A Marie Curie-cselekvéseknél alkalmazott alulról építkező megközelítés továbbá lehetővé tette az érintett intézmények túlnyomó többsége számára, hogy a kutatók olyan új generációját hozza létre és képezze tovább, amely képes a társadalmi problémák kezelésére. A Marie Curie-cselekvések továbbfejlesztésétől az európai kutatási térség fejlődéséhez való jelentős hozzájárulás várható. Egész Európára kiterjedő, versenyszemléletű finanszírozási struktúrájuk révén a Marie Curie-cselekvések ösztönözni fogják az újszerű, kreatív és innovatív képzési formák kialakítását – mint például az ipari doktorátus –, amelyekbe olyan oktatási, kutatási és innovációs szereplők is bevonhatók, amelyeknek világszinten kell megküzdeniük a kiváló hírnévért vívott versenyben. Az innovatív doktori képzés európai elveit követő legjobb kutatási és képzési programok uniós támogatásával a cselekvések hozzájárulnak e programok eredményeinek szélesebb körben történő terjesztéséhez és alkalmazásához, aminek köszönhetően elmozdulás történik egy jobban strukturált doktori képzés felé. A Marie Curie-cselekvések keretében nyújtott támogatás a jövőben kiterjed majd a tapasztalt kutatók és mérnökök köz- és magánszektor közötti ideiglenes cseréjére is, ami ösztönözni és támogatni fogja az egyetemek, kutatóközpontok és vállalkozások között uniós és nemzetközi szinten folyó együttműködést. A kiforrott, átlátható és méltányos elbírálási rendszernek köszönhetően a Marie Curie-cselekvések keretében lehetőség nyílik a kutatás és az innováció legkiválóbb tehetségeinek nemzetközi szintű verseny alapján történő kiválasztására, az ezzel járó presztízs pedig motivációt jelent a kutatók számára, hogy karrierjüket Európában folytassák. Magasan képzett kutatók és az innováció területén dolgozó magasan képzett szakemberek szakértelmét igénylő társadalmi problémák nem csak Európában vannak. A szóban forgó nemzetközi kihívások rendkívül összetettek és igen nagy horderejűek, megoldásukhoz a különböző országok, ágazatok és tudományterületek legjobb kutatóinak európai és nemzetközi szintű együttműködésére van szükség. A Marie Curie-cselekvések kulcsszerepet fognak játszani a szóban forgó kihívások kezelésében, mivel támogatják a munkaerőcserét, ezáltal az együttműködésen alapuló gondolkodásmódot, és végső soron a nyitott innovációhoz elengedhetetlen nemzetközi és ágazatközi tudásmegosztást. Az európai tehetségek táborának gyarapítása szempontjából alapvetően fontos lesz a Marie Curie-cselekvések társfinanszírozási mechanizmusának kiterjesztése. Az uniós fellépés számszerű és strukturális hatását tovább fogja fokozni az általa kiváltott olyan regionális, nemzeti, nemzetközi és magánfinanszírozás, amelyet új programok létrehozására, valamint már működő programoknak a nemzetközi és ágazatközi képzés, mobilitás és karrierlehetőségek fejlesztése irányában történő kibővítésére nyújtanak. Ez a mechanizmus mind nemzeti, mind uniós szinten erősíteni fogja a kutatás és az oktatás területén tett erőfeszítések szinergiáját. A fenti céllal végzett tevékenységek mindegyike hozzá fog járulni ahhoz, hogy Európában kialakuljon egy, a kreativitás és az innováció szempontjából feltétlenül szükséges új gondolkodásmód. A Marie Curie finanszírozási intézkedéseknek köszönhetően fo