Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos beruházások költségeinek és hasznának összefoglalása

(feltáró vélemény a finn elnökség felkérésére)

(2020/C 14/07)

Előadó: Adam ROGALEWSKI

Társelőadó: Ana BONTEA

Felkérés: finn EU-elnökség, 2019.2.7. Jogalap: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke Illetékes szekció: „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság”szekció Elfogadás a szekcióülésen: 2019.9.10. Elfogadás a plenáris ülésen: 2019.9.26. Plenáris ülés száma: 546. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 149/14/3

1. Következtetések és ajánlások

1.1. Ez a vélemény a munkahelyi egészségvédelem és biztonság terén – például a munkahelyek minősége, az egyenlő bánásmód, a digitalizáció és az éghajlatváltozás kapcsán – felmerült új kihívásokat térképezi fel. Ezeknek a tényezőknek hangsúlyt kellene kapniuk, és nem csupán azokban a vitákban, amelyek a munkahelyi egészségvédelembe és biztonságba történő beruházások előnyeiről folynak, hanem általában véve az EU munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos jövőbeli politikájában.

1.2. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek fontos szerepet játszanak a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos politikák kidolgozásában és végrehajtásában. A munkahelyi egészségvédelembe és biztonságba történő beruházások csak akkor hoznak majd előnyöket, ha megfelelő szociális párbeszéddel és széles körű kollektív tárgyalásokkal járnak együtt. Fontos népszerűsíteni a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal foglalkozó bizottságok és a munkavállalói képviselők szerepét.

1.3. Számos tanulmány, valamint a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek tapasztalatai is arra utalnak, hogy a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos beruházások nemcsak a munkavállalók és vállalkozók jóllétéhez járulnak hozzá, hanem a magas megtérülési rátákhoz is, ami különösen a költségek csökkenésében, a nagyobb termelékenységben és a szociális biztonsági rendszerek fenntarthatóságában jelentkezik.

1.4. Egyértelmű gazdasági indokok szólnak a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos társadalmi beruházások mellett, hiszen az európai GDP 3,3 %-át minden évben a foglalkozási sérülésekre és betegségekre költik. Az állami egészségügyi rendszerek mellett a munkavállalókra és családjaikra is jelentős hányad jut a munkával összefüggő balesetek és betegségek költségeiből ( 1 )

1.5. Az EGSZB kéri, hogy irányítsanak több köz- és magánberuházást a munkahelyi biztonság és egészségvédelem területére, és teremtsenek több pénzügyi ösztönzőt az ezen a területen beruházó vállalatok számára. A közberuházásokat a munkaerőpiaci szereplők sajátos típusainak a szükségleteihez kell igazítani, külön figyelmet fordítva a kis- és középvállalkozásokra (kkv-kra). A komolyabb pénzügyi lehetőségekkel rendelkező, nagyobb vállalatoknak elő kell mozdítaniuk a munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot, és beruházásokat kell végrehajtaniuk ezen a területen. Ennek a beszállítói hálózatukra is ki kell terjednie.

1.6. Az EGSZB a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági beruházások holisztikus megközelítését sürgeti. Az olyan kérdésekre, mint például a pszichoszociális kockázatok, a váz- és izomrendszeri megbetegedések, a keringési és rákos megbetegedések, különleges figyelmet kell fordítani, hiszen ezek kölcsönhatásban vannak a munka világával, a társadalommal és a környezettel.

1.7. Az EU-nak be kell ruháznia az európai lakosság mentális egészségének javításába. Egyre több az emocionálisan megterhelő munka, különösen a növekvő szolgáltatási szektorban, és a munkaerőpiac valamennyi szereplője – a kisvállalkozókat is beleértve – stresszt él át.

1.8. Az EGSZB átfogóbb tanulmányokat sürget a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos beruházások hasznainak jobb megértése érdekében. Ezt elősegítendő a tagállamoknak nagyobb átláthatóságot kell biztosítaniuk, megosztva a munkához kapcsolódó betegségekre és fertőzésekre vonatkozó statisztikai információkat, és összehangolva a foglalkozási betegségek elismerését és regisztrációját.

1.9. Az EGSZB kéri az Uniót, a tagállamokat, és az összes többi érintett szereplőt, hogy mozdítsák elő a munkahelyi egészségvédelem és biztonság terén bevált gyakorlatok cseréjét, különösen a munkahelyi egészségvédelembe és biztonságba beruházó vállalatoknak szóló pénzügyi ösztönzőket illetően.

1.10. Az EGSZB kiemeli a munkakörülményeknek – és ezen belül a nemek közötti egyenlőségnek – a dolgozók egészségére és jóllétére gyakorolt hatását. A munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos beruházásokat a munkahelyek minősége szempontjából kell megközelíteni. A pszichoszociális kockázatok legjobb megelőzését a standard munkafeltételek és a nemek közötti egyenlőség biztosítják, amelyek ezáltal fokozott jólléthez és nagyobb fokú termelékenységhez vezetnek.

1.11. Az EGSZB aggasztónak tartja, hogy a munkahelyi egészségvédelemhez és biztonsághoz és így az ilyen területen történt beruházások eredményeihez való hozzáférés nem egyenlően oszlik el az uniós tagállamok között. A kezdeményezéseknek figyelembe kellene venniük az olyan szempontokat, mint a nem, az etnikai hovatartozás, az életkor vagy a fogyatékosság, és össze kell kapcsolniuk a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági stratégiát az egyenlőségről folyó vitával.

1.12. A digitalizáció folyamata számos pozitív fejleményt hozhat a munkahelyi egészségvédelem és biztonság területén. Az EGSZB azonban mélységes aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a digitalizáció révén létrejött bizonyos új típusú munkák kívül eshetnek a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági szabályozás hatókörén. A munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra vonatkozó jogszabályoknak valamennyi EU-ban dolgozó személyt védeniük kell.

1.13. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy amellett, hogy a munkahelyi egészségvédelem és biztonság előnyös az Unió gazdasága számára, az ehhez való hozzáférés alapvető munkavállalói jog is. A munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági szabványok előmozdításával nemcsak a tagállamokban kell foglalkozni, hanem világszerte minden országban, elsősorban azokban, amelyekkel az EU kereskedelmi megállapodásokat írt alá vagy más formában folytat együttműködést, mint például a keleti partnerség vagy a déli szomszédság országaival. Az európai beruházásoknak előnyben kell részesíteniük azokat a vállalkozásokat, amelyek szilárd munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági szabályozással rendelkeznek, és ellátási láncaikban is erősítik a munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot.

2. A vélemény háttere

2.1. Évente több mint 3,2 millió nem halálos kimenetelű baleset fordul elő az Európai Unióban, és közel 4 000-en halnak meg balesetben. Óvatos becslések szerint 100 000-en halnak meg munkával összefüggő rákos megbetegedésben. Sok balesetet nem jelentenek be, és a valós számok valószínűleg sokkal magasabbak. E szám például nem tartalmazza azon munkavállalók adatait, akik munkahelyükre menet halnak meg, sem azokét, akik munkahelyi problémákkal összefüggő öngyilkosságot követnek el. Egyes munkavállalók nem jelentik be a nem halálos kimenetelű munkahelyi baleseteket ( 2 )

2.2. A munkavállalók 24,2 %-a véli úgy, hogy egészsége veszélyben van a munkahelyén, és 25 %-uk gondolja, hogy munkája alapvetően negatív hatással van a jóllétére ( 3 ) . A munkavállalók 7,9 %-a szenved foglalkozással összefüggő egészségi problémáktól, és ez 36 %-uknál vezetett oda, hogy egy évben legalább négy napot hiányoztak a munkából ( 4 )

2.3. Az Unió 30 éve rendelkezik olyan jogszabályi rendszerrel, amelynek célja a munkavállalók balesetekkel és a munkával összefüggő egyéb típusú egészségügyi problémákkal szembeni védelme. Az uniós munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági joganyag alapja az EUMSZ 153. cikke és az európai keretirányelv (89/391/EGK). Az irányelv megállapította az egészség és a biztonság kezelésének általános elveit, és az egész Unióban a tevékenységi ágazatok valamennyi munkavállalójára alkalmazandó. Ezenfelül az Unió 23 egyedi munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági irányelvet fogadott el. Nemrégiben, tizedik elvében a szociális jogok európai pillére is megemlítette a munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot.

2.4. Különféle európai felmérések azt mutatják, hogy vannak előrelépések a munkahelyi egészségvédelem és biztonság területén, de a munkahelyi balesetek és a munkával összefüggő egészségügyi problémák teljes költségterhe továbbra is magas. Az EU-OSHA becslései szerint a foglalkozási sérülések és megbetegedések költségei a globális GDP 3,9 %-át, illetve az európai GDP 3,3 %-át teszik ki. Ez az arány országonként változik, az ország gazdaságának, jogszabályi keretének és annak függvényében, hogy mennyire ösztönzik a megelőzést. A legtöbb költséggel a munkával összefüggő rákos megbetegedések járnak, a második helyen pedig a váz- és izomrendszeri megbetegedések állnak ( 5 )

2.5. A tanulmányok azt mutatják, hogy a jó munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági irányítás biztosítása a kkv-knál és a családi gazdaságokban továbbra is jelentős kihívást jelent. Például a 2014–2020-as uniós munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi keret a munkahelyi egészségvédelem és biztonság egyik legfontosabb stratégiai céljaként határozza meg a kis- és középvállalkozások (kkv-k) arra irányuló képességének növelését, hogy hatékony és működőképes kockázatmegelőzési intézkedéseket alakítsanak ki.

2.6. Az uniós kis- és középvállalkozásoknál fennálló munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi környezetre és intézkedésekre irányuló kutatás „általános és többrétű erőforráshiányról”számol be ( 6 ) , amelynek következtében a kis- és középvállalkozások tekintélyes része kénytelen a költségelőnyökre fókuszáló, rövid távú stratégiákat alkalmazni. Ezen vállalkozások fő jellemzői a gyenge gazdasági helyzet, a gazdasági túléléssel kapcsolatos aggodalmak, a munkahelyi egészségvédelembe és biztonságba történő beruházások hiánya, valamint a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos korlátozott tudás, tájékozottság és kompetencia.

3. Általános megjegyzések

3.1. Számos tanulmány, valamint a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek tapasztalatai is arra utalnak, hogy a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos beruházások nemcsak a munkavállalók jóllétéhez járulnak hozzá, hanem egyúttal nagy megtérülési rátát is eredményeznek, ami különösen a költségek csökkenésében, a nagyobb termelékenységben és a szociális biztonsági rendszerek fenntarthatóságában jelentkezik ( 7 ) . Finn tanulmányok kimutatták, hogy még ha mérhető termelékenységbeli hatások nem is mutatkoznak azonnal, a munkahelyi biztonság és egészségvédelem pozitívan hathat a jövedelmezőségre, ami arra utal, hogy annak gazdasági nyereségmechanizmusai összetettebbek, mint ahogy azt gyakran feltételezik ( 8 )

3.2. Tekintettel arra, hogy a foglalkozási megbetegedésekkel és balesetekkel kapcsolatos költségek jelentős terhét a munkavállalók és családjaik viselik, egyértelmű gazdasági indokok támasztják alá a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos társadalmi beruházásokat ( 9 )

3.3. Az EGSZB üdvözli azt a tényt, hogy egyes uniós tagállamokban különféle programokat indítottak el annak érdekében, hogy pénzügyileg jutalmazzák azokat a szervezeteket, amelyek biztonságos és egészséges munkahelyeket tartanak fenn, és kéri, hogy még több tagállam vezessen be hasonló rendszereket. Ezek az ösztönzők lehetnek alacsonyabb biztosítási díjak, adókedvezmények vagy állami támogatások, és a kárigények számának, súlyosságának és költségeinek csökkentése révén gazdaságilag kedvezővé teszik a programokat a biztosítók számára.

3.4. Az EGSZB úgy véli, hogy az ösztönzőrendszereknek nemcsak a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági irányítás terén a múltban elért jó eredményeket (például a balesetek alacsony számát) kell díjazniuk, hanem azokat a konkrét megelőző törekvéseket is, amelyek a jövőbeli balesetek és betegségek számának csökkentésére irányulnak. A pénzügyi rendszerek mellett külön figyelmet kell fordítani az ipari termékfejlesztésre és a kiváló teljesítményre irányuló meglévő, önkéntes ágazati kezdeményezésekre is ( 10 )

3.5. Tekintettel arra az általános tendenciára, hogy csökken a munkahelyi sérüléseket és haláleseteket okozó balesetek száma, az EGSZB azt javasolja, hogy inkább az olyan, munkával összefüggő megbetegedésekkel kellene foglalkozni, mint például a rák, a keringési megbetegedések, a váz- és izomrendszeri megbetegedések, valamint a pszichoszociális kockázatokkal összefüggő megbetegedések, mivel ezek a leghalálosabbak és a betegszabadság leggyakoribb okai az Unióban.

3.6. Az EGSZB a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági beruházások holisztikusabb megközelítését kéri. Ennek a megközelítésnek kerülnie kell a túlzott általánosítást és – tekintve az erőforrások korlátozottságát – kezdetben a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági politikák javításának leghatékonyabb módjaira kell koncentrálnia.

3.7. A munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos beruházásokat a munkahelyek minőségéről folytatott vita keretében kell elemezni. Az Eurofoundtól származó adatok ( 11 ) igazolják, hogy az alkalmi munkavállalók férnek hozzá a legkevésbé a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági kockázatokra vonatkozó információkhoz. Emellett a bizonytalan foglalkoztatási formák, valamint a munkanélküliség közrehatnak a mentális megbetegedésekben is. A pszichoszociális kockázatok legjobb megelőzését a standard munkafeltételek és a nemek közötti egyenlőség biztosítják, amelyek ezáltal fokozott jólléthez és nagyobb fokú termelékenységhez vezetnek. Ezt szem előtt tartva az EGSZB egyetért azzal a közelmúltbeli Eurofound-tanulmánnyal, amely megállapítja, hogy „ha megnézzük, milyen országos szintű tényezők lehetnek fontosak a munkakörülmények, illetve a munkavállalók egészsége és jólléte közötti kapcsolat szempontjából, az elemzések azt mutatják, hogy a nagyobb szakszervezeti sűrűség, a nagyobb fokú foglalkoztatásvédelem és a nemek közötti nagyobb egyenlőség magasabb szintű ellentételezéssel, több munkaügyi erőforrással és kevesebb ledolgozandó munkaidővel párosul. Ösztönözni kell ezért a tagállamokat, hogy fektessenek be olyan kezdeményezésekbe, amelyek növelik a szakszervezeti sűrűséget, a foglalkoztatás védelmét és a nemek közötti egyenlőséget, hozzájárulva ezzel ahhoz, hogy közép- és hosszú távon egészségesebb munkaerő álljon rendelkezésre ( 12 ) .”

3.8. A munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági beruházások előnyeinek láthatóbbá tételéhez átfogóbb tanulmányok szükségesek. Az EGSZB üdvözli a közelmúltban készült tanulmányokat, és olyan, mélyrehatóbb tanulmányok elkészítését szorgalmazza, amelyek felhívják a figyelmet a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos beruházások fontosságára, és hozzájárulnak a források jobb elosztásához azáltal, hogy a beruházásokat a legnagyobb és leggyorsabb megtérülést ígérő területek felé irányítják.

3.9. Az Unióban össze kell hangolni a foglalkozási megbetegedések elismerését és nyilvántartását, valamint be kell vezetni a kapcsolódó adatgyűjtést ahhoz, hogy uniós szinten követni tudjuk trendeket. Az EGSZB véleménye szerint azáltal, hogy nem hangolták össze a foglalkozási megbetegedések elismerését, egyes vállalatok és munkavállalók, amelyek országai kisebb vagy nagyobb mértékben ismerik el a foglalkozási megbetegedéseket, megkülönböztetést szenvedhetnek el az Unióban.

3.10. Emellett nagyobb átláthatóságra van szükség a tagállamok körében a munkával összefüggő megbetegedésekre és fertőzésekre vonatkozó statisztikai információk megosztása terén.

3.11. Az EGSZB javasolja, hogy az illetékes uniós szervek az Eurostattal és a tagállamokkal közösen munkálkodjanak egy megbízható információ- és adatgyűjtési rendszer létrehozásán, a foglalkozási megbetegedésekre vonatkozó európai statisztikákkal kapcsolatos kísérleti projektre építve.

3.12. Mivel az oktatás és a megelőzés a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos beruházások kulcsfontosságú része, az EGSZB külön felhívja a figyelmet az egészséggel és a biztonsággal foglalkozó szakszervezeti képviselőkre és más önkéntesekre. Fontos népszerűsíteni a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal foglalkozó bizottságok és a munkavállalói képviselők szerepét, és ha szükséges, javítani a munkavállalói képviselők jogi védelmét.

3.13. Az EGSZB korábban már felvetette, hogy az érintett munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági, illetve megelőzési, végrehajtási és kutatási szerveknek elegendő pénzügyi és humán erőforrással kell rendelkezniük, hogy el tudják látni feladataikat ( 13 )

3.14. Az EGSZB aggasztónak tartja, hogy a munkahelyi egészségvédelemhez és biztonsághoz való hozzáférés nem egységes az uniós tagállamok körében, valamint hogy ebből kifolyólag az ezzel kapcsolatos beruházások haszna sem egyenlően oszlik el. A különböző kezdeményezéseknek figyelembe kellene venniük az olyan szempontokat, mint a nem, az etnikai hovatartozás, az életkor vagy a fogyatékosság, és össze kell kapcsolniuk a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági stratégiát az egyenlőségről folyó vitával.

3.15. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy amellett, hogy a munkahelyi egészségvédelem és biztonság előnyös az Unió gazdasága számára, az ehhez való hozzáférés alapvető munkavállalói jog is. A munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági szabványok előmozdításával nemcsak a tagállamokban kell foglalkozni, hanem világszerte minden országban, elsősorban azokban, amelyekkel az EU kereskedelmi megállapodásokat írt alá vagy más formában folytat együttműködést, mint például a keleti partnerség vagy a déli szomszédság országaival. Az európai beruházások során előnyben kell részesíteni azokat a vállalkozásokat, amelyek szilárd munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági szabályozással rendelkeznek, és ellátási láncaikban is erősítik a munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot.

4. A munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos beruházások fontossága a kkv-k számára

4.1. A kkv-k számára a munkahelyi egészségvédelem és biztonság egy sor beavatkozási költséget jelent: kezdeti beruházások (új felszerelések beszerzése, üzembe helyezés, adaptálás, képzés), ismétlődő költségek (karbantartás, felszerelések rendszeres megújítása, képzések idő- és költségvonzata), valamint a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos szolgáltatások költségei. A kkv-k többsége csak korlátozott mértékben rendelkezik gazdasági és irányítási erőforrásokkal, ezért szükséges, hogy a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági programok és eszközök olcsók vagy ingyenesek – következésképpen több kkv számára elérhetők – legyenek.

4.2. A szakpolitikákat specifikusan a kkv-k, köztük a családi gazdaságok szükségleteihez, üzleti berendezkedéséhez és környezetéhez kell igazítani, az ágazatok, alágazatok és munkafolyamatok szintjén. Az érintett üzleti szervezetek és a szociális partnerek segíthetnek a kkv-k szükségleteinek és követelményeinek figyelembevételében.

4.3. A kkv-knak több támogatásra van szükségük a megfelelő munkahelyi egészségvédelem és biztonság biztosításához. A következőkről lehet szó:

4.3.1. Pénzügyi támogatás (pénzügyi ösztönzők), testreszabott útmutatás és tanácsadás;

4.3.2. Munkaügyi felügyelők részéről nyújtott támogatás, akiknek nagyobb szerepet kell kapniuk a munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot érintő jogszabályokra való figyelemfelhívás, valamint a támogatás és tanácsadás terén;

4.3.3. Testreszabott, gyakorlatias és költséghatékony eszközök;

4.3.4. Figyelemfelhívás a munkaadók és a munkavállalók körében, a bevált gyakorlatok cseréje;

4.3.5. A „gondolkozz először kicsiben”elvnek, az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag rendelkezéseinek és a kkv-követek funkcióinak következetes alkalmazása a megfelelés javítása érdekében, elkerülve a szükségtelen vagy aránytalan terheket;

4.3.6. Jobb együttműködés és partnerségek a kkv-k támogatása érdekében, mindenekelőtt regionális/helyi szinten, valamennyi érdekelttel, például a szociális partnerekkel, biztosítókkal és állami szervekkel.

4.4. A kkv-k gyakran előnyben részesítik a különböző típusú közvetítőket. Ugyanakkor a személyes találkozók költségesek, ezért kulcsfontosságú, hogy költséghatékony megoldásokat találjunk.

4.5. Az EU-OSHA és az Enterprise Europe Network gyakorlati segítséget – például ingyenes, felhasználóbarát eszközöket, illetve tájékoztatást és tanácsadást – nyújthat, és a jövőben tovább kell bővíteniük speciális programjaikat ezen a területen.

5. Részletes megjegyzések

5.1. A pszichoszociális kockázatok a legnagyobb kihívást rejtő munkahelyi egészségi és biztonsági problémák között vannak, és előfordulásuk egyre gyakoribb. Még a kkv-k tulajdonosai is magas stressz-szinteknek vannak kitéve ( 14 ) . Noha a stressz és a pszichoszociális kockázatok kezelése költséges, a kutatások azt mutatják, hogy ha figyelmen kívül hagyjuk ezeket, az még drágább a vállalkozások és a gazdaság számára.

5.2. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy további vitákra és kutatásokra van szükség a kiégés jelenségét illetően, hogy be lehessen vezetni a megelőzésére szolgáló megfelelő stratégiákat.

5.3. Emellett az EU-nak figyelmet kell fordítania a betegen való munkavégzés visszaszorítására is. A betegen való munkavégzés nemcsak az egészségkárosodások valószínűségét növelheti, hanem a munkavállalók termelékenységét is csökkentheti ( 15 )

5.4. Habár a nők és a férfiak ugyanazokon a munkahelyeken dolgoznak, különböző kockázatokkal kell számolniuk a biológiai különbségek, a velük szemben támasztott eltérő igények nyomán és azáltal, hogy más-más hatásoknak vannak kitéve. Az EGSZB ezért a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos beruházások terén a nemek közötti egyenlőséget jobban figyelembe vevő megközelítést szorgalmaz. Kitüntetett figyelmet kell fordítani mindenekelőtt a nőknél jelentkező váz- és izomrendszeri, illetve rákos megbetegedések megelőzésére.

5.5. Az EGSZB kéri, hogy a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek megfelelően és saját korábbi véleményeivel összhangban fordítsanak nagyobb figyelmet a fogyatékosság bármely formájával élő emberekre. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a fogyatékosság és a munkaerőpiac között kapcsolat nem merül ki a hozzáférési jog érvényesülését szolgáló eszközökben – például kvótákban, ösztönzőkben és adókedvezményekben –, hanem egyúttal nagyobb elkötelezettséget is jelent a fogyatékos személyek bármely munkakörnyezetben felmerülő egészségi kockázatainak kivédése iránt. A munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos beruházásokat a fogyatékossággal élő személyek szükségleteihez kell igazítani.

5.6. Különleges figyelmet kell fordítani az utazó és a migráns munkavállalókra, valamint az idénymunkásokra, mivel ők nyelvi és egyéb akadályok miatt nagyobb eséllyel szenvednek munkahelyi balesetet. A szociális rendszerek és az adatbejelentések sok ilyen munkavállalót nem fednek le megfelelően, gondolva különösen az irreguláris migránsokra.

5.7. Az EGSZB megjegyzi, hogy ebben a speciális helyzetben, amikor az európai népesség gyors öregedésével nézünk szembe, a munkahelyi egészségvédelem és biztonság kulcskérdés, amelyben az Unióra fontos szerep hárul. Az idősebb munkavállalók esetében például sokkal magasabb a halálos kimenetelű munkahelyi balesetek kockázata, mint a fiatalabb munkavállalók esetében, jóllehet az idősebbek ritkábban szenvednek el nem halálos kimenetelű munkahelyi balesetet. Ezen túlmenően sokkal gyakrabban jelentkeznek náluk a hosszan lappangó betegségek – például a munkával összefüggő rákos megbetegedések vagy keringési megbetegedések.

5.8. A szállítói hálózattal rendelkező vállalatok nagyobb mértékben képesek beruházni a munkahelyi egészségvédelembe és biztonságba ( 16 ) , és felelősségük is, hogy előmozdítsák a munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot, és beruházásokat eszközöljenek e téren, biztonságos és egészséges környezetet biztosítva az ellátási láncukba tartozó összes munkavállaló számára.

5.9. Az állami szerveknek kiváló minőségű IT-eszközöket kell ingyenesen a vállalkozások rendelkezésére bocsátaniuk, hogy segítsenek a foglalkozási kockázatok felmérésében. Ezeknek az eszközöknek egyszerűeknek és praktikusaknak kell lenniük, valamint pontosan meg kell felelniük a vállalkozások elvárásainak. Az érintett ágazatok mozgósítását célzó szélesebb kezdeményezésekbe kell integrálni őket, és a kockázatmegelőzési erőfeszítéseket népszerűsítő kampányokkal kell kísérni. Nélkülözhetetlen a szociális partnerek és a munkavállalók bevonása. A vállalkozásoknak igénybe kell tudniuk venni az érdekelt feleket mint munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági szakértőket.

5.10. Az EGSZB megjegyzi, hogy a rák kezelése terén megjelenő innovációk nagy előnyökkel járhatnak a betegek számára, ugyanakkor azonban problémásak is a jelenlegi munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági szabványok szempontjából. Ahhoz, hogy a rákterápiákban rejlő lehetőségeket úgy használják ki, hogy közben ne veszélyeztessék az egészségügyi szakembereket, alapvető annak ellenőrzése a kórházakban, hogy betartják-e a magas szintű munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági normákat a nukleáris medicina és a citotoxikus gyógyszerek terén.

5.11. Egyre több az ismeret egyes olyan genetikai állapotokkal kapcsolatban, amelyek az embereket rosszindulatú daganatokra hajlamosítják, ugyanakkor ismeretlen, hogy milyen típusú rák alakulhat vagy alakul ténylegesen ki, és mikor jelenik meg. Másrészt egyre több környezeti, munkával összefüggő körülményről ismert, hogy karcinogén. E két tényező együttes előfordulása nagy valószínűséggel növeli a rák kialakulásának kockázatát. Hasznos, ha a munkavállalók tudnak arról, hogy esetlegesen milyen rosszindulatú megbetegedésre hajlamosító DNS-szerkezettel rendelkeznek, a felelős munkaadóknak pedig tájékoztatniuk kell alkalmazottaikat a munkahelyen jelen lévő lehetséges kockázati tényezőkről.

5.12. A munkahelyek fenntarthatóságának megőrzéséhez elő kell mozdítani a munkába való visszatérésre vonatkozó megalapozott politikákat és gyakorlatokat. A munkába visszatérni kívánó munkavállalók számára megfelelő rehabilitációs folyamatokat kellene elindítani, ideértve például a munkahelyük adaptálását is.

5.13. Az EGSZB határozott meggyőződése, hogy az éghajlatváltozás nyomán ki kell majd igazítani a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági stratégiákat. A hőmérséklet-emelkedés, illetve a nem szokványos természeti katasztrófák valódi fenyegetést fognak jelenteni az EU lakosságának munkakörülményeire.

6. A digitalizáció és a munkahelyi egészségvédelem és biztonság

6.1. A digitalizáció folyamata számos pozitív fejleményt hozhat a munkahelyi egészségvédelem és biztonság területén. Például robotokat használhatnak a nagy kockázattal járó munkák elvégzésére a bányászatban vagy az építőiparban, vagy az IT-technológiák javítani fogják a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági felügyelet szervezését. A digitalizáció enyhítheti a monoton munkából eredő pszichoszociális kockázatokat is, az idősebb vagy fogyatékos személyeknek pedig a digitális támogatási rendszerek lehetnek segítségükre.

6.2. Másrészről az EGSZB-t nyugtalanítják a digitalizációnak a munkahelyi egészségvédelemre és biztonságra, valamint a munkavállalókra kifejtett negatív hatásai. Már kimutatták, hogy a digitalizált munkahelyeken jelentős kockázatok – mint például a munka intenzívebbé válása, stressz vagy pszichoszociális erőszak – állnak fenn ( 17 ) , továbbá a jövőben számolnunk kell mesterséges intelligencia okozta balesetek előfordulásával is, és ezeket meg kell előznünk.

6.3. A digitalizáció annak lehetőségét is növelte, hogy e-mailen és más kommunikációs eszközökön keresztül folyamatosan kapcsolatban legyünk a munkával, ami elmoshatja a magán- és a szakmai élet közötti határokat, és növelheti az emberek IT-technológiáktól való függőségét. Mindenekelőtt a fiatalok válhatnak függővé az IT-technológiáktól és a közösségi platformoktól, ami káros hatással lehet egészségükre és biztonságukra. Az EGSZB arra kéri a szociális partnereket, hogy dolgozzanak ki megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy megóvják a dolgozók egészségét ezektől a kockázatoktól, szem előtt tartva a munka és a magánélet közötti egyensúly biztosítását. A polgári párbeszédnek is fontos szerepet kell kapnia ezen a téren. Ilyen intézkedés például a Franciaországban nemrég bevezetett és egyes uniós országokban bizonyos ágazatokban és vállalkozási szintű megállapodásokban alkalmazott „kijelentkezési jog”.

6.4. Az EGSZB komoly aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a digitalizáció révén kialakult egyes új foglalkoztatási formák (például a platformalapú munkavégzés vagy a haknigazdaság) kívül eshetnek a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági szabályozás hatókörén, mivel azt a szabványos foglalkoztatási formákban dolgozó munkavállalókra alakították ki. Ez a fejlemény ahhoz az elfogadhatatlan helyzethez vezethet, hogy egyes új típusú munkavállalók, például európai platform-munkavállalók nem részesülnek megfelelő védelemben. Az Unióban minden munkavállalót védenie kell a munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági jognak. E tekintetben az EGSZB egyetért a Tanács következtetéseivel ( 18 ) , amelyekben az szerepel, hogy a „munkavégzés új formái nem csökkenthetik vagy gyengíthetik a munkaadó azon felelősségét, hogy az adott munka minden szempontját figyelembe véve biztosítsa a munkavállalók munkahelyi biztonságát és egészségvédelmét”.

Kelt Brüsszelben, 2019. szeptember 26-án. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Luca JAHIER

(1) https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/value-occupational-safety-and-health-and-societal-costs-work/view

(2) Közlemény az Európai Unió munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos, 2014–2020-as stratégiájáról, COM(2014) 332 final.

(3) Eurostat (2015), Accidents at work statistics (ESAW): http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=hsw_mi07&lang=en

(4) 2013. évi uniós munkaerő-felmérés.

(5) https://osha.europa.eu/hu/tools-and-publications/publications/international-comparison-cost-work-related-accidents-and

(6) https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/contexts-and-arrangements-occupational-safety-and-health-micro

(7) https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/reports/the-business-case-for-safety-and-health-cost-benefit-analyses-of-interventions-in-small-and-medium-sized-enterprises, 2019. júliusi EU-OSHA jelentés.

(8) Murphy, R. és Cooper, C. (2000): Healthy and productive work.

(9) https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/value-occupational-safety-and-health-and-societal-costs-work/view

(10) Egy ilyen példa a Responsible Care®, amely az európai és a globális vegyiparnak a vegyszerek ellátási láncban való biztonságos gyártásának, kezelésének és felhasználásának javítására irányuló etikai kerete.

(11) Lásd a mellékletet.

(12) Eurofound (2019), Working conditions and workers’ health, az Európai Unió Kiadóhivatala, 51. o.

(13) HL C 288., 2017.8.31., 56. o.

(14) A munkakörülményekről szóló európai felmérés, 2015.

(15) Eurofound (2019), Working conditions and workers’ health, az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg.

(16) https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/literature_reviews/promoting-occupational-safety-and-health-through-the-supply-chain/view

(17) ILO (2019), The Threat of Physical and Psychosocial Violence and Harassment in Digitalized Work.

(18) EPSCO 9686/19, 2019. június 13.