P6_TA(2005)0277

ERFA, ESZA és a Kohéziós Alap ***

Az Európai Parlament állásfoglalása az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2004)0492 - 2004/0163(AVC))

(Hozzájárulási eljárás)

Az Európai Parlament

- tekintettel a tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2004)0492 - 2004/0163(AVC)),

- tekintettel az EK-Szerződés 161. cikkére,

- tekintettel a gazdasági és társadalmi kohézióról szóló harmadik jelentésre vonatkozó, 2004. április 22-i állásfoglalására [1],

- tekintettel eljárási szabályzata 75. cikkének (3) bekezdésére,

- tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság időközi jelentésére, és a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Halászati Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményeire (A6-0177/2005),

1. úgy ítéli meg, hogy a rendelettervezet egészében véve megfelel 2004. április 22-i állásfoglalásának, így a továbbiakban nem fejezi ki külön egyetértését a Bizottság javaslataival kapcsolatban, azonban felhívja a Bizottságot és a Tanácsot - különös tekintettel a Tanácsban folytatott vitára -, hogy vegyék figyelembe a következő külön ajánlásokat;

2. sajnálja, hogy az Európai Tanácsnak nem sikerült megállapodásra jutnia a pénzügyi tervet illetően, és aggodalmát fejezi ki ennek a kohéziós politikával kapcsolatos, lehetséges negatív következményei miatt; úgy véli, hogy a strukturális politikák finanszírozása körüli bizonytalanság még jobban alááshatja az állampolgároknak az európai projektbe vetett bizalmát;

3. sürgeti az Európai Tanácsot, hogy mielőbb, de legkésőbb 2005 végéig hozzon döntést annak biztosítása érdekében, hogy elegendő idő álljon az európai régiók és a tagállamok rendelkezésére az új működési programokra való felkészüléshez;

4. kéri, hogy az új időszakban a gazdasági és társadalmi kohézióra történő utaláskor hivatkozzanak a területi kohézió fogalmára is, továbbá szenteljenek különleges figyelmet ezen új fogalom kidolgozásának;

5. ellenzi a Bizottság javaslatai alapszerkezetének bármely lényeges módosítását, különös tekintettel arra, hogy az Európai Unió regionális politikája ismételten részben vagy teljes mértékben nemzeti hatáskörbe kerüljön (I. cím);

6. szorgalmazza, hogy a finanszírozási időszak kezdetekor a statisztikai hatás által érintett térségek az összes konvergenciatérség számára biztosított erőforrások 85%-ának megfelelő finanszírozási szintben részesüljenek, amely 2013-ra 60%-ra csökken;

7. elutasítja az erős "regionális versenyképességi és foglalkoztatási" célkitűzés fontosságának csorbítására irányuló kísérleteket, és megerősíti a hozzáférhetőség, a kutatás-fejlesztés, az oktatás és képzés, a foglalkoztatás, a társadalmi integráció, valamint az információs társadalom iránti elkötelezettségét; felhívást intéz arra vonatkozólag, hogy ezeket a prioritásokat az egyéb közösségi programokkal és politikákkal, különösen pedig a lisszaboni stratégiával szorosan együtt kell koordinálni;

8. kéri, hogy a természeti hatások által érintett régiók támogathatóságát terjesszék ki úgy, hogy az a konvergenciacélokkal kapcsolatos intézkedésekre is vonatkozzon, az ilyen régiók számára rendelkezésre álló közösségi források vonatkozó bővítése nélkül (6. cikk, (2) bekezdés);

9. kiemeli az új "európai területi együttműködés" cél három - nemzetek közötti, határokon átívelő és régiók közötti együttműködési - elemből álló szerkezetének fontosságát; ezért felhív arra, hogy a régiók közötti együttműködést a jelenlegi INTERREG IIIc programhoz hasonlóan független elemként illesszék be a célkitűzésbe;

10. úgy véli, hogy az "európai területi együttműködés" teljes költségvetését fenn kell tartani, és hangsúlyozza az "Európai területi együttműködés" céljának fontosságát, illetve a források felosztása tekintetében kéri, hogy történjen lényeges elmozdulás a prioritások terén a határokon átnyúló együttműködés irányába (18. cikk, a) pont);

11. ellenzi a határokon átívelő együttműködésben történő részvételre jogosult tengeri régiók határainak meghatározására javasolt önkényes 150 km-es korlátozást, ezenkívül különleges intézkedések megtételére hív fel annak biztosítására, hogy az EU területének perifériáján fekvő régiók részt vehessenek ezekben a programokban; általánosságban úgy véli, hogy a távolságra vonatkozó e kritérium alól mentesítést kell alkalmazni abban az esetben, ha a kérdéses NUTS III szintű térségek ugyanazzal a tengerrel határosak;

12. ellenzi a partnerség elvének bármilyen mértékű, az eredeti javaslatban szereplő csökkentését, különösen a programok stratégiai tervezése és ellenőrzése tekintetében; valamint felhív az illetékes szervek és hatóságok listájának frissítésére (10. cikk, (1) bekezdés, c) pont);

13. felhívja a tagállamokat, hogy erősítsék meg kapcsolataikat a regionális, helyi és városi partnereikkel, hogy a legelőnyösebb módon használják fel azok speciális ismereteit a programok előkészítésében és végrehajtásában; továbbá, ebben az összefüggésben a hatáskörök maximális decentralizálását javasolja a túlzott adminisztratív terhek elkerülése érdekében (10. cikk);

14. felhív a nők és férfiak közötti egyenlőség elvének kibővítésére, hogy ily módon meggátolható legyen a szexuális, etnikai, faji, vallási hovatartozáson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális beállítottságon alapuló diszkrimináció, különös tekintettel arra, hogy a fogyatékkal élő emberek hozzájutása, az alapok hasznosításának előfeltétele, és ezt az alapok végrehajtásának különböző szakaszaiban ellenőrzik (14. cikk);

15. kéri, hogy az alapok értékelése tartalmazzon utalásokat a nők és férfiak közötti egyenlőség és a társadalmi beilleszkedés ösztönzésében, illetve a diszkrimináció valamennyi formája elleni harcban megtett haladásról;

16. felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy erősítsék meg azt, hogy az alapok végrehajtásának különböző szakaszaiban sor kerül a környezetvédelem és -fejlesztés előmozdítására;

17. kéri, hogy határozottan utasítsák el a javasolt pénzügyi keret - beleértve mind a globális erőforrásokat, mind az erőforrásoknak a különböző célok és azok részei szerinti bontását - kiigazítására tett kísérleteket, és ettől eltekintve úgy véli, hogy a Bizottság által a különböző célkitűzések tekintetében forráselosztásként javasolt összegek tisztességes érdekegyensúlyt tükröznek (15-22. cikk);

18. úgy véli, hogy az új programozási időszakban az EU számos régiójában tapasztalható, strukturális finanszírozásra vonatkozó komoly igényekre való tekintettel a kohéziós politikára előirányzott összes forrást erre a célra kell fordítani; felhívást intéz ezért, hogy tegyék lehetővé az N+2 szabály alapján fel nem használt források újrafelhasználását az 1b. alfejezeten belül azon régiók javára, melyek a hatékonyság és az igazságosság elveinek figyelembevételével képesek azok befogadására;

19. speciális kompenzációt lehetővé tevő politikai megoldást sürget azon régiók vagy tagállamok számára, amelyek számottevő pénzügyi veszteségeket szenvedtek a Bizottság pénzügyi források elosztására vonatkozó javaslatának végrehajtása következtében;

20. úgy ítéli meg, hogy a Bizottság azon javaslata, hogy 2004-es árakon kifejezve 336,1 milliárd eurót biztosítsanak a felülvizsgált kohéziós politika három prioritásának támogatására, a reform sikerének minimális alapfeltételét jelenti, és úgy véli, hogy amint a következő pénzügyi tervre vonatkozó megállapodás létrejön, a Bizottság a megállapodás függvényében megerősíti a rendeletre irányuló javaslatban feltüntetett összegeket;

21. emlékezetet arra, hogy az alapok a költségvetési rendelet rendelkezéseinek vannak alárendelve és hangsúlyozza annak szükségét, hogy a Bizottság és a tagállamok alkalmazzák az átláthatóságot és az egészséges pénzgazdálkodást biztosító szabályokat;

22. felhívást intéz arra vonatkozólag, hogy világos és átfogó érvényű, területi kohézióról szóló stratégiai iránymutatások maradjanak érvényben, melyeket az EK-Szerződés 161. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően kell elfogadni; javasolja továbbá, hogy a félidős felülvizsgálatot az említett eljárásnak megfelelően hajtsák végre, kivéve ha az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződés életbe lép, mely esetben a III. cikk 223. szakaszát kell alkalmazni, mely az Európai Parlament jogalkotási együttdöntési eljárását teszi lehetővé (23-24. cikk);

23. kéri a 23. cikk (3) bekezdésében a transzeurópai közlekedési hálózattal ("TEN-T") kapcsolatos határozatok figyelembevételét (884/2004/EK [2] és 1692/96/EK [3] határozatok);

24. felhív arra, hogy a rendeletre irányuló javaslat szorosabban kapcsolódjon az európai fenntartható fejlődési stratégiához (23. cikk); ebben az összefüggésben felhívja a tagállamokat, hogy a nemzeti stratégiai referenciakeretben mutassák be, miként kívánják finanszírozni a környezetvédelemmel kapcsolatban felmerülő kiadásokat, különösen a Natura 2000 hálózat támogatását, a vízről szóló keretirányelv végrehajtását és a kiotói célok megvalósítását, közösségi vagy saját forrásokból (25. cikk);

25. újra megfogalmazza arra irányuló követelését, hogy a komoly és tartós természeti, időjárási vagy demográfiai hátrányokkal küzdő területek - például szigetek, hegyvidéki vagy határmenti területek, illetve ritkán lakott régiók, különösen az Unió északi területein fekvő ritkán lakott területek - kiegyensúlyozott és igazságos pénzügyi kezelésben részesüljenek ((12) preambulumbekezdés); indítványozza továbbá, hogy a rendelet térjen ki a szigetekre, ritkán lakott és hegyvidéki területekre a nemzeti stratégiai referenciakeretben meghatározandó tematikus és területi prioritások között (25. cikk);

26. felhívást intéz arra vonatkozólag, hogy az új tagállamok közül Málta és Ciprus az őket az Európai Unió perifériáján fekvő szigetként érintő speciális problémák kezelésére részesüljenek megfelelő pénzügyi támogatásban szigetjellegük, periférikus voltuk és az egyenlő elbánás elvei alapján;

27. határozottan támogatja a Bizottság által a legkülső régiók számára javasolt 1,1 milliárd eurós speciális intézkedést, és az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2004)0495) 11. cikkében megfogalmazott működési támogatás finanszírozásának lehetőségét; felhív az EK-Szerződés 299. cikke (2) bekezdésében megállapított, a legkülső régiók speciális esetként történő kezelésére vonatkozó követelmények teljes gyakorlati érvényesítésére a strukturális alapokhoz való hozzáférésük tekintetében, azokat a régiókat is beleértve, amelyek GDP-je azóta a közösségi átlag 75%-a fölé nőtt;

28. indítványozza, hogy a nemzeti stratégiai referenciakeret a 10. cikkben említett partnerekkel szoros együttműködésben szülessen meg, és továbbra is a Bizottság fogadja el a partnerség keretében (26. cikk);

29. kéri, a nemzeti stratégiai referenciakeret megváltoztatásának lehetőségének beépítését a szövegbe (26. cikk);

30. indítványozza, hogy a stratégiai program értékeléséhez egyszerűbb rendszer kerüljön bevezetésre, mely a tagállamok és a Bizottság kétévente tett jelentését foglalja magában (27. és 28. cikk); javasolja, hogy a témát kétévente egy stratégiai fórum keretében vitassák meg a következő felek: a Parlament, a Bizottság, a Régiók Bizottsága és a tagállamok (29. cikk);

31. a "programonként egy támogatás" megközelítés összefüggésében felhív arra, hogy 5%-ról emeljék 10%-ra azt a korlátot, amely mértékben az ESZA vagy az ERFA támogathatja a másik alap alkalmazási körébe tartozó intézkedéseket (33. cikk); mindazonáltal azt javasolja, hogy bizonyos körülmények között a Bizottság engedélyezhesse ugyanazon kezelő szerv számára, hogy egynél több intézkedést felügyeljen, de a 10%-os korlátot továbbra is alkalmazni kell;

32. felhívást intéz arra vonatkozólag, hogy a városi problémák, különös tekintettel a fenntartható városi fejlődés kiemelése érdekében a strukturális alapokból finanszírozott, a "konvergenciával", valamint a "regionális versenyképességgel és foglalkoztatással" kapcsolatos célkitűzések alá tartozó operatív programok tartalmazzanak a városi kérdés megközelítésével kapcsolatos információkat, a választott városi területek listájával, valamint a hatáskör-átruházásra vonatkozó eljárásokkal együtt; és, hogy ezek az eljárások a regionális és helyi partnerség körébe tartozzanak; úgy véli, hogy a finanszírozás mértékének legalább egyenlőnek kell lennie a városi területeket a jelenlegi szabályozás értelmében megillető finanszírozással (36. cikk);

33. felhív arra, hogy a három alap vegye figyelembe a kis- és mikrovállalkozások, különösen a kézműipari vállalkozások prioritásait, a kohézióban és a regionális fejlesztésben betöltött fontos szerepükre és a növekedéshez és foglalkoztatáshoz való hozzájárulásukra figyelemmel, továbbá támogassa a feirai Európai Tanács által 2000-ben elfogadott Kisvállalkozások Európai Chartája alapelveinek és cselekvési irányvonalainak alkalmazását;

34. úgy véli, hogy a tagállamoknak részletezniük kell a nemzeti referenciakeretek és operatív programok stratégiai környezeti értékelésével kapcsolatban tett intézkedéseket, és biztosítaniuk kell a nagyobb infrastrukturális projektek környezeti hatásvizsgálatainak időben történő elvégzését; (38. és 40. cikk); sürgeti, hogy az uniós környezetvédelmi jogszabályokat sértő projektek számára történő kifizetéseket függesszék fel;

35. felhív a strukturális alapok eljárásainak fenntartására és a következetes megközelítés alkalmazására, amikor a jelenlegi szomszédsági programokat átalakítják az Unió külső határainál alkalmazott új együttműködési eszközök szerinti programokká (ENPI és IPA);

36. támogatja a javaslatot, hogy az EU hozzon létre közösségi tartalékot az előrelépés jutalmazására minőségtől és teljesítménytől függően, beleértve a Kohéziós Alapot; felhív azonban igazságos, objektív, átlátható és közösen elfogadott kritériumok alkalmazására annak érdekében, hogy a támogatások elérhessék céljukat (48. cikk);

37. felhív a fogyatékkal élő személyek számára biztosított hozzáférhetőség elvének és gyakorlatának egyértelmű előírására és elismerésére a stratégiai iránymutatásokban és a stratégiai iránymutatások által előírt értékelési folyamatban;

38. felhívja az erre hajlandó tagállamokat, hogy járuljanak hozzá a nemzeti készenléti tartalék létrehozásához, és nagyobb rugalmasságot javasol annak felhasználásával kapcsolatban (49. cikk);

39. ellenáll a javasolt társfinanszírozási ráta megváltoztatását célzó nyomásnak (51. cikk), és indítványozza, hogy a javaslatban meghatározott, egynél több földrajzi és természeti hátránnyal rendelkező területek esetén engedélyezhető emelés duplájára, 10 százalékpontra növekedjen; felhív továbbá 10 százalékpontos növelés bevezetésére a városi területek tekintetében (52. cikk);

40. határozottan támogatja a magántőke mobilizálására és a köz- és a magánszektor közötti együttműködés előmozdítására irányuló ösztönzőket az új programozási időszakban (50. cikk, d) pont és 54. cikk); úgy véli, hogy a közösségi társfinanszírozási aránynak a nyilvánosságra hozott közkiadások százalékában történő kiszámítása olyan fontos, a rendelet egyszerűsítésére irányuló javaslat, mely jobban biztosítja az addicionalitás elvének alkalmazását, függetlenül attól, hogy a tagállam társfinanszírozási arányának állami kiadásokból származó részét részben magántőke helyettesíthetné a programon belül; felhív ugyanakkor, a társfinanszírozási arány kiszámításakor alkalmazott rugalmasság továbbra sem intézkedésenként, hanem prioritásonként történő fenntartására (51. és 76. cikk); kiemeli ugyanakkor, hogy a társfinanszírozási arány kiszámítása nem érintheti hátrányosan a nem kormányzati szervezetek és más nonprofit szervezetek részvételét a strukturális alapok tevékenységében;

41. nyomatékosan felhívja a figyelmet arra a tényre, hogy valamennyi uniós politikának hozzá kell járulnia a gazdasági és szociális kohézió célkitűzéséhez, és hogy a nemzetközi kereskedelempolitika szintén elkötelezett ezen célkitűzés iránt, és azt nem lehet kivételnek tekinteni; szorgalmazza, hogy a kereskedelempolitikát úgy alakítsák ki, hogy ne okozzon sokkhatásokat adott térségekben, és különösen felhívja a figyelmet arra, hogy a vállalatok és termelési egységek áttelepítése súlyos veszélyt jelent a területfejlesztés számára;

42. úgy véli, hogy a Bizottság a tevékenységüket áthelyező vállalatokkal kapcsolatos pénzügyi kiigazításokra irányuló javaslata elkerülhetetlen intézkedés annak érdekében, hogy az érintett régiók gazdasági, társadalmi és területi kohéziója ne kerüljön veszélybe; javasolja ellenőrző rendszerek felállítását az áthelyezések gazdasági és társadalmi költségeinek számszerűsítésére, a megfelelő ellenintézkedések megtétele érdekében; ezzel egyidőben felhív a szükséges jogi intézkedések elfogadására annak érdekében, hogy a közösségi támogatásban részesülő vállalatok ne helyezhessék át tevékenységüket hosszú és előre meghatározott időszakra;

43. felhív olyan rendelkezések elfogadására, melyek kizárják a társfinanszírozásból azokat a tevékenységeket, melyek a munkahelyek számának jelentős csökkenésével, vagy a meglévő telephelyek bezárásával járnak;

44. indítványozza, hogy a rendelet térjen ki annak fontosságára, hogy nagyfokú projektkezelési ismeretekre és megfelelő szakképzettségre van szükség a projektek határidejének betartásához és a költségvetés kezeléséhez (57. cikk);

45. felhív az arányosság elvének a programozásban (31-37. cikk), az értékelésben (45. cikk) és az irányításban, a nyomon követésben és az ellenőrzésben (57-73. cikk) való és a programok léptékével összhangban álló eredményes alkalmazására; úgy véli továbbá, hogy ezeken a területeken az egyszerűsítés elvét az összes tagállam érdekében minden programra alkalmazni kell;

46. megállapítja, hogy a Bizottság és a tagállamok együttesen felelősek a strukturális alapokért; felhívja a tagállamokat, hogy az EU adófizetői pénzének szabályos, jogszerű és átlátható módon történő elköltésére vonatkozóan évente megerősítő nyilatkozatot tegyenek; indítványozza, hogy ezeket a nyilatkozatokat az egyes tagállamok pénzügyminiszterei írják alá; a tagállamok által végzett jelentéstétel céljából a Bizottság egyértelműen határozza meg, hogy mit ért "szabálytalanság" alatt;

47. támogatja az ellenőrzési stratégia javasolt korlátozását (33%-os társfinanszírozás és 250 millió euró költség), melynek meghaladásáig a Bizottság nem gyakorol ellenőrzést; másrészt kiemeli az egyes alapok sajátosságának jelentőségét (73. cikk);

48. elutasítja az előfinanszírozási összeg bármely módosítását (81. cikk);

49. elutasítja a strukturális alapokra vonatkozó N+2 szabály jelentős projektek esetén javasolt bármely további csökkentését, mivel ezen szabály hatékonysága bebizonyosodott az alapok hatékonyabb felhasználásával a jelenlegi program időtartama alatt (93. cikk); felhív ugyanakkor arra, hogy a Kohéziós Alap vonatkozásában alkalmazzanak nagyobb rugalmasságot;

50. indítványozza nagyobb rugalmasság bevezetését, hogy meghosszabbítsák azon kéthónapos határidőt a tagállamok számára, melyen belül vitathatják a Bizottság pénzügyi kiigazítását; kéri, hogy ez a határidő a probléma komolyságától függően változó legyen (100. cikk);

51. felkéri a Bizottságot, hogy a kohéziós alapokból részesülő országokkal együttműködésben találjon megoldást a nem visszatéríthető áfára való jogosultság kérdésében, egyértelmű hozzáférést biztosítva az önkormányzatoknak az alapokhoz;

52. elutasítja, hogy olyan költségek képezzék a közösségi társfinanszírozás számításának alapját, melyek nem kapcsolatosak a beruházással, mint például a szállásköltségek; úgy véli ugyanakkor, hogy a szociális lakások energiatakarékossági és természetvédelmi céllal történő felújításával kapcsolatos költségeket az engedélyezett kiadások közé kell sorolni;

53. elutasítja, hogy csökkentsék a konvergenciarégiók plafonértékeit, beleértve a statisztikai hatás által érintett régiókat; ezért felhív arra, hogy a konvergencia-célkitűzés alá tartozó régiók részesüljenek egyenlő elbánásban a segélyekre vonatkozó szabályok vonatkozásában, és alkalmazzák rájuk az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontját; emellett fokozatos átmenetre hív fel a természeti hatások által érintett régióknak kifizetett támogatások plafonértékének meghatározásában; felhívja a figyelmet a területi alapú osztályozás fenntartására vonatkozó igényre, különös tekintettel a természeti és földrajzi hátrányokra, a konvergencia-célkitűzésen kívül eső állami támogatások esetén;

54. utasítja elnökét, hogy kezdeményezzen további tárgyalásokat a Tanáccsal az eljárási szabályzat 75. cikkének (3) bekezdése szerint;

55. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

[1] HL C 104. E, 2004.4.30., 1000. o.

[2] HL L 167., 2004.4.30., 1. o.

[3] HL L 228., 1996.9.9., 1. o.

--------------------------------------------------