[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 29.10.2008

COM(2008) 430 végleges

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a vágott baromfi felületi szennyeződésének eltávolításához használt antimikrobás szerek tekintetében történő végrehajtásáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

A 853/2004/EK rendelet megállapítja az élelmiszer-ipari vállalkozók által betartandó, az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozó különleges higiéniai szabályokat. Előírja, hogy az élelmiszeripari vállalkozók az állati eredetű termékek felületi szennyeződésének eltávolításához semmilyen más szert nem használhatnak, csak vizet, kivéve ha a szer használatát az említett rendelettel összhangban engedélyezték. Előírja, hogy az engedélyezett szerek használata nem befolyásolhatja az élelmiszeripari vállalkozóknak a rendelet előírásainak betartására vonatkozó kötelezettségeit.

1998 októberében és 2003 áprilisában a közegészségügyi vonatkozású állat-egészségügyi intézkedésekkel foglalkozó tudományos bizottság (Scientific Committee on Veterinary Measures relating to Public Health, a továbbiakban: SCVPH) különböző tudományos véleményekben azt a következtetést vonta le, hogy az antimikrobás szerek alkalmazása hozzájárulhat a baromfiban megtalálható kórokozók számának csökkentéséhez, feltéve, hogy az élelmiszerlánc integrált ellenőrzési rendszerének keretein belül alkalmazzák a szereket.

Az EK–USA állat-egészségügyi megállapodás keretében az USA a négy antimikrobás szer vágott baromfin történő használatával kapcsolatban aktákat nyújtott be. Az aktákat továbbküldték az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (a továbbiakban: EFSA), amely 2005 decemberében elfogadott egy véleményt. Az EFSA azt a következtetést vonta le, hogy a szereknek (klór-dioxid, savas nátrium-klorit, trinátrium-foszfát és peroxisavak) a leírt feltételek melletti használata nem jelent közegészségügyi kockázatot, továbbá az antimikrobás megoldások használata nem helyettesíti a vágott baromfi feldolgozása, illetve főként kezelése során alkalmazandó megfelelő higiéniai gyakorlat szükségességét. 2005 decemberében második véleményében az EFSA mindazonáltal felhívta a figyelmet arra, hogy a peroxisavakról nyújtott információk korlátozott hatékonyságra utalnak, és különleges használati feltételeket kell meghatározni.

2008. március 6-án az EFSA a négy antimikrobás szer antimikrobás rezisztencia esetleges megjelenését okozó hatására vonatkozó vizsgálatáról szóló tudományos véleményében azt a következtetést vonja le, hogy nem állnak rendelkezésre olyan publikált adatok, amelyekből arra lehetne következtetni, hogy a szerek vágott baromfin való alkalmazása bármilyen módon a szerek iránti szerzett csökkent fogékonyság megjelenéséhez és a gyógyászati célú antimikrobákra való rezisztenciához vezetne.

Az új és újonnan azonosított egészségügyi kockázatok tudományos bizottsága (Scientific Committee on Emerging and Newly Identified Health Risks, a továbbiakban: SCENIHR) és az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottsága (Scientific Committee on Health and Environmental Risks, a továbbiakban: SCHER) 2008. március 31-i, a vágott baromfi felületi szennyeződésének eltávolításához használt négy antimikrobás szer környezetre gyakorolt hatásáról szóló közös véleményében megállapította, hogy egy átfogó mennyiségi értékelés elkészítéséhez nem áll elegendő információ rendelkezésre, hogy környezeti szempontból aggodalomra ad okot a rezisztensebb törzsek elterjedésének vagy kiválasztódásának lehetősége, és végül hogy a vágott baromfiban esetlegesen előforduló maradékanyagok meglétének környezetvédelmi kockázatát alacsonynak becsülik.

Ebben az összefüggésben 2008. június 2-án benyújtották a vágott baromfi felületi szennyeződésének eltávolításához használt négy szer jóváhagyására vonatkozó, és a szerek használatának feltételeit meghatározó bizottsági határozattervezetet az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottsághoz szavazásra. Az Állandó Bizottság a javaslat ellen nyilvánított véleményt: 26 tagállam szavazott a javaslat ellen, egy tagállam pedig tartózkodott.

Ezért a 853/2004/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében és a 2006/512/EK tanácsi határozattal módosított 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkével összhangban a Bizottság a meghozandó intézkedésekről rövidesen javaslatot nyújt be a Tanácsnak, amelyről a Tanács három hónapon belül minősített többséggel döntést hoz, és tájékoztatja a Parlamentet.

A javaslat nincs pénzügyi hatással a Közösség költségvetésére.

Javaslat:

A TANÁCS RENDELETE

a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a vágott baromfi felületi szennyeződésének eltávolításához használt antimikrobás szerek tekintetében történő végrehajtásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[1], és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

(1) A 853/2004/EK rendelet megállapítja az élelmiszer-ipari vállalkozók által betartandó, az állati eredetű élelmiszerekre vonatkozó különleges higiéniai szabályokat. Előírja, hogy az élelmiszer-ipari vállalkozók az állati eredetű termékek felületi szennyeződésének eltávolításához semmilyen más szert nem használhatnak, csak vizet, kivéve ha a szer használatát az említett rendelettel összhangban engedélyezték.

(2) Emiatt a vágott baromfi felületi szennyeződésének eltávolításához helyénvaló egyes antimikrobás szerek alkalmazásának engedélyezése.

(3) A települési szennyvíz kezeléséről szóló, 1991. május 21-i 91/271/EGK tanácsi irányelv[2] megállapítja az egyes iparágakból származó szennyvíz kezelésének és kibocsátásának szabályait.

(4) A munkájuk során vegyi anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók egészségének és biztonságának védelméről szóló, 1998. április 7-i 98/24/EK tanácsi irányelv (tizennegyedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében)[3] meghatározza a munkavállalók egészségét és biztonságát a munka során vegyi anyagok jelenléte miatt fenyegető veszélyek elleni védelemre vonatkozó minimumkövetelményeket.

(5) A szalmonella és egyéb meghatározott, élelmiszerből származó zoonózis-kórokozók ellenőrzéséről szóló, 2003. november 17-i 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[4] a szalmonella és egyéb zoonózis-kórokozók kimutatására és ellenőrzésére irányuló intézkedéseket ír elő a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás valamennyi lényeges szakaszára. Nemzeti ellenőrzési programokat határoz meg a zoonózisok és zoonózis-kórokozók kimutatására az elsődleges termelés szintjén előforduló különleges kórokozókra vonatkozóan.

(6) A takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[5] általános szabályokat állapít meg az embereket és az állatokat fenyegető kockázatok megelőzésével, megszüntetésével vagy elfogadható mértékűre csökkentésével kapcsolatos szabályoknak való megfelelés hatósági ellenőrzésére.

(7) Az említett jogszabályok bizonyos higiéniai és egyéb kötelezettségeket írnak elő az élelmiszer-ipari vállalkozók számára, valamint rendelkeznek az illetékes hatóság által elvégzendő ellenőrzésekről is. Mindazonáltal a vágott baromfi felületi szennyeződésének eltávolításához használatos antimikrobás szerek alkalmazásához a már meglévő közösségi jogszabályokban szabályozottakon túlmenően további feltételeket és követelményeket szükséges előírni az élelmiszer-ipari vállalkozókra, valamint az illetékes hatóság által elvégzendő ellenőrzésekre vonatkozóan.

(8) A közösségi politikák végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészség magas szintű védelmét. A Közösség által az élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozóan elfogadott intézkedéseknek az emberek és az állatok egészségét fenyegető lehetséges kockázatok megfelelő felmérésén kell alapulniuk, figyelembe véve a rendelkezésre álló tudományos bizonyítékokat, és fenntartva, vagy tudományosan indokolt esetben növelve az emberi és az állati egészség védelmének a Közösségben biztosított szintjét. A kockázatok teljes megszüntetése ugyanakkor nem lehet reális célkitűzés az ilyen kockázatkezelési intézkedés során. A kockázatkezelő feladata és felelőssége a kockázat elfogadható szintjének meghatározása, figyelembe véve a tudományos kockázatértékelés összes elemét.

(9) A közösségi politikák végrehajtása során biztosítani kell a környezet magas szintű védelmét, mind környezetvédelmi politikai jogszabályok létrehozásával, mind pedig a környezetvédelmi politika követelményeinek az egyéb közösségi politikák és tevékenységek meghatározásába és végrehajtásába történő integrálásával.

(10) A közegészségügyi vonatkozású állat-egészségügyi intézkedésekkel foglalkozó tudományos bizottság (Scientific Committee on Veterinary Measures relating to Public Health, a továbbiakban: SCVPH) 1998. október 30-án jelentést tett közzé a „vágott baromfi antimikrobás kezelésének előnyeiről és korlátairól” és azt ajánlotta, hogy teljes körű előzetes vizsgálat nélkül ne engedélyezzenek semmiféle dekontaminációs anyagot, illetve technikát.

(11) Az SCVPH a vágott baromfi antimikrobás kezelésének értékeléséről szóló, 2003. április 14-15-i véleményében megállapította, hogy a dekontamináció hasznos elem lehet a kórokozók számának további csökkentésében, feltéve hogy a teljes élelmiszerláncban integrált ellenőrzési stratégia alkalmazására kerül sor, beleértve az elsődleges termelésben, a szállítás során és a vágóhídon, illetve a feldolgozóüzemben alkalmazott higiéniai intézkedéseket is.

(12) Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) 2005. december 6-i tudományos véleményében megállapította, hogy nem merülnek fel biztonsággal kapcsolatos aggályok a vágott baromfi klór-dioxiddal, savas nátrium-klorittal, trinátrium-foszfáttal vagy peroxisavakkal történő kezelését illetően. Megjegyezte továbbá, hogy a többször használt vízbe való hűtőfürdős merítéshez és immerzióhoz képest a permetezés csökkenti a szermaradékoknak és az állati melléktermékeknek való expozíciót, amely az antimikrobás szerek alkalmazásából adódhat.

(13) Nem vizsgálták az állati eredetű élelmiszerek felületi szennyeződésének eltávolításához használt egynél több antimikrobás szer egyidejű vagy egymást követő alkalmazásának toxikológiai hatásait. Emiatt nem engedélyezett több antimikrobás szer együttes használata.

(14) Az EFSA 2008. március 6-án tudományos véleményt fogadott el „a négy antimikrobás szernek az antimikrobás rezisztencia megjelenésére vonatkozó esetleges hatásának vizsgálata” címmel. Következtetésében kijelentette, hogy jelenleg nem állnak rendelkezésre olyan publikált adatok, amelyekből azt a következtetést lehetne levonni, hogy a 2005. december 6-i véleményében említett négy szer alkalmazása az ezekre a szerekre való érzékenység csökkenésének kialakulásához és a gyógyászati célú antimikrobákra való rezisztenciához vezethetne. Ezeknek az eredményeknek az alapján az EFSA további kutatást javasol az ilyen típusú szerekre való ilyen fajta érzékenység megjelenésének valószínűségével, valamint a gyógyászati célú antibiotikumokra és egyéb antimikrobás anyagokra való rezisztencia kialakulásának lehetőségével kapcsolatban.

(15) Az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottsága (Scientific Committee on Health and Environmental Risks, a továbbiakban: SCHER) és az új és újonnan azonosított egészségügyi kockázatok tudományos bizottsága (Scientific Committee on Emerging and Newly Identified Health Risks, a továbbiakban: SCENIHR) 2008. március 18-án és 2008. április 2-án közös tudományos véleményt fogadott el a vágott baromfi felületi szennyeződésének eltávolításához használt négy antimikrobás szer környezetre gyakorolt hatásáról; a véleményben megállapították, hogy „jelenleg nincsenek ismereteink a különböző biocidok alkalmazásából eredő esetleges negatív hatásokról”. A négy szerre vonatkozó bizottsági megbízásra adott válaszban arra a következtetésre jutottak, hogy nem áll elegendő információ rendelkezésre egy átfogó mennyiségi értékelés elkészítéséhez. Környezeti szempontból aggodalomra ad okot a rezisztensebb törzsek elterjedésének vagy kiválasztódásának lehetősége, illetve a vágott baromfiban esetlegesen előforduló maradékanyagok megléte. Az SCHER és az SCENHIR azonban egyaránt úgy vélekedik, hogy a környezeti kockázat alacsony.

(16) A Bizottság, amely kockázatkezelői minőségében a köz- és az állategészségügyre gyakorolt kockázat elfogadható szintjének meghatározásáért felelős, úgy véli, hogy az esetleges antimikrobás rezisztencia kockázata és a négy antimikrobás szer környezetre esetlegesen gyakorolt hatása nem zárható ki. Ebből kifolyólag a kockázatok csökkentése érdekében nagyon szigorú feltételeket és követelményeket kell felállítani a négy szer alkalmazására vonatkozóan, különösen az expozíció időtartamát, a szer koncentrációját és az azzal kapcsolatos korlátozást illetően, hogy csupán egyetlen szert alkalmazzanak.

(17) A vágott baromfi felületi szennyeződésének eltávolításához használt antimikrobás szerek közül több is veszélyt jelenthet a vízi környezetre, a szennyvízrendszerekben dolgozók egészségére, illetve a szennyvízcsatorna-hálózatok és/vagy a szennyvíztisztító telepek működésére és teljesítményére. A klórt tartalmazó antimikrobás szerek alkalmazása klórtartalmú szerves anyagok kialakulásához vezethet, amelyek közül számos perzisztens, bioakkumulációra képes és rákkeltő. A foszfort tartalmazó anyagok hozzájárulnak Európa regionális tengereinek eutrofizációjához is, ami az algák és a vízi környezet egyéb nem kívánatos elemeinek tömeges elszaporodásához vezet. Ennek megfelelően rendelkezni kell az ilyen szerek ártalmatlanításának megfelelő ellenőrzéséről.

(18) Amennyiben a vágott baromfi esetében ivóvíztől eltérő antimikrobás szereket használnak, ezt a fogyasztók tájékoztatása céljából fel kell tüntetni az ilyen vágott baromfi, illetve a belőle származó hasított testek, részek és/vagy húskészítmények címkéjén. Ebből kifolyólag e rendeletben meg kell határozni az ilyen címkézési előírásokat.

(19) A vágott baromfi felületi szennyeződésének eltávolításához, nem pedig a tartósításhoz használt szerek nem befolyásolják a „friss hús” meghatározását a 853/2004/EK rendelet I. mellékletének 1.10. pontjában.

(20) E rendelet azonban csak azt követően alkalmazandó, hogy a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 1234/2007/EK tanácsi rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet)[6] XIV. melléklete B.II. részének 1. pontjában szereplő baromfihús-meghatározást módosították. A módosítás lehetővé tenné, hogy az antimikrobás szerekkel kezelt húst baromfihúsként lehessen forgalomba hozni és forgalmazni.

(21) Helyénvaló engedélyezni a klór-dioxid, a savas nátrium-klorit, a trinátrium-foszfát és a peroxisavak alkalmazását a vágott baromfi felületi szennyeződésének eltávolításához, amíg a tagállamokban működő élelmiszer-ipari vállalkozók további tudományos adatokat nem szolgáltatnak az ilyen szerek alkalmazásával kapcsolatban. Ezek az adatok fogják az engedélyezés, illetve a szerek alkalmazási feltételei felülvizsgálatának alapját képezni. Ezeknek az információknak ki kell terjedniük a környezetre gyakorolt lehetséges hatásra és az antimikrobás rezisztencia esetleges kialakulására is. A harmadik országokban működő élelmiszer-ipari vállalkozókat is felkérik arra, hogy szolgáltassanak adatokat. Ezek az adatok fogják az engedélyezés, illetve a szerek alkalmazási feltételei felülvizsgálatának alapját képezni.

(22) Az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság kedvezőtlen véleményt nyilvánított a Bizottság által javasolt intézkedésekről, ezért az ebben a rendeletben előírt intézkedéseket a Tanácsnak el kell fogadnia,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk Engedélyezett szerek

A Bizottság engedélyezi a mellékletben szereplő antimikrobás szereket a vágott baromfi felületi szennyeződésének eltávolítására (a továbbiakban: engedélyezett szerek).

2. cikk Az élelmiszer-ipari vállalkozók kötelezettségei az engedélyezett szerek vonatkozásában

Az élelmiszer-ipari vállalkozók az engedélyezett szereket kizárólag a vágott baromfi egészére, nem pedig annak részeire vagy a hasított testekre alkalmazzák.

Az engedélyezett szereket vágott baromfi esetében kizárólag a mellékletben meghatározott feltételek mellett és az alábbi előírásoknak megfelelően alkalmazzák:

a) egynél több engedélyezett szert nem alkalmaznak egy vágott baromfira egyidejűleg vagy egymást követően;

b) ha egy engedélyezett szert egynél többször használnak az előállítási folyamat során, a teljes kontaktidő nem haladja meg a melléklet 2., 3. és 4. pontjában meghatározott időtartamot.

c) ha az engedélyezett szert előhűtőben vagy hűtőtartályban használják, az adott szert tartalmazó oldatot rendszeres időközönként cserélik az engedélyezett szer előírt koncentrációjának fenntartása érdekében;

d) az engedélyezett szer alkalmazását követően a feldolgozási folyamat során a vágott baromfit ivóvízzel leöblítik (ideértve a kizsigerelt vágott baromfi belső részének öblítését is) annak biztosítására, hogy a szert szándékosan és olyan mértékben eltávolítsák, hogy az ne legyen technológiai hatással a végtermékre;

e) megfelelő folyamatos ellenőrzéssel tudományosan igazolják az öblítés hatékonyságát, amely biztosítja, hogy az engedélyezett szer maradványai vagy azok származékai ne legyen megtalálhatók a végtermékben;

f) az engedélyezett szer alkalmazására és az öblítésre a vágóhelyiségben kerül sor azt megelőzően, hogy a vágott baromfi hűtőterembe illetve hűtőházba kerülne;

3. cikkAz élelmiszer-ipari vállalkozók kötelezettségei az információgyűjtés vonatkozásában

1. Az élelmiszer-ipari vállalkozók adatokat gyűjtenek a következő kutatási célokból:

a) az engedélyezett szerre való érzékenység csökkenésének és a gyógyászati célú antimikrobákra való rezisztencia kialakulásának valószínűsége,

b) az engedélyezett szer és az átmosóvíz használt oldata ártalmatlanításának környezeti hatása,

c) annak lehetősége, hogy a rezisztens törzsek elterjednek vagy kiválasztódnak a szennyvízben.

2. Mihelyt a Bizottság megállapítja a technikai előírásokat, az élelmiszer-ipari vállalkozók továbbítják az (1) bekezdésben említett adatokat az illetékes hatóságnak.

4. cikk Címkézés

Amennyiben a vágott baromfi felületi szennyeződésének eltávolítása engedélyezett szerrel történt, az élelmiszer-ipari vállalkozók a vágott baromfit, illetve a belőle származó hasított testeket és húskészítményeket könnyen látható, jól olvasható és letörölhetetlen módon felcímkézik, a címkén pedig feltüntetik, hogy:

a) antimikrobás szerrel kezelt vagy

b) kémiai úton fertőtlenített.

5. cikkSzennyvíz

1. Amennyiben az engedélyezett szer a használat után szennyvízként települési szennyvízgyűjtő és szennyvíztisztító telepre vagy ipari szennyvízként kezelés után vízbe távozik, az élelmiszer-ipari vállalkozóknak az elfolyó szennyvízre vonatkozó alábbi szabványoknak kell megfelelniük:

a) a települési szennyvízgyűjtő és szennyvíztisztító telepre vezetett elfolyó szennyvíz minősége:

klór összesen (Cl2-ben): 0,4 mg/l

klórtartalmú szerves anyagok, adszorbeálható szerveshalogénekben (AOX) megadva: 1,0 mg/l

b) a felszíni vizekbe vezetett elfolyó szennyvíz minősége:

klór összesen (Cl2-ben): 0,4 mg/l

foszfor összesen (P-ben): 2,0 mg/l

klórtartalmú szerves anyagok, adszorbeálható szerveshalogénekben (AOX) megadva: 0,1 mg/l

2. Az élelmiszer-ipari vállalkozók havonta legalább egyszer ellenőrzik az (1) bekezdésben említett elfolyó szennyvízre vonatkozó szabványoknak való megfelelést, a vízhozammal arányos 24 órás minta alapján.

Az elfolyó szennyvíz ellenőrzését a következő nemzetközi szabványok alapján kell elvégezni: ISO 7393-1:1985/2001, ISO 7393-2:1985, ISO 7393-3:1990, ISO 6878:2004 és ISO 9562:2004. Az illetékes hatóság ugyanakkor más módszer alkalmazását is engedélyezheti, amennyiben a kapott eredmény bizonyíthatóan egyenértékű az ISO-módszerekkel kapott eredményekkel.

6. cikkHatósági ellenőrzések

1. Amennyiben a vágott baromfi felületi szennyeződésének eltávolítása engedélyezett szerrel történik, az illetékes hatóság:

a) növeli a hatósági ellenőrzések, különösen a 882/2004/EK rendelet 10. cikkében említett hatósági ellenőrzések gyakoriságát és/vagy időtartamát, kiemelt figyelmet fordítva az élelmiszer-ipari vállalkozóknak az e rendelet 2. cikkében meghatározott kötelezettségeire;

b) eseti alapon további feltételeket írhat elő az adott szer használatára vonatkozóan.

2. Az illetékes hatóság hatósági ellenőrzéseknek veti alá az 5. cikk (2) bekezdésében említett, élelmiszer-ipari vállalkozók által végzett ellenőrzést.

7. cikk Az illetékes hatóság kötelezettségei az információgyűjtés vonatkozásában

Az illetékes hatóság e rendelet alkalmazásának időpontjától kezdődően hat havonta átadja a Bizottságnak a 3. cikkben említett információkat.

8. cikk Hatálybalépés, felülvizsgálat és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

A rendeletet az 1234/2007/EGK tanácsi rendelet XIV. melléklete B.II. részének 1. pontjában szereplő baromhús-meghatározást módosító tanácsi rendelet alkalmazásának napjától kell alkalmazni.

A Bizottság az alkalmazás időpontjától számított két éven belül a mellékletben felsorolt szerek alkalmazásával kapcsolatos további tudományos adatok fényében felülvizsgálja a rendeletet, és javaslatot tesz az engedély szükséges módosításaira.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

Az engedélyezett szerek listája és a szerek alkalmazási feltételei (a 2. cikkben hivatkozottak szerint)

1. Klór-dioxid:

a) maximum 3 mg/kg klór-dioxid szermaradék vízben, azokon a technológiai pontokon, ahol az engedélyezett szer felhasználásra kerül;

b) folyamatos ellenáramú vízben történő immerziós hűtés esetén a kontaktidőnek a vágott baromfi méretével arányosnak kell lennie és azt a felhasznált klór-dioxid koncentrációjának függvényében kell meghatározni.

2. Savas nátrium-klorit:

a) a baromfi-feldolgozáshoz előhűtő- vagy hűtőoldatként használt vízben 50 és 150 mg/kg közötti koncentrációjú nátrium-klorit és élelmiszerben való felhasználásra engedélyezett sav úgy, hogy az oldat pH-ja 2,8–3,2 között legyen; az oldatot immerziós fürdőként kell alkalmazni, összesen 5–8 másodperces bemerítéssel;

b) a baromfi-feldolgozáshoz permetezőoldatként használt vízben, 500 és 1 200 mg/kg közötti koncentrációjú nátrium-klorit és élelmiszerben való felhasználásra engedélyezett sav úgy, hogy az oldalt pH-ja 2,3–2,9 között legyen; az oldatot összesen legfeljebb 15 másodpercig szabad alkalmazni permetként.

3. Trinátrium-foszfát:

baromfi-feldolgozáshoz használt vízben, 80–120 g/kg közötti koncentrációban. Az oldat a nem hűtött vágott baromfi merítéséhez vagy permetezéséhez használandó, összesen legfeljebb 15 másodpercig.

4. Peroxisavak:

baromfi-feldolgozáshoz használt vízben alkalmazható peroxi-ecetsav, oktánsav, ecetsav, hidrogén-peroxid, peroxi-oktánsav és 1-hidroxi-etilidén-1,1-difoszfonsav (HEDP) keveréke úgy, hogy a peroxi-ecetsav koncentrációja legfeljebb 220 mg/kg, a hidrogén-peroxid koncentrációja legfeljebb 110 mg/kg és a HEDP koncentrációja legfeljebb 13 mg/kg, ha permetként vagy merítéshez használják, összesen legfeljebb 15 másodpercig.

[1] HL L 139., 2004.4.30., 55. o.; Helyesbített változat: HL L 226., 2004.6.25., 22. o. A legutóbb az 1243/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 281., 2007.10.25., 8. o.) módosított rendelet.

[2] HL L 135., 1991.5.30., 40. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

[3] HL L 131., 1998.5.5., 11. o. A 2007/30/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 165., 2007.6.27., 21. o.) módosított irányelv.

[4] HL L 325., 2003.12.12., 1. o. A legutóbb az 1237/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 280., 2007.10.24., 5. o.) módosított rendelet.

[5] HL L 165., 2004.4.30., 1. o.; helyesbített változat (HL L 191., 2004.5.28., 1. o.). A legutóbb a 301/2008/EK tanácsi rendelettel (HL L 97., 2008.4.9., 85. o.) módosított rendelet.

[6] HL L 299., 2007.11.16., 1. o. A legutóbb a 248/2008/EK tanácsi rendelettel (HL L 76., 2008.3.19., 6. o.) módosított rendelet.