MI A KÖLTSÉGVETÉS-TÁMOGATÁS; MIÉRT HASZNÁLJA AZ EU EZT AZ ESZKÖZT?

A költségvetés-támogatás partnerségen és kölcsönös elszámoltathatóságon alapuló szakpolitikai párbeszédet, a partnerország államkincstári számlájára irányuló pénzügyi átutalásokat, teljesítményértékelést és kapacitásépítést jelent. Nem szabad önmagában célnak tekinteni, sokkal inkább eszköznek ahhoz, hogy javíthassuk a segélyek minőségét és megvalósítsuk a fenntartható fejlődés célkitűzéseit a partnerországok fejlesztési politikák és reformok iránti felelősségvállalásának ösztönzésével, valamint a segélyhatékonysági menetrend, továbbá a Monterreyi Konszenzusban (2002.), a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzusban (2005.), a Segélyhatékonyságról szóló Párizsi Nyilatkozatban (2005.), valamint az accrai cselekvési programban (2008.) szereplő kötelezettségvállalások végrehajtásával.

A költségvetés-támogatás fontos eszköze az EU partnerországok felé irányuló átfogó fejlesztési politikájának. A Bizottság gondoskodni fog arról, hogy az EU költségvetés-támogatása[1] összhangban álljon az EU külső fellépéseinek (EUSZ 21. cikk), valamint fejlesztési politikájának (EUMSZ 208. cikk) átfogó elveivel és célkitűzéseivel.

A Bizottság 2000. évi költségvetés-támogatásról szóló közleményét[2] követően a Bizottság úttörő jellegű munkát végzett az eredménymutatókon alapuló eredményorientált megközelítés tekintetében. A millenniumi fejlesztési célokat szolgáló szerződések 2008-as bevezetésével tovább erősödött a kiszámíthatóság, a felelősségvállalás és az elszámoltathatóság.

Az EU által nyújtott költségvetés-támogatás nem ad azonban teljesen szabad kezet, és nem is kaphatja bármelyik ország. Az „alapelvek” és a politikai párbeszéd a csomag fontos részét képezik. Ezen kívül a támogathatósági feltételeket a program előtt és a program során egyaránt teljesíteni kell, és a feltételeknek a kifizetések végrehajtása előtt meg kell felelni. Ez biztosítja, hogy az erőforrásokat azokra a célokra használják fel, amelyekre szánták őket, hogy csökkenjenek a kockázatok, valamint ez ösztönöz jobb teljesítményre és eredményekre. Ez arra is ösztönzi partnerországainkat, hogy javítsák kormányzási rendszereiket.

A költségvetés-támogatás terén szerezett tízéves tapasztalata alapján, valamint a többi érintett arra irányuló kérésére, hogy a Bizottság folytassa a költségvetés-támogatási mechanizmus javítását és finomítását, a Bizottság úgy határozott, hogy 2010 végén konzultációt kezdeményez „A harmadik országoknak nyújtott uniós költségvetés-támogatás jövőjéről”[3].

Ebben a közleményben a Bizottság felvázolja a költségvetés-támogatással kapcsolatos új politikáját, és koordinált uniós megközelítésre tesz szakpolitikai javaslatot. A közlemény célja, hogy hozzáigazítsa a költségvetés-támogatási politikát a változó politikai és szakpolitikai környezethez, ideértve a Lisszaboni Szerződést is, és az EU költségvetés-támogatását még hatékonyabb eszközzé tegye. A tagállamok is figyelembe vehetik ezeket az ajánlásokat saját kétoldalú költségvetés-támogatásaik tekintetében, hogy az EU egészében koordinált megközelítés valósuljon meg.

A KÖLTSÉGVETÉS-TÁMOGATÁS MODERN MEGKÖZELÍTÉSE

A sikerre építve

Az EU költségvetés-támogatásának továbbra is magas fokú kiszámíthatóságot kell biztosítania, nagy hangsúlyt kell fektetnie a fejlesztési stratégiákra, amelyekért a kedvezményezett országok felelősek, és továbbra is teljesítményhez kötött részletfizetést kell alkalmaznia. A Bizottság továbbra is elkötelezett az eredményalapú költségvetés-támogatási műveletek mellett, és szándékában áll tovább erősíteni az eredmények tekintetében elért haladás értékelését és nyomon követését, többek közt folyamat- és eredménymutatók segítségével, hogy jobban lehessen bemutatni és kommunikálni azt, hogy az EU költségvetés-támogatása hogyan járul hozzá a partnerországok fejlődéséhez. Az uniós tevékenységek láthatóságának javítása és az eredmények jobb kommunikálása hozzá fog járulni a fejlesztés közvélemény általi támogatásának fenntartásához.

Az EU-nak továbbra is dinamikus megközelítést kell alkalmaznia a támogathatósági feltételek tekintetében, a hiteles és releváns reformstratégiák végrehajtásának továbbvitelére koncentrálva. A Bizottság javítani kívánja a támogathatósági kritériumokat és ezek értékelését, valamint a források elosztását, nagyobb hatékonyságot biztosítva a költségvetési folyamatnak a szakpolitikai célkitűzések megvalósítása érdekében.

A Bizottság tartózkodni fog attól, hogy globális célkitűzéseket fogalmazzon meg a harmadik országokba irányuló uniós költségvetés-támogatás tekintetében. Úgy véli, hogy portfólió alapú megközelítés részeként lehet legjobban meghatározni a különböző segélyezési módszerek megfelelő kombinációját, amely a partnerország speciális helyzete és a megállapodás tárgyát képező fejlesztési célkitűzések szerint többféle segélyezési módszert is tartalmaz.

A Bizottság erősíteni fogja az uniós költségvetés-támogatás kockázatkezelési keretét, a Számvevőszék ajánlásaival összhangban. Ide tartozik majd a korrupció és a csalás elleni küzdelem szoros figyelemmel kísérése a fenntartható fejlesztési előnyök biztosítása érdekében.

Válaszadás az új fejlesztési kihívásokra és célkitűzésekre

Az új megközelítésnek erősítenie kell a szerződéses partnerséget az EU és a partnerországok között az uniós költségvetés-támogatás tekintetében, a demokráciák építése és megerősítése, fenntartható gazdasági növekedés biztosítása és a szegénység felszámolása érdekében. Ennek a megközelítésnek a kölcsönös elszámoltathatóságon és az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság alapvető értékeinek tiszteletben tartására vonatkozó közös kötelezettségvállaláson kell alapulnia. Lehetővé kell tennie a költségvetés-támogatási műveletek közötti nagyobb differenciálást, hogy az EU megfelelőbben tudjon reagálni a partnerország politikai, gazdasági és társadalmi helyzetére. Szoros koordinációra lesz szükség a Bizottság szolgálatai, az EKSZ és a tagállamok között.

A Bizottság elkötelezett az uniós költségvetés-támogatás átláthatóságának és elszámoltathatóságának erősítése mellett erősítése mellett, amely a költségvetés átláthatóságával és felügyeletével kapcsolatos külön támogathatósági feltétel bevezetésével történik. A Bizottság az uniós költségvetés-támogatási műveletekre vonatkozó információk közzététele mellett is elkötelezett.

Az EU-nak a költségvetés-támogatást a változások előmozdítása érdekében kell nyújtania a következő fejlesztési kihívások és célkitűzések kezelése céljából.

Az emberi jogok és a demokratikus értékek előmozdítása

Az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság alapvető értékei melletti elkötelezettség alapvetően fontos az EU és a harmadik országok közötti bármilyen partnerség és együttműködés kialakításánál.

Természetéből adódóan az általános költségvetés-támogatás úgy tekinthető, mint implicit elismerése annak, hogy a partnerország általános szakpolitikai helyzete és politikai kormányzása megfelelő. Az általános költségvetés-támogatást ezért azokban az esetekben kell nyújtani, amelyekben megvan az arra vonatkozó bizalom, hogy a segélyeket olyan értékek és célkitűzések követésére fogják felhasználni, amelyekkel az EU egyetért, és amelyekkel kapcsolatban a partnerországok azt is vállalják, hogy törekednek a nemzetközi szintű standardok teljesítésére.

Az uniós általános költségvetés-támogatás nyújtása során a Bizottság célja az, hogy előmozdítsa a hazai elszámoltathatóságot és erősítse a nemzeti ellenőrzési mechanizmusokat, mint a kormányzás javításának és az alapvető értékekhez való ragaszkodásnak az alapját.

Azokban az esetekben, ha a partnerország alapvető értékek melletti elkötelezettsége jelentős romló tendenciát mutat, akkor uniós és tagállami szinten megfelelő és koordinált válaszadási stratégiát kell kidolgozni és végrehajtani. Eltekintve attól az esettől, amikor egyértelműen meg kell védeni az EU pénzügyi érdekeit és hírnevét (mely esetben azonnal felfüggeszthető az általános költségvetés-támogatás), a romló tendenciára főszabályként fokozatos és arányos választ kell adni. Adott esetben az EU-nak és a tagállamoknak közösen kell megterveznie a szegényekre gyakorolt hatás korlátozását célzó intézkedéseket, a többi nem uniós donorral együttműködve. Az ilyen válaszadás jelentheti a rögzített összegű részletek mértékének kiigazítását és/vagy a források ágazati programokba való áthelyezését, az erőforrások nem kormányzati szervezeteken keresztül történő célba juttatását, vagy az olyan más segélyezési módszerek megerősítését, mint például a projektek.

Ezen alapvető változások jobb tükrözése érdekében az EU általános költségvetés-támogatását a jövőben „ jó kormányzási és fejlesztési szerződéseknek ” indokolt hívni.

Az EU ágazati költségvetés-támogatása tekintetében a Bizottság általában azokra az ágazatokra koncentrál, ahol ígéretesebbek a fejlesztést és a szegénység csökkentését célzó szakpolitikák és a reformok, erősebbek a változásokat mozgató erők, és amelyek a lakosság alapvető szükségleteinek kezelését célozzák (pl. olyan alapvető szolgáltatások, mint az egészségügy, az oktatás, a víz és a higiénia). A legtöbb esetben hatékonyabb a kormányzati végrehajtási mechanizmusokat alkalmazni az ágazati költségvetés-támogatási programokon keresztül a lakosság eléréséhez. Ez eszközül szolgálhat a programok fenntarthatóságának javításához is, az ágazati támogatások folyósításának kormányzati struktúrája hatékonyságának és eredményességének javítása révén. Az ágazati költségvetés-támogatás ezért továbbra is hasznos eszköz marad az olyan esetekben is, amikor a körülmények nem teszik lehetővé a jó kormányzási és fejlesztési szerződések alkalmazását, mivel gyakran továbbra is az ágazati költségvetés-támogatás a legjobb módszer a támogatások folyósításához, valamit a kormányzás javításának ösztönzőjeként is felhasználható. Az EU ágazati költségvetés-támogatásának a politikai kormányzás fényében való értékelését gondosan össze kell mérni a lakosságnak nyújtott szolgáltatások és védelem szükségességével. Ugyanakkor ha a politikai kormányzás súlyosan megromlott, az EU-nak újra kell értékelnie a partnerországgal folytatott általános együttműködését, ideértve az ágazati költségvetés-támogatást is.

A pénzügyi irányítás, a makrogazdasági stabilitás, az inkluzív növekedés, valamint a korrupció és csalás elleni küzdelem javítása

A költségvetés-támogatást, különösen a „jó kormányzási és fejlesztési szerződéseket” az olyan alapvető kormányzati rendszerek megerősítésére kell használni, mint például az államháztartás irányítása vagy a közigazgatás. A költségvetés-támogatásnak ösztönöznie kell a makrogazdasági stabilitást és a költségvetési fenntarthatóságot, hatékonyabbá és elszámoltathatóbbá téve a rendszert, valamint átfogó és átlátható költségvetési allokációs folyamathoz kell vezetnie. Alkalmazásával kezelni kell a fenntartott növekedés előtt álló akadályokat és ösztönözni kell a „zöld gazdaságot” (a közjavak és természeti erőforrások védelmét és fenntartható használatát is ideértve), egyidejűleg biztosítva azt is, hogy a növekedés előnyeiből széles körben részesülnek.

Az alapvető kormányzati rendszerek, különösen a közbeszerzések javítására irányuló célkitűzés részeként a költségvetés-támogatás hozzá fog járulni a korrupció és a csalással kapcsolatos bűncselekmények elleni küzdelemhez. A partnerországoknak kötelezettséget kell vállalniuk a Bizottság, és általában véve valamennyi partner tájékoztatására, ha a nemzeti hatóságok figyelmét esetleges csalás vagy korrupció gyanújára hívják fel. Amikor csak lehetséges, és a vizsgálatok sérelme nélkül az érintett nemzeti vizsgálati intézet megállapításait és minden javasolt fellépést meg kell osztani a Bizottsággal, és általában véve az összes partnerrel.

Az ágazati reformok ösztönzése és az ágazati szolgáltatásnyújtás javítása

A partnerország kormányzati ágazati stratégiája alapján egy adott ágazatban (vagy egymáshoz kapcsolódó ágazatok csoportjában) a szolgáltatásnyújtás vagy a reformok ösztönzése során az ágazati költségvetés-támogatás nyújtása döntő lehet a kormányzat arra vonatkozó kapacitásainak előmozdítása szempontjából, hogy ellássa feladatait és teljesítse ágazati célkitűzéseit.

Egyértelmű célkitűzéseket kell meghatározni, főként a lakosság minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférésének és azok használatának javítása, és – különösen a szomszédságpolitikában részt vevő országokban – a partnerségi menetrend támogatása vonatkozásában. Az ágazatspecifikus feltételeknek többek között az ágazatnak nyújtott költségvetési juttatásokról, a reformok végrehajtásáról, az intézmények és rendszerek megerősítéséről, az ágazati célkitűzések megvalósításához vezető haladásról, valamint a hatékony szolgáltatásnyújtásról szóló rendszeres szakpolitikai párbeszédhez kell vezetniük. A hangsúlyt az alapvető szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos kérdésekre fogják helyezni, különös tekintettel a szegények érdekeit szolgáló, a nemek közti egyenlőséggel és a gyermekekkel kapcsolatos kérdésekre, valamint az ágazati kutatási eredmények felvételére és felhasználására vonatkozó képességekre, továbbá a humán fejlődéshez szükséges inkluzív és fenntartható növekedés feltételeinek megteremtésére.

A „teljesítés utáni fizetés” megközelítését is át fogják tekinteni, a változó összegű részletekkel kapcsolatos tapasztalatokra építve, és minden egyes ország fejlettségi szintjét és finanszírozási szükségletét figyelembe véve.

A Bizottság jobban kívánja hasznosítani az ágazati költségvetés-támogatást az egyes ágazatokra jellemző problémák kezelése, a reformok ösztönzése, valamint a lakosságnak való szolgáltatásnyújtás javítása szempontjából. Ezen alapvető változások jobb tükrözése érdekében az EU ágazati költségvetés-támogatását a jövőben „ ágazatireform-szerződéseknek ” indokolt hívni.

Államépítés törékeny helyzetű államokban, valamint a kis fejlődő szigetállamok és a TOT-ok fejleszté si kihívásainak kezelése

A törékeny helyzetekben cselekvésre van szükség a partnerországok abban való segítése érdekében, hogy ellássák az alapvető állami feladatokat, támogassák a fejlesztéshez vezető átmenetet, ösztönözzék a kormányzást, az emberi jogokat és a demokráciát, valamint biztosítsák az alapvető szolgáltatásokat a lakosság részére. Az ilyen helyzetek globális, koherens és koordinált válaszadást követelnek meg, amely szempontjából a költségvetés-támogatás rendkívül fontos lehet. A többi segélyezési módszerhez (humanitárius segítségnyújtás, összevont források, projekttámogatás, technikai segítségnyújtás stb.) hasonlóan a költségvetés-támogatást is megerősített politikai és szakpoliti kai párbeszédnek kell kísérnie.

Az uniós költségvetés-támogatás nyújtásáról eseti alapon kell határozni. A döntést a várható hasznok és a potenciális kockázatok értékelése alapján kell meghozni. A Bizottság gondoskodni fog arról, hogy e határozatok meghozatala során figyelembe vegyék az általános politikai és biztonsági helyzetet, a pénzügyi kockázatokat, valamint a beavatkozás elmaradásának potenciális költségeit. Amikor csak lehetséges, a változás dinamikáját az EU és a tagállamok közös elemzése alapján kell értékelni. Ennek a legfontosabb fejlesztési partnerekkel való koordináció alapjául is kell szolgálnia. Elsősorban a fokozatos és szakaszos megközelítést kell alkalmazni az EU költségvetés-támogatása szempontjából, a különleges körülményekhez való lehető legjobb alkalmazkodás és a kockázatok kezelése céljából.

Ezekre a jövőben „ államépítési szerződésként ” indokolt utalni, az említett szempontok az erőteljesebb tükrözése érdekében.

Az EU figyelmet fordít majd a kis fejlődő szigetállamokra, valamint a tengerentúli országokra és területekre (TOT-ok) is. Ezeken a területeken fontos hatása lehet a költségvetés-támogatásnak, mivel ezek az országok nagy mértékben elszámoltathatók és elkötelezettek strukturális gyengeségeik és az éghajlatváltozással kapcsolatos kérdések kezelése mellett, ideértve a biológiai sokféleség csökkenését és más környezeti sokkhatásokat is. A költségvetés-támogatás hatékony módszer lehet ezen átfogó kérdések, hosszú távú és strukturális kihívások és fenyegetések kezelésére.

A hazai bevételek mobilizációjának javítása, valamint a segélyektől való függőség csökkentése

Az EU költségvetés-támogatása, különösen a jó kormányzási és fejlesztési szerződések programozásakor a Bizottság nagyobb hangsúlyt kíván helyezni a hazai bevételek mozgósítására, ideértve a természeti erőforrásokból származókat is. Az igazságos és átlátható adórendszereknek központi jelentősége van az állampolgárság erősítése és az államépítés szempontjából, továbbá fokozott hazai elszámoltathatóságot és politikai részvételt eredményeznek. Míg az EU elkötelezett amellett, hogy kiszámítható támogatást nyújtson a költségvetés-támogatás útján, ennek a támogatásnak kiegészítenie (és nem helyettesítenie) kell a partnerország saját erőfeszítéseit a hazai bevételek mozgósítása tekintetében.

Az erőforrásokban gazdag országokban az EU-nak erősítenie kell az átfogó reformprogramok támogatását, ösztönöznie a természeti erőforrásokkal való gazdálkodás javítását, az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot, az árupiacokkal és a nyersanyagokkal kapcsolatos kihívásokkal való szembenézés uniós politikájának megfelelően[4].

A partnerországok abban való támogatásával, hogy kezeljék a hazai jövedelmek mozgósításával kapcsolatos kihívásokat, az EU hozzájárulna az öngondoskodás erősítéséhez és a segélyektől való hosszú távú függőség csökkentéséhez is.

KOORDINÁLT UNIÓS MEGKÖZELÍTÉS

A KÖLTSÉGVETÉS-TÁMOGATÁS KOORDINÁLT UNIÓS MEGKÖZELÍTÉSÉNEK ELSőDLEGES CÉLKITűZÉSE AZ LENNE, HOGY E MÓDSZER HATÉKONYABBAN TUDJON HOZZÁJÁRULNI A FEJLESZTÉSHEZ ÉS A REFORMPOLITIKÁKHOZ, VALAMINT KOHERENS ÉS KONZISZTENS VÁLASZOK SZÜLESSENEK A FELMERÜLT KIHÍVÁSOKRA. AZ EU-NAK EGYÜTT KELL MűKÖDNIE A TAGÁLLAMOKKAL, KÜLÖNÖSEN AZ „EGYSÉGES UNIÓS JÓ KORMÁNYZÁSI ÉS FEJLESZTÉSI SZERZőDÉSEK” KIALAKÍTÁSA ÉRDEKÉBEN. A KÖZÖS FELLÉ pés tovább ösztönözné a politikai és szakpolitikai párbeszédet, valamint növelné az EU és a tagállamok kétoldalú költségvetés-támogatásának a partnerországok fejlődésére gyakorolt hatását. A koordinációt a következő alapelveknek kell vezérelniük:

- Szuverén döntéshozatal , elismerve azt, hogy az egyes EU tagállamoknak meg kell őrizniük minisztériumi hatáskörüket a költségvetés-támogatási műveletek felett, és hogy az EU-nak tartania kell magát a jogilag kötelező megállapodásokhoz és költségvetési előírásokhoz.

- Minimumkövetelményként rendszeres információcsere , a végső célként pedig a válaszintézkedések és a költségvetés-támogatási mechanizmusok közös megközelítéseinek koordinációja.

- Az uniós szintű koordinációnak támogatnia kell a szélesebb körű donorkoordinációt és az országok által irányított koordinációt.

- A koordinációba be kell vonni a székhelyeket és a helyszínt egyaránt, és a meglévő szervekre, együttműködési mechanizmusokra, valamint a meglévő jogi keretekre kell építeni.

Ezekkel az elvekkel összhangban az EU-nak:

- közös megközelítés kialakítása érdekében meg kell osztania a többi donorral a partnerországnak az EU alapvető értékei melletti elkötelezettségére vonatkozó első értékelését;

- adott esetben meg kell osztania a többi donorral a támogathatósági feltételek diagnózisát és értékelését;

- amennyire csak lehet, harmonizálnia kell a kockázatértékelési eszközöket és koordinált párbeszédet kell ösztönöznie az enyhítő intézkedésekről;

- közös értékeléseket kell végrehajtania az országok szintjén, és rendszeresen közös értékelést kell készítenie a költségvetés-támogatási fellépésekről;

- magas szintű szakértelmet kell biztosítania a partnerországokkal folytatott hatékony szakpolitikai párbeszédhez, ideértve a delegált együttműködés és az átruházási megállapodások igénybevételét is;

- közösen elkötelezettséget kell tanúsítani a magas szintű szakpolitikai párbeszédek mellett, ideértve az alapvető értékek, valamint a jó kormányzási szerződések megfelelő végrehajtásának nyomon követését;

- közösen kell tájékoztatni a helyi érintetteket a megtörtént kifizetésekről és a fizetési feltételek teljesítéséről.

TERVEZÉS ÉS VÉGREHAJTÁS

AZ EU-NAK ÉRTÉKELNIE KELL AZT, HOGY FENNÁLLNAK-E AZ ELőFELTÉTELEK A JÓ KORMÁNYZÁSI ÉS FEJLESZTÉSI SZERZőDÉS PARTNERORSZÁGGAL VALÓ MEGKÖTÉSÉHEZ (VAGYIS HOGY TISZTELETBEN TARTJÁK-E AZ ALAPVETő ÉRTÉKEKET ÉS AZ EMBERI JOGOKAT, A DEMOKRÁCIÁT ÉS A JOGÁLLAMISÁGOT, VAGY EGYÉRTELMűEN HALAD-E AZ ADOTT ORSZÁG A NEMZETKÖZI STANDARDOK TELJESÍTÉSE FELÉ), ÉS HOGY AZ ILYEN SZERZőDÉS EGYÉRTELMűEN ELőMOZDÍTANÁ-E ENNEK A FOLYAMATNAK A FELGYORSÍTÁSÁT.

Annak érdekében, hogy hiteles magas szintű politikai és szakpolitikai párbeszéd kezdődjön meg a költségvetés-támogatással általában véve, a jó kormányzási és fejlesztési szerződésekkel pedig különösen támogatható országokkal, nemzeti és regionális szinten is át kell tekinteni az uniós küldöttségek emberi erőforrásait, létszám és szakértelem tekintetében egyaránt. Ennek érdekében a Bizottság vezető tisztviselőkből álló regionális csoportokat fog kialakítani a székhelyeken és a küldöttségeken, amelyek munkájában a Bizottság megfelelő szolgálatai és az EKSZ fognak részt venni. Ezek a csoportok adott esetben a tagállamokkal is konzultálni fognak.

A kö ltségvetés-támogatás feltételei

i) A Bizottság továbbra is a jelenlegi három támogathatósági feltételt alkalmazza majd, de megerősíti ezeknek a következő dimenzióit:

Stabil makrogazdasági keret : A Bizottság különös figyelmet fordít majd arra, hogy a fiskális politika és a célkitűzések hozzájárulnak-e a makrogazdasági stabilitáshoz, és hogy a költségvetés áttekinthetőségére és az adósság fenntarthatóságára vonatkozó szigorú szabályok szerint irányítják-e ezeket. A hazai bevételek mozgósítása is fontos dimenzió, amelyet a makrogazdasági támogathatósági kritériumok (fiskális politika) és az államháztartás irányításának támogathatósági feltételei (adóigazgatás) között átfogó kérdésként fognak megerősíteni. Az értékelés összhangban fog állni az adókra és a fejlesztésre vonatkozó uniós szakpolitikával[5].

Nemzeti/ ágazati politikák és reformok . Ennek a feltételnek a fenntartható növekedésre és a szegénység csökkentésére kell koncentrálnia, a „Az EU fejlesztési politikája – Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című közleményben[6] javasolt szakpolitikával összhangban. Ezen kívül a szilárd társadalmi szerkezethez magas szintű igazságosságra és méltányosságra van szükség az adóbehajtás és a kiadások allokálása terén (a szegények érdekeit szolgáló, nemi szempontú és gyermekekkel kapcsolatos kérdések), továbbá hatékony szociális védelemre, valamint a foglalkoztatás és a munkahelyek minőségének javítása terén való előrelépésre.

Az államháztartás igazgatása : Bármely költségvetés-támogatási program elindítása előtt a Bizottságnak értékelnie kell a partnerország intézményi, jogszabály és szabályozási keretét, valamint az államháztartás irányításának teljesítményét, hogy meghatározhassa azt a kiindulási állapotot, amely alapján dinamikus megközelítés alkalmazható, és amelyhez képest a legfontosabb reformok a végrehajtás során értékelhetőek lesznek a szakpolitikai párbeszéd, a kapacitás-építés és a kifizetési feltételek alapján.

A Bizottság eseti alapon dönthet úgy, hogy gyenge államháztartás-irányítási környezet esetén helyénvaló lehet megkövetelni a partnerország saját államháztartás-irányítási reformstratégiájából kiválasztott bizonyos rövid távú intézkedéseket, mielőtt megkezdődnek a költségvetés-támogatási műveletek.

A korrupció és a csalás elleni küzdelem olyan fontos dimenziók, amelyeknek nagyobb jelentőséget kell tulajdonítani e kritériumon belül. A Bizottság különös figyelmet fordít majd a korrupció elleni küzdelemre, és ösztönözni fogja a korrupcióellenes intézkedések szigorúbb alkalmazását. A partnerországoknak aktív elkötelezettséget kell tanúsítaniuk a korrupció és a csalás elleni küzdelem terén, és megfelelő és hatékony mechanizmusokkal kell felvértezniük magukat a csalás és a korrupció megelőzéséhez és felderítéséhez (ideértve a megfelelő vizsgálati hatóságokat és igazságszolgáltatási kapacitást), valamint képesnek kell lenniük válaszlépéseket tenni és hatékony szankcionálási mechanizmusokat biztosítani. Ezek teljesítésének elmaradása az uniós költségvetés-támogatás felfüggesztéséhez vezethet.

ii) A Bizottság egy új támogathatósági feltételt is bevezet

Átláthatóság és a költségvetés felügyelete: A költségvetési információkhoz való nyilvános hozzáférés alapvetően fontos a költségvetés nagyobb fokú ellenőrzése szempontjából. A legfontosabb költségvetési információk alapján a Bizottság meghatározza a „belépési pontot” e támogathatósági feltétel értékelése érdekében. Az országoknak meg kell majd mutatniuk vagy azt, hogy tájékoztatják a nyilvánosságot a vonatkozó információkról, vagy azt, hogy rövid időn belől előrelépést tesznek ennek érdekében. Ez a statisztikai rendszer értékelését is maga után vonhatja, különösen a költségvetési adatok minősége tekintetében. Ezen felül a Bizottság dinamikus megközelítést alkalmaz majd, melynek keretében azon hiteles reformok végrehajtására fog koncentrálni, melyek célja a költségvetési információk teljes mértékű közzétételének fokozatos megvalósítása. A Bizottság figyelembe fogja venni a törékeny helyzetű államok, a kis fejlődő szigetállamok, valamint a tengerentúli országok és területek különleges jellemzőit a feltételek alkalmazása során.

Kockázatkezelés

A Bizottság szolgálatai, és adott esetben az EKSZ olyan továbbfejlesztett kockázatkezelési keretet alakítanak majd ki, amelyet a költségvetés-támogatás speciális kockázati profiljához igazítanak, és amely kiterjed a politikai kormányzásra, a makrogazdasági stabilitásra, a fejlesztési kockázatokra, az államháztartás irányítására, a korrupcióra és a csalásra. Ez a keret fontos kiegészítő eszköz lesz a programok programozása, kialakítása és végrehajtása, valamint a szakpolitikai párbeszéd számára biztosítandó információk szempontjából. Ez a keret a Bizottság által elfogadhatónak ítélt szintek szerint azonosítja, értékeli és kezeli majd a kockázatokat. A kockázatokra adandó válaszokat és enyhítő intézkedéseket illetően a kockázatok és a hasznok egyensúlyának megfe lelően tesznek majd javaslatot.

Mennyi uniós költségvetés-támogatást nyújtsunk a partnerországoknak?

A Bizottság széles körű minőségi értékelést fog végezni a következő szükséglet- és teljesítménykritériumok tekintetében:

- A partnerország finanszírozási szükségleteit annak középtávú költségvetési kerete és/vagy a nemzeti/ágazati fejlesztési stratégiák alapján értékelik majd.

- A partnerország kötelezettségvállalása a nemzeti költségvetési erőforrások fejlesztési stratégiának és célkitűzéseknek megfelelő felhasználására.

- A partnerország szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítása szempontjából a költségvetés-támogatás speciális hozzáadott értékének hatékonysága, értékarányossága és hatása.

- A múltbéli kifizetéseknél tapasztalt eredmények és felvevőképesség, valamint az, hogy mennyire hatékonyan sikerült teljesíteni a megállapított célkitűzéseket a költségvetés-támogatási műveletekkel.

- A partnerország fejlesztési stratégiájának eredményorientáltsága, ideértve a monitoring rendszert is.

Szakpolitikai párbeszéd

A szakpolitikai párbeszédnek összhangban kell állnia az EU és a partnerországok közötti általános politikai párbeszéddel. A Bizottság meg fogja erősíteni a szakpolitikai párbeszédet annak biztosítása érdekében, hogy a legfontosabb reformokat megvitassák és valamennyi szükséges erőforrást biztosítsák, azonosítsák a célkitűzéseket és értékeljék az eredményeket. A szakpolitikai intézkedéseknek és az ellenőrizhető eredményeknek kell a fokozottabban stratégiai jellegű és koncentrált pá rbeszéd középpontjában állniuk.

Az országos szintű szakpolitikai párbeszéd terjedelme a költségvetés-támogatási műveletek különleges célkitűzéseitől függ majd, és a támogathatósági feltételekre is ki fog terjedni. A Bizottság tovább fogja szélesíteni a hatékony szakpolitikai párbeszéd folytatásához szükséges szaktudáshoz való hozzáférést, a tagállamok részvételével felhatalmazáson alapuló együttműködési megállapodások aláírásával és/vagy pénzügyi átcsoportosítási intézkedések elfogadásával.

Teljesítményösztönzők és feltételek

A költségvetés-támogatásnak a jövőben is a támogathatósági feltételekhez kötött rögzített összegű alaprészletekből, valamint a támogathatósági feltételeken túl bizonyos mutatók tekintetében elért haladáshoz kötött változó összegű teljesítmény-részletekből kell állnia. A mutatókat az egyes országok nemzeti és/vagy ágazati fejlesztési politikája vagy reformprogramja alapján kell meghatározni, és általában a folyamat-, a teljesítmény- és az eredménymutatók kombinációját kell tartalmaznia. A mutatókat és a célkitűzéseket minden éves áttekintés alkalmával felül kell vizsgálni, és a levont tanulságok fényében adott esetben ki kell igazítani. A jó kormányzási és fejlesztési szerződések esetében a feltételek a demokrácia és az emberi jogok támogatásához köthetők.

Kiszámíthatóság

A Bizottság azzal fogja kiszámíthatóvá tenni az uniós költségvetés-támogatási programokat, hogy gondoskodni fog a támogathatósági feltételek és ezek értékelési folyamatai lehető legvilágosabb megfogalmazásáról. Ezen kívül hosszabb távú kötelezettségvállalásokat fog tenni azon országok tekintetében, amelyek szilárd eredményeket mutattak fel a költségvetés-támogatás végrehajtása terén, a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos szerződésekből levont tanulságokat figyelembe véve.

A hazai és a kölcsön ös elszámoltathatóság erősítése

A költségvetés-támogatás hazai és kölcsönös elszámoltathatóságát a következ ők révén kell tovább erősíteni:

- A költségvetési eljárás nyitottságának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának erősítése;

- Részvételen alapuló költségvetés-támogatási megközelítés támogatása;

- A programok szisztematikus integrálása a nemzeti jogszabályalkotó és felügyeleti szervek, valamint nemzeti szint alatti hatóságok és civil társadalmi szervezetek támogatása érdekében;

- Az átláthatóság növelése a költségvetés-támogatási finanszírozási megállapodásokra és a teljesítmény felülvizsgálatára vonatkozó információk közzétételével.

Kapacitásfejlesztés

Szisztematikus értékelésnek fogják alávetni a kapacitásfejlesztési szükségleteket a kormányzat arra vonatkozó kapacitásainak javítása érdekében, hogy végrehajtsa a szakpolitikákat és szolgáltatásokat nyújtson a végső kedvezményezetteknek; továbbá valamennyi hazai érintett aktív szerepvállalásának ösztönzése és a nemzeti statisztikai rendszerek erősítése céljából. A Bizottság kérésre támogatást fog nyújtani a kapacitásépítéshez, amit konkrét eredményekhez köt, és amit harmonizált és igazodó kezdeményezések útján valósít meg.

Nyomon követés, értékelés és kommunikáció

A partnerországnak hiteles és működő rendszerrel kell rendelkeznie az eredmények nyomon követésére és értékelésére. Hiányosságok megállapítása esetén fellépésekről kell megállapodni a nyomonkövetési és értékelési rendszerek erődítése érdekében. A Bizottság különös figyelmet fordít a következő elemekre:

- A nyomonkövetési és értékelési rendszerek intézményi felépítése.

- A meglévő nyomonkövetési és értékelési terveknek a szakpolitikai fejlesztési célkitűzésekhez és a kulcsfontosságú folyamatokhoz kötése.

- Az adatok minősége, rendszeressége és megbízhatósága, ideértve a hivatalos statisztikákat, információs rendszereket és mutatókat (bemeneti, folyamat-, teljesítmény- és eredménymutatók), valamint a jelentéstételi dokumentumokat is.

- Kapacitásfejlesztés a nyomonkövetési és értékelési funkciók támogatására.

A nyomonkövetési és értékelési rendszernek hozzá kell járulnia a partnerország költségvetési eljárásában részt vevő hazai érintettek hangjának és legitimitásának erősítéséhez, valamint annak biztosításához, hogy tényszerű és ellenőrizhető információk kerüljenek nyilvánosságra a költségvetés-támogatási műveletekről.

Az EU-nak elemző munkára, teljesítményértékelési keretekre, a tényleges ellenőrzések eredményeire és a levont tanulságokra alapozva jobb tájékoztatást kell nyújtania az uniós és a kétoldalú költségvetés-támogatásról egyaránt.

KÖVETKEZTETÉS

A Bizottság felkéri a Tanácsot, hogy hagyja jóvá a javasolt közleményt, melynek célja:

- hatékonyabbá és eredményesebbé tenni az uniós költségvetés-támogatást a fejlesztési eredmények elérése tekintetében, valamint e javaslatok jóváhagyása – a kétoldalú költségvetés-támogatással kapcsolatban – az alábbi cél megvalósításának eszközeként:

- koordinált uniós megközelítést biztosítson az EU és a tagállam számára.

A jelen közleményben felvázolt vezérlő elvek be fognak épülni az uniós költségvetés-támogatás programozásába és végrehajtásába.

[1] Az EU költségvetés-támogatása alatt az a költségvetés-támogatást értjük, miért a Bizottság felelős.

[2] COM(2000) 58., 2000.2.2.

[3] COM(2010) 586., 2010.10.19.

[4] COM(2011) 25., 2011.2.2., és a Tanács 7029/11 sz. dokumentuma, 2011.3.10.

[5] COM(2010) 163., 2010.4.21., és a Tanács 11082/10 sz. dokumentuma, 2010.6.14.

[6] COM(2011) 637.