P9_TA(2020)0367

A géntechnológiával módosított MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) kukorica

Az Európai Parlament 2020. december 17-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D069147/02 – 2020/2893(RSP))

(2021/C 445/07)

Az Európai Parlament,

— tekintettel a géntechnológiával módosított MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D069147/02,

— tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére és 23. cikke (3) bekezdésére,

— tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2020. október 26-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt,

— tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. és 13. cikkére (2),

— tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2009. július 2-án elfogadott és 2009. július 21-én közzétett véleményre (3),

— tekintettel az EFSA által 2019. szeptember 25-én elfogadott és 2019. november 7-én közzétett véleményre (4),

— tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (5),

— tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

— tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

A. mivel a 2009/866/EK bizottsági határozat (6) engedélyezte a géntechnológiával módosított MIR604 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és takarmányok forgalomba hozatalát; mivel az engedély hatálya a géntechnológiával módosított MIR604 kukoricát tartalmazó vagy abból álló olyan termékek forgalomba hozatalára is kiterjed, amelyeket – a termesztés kivételével – nem élelmezési vagy takarmányozási felhasználásra szánnak;

B. mivel 2018. július 26-án az engedély jogosultja, a Syngenta Crop Protection NV/SA – a Syngenta Crop Protection AG nevében – az 1829/2003/EK rendelet 11. és 23. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a szóban forgó engedély megújítása céljából;

C. mivel az engedélyre irányuló eredeti kérelemről az EFSA 2009. július 2-án kedvező véleményt fogadott el, amelyet 2009. július 21-én közzétettek;

D. mivel a megújításra irányuló kérelemről az EFSA 2019. szeptember 25-én kedvező véleményt fogadott el, amelyet 2019. november 7-én közzétettek;

E. mivel a géntechnológiával módosított MIR604 kukorica lehetséges felhasználási területei közé tartozik az állati takarmányok és élelmiszerek – például keményítők, szirupok és olajok – előállítása (7);

F. mivel a géntechnológiával módosított MIR604 kukoricát úgy alakították ki, hogy mCry3A szintetikus rovarölő fehérjét (más néven Bt-toxint) állítson elő, amely (a természetes baktériumokhoz képest, amelyekből származik) fokozott toxicitással rendelkezik az amerikai kukoricabogárral és a kukorica egyéb, a Coleoptera rendbe tartozó kártevőivel – például a Diabrotica longicornis-szal – szemben; mivel a géntechnológiával módosított MIR604 kukoricát emellett az Escherichia coli-ból (E. coli) származó foszfomannóz-izomeráz (PMI) génnel fejlesztették ki, amely szelektálható markergénként PMI-enzimet kódol;

G. mivel a két génszerkezet kombinációja egymásra halmozódásból származott, de az 503/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (8) megsértve nem értékelték az egyetlen szülői növényeket;

H. mivel az 1829/2003/EK rendelet egyfelől rögzíti, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek vagy takarmányok nem gyakorolhatnak kedvezőtlen hatást az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, másfelől pedig előírja a Bizottság számára, hogy határozatainak megszövegezése során vegye figyelembe az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a vizsgált üggyel kapcsolatos egyéb jogszerű tényezőket;

A tagállamok EFSA-véleményekkel kapcsolatos aggályai

I. mivel az eredeti engedélyezési kérelemmel kapcsolatos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikai észrevételt (9) nyújtottak be az EFSA véleménytervezetéhez; mivel e kritikai észrevételek között olyan aggályok szerepelnek, miszerint nem zárható ki az allergénhatású aktivitásnak a genetikailag módosított MIR604 kukoricából készült élelmiszerben és takarmányban jelen lévő mCry3A-fehérje miatti fokozódása, a terepvizsgálatokból származó adatok nem tekinthetők elegendőnek a forgalomba hozatalhoz, a toxikológiai vizsgálatok során – az EFSA ajánlása ellenére – nem követték az OECD vizsgálati útmutatóját, a toxikológiai biztonság igazolását célzó, a genetikailag módosított egész MIR604 kukoricanövénnyel a patkányokra és baromfi-takarmányozásra vonatkozóan végzett vizsgálat során pedig nem alkalmaztak toxikológiai végpontokat;

J. mivel a megújítás iránti kérelemmel kapcsolatos konzultációs időszak alatt a tagállamok ismét számos kritikai észrevételt (10) nyújtottak be az EFSA véleménytervezetéhez; mivel e kritikai észrevételek között olyan aggályok szerepelnek, miszerint a kérelmező által alkalmazott felügyeleti megközelítés nem áll teljes mértékben összhangban a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) VII. mellékletében foglalt követelményekkel és az EFSA ajánlásaival, nem bizonyított az az állítás, hogy a géntechnológiával módosított MIR604 kukorica ugyanolyan biztonságos, mint a hagyományos kukorica, a várt ártalmas hatások esetére javasolt általános megfigyelés nem kellően kidolgozott, továbbá hogy az Unió megerősítette a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezményt, amely egyértelművé teszi, hogy a biológiai sokféleség tekintetében az exportáló és az importáló országokra egyaránt vonatkoznak nemzetközi kötelezettségek;

Érvénytelen toxicitási vizsgálatok

K. mivel az emésztőfolyadékokban az akut toxicitásra és a lebomlásra vonatkozó vizsgálatokhoz rekombináns E. coli törzsben termelt mCry3A- és PMI-fehérjéket használtak; mivel az E. coli baktériumokban termelt mCry3A-fehérje és PMI-fehérje különbözik a géntechnológiával módosított növények termelte fehérjéktől (12), ami kétségeket vet fel e toxicitási vizsgálatok érvényességét illetően; mivel ezt több tagállam is aggályosnak tartotta (13);

L. mivel általában véve csekély jelentőség tulajdonítható az izolált fehérjékkel végzett toxikológiai vizsgálatoknak, tekintve, hogy azok a fehérje és maga a növény együttes hatását nem veszik figyelembe;

M. mivel például egyes növények, köztük a kukorica, természetes módon termelnek proteinázgátlókat (PI), amelyek bizonyítottan lassítják a Bt-toxinok lebomlását; mivel ez az izolált toxinhoz képest a Bt-toxin sokkal nagyobb toxicitását eredményezi, ha azt a növényi szövettel együtt fogyasztják el; mivel a Monsanto tudósai által 1990-ben készített tanulmány kimutatta, hogy még a rendkívül alacsony mennyiségű PI jelenléte is akár 20-szorosára fokozta a Bt-toxinok rovarirtó aktivitását (14); mivel ezt a kölcsönhatást az EFSA soha nem értékelte és nem is említette a géntechnológiával módosított Bt-növényekre vonatkozó kockázatértékeléseiben;

N. mivel bebizonyosodott, hogy a Bt-fehérjék toxicitását fokozó tényezők is hatással lehetnek azok szelektivitására (15): ha fokozzuk a Bt-toxin célzott szervezetekre vonatkozó hatékonyságát, akkor annak szelektivitása is csökkenhet, és a nem célzott szervezetek szélesebb köre válhat fogékonnyá; mivel, bár eddig nem végeztek szisztematikus kutatást, számos tanulmány utal a PI- és a Bt-toxinok kombinációjának a nem célzott rovarokra gyakorolt hatásaira (16);

O. mivel a géntechnológiával módosított növényekben a PI- és Bt-toxinok közötti kölcsönhatásból eredő, az emberre és az emlősökre gyakorolt nagyobb toxicitás kockázata nem ismert;

A Bt adjuvanticitásának kérdései

P. mivel számos vizsgálat azt mutatja, hogy olyan mellékhatások figyelhetők meg, amelyek a Bt-fehérjéknek való expozíció következtében befolyásolhatják az immunrendszert, és hogy egyes Bt-fehérjék adjuváns tulajdonságokkal rendelkezhetnek (17), ami azt jelenti, hogy növelhetik azon egyéb fehérjék allergén jellegét, amelyekkel kapcsolatba kerülnek;

Q. mivel bár az EFSA elismeri, hogy a Cry1Ac (18) bizonyítottan adjuvánsként működik, arra a következtetésre jut, hogy mivel a kukorica általánosságban nem allergén élelmiszer, a Cry-fehérjék – nagy adagban történt, gasztrális vagy intranazális adagolást követően megfigyelt – adjuváns hatása az allergén hatást illetően valószínűsíthetően nem ad aggodalomra okot (19); mivel az EFSA ugyanakkor figyelmen kívül hagyja, hogy a kukorica PI-t termel (20), és abból a feltételezésből kell kiindulni, hogy a Bt-fehérjék sokkal lassabban bomlanak le, ha azok a növényi anyaggal együtt, nem pedig izolált formában kerülnek elfogyasztásra; mivel ez a különbség az adjuvanticitását is növelheti, és érvénytelenné teszi az izolált fehérjék felhasználásával végzett vizsgálatokat; mivel nem végeztek empirikus kutatásokat a géntechnológiával módosított növény által termelt Bt-toxin tényleges immunogenitásának vizsgálatára; mivel az emésztőfolyadékokban való lebomlást izolált Bt-fehérjékkel vizsgálták;

Bt-növények: a nem célszervezetekre gyakorolt hatások és fokozott rezisztencia

R. mivel a rovarölő szerek használatától eltérően – amikor az expozíció a permetezéskor és azt követően korlátozott ideig áll fenn – a Bt-növények használata a célszervezetek és a nem célszervezetek Bt-toxinokkal szembeni folyamatos expozíciójához vezet; mivel az mCry3A-fehérjék a pollen kivételével a géntechnológiával módosított MIR604 kukorica valamennyi részében megtalálhatók (21);

S. mivel a géntechnológiával módosított MIR604 kukorica által expresszált mCry3A-gént módosították a célrovarokra kifejtett toxicitás növelése érdekében (22), ugyanakkor a nem célszervezetekre gyakorolt hatásokat a kockázatértékelés során nem vizsgálták; mivel egy tagállam megjegyzi, hogy mivel „a natív Cry3A toxin hatást fejt ki a Chrysomelidae családba tartozó fajokra (23), a kockázatértékelésnek ki kell terjednie minimálisan a Chrysomelidae családba tartozó, nem célzott fajokra kifejtett káros hatásokra”, továbbá „[m]ivel a MIR604 kukorica behozatala, szállítása és feldolgozása a MIR604 kukorica véletlen előfordulását vagy környezetbe jutását eredményezheti, figyelembe kell venni a géntechnológiával módosított kukoricának a nem célszervezetekre gyakorolt lehetséges káros hatásait” (24);

T. mivel az a feltételezés, hogy a Bt-toxinok egyetlen célspecifikus hatásmódot mutatnak, többé nem tekinthető helytállónak, és a nem célszervezetekre gyakorolt hatásokat nem lehet kizárni (25); mivel a jelentések szerint egyre több nem célszervezetet érnek hatások különféle formában; mivel egy közelmúltban készült áttekintés 39 olyan lektorált publikációt említ, amelyek a Bt-toxinok számos „tartományon kívüli” fajra gyakorolt jelentős káros hatásáról számolnak be (26);

U. mivel a kombinált hatások, például a PI-vel való kombináció jelentősen hozzájárulhat a Bt-toxinok toxicitásához; mivel a szelektivitás kérdése különösen fontos az olyan szintetikus Bt-toxinok esetében, mint az mCry3A, amelyek nagyobb toxicitással párosulva alacsonyabb szelektivitást mutathatnak; mivel az EFSA továbbra is úgy véli, hogy a Bt-toxinok a nem célszervezeteknek csak szűk körét érintik, figyelmen kívül hagyva a kombinált hatásokat; mivel a nem célszervezetek szélesebb köre lehet kitéve a Bt-toxinoknak kiszóródás, a hulladékok és a trágya révén;

V. mivel a kockázatértékelés nem vette figyelembe a célkártevők mCry3A-fehérjével szembeni rezisztenciájának kialakulását, amelynek lehetséges következménye a környezet szempontjából kevésbé biztonságos növényvédő szerek használata vagy a géntechnológiával módosított növényekre történő gyakoribb és magasabb dózisban történő kijuttatás a művelés szerinti országban; mivel az Egyesült Államok Környezetvédelmi Ügynöksége azt javasolja, hogy a következő három-öt évben fokozatosan szüntessék meg a Bt-kukorica számos jelenlegi hibridjét, valamint egyes Bt-gyapotfajtákat az ilyen növényekkel szembeni rovarrezisztencia növekedése miatt (27);

W. mivel bár voltak arra vonatkozó állítások, hogy a Bt-növények használata a rovarölő szerek használatának csökkenéséhez vezet, egy, az Egyesült Államokban nemrégiben közzétett tanulmány (28) megállapítja, hogy „a Bt-növények rovarölőszer-használati mintázatokra gyakorolt befolyását vizsgáló több elemzés a jelek szerint nem vette figyelembe a vetőmagkezelést, így túlbecsülhette a Bt-növényekhez kapcsolódó rovarölőszer-használat (különösen a »kezelt terület«) csökkenését”; mivel ugyanez a tanulmány azt is megállapítja, hogy a neonikotinoidokkal történő vetőmagkezelést gyakran Bt-kukoricával és szójanövényekkel kapcsolatban alkalmazzák, és „[e]z a használati mintázat nem szándékolt következményekkel járhat, ideértve a célkártevőkben kialakuló rezisztenciát, a nem célkártevők túlzott mértékű elszaporodását és a vadon élő állatokra és növényekre átterjedő, káros hatású szennyezést”, valamint „ezen hatások némelyike már megjelent”; mivel az Unió betiltotta három neonikotinoid kültéri, többek között vetőmagbevonatként történő használatát a méhekre és más beporzókra gyakorolt hatásuk miatt (29);

Nem demokratikus döntéshozatal

X. mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2020. október 26-i szavazása során nem nyilvánítottak véleményt, ami azt jelenti, hogy az engedélyezést nem támogatta a tagállamok minősített többsége;

Y. mivel a Bizottság elismeri, hogy problematikus az a tény, hogy a GMO-k engedélyezéséről szóló határozatokat a Bizottság továbbra is a tagállamok minősített többségének támogatása nélkül fogadja el, ami a termékengedélyezés területének egészét tekintve kivételesnek számít, de a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről szóló döntések meghozatala esetében normává vált;

Z. mivel a Parlament a 8. parlamenti ciklusban összesen 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogásolta az élelmiszernek és takarmánynak szánt GMO-k forgalomba hozatalát (33 állásfoglalás), valamint a GMO-k Unión belüli termesztését (három állásfoglalás); mivel a Parlament a 9. parlamenti ciklusban eddig tizenegy kifogást fogadott el; mivel a tagállamok minősített többsége nem támogatta egyik említett GMO engedélyezését sem; mivel a Bizottság – annak ellenére, hogy elismeri a demokratikus hiányosságokat, a tagállamok támogatásának hiányát és a Parlament kifogásait – továbbra is folytatja a GMO-k engedélyezését;

AA. mivel a 182/2011/EU rendelet értelmében a Bizottság dönthet úgy, hogy nem engedélyezi a GMO-t, ha a fellebbviteli bizottságban nincs meg a tagállamok minősített többsége (30); mivel e tekintetben nincs szükség jogszabály-módosításra;

1. úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket;

2. úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete nem felel meg az uniós jognak, mivel nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, azaz a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben ( 31 ) meghatározott általános alapelvekkel összhangban azzal, hogy a belső piac hatékony működésének biztosítása mellett alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állatok egészsége és az állatjólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez;

3. felszólítja a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozattervezetét;

4. üdvözli, hogy a Bizottság végül a képviselőknek címzett 2020. szeptember 11-i levelében elismerte, hogy a GMO-kra vonatkozó engedélyezési határozatoknál figyelembe kell venni a fenntarthatóságot ( 32 ) ; ugyanakkor mély csalódottságának ad hangot amiatt, hogy 2020. szeptember 28-án a Bizottság egy másik, géntechnológiával módosított szójababfaj behozatalát engedélyezte ( 33 ) annak ellenére, hogy a Parlament ezt ellenezte és a tagállamok többsége ellene szavazott;

5. felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető legsürgősebben tegyen előrelépést a fenntarthatósági kritériumok kidolgozása terén, a Parlament teljes körű bevonásával; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson tájékoztatást e folyamat végrehajtásának módjáról és időkeretéről;

6. ismételten sürgeti a Bizottságot, hogy az engedélyezési folyamat során vegye figyelembe az Unió nemzetközi megállapodások – például a Párizsi Megállapodás, a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény és az ENSZ fenntartható fejlődési céljai – szerinti kötelezettségeit;

7. megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy a 182/2011/EU rendelet 6. cikkének (3) bekezdésével összhangban ne engedélyezze többé a GMO-kat sem termesztés, sem élelmiszerként vagy takarmányként történő felhasználás céljára, amennyiben a tagállamok a fellebbviteli bizottságban nem nyilvánítanak véleményt;

8. felhívja az EFSA-t, hogy ismerje el végre a natív Bt-fehérjék és a géntechnológiával módosított növények szintetikus transzgénjei által expresszált fehérjék közötti lényeges különbségeket, és bővítse ki kockázatértékelését annak érdekében, hogy teljes mértékben figyelembe vegye a Bt-toxinok, a géntechnológiával módosított növények és azok összetevői, a kiegészítő gyomirtó szerekkel való permetezés maradékanyagai, a környezet, valamint az egészségre és az élelmiszer-biztonságra gyakorolt hatások közötti kölcsönhatásokat és kombinációs hatásokat;

9. felhívja az EFSA-t, hogy a továbbiakban ne fogadja el az olyan izolált fehérjéken alapuló toxicitási vizsgálatokat, amelyek szerkezete és biológiai hatásai valószínűleg eltérnek a növény által termelt fehérjékétől, továbbá követelje meg, hogy minden vizsgálatot a géntechnológiával módosított növényből származó szöveteken végezzenek el;

10. felhívja az EFSA-t, hogy gondoskodjon arról, hogy a terepvizsgálatokból vagy üvegházakból származó adatok az agronómiai és környezeti feltételek kellően széles körét lefedjék ahhoz, hogy értékelni lehessen a génkifejeződés és a növényösszetétel tekintetében a művelés során várható valamennyi stressztényező hatását;

11. felhívja az EFSA-t, hogy gondoskodjon arról, hogy a terepvizsgálatokból vagy üvegházakból származó adatok a különböző fajták kellően széles körét lefedjék ahhoz, hogy értékelni lehessen a különféle genetikai háttereknek a génkifejeződésre és a növényösszetételre gyakorolt hatását;

12. felhívja az EFSA-t, hogy kérjen adatokat a géntechnológiával módosított növényekből származó élelmiszerek és takarmányok fogyasztásának a bél-mikrobiomra gyakorolt hatásáról;

13. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

(1) HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2) HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3) Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületének tudományos szakvéleménye a Syngenta Crop Protection AG nevében a Syngenta Seeds S.A.S által benyújtott, a rovarokkal szemben ellenálló, géntechnológiával módosított MIR604 kukoricaesemény élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő forgalomba hozatalára, behozatalára és feldolgozására vonatkozó, az 1829/2003/EK rendelet szerinti kérelemről (hivatkozási szám: EFSA-GMO-UK-2005-11), EFSA Journal, 2009; 7(7):1193, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1193

(4) Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületének tudományos szakvéleménye a géntechnológiával módosított MIR604 kukorica 1829/2003/EK rendelet szerinti engedélyezésének megújítása céljából történő értékeléséről (EFSA-GMO-RX-013. sz. kérelem), EFSA Journal, 2019; 17(11):5846, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5846

(5) A 8. parlamenti ciklusban a Parlament 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogást emelt a GMO-k engedélyezésével szemben. Emellett a 9. parlamenti ciklus során a következő további állásfoglalásokat fogadta el:

— az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0028),

— az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0029),

— az Európai Parlament állásfoglalása (2019. október 10.) a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 és DAS-40278-9 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0030),

— az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0054),

— az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított MON 89788 (MON-89788-1) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0055),

— az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 és NK603 × DAS-40278-9 alkombinációt tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0056),

— az Európai Parlament állásfoglalása (2019. november 14.) a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 kukoricát, valamint a Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 és GA21 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat, négyet vagy ötöt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0057),

— az Európai Parlament állásfoglalása (2020. május 14.) a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0069),

— az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt vagy hármat ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről és az (EU) 2018/1111 bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0291),

— az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0292),

— az Európai Parlament állásfoglalása (2020. november 11.) a géntechnológiával módosított MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 kukoricát, valamint a MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 és NK603 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0293).

(6) A Bizottság 2009/866/EK határozata (2009. november 30.) a géntechnológiával módosított MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről (HL L 314., 2009.12.1., 102. o.).

(7) Az EFSA 2009. évi véleménye, 11. o.

(8) A Bizottság 503/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. április 3.) a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezése iránti kérelemről, valamint a 641/2004/EK és az 1981/2006/EK bizottsági rendelet módosításáról (HL L 157., 2013.6.8., 1. o.).

(9) Tagállami észrevételek: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046

(10) Tagállami észrevételek: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00644

(11) Az Európai Parlament és a Tanács 2001/18/EK irányelve (2001. március 12.) a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 106., 2001.4.17., 1. o.).

(12) Az EFSA 2009. évi véleménye, 12. o.

(13) Tagállami észrevételek, 8. o. és 14. o.: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046

(14) MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L.: Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 1990., 38., 1145–1152. o.

(15) Lásd például: Then, C.: Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis – synergism, efficacy, and selectivity, Environmental Science and Pollution Research, 2010., 17., 791–797. o., https://doi.org/10.1007/s11356-009-0208-3

(16) Lásd például: Han, P., Niu, C.Y., Lei, C.L., Cui, J.J., Desneux, N.: Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L., Ecotoxicology, 2010., 19., 1452–1459. o., https://doi.org/10.1007/s10646-010-0530-z; Babendreier, D., Kalberer, N.M., Romeis, J., Fluri, P., Mulligan, E., Bigler, F.: Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees, Apidologie, 2005., 36(4)., 585–594. o., https://doi.org/10.1051/apido:2005049; valamint Liu, X.D., Zhai, B.P., Zhang, X.X., Zong, J.M.: Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii Glover, Ecological Entomology, 30(3)., 307–315. o., https://doi.org/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x

(17) Az áttekintést lásd itt: Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L.: An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals, Journal of Applied Toxicology, 2016., 36(5)., 630–648. o., http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(18) A Cry1Ac azon néhány Bt-toxin közé tartozik, amelyeket az EFSA részletesen vizsgált.

(19) Az EFSA 2009. évi véleménye, 16. o.

(20) Lásd az M preambulumbekezdést.

(21) Az EFSA 2009. évi véleménye, 8. o.

(22) Az EFSA 2009. évi véleménye, 7. o.

(23) A bogárfélék egy családja, közismert nevén levélbogárfélék.

(24) Lásd a tagállami észrevételeket, 24. o.: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046

(25) Lásd például: Hilbeck, A., Otto, M.: „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment”, Frontiers in Environmental Science, 2015., 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071

(26) Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T.: „Insecticidal Bt crops – EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design”, RAGES, 2020., 4. o., https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(27) https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(28) Douglas, M.R., Tooker, J.F.: „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops”, Environmental Science and Technology, 2015., 49, 8, 5088–5097. o., https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(29) Neonikotinoidok, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en

(30) A 182/2011/EU rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerint ha nincs meg a tagállamok minősített többsége a fellebbviteli bizottságban, az Európai Bizottság az engedélyezést „folytathatja”, nem pedig „köteles folytatni”.

(31) Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

(32) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(33) MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100