A Tunéziának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló, 2016. február 12-i javaslatában a Bizottság hét technikai jellegű, nem országspecifikus módosítást illesztett be a korábbi javaslatainak szövegébe. A társjogalkotók e hét technikai módosítás közül ötöt fogadtak el, melyek az MFA-határozatok Bizottság általi végrehajtásának következő öt konkrét szempontját érintik:

Továbbá, az újabb tapasztalatok, különösen az Ukrajnának nyújtandó új MFA-műveletek gyors elindításának szükségessége 2014–2015-ben ismét előtérbe helyezték azt az igényt, hogy az MFA mint vészhelyzeti eszköz a válsághelyzetekre reagálva rövid időn belül mobilizálható legyen. A döntéshozatal felgyorsítása azon fő célkitűzések egyike volt, melyeket a Bizottság által 2011-ben előterjesztett, a harmadik országoknak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló keretrendeletre irányuló javaslatban határoztak meg. Az Európai Parlament és a Tanács (a társjogalkotók) nem hagyta jóvá a javaslatot, melyet ezt követően a Bizottság visszavont. Ennek eredményeként az MFA-ról továbbra is rendes jogalkotási eljárás keretében döntenek. A társjogalkotók erőfeszítéseket tettek a rendes jogalkotási eljárás keretében történő döntéshozatal felgyorsítására. Ez különösen igaz volt a legutóbbi ukrajnai MFA-műveletre, melyet kicsivel több mint 3 hónap alatt fogadtak el 2015-ben. Mindazonáltal az MFA-határozatok rendes jogalkotási eljárás keretében történő elfogadásának felgyorsítására rendelkezésre álló mozgástér továbbra is szűk marad.

Mivel az EU szomszédsága geopolitikai és gazdasági szempontból továbbra is instabil, az EU makroszintű pénzügyi támogatása iránti igény magas marad a következő években. Tekintettel erre a körülményre, a Bizottság a 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keret félidős értékelése részeként javaslatot tett a makroszintű pénzügyi támogatás eszközének erőteljesebbé tételére. A Bizottság által 2016. szeptember 14-én előterjesztett ezen javaslat célja az MFA éves hitelezési kapacitásának növelése a jelenlegi 500 millió EUR-ról 2000 millió EUR-ra, a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapba feltöltendő összeg növelésével.

A műveletek számának és volumenének a 2008–2009. évi globális pénzügyi és gazdasági válság utáni első növekedését követően 2013-tól még ennél is nagyobb mértékben vették igénybe az MFA-t. 2012 óta az arab mediterrán partnerországokat ért politikai és gazdasági megrázkódtatások növelték az MFA iránti igényt, támogatási kérelmek Egyiptomtól, Jordániától és Tunéziától érkeztek. Ezalatt 2014-ben a kelet-ukrajnai konfliktus és az ország gazdasági és pénzügyi helyzetének számottevő romlása példátlan mértékű MFA-támogatás elindítását eredményezte. Valóban, 2014 és 2015 között összesen 3,4 milliárd EUR-t bocsátottak Ukrajna rendelkezésére három MFA-művelet keretében, ez a legnagyobb összegű pénzügyi támogatás, amit valaha nem uniós országnak ilyen rövid idő alatt nyújtottak.

·az MFA-feltételek teljesítése;

·az MFA-folyósítások elindítása;

·az EU pénzügyi érdekeinek védelmét;

·működési értékelések.

A módosítások nem változtatják meg az MFA-eszköz főbb jellemzőit, hanem a Bizottság tapasztalataira épülnek, céljuk pedig a határozatok technikai megszövegezésének hozzáigazítása az MFA-műveletek irányításának bevált és elfogadott gyakorlatához. A módosítások a konkrét rendelkezések pontosabb, vagy a Számvevőszék konkrét ajánlásait jobban követő megfogalmazását is célozzák. A Tanáccsal és a Parlamenttel folytatott megbeszélések eredményeként megállapodás született arról, hogy a Jordániának nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló, 2016. december 14-i határozatba öt módosítást vezetnek be. Most már ez a határozat az alapja a jövőbeni MFA-határozatoknak.

A Bizottság változatlanul kapcsolatot tart a társjogalkotókkal, és feltérképezi a jelenlegi döntéshozatali eljárás hatékonyabbá és eredményesebbé tételének lehetőségeit.

3. Makroszintű pénzügyi támogatási műveletek 2016-ban

3.1. Áttekintés

2016 végén az MFA-programok végrehajtásának státusza a következő volt:

-Grúzia: 2013 augusztusában az EU legfeljebb 46 millió EUR összegű MFA-programot hagyott jóvá Grúzia számára , mely két egyenlő, 23 millió EUR összegű részletben kerül folyósításra. Az első részlet folyósítására 2015-ben került sor: áprilisban 13 millió EUR vissza nem térítendő támogatást és 10 millió EUR kölcsönt folyósítottak. A második részlet (13 millió EUR vissza nem térítendő támogatás és 10 millió EUR kölcsön) folyósítását elhalasztották, mivel nem történt előrelépés az IMF-fel 2014 júliusában elfogadott program keretében. Miután az IMF ügyvezető igazgatósága 2017. április 12-én jóváhagyott egy új, 285 millió USD összegű, kibővített finanszírozási eszközre vonatkozó programot, a Bizottság 2017 májusában folyósította az MFA második részletét.

-Jordánia II.: 2016. december 14-én a társjogalkotók határozatot fogadtak el Jordániának kizárólag kölcsönök formájában nyújtandó, legfeljebb 200 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatásról (MFA II.). Ez a művelet a 2015-ben lezárult, 180 millió EUR összegű műveletet követte. A támogatást a tervek szerint 2017-ben folyósítják két egyenlő részletben.

-Kirgiz Köztársaság: ez a 2013 októberében jóváhagyott MFA-művelet 15 millió EUR kölcsönből és 15 millió EUR vissza nem térítendő támogatásból állt. A művelet 2016-ban zárult le azt követően, hogy folyósították a második részletet két összegben: 2016 februárjában 5 millió EUR vissza nem térítendő támogatás és 2016 áprilisában 10 millió EUR kölcsön formájában.

-Tunézia I. és II.: 2013 decemberében a Bizottság előterjesztette a Tunéziának nyújtandó, legfeljebb 250 millió EUR összegű kölcsönre irányuló makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó javaslatát (MFA I.). A társjogalkotók módosították a javaslatot és 300 millió EUR-ra növelték a támogatás összegét. A határozatot 2014 májusában fogadták el. Az egyenként 100 millió EUR összegű első két részlet 2015. évi folyósítása után az eredetileg tervezettekkel szemben az EU nem folyósította 2016-ban a program harmadik és egyben utolsó részletét, mivel a tunéziai hatóságok késtek a közösen meghatározott szakpolitikai intézkedések végrehajtásával. 2016. július 6-án az EU további makroszintű pénzügyi támogatást hagyott jóvá Tunéziának legfeljebb 500 millió EUR összegben, kölcsönök formájában. A tagállamok jóváhagyását követően 2017. április 27-én aláírták az egyetértési megállapodást és a hitelkeret-megállapodást.

-Ukrajna III: 2014 óta ez az Ukrajnában végrehajtandó harmadik művelet, mely legfeljebb 1,8 milliárd EUR összegű kölcsönökből áll. A társjogalkotók 2015 áprilisában hagyták jóvá a műveletet. A 2014 májusa és 2015 áprilisa között végrehajtott két művelettel együtt a harmadik MFA-művelet összesen 3,4 milliárd EUR-ra növelte az Ukrajna számára rendelkezésre bocsátott uniós makroszintű pénzügyi támogatás összegét a válság kezdete óta. Az első részlet (600 millió EUR) 2015. júliusi folyósítását követően a művelet második, 600 millió EUR összegű részletét sokáig visszatartották, mivel nem történt kellő előrelépés számos elfogadott reformintézkedést illetően. A második részletet végül 2017 áprilisában folyósították, válaszul a hatóságok által 2016 végén és 2017 elején néhány megoldatlan probléma kezelésére elfogadott intézkedésekre, továbbá arra, hogy Ukrajna általában véve kielégítően végrehajtotta az MFA-programot. A 600 millió EUR összegű harmadik részlet folyósítására várhatóan 2017 folyamán kerül sor.

Továbbá, a Moldovai Köztársaság kérelmét követően a Bizottság 2017. január 13-án javaslatot fogadott el legfeljebb 100 millió EUR összegű MFA-programra az ország támogatására, mely egyre súlyosbodó gazdasági és pénzügyi körülményekkel találta magát szemben. Az EU által javasolt MFA, melyet várhatóan 2017 közepén fogad el az Európai Parlament és a Tanács, 40 millió EUR összegű vissza nem térítendő támogatásból és 60 millió EUR összegű kölcsönből áll, melyek három részletben folyósítandók 2017–2018 között. A folyósítás szigorúan a Moldova által az IMF-program végrehajtása, továbbá egy különleges, az EU-val az egyetértési megállapodásban meghatározandó szakpolitikai feltétel teljesítése terén elért jó eredményektől függ.

3.2. A kedvezményezett országokban 2016-ban végrehajtott egyedi műveletek

3.2.1. Grúzia

2013 augusztusában az EU legfeljebb 46 millió EUR összegű, két egyenlő részletben folyósítandó, felerészben vissza nem térítendő támogatásból, felerészben kölcsönből álló MFA-programot fogadott el Grúzia számára. A Grúzia és az IMF közötti, 154 millió USD-ről szóló készenléti hitelmegállapodás 2014. júliusi megkötését követően 2014 decemberében aláírták az egyetértési megállapodást, a hitelkeret-megállapodást és a támogatási megállapodást, melyeket szükség szerint a grúz parlament ratifikált.

Az MFA első részletét (13 millió EUR összegű, vissza nem térítendő támogatás) 2015 januárjában és 2015 áprilisában (10 millió EUR összegű kölcsön) folyósították, miután Grúzia jó eredményeket ért el az IMF-program végrehajtása terén. A grúziai hatóságok végrehajtották az egyetértési megállapodásban szereplő összes releváns szakpolitikai intézkedést a 10 millió EUR vissza nem térítendő támogatásból és 13 millió EUR kölcsönből álló második részlet folyósításához, azonban a folyósítást elhalasztották az IMF-program végrehajtásával kapcsolatos problémák miatt. Az IMF ügyvezető igazgatósága 2017. április 12-én új, 285 millió USD összegű, kibővített finanszírozási eszközt hagyott jóvá Grúzia számára. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy 2017 májusában folyósítja az MFA második részletét. A hatóságok továbbá kinyilvánították érdeklődésüket egy lehetséges ezutáni, az IMF-hiteleszközt kiegészítő MFA-művelet iránt.

2016-ban Grúzia továbbra is gyenge külső környezettel találta magát szemben, mely alacsonyabb exportokkal és átutalásokkal hozzájárult egy viszonylag mérsékelt, a becslések szerint 2,7 %-os GDP-növekedéshez. Ebben a kontextusban nőtt Grúzia költségvetési hiánya, ami tükrözi a vártnál kevesebb bevételeket és a 2016. októberi parlamenti választások előtt megnövelt kiadásokat. A lari jelentős mértékben leértékelődött az elmúlt 2 évben, értéke az USA-dollárral szemben 50 %-kal csökkent 2014 novembere és 2016 decembere között. Megnőtt a külső sebezhetőség, a folyó fizetési mérleg hiánya a becslések szerint 2016 végén elérte a GDP 13,3 %-át, a becsült külső adósság pedig a GDP 108 %-át. Mivel az államadósság 80 %-a devizában denominált, a lari leértékelődése a GDP-arányos államadósság növekedését is eredményezte, bár az USA-dollárban kifejezett államadósság nagyrészt változatlan maradt. A devizatartalékok szintje 2016 decemberének végén viszonylag stabil volt 2,8 milliárd USD-vel (növekedés a 2014. decemberi 2,7 milliárd USD-hez képest), ami a 2017. évi előrejelzések szerint kb. 4 havi importnak felel meg. Grúzia pénzügyi rendszere továbbra is stabil és jól tőkésített, elsősorban a központi bank prudens felügyeletének és szabályozásának köszönhetően.