[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 11.3.2008

COM(2008) 133 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK

A szabványosítás európai innovációt elősegítő szerepének növeléséről

BEVEZETÉS

Az Unió növekedési és foglalkoztatási stratégiájában a Bizottság és az Európai Unió Tanácsa a szabványosítást az innováció ösztönzésének kulcsfontosságú eszközeként határozta meg. A 2006. december 4-i Versenyképességi Tanács következtetéseiben[1] az innováció témájára kitérvén hangsúlyozta az európai szabványügyi rendszer megerősítésének szükségességét, és felkérte a Bizottságot, hogy a rendszer megreformálása és megerősítése céljából nyújtson be intézkedési javaslatokat az érintett érdekelt felek fellépésére vonatkozóan. Az Európai Parlament az innovációs stratégiáról szóló határozatában[2] kiemelte a szabványoknak az innovációs politikában betöltött szerepét is.

Ez a közlemény – válaszul a Tanács felhívására – a szabványosítás innovációhoz és versenyképességhez való jelentősebb hozzájárulására összpontosít. Meghatározza a legfontosabb kihívásokat, konkrét célkitűzéseket mutat be a szabványosításra és a szabványok használatára vonatkozóan, valamint összegzi az érintett érdekelt felek, illetve a Bizottság által megvalósítandó, jelenleg folyamatban lévő illetve javasolt intézkedéseket.

POLITIKAI CÉLKITűZÉSEK ÉS KIHÍVÁSOK

Amint azt a közösségi politikák előző dokumentumaiban – főleg a széles körű innovációs stratégiáról[3] és az iparpolitika félidős felülvizsgálatáról[4] szóló közleményekben – kiemelték, az innovációnak központi szerepe van az Európai Unió előtt álló legfontosabb kihívások kezelésében. A gazdasági, környezetvédelmi és szociális kihívások megoldására tett európai erőfeszítések támogatása céljából jelentősebb szerepet kell szánni az innovációt elősegítő szabványosításnak . Míg a szabványok hiánya, az új szabványok korlátozott alkalmazása, vagy a meglévő szabványok lassú frissítése akadályozza az innovációt, az élénk és erőteljes szabványosítás alkalmas arra, hogy növelje az innovációt a hazai és a globális piacokon.

A jelenleg alkalmazott európai és nemzetközi szintű szabványosítási modelleket kétségbe vonják olyan kihívások is, mint például a felgyorsult piaci ciklusok, a technológiák konvergenciája és a globális piacok felé mutató trendek. Mindennek hátterében az áll, hogy megnövekedett a szabványok meghatározása terén növekvő nemzetközi verseny, amelyben a feltörekvő hatalmak fontos stratégiai jelentőséget tulajdonítanak a szabványosításnak. Ebből az következik, hogy a szabványosításnak alkalmazkodnia kell ehhez a megváltozott környezethez, egyben fokozott szerepet kell betöltenie az innováció és a versenyképesség támogatásában .

A SZABVÁNYOSÍTÁS INNOVÁCIÓBAN ÉS VERSENYKÉPESSÉGBEN JÁTSZOTT SZEREPE

A szabványosítás az iparágak, fogyasztók, igazgatási hatóságok és más érdekelt felek önkéntes együttműködése a konszenzuson alapuló műszaki specifikáció kifejlesztésére. A szabványosítás kiegészíti a piaci alapú versenyt, elsősorban olyan célok elérésénél, mint a kiegészítő termékek/szolgáltatások interoperabilitása és a vizsgálati módszerekről és a biztonsági, egészségügyi, szervezeti és környezetvédelmi teljesítményre vonatkozó előírásokról történő megállapodás. A szabványosításnak közérdekű vonatkozása is van, különösen amikor a biztonsággal, egészséggel és környezetvédelemmel kapcsolatos ügyek vannak terítéken. Emellett a szabványok meghatározására irányuló folyamatoknak összhangban kell lenniük az európai versenyjogi rendelkezésekkel.

Az általában kiszámíthatóságot és egyenlő versenyfeltételeket nyújtó szabványosítást általában ösztönösen úgy tekintik, mint a változásra és exkluzivitásra törő innovációval szembenálló tényezőt. Ezzel szemben, az érdekelt felekkel folytatott konzultáció megerősítette, hogy a dinamikus szabványosítás jelentős ösztönzője az innovációnak. Ez többféleképpen történik:

(a) Azok a szabványok, amelyek tükrözik a technika jelenlegi állását, az újítóknak egyenlő versenyfeltételeket biztosítanak azzal, hogy megkönnyítik az interoperabilitást és a versenyt az új és már létező termékek, szolgáltatások és eljárások között. A szabványok bizalmat ébresztenek a vásárlókban az új termékek biztonságossága és teljesítménye iránt, és a szabványosított módszerekre való utalás lehetővé teszi a termékek megkülönböztetését;

(b) Az új piacok kialakulásával egyidejűleg szükség van új szabványok kifejlesztésére is, valamint összetett rendszerek bevezetésére, mint pl. az internet elterjedésére;

(c) A szabványok használata hozzájárul az ismeretek terjesztéséhez és a technológiák alkalmazásának megkönnyítéséhez; utóbbi ösztönözheti az innovációt, különösképp a szolgáltatói ágazat nem technológiai jellegű innovációját (tekintve).

Európa a nemzetközi szabványosítás terén betöltött jelentős szerepét kihasználva vezető szerepet tölthet be az új piacokon, és az elsőként megjelenő szerepvállalónak kijáró előnyöket élvezheti a globális piacokon.

A szabványoknak az innovációra gyakorolt jótékony hatása csak akkor jelentkezik, ha a szabványok átültetése hatékony és piaci relevanciával bír. A szabványok tényleges használata önkéntes marad, és továbbra is attól függ, hogy a piac különböző szereplőinek milyen mértékben van érdekében, illetve módjában használni azokat. A szabványok alkalmazásának gátló tényezője lehet, hogy nem megfelelő időpontban fejlesztették ki azokat, kevésbé elismertek, továbbá az a tény, hogy több egymással konkurrens szabvány létezik, ami bizonytalanságot eredményez.

Az európai érdekelt felek hivatalosan és nem hivatalosan is elkötelezik magukat a szabványosítás mellett. A hivatalos szabványosítás egy három szintre épülő intézményi szerkezetben valósul meg, amely a nemzeti szabványügyi testületeket (NSB) a három európai szabványügyi szervezetet (ESO[5]) és a nemzetközi szervezeteket[6] foglalja magába. Az európai szabványügyi szervezetet az Európai Unió a 98/34/EK irányelvében[7] ismeri el hivatalosan. Az ipar a nem hivatalos szabványosításban is részt vesz több száz fórum és konzorcium keretében, amelyek különböző jellemzőkkel bírnak a tapasztalat, az ágazati lefedettség, valamint a területi hatály tekintetében, ami gyakran globális, ezáltal nehezen egyeztethető össze a hivatalos szabványosítás 3 szinten működő szerkezetével.

Az Európai Unió aktív szabványosítási politikát folytat, amely támogatja a szabványosítást a jobb szabályozás támogatása céljából [8] és az európai versenyképesség eszközeként. A hivatalos európai szabványosításnak igen jelentős szerepe volt az áruk egységes piacát szabályozó, újfajta szemléletű jogszabályok támogatásában. Ez a jogalkotási módszer hatékonyan ültette át a gyakorlatba az innovációbarát rendelkezést, amelyben a jogi előírások betartását lehetővé tévő műszaki specifikációkat maguk az érdekelt felek dolgozták ki és korszerűsítették. A jogszabályokat kiegészítő, önkéntes szabványok más ágazatokban történő használata elősegíti az innováció útjában álló, további szabályozási korlátozások felszámolását.

A szolgáltatói ágazatban még mindig korlátozott számú szabvány van, ami főleg a szolgáltatások heterogén és nehezen megfogható természetéből, valamint a legfőbb szereplők a KKV-k hozzáférési nehézségeiből adódik. Ezért további elemzést igényel annak meghatározása, hogy a szabványok milyen módon járulhatnak hozzá az innovációhoz és a szolgáltások piacának fejlődéséhez.

A SZABVÁNYOK SZEREPE AZ INNOVÁCIÓ ÉRDEKÉBEN TÖRTÉNő, ELSőBBSÉGET ÉLVEZő INTÉZKEDÉSEK ESETÉBEN.

Ugyan a szabványosítás az esetek nagy részében a piaci szereplők kezdeményezésére történik, az Unió elvárja, hogy a szabványosítás jelentősen hozzájáruljon az alábbi, az innováció érdekében történő elsőbbséget élvező intézkedésekhez :

(1) Fenntartható iparpolitika : célja a termékek, eljárások és szolgáltatások energia- és erőforrás-hatékonyságának, valamint az európai ipar versenyképességének fokozása. A szabványosításnak jelentős szerepe van az öko-innováció és a környezetvédelmi technológiák terén elért haladás elősegítésében, valamint megkönnyíti az említett technológiák egységes piacon való elterjedését és globális piacokra jutását [9].. Ezen túlmenően modern teljesítménykritériumok felállítására és a címkézés kiterjedt használatára van szükség annak érdekében, hogy eljussanak a fogyasztókhoz a termékek teljesítményével és a kiemelkedő termékeknek járó díjazással kapcsolatos információk.

A Bizottság indítványozni fogja olyan szabványok kidolgozását, amelyek elősegítik a 2005/32/EK irányelv átültetését az energiafelhasználó termékek környezetbarát tervezésére, az üvegházhatású gázok kibocsátásának mérésére, a megújuló energiaforrások bevezetésére, az energiagazdálkodás javítására, és egyéb célokra kidolgozott, közeljövőben megjelenő Fenntartható iparpolitika és fenntartható termelési és fogyasztási kezdeményezésekkel kapcsolatban.

(2) Vezető piacok: a vezető piacok kezdeményezés[10] célja az innovatív piaci területek[11] kialakulásának felgyorsítása az innovációs politika eszközeinek hatékony összehangolása révén. A kezdeményezés sikerének egyik kulcseleme a szabványosítás: Európának a globálisan elfogadott szabványok kifejlesztésében játszott vezető szerepe és az előrelátó megközelítés megkönnyítené e piacoknak mind Európában, mind Európán kívül megvalósuló növekedését. Tekintettel az idő tényezőnek ezen piacokon betöltött döntő szerepére, a kedvező nemzetközi fogadtatás elősegítése céljából arra van szükség, hogy különösen célirányos erőfeszítéseket tegyünk a szabványok meghatározásának felgyorsítására.

A Bizottság szabványok kidolgozása iránti indítványokat terjeszt elő a vezető piacok támogatása céljából, és az érdekelt felekkel együttesen megvizsgálja, milyen típusú szabványok felelnek meg legjobban a szükségleteknek az időzítés és a nemzetközi távlat szempontjából.

(3) Közbeszerzés: a szabványok megfelelő használata a közbeszerzési eljárások során elősegítheti az innovációt, ugyanakkor biztosítja a hatóságok számára a feladataik teljesítéséhez szükséges eszközöket. A technológiasemleges szabványok használata – konkrét műszaki megoldások előírása helyett – lehetővé teszi az ajánlatkérő számára a kiváló teljesítmény és működési követelmények előírását (pl. környezetvédelmi vonatkozások vagy egyetemes hozzáférést), ezzel elősegíti az innovatív technológiák kutatását, amely hosszú távon a legkifizetődőbb megoldást nyújtja, ugyanakkor biztosítja az interoperabilitást és a biztonságot.

Az egyik problémás ágazat a védelem, ahol a nemzeti ügynökségek túl gyakran hagyatkoznak az eltérő nemzeti szabványokra, ami korlátozza az innováció piacát és akadályozza annak elterjedését. A polgári és katonai erőforrások egyesítése többcélú szabványok használata révén, valamint a szabványok összehangolása a védelmi célú közbeszerzések során javítaná a hatékonyságot és jobban ösztönözné az innovációt.

- Az innováció közbeszerzés révén történő elősegítése céljából a Bizottság szorgalmazni fogja az iránymutatások és a bevált gyakorlatok[12]t használatát az európai közigazgatások valamennyi szintjén.

- A védelmi felszerelések európai piacára vonatkozó kezdeményezés kiegészítéseként a Bizottság felkérte az Európai Szabványügyi Bizottságot, hogy dolgozza ki a védelmi közbeszerzési eljárások európai kézikönyvét, amelynek használatát ösztönzi fogja a tagállamok körében.

(4) Az IKT bevonása az iparba és a közigazgatási rendszerekbe : az IKT eszközeinek hatékonyabb és hatásosabb használatában jelentős lehetőségek rejlenek az európai gazdaság versenyhelyzetének javítására, és a szabványoknak lényeges szerepe van e lehetőségek kiaknázásában. A szabványok az informatikai és kommunikációs technológiák (a továbbiakban: IKT) társadalmi felhasználását (például elektronikus személyazonosság, e-egészségügy és rádiófrekvenciás azonosítás[13].) is nagyban elősegítik.

A nemrégiben közzétett „Tanulmány az IKT-szabványosítás speciális szakpolitikai szükségleteiről”[14] szerint az IKT területének felülvizsgálandó kérdései a következők:

(a) Az informális IKT-szabványokat kidolgozó testületek szélesebb körű bevonása az Unió szabványképző rendszerébe azzal a céllal, hogy az Unió IKT-re vonatkozó szakpolitikájában kamatozzon az említett fórum és konzorcium szakértelme.

(b) Az IKT szabványosításában érdekelt feleket tömörítő, szakpolitikai párbeszéd folytatására alkalmas platform létrehozása

(c) Egyéb vonatkozások figyelembe vétele, mint például az interoperábilitás vizsgálata, a szabványok hozzáférhetősége és a szellemi tulajdonjoggal kapcsolatos ügyek, melyek lehetővé tennék a szabványok gyors piaci felvételét

Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció után a Bizottság 2008-ban széleskörű megállapodásra törekszik az IKT szabványosítási politikára irányuló felülvizsgálat módjáról, amelyet szakpolitikai javaslatok követnek majd, konkrétan a 87/95/EK tanácsi határozat lehetséges felülvizsgálatára vonatkozóan.

A szabványoknak elő kell segíteniük az innovációt több, az előzőekben nem említett területen is, elsősorban azokon, ahol az európai technológiai platformok (ETP) és a közös technológiai kezdeményezések (JTI) keretében megállapították, hogy szabványosításra van szükség. Ezek körébe tartoznak például az űrrepülés, Galileo, az üzemanyagcellák és a hidrogén , valamint a nanotechnológiák .

A SZABVÁNYOSÍTÁS INNOVÁCIÓHOZ ÉS VERSENYKÉPESSÉGHEZ VALÓ HOZZÁJÁRULÁSÁNAK NÖVELÉSE

Amennyiben Európa teljes mértékben meg akarja valósítani a szabványosításban rejlő innovációelsősegítő lehetőségeket, akkor a szabványosításnak alkalmazkodnia kell az innováció szükségleteihez, valamint meg kell felelnie a globalizációból, az új gazdasági hatalmak megjelenéséből és a műszaki fejlődésből adódó kihívásoknak. Az európai szabványosítás folyamatos javítása főleg az egyes érdekelt felek felelőssége, de annak jelentős közérdekű vonatkozására tekintettel a Bizottságra és a tagállamokra is hárul szerep.

Az EU innovációközpontú szabványosítási politikájának kialakítása érdekében a Bizottság a következő kilenc kulcsfontosságú kérdést jelölte ki:

(1) A piaci irányultságú szabványosítás és a szabványok önkéntes használata iránti elkötelezettség megerősítése. A műszaki előírások meghatározásával szemben a szabványosítás különleges hozzáadott értéke a magán és közszféra szereplőinek önkéntes együttműködésében rejlik.

A Bizottság arra ösztönzi az ipart, hogy az innováció támogatása és a versenyképesség érdekében hozzon létre újabb illetve gyorsítsa fel a már meglévő, a szabványok kifejlesztésére, megvalósítására és használatára irányuló együttműködést .

(2) Az innováció számára hasznosítható hivatalos és nem hivatalos szabványok jelentőségének elismerése. A nyitottság, az integrálás, átláthatóság és a koherencia elveit teljes mértékben tiszteletben tartó hivatalos szabványosítási eljárásra van szükség, amely konszenzust teremt valamennyi nemzeti álláspont és érdekelt fél között. Ugyanakkor más, az elismert szabványügyi szervezeteken belül, illetve más szervezeteken belül kifejlesztett szabványok gyakran nyitottabbak az új technológiákra, és ezért fontos szerepet játszanak a piacon történő elfogadtatásuk felgyorsításában. A két különböző típusú szabvány előnyeinek kihasználása, az európai szabványosítási rendszer koherenciájának megőrzése, valamint a rendelkezésre álló szakemberek szaktudásának optimális kihasználása céljából fontos lenne megkönnyíteni a formális és informális szabványügyi testületek közötti tevékenységek összehangolását. Ebben a vonatkozásban az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet (ETSI) európai szinten, a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) és a Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság (IEC) nemzetközi szinten végzett, több informális szabványképző fórummal folytatott együttműködésre vonatkozó gyakorlatát követendő gyakorlatnak kell tekinteni.

- A Bizottság felkéri az európai szabványügyi szervezeteket (ESO), hogy – amennyiben az iparág és a felhasználók szükségletei ezt lehetővé teszik – dolgozzanak ki kevésbé hivatalos szabványügyi előírásokat.

- A Bizottság felkéri a hivatalos és nem hivatalos szabványügyi szervezeteket, hogy tevékenységük tervezésekor találják meg az együttműködésnek és a szabványok – adott piactól függő – legmegfelelőbb szintre (nemzetközi vagy európai) történő eljuttatásának módját.

(3) Világpiaci szabványok kidolgozására történő összpontosítás. Az európai iparnak olyan szabványokra van szüksége, amely lehetővé teszi az egyre inkább globalizálttá vált piacokra jutást. Következésképpen a szabványok kidolgozása nemzetközi szintre helyeződik át, ahol a szabványok más kereskedelmi partnerekkel együttműködésben történő meghatározásának tétje magasabb, mint valaha. Ez megoldásra váró stratégiai kihívást jelent az ipar számára. Fontos, hogy az európai ipar a kezdetektől fogva részt vegyen a világpiaci szabványok meghatározásában. Ebben az összefüggésben az európai szabványügyi szervezeteknek és a nemzeti szabványügyi testületeknek a nemzetközi szabványosítási munkában történő európai részvétel megkönnyítésére kell összpontosítaniuk . Az európai és nemzetközi szabványügyi szervezetek közötti koordinációs mechanizmusok már léteznek, lehetővé téve az érdekelt feleknek annak meghatározását, hogy az európai vagy a nemzetközi szint legyen-e a mérvadó a nemzetközi szabványok kifejlesztésében. Ugyanakkor az új gazdasági hatalmak megjelenése, melyek szerepe a nemzetközi szabványok kidolgozásában valószínűleg fokozatosan erősödni fog, valamint az egyes iparágakban mutatkozó növekvő szakemberhiány Európában az európai nemzetközi szerepvállalás eredményességének és hatékonyságának szakadatlan javítását követeli meg.

A nemzetközi szabványok a szabályozási együttműködésen, a szabványok harmonizációján és a szabályok kölcsönös megfelelésén nyugvó – kialakulóban lévő – nemzetközi szabályrendszer részét képezik. Ezt a kialakulóban lévő megközelítést, mely a harmadik országokkal folytatott kétoldalú, ágazati tárgyalások[15] eredményeként jött létre, az Unió és többek között fejlődő országokbeli partnereinek kölcsönös érdekében tovább kell fejleszteni, hogy ezáltal elkerülhetővé váljon az innováció, a verseny és a kereskedelem elterjedését akadályozó eltérő szabványokból és szabályokból származó kockázat.

- A Bizottság egyre erőteljesebben törekszik arra, hogy többoldalú és kétoldalú kereskedelmi és szabályozási párbeszédek keretében önkéntes szabványokon alapuló szabályozási modelleket hozzon létre, valamint nemzetközi szabványok használatára ösztönözze kereskedelmi partnereit.

- A Bizottság arra ösztönzi az európai szabványosításban érdekelt feleket, hogy növeljék a nemzetközi szabványosításban játszott szerepüket, működjenek közre adott régiók szabványosítási tevékenységeiben és szakpolitikájában, és legfőképpen arra, hogy növeljék az európai szabványügyi szervezeteknek a nemzetközi szabványosításra gyakorolt hatását.

- Az európai szabványügyi szakemberek Kínában szerzett sikeres tapasztalatára alapozva a Bizottság arra ösztönzi az európai szabványügyi szervezeteket, hogy tegyenek javaslatokat az európai szabványosítás más stratégiai piacokon történő megismertetésére, és működjenek együtt a jelentős régiókkal a szabványosítás témájában folytatandó, kezdeményező jellegű információcserére vonatkozó eljárások kidolgozásában.

(4) Főleg a közfinanszírozású kutatási és innovációs programokból – egyebek között a KTF[16] közösségi keretprogramból és a VIK (versenyképességi és innovációs keretprogramból) – származó új ismeretek szabványokban történő alkalmazásának megkönnyítése. Jóllehet a K+F projekteknek csak elenyésző része hoz a szabványosítás szempontjából jelentős eredményeket, rendszeres vizsgálatuk és az illetékes szabványügyi testületek közötti cserék elősegítése magában rejti az új ismeretek alkalmazásának felgyorsítását az ipari és kereskedelmi környezetben.

A Közös Kutatóközpont (KKK) már folytat a jogi szabályozással egyidejű és a jogi szabályozást megelőző kutatásokat, többek között az építőipar, az élettudományok, és a bio- és ökotechnológiák terén. Ezen tevékenységeknek köszönhetően jelentős szabványokat, egyebek közt mérési szabványokat, valamint innovatív termékeket és szolgáltatásokat lehetett kifejleszteni. Fontos fenntartani és fokozni az erre vonatkozó erőfeszítéseket.

A közös mérési szabványokra épülő, jelentős európai metrológia megteremtése olyan terület, ahol a tagállamok és a Közösség együttműködésére van szükség. Ebben a vonatkozásban jelentős mérföldkőnek számít, hogy 2007-ben megalakult a nemzeti metrológiai intézetek szövetségének 2007-es megelapítása (Euramet e.V.), valamint az európai metrológiai kutatási program beindítása, mint a 7. kutatási keretprogram keretein belüli megvalósulható 169. cikk szerinti kezdeményezés.

Az állami kutatóintézetek és innovációs hatóságok által megfontolandó intézkedések: a szabványosítással kapcsolatos ügyek állami kutató intézetek cselekvési tervébe és a társfinanszírozott RTD (KTF) és innovációs projektekbe történő felvételére sarkalló konkrét ösztönzők bevezetése szabványosítással kapcsolatos képzés nyújtása az RTD (KFT) és innovációs programok értékelői és vezetői számára a szabványosítás szempontjából jelentős kutatási projektek és a szabványosítással foglalkozó közösség rendszeres összekapcsolására irányuló intézkedések, különösen a vezető piacokként meghatározott, elsőbbséget élvező területeken, a közös technológiai kezdeményezések (JTI) és az európai technológiai platformok (ETP) által érintett témákban A Bizottság arra ösztönzi a szabványügyi szervezeteket, hogy könnyítsék meg a kutatók hozzáférését a közzétett szabványokhoz. A Bizottság felkéri az európai szabványügyi szervezeteket, hogy dolgozzanak ki egy közös javaslatot a technológák megfigyelésére és egy olyan segélynyújtásra (helpdesk), amely megkönnyítené a KTF és a VIK szabványosítási keretprogramok eredményeinek hasznosítását a szabványosítás terén. A Bizottság kész mérlegelni az ilyen javaslat számára nyújtandó pénzügyi támogatást |

- (5) Az érdekelt felek – főleg a kkv-k , de a felhasználók/fogyasztók és kutatók – szabványosításban való részvételének megkönnyítése. A szabványosítás kiváló eszköz arra, hogy közvetítse a technika jelenlegi állását a kkv-k felé és a fogyasztók részvételén keresztül elősegítse az innováció piac általi felvételét. Mindazonáltal az ebben rejlő lehetőségek gyakran nem valósulnak meg olyan akadályok miatt, mint például a szabványok bonyolult nyelvezete, a szabványosításban való részvétel időigényessége, valamint a szabványügyi előírások költsége.

Az Unió támogatja a kkv-k európai szintű részvételét a szabványok meghatározásában. Ezenkívül, a 7. közösségi KTF-keretprogram (2007-2013) a „kkv-k számára végzett kutatás” és a „kkv-k szövetségei számára végzett kutatás” nevű finanszírozási rendszerei, csakúgy, mint az EU kohéziós politikáján belül kifejlesztett számos mechanizmus lehetővé teszi a kkv-k és szövetségeik számára a szabványosítási eljárásban való részvételt, ugyanakkor segítséget is nyújt a kkv-k számára az új szabványoknak való megfelelésben. A Bizottság az alábbi intézkedéseket javasolja:

- A Bizottság jelentősen megnöveli a kkv-k szabványosításban való részvételének európai koordinációjára szánt pénzügyi támogatását. A tervezett európai kisvállalkozói törvényre („Small Business Act”) vonatkozó javaslat részeként a Bizottság új rendelkezéseket vezet be, mellyel támogatja a tagállamokat abban, hogy bevonják a kkv-ket a nemzeti szintű, egyúttal általuk leginkább elérhető szabványosításba.

- A Bizottság felkéri a szabványügyi testületeket, hogy teljes mértékben tegyék magukévá a „gondolkozz előbb kicsiben” elvet és annak következményeit, különösen arra vonatkozóan, hogyan lehetne a szabványosítási eljárást felülvizsgálni a szabványosítással kapcsolatos tevékenységek átláthatóságának, valamint a kkv-k és a felhasználók részvételéből származó költség-haszon egyenleg javítása érdekében. A Bizottság arra ösztönzi az európai szabványügyi szervezeteket (ESO), hogy törekedjenek a szabványosításban érdekelt felek igazságos és kiegyensúlyozott képviseletére.

- A kkv-k meglévő szövetségeire és nemzeti testületeire építve a kis- és középvállalkozásoknak jobb önszerveződésre van szükségük ahhoz, hogy megvédjék érdekeiket a szabványosítási folyamat során.

A szabványokhoz való hozzájutást illetően a kkv-k és az érdekelt felek egyre gyakrabban említették problémaként a szabványok megvásárlásának költségét. Néhány szabványügyi szervezet, így például az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet (ETSI) és a Nemzetközi Távközlési Egyesület (ITU) valamennyi szabványügyi előírásra, az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) és az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (Cenelec) pedig néhányuk tekintetében elhatározta, hogy díjmentesen teszi közzé őket, és ez a döntés bizonyíthatóan megnövelte a szabványok elterjedését. A többi probléma a nemzeti nyelven elérhető szabványok hiányára, a szabványok közötti nagyszámú kereszthivatkozásra és a termékek illetve eljárások szempontjából lényeges szabványcsoportok beazonosításának nehézségére vonatkozik.

- A Bizottság felkéri a szabványügyi szervezeteket, hogy – a hozzáférés korlátozása nélkül – rendszeresen tegyék közzé az európai szabványok kivonatait.

- A Bizottság jelenleg tanulmányt készít az európai szabványosításhoz való hozzáférésről. A Bizottság felkéri az európai és nemzeti szabványügyi szervezeteket, hogy kiemelt fontosságot tulajdonítsanak a szabványosításhoz való hozzáférés feltételeinek megteremtésének, és – a tagállamokkal és a Bizottsággal történő szoros együttműködés keretében – gondolják újra üzleti modelljeiket a szabványokhoz való hozzáférés költségeinek csökkentése érdekében, és végcélnak az uniós jogszabályok és szakpolitikák támogatásaként kifejlesztett szabványokhoz való ingyenes hozzáférést tekintsék.

(6) Az uniós szakpolitikának jobban kell kezelnie a szabványok jelenlegi végrehajtását és hatékony alkalmazását gátló akadályokat, amelyek ismertségük hiányából, bonyolultságukból, a szabványoknak való megfelelésre vonatkozó bizonytalanságból, illetve konkurens szabványok meglétéből adódnak.

A Bizottság az Europe Innova szabványosítási hálózaton kersztül fokozottan támogatja a szabványok innovatív termékre és üzleti gyakorlatokra történő alkalmazását .

(7) A szellemi tulajdonhoz fűződő jogok (IPR) és a szabványosítás egyaránt ösztönzőleg hat az innovációra, valamint elősegíti a technológia elterjedését. Mivel a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok és a szabványosítás eltérő eszközökkel járul hozzá a közös célokhoz, kellő figyelmet kell szentelni a szellemi alkotások és a szabványosítás között fennálló kölcsönös kapcsolatnak.

A Bizottság azon a véleményen van, hogy a szabványoknak mindenki számára hozzáférhetőnek és végrehajthatónak kell lenniük, és a szabványosításra vonatkozó szellemi tulajdonhoz fűződő jogot a szabványosítási eljárás során oly módon kell figyelembe kell venni, hogy az egyensúlyt teremtsen a szabványokat felhasználók érdekei és a szellemi tulajdonnal rendelkezők jogai között. Az EK, az EFTA és az európai szabványügyi szervezetek együttműködéséről szóló általános iránymutatásokban[17] az európai szabványügyi szervezetek elkötelezték magukat annak biztosítására, hogy a szabványokat a piaci szereplők igazságos, ésszerű és diszkrimináció mentes feltételekkel használhatják függetlenül attól, hogy azok milyen szellemi alkotási jogot tartalmaznak. Jóllehet a szabványosításban érdekelt felek – többek között a hatóságok – gyakran ütköztek a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok és a szabványok közötti különbségekből adódó problémákba, főleg az informatikai és kommunikációs technológia (IKT) terén.

- A Bizottság arra ösztönzi az európai szabványügyi szervezeteket (ESO), hogy folytassák igazságos, ésszerű és diszkrimináció mentes politikájuk megvalósítását, valamint fejlesszenek ki a szabványok meghatározására vonatkozó eljárások során tapasztalható visszaélések megelőzésére szolgáló mechanizmusokat.

- A Bizottság egy tényfeltáró tanulmányt kezdeményez a szellemi alkotások tulajdonához fűződő jogok és a szabványok közötti kapcsolat elemzésére.

(8) Az erős európai szabványrendszer kulcsfontosságú eszköz az európai ipar, kormányok és állampolgárok számára. Az európai szabványügyi szervezetek (ESO) az európai szabványosítás alappilléreinek számítanak , és a megújításukra irányuló folyamatok különleges figyelmet érdemelnek. Az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet (ETSI) folytatja a 2004-es évi felülvizsgálattal foglalkozó magas szintű munkacsoport ajánlásainak megvalósítását, az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) és a Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (CENELEC) most kezdi meg az európai szabványosítás jövőbeli képére (FLES) vonatkozó első ajánlások megvalósítását. Ezek a kezdeményezések időben történnek. Az európai szabványügyi szervezetek (ESO) és tagjaik természetesen felelősek az előbbiekben leírt pontok reformfolyamatok keretében történő megvalósításáért.

A Bizottság arra ösztönzi az európai szabványügyi szervezeteket, hogy folytassák ambiciózus reformtörekvéseiket és tartsák szem előtt az alábbi pontokat: (a) Amennyiben célszerű, növelni kell az érdekelt felek bevonását az európai szintű, hivatalos szabványosítás irányításába (b) A szabványok meghatározásának felgyorsítása, a prioritások kijelölésében játszott kezdeményező szerep biztosítása az ipar és a felhasználók igényein alapuló, megoldásra váró témákban, valamint a kidolgozandó szabványügyi előírások típusának meghatározása a jelenlegi szabványkidolgozási folyamatok felülvizsgálatát teszi szükségessé. A Bizottság felszólítja az európai és nemzeti szabványügyi szervezeteket, hogy új szabványosítási tevékenységeik során – a nemzeti szintű előkészítő munka okozta késést elkerülendő – módszeresen az európai szintű szabványosítást részesítsék előnyben. (c) A technológiák konvergenciája és az IKT- alkalmazások további műszaki területekre való átterjedése szükségessé teszi az együttműködést a szabványügyi testületek között, melyek illetékességi területei hagyományosan elektrotechnikai, telekommunikációs és egyéb technológiák szerint különültek el. A Bizottság felkéri az európai szabványügyi szervezeteket, hogy hozzanak létre a közös műszaki testületekhez hasonló, szabványosítással foglalkozó műveleti struktúrákat az egymáshoz közeledő technológiai területeken. (d) Az európai identitást és az európai szabványosítást még jobban láthatóvá kell tenni Európán belül és kívül, valamint a világban. (e) A Bizottság a tagállamokkal együttműködésben figyelemmel kíséri és ösztönzi az európai szabványügyi szervezetek reformfolyamatát az európai szabványügyi szervezetekkel és az érdekelt felekkel folytatott folyamatos párbeszéd keretében. |

(9) Az európai szabványosítás hangsúlyainak az európai gazdaság és társadalom fejlődő igényeivel, valamint a nemzetközi politikai és gazdasági színtéren játszódó drámai változásokkal összhangban kell változnia. Azzal egyidőben, hogy a Bizottság együttműködésre szólítja a szabványosításban résztvevő valamennyi érdekelt felet a közleményben javasolt intézkedések megvalósítására, a jelen és a jövő kihívásai – a kialakulóban lévő globális környezetben – az európai szabványosítás tárgyának és szerepének alapos átgondolását követelik meg, amely jelenlegi jogalapjának naprakésszé tételével járhat.

A Bizottság létrehoz egy magas szintű szakértői csoportot, amelynek szerepe az európai szabványosítás jövőbeli hatályának és szerepének meghatározása, valamint az eljövendő évtizedre vonatkozó stratégiai ajánlások kidolgozása.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS TOVÁBBI INTÉZKEDÉSEK

A Bizottság elvárása szerint az európai szabványügyi testületek, az ipar és a szabványosításban érdekelt felek megvizsgálják a közleményben felvázolt intézkedéseket. A vonatkozó uniós kezdeményezések és párbeszédek útján a Bizottság megvitatja a tagállamokkal, az iparral, a szabványügyi testületekkel és más, jelentős érdekelt felekkel, hogyan lehet a legjobban elérni a közleményben felvázolt célokat. Az említett megbeszélések alapján a Bizottság frissíti az európai szabványosításra vonatkozó cselekvési tervet[18].

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT CÍME:

A Bizottság Közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának - A szabványosítás európai innovációt elősegítő szerepének növeléséről

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ GAZDÁLKODÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

2.1 Az áruk belső piaca és ágazati politikák2.2 Versenyképesség, iparpolitika, innováció és vállalkozói kedv

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (korábban: BA-tételek)), beleértve a következő megnevezéseket:

a) 02.03.04 Szabványosítás 02.01.04.02 Szabványosítás, Igazgatási kiadások b) 02.02.01 CIP (ENTR)

3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:

Állandó/ pénzügyi vonzat nélkül (nincs szükség a költségvetési források megnövelésére)

3.3. Költségvetési jellemzők:

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Tagjelölt országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |

020304 | nem kötelező | Diff. [19]/[20] | NEM | NEM | NEM | 1a. sz. |

020201 | nem kötelező | Diff/ | NEM | IGEN | IGEN | 1a. sz. |

02010402 | nem kötelező | nem diff. | NEM | NEM | NEM | 1a. sz. |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

(A bizottsági közleményben előirányzott tevékenységeket a már működő programok fedezik; a javasolt intézkedések bevezetése nem módosít a költségvetésen)

millió EUR (három tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 és később | Összesen |

Működési kiadások (020304 és 020201) |

CA 020201 Kötelezettségvállalási előirányzatok 020304 | 8.1. | a | 1,0 18,5 | 2,65 20,5 | 2,65 23,00 | 2,65 24,00 | 2,65 24,5 | 2,65 24,5 |

PA 020201 Kifizetési előirányzatok 020304 | b | 1,0 20,4 | 2,65 20,5 | 2,65 23,00 | 2,65 24,00 | 2,65 24,5 | 2,65 24,5 |

A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[21] (02010402) |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) 020304 | 8.2.4. | c | 0,3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 19,8 | 23,65 | 26,15 | 27,15 | 27,65 | 27,65 |

Kifizetési előirányzatok | b+c | 21,7 | 23,65 | 26,15 | 27,15 | 27,65 | 27,65 |

A referenciaösszegbe nem beletartozó igazgatási kiadások[22] |

Személyi és kapcsolódó kiadások | 8.2.5. | d | n.a. |

A referenciaösszegbe nem beletartozó, a személyi és kapcsolódó kiadásoktól eltérő kiadások | 8.2.6. | e | n.a. |

A fellépés indikatív összköltsége |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 19,8 | 23,65 | 26,15 | 27,15 | 27,65 | 27,65 |

TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 21,7 | 23,65 | 26,15 | 27,15 | 27,65 | 27,65 |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

( A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.

4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás

( A javaslatnak nincs kihatása a bevételre

4.2. Teljes munkaidős egyenértékben kifejezett személyi állomány (beleértve a tisztviselőket, az ideiglenes és a külső személyi állományt) – a részleteket lásd a 8.2.1. pontnál

Éves szükségletek | n. év | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 és később |

A személyi állomány teljes létszáma | n.a. |

A javaslat nincs kihatással a személyi állományra

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célok

A közleményben közzétett tevékenységek támogatását a közösségi költségvetésből kell biztosítani:

a) A 20304 „Szabványosítás” és a 02010402 „Szabványosítás, igazgatási kiadások” költségvetési tételből támogatandó tevékenységek :

* szabványosítási programok felállítása és végrehajtása a fenntartható iparpolitika és a vezető piacok támogatására (fenntartható konstrukció, e-egészsségügy, biotechnológián alapuló védőtextília-termékek, újrahasznosítás, megújuló energia stb.)

* az európai szabványosítás elismertségének növelése, kiváltképp a stratégiailag fontos piacokon

* a technológiai megfigyelés és segélynyújtás (helpdesk) megvalósítása az európai szabványügyi testületek hatáskörébe utalt tevékenységeken keresztül

b) A 020201 - CIP (ENTR) költségvetési tételtből támogatandó tevékenységek : az európai kkv-ket a szabványosítás terén képviselő szervek koordinációs munkájának fokozott pénzügyi támogatása A 2007. december 10-i bizottsági határozat 1 millió EUR összeget irányzott elő a 2008-as versenyképességi és innovációs program számára. Az ezt követő években a kifizetési előirányzat összegét tovább kell növelni, legfeljebb 2,65 millióra (indikatív összeg).

A fent említett [a) és b)] tevékenységek támogatása a meglévő többéves pénzügyi programozás módosítása nélkül, a fent említett költségvetési tételek közti forrásátcsoportosítás útján valósul meg.

5.2. A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

A közösségi társfinanszírozással a szabványosítási szerveknek lehetőségük lesz az előírt határidőn belül felállítani a szükséges európai szabványokat.

A technológiai megfigyelésre és segítségnyújtásra irányuló tevékenység társfinanszírozása által lehetőség nyílik a szabványosítás terén egy technológiai megfigyelésre épülő európai infrastruktúra létrehozására és fenntartására, valamint a szabványosítás terén elért kutatási eredmények jobb hasznosítására.

A kkv-knek nyújtott fokozott pénzügyi támogatás következtében az európai kkv-k egyre nagyobb mértékben vesznek majd részt az európai és a nemzetközi szabványosítás terén végzett tevékenységekben, aminek következtében a kkv-ket képviselő szervek fokozott együttműködést fejthetnek ki nemzeti szinten.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve az azzal összefüggő mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

A fent említett tevékenységek célja, hogy elősegítsék az a nemzetközi és európai szabványok felállítását és érdekelt felek általi használatát az innováció szempotjából kulcsfontosságú területeken. Az érdekelt felek −többek között a kkv-k − időben történő bevonása és hozzájárulása jótékony hatással lesz az európai ipar versenyképességének növelésére. Mutatók : a megfelelő szabványosítási programok végrehajtása; a szabványok közzététele; a kutatási eredmények függvényében a szabványosítás kiterjesztése új területekre.

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

( Központosított irányítás

( közvetlenül a Bizottság által

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

6.2. Értékelés

6.2.1. Előzetes értékelés

A tevékenységek előzetes értékelését az adott tevékenységre vonatkozó pénzügyi szabályozásnak megfelelően végzik el.

6.2.2. Az időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)

Nem alkalmazandó

6.2.3. A jövőbeni értékelések feltételei és gyakorisága

A 2006.10.24-i 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat 6. cikke (2) bekezdése értelmében 5 évenként.

7. csalás elleni intézkedések

Az 1673/2006/EK határozat 7. cikkének megfelelően.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

n.a.

8.2. Igazgatási kiadások

8.2.1. Személyi állomány létszáma és típusa

Foglalkoztatás jellege | A fellépés kezelésére a meglévő és/vagy pótlólagos állományból kirendelendő létszám (álláshelyek száma/teljes munkaidős egyenérték) |

n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év |

Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[23] (XX 01 01.) | A*/adminisztrátor | n.a. |

B*, C*/asszisztens | n.a. |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[24] | n.a. |

A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[25] | n.a. |

ÖSSZESEN |

8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása

n.a.

8.2.3. A – jogszabályban meghatározott – személyi állomány eredete

8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)

millió EUR (három tizedesjegyig)

Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | 2008. év | 2009. év | 2010. év | 2011. év | 2012. év | 2013. év és később | ÖSSZESEN |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás | 0,3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |

- belső |

- külső |

Teljes technikai és igazgatási segítségnyújtás |

8.2.5. A referenciaösszegbe nem beletartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (három tizedesjegyig)

A személyi állomány fajtája | n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és később |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | n.a. |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (adja meg a költségvetési tételt) | n.a. |

Személyi és kapcsolódó – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – költségek összesen | n.a. |

Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak

n.a.

Számítás – A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány

n.a.

8.2.6. A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások millió EUR (három tizedesjegyig) |

n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és később | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01 – Kiküldetések | n.a. |

XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák | n.a. |

XX 01 02 11 03 – Bizottságok[27] | n.a. |

XX 01 02 11 04 – Tanulmányok és konzultációk | n.a. |

XX 01 02 11 05 – Információs rendszerek | n.a. |

2 Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) | n.a. |

3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) | n.a. |

A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – igazgatási kiadások összesen | n.a. |

Számítás – A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások

[1] http://www.eu2006.fi/news_and_documents/conclusions/vko50/en_GB/1165932111543/

[2] Az Európai Parlament Az ismeretek átültetése a gyakorlatba: széles körű innovációs stratégia az Európai Unió számára című közleményről szóló, 2007. május 24-i állásfoglalása:

[3] „Az ismeretek átültetése a gyakorlatba: széles körű innovációs stratégia az Európai Unió számára” COM(2006) 502 végleges

[4] „Az iparpolitika félidős felülvizsgálata: Hozzájárulás az EU növekedési és munkahely-teremtési stratégiájához” COM(2007) 374.

[5] CEN az ágazatok nagy részében, CENELEC az elektromos műszaki területen, ETSI a távközlésben

[6] IEC az eletro-technikai területen, ITU a távközlésben és ISO a többi terület nagy részén, de a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet is, a Codex Alimentarius, UN-CEFACT, stb.

[7] HL L 204, 1998.7.21., 37.o.

[8] COM(2004)674 Az európai szabványosítás európai politikák és jogalkotás keretében betöltött szerepéről

[9] COM(2004)38, az ETAP, az Európai Unió környezettechnológiai cselekvési tervének bevezetése

[10] COM(2007) 860 „Vezető piacok – egy kezdeményezés Európa számára”

[11] Mint például e-egészségügy, fenntartható építkezés, valamint újrahasznosítás és megújuló energiaforrások

[12] A témában különösen jelentősnek számít a SEC 2007 (280) Guide on dealing with innovative solutions in public procurement, and ongoing Europe Innova networks http://www.europe-innova.org (útmutató az innovatív közbeszerzési eljárásokhoz, és a működő Europa Innova hálózatok)

[13] Rádiófrekvenciás azonosítás (radio frequency identification RFID)

[14] http://ec.europa.eu/enterprise/ict/policy/standards/piper/full_report.pdf

[15] COM (2007)581 „Az európai érdek: Siker a globalizáció korában”

[16] KTF: Kutatás és technológiai fejlesztés:

[17] A 2003. március 28-án aláírt, a CEN, CENELEC és az ETSI, valamint az Európai Bizottság és az Európai Szabadkereskedelmi Társulás közötti együttműködésről szóló általános iránymutatások, HL EU C 91, 2003.4.16. 7.o.

[18] http://ec.europa.eu/enterprise/standards_policy/action_plan/index.htm

[19] Differenciált előirányzatok

[20] Nem differenciált előirányzatok, a továbbiakban: NDE.

[21] A(z) xx. cím xx 01 04. jogcímcsoport alá tartozó kiadások.

[22] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoporton kívüli kiadások.

[23] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[24] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[25] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.

[26] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó hivatal(ok)ra vonatkozó pénzügyi kimutatásra.

[27] Adja meg a bizottság típusát és azt a csoportot, amelyikhez tartozik.