Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Véleménye „Ipari szerkezetváltás, területfejlesztés és vállalati felelősség”

(2009/C 175/11)

2008. január 17-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy Eljárási Szabályzata 29. cikkének (2) bekezdésével összhangban saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

Ipari szerkezetváltás, területfejlesztés és vállalati felelősség.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága (CCMI) 2008. november 18-án elfogadta véleményét. (Előadó: Antonello PEZZINI, társelőadó: Bernard GAY.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. december 3–4-én tartott, 449. plenáris ülésén (a december 3-i ülésnapon) 168 szavazattal 1 ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1. Következtetések és ajánlások

1.1 Az EGSZB a lisszaboni és a göteborgi stratégia összefüggésében alapvetőnek tartja a helyi hálózatoknak, vagy más szóval az állami és magánszereplők, struktúrák és infrastruktúrák organikus csoportjainak fejlesztését, amelyek helyi fejlesztésekre irányuló kezdeményezéseiben a jólét és a versenyképesség magas színvonala párosul a kiterjedt társadalmi és környezetvédelmi felelősséggel. Ez alapvetően olyan folyamat, amely meghatározza a terület minden pontján az együttműködések eredményeit.

1.2 Az EGSZB erőteljesen szorgalmazza a „szociálisan felelős régiók”kialakítására vonatkozó közösségi kezdeményezést. A szociálisan felelős régiókat meghatározhatjuk úgy, mint az alulról jövő demokrácia célkitűzéseinek összekapcsolását azokkal az elképzelésekkel, melyek arra ösztönzik a közigazgatást és az összes állami és magánszereplőt, hogy vállalják a felelősséget; mindezt azért, hogy kialakítható legyen a helyi erőforrások legjobb felhasználását célzó integrált stratégia a versenyképesség javítása érdekében.

1.3 Az EGSZB nyomatékosan kéri, hogy a „szociálisan felelős régiók” kezdeményezést egészítsék ki egy olyan európai cselekvési tervvel, amelynek céljai a következők:

1.4 Az EGSZB úgy véli, hogy a „szociálisan felelős régiók” közösségi kezdeményezés (1) és a hozzá kapcsolódó cselekvési terv nyomon követésének keretében

1.5 Az EGSZB határozottan támogatja az alulról épülő demokráciát, amely bevonja a régiók politikai, gazdasági és társadalmi szereplőit azokba az intézkedésekbe, melyek célja az életminőség javítása, valamint a versenyképesség és a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődés ösztönzése az EU régióiban.

1.6 Úgy véli, hogy a legnagyobb befektetésekre egy közös innovatív és részvételi kultúra kialakításához van szükség. Az érintett regionális közösségek egészében, illetve a különböző tevékenységi ágak érdekeit képviselő szereplőkben és intézményekben kell felmerülnie a demokratikus értékekre való igénynek. Ebben a kontextusban a vállalkozásra mint olyan közösségre kell tekinteni, amely gazdagságot hoz létre a régió társadalmának fejlődése érdekében.

1.7 Ezzel kapcsolatban az EGSZB a 2008. március 13–14-i Európai Tanács megállapításainak gyors végrehajtására szólít fel, melyek (i) a helyi és regionális szintnek a növekedésben és a munkahelyteremtésben játszott kulcsszerepére mutattak rá, valamint (ii) kiemelték az összes politikai, gazdasági és társadalmi szereplő helyi/regionális kormányzási képességei javításának fontosságát.

1.8 Az EGSZB szilárd meggyőződése, hogy Európának a szociálisan felelős régiók kiválósági központjává (2) kell válnia, az EMAS sikereire és a vállalatok társadalmi felelősségvállalására építve, s eközben kitágítva referenciakeretét a regionális dimenzióra. A cél annak biztosítása, hogy a felelősség közös öröksége a munkaadók számára állandó tényező maradjon; utóbbiaknak hálózatokra és klaszterekre van szükségük, és teljes mértékben be kell őket vonni a regionális stratégiai fejlesztés makroökonómiai folyamatába.

1.9 Az EGSZB ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy a mikro- és kisvállalkozásoknak és a szociális gazdaságnak – széles körű és jelentős tapasztalatával – támogatásra, szakértelemre és a hitelekhez és mikrohitelekhez való könnyebb hozzáférésre van szüksége annak érdekében, hogy kialakulhasson egy a környezetet, a régiót és annak lakóit jobban tiszteletben tartó vállalkozásvezetés.

1.10 Az EGSZB szerint a közösségi „szociálisan felelős régiók” kezdeményezésnek és ennek cselekvési tervének elő kellene mozdítania a helyi strukturált szociális párbeszédet, és ezzel egy időben ösztönöznie kellene a helyi intézmények közötti testvérkapcsolatok kialakítását, különösen a határokon átnyúló régiók esetében. Az erősebb partnerségek várhatóan támogatják a különböző teljesítményi szintet mutató, jelenleg gyakran egymással versengő regionális önkormányzatok átfogó kapacitásépítését, szakértelmét és teljesítményét.

1.11 Az EGSZB végül hangsúlyozza a többszintű kormányzási rendszer jelentőségét, hiszen az biztosítja a koordináció magas szintjét annak érdekében, hogy ne válasszuk szét azt helyi szinten, amit az egységes piac összekapcsolt, elkerülve ezzel e regionális széttöredezettséget és diszkriminációt, ami tovább gyengítené az európai gazdaságot a nemzetközi piacokon.

2. Bevezetés

2.1 Az Európai Unió Tanácsának elnöksége által a területi párbeszédről 2008. március 4-én megrendezett konferencia a kohéziós politika prioritásaként emelte ki a helyi és regionális közösségek szerepvállalását a felülvizsgált lisszaboni célkitűzések teljesítésében.

2.2 E véleménnyel az EGSZB a régiók és a politikai, gazdasági és társadalmi szereplők közötti kapcsolat meghatározására törekszik, a lisszaboni stratégia végrehajtása és a tudásalapú gazdaság belső és nemzetközi piacon történő kiépítése érdekében.

2.3 Abból indulunk ki, hogy javítani kell azt a képességet, amellyel elébe lehet menni a gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi változásoknak, a szociálisan felelős régiók (3) létrehozását elősegítő szereplők megszervezését, valamint a vállalkozások, a közigazgatás, a szociális partnerek és mindazok felelősségének meghatározását, akik versenyképesebbé tehetik a régiókat egy dinamikus, befogadó, kohéziós jellegű európai szociális modellre koncentrálva (4).

Összetételüktől függően a regionális gazdaságok kisebb vagy nagyobb mértékben lehetnek kitéve a nemzetközi versenynek. A GDP (illetve hozzáadottérték-) mutató mára két okból is alkalmatlanná vált a régiók gazdagságának tükrözésére. Ebben az összefüggésben az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság „Zöld könyv a területi kohézióról – Előnyt kovácsolni a területi sokféleségből” című dokumentumának (5) közelmúltbeli megjelenését. Erről a zöld könyvről vélemény fog készülni.

2.4.1 Először is nem minden munkavégzésből vagy tőkéből származó, a piac termelőerői által kifizetett jövedelem gazdagítja az eredeti régiót – egyes forrásokat „exportálnak”.

2.4.2 Másodsorban, és főként, mert a régiók a termelőerőktől eltérő forrásokból is hozzájutnak pénzhez (közalkalmazotti fizetések, nyugdíjak, a turisták által elköltött, nem munkából származó jövedelem, a máshol dolgozó személyek jövedelme, nyugdíjon kívüli szociális juttatások stb.).

Az egyre differenciáltabb irányítási eszközök folyamatosan szélesedő köre áll a kormányzati szervek és a vállalkozások rendelkezésére a fenntartható fejlődésre irányuló programok és politikák támogatása érdekében, mindenekelőtt:

2.5.1 Szabályok/előírások

2.5.2 Struktúrák

2.5.3 Megállapodások

2.6 Az EGSZB úgy véli, létfontosságú feladat e jogszabályok, jogi és önkéntes eszközök végrehajtásának megerősítése, kiegészítése és koordinálása, a célkitűzések, célok, mutatók és részvételi szintek összehangolása érdekében, hogy a közös munka gyümölcseként hatékony, tényleges eredményeket kapjunk.

2.7 A 2007-es Lipcsei Charta (9) és az EGSZB által is véleményezett (10) uniós területfejlesztési menetrend előkészületei jegyében egyre nagyobb figyelmet kapott a területi kohézió kérdése:

2.8 A területfejlesztési menetrend olyan stratégiai keret, amely a lisszaboni és a göteborgi stratégiának megfelelő irányba állítja a regionális fejlesztési politikákat.

2.9 Az EGSZB az ipari szerkezetváltás területi irányításáról szóló véleményében (12) kiemelte, hogy „a területi identitás kiaknázása a közös értékekhez való csatlakozás, azok elismerése és a velük szemben tanúsított empátia elegye, mindezt egy mindenki által osztott perspektivikus elképzelés foglalja keretbe”. Sürgette ezenkívül a szociálisan felelős régiók fejlesztésére irányuló integrált területi koncepciót és irányítási stratégiát. Úgy vélte, hogy e stratégiának különösen a következőkre kellene irányulnia:

A szinergiák biztosítására, valamint az átfedések és inkonzisztenciák elkerülésére irányuló szoros koordináción kívül e kezdeményezéseknek a következőkre van szükségük a helyi, regionális, nemzeti és európai hatóságok részéről:

2.10.1 E folyamatnak erősítenie kellene a politikai és közigazgatási döntéshozók készségeit és kompetenciáit is annak érdekében, hogy biztosíthatóak legyenek az elvárt stabil feltételek a hosszú távra szóló beruházások régióba történő vonzásához, valamint a mikro- és kisvállalkozások tartós fejlődéséhez.

Az EGSZB nagy jelentőséget tulajdonít annak a folyamatnak, amelyet a régióknak végig kell járniuk, mielőtt „szociálisan felelős régiónak” nevezhetik magukat (15).

2.11.1 Erre akkor kerülhet sor, ha egy régió a részvételi demokrácia révén sikeresen integrálja a szociális és környezetvédelmi törekvéseket gazdasági döntéseibe, modelljeibe és elveibe, ezáltal serkentve a versenyképességet, a bevált gyakorlatokat és az érintettek által az innováció és a versenyképesség fokozásáról folytatott társadalmi párbeszédet.

3. Alulról épülő demokrácia a versenyképes, fenntartható fejlődés szolgálatában

3.1 Az EU-s régiók életminőségének javítása és versenyképes, fenntartható társadalmi-gazdasági fejlődése érdekében az EGSZB szerint fejleszteni kell az alulról épülő demokráciát, melynek a régiók politikai, gazdasági és társadalmi szereplőit is be kell vonnia. A különböző állami és magánszereplőknek közösen kellene dolgozniuk e régiók erős és gyenge pontjainak, valamint a vállalkozásokkal és a munkahelyteremtéssel kapcsolatos növekedési kilátásainak felmérésében.

3.2 Az európai kormányzási rendszer alappillérét alkotó alulról épülő demokrácia formái és folyamatai erőteljesen változnak az eltérő nemzeti kontextusoknak megfelelően, de alapelemeik minden esetben a következők:

3.3 A regionális fejlesztés az alulról épülő demokrácia maradéktalan végrehajtását, egyúttal azonban strukturált, a fejlesztés irányítására alkalmas helyi irányítást igényel (21).

3.4 A jó regionális kormányzásnak elsősorban az együttműködési és partnerségi folyamatok minden formájának elősegítésére kell irányulnia – „kölcsönösen nyertes” alapon – maguk a vállalkozások, illetve a vállalkozások és a kollektív érdekek között.

3.5 A demokratikus regionális irányítás decentralizált, befogadó jellegű döntéshozatali folyamat, amelynek az EGSZB szerint az átláthatóság és a felelősség elvén kell alapulnia, és olyan részvételi koncepción, amely együtt jár a hosszú távú fejlesztésre irányuló közös stratégiai elképzelés elemzésével, meghatározásával, végrehajtásával és irányításával.

3.6 Egy többszintű partnerségi rendszerben az EGSZB véleménye szerint alapvetően fontos a lentről felfelé (bottom-up) és fentről lefelé (top-down) irányuló folyamatok optimális kombinációja: a két folyamat közötti egyensúly a siker előfeltétele.

3.7 Az EGSZB szerint az innovációs és részvételi kultúra fejlesztése jelentős beruházásokat igényel, mivel a demokratikus értékek iránti igénynek az érintett regionális közösségek összességétől és a különböző szektorok érdekeit képviselő szereplőktől és intézményektől kell erednie.

Az EGSZB szilárd meggyőződése, hogy az EU régióinak fejlesztéséhez a „szociálisan felelős régió” koncepcióján alapuló és a specifikus regionális potenciál optimalizálását célzó, hatékony, fenntartható fejlesztési stratégiákra van szükség.

3.8.1 Az EGSZB megismétli a témáról kiadott közelmúltbeli véleményének észrevételeit (22).

4. Közösségi szintű törekvés a „szociálisan felelős régiók” kialakítására

Az EGSZB erőteljesen szorgalmazza a „szociálisan felelős régiók”kialakítására vonatkozó közösségi kezdeményezést, amely egyesíti az alulról jövő demokrácia célkitűzéseit, a széles körű részvételre alapuló, innovatív kultúrát, a nemzeti és közösségi lisszaboni menetrend kereteibe illeszkedő hatékony regionális irányítást, valamint egy olyan többrésztvevős, multiszektoriális partnerséget, amely képes megerősíteni a régió vonzerejét és versenyképességét a nemzetközi piacon, előre jelezni az ipari változásokat és növelni a helyi társadalmi tőkét.

4.1.1 A „szociálisan felelős régiók” kezdeményezés elsődleges szerepe annak biztosítása, hogy az európai, a nemzeti, a regionális és a helyi szinten hozott intézkedések koordináltak és következetesek legyenek.

4.2 Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy a „szociálisan felelős régiók” kezdeményezést ki kellene egészíteni egy valódi európai cselekvési tervvel, amelynek céljai a következők:

4.3 Az EGSZB szerint a „szociálisan felelős régió” kezdeményezésnek – és az ahhoz kapcsolódó cselekvési tervnek – a 2.7. pontban említett önkéntes és szabályozási eszközöket koherens rendszerbe kell ötvöznie és koordinálnia, ahol minden szektor – a pénzügyi és helyi közszférát is beleértve – alapvető felelősséget visel a növekedési és munkahelyteremtési helyi stratégiák célkitűzéseinek teljesítésében a nemzeti és európai stratégiák összefüggésében.

Az EGSZB szerint a CSR-nek (26) e nyílt koordinációs keret önkéntes részének kell maradnia, amelyet a közös, mindenki által osztott vízió légköre nagyban megkönnyít és támogat, különös tekintettel a helyi fejlődés gerincét alkotó mikro- és kisvállalkozásokra.

4.4.1 A „szociálisan felelős régió” kezdeményezésnek egy közös identitás köré ki kell fejlesztenie az innovációt támogató részvételi kultúra tág személyes és etikai értékrendszerét, amelynek nem szabad kizárólag a munkáltatók szintjén maradnia, hanem a régió valamennyi köz- és magánszereplőjében, a regionális és interregionális hálózatokban, klaszterekben/körzetekben meg kell jelennie.

4.5 A regionális„tanulási közösségeknek” olyan interaktív, távoktatási struktúráknak és infrastruktúráknak kell lenniük – az e-kormányzástól és az IDABC platformtól (27) kezdődően, amelyek összeurópai adminisztratív szolgáltatásokat nyújtanak valamennyi hatóságnak, vállalkozásnak és egyénnek, az európai közigazgatás, illetve a közigazgatási szervek és a szervezett civil társadalom közötti kapcsolatok javítása érdekében.

Az EGSZB szilárd meggyőződése, hogy Európának a szociálisan felelős régiók kiválósági központjává kell válnia, az EMAS sikereire és a vállalati társadalmi felelősségvállalásra építve, eközben kitágítva a regionális dimenzió referenciakeretét.

4.6.1 A valóban hatékony regionális stratégiai fejlesztések nem függhetnek politikai tényezőktől (pl. helyhatósági választások), hanem a régió valamennyi hatalmon és ellenzékben lévő politikai erejével együtt kell működniük, kiépítve a választók és/vagy választott képviselőik állandó közös felelősségtudatát.

A mikro- és kisvállalkozásoknak szakértők bevonásával segítséget kell nyújtani az egyszerű nyelvezet és eljárások bevezetéséhez, a hitelhez és mikrohitelhez jutás megkönnyítéséhez, ezáltal a környezetet, a régiót és társadalmi tőkéjét tiszteletben tartó vállalkozás-irányításhoz.

4.7.1 Ezen túlmenően a szociális-gazdasági vállalkozásoknak szerepük van a szociálisan felelős régiók fejlesztésében, mivel előmozdítják a társadalmi kohéziót és fenntarthatóságot, nyereséget osztanak szét tagjaik között és részvételen alapuló, demokratikus irányítást gyakorolnak.

4.8 A helyi iskolákat, egyetemeket és kutatóintézeteket regionális és interregionális kiválósági hálózatokban kell összekapcsolni – a Hetedik Kutatási, Technológiai Fejlesztési És Demonstrációs Keretprogramban szereplő Kapacitás programnak, illetve az Oktatás és Képzés 2010 programnak megfelelően – a helyi létesítményeknek megfelelő tehetségeket és képzéseket biztosítva, amelyek gyakran hiányoznak a kisvállalkozásokból, jóllehet szükségesek a regionális fejlesztési stratégiák sikerességéhez.

4.9 Az EGSZB szerint a közösségi „szociálisan felelős régiók” kezdeményezésnek elő kellene mozdítania a helyi strukturált szociális párbeszédet is, és ösztönöznie kellene a helyi intézmények közötti ikerintézményi projekteket az erőteljesebb kapacitásépítési partnerségek ösztönzése érdekében a különböző teljesítményszintű regionális önkormányzatok között. Egy új charta elkészítése a „szociálisan felelős régiók 21” vonatkozásában ugyancsak növelhetné az összhangot és a hatékonyságot.

4.10 Végezetül az EGSZB az értékelési, benchmarking és nyomon követési tevékenység bevonását szorgalmazza a „szociálisan felelős régió” kezdeményezésbe, adatbázist hozva létre a régiók egy főre jutó jövedelméről, és kétévente jelentést nyújtva be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az EGSZB-nek.

5. A nemzeti hatóságok hozzájárulása

5.1 A tagállamoknak egységesen kellene alkalmazniuk a rendelkezéseket az uniós belső piac egységének megőrzése érdekében, valamint támogató és visszatartó mechanizmusokat kellene alkalmazniuk. A nemzeti hatóságokra a következő feladatok várnak többek között:

5.2 A regionális és helyi önkormányzatokra a következő feladatok várnak:

5.3 A regionális, illetve helyi önkormányzatoknak prioritásnak kell tekinteniük a bevált gyakorlatok cseréjét és az interregionális hálózatokat, valamint a közös, mindenki által osztott víziók meghatározására szolgáló megfelelő foresight mechanizmusokat.

6. A vállalkozások hozzájárulása: a vállalkozásoknak felelősen kell cselekedniük régióikkal szemben

6.1 Az EGSZB úgy véli, hogy – a bürokrácia növelése nélkül – a vállalkozásoknak segítségre van szükségük ahhoz, hogy új életre keltsék a helyi hálózatokat, melyeknek hajtóerői és integráns részei:

7. Eredmények a helyszínen: sikertörténetek

7.1 Több európai kezdeményezést és politikát indítottak útjára a szociálisan felelős regionális fejlesztés kihívásának megválaszolására az EU-ban, valamint annak érdekében, hogy ismertebb és elismertebb legyen az uniós politikák területi dimenziója. Ezekről a kezdeményezésekről a CCMI honlapja (http://www.eesc.europa.eu/sections/ccmi/index_fr.asp) számol be, csakúgy mint a 2008. szeptember 25-én Lille-ben tartott meghallgatásról, mely e vélemény előkészítő munkáinak keretében zajlott le (lásd az erre a véleményre vonatkozó hivatkozást).

(1) Vö. 1.2. pont.

(2) Uo.

(3) Vö. 1.2. pont.

(4) „…az európai szociális modellnek minden európai polgár számára a demokratikus, zöld, versenyképes, szolidáris és szociális szempontból befogadó jóléti térség elképzelését kell jelentenie.” (Az EGSZB véleménye: Társadalmi kohézió: az európai szociális modell részletes kidolgozása, HL C 309., 2006.12.16., 119. o.).

(5) COM(2008) 616 végleges.

(6) Azoknak a tagállamoknak a listája, amelyeknek törvényhozása már alkalmas az EGTC-k létrehozására elérhető a Régiók Bizottságának honlapján (az „Activities/Events” címszó alatt).

(7) Új foglalkoztatási lehetőségek felfedezése és kialakítása a szociális partnerek támogatásával.

(8) Vö. HL L 145., 2008.6.4., 2008. április 23-i 450/2008/EK rendelet.

(9) Ld. a Fenntartható Európai Városok Lipcsei Chartáját, 2007. május 25.

(10) Ld. a Területfejlesztési menetrendről szóló véleményt, HL C 168., 2007.7.20., 16–21 o.

(11) Ld. a következő véleményt: Az ipari szerkezetváltás területi irányítása: a szociális partnerek szerepe és az innovációs és versenyképességi keretprogram hozzájárulása, HL C 318., 2006.12.23., 12–19 o.

(12) Lásd az előző lábjegyzetet.

(13) Ld. a következő véleményt: Szerkezetátalakítások és foglalkoztatás – A szerkezetátalakítások előkészítésével és nyomon követésével a foglalkoztatás fejlesztéséért: az Európai Unió szerepe, COM(2005) 120 végleges, HL C 65., 2006.3.17., 58–62 o.

(14) Ld. a következő véleményt: A városi környezetre vonatkozó tematikus stratégia, COM(2005) 718 végleges – SEC(2006) 16, HL C 318., 2006.12.23., 86–92 o.

(15) Ld. a Tanács megújult stratégiáját (10117/06 sz. dokumentum, 2006.6.9., 29. és 30. pont).

(16) Lásd például a regionális szociális párbeszéddel foglalkozó bizottságokat Lengyelországban.

(17) SWOT = Erősségek, Gyengeségek, Lehetőségek és Fenyegetések elemzése (Strengths, Weaknesses, Opportunities and Threats analysis).

(18) „A foresight szisztematikus és részvételi folyamat, jövővel kapcsolatos információk feltárására és közép-, illetve hosszú távú elképzelések kialakítására irányuló eljárás”.

(19) EMAS = Öko-Menedzsment és Auditálási Rendszer.

(20) Lásd az Európai ipari körzetek és az új tudáshálózatok c. EGSZB-véleményt (HL C 255., 2005.10.14., 1–13 o.).

(21) Ld. az OECD Területi Kitekintését – 2001-es kiadás.

(22) Ld. Az ipari szerkezetváltás területi irányítása (…): tárgyában készült véleményt (lásd a 11. lábjegyzetet).

(23) EGTC: közösségi szintű együttműködési eszköz, mely lehetővé teszi az együttműködési csoportosulások számára a Közösség által társfinanszírozott területi együttműködési projektek megvalósítását vagy pedig területi együttműködési intézkedések tagállami kezdeményezésre történő meghozatalát – 1082/2006/EK rendelet (HL L 210., 2006.7.31.)

(24) Eurorégiók: a határokon átnyúló együttműködés struktúrái egy vagy több különböző uniós és/vagy szomszédos ország között a közös érdekek határokon átnyúló előmozdítása és a határos közösségek közös javára történő együttműködés érdekében.

(25) Lásd az Európai ipari körzetek és az új tudáshálózatok EGSZB-véleményt (HL C 255., 2005.10.14.).

(26) Lásd a következő véleményeket: A növekedési és munkahely-teremtési partnerség megvalósítása: Európa mint kiválósági központ a vállalatok társadalmi felelőssége terén (COM(2006) 136 végleges), HL C 325., 2006.12.30., 53–60 o., és A vállalatok társadalmi felelőssége európai keretének elősegítéséről szóló zöld könyv (COM(2001) 366 végleges), HL C 125., 2002.5.27., 44–55 o.

(27) IDABC = Összeurópai E-Kormányzati Interoperábilis Szolgáltatások Az Állami Szervek, a Vállalkozások és a Polgárok Részére; Ld. az EGSZB véleményét: HL C 80, 2004.3.30., 83. o.

(28) Vélemény a következő tárgyban: Az adóügyi szabályozás területi jellegének hatása az ipari szerkezetváltásra, HL C 120., 2008.5.16., 51–57 o.

(29) A Tanács 1997. március 3-i 97/11/EK irányelvével és a 2003. május 26-i irányelvvel módosított 85/337/EGK irányelv.

(30) Lásd a 2001/42/EK irányelvet. A stratégiai környezeti vizsgálatról szóló irányelv célja, hogy biztosítsa az egyes tervek és programok környezeti következményeinek azonosítását és értékelését – különösen területi dimenziójuk tekintetében – előkészítésük során és elfogadásukat megelőzően.

APPENDIX I

to the opinion on „Industrial change, territorial development and responsibility of companies”

(CCMI/055)

Report on the hearing held in Lille on 25 September 2008, at the headquarters of the Nord-Pas de Calais Regional Council

Under the French presidency of the European Union, the European Economic and Social Committee's Consultative Commission on Industrial Change (CCMI) and the Nord-Pas de Calais (NPdC) Regional Council organised a hearing on Industrial change, territorial development and responsibility of companies (subject of the opinion for which this is the appendix), which took place in the regional council's hemicycle. The hearing was attended by over 90 key guests from 12 European countries and high-level local and regional bodies, both public and private, together with representatives from three of the European Commission's directorates-general.

With the participation of the regional council president, Daniel Percheron, the CCMI president, Joost van Iersel, the study group president, Martin Siecker, the rapporteur, Antonello Pezzini, and the co-rapporteur, Bernard Gay, promoter of this important initiative, a wide-ranging and animated debate was held on regional and local development, governance, the revitalisation of production, the need for shared views of future trends, sectoral and inter-sectoral prospects for the growth of competitive employment, and mechanisms for active democracy through the development of a participatory culture in an area successfully combining an adequate level of wellbeing with the duties which are an integral part of social responsibility.

In our globalised economy, territorial development and industrial change are closely connected and interdependent. The opinion aims to take a territorial approach to assessing the prospects for socio-economic change, focusing primarily on the development strategies designed by local and regional bodies and on the centres of competence set up by private and public stakeholders. The analysis thus focuses on the regions' capacity to cope with and adapt to irreversible changes through collective responsibility-sharing systems, taking into account the concept of corporate societal responsibility.

NPdC is considered a region with a rich fund of experience in these fields and the CCMI therefore asked it to cooperate in organising a hearing in Lille. The two organisations pooled their resources with a view to taking stock of the experiences of regional development stakeholders and noting their proposals for harmonious regional development.

Listening to the problems, solutions and experiences outlined by the most qualified representatives of the „real world” in the NPdC region (businessmen, presidents of business clubs and hubs of competitiveness, trade unions and representatives of the social economy, universities, the professions and public administration at various levels) and the wide-ranging exchange of ideas which ensued led to the identification of innovative strategies and key priorities which, alongside the generous hospitality of the NPdC regional council and the friendly relations established during the hearing, forged strong contacts with a profound impact on the CCMI's work.