EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2016.9.28. COM(2016) 636 draft

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI TANÁCSNAK ÉS A TANÁCSNAK

Hatodik jelentés a migránsok EU-n belüli áthelyezéséről és áttelepítéséről



1Bevezetés A migránsok folyamatos és kivételes EU-ba történő áramlására tekintettel 2015 szeptemberében a Tanács két jogilag kötelező határozatot fogadott el, amelyek 106 000 személy Görögországból és Olaszországból – a két legnagyobb nyomás alatt álló tagállamból – történő szükséghelyzeti áthelyezési mechanizmusának létrehozását hozták létre. A határozatok az európai projekt központi elemét jelentő szolidaritás alapelvét fejezik ki. Egyidejűleg a globális migrációs válság átfogó kezelése érdekében, valamint az egyformán érintett harmadik országokkal való szolidaritás kifejezéseként 2015. július 20-án a tagállamok – a dublini társult államokkal együtt – 22 504 nemzetközi védelemre szoruló személy Közel-Keletről, Afrika szarvából és Észak-Afrikából történő áthelyezéséről állapodtak meg. Újszerűsége és az alapjául szolgáló program összetett jellege miatt az áthelyezési mechanizmus teljes körűvé válásához némi időre volt szükség. Olaszország, Görögország és az áthelyezési céltagállamoknak új struktúrákat és eljárásokat kellett létrehozniuk, kapacitást és kölcsönös bizalmat kiépíteniük, valamint a befogadási feltételeket javítaniuk az áthelyezés előnyeit élvező nagyszámú menedékkérő elhelyezéséhez. Most, egy évvel a második tanácsi határozat hatálybalépését követően, az áthelyezés működőképessé tételéhez szükséges alapok lefektetésre kerültek és számos területen jelentős előrelépés valósult meg. Az uniós fogadóállomások elkészültek és az uniós fogadóállomásokon alapuló koncepció végrehajtása folyamatban van az uniós fogadóállomásnak névlegesen kijelölt területeken túl is. A tagállamok, uniós ügynökségek és nemzetközi szervezetek szorosan együttműködnek Olaszországgal és Görögországgal az uniós határok igazgatása és a migrációs áramlatok kezelése érdekében; az áthelyezéseket megkönnyítő eljárások pedig mind Görögországban, mind Olaszországban létrejöttek. Ezen erőfeszítések eredményeként valóban európai operatív csapatok jöttek létre, közel 100 %-os az ujjnyomatvétel, erősebb a biztonság, továbbá az áthelyezésre jogosult kérelmezők száma jelentősen megnövekedett. Az erőfeszítéseknek köszönhetően továbbá az utóbbi hónapokban jelentősen felgyorsult az áthelyezés, különösen Görögországban. A beszámolási időszakban jelentős számú tagállam fokozta az áthelyezési programban tett vállalásait, ami az áthelyezett személyek számának nagymértékű emelkedését eredményezte. Az utolsó beszámolási időszak óta 2 595 személyt helyeztek át (közülük 2 242 személyt Görögországból), 1 202 személyt (közülük 1 026 főt Görögországból) szeptember kezdete óta; összehasonlításképpen az előző beszámolási időszakban ez a szám 776 volt. További tagállamok jelezték hajlandóságukat részvételük fokozására is. A tanácsi határozatok végrehajtásának félidejénél eddig 5 651 személyt helyeztek át (4 455 személyt Görögországból és 1 196 személyt Olaszországból). A migránsok folyamatos Olaszországba történő érkezésére és a még mindig kihívást jelentő görögországi humanitárius helyzetre tekintettel az áthelyezés továbbra is kulcsfontosságú az ezen országokra nehezedő nyomás enyhítésében. Az Európai Tanács 2016. június 28-i ülésén megismételte az áthelyezési és áttelepítési programokat felgyorsító további intézkedésekre vonatkozó felhívását. A 2016. szeptember 16-i pozsonyi ütemterv megerősítette a jövőbeli migrációs politika alkalmazásában a felelősség és a szolidaritás alapelvei alkalmazásának szükségességét. A Martin Schulz elnökhöz és Robert Fico miniszterelnökhöz címzett szándéknyilatkozatukban Juncker elnök és Timmermans első alelnök megismételte, hogy a menekültek Görögországból és Olaszországból történő áthelyezésének fokozása bizottsági prioritás lesz 2016–2017-re. Most, hogy a struktúrák és eljárások létrejöttek, a tanácsi határozatok végrehajtásának második évében eljött az idő, hogy az áthelyezési céltagállamok az eddigi eredményekre tovább építkezzenek azáltal, hogy teljeskörűen eleget tesznek e felhívásoknak és fokozzák a Görögországnak és Olaszországnak nyújtott támogatásukat, ezzel teljesítik jogi kötelezettségeiket és a gyakorlatban alkalmazzák a szolidaritást. Ami az áttelepítést illeti, a végrehajtás folyamatban van. Eddig 10 695 személyt telepítettek át a megállapodásban szereplő 22 504 személyből a 2015. évi júliusi program keretében, ideértve 2 426 személyt a legutolsó jelentés óta, főleg Törökországból, Jordániából és Libanonból. Az EU–Törökország nyilatkozatban meghatározott, csak április 4. óta érvényben lévő intézkedésekkel, 1 614 személyt telepítettek át Törökországból az EU-ba az 1:1 mechanizmus szerint, ideértve 812 személyt a legutóbbi jelentés óta.

Az áthelyezésre és áttelepítésre vonatkozó hatodik jelentés aktualizált képet nyújt a legutóbbi, július 13-i jelentés óta kialakult helyzet állásáról, és értékeli a 2016. július 12-től szeptember 27-ig tartó időszakban (a beszámolási időszakban) az összes érintett fél által tett intézkedéseket, amelyek az áthelyezési és áttelepítési programok végrehajtásának felgyorsítására vonatkozó ajánlások megvalósítását szolgálták. 2Áthelyezés 2.1A beszámolási időszak fő elemei 2016. július 12. óta 7 300 személy érkezett Görögországba. A Görögországban tartózkodó migránsok száma nőtt az előző beszámolási időszakhoz képest, a szeptember 27-i állapot szerint körülbelül 60 500 személyről van szó; körülbelül 13 800 személy a szigeteken és körülbelül 46 700 személy Görögország szárazföldi részén tartózkodik. A beszámolási időszakban az áthelyezések száma terén tapasztalt általános pozitív tendencia folytatódott, és szeptember során jelentősen erősödött (1 134 személy került áthelyezésre, közülük 577 egy hét alatt). Ezen túlmenően a görög menekültügyi szolgálat – az Egyesült Nemzetek menekültügyi főbiztosával (UNHCR) és az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatallal (EASO) szoros együttműködésben, valamint a Bizottság pénzügyi támogatása mellett – július 30-án sikeresen lezárt egy tömeges előzetes regisztrálási programot. Összesen 27 592 személyt regisztráltak előzetesen, akiknek 67 %-a áthelyezésre jogosult állampolgár. A menedékjog iránti kérelem teljes körű benyújtására szeptember 1-jén megkezdték az időpontkérések egyeztetését, amelynél a kísérő nélküli kiskorúak, idősek, és a súlyosan beteg személyek elsőbbséget kapnak. A görög menekültügyi szolgálat megerősítette az áthelyezési kérelmek feldolgozására irányuló kapacitását, augusztusban már olyan helyzetbe került, hogy több kérelmet tudott küldeni, mint amennyi vállalás rendelkezésre állt. Immár alapvető fontosságú, hogy a görög menekültügyi szolgálat áthelyezési kérelmek feldolgozására irányuló kapacitásának fokozásával párhuzamosan a többi tagállam is fokozza az áthelyezési helyek nyitására és feltöltésére irányuló kapacitását. Olaszországba július 12. óta 52 656 személy érkezett. Az érkező – állampolgárság alapján áthelyezésre jogosult – eritreai állampolgárok száma is magas maradt (Eritrea az Olaszországba érkező állampolgárok második legnagyobb hányadát adja, a beszámolási időszakban több mint 2 000 érkezővel). Az olasz belügyminisztérium tájékoztatása szerint jelenleg 5 000 áthelyezésre váró eritreai állampolgár tartózkodik Olaszországban. Az Olaszországból áthelyezési céllal létrejött átadások hasonló tendenciát követtek, mint az előző beszámolási időszakban. Ugyanakkor jelentős előrelépés történt a korábban azonosított, a biztonsági kérdésekhez kapcsolódó főbb szűk keresztmetszetek megoldása terén a nemzeti áthelyezési kapcsolattartó pontok szeptember 15-én Rómában tartott ad-hoc találkozóján, amelynek elnökségét a Bizottság és az olasz hatóságok együttesen látták el. A tagállamokon túl az UNHCR, az EASO, a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM), az Europol és a Frontex is részt vett a találkozón. Ez várhatóan az Olaszországból történő áthelyezési program jelentős gyorsításához vezet majd. Az Olaszországba érkező kísérő nélküli kiskorúak száma mindeközben továbbra is növekszik (január eleje óta több mint 20 500 érkező, közülük több mint 2 800 eritreai és több mint 115 iraki). Görögországban a tömeges előzetes regisztrálási program 1 225 kísérő nélküli kiskorút azonosított, akiknek 48 %-a áthelyezésre jogosult állampolgár (36 % szíriai és 12 % iraki). A kísérő nélküli kiskorúak áthelyezésének üteme továbbra is lassú, a beszámolási időszakban 46-ot helyeztek át és csak Görögországból. Ugyanakkor várhatóan a kísérő nélküli kiskorúak áthelyezése a közeljövőben gyakoribbá válik. E tekintetben előrelépés történt. Görögország bejelentette, hogy az előzetes regisztrálási program lezáródását követően a kísérő nélküli kiskorúakat prioritásként kezelik, Olaszország pedig az első kísérleti áthelyezési átadást tervezi végrehajtani. Ezen túlmenően több tagállam (Belgium, Hollandia, Németország és Spanyolország, továbbá Finnország, Luxemburg és Portugália) most már kísérő nélküli kiskorúak számára áthelyezési helyeket kínál, és várhatóan további tagállamok fognak aktívan szerepet vállalni a kiszolgáltatott helyzetben lévő kérelmezők e kategóriájának áthelyezésében. 2.2Az áthelyezési céltagállamok intézkedései Július 12-től szeptember 27-ig további 2 595 személyt helyeztek át: 2 242-t Görögországból és 353 személyt Olaszországból. Franciaország továbbra is jelentős számú személyt helyez át repülőjáratonként, Németország és Belgium pedig jelezte, hogy készen áll erőfeszítései fokozására. Finnország, Franciaország, Hollandia és Portugália továbbra is folytatta a rendszeres heti és havi áthelyezéseket, Észtország, Lettország, Litvánia, Luxemburg és Málta pedig javította az áthelyezések rendszerességét (havira vagy kéthavira). Franciaország helyezte át a legnagyobb számú kérelmezőt (1 952), a sorban Finnország (690) és Hollandia (726) követi. További 81 áthelyezést terveznek szeptember végéig Görögországból, és legalább 67 áthelyezést Olaszországból, valamint október elejére 134 további személy áthelyezése tervezett. A vállalások korlátozott számának kezelését célzó intézkedések: a beszámolási időszakban Németország bejelentette, hogy a nemzetközi védelmet kérelmezők gyors áthelyezésére irányuló készségét havonta jelezni fogja (a továbbiakban: hivatalos vállalások). Ez a hivatalos vállalás 500 személyt jelent Olaszország részére és 500 személyt Görögország részére. Belgium szintén hivatalos vállalást jelentett be 100 személy vonatkozásában Olaszország részére és 200 személy vonatkozásában Görögország részére. Észtország, Lettország, Litvánia és Luxemburg fokozta hivatalos vállalásai gyakoriságát és immár minden hónapban tesznek ilyeneket. Ezek mellett Finnország, Franciaország, Hollandia és Románia minden hónapban, Portugália, Szlovénia és Svájc pedig rendszeresen tesz hivatalos vállalást. Ezen túlmenően Liechtenstein immár részt vesz az áthelyezési programban, és hivatalos vállalást tett 10 helyre Görögország részére. Norvégia pedig benyújtotta a Görögországból való áthelyezésekre vonatkozó tervét és hivatalosan 20 helyre tett vállalást.

Összesen 16 tagállam (Belgium, Bulgária, Horvátország, Észtország, Finnország, Franciaország, Németország, Írország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Románia, Szlovákia és Szlovénia), valamint Liechtenstein, Norvégia és Svájc a beszámolási időszakban 4 466 hivatalos vállalást nyújtott be (1 381 hivatalos vállalás Olaszország részére és 3 085 hivatalos vállalás Görögország részére). A tagállamok összesen 13 585 (Olaszország részére 3 809, Görögország részére 9 776) személy áthelyezésére vonatkozó hivatalos vállalást tettek. Ugyanakkor további előrelépésre van szükség annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi tagállam elegendő számú helyre tegyen vállalást; a végrehajtási időszak feléhez érve a Bizottság legalább a tagállami kvóták felére vár hivatalos vállalást. Ausztria és Magyarország továbbra is az a két ország, akik egyáltalán nem tettek semmilyen hivatalos vállalást, és április óta Lengyelország sem hajtja végre hivatalos vállalásait, továbbá nem tett hivatalos vállalást és nem is helyezett át kérelmezőt. Az áthelyezési kérelmekkel kapcsolatos válaszadási idő lerövidítését célzó intézkedések: Az áthelyezési programban résztvevő legtöbb tagállam és társult állam fokozza az áthelyezési kérelmekre adott válaszadási idő rövidítésére tett erőfeszítéseit, hogy megfeleljenek az áthelyezési eljárási szabályzatokban szereplő 10 munkanapos célkitűzésnek. Általában véve a legtöbb tagállam pozitív válaszokat ad az áthelyezési kérelmekre. Ugyanakkor még mindig vannak olyan esetek, ahol az elfogadási arány jelentősen növelhető lenne és ahol az elutasítások indokolását javítani kellene. Az áthelyezési kérelmek elutasításának megfelelő indokolása terén bevált gyakorlatokat – mint amilyeneket például Hollandia alkalmaz – más tagállamoknak is követniük kell. Szlovákia és a Cseh Köztársaság továbbra is magas elutasítási aránnyal rendelkezik más tagállamokkal összevetve (50 %-ot meghaladó elutasítási arány) és az alkalmazott elutasítási indokok általában a kérelmezők személyazonosító vagy úti okmányainak hiányával kapcsolatosak, amelyeket a megfelelő biztonsági ellenőrzések akadályainak tekintenek. Míg Olaszország és Görögország már alapos másodlagos biztonsági ellenőrzéseket végez az áthelyezési kérelmek elküldése előtt, a tagállamok adott esetben az úti okmányokkal nem rendelkező kérelmezők esetében használhatnak kiegészítő biztonsági ellenőrzési módszereket, így ujjnyomatok cseréjét. A kiszolgáltatott helyzetben lévő kérelmezők, ezen belül a kísérő nélküli kiskorúak áthelyezésével kapcsolatos kihívások kezelését célzó intézkedések: 7 036 kísérő nélküli kiskorú érkezett Olaszországba július 1. és augusztus 31. között, akik közül 1 296 áthelyezésre jogosult állampolgár (1 211 eritreai, 44 iraki, 40 szíriai, 1 közép-afrikai). Görögországban – bár nem lehet tudni az azonos időszakban érkezett kísérő nélküli kiskorúak pontos számát – a Társadalmi Szolidaritás Nemzeti Központja (a továbbiakban: EKKA) jelentése szerint 2016 eleje óta 3 779 kísérő nélküli kiskorút irányítottak az EKKA-hoz elszállásolás céljából. 2016. szeptember 19-én Görögország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy 860 férőhely áll rendelkezésre a kísérő nélküli kiskorúak számára. Ezek a létesítmények jelenleg megteltek, továbbá várólistán szerepel 1 487 kísérő nélküli kiskorú, akiket el kell helyezni megfelelő létesítményekben. Az előzetes regisztrálási program adatai szerint 1 225 kísérő nélküli kiskorút vettek nyilvántartásba szeptember 19-én. Szeptember 19-én a görögországbeli kísérő nélküli kiskorúak becsült száma 2 477. A kísérő nélküli kiskorúak áthelyezésének üteme továbbra is lassú. Július 12-e óta 46 kísérő nélküli kiskorút helyeztek át Görögországból (Finnországba, Luxemburgba, Németországba, Hollandiába, Portugáliába és Spanyolországba), ezzel az áthelyezett, kísérő nélküli kiskorúak összesített száma mindössze 75-re emelkedett. Az Olaszország és Görögország támogatására vonatkozó EASO-kapacitás megerősítését célzó intézkedések: Ami Görögországot illeti, az EASO 2016. július 28-án emlékeztetőt küldött a tagállamoknak a szakértők rendelkezésre bocsátására irányuló ötödik felhívását illetően, hogy támogassák az áthelyezési programot Görögországban, mivel a kiküldetések időtartamának lejártával folyamatos az igény az új szakértők kiküldésére. A Bizottság augusztusban szintén sürgető levelet küldött a tagállamoknak további vezető szakértők kiküldése végett, továbbá a kiküldetések hosszabb időtartamával kapcsolatosan. Az EASO 28 ajánlatokat kapott a tagállamoktól ezt az emlékeztetőt követően. Görögországba szeptember 27-ig összesen 27 menekültügyi szakembert és 27 tolmácsot küldtek ki, ami továbbra sem elégséges ahhoz, hogy meg tudjanak birkózni a tömeges előzetes regisztrálási program befejezését követő növekvő ügyszámmal. Ami Olaszországot illeti, az EASO legutóbbi, 2016. május 28-án közzétett szakértők kiküldésére vonatkozó felhívása további 35 szakértőt igényelt, hogy a szakértők teljes száma az olasz hatóságokkal egyeztetett vészhelyzeti tervben szereplő 74-re emelkedjen. 2016. szeptember 27-ig 76 ajánlat érkezett. Az Olaszországba kiküldött szakértők teljes száma 2016. szeptember 27-én 33 menekültügyi szakértőből és 35 kulturális közvetítőből áll, ami még mindig nem elégséges ahhoz, hogy meg tudjanak birkózni az áthelyezésre jogosult érkezők továbbra is növekvő számával, és kevesebb, mint a vészhelyzeti tervben szereplő szakértői létszám. A rövid távú kiküldetések nagyon zavaróak az általános áthelyezési munkafolyamat szempontjából Olaszországban és Görögországban egyaránt. Ahogy a kiküldetések végükhöz közelednek, a regisztrálás tempója visszaesik, amíg a helyettesítés meg nem érkezik. A rövid távú kiküldetések kihatnak továbbá az áthelyezési akták minőségére is, mivel a szakértőknek időre van szükségük a meglévő eljárások megismeréséhez. Sürgős szükség van a több és hosszabb távú kijelölésre az EASO megfelelő helyszíni jelenlétének, továbbá Olaszországban és Görögországban egyaránt a csapatok feldolgozó kapacitásának biztosításához. 2.3Görögország és Olaszország intézkedései, köztük azok, amelyek az ütemterv kiemelt részeiként szerepelnek Görögország

A migránsok regisztrálásának és a rájuk vonatkozó eljárások lefolytatásának felgyorsítását célzó intézkedések: a görög menekültügyi szolgálat július 30-án lezárta a tömeges előzetes regisztrálási programot. Összesen 27 592 személyt regisztráltak előzetesen, akiknek 67 %-a (körülbelül 18 000 személy) áthelyezésre jogosult állampolgár (54 % szíriai és 13 % iraki). E nagyléptékű művelet során több ezer személyt kapott menedékkérő kártyát, amely lehetővé teszi számukra a jogszerű tartózkodást Görögországban, valamint az egészségügyi és oktatási szolgáltatásokhoz való hozzáférést. A menedékjog iránti kérelem teljes körű benyújtására szeptember 1-jén megkezdték az időpontkérések egyeztetését, amelynél a kísérő nélküli kiskorúak, idősek, és a súlyosan beteg személyek elsőbbséget kapnak. Az előzetesen regisztrált személyeket hozzá kell adni a már nyilvántartásba vett személyekhez, akik az áthelyezési program résztvevői. Ennek következményeként az áthelyezés felgyorsítása prioritássá válik annak elkerülése érdekében, hogy az ügyek fenntarthatatlan felgyűlése bekövetkezzen, amely a rendszer hitelességére is kihatna. A görög menekültügyi szolgálat regisztrációs kapacitásának javítását célzó intézkedések: A görög menekültügyi szolgálat 177 új alkalmazott felvételét kezdte meg, akiket 2016 november közepéig fokozatosan küldenek ki annak érdekében, hogy fokozzák a szervezet kérelembenyújtási és -feldolgozási kapacitását. Az új tisztviselők közül 56 fő az áthelyezésre jogosult kérelmezők nyilvántartásba vételét végzi majd. A görög menekültügyi szolgálat célja az előzetesen regisztráltak teljeskörű kérelmei benyújtásának véglegesítése négy-öt hónapon belül, legkésőbb 2017 márciusáig. A görög hatóságok 2016. július 14-i levelükben azt állították, hogy a személyzet létszámának gyorsabb bővítése nem lehetséges az újonnan felvett alkalmazottak képzését, mentorálását és felügyeletét biztosító vezető beosztású alkalmazottak hiánya miatt. 2016. szeptember 26-tól az athéni áthelyezési egység új helyen kezdi meg működését Athénen belül (Alimos), amely biztosítja az áthelyezés (regisztrálás és értesítés) feldolgozási kapacitásának fokozásához erősen szükséges többlethelyet. A vegyes menekültügyi szolgálat/EASO regisztrálási csapatok összetétele a következő: 7 szakértő Athénban, 6 szakértő Szalonikiben és 4 szakértő Alexandropouliban szeptember 27-ig. Mivel a görög menekültügyi szolgálatnak további vezető alkalmazottakra és (az újonnan felvettek miatt) szakmai profilokra van szüksége, az EASO sokszínűbb támogatást fog nyújtani. A görög menekültügyi szolgálat – az EASO támogatásával – átlagosan 113 áthelyezésre jogosult kérelmezővel foglalkozik naponta. Ez a napi átlag várhatóan tovább fog nőni, ahogy az új személyzet megkezdi tevékenységét és az EASO biztosítja a sokrétűbb támogatását. Míg a Görögország által benyújtott áthelyezési kérelmek száma, valamint az áthelyezési céltagállamok elfogadó válaszainak száma közötti eltérés csökkent a beszámolási időszak alatt, a görög menekültügyi szolgálat által végzett regisztrálások száma és a vállalások teljes száma közötti eltérés jelentősen nőtt. Ez a különbség komoly szűk keresztmetszetté vált augusztus utolsó hetében, amikor a görög menekültügyi szolgálat képtelen volt áthelyezési kérelmeket küldeni a nyitott hivatalos vállalások hiánya miatt, és a helyzet tovább romolhat a tömeges előzetes regisztrálási program nyomon követésekor. A görögországi befogadási kapacitás javítását célzó intézkedések: Szeptember 14-án a teljes befogadási kapacitás Görögországban meghaladta a 62 987 férőhelyet. Ezek a helyek átmeneti létesítményekben és állandó befogadási helyeken álltak rendelkezésre a szárazföldön az olyan irreguláris migránsok és vélhetőleg nemzetközi védelemre szoruló személyek számára, akik kifejezték a menedékjog kérelmezésére irányuló szándékukat vagy már menedékjog iránti kérelmet nyújtottak be. A görög hatóságok által nyújtott tájékoztatás szerint a 39 szárazföldi állandó hely teljes tervezett kapacitása körülbelül 32 700 helyre becsült. Szeptember 19-i levelében Görögország megerősítette, hogy az uniós szabályoknak megfelelő, méltó életkörülményeket biztosító új helyeket meghatározták és teljeskörűen berendezik. E terveket sürgősen és hatékonyan végre kell hajtani, és tekintettel arra, hogy egyes ideiglenes létesítményeket állandó jellegűvé alakítanak át, az ideiglenes létesítmények megfelelő kapacitását is fenn kell tartani, hogy a váratlan beáramlásokból eredő bármely kapacitáshiány kezelhető legyen. Az áthelyezésre jogosult kérelmezők részére az UNHCR bérleti program keretében vállalt 20 000 férőhelyből szeptember 19-én 12 045 férőhely állt rendelkezésre, ezen belül 3 404 hotelekben/házakban, 6 559 lakásokban, 385 befogadó családoknál és 507 a kifejezetten kísérő nélküli kiskorúak számára létesített szálláshelyeken. Ezen túlmenően ami a befogadóállomásokat illeti, szeptember 20-ig a görög hatóságok által vállalt három befogadóállomásból csak egy (a lagadikiai) jött létre. Szeptember 19-én 1 190 hely állt rendelkezésre az állomáson. A fennmaradó kettőre a görög hatóságok még nem jelölték ki az arra alkalmas területeket. Még mindig folyamatban vannak a tárgyalások az UNHCR és a görög hatóságok között, hogy több területet bocsássanak rendelkezésre a befogadóállomások építésére, különösen az attikai régióban. A három áthelyezést kérelmezőket befogadó állomás kapacitásának el kell érnie a 6 000 főt. Ahogy az a ötödik jelentésben már említésre került, ezeket a helyszíneket sürgősen ki kell jelölni, hogy elkerülhetőek legyenek az áthelyezési munkafolyamat utolsó szakaszainak végrehajtása során a szűk keresztmetszetek a tömeges előzetes regisztrálási programot követően. Olaszország Az uniós fogadóállomások számának növelését és teljes körű működőképessé tételét célzó intézkedések: Az érkezők számában az elmúlt hónapokban bekövetkezett csúcspontok azt mutatták, hogy a négy uniós fogadóállomás (Pozzallo, Lampedusa, Trapani és Taranto) 1 600 férőhelyes jelenlegi kapacitása nem elégséges. Ezen túlmenően a partraszállások többsége (körülbelül 70 %) továbbra is a fogadóállomások környékén kívül történik. Bár az első előkészítő lépéseket már megtették, Olaszországnak fel kell gyorsítania a már bejelentett további uniós fogadóállomások megnyitását. Ezen túlmenően az uniós fogadóállomások koncepcióját, továbbá az uniós fogadóállomások eljárási standardjait más partraszállási kikötőkben is, a lehető legszélesebb körben, rendszeresen végre kell hajtani. Ez magában foglalja az uniós ügynökségek (Frontex, Europol, EASO) elégséges számú személyzetének biztosítását is. Ezen túlmenően ahol csak lehetséges, sürgősen megfelelő befogadási struktúrákat kell tervezni, még azokban a kikötőkben is, amelyek nem fognak teljes mértékben működőképes uniós fogadóállomássá válni. Tekintettel az Olaszországban partra szálló kísérő nélküli kiskorúak fokozódó arányára, valamennyi uniós fogadóállomáson kijelölt területeket és kifejezett segítséget kell számukra nyújtani, továbbá a lehető legrövidebb időn belül át kell őket adni az első- vagy másodvonalbeli befogadó intézményeknek. Bár erre nézve nincs jogszabályban meghatározott időkeret, főszabály szerint a migránsokat a lehető leggyorsabban és maximum 72 órán belül be kell vonni az eljárásba. A koordináció javítását célzó intézkedések: Az uniós fogadóállomások eljárási standardjainak júniusi elfogadását és közzétételét, valamint öt képzést követően az eljárási standardokat kidolgozó csoport most azok végrehajtását fogja nyomon követni, vagyis a megfelelő mutatókat állítja össze. E csoport első találkozójára szeptember 26-án kerül sor. A prefektúrák és az uniós fogadóállomásokat irányító szervezetek közötti új és megújított szerződéseknek az uniós fogadóállomások eljárási standardjaival összhangban kell állniuk. A minden egyes uniós fogadóállomás esetében továbbra is hiányzó olasz koordinátor az uniós fogadóállomások működésének korlátját jelenti.

Az áthelyezési kérelmekkel kapcsolatos válaszadási idő lerövidítését célzó intézkedések: A nemzeti áthelyezési kapcsolattartó pontok ad-hoc találkozóján megállapodás született a biztonsággal kapcsolatos kérdések vonatkozásában követendő megközelítésről. A résztvevők egyetértettek az Europol részvételének erősítésével az ujjnyomatok cseréje és további biztonsági meghallgatások megkönnyítése érdekében, valamint az EASO által lefolytatandó további kizáró interjúkról, a Bizottság által az áthelyezésről és áttelepítésről szóló negyedik jelentésében felvázolt számos ajánlást követve. Ez azt jelenti, hogy mostantól az Olaszországból történő áthelyezés felgyorsulhat. A kiszolgáltatott helyzetben lévő kérelmezők és a kísérő nélküli kiskorúak áthelyezésével kapcsolatos kihívások kezelését célzó intézkedések: Olaszországból még nem helyeztek át kísérő nélküli kiskorút. Az eljárás végrehajtása kulcsfontosságú prioritás, mivel közel 3 000 potenciálisan áthelyezésre jogosult kísérő nélküli kiskorú (többségük Eritreából) szállt partra Olaszországban idén. Miután Olaszország kísérleti áthelyezési programot jelentett be a kísérő nélküli kiskorúakra, több tagállam érdeklődését fejezte ki. E kísérleti program gyors végrehajtása és még inkább a kísérő nélküli kiskorúak áthelyezése érdekében Olaszországnak a potenciálisan jogosult jelöltek számára ki kell jelölnie egy vagy több regisztrációs központot, ahova az EASO kiküldéseket és támogatást biztosíthat. A szabálytalan továbbutazások korlátozását célzó intézkedések: Az olasz hatóságok által a szabálytalan továbbutazások korlátozására tett intézkedések részeként az olasz rendőrség rendszeresen visszahelyez az ország déli részéből az északi részbe szabálytalanul átutazó migránsokat az ország déli részében található befogadó intézményeknek. A potenciális jelölteknek az áthelyezési programról nyújtott jobb tájékoztatása érdekében jelenleg folynak az egyeztetések további EASO csapatok kihelyezéséről olyan területekre, ahol jelentős, áthelyezésre esetlegesen jogosult jelöltek – különösen eritreaiak – vannak jelen. Az irreguláris migránsok olasz területen való jelenlétét és mozgásait szorosan nyomon kell követni, és a szabálytalan továbbutazásokat meg kell akadályozni. 2.4A Bizottság és az uniós ügynökségek intézkedései Európai Bizottság A Bizottság továbbra is napi szintű helyszíni támogatást nyújt Olaszország és Görögország számára, elősegíti a különböző érdekelt felekkel való koordinációt, és támogatja a görög és olasz hatóságokat a hibakeresésben, a problémamegoldásban és az eljárások fejlesztésében. E támogatás részeként az összekötő tisztviselők szeptember 13-i athéni találkozóján megvitatták az előzetes regisztrálási program eredményeit, valamint a görög hatóságokkal és áthelyezési céltagállamokkal megtervezték a jövőbeli lépéseket, ideértve azon tagállamok azonosítását, akik kísérő nélküli kiskorúakat fogadnának be. A nemzeti áthelyezési kapcsolattartó pontok szeptember 15-i olaszországi ad-hoc találkozóján, amelynek elnökségét az olasz hatóságokkal együttesen látták el, az olaszországi áthelyezéseket lassító fő akadályokra kerestek megoldásokat, különösen a biztonsággal kapcsolatos problémákra. A Bizottság továbbá állandó kapcsolatban áll az áthelyezési céltagállamokkal is, hogy kétoldalú alapon azonosítsák az áthelyezési eljárás esetleges akadályait és megoldásokat találjanak. A Bizottság továbbra is jelentős finanszírozást nyújt Görögországnak, hogy támogassa az országot migrációs és menekültügyi rendszerének uniós normákhoz való igazításában. A beszámolási időszakban körülbelül 90 millió EUR-t ítéltek oda közvetlenül a görög hatóságoknak a menekültek befogadó állomásain az életkörülmények javítására és elsődleges egészségügyi ellátások biztosítására, valamint a migránsok számára befogadás és egészségügyi szolgáltatások nyújtására. Ezzel a legutóbbi finanszírozással a Bizottság 2015 eleje óta összesen 352 millió EUR szükséghelyzeti támogatást nyújtott Görögországnak a belügyi alapokból (Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap – AMIF, és Belső Biztonsági Alap – ISF), közvetlenül a görög hatóságoknak vagy az országban működő uniós ügynökségeken és nemzetközi szervezeteken keresztül. Ez a szükséghelyzeti támogatás kiegészíti a 2014–2020 közötti időszakra az AMIF (294,5 millió EUR), illetve az ISF (214,7 millió EUR) nemzeti programjai keretében Görögország számára elkülönített 509 millió EUR-t. A migránsok és a menekültek alapvető humanitárius szükségleteit fedező jelentős támogatásban (körülbelül 198 millió EUR) részesültek humanitárius partnerszervezetek is a nemrég létrehozott Szükséghelyzeti Támogatási Eszközön keresztül. Az olasz hatóságok is pénzügyi támogatást kaptak az országot elérő fokozott számú migráns/menedékkérő kezelésére fordított erőfeszítéseit támogatására. A beszámolási időszakban a Bizottság az olasz parti őrségnek és az olasz tengerészetnek összesen 3,2 millió EUR-t ítélt oda az ISF sürgősségi segély részének keretében. Mostanáig Olaszország összesen 23,5 millió sürgősségi segélyben részesült a Bizottságtól az AMIF és az ISF keretében. Ezzel az összeggel együtt Olaszország számára 592,6 millió EUR-t különítettek el az AMIF (347,7 millió EUR) és az ISF (244,9 millió EUR) nemzeti programjai keretében.

Az áthelyezésre vonatkozó tanácsi határozatok végrehajtására vonatkozó nyomon követés részeként a Bizottság felvetette a tanácsi határozatok végrehajtásának nem teljes körűen eleget tevő tagállamokkal kapcsolatos aggályait, és ezt a jövőben is folytatni fogja. Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal Az áthelyezési folyamat felgyorsítását, valamint Görögország és Olaszország regisztrálási kapacitásának felgyorsítását célzó intézkedések: Különböző feladatokat ellátó szakértőket küldtek ki. Görögországban 20 szakértő – közös feldolgozás révén – jelenleg a regisztrálási folyamatot támogatja közvetlenül. 7 másik szakértő a tájékoztatásban vesz részt, két telefonos segélyvonal működtetésével, valamint tájékoztatást nyújtanak a regisztrálással, áthelyezéssel és a dublini eljárásokkal kapcsolatban.A megfeleltetési eljárás (amelynek célja a kérelmezők konkrét tagállamokhoz rendelése) fokozására irányuló ajánlásokra alapozva az EASO egy akciótervet készített el az októberi végrehajtás megkezdése érdekében. Az előzetes regisztrálási programot követően a görög menekültügyi szolgálat tovább erősíti regisztrálási kapacitását. Az EASO diverzifikálni fogja az áthelyezési eljáráshoz nyújtott támogatását, és a sebezhetőségi elemzésre, a gyermek mindenek felett álló érdekének elemzésére, a kizárási mutatókra, a Dublini Rendeletre, a családi egységre és az okmányokkal való visszaélés kérdéseire több szakértőt von be. Ezek a szakértők a nehezebb esetekben kiemelt helpdeskként működnek majd, így elősegítik a szokásos regisztrálási eljárás tehermentesítését és felügyelik az áthelyezési akták minőségét. Az áthelyezési eljárás különböző lépéseihez – a tájékoztatástól a regisztráláson át a megfeleltetési eljárásig – nyújtott megerősített támogatásra továbbra is szükség van. Az EASO közbeszerzési eljárás keretében mobil irodákat szerez be Theszaloníki számára a regisztrálási kapacitás további bővítése érdekében. Június 11–15. között az EASO igazgatótanácsát képviselő delegáció hiányelemzést végzett a Görögországból történő áthelyezések vonatkozásában. A delegáció megállapította, hogy az áthelyezés jól működik, és számos ajánlást tett, amelyek a jelen és korábbi jelentésekben szereplő ajánlásokkal összhangban állnak. Az EASO nyomon fogja követni a rövidebb időtávra szóló, részletesebb és gyakorlati jellegű más ajánlások megvalósulását. A tagállamoktól és társult országoktól kért 74 szakértőből az EASO 33 szakértőt küldött ki Olaszországba: 10 szakértőt az uniós fogadóállomásokra, 8 szakértőt két mobil egységbe (amelyek székhelye Rómában és Cataniában található), 11 szakértőt regisztrálási központokba és 4 szakértőt Rómába a dublini egységhez. Az EASO 48 (arab, tigrinya és kurd) kulturális közvetítőt is kiküldött az áthelyezési folyamat támogatására (szeptember 27-én 35 kulturális közvetítő dolgozott a helyszínen). 3Áttelepítés A részt vevő tagállamoktól kapott információk alapján a 2015. július 20-i áttelepítési program keretében a 2016. szeptember 26-ig tartó időszakban 10 695 személyt telepítettek át 21 áttelepítő államba (Ausztriába, Belgiumba, a Cseh Köztársaságba, Dániába, Észtországba, Finnországba, Franciaországba, Németországba, Izlandba, Írországba, Olaszországba, Liechtensteinbe, Lettországba, Litvániába, Hollandiába, Norvégiába, Portugáliába, Spanyolországba, Svédországba, Svájcba és az Egyesült Királyságba). A program megindítását követő alig egy évvel később Svédország és az Egyesült Királyság az első két tagállam, amelyek teljesítették a nemzetközi védelemre szoruló 491, illetve 2 200 áttelepített személyre vonatkozó hivatalos vállalásukat. Svájc és Liechtenstein társult államok már teljesítették hivatalos vállalásukat. A programban részt vevő államok többsége jelezte, hogy áttelepítési erőfeszítései elsősorban – bár nem kizárólag – a Jordániában, Libanonban és Törökországban tartózkodó szíriaiakra irányultak. Ez a március 18-i EU-Törökország nyilatkozatot követően a szíriaiak áthelyezésére irányuló tagállami erőfeszítéseket is magában foglalja. A Törökországból történő áttelepítések száma folyamatosan nő, ahogy a tagállamok véglegesítik a Törökországból az UNHCR-en keresztül hozzájuk küldött akták értékelését. 2016. április 4. óta 1 614 szíriait telepítettek át Törökországból az EU-ba az 1:1 mechanizmus áttelepítési részének keretében. Egyre több tagállam aktívan is részt vesz a mechanizmusban. A legutóbbi eredményjelentés óta Finnországon, Németországon, Olaszországon, Lettországon, Litvánián, Luxemburgon, Hollandián, Portugálián, Spanyolországon és Svédországon kívül Belgiumba, Észtországba és Franciaországba történő áttelepítésekre került sor. A március 18-i EU–Törökország nyilatkozat értelmében a Törökországgal közös önkéntes humanitárius befogadási rendszer akkor lép életbe, ha sikerül megszüntetni, vagy legalábbis jelentős mértékben és tartósan csökkenteni a Törökország és az EU közötti szabálytalan átkeléseket. Jelenleg folyik a Tanácsban – szoros együttműködésben a Bizottsággal, az UNHCR-rel és az IOM-mal – a rendszerre vonatkozó egységes operatív eljárás kidolgozása. A Törökországhoz június 28-án eljuttatott szövegről folynak a tárgyalások, és további megbeszélésekre kerül sor a tagállamokkal és Törökországgal a véglegesítés érdekében.

Folytatódtak a megbeszélések a Bizottságnak az (EU) 2015/1601 tanácsi határozat módosítására irányuló javaslatáról, amely lehetővé tenné a tagállamok számára a kiosztatlan 54 000 helyre vonatkozó áthelyezési kötelezettségeinek eleget tegyenek azáltal, hogy a Törökországban jelenlévő, egyértelműen nemzetközi védelemre szoruló szír állampolgárokat engedjenek be területekre áttelepítés vagy más jogi befogadási forma útján. A Tanács általános megközelítést fogadott el szeptember 21-én minimális változtatással, míg az Európai Parlament 2016. szeptember 15-én szavazott a véleményéről. A Tanács várhatóan az elkövetkező napokban elfogadja a javaslatot. A Bizottság július 13-án rendeletjavaslatot fogadott el, amely uniós áttelepítési keretet hoz létre annak érdekében, hogy az áttelepítésre vonatkozó közös európai politika szülessen, és biztosítsa a nemzetközi védelemre szoruló személyek rendezett és biztonságos érkezését Európába. A szöveget jelenleg a társjogalkotók tanulmányozzák. 4További teendők Ahogy azt Juncker elnök is hangsúlyozta az Unió helyzetét értékelő beszédében, a szolidaritás az az összekötő erő, amely egyben tartja az Uniót. Gyakran akkor vagyunk a leginkább szolidárisak, amikor vészhelyzetekkel szembesülünk. Görögország és Olaszország továbbra is szükséghelyzettel szembesül, amely a szolidaritás valamennyi tagállam részéről való folyamatos kifejezését igényli. Az állam-, illetve kormányfők különböző fórumokon többször is elismerték a helyzet sürgősségét, és további lépésekre szólítottak fel az áthelyezési program végrehajtásának felgyorsítása érdekében, amely e szolidaritás alapvető kifejezése. A Bizottság elismeri, hogy jelentős erőfeszítéseket tettek, és ezek az áthelyezések fokozatosan növekvő arányában tükröződnek, különösen Görögország esetében. Görögország sikeresen véglegesített egy összetett előzetes regisztrálási programot, amely elősegítette a szárazföldön tartózkodó, nemzetközi védelmet kereső személyek azonosítását. Most Görögország azokat a szükséges lépéseket teszi meg, amelyek az áthelyezési eljárásra jelöltek kérelmeinek gyors feldolgozását biztosítja négy–öt hónapon belül. Olaszország fokozta feldolgozási kapacitását, és rugalmasságot mutatott az áthelyezési céltagállam igényei vonatkozásában a biztonsági kérdésekkel kapcsolatosan. Az UNHCR, az IOM, az EASO, a Frontex és az Europol mind fokozzák az Olaszországnak és Görögországnak nyújtott támogatásukat az áthelyezési eljárás felgyorsítása érdekében. Egyes tagállamok valóban elkötelezettek az áthelyezés mellett, és jelentősen hozzájárultak az elmúlt hónapokban tapasztalt pozitív tendenciákhoz. Az elért eredmények azonban nincsenek arányban a vállalt kötelezettségekkel és az előttünk álló kihívások nagyságrendjével. Szükséges, hogy a kormányfők felhívásait most az illetékes nemzeti szolgálatok eltökélt fellépése kövesse a helyszínen. A migránsok EU-n belüli áthelyezéséről és áttelepítéséről szóló első jelentésében a Bizottság azt a célt tűzte ki, hogy havonta legalább 6 000 fő áthelyezését bonyolítsák le. Ez a célkitűzés továbbra is fennáll, ahogy megkezdődik a tanácsi határozatok végrehajtásának második éve. A tanácsi határozatok értelmében fennálló jogi kötelezettségek teljesítése a hivatalos vállalások számának és rendszerességének jelentős fokozását, valamint az áthelyezés gyorsítását igényli a következő hónapokban. A Bizottság sürgeti a tagállamokat, hogy maradéktalanul teljesítsék e kötelezettségeket. E célból a Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy a rájuk eső kvótáknak megfelelően tegyenek hivatalos vállalásokat és végezzenek rendszeres áthelyezéseket mind Olaszországból, mind Görögországból, valamint jelöljenek ki szakértőket az EASO különböző felhívásainak megfelelően, biztosítva a hosszabb kiküldetéseket, amelyeken tapasztaltabb és szakosodottabb profillal rendelkező személyek vesznek részt. Azok a tagállamok, amelyek még nem tettek semmilyen felajánlást vagy nem helyeztek át egyetlen személyt sem, haladéktalanul tegyék ezt meg. Ami Görögországot és Olaszországot illeti, folytatniuk kell feldolgozási kapacitásaik növelését. Görögországnak a lehető leghamarabb létre kell hoznia a fennmaradó áthelyezést kérelmezőket befogadó állomásokat. Olaszországnak pedig végre kell hajtania a kísérő nélküli kiskorúak első áthelyezéseit. A Bizottság továbbra is szigorúan nyomon követi és rendszeresen jelenti az áthelyezésre vonatkozó két tanácsi határozat végrehajtását. A Bizottság fenntartja a jogot arra, hogy intézkedjen azon tagállamokkal szemben, amelyek nem teljesítik kötelezettségeiket.