Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Spanyolország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Spanyolország 2012–2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről /* COM/2012/0310 final - 2012/ () */





Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Spanyolország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és a Spanyolország 2012–2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére, tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[2] és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[3], tekintettel az Európai Tanács következtetéseire, tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére, a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően, mivel: (1) Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta az Európai Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén rejlő lehetőségeit. (2) A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot[4], melyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat. (3) A Tanács 2011. július 12-én ajánlást fogadott el Spanyolország 2011. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményt nyilvánított Spanyolország 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó, aktualizált stabilitási programjáról. (4) A Bizottság 2011. november 23-án elfogadta a második éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció második európai szemeszterét. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2012. február 14-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést[5], amelyben Spanyolországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes felülvizsgálatra kerül sor. (5) 2012. március 2-án az Európai Tanács elfogadta a pénzügyi stabilitás biztosítására, a költségvetési konszolidáció végrehajtására és a növekedés ösztönzésére irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedést elősegítő költségvetési konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás normál feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást. (6) 2012. március 2-án az Európai Tanács egyúttal felkérte az Euró Plusz Paktumban részt vevő tagállamokat, vállalásaikat egészítsék ki olyan vállalásokkal, amelyek a Paktum célkitűzéseinek elérését célzó, korlátozott számú, ugyanakkor alapvető fontosságú, időszerű és mérhető reformra összpontosulnak. (7) Spanyolország 2012. április 30-án benyújtotta a 2012–2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programját, valamint 2012. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. A Bizottság emellett – az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes felülvizsgálat keretében – azt is értékelte, érintik‑e Spanyolországot makrogazdasági egyensúlytalanságok. A Bizottság részletes felülvizsgálatában[6] megállapította, hogy Spanyolország nagyon súlyos egyensúlyhiánnyal küzd, amely ugyan nem túlzott, ám sürgős kezelést igényel. (8) A stabilitási program 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerinti értékelése alapján a Tanács úgy véli, hogy a programot alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2012 tekintetében jórészt megalapozott, ám az azt követő időszak tekintetében optimista. A Bizottság 2012. évi tavaszi előrejelzése szerint a GDP növekedése 2012‑ben −1,8 %, 2013‑ban −0,3 % lesz, míg a program ugyanezekre az évekre −1,7 %‑ot és 0,2 %‑ot jelez előre. A túlzotthiány-eljárásból fakadó kötelezettségeknek megfelelően a programban körvonalazott költségvetési stratégia célja az államháztartási hiánynak a GDP 3 %-aként meghatározott referenciaérték alá történő csökkentése 2013-ra, elsősorban a kiadások visszafogása révén, de részben bevételnövelő intézkedéseken keresztül is. Az (újraszámított) strukturális költségvetési egyenleg[7] alapján a strukturális egyenleget érintően a program által tervezett átlagos éves kiigazítás a GDP 2,6 %-a a 2011–2013 közötti időszakra vonatkozóan, ami magasabb a túlzotthiány-eljárásban a 2010–2013 közötti időszak tekintetében ajánlott 1,5 %-nál. A túlzott hiány megszüntetését követően a program megerősíti a középtávú költségvetési célt, a strukturális értelemben egyensúlyi költségvetési pozíció elérését – ezt 2015-re tervezi épphogy elérni, amikor is a strukturális költségvetési hiány a GDP 0,2 %-a lenne. A középtávú költségvetési cél megfelelően tükrözi a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeit. A strukturális kiigazítás 2012–2013-ra tervezett üteme a középtávú költségvetési cél elérése felé tett kellő haladást képvisel, és az állami kiadások növekedési üteme – a diszkrecionális bevételi intézkedéseket is figyelembe véve – összhangban van a Stabilitási és Növekedési Paktumban megállapított kiadási határértékkel. A program szerint az államadósság-ráta 2013-ban tetőzik, majd ezt követően csökken. 2014 és 2015 átmeneti időszakot jelent majd Spanyolország számára, és a programban kifejtett tervek a Stabilitási és Növekedési Paktum adósságcsökkentési célértékének teljesítése irányába tett kellő haladást biztosítanak. A hiány- és adósságkiigazítási pálya megvalósítását jelentős lefelé mutató kockázatok övezik. A makrogazdasági helyzet a vártnál kedvezőtlenebbül alakulhat. Emellett a 2013-at követő évekre vonatkozó intézkedések nem kellőképpen részletezettek. A tartományi kormányzatok költségvetési igazodása – korábbi gyenge teljesítményük fényében – ugyancsak kockázatot jelent a költségvetési stratégia megvalósulása szempontjából; további kockázati tényező a bevételeknek a folyamatban lévő strukturális kiigazításra való fokozott érzékenysége, az adóamnesztia bizonytalan bevételi hatása és az esetleges további pénzügyi mentőműveletek hozadéka. A költségvetési stabilitási törvény szigorú végrehajtása és a határozott, regionális szintű fiskális intézkedések elfogadása csökkentené a program regionális szinten történő nem teljesítésének kockázatát. Tekintettel Spanyolország decentralizált államháztartási szerkezetére, elengedhetetlen a szilárd költségvetési és intézményi keretek biztosítása. A Tanács üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy a következő hetekben részletes elemzést nyújt be a túlzott hiányra vonatkozó tanácsi ajánlás végrehajtásáról, figyelembe véve a 2013–2014-re vonatkozóan bejelentett többéves költségvetési tervet is. (9) 2011-ben Spanyolország nyugdíjreformot fogadott el, amely jelentős mérföldkő az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága felé vezető úton. A spanyol gazdasági kilátások romlása azonban mérsékli a reform elöregedéssel kapcsolatos államháztartási kiadásokra gyakorolt várható hatását. Emellett a reformot konkrét intézkedésekkel kell kiegészíteni az idősebb munkavállalók foglalkoztatását elősegíteni hivatott, 2012–2014-es évekre szóló átfogó stratégia megerősítése érdekében. (10) Bár a az adóbevételek GDP-hez viszonyított aránya Spanyolországban az egyik legalacsonyabb az uniós tagállamok közül, az adórendszer hatékonysága javítható a növekedést jobban elősegítő közvetett adók súlyának növelésével. Lehetőség van különösen a hozzáadottértékadó-alapnak a széles körű mentességek és kedvezmények felülvizsgálata révén történő szélesítésére. A jelzáloghitel-kamatok adóból való leírhatóságának lehetőségével a spanyol adórendszer támogatja az eladósodást és – a lakásbérlettel szemben – a lakástulajdonlást. (11) Spanyolország jelentős haladást ért el pénzügyi szektorának szerkezetátalakítása terén. A szerkezetátalakításnak folytatódnia kell, biztosítandó az életképtelen bankok szanálását és azt, hogy az életképes bankok fenntartható módon és a verseny indokolatlan torzítása nélkül betölthessék feladatukat, a reálgazdaság hitelekkel történő ellátását. A makrogazdasági kilátások romlása miatt szükség lehet a bankok tőkeellátottságának további megerősítésére. (12) 2012 februárjában a spanyol kormány a magas munkanélküliség és a munkaerőpiac merev szegmentáltsága elleni küzdelem jegyében elfogadta a munkavállalók védelmének és a kollektív béralku rendszerének átfogó reformját. Az intézkedések hatását, különösen a bérek alakulása és a szegmentáció csökkenése tekintetében, figyelemmel kell kísérni. A kihívások megfelelő kezelése érdekében ezt a reformot ki kell egészíteni az aktív munkaerő-piaci intézkedéseknek a foglalkoztathatóság és a munkaközvetítés javítását célzó érdemi felülvizsgálatával. (13) A magas ifjúsági munkanélküliség csökkentése érdekében késedelem nélkül végre kell hajtani az Ifjúsági Cselekvési Tervet, a tanulószerződéses gyakorlati képzés és a képzési szerződések vonatkozásában is. Jóllehet Spanyolország fellépett a korai iskolaelhagyás jelensége ellen, a korai iskolaelhagyók aránya továbbra is magas és régiónként jelentős eltéréseket rejt. (14) A szegénység nőtt: 2010-ben 1,1 millióval több ember élt a szegénységi küszöb alatt, mint korábban, a gyermekszegénység pedig riasztóan magas, 26,2 %-os. A szegénységi ráta az alkalmi munkavállalók körében több mint kétszer olyan magas, mint az állandó munkavállalók között. (15) Spanyolországban a szakmai szolgáltatásokat továbbra is óvják a versenytől. Mivel e szolgáltatások számottevő inputot biztosítanak a gazdaság más szektorai számára, reformjuk növelhetné a potenciális GDP-t. Különös figyelmet kell fordítani az egyes erősen szabályozott szakmák (pl. közjegyzők, ingatlannyilvántartók, bírósági tisztviselők) esetében fennálló indokolatlan és aránytalan akadályok lebontására. Spanyolországban a leghosszabb a vállalkozásalapítási engedélykérelmek átfutási ideje. A helyi, regionális és nemzeti közigazgatások közötti koordináció hiánya az egymást gyakran átfedő szabályok túlburjánzásához és a spanyol belső piac szegmentálódásához vezetett. A jelentős külső egyensúlyhiányok kiigazítása érdekében elő kell mozdítani az exporttevékenységet. Sokrétű és összetett kihívásokkal néz szembe emellett Spanyolország az energiaszektorban is, mely kihívások jelentősen gátolják a termék- és szolgáltatáspiacok hatékony működését. (16) Spanyolország számos kötelezettségvállalást tett az Euró Plusz Paktum keretében. A vállalások és az ezek végrehajtására irányuló 2011. évi intézkedések a foglalkoztatás növelésére, a versenyképesség fokozására, az államháztartás fenntarthatóságának javítására és a pénzügyi stabilitás erősítésére irányulnak. A Bizottság értékelte az Euró Plusz Paktum keretében tett vállalások végrehajtását, amelyet részlegesnek ítélt. Az ajánlás figyelembe veszi ennek az értékelésnek az eredményeit. (17) Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Spanyolország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését. Értékelte a stabilitási programot, a nemzeti reformprogramot, és részletes vizsgálatot készített. Figyelembe vette nemcsak a programok Spanyolország fenntartható költségvetési és társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy a jövőbeli nemzeti döntéseknél az uniós szempontok beépítésével kell megerősíteni az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását. A Bizottság európai szemeszter keretében megfogalmazott ajánlásait az alábbi, 1–8. ajánlások tükrözik. (18) A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta Spanyolország 2012. évi stabilitási programját. Véleményét[8] mindenekelőtt az 1. ajánlásban foglaltak tükrözik. (19) A Bizottság részletes vizsgálatának eredményei és ezen értékelés fényében a Tanács megvizsgálta Spanyolország 2012. évi nemzeti reformprogramját és stabilitási programját. Az 1176/2011/EU rendelet 6. cikke szerinti ajánlásait különösen az alábbi 1., 3., 4., 5. és 7. ajánlásban foglaltak tükrözik, AJÁNLJA, HOGY Spanyolország a 2012–2013-as időszakban tegyen intézkedéseket a következők érdekében: 1. A túlzotthiány-eljárás keretében elfogadott ajánlásoknak megfelelően a 2010–2013‑as időszakban hajtson végre a GDP 1,5 %-át meghaladó éves átlagos strukturális kiigazítást a 2012. évi költségvetésben elfogadott intézkedések végrehajtása és a 2013–2014-re szóló többéves költségvetési terv július végéig történő elfogadása révén. A jóváhagyott egyensúlyi tervvel összhangban fogadjon el és hajtson végre regionális szintű intézkedéseket, és alkalmazza szigorúan a költségvetési stabilitási törvénynek a költségvetés-végrehajtás átláthatóságára és kontrolljára vonatkozó új rendelkezéseit. Hozzon létre független költségvetési intézményt, amely elemzéseket készít, tanácsokat nyújt, nyomon követi a költségvetési politikát, és felméri a jogalkotási kezdeményezések költségvetési hatásait. 2. Gyorsítsa fel a nyugdíjkorhatár emelését és a közelmúltban végrehajtott nyugdíjreformban előirányzott fenntarthatósági tényező bevezetését, és erősítse meg konkrét intézkedésekkel az idősebb munkavállalók foglalkoztatását elősegíteni hivatott átfogó stratégiát az egész életen át tartó tanulás ösztönzése, a munkafeltételek javítása és az idősebb munkavállalók munkaerő-piaci reintegrációja érdekében. 3. Vezessen be a költségvetési konszolidációs erőfeszítésekkel konzisztens és a növekedést jobban támogató adórendszert, egyebek mellett a munkát terhelő adóktól a fogyasztási és a környezetvédelmi adók felé való elmozdulás útján. Ezen belül szélesítse a hozzáadottértékadó-alapot az ebből az adófajtából származó bevételek alacsony arányának növelése érdekében. Biztosítsa, hogy az adórendszer kevésbé támogassa az eladósodást és a lakástulajdonlást (a lakásbérlettel szemben). 4. Hajtsa végre a pénzügyi szektor reformját, és ennek keretében a gyenge lábakon álló intézmények helyzetének megoldásával folytassa a bankrendszer megkezdett szerkezetátalakítását, terjesszen elő átfogó stratégiát a banki mérlegekben lévő örökölt, értékvesztett eszközök helyzetének eredményes rendezésére, és alakítson ki egyértelmű álláspontot a készenléti eszközök finanszírozása és alkalmazása kérdésében. 5. Hajtsa végre a munkaerő-piaci reformokat, és tegyen további lépéseket az aktív munkaerő-piaci intézkedések eredményességének növelése érdekében azok célzottabbá tétele, a képzési, tanácsadói és munkaközvetítői szolgáltatások fokozottabb alkalmazása, az aktív és a passzív intézkedések közötti kapcsolat erősítése, valamint a nemzeti és a regionális állami foglalkoztatási szolgálatok közötti koordinációnak a betöltetlen álláshelyekről szóló információk cseréjét is magában foglaló erősítése révén. 6. Vizsgálja felül a kiadási prioritásokat, és csoportosítson át új forrásokat a kis- és középvállalkozások finanszírozáshoz jutásának, a kutatásnak, az innovációnak és a fiataloknak a támogatására. Hajtsa végre az Ifjúsági Cselekvési Tervet, különös tekintettel a szakképzés minőségére és munkaerő-piaci relevanciájára, valamint – megelőző, intervenciós és kompenzációs intézkedések útján – fokozza a korai iskolaelhagyás csökkentése és a szakképzésben való részvétel szélesítése érdekében tett erőfeszítéseit. 7. Tegyen konkrét lépéseket a szegénység visszaszorítására a gyermektámogatások eredményességének és a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok foglalkoztathatóságának javítása révén. 8. Hozzon további intézkedéseket a szakmai szolgáltatások, ezen belül egyebek mellett a szigorúan szabályozott szakmák megnyitása érdekében, csökkentse a vállalkozásalapítási engedélykérelmek elbírálásának átfutási idejét, és számolja fel azokat az akadályokat, amelyeket a kormányzat különböző szintjein hozott, egymást átfedő rendelkezések jelentenek a vállalkozások működése számára. Kösse össze teljes mértékben villamosenergia- és gázvezeték-hálózatát a szomszédos országok hálózataival, és rendezze átfogóan a villamosenergia-elszámolások hiányát, mindenekelőtt az villamosenergia-ellátási lánc költséghatékonyságának javítása révén. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. [2] HL L 306., 2011.11.23., 25. o. [3] COM(2012) 310 final. [4] A Tanács 2012. április 26-i 2012/238/EU határozata. [5] COM(2012) 68 final. [6] SWD(2012) 159 final. [7] A Bizottság szolgálatai által a programban megadott információk alapján a közös módszertannak megfelelően újraszámított, egyszeri és ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenleg. [8] Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.