Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2022/C 341/05)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra, amely az e közzététel napjától számított három hónapon belül tehető meg.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„Dalmatinska janjetina”

EU-szám: PDO-HR-02799 – 2021.8.17.

OEM (X) OFJ ( )

1. Elnevezés (OEM vagy OFJ)

„Dalmatinska janjetina”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Horvátország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

1.1. osztály: Friss hús (valamint vágási melléktermék és belsőség)

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Dalmatinska janjetina” egy őshonos horvát juhfajtának – a dalmát pramenkának – a kizárólag a 4. pontban említett földrajzi területen született, felnevelt és levágott bárányaiból származó hús.

A „Dalmatinska janjetina” előállításához a bárányokat 70–130 napos korukban vágják le, amikor 15 kg és 28 kg közötti testtömegűek.

A dalmát pramenka bárányok hasított testének egyedi tulajdonságai az átlagostól a nagyon jóig terjedő húsosság, valamint a zsírszövettel való enyhe vagy mérsékelt fokú borítottság (2. vagy 3. osztály). A fejjel együtt 8–14 kg tömegű hasított testek legfeljebb 80 cm hosszúak, és a meleghasított-test-hozam legalább 45 %. Az izomszövet színe halvány rózsaszíntől rózsaszínig terjed, a longissimus dorsi izom húsa kevesebb mint 4 % zsírt tartalmaz, és a terpéncsoporthoz tartozó legalább öt különböző illékony szerves vegyület mutatható ki benne.

A „Dalmatinska janjetina” egész évben csak frissen és hűtve kerül forgalomba, egész hasított test formájában, a fejjel, a vesékkel és a vesefaggyúval (amelyek továbbra is a hasított testhez kapcsolódnak), valamint a belsőségekkel (máj, tüdő légcsővel és szív) vagy azok nélkül, és a herékkel, amelyeket, ha a hasított testen hagynak, a hasított test részének tekintenek, vagy olyan hasított féltest formájában, amelyet a hasított testnek a fej, a nyak-, hát-, ágyéki, illetve keresztcsonti csigolyák, valamint a szegycsont és a szeméremcsonti összenövés közepén áthaladó választóvonal mentén hosszirányban, szimmetrikusan történő vágásával állítanak elő.

A „Dalmatinska janjetina”-t mindig hőkezelve fogyasztják. A hús nedvdús és porhanyós, omlik a szájban, és nem érezhető rajta a birkahúsra egyébként jellemző kifejezett szag.

3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A „Dalmatinska janjetina” előállításához használt bárányokat kizárólag az anyjuk tejével és legeltetéssel táplálják egészen a vágásukig.

A juhok legfontosabb táplálékforrását a legelők jelentik, amelyek táplálékszükségletük akár 80 %-át is kielégítik, a fennmaradó 20 %-ot pedig rétiszéna (főként télen) és/vagy ritkábban lucernaszéna teszi ki. A takarmány legalább 80 %-a „Dalmatinska janjetina” 4. pontban meghatározott földrajzi előállítási területéről származik. A szénát leggyakrabban a dalmát hátország – Dalmácia hegyvidéki területei – termékenyebb részein található közeli rétekről nyerik, valamint nagy szükség és szárazság esetén a „Dalmatinska janjetina” meghatározott előállítási területén kívülről is származhat, különösen Lika hegyvidék és Gorski Kotar régió rétjeiről, de kizárólag a következő megyékből: Zára megye (Gracsác város területe), Lika-Zengg megye (az egész megye területe), Károlyváros megye (csak Ogulin város és Josipdol, Plaški és Saborsko település területe) és Tengermellék-Hegyvidék megye (csak Vrbovsko, Delnice és Čabar város, továbbá Lokve, Fužine, Mrkopalj, Ravna Gora, Skrad és Brod Moravice település területe). A fenti területekről származó széna kiegészítő takarmányként felhasználható a juhok (de nem a bárányok) takarmányozása céljára télen, amikor az anyajuhok szárazon állnak (gesztációs időszak) és ezért az nem befolyásolja a bárányhús minőségét és kémiai összetételét.

3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Dalmatinska janjetina” előállításának valamennyi szakaszát a 4. pontban említett meghatározott földrajzi előállítási területen kell elvégezni.

A „Dalmatinska janjetina” előállításának folyamata a dalmát pramenka juhok tenyésztését, pároztatását és ellését, valamint bárányaik tenyésztését és levágását foglalja magában.

3.5. A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A dalmát pramenka bárányok hasított testeinek és hasított féltesteinek forgalomba hozatala előtt azokat el kell látni a vágás helye szerinti engedélyezett vágóhíd bélyegzőjével, és átlátszó, öntapadó műanyag fóliába kell csomagolni.

A csomagolás – azaz a „Dalmatinska janjetina” bárány kikészített és hűtött hasított testének műanyag fóliába történő csomagolása – a 4. pontban említett területen található vágóhidakon történik a termék forgalomba hozatala előtt, elsősorban a hús higiéniájának védelme (a kezelés és szállítás során a hasított testek mikrobiális szennyeződés forrásaival való érintkezésének megakadályozása), a frissességnek és a minőségnek védelme (a hasított testek levegővel való érintkezésének megakadályozása, és ezáltal a hús zsír- és fehérjetartalmát lebontó kémiai folyamatok lelassítása) érdekében.

3.6. A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Dalmatinska janjetina” előállítása Lika-Zengg megye (csak Novalja városának területe és Karlopagó település területén a Velebit-hegység part menti lejtői) és Zára megye (csak Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag és Zára városok, valamint Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi és Zemunik Donji települések területe) közigazgatási határain belül történik, valamint Šibenik-Knin megye, Split-Dalmácia megye és Dubrovnik-Neretva megye teljes területén.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

A földrajzi terület sajátosságai

Természeti tényezők

Dalmácia földrajzi területe három különböző geomorfológiai és éghajlati övezetből áll (a mediterrán éghajlatú part menti és szigeti övezet, a szubmediterrán éghajlatú dalmát hátország és a kontinentális éghajlatú hegyvidéki övezet), amelyek az évszázadok során az emberek által kifejtett hatással együtt közvetlenül befolyásolták e terület növénytakaróját. A bóra által erősen érintett vagy a leginkább leromlott sziklás talajokkal rendelkező helyeken (például a Velebit-hegylánc előhegysége) főként orvosi zsályával és eszpartófűvel (Ass. Stipo-Salvietum officinalis) borított legelők találhatók, amelyeken nagy számban fordulnak elő illír és illír-adriai endemikus fajok, elsősorban olyanok, amelyek alkalmazkodtak a szárazsághoz és az erős bóra szélhez, különösen aromás és gyógynövények. Dalmácia Európa egyik leggazdagabb növényvilágával rendelkező régiója, mivel becslések szerint 3 500 különböző növényfajjal rendelkezik, amelyeknek több mint 7 %-a endemikus faj, valamint nagyobb számban szteno-endemikus fajok (Ozimec et al., 2009, Poljoprivredna bioraznolikost Dalmacije. Tradicijske sorte i pasmine Dalmacije, 430. o.). A dalmát hátország legelőit főként illír csenkesz és gumós perje (Ass. Festuco-Koelerietum officinalis) borítja, amely legelők florisztikai összetételében számos alacsony, többnyire talajközeli növényfaj dominál, ami valószínűleg egy olyan szelekciós folyamat eredménye, amely több ezer év alatt következett be a juhok legeltetésének hatására. Ezeket a legelőket tipikus juhlegelőknek tekintik (Rogošić, 2000: Gospodarenje mediteranskim prirodnim resursima, 112. o.). Ez nem csupán azt bizonyítja egyértelműen, hogy az őshonos dalmát pramenka fajta alkalmazkodott az olyan természetes körülményekhez, ahol a tápanyagok szűkösen állnak rendelkezésre, hanem azt is, hogy ez befolyásolta a legelő botanikai összetételét és jellemzőit. A különböző növényfajok sokasága mellett a part menti és szigeti területen, valamint a dalmát hátországban található dalmáciai legelők megkülönböztető jellegzetessége, hogy gyérek, különösen az év száraz időszakaiban, valamint jelentős arányban találhatók e legelőkön az alacsony tápértékű, de sok aromás és antioxidáns vegyületet tartalmazó növényfajok (kétszikű növények) (6.4. melléklet, Krvavica et al., 2015, „Isparljivi sastojci arome dalmatinske janjetine”, Meso 1, 58. o.). E jellegzetességek miatt a dalmáciai legelők valóban egyediek, és jelentősen eltérnek a kontinentális területek legelőitől, míg a hegyvidéki övezetek, ahol nyáron nem marad vissza a növények növekedése (és ahol nincs szárazság, a dalmát hátország alacsonyabb fekvésű területeivel, a partokkal és a szigetekkel ellentétben), nemcsak hogy gazdagok növényfajokban, hanem nagy mennyiségű takarmányt is biztosítanak, és azokat hagyományosan minőségi széna előállítására vagy legeltetésre szolgáló rétekként használják az év száraz időszakában.

Emberi tényezők

A „Dalmácia” elnevezés szorosan kapcsolódik az e területen folytatott juhtenyésztés hagyományához. A mai Dalmácia területén a „Dalmatae” vagy „Delmatae” illír törzs már a Kr. e. 4. században letelepedett. Ennek a törzsnek a neve a „dalma” vagy „delma” juh jelentésű illír szóból származik, továbbá Dalmácia római tartomány a törzsről kapta a nevét (Ozimec et al., 2009, Poljoprivredna bioraznolikost Dalmacije; Tradicijsko poljoprivredno bilje i domaće životinje, 203., 204. o.). A Dalmácia területén folytatott juhtenyésztésről szóló első írásos feljegyzések a 17. század végére és a 19. század elejére nyúlnak vissza, míg egy 1808-ból származó forrás közel kétmillió juh és kecske tenyésztéséről tesz említést (Defilippis, 2001, Dalmatinska poljoprivreda u prošlosti, 83. o.; forrás: Kraljski Dalmatin, 1808, 218., 222. o.). A dalmát juhtenyésztők nomád életmódja történelmi múltra tekint vissza, akik juhaikat és kecskéiket a nyári hónapokban (június–augusztus) felhajtották a közeli hegyekbe, ahol együtt is éltek a nyájjal, és ez a szokás még ma is létezik ebben a térségben (a Velebit-hegység, a Dinári-hegység, a Svilaja-hegység, a Kamešnica-hegység, a Mosor-hegység és a Biokovo-hegység). A juhtenyésztők ezt elsősorban azért teszik, mert a növényzet fejlődése a nyár folyamán leáll az alacsony fekvésű területeken, azaz nincs elegendő legelő és víz.

A „Dalmatinska janjetina” hagyományos elkészítési módja, azaz a fejet is tartalmazó hasított test nyárson sütése (Brusić, 8000 godina uzgoja ovaca na hrvatskom Jadranu, 416., 427., 428., 431. o.) döntő hatással volt a dalmát pramenka fajtájú juhok hasított testének jellemzőire (a bárányok kora és súlya), amelyeket ezért mindig a fejjel együtt forgalmaznak.

A termék sajátosságai

A „Dalmatinska janjetina” bárányhúst a fogyasztók nagyra értékelik és – tekintettel annak kivételes minőségére – dalmát gasztronómiai különlegességnek tartják. A dalmát pramenka bárányok hasított teste a súly alapján a könnyű hasított testek kategóriájába tartozik. A kontinentális területeken vagy az aklokban intenzíven nevelt bárányokhoz képest a dalmát pramenka fajtájú bárányok esetében a hasított test vágóhídi hozama magasabb, és az izomszövet kissé sötétebb színű, és kevesebb zsírt tartalmaz. A longissimus dorsi izom húsa kevesebb mint 4 % zsírtartalmú (Vnučec, 2011, Odlike trupa i kakvoća mesa janjadi iz različitih sustava uzgoja, doktori értekezés, 61. o.), több különböző illékony aromás vegyületet, különösen terpéneket tartalmaz (Krvavica et al., 2015, az idézett műben, 62. o.), és sajátos zsírsavösszetétellel rendelkezik. Mindezen jellemzők együttese sajátos érzékszervi tulajdonságokat eredményez, amelyeket a fogyasztók különösen elismernek és értékelnek. A bárányok vágáskori életkora és testsúlya, valamint a hasított testek vágóhídon történő kikészítésének módja főként a juhtenyésztés hagyományából, a termék rendeltetéséből és a fogyasztók szokásaiból ered; következésképpen a dalmát pramenka bárányok – azaz a „Dalmatinska janjetina” – hasított testét mindig a fejjel, a vesékkel és a vesefaggyúval, valamint vagy a belsőségekkel és a herékkel együtt, vagy azok nélkül hozzák forgalomba.

A „Dalmatinska janjetina” elnevezést hagyományosan használják a mindennapi beszédben, számos dalmáciai étterem és Horvátország kontinentális részén található éttermek étlapján megtalálható, és ugyanezt a nevet a tudományos és szakmai irodalomban is használják.

Okozati összefüggés a földrajzi terület és a termék között

A földrajzi terület és a „Dalmatinska janjetina” termék közötti ok-okozati összefüggés a dalmát pramenka bárányok húsának különleges minőségén és az adott földrajzi területen alkalmazott hagyományos tenyésztési módszeren alapul.

A „Dalmatinska janjetina” azon terület nevét viseli, ahol a dalmát pramenkát tenyésztik (Dalmácia), és magának Dalmáciának a neve is a „dalma” vagy „delma” jelentésű illír szóból származik. Ezért kijelenthető, hogy Dalmácia emberemlékezet óta a juhok és a juhtenyésztők földje.

A dalmát pramenka jellegzetességei – például szívóssága és agilitása, és különösen a kis méretű, kúp formájú feje, az állkapocs rugalmassága és az ajkak – azt mutatják, hogy ez a fajta több ezer éven át alkalmazkodott a dalmáciai karsztos táj kedvezőtlen körülményeihez, lehetővé téve számára, hogy a cserjésekkel és bokrokkal borított sziklás dalmát területeken nehezen elérhető legelőkön legeljen, és még a part menti régió nagyon meredek lejtőin található legkevésbé hozzáférhető és egyben a legvadabb terepen is fennmaradjon. Ezenkívül a dalmát hátország legelője tipikus juhlegelőnek minősül, amelyet valószínűleg a növényeknek a főként a juhok több ezer éves legeltetésének következtében bekövetkezett szelekciója idézett elő, de az alkalmazkodási folyamat egyértelműen mindkét irányban működött. A „Dalmatinska janjetina” sajátos aromáját és ízét leginkább a három különböző vegetációs zónában található számos, zömmel alacsony tápértékű, de sok aromás és antioxidáns vegyületet tartalmazó növényfaj eredményezi, amelyek döntő hatással vannak a termék sajátos kémiai összetételére, különösen a zsírsavösszetételére (Vnučec, 2011, az idézett műben, 67. o.) és az illékony aromás vegyületek összetételére. Ennek eredményeként a „Dalmatinska janjetina” aromaprofilja a többi báránytípushoz képest jelentősen több különböző illékony vegyületet tartalmaz, különösen a terpének számát és összarányát tekintve a kontinentális övi bárányokhoz képest (Krvavica et al., 2016, „Isparljivi sastojci mesa janjadi iz različitih zemljopisnih područja”, eljárások, 162. o.). A terpének kétszikű növények metabolitjai, amelyek jelentős arányban megjelennek a dalmáciai legelők egyedi és változatos florisztikai összetételében, és amelyek közvetlenül felszívódnak az állati szövetekbe (Krvavica et al., 2015, az idézett műben, 58. o.), és amelyeket ezért a szakirodalomban egyedi növényi jelölőanyagnak tekintenek (Krvavica et al., 2016, az idézett műben, 162. o.). Továbbá mivel a dalmát pramenka fajta tenyésztési területe az év nagy részében szűkös legelőt kínál, a juhok és bárányok naponta nagy távolságokat tesznek meg táplálék után kutatva, így a „Dalmatinska janjetina” kevesebb zsírt tartalmaz, és színe valamivel sötétebb (világos rózsaszíntől rózsaszínig), mint más bárányfajtáké. A gyér legelő egyben azzal is jár, hogy a bárányok lassabban növekednek, és ennek következtében kevésbé fejlett emésztési rendszerrel rendelkeznek; következésképpen a hasított testek vágóhídi hozama magasabb, mint a kontinentális övi bárányok esetében (Mioč et al., 2012, „Dalmatinska janjetina”, eljárások, 31., 32., 34. o.). A fentiekre tekintettel megállapítható, hogy a „Dalmatinska janjetina” egyedi aromája és íze nem csupán a fajta jellemzőiből és a juh- és báránytenyésztés hagyományos módszeréből ered, hanem – és mindenekelőtt – azon földrajzi terület sajátosságaiból is, ahol a dalmát pramenka fajtát tenyésztik.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/dokumenti-zoi-zozp-zts/Specifikacija%20DJ%20-%20izmijenjena_02.2022_%C4%8Distopis.pdf

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.