[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.11.19.

COM(2010) 595 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

Az Európai Iskolák rendszere 2009-ben

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

Az Európai Iskolák rendszere 2009-ben

BEVEZETÉS

Az Európai Iskolák rendszerének egyes területein a 2009-es év az előrehaladás évének tekinthető, viszont beigazolódott, hogy a rendszer egyes strukturális kérdéseire továbbra is megoldást kell találni.

Komoly eredményt jelentett a reformfolyamatról szóló 2009. tavaszi hivatalos döntés, amelynek haszna az elkövetkező évek során válik érzékelhetővé. A nagyközönség számára is szélesebb körben hozzáférhetővé válik az európai tanmenet, mivel a helyi iskolák akkreditációt igényelhetnek, sőt, az akkreditált iskolák uniós pénzügyi támogatást kaphatnak az uniós alkalmazottak adott iskolát látogató gyermekei után.

A rendszer igazgatási hatékonyságának növelésére vonatkozó törekvés szintén központi és helyi szintű reformokban öltött testet, amelyek a meglévő szabályok és pénzügyi szabályzatok határai között nagyobb önrendelkezést biztosítottak a helyi iskolák számára.

A költségmegosztás terén tett erőfeszítések véghezvitele nehézségekbe ütközött, és már most is nyilvánvaló jelek mutatnak arra, hogy e területen és a költség-megtakarítás terén további lépésekre van szükség.

Az általános gazdasági helyzet nyilvánvalóan kihatott az iskolák pénzügyi helyzetére. Csökkentek a külső szervezetekkel kötött szerződésekből és tandíjakból származó bevételek. Jelentős igény mutatkozott az uniós pénzügyi hozzájárulás iránt. Alaposan át kell gondolni, hogy miként lehetne javítani a rendszer gazdasági hatékonyságát, majd folyamatos erőfeszítéseket kell tenni a szabályok korszerűsítése és kiigazítása céljából. A Bizottság továbbra is aktív szerepet vállal ezen eszmecsere előmozdításában, a 2010-es gazdasági helyzet fényében. A szabályok helyes értelmezésének és végrehajtásának biztosítása érdekében tovább vizsgálják a 2008. évi költségvetés során feltárt, szabálytalan kiadásokkal kapcsolatos problémákat.

Egyértelmű, hogy néhány rendszerszintű probléma 2009-ben is fennmaradt, sőt súlyosbodott. A kirendelt tanárok folyamatosan fennálló hiányának megoldatlan problémája továbbra is indokolatlanul megterheli a rendszerhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást. Változatlanul rontotta a tanulók és a szülők életminőségét, hogy a tagállamok késedelmesen vagy egyáltalán nem biztosítottak megfelelő infrastruktúrát a túlzsúfolt iskolák helyszínén. Ez nagymértékben kihatott a felvételi politikákra is.

A következő évekre vonatkozó előzetes tervezés keretében – ami Brüsszelben és Luxemburgban rendkívül nehéznek mutatkozott – mindkét ország szilárdan elkötelezte magát amellett, hogy ideiglenes létesítményeket biztosít mindaddig, amíg nem sikerül állandó megoldást találni (azaz a tervek szerint 2012 elejéig) biztosítja az ideiglenes létesítményeket.

A 2009-es tanév a H1N1 vírussal kapcsolatos magas szintű riasztással kezdődött. A Főtitkárság, a Bizottság és az iskolák hasznos intézkedéseket és tájékoztatási stratégiákat dolgoztak ki, noha a járvány hatásai elmaradtak az aggodalmaktól. Az viszont bebizonyosodott, hogy a rendszer készen áll arra, hogy az ilyen típusú egészségügyi és kommunikációs kihívásokat kezelje.

AZ ISKOLÁKBAN FENNÁLLÓ HELYZET

Alicante

Az alicantei iskolában nem változott az 1000 főt valamivel meghaladó tanulói létszám. Az év során az iskolán belül és azon kívül egyaránt történt némi infrastrukturális fejlesztés.

Bergen

Az olasz és a német nyelvi tagozat fokozatos megszüntetése ellenére 2009-ben 4%-kal nőtt a tanulólétszám. A tanulók között viszont alacsony (közel 17%-os) az intézményi alkalmazottak gyermekeinek aránya. Néhány komoly felújítási és karbantartási munkát vettek tervbe az iskolában.

Brüsszel

Az I., II. és III. brüsszeli iskola túlzsúfoltsága 2009 folyamán továbbra is megterhelte ezeket az iskolákat. Ennek ellenére a 2009/2010-es felvételi politikánk köszönhetően magas lett a megelégedettségi ráta, mivel a tanulók 90%-ának sikerült bejutnia az általuk elsőként választott iskolába.

A brüsszeli túlzsúfoltság azonban kezd nagyon komollyá válni, a jövőbeni tanulói létszámra vonatkozó becslések szerint a következő tanévek kritikusak lesznek, valamint 2011 szeptemberében feltétlenül további létesítményekre lesz szükség. Folyamatban vannak a tárgyalások a belga hatóságokkal annak érdekében, hogy további helyet biztosítsanak a laekeni negyedik állandó iskola késedelmes megnyitására tekintettel (amelyet most 2012-re terveznek). Emellett az Igazgatótanács nevében hivatalosan benyújtották a belga hatóságoknak az ötödik brüsszeli iskola megnyitása iránti kérelmet[1].

Miután Sim Kallas alelnök 2009 novemberében levelet intézett Herman Van Rompuy miniszterelnökhöz, Yves Leterme újonnan kinevezett miniszterelnök azt a választ adta, hogy a Régie des Bâtiments[2] 2011 szeptemberére (sőt, szükség esetén 2010 szeptemberére) további ideiglenes infrastruktúrát bocsát rendelkezésre.

A „Groupe de Suivi” (amely a belga hatóságok, a Bizottság, annak helyi személyzeti bizottságai, a szülők és az iskolák képviselőiből áll) rendszeresen összeül, hogy részletesen megvitassa a belga hatóságok által a további infrastruktúrával kapcsolatosan kilátásba helyezett konkrét lehetőségeket. Az üléseken azt is ellenőrzik, hogy a Brüsszel-IV. Európai Iskola felújítási munkálatai az ütemtervnek megfelelően, késedelem nélkül haladnak-e .

A Brüsszel-I. Európai Iskola úttörő szerepet vállalt a reformfolyamatban, és kísérleti iskolaként aktívan részt vett az új alaptanterv kidolgozásában, továbbá az iskolákban felállítandó – többek között (lásd az alábbi 3.1. pontot) belső konzultációs fórumként szolgáló – iskolai tanácsadó testületre vonatkozó tervek elkészítésében. Ezenfelül a belső ellenőr az Igazgatótanács által meghatározott munkaprogram[3] alapján (lásd az alábbi 3.2. pontot) ellenőrzést tartott az iskolában.

Ami a Brüsszel-II. Európai Iskolát illeti, örömteli hír, hogy több évi adminisztratív késlekedés után a helyi hatóságok jóváhagyták a buszparkoló építési engedélyét. Jelenleg naponta kétszer több mint 50 iskolabusz parkol az iskola játszóterén. Nagy előrelépést jelent majd az iskola számára, ha a parkoló a gyermekek játszóterén kívül kap helyet. Mivel mostanra lezárult az adminisztratív eljárás, haladéktalanul megkezdhetik az építkezést a belga hatóságokkal együtt megállapított szoros üzemtervnek megfelelően.

A Brüsszel-III. Európai Iskolában az év során karbantartási munkálatokat végeztek, és az iskolaév elején a zsúfolt brüsszeli iskolák közül itt nőtt legnagyobb mértékben (2009 szeptemberében 6,1%–kal) a tanulólétszám.

A berkendaeli Brüsszel-IV. Európai Iskola továbbra is a legnagyobb befogadóképességű az iskolák közül, és az alapfokú oktatásba 594 tanulót vettek fel; ami 36%-os emelkedést jelent. Az iskola 2010-ben készül elindítani a középiskola első évfolyamát.

Culham

Az Igazgatótanács 2007. évi döntésének megfelelően folytatódott az I. típusú Európai Iskola 2017-ig tartó fokozatos megszüntetésre. Az említett döntést azért hozták, mert a Közös Európai Tórusz 2016-ban Franciaországba költözik. A Bizottság kész elősegíteni azt a szülők által is támogatott brit kívánságot, hogy az iskolát a nemzeti oktatási rendszeren belüli „academy”-vé alakítsák át, amely azonban sajátos hangsúlyt fektet az európai tanmenet megvalósítására. A culhami iskola arra készül, hogy az Európai Iskolák rendszerével szorosan együttműködő akkreditált iskolaként folytassa tevékenységét (lásd a 3.3. pontot).

Frankfurt

A frankfurti iskola túltelített, és a helyzet 2009-ben – a tanulólétszám további emelkedésével párhuzamosan – tovább romlott. A német hatóságok még nem közölték az iskola javasolt szerkezetátalakításának jóváhagyását.

Karlsruhe

A tanulólétszám nem változott, azonban még mindig jóval 20% alatt van az intézményi alkalmazottak gyermekeinek aránya. Folytatódnak a felújítási munkálatok, és a tanév kezdetétől megkezdte működését az új étkezde.

Luxemburg

Változatlanul problémát jelent a túlzsúfoltság a Luxemburg-I. Európai Iskola területén, amely jelenleg a Luxemburg-II. Európai Iskola ideiglenes intézményeinek is helyet ad. A Bizottság üdvözli, hogy a luxemburgi hatóságok egy 2009. novemberi megbeszélésen megerősítették, hogy 2010 szeptemberétől további átmeneti infrastruktúrát bocsátanak rendelkezésre, viszont fájlalja, hogy ennek következtében a Luxemburg-II. Európai Iskola bertrange-mameri állandó épületegyüttesének 2012. évi megnyitásáig továbbra is túlzsúfoltsággal kell számolni a Luxemburg-I. Európai Iskola (kirchbergi) létesítményeiben.

Az év során folytatódtak a luxemburgi hatóságokkal tartott tárgyalások a bertrange-mameri Luxemburg-II Európai Iskola tanulói számára biztosított külön iskolabuszos szállítás megszervezésével és működtetésével kapcsolatos döntésük gyakorlati kérdései vonatkozásában. A Bizottság úgy véli, hogy az iskolai szállítás az egész iskolai közösség számára kulcsfontosságú, és örömmel fogadja a luxemburgi hatóságok ilyen irányú erőfeszítéseit.

Mol

A moli iskola tovább növekedett, de az európai intézményekben alkalmazottak gyermekeinek aránya tekintetében csökkenő tendencia mutatkozik. Az új angol szekció fellendült, a német nyelvi tagozatra viszont kevesen iratkoztak be. Az Igazgatótanács az angol szekció létrehozásakor döntést hozott arról, hogy figyelemmel fogják kísérni a nyelvi tagozatok alakulását[4].

München

Az év során jelentős építési munkálatokat végeztek és további ideiglenes infrastruktúrát (11 tantermet) adtak át. Az elkövetkező években létfontosságú lesz az infrastruktúra fejlesztése, különös tekintettel arra, hogy tanulólétszám folyamatos emelkedése figyelhető meg.

Varese

A tanulói létszám változatlan maradt, és a varesei Európai Iskolát továbbra is hátrányosan érinti a megfelelő infrastruktúra hiánya. Sim Kallas alelnök 2009 májusban ezzel kapcsolatban küldött levelet Silvio Berlusconi miniszterelnöknek, amire sajnos nem érkezett válasz. A Bizottság továbbra is sürgeti az olasz hatóságok intézkedését.

POLITIKAI FEJLEMÉNYEK ÉS KIHÍVÁSOK

A reform

A reformfolyamatot az Európai Parlament 2002-es és 2005-ös állásfoglalásai indították el, és az Igazgatótanács 2009. áprilisi stockholmi ülésén zárták le[5].

A legjelentősebb eredmények közé tartozik az Európai Iskolák rendszerének megnyitása annak révén, hogy lehetővé vált a nemzeti iskolák akkreditációja, amelyek így európai tanmenetet követhetnek és esetleg európai érettségit is kínálhatnak. Az európai tanmenet szerint tanítanak Pármában, Dunshauglinben, Heraklionban, Helsinkiben, Strasbourgban és Manosque-ban[6]. Egy bad vilbeli iskola akkreditációs eljárása jelenleg van folyamatban. Emellett a culhami Európai Iskola átmenetet készít elő azzal a céllal, hogy akkreditációt kérelmezzen. Ez értékes tapasztalatot nyújt majd az Európai Iskolák rendszere számára. A holland hatóságok szintén kifejezték azon szándékukat, hogy elkészítik a hágai iskola akkreditációs kérelmét.

A reform azt is lehetővé teszi, hogy az akkreditált iskolák megállapodást írjanak alá abból a célból, hogy pénzügyi támogatásban részesüljenek az uniós költségvetésből az uniós alkalmazottak adott iskolába járó gyermekeinek számától függően[7].

A reform ún. költségmegosztási része foglalkozott azzal a problémával, hogy a tagállamok nem rendelnek ki elegendő számú tanárt. Megállapodás született arról, hogy egyes jól körülhatárolt esetekben lehetővé teszik nem anyanyelvi tanárok kirendelését, hogy csökkentsék azon tagállamok terhét, amelyek a három közvetítő nyelven beszélő tanárokat rendelik ki. Ezen új lehetőségnek, azaz a nem anyanyelvi tanárok kirendelésének hatásait 2009-ben még nem érzékelhettük teljes mértékben. A tanárhiány pótlásául helyben alkalmazott tanárok fizetésének költsége még mindig nagyon megterheli a Bizottságot. 2009-ben ez 2,1 millió EUR költséget jelentett.

A reform másik sarkalatos pontját a központi és helyi szintű irányítás reformja képezte. Helyi szinten felülvizsgálták az Európai Iskolák végrehajtó bizottságainak belső szabályzatait. Az Igazgatótanács szabályzatainak és határozatainak általános keretén – így a korlátozásokat és a kötelezettségeket kijelölő pénzügyi szabályzaton – belül megállapodtak a helyi iskolák fokozott önrendelkezéséről . Az új keret olyan eszközöket tartalmaz, mint például minden egyes iskola esetében a célkitűzéseket (éves iskolai terv) és az erőforrásokat (költségvetési tervezet) megállapító ütemterv, ellenőrzési mechanizmusok és jelentéstételi kötelezettségek. Ezen új keret alapján végzik majd az iskolák belső és külső értékelését. Az ütemtervet az Igazgatótanács elé terjesztik a költségvetés jóváhagyásához szükséges valamennyi információ biztosítása céljából. A 2009/2010-es tanév átmenetet képez a reform említett aspektusainak végrehajtása tekintetében.

Ezen felül az iskolákban belső konzultációs fórumként létrehozzák az iskolai tanácsadó testületet, amelynek elnöki tisztét az igazgató tölti be, magát a testületet pedig az iskolai közösség partnerei és érdekelt felei alkotják.

A reform keretében központi szinten részletesen felmérték az egyes döntések meghozatalához megfelelő döntéshozatali szintet. 2009. szeptember 1-jén hatályba léptek a szervezeti kérdésekre vonatkozó döntések, valamint átmeneti időszakot fogadtak el, hogy legkésőbb 2010. szeptember 1-jéig be lehessen fejezni néhány meglévő szabály felülvizsgálatát.

Belső ellenőrzések

Az Igazgatótanács már 2007-ben döntést hozott a belső ellenőrzési funkció létrehozásáról. Ugyanazon évben később szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodást kötöttek az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatával (IAS). 2008 elején az Igazgatótanács jóváhagyta a 2008/2010-es időszak folyamán végrehajtandó stratégiai tervet[8]. A munkaprogram szerint elvégzett első ellenőrzés az emberi erőforrás kezelésére terjedt ki. Az ellenőrzést a Főtitkárság hivatalában és három iskolában (Luxemburg-I., Brüsszel-I. és Varese) hajtották végre. A helyszíni ellenőrzésre 2008 végén került sor. 2009 folyamán megvitatták az egymást követő jelentéstervezeteket és válaszokat.

Az említett ellenőrzés végeredményeként hat különálló jelentés született. Az elsőt – amely „Az emberi erőforrás kezelés több területet érintő kérdései” címet viseli – 2009 decemberében terjesztették az Igazgatótanács elé[9]. Az említett jelentés az összes Európai Iskolára érvényes megállapításokat fogalmaz meg, továbbá javaslatot tesz az azokból következő ajánlások végrehajtására vonatkozó közös megközelítésre. A következő lépés egy cselekvési terv kidolgozása. 2010-ben nyújtották be az Igazgatótanácsnak „A Főtitkárság Hivatalának az Európai Iskolák emberi erőforrás kezeléséért viselt testületi felelősségéről” szóló másik jelentést, valamint a Főtitkárság Hivatala, a Luxemburg-I., a Brüsszel-I. és a varesei iskola esetében az emberi erőforrás kezelését külön tárgyaló négy jelentést.

Az Európai Iskolák rendszerének jobb működése érdekében rendkívül fontos ezeknek a jelentéseknek a nyomon követése. Az ajánlások súlyos problémák kiemelésétől a formálisabb eljárások hiányáig terjednek. Az ajánlások eredményeként cselekvési tervek születtek, amelyeket a Belső Ellenőrzési Szolgálat is jóváhagyott, és amelyeket az összes érintett fél köteles komolyan venni. Egyes esetekben a Főtitkárság Hivatalának vezető szerepet kell vállalnia az iskoláknak szóló ajánlások és iránymutatások kibocsátásában. A Bizottság szorosan figyelemmel kíséri ezt a kérdést.

Culham

A 2009. év során a brit hatóságok előmozdították a culhami Európai Iskola átalakulási folyamatát, amelynek során az intézmény a nemzeti iskolarendszerbe illeszkedő „academy”-vé válik, amely esetében az említett hatóságok akkreditációt kívánnak kérelmezni, hogy Culham-ben folytatódhasson az európai tanmenet szerinti oktatás, és megmaradjon az európai érettségi lehetősége.

2009 áprilisában a brit hatóságok az „academy” létrehozásának első lépéseként szándéknyilatkozatot írtak alá. Egy tanácsadó céget bíztak meg a megvalósíthatósági tanulmány elkészítésével. A 2010 nyaráig elkészítendő tanulmány képezi a folyamat második lépését.

Ezzel egyidejűleg az Európai Iskolák Igazgatótanácsa 2009 decemberében jóváhagyta az általános akkreditációs dossziét. Az intézményi személyzet gyermekeinek felvételére és a tanárok alkalmazási feltételeire vonatkozóan néhány kérdést még tisztázni kell ahhoz, hogy 2010-ben benyújthassák a megfelelőségi dossziét, amely az II. típusú iskolává váláshoz szükséges akkreditáció elnyerésének következő lépése.

Túlzsúfoltság/infrastruktúra

Több helyszínen a helyek iránti igény évek óta meghaladja a kínálatot. A legszembeszökőbb példa erre Brüsszel és Luxemburg, továbbá Frankfurt és Varese. Ez a helyzet nyugtalanító, és a Bizottság folyamatos politikai nyomást gyakorol a nemzeti hatóságokra annak érdekében, hogy teljes mértékben tegyenek eleget a fogadó országként az intézményekkel szemben vállalt kötelezettségeiknek, és nem utolsósorban biztosítsanak megfelelő létesítményeket az Európai Iskolák számára. A túlzsúfolt iskolák rendkívül korlátozó felvételi politikát diktálnak, amely komoly frusztrációt okoz a szülőknek és a tanulóknak, és a legtöbb esetben nem teszi lehetővé azon helyi gyermekek felvételét, akiknek a szülei nem az uniós intézmények alkalmazottai.

Nagyméretű iskolák építése kétségtelenül költséges beruházás. A belgiumi laekeni negyedik iskola felújítási projektje például csaknem 60 millió EUR-t jelent a belga szövetségi költségvetésben. Hasonlóképpen, a luxemburgi második Európai Iskola projektje több mind 230 millió EUR értékű, nagyszabású építési munkálatokat foglal magába. Ezen pénzügyi kötelezettséget azonban annak fényében kell vizsgálni, hogy ezen országok komoly gazdasági előnyökhöz jutnak abból fakadóan, hogy az Európai Intézmények jelen vannak a területükön. A kötelezettségeket a fogadó országgal kötött megállapodások is meghatározzák, és a Bizottságnak továbbra is a legmagasabb szinten kell nyomást gyakorolnia ahhoz, hogy megfelelő infrastruktúrát biztosítsanak azoknak az iskoláknak, amelyek fő célja, hogy anyanyelvi oktatást nyújtsanak a személyzet gyermekei számára.

Jogi ügyek

Három olyan jogi ügy van folyamatban, amelyben a Bizottság közvetlenül részt vesz: kettő az Egyesült Királyságot, egy pedig Belgiumot érinti.

Az első a kirendelt tanárok nemzeti alkalmazási feltételeire vonatkozik, ami kihat az Európai Iskolák költségvetéséhez nyújtott uniós hozzájárulásból fizetett díjazásra is.

A második ügy az Egyesült Királyságból (az euróövezeten kívüli ország) kirendelt tanárokkal kapcsolatos, akiknek a bére a tagállami jövedelmükből (euróra átváltva) és az európai hozzájárulásból tevődik össze. 2008. júliusában személyzeti szabályzatukat úgy igazították ki, hogy figyelembe vegye az euróval szembeni rendkívüli leértékelődést. A jogi ügy tárgya e határozat esetleges visszaható hatálya, valamint az, hogy a kirendelt tanárok személyzeti szabályzata általában véve megsérti-e a Lisszaboni Szerződést a munkavállalókkal való egyenlő bánásmód és az azonos feltételek szerinti szabad mozgásuk tekintetében.

A harmadik ügy arra a régóta tartó nézeteltérésre vonatkozik, hogy amikor a tagállam biztosítja egy új iskola infrastruktúráját, neki kell-e finanszíroznia a felszerelést.

2010-ben várhatóan mindegyik ügy folyamatban lesz.

Ezen felül egy Belgiumban helyben alkalmazott tanár keresetet nyújtott be a nemzeti bíróságon a 2004 előtti szabadságilletmény kifizetése tekintetében. Várhatóan 2010-ben születik ítélet arról, hogy elvileg milyen mértékben lehet 2004 előttre visszamenőleg alkalmazni ezt a kifizetést. Magát a kifizetést már jogszerűnek ítélték. A visszaható hatás mértékére vonatkozó ítélet kimenetele költségvetési hatásokkal jár majd, különösen mivel másik 26 helyben alkalmazott tanár is előállt ugyanezzel a követeléssel.

KÖLTSÉGVETÉSI FEJLEMÉNYEK ÉS KIHÍVÁSOK

A 2009. évi költségvetés végrehajtásának számadatai

- A tanulók összlétszáma 2008 és 2009 között 3,15%-kal, azaz 21 649-ről 22 331-re nőtt. A költségvetés végrehajtására vonatkozó számadatok azt mutatják, hogy a tagállamok által viselt rész, valamint a magán jogalanyokkal (az ún. II. kategóriájú tanulók) kötött szerződésekből és a tandíjakból (III. kategória) származó bevételek, továbbá az egyéb források (többnyire banki kamatok) részaránya egyaránt csökkent. Következtetéseképpen növekedett az uniós hozzájárulásból fizetett rész.

Költségvetési hozzájárulások (a 2009-D-62-fr-1 és a 2010-D-62-fr-1 dokumentumok kivonatai) |

2009 | 2008 |

Bizottság | 150,5 | 4,3 | 154,8 | 151,9 | 144,1 | 138,9 |

Európai Szabadalmi Hivatal | 17,7 | 0,0 | 17,7 | 17,4 | 16,0 | 15,4 |

II. kategóriájú díjak | 15,8 | -0,2 | 15,5 | 14,3 | 15,7 | 14,7 |

III. kategóriájú díjak | 19,7 | -1,0 | 18,7 | 18,7 | 19,6 | 21,0 |

Egyéb | 2,3 | 0,0 | 2,3 | 2,3 | 2,1 | 2,0 |

Többlet+Tartalék | 0,0 | 2,7 | 2,7 | 2,9 | 5,9 | 7,7 |

ÖSSZESEN | 263,6 | 3,6 | 267,2 | 261,3 | 258,0 | 254,0 |

Az év legfontosabb eseményei

Az Igazgatótanács két költségvetés-módosítást hagyott jóvá az évre vonatkozóan, amelyekre főként a bevételek csökkenése, valamint a kiadások emelkedése miatt került sor. A 2009. évi kezdeti költségvetéshez képest az uniós hozzájárulás 150,5-ről 154,8 millió EUR-ra nőtt.

A 2008-as költségvetésből többletet (2,9 millió EUR) vittek át a 2009. évi költségvetésbe. E többletet az Igazgatótanács által jóváhagyott költségvetés-módosítások révén, a kiadási többletigények fedezésére fordították.

A tanárok és a kirendelt személyzet bérének kiigazítása az Intézmények alkalmazottainak bérnövekedéséhez kapcsolódik, és így a Miniszterek Tanácsának 2009. decemberi határozata közvetlenül érintette. Az Igazgatótanács elindította saját ennek megfelelő (az 1,85%-os kiigazításon alapuló) eljárását, amely 2010 januárjában zárult le. 3,1 millió EUR összegnek megfelelő kötelezettséget átvittek, és a kifizetéseket 2010-ban hajtották végre.

A kirendelt tanárok hiánya költségvetési és pedagógiai problémát jelent. A számok azt mutatják, hogy 2009-ben 2,1 millió EUR-t tett ki az egyéb, nem kirendelt személyzet költsége. A tanárhiány miatt üres álláshelyeket helyileg felvett alkalmazottakkal kell betölteni, akiknek a bérköltségét az iskola egyedi költségevetéséből, vagyis nagyrészt az uniós költségvetésből fedezik. Komoly gondot és súlyos strukturális problémákat okoz, hogy a tagállamok nem tesznek eleget kötelezettségeiknek.

Az Igazgatótanács 2010. áprilisi ülésén a Bizottság nem volt abban a helyzetben, hogy mentesítést adhasson a 2008. évi költségvetés tekintetében, mivel kiderült, hogy 5 iskolában nem tartották be a nyelvi tagozattal nem rendelkező tanulók anyanyelvi óráival kapcsolatos szabályokat. E szabálysértés miatt vizsgálat van folyamatban, és a Bizottság alapos okkal feltételezi, hogy a jogsértés a 2009-es költségvetési évre is kiterjed. Ha ez valóban bebizonyosodik, az érintett iskoláknak kiigazító intézkedéseket kell majd hozniuk.

PEDAGÓGIAI FEJLEMÉNYEK ÉS KIHÍVÁSOK

Az Európai érettségi reformja

Az Európai Iskolák rendszerének az akkreditált iskolák előtti megnyitásával összefüggésben az érettségivel foglalkozó munkacsoport javaslatokat nyújtott be a vizsga megszervezésének egyszerűsítésére, a költségek csökkentésére és a vizsga tartalmának – a bizonyítvány minőségét nem rontó – felülvizsgálatára, szem előtt tartva ugyanakkor az egyetemek és egyéb felsőoktatási intézmények jelenlegi követelményeit. Az Igazgatótanács 2009 decemberében jóváhagyta az alábbi néhány javaslatot, amelyeket a 2010-es érettségin már alkalmazni fognak: a vizsgakérdéseket tartalmazó lapok benyújtásának eltörlése; az egyes iskolák vizsgaközpontként viselt felelőssége; a sajátos szükségletű vizsgázókra vonatkozó speciális szabályok. A munkacsoport tovább dolgozik elsősorban a minősítési rendszeren (belső/külső, az osztályzatok típusai, az írásbeli/szóbeli vizsgák száma, az értékelendő készségek, stb.), hogy a 2013-as érettségire a teljes érettségi reform elkészülhessen.

A sajátos nevelési szükségletű tanulók érdekében végzett tevékenység

Az Európai Iskolák további erőfeszítéseket tettek a sajátos nevelési szükségletű gyermekek integrálására, szükség esetén kiigazított tanulmányi programmal és megfelelő emberi erőforrások alkalmazásával.

2009 áprilisában az Igazgatótanács elé terjesztették az Európai Iskolák sajátos nevelési szükségletű tanulókra vonatkozó politikáját és gyakorlatát értékelő jelentést, amelynek alapját az Európai Parlament által finanszírozott tanulmány képezte. Az Igazgatótanács felkérte a sajátos nevelési szükségletű tanulókkal foglalkozó politikai csoportot annak elemzésére, hogy miként lehetne végrehajtani a javasolt korszerűsítéseket. Ennek megfelelően kiigazították a sajátos nevelési szükségletű tanulókra vonatkozó középiskolai eljárásokat, és a 6. és 7. évfolyamok ilyen tanulói számára biztosítható speciális szabályozást.

A 2008/2009-es tanévben 457 tanuló tartozott sajátos nevelési szükségletre vonatkozó megállapodás hatálya alá, ami 10,1%-os emelkedést jelent az előző évhez képest. A Bizottság továbbra is rendelkezésre bocsátotta a szükséges pénzügyi forrásokat, hozzájárulva az év során ténylegesen viselt költségek fedezését lehetővé tévő átcsoportosításokhoz. A sajátos nevelési szükségletű tanulókra fordított költségvetés a 2008. évi 3 426 685 EUR-ról 2009-re 4 441 142 EUR-ra nőtt, ez a folyamatos emelkedés azonban aggodalomra ad okot, és a források optimális csoportosítása érdekében alaposan elemezni kell a sajátos nevelési szükséglet kritériumait.

AZ ELőTTÜNK ÁLLÓ KIHÍVÁSOK

A Európai Iskolák forrásigényének a jelenlegi gazdasági helyzetben is megfigyelhető növekedése arra késztette a Bizottságot, hogy felülvizsgálatot kérjen az Európai Iskolák rendszerének egyes kiadásai tekintetében. Költséghatékonyabb megközelítésre és a pénzügyi terhek méltányosabb megosztására van szükség. Ellenőrzés alatt kell tartani a jövőbeni költségvetések tervezését, ezért a Bizottság a 2011-es költségvetés jóváhagyását egyes kiadások felülvizsgálatához kötötte.

Az elkövetkező években több helyszínen is rendkívül nyugtalanítóvá fog válni az infrastrukturális helyzet. A brüsszeli és a luxemburgi iskolák fogadják a rendszer összes tanulójának több mint 60%-át, és ez az elkövetkező években mindkét helyszínen gondot fog okozni mindaddig, amíg a fogadó országok felelős hatóságai 2012-ben biztosítják a végleges megoldásokat. Ideiglenes megoldásként mindkét helyszínen könnyű szerkezetű épületeket javasoltak a közbenső időre. Jóllehet ez megoldja az osztálytermek azonnali hiányának problémáját, további gondok jelentkeznek amiatt, hogy folyamatosan növekszik a meglévő iskolák épületeiben tartózkodó tanulók száma, rendkívül megnehezítve ezzel az iskolaudvarokon, az étkezdékben és a tornatermekben uralkodó állapotot, valamint az iskolabuszos szállítást stb. Több iskolának már eddig is külső létesítményeket kellett bérelni ahhoz, hogy megszervezze a tantervben szereplő kötelező tanórákat.

[1] Az Európai Bizottság azzal a feltétellel adta meg a hozzájárulását, hogy a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodás (HL C 139., 2006.6.14., 1. o.) 47. pontjában meghatározottak szerint kiegészítik a költségvetési hatósági eljárásra vonatkozó tájékoztatást.

[2] A Régie des Bâtiments a szövetségi épületek kezelésével és karbantartásával megbízott belga hivatal.

[3] 2511-D-2007-fr-2 dokumentum: az Igazgatótanács 2008 január 22-23-i határozata

[4] 2007-D-129-fr-4. hiv. sz. 2008. január 23-24-i határozat

[5] Hiv.: 2009-D-353-en-4

[6] A manosque-i nemzetközi iskolában 2009 szeptemberében nyílt meg az európai tagozat az 1–4 évfolyamra járó középiskolás tanulók számára. Az Európai Iskola tanfelügyelői 2010 februárjában ellenőrzést végeztek az iskolában, amelynek eredményeit 2010 decemberében terjesztik az Igazgatótanács elé. A kedvező eredmény függvényében kerülhet sor az akkreditációs egyezmény hivatalos aláírására.

[7] Az alap- és a középiskolai oktatáshoz való hozzájárulásokat az egyrészt az Európai Iskolák rendszerében egy tanulóra jutó átlagos költség, másrészt a nemzeti rendszerben egy tanuló jutó átlagos költség kiegyensúlyozott átlaga alapján fogják kiszámítani az Igazgatótanács részére 2009 januárjában előterjesztett 2009-D-681-en-1 dokumentumban leírtaknak megfelelően.

[8] 2511-D-2007-en-2 doc.

[9] 2009-D-2110-en-2 doc.