HU    HU HU 
HU    HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2010.9.7. 
SEC(2010) 1016 végleges 
  
A BIZOTTSÁG VÁLASZA A SZÁMVEV ŐSZÉK KÜLÖNJELENTÉSÉRE  
„MEGVALÓSULTAK-E A CUKORPIACI REFORM F Ő CÉLKIT ŰZÉSEI?”  
HU 2   HU A BIZOTTSÁG VÁLASZA A SZÁMVEV ŐSZÉK KÜLÖNJELENTÉSÉRE  
„MEGVALÓSULTAK-E A CUKORPIACI REFORM F Ő CÉLKIT ŰZÉSEI?”  
ÖSSZEFOGLALÁS  
I, II, III. Az Európai Unió cukorpiacának 2006-os  reformja sikeresen átalakította az ágazatot, 
hosszú távú szakpolitikai keretet biztosított számára, és jelent ős mértékben javította az ágazat 
versenyképességét. Az európai uniós cukortermel ők jelenleg olyan környezetben m űködnek, 
ahol a szabályozott piaci árak 36 %-kal csökkentek, és ahol a termelés jellemz ően a magas 
jövedelmez őségű régiókban koncentrálódik.  
A reform legfontosabb elemeként jelent ős mértékben csökkentették a szabályozott piaci 
árakat, és létrehoztak egy olya n ideiglenes szerkezetátalakítási alapot, amely a termelési 
kvótáról lemondó piaci szerepl ők kompenzálását és a reform  következtében esetlegesen 
fellépő negatív társadalmi és környezeti hatások ellensúlyozásának el ősegítését célozza. Ez 
arra ösztönözte a legkevésb é versenyképes cukortermel őket, hogy lemondjanak kvótájukról. 
Ezenkívül az uniós cukoripar versenyképességének további el őmozdítása érdekében egyszeri 
fizetés ellenében kiegészít ő kvótákat bocsátottak az uniós piaci szerepl ők rendelkezésére. 
A reform a mez őgazdasági kiadások szempontjából költségvetés-semleges volt. A Bizottság 
javaslata figyelembe vette  a cukorról szóló jegyz őkönyvet aláíró AKCS-országokban 
szükséges kiigazításokat, kezelésük a reformcsomag keretén belül a Tanács és a Parlament által jóváhagyott külön támogatási pr ogram keretében történik majd. 
A cukorpiac reformját az Európai Unió  2001-es „fegyvereken kívül mindent” 
kezdeményezése, illetve a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) uniós cukorágazatra 
vonatkozó 2005-ös döntése tükrében kell vizsgá lni. A „fegyvereken kívül mindent” rendszer 
keretében a legkevésbé fejlett országok szám ára szabad hozzáférést biztosítottak az uniós 
piachoz, beleértve a cukorpiaco t is. A WTO döntése az unió s cukorexport támogatásának 
csökkentését tette szükségessé. Ennek ha tására az Európai Uniónak a megfelel ő piaci 
egyensúly fenntartása érdeké ben csökkentenie kellett cukortermelési kvótáit. Ezért a 
Számvevőszék által említett fejlemények némelyike (pl. a termelési kvóták csökkentése) 
végső soron inkább a tágabb értelemben vett politikai környezet fent említett két változásának 
következménye. Más fejlemények pedig (pl. a gyártó létesítmények koncentrációja és 
bezárása) – legalábbis részben – hossza bb távú tendenciákkal állnak összefüggésben. 
V. Egyértelm űen látszik, hogy a reform végrehajtásával az uniós cukorágazat 
versenyképesebbé vált, és a Bizottság úgy véli, hogy az er re vonatkozó célkit űzést 
maradéktalanul sikerült teljesíteni. 
A reform a kvótákról való önkéntes lemondá sokra épült, amelye t egy külön e célból 
létrehozott ideiglenes szerkezetátalakítási al appal támogattak meg. A termelés beszüntetésére 
vagy fenntartására vonatkozó döntést valamennyi cukortermel ő
 vállalkozásnak magának 
kellett meghoznia, figyelembe véve azt, hogy a jöv őben hosszú távú jövedelmez őségüket 
lényegesen alacsonyabb szabályozott pi aci árak mellett kell biztosítaniuk. 
Az, hogy a reform egyszerre kínálta fel a kvót ák lemondásának és újabbak szerzésének 
lehetőségét, tökéletesen megfelelt a kisebb,  de versenyképesebb  uniós cukorágazat 
megteremtésére irányuló célkit űzésnek. 
Amint az a Bizottság 1. táblázatában szerepl ő adatok alapján megállapí tható, a kvótákról való 
lemondás inkább az alacsony kombinált jövedelmez őségű tagállamokban volt jellemz ő, míg 
az új kvóták 93 %-át a magas kombinált jövedelmez őségű tagállamokban osztották ki. Ennek 
HU 3   HU eredményeképpen a magas jövedelmez őségű tagállamok teszik ki az uniós kvóta 78 %-át (a 
reform előtt 68 %-át), míg az alacsony jövedelmez őségű tagállamok jelenleg a kvóták 5 %-át 
(azelőtt 12 %-át) birtokolják.  
VI. A Bizottság üdvözli, hogy a Számvev őszék elismeri a cukorpi ac és a cukor árának 
stabilizálására vonatkozó reformcélkit űzés megvalósulását. 
A külföldi cukorkészletekt ől való nagyobb függ őség az Európai Unió kereskedelmi és 
fejlesztési politikájának, és különösen a „fegyvereken kívül mindent” rendszer 
következményének tudható be, amelynek kereté ben korlátlan hozzáférés t biztosítottak az 
uniós piachoz a kevésbé fejlett országokból szár mazó import számára, amely országok közül 
némelyik jelent ős cukorexportáló potenci állal rendelkezik.  
Ezen felül, a cukorpiaci támogatások rends zere rendelkezik azokkal a eszközökkel, amelyek 
az Európai Unió piacán jelentkez ő esetleges készlethiány kezeléséhez szükségesek, 
elsősorban a kvótán felül el őállított cukor kvótacukorrá történ ő átváltásával. 
A Bizottság hamarosan felmérést készít  a cukorpiac ártranszmissziós rendszerér ől, hogy 
világosabban lásson ebben a kérdésben. 
VII. A szubszidiaritás elvével összhangban, az üzembezárások (vagy termeléscsökkentések) 
következményeinek kezelése, többek között a szükséges diverzifikációs intézkedések 
végrehajtása, a tagállamok feladatkörébe tart ozik. Mindazonáltal, az ilyen intézkedések 
megfelelő időben történ ő végrehajtásának biztosítása és azt követ ően az indokolatlan 
késedelmek elkerülése érdekében az uniós jogszabályok részletesen meghatározzák a végrehajtásra és kifize tésekre vonatkozó határid őket, amelyek betartása a tagállamok számára 
kötelező.  
A reform versenyképesebb gazdasági környez etet teremt a hagyományos cukorfinomítók 
számára, akiknek át kell alakítaniuk tevé kenységüket annak érdekében, hogy az új viszonyok 
között is versenyképesen maradjanak. A Bizotts ág eredeti javaslatáb an még nem szerepl ő 
átmeneti támogatás célja, hogy lehet ővé tegye az ilyen vállalkozások számára a 
versenyképességük javításához szüksé ges intézkedések meghozatalát. 
VIII. A cukorpiaci támogatás rendszerének re formjával kapcsolatban a cukorpiac közös 
szervezésén belül bevezetett valamennyi változ tatást figyelembe kell venni; többek között a 
cukorrépára magas árgaranciákat megállapító, va lamint termelési és export-visszatérítéseket 
előirányzó intézkedésekr ő
l a mezőgazdasági termel őknek szánt közvetlen támogatáson 
alapuló rendszerre való áttérést is. E teki ntetben a cukoripar támogatási rendszerét úgy 
alakították ki, hogy a mez őgazdasági kiadások szempontjából költségvetés-semleges legyen 
(lásd még a Számvev őszék 89. pont alatti észrevételét). A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezt a 
célkitűzést sikerült megvalósítani.  
A 320/2006/EK tanácsi rendelet 1. cikke (3) bekezdésének megfelel ően a cukoripari 
szerkezetátalakítási alapban re ndelkezésre álló összeget az intézkedések alapból való 
finanszírozása után az EMGA Gara nciarészlegéhez kell rendelni. 
Az AKCS-EU partnerségi megállapodás kere tében tett EU kötelezettségvállalások 
eredményeként elfogadott kísér ő intézkedések az AKCS-orszá gok támogatását szolgálják a 
szegénység csökkentésére és a fenntartható fejl ődésre való törekvésükben. A cukorpiac 
reformjához vezet ő folyamat részeként a Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy 
támogatást nyújt a cukorról szóló jegyz őkönyvet aláíró, el őnyben részesített országokban a 
szükséges kiigazítások végreh ajtásához, és megvizsgálta a cukoripar reformjának az AKCS-
országokra gyakorolt hatását. Az  AKCS-országoknak szánt kísér ő intézkedések 
szükségességét alaposan mérlegelték, és ezek az intézkedések nem érintik a költségvetés 
mezőgazdasági fejezetét. 
HU 4   HU IX.  
Első francia bekezdés - A Bizottság természetszer űleg mindig nagy gondot fordít arra, hogy 
olyan eszközöket és intézkedéseket dol gozzon ki, amelyek átfogó következetességet 
biztosítanak, és amelyek az igények alapos te chnikai felmérésén, valamint tárgyilagos és 
megkülönböztetésmentes kritériumokon alap ulnak. Ezt a megközelítést alkalmazta a 
cukorpiac reformja esetében is. 
Második francia bekezdés - A cukorpiacra vonatkozó, 2014/2015-ös gazdasági év utáni 
szabályokról szóló javaslatának készítése során a Bizottság, a múltbeli tapasztalatokra építve, 
egy sor lehet őséget fog megvizsgálni. 
Harmadik francia bekezdés - A Bizottság álláspontja szerint a cukorpiacon a reform 
eredményeként kialakuló új egyensúly – beleértv e az EU önellátási sz intjét is – összhangban 
áll a Szerz ődés rendelkezéseivel, amelyek nem írják el ő, hogy az Európai Uniónak minden 
mezőgazdasági termék tekintetében önellátónak kell lennie. Ezen felül, a cukorpiaci 
támogatások rendszere rendelkezik azokkal a es zközökkel, amelyek az Európai Unió piacán 
jelentkező esetleges készlethiány kezeléséhez szükségesek, els ősorban a kvótán felül 
előállított cukor kvótacukorrá történ ő átváltása révén. 
Negyedik francia bekezdés - A Bizottság hamarosan felmérést készít a cukorágazat 
ártranszmissziós rendszerér ől, hogy világosabban lásson e kérdésben.  
Ötödik francia bekezdés - A szubszidiaritá s elvével összhangban, a diverzifikációs 
intézkedések végrehajtása és a környezetvédelm i kötelezettségek betartásának biztosítása a 
tagállamok felel ősségi körébe tartozik, amelyek alkalm asabbak arra, hogy az egyes eseteknél 
figyelembe veend ő egyedi tényez ők fényében meghozzák a szükséges intézkedéseket.  
BEVEZETÉS  
4. A cukorpiac kvótákon alapuló támoga tási rendszerének zavartalan m űködéséhez az 
izoglükózra és az inulinszirup ra is kvótákat kell meghatáro zni, mivel, amint arra a 
Számvevőszék helyesen rámutatott, mindkét termék  a cukor egyik lehetséges helyettesít ője. A 
kvóták bevezetésére akkor került sor, amikor az említett alternatív édesít őszereket a 
Közösségben olyan mennyiségben állították el ő, ami már zavart okozhatott volna a cukorpiac 
támogatási rendszerének rendes m űködésében. A kvótákat az adott id őszakra jellemz ő 
termelési kapacitásnak megfelel ő szinten állapították meg. 
5. A Bizottság szeretné egyértelm űen leszögezni, hogy a Kereskedelmi Világszervezet 
(WTO) döntése értelmében nincs abszolút ér telemben vett mennyiségi korlátozás a fehér 
cukor kivitelére. 
A WTO-munkacsoport és WTO felle bbviteli testülete ajánlásá ban felvetette, hogy a WTO 
vitarendezési testülete kérje fel az Európai Közösséget (E K), hogy cukorpiaci támogatási 
rendszerét, amennyiben az nem egyeztethet ő össze a WTO mez őgazdasági megállapodásával 
hozza összhangba az említett megállapodás szerinti kötelezettségeivel.  
Azon kérdéseket illet ően, amelyek nincsenek összhangban az említett megállapodással, a 
WTO fellebbviteli testülete 2005. április 28-i jelentésében meger ősítette a WTO-
munkacsoport megállapításait, miszerint  
Első francia bekezdés - az egyes AKCS-országokból  és Indiából származó preferenciális 
behozatalokra vonatkozó EK-lista  1. lábjegyzetének nem volt jogi hatása az EK-listában 
szereplő közösségi mennyiségi kötelezettségvállalá s szintjének kiterjesztésére vagy más 
módon történ ő módosítására. 
HU 5   HU Második francia bekezdés - a panaszosok (Ausztrália, Brazília és Thaiföld) prima facie  
bizonyítékot szolgáltattak arra vonatkoz óan, hogy azok a C (azaz kvótán felül el őállított) 
cukrot el őállító termel ők/exportálók, akik túllépik az EK  kötelezettségváll alási szinteket 
„pénzügyi juttatásban” részesültek kiviteleik után i. azáltal, hogy a C cukorrépát a teljes 
előállítási költségnél alacsonyabb áron adták el C cukrot el őállító termel ők részére; és ii. 
közvetett módon nyújtott pénzügy i eszközök formájában, az EK cukorpiaci támogatási 
rendszerének m űködéséből eredő, a WTO mez őgazdasági megállapodásának 9.1(c) cikke 
értelmében vett keresztszubvenciók révén (a melyek az exporttámoga tások csökkentésére 
vonatkozó kötelezettségvállalás hatálya alá tartoznak),  
Harmadik francia bekezdés - az Európai Kö zösség nem tudta igazolni, hogy az Európai 
Közösség kötelezettségvállalási szintjét me ghaladó C cukor és AKCS/India (egyenérték ű) 
cukor kivitele nem részesült támogatásban. 
Ennek megfelel ően az Európai Unió a WTO-megállapodás keretében tett 
kötelezettségvállalásait túllépve is engedélyezheti a kvótán felül el őállított cukor kivitelét, 
feltéve, ha az EU megfelel ő módon igazolja, hogy ez a kivitel nem részesül támogatásban.  
1. háttérmagyarázat 
Lásd: az 5. pontra adott választ. 
7. A Bizottság mindenek el őtt szeretné kihangsúlyoz ni, hogy a WTO döntésében el őírt 
korlátozást csak a szubvencionált kivitelre ke ll alkalmazni, és nem a teljes uniós 
cukorexportra. Ennek megfelel ően, a kvótacukor, valamint a kvót a keretében és kvótán felül 
előállított izoglükóz kivitele – ameddig export-vi sszatérítésben nem részesül – nem tartozik a 
korlátozás hatálya alá. 
9. A reform céljai közvetlenül összef üggnek a közös agrárpolitikának (KAP) a 
Szerződésekben foglalt célkit űzéseivel. Ezen felül, a részben egymásnak ellentmondó 
célkitűzések nem a reform át gondolatlanságából, sokkal inkább átfogó jellegéb ől fakadnak. A 
reform különféle célkit űzései a cukorpiac különböz ő aspektusait tükrözik, amelyek között 
megfelelő egyensúlyt kell teremteni. 
10. d) A második évben a kvótalemondások alacsonya bb szintje túltermelése s helyzetet teremtett 
a belső piacon, amelynek következtében a Bizotts ágnak két intézkedéscsomagot kellett 
elfogadnia: egyrészt az export-visszat érítések 2007/2008. gazdasági évre történ ő 
kiterjesztésér ől, másrészt egy 13,5 %-os kivonás megha tározásáról (290/2007/EK bizottsági 
rendelet) a piac szerkezeti egyens úlyának fenntartása érdekében. 
e) Mivel a reform a cukorrépa árának csökk entését is magában foglalta, ez közvetlenül 
kihatott a termeszt ők bevételére, így a kompenzáció ra való jogosultságra is. A 
gabonatermeszt ők számára az izoglükóz a gabo napiacnak csak egy margin ális területét érinti, 
amelynek az ára sokkal inkább más változóktól függ. A reform nem érintette érezhet ő módon 
a gabonatermeszt ők bevételét, és ezért semmilyen kom penzációra nem tarthatnak jogosan 
igényt.  
ÉSZREVÉTELEK  
21. A szerkezetátalakítás hatékony és zökken őmentes végrehajtásának biztosítása érdekében a 
Bizottság egy olyan reform-modell alkalm azása mellett döntött, amely a cukortermel ők 
önkéntes döntésein alapul. A választott  modell hatékonynak bizonyult a reform 
célkitűzéseinek megvalósítása szempontjából. E gy konkrét régiókra vagy egyéni termel őkre 
alapozott megközelítés alkalmazása esetén a k vótakorlátozásokban érintett tagállamok és 
HU 6   HU piaci szerepl ők heves ellenállásán túl, gyakorlati szempontból komoly problémát jelentett 
volna annak kiválasztása, hogy ki nek kell abbahagynia, és kine k folytatnia tevékenységét.  
22. A reform els ődleges célja az volt, hogy új egye nsúlyi helyzetet teremtsen az EU 
cukorágazata számára egy olyan bels ő piacon, amelyet a harmadik országokból érkez ő 
behozatallal szembeni nagyobb nyitottsá g jellemez. E cél megvalósításához 
kvótacsökkentésre volt szükség; a fennmaradó válla lkozásoknak képesnek kell lenniük egy 
jóval alacsonyabb szabályozott piac i árat alkalmazó piacon is m űködőképesnek maradni.  
23. A hatékonyságot és az átláthatóságot szem el őtt tartva a Bizottság egy olyan reform-
modell alkalmazása mellett tette le  a voksát, amelyben a termelés fenntartására, csökkentésére 
vagy beszüntetésére vonatkozó végs ő döntést az egyes cukortermel ő vállalkozások hozzák 
meg annak tükrében, hogy a jöv őben jóval alacsonyabb ár akkal kell számolniuk. 
Kiegészítésképpen, pénzügyi ösztönzésben részesültek azok a vállalkozások, amelyek 
hajlandóak voltak lemondani kvótájukról. E mo dellben nincs szükség arra, hogy valamennyi 
egyéni uniós cukortermel ő aktuális jövedelmez őségét és jöv őbeni kilátásait megvizsgálják. A 
Bizottság ezért a kiválasztott modell esetében nem tartotta szükségesnek a termelékenységre 
és hatékonyságra vonatkozó adatok begy űjtését. Mindezen felül, egy ilyen vizsgálat a 
magánvállalkozások bizalmas vonatkozásaira is k iterjedne, és a vállal kozások ez alapján való 
összehasonlítása nem lenne ellentmondásoktól mentes.  
A reform bevezetése az uniós cukoripar ve rsenyképességének szempontjából kétségtelenül 
eredményesnek bizonyul, hiszen a m űködő vállalkozásoknak a jelen körülmények között 
lényegesen alacsonyabb szabályozott árak  mellett kell fenntartaniuk jövedelmez őségüket. 
24. A Bizottság mindig is a rendelkezésére álló  legjobb információkat használta a tagállamok 
cukorágazatának jövedelmez őségére vonatkozó becslések elké szítése során. Az eredmények 
megbízhatósága érdekében e vizsgálatokat a há ttérben meghúzódó valódi tendenciák alapján, 
ésszerű időszakra vonatkozóan kell elvégezni. A reform jelenlegi eredményei dönt ő részben 
igazolták e becslések helyességét. 
Az eredeti hatásvizsgálatot  (SEC(2003) 1022) az LMC (él őállat és hús bizottság) által a CEFS 
(cukortermel ők európai bizottsága) számára 2003-ba n „A cukorpiac közös szervezésének 
jövőbeni reformjával kapcsolatos jöv őbeni lehet őségek értékelésére vonatkozó tanulmány” 
címmel összeállított dokumentum adatai al apján készítették el, amely nagy részben 
megerősítette a Bizottság korá bbi következtetéseit.  
A hatásvizsgálat naprakész változatának (S EC(2005) 808) elkészítéséhez számos forrást, 
többek között az ágazati szervezetek (pl. Comité Europ éen de Fabricants de Sucre, 
Conféderation Générale de Betteraviers)  vagy a tagállamok által megrendelt különböz ő 
felméréseket, valamint egyéb tudományos munkákat is felhasználtak.  
A hatásvizsgálat naprakész változatának 2. tá blázatában található adatok tehát a jelenleg 
elérhető legfrissebb adatok, amelyek megfelel őek a tagállami cukorágazat 
jövedelmez őségének felméréséhez.  
25. A Bizottság által alkalmazott reform-modell jell egzetességei tekintetében lásd a 23. pontra 
adott választ. 
Amint azt a Bizottság 1. táblázatban közölt ad atok mutatják, a reform bevezetését követ ően a 
magas jövedelmez őségű tagállamok részesedése a kvóták ból 68 %-ról 78 %-ra emelkedett, 
míg az alacsony jövedelmez őségű tagállamok részesedése 12 %-ról 5 %-ra esett vissza. Az 
uniós cukorágazat versenyképessége terén elért eredmény egyértelm űen látszik. 
26. A reform lényege az volt, hogy 2009/2010-re a kvótatermelés önkéntes lemondások révén 
6 millió tonnával csökkenjen, amelynek el ősegítésére egy négyéves,  szerkezetátalakításra 
HU 7   HU igénybe vehet ő támogatási rendszert hoztak létre. Míg az els ő évben lemondott 
kvótamennyiség (1,47 millió tonna) még összhangba n állt az említett céllal, a második évben 
ennél kevesebb kvótáról mondtak le (0,71 millió tonna), amely arra késztette a Bizottságot, 
hogy megtegye a szükséges kiigazításokat. Az erre vonatkozó 1261/2007/EK tanácsi 
rendeletet 2007 októberében fogadták el. 
A reform els ő évében a kvótákról való lemondást ösztönz ő eszközöket csak a kevésbé 
versenyképes gyártók találták vonzónak, és  a lemondott kvóták mennyisége nem volt 
elégséges ahhoz, hogy az ágazat új egyensúlyi helyzetbe kerüljön. Amint azt a Számvev őszék 
a 27. pontban helyesen és  részletesen leírja, az egyik le gfontosabb akadály nem a pénzügyi 
ösztönzők hiánya, hanem a termeszt ők és vállalkozók számára fenntartott támogatás egy 
részét övez ő bizonytalanság volt. 
28. A termeszt őknek szánt ötéves átmeneti, termelést ől függő támogatást a cukorpiaci reform 
politikai összefüggéseinek tükr ében kell vizsgálni, azt ugya nis azoknak a tagállamoknak is 
támogatniuk kellett, amelyekben a reform termelési kapacitáskiesést eredményez. A 
cukorpiac reformját a végs ő eredmények tükrében, az átmeneti id őszak végén kell értékelni.  
29. A kvótalemondások Bizottság á ltal becsült teljes mértéke nem az egyéni vállalkozások 
jövedelmez őségének vizsgálatán, hanem az uniós cukor ágazatra kiható új makrogazdasági 
feltételek eredményén alapul, nevezetesen a WTO-munkacsoport döntésén és az egyes cukor-
exportőröknek biztosított nagyobb piaci hozzáférésen.  
Mivel a Bizottság nagymértékben egyetért a Számvev őszék azon megállapításával, hogy a 
cukortermel ők jövedelmez ősége egyazon régión belül eltér ő lehet, olyan reform-modellt 
választott, amelyben a végs ő döntést az egyéni vállalkozások hozzák meg. Ezt szem el őtt 
tartva, a reform az új piaci egyensúly me gvalósítását nem úgy kívánta elérni, hogy a 
legalacsonyabb jövedelmez őségű tagállamokban egyszer űen beszünteti a termelést, hanem 
úgy, hogy olyan feltételeket és eszközöket dolgozott ki, amelyek lehet ővé teszik az ágazat 
számára, hogy a szükséges termeléskorlátozásokat vállalni tudja.  
30. A cukortermelés beszüntetésér ől az egyes cukortermel ők döntöttek. Nyilvánvaló, hogy a 
legnagyobb hatékonysággal m űködő cukortermel ők alkalmasabbak arra, hogy 
tevékenységüket alacsonyabb árak mellett is folytassák. Amint arra a Számvev őszék 
jelentésének más részeiben helyesen rámu tat, a cukortermelés kombinált jövedelmez ősége 
nem csak a feldolgozóüzemek gazdasági teljesítményét ől, hanem a termesztési ágazat 
versenyképességét ől is függ. A fenntarthatósághoz mindké t gazdasági terüle tnek egyformán 
versenyképesnek kell lennie. 
32.  c) 2010-ben a kötelez ő, kompenzációmentes kvótakorlátozás bevezetése ott, ahol az önkéntes 
lemondások révén a célértéket nem sikerült elér ni, fontos eszköznek bizonyult a nagyarányú 
kvótalemondás biztosítása terén a reform harmadik évét ől kezdődően.  
34. Amint azt a Számvev őszik a 27. pontban leírja, az egyik legfontosabb tényez ő, amely a 
második évben megakadályozta a szerkezetá talakítási alap nagyobb kihasználását, a 
cukortermel őknek nyújtandó támogatás tényleges összegét övez ő bizonytalanság volt. Ezen 
felül a Bizottság szeretné kihangsúlyozni, hogy a támogatás teljes összege nem növekedett a 
reform második szakaszában, amikor ugya nakkor a teljes kvótal emondásokra vonatkozó 
célkitűzés teljesült. 
35. A kvótalemondásokról a vállalkozások önként es alapon döntöttek miután saját maguk 
felmérték aktuális helyzetüket és jöv őbeni kilátásaikat. Az EU  valamennyi piaci szerepl ője 
azonos feltételek mellett ugyanazon alternatívák  közül választhatott, és mindegyikük olyan 
döntést hozott, amelyet a leginkább megfelel őnek ítélt.  
HU 8   HU 36. A cél az volt, hogy a reform után minde n tekintetben javuljon az EU cukorágazatának 
termelékenysége, és ezt a célt sikerült megvalósítani.  
Mivel önkéntes rendszerr ől van szó, valamennyi uniós cukortermel ő igénybe vehette a 
szerkezetátalakítási támogatási rendszert. A végs ő döntéseket az egyéni vállalkozások hozták 
meg, szem el őtt tartva a vállalkozás valószín űsíthető jövedelmez őségét az új piaci 
környezetben. 
Lásd még a Bizottságnak a 25. pontra a dott válaszában említett számadatokat. 
37. Az egyéni vállalkozások versenyképességét nemcsak az adott vállalkozásoknak otthont 
adó tagállam viszonyai határozzák meg, hanem azt méretük, feldolgozóüzemek teljesítménye, 
az irányítás hatékonysága és sok egyéb tényez ő is befolyásolja. Amint azt a Számvev őszék 
helyesen megállapítja, az egyazon tagállamban m űködő vállalatok között a jövedelmez őség 
tekintetében mutatkozó eltérések is jelent őséggel bírhatnak.  
A reform el őtt a magas jövedelmez őségű tagállamok számára összességében sokkal több 
kvótát osztottak ki, mint az alacsony jövedelmez őségű tagállamok számára. A III. 
mellékletben közölt adatok azt mutatják, hogy az alacsony jövedelmez őségű tagállamokban a 
reform után rendelkezésre álló kvótamennyiség a reform el őtti mennyiség 31 %-át teszi ki. A 
magas jövedelmez őségű tagállamok esetében ez a százalékos arány 81 %.  
38. A Bizottság meglátása szerint a reform célkit űzéseit sikerült teljes mértékben 
megvalósítani, és továbbra is meg van gy őződve arról, hogy az egyéni termel ők a 
legalkalmasabban arra, hogy jöv őbeni versenyképességük felm érése alapján döntéseket 
hozzanak. 
39-40. A Bizottság megítélése s zerint a mechanizmusok nem ütköznek egymással, tekintettel 
arra, hogy a kiegészít ő kvótáknak a szerkezetátala kítási alappal ösztönzött 
kvótalemondásokkal egyidej űleg történ ő felkínálása mögött meghúzódó szándék pontosan a 
Számvevőszék által említett cél megvalósítása volt, nevezetesen az, hogy – a 
feldolgozókapacitás növelésével – el ősegítsék a már addig is  versenyképes vállalatok 
versenyképességének további er ősödését.  
40. (második francia bekezdés ) Amíg a cukorfeldolgozó ü zemek a reform hatására 
alacsonyabb cukorrépaárak miatt el őnyben részesülnek, az izoglükóz feldolgozásához 
használt kukorica és egyéb nyersanyagok ára nem változik. Annak biztosítása érdekében, 
hogy az izoglükóz-feldolgozók relatív versenyképe sségüket fenn tudják tartani, ingyenes 
kiegészítő kvótákat biztosítottak számukra, hogy kihasználhassák a méretgazdaságosság 
előnyeit.  
41. A két intézkedés együttes alkalmazásának az volt a célja, hogy el ősegítse a cukortermelés 
azon vállalkozásokra történ ő koncentrációját, amelyek versenyképességük meg őrzése 
tekintetében az elkövetkez ő években a legjobb kilátásokkal re ndelkeznek, és ezá ltal javuljon 
az EU cukorágazatának álta lános versenyképessége.  
42. A reform célja az volt, hogy az EU c ukorágazatának szükséges kiigazítása zökken őmentes 
és hatékony módon valósuljon meg. Ehhez a k vótákról lemondó vállal kozások számára egy 
szerkezetátalakítási alapról, a termelés fenntartása mellett dönt ő vállaltok számára pedig az 
átalakítást segít ő rugalmas eszközökr ől kellett gondoskodni. Az európa i uniós gyártókat arra 
kérték fel, hogy lehet őségeik és piaci kilátásaik felmér ésével hozzanak meg egy sor döntést. 
Ebben a komplex gazdasági környezetben néhány vállalat el őször a kvótavásárlás mellett 
döntött, majd kés őbb a kvóták egy részér ől lemondott.  
HU 9   HU A Bizottság megítélése szerint a piaci szerepl ők rugalmasabb hozzáállásának köszönhet ően az 
uniós cukorágazat átalakítása hatékonyabban valósult meg, miközben a piaci szerepl ők 
egyenlő elbánásban részesültek. 
Amint arra a Számvev őszék rámutatott, a kvótavásárlásból befolyt összeg megegyezett a 
kvótákról való lemondásért nyújtott kompenzáció összegével. 
Az állítólagos negatív pénzügyi következményeket illet ően kérjük, olvassák el a Bizottság 43. 
pontra adott válaszát. 
43. Miközben a cukorfeldolgozó üzemek kihasz nálhatják a reform hatására kialakuló 
alacsonyabb cukorrépaárakból adódó el őnyöket, az izoglükóz el őállításához használt kukorica 
és egyéb nyersanyagok árai változatlanok mara dnak. Mivel a cukor árának csökkenése maga 
után vonja az izoglükóz árának  csökkenését is, a reform az  izoglükózgyártók nyereségének 
csökkenését eredményezte volna. 
Annak érdekében, hogy az izoglükózgyártók ké pesek legyenek fenntartani relatív 
versenyképességüket, valamint a cukortermel ők és izoglükózgyártók között egyenl ő feltételek 
alakuljanak ki, megemelték az izoglükózra vona tkozó kvóták számát, hogy ezáltal a gyártók 
részesüljenek a méretgazdaságosság el őnyeiből.  
A Bizottság szeretné hangsúlyozni, hogy – a c ukorkvóták esetében alkalmazott eljáráshoz 
hasonlóan – a kvótákról lemondó és ezért szerkezetátalakítási  támogatást igényl ő 
izoglükózgyártóknak szerkezetátala kítási tervet kellett benyú jtaniuk, és igazolniuk kellett 
annak megfelel ő végrehajtását. 
44. A reform – a cukorrépa minimálárának cs ökkentése révén – az ágazat, többek között a 
termesztők versenyképességének általános javítá sát célozta. Amint arra a Számvev őszék VI. 
melléklete is rámutat, egyes tagállamok úgy döntöttek, hogy a diverzifikációs támogatásokkal 
elsősorban a cukorrépa-termeszt őket célozzák meg.  
45. A reform eredményei azt mutatják,  hogy az uniós cukorrépa-termeszt ők 
alkalmazkodóképessége nagyobb az eredetileg becs ült mértéknél, a cukorrépa termesztése 
pedig a 2. táblázatban említett tagállamok jelent ős területein folytatódik. 
46-47. A cukortermelés – jellegénél fogva – nagyi pari létesítményeket igényel. Az ágazat 
csak akkor maradhat versenyképes, ha a cukorré pa termesztését és feldolgozását egyaránt 
versenyképes környezetben végzik. A Számvev őszék jelentésében szerepl ő esetekben az is 
elképzelhet ő, hogy működő ipari létesítményeket a környez ő térségben termesztett cukorrépa 
korlátozott versenyképessége miatt voltak kénytelenek bezárni. Ez látszik valószín űnek a 
Számvevőszék által a 30. pontban leírt esetben.  
50. A Számvev őszék észrevétele a Tanács által elf ogadott jogalappal kapcsolatos, amelynek 
végrehajtása a Bizottság számára kötelez ő. 
51. A reform hozzájárult az uniós bels ő piac és a világpiac köz ött tátongó árszakadék 
áthidalásához. Az uniós cukorágazat ma s okkal inkább piacvezérelt és versenyképesebb, mint 
amilyen a reform el őtt volt. 
54. A Bizottság üdvözli, hogy a Számvev őszék elismeri az uniós cukorpiacnak a reform 
bevezetése óta tartó stabilitását. 
55. Az említett országokból származó behozatal  tényleges szintje az uniós piac világpiachoz 
viszonyított vonzóképességét ől függ. A reform által megvaló sított célok egyike ennek az 
árszakadéknak az áthidalása volt.  
HU 10   HU 56. A nagyobb importfügg őség nem a cukorágazat reformja, hanem az EU szakpolitikája 
következtében alakult ki, amely a jó  termelési potenci állal rendelkez ő kevésbé fejlett 
országokban a gazdaság hajtómotorjának s zánt cukortermelés fellendítését célozza.  
57. A Bizottság meglátása szerint az ágazat re formja következtében kialakult új piaci 
egyensúly a belátható jöv őben fenntartható marad. A piaci fejlemények is ezt igazolják. 
58. Az Európai Unió nagyobb mérték ű importfügg ősége logikusan következik abból, hogy az 
EU piacát megnyitották harmadik országok el őtt. Mindazonáltal, az importfügg őség jóval 
nagyobb mérték ű lenne akkor, ha az Európai Unióba n a cukor ára a reform bevezetése el őtti 
magas szinten maradt volna.  
Mindent egybevetve, a reform után fenntarto tt kvótán belüli önellátá s szintje (közel 85 %) 
kielégítőnek tekinthet ő, és a Bizottság e tekintetben szeretné hangsúlyozni, hogy a rendszer 
keretében rendelkezésre állnak azok az eszközök , amelyek az EU piacán kialakuló esetleges 
készlethiány kezeléséhez szükségesek, els ősorban a kvótán felül el őállított cukor 
kvótacukorrá történ ő átváltásával. 
59.  b) Az importfügg őséget alapvet ően a cukor világkereskedelmi és uniós ára közötti szakadék 
határozza meg. A reform fontos szerepet játszik e szakadék áthidalásában, és el ősegítette egy 
méretét tekintve kisebb, mégis er őteljesebb cukorágazat fenntartását az Európai Unióban.  
60. A Bizottság álláspontja szerint az uni ós termelés versenyképességének jelent ős mértékű 
növelése révén a reform után az uniós cukorágazat hatékonyabban ellen tud állni a termelésáthelyezéseknek.  
61. Amint azt a Számvev őszék helyesen megállapítja, ahhoz, hogy egy piaci szerepl ő 
szerkezetátalakítási támogatásban részesüljön, szerkezetátalakítási terv et kell készítenie, 
amely tartalmazza azon konkrét intézkedések részletes leírását, amelyek végrehajtása a nemzeti hatóságok feladata. Csak azok a váll alkozások jogosultak a támogatásra, amelyek 
megfelelő módon végrehajtották ezek et az intézkedéseket.  
Az, hogy az uniós cukortermel ők külföldr ől is importálnak cukrot az Európai Unióba, nem új 
fejlemény. Ezen túlmen ően, egy olyan új környezetben, ahol az EU szándéka szerint 
igyekszik növelni a cukorbehozatalt, az egyes termel őüzemek finomítókká történ ő alakítása 
lehetővé teszi, hogy az ilyen importból származó cukor feldolgozásának egy része az Európai 
Unióban maradjon. 
62. A Bizottság üdvözli, hogy a Számvev őszék elismeri a cukor árának csökkentésére 
irányuló reformcélkit űzés sikeres megvalósítását. 
63. A kérdés jobb megvilágítása érdekében a Bizottság hamarosan felmérést készít a 
cukorpiac ártranszmissziós rendszerér ől.  
Ezen felül, a szakpolitikák id őszakos értékelésének részeként a Bizottság utólagos értékelést 
készít a KAP cukorágazatra vonatkozó intézkedéseir ől. Az értékelés során megvizsgálják, 
hogy a reform 2006-os elfogadása óta a KAP in tézkedései milyen hatást gyakoroltak a 
cukorellátási láncra, beleértve a mez őgazdasági ágazatot, valamint a cukortermel őket és 
cukorfinomítókat is. Az értékelést el őre láthatóan 2010 negyedik negyedévében kezdik meg. 
Az eredmények 2011 végére várhatóak. 
64. Nem meglep ő, hogy egy olyan reform bevezetése,  amely az ágazat teljes méretének 
csökkentése mellett a fennmaradó vállalkozás októl elvárja, hogy versenyképességüket 
jelentős mértékben növeljék, bizonyos fokú koncen tráció kialakulásához  vezet az érintett 
ágazatban.  
HU 11   HU 69. Az izoglükózt gabonafélékb ől (főként kukoricából és búzából) állítják el ő, és – szemben a 
cukorrépa-ágazattal – e területen a termel ők és a feldolgozóüzemek között nincsenek egyedi, 
ágazati beszállítói szerz ődések. Így a támogatás fennmaradó részének termel ők számára 
történő kiutalása nem lett volna indokolt.  
72. Amint azt a 13. pontban a Számvev őszék elismerte, a szubszidiaritás elvének is 
megfelelően a szerkezetátalakítási támogatá s végrehajtása a tagállamok felel ősségi körébe 
tartozik, ők ugyanis a legalkalmasabbak arra, hogy az egyedi esetekre vonatkozó sajátos 
tényezőket mérlegeljék. 
Ezen felül a Bizottság szeretné kihangsúlyo zni, hogy a szerkezetátalakítási támogatás 
kifizetésének egyik felté tele, hogy a piaci szerepl ő végrehajtja az általa készített és az érintett 
tagállamnak benyújtott tervet, amely többek köz ött a konkrét intézked ések leírását is 
tartalmazza. Szükségtelen említeni, hogy e terveket az uniós és a nemzeti szabályoknak megfelelően kell elkészíteni, amelyek közül az ut óbbiak az egyes tagállamok szerint igen 
eltérőek lehetnek.  
73. A tagállami hatóságoknak ellen őrizniük kell, hogy a szoc iális jogokkal kapcsolatos 
kötelezettségeket a szoc iális terveknek megfelel ően hajtják-e végre. Az elszámolások 
ellenőrzése során azt is vizsgá lják, hogy a tagállamok elvégzik-e ezeket az ellen őrzéseket. 
A szociális terveket a legt öbb esetben a gyártó és a do lgozók/szakszervezetek közötti 
megállapodás alapján készítik el. A kötelezetts égek — képzés, átcsoportosítás, nyugdíj, stb. 
— teljesítését ugyancsak az ér intett felek fogják ellen őrizni. 
Mindezeken felül a Bizottság keretén belül m űködik a „cukoripari ágazati szociális 
párbeszéddel foglalkozó bizottság”, amelynek tagjai a szakszervezetek és a cukoripar 
képviselőiből kerülnek ki. A bizottság elf ogadta az európai cukoriparban m űködő vállalatok 
társadalmi felel ősségvállalására vonatkozó magatartás i kódexet, amelyet széles körben 
alkalmaznak a reform végrehajtása keretében. 
A KAP cukorágazatra vonatkozó int ézkedéseinek értékelése során a reform társadalmi hatását 
is vizsgálni fogják. Az értékelést el őreláthatólag 2010 negyedik negyedévében kezdik meg. 
Az eredmények 2011 végére várhatóak. 
74. A gyártók számára el
őírt környezetvédelmi kötelezettségek teljesítésére vonatkozó 
határidő meghosszabbításának kett ős oka volt: el őször is, az eredeti határid őt 2006-ban 
határozták meg és az ütemte rvet a 2008-ban megindított nem zeti szerkezetátalakítási 
programok fontos változásainak figyelembe vé telével frissíteni kellett. Másodsorban, a 
globális pénzügyi válságnak a tagállamok gazdaságára gyakorolt hatása miatt is 
helyénvalónak t űnt a módosítás. 
75. Az izoglükózt gabonafélékb ől (főként kukoricából és búzából) állítják el ő, és – szemben a 
cukorrépa-ágazattal – e területen a termel ők és a feldolgozóüzemek között nincsenek egyedi, 
ágazati beszállítói szerz ődések. Ezért a gabonatermeszt ők, mivel a gabonaárakat a reform nem 
érintette, nem lettek volna jogosultak arra, hogy a támogatásból részesüljenek. 
76-77. Lásd még a Bizottság 73. pontra adott válaszát. A Bizottság szeretné azt is kiemelni, hogy a cukorgyárak számának csökkenése egy több éve 
tartó folyamat eredménye, amely még jóval a reform bevezetése el őtt kezdődött, amikor az 
egyes termel őegységek növelni kezdték feldolgozóka pacitásukat. 2000 és 2006 között például 
67 gyár zárt be az Európai Unióban.  
A szerkezetátalakítási alap ol yan jogi keretet és pénzügyi támogatást biztosított, amelyb ől a 
reform bevezetése el őtti gyárbezárások ne m részesülhettek. 
HU 12   HU 80. A diverzifikációs támogatás bevezetésére az ért került sor, hogy a tagállamok adott esetben 
támogatási intézkedéseket hozhassanak az ér intett régiókban, többek között a cukorágazat 
szerkezetátalakítása által érin tett egyéb gazdasági szerepl ők számára, akik a 
szerkezetátalakítási támoga tásból nem részesültek. 
81. Lásd a Bizottság 74. pontra adott válaszát. 82. A Mez őgazdasági F őigazgatóságnak a 2010 és 2012 közötti id őszakra vonatkozó többéves 
értékelési tervével összhangban, a KAP cukorág azatra vonatkozó intézkedéseinek értékelését 
2010 és 2011 között fogják elvégezni. Az értékelés során megvizsgálják, hogy a KAP 
intézkedései milyen hatást gyakoroltak a cukorellátási láncra, többek között a mez őgazdasági 
ágazatra, a cukortermel őkre és cukorfinomítókra a reform 20 06-ban történt elfogadása óta. Az 
értékelés során a diverzifikációs támogatásnak a szerkezetátalakításban érintett régiókra gyakorolt hatását is vizsgálni ke ll (esettanulmányok alapján).  
Az értékelést el őre láthatóan 2010 negyedik negyedévéb en kezdik meg. Az eredmények 2011 
végére várhatóak.  
A Bizottság az elszámolási eljá rások részeként végez ellen őrzéseket.  
85. Bár a kizárólag cukorfinomítással foglal kozó üzemek számára nyújtandó átmeneti 
támogatás nem szerepel a Bizottság javaslatáb an, a Tanáccsal folytatott megbeszélések során 
egyértelm űvé vált, hogy a cukorrépa-feldolgozó üzemekhez hasonlóan a kizárólag 
cukorfinomítással foglalkozó üzemeknek is egy sor szerkezeti átalak ításon kell átesniük a 
cukor szabályozott piaci árának  csökkenése következtében.  
Sőt, a reform versenyképesebb gazdas ági környezetet teremt a hagyományos 
cukorfinomítással foglalkozó üzemek számára, akiknek m űködését ki kell igazítani, hogy az 
új piaci feltételek mellett is versenyképe sen maradjanak. Az érintett piaci szerepl őknek a 
szükséges változtatásokat egy, a nemzeti ható ságok számára benyújtandó üzleti tervben kellett 
meghatározniuk. Ezzel a támogatással a reform egyenl ő elbánást biztosított a Közösség 
területén m űködő valamennyi cukortermel őnek, függetlenül attól,  hogy cukorrépát vagy 
nyerscukrot használnak alapanyagként. 
86. Az uniós jogszabályokat egységesen kell alkalmazni a tagállamokban, függetlenül attól, 
hogy az adott országban egy vagy több kedvezményezett van.  
88. Ezek az eltérések a lemondott kvóták tényleges mennyiségéb ől és a lemondás id őzítéséből 
adódtak. A valóságban az ideiglen es szerkezetátalakításból nagyobb összeg folyt be, mint 
amennyit a cukoripari szerkezetátalakítási al apból kiadásra költött ek. A lemondott kvóták 
tonnánkénti mennyisége után igényelhet ő támogatás összege a reform els ő két évében volt a 
legmagasabb. 
90. A cukoripari támogatás rendszerének  reformját úgy alakították ki, hogy az a 
mezőgazdasági kiadások szempontjából inkább költségvetés-semleges, és nem önfinanszírozó 
jellegű legyen. A cukoripari szer kezetátalakítási al apot tervezték úgy, hogy önfinanszírozó 
legyen. 
A cukoripari támogatási rendszer reformjának vizsgálatakor a cukorpi ac közös szervezésén 
belül bevezetett valamennyi változtatást figyelembe kell venni, például azt, hogy a 
cukorrépára magas árgaranciát illetve termel ési és export-visszatérítéseket biztosító 
intézkedésekr ől egy olyan rendszerre álltak át, amely a termel ők számára nyújtott közvetlen 
támogatáson alapul. Ebben az értelemben a cukoripar támogatási rendszere a mez őgazdasági 
kiadások szempontjából költségvetés- semleges (lásd még a Számvev őszék 89. pont alatti 
észrevételét). A Bizottság  úgy ítéli meg, hogy ezt a célkit űzést sikerült megvalósítani.  
HU 13   HU A cukoripari szerkezetátalakítási alapot, amely nem képezi részét a piac közös szervezésének, 
önfinanszírozónak tervezték, és ezt u gyancsak sikerült megvalósítani. 
a) A reform bevezetésének idején várható volt, hogy az EU-ba irányuló cukorbehozatal 
növekedni fog, els ősorban a „fegyvereken kívül mindent” rendszer alkalmazása 
következtében. Így, ha a reformot nem vezetik be, és figyelmen kívül hagyják a WTO döntését, az uniós cukorpiac fejl ődési iránya az EU termelési kapacitásának csökkentése felé 
vezetett volna. Ezáltal a többlet termelés csökkenne, és így a termelésre kivetett járulékokból 
származó bevétel is várhatóan fokozatosan nu llára csökkent volna a 2010. költségvetési évt ől 
kezdődően. Ezt a tendenciát figyelembe véve, a cukor ipari reform által bevezetett, termelésre 
kivetett díjat 12 EUR/tonnában határozták meg, annak érdekében, hogy a bevételt illet ően a 
költségvetés-semlegességet fenn lehessen tartani. 
b) Az AKCS–EU partnerségi megállapodás keretében tett EU köt elezettségvállalások 
eredményeként elfogadott kísér ő intézkedések az AKCS-orszá gok támogatását szolgálják a 
szegénység csökkentésére és a fenntartható fejl ődésre való törekvés ükben. A cukorpiaci 
reformhoz vezet ő úton a Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy támogatást nyújt a 
cukorról szóló jegyz őkönyvet aláíró, el őnyben részesített ors zágok átállásához, és 
megvizsgálta a cukorpiaci reform AKCS-orszá gokra gyakorolt hatását. Az AKCS-országok 
számára nyújtandó kísér ő támogatási intézkedések  szükségességét megfelel ő módon 
felmérték. 
Az AKCS-országok számára nyújtott támogatá s nem tartozik az 1290/2005/EK tanácsi 
rendelet hatálya alá, mivel az az AKCS-országok fejlesztési támogatásának min ősül, és ezért 
azt a közös agrárpolitika kiadásai fedezik.  
91. Lásd a Bizottság 90. pontra adott válaszát. 
KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK
 
93. A reform céljai közvetlenül összefüg gnek a közös agrárpo litikának (KAP) a 
Szerződésekben foglalt célkit űzéseivel. Ezen felül a részben egymásnak ellentmondó 
célkitűzések nem a reform átgondolatlanság ából, sokkal inkább átfogó jellegéb ől adódnak. A 
reform eltér ő célkitűzéseit a cukorpiacot érint ő különböz ő szempontok szerint határozták 
meg, amelyek között megfelel ő egyensúlyt kell teremteni. 
94. A reform után tovább m űködő vállalkozásoknak alacsonyabb szabályozott piaci árak 
mellett kell jövedelmez őségüket fenntartaniuk, így tehát az ágazat versenyképességének 
javítására irányuló célkit űzés megvalósítása teljesült. A term elékenység terén elért növekedést 
igazolja az a tény is, hogy ma a magas jövedelmez őségű tagállamok rendelkeznek a kvóták 
78 %-ával (szemben a reform el őtti 68 %-kal), míg az alacsony jövedelmez őségű tagállamok 
a kvóták 5 %-ával (sze mben a reform el őtti 12 %-kal). 
A kiegészít ő kvóták rendelkezésre bocsátása (a s zerkezetátalakítási támogatással azonos 
összegért cserébe) az uniós cukorág azat versenyképességének további er ősítését szolgálta, 
mivel ezáltal a vállalkozásoknak lehet őségük nyílt termelésük növelésére és a 
méretgazdaságosság el őnyeinek kihasználására vagy legalább arra, hogy termelésüket a 
reform előtti, végleges kvótacsökkentés esetén érvényes szinten tudják tartani.  
Lásd még a Bizottság 23 . pontra adott válaszát. 
95. A reform után a cukorpiacon a bels ő termelés csökkenése és az alacsonyabb szabályozott 
piaci árak következtében új egyensúlyi helyzet  alakult ki. Az érinte tt üzemek önként döntöttek 
a termelés leállításáról, miután felmérték, hogy az új körülmények között m űködésük hosszú 
távon mennyire lehet életképe s. Az EU területén m űködő valamennyi piaci szerepl őnek 
azonos feltételek mellett kellett ezt a döntést meghoznia.  
HU 14   HU A Bizottság hangsúlyozza, hogy a kvótakorlátozás  szükséges mértékének meghatározása 
során figyelembe vették, hogy az ágazat új gazdasági környezetének fényében az intézkedésnek piaci egyensúlyt  kell teremteni. Ez úgy va lósult meg, hogy az új feltételek 
mellett magukat versenyképtelennel ítél ő vállalkozások leállították (vagy csökkentették) a 
termelést.  
96. A kvótákról való lemondásnak és a kiegészít ő kvóták szerzésének egyidej űleg felkínált 
lehetősége mögött az uniós cukorágazat átfogó szer kezetátalakításának igénye állt. Ennek 
eredményeképpen az ágazat méretét tekintve ugyan kisebb, de versenyképesebb lett.  
Miközben a cukorfeldolgozók ki használhatják a reform követk eztében kialakuló alacsonyabb 
cukorrépaárakból származó el őnyöket, az izoglükóz feldolgozás ához használt kukorica és 
egyéb nyersanyagok ára, az izoglükóz árának csökkenése ellenére sem változnak. Annak 
biztosítása érdekében, hogy az izoglükóz-gyártók relatív versenyképességüket fenn tudják 
tartani, ingyenes kiegészít ő kvótákat bocsátottak rendelkezés ükre, hogy kihasználhassák a 
méretgazdaságosság el őnyeit. 
97. Általánosságban elmondható, hogy a reform  következtében javult az uniós termel ők 
versenyképessége. Mindamellett a cukortermeszt ők és a terményt megvásárló cukorgyártók 
versenyképességét nem lehet egymástól függetl enül kezelni. Lásd még a Bizottság 46–47. 
pontra adott válaszát. 
98. A Tanács úgy döntött, hogy a termelési kvótá kon alapuló támogatási rendszert 2014/15-ig 
fenntartja.  
99. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy mindkét célkit űzést – a piac stabilizálását és a nem 
jövedelmez ő termelési kapacitás csökkentését – teljes mértékben sikerült megvalósítani. A 
reform után az EU 6 millió tonná val kevesebb kvótacukrot állít el ő és a m űködő 
vállalkozásoknak lényegesen alacsonyabb s zabályozott piaci árak mellett kell 
jövedelmez őnek lenniük. 
A reform eredményeképpen sikerült áthidalni az uniós és világkereskedelmi árak között 
tátongó szakadékot. Ez hozzájárult ahhoz, hogy enyhüljön az EU saját bels ő cukoriparára 
nehezedő nyomás. 
1. ajánlás 
A Bizottság természetszer űleg mindig nagy gondot fordít arra, hogy olyan eszközöket és 
intézkedéseket dolgozzon ki, amelyek átfogó következetességet biztosítanak, és amelyek az 
igények alapos technikai felmérésén, vala mint tárgyilagos és megkülönböztetésmentes 
kritériumokon alapulnak Ezt a megközelítést al kalmazta a cukorpiac reformja esetében is. 
2. ajánlás 
A 2014/2015-ös gazdasági év utáni id őszakra vonatkozó cukorpi aci szabályokról szóló 
javaslatának kidolgozása során a Bizottság, a múltbéli tapaszta latokat figyelembe véve, egy 
egész sor lehet ő
séget fog megvizsgálni. 
100. A reform hozzájárult ahhoz, hogy az EU cukorágazata versenyképesebbé váljon, és hogy 
az Európai Unióban biztosítani lehe ssen a termelés folyamatosságát. 
101. A fokozottabb importfügg őség nem a cukorpiac reformjá nak következtében, hanem az 
EU szakpolitikai stratégiájának  eredményeképpen alakult ki, amel y a jó termelési potenciállal 
rendelkez ő kevésbé fejlett országokban a gazdaság  hajtómotorjának s zánt cukortermelés 
fellendítését célozza.  
HU 15   HU 3. ajánlás 
A Bizottság álláspontja szerint a reform eredményeképpen kiala kuló új cukorpiaci egyensúly, 
beleértve az EU önellátásának sz intjét is, összhangban áll a Szerz ődés rendelkezéseivel. A 
Szerződés nem írja el ő, hogy az Európai Uniónak minden mez őgazdasági termék esetében 
szükségszer űen önellátónak kell lennie. Bizonyos, a cukorpiac támogatási rendszerébe 
beépített eszközök segítségével az Európai Un ió a piacon kialakuló es etleges készlethiányt 
kezelni tudja, els ősorban a rendelkezésre álló kvótán felül el őállított cukormennyiség 
kvótacukorrá történ ő átváltásával. 
102. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a cukor árán ak csökkentésére vonatkozó reformcélt 
sikerült megvalósítani.  
A Bizottság hamarosan felmérés t készít a cukorpiaci  ártranszmisszióról, hogy világosabban 
lásson e kérdésben.  
Ezen felül, a szakpolitikák id őszakos értékelésének részeként a Bizottság utólagos értékelést 
készít a KAP cukorágazatra vonatkozó intézkedéseir ől. Az értékelés során megvizsgálják, 
hogy a reform 2006-os elfogadása óta a KAP in tézkedései milyen hatást gyakoroltak a 
cukorellátási láncra, beleértve a mez őgazdasági ágazatot, valamint a cukortermel őket és 
cukorfinomítókat is. Az értékelést el őre láthatóan 2010 negyedik negyedévében kezdik majd 
el. Az eredmények 2011 végére várhatóak. 
4. ajánlás 
A kérdés jobb megvilágítása érdekében a Bizo ttság hamarosan felmérést készít a cukorpiaci 
ártranszmissziós rendszerr ől. 
103. A Bizottság szeretné továbbá kihangsúl yozni, hogy a cukorgyárak számának csökkenése 
egy több éve tartó folyamat eredménye, amely még jóval a reform bevezetése el őtt kezdődött, 
amikor az egyes termel ő egységek még növelték feldolgoz ói kapacitásukat. 2000 és 2006 
között például 67 gyár zárt be az Európai Unióban.  
A szerkezetátalakítási alap olya n jogi keretet és pénzügyi támogatást biztosított, amelynek 
előnyeiből a reform bevezetése el őtti gyárbezárások ne m részesülhettek. 
104. A szubszidiaritás elvének megfelel ően a jogalkotó a végrehajtást és a társadalmi 
következmények nyomon követését a tagállamok hatá skörébe utalta, akik alkalmasabbak e 
feladatok elvégzéséhez.  
A tagállami hatóságoknak ellen őrizniük kell, hogy a szociá lis jogokkal kapcsolatos 
kötelezettségeket a szoc iális terveknek megfelel ően hajtják-e végre. Az elszámolások 
ellenőrzése során azt is vizsgá lják, hogy a tagállamok elvégzik-e ezeket az ellen őrzéseket. 
A szociális terveket a legt öbb esetben a gyártó és a do lgozók/szakszervezetek közötti 
megállapodás alapján készítik el. A kötelezetts égek – képzés, átcsoportosítás, nyugdíj stb. – 
teljesítését szintén az érintett felek fogják ellen őrizni. 
Mindezeken felül a Bizottság keretén belül m űködik a „cukoripari ágazati szociális 
párbeszéddel foglalkozó bizottság”, amelynek tagjai a szakszervezetek és a cukoripar 
képviselőiből kerülnek ki. A bizottság elfogadta az európai cukoriparban a vállalatok 
társadalmi felel ősségvállalására vonatkozó magatartás i kódexét, amelyet széles körben 
alkalmaznak a reform végrehajtása során. 
105. A szubszidiaritás elvének megfelel ően a diverzifikációs intézkedések végrehajtása a 
tagállamok felel ősségi körébe tartozik. 
HU 16   HU 106. 2009 decemberében a Bizottság jogszabál y-módosítást fogadott el, amely lehet ővé tette, 
hogy a környezetvédelmi intézkedésekre vonatkozó határid őket 2011 szeptemberéig 
meghosszabbítsák. A határid ő meghosszabbítására két okból volt szükség: el őször is, az 
eredeti határid őt 2006-ban határozták meg, és az ütemtervet a 2008-ban megindított nemzeti 
szerkezetátalakítási programok fontos változásainak figyelembe vételével frissíteni kellett. Másodsorban, a globális pénzügyi válságnak a tagállamok gazdaságára gyakorolt hatása miatt 
is helyénvalónak t űnt a módosítás. 
107. Bár a kizárólag cukorfinomítással fogl alkozó üzemek számára nyújtandó átmeneti 
támogatás nem szerepel a Bizottság javaslatáb an, a Tanáccsal folytatott megbeszélések során 
egyértelm űvé vált, hogy a cukorrépa-feldolgozó üzemekhez hasonlóan a kizárólag 
cukorfinomítással foglalkozó üzemeknek is egy sor szerkezeti átalak ításon kell átesniük a 
cukor szabályozott piaci árának  csökkenése következtében.  
Sőt, a reform versenyképesebb gazdas ági környezetet teremt a hagyományos 
cukorfinomítással foglalkozó üzemek számára, akiknek m űködését ki kell igazítani ahhoz, 
hogy az új piaci feltételek mellett is verse nyképesek maradjanak. Az érintett piaci 
szereplőknek a szükséges változtatásokról üzleti tervet kell készíteniük, és a nemzeti 
hatóságoknak benyújtaniuk. E támogatás révén a reform biztosította, hogy a Közösség területén m űködő valamennyi cukortermel ő egyenlő elbánásban részesül , függetlenül attól, 
hogy cukorrépát vagy nyerscukrot használnak alapanyagként. 
108. A Bizottság szeretné azt is kiemelni, hogy a cukorgyárak számának csökkenése egy több 
éve tartó folyamat eredménye, amely még jóval a reform bevezetése el őtt kezdődött, amikor 
az egyes termel őegységek növelték feldolgozókapacitásukat.  A szerkezetátalakítási alap olyan 
jogi keretet és pénzügyi tám ogatást biztosított, amelynek el őnyeiből a reform bevezetése el őtti 
gyárbezárások esetén nem részesülhettek. 
5. ajánlás 
A szubszidiaritás elvének megfelel ően a diverzifikációs intézkedések végrehajtása a 
tagállamok felel ősségi körébe tartozik, amelyek alkalm asabbak arra, hogy az egyedi esetekre 
vonatkozó sajátos tényez ők fényében a szükséges döntéseket meghozzák. 
6. ajánlás 
A szubszidiaritás elvének megfelel ően a környezetvédelmi kötelezettségek betartásának 
biztosítása a tagállamok felel ősségi körébe tartozik, amelyek alkalmasabbak arra, hogy az 
egyedi esetekre vonatkozó sajátos tényez ők fényében a szükséges döntéseket meghozzák. 
109. A cukoripar támogatási rendszerének re formjának vizsgálatakor a cukorpiac közös 
szervezésén belül bevezetett valamennyi változást figyelemb e kell venni; ilyen változás 
például az, hogy a cukorrépára magas árgaranciát, illetve termelési és export-visszatérítéseket 
biztosító intézkedésekr ől egy olyan rendszerre álltak át, amely els ő sorban a termel ők számára 
nyújtott közvetlen támogatáson al apul. E tekintetben a cukoripa r támogatási rendszerét úgy 
alakították ki, hogy az a mez őgazdasági kiadások tekintetében költségvetés-semleges legyen. 
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezt a célkit űzést sikerült megvalósítani. 
A 320/2006/EK tanácsi rendelet 1. cikke (3) bekezdésének megfelel ően a cukoripari 
szerkezetátalakítási alapban rendelkezésr e álló összeget, ami jelenleg mintegy 
640 millió EUR-t tesz ki, az intézkedések al apból való finanszírozása után az EMGA 
Garanciarészlegéhez kell rendelni. 
A bevételt illet ően lásd a Bizottság 90. pont a) alpontjára adott válaszát. 
HU 17   HU Az AKCS–EU partnerségi megállapodás ke retében tett EU kötelezettségvállalások 
eredményeként elfogadott kísér ő intézkedések az AKCS-orszá gok támogatását szolgálják a 
szegénység csökkentésére és a fenntartható fejl ődésre való törekvés ükben. A cukorpiaci 
reformhoz vezet ő úton a Bizottság elkötelezte magát amellett, hogy támogatást nyújt a 
cukorról szóló jegyz őkönyvet aláíró, el őnyben részesített ors zágok átállásához, és 
megvizsgálta a cukorpiaci reform AKCS-orszá gokra gyakorolt hatását. Az AKCS-országok 
számára nyújtott támogatás nem tartozik az 129 0/2005/EK tanácsi rendelet hatálya alá, mivel 
HU 18   HU ez, az AKCS-országok fejlesztési támogatásának min ősül, és ezért azt nem a közös 
agrárpolitika kiadásaiból fedezik. 
HU 19   HU AGRI C5 - 8.7.4
Kombinált Tagállam KVÓTA Összes Kezdeti Kiegészített Kvóta Kezdeti
jövedelmez őség 2006/2007 lemondott kvóta / kvóta
szintje menny. (t) %-ában Vásárolt 2009/2010 %-ában
ALACSONY GÖRÖGORSZÁG 317.502 158.800 50% 158.702 50%
ÍRORSZÁG 199.260 199.260 100% 0 0%
OLASZORSZÁG 1.557.443 1.049.064 67% 508.379 33%
PORTUGÁLIA 69.718 69.718 100% 0 0%
Csoport összesen 2.143.923 1.476.842 69% 0 667.081 31%
az ÖSSZES %-ában 12% 28% 0% 5%
KÖZEPES CSEH KÖZT. 454.862 102.473 23% 20.070 372.459 82%
DÁNIA 420.746 80.083 19% 31.720 372.383 89%
SPANYOLORSZÁG 996.961 498.481 50% 498.480 50%
LETTORSZÁG 66.505 66.505 100% 0 0%
LITVÁNIA 103.010 20.758 20% 8.000 90.252 88%
MAGYARORSZÁG 401.684 301.264 75% 5.000 105.420 26%
SZLOVÉNIA 52.973 52.973 100% 0 0%
SZLOVÁKIA 207.432 103.717 50% 8.605 112.320 54%
FINNORSZÁG 146.087 65.088 45% 80.999 55%
Csoport összesen 2.850.260 1.291.342 45% 73.395 1.632.313 57%
az ÖSSZES %-ában 16% 25% 7% 12%
BELGIUM 819.812 206.066 25% 62.489 676.235 82%
MAGAS NÉMETORSZÁG 3.416.896 757.200 22% 238.560 2.898.256 85%
FRANCIAORSZÁG 3.288.747 683.655 21% 351.695 2.956.787 90%
HOLLANDIA 864.560 126.547 15% 66.875 804.888 93%
AUSZTRIA 387.326 54.785 14% 18.486 351.027 91%
LENGYELORSZÁG 1.671.926,0 366.868,9 22% 100.551,0 1.405.608,1 84%
SVÉDORSZÁG 368.262 92.798 25% 17.722 293.186 80%
EGYESÜLT KIR. 1.138.627 165.000 14% 82.847 1.056.474 93%
Csoport összesen 11.956.156 2.452.920 21% 939.225 10.442.461 87%
az ÖSSZES %-ában 68% 47% 93% 78%
egyéb országok* 604.114 9.227 2% 0 594.886
ÖSSZES 17.554.453 5.230.331 1.012.619 13.336.741
* Azori-szigetek, Madeira, Franciaország tengerentúli megyéi, RO, BUKombinált jövedelmez őség tagállami bontásbanCukoripar szerkezetátalakítása