A 2019. évi európai parlamenti választásokra és a 2020-ban esedékes több mint 50 tagállami elnökválasztásra és országos, regionális és települési képviselőválasztásra gondolva sürgősen fokozni kell a szabad és méltányos demokratikus folyamatok biztosítására irányuló erőfeszítéseket. Ha egy tagállamban fenyegetés éri a demokráciát, az az egész Unióra nézve is hordozhat magában veszélyeket. Továbbá a félretájékoztatás gyakran az európai intézményekre és azok képviselőire irányul, és célja általában véve az európai projekt aláásása. A Bizottság 2018. szeptember 12-én intézkedéseket fogadott el a szabad és tisztességes európai választások biztosítása érdekében, és azt javasolta, hogy a tagállamok indokolt esetben szankcionálják egyebek mellett a választások eredményének befolyásolása érdekében folytatott jogellenes személyesadat-felhasználást. Emellett az is sürgetően fontos, hogy a tagállamok az európai választásokra készülve megtegyék a választási rendszereik és infrastruktúrájuk integritásának megőrzéséhez szükséges intézkedéseket, és gondoskodjanak a szóban forgó rendszerek és infrastruktúra teszteléséről.

E közlemény mellett a Bizottság egy eredményjelentést is közread az áprilisi közleményben foglaltak megvalósulásáról. A jelentés ismerteti a különböző területeken elért eredményeket különösen a gyakorlati kódexszel, az átláthatóbb, megbízhatóbb és elszámoltathatóbb online ökoszisztéma előmozdításával, a tudatosságnöveléshez és a médiaműveltséghez kapcsolódó tevékenységgel, valamint a független média és a minőségi újságírás támogatásával összefüggésben.

Az online félretájékoztatás kezeléséről szóló közlemény (a továbbiakban: áprilisi közlemény) azt hangsúlyozta, hogy a civil társadalom és a magánszektorbeli szereplők (konkrétan a közösségi médiaplatformok) fontos szerepet játszanak a félretájékoztatás problémájának kezelésében. A közlemény nyomán az online platformok és a reklámágazat képviselői 2018 szeptemberében – különösen a 2019. évi európai parlamenti választások távlatában gondolkodva, de időben távolabbra is tekintve – megállapodtak egy, az internetes világ átláthatóságának növelését és a polgárok védelmét célzó gyakorlati kódexről. Most nagyon fontos, hogy ezek a szereplők elérjék az áprilisi közleményben kitűzött célokat, és teljes mértékben megfeleljenek a gyakorlati kódexben foglaltaknak. Emellett a félretájékoztatás észlelésével és leleplezésével kapcsolatos képességek javítása érdekében folyamatban van a tényellenőrzők független hálózatának kialakítása, és folyamatos a törekvés mind az Unió, mind a tagállamok szintjén a médiaműveltség támogatására.

Az e közleményben bemutatott cselekvési terv megválaszolja az Európai Tanács azon felszólítását, amely intézkedéseket sürget „többek között a közelgő európai parlamenti választásokkal összefüggésben az Unió demokratikus rendszereinek védelme és a félretájékoztatással szembeni küzdelem” érdekében. Támaszkodik a Bizottság már meglévő kezdeményezéseire, valamint az Európai Külügyi Szolgálat keleti stratégiai kommunikációval foglalkozó munkacsoportjának tevékenységére. Kijelöli azokat a feladatokat, amelyeket a Bizottságnak és a főképviselőnek a szóban forgó területen az Európai Külügyi Szolgálat segítségével a tagállamokkal és az Európai Parlamenttel együttműködésben meg kell tennie. A terv figyelembe veszi azokat a visszajelzéseket, amelyeket a tagállamok – egyebek mellett a Tanács, az Állandó Képviselők Bizottsága I. és II., a Politikai és Biztonsági Bizottság, az érintett tanácsi munkacsoportok, valamint a külügyminisztériumok stratégiai kommunikációval foglalkozó és politikai igazgatói által tartott ülések keretei közötti egyeztetéseken – megfogalmaztak. Emellett figyelembe veszi az Unió legfontosabb partnereivel, köztük az Észak-atlanti Szerződés Szervezetével és a Hetek Csoportjával (G7-ek) folytatott együttműködést is.

A „félretájékoztatás” kifejezés olyan igazolhatóan hamis vagy félrevezető információkra utal, amelyeket gazdasági haszonszerzés vagy szándékos megtévesztés céljából állítanak elő, hoznak nyilvánosságra és terjesztenek, és amelyek kárt okozhatnak a közérdeknek. A közérdeknek való károkozás a demokratikus folyamatok mellett a közjavakra, például az uniós polgárok egészségére, környezetére vagy biztonságára is irányulhat. Nem tartozik a félretájékoztatás körébe a véletlen tévedés, a szatíra és a paródia, valamint az egyértelműen azonosítható módon elfogult híradás és kommentár. Az e cselekvési tervben kitűzött feladatok kizárólag azokra az esetekre szólnak, amikor a félretájékoztatás az uniós jog vagy a tagállamok joga szerint tartalmi szempontból jogszerű, és nem érintik az Unió vagy bármely tagállam esetlegesen alkalmazandó jogszabályait, ideértve a jogellenes tartalommal kapcsolatosakat is.

A véleménynyilvánítás szabadsága az Európai Unió egyik alapvető, az Európai Unió Alapjogi Chartájában és a tagállami alkotmányokban is rögzített értéke. Nyitott, demokratikus társadalmaink fontos vonása, hogy a polgárok bőségesen hozzáférhetnek ellenőrizhető információkhoz, és ezek alapján véleményt alkothatnak különböző politikai kérdésekről. A polgárok ennek köszönhetően felkészülten vehetnek részt a nyilvános vitákban, és szabad, méltányos politikai keretek között adhatnak hangot véleményüknek. Ezeket a demokratikus folyamatokat egyre inkább kihívás elé állítja a szándékos, széles hatókörű és módszeres félretájékoztatás.

Orosz forrásból származó vagy orosz terjesztésű félretájékoztatásról több, az Európai Unióban szervezett választás és népszavazás kapcsán beszámoltak. A szíriai háborúval, a Malaysian Airlines 17-es járata elleni kelet-ukrajnai támadással és a vegyi fegyverekkel elkövetett salisburyi támadással kapcsolatos félretájékoztatási akciók jól dokumentáltak.

2. FÉLRETÁJÉKOZTATÁS: A FENYEGETÉSEK MEGÉRTÉSE ÉS AZ EURÓPAI VÁLASZ MEGERŐSÍTÉSE

A félretájékoztatás változó jellegű fenyegetés, és az érintett szereplők, a hordozók, az eszközök, a módszerek, a célpontok fontossági sorrendje és a hatások vonatkozásában egyaránt igényel erőfeszítéseket. A félretájékoztatás egyes formáit (és különösen az államilag szervezett félretájékoztatást) a hibrid fenyegetésekkel foglalkozó uniós információs és elemzőcsoport az Európai Külügyi Szolgálat stratégiai kommunikációs munkacsoportjaival együttműködésben, a tagállamok érintett szolgálatainak támogatásával már elemzi.

A félretájékoztatás mögött állhatnak belső, azaz a tagállamokon belüli szereplők, valamint külső szereplők, például államok vagy államilag finanszírozott szervezetek vagy nem állami szereplők. Jelentések szerint több mint 30 ország folyamodik félretájékoztatáshoz és kísérel meg befolyásolni folyamatokat különböző formákban, esetenként belföldön is. A tagállamokon belüli szereplőktől származó félretájékoztatás egyre erősebb aggályokat vet fel az Unióban. Emellett nem állami szereplőktől származó félretájékoztatásra is volt példa az Unióban, például a védőoltásokkal összefüggésben. Ami a külső szereplőket illeti, az Oroszországi Föderáció esetében meggyőzőek az adatok. Ugyanakkor más harmadik országok is folytatnak félretájékoztatást, gyorsan tanulva az Oroszországi Föderáció módszereiből.

A hibrid fenyegetésekkel foglalkozó uniós információs és elemzőcsoport szerint az Oroszországi Föderáció által folytatott félretájékoztatás ma az EU ellen irányuló legnagyobb fenyegetés. Módszeres, erőforrásokkal gazdagon alátámasztott, más országokénál nagyságrendileg nagyobb hatókörű tevékenységről van szó. Koordináltságát, célzottsági fokát és stratégiai következményeit tekintve az Oroszország által folytatott félretájékoztatás egy szélesebb hibrid fenyegetés része, amely számos más eszközt, csatornát és nem állami szereplőket is igénybe vesz.

A 2019. évi európai parlamenti választások felé közeledve számítani lehet arra, hogy megszaporodnak az Unió, valamint az uniós intézmények és szakpolitikák elleni folyamatos célzott félretájékoztatási akciók. Emiatt sürgősen és haladéktalanul fel kell lépni annak érdekében, hogy az Unió, valamint annak intézményei és polgárai védve legyenek a félretájékoztatással szemben.

A félretájékoztatásnak fontos eszközévé vált a közösségi média, egyes esetekben – mint a Cambridge Analytica esetében – olyan formában, hogy a félretájékoztatást személyes adatokhoz való jogosulatlan hozzáférés és személyes adatok jogosulatlan felhasználása útján kiválasztott konkrét felhasználóknak címzik azzal a végső céllal, hogy befolyásolják a választások eredményeit. A legújabb adatok azt mutatják, hogy a félretájékoztatás egyre gyakrabban magáncélú üzenetküldő szolgáltatásokon keresztül valósul meg. Az alkalmazott technikák között említést érdemel a videofilmek manipulálása („mélykamu”) és a hivatalos dokumentumok hamisítása, az internetes automata szoftverek (botok) igénybevétele a közösségi médiában a megosztó jellegű tartalom és viták terjesztésére és felerősítésére, a közösségimédia-fiókok elleni trolltámadások és az adatlopás. Ugyanakkor számos térségben továbbra is fontos szerepet játszanak a hagyományosabb csatornák, például a televízió, az újságok, az internetes oldalak és a láncszerűen továbbküldött elektronikus levelek. Az alkalmazott eszközök és technikák gyorsan változnak – tehát a válasznak is pontosan ilyen gyorsan kell fejlődnie.

A tagállamokon belül és uniós szinten végrehajtott fellépés mellett az Uniónak komoly érdekei fűződnek ahhoz, hogy három kiemelt térségben: az Unió keleti, illetve déli szomszédságában, valamint a Nyugat-Balkánon együttműködjön a megfelelő partnerekkel. Az Unióval szomszédos térségekben a félretájékoztatás eseteinek leleplezése kiegészíti a probléma Unión belüli kezelését.

A kérdés kezelésére és a válaszadási stratégiák kidolgozására az Európai Külügyi Szolgálat speciális stratégiai kommunikációs munkacsoportokat hozott létre megfelelő nyelv- és szakismeretekkel rendelkező szakértőkből. Ezek a munkacsoportok szorosan együttműködnek a Bizottság szolgálataival annak érdekében, hogy biztosítsák a koordinált és következetes kommunikációt az érintett térségekben.