13.

arra ösztönzi a tárgyaló feleket, hogy tegyenek komoly előrelépést egy átfogó, kölcsönösen előnyös, korszerű és WTO-kompatibilis, szabályokon alapuló szabadkereskedelmi megállapodás elérése terén, elsőbbséget biztosítva a fenntartható növekedést, az egyenlőtlenségek kezelését, valamint a digitális és az igazságos zöld átállást elősegítő területeknek, az alábbiak szerint: i. a vámok és kvóták kölcsönös alapon történő átfogó eltörlése, figyelmet fordítva az érzékeny termékekre, és biztosítva, hogy a csökkentéseket ne ellensúlyozza az importált termékekre kivetett belföldi adók és illetékek növelése, többek között állami szinten; ii. gyorsított, átláthatóbb és kevésbé megterhelő vámok, valamint átfogó, egyablakos elektronikus tanúsítási eljárás és az aránytalan importtilalmak megszüntetése; iii. átlátható és gyors piacra jutási jóváhagyási, regionalizációs és ellenőrzési eljárások, amelyeket tudományosan indokolt állat- és növény-egészségügyi behozatali intézkedések, nemzetközi szabványok és a WTO SPS-megállapodáson túlmutató szabályok támasztanak alá; a megállapodásnak törekednie kell az SPS-hez kapcsolódó együttműködés biztosítására, valamint arra, hogy India gyorsan jóváhagyja az összes meglévő és jövőbeli piacra jutási kérelmet, beleértve azokat is, amelyeket próbaszállítmányok és tanúsítási problémák késleltetnek; iv. a kereskedelmet gátló technikai akadályok nagyobb számban történő felszámolása, ideértve az IKT, az orvostechnikai eszközök, a játékok, az alkoholtartalmú italok, a csiszolt gyémántok, a mezőgazdasági termékek, az élelmiszerek és az acél tekintetében fennálló akadályok felülvizsgálatát; a megállapodásnak törekednie kell a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO), a Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottság (IEC) és a Nemzetközi Távközlési Egyesület (ITU) nemzetközi szabványainak való megfelelésre, túl kell mutatnia a kereskedelem technikai akadályairól szóló WTO-megállapodáson, biztosítania kell, hogy ne legyenek párhuzamos vizsgálatok és tanúsítások, valamint egyszerűsítenie kell az engedélyezési rendszereket, a minőség-ellenőrzési előírásokat és a klinikai vizsgálatokat; v. átfogó fejezet a közbeszerzésről valamennyi kormányzati szinten annak érdekében, hogy hatékony jogorvoslati eljárások révén érvényre juttassák az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség elvét a közbeszerzésben; e tekintetben felszólítja Indiát, hogy csatlakozzon a közbeszerzésről szóló WTO-megállapodáshoz, és tiltsa meg a „Vásárolj indiait!” kampányokdiszkriminatív gyakorlatát – többek között a „Make in India” és az „Atmanirbhar Bharat” („önálló India”) kampányokkal kapcsolatos gyakorlatokat –, ezek célja ugyanis a belföldi gyártás előnyben részesítése és a behozatal elriasztása, és súlyosan érintik uniós vállalatok piacra jutását; vi. egyenlő versenyfeltételek biztosítása a támogatások és az állami tulajdonú vállalatok kereskedelmi gyakorlatai terén; vii. a szellemitulajdon-jogok magas szintű védelméről szóló átfogó fejezet, amely többek között az együttműködési rendelkezésekre és a technológiaátadásra összpontosít, és elő kell segítenie a nem korlátozó és gyors szabadalmi bejelentési folyamatot, a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó normák gyors és hatékony érvényesítését, ideértve az uniós földrajzi jelzések oltalmát; különös figyelmet kell azonban fordítani arra, hogy India képes legyen megfizethető generikus gyógyszereket előállítani a hazai egészségügyi igények kielégítésére vagy más rászoruló fejlődő országokba irányuló export céljaira, a TRIPS-megállapodásról és a közegészségügyről szóló Dohai Nyilatkozattal összhangban; viii. egy kkv-król szóló külön fejezet a kkv-k sajátos igényeinek figyelembevétele és a jogbiztonság megteremtése érdekében; hangsúlyozza, hogy a kkv-knak vállalkozásbarát szabályozási környezetre van szükségük, beleértve a harmonizált és egyszerűsített vámeljárásokat, valamint az adminisztratív és szabályozási terhek csökkentését is a kkv-k indiai piacra való belépését gátló valamennyi tarifális és nem tarifális akadály leküzdése érdekében; hangsúlyozza, hogy meg kell könnyíteni a piacra jutással, a kereskedelmi szabályokkal, a kereskedelmi eljárásokkal és a származási szabályokkal kapcsolatos információk megosztását; ix. a kereskedelemről és a fenntartható fejlődésről szóló ambiciózus fejezet beillesztése, amely szavatolja az értékalapú kereskedelmi együttműködést és a beruházást, valamint előmozdítja a legmagasabb szintű munkaügyi normákat (többek között erélyesen fellépve a gyermek- és a kényszermunka felszámolása érdekében), valamint hozzájárul a környezetvédelmi és a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos szempontok érvényesüléséhez, a legújabb és legkorszerűbb uniós szabadkereskedelmi megállapodásokból merítve ihletet; hangsúlyozza, hogy a megállapodásnak transzverzálisan tükröznie kell a fenntarthatóság elvét, azaz a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó felülvizsgálatot figyelembe vevő, kötelező erejű rendelkezéseket kell tartalmaznia; x. korszerű, kkv-barát, harmonizált és a kölcsönösségen alapuló származási szabályok létrehozása az EU legmodernebb és legátfogóbb szabadkereskedelmi megállapodásaival összhangban; xi. a körforgásos gazdaságra vonatkozóan újonnan bemutatott cselekvési terv beépítése annak érdekében, hogy csökkentsék a hulladék keletkezését, növeljék a fogyasztók szerepvállalását, a fenntartható termékeket normává tegyék, és élére álljanak a körforgásos gazdaságra irányuló globális erőfeszítéseknek; xii. a nem automatikus import- vagy exportengedélyezési eljárások tilalma, az indokolt esetek kivételével; xiii. az uniós és az indiai szolgáltatók közötti egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében a szolgáltatások és a feldolgozóipar területén a letelepedés, valamint a határokon átnyúló szolgáltatások nyújtása előtt álló valamennyi diszkriminatív és aránytalan akadály megszüntetése; xiv. megerősített digitális kereskedelmi szabályok az uniós szabványok és a globális gyakorlatok alapján; úgy véli különösen, hogy az 5G-t nem szabad kötelező technológiaátadással – például a forráskódok, algoritmusok és titkosítási kulcsok kényszerű nyilvánosságra hozatalával – bevezetni; xv. mindkét fél WTO-megállapodások (dömpingellenes és szubvencióellenes intézkedések és védintézkedések) szerinti jogainak és kötelezettségeinek megerősítése, a WTO-normákon túlmutató közös érdekű területek feltárása, valamint egy ideiglenes kétoldalú védintézkedési mechanizmus beépítése; xvi. a felelősségteljes kormányzás és a jogállamiság garantálása, valamint a jogbizonytalanság által okozott akadályok felszámolása;