HU    HU HU 
HU    HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.4.4. 
SEC(2011) 381 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
 
  
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
 
 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK,  AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ 
EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁ LIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK 
BIZOTTSÁGÁNAK 
  
AZ EURÓPAI UNIÓNAK A POL GÁROK SZOLGÁLATÁBAN ÁLLÓ ŰRSTRATÉGIÁJA 
FELÉ 
  
SEC(2011) 380 végleges 
COM(2011) 152 végleges 
HU 2   HU 1. BEVEZETÉS  
Ez a hatásvizsgálat az EU jöv őbeli űrpolitikájáról szóló közle ményt fogja kísérni. A 
közlemény nem min ősül hivatalos javaslatnak. Valamennyi ilyen javaslatot egy olyan másik 
hatásvizsgálatnak kellene kísérnie, amely részle tes elemzést ad a javasl at pénzügyi hatásairól.  
Bár az EU űrpolitikával kapcsolatos legfontosabb prioritása továbbra is a Galileo és a 
GMES marad, ez a hatásvizsgálat azokra az e gyéb prioritási terü letekre összpontosít, 
amelyeket az Űrtanácsnak az európai űrpolitika el őmozdításáról szóló, 2008. évi 
állásfoglalása1 azonosított. 
A közlemény politikai hátt eréül az EUMSZ 189. cikke sz olgál, amely egyértelm ű 
hatáskörökkel ruházza fel az EU-t az űrpolitikai kérdésekben történ ő fellépésre. 
2. PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
2.1. Nem biztosított a kritikus európai űrinfrastruktúrák biztonsága 
A EU jelenleg nem rendelkezik teljes kör ű és pontos információkkal a Föld körül kering ő 
műholdakról és hulladékról, a világ űrbeli környezetr ől (pl. sugárkitörések), valamint a 
világűrből érkező esetleges fenyegetésekr ől (földközeli objektumok). Ez az információhiány 
nagy kockázatot jelent az űrinfrastruktúrákra.  
2.2. Az űrkutatás terén Európa nem rendelkezik hosszú távú stratégiával és kritikus 
tömeggel 
Az űrkutatás a benne részt vev ő nemzetek számára jelent ős politikai súlyt biztosít a 
nemzetközi porondon. Egyúttal a technológiai innováció mozgatórugója is, mivel az űrkutatás 
melléktermékei oly mértékben gazdagították a polgárok életét, amely a köztudatban gyakran 
nem is ismert. 
Az űrkutatás politikai célkit űzést igényel, megvalósításához pe dig elképzelés és stratégia 
szükséges, amely jelenleg Európában hiányzik. Az űrkutatási tevékenységek gyakran 
szétaprózottak, és a többi ágazattól elszigetel tek. Nemzetközi szempontból ez káros Európára 
nézve, nem engedi megvalósulni az űrkutatásban rejl ő innovációs és versenyképességi 
lehetőségeket, és negatív hatással le het a tudományra és az oktatásra2. 
                                                 
1 Az Űrtanácsnak az európai űrpolitika el őmozdításáról szóló, 2008. szeptember 26-i, 5. állásfoglalása. 
2 Lásd a „Space exploration and innovation, industrial competitiveness and technology advance”, 
valamint a „Science and educati on within space exploration” cím ű munkaértekezletek következtetéseit:
  
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm. 
HU 3   HU 2.3. Az űrpolitikáról és a kapcsolódó beruhá zásokról nemzeti/kormányközi szinten 
döntenek 
Az űrágazat els ősorban – közvetlenül vagy az Európai Űrügynökséghez (ESA) befizetett 
hozzájárulásokon keresztül – nemzeti közfinanszírozásból m űködik3. Ebből következ ően: 
– az űrpolitikai kezdeményezések csak közvetett választ adnak az európai politika szélesebb 
körű célkitűzéseire, 
– a nemzeti űrpolitikák a nemzeti ipart célozzák, ami káros lehet az európai űripar 
versenyképes fejlesztésére, 
– fennáll a veszélye annak, hogy az európai űrágazat tevékenységeiben átfedések, 
szétaprózottság és törések lépnek fel. 
2.4. A célzott űrprogramok terén eszközölt nemzeti beruházások nem tudják 
megfelelően kielégíteni az uniós szakpoli tikák és fellépések igényeit 
Széles kör ű az egyetértés abban, hogy a világ űrrel kapcsolatos jöv őbeli fejlesztések során 
koordinált finanszírozási megközelítésre lesz sz ükség olyan területeken, mint a biztonság 
vagy az űrkutatás, az űrinfrastruktúrák kihasználása, valamint az űrtechnológián alapuló 
alkalmazások. 
A nemzeti döntéshozatali csatornák és az űrpolitikai keretek szétap rózottsága, valamint a 
finanszírozási mechanizmusok koordi nálatlansága miatt az olyan fontos űrtevékenységekbe 
történő beruházások, mint a világ űr-megfigyelés4 vagy az űrkutatás, nem t udják elérni a 
szükséges kritikus tömeget. 
3. A SZUBSZIDIARITÁS ELEMZÉSE  
A jelen kezdeményezésnek nem az a célja, hogy helyettesítse a tagállamok – egyénileg vagy 
az ESA keretében végrehajtott – fellépése it, hanem hogy kiegészítse azokat, és er ősítse a 
koordinációt annyiban, ame nnyiben ez a közös célkit űzések eléréséhez szükséges. 
4. CÉLKITŰZÉSEK  
Általános célkit űzések  Konkrét célkit űzések  
                                                 
3 Az európai világ űr-nagyhatalmak (Franciaország, Németország, Olaszország) nemzeti űrköltségvetésük 
mintegy felét fizetik be az ESA-nak, míg a többi ország jórészt a saját űrügynökségének tekinti az ESA-
t, és nemzeti űrköltségvetése legnagyobb részét vagy egészét oda fizeti be. 
4 A világ űr-megfigyelés az űrobjektumok ( űrjárművek – például m űholdak – vagy űrhulladék), a 
világűrbeli környezet, valamint az űrbeli műveletekkel kapcsolatos jelenlegi veszélyek/kockázatok 
átfogó ismeretét, megértését és a lakosság ezekk el kapcsolatos tájékoztatását jelenti. A világ űr-
megfigyelési rendszerek földi vagy világ űrbe telepített, megfigyelést és nyomon követést végz ő 
érzékelők segítségével m űködnek. 
HU 4   HU (1) a tudományos és technikai fejl ődés 
előmozdítása; 
(2) az innováció és az ipari versenyképesség 
előmozdítása; 
(3) a polgárok jólétének biztosítása 
űrtechnológián alapuló alkalmazások 
segítségével; 
(4) az EU űrkutatási profiljának globális szint ű 
erősítése. 
 (1) az európai űrinfrastruktúrák és -szolgáltatások 
hosszú távú rendelkezésre állásának és 
biztonságának garantálása; 
(2) annak biztosítása, hogy az EU olyan 
helyzetben legyen, hogy az űrkutatás terén 
betölthesse a Szerz ődés 189. cikke által el őírt 
összehangoló szerepkörét, és az űrkutatásban 
rejlő lehet őségek kihasználásával 
hozzájárulhasson az Európa 2020 stratégia 
célkitűzéseinek megvalósulásához; 
(3) az ahhoz szükséges feltételek biztosítása, 
hogy Európának az űrbeli, valamint a Föld 
körüli pályán mozgó infrastruktúrákhoz való 
hozzáférése garantált legyen; 
(4) a világűr-megfigyeléssel és az űrkutatással 
kapcsolatos nemzeti és uniós politikák és 
beruházások, valamint az e két területen és 
más uniós szakpolitikák terén történ ő 
fellépések egymáshoz közelítésének 
biztosítása; 
(5) világszint ű vezető és stratégiai szerep 
biztosítása az EU számára az űrkutatás terén, 
különös tekintettel a világ űr-megfigyeléssel 
és az űrkutatással kapcsolatos nemzetközi 
tárgyalásokra. 
 
5. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
5.1. 1. lehetőség: Alapforgatókönyv 
Az EU nem ruházna be a kritikus európai űrinfrastruktúrák biztonságába, és űrkutatási 
tevékenységet sem végezne. Ez nem érintené a többi, űrrel kapcsolatos kiemelt uniós 
kezdeményezés – a Galileo és a GMES – megvalósí tását, de hatással lehe tne azok hosszú távú 
biztonságára és fenntarthatóság ára. A fenti problémameghatározásban bemutatott helyzet 
valószínűleg nem változna. 
5.2. 2. lehetőség: Űrbiztonság  
Ez a megoldás a világ űrbe telepített eszközök felügyeletét végz ő európai rendszer létrehozását 
javasolja, amelynek célja a kritikus európai űrinfrastruktúrák védelme az űrjárművek egymás 
közötti, avagy űrhulladékkal vagy földközeli objektumokkal5 történő összeütközése, valamint 
az űridőjárás által jelent ett kockázatokkal szemben. Ez a lehet őség kiterjed a meglév ő 
kapacitások egyesítésére és a rendszer kiegészítéséhez szükség es komponensek beszerzésére, 
valamint a világ űr-megfigyelés földi és űrbeli rendszereinek karbantartására és 
működtetésére. 
                                                 
5 A földközeli objektumok – vagyis azok az üstökösök és aszteroidák, amelyeket pályájuk a Föld 
közelébe hoz – ritkák ugyan, mégis nagy veszélyt jelentenek a Földre. 
HU 5   HU E lehetőség megvalósításának fontos eleme lenne a nemzetközi együttm űködés, különös 
tekintettel az Egyesült Á llamokkal folytatott együttm űködésre. 
Az első irányadó jelleg ű becslések szerint egy 2014-t ől működő, teljes mértékben kiépített 
európai rendszer költsége (2009-es árakon számolva) évi 130 millió euró. 
5.3. 3. lehetőség: A 2. lehet őség, kiegészülve az űrkutatásban való korlátozott 
részvétellel  
Az EU a tagállamokkal és az ESA-val együtt kib ővítené az űrkutatással kapcsolatos 
tevékenységeit és az Európán belüli koordinációs feladatait . Ennek a forgatókönyvnek két f ő 
komponense van: 
– Az ISS-ben6 való részvétel 
Ez – az ESA jelenlegi űrhajósaira épül ő uniós űrhajóscsapat révén – megengedné az ISS-ben 
való uniós jelenlét fokozását, és több lehet őséget teremtene olyan űrprogramok 
végrehajtására, amelyeket fokozat osan közvetlen európai ellen őrzés alá helyeznek, és 
amelyek végül egy európai személyzet-szállít ási rendszer létrejöttéhez vezetnek. Ez a 
lehetőség magában foglalja az alacsony Föld körüli pályákon7 túli világ űrben megvalósítandó, 
fenntartható emberi jelenléttel kapcsolatos vi zsgálatokat is. A becsült költségek összege 
nagyságrendileg évi 300 millió EUR. 
– Rakétaindító infrastruktúrák 
Az EU hozzájárulna a rakétaindító infr astruktúráknak az Ariane-5 hordozórakéta 
továbbfejlesztésére tekintettel történ ő átalakításához, valamint az európai űrrepülőtér (Guyana 
Űrközpont) átalakításához és karb antartásához. Az átlagos unió s hozzájárulás becsült összege 
nagyságrendileg évi 100 millió EUR. 
Mindkét komponens az ESA révén fog megvalósulni. 
5.4. 4. lehetőség: A 3. lehet őség, kiegészülve az űrkutatásba történ ő jelentős 
beruházással 
Ez a lehet őség az ember világ űrbe jutásának, valamint a Mars  robotok általi felderítésének 
továbbfejlesztésével eg észíti ki a 3. lehet őséget. 
– Az ember világ űrbe jutása 
E lehetőség az európai teher űrhajó (ATV) továbbfejle sztését irányozza el ő annak érdekében, 
hogy az biztonságosan tudjon hasznos terhet a Földre visszahozni (Advanced Re-entry 
                                                 
6 A Nemzetközi Űrállomás (International Space Station – ISS)  egy békés célokat szolgáló, állandóan 
lakott űrállomás, amely 400 km-es magasságban kering a Föld körül. Tervének, kidolgozásának, 
működtetésének és hasznosításának alapja a 15 nemzetközi partner által 1998-ban aláírt kormányközi 
megállapodás. Az ISS-t az ESA (Európa), a NASA (USA), a Roszkozmosz (Oroszország), a CSA (Kanada) és a JAXA (Japán) irányítja.  
7 Alacsony Föld körüli pályának általában a 400 és 1000 km közötti magasságban található pályákat 
tekintik. 
HU 6   HU Vehicle – ARV); ez javíthatná az ISS kihasználását, és b ővíthetné a cserelehet őségeket8. 
Második lépésként az ARV-t továbbfe jlesztenék annak érdekében, hogy az űrhajósokat 
alacsony Föld körüli pályákra, illetve onnan a Föld re tudja szállítani (ARV-legénység). Az 
EU pénzügyi hozzájárulásának összege 2014 és  2020 között évi 800 millió EUR körül lenne. 
– Marsminta-visszahozatal 
Az EU hozzá fog járulni az els ő Marsminta-visszahozatali progr am megvalósulásához, amely 
a következ ő évtized közepéig fog e lindulni. 2014 és 2020 között átlagosan mintegy évi 
100 millió EUR uniós hozzájárulásra lenne szükség. Ebb ől az összegb ől fedezni lehetne a 
leérkező mintákat fogadó technikai létes ítmények létrehozásának költségeit. 
Az EU űrkutatási tevékenységeinek elvégzésével  az ESA-t bíznák meg. A nemzetközi 
együttműködés a 3. és a 4. lehet őség szempontjából is alapvet ő jelentőségű lenne. 
6. A HATÁSOK ÉRTÉKELÉSE  
6.1. 1. lehetőség: Alapforgatókönyv 
E forgatókönyv szerint az EU sem a világ űr-megfigyelést, sem az űrkutatást nem 
finanszírozná. A világ űr-megfigyelési rendszer és az űrkutatásban való uniós 
részvétel hiányával kapcsolatos problémák fennmaradnak. 
6.2. 2. lehetőség 
6.2.1.  Gazdasági hatás 
E beavatkozás eredményeképpen csökkenni fog az űrjárművek károsodásából (ideértve a 
teljes megsemmisülést is) ered ő gazdasági veszteségek kockázata, és javulni fog az 
űrbiztonság, ideértve az űrhajósok és a Föld polgárainak biztonságát is. Az űridőjárással 
kapcsolatos beavatkozás el őnyökkel járhatna más ágazatokban, például a repülési és a 
villamosenergia-ágazatban is. 
A világűr-megfigyelés, valamint az űrinfrastruktúrák veszélyekke l szembeni védelme terén 
folytatott tevékenységek az európai űripar versenyképességére is hatással lehetnek. 
6.2.2.  Környezeti hatás 
Az űridőjárás alaposabb ismerete b ővítheti az éghajlatváltozással és a földi id őjárással 
kapcsolatban rendelkezésre ál ló tudást. A meteorokra vona tkozó pontosabb információk 
csökkenteni fogják a Földdel ütköz ő hulladék és meteorok káros hatásait. 
6.2.3.  Társadalmi hatás 
A világűrbe telepített eszközök védelme biztosítja , hogy fontos szolgált atások a szárazföldi 
rendszerek jelent ősebb zavarai esetén is folyamatosan m űködjenek. 
                                                 
8 Az ISS-partnerség alapja nem a kölcsönös finanszírozás: az ISS részére nyújtott valamennyi 
hozzájárulás természetbeni jelleg ű, amelyek a repülési lehet őségekkel, eszközökkel és szolgáltatásokkal 
kapcsolatban kínálnak cserelehet őségeket.  
HU 7   HU 6.3. 3. lehetőség 
6.3.1.  Gazdasági hatás 
• A 3. lehet őség alapján el őirányzott tevékenységek számos te rületen kiadássa l fognak járni, 
ideértve a technológiák bemutatá sát, valamint az eszközök vagy folyamatok fejlesztését. E 
termékeket és szolgáltatásokat s zámos köz- és magánszférában m űködő európai intézmény 
és gyártó értékesíti, nyúj tja és hasznosítja. 
Az űrkutatásra fordított uniós kiadások várhatóan legalább mintegy 2,3-szeres közvetlen 
forgalomnövekedést fognak eredményezni az űriparban; ez azt jelenti, hogy az űrkutatásra 
elköltött 100 millió EUR a beszállító ágazat ok és az új termékek oldalán 230 millió EUR 
forgalmat fog generálni. Az űriparon kívüli ágaz atokban érvényesül ő legjelent ősebb 
továbbgyűrűző hatások az életfenntartás,  az egészségügy és a jólé ti szolgáltatások terén 
várhatók9. 
6.3.2.  Környezeti hatás 
• Az űrkutatás javítani fogja saját környezetünk megértését, ami viszont a környezetvédelmi 
szakpolitikák meghatározásának jav ítását fogja eredményezni. Kedvez ő hatásokkal fog 
járni olyan területeken, mint a leveg őminőség ellenőrzése és javítása, energiatermelési, -
tárolási és -elosztási technol ógiák, valamint a vízgazdálkodás. 
6.3.3.  Társadalmi hatás 
• Az EU űrkutatási szerepvállalásának várh atóan a foglalkoztatás, a munkaer őpiac 
felépítése, valamint az oktatás és az egészségügy  tekintetében lesznek társadalmi hatásai. 
Az Egyesült Államok űrsiklóprogramja 2,8-szeres multiplikációs hatást gyakorolt a 
foglalkoztatásra. 
• A világűrbeli környezet e gyedülálló lehet őségeket kínál a különböz ő betegségekkel, az 
öregedéssel vagy a mozgásképtelenségge l kapcsolatos egészségügyi problémák 
vizsgálatára. További társadalmi el őnyök jelentkeznek az ener gia- és egészségügy, a 
biotechnológia, a környezetvédelem vagy a biztonság területén. 
6.4. 4. lehetőség 
6.4.1.  Gazdasági hatás 
• A 3. lehet őség körében leírt gazdasági hatás alapgondolata a 4. lehet őségre is érvényes. A 
potenciális gazdasági hatások arányosa k lesznek a megnövelt finanszírozással. 
Az űrkutatási programok kulcsfontosságúak az eur ópai hordozórakéták jelenlegi és következ ő 
generációi versenyképess égének fenntartásához. 
• A különböz ő szükséges technológiák miatt a bi otechnológiai és a gyógyszeriparban 
nagyszámú csúcstechnológiai alkalmazás várh ató, például a biológiai elszigetelés, a 
                                                 
9 A „Space exploration and innovation, industri al competitiveness and technology advance” cím ű 
munkaértekezlet következtetései és ajánlása i, 2010. április 29–30., Harwell (UK);  
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm. 
HU 8   HU távműködtetés (ideértve a távirányítású mikrorobo tikát), az automata mozgató és tároló 
rendszerek, valamint a mikroanalitikai rendszerek terén10. 
• Az EU világszint ű profilja jelent ősen erősödni fog. 
6.4.2.  Környezeti hatás 
Az olyan témakörök vizsgálata révén, mint a bolygók összehasonlító éghajlattana vagy a Föld 
ISS-ről végzett megfigyelése, a világ űr felderítésével kapcsolatos kutatás segítené a földi 
éghajlatváltozás megértését. 
6.4.3.  Társadalmi hatás 
Az űrkutatás hozzá fog járulni Európa világszint ű tudományos vezet ő szerepének 
kialakításához. Az űrkutatási tevékenységek növelni fogják az űrtudomány és -technológia 
iránti közérdekl ődést, és arra fogják ösztönözni a fi atalokat, hogy a természettudománnyal, a 
technológiával, a m űszaki tudományokkal és a matematikával foglalkozzanak. 
• Lényeges pozitív hatás lesz tapasz talható szakképzettséget igényl ő új munkahelyek 
megteremtésével kapcsolatban. Az ESA11 becslése szerint a 4. lehet őség körében javasolt 
nagyságrend ű beruházás közvetlenül 3 000 magas képzettséget igényl ő munkahely 
megteremtését fogja eredményezni. 2,8-es munkahely-teremtési szorzóval12 számolva e 
megoldás összesen több mint 8 000 munkahelyet generálhatna. 
                                                 
10 A „Space exploration and innovation, industri al competitiveness and technology advance” cím ű 
munkaértekezlet következtetései és ajánlása i, 2010. április 29–30., Harwell (UK);  
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm. 
11 Az Európai Űrügynökség által szolgáltatott adatok. 
12 Jerome Schnee, The Economic Impact of th e US Space Programme, Rutgers University,  
 
HU 9   HU 7. A LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
Lehetőségek  Eredményesség  Hatékonyság  Koherencia  
1. lehetőség • Az 1. lehet őséggel nem valósulnak meg e 
fellépés konkrét célkit űzései. A 
finanszírozást más kezdeményezésekre 
lehetne fordítani.  Tárgytalan.  Ez a lehet őség nem áll összhangban az Európa 2020 
növekedési stratégiával, amely hangsúlyozza az innováció 
és az ipari versenyképesség kulcsfontosságát, és az e 
stratégiában rögzített célkit űzések elérésének eszközeként 
utal az űrpolitika fejlesztésére.  
2. lehetőség Ezzel a megoldással a konkrét célkit űzések 
közül megvalósulna az (1) célkit űzés az 
európai űrinfrastruktúrák és -szolgáltatások 
hosszú távú rendelkezésre állása és 
biztonsága tekintetében, és részben 
megvalósulna a (4) célkit űzés a világ űr-
megfigyeléssel kapcsolatos nemzeti és uniós politikák és beruházások, valamint ezek és 
más uniós szakpolitikák egymáshoz 
közelítése tekintetében.
 A 2. lehet őség megvalósulása évi 130 millió EUR  kiadással 
járna. Egy világ űr-megfigyelési rendszerrel évente legalább 
240 millió EUR-t lehetne megtakarítani. Ez a lehet őség 
csökkenti az űrjárművek megsemmisülése által kiváltott 
dominóhatás kockázatát. Fontos társadalmi el őnyökkel jár a 
műholdas szolgáltatások megszakadásának megel őzése, 
továbbá a villamosenergia-hálózat hibáinak és a földközeli objektumok hatásainak hatékonyabb elhárítása révén. Az 
űridőjárásra vonatkozó ismeretek b ővülésének köszönhet ően 
pozitív hatás a környezetre.
 Ez a lehet őség részben – de nem teljesen – összhangban 
áll az Európa 2020 növekedési stratégiával. Noha a világűr-megfigyelés megjelenít bizonyos innovációs és 
növekedési potenciált, f ő célja az űrbeli infrastruktúrák 
védelme. E lehet őség nem veszi figyelembe az 
űrkutatással kapcsolatos innovációs potenciált.
 
3. lehetőség Ezzel a megoldással megvalósulna az (1), a 
(2) és a (4) célkit űzés, a (3) és az (5) 
azonban csak részben teljesülne. Ez a 
lehetőség nem garantál teljes mértékben 
független hozzáférést a Föld körüli pályán 
mozgó infrastruktúrákhoz. A 3. lehet őség 
erősebb szerepet biztosít az EU számára 
űrpolitikai kérdésekben, de nem biztosítja az 
(5) célkitűzésben említett vezet ő és stratégiai 
szerepet.  A 3. lehet őség megvalósulása évi 400 millió EUR további 
kiadással járna. E lehetőség megvalósulásának teljes 
összege évi 530 millió EUR . Óvatos becslések szerint az 
űrkutatási beruházások megtérülés i szorzója 2,3, munkahely-
teremtési szorzója pedig 2,8. További jelentékeny hatások 
Európa láthatóságára és inno vációs potenciáljára, magas 
képzettséget igényl ő munkahelyek létrehozása és jótékony 
járulékos hatások.  A 3. lehet őség teljes mértékben összhangban áll az Európa 
2020 stratégiával; el ő fogja segíteni az innovációt, 
továbbá számos területen és uniós szakpolitikán belül 
(ideértve az egészségügyet és a környezetvédelmet) továbbgyűrűző előnyökkel fog járni.
 
4. lehetőség Ez a lehet őség mind az öt megnevezett 
célkitűzés megvalósulását lehet ővé teszi.  A 3. lehet őség kapcsán leírt okfejtés a 4. lehet őségre is 
érvényes. Ez a lehet őség a kiadásokat évi 900 millió EUR 
összeggel növeli, így a kiadások teljes összege évi 
1,43 milliárd EUR . A 4. lehet őség óriási technológiai 
kihívást jelent, amely fel fogja gyorsítani a technológiai 
fejlődés ütemét, és többszörösükre fogja növelni a A koherenciát illet ően ez a megoldási lehet őség a 3. 
lehetőséghez hasonlít.  
 
HU 10   HU gazdaságunk és polgáraink oldalán jelentkez ő járulékos, 
valamint továbbgy űrűző előnyöket.  
 
 
HU 11   HU 8. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
E hatásvizsgálat az EU jöv őbeli űrpolitikájáról szóló közleményt kíséri, amely 
megalapozhatna egy európai űrprogramra vonatkozó javaslat ot. A nyomon követésre és 
értékelésre vonatkozó részletes rendelkezés ek megvitatására az említett javaslat 
hatásvizsgálatában fog sor kerülni. 
***