EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 2022.2.15. COM(2022) 57 final 2022/0039(COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a 2023–2027-es időszakra vonatkozó uniós biztonságos konnektivitási program létrehozásáról {SEC(2022) 77 final} - {SWD(2022) 30 final} - {SWD(2022) 31 final}



INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE •A javaslat indokai és céljai E javaslat általános célja egy olyan biztonságos uniós műholdas kommunikációs rendszer (a továbbiakban: a program) létrehozása, amely világszerte biztosítja a biztonságos, rugalmas és reziliens műholdas kommunikációs szolgáltatások nyújtását az Unió, valamint a tagállamok államigazgatási szervei számára. A műholdas kommunikáció teljes lefedettséget biztosít, amely kiegészíti a földi hálózatokat (vagyis az optikai szálas széles sávú kábeles kapcsolatok formájában működő, illetve a vezeték nélküli földfelszíni hálózatokat). A műholdas kommunikáció segítségével zökkenőmentes digitális kommunikáció biztosítható azokon a területeken, ahol nem érhetők el földi hálózatok (például az óceánokon, repülés közben vagy olyan távoli helyeken/szigeteken, ahol nincs mobil- vagy széles sávú lefedettség), ahol az említett hálózatok megsemmisültek (például árvizek vagy erdőtüzek során), vagy ahol a helyi hálózatok nem megbízhatók (válsághelyzetekben, illetve harmadik országok diplomáciai szolgálatai vagy érzékeny kormányzati műveletek esetében). Az állami műholdas kommunikáció (Govsatcom) olyan stratégiai eszköz, amely szorosan kapcsolódik a nemzetbiztonsághoz, és amelyet a legtöbb tagállam igénybe vesz. Az állami felhasználók általában az állami tulajdonban lévő vagy a köz- és magánszféra közötti megoldásokat részesítik előnyben, illetve meghatározott akkreditált magánszolgáltatókat vesznek igénybe. Felhasználási területei közé tartoznak a megfigyelési műveletek, a válságkezelés – ideértve a polgári védelmet és a természeti vagy ember által előidézett katasztrófák esetén végrehajtott humanitárius műveleteket is –, valamint a kulcsfontosságú infrastruktúrák összekapcsolása és védelme. A szükséges beruházások nagyságrendjére és összetettségére, valamint a közös képességek révén elérhető szinergiákra figyelemmel a Govsatcomot már 2013-ban az uniós kezdeményezések egyik olyan ígéretes területeként határozták meg, amely kézzelfogható módon hozzájárulhat az erős, biztonságos és reziliens Európai Unióra irányuló célkitűzések megvalósításához. A Govsatcom ma már szerves részét képezi az európai űrstratégiának, az európai védelmi cselekvési tervnek és az Európai Unió globális stratégiájának. Az ezt követő tanácsi következtetésekben minden esetben üdvözölték az uniós kormányzati műholdas kommunikációs infrastruktúrára vonatkozó elképzelést. Az uniós űrprogram és az Európai Unió Űrprogramügynökségének a létrehozásáról, valamint a 912/2010/EU, az 1285/2013/EU és a 377/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2021. április 28-i európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: űrrendelet) elfogadása jelentette az első lépést a rezilienciára vonatkozó említett célkitűzés megvalósítása felé, mivel külön GOVSATCOM-komponenst hozott létre az uniós űrprogramon belül. Ennek célja, hogy a rendelkezésre álló nemzeti és magán uniós műholdas kommunikációs erőforrások összevonása és megosztása révén optimalizálja a kormányzati felhasználók számára a meglévő műholdas kommunikációs kapacitások igénybevételét. A műholdak korlátozott élettartama miatt (ami a geostacionárius pályán [GEO] keringő műholdak esetében körülbelül 15 évet jelent) a GOVSATCOM keretében összevont és megosztott több állami tulajdonú infrastruktúra is kiegészítésre szorul majd a következő évtizedben. Ezért az (EU) 2021/696 rendelet előírta, hogy fel kell mérni a műholdas kommunikációs igények alakulását. A rendelet szerint ha ez az értékelés „azt mutatja, hogy ez a megközelítés a kereslet alakulása tükrében nem elegendő, a Bizottság olyan döntést hozhat, amelynek értelmében a rendszer a második szakaszba lép, és egy vagy több köz-magán társuláson keresztül – például uniós műhold-üzemeltetők részvételével – megkezdődik az igényekre szabott kiegészítő űrinfrastruktúra vagy űrkapacitások létrehozása”. Számos tanulmány alátámasztotta, hogy az igények átalakulóban vannak: a műholdas kommunikációt hagyományosan távoli területeken (például a tengereken) használták hangkommunikációra és adatátvitelre, azonban igénybevételének jellege gyorsan változik, és alacsony késleltetési időt, továbbá globális lefedettséget igényel. Míg a műholdas kommunikáció eddig elsősorban geoszinkron (GEO) űreszközökre támaszkodott, a műszaki fejlődés lehetővé tette a nem geostacionárius pályán keringő (NGSO) kommunikációs konstellációk létrejöttét, amelyek alacsony Föld körüli pályán (LEO) és közepes Föld körüli pályán (MEO) keringő műholdakból állnak, és a változó felhasználói igényeknek megfelelő teljesítményt nyújtanak. A hibrid és a kiberfenyegetések egyre magasabb szintje, valamint a természeti katasztrófák tendenciái miatt a kormányzati szereplők egyre inkább olyan műholdas kommunikációs megoldásokat keresnek, amelyeket a nagyobb biztonság, megbízhatóság és rendelkezésre állás jellemez. További veszélyt jelent a kvantumszámítógépek térhódítása. Jelentősen továbbfejlesztett képességeik révén a kvantumszámítógépek várhatóan képesek lesznek a jelenleg titkosított tartalmak visszafejtésére. Az európai kvantumkommunikációs infrastruktúra (EuroQCI) elnevezésű kezdeményezés célja, hogy olyan időtálló kriptográfiai rendszereket fejlesszen ki, amelyek képesek lesznek ellenállni a jövőbeni kvantumszámítógépes támadásoknak, ezáltal pedig minden eddiginél biztonságosabb kommunikációt tesznek majd lehetővé. Az EuroQCI-t jelenleg a Horizont Európa, a Digitális Európa program, valamint az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz digitális ága finanszírozza. Ezenkívül a Bizottság stratégiai előrejelzési jelentése a következő fél évszázad egyik meghatározó megatrendjeként azonosítja a digitális hiperkonnektivitást és a technológiai átalakulást, amelyet a szolgáltatások iránti példátlan kereslet támaszt alá, például az adatgazdaság és a pénzügyek területén. Ezen fejlemények következtében a globális műholdas kommunikációs konnektivitást egyre inkább stratégiai eszközként kezelik. Ehhez kapcsolódóan több olyan jelentős, nem uniós kormányok által támogatott projekt van folyamatban, amely a konnektivitással kapcsolatos különböző stratégiai célokat szolgál. Az űrnagyhatalmak által bevezetett szóban forgó stratégiai infrastruktúrák alapján jól látható az az egyre növekvő globális igény, hogy a kormányzati szolgálatok ne csupán a biztonsági műveleteik támogatásához biztosítsanak reziliens konnektivitást, hanem a kritikus infrastruktúrák összekapcsolásához, a válságok kezeléséhez, valamint a határőrizet és a tengerfelügyelet támogatásához is. Alacsony (LEO) vagy közepes Föld körüli pályán (MEO) jelenleg nincsenek olyan működő vagy készülőben lévő uniós eszközök, amelyek képesek lennének kielégíteni a kormányzati felhasználók változó igényeit. A tagállamok rendelkezésére álló, kormányzati szolgáltatásokat nyújtó, jelenleg meglévő lekötött műholdas kommunikációs kapacitások mind alacsony számú GEO-eszközökön alapulnak, és elsősorban Európát fedik le. A kapacitás nagy részét (a saját infrastruktúrától kezdve a szoros értelemben vett köz-magán társulásokig) katonai missziókra használják, szigorú kormányzati ellenőrzés mellett. Továbbá mivel az ilyen katonai műholdas kommunikációs (Milsatcom) képességek által nyújtott szolgáltatásokat sajátos katonai igényekre szabják – különösen a frekvencia, a titkosítás, a jelek sajátosságai, a felhasználói végberendezés és a minősítési szint tekintetében –, azok a polgári kormányzati alkalmazások többségében nem használhatók. Az alacsony késleltetéssel kapcsolatos technológiai fejlődés hatására az Egyesült Államokban, Kínában és Oroszországban különböző államilag támogatott, nem uniós megakonstellációk jöttek létre. Ugyanakkor az említett megakonstellációk drámai növekedése miatt nincs elegendő rendelkezésre álló frekvencia és pálya menti pozíció. A GOVSATCOM-kapacitás korlátozott élettartamával párosulva ez sürgősen szükségessé teszi egy világűrbe telepített biztonságos uniós konnektivitási rendszer létrehozását. A program az állami műholdas kommunikációs szolgáltatások kapacitás- és képességbeli hiányosságait kezelné. A programnak azt is lehetővé kell tennie, hogy a magánszektor kereskedelmi műholdas kommunikációs szolgáltatásokat nyújtson. Ezek a kereskedelmi szolgáltatások elsősorban nagy sebességű széles sávú, zökkenőmentes konnektivitást biztosítanának egész Európában, melynek során megszüntetnék a holtsávokat, és növelnék a kohéziót a tagállamok területén – beleértve a peremterületeket, valamint a vidéki, távoli és elszigetelt területeket és a szigeteket is –, továbbá az Unión kívüli, stratégiai fontosságú földrajzi területeken is biztosítanák a konnektivitást. A hatásvizsgálat szerint a program célkitűzéseinek a megvalósítását a köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtási modellje biztosítaná a legjobban. Ez a modell lehetővé tenné a megbízható és innovatív kormányzati szolgáltatások nyújtását, valamint azt, hogy az EU meglévő műholdas kommunikációs technológiáira és infrastruktúrájára építsünk. Ezenkívül a magánszférabeli partnerek számára lehetővé tenné, hogy a kereskedelmi szolgáltatások nyújtása érdekében további képességekkel egészítsék ki a program infrastruktúráját. Emellett a kormányzati és a kereskedelmi infrastruktúrák közös elemeihez kapcsolódó fejlesztési és kiépítési költségek megosztása révén optimalizálná a kiépítési és az üzemeltetési költségeket, a kapacitások magas szintű közös felhasználása révén pedig a működési költségeket is. Különösen az új űrtechnológiákban és -alkalmazásokban („az új űrstratégiában”, azaz a „New Space”-ben) érdekelt kis- és középvállalkozások, valamint induló innovatív vállalkozások esetében ösztönözné az innovációt azáltal, hogy lehetővé tenné a kutatási és fejlesztési kockázatok megosztását a köz- és a magánszférabeli partnerek között. Ezzel a programmal párhuzamosan: ·a Horizont Európa program a 4. klaszter elemeinek egy meghatározott részét K+I tevékenységekre fogja fordítani, amelyek lehetővé teszik majd a kutatási és fejlesztési kockázatok köz- és magánszférabeli partnerek közötti megosztását, többek között a New Space keretében kifejlesztendő potenciális technológiákkal kapcsolatban is; ·a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (NDICI) a Globális Európa tevékenységeiből egy részt elkülönít, így biztosítva a telepítési és hasznosítási kockázatok megosztását a köz- és magánszférabeli partnerek között a konnektivitási rendszer tekintetében, ami lehetővé teszi, hogy a nemzetközi partnerek számára felhalmozott előnyökkel járó szolgáltatásokat kínáljanak;

·az uniós űrprogram GOVSATCOM-komponensének egy meghatározott részét a GOVSATCOM-központ fejlesztésével kapcsolatos tevékenységekre különíti el, amely központ a biztonságos konnektivitási rendszer földi infrastruktúrájának részét fogja képezni. •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel A javasolt program összhangban van az EU jelenlegi űrpolitikájával. A program különösen az EU űrkapacitását erősítené meg, amely jelenleg az EU műholdas navigációs és Föld-megfigyelési rendszeréből, azaz a Galileóból, illetve a Kopernikuszból, valamint a világűr-megfigyelési kapacitásokból áll. A program az uniós űrprogram GOVSATCOM-komponensére épül. •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival A javaslat több más uniós szakpolitikával is összhangban van. Ennek megfelelően a kormányzati szolgáltatások nyújtása az Unió digitális és kiberbiztonsági stratégiájával összhangban további kohéziót biztosítana az európai infrastruktúra, hálózatok és kommunikáció integritásának és rezilienciájának biztosítása révén. A programot az EU működtetné, és rendkívül magas szintű biztonságot nyújtana, ezáltal pedig megerősítené az EU azon képességét, hogy a biztonsági unióra vonatkozó uniós stratégiának és az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó globális stratégiának megfelelően integrált uniós választ adjon a biztonsági fenyegetésekre. A szolgáltatások olyan stratégiai területeket kötnének össze, mint az Északi-sarkvidék és Afrika – összhangban az e régiókra vonatkozó politikai célokkal és a globális átjáróra („Global Gateway”-re) vonatkozó stratégiával. 2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG •Jogalap A javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 189. cikkének (2) bekezdése, amely az európai űrpolitikával kapcsolatos uniós intézkedések elfogadásának a jogalapját képezi. •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén) A konnektivitás globális szintje és jellege miatt ez a kérdés nem kezelhető helyi vagy regionális szinten. A program kiegészítené a meglévő állami műholdas kommunikációs kapacitások összevonására és megosztására vonatkozó, már meglévő uniós GOVSATCOM-rendelkezéseket. Egyetlen uniós tagállam sem képes azonban arra, hogy egyedül kielégítse a felhasználók összes változó igényét, és hogy önállóan viselje az ezzel járó költségeket. Az uniós megoldás hozzáadott értéket teremt, mivel az uniós szintű fellépés és koordináció révén elkerülhető az erőfeszítések uniós és tagállami szinten történő megkettőzése. Ez a meglévő eszközök hatékonyabb kihasználásához, valamint – különösen a kvantumkriptográfia révén – nagyobb biztonsághoz és rezilienciához, továbbá jobb lefedettséghez és a szolgáltatások szélesebb körének a biztosításához vezetne. Ebből pedig más uniós és tagállami szakpolitikák is profitálnának. Az uniós szintű fellépés a méretgazdaságosság előnyeivel jár. A tagállamokban jelentkező egyéni felhasználói igények általában heterogének, és gyakran kiszámíthatatlanok az adott terjedelem, kapacitás, időzítés és helyszín szempontjából. Az igénybevétel különböző eseteinek közös nevezője a rugalmasság iránti igény, amely a műholdas kommunikációs kapacitás iránti gyakran kiszámíthatatlan, ingadozó igényekből adódik. A kapacitáshoz való hozzáférés tekintetében a rugalmasság biztosításához jelentős beruházásokra van szükség. •Arányosság A javaslat által bevezetett intézkedések nem lépnek túl a program fő célkitűzéseinek eléréséhez szükséges mértéken. A javaslat elsősorban az európai biztonságos konnektivitási rendszer létrehozására és a megfelelő kormányzati műholdas kommunikációs szolgáltatások nyújtására vonatkozó minimumkövetelményeket határozza meg. E tekintetben a rendszer kapacitása úgy kerül kialakításra, hogy kiegészítse többek között a tagállamok meglévő műholdas kommunikációs kapacitásait, és fedezze a tervezett további kapacitásigényeket. A javaslat semmilyen tekintetben nem korlátozza a tagállamok kormányzati szereplőit abban, hogy megválasszák az általuk felhasználni kívánt képességeket. A javaslat várhatóan pozitív továbbgyűrűző hatást gyakorol majd az Unió űrágazatára, beleértve a New Space-t is. Ezenkívül a polgárok a polgári védelem jobb működési teljesítményéből származó előnyöket is élvezhetik majd. Végül pedig a programra elkülönített költségvetés alkalmas a kitűzött célok elérésére, és nem lépi túl a szükséges mértéket. A program megvalósításához szükséges pénzeszközök mértéke a hatásvizsgálat keretében elvégzett és az alábbiakban ismertetett részletes elemzések és becslések alapján került meghatározásra. •A jogi aktus típusának megválasztása Az előnyben részesített eszköz az Európai Parlament és a Tanács rendelete. Ez biztosítja a program hatékony végrehajtásához szükséges egységes és közvetlen jogalkalmazást, valamint gondoskodik a program kellő láthatóságáról és a végrehajtásához szükséges pénzügyi forrásokról.

3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése/célravezetőségi vizsgálata Nem alkalmazandó •Konzultációk az érdekelt felekkel A programot alátámasztják a szakértői csoportok ülésein, nyilvános konzultációkon és munkaértekezleteken elhangzott észrevételek; ezeken a találkozókon valamennyi érdekelt fél (a tagállamok és az ágazati szereplők) véleményét összegyűjtötték, és ezek a következőképpen foglalhatók össze: ·Az EU GOVSATCOM-kezdeményezésével összefüggésben 2016 óta számos szakértői megbeszélésre került sor a tagállamok részvételével, amelyeken megvitatták az állami műholdas kommunikációval kapcsolatos igényeket, az erőforrások összevonását és megosztását, a végrehajtási szempontokat és a jelenlegi program felé vezető fejlesztéseket. ·Az állami műholdas kommunikációra vonatkozó konkrét igényeik és a programmal kapcsolatos esetleges aggályaik megismerése érdekében 2021-ben számos kétoldalú találkozóra került sor a tagállamokkal. A legtöbb tagállam kijelentette, hogy határozottan támogatja a programot és annak átfogó célkitűzéseit. ·2021 májusában és novemberében a Bizottság két munkaértekezletet tartott a tagállamokkal a biztonságos konnektivitás aktuális helyzetéről. E munkaértekezletek során bemutatták a biztonságos konnektivitásra vonatkozó technikai tanulmány haladását, valamint a rendszer hasznosításának lehetséges modelljeit. A tagállamok aktívan részt vehettek a munkaértekezleteken, valamint kérdéseket tehettek fel, és megfogalmazhatták az észrevételeiket, amelyek figyelembevételre kerültek e javaslat kidolgozásakor. ·2021 júniusában a Bizottság az európai New Space -ökoszisztémához kapcsolódóan munkaértekezletet tartott a biztonságos konnektivitásról. A 458 résztvevő (köztük 196 kkv és induló innovatív vállalkozás) megvitatta a biztonságos konnektivitási programmal kapcsolatos innovatív ötleteket és a New Space potenciális szerepét. ·A bevezető hatásvizsgálat nyilvános véleményezése során a Bizottság 13 érdekelt féltől kapott visszajelzéseket, amelyek ritkán lakott uniós területek egy csoportjának (1), magánvállalkozásoknak (8), vállalkozói szövetségeknek (2), egy nem kormányzati szervezetnek (1) és egy magánszemélynek (1) a véleményét képviselték. Az ágazati szereplők támogatták a programot, és a többség a köz- és magánszféra közötti partnerség (PPP) megközelítését támogatta. A tagállamok között általános az egyetértés a fellépés szükségességét illetően. Több tagállam is hangsúlyozta, hogy bár a nemzeti kapacitások rövid távon önmagukban is képesek lehetnek az igények kielégítésére, hosszú távon nem lesznek elegendőek. Néhány ilyen hiányosságról már jelenleg is rendelkezünk adatokkal (például az Északi-sarkvidékkel kapcsolatban). Ezenkívül több tagállam megerősítette, hogy egyre növekszik a biztonságos műholdas kommunikációhoz való garantált hozzáférés iránti kormányzati igény. A tagállamok azt is hangsúlyozták, hogy a programba be kell vonni a New Space-t , mivel az induló innovatív vállalkozások már bizonyították technológiai fejlettségüket, és azt is, hogy szívesen megosztják az innovatív megoldásokat. Az uniós űripar képviselői az ismeretszerzési szakasz során megerősítették, hogy nincsenek arra irányuló tervek, hogy az uniós magánvállalkozások önállóan hozzanak létre műholdas kommunikációs konstellációt az alacsony késleltetés iránti, folyamatosan változó és növekvő állami igények kielégítése érdekében. Azonban üdvözölték annak lehetőségét, hogy az EU-val partnerséget alakítsanak ki egy ilyen rendszer kifejlesztése érdekében. •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása A javaslatot az összegyűjtött adatok és „A biztonságos űralapú konnektivitási rendszer építőelemei” (Building Blocks Towards a Secure Space Connectivity System) című tanulmány megállapításai is alátámasztják. A Bizottság egy független tanácsadót is megbízott, aki megfelelő ökonometriai támogatás és elemzések biztosításával járul hozzá a programból származó közvetett előnyök elemzéséhez. Végezetül az ezen javaslatot alátámasztó kvantitatív és kvalitatív adatokat gyűjtöttek a tagállamoktól és az érintett ágazat érdekelt feleitől. A javaslat emellett az EU űrprogramjának a részét képező GOVSATCOM-komponenssel kapcsolatos bizottsági munkára, az EuroQCI kezdeményezésre, valamint az ENTRUSTED projekt keretében végzett kutatási tevékenységekre is támaszkodik. •Hatásvizsgálat A Bizottság a jogalkotás minőségének javítására irányuló politikájával összhangban hatásvizsgálatot végzett a program létrehozásával kapcsolatban. Ahogy azt a fentiekben is említettük, a hatásvizsgálat során elemzett problémák három konkrét szakpolitikai célkitűzés megfogalmazásához vezettek:

·Biztonságos műholdas kommunikációt kell biztosítani a változó közszükségletek kielégítéséhez. ·A biztonságos műholdas kommunikációhoz való hozzáférés garantálása révén növelni kell a tagállami és az uniós műveletek rezilienciáját. ·Biztosítani kell, hogy a kormányzati kommunikációs igények ne függjenek nagymértékben a nem uniós infrastruktúrától. A biztonságos kormányzati szolgáltatások nyújtása terén mutatkozó kapacitáshiány megszüntetése céljából a következő szakpolitikai lehetőségek mérlegelésére került sor a célkitűzések lehető leghatékonyabb és legeredményesebb módon történő megvalósítása érdekében: Az alapforgatókönyv szerint nem kerülne sor olyan uniós fellépésre, amely meghaladja az uniós GOVSATCOM keretében jelenleg végrehajtott intézkedéseket. Alapforgatókönyv alatt az uniós GOVSATCOM 1. szakaszának a folytatása értendő, vagyis az a tagállami és magán műholdas kommunikációs rendszerek jelenlegi összevonására és megosztására korlátozódik. Ebben az esetben az egyes tagállamok vagy uniós vállalatok úgy dönthetnek, hogy új műholdas kommunikációs szolgáltatásokat fejlesztenek ki, és ezek kapacitásának egy része értékesíthető az uniós GOVSATCOM összevont eszköztára részére. Az uniós GOVSATCOM 2. szakaszára való, az eredetileg tervezett időn belül történő áttéréshez minden esetben jogalkotási aktusra, további költségvetésre és elérhető frekvenciákra lenne szükség. A vizsgálat során azt is mérlegelték, hogy az EU megvásárolhatná-e a biztonságos akkreditált szolgáltatásokat az állami vagy a magánszektor által kialakított megoldásoktól, amelyek jelenleg a külföldi piaci szolgáltatókra korlátozódnak (3. lehetőség – nem uniós konstelláció). Bár a műholdas kommunikáció uniós piaca már igen fejlett, jelenleg nincsenek olyan uniós szolgáltatók, amelyek reagálni tudnak az összes kormányzati igény növekedésére és változására. A szolgáltatások nem uniós magánforrásokból történő megvásárlása azonban a biztonság és a nyitott stratégiai autonómia szempontjából nem a legjobb megoldás, mivel kormányzati igényeik kielégítéséhez a tagállamoknak és az uniós intézményeknek a biztonságos konnektivitási szolgáltatásokhoz való garantált, korlátlan és harmadik felek hozzájárulásától független hozzáférésre van szükségük. Ez a 3. lehetőség tehát nem felelne meg az egyedi célkitűzéseknek. Ezért az EU-nak egy saját rendszer teljes körű finanszírozása és beszerzése révén (1. lehetőség – tisztán állami út) vagy magánforrások bevonása útján (2. lehetőség – kereskedelmi használati jogokat magában foglaló koncessziós szerződés formájában) lépéseket kell tennie e szolgáltatások nyújtásának biztosítása érdekében. Az 1. és a 2. lehetőség azonos mértékben valósítaná meg az egyedi célkitűzéseket, azonban az elérhető gazdasági előnyök szempontjából a 2. lehetőség jobbnak tekinthető. Az 1. és a 2. lehetőség közös gazdasági előnyei az új infrastruktúra kiépítéséhez kapcsolódnak, ami 17–24 milliárd EUR bruttó hozzáadott értéket (GVA-t) és további munkahelyeket teremtene az EU űriparában. A becslések szerint az űrágazat upstream infrastruktúrájába történő beruházások hatszoros hatást gyakorolnak a downstream ágazatokra. A továbbgyűrűző hatásokat az teremti meg, hogy a downstream ágazatok az űrágazat által nyújtott szolgáltatásokat, technológiákat és adatokat saját üzleti tevékenységük fejlesztésére használják fel. Ezek becsült bruttó hozzáadott értéke 10–19 milliárd EUR-nak felel meg. A 2. lehetőség keretében biztosított azon további lehetőség, hogy a kereskedelmi szolgáltatások fejlesztése érdekében a magánszektor további beruházásokat eszközöljön, több gazdasági előnyt jelentene a downstream ágazat számára, mivel jelentős kereskedelmi piaci lehetőségeket kínál. Amennyiben a magánszektorbeli partnerek úgy döntenek, hogy további infrastruktúrát fejlesztenek ki a kereskedelmi szolgáltatásokhoz, azzal további bruttó hozzáadott értéket és munkahelyeket teremthetnek az EU űriparában mind az upstream, mind a downstream ágazatokban. Ami a társadalmi hatást illeti, az állami műholdas kommunikáció növeli az EU infrastruktúrájának és közszolgáltatásainak rezilienciáját, ezáltal pedig működési teljesítményük társadalmi lenyomatát is. A kommunikáció vészhelyzetek és katasztrófák esetén rendelkezésre álló lehetősége rendkívül nagy hozzáadott értéket képvisel a polgárok és a kritikus infrastruktúrákért felelős személyek számára. A kereskedelmi infrastruktúrába történő további beruházás ezen a téren is tovább növelné a társadalmi hatást. Ami a program környezeti hatását illeti, a további infrastruktúra kiépítésével járó 2. lehetőség a rendszer legyártásával és elindításával összefüggésben hatást gyakorolna a környezetre. Más iparágakhoz képest azonban az űreszközök előállítása nem jár jelentős üvegházhatásúgáz-kibocsátással. A fejlesztés emellett megfelelne a világűrbeli környezet védelmére vonatkozó nemzetközi előírásoknak (például az ENSZ Világűrbizottsága [COPUOS] és az űrszeméttel kapcsolatos koordinációval foglalkozó intézményközi bizottság [IADC] által az űrszemét csökkentéséről kiadott iránymutatásnak), valamint a meglévő nemzeti jogszabályoknak. Ezen túlmenően a program a Galileóhoz és a Kopernikuszhoz hasonlóan várhatóan pozitív hatást gyakorol majd a környezetre; az e két komponensre vonatkozó felmérések szerint az azok használatából származó környezeti előnyök körülbelül kétszer nagyobbak, mint az általuk előidézett környezeti lábnyom. A környezeti előnyök közé tartoznak például a tengerfelügyelethez kapcsolódó műholdas kommunikációs szolgáltatások, amelyek lehetővé teszik a környezetszennyezés észlelését és a válaszlépésekhez szükséges környezeti megfigyelést, valamint itt említendő a zökkenőmentes kommunikációs kapacitás biztosításának a lehetősége minden olyan esetben, amikor az infrastruktúrában zavar lép fel, különösen árvizek, hurrikánok vagy az éghajlatváltozásból eredő más szélsőséges időjárási jelenségek miatt. Végül pedig a 2. lehetőség további előnyökkel is jár, mivel: ·javítja a kormányzati szolgáltatások nyújtását (alacsony késleltetés, reziliencia, biztonság, garantált hozzáférés, autonóm használat); ·lehetővé teszi a további kereskedelmi szolgáltatások nyújtását (gazdasági növekedés, társadalmi előnyök); ·optimalizálja az Unió költségvetésében az alábbiakkal kapcsolatban jelentkező költségeket: –méretgazdaságos fejlesztés és kiépítés, –a kapacitások közös felhasználásával történő üzemeltetés; ·ösztönzi az innovatív technológiák bevezetését, különösen a New Space-szel összefüggésben (a technológiai kockázat megosztása az állami és a magánszféra között). Ami a költségeket illeti, a kormányzati igények kiszolgálására szánt műholdas kommunikációs kapacitás becsült költsége körülbelül 6 milliárd EUR, amely a kormányzati szolgáltatások nyújtásához szükséges infrastruktúra kiépítéséhez kapcsolódik. A 2. lehetőség keretében a költségeket az uniós költségvetésből származó hozzájárulás, a tagállami hozzájárulások és a magánszektor hozzájárulásai fedezik. A hatásvizsgálat tervezetét 2021. október 11-én nyújtották be a Szabályozói Ellenőrzési Testülethez. Miután a Testület kedvezőtlen véleményt adott a hatásvizsgálat első tervezetéről, 2021. december 21-én módosított hatásvizsgálati jelentéstervezetet nyújtottak be hozzá második véleményezésre. Bár a Testület tudomásul vette az eredeti észrevételeire reagáló javításokat, 2022. január 12-én fenntartotta a kedvezőtlen véleményét, mivel a hatásvizsgálat a következők tekintetében továbbra is jelentős hiányosságokat tartalmazott: 1. a probléma meghatározása, a célkitűzések, a lehetőségek, a lehetőségek összehasonlításának szempontjai és a későbbi nyomonkövetési mutatók meghatározása közötti analitikai koherencia; 2. a kiválasztott szakpolitikai lehetőségekre vonatkozó magyarázatok hiánya a technikai megoldások tekintetében; 3. az ütemterv és a finanszírozási források meghatározásának a hiánya; 4. a módszertani feltételezések egyértelműsége és a hivatkozott másodlagos adatok érvényessége; valamint 5. a programnak a klímarendelet célkitűzéseivel való összeegyeztethetőségére vonatkozó magyarázatok hiánya.

Ezért a Testület második kedvezőtlen véleményében foglalt észrevételek megválaszolása érdekében a hatásvizsgálat kiegészült egy melléklettel, amely további pontosításokat és bizonyítékokat tartalmaz azon területekre vonatkozóan, amelyek javítása tekintetében a Testület konkrét javaslatokat fogalmazott meg a véleményében. Az Európai Bizottság munkamódszerei felhatalmazzák az intézményközi kapcsolatokért és a tervezésért felelős alelnököt arra, hogy olyan kezdeményezések folytatását is jóváhagyja, amelyekről a Szabályozói Ellenőrzési Testület másodszor is kedvezőtlen véleményt adott ki. Fontos kiemelni azt is, hogy a Szabályozói Ellenőrzési Testület véleménye a hatásvizsgálat minőségét értékeli, nem a kapcsolódó jogalkotási javaslatot. A program politikai jelentősége és az intézkedés sürgőssége miatt, és mivel álláspontja szerint a további pontosítások és bizonyítékok kielégítő választ adnak a Szabályozói Ellenőrzési Testület által azonosított hiányosságokra és a javasolt előírásokra, a Bizottság – az intézményközi kapcsolatokért és a tervezésért felelős alelnök egyetértésére is figyelemmel – úgy ítélte meg, hogy a program alkalmas a végrehajtásra. •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés Nem alkalmazandó •Alapjogok A program összhangban van az Alapjogi Chartával (a továbbiakban: a Charta). A biztonságos műholdas kommunikáció formájában közös eszközt bocsát a tagállamok kormányai és az uniós szereplők rendelkezésére. A biztonsági szereplők operatív hatékonyságának fokozásával a program hozzájárulhat a polgárok biztonsághoz való jogának (a Charta 6. cikke), valamint azon jogának a védelméhez és megerősítéséhez, amely alapján diplomáciai vagy konzuli védelemre jogosultak, amíg harmadik államban tartózkodnak (a Charta 46. cikke). A program ezenkívül a személyes adatok hatékonyabb védelméhez vezethet (a Charta 8. cikke), mivel a műholdas kommunikáció fokozott biztonsága javítani fogja az információvédelem szintjét, különösen a harmadik felek általi lehallgatással vagy hamisítással szemben. 4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK 2021 és 2027 között az Unió hozzájárulása folyó áron 2 400 millió EUR, amelyből 1 600 millió EUR-t az új uniós biztonságos konnektivitási program keretében biztosítanak 2023 és 2027 között, 800 millió EUR-t pedig három másik program keretében: 430 millió EUR-t a Horizont Európa, 220 millió EUR-t az uniós űrprogram és 150 millió EUR-t a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (NDICI) keretében. A javaslat uniós költségvetésre gyakorolt költségvetési és pénzügyi hatását a javaslatot kísérő pénzügyi kimutatás tartalmazza részletesen, és a költségeket a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret rendelkezésre álló forrásaiból fedezik. Az Unió biztonságos konnektivitási programjára 1600 millió EUR került elkülönítésre a következő módon: az uniós űrprogram 260 millió EUR-val, a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (NDICI) „Az újonnan felmerülő kihívásokra és prioritásokra képzett tartalékának” 150 millió EUR-val, az Európai Védelmi Alap (EDF) 400 millió EUR-val, a Digitális Európa program (DEP) 440 millió EUR-val, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) digitális ágának 200 millió EUR-val, az 1. fejezet lekötetlen mozgásterének 50 millió EUR-val, valamint a többéves pénzügyi keret 5. fejezete lekötetlen mozgásterének 100 millió EUR-val történő csökkentése révén. A Bizottság javasolja, hogy az európai űrprogram, a CEF, az EDF, a DEP és az NDICI pénzügyi keretösszegének csökkentését az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodás 18. pontjában meghatározott 15 %-os eltérésen belül kezeljék. A javaslat 14. cikke előírja, hogy a programot a költségvetési rendelettel összhangban közvetlen irányítással vagy a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének c) pontjában említett szervek közreműködésével közvetett irányítással kell végrehajtani. A program becsült költségei széles körű elemzések alapján kerültek meghatározásra, amelyeket a Bizottság által az uniós űrprogram irányítása során szerzett tapasztalatok, valamint az előkészítő tanulmányok és az érdekelt felekkel folytatott konzultációk is alátámasztanak. Az e rendeletet kísérő pénzügyi kimutatásban szereplő, az emberi erőforrások iránti becsült igény a szakértelem folytonos rendelkezésre állásának szükségességét tükrözi. 5.EGYÉB ELEMEK •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai A javaslat 6. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a programot szerződések, többek között vegyes szerződések vagy a költségvetési rendelet 2. cikkének (14) bekezdésében meghatározott koncessziós szerződések útján kell végrehajtani. A programot a rendelet hatálybalépésétől számított három év elteltével, ezt követően pedig négyévente kell értékelni. A program értékelése során a Bizottság minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatásaival összhangban értékelni kell a program hatékonyságát, eredményességét, következetességét és uniós hozzáadott értékét. A javaslat 37. cikkének megfelelően különösen a program keretében nyújtott szolgáltatások teljesítését és a felhasználói igények alakulását kell előtérbe helyezni. Emellett az EU ellátási láncának kritikus elemeiről és fejlettségéről is értékelés készül majd annak biztosítása érdekében, hogy a kormányzati kommunikációs igények ne függjenek jelentős mértékben a nem uniós infrastruktúrától. Az értékelést a végfelhasználó uniós intézmények és ügynökségek, a koncessziós jogosult és az Európai Unió Űrprogramügynöksége (EUSPA) végzi a Bizottsággal együtt. •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

Nem alkalmazandó. •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata A javaslat 11 fejezetből áll. Felépítése a következő: Az I. fejezet tartalmazza azokat az általános rendelkezéseket, amelyek meghatározzák a javaslat tárgyát, ami nem más, mint az Unió 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretének idejére szóló, biztonságos konnektivitást biztosító uniós kommunikációs rendszer létrehozása. Ez a fejezet a program általános és egyedi célkitűzéseit, valamint hatályát is meghatározza. Ezenkívül meghatározza a program infrastruktúráját. Végül pedig tartalmaz egy rendelkezést, amely rögzíti, hogy a program támogatja az uniós űrágazat innovativitását és versenyképességét, és ösztönzi az Unióban a New Space-ökoszisztémt, ideértve az uniós tagállamok kkv-inek, induló innovatív vállalkozásainak és innovátorainak a részvételét is. A II. fejezet rögzíti és meghatározza a program keretében nyújtandó szolgáltatásokat. Ezenkívül rögzíti a kormányzati szolgáltatások nyújtására vonatkozó szabályokat, valamint meghatározza a kormányzati szolgáltatások résztvevőit és igénybe vevőit. A III. fejezet a program finanszírozási mechanizmusáról rendelkezik. Meghatározza a finanszírozási forrásokat, és rögzíti az uniós költségvetésből származó hozzájárulás pénzügyi keretösszegét. A IV. fejezet végrehajtási szabályokat határoz meg a program tekintetében, amelyet a Bizottság által valamely vállalkozóval megkötött szerződések útján kell megvalósítani. Ezeket a szerződéseket a 17. cikkben meghatározott közbeszerzési elvekkel, valamint a költségvetési rendelet vonatkozó rendelkezéseivel összhangban kell odaítélni, a megkötésükre pedig koncessziós vagy vegyes szerződés formájában kerülhet sor. Ha nem lehet koncessziós vagy vegyes szerződést kötni, a Bizottság a (3) bekezdésnek megfelelően jogosult a programot árubeszerzésre/szolgáltatásnyújtásra vagy építési beruházásra irányuló szerződés útján végrehajtani. A fejezet meghatározza továbbá az érintett infrastruktúra részét képező eszközök tulajdonjogára és használatára vonatkozó szabályokat is. Az V. fejezet a program irányításával foglalkozik. Részletesen ismerteti a program négy fő szereplője, azaz a Bizottság, az Európai Unió Űrprogramügynöksége, a tagállamok és az Európai Űrügynökség által betöltendő szerepet, valamint az említett szereplők közötti kapcsolatokat. A VI. fejezet a biztonsággal foglalkozik, ami a program stratégiai jellegére, valamint a világűr és a biztonság közötti kapcsolatra tekintettel különösen fontos. Magas szintű biztonságot kell elérni és fenntartani olyan hatékony irányítási intézkedések bevezetésével, amelyek nagyrészt a tagállamok tapasztalataira, valamint a Bizottság által az elmúlt években megszerzett tapasztalatokra épülnek. Ezenkívül mint minden stratégiai jelentőségű programnak, az idevágó megfelelő szabványok alapján ennek a programnak is független biztonsági akkreditációval kell rendelkeznie. A VII. fejezet meghatározza azokat a feltételeket, amelyek alapján a harmadik országok és a nemzetközi szervezetek részt vehetnek a programban, valamint hozzáférhetnek a program kormányzati szolgáltatásaihoz. A VIII. és a IX. fejezet a program programozására és értékelésére, valamint a felhatalmazásra és a végrehajtási intézkedésekre vonatkozó rendelkezéseket tartalmazza. 2022/0039 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a 2023–2027-es időszakra vonatkozó uniós biztonságos konnektivitási program létrehozásáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 189. cikke (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel: (1)Az uniós kormányzati szereplők részéről egyre nagyobb igény tapasztalható a biztonságos és megbízható műholdas kommunikációs szolgáltatások iránt, különösen azért, mert ezek jelentik az egyetlen járható utat azokban a helyzetekben, amikor a földfelszínre telepített kommunikációs rendszerek hiányoznak vagy megbízhatatlanok, illetve zavar keletkezett a működésükben. A műholdas kommunikációhoz való megfizethető és költséghatékony hozzáférés a távoli régiókban, a nyílt tengeren és a légtérben is elengedhetetlen. Például azokban az esetekben, amikor a nagy sávszélességű kommunikáció hiánya jelenleg korlátozza a bolygónk felszínének 71 %-át kitevő óceánokat megfigyelő új érzékelők és platformok teljes körű kihasználását, a műholdas kommunikáció biztosítja a megszakítás nélküli, világméretű hozzáférés tartós elérhetőségét. (2)A 2013. december 19–20-án elfogadott európai tanácsi következtetések üdvözölték, hogy a tagállamok, a Bizottság és az Európai Űrügynökség (ESA) szoros együttműködése mellett megkezdődött a felkészülés az állami műholdas kommunikáció következő generációjának a kialakítására. A kormányzati műholdas kommunikáció az Európai Unió kül- és biztonságpolitikára vonatkozó, 2016. júniusi globális stratégiájában is szerepel. A kormányzati műholdas kommunikációnak hozzá kell járulnia az EU hibrid fenyegetésekkel kapcsolatos fellépéséhez, valamint támogatnia kell az Európai Unió tengeri védelmi stratégiáját és az Unió Északi-sarkvidékkel kapcsolatos politikáját. (3)A Tanács Politikai és Biztonsági Bizottsága 2017. március 22-én jóváhagyta az állami műholdas kommunikációra vonatkozó magas szintű polgári-katonai felhasználói igényeket, amelyeket az EKSZ állapított meg az Európai Védelmi Ügynökség által 2014-ben elfogadott, a közös katonai állomány céllétszámáról szóló dokumentumban meghatározott katonai felhasználói igények, valamint a Bizottság által összegyűjtött polgári felhasználói igények összesítése révén. (4)2021. április 28-án az EU elfogadta az (EU) 2021/696 rendelet GOVSATCOM-komponensét annak érdekében, hogy a GOVSATCOM-felhasználók számára hosszú távon biztosítsa a megbízható, biztonságos és költséghatékony műholdas kommunikációs szolgáltatások elérhetőségét. Az (EU) 2021/696 rendeletben rögzített elképzelés szerint a GOVSATCOM-komponens első szakaszában – körülbelül 2025-ig – a szolgáltatás a meglévő kapacitásokon fog alapulni. Ebben az összefüggésben a Bizottságnak a GOVSATCOM-kapacitásokat az Unió alapvető biztonsági érdekeit szem előtt tartva kell beszereznie a nemzeti rendszerekkel és űrkapacitással rendelkező tagállamoktól, valamint a kereskedelmi műholdas kommunikációs vagy műholdas szolgáltatóktól. Az említett első szakaszban a GOVSATCOM-szolgáltatásokat fokozatosan kell bevezetni. A program azon az előfeltevésen is alapul, hogy amennyiben az első szakasz során a jövőbeli kereslet és kínálat részletes elemzése azt mutatja, hogy ez a megközelítés a kereslet alakulása tükrében nem volt kielégítő, akkor egy második szakaszba kell lépni, és a magánszektorral, például uniós műhold-üzemeltetőkkel való együttműködés révén az igényekhez igazított kiegészítő űrinfrastruktúrát vagy kapacitásokat kell létrehozni. (5)Mára világossá vált, hogy az Unió jelenlegi műholdas kommunikációs eszközei nem képesek kielégíteni a kormányzati felhasználók új igényeit, mivel azok egyre inkább a nagyobb biztonságú megoldások, az alacsony késleltetés és a globális lefedettség felé mozdulnak el. A közelmúltban azonban a műszaki fejlődés lehetővé tette a nem geostacionárius pályán keringő (NGSO) kommunikációs konstellációk megjelenését, amelyek egyre több nagy sebességű és alacsony késleltetésű konnektivitási szolgáltatást kínálnak. A jelenlegi helyzetben lehetőség nyílt a kormányzati felhasználók változó igényeinek további infrastruktúrák fejlesztése és kiépítése révén történő kielégítésére, mivel az igényelt szolgáltatások nyújtásához szükséges frekvenciák jelenleg rendelkezésre állnak az Európai Unióban. Ha nem használják őket, ezek a frekvenciajogosultságok elévülnek, és más szereplőknek kerülnek kiosztásra. Mivel a frekvenciák egyre szűkösebb erőforrásnak minősülnek, előfordulhat, hogy az EU-nak később már nem lesz erre lehetősége. (6)2019. március 21–22-i következtetéseiben az Európai Tanács hangsúlyozta, hogy az Uniónak tovább kell dolgoznia a világszínvonalú konnektivitással rendelkező, versenyképes, biztonságos, inkluzív és etikus digitális gazdaság kialakításán. (7)A Bizottság által 2021. február 22-én elfogadott „Cselekvési terv a polgári, a védelmi és az űripar közötti szinergiákról” célként rögzíti, hogy „Európában [mindenkinek hozzá kell férnie] a nagy sebességű internetkapcsolathoz, és [olyan] reziliens konnektivitási rendszert [kell biztosítani], amely lehetővé teszi Európa számára, hogy minden körülmények között továbbra is csatlakozva maradjon”. (8)Az Uniónak biztosítania kell, hogy a változó kormányzati igényekhez reziliens, globális, garantált és rugalmas, uniós technológiai és ipari alapra épülő műholdas kommunikációs megoldások álljanak rendelkezésre annak érdekében, hogy a műholdas kommunikációhoz való garantált és folyamatos hozzáférés révén javuljon a tagállamok és az uniós intézmények műveleteinek a rezilienciája. (9)A műholdas kommunikáció növelheti a kommunikációs hálózatok általános rezilienciáját. A világűrbe telepített kommunikációs rendszer jelenti az egyetlen megoldást azokban a helyzetekben, amikor a földfelszínre telepített rendszerek hiányoznak vagy megbízhatatlanok, illetve zavar keletkezett a működésükben. Például lehetőséget biztosíthat a digitális kommunikációra olyan területeken, ahol nincsenek földi hálózatok, így többek között az óceánok fölött és repülés közben, valamint távoli vagy olyan területeken, ahol a helyi hálózatok természeti katasztrófák miatt megsemmisültek, vagy válsághelyzetekben nem lehet rájuk számítani. (10)Ezért fontos, hogy az uniós műholdas kommunikációs infrastruktúra biztosítása érdekében létrehozzunk egy új uniós biztonságos konnektivitási programot (a továbbiakban: a program), amelynek az uniós űrprogram GOVSATCOM-komponensére kell épülnie, és amelynek ki kell aknáznia az intézkedés végrehajtásának időpontjában meglévő további nemzeti és európai kapacitásokat is, valamint tovább kell fejlesztenie az európai kvantumkommunikációs infrastruktúra (EuroQCI) elnevezésű kezdeményezést. (11)A programnak külön erre a célra létrehozott kormányzati, illetve kereskedelmi infrastruktúrán keresztül kell biztosítania a kormányzati szolgáltatások nyújtását, illetve lehetővé kell tennie a kereskedelmi szolgáltatások nyújtását. A programnak ezért a kezdeti űr- és földi infrastruktúra megépítésére, valamint a kezdeti űrinfrastruktúra elindítására irányuló fejlesztési és validációs intézkedésekből kell állnia. Ezt követően olyan tevékenységeket kell végrehajtani a program keretében, amelyek a kormányzati szolgáltatások nyújtásához szükséges űr- és földi infrastruktúra kiépítésére irányulnak. A hasznosítási tevékenységeknek ki kell terjedniük a kormányzati szolgáltatások nyújtására, a kiépített infrastruktúra üzemeltetésére, karbantartására és folyamatos fejlesztésére, valamint a kormányzati szolgáltatások jövőbeli generációinak a kifejlesztésére. A hasznosítási tevékenységeket a 2024-re tervezett kezdeti szolgáltatások nyújtásával a lehető leghamarabb meg kell kezdeni annak érdekében, hogy a kormányzati felhasználók változó igényeit a lehető leghamarabb ki lehessen elégíteni. (12)2019 júniusában a tagállamok aláírták az európai kvantumkommunikációs infrastruktúráról (az EuroQCI-ről) szóló nyilatkozatot, amelyben vállalták, hogy a Bizottsággal és az ESA támogatásával együttműködnek az egész EU-ra kiterjedő kvantumkommunikációs infrastruktúra kialakításában. A nyilatkozat szerint az EuroQCI célja egy olyan tanúsított, biztonságos, végponttól végpontig terjedő kvantumkommunikációs infrastruktúra kiépítése, amely lehetővé teszi az információk és az adatok szuperbiztonságos továbbítását és tárolását, és amely az Unió egész területén képes összekapcsolni a kritikus fontosságú állami kommunikációs eszközöket. Ennek érdekében ki kell építeni egy olyan összekapcsolt űr- és földi infrastruktúrát, amely lehetővé teszi a kriptográfiai kulcsok kvantuminformáció-elméleten alapuló létrehozását és terjesztését. A program az EuroQCI-nyilatkozat célkitűzéseinek eléréséhez a program űr- és földi infrastruktúrájába integrált EuroQCI-űrinfrastruktúra kifejlesztésével járul hozzá. Az EuroQCI-űrinfrastruktúrát a programon belül két fő szakaszban kell kifejleszteni, egy előzetes validációs szakaszban és egy teljes kiépítési szakaszban, melynek során meg kell valósítani a programba való teljes integrációt, ideértve a műholdak közötti konnektivitásra, valamint a műholdak és a földi eszközök közötti adatátvitelre vonatkozó megfelelő megoldásokat is. A programnak integrálnia kell az EuroQCI-t a kormányzati infrastruktúrájába, mivel az olyan időtálló kriptográfiai rendszereket fog biztosítani, amelyek a jövőbeni kvantumszámítógépes támadásokkal szembeni ellenállás révén minden eddiginél biztonságosabb kommunikációt tesznek lehetővé. (13)A műholdas kommunikáció céljára rendelkezésre álló összes erőforrás optimalizálása, az előre nem látható helyzetekben, például természeti katasztrófák esetén szükségessé váló hozzáférés garantálása, valamint a működési hatékonyság és a rövid szolgáltatásidők biztosítása érdekében földi szegmenst kell kialakítani. A földi szegmenst a működési és a biztonsági követelményekből kiindulva kell megtervezni. (14)Az Unió műholdas kommunikációs kapacitásainak bővítése érdekében a program infrastruktúrájának integrálnia kell az uniós űrprogram GOVSATCOM-komponensének a céljaira kifejlesztett infrastruktúrát. A program földi infrastruktúrájának különösen a GOVSATCOM-központokat és a földi szegmens egyéb eszközeit kell magában foglalnia. (15)A program által biztosított szolgáltatásoknak olyan stratégiai fontosságú területeket kell összekapcsolniuk, mint az Északi-sarkvidék és Afrika, és hozzá kell járulniuk a geopolitikai rezilienciához azáltal, hogy az e régiókra vonatkozó politikai célokkal és a globális átjáróra („Global Gateway”-re) vonatkozó stratégiával összhangban további konnektivitást tesznek lehetővé. (16)A program céljaira megépített műholdaknak olyan hasznos teherrel kell rendelkezniük, amely lehetővé teszi az uniós űrprogram komponensei keretében elérhető kapacitások és szolgáltatások bővítését, ezáltal pedig támogatja a további misszióknak az (EU) 2021/696 rendeletben meghatározott feltételek mellett történő kidolgozását. Ez a Galileót kiegészítő alternatív helymeghatározási, navigációs és időmeghatározási szolgáltatásokat nyújthat, biztosíthatja az EGNOS/SBAS-üzenetek alacsonyabb késleltetéssel történő közvetítését, a világűrbe telepített érzékelőket biztosíthat az űrmegfigyeléshez, és elősegítheti a Kopernikusz meglévő képességeinek a fejlesztését, különösen a vészhelyzeti és a polgári biztonsági szolgáltatások tekintetében. (17)Az Unió és tagállamai biztonsága, valamint a kormányzati szolgáltatások biztonságának és integritásának biztosítása szempontjából létfontosságú, hogy a program űreszközeit lehetőség szerint a tagállamok területéről bocsássák fel. Ezenkívül a mikro-hordozórakéták további rugalmasságot biztosíthatnak, ezáltal lehetővé téve az űreszközök gyors telepítését. (18)Fontos, hogy a kormányzati infrastruktúrához kapcsolódó valamennyi tárgyi és immateriális eszköznek az Unió legyen a tulajdonosa, és az Uniónak biztosítania kell az Európai Unió Alapjogi Chartájának tiszteletben tartását, beleértve annak 17. cikkét is. Az Unió ezen eszközökön fennálló tulajdonjoga ellenére lehetővé kell tenni, hogy az Unió a szóban forgó eszközöket e rendelettel összhangban harmadik felek rendelkezésére bocsássa, vagy azokról rendelkezzen, feltéve, hogy azt az eseti értékelés alapján helyénvalónak ítéli. (19)A programnak a kormányzati felhasználók igényeinek kielégítésére irányuló szolgáltatásokat kell nyújtania. A Tanács Biztonsági Bizottsága által 2017 márciusában jóváhagyott, az állami műholdas kommunikációval kapcsolatos magas szintű polgári-katonai felhasználói igényekről szóló dokumentum az állami szolgáltatások igénybevételének esetei tekintetében a következő három pillért határozta meg: felügyelet, válságkezelés, valamint a kulcsfontosságú infrastruktúrák összekapcsolása és védelme.

(20)A kormányzati szolgáltatásokra vonatkozó operatív követelményeknek az igénybevétel eseteinek az elemzésén kell alapulniuk. Ezekből az operatív követelményekből kiindulva kell kidolgozni – a biztonsági követelmények és a kormányzati szolgáltatások iránti változó igények figyelembevételével – a kormányzati szolgáltatások portfólióját. A szolgáltatásportfólióban meg kell határozni a kormányzati szolgáltatásokra vonatkozó alapszolgáltatásokat. A kormányzati szolgáltatások portfóliójának figyelembe kell vennie az (EU) 2021/696 rendelet keretében létrehozott GOVSATCOM-szolgáltatások szolgáltatásportfólióját. A kereslet és a kínált szolgáltatások közötti lehető legjobb egyensúly fenntartása érdekében a kormányzati szolgáltatások szolgáltatásportfólióját rendszeresen frissíteni kell. (21)A műholdas kommunikáció véges erőforrás, amelyet mennyiségileg korlátoz a műholdak kapacitása, a frekvencia és a földrajzi lefedettség. A méretgazdaságosság kihasználása és a költséghatékonyság érdekében a programnak optimális egyensúlyt kell kialakítania a kormányzati szolgáltatások kereslete és kínálata között. Mivel idővel mind a kereslet, mind a potenciális kínálat változik, a Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie az igényeket, hogy szükség esetén módosítani lehessen a kormányzati szolgáltatások portfólióját. (22)A programnak azt is lehetővé kell tennie, hogy a magánszektor kereskedelmi szolgáltatásokat nyújtson. Ezek a kereskedelmi szolgáltatások különösen a nagy sebességű széles sávú, zökkenőmentes konnektivitás egész Európában történő biztosításához járulhatnának hozzá, melynek során megszüntetnék a kommunikációs holtsávokat, és növelnék a kohéziót a tagállamok területén – beleértve a peremterületeket, valamint a vidéki, távoli és elszigetelt területeket és a szigeteket is –, továbbá a stratégiai fontosságú földrajzi területeken is biztosítanák a konnektivitást. (23)A tagállamok, a Tanács, a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ), valamint az uniós ügynökségek és szervek számára lehetővé kell tenni, hogy részt vegyenek a programban, amennyiben úgy döntenek, hogy a felhasználók számára engedélyezik a kormányzati szolgáltatások igénybevételét, vagy kapacitásokat, helyszíneket, illetve létesítményeket biztosítanak. Tekintettel arra, hogy a tagállamok maguk dönthetnek arról, hogy a nemzeti felhasználók számára engedélyezik-e a kormányzati szolgáltatások igénybevételét, a tagállamok nem kötelezhetők a programban való részvételre, illetve a program infrastruktúrájának a befogadására. (24)A program minden résztvevőjének ki kell jelölnie egy, a biztonságos konnektivitásért felelős illetékes hatóságot, amely ellenőrzi, hogy a felhasználók és a programban érintett más nemzeti szervezetek betartják-e a biztonsági követelményekben meghatározott alkalmazandó szabályokat és biztonsági eljárásokat. (25)Ez a rendelet megállapít egy pénzügyi keretösszeget, amely az éves költségvetési eljárás során az elsődleges referenciaösszeget jelenti az Európai Parlament és a Tanács számára a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, 2020. december 16-i intézményközi megállapodás 18. pontja értelmében. (26)A program célkitűzései összhangban vannak más uniós programok célkitűzéseivel, és kiegészítik azokat, ideértve elsősorban az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/695 rendeletével létrehozott Horizont Európa programot, az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/694 rendeletével létrehozott Digitális Európa programot, az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/947 rendeletével létrehozott Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (Globális Európa) című programot, az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1153 rendeletével létrehozott Európai Hálózatfinanszírozási Eszközt és különösen az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/696 rendeletével létrehozott uniós űrprogramot. (27)A Horizont Európa program a 4. klaszter elemeinek egy meghatározott részét a biztonságos konnektivitási rendszer fejlesztésével és validálásával kapcsolatos K+I tevékenységekre fogja fordítani, többek között a New Space keretében kifejlesztendő potenciális technológiákkal kapcsolatban is. A Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (NDICI) a Globális Európa-alapból egy részt elkülönít a rendszer működtetésével kapcsolatos tevékenységekre és a szolgáltatások világszerte való biztosítására, ami lehetővé teszi, hogy a nemzetközi partnerek számára felhalmozott előnyökkel járó szolgáltatásokat kínáljanak. Az uniós űrprogram GOVSATCOM-komponensének egy meghatározott részét a GOVSATCOM-központ fejlesztésével kapcsolatos tevékenységekre különíti el, amely központ a biztonságos konnektivitási rendszer földi infrastruktúrájának részét fogja képezni. Az e programokból származó finanszírozást e programok szabályaival összhangban kell végrehajtani. Mivel ezek a szabályok jelentősen eltérhetnek az e rendelet szerinti szabályoktól, a fellépéseknek a Horizont Európából és az NDICI-ből, valamint az Unió biztonságos konnektivitási programjából történő finanszírozásáról szóló döntés meghozatalakor figyelembe kell venni a kitűzött szakpolitikai célkitűzések hatékony elérésének szükségességét. (28)Az Unió és a tagállamok biztonságára gyakorolt hatásai miatt a program célkitűzései és elvei az (EU) 2021/697 európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Védelmi Alap célkitűzéseivel és elveivel is megegyeznek. Ezért az említett programból származó finanszírozás egy részét az e program keretében végzett tevékenységek, különösen az infrastruktúra kiépítésével kapcsolatos intézkedések finanszírozására kell fordítani. (29)E programra az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) alkalmazandó. A költségvetési rendelet megállapítja az uniós költségvetés végrehajtására – többek között a vissza nem térítendő támogatásokra, a pénzdíjakra, a közbeszerzésre, a közvetett végrehajtásra, a pénzügyi támogatásra, a pénzügyi eszközökre és a költségvetési biztosítékokra – vonatkozó szabályokat. (30)A költségvetési rendelet 191. cikkének (3) bekezdésével összhangban ugyanazok a költségek semmilyen körülmények között nem finanszírozhatók kétszer az uniós költségvetésből. (31)Lehetővé kell tenni, hogy Bizottság egyes nem szabályozási jellegű feladatok ellátásához esetenként a szükséges mértékben igénybe vehesse bizonyos külső felek technikai segítségét. Az említett technikai segítséget a program központi irányításában részt vevő egyéb jogalanyok is igénybe vehetik az e rendelet alapján rájuk bízott feladatok ellátásához. (32)Erre a rendeletre az Európai Parlament és a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 322. cikke alapján elfogadott horizontális költségvetési szabályok alkalmazandók. Ezek a szabályok a költségvetési rendeletben találhatók, és elsősorban a költségvetés elkészítésére és – vissza nem térítendő támogatások, közbeszerzés, pénzdíjak és közvetett végrehajtás útján történő – végrehajtására vonatkozó eljárást határozzák meg, továbbá rendelkeznek a pénzügyi szereplők felelősségével kapcsolatos ellenőrzésekről. Az EUMSZ 322. cikke alapján elfogadott szabályok egy, az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszert is tartalmaznak. (33)A program által finanszírozott tevékenységekre vonatkozóan a program keretében megkötött közbeszerzési szerződéseknek meg kell felelniük az uniós szabályoknak. Ezzel összefüggésben a közbeszerzéssel kapcsolatos célkitűzések meghatározásáért is az Uniónak kell felelnie. (34)A költségvetési rendelet 154. cikke úgy rendelkezik, hogy az előzetes értékelés eredményei alapján lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy igénybe vegye az uniós források kezelésével megbízott személyek vagy szervezetek rendszereit és eljárásait. A szóban forgó rendszerek és eljárások egyedi kiigazításairól (a „felügyeleti intézkedésekről”), valamint a meglévő szerződésekre vonatkozó intézkedésekről szükség esetén a kapcsolódó hozzájárulási megállapodásban kell rendelkezni. (35)A program célkitűzéseinek teljesülése szempontjából fontos, hogy a világűrhöz kapcsolódó szakterületeken működő uniós köz- és magánszektorbeli jogalanyok kapacitása indokolt esetekben mozgósítható legyen, és emellett nemzetközi szinten együtt lehessen működni harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel. Ezért lehetővé kell tenni az EUMSZ-ben és a költségvetési rendeletben biztosított valamennyi releváns eszköz és irányítási módszer, valamint a közös közbeszerzési eljárások igénybevételét. (36)A költségvetési rendelettel, a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel, valamint a 2988/95/EK, Euratom, a 2185/96/Euratom, EK és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel összhangban az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések útján kell védeni, ideértve a szabálytalanságok – többek között a csalás – megelőzésére, feltárására, korrekciójára és kivizsgálására, az elveszített, jogalap nélkül kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált források visszafizettetésére, valamint adott esetben a közigazgatási szankciók kiszabására vonatkozó intézkedéseket. Így különösen az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) a 2185/96/Euratom, EK és a 883/2013/EU, Euratom rendelettel összhangban hatáskörrel rendelkezik arra, hogy igazgatási vizsgálatokat – többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat – végezzen annak megállapítása céljából, hogy történt-e olyan csalás, korrupció vagy bármely más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit. Az (EU) 2017/1939 rendelettel összhangban az Európai Ügyészség (EPPO) hatáskörrel rendelkezik arra, hogy nyomozást és vádhatósági eljárást folytasson az (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti, az Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények esetében. A költségvetési rendelettel összhangban minden olyan személynek vagy szervezetnek, aki vagy amely uniós forrásokban részesül, maradéktalanul együtt kell működnie az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából, biztosítania kell a Bizottság, az OLAF, a Számvevőszék, valamint az (EU) 2017/1939 rendelet alapján a megerősített együttműködésben részt vevő tagállamok esetében az EPPO számára a szükséges jogokat és hozzáférést, valamint gondoskodnia kell arról, hogy az uniós támogatások felhasználásában részt vevő harmadik felek ezekkel egyenértékű jogokat biztosítsanak. (37)Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme céljából a harmadik országok számára elő kell írni, hogy biztosítsák az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő, az OLAF és a Számvevőszék számára a hatáskörük teljes körű gyakorlásához szükséges jogokat és hozzáférést. (38)A köz- és magánszféra közötti partnerség lenne a legmegfelelőbb konstrukció a program célkitűzéseinek a megvalósítására. Ez lehetővé tenné a megbízható és innovatív kormányzati szolgáltatások nyújtását, valamint azt, hogy az EU meglévő műholdas kommunikációs technológiáira és infrastruktúrájára építsünk, a magánszférabeli partnerek számára pedig lehetővé tenné, hogy a kereskedelmi szolgáltatások nyújtása érdekében további saját beruházások révén további képességekkel egészítsék ki a program infrastruktúráját. A szóban forgó rendszer emellett a kormányzati és a kereskedelmi infrastruktúrák közös elemeihez kapcsolódó fejlesztési és kiépítési költségek megosztása révén optimalizálná a kiépítési és az üzemeltetési költségeket, a kapacitások magas szintű közös felhasználása révén pedig a működési költségeket is. Különösen a New Space esetében ösztönözné az innovációt azáltal, hogy lehetővé tenné a kutatási és fejlesztési kockázatok megosztását a köz- és a magánszférabeli partnerek között. (39)A végrehajtási modell koncessziós szerződés vagy egyéb szerződéses megállapodások formájában valósulhat meg. A végrehajtási modelltől függetlenül több alapvető elv bevezetésére is szükség van. A szerződésben egyértelműen meg kell határozni a feladatok és a felelősség köz- és magánszektorbeli partnerek közötti megosztását. A kormányzati szolgáltatások nyújtásáért nem szabad túlzott kompenzációt biztosítani a magánszektorbeli partner részére, és a szerződésnek lehetővé kell tennie a magánszektor által létrehozandó kereskedelmi szolgáltatások nyújtását, valamint biztosítania kell a kormányzati felhasználói igények megfelelő rangsorolását. A Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy értékelje és jóváhagyja ezeket a szolgáltatásokat az Unió alapvető érdekeinek és a program célkitűzéseinek megóvása érdekében, valamint azért, hogy a kereskedelmi szolgáltatások nyújtásából eredő esetleges versenytorzulások megelőzése érdekében megfelelő biztosítékok bevezetésére kerüljön sor; e biztosítékok közé tartozhat a kormányzati és a kereskedelmi szolgáltatásokra vonatkozó számviteli elkülönítés, valamint a kereskedelmi szolgáltatások nyújtásához szükséges infrastruktúrához való nyílt, tisztességes és megkülönböztetésmentes hozzáférés. A köz- és magánszféra közötti partnerségnek a koncesszió teljes értéklánca mentén és az összes tagállamban elő kell segítenie az induló innovatív vállalkozások és a kkv-k részvételét, ezáltal ösztönözve az innovatív és forradalmi technológiák fejlesztését.

(40)A program felelősségteljes központi irányítása megköveteli, hogy a felesleges átfedések elkerülése, valamint a költségtúllépések és a késedelmek csökkentése érdekében világos felelősség- és feladatmegosztás érvényesüljön a különböző érintett szereplők között. A hatáskörébe tartozó területeken és felelősségi körének megfelelően az irányítás valamennyi szereplőjének támogatnia kell a program célkitűzéseinek a megvalósítását. (41)A tagállamok régóta aktívan foglalkoznak a világűrrel. Rendszereket, infrastruktúrát, nemzeti ügynökségeket és szerveket hoztak létre a világűrhöz kapcsolódóan. Ezért jelentős mértékben hozzá tudnak járulni a programhoz, különösen annak végrehajtásához. Együttműködhetnek az Unióval a program szolgáltatásainak és alkalmazásainak népszerűsítése, valamint a vonatkozó nemzeti kezdeményezések és a program közötti összhang biztosítása érdekében. A Bizottság adott esetben lehetőséget kaphat arra, hogy mozgósítsa a tagállamok rendelkezésére álló eszközöket, hogy igénybe vegye a tagállamok segítségét, és hogy kölcsönösen elfogadott feltételek mellett a program végrehajtásával kapcsolatos nem szabályozási feladatokkal bízza meg a tagállamokat. Az érintett tagállamoknak emellett minden olyan intézkedést meg kell hozniuk, amely ahhoz szükséges, hogy biztosítsák a területükön létrehozott földi infrastruktúra védelmét. A tagállamoknak és a Bizottságnak továbbá együtt kell működniük egymással és a megfelelő nemzetközi szervekkel, valamint szabályozó hatóságokkal annak biztosítása érdekében, hogy a programhoz szükséges frekvenciák rendelkezésre álljanak, és megfelelő szinten védettek legyenek ahhoz, hogy a 243/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal összhangban maradéktalanul lehetővé váljon a kínált szolgáltatásokon alapuló alkalmazások fejlesztése és üzemeltetése. (42)Az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: EUSZ) 17. cikkével összhangban és az Unió általános érdekének védelmezőjeként a Bizottságra hárul az a feladat, hogy végrehajtsa a programot, hogy általános szinten viselje a felelősséget a programért, és hogy előmozdítsa annak igénybevételét. A különböző érdekeltek erőforrásainak és szakértelmének optimális kihasználása érdekében lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy indokolt körülmények esetén egyes feladatokkal más szervezeteket bízzon meg. Tekintettel arra, hogy általánosságban a Bizottság felel a programért, neki kell meghatároznia a rendszerek és a szolgáltatások fejlődéséhez szükséges fő műszaki és operatív követelményeket. Ehhez előzetesen konzultálnia kell a tagállami szakértőkkel, a felhasználókkal és más érdekelt felekkel. Végül pedig az EUMSZ 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban az uniós hatáskör gyakorlása nem akadályozza meg a tagállamokat saját hatásköreik gyakorlásában. Az uniós források megfelelő felhasználása érdekében azonban a Bizottságnak a lehető legnagyobb mértékben biztosítania kell a program keretében végzett tevékenységek és a tagállamok tevékenységei közötti összhangot. (43)Az Európai Unió Űrprogramügynökségének (a továbbiakban: az Ügynökség) az a feladata, hogy hozzájáruljon a programhoz, különösen a biztonsági akkreditáció tekintetében. Az említett területekhez kapcsolódó bizonyos feladatokkal ezért az Ügynökséget kell megbízni. A biztonság területén – figyelemmel az ezen a területen szerzett tapasztalataira – az Ügynökségnek kell viselnie a felelősséget a kormányzati szolgáltatások és infrastruktúra biztonsági akkreditációjáért. Az Ügynökségnek emellett el kell látnia azokat a feladatokat, amelyeket a Bizottság átad neki. Az Ügynökség feladatokkal történő megbízása esetén megfelelő humán-, adminisztratív és pénzügyi erőforrásokat kell a rendelkezésére bocsátani. (44)Az uniós űrprogram Galileo- és EGNOS-komponenseivel kapcsolatos irányítás, üzemeltetés és szolgáltatásnyújtás terén az elmúlt években megszerzett tapasztalata alapján az Ügynökség a legmegfelelőbb szerv arra, hogy a Bizottság felügyelete mellett a kormányzati infrastruktúra üzemeltetésével és a kormányzati szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos valamennyi feladatot ellássa. Ezért az Ügynökséget meg kell bízni a kormányzati infrastruktúra üzemeltetésével és a kormányzati szolgáltatások nyújtásával. (45)A kormányzati infrastruktúra működésének biztosítása és a kormányzati szolgáltatások nyújtásának megkönnyítése érdekében az Ügynökség számára lehetővé kell tenni, hogy hozzájárulási megállapodások útján egyes tevékenységeket más szervezetekre bízzon a hatáskörükbe tartozó területeken, a Bizottságra vonatkozó közvetett irányítási feltételek szerint. (46)Az ESA olyan nemzetközi szervezet, amely széles körű szakértelemmel rendelkezik a világűrrel kapcsolatban – ideértve a műholdas kommunikációt is –, ezért fontos partner az uniós űrpolitika különböző aspektusainak a végrehajtásában. E tekintetben az ESA-nak technikai szakértelmével kell támogatnia a Bizottságot, többek között a program technikai vonatkozásainak előkészítése tekintetében. Ennek érdekében az ESA-t meg lehet bízni a program fejlesztési és validálási tevékenységeivel, valamint segítséget nyújthat a program végrehajtása keretében megkötött szerződések értékeléséhez. (47)A világűrrel kapcsolatos tevékenységeknek az Unió gazdasága és az Unió polgárainak élete szempontjából vett fontossága miatt a programnak – különösen az Unió és az uniós tagállamok érdekeinek védelme érdekében, ideértve a minősített adatok és a nem minősített érzékeny adatok védelmét is – kiemelten törekednie kell a fokozott biztonság elérésére és fenntartására. (48)Az EUSZ 17. cikke értelmében a Bizottság felel a programok irányításáért, ami a költségvetési rendeletben meghatározott szabályoknak megfelelően közvetett irányítás keretében harmadik felekre ruházható. Ezzel kapcsolatban a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a program közvetett irányítás keretében történő végrehajtása során harmadik felek által elvégzett feladatok ne veszélyeztessék a program biztonságát, különösen a minősített adatok kezelése tekintetében. Ezért egyértelművé kell tenni, hogy amennyiben a Bizottság a programmal kapcsolatos feladatok elvégzésével bízza meg az ESA-t, a megfelelő hozzájárulási megállapodásoknak biztosítaniuk kell, hogy az ESA által létrehozott minősített adatok a Bizottság (EU, Euratom) 2015/444 határozatának és a 2013/488/EU tanácsi határozatnak megfelelően a Bizottság felügyelete alatt létrehozott EU-minősített adatnak (EUCI-nak) minősüljenek. (49)A tagállamok nemzetbiztonsággal kapcsolatos előjogainak sérelme nélkül a Bizottságnak és a főképviselőnek – hatáskörükhöz igazodva, e rendelettel, valamint adott esetben a (KKBP) 2021/698 tanácsi határozattal összhangban – gondoskodnia kell a program biztonságáról. (50)Tekintettel az EKSZ különleges szakértelmére, valamint a harmadik országok hatóságaival és a nemzetközi szervezetekkel való rendszeres kapcsolattartására, lehetővé kell tenni, hogy az EKSZ a 2010/427/EU tanácsi határozattal összhangban a külkapcsolatok terén segítséget nyújtson a Bizottságnak a program biztonságával összefüggő egyes feladatok ellátásában. (51)A tagállamok nemzetbiztonsággal kapcsolatos, az EUSZ 4. cikkének (2) bekezdésében említett kizárólagos feladatkörének, valamint a tagállamok alapvető biztonsági érdekeik védelméhez való, az EUMSZ 346. cikke szerinti jogának sérelme nélkül, a program zökkenőmentes végrehajtása érdekében a biztonsági vonatkozásokkal kapcsolatos egyedi irányítási rendszert kell létrehozni. Ennek az irányításnak három fő elven kell nyugodnia. Először: kiemelten fontos a tagállamok által a biztonsági kérdésekkel kapcsolatban megszerzett széles körű és pótolhatatlan tapasztalatok lehető legnagyobb mértékű figyelembevétele. Másodszor: az összeférhetetlenség megelőzése és a biztonsági szabályok hiányos alkalmazásának kiküszöbölése érdekében az operatív funkciókat el kell különíteni a biztonsági akkreditációval összefüggő funkcióktól. Harmadszor: helyzeténél fogva a program infrastruktúrájának teljes vagy részleges irányításáért felelős szerv a legalkalmasabb arra, hogy egyben a feladatköréhez kapcsolódó biztonsági kérdéseket is kezelje. A program biztonsága az elmúlt években az uniós űrprogram végrehajtása során szerzett tapasztalatokra épülne. A biztonság területén a felelősségteljes irányítás azt is megköveteli, hogy a feladatkörök megfelelően el legyenek osztva az egyes szereplők között. A programért felelős szervként a Bizottságnak kell meghatároznia a programra alkalmazandó általános biztonsági követelményeket, a tagállamok nemzetbiztonsággal kapcsolatos előjogainak sérelme nélkül. (52)A program földi és világűrbe telepített infrastruktúráinak a kiberbiztonsága kulcsfontosságú szerepet játszik a szolgáltatás és a rendszer működésének folyamatos biztosításában. A biztonsági követelmények megállapítása során ezért megfelelően figyelembe kell venni a rendszer és az általa nyújtott szolgáltatások kibertámadásokkal szembeni – többek között új technológiák alkalmazása révén történő – védelmének a szükségességét. (53)Adott esetben a kockázat- és fenyegetettségelemzést követően a Bizottságnak meg kell határoznia egy, a biztonság figyelemmel kísérésére szolgáló struktúrát. Az említett biztonsági megfigyelő szervnek a (KKBP) 2021/698 határozat hatálya alatt kidolgozott utasításokat követő szervnek kell lennie. (54)A program által nyújtott kormányzati szolgáltatásokat az uniós kormányzati szereplők biztonsági és védelmi szempontból kritikus missziók során fogják igénybe venni. Ezért az említett szolgáltatások és infrastruktúrák tekintetében biztonsági akkreditációt kell alkalmazni. (55)Elengedhetetlen, hogy a biztonsági akkreditációs tevékenységek elvégzésére az Unió és az uniós tagállamok biztonsága iránti kollektív felelősség elve alapján, konszenzusra törekedve, a biztonsági kérdésekben érintett valamennyi szereplő részvételével kerüljön sor, továbbá be kell vezetni egy, a folyamatos kockázatellenőrzésre irányuló eljárást. Ezenkívül a műszaki biztonsági akkreditációval kapcsolatos tevékenységeket olyan szakembereknek kell elvégezniük, akik az összetett rendszerek akkreditációja terén megfelelő képesítéssel, valamint megfelelő szintű biztonsági tanúsítvánnyal rendelkeznek. (56)A program egyik fontos célkitűzése, hogy biztosítsa az Unió és a tagállamok biztonságát, valamint hogy megerősítse a legfontosabb technológiák és értékláncok rezilienciáját. Az Unió operatív rendszerei sérthetetlenségének, biztonságának és rezilienciájának a megóvása érdekében e célkitűzés megvalósításához bizonyos esetekben meg kell határozni a részvételi és támogathatósági feltételeket. Ez nem áshatja alá a versenyképesség és a költséghatékonyság szükségességét. (57)A földi kormányzati infrastruktúrának a program szempontjából vett jelentősége, valamint a program biztonságára gyakorolt hatása miatt az infrastruktúra helyét a Bizottságnak kell meghatároznia. A program földi kormányzati infrastruktúráját továbbra is nyílt és átlátható folyamat keretében kell kiépíteni, amelybe adott esetben – hatáskörének keretei között – be lehet vonni az Ügynökséget. (58)A program kormányzati szolgáltatásait az uniós és a tagállami szereplők biztonsági és védelmi szempontból kritikus missziók és műveletek során fogják igénybe venni. Ezért az Unió és tagállamai alapvető biztonsági érdekeinek védelme érdekében olyan intézkedésekre van szükség, amelyek a program valamennyi elemére kiterjedően biztosítják a harmadik felektől (harmadik országoktól és harmadik országbeli jogalanyoktól) való függetlenség szükséges szintjét. Ez magában foglalja az űr- és földi technológiákat – azok komponenseinek, alrendszereinek és rendszereinek szintjén –, a gyártóipart, az űrrendszerek tulajdonosait és üzemeltetőit, valamint a földi rendszerkomponensek fizikai elhelyezkedését. (59)Az európai űripar jövőbeli versenyképességének biztosítása és az e téren az uniós polgárokban rejlő lehetőségek maradéktalan kibontakoztatása érdekében a programnak a világűrrel kapcsolatos területeken hozzá kell járulnia a magas szintű készségek fejlesztéséhez, valamint támogatnia kell az oktatási és képzési tevékenységeket, ezáltal előmozdítva az esélyegyenlőséget, a nemek közötti egyenlőséget és a társadalmi szerepvállalását.

(60)Mivel a program az egész világra kiterjed, jelentős nemzetközi dimenzióval rendelkezik. A nemzetközi partnerek, valamint azok kormányai és polgárai a program különféle szolgáltatásainak a kedvezményezettjei lesznek, ami az Unió és a tagállamok e partnerekkel folytatott nemzetközi együttműködése szempontjából is előnyökkel jár. A programmal kapcsolatos ügyekben a Bizottság a hatáskörének keretein belül, az Unió nevében koordinálhatja a nemzetközi tevékenységeket. Ennek megfelelően a Bizottság a programmal kapcsolatban megvédi az Unió és a tagállamok érdekeit a nemzetközi fórumokon – többek között a frekvenciák területén –, a tagállamok ezzel kapcsolatos hatáskörének sérelme nélkül. (61)Az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) azon tagjai, amelyek az Európai Gazdasági Térségnek (EGT) is a tagjai, a csatlakozó országok, a tagjelölt országok és a potenciális tagjelöltek, valamint az európai szomszédságpolitikában részt vevő országok és más harmadik országok csak az EUMSZ 218. cikkével összhangban megkötött megállapodás alapján vehetnek részt a programban. (62)A 2013/755/EU tanácsi határozat értelmében a tengerentúli országokban vagy területeken letelepedett személyek és szervezetek a program szabályai és célkitűzései, valamint az adott tengerentúli országhoz vagy területhez kapcsolódó tagállamra vonatkozó esetleges rendelkezések alapján jogosultak finanszírozásra. (63)Az e rendelet végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni a földi kormányzati infrastruktúrához tartozó központok helyének elfogadása, a kormányzati szolgáltatásokra vonatkozó operatív követelménye, a kormányzati szolgáltatások portfóliója, valamint a harmadik országok és a nemzetközi szervezetek programban való részvételére vonatkozó további követelmények meghatározása tekintetében. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. (64)A kormányzati szolgáltatásokat főszabály szerint térítésmentesen kell nyújtani azok igénybe vevői számára. Ha a Bizottság elemzést követően kapacitáshiányt állapít meg, a piac torzulásának elkerülése érdekében lehetővé kell tenni számára, hogy a szolgáltatásnyújtásra vonatkozó részletes szabályok keretében árképzési politikát dolgozzon ki. A Bizottságot végrehajtási hatáskörrel kell felruházni az említett árképzési politika elfogadására. Ezt a hatáskört a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. (65)Az e rendelet végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni a kormányzati infrastruktúra földi szegmensének földrajzi helyével kapcsolatban. Az adott földrajzi helyek kiválasztása során a Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy figyelembe vegye a működési és a biztonsági követelményeket, valamint a meglévő infrastruktúrát. Ezt a hatáskört a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. (66)A felelősségteljes központi irányítás érdekében, valamint tekintettel a program és az uniós űrprogram közötti szinergiákra – különösen a GOVSATCOM-komponenssel való megfelelő szinergiák biztosítása érdekében – az (EU) 2021/696 rendelet keretében létrehozott, GOVSATCOM-formációban ülésező programbizottság egyúttal a jelen program bizottságaként fog működni. A program biztonságát érintő kérdésekkel kapcsolatban a programbizottságnak egy erre a célra szolgáló biztonsági formációban kell üléseznie. (67)Tekintettel arra, hogy a felelősségteljes központi irányítás megköveteli a program egységes igazgatását, a gyorsabb döntéshozatalt és az információkhoz való egyenlő hozzáférést, a programmal összefüggésben feladatokat ellátó szervezetek képviselői adott esetben megfigyelőként részt vehetnek a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően létrehozott programbizottság munkájában. Ugyanebből a megfontolásból azon harmadik országok és nemzetközi szervezetek képviselői, amelyek az Unióval a programhoz kapcsolódó nemzetközi megállapodást kötöttek, meghatározott biztonsági korlátozások, illetve az említett megállapodásban előírt feltételek mellett adott esetben szintén részt vehetnek a bizottság munkájában. A programmal összefüggésben feladatokat ellátó szervezetek, a harmadik országok és a nemzetközi szervezetek képviselői a programbizottság szavazásain nem vehetnek részt. A megfigyelők és az eseti résztvevők részvételére vonatkozó feltételeket a programbizottság eljárási szabályzatában kell meghatározni. (68)A jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás (22) és (23) pontja értelmében a programot konkrét nyomonkövetési követelmények szerint összegyűjtött információk alapján kell értékelni, ugyanakkor el kell kerülni a túlszabályozást és az adminisztratív terheket, főként a tagállamokra nehezedőket. E követelményeknek adott esetben olyan mérhető mutatókat is magukban kell foglalniuk, amelyek alapján értékelhetők a program hatásai. A program értékelése során figyelembe kell venni az uniós űrprogram GOVSATCOM-komponensére vonatkozó, az (EU) 2021/696 rendelet keretében elvégzett értékelés megállapításait. (69)Annak érdekében, hogy a program előrehaladásáról szóló jelentéshez szükséges mutatók, valamint a program nyomonkövetési és értékelési kerete folyamatosan megfelelő legyen, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el e rendelet mellékletének a mutatók tekintetében történő módosítása tekintetében, valamint e rendeletnek a nyomonkövetési és értékelési keret létrehozására vonatkozó rendelkezésekkel való kiegészítése tekintetében, amely többek között figyelembe veheti a végfelhasználók általi felhasználást és a belső piacra gyakorolt hatásokat. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. (70)A programra vonatkozó biztonsági követelmények egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatáskört kell ruházni. Ezt a hatáskört a 182/2011/EU rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. Lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok teljes körű ellenőrzést gyakorolhassanak a program biztonsági követelményei felett. A program biztonságát érintő végrehajtási jogi aktusok elfogadásakor a Bizottság munkáját egy programbizottságnak kell segítenie, amely egy erre a célra szolgáló biztonsági formációban ülésezik. A biztonsági kérdések érzékeny jellegére tekintettel a programbizottság elnökének törekednie kell arra, hogy olyan megoldásokat találjon, amelyek a bizottságon belül a lehető legnagyobb támogatást élvezik. A Bizottság nem fogadhat el a program általános biztonsági követelményeit meghatározó végrehajtási jogi aktusokat olyan esetekben, amikor a programbizottság nem nyilvánított véleményt. (71)Mivel e rendelet célját a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani – tekintve, hogy az intézkedés terjedelme és hatásai meghaladják az egyes tagállamok pénzügyi és műszaki kapacitásait –, az Unió szintjén azonban e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: I. fejezet Általános rendelkezések 1. cikk Tárgy (1)Ez a rendelet létrehozza az uniós biztonságos konnektivitási programot (a továbbiakban: a program). Meghatározza a program célkitűzéseit, valamint a program tevékenységeire, infrastruktúrájára, szolgáltatásaira és résztvevőire vonatkozó szabályokat, a 2023-tól 2027-ig tartó időszakra szóló költségvetést, az uniós finanszírozás formáit és a finanszírozás nyújtására vonatkozó szabályokat, valamint a program végrehajtásának szabályait. 2. cikk Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában: 1.„kritikus infrastruktúra”: a tagállamokban található azon eszközök, rendszerek vagy ezek részei, amelyek elengedhetetlenek a létfontosságú társadalmi feladatok ellátásához, az egészségügyhöz, a biztonsághoz, valamint az emberek gazdasági és szociális jóllétéhez, és amelyek megzavarása vagy megsemmisítése e feladatok folyamatos ellátásának hiánya miatt jelentős következményekkel járna valamely tagállamban; 2.„európai kvantumkommunikációs infrastruktúra (EuroQCI)”: a program infrastruktúrájához tartozó összekapcsolt űr- és földi infrastruktúra, amely kvantumalapú technológiát használ a kriptográfiai kulcsok kiosztásának a biztosításához; 3.„GOVSATCOM-központ”: az (EU) 2021/696 rendelet 2. cikkének 23. pontjában meghatározott jelentéssel bír; 4. „GOVSATCOM-felhasználó”: az (EU) 2021/696 rendelet 2. cikkének 22. pontjában meghatározott jelentéssel bír; 5.„infrastruktúra”: olyan eszköz vagy rendszer, illetve ezek valamely része, amely a program által nyújtott szolgáltatások nyújtásához szükséges; 6.„New Space ipar”: olyan magánvállalkozások, kis- és középvállalkozások, valamint induló innovatív vállalkozások, amelyek új űrtechnológiákat és -alkalmazásokat fejlesztenek; 7.„hasznos teher”: egy űreszköz által egy adott űrbeli küldetés teljesítése céljából szállított berendezés; 8.„biztonságos konnektivitási rendszer”: az e rendeletnek megfelelően kifejlesztett rendszer, amely az 5. cikkben említett infrastruktúrából áll, és a 7. cikkben említett szolgáltatásokat nyújtja; 9.„Ügynökség”: az Európai Unió (EU) 2021/696 rendelettel létrehozott Űrprogramügynöksége. 3. cikk A program célkitűzései (1)A program általános célkitűzése egy biztonságos és autonóm, a világűrbe telepített konnektivitási rendszer létrehozása a garantált és reziliens műholdas kommunikációs szolgáltatások nyújtása, különösen a következők érdekében: a)hogy a 7. cikk (1)–(3) bekezdésével összhangban hosszú távon biztosítsa a kormányzati felhasználók számára a biztonságos és költséghatékony műholdas kommunikációs szolgáltatásokhoz való világméretű, folyamatos hozzáférést, amely támogatja a kritikus infrastruktúrák védelmét, a felügyeletet, a külső tevékenységeket, a válságkezelést, valamint a gazdaság, a környezetvédelem, a biztonság és a védelem szempontjából kritikus fontosságú alkalmazásokat, és ezáltal növeli a tagállamok rezilienciáját; b)hogy a 7. cikk (4) bekezdésével összhangban lehetővé tegye a magánszektor számára a kereskedelmi szolgáltatások nyújtását. (2)A program egyedi célkitűzései a következők: a)javítani kell az uniós kommunikációs szolgáltatások rezilienciáját egy olyan multiorbitális konnektivitási infrastruktúra kifejlesztése, kiépítése és üzemeltetése révén, amely folyamatosan igazodik a műholdas kommunikáció iránti kereslet alakulásához, figyelembe véve a tagállamok azon meglévő és jövőbeli eszközeit, amelyeket az (EU) 2021/696 rendelettel létrehozott uniós űrprogram GOVSATCOM-komponensének keretében használnak; b)a kiber- és elektromágneses fenyegetések elleni proaktív és reaktív védelem útján elő kell segíteni a kiberrezilienciát és az operatív kiberbiztonságot, továbbá a kriptográfiai kulcsok biztonságos továbbításának lehetővé tétele érdekében integrálni kell az európai kvantumkommunikációs infrastruktúra űrszegmensét és kapcsolódó földi szegmensét; c)javítani és bővíteni kell az uniós űrprogram egyéb komponenseinek képességeit és szolgáltatásait; d)ösztönözni kell az innovatív és a forradalmi technológiák bevezetését, különösen az új űripar kiaknázásával; valamint

e)az Unió egész területén lehetővé kell tenni a nagy sebességű széles sávú, zökkenőmentes konnektivitás továbbfejlesztését, ezáltal megszüntetve a kommunikációs holtsávokat és növelve a kohéziót a tagállamok területén, valamint lehetővé kell tenni a konnektivitást az Unión kívüli, stratégiai fontosságú földrajzi területeken. 4. cikk A program végrehajtási tevékenységei (1)A 7. cikk (1) bekezdésében említett kormányzati szolgáltatások nyújtását a következő tevékenységek végrehajtása révén kell biztosítani: a)fejlesztési és validálási tevékenységek, amelyek a kormányzati szolgáltatások nyújtásához szükséges kezdeti űr- és földi infrastruktúra kiépítését és elindítását foglalják magukban; b)az európai kvantumkommunikációs infrastruktúra űrszegmensének és kapcsolódó földi szegmensének kifejlesztése és a biztonságos konnektivitási rendszer űr- és földi infrastruktúrájába történő integrálása; c)a kormányzati szolgáltatások nyújtásához szükséges űr- és földi infrastruktúra kiépítésére irányuló tevékenységek; d)a kormányzati szolgáltatások nyújtására irányuló hasznosítási tevékenységek, amelyek a következőket foglalják magukban: i.az űr- és a földi infrastruktúra üzemeltetése, karbantartása, folyamatos fejlesztése és védelme, beleértve annak megfelelő szintre hozását és az elavulás kezelését is; e)az űr- és a földi infrastruktúra jövőbeli generációinak a kifejlesztése és a kormányzati szolgáltatások fejlesztése. (2)Az (1) bekezdés d) pontjában említett hasznosítási tevékenységeket fokozatosan kell megkezdeni, és 2024-ig egy bevezető szolgáltatáscsomagot kell elérhetővé tenni. Ezeket a kezdeti szolgáltatásokat az űr- és a földi infrastruktúra fokozatos kiépítése során úgy kell fejleszteni, hogy 2027-re elérjék a teljes műveleti képességet. (3)A 6. cikkben említett intézkedéseket a program teljes időtartama alatt biztosítani kell. 5. cikk A biztonságos konnektivitási rendszer infrastruktúrája (1)A biztonságos konnektivitási rendszer infrastruktúrája a (2) és a (3) bekezdésben meghatározott kormányzati és kereskedelmi infrastruktúrából áll. (2)A biztonságos konnektivitási rendszer kormányzati infrastruktúrája magában foglalja a 7. cikk (1) bekezdésében meghatározott kormányzati szolgáltatások nyújtásához szükséges összes kapcsolódó földi és űreszközt, beleértve a következő eszközöket: a)műholdak vagy a műholdak alkomponensei; b)a kriptográfiai kulcsok kiosztását biztosító űrbeli és földi alkomponensek; c)a program infrastruktúrájának és szolgáltatásainak a biztonságát felügyelő infrastruktúra; d)a kormányzati felhasználóknak történő szolgáltatásnyújtásra szolgáló infrastruktúra;

e)az (EU) 2021/696 rendelet 67. cikkében meghatározott, a GOVSATCOM földi szegmensét alkotó infrastruktúra, beleértve a GOVSATCOM-központokat is. E rendelet alkalmazásában a kormányzati infrastruktúra részét képezi a kormányzati infrastruktúra földi és űreszközei által generált jelek továbbításához szükséges frekvenciák használati joga. A kormányzati infrastruktúra olyan további hasznos terheket támogat, amelyek az (EU) 2021/696 rendelet 3. cikkében felsorolt, az uniós űrprogram részét képező komponensek világűrbe telepített infrastruktúrája részeként felhasználhatók az említett rendeletben meghatározott feltételek szerint. (3)A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén, a biztonsági követelményeknek megfelelően, valamint nyílt és átlátható eljárás keretében szükség esetén megállapítja a földi kormányzati infrastruktúrához tartozó központok helyének meghatározásához szükséges intézkedéseket, a GOVSATCOM-központok kivételével. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az e rendelet 42. cikkének (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. A GOVSATCOM-központok helyét az (EU) 2021/696 rendelet 67. cikkének (2) bekezdésével összhangban kell meghatározni. Az Unió és tagállamai biztonsági érdekeinek védelme céljából az első albekezdésben említett központokat lehetőség szerint a tagállamok területén kell elhelyezni, és azok működéséről az Unió és az érintett tagállam között igazgatási megállapodás formájában létrejött befogadási megállapodásban kell rendelkezni. Amennyiben az adott központ nem helyezhető el a tagállamok területén, a Bizottság annak helyét egy harmadik ország területén is kijelölheti az Unió és az érintett harmadik ország által az EUMSZ 218. cikkének megfelelően megkötött befogadási megállapodás alapján. (4)Az (1) bekezdésben említett kereskedelmi infrastruktúra részét képezi a kormányzati infrastruktúrához tartozó eszközökön kívüli összes űr- és földi eszköz. A kereskedelmi infrastruktúrát teljes egészében a 15. cikk (2) bekezdésében említett vállalkozó finanszírozza. (5)Az Unió biztonsági érdekeinek megvédése érdekében a biztonságos konnektivitási rendszer űreszközeit a 19. cikkben meghatározott feltételeknek megfelelő indításiszolgáltatás-nyújtónak kell felbocsátania, lehetőség szerint a tagállamok területéről. 6. cikk Az innovatív és versenyképes uniós űrágazatot támogató intézkedések (1)A program támogatja az uniós űrágazat innovativitását és versenyképességét, valamint ösztönzi az Unióban az új űripart, különösen az (EU) 2021/696 rendelet 6. cikkében felsorolt kezdeményezéseket és tevékenységeket, adott esetben ideértve a kereskedelmi szolgáltatások támogatását is. (2)A Bizottság a következő intézkedésekkel járul hozzá az (1) bekezdésben említett tevékenységekhez: a)megállapítja a 15. cikkben említett szerződések odaítélésének feltételeit, amelyek biztosítják, hogy az induló innovatív vállalkozások, valamint a kis- és középvállalkozások (kkv-k) az Unió egész területéről és a teljes érintett értéklánc mentén részt vehessenek a programban; b)előírja, hogy a 15. cikk (2) bekezdésében említett vállalkozónak be kell nyújtania egy tervet az Unió egész területéről származó induló innovatív vállalkozásoknak és kkv-knak a 15. cikkben említett szerződések szerinti tevékenységekbe történő integrációjáról; c)a 15. cikkben említett szerződések útján megköveteli, hogy az induló innovatív vállalkozások és a kkv-k képesek legyenek saját szolgáltatásokat nyújtani a végfelhasználóknak; d)ösztönzi a női innovátorok fokozottabb részvételét, és az egyenlőséggel és a befogadással kapcsolatos célokat határoz meg a pályázati dokumentációban. II. fejezet Szolgáltatások 7. cikk A szolgáltatásportfólió meghatározása

(1)A kormányzati szolgáltatások nyújtását a (3) bekezdésben említett szolgáltatásportfólióban meghatározottak szerint és a (2) bekezdésben meghatározott operatív követelményekkel összhangban kell biztosítani. (2)A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a kormányzati szolgáltatásokra vonatkozó operatív követelményeket az igénybevétel egyes eseteire, különösen a válságkezelésre, a felügyeletre és a kulcsfontosságú – a diplomáciai kommunikációs hálózatokat is magában foglaló – infrastruktúra kezelésére vonatkozó műszaki előírások formájában. Az űrprogramról szóló rendelet 63. cikkének (2) bekezdése szerint az említett operatív követelményeknek a program felhasználói által támasztott igények részletes elemzésén kell alapulniuk, és figyelembe kell venniük a meglévő felhasználói berendezésekből és hálózatokból eredő követelményeket, valamint a GOVSATCOM-szolgáltatásokra vonatkozó operatív követelményeket is. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 42. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. (3)A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a kormányzati szolgáltatások portfólióját, amely a szolgáltatások és azok jellemzőinek – többek között a földrajzi lefedettség, a frekvencia, a sávszélesség, a felhasználói berendezések és a biztonsági elemek – felsorolását tartalmazza. E végrehajtási jogi aktusoknak az e cikk (2) bekezdésében említett operatív követelményeken és a 27. cikk (2) bekezdésében említett megfelelő biztonsági követelményeken kell alapulniuk. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 42. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. (4)A kereskedelmi szolgáltatások nyújtását a 15. cikk (2) bekezdésében említett vállalkozó finanszírozza. A kereskedelmi szolgáltatások nyújtására vonatkozó feltételeket a 15. cikkben említett szerződésekben kell meghatározni. Mindenekelőtt azt kell meghatározniuk, hogy a Bizottság milyen módon értékeli és hagyja jóvá a kereskedelmi szolgáltatások nyújtását az Unió alapvető érdekeinek, valamint a program 3. cikkben említett általános és egyedi célkitűzéseinek a megóvása érdekében. Ezenkívül megfelelő biztosítékokat kell tartalmazniuk annak érdekében, hogy megelőzzék a verseny kereskedelmi szolgáltatások nyújtása során történő torzulását, valamint az összeférhetetlenséget, az indokolatlan megkülönböztetést és azt, hogy a 15. cikk (2) bekezdésében említett vállalkozó bármilyen egyéb rejtett közvetett előnyben részesüljön. Ilyen biztosíték lehet a kormányzati és a kereskedelmi szolgáltatásokra vonatkozó számviteli elkülönítés kötelezettsége – amely magában foglalhatja egy, a vertikálisan integrált üzemeltetőtől szerkezetileg és jogilag is elkülönülő szervezet létrehozását a kormányzati szolgáltatások nyújtására –, valamint a kereskedelmi szolgáltatások nyújtásához szükséges infrastruktúrához való nyílt, tisztességes és megkülönböztetésmentes hozzáférés biztosítása. 8. cikk Kormányzati szolgáltatások (1)A kormányzati szolgáltatásokat a program 9. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében említett résztvevői számára kell nyújtani. (2)A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján részletes szabályokat fogad el a kormányzati szolgáltatások nyújtására vonatkozóan, figyelembe véve az űrprogramról szóló rendelet 66. cikkét és a felhasználás különböző eseteire vonatkozó várható igényeket, a források dinamikus elosztását és a kormányzati szolgáltatásoknak a felhasználói igények relevanciáján és kritikusságán alapuló rangsorolását, valamint adott esetben a költséghatékonyságot. (3)A kormányzati szolgáltatásokhoz való hozzáférés a felhasználók számára ingyenes. (4)A (3) bekezdéstől eltérve a Bizottság kellően indokolt esetben kivételesen végrehajtási jogi aktusok útján árképzési politikát határozhat meg. Az említett árképzési politika meghatározásával a Bizottság biztosítja, hogy a kormányzati szolgáltatások nyújtása ne torzítsa a versenyt, hogy a kormányzati szolgáltatásokból ne legyen hiány, és hogy a meghatározott ár ne járjon a kedvezményezett túlzott kompenzációjával. (5) Az e cikk (2) és (4) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktusokat a 42. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni. (6)A program ugyanazon résztvevője által engedélyezett felhasználók körében a kormányzati szolgáltatások nyújtását az adott résztvevő határozza meg és hajtja végre. 9. cikk A program résztvevői és az illetékes hatóságok (1)A program résztvevői a tagállamok, a Tanács, a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ), amennyiben a felhasználók számára engedélyezik a kormányzati szolgáltatások igénybevételét. (2)Az uniós ügynökségek és szervek akkor válhatnak a program résztvevőivé, ha az a feladataik teljesítéséhez szükséges, és ha arra az érintett ügynökség és az azt felügyelő uniós intézmény között létrejött igazgatási megállapodásban meghatározott részletes szabályok szerint kerül sor. (3)Harmadik országok és nemzetközi szervezetek a 36. cikkel összhangban válhatnak a program résztvevőivé. (4)A program minden résztvevője kijelöl egy, a biztonságos konnektivitásért felelős illetékes hatóságot. Akkor tekinthető úgy, hogy a program résztvevői teljesítették ezt a követelményt, ha megfelelnek az alábbi feltételeknek:

a)egyúttal az (EU) 2021/696 rendelet 68. cikkében említett GOVSATCOM-résztvevők is; valamint b)az (EU) 2021/696 rendelet 68. cikkének (4) bekezdésével összhangban kijelöltek egy illetékes hatóságot. (5)A (4) bekezdésben említett, a biztonságos konnektivitásért felelős illetékes hatóság biztosítja az alábbiakat: a)a szolgáltatások igénybevétele a megfelelő biztonsági követelményekkel összhangban történik; b)a kormányzati szolg