HU    HU HU 
 
HU    HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2010.11.4. 
SEC(2010) 1278 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
 
Javaslat: 
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS …/…/EU RENDELETE 
 
a 648/2004/EK rendeletnek a háztartási mo sószerekben használt foszfátok és más 
foszforvegyületek tekintetében történ ő módosításáról 
 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
COM(2010) 597  
SEC(2010) 1277  
 
HU 2   HU 1. B EVEZETÉS  
A mosó- és tisztítószerekben a foszfátok a ví zkeménység csökkentésére szolgálnak, ezáltal 
biztosítva a hatékony tisztítást . A mosó- és tisztítószerekb ől származó foszfátok azonban 
károsíthatják a vízi körny ezetet, és az algaállomány növekedéséhez hozzájárulva 
megzavarhatják az ökológiai egyensúlyt; ezt a jelenséget eutrofizációnak hívják. A 
vízlágyításra más, alternatív összetev ők is rendelkezésre állnak, teljesítményük azonban 
különböző mértékben korlátozott, f őként az nehezebb tisztítási munkák esetében. 
A mosó- és tisztítószerekr ől szóló 648/2004/EK rendelet1 a mosó- és tisztítószerek 
forgalomba hozatalának összehangolására irányul: e termékek címkézését és a bennük lév ő 
felületaktív anyagok biológiai lebonthatóságát érinti. Az eutrofizáció problémája miatt a 
rendelet 16. cikke el őírja, hogy a Bizottság „értékelést végez, jelent ést nyújt be és indokolt 
esetben jogalkotási javaslatot terjeszt be a foszfátok használatával kapcsolatban, azok 
fokozatos kivonása vagy meghatározott alkalmazásokra történ ő korlátozása céljából” . A 
Bizottság a 2007-ben benyújtott jelentésében arra a végkövetkezte tésre jutott, hogy bár 
egyelőre hiányosak az ismeretek a rra vonatkozóan, milyen mértékben járulnak hozzá a mosó- 
és tisztítószerekb ől származó foszfátok az eutrofizációhoz, az e területhez kapcsolódó 
ismeretanyag gyorsan b ővül2. Ez a hatásvizsgálati jelent és, melynek alapját a hiányzó 
ismeretek pótlására végzett tová bbi munka képezi, azokat a különböz ő megoldási 
lehetőségeket elemzi, amelyek a foszfátokna k a mosó- és tisztítószerekben való 
felhasználásával kapcsolatosak. 
2. P ROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
2.1. Miért jelent gondot a mosó- és tisztítószerek foszfáttartalma? 
A mosó- és tisztítószerekben lév ő foszfátok hozzájárulnak az eutrofizációhoz, ahhoz az 
összetett jelenséghez, amely során a megnövekede tt foszfátszintek rontják a felszíni vizek 
minőségét. A legtöbb foszfát az alábbi fo rrásokból kerül a környezetbe: trágya, 
állattenyésztésb ől származó és emberi anyagcseretermék ek (vizelet és bélsár), valamint a 
mosó- és tisztítószerek. A vizekbe kerül ő mennyiség nagyságrendje tagállamonként és 
vízgyűjtő területenként változik. Bár a mosó- és tisztítószerekben lév ő foszfor mennyisége 
(110 000 t) kevesebb, mint 10 %-a a trágyában lév ő foszformennyiségnek (1,5 millió t), a 
mosó- és tisztítószerekben lév ő összes foszfát a szennyvízbe kerü l, és potenciálisan hozzájárul 
az eutrofizációhoz, míg a trágyában lév ő foszfát legnagyobb része a mez őgazdasági talajban 
marad, és csak kis (de nem teljes mértékben számszer űsíthető) része mosódik ki vagy 
erodálódik a talajjal, és jut el a felszíni vizekbe. A 2000/60/ EK vízügyi irányelv nyomán 
nagyobb figyelem irányult az eutrof izáció elleni küzdelemre. 
Egy probabilisztikus kockázatelemzési modell (INIA 2009))3 szerint a mosó- és tisztítószerek 
foszfortartalmának az eutrofizációs kockázatokh oz való hozzájárulása az EU-ban számokban 
                                                 
1 Az Európai Parlament és a Tanács 648/2004/EK rendelete a mosó- és tisztítószerekr ől, HL L 104., 
2004.4.8., 1. o. 
2 COM(2007) 234, amely az alábbi címen érhet ő el:  
http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/legislation/detergents/index_en.htm  
3 Elérhet ő az alábbi internetes címen: 
http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scher/docs/scher_o_116.pdf  
 
HU 3   HU kifejezve 2,3–5,8 % között van; az els ő érték a mediterrán térségre, a második a közép-balti 
ökológiai régiókra vonatkozik. Az eredmények azonban bizonytalanok. Az egészségügyi és 
környezeti kockázatok tudományos bizottsága  (Scientific Committee on Health and 
Environmental Risks – SCHER)4 arra a végkövetkeztetésr e jutott, hogy az INIA-modell 
innovatív eszköze a pán-európai szinten végz ett számításoknak, nem alkalmas azonban az 
eutrofizációhoz való hozzájárulás regionális vagy  helyi szinten való felbecsülésére. Ezenfelül 
a SCHER nem tudta megállapítani, hogy a pr obabilisztikus modellh ez felhasznált, 
rendelkezésre álló adatok az egész EU-ra nézve reprezentatívak voltak-e vagy sem. 
A Duna vízgy űjtő területére vonatkozó dete rminisztikus számítások5 azt mutatják, hogy ha a 
mosó- és tisztítószerekben a foszfátokat más anyaggal helyettesítik, ez a pontszer ű 
forrásokból származó foszfor 24 %-os csökkenését6 és a többi forrásból származó foszfor 
12 %-os csökkenését idézheti el ő. 
A probabilisztikus és a determinisztikus mode llek egyformán azt az eredményt hozták tehát, 
hogy a mosó- és tisztítószerekben lév ő foszfátok bizonyos mértékig hozzájárulnak az 
eutrofizációs kockázatokhoz, de egyik mode ll sem tudta ennek mértékét teljesen 
számszerűsíteni. Néhány, érzékeny régió vona tkozásában megbízható módon 
számszerűsítették és jelent ősnek találták a mosó- és tisztítószerek foszfáttartalmának 
eutrofizációhoz való hozzájárulását. A foszfáto k mosó- és tisztítószerekben való használata 
ezért negatív externáliaként je lenik meg (eutrofizáció), melyne k költségeit a társadalom, nem 
pedig a mosó- és tisztítószer ek összetételének tervez ői és előállítói viselik, akiket semmilyen 
gazdasági ösztönz ő nem késztet az eutrofizációs kockázat csökkentését szolgáló mosó- és 
tisztítószerek tervezésére. 
2.2. A szennyvízkezelés során végz ett foszfáteltávo lítás költségei 
A tercier kezelést is végz ő szennyvíztisztító telepek képe sek eltávolítani a foszfátot a 
szennyvízb ől. Ugyanakkor az EU lakossá gának csak egy része él ol yan helyen, amely városi 
szennyvíztisztító teleppel áll összeköttetésben, és  nem minden telep felszerelése tesz lehet ővé 
tercier kezelést. A foszfáteltávolítási fo lyamatok többsége vassókkal végzett kémiai 
kicsapatás, ami t őkeköltségekkel (a tercier kezeléshez szükséges berendezések felszerelése) és 
az eltávolított foszfát mennyiségét ől függő üzemeltetési költségekkel jár. 
A becslések szerint a mosó- és tisztítószerekb ől származó foszfát szennyvízb ől való 
eltávolítása éves sz inten 10–693 millió euró7 üzemeltetési költséggel jár. 
                                                 
4 Elérhet ő az alábbi internetes címen: 
http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scher/docs/scher_o_116.pdf  
5 Egy folyó határokon átnyúló vízgy űjtő területét érint ő nitrogén- és foszforkibocsátás pontszer ű és diffúz 
forrásainak harmonizált jegyzéke (a dokumentum az alábbi oldalon olvasható: http://www.icpdr.org/icpdr-pages/phosphorus.htm
). 
6 A pontszer ű foszforforrások az alábbiak: mosó- és tisztít ószerek, emberi anyagcseretermékek, ipar; a 
trágyák azonban nem tartoznak közéjük. 
7 A felhasznált számadatok forrása: DEFRA, UK, 2008: 
http://www.defra.gov.uk/environment/ quality/water/waterquality/diffuse/non-
agri/documents/consultation2008-detergents.pdf ;  
A.O. Tanyi. Comparison of chemical and biological phosphorus removal in waste water – a modelling 
approach (A foszfor szennyvízb ől történő kémiai és biológiai eltávolításának összehasonlítása – 
modelljelleg ű megközelítés).  
EUREAU, 2010: Svédország: 1–5 euró/kg foszfor, Magyarország: 7 euró/kg foszfor, Belgium: 4,2–5 
euró/kg foszfor (iszapártalmatlanítással együtt). 
 
HU 4   HU 2.3. A bels ő piac széttöredezettsége és a kölcsönös elismerés hatása 
Uniós jogszabály hiányában egyes tagállamok nemzeti intézkedésekkel korlátozzák a mosó- 
és tisztítószerekben használt foszfátok mennyi ségét. Mások arra számítanak, hogy az iparág 
helyettesíti a foszfátokat más anyagokkal. Ez azt eredményezte, hogy a felhasznált foszfátok 
mennyisége a 80-as évek közepén mért 250 000 tonnáról a jelenlegi 110 000 tonnára 
csökkent. Tíz tagállam eddig még nem korlátozta a mosó- és tisztítószerekben használt foszfátok mennyiségét. Ennek következ tében a mosó- és tisztítószerek bels ő piaca a 
foszfáttartalom tekintetében széttöredezett, és az e termék ek gyártóinak egymástól eltér ő 
szabályoknak kell megfelelniük. 
A kölcsönös elismerés elvér ől szóló 764/2008/EK rendelet
8 előírja, hogy a tagállamoknak el 
kell fogadniuk bármely, egy másik tagállamban jogszer űen forgalmazott terméket (beleértve a 
foszfáttartalmú mosó- és tisztítószereket), ha  nem tudják konkrét okokk al bizonyítani, hogy 
annak elutasítása indokolt. A tagállamoknak cs ak 20 (bonyolult esetekben 40) munkanap áll 
rendelkezésükre ahhoz, hogy válaszoljanak a kölcsönös elismerést kérelmez ő gyártóknak. Az 
illetékes tagállami hatóságokra egyszerre túlzott mennyiség ű munkát róhat, ha rövid id ő alatt 
kell sok, más tagállamokban jogszer űen forgalomba hozott, de különböz ő foszfáttartalommal 
rendelkez ő termék forgalomba hozataláról dönteni.  
2.4. Kit, hogyan és milyen mértékbe n érint a jelenlegi helyzet? 
• A mosó- és tisztítószerek összetételének  tervezésével foglalkozó uniós gazdasági 
szereplők: amíg a piac a mosó- és tisztítós zerek foszfáttartalma szempontjából nem 
összehangolt, ezeknek a szerepl őknek különböz ő tagállami szabályoknak kell megfelelniük 
és többletköltségekkel kell számolniuk. Az EU-ba érkez ő mosó- és tisztítószer-behozatal 
nem jelent ős. 
• Azon tagállamok közhatóságai, amelyek az eu trofizáció elleni küzdelem érdekében 
jogszabályokat vezettek be a mosó- és tiszt ítószerek foszfáttartalmára vonatkozóan: 
előfordulhat, hogy ezeknek a közhatóságoknak növekv ő nehézségekkel kell 
megküzdeniük, hogy jogszabályaiknak a kölcsönös elismerés értelmében rájuk háruló 
kötelezettségek betartása mellett is érvényt tudjanak szerezni. 
• Tercier kezelést végz ő szennyvíztisztító telepek m űködtetői: ők viselik a mosó- és 
tisztítószerb ől származó foszfát szennyvízb ől történő eltávolításának költségeit. 
• A mosó- és tisztítószerekb ől származó foszfátok az Unió számos régiójában hozzájárulnak 
az eutrofizációhoz, ami káros hatást gyako rol a környezetre, és  negatív gazdasági 
következményekkel járhat a halászati iparágra és a turizmusra. Azok a szomszédos régiók, 
amelyekbe az EU felszíni vizei átnyúlnak, sz intén szenvednek az Unióból átfolyó foszfát 
hatásaitól. 
                                                 
8 Az Európai Parlament és a Tanács 764/2008/E K rendelete (2008. július 9.) az egyes nemzeti m űszaki 
szabályoknak a valamely másik tagállamban jogszer űen forgalmazott te rmékekre történ ő alkalmazására 
vonatkozó eljárások megállapításáról és a 3 052/95/EK határozat hatályon kívül helyezésér ől. 
HL L 218., 2008.8.13., 21. o. 
 
HU 5   HU 3. A  SZUBSZIDIARITÁS ELEMZÉSE  
Bár az eutrofizáció helyi vagy regionális probléma is lehet, az EU-ban a legtöbb folyó 
vízgyűjtő területe határokon nyúlik át. Els ősorban a kiterjedtebb vízgy űjtő területek (pl. a 
Dunáé) és a tengeri víztestek (pl. a Balti-tenger) azok, amelyekbe sok különböz ő tagállamból 
érkezik beáramlás. A tapasztalat az t mutatja, hogy a regionális együttm űködés nem teljes 
mértékben eredményes az eutrofizáció regionális szint ű kezelése terén. Ezenfelül az eltér ő 
nemzeti szabályok akadályozzák a termékek szabad  mozgását. Az uniós fellépés az egyetlen 
eszköz arra, hogy egyszerre valósuljon meg a term ékek szabad mozgásának biztosítása és az 
eutrofizáció regionális szinten történ ő hatékony kezelése. A tagállamok támogatják az 
EUMSz. 114. cikkére alapuló uniós fellépést. 
4. A  KEZDEMÉNYEZÉS CÉLKIT ŰZÉSEI  
4.1. Általános célkit űzés 
Az általános cél a környezet magasabb szint ű védelme a mosó- és tisztítószerekben lév ő 
foszfátok esetleges káros hatásaival szembe n, valamint a mosó- és tisztítószerek bels ő 
piacának megóvása.  
4.2. Konkrét célkit űzések 
– A felszíni vizeknek – a f őként a határokon átáramló, mosó- és tisztítószerekb ől származó 
foszfátot tartalmazó víz miatti – eutrofizációjából ered ő környezetkárosító hatások 
csökkentése. 
– A foszfát felszíni vizekbe való kibocsátás ának költséghatékony módon való csökkentése. 
– A mosó- és tisztítószerek szabad mozgásának javítása a bels ő piacon a foszfáttartalomra 
vonatkozó, eltér ő nemzeti szabályok harmonizálásával. 
– Azon terhek elkerülése, amely a közhatóságokr a hárulhat amiatt, hogy a harmonizált uniós 
intézkedések hiányában nemzeti intézked éseket kell kidolgozn iuk és indokolniuk. 
5. S ZAKPOLITIKAI MEGOLDÁSI LEHET ŐSÉGEK  
5.1. 1. lehet őség: Nincs uniós szint ű fellépés (alapopció) 
A tagállamok fenntartanák a mosó- és tisztítószerek foszfáttartalmával kapcsolatos meglév ő 
korlátozásokat, vagy újak at vezetnének be. 
5.2. 2. lehet őség: Az iparág önkéntes fellépése 
A mosó- és tisztítószere k összetételének tervez ői és előállítói önkéntesen vállalják, hogy az 
STPP-t alternatív anyagokra cserélik. 
5.3. 3. lehet őség: A foszfátok bármely mosó- és tisztítószerben való használatának 
teljes tilalma 
A foszfátok felhasználása tilos lenne va lamennyi mosó- és tisztítószertípusban. 
 
HU 6   HU 5.4. 4. lehet őség: A mosószerek foszfá ttartalmának korlátozása  
A foszfátok mennyisége csak a mosószerekben lenne korlátozott, az automata 
mosogatógépekhez való mosogatószerekbe n vagy az ipari és közületi mosó- és 
tisztítószerekben nem. 
5.5. 5. lehet őség: Határértékek felállítása a mosó- és tisztítószerek foszfáttartalmára  
A különböz ő mosó- és tisztítószertípusok foszfá ttartalma meghatáro zott koncentrációkra 
lenne korlátozva. 
6. H ATÁSVIZSGÁLAT  
6.1. 1. lehet őség: Nincs uniós szint ű fellépés, az intézkedés feladata a tagállamokra 
hárul (alapopció) 
Az eutrofizáció problémája helyi szinten uniós fellépés nélkül is megfelel ően kezelhet ő. Más 
azonban a helyzet regionális sz inten, ahol még a több tagállam részvételével zajló, 
összehangolt fellépések sem hoztak teljes mértékben kielégít ő eredményt. A balti-tengeri 
stratégiában és a Duna vízgy űjtő területén együttm űködő tagállamok uniós szint ű fellépésre 
tartanak igényt. Ez a megoldás nem javítaná a bels ő piac működését, és nem hárítaná el a 
terheteket a kölcsönös elismerés elvének enge delmeskedni köteles közhatóságokról és az 
iparág szerepl őiről. A jelenlegi piaci tendenc iák fényében lehetségesnek t űnik, hogy a mosó- 
és tisztítószerekb ől eredő eutrofizációs kockázatok lassan ugyan, de csökkennek. A 
foszfáteltávolítással járó költségek várhatóa n 2015 körül lesznek a legmagasabbak, mivel a 
szennyvíztisztító telepekkel való összeköttetés aránya addigra – f őként a 2004-ben és 2007-
ben csatlakozott uniós tagálla mokban (EU-12) – nagyobb mérték ű lesz, majd a 
foszfátfelhasználás piaci tendenciáinak megfelel ően lassan csökkennek. 
6.2. 2. lehet őség: A gazdasági ágazat önkéntes fellépése 
Uniós szint ű önkéntes kötelezettségvállalással elméletileg el lehetne érni a kit űzött célokat. A 
piac 90 %-át képvisel ő AISE, az európai mosó- és tisztítószerek összetételének tervez őit és 
előállítóit tömörít ő szövetség azonban nem hajlandó ilyen kötelezettségvállalásra. 
6.3. 3. lehet őség: A foszfátok bármely mosó- és tisztítószerben való használatának 
teljes tilalma 
A foszfátok mosó- és tisztítószerekben való használatának teljes tilalma lenne a 
leghatékonyabb megoldás az eutrofizációs kockázat uniós szint ű csökkentésére. A haszon, 
amelynek nagyságrendje vagy pé nzbeli összege nem fejezhet ő ki, a foszfáthasználat piaci 
tendenciáinak megfelel ően lassan csökkenne.  
Ez a lehet őség évente 10–693 millió euróval csökkenthetné a szennyvíztisztító telepek 
üzemeltetési költségeit. Id őközben a megtakarított költségek eleinte emelkednének, 2015-re – 
amikor a szennyvíztisztító telepe kkel való összeköttetés ará nya a legmagasabb – érnék el 
tetőpontjukat, majd a foszfáthasználat piaci tendenciáinak megfelel ően lassan csökkenni 
kezdenének. A mosó- és tisztítószergyártók szám ára az összetétel-újratervezéssel járó teljes 
(egyszeri) költség 20–142 millió euró lenne. A ne ttó haszon így 1–2 éven belül jelentkezne. 
Ugyanakkor az ipari és közületi termékek esetében egyel őre nem áll rendelkezésre 
technikailag kivitelezhet ő alternatíva, és az automata mosogatógépekhez való termékek 
 
HU 7   HU technikai teljesítményének kérdése sem te ljes mértékben megoldott. Emiatt jelent ős kutatási 
és innovációs többletköltség merülhet fel, mellyel kapcsolatban f őként az összetétel-
tervezéssel foglalkozó kkv-k fejezték ki aggoda lmukat. A fogyasztók és a professzionális 
felhasználók számára problémát okozhatnak a gyengébb teljesítmény ű mosó- és 
tisztítószerek. 
A foszfátgyártóknak a gyárak bezárá sával és 3000–5000 munkahely megsz űnésével kellene 
számolniuk, amit csak részben kompenzálna az alternatív anyagok gyártóinak nyeresége.  
Nem azonosítottak olyan veszélyeket, amelyeke t a foszfát helyettesítésére használható 
alternatív anyagok az emberi egészségre  vagy a környezetre nézve jelentenének, a 
foszfonátokról, a polikarboxilát okról és az EDTA-ról azonban az adatok hiányossága miatt ez 
továbbra sem állítható teljes bizonyossággal. 
Ez a lehet őség teljes mértékben harmonizálná a mosó- és tisztítószerek bels ő piacát, elhárítva 
az ipari szerepl őkre és a közhatóságokra a jelenlegi széttöredezettség miatt nehezed ő minden 
többletköltséget és a kölcsönös  elismerés kötelezettségéb ől fakadó terheket. 
6.4. 4. lehet őség: A foszfáttartalom korlátozása a mosószerekben 
A mosószerek foszfáttartalmának korlátozása a 3. megoldási lehet őséghez képest kevésbé 
lenne eredményes az eutrofizáció csökkentés e terén (a foszfát 60 %-át a mosószerek 
készítéséhez használják fel) . A különbség ugyanakkor nem ha tározható meg mennyiségben 
vagy pénzösszegben. 
A szennyvíztisztító telepek üzemeltetési költs égeinek csökkenése a becslések szerint évi 6–
415 millió euró nagyságrend ű lenne; a költségek id ővel a 3. lehet őségnél leírttal megegyez ő 
tendenciát követnének. A mosószerek összetételének tervez őit és előállítóit terhel ő teljes 
újratervezési (egyszeri) költség ek becsült összege megközelít őleg 13 millió euró lenne. A 
nettó haszon így 1–3 éven belül jelentkezne. 
Az alternatív anyagok sem a technikai megva lósíthatóság, sem a gazdasági életképesség 
szempontjából nem támasztanának problémát , és teljesítményük a fogyasztók és a 
professzionális felhasználók számára is kielégít ő lenne. A foszfátgyártóknak a becslések 
szerint körülbelül 1000–1650 munkahely megsz űnésével kellene számolniuk, amelyet 
valószínűleg nem kompenzálna teljes  mértékben az alternatív anyagok gyártóinak nyeresége. 
Ez a megoldás biztosítaná a mosószerek bels ő piacának teljes harmonizálását, azonban nem 
gyakorolna ilyen hatást az automata mosogatógépekhez való, illetve az ipari és közületi mosó- és tisztítószerek bels ő piacára. Idáig csak két tagállam (Svédország és Franciaország) tervezi, 
hogy az ipari és közületi, valamint az auto mata mosogatógépekhez való termékek 
foszfáttartalmára a közeljöv őben korlátozást vezet be. 
A 4. megoldást a mosó- és tisztítószere kkel foglalkozó munkacsoport 2009 novemberében 
tartott ülésén 14 tagállam támogatta a t öbbi megoldással szemben. Ez a megoldás áll a 
legközelebb az érvényben lév ő nemzeti szabályok többségéhez, amelyek ugyanakkor nem 
tiltják meg teljes mértékben a foszfor haszná latát, hanem 0,2–0,5 % közötti határértékeket 
írnak elő. Ezért az uniós szinten érvényes határért éket a tagállamokkal további konzultációkat 
folytatva kellene megválasztani. 
 
HU 8   HU 6.5. 5. lehet őség: Határértékek felállítása valamennyi mosó- és tisztítószer 
foszfáttartalmára 
Ez a megoldás eredményesen csökkenthetné az eutrofizációs kockázatot azáltal, hogy a 
mosószerekre, az automata mosogatógépekhe z való és az ipari és közületi mosó- és 
tisztítószerekre különböz ő határértékeket állapíta na meg. A sokféle eltér ő műszaki 
követelmény miatt azonban nem lenne egyszer ű megállapodni az automata 
mosogatógépekhez való termékekre, és még kevésbé az ipari és  közületi mosó- és 
tisztítószerekre vonatkozó határértékeket illet ően (számos ipari és közületi mosó- és 
tisztítószer összetételét konkrétan az ado tt ügyfél ipari létesítményéhez tervezik).  Egy 
bizonyos határérték el őírása azzal a következménnyel járn a, hogy rengeteg, az EUMSz. 
114. cikke értelmében eltérés irán t benyújtott kérelem érkezne, ad minisztratív terhet róva a 
nemzeti hatóságokra és a Bizottságra. 
7. A  LEHETŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
Lehetőség Eredményesség  Hatékonyság  Környezeti hatások  Költség/haszon  
1. lehetőség: 
Nincs uniós 
szintű fellépés 
(alapopció)   (0) A jelenlegi 
tendencia 
folytatódik   (0) Nincs változás  (0) 
Lassan csökken ő 
eutrofizációs kockázat
 (0) 
A foszforeltávolítás költsége 
évente 10–693 millió euró marad, 2015-ben a 
legmagasabb, utána lassan 
csökken
 
2. lehetőség:  
Önkéntes 
fellépés  (+)  
Eredményes lehet  (-)  
Az iparág nem 
hajlandó az 
együttműködésre  (+)  
Az eutrofizációs 
kockázat csökkenése  (-) 
A nyomon követés jelent ős 
terhet ró az iparágra  
3. lehetőség: 
A foszfátok 
mosó- és 
tisztítószerekben 
való 
használatának 
teljes tilalma  (++) 
A foszfátok 100 %-
át kiiktatná a mosó- 
és tisztítószerekb ől (++) 
A belső piac teljes 
harmonizálása 
egyetlen uniós 
fellépés révén  (++) 
Az eutrofizációs 
kockázat legnagyobb 
mértékben történ ő és 
leggyorsabb 
csökkenése  (--) 
Az összetétel-újratervezés 
kkv-kra háruló (egyszeri) 
költsége 20–142 millió euró 
lenne. A szennyvíztisztító 
telepek évente 10–
693 millió eurót takarítanának meg. A nettó haszon 1–2 éven 
belül jelentkezne, a 
felhasználókra azonban negatív hatást gyakorolna, 
hogy az automata 
mosogatógépekhez
 való, 
valamint az ipari és közületi 
termékek esetében nem áll 
rendelkezésre alternatív anyag. 3000–5000 munkahely 
szűnne meg
 
4. lehetőség: 
A 
foszfáttartalom 
korlátozása a 
mosószerekben  (+) 
A foszfátok 60 %-át 
iktatná ki a mosó- 
és tisztítószerekb ől (+) 
Csak a mosószerek 
belső piacának teljes 
harmonizálása  (+) 
Az eutrofizációs 
kockázat jelent ős és 
gyors csökkenése  (++) 
Az összetétel-újratervezés 
kkv-kra háruló költsége kb. 
13 millió euró lenne. A 
szennyvíztisztító telepek évente 6–415 millió eurót 
takarítanának meg. A nettó 
haszon 1–3 éven belül jelentkezne. Állnak 
 
HU 9   HU rendelkezésre alternatív 
anyagok. 1000–1650 
munkahely sz űnne meg.  
5. lehetőség: 
Határértékek felállítása a 
mosó- és 
tisztítószerek foszfáttartalmár
a
 (+) 
A 3. és a 4. 
lehetőség között  (-) 
Nehéz megállapodni 
az ipari és közületi, 
valamint az 
automata mosogatógépekhez 
való mosó- és 
tisztítószerekre 
vonatkozó 
határértékeket illetően 
 (+) 
A 3. és a 4. 
lehetőség között  (-)  
A gazdasági szerepl őkre és a 
felhasználókra a 3. és 4. 
lehetőség közötti mértékben 
gyakorol hatást. 
Az EUMSz. 114. cikke 
értelmében benyújtott eltérés 
iránti kérelmek jelentette 
terhek   
 
A 4. lehet őség tűnik a legjobbnak. Ez a megoldás a tagá llamok elszigetelt próbálkozásainál 
hatékonyabban csökkentené a határokon át áramló, mosó- és tisztítószerekb ől származó 
foszfát okozta eutrofizációs kockázatot. 
Az intézkedés arányos lenne, mivel a mosószerekben a foszfát helyettesítésére technikailag 
kivitelezhet ő és gazdaságilag is megfelel ő alternatív anyagok állnak rendelkezésre. A mosó- 
és tisztítószerek összetételének tervez őire és előállítóira az újraterv ezés nyomán körülbelül 
13 millió euró egyszeri költség hárulna, amelyet 1–3 éven belül b őven kompenzálna a 
szennyvíztisztító telepek által a foszfáteltávolítási költségek  csökkenésével megtakarított évi 
6–415 millió euró. A mosószerekb ől származó foszfátok eltávolítása a tápanyag-eltávolítás 
tekintetében költséghatékonyság szempontjából el őnyösebb, mint a szennyvízkezelés. A 
3. lehetőséggel ellentétben itt nem jelent problémát jó teljesítmény ű alternatív anyagokat 
találni, így e megoldásnak nincsen negatív hatása a felhasználókra. 
Negatív következményekkel a foszfátgyártóknak  kellene számolniuk, mivel elveszítenék 
piacaik egy részét, néhány gyár bezárna, és 1000–1650 munkahely megsz űnne. A foszfát 
mosó- és tisztítószerekben való alkalmazása ugyanakkor a múltban már jelent ősen csökkent, 
és a foszfátgyártóknak mindenképpen alka lmazkodniuk kellene ehhez a tendenciához. 
Ez a megoldás biztosítaná a mosószerek bels ő piacának harmonizálását. A tagállamok 
többsége ezt a megoldást támogatja a többivel szemben. 
Az uniós költségvetést az intézkedés nem érintené, és nem járna jelent ős adminisztratív 
terhekkel a vállalkozásokra nézve sem. 
8. N YOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A nyomon követéshez a mosó- és tisztítószerekr ől szóló rendelet és a REACH rendelet által 
meghatározott nyomonkövetési mechanizmusok használhatók, a mosó- és tisztítószerek foszfáttartalmának nyomon követése a már meglév ő kötelezettségekhez csak mellékes 
kötelezettségként adódna.  Az eutrofizáció nyomon követése, amelyr ől a vízügyi irányelv 
rendelkezik, már folyamatban van .