A Bizottság továbbra is proaktív a világméretű kutatási és innovációs együttműködés előtt álló akadályok kezelésében.

Az összes Euratom-tevékenységnek még mindig egyik fontos szempontja a nemzetközi együttműködés, amely továbbra is különböző többoldalú keretrendszerekben (pl. a NEA, azaz az OECD Nukleáris Energia Ügynöksége, az IEA, azaz a Nemzetközi Energiaügynökség, az IAEA, azaz a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség és a GIF, azaz a gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott eszköz), valamint harmadik országokkal kötött kétoldalú Euratom-együttműködési megállapodások útján zajlik. A fúziós energiára irányuló kutatások új megközelítése elősegíti a fokozott integrációt az európai uniós tagállamokban vagy társult országokban az ITER (Nemzetközi Termonukleáris Kísérleti Reaktor) sikerének biztosítása érdekében.

Annak ellenére, hogy a nemzetközi együttműködésre kijelölt témák száma növekedett, a Horizont 2020 keretprogram első két évének eredményei szerint a nem társult nemzetközi partnerországok jogalanyainak együttműködésen alapuló támogatási megállapodásokban történő részvételi aránya a hetedik keretprogram alatti 4,9%-ról épphogy 2,4%-ra esett a Horizont 2020 keretprogram alatt. A Horizont 2020 keretprogram támogatási megállapodásainak csupán 11,7%-a tartalmaz egy vagy két Európai Unión kívüli tagország partnert és a Horizont 2020 keretprogramhoz társult országot a hetedik keretprogram 20,5%-ával szemben. Az Európai Unió nem tagországi vagy nem társult országbeli jogalany részére történő hozzájárulása a hetedik keretprogram alatti költségvetés 2,0%-áról 0,7%-ra csökkent a Horizont 2020 keretprogram alatt. Hasonlóképpen, a teljes költségvetés, amelyet a Horizont 2020 projektek keretében együttműködő nemzetközi, nem társult partnerországokból származó jogalanyok fektettek be, 60 millió euróról évi 29 millió euróra csökkent.

A legtöbb nemzetközi együttműködés a Horizont 2020 projektekben való részvétel révén hajtják végre, de közös pályázati felhívások és nemzetközi partnerek által támogatott ikerintézményi együttműködési projektek útján is zajlik a kooperáció az ismeretek egymás közötti átadása és a szinergiák kihasználása céljából. Ezen kívül sok munkaprogram témája olyan többoldalú, programokon alapuló kezdeményezések megvalósításához járul hozzá, amelyek célja a Bizottság, a nemzeti, illetve a regionális finanszírozási ügynökségek részvételével kezelni a társadalmi kihívásokat.

Az Európai Unió 2012-ben tette közzé a kutatás és innováció terén folytatott nemzetközi együttműködést elősegítő stratégiáját. E stratégia támogatja az EU kutatási és innovációs kiválóságát, vonzerejét, valamint a gazdasága és ipara versenyképességét fokozó célkitűzéseket a globális társadalmi kihívások kezelése és az EU külpolitikáinak támogatása céljából. A stratégia építőeleme továbbá az uniós kutatási és innovációs politika prioritásai közé tartozó „Nyitottan a világra” elvnek is.

Elsődleges fontosságú, hogy ösztönözze és segítse az ipari országokat és a feltörekvő gazdaságokat olyan finanszírozási mechanizmusok létrehozásában, amelyek elősegítik a kutatóik részvételét a Horizont 2020 keretprogram akcióiban. Jelenleg több országban, köztük Dél-Koreában, Mexikóban, Kínában, Oroszországban, Japánban, Ausztráliában, Indiában, Brazília régióiban és Kanada Québec tartományában működnek mechanizmusok, illetve folytatódik a munka alkalmazási területük bővítése érdekében.

Néhány esetben a párbeszédek foglalkoztak a kutatási és innovációs finanszírozási programokhoz, valamint az erőforrásokhoz való kölcsönös hozzáféréssel és a jogalkotást megelőző kutatási és szabványosítási együttműködéssel. Például az Európai Unió és Kína között a 2015 júniusában tartott innovációs együttműködési párbeszéd alkalmával a felek megállapodtak abban, hogy kölcsönös hozzáférést biztosítanak saját kutatási és innovációs finanszírozási programjaikhoz egyenlő bánásmódon alapuló részvételi szabályok alapján, a résztvevők kellő időben történő és egyértelmű tájékoztatása és rendszeres adatcsere által.

A Bizottság a bevándorlási szabályok felülvizsgálatát is végrehajtja azzal a céllal, hogy hatékonyabban vonzza a tehetségeket az Európai Unióba. Különösen szem előtt tartja olyan magasan képzett vállalkozók támogatását, akiket érdekel az Európai Unióban történő vállalkozásalapítás.

Továbbá globális többoldalú fórumok különböző tematikus területeken olyan keretfeltételekkel foglalkoztak, mint például a kutatási adatokhoz és infrastruktúrákhoz történő nyitott hozzáférés a saját területükön. 2015-ben például a Belmonti Fórum, amelynek elnöki tisztét jelenleg a Bizottság tölti be, olyan alapelveket fogadott el a globális környezeti változások kutatásából származó adatokra vonatkozóan, amelyek szerint ezeknek megtalálhatóknak, hozzáférhetőknek, érthetőknek, jól kezelteknek, valamint megfelelően megőrzötteknek kell lenniük. Az ilyen nyitottsági politika lehetőséget nyújt a nemzetközileg együttműködő finanszírozási ügynökségek számára a kiválóság és a tudomány integritásának megerősítésére, valamint az innováció elősegítésére.

A többéves együttműködési ütemtervek részletesebb információkat tartalmaznak a minden országban vagy régióban érvényesülő keretfeltételekről, valamint a jövőbeli fejlesztésekre vonatkozó prioritásokról.

5. Fő többoldalú kezdeményezések és a nemzetközi szervezetekkel folyó munka a globális társadalmi kihívások kezelésére

A társadalmi kihívások növekvő terjedelme és összekapcsolhatósága minden eddiginél nagyobb nemzetközi együttműködést igényel a különböző tudományágak és ágazatok között, és programszerűbb együttműködésre szólít a közös kutatási és innovációs ütemtervekkel kapcsolatban.

Az egészségügyi kutatások és innovációk vonatkozásában a globális többoldalú kezdeményezések fontos eszközei a nemzetközi együttműködésnek. Például a fertőző betegségekre való felkészülés terén folytatott globális kutatási együttműködés (GloPID-R) összehozza a finanszírozási szervezeteket világszerte annak érdekében, hogy hatékony kutatói fellépést biztosítsanak a járványkitörés lehetőségét hordozó jelentős fertőző megbetegedések jelentkezése esetére. Amikor az első híradások megjelentek a Zika-járvány kitöréséről 2015 novemberében, a GloPID-R mozgósította tagjait a finanszírozási rések felismerése, a szinergiák ösztönzése és a kutatási beruházások optimalizálása érdekében a közegészségügyi szükségletek kielégítése céljából. Ezzel párhuzamosan a Bizottság felhívást indított kutatási hálózat létrehozására az egész latin-amerikai térségben a Zika-járvány kitörése elleni sürgős kutatás elősegítése, koordinálása és végrehajtása, valamint készültségi kutatási hálózat megalapozása érdekében esetleges, jövőben felmerülő súlyos fertőző fenyegetések ellen.

Az első Horizont 2020 munkaprogramok keretében a Bizottság közel 250 millió eurót fektetett olyan témákba, amelyek számos globális egészségügyi partnerség célkitűzéseihez közvetlenül hozzájárulnak. Becslések szerint ezek teljes, EK-n kívüli befektetési összege megközelíti a 850 millió eurót ugyanebben az időszakban, ami már jelentős globális hatással bír. Az EU 683 millió eurót biztosít a második Európai és Fejlődő Országok Klinikai Kísérletek Területén Létrejött Partnerségére (EDCTP) is, amelynek keretében 14 európai és 14 afrikai ország támogat olyan együttműködésen alapuló kutatást, amely meggyorsítja új vagy továbbfejlesztett beavatkozások klinikai fejlesztését a HIV/AIDS, a tuberkulózis, a malária és a Szaharától délre fekvő afrikai térségben elhanyagolt fertőző betegségek megelőzése, illetve kezelése érdekében.

Az éghajlatra és a környezetvédelemre vonatkozó kutatás és innováció tekintetében az első Horizont 2020 munkaprogramok számos olyan témát tartalmaztak, amelyek arra voltak hivatottak, hogy hozzájáruljanak a Belmonti Fórum és a Földmegfigyelési Csoport (GEO) keretében tett kötelezettségvállalások teljesítéséhez, és hogy tájékoztatást nyújtsanak az Éghajlat-változási Kormányközi Testületnek (IPCC). Sok esetben ezeket a nemzetközi tevékenységeket a Horizont 2020 keretprogram az ERA-NET rendszerek révén támogatja. A Horizont 2020 keretprogram ezen kérdésekre vonatkozó teljes költségvetése megközelíti a 200 millió eurót, az összes partner összbefektetését ezen kezdeményezések terén pedig ennek az összegnek a három-négyszeresére becsülik ugyanebben az időszakban. Fontos, hogy ezek hatékony megoldásokat tárjanak fel a globális környezeti változás kihívásaira, és hogy a földmegfigyelési forrásokat világszerte több területtel összekapcsolják, mint például a katasztrófákkal szembeni ellenálló képességgel és a fenntartható városi fejlődéssel.

A biogazdaság területén fokozott hangsúlyt fektetnek a fenntartható élelmiszer-biztonság terén megnyilvánuló nemzetközi együttműködésre. Ez tartalmazta a Kínával, a kelet-ázsiai országokkal és az Afrikával indított kezdeményezéseket, valamint a „kék növekedést”, amely támogatja az Atlanti-óceáni Kutatási Szövetség megvalósítását és a BLUEMED kezdeményezést, a Földközi-tenger tengerészeti célú kutatását és innovációját. Egy nemzetközi biogazdasági fórum is szervezés alatt áll globális kutatási és innovációs partnerek részvételével. Eddig több mint 180 millió euró értékű Horizont 2020 munkaprogramtéma támogatta ezeket a kezdeményezéseket, és e befektetés első eredményei mostanra már láthatók. Például új térképek készültek a tengerfenék jellemzőiről, amelyek fontosak a halászat számára a kedvező élőhelyek meghatározása céljából, továbbá a kritikus jelentőségű természeti élőhelyek megőrzése és a biztonságos hajózás érdekében.

A globális kutatási infrastruktúrák vezető tisztségviselőiből álló nemzetközi csoport a gyakorlati együttműködés további lehetőségeit fejlesztette ki és számos esettanulmányt indított a különböző kutatási infrastruktúra nemzetköziesítési folyamata legjobb gyakorlatainak felismerésére. A csoport közös alapok felismerésére is törekszik olyan nemzetközi szintű szakpolitikák kidolgozása érdekében, amelyek kutatási infrastruktúrák hozzáférésével, adatkezeléssel és kutatási infrastruktúrák innovációs lehetőségeivel kapcsolatosak.

Az EU kutatási és innovációs eredményei számos nemzetközi kötelezettségvállalás kidolgozásához és végrehajtásához járultak hozzá, úgymint az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezményéhez, a Biológiai Sokféleség Egyezményhez, a 2030-ig szóló fenntartható fejlődésre vonatkozó menetrendhez, a katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok csökkentésére vonatkozó Sendai Keretrendszerhez, a fenntartható városi fejlődésről szóló Habitat III konferenciához, számos környezetvédelmi megállapodáshoz és az Egészségügyi Világszervezet különböző állásfoglalásaihoz. A hetedik kutatási keretprogram-projekt több mint ezer kiadványa például hozzájárult az IPCC ötödik értékelő jelentéséhez, amely a benne foglalt adatokkal alapot szolgáltatott a Párizsban 2015-ben tartott ENSZ éghajlatváltozási konferencián zajló tárgyalásokhoz. Hasonlóképpen, olyan rendszerek és szolgáltatások, mint például a Bizottság által megvalósított Katasztrófakockázat-kezelési Tudásközpont és a Kopernikusz vészhelyzetkezelési szolgáltatás számos kötelezettségvállalás megvalósítását mozdította elő.

A Bizottság továbbra is aktív szerepet tölt be egy sor kutatási és innovációs politikával foglalkozó nemzetközi szervezetben, nevezetesen a különböző OECD-testületekben és a G7-ek vagy G20-ak találkozóin. Például 2015 októberében és 2016 májusában a Bizottság részt vett a G7 tudományért felelős minisztereinek találkozóin, ahol megállapodtak abban, hogy fokozzák a globális egészségügyi, a tengerek és óceánok jövőjéről szóló, a kutatási infrastruktúrák terén folytatott együttműködést, beleértve az innovációs, a nemekkel és a nyílt tudománnyal kapcsolatos együttműködést, valamint együttműködnek a tiszta energia terén az innovációs küldetéssel összefüggésben.

Számos ilyen nemzetközi fórum folyamatosan bővíti tagságát, ami döntő jelentőségű a sikere szempontjából. A GloPID-R például most 23 tagot számlál 16 országból, a Belmonti Fórum pedig jelenleg 21 finanszírozó ügynökséget és négy nemzetközi fórumot tartalmaz.

6. A tagállamokkal való partnerség erősítése

A Bizottság és a tagállamok közötti partnerség elmélyítése és megerősítése fontos szempontja a stratégiának.

A tagállamokkal való együttműködés számos fórumon keresztül történik. Nagyon gyakori eset, hogy mind a Bizottság, mind pedig számos tagország is globális, többoldalú kezdeményezésekben vesz részt. Az együttműködés másik példája, amikor az EU a tagállamok közös kutatási és innovációs programjain és felhívásain vesz részt, mint például az EUMSZ 185. cikke szerinti kezdeményezéseken. A földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA), amely az élelmiszer és a víz jelentette kihívások innovatív megoldásaira összpontosít, jó példája az EU és a tagállamok közötti partnerség erősítése érdekében, az EUMSZ 185. cikke értelmében végzett munkának. A Bizottság ösztönzi közös programozási kezdeményezések nemzetköziesítési tevékenységeinek erősítését is, beleértve a koordinációs és a támogatási fellépést is. A Bizottság és a tagállamok továbbá együttműködnek olyan tematikus platformok terén, mint például a stratégiai energiatechnológiai terv az egységes uniós stratégia biztosítása érdekében a nemzetközi partnerekkel szemben.