ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.3.2

Ebben az értelemben a szervezett gazdasági és társadalmi érdekek döntő szerepet játszhatnak és kell is játszaniuk a mediterrán térség társadalmi-gazdasági fejlődésében. Az Európai Bizottságnak – az UfM-mel együttműködve – a magánszektorbeli érdekelt feleket is be kellene vonnia a közleményre irányuló konzultációba, mert ezzel garantálható, hogy jelentős mértékben hozzájárulnak a vonatkozó programok és tevékenységek megtervezéséhez és ezáltal hatékonyabban vesznek részt a végrehajtásukban is. A halászatot illetően olyan intézkedések elfogadására lenne szükség, amelyek az által erősítik meg a közös irányítási rendszereket, hogy hatékony módon bevonják az érintett feleket a döntéshozatali folyamatba.
1.2.

Az EGSZB mindig is kifejezetten támogatta a gazdasági és monetáris uniót (GMU), és határozottan érvelt elmélyítése és kiteljesítése mellett. Most ugyanígy vélekedik, és azt sürgeti, hogy a tőkepiaci uniót is hasonlóan vigyük előre. A bankunióval együtt a tőkepiaci uniónak egy pénzügyi unióról kell gondoskodnia, és többek között ennek megvalósítása kell, hogy garantálja majd a GMU létrehozását, mivel a pénzügyi unió a GMU egyik alapeleme. A tőkepiaci unió megvalósításának első szakaszait már teljesítettük, és a bankunió terén is számos lépés történt az első és második pillér kiépítése, illetve a harmadik pillérre vonatkozó javaslatok révén. Most az a fontos, hogy mindkét területen folytassuk a munkát, és mielőbb teljesítsük a végső célkitűzéseket.
4.2.2.

Ehhez hasonlóan az „open source” elvét is be kell vezetni az állami kutatás hátrányos helyzetbe hozása nélkül. A tudományos kutatást gyakran állami intézmények finanszírozzák, a cikkeiket pedig a szaklapokban való publikálás előtt szakmai vizsgálatnak („peer review”) kell alávetni, amely során igen kritikusan ítélik meg a kutatók munkáit. Ezekhez a szaklapokhoz az egyetemi kutatóközpontokban digitális, globalizált hálózatokon, pl. az ún. „web of science”-en keresztül lehet hozzáférni. A hozzáférés biztosítása súlyos összegekbe kerül az egyetemeknek, miközben arra lenne szükség, hogy elfogadható áron jussanak hozzá ezekhez a tartalmakhoz. Az is fontos lenne, hogy az egyetemeknek ne kelljen ismét fizetniük, ha diákjaikat abban az előnyben kívánják részesíteni, hogy tanulmányozhassák a korábbi kutatási eredményeket. A közpénzek e kétszeres felhasználása nem hatékony és ellentétes az igazságosság és a méltányosság elveivel.
3.11.

Az EGSZB úgy véli, hogy a nemek közötti teljes körű egyenlőség a társadalmi fenntarthatóság egyik alapja, ugyanakkor megjegyzi, hogy amint az az Eurostat adataiból és sok más rendelkezésre álló mutatóból is kiderül, az e területen fennálló egyenlőtlenségek továbbra is elfogadhatatlanok, és nemcsak az egyenlő bánásmód Szerződésekben megfogalmazott elvének megsértését jelentik, hanem komoly akadályt jelentenek az Unió teljes gazdasági fejlődése előtt is. Ezért üdvözli az e téren a közelmúltban beindított kezdeményezéseket, kezdve a munka és a magánélet egyensúlyának előmozdítását célzó európai bizottsági intézkedéscsomaggal, és azt ajánlja, hogy a szociális partnerek minden szinten vezessenek be inkluzív kollektív tárgyalásokat, és mérlegeljenek új intézkedéseket (többek között az európai szociális partnerek következő munkaprogramja részeként) a nemi alapú bérkülönbségek megszüntetése, az anyaság egyértelmű és megfelelő eszközökkel való megóvása és annak érdekében, hogy a nemek közötti egyenlőség hatékony érvényesülésének feltételei megteremtődjenek a munka világában. Az EGSZB javasolja továbbá valamennyi szintű intézménynek, a szociális partnereknek és a civil társadalomnak, hogy a társadalom minden területén összehangolt módon lépjenek fel a férfiak és a nők közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében.
2.7.

A hatékonysághoz és a kölcsönös felelősséghez mindkét fél által teljes mértékben vállalt, jelentős mértékű hosszú távú emberi és pénzügyi erőforrások szükségesek. Az EGSZB szerint a civil társadalom ebbe a folyamatba való bevonása kezdetben egy önkéntes csatlakozáson alapuló platformból kiindulva történhet, amely elősegítheti a fejlődési folyamatot. A nem állami szereplőket és a helyi önkormányzatokat sürgősen teljes mértékben be kell vonni a folyamat minden lépésébe, a nyomon követést és az értékelést is beleértve. Ezek nemcsak új lendületet adhatnak az afrikai fejlődésnek, hanem meg is erősíthetik az EU külső tevékenységének legitimitását, és csökkenthetik az euroszkepticizmust Európában. Az erre vonatkozó közös jövőképnek tartalmaznia kell a részvételi demokráciát, a pluralizmust és az alapvető szabadságokat, azaz – egy szóval összefoglalva ezeket a fogalmakat – a jogállamiság tiszteletben tartását.
2.1.

Az online platformok az információs társadalommal összefüggő szolgáltatásokat nyújtanak és közvetítő szerepet töltenek be egy adott digitális ökoszisztémában. Szereplők széles körét ölelik fel, akik számos gazdasági tevékenységben részt vesznek az elektronikus kereskedelem, a kommunikációs eszközök, a keresőmotorok, az együttműködésre épülő gazdaság, a nonprofit tevékenységek, a kulturális tartalmak terjesztése vagy a közösségi hálók terén. Nem vonatkozik rájuk egyértelmű és pontos meghatározás, mivel állandóan változó jellegük miatt nehéz őket definiálni. Jelenleg is fontos szerepet töltenek be a belső piacon, és ez csak növekedni fog a jövőben.
3.4.

A vállalkozásoknak minden eddiginél jobban kell alkalmazkodniuk, sok esetben akár radikálisan is. Gyorsan meg kell ragadniuk az új technológiák nyújtotta lehetőségeket és a hatékonyabb termelékenység és az innovációk szolgálatába kell őket állítaniuk, hogy sikerrel járjanak az egyre nagyobb verseny uralta piacokon. A – lehetőleg egy nemzetközi értéklánc középpontjába történő – megfelelő pozicionálás számos cég számára rendkívül fontos. A kkv-knak módjában áll, és törekedniük is kell arra, hogy fontos, innovatív szerepet töltsenek be ezekben a láncokban, amelyek elsősorban a szükséges erőforrásokkal és hálózatokkal rendelkező nagyvállalatok köré épülnek.
Az EGSZB – ahogy azt már az INT/828. sz. véleményében is javasolta – a kiberbiztonsági jogszabály kiegészítése érdekében kulcsfontosságúnak tartja, hogy mielőbb elinduljon a digitális oktatásra és képzésre irányuló nagyszabású európai program, amely minden polgár számára garantálja az ahhoz szükséges eszközöket, hogy minél jobban szembe tudjanak nézni az átállással. Bár az EGSZB tudatában van az e téren meglévő tagállami hatásköröknek, üdvözölné, ha egy ilyen program az iskolákból indulna el, növelné a tanárok ismereteit, hozzáigazítaná a tanulmányi és módszertani programokat a digitális technológiákhoz (beleértve az e-tanulást is), és valamennyi tanuló számára jó minőségű oktatást biztosítana. Egy ilyen program természetszerűleg kiterjedne az egész életen át tartó tanulás lehetőségeinek biztosítására is, amelynek célja valamennyi munkavállaló készségeinek kiigazítása és aktualizálása ( 12 )
4.2.1.3.

A javaslat hatálya alá tehát vélhetően nemcsak a jogi személyekkel („legal persons”) kapcsolatos adatok tartoznak (amelyek – ellentétben azzal, amit az EGSZB már többször is szorgalmazott, illetve bizonyos nemzeti jogrendszerektől is eltérően – nem részesülnek ugyanolyan védelemben, mint a természetes személyek esetében), hanem az „anonim” személyes adatok is, amelyekre csak az általános adatvédelmi rendelet (26) preambulumbekezdése utal.
5.5.2.

2 -egyenérték (GtCO 2 e) csökkentést jelenthetnek 2020-ig és 26,8 GtCO 2 e csökkentést 2050-ig. Azon több mint 680 millió főt képviselő 7 494 város és helyi önkormányzat együttes hatása, amely tagja a Polgármesterek Globális Éghajlat- és Energiapolitikai Szövetsége (Global Covenant of Mayors for Climate and Energy) nevű szervezetnek, együttesen évente 1,3 GtCO 2 e csökkentést eredményezhet 2030-ra a szokásos kibocsátáshoz képest, és ezzel összesen 15,64 GtCO 2 e halmozott csökkentést érhet el 2010 és 2030 között 86 ország 804 millió főt képviselő, több mint 1 000 helyi és regionális önkormányzata jelentette be kibocsátáscsökkentési célkitűzéseit a szén-dioxiddal kapcsolatos Éghajlat-változási Nyilvántartásban (carbonn Climate Registry), amelyek – megvalósításuk esetén – az 1990-es mértékhez képest 5,6 gigatonna CO-egyenérték (GtCOe) csökkentést jelenthetnek 2020-ig és 26,8 GtCOe csökkentést 2050-ig. Azon több mint 680 millió főt képviselő 7 494 város és helyi önkormányzat együttes hatása, amely tagja a Polgármesterek Globális Éghajlat- és Energiapolitikai Szövetsége (Global Covenant of Mayors for Climate and Energy) nevű szervezetnek, együttesen évente 1,3 GtCOe csökkentést eredményezhet 2030-ra a szokásos kibocsátáshoz képest, és ezzel összesen 15,64 GtCOe halmozott csökkentést érhet el 2010 és 2030 között ( 14 )
3.10.

A nemzeti és az európai felügyeletek hatásköreiben meg kell keresni a megfelelő egyensúlyt,. A legfontosabb cél az, hogy a határokon átnyúló műveletek számára a lehető legjobb körülményeket biztosítsák, és az ezeket akadályozó tényezőket hárítsák el. Más esetekben pedig meg kell vizsgálni, hogy a felügyelet nem maradhat-e helyi szinten. Ez különösen fontos most, a tőkepiaci unió kiépítésének szakaszában és a piaci szereplők – mindenekelőtt a kisebbek – diverzitására való tekintettel is. Lehetőség szerint mérlegelni kell az arányosság és a szubszidiaritás elvét is. Ez a helyi ügyletekre is érvényes, amelyek esetében a nemzeti felügyeletek piacközelibb helyzetben vannak. A szabályozási arbitrázst, a felügyelet átfedéseket, a különleges nemzeti szabályokat és a túlszabályozást („goldplating”) minimálisra kell csökkenteni, különösen akkor, ha gátolják vagy súlyosan akadályozzák a tőkepiaci unió megvalósítását.
3.1.5.

Az EGSZB megismétli, hogy az átalakító jellegű beruházások mellett az igazságos átállást célzó intézkedésekbe is be kell ruházni, különösen az energia- és gyártási ágazatokban. Ezeknek a beruházásoknak, melyek finanszírozásához megfelelő keretet kellene biztosítani, az olyan régiókból érkező munkavállalókat is támogatniuk kellene, amelyek magas szén-dioxid-kibocsátásúról alacsony kibocsátású ágazatokra állnak át. Itt megfelelő irányításra van szükség ahhoz, hogy hozzájárulhassanak az olyan célok eléréséhez, mint a tisztességes munka mindenki számára, társadalmi befogadás és a szegénység felszámolása.
6.3.

A kkv-közgyűlést „a kkv-k általános közgyűléseként” népszerűsítik, és az EGSZB teljes mértékben egyetért azzal az elképzeléssel, hogy legyen egy fórum, ahol a kkv-k találkozhatnak, azonosíthatják a sürgető problémákat, és megoldásokat kereshetnek. A kkv-közgyűlés hatékonyabb szintre való továbbfejlesztése és vita- és döntéshozatali platformként betöltött szerepének megerősítése érdekében az EGSZB nyomatékosan ajánlja a következőket: — a kkv-szervezeteket szorosabban vonják be a közgyűlés éves előkészítésébe és nyomon követésébe, és kapjanak tényleges tanácsadói szerepet, — a közgyűlés ülésein biztosítsanak több elemző jellegű anyagot, amely semleges kutatók – elsősorban felsőoktatási intézmények – által ismertetett fontos tényeket, tendenciákat, elvárásokat tartalmaz, — mielőbb vezessék be a hasonló léptékű fórumok bevált gyakorlatait, és végezzék el az ezekkel való sikeres összehasonlító elemzést (27), — vezessenek be átlátható és inkluzív eljárást a részvételi felhívások tekintetében, amely garantálja a valamennyi tagállamot képviselő vállalkozókból, kkv-szervezetekből, közvetítőkből, felsőoktatási intézményekből és kutatóintézetekből, valamint politikai döntéshozókból álló megfelelő összetételt (28), — szülessenek kézzelfogható eredmények a közgyűlés tanácskozásai és munkája nyomán – például elvihető anyagok, a tennivalókat tartalmazó listák stb. Minden évben jelentést kellene készíteni arról, hogy hogyan hajtották végre az előző évi döntéseket, és ezt elérhetővé kell tenni, — a program és a közgyűlés alatt megtárgyalandó kérdések körének eldöntésekor konzultáljanak a kkv-kkal és képviselőikkel.
1.7.

Az állami beruházásokra összpontosító fiskális ösztönzés rövid távon erősítené a keresletet, de emellett hosszú távon bővítené a növekedési potenciált is, megoldást nyújtva ezzel az államadósság fenntarthatóságának kérdésére. Ezen állami beruházásoknak nemcsak az infrastruktúrára kell irányulniuk, hanem az oktatásra és a képzési politikákra is („társadalmi beruházás”), a nemrégiben kihirdetett szociális jogok európai pillére egyes elveinek végrehajtását is segítve ezzel.
2.21.

Az elfogadott tárgyalási irányelvek célja egy állandó bíróság létrehozása olyan független bírákkal, akik képesek tartósan érvényes, kiszámítható és következetes döntéseket hozni a beruházók és államok közötti beruházási vitákra vonatkozóan, kétoldalú vagy többoldalú megállapodások alapján, ha mindkét (vagy legalább két) fél abban egyezett meg, hogy ezeket a megállapodásokat a bíróság joghatósága alá helyezi. Egy fellebbviteli bíróság létrehozását is kilátásba helyezték. Általánosságban a bíróságnak költséghatékony, átlátható és hatékony módon kell működnie, ideértve a bírák kinevezését is. Emellett a bíróságnak lehetővé kell tennie a harmadik felek beavatkozását is (ideértve például az érdekelt környezetvédelmi vagy munkaügyi szervezeteket is).
3.7

Mivel az Európai Bizottság által a kivállalkozásokra vonatkozóan javasolt új héarendszer hatásában támogatja a kisvállalkozásokat azáltal, hogy lehetővé teszi számukra az egységes piac által kínált lehetőségek kiaknázását, az EGSZB úgy véli, hogy a 284. cikk (1) bekezdésében és a 284. cikk (2) bekezdésének a) pontjában javasolt felső határértékeknek nagyobb mértékben kellene korrelálniuk a 280a. cikk (1) bekezdésében meghatározott árbevétel volumenével. Más szóval, az Európai Bizottság javaslata 85 000 euróban állapítja meg azt az éves árbevételt, amely alatt a mikrovállalkozások részesülhetnek a javasolt irányelvben meghatározott mentességekben. A határon átnyúló értékesítések volumenének felső határa 100 000 euró, ami azt jelenti, hogy a javasolt rendszer inkább a mikrovállalkozásokra vonatkozik. Az EGSZB úgy véli, hogy a felső határértékeket úgy kellene megállapítani, hogy ez az új rendszer a kkv-kat is lefedje. Az is kívánatos lenne továbbá, hogy a kkv-knak szánt intézkedések a szociális gazdaság vállalkozásaira is kiterjedjenek, különösen amikor azok szociális vagy oktatási segítségnyújtási szolgáltatásokat kínálnak. Az EGSZB emellett úgy véli, hogy további intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy a kkv-k is élvezhessék az adminisztratív terhek csökkentésének előnyeit, mely az Európai Bizottság által javasolt rendszer szerint kizárólag a mikrovállalkozásokra vonatkozik.
5.4.

Egy átmeneti időszakban (2025-ig) a bizonyos küszöbérték alatti kipufogógáz-kibocsátású könnyű haszongépjárműveket is „tiszta üzemű járműveknek” tekintik; ezeket azonban csak 0,5 értékű súlyozó tényezővel veszik figyelembe. A küszöbérték 40 CO 2 g /km a kisteherautók és 25 CO 2 g /km az utasszállító kisbuszok esetén, amit jelenleg csupán a hálózatról tölthető hibrid elektromos járművek képesek elérni. Ezeket a küszöbértékeket a könnyűgépjárművekre vonatkozó, világszinten harmonizált új vizsgálati eljárás (WLTP) bevezetésekor, azaz még jóval 2025 előtt módosítani fogják. Emiatt az átmeneti időszak két szakaszra oszlik. A változtatás következményeit az érdekelt felek az irányelvben szereplő információk alapján nem tudják előre felbecsülni. E bizonytalanság miatt az EGSZB kétli, hogy a 2025-ig tartó átmeneti időszak valóban segít majd áthidalni a technológiai szakadékot addig, ameddig a nulla kipufogógáz-kibocsátás széles körben elérhető nem lesz, és úgy véli, hogy ez inkább csak irritálja majd a közbeszerzési döntéshozókat. Emiatt a beszerzéseket esetleg sokkal későbbre halasztják, vagy előrehozzák és régi technológiával üzemelő járműveket vesznek, ami pedig akadályozná az esetlegesen a nulla kibocsátású technológiába irányuló jövőbeli beruházásokat.
1.10

Az EGSZB emellett azt is nehezen érthetőnek tartja, hogy miért maradt változatlan az irányelv 4. cikkében szereplő úgynevezett „kabotázsra vonatkozó mentesség”. Közlekedéspolitikai szempontból az EGSZB ezen a ponton először is a nemzetközi közúti árufuvarozásban a piacra jutást érintő, jelenleg függőben lévő javaslatokra utal a kabotázs tekintetében, valamint a piacra jutásról és a versenyről folyó jelenlegi vitára, a szociális szempontokat is ideértve. Az EGSZB emellett rámutat arra az általános elvre is, melynek értelmében a szolgáltatók a székhelyüket jelentő országon kívüli országban csak ideiglenes jelleggel nyújthatnak szolgáltatásokat. Az EGSZB véleménye szerint semmi sem akadályoz meg egy olyan rendelkezést, amely előírja, hogy a kombinált szállítási műveletek keretén belüli közúti árufuvarozási szakaszok különálló szállítási műveleteket jelentenek, kivéve akkor, ha a teljes szállítási műveletet egy teherautóval vagy egy járműszerelvénnyel végzik el, ideértve a vontatót is, és hogy az 1072/2009/EK rendelet valamennyi műveletre vonatkozik. Az irányelv 4. cikkét ennek megfelelően kell módosítani.
4.5.

Az EGSZB szeretné felhívni a figyelmet arra, hogy az Európai Bizottságnak – amellett, hogy az új technológiákra, például az elektromos járművekre összpontosít – azt is tekintetbe kell vennie, hogy a meglévő gépjárműállományban is nagy fejlesztési lehetőségek rejlenek. Ha például fosszilis energiahordozóktól mentes üzemanyagok hozzáadásának köszönhetően 1 grammos CO 2 -kibocsátáscsökkentést érünk el a teljes gépjárműállomány tekintetében, az ugyanolyan hatékony, mint a 20 grammos csökkentés az új gépjárműállomány vonatkozásában (VDA-jelentés).
2.3.

Az európai energiahálózatokba történő beruházások értéke 2030-ig eléri a 180 milliárd eurót, és ezek a megvalósításukat követően várhatóan évente 40 és 70 milliárd euro közötti megtakarítást eredményeznek, köszönhetően az így elkerülhető termelési költségeknek és a versenyképesebb nagykereskedelmi gázáraknak, amelyek csökkentik az energiarendszer átalakításának költségeit. A közös érdekű projekteket tartalmazó harmadik listában, amelyet még el kell fogadnia az Európai Parlamentnek is, 173 ilyen projektet határoztak meg, amelyek hozzájárulnak a 2020-ig és 2030-ig elérendő, az energiahálózatok összekapcsolására irányuló célkitűzések megvalósításához. A lista ambiciózus jellege és a már meglévő támogatási intézkedések ellenére úgy a projektekben rejlő műszaki nehézségek, mint a politikai és adminisztratív szempontok, valamint a társadalmi elutasítás következtében a közös érdekű projektek harmadik, 2017-ben végzett felülvizsgálatában szereplő 173 projektnek 2020-ra kevesebb mint 30 %-át fejezik be. Ehhez a késedelemhez még az is hozzájárult, hogy a TEN-E szabályainak nemzeti szinten történő alkalmazása még nem zajlott le.
2.33.

Az EGSZB úgy véli, hogy a stratégiai jelentőségű kulcsfontosságú alaptechnológiákra is kiterjedő befektetésátvilágítás összhangban van a WTO szabályaival. Az EU végrehajtotta a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodást (Agreement on Subsidies and Countervailing Measures – ASCM). Ily módon lehetőség van a közvetlen külföldi befektetések elutasítására abban az esetben, ha azok alapvető biztonsági érdekeket érintenek. Az EGSZB véleménye szerint alapvető biztonsági érdekek akkor érintettek, ha egy társadalom értékeinek megőrzése forog kockán. A közvetlen külföldi befektetések szélesebb körű korlátozására akkor van lehetőség, ha a befektető valamely kormány ellenőrzése alatt vagy ahhoz közel áll.
6.2.

A műszaki kiforrottságot is figyelembe kell venni. A hidrogén például a legtöbb piacon még a korai tesztelés fázisában van, akárcsak a hosszabb útszakaszokon – például TEN-T folyosókon – közlekedő nehézgépjárművek elektromos akkumulátorral történő meghajtása is. Az ilyen járművek akkumulátorainak feltöltése középtávon valószínűleg nemigen lesz megoldható. Több tagállamban folynak kísérletek nehéz tehergépjárművek felsővezeték vagy az útfelületbe mélyesztett sínek útján történő elektromos hajtásával is (e-autópályák stb.). A cselekvési terv erre az infrastruktúrára egyáltalán nem tér ki, miközben ezt napjainkban már technológiailag kiforrottabbnak kell tekintenünk, mint a hidrogén-üzemanyagokat.
1.3.

Az EGSZB üdvözli, hogy a kkv-k várhatóan az irányelv és a rendelet fő kedvezményezettjei között lesznek. Az ő szempontjukból arányosabb és megfelelőbb prudenciális keret elő fogja segíteni az üzleti tevékenység feltételeinek javítását, a belépés akadályai pedig csökkenni fognak. Ez különösen igaz a tőkekövetelményekre és az adminisztratív terhekre. Az EGSZB rámutat arra, hogy ezek a szabályok új impulzusokat adhatnak azoknak az innovatív vállalkozásoknak, amelyek digitális eszközökkel igyekeznek növekedést elérni. Ez magában foglalja az olyan kkv-k finanszírozáshoz jutásának megkönnyítését is, amelyek maguk nem bankok vagy befektetési vállalkozások. Ugyanakkor egy megfelelő prudenciális keret abban is segíthetne, hogy felszabadítja az improduktív szabályozási eljárások miatt lekötött tőkét, és lehetővé teszi a kis befektetési vállalkozások számára, hogy jobb szolgáltatásokat nyújtsanak az ügyfeleiknek, köztük a többi kkv-nak. Így a befektetési vállalkozások számára is lehetővé válna, hogy az EU egész területén közvetítőként lépjenek fel a megtakarítók befektetéseinek mobilizálása terén, és ezáltal megkönnyítsék az európai vállalkozások bankszektoron kívüli alternatív finanszírozási forrásokhoz való hozzáférését.
3.5.1.

Az EGSZB szerint – ahogy arra tavalyi véleményében is rámutatott – az energiabiztonság továbbra is az energiaunió kritikus célkitűzése. Ennek legfontosabb, megőrzendő tényezői az energiahatékony gazdaság és a fenntartható és megbízható helyi energiatermelési, -átviteli és -tárolási infrastruktúra, a jól működő energiapiacok és az olyan kereskedelmi kapcsolatok, amelyek teljesen összhangban vannak az uniós vívmányokkal. Jobban meg kell határozni az energiabiztonsági célkitűzést, és ebben az energiaimport és a belföldi termelés szempontjain kívül a teljes energiarendszer fokozott ellenálló képességét, a társadalmi innovációt, a magatartás megváltoztatását és a kiberbiztonságot is figyelembe kell venni.
2.3.

Az Euratom-Szerződés 7. cikkével összhangban a jelenlegi (a 2014–2018-as időszakra vonatkozó) Euratom-program ötéves időszakra szól. A javaslat célja, hogy a program 2019–2020-ban is zökkenőmentesen folytatódjon. Ez a megközelítés a „Horizont 2020” időrendjéhez is jobban illeszkedik. Ez annál is inkább fontos, mivel az Euratom-programok és a „Horizont 2020” egymást kölcsönösen erősítő célkitűzéseket mozdítanak elő.
1.4.

Annak érdekében, hogy ez lehetséges legyen, párhuzamosan kell folytatni a pénzügyi szektor fizetőképességi és likviditási kockázatainak megosztására és csökkentésére irányuló erőfeszítéseket. Ezzel kapcsolatban az EGSZB megerősíti korábbi álláspontját, amelyet az európai betétbiztosítási rendszerre vonatkozó javaslatokról szóló véleményében is kifejtett. A terület egyéb problémái mellett a nemteljesítő hitelek kérdésének továbbra is egyértelműen kiemelt helyet kell kapnia a napirendben, különösen most, amikor ismét növekszik a gazdaság.
Ezenkívül és az Európai Parlament által készített, „ The Legal and Political Context for setting a European Identity Document ” (Az európai személyazonosító okmány létrehozásának jogi és politikai kontextusa) című tanulmányhoz hasonlóan az EGSZB örömmel venné, ha az Európai Bizottság megvizsgálná egy olyan európai személyazonosító igazolvány létrehozásának lehetőségét, amely lehetővé tenné az európai polgárok számára, hogy kizárólag ezen az igazolványon keresztül gyakorolják szavazati jogaikat; igaz, ehhez más jogalapot kellett volna választania.
2.1.

A szervezett bűnözői csoportok, beleértve a terroristákat is, nem csak egyetlen tagállamban működnek, és eszközeik, beleértve a bankszámlákat is, általában több uniós tagországban vannak megosztva, sőt, az Unión kívül is megtalálhatóak. Ezek a szervezett bűnözői csoportok modern technológiákat alkalmaznak, ami lehetővé teszi számukra, hogy akár néhány óra alatt mozgassanak meg pénzösszegeket egyik bankszámláról a másikra, vagy egyik pénznemből egy másikba.