1.Bevezetés

Európa számára komoly kihívást jelent polgárai kitettsége a nagyléptékű félretájékoztatásnak, ideértve a félrevezető vagy egyenesen hamis információkat.

Nyitott, demokratikus társadalmaink olyan nyilvános eszmecseréken alapulnak, amelyek lehetővé teszik a tájékozott polgárok számára, hogy akaratukat szabadon és tisztességes politikai folyamatok révén fejezhessék ki. A média hagyományosan kulcsszerepet játszik az állami hatóságok elszámoltatásában és azon információk nyújtásában, amelyek lehetővé teszik a polgárok számára, hogy kialakítsák saját véleményüket a társadalmi kérdésekről, valamint aktívan és hatékonyan részt vegyenek a demokratikus társadalomban. Európában a hagyományos médiának számos szabályt kell tiszteletben tartania a pártatlanság, a pluralizmus, a kulturális sokszínűség, a káros tartalmak, a reklámok és a szponzorált tartalmak tekintetében. A szabad és független média megléte a demokrácia alapja az Európai Unióban.

Mára az internet amellett, hogy nagy mértékben növelte a polgárok rendelkezésére álló hírek mennyiségét és sokféleségét, egyúttal gyökeresen megváltoztatta a polgárok hírekhez való hozzáférésének és viszonyulásának a módját. Napjainkban különösen a fiatalabb felhasználók fő információforrása az online média. A különböző minőségi információk könnyű hozzáférhetőségének egyik potenciális előnye, hogy fokozza a demokratikus folyamatokban való részvétel lehetőségét, és inkluzívabbá teszi azokat.

Az új technológiák azonban – különösen a közösségi médián keresztül – felhasználhatók a félrevezető információk precedens nélküli nagyságrendű, gyorsaságú és célzottságú terjesztésére is, és ily módon személyre szabott információs köröket hoznak létre, továbbá a dezinformációs kampányok erőteljes visszhangkamráivá válnak.

A félretájékoztatás csorbítja az intézményekbe, valamint a digitális és a hagyományos médiába vetett bizalmat, és aláássa demokráciáinkat azáltal, hogy akadályozza a polgárokat abban, hogy megalapozott döntéseket hozzanak. A félretájékoztatás emellett gyakran szolgálja a radikális és szélsőséges eszméket és tevékenységeket. Hátrányosan befolyásolja emellett a véleménynyilvánítás szabadságát, az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: Charta) foglalt egyik alapvető jogot. A véleménynyilvánítás szabadsága magában foglalja a tömegtájékoztatás szabadságának és sokszínűségének tiszteletben tartását, a véleményalkotás szabadságát, valamint az információk és eszmék megismerésének és közlésének szabadságát „anélkül, hogy ebbe hatósági szerv beavatkozhatna, továbbá országhatárokra való tekintet nélkül”.

Az állami szereplőknek a véleménynyilvánítás szabadságával és a médiaszabadsággal kapcsolatos elsődleges kötelezettsége, hogy tartózkodjanak a beavatkozástól és a cenzúrától, valamint hogy kedvező környezetet biztosítsanak az inkluzív és plurális nyilvános eszmecserék számára. A legális tartalmakat, még ha vélhetően ártalmasak is, általában a véleménynyilvánítás szabadsága védi, ezért azokat máshogy kell kezelni, mint az illegális tartalmakat, amelyek esetében akár az eltávolítás is indokolt lehet. Ahogy az Emberi Jogok Európai Bírósága is megállapította, ez különösen fontos a választások tekintetében.

A tömegeket célzó online dezinformációs kampányokat belföldi és külföldi szereplők egyaránt széles körben használják bizalmatlanság és társadalmi feszültségek gerjesztésére, ami komoly következményekkel jár biztonságunk tekintetében. Ezen túlmenően a harmadik országok által végzett dezinformációs kampányok – különösen a kibertámadásokkal együtt – olyan hibrid fenyegetések részét képezhetik, amelyek veszélyeztetik a belső biztonságot, ideértve a választási folyamatokat is. Oroszország katonai doktrínájának például kifejezetten részét képezi az informatikai hadviselés.

A félrevezető információk terjedése a közvélemény manipulálása által a politikai döntéshozatali folyamatokra is hatással van. Belföldi és külföldi szereplők esetében is előfordulhat, hogy félrevezető információkat terjesztenek annak érdekében, hogy manipulálják a szakpolitikai döntéseket, valamint a társadalmi vitákat és viselkedést olyan területeken, mint például az éghajlatváltozás, a migráció, a közbiztonság, az egészségügy és a pénzügyek. A félretájékoztatás csorbíthatja emellett a tudományba és az empirikus bizonyítékokba vetett bizalmat is.

2014-ben a Világgazdasági Fórum megállapította, hogy a modern társadalmak tíz legkiemelkedőbb trendje közé tartozik az online álhírek gyors terjedése . 2016-ban az uniós felhasználók 57 %-a a közösségi média hírgyűjtő portáljain és a keresőmotorokon keresztül olvasott online híreket . Ami a fiatalokat illeti, a 18–24 évesek egyharmada arról számolt be, hogy számukra a közösségi média a hírek fő forrása . Az európaiak 80 %-a havonta többször találkozott megítélésük szerint hamis vagy félrevezető információkkal. A válaszadók 85 %-a véli úgy, hogy ez a jelenség problémát jelent az országukban .

A tartalmakat terjesztő online platformok – különösen a közösségi média, a videomegosztó szolgáltatások és a keresőmotorok – kulcsszerepet játszanak a félrevezető információk online terjesztésében és felnagyításában. Ezek a platformok eddig nem tettek arányos lépéseket az említett jelenség ellen, és nem kezelték megfelelően a platform-infrastruktúrák manipulatív használata, valamint a félretájékoztatás miatt felmerülő kihívásokat. Némelyikük tett bizonyos korlátozott kezdeményezéseket az online félretájékoztatás terjedésének orvoslására, de csak kevés országban, és sok felhasználót kihagytak. Továbbá komoly kétségek merülnek fel azzal kapcsolatban, hogy a platformok megfelelően védik-e felhasználóikat a személyes adataik harmadik felek által történő jogosulatlan felhasználása ellen, amint ez a Facebook / Cambridge Analytica körüli, az adatvédelmi hatóságok által jelenleg vizsgált közelmúltbeli eseményekből is kiderül, amelyek során a közösségi oldal uniós felhasználói millióinak személyes adatait szerezték meg és használták fel választási kontextusban.

A félretájékoztatás térhódítása és a fenyegetés súlyossága egyre növekvő tudatosságot és aggodalmat váltott ki a civil társadalomban mind az uniós tagállamokban, mind pedig nemzetközi szinten. 2015 márciusában az Európai Tanács felkérte a főképviselőt, hogy dolgozzon ki cselekvési tervet Oroszország folyamatban lévő dezinformációs kampányainak kezelésére, ami a terveknek megfelelően 2015 szeptembere óta operatív keleti stratégiai kommunikációval foglalkozó munkacsoport (East StratCom Task Force) létrehozását eredményezte. 2017 júniusában az Európai Parlament felhívta a Bizottságot, „hogy készítsen mélyreható elemzést a jelenlegi helyzetről és a jogi keretről az álhírek tekintetében, valamint hogy ellenőrizze a jogalkotáson alapuló beavatkozás lehetőségét a valótlan tartalmak terjesztésének és terjedésének a visszaszorítása érdekében”. 2018 márciusában az Európai Tanács kijelentette: „A közösségi hálózatok és a digitális platformok tekintetében garantálni kell az átlátható gyakorlatokat, valamint az állampolgárok magánéletének és személyes adatainak a teljes körű védelmét.” A nemzetközi szervezetek által kijelölt különleges előadók 2017-ben elfogadták a Joint Declaration on Freedom of Expression and "Fake News", Disinformation and Propaganda (Együttes nyilatkozat a véleménynyilvánítás szabadságáról, a félretájékoztatásról és a propagandáról) című dokumentumot, amely koncentráltan tárgyalja a nemzetközi emberi jogi normák e jelenségre történő alkalmazását.

Számos tagállam jelenleg vizsgálja azon lehetséges intézkedéseket, amelyek segítségével meg lehet védeni a választási folyamatok integritását az online álhírektől, és biztosítható az online politikai reklámok átláthatósága.

Egyértelmű azonban, hogy bár a választási folyamatok védelme elsősorban a tagállamok hatáskörébe tartozik, az online félretájékoztatás határokon átnyúló dimenziója európai megközelítést tesz szükségessé a hatékony és összehangolt fellépés biztosítása, valamint az EU, annak polgárai, politikái és intézményei védelme érdekében.

E közlemény kidolgozására a polgárokkal és az érdekeltekkel folytatott széles körű konzultációk figyelembevételével került sor. A Bizottság 2017 végén magas szintű szakértői csoportot hozott létre az üggyel kapcsolatos tanácsadás biztosítása érdekében. A szakértői csoport 2018. március 12-én terjesztette elő jelentését. A Bizottság széles körű nyilvános konzultációs folyamatot indított el, amely a 2 986 választ kapott online kérdőívekből, az érdekelt felekkel folytatott strukturált párbeszédekből, valamint egy, mind a 28 tagállamra kiterjedő Eurobarométer közvélemény-kutatásból áll.

Ez a közlemény ismerteti a Bizottság véleményét az online félretájékoztatással kapcsolatos kihívásokról. Felvázolja azokat a legfontosabb alapelveket és célkitűzéseket, amelyek iránymutatásul szolgálnak a félretájékoztatással kapcsolatos lakossági tudatosság növeléséhez és a jelenség hatékony kezeléséhez, valamint a Bizottság által e tekintetben meghozni kívánt konkrét intézkedéseket.