HU   HU 
 
 
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG   
Strasbourg, 2022.2.15.  
COM(2022) 60 final  
 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A 
TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A 
RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK  
A Bizottság hozzájárulása az európai védelemhez   
 
1 1. Bevezetés  
A mai világban az Európai Unió fokozott globális instabilitással és geopolitikai 
súrlódásokkal néz szembe , amint azt a hamarosan bemutatásra kerülő uniós stratégiai iránytű 
előkészítéseként 2020 novemberében elvégzett első átfogó uniós fenyegetettségelemzés is 
megállapította.  A szomszédságunkban és azon túl tapasztalható konfliktusok és válságok 
közvetlen hatást gyakorolnak saját bi ztonságunkra, míg társadalmaink és gazdaságaink 
kifinomult hibrid fenyegetések, többek között külföldről indított kibertámadások és 
dezinformációs kampányok célpontjává válnak. Mindeközben az éghajlati válság és a biológiai 
sokféleség csökkenése kihívásokk al jár általában véve a globális biztonság, különösen pedig a 
polgári -katonai műveletek szempontjából.  
A szárazföldi, légi és tengeri határainkon és azok közelében, valamint a kibertérben, a fontos 
tengeri útvonalak mentén és a világűrben zajló események mind arra intenek, hogy javítanunk 
kell felkészültségünket, képességeinket és rezilienciánkat. Ezenkívül  az Egyesült Államok és 
Kína közötti egyre gyorsuló technológiai verseny közepette az Európai Uniónak növelnie és 
biztosítania kell technológiai előnyét. Az Uniónak lépést kell tartania a geopolitikai kapcsolatok 
alakulásával és környezetünk változásával, valamint meg kell erősítenie és fel kell gyorsítania 
kollektív képességeit az alapvető uniós értékek és a polgárok védelmének és biztonságának 
garantálása érdekében. Az európai védelem minőségi változása szerves és nélkülözhetetlen 
elem ahhoz, hogy garantá ljuk az Unió és az uniós polgárok biztonságát az elkövetkez ő évek 
és évtizedek távlatában.  
A jelenlegi és a múltbeli események arra figyelmeztetnek, hogy az európaiaknak szorosabb 
együttműködést kell folytatniuk a védelem terén annak érdekében, hogy garant álják saját 
biztonságukat, és erősebb biztonságszolgáltatóvá váljanak mások számára, az Unió 
egyedülállóan gazdag eszköztárát felhasználva. Az EU már most is tevékeny szerepet vállal a 
keleti és déli szomszédságunkban, valamint Afrika – mint szomszédos kon tinensünk – 
különböző régióiban kialakult számos nyitott és befagyasztott konfliktus rendezésében. Az orosz 
katonai jelenlét közelmúltbeli növelése Ukrajna keleti határa mentén, Belaruszban és a 
Fekete -tenger térségében , valamint az európai biztonsági arch itektúra megzavarására, 
megosztására és átformálására irányuló moszkvai kísérletek veszélybe sodorják a szabályokon 
alapuló nemzetközi rendet. Egyúttal arra is emlékeztet, hogy meg kell erősítenünk az európai 
védelmet, szorosan együttműködve az Észak -atlan ti Szerződés Szervezetével (NATO). Az 
afganisztáni  nemzetközi katonai misszió 2021. augusztusi hirtelen megszüntetésének tanulsága 
az, hogy Európának jobban fel kell készülnie a komplex stabilizációs feladatok és a hirtelen 
előálló szükséghelyzetek önálló kezelésére. Megtapasztalhattuk, hogy az instabilitás hogyan 
válhat a terrorizmus táptalajává és hogyan késztetheti távozásra az embereket, valamint hogy a 
globális és regionális hatalmak hogyan használhatják fel az ilyen helyzeteket befolyásuk 
növelése és az erőforrásokhoz való hozzáférés megszerzése céljából. A helyzet összetettségét 
tovább fokozza, hogy az éghajlatváltozás miatt az államokon belüli és államok közötti 
konfliktusok valószínűsége többszörösére nő.  
Ugyanakkor az EU -nak fokoznia kell saját fel készültségét, képességeit és rezilienciáját polgárai 
jobb védelme érdekében. Egyre jellemzőbb, hogy az EU biztonságát fenyegető veszélyek nem 
 
2 pusztán katonai jellegűek. Egyre súlyosabb, a kritikus fontosságú szervezeteink ellen irányuló 
kibertámadásokkal k ell szembenéznünk, amelyek ipari üzemeket, energiaellátási 
létesítményeket, önkormányzatokat és kórházakat bénítanak meg, míg a külföldi 
információmanipuláció és beavatkozás demokráciáink velejéig hatol. A Lukasenko -rezsim által 
államilag támogatott hibrid  támadás, amely politikai célok elérésének eszközeként használta fel a 
migránsokat, egyértelműen példázza azon hibrid kampányok folyamatosan változó természetét, 
amelyek megzavarásunkra, kényszerítésünkre és manipulálásunkra irányulnak anélkül, hogy 
átlépn ék a fegyveres agresszió küszöbét. Az EU humanitárius segítségnyújtással, harmadik 
országokkal kapcsolatos diplomáciai szerepvállalással, tagállamaink támogatásával és a 
felelősök szankcionálás ával reagált erre a helyzetre. A Covid19 -világjárvány ezzel egy idejűleg 
rávilágított, hogy javítanunk kell a rezilienciát is, hiszen 2020 elején a fegyveres erőknek kellett 
logisztikai, biztonsági és orvosi segítséget nyújtaniuk a polgári hatóságok számára. Ebben a 
gyorsan változó környezetben  az Európai Uniónak továb b kell javítania felkészültségét, 
képességeit és  rezilienciáját, különösen a sokkelnyelő mechanizmusok megerősítésével és 
eszköztárának bővítésével valamennyi érintett ágazatra kiterjedően . 
A tagállamok arra törekednek, hogy a 2022 márciusában általuk elfo gadandó új uniós biztonsági 
és védelmi stratégiai iránytű  (a továbbiakban: stratégiai iránytű) révén határozottabban 
tudjanak fellépni valamennyi fenyegetéssel és kihívással szemben. Ez a dokumentum 
meghatározza majd a következő évtizedre vonatkozó közös s tratégiai jövőképet, és felvázolja, 
hogy az EU miként fogja növelni a különböző válságokkal és kihívásokkal kapcsolatos 
cselekvési és reagálási képességét; megvédeni érdekeit és polgárait; megvalósítani a szükséges 
képességek és technológiák közös kifejles ztésére irányuló beruházást és innovációt; valamint 
elmélyíteni az uniós értékeken és érdekeken alapuló partnerségeket. A jelen közlemény az 
Európai Bizottság további hozzájárulása ehhez a munkához.  
Az Európai Uniónak most kell cselekednie annak érdekében, hogy a jelen körülmények között 
fokozza védelmi képességeit és felvértezze magát a jövőbeli harctereken való helytálláshoz 
szükséges eszközökkel, köztük olyan korszerű technológiák új generációjával , amelyek képesek 
kezelni a hálózati összekapcsoltságon és a mesterséges intelligencián alapuló kiber -, hibrid, 
űrbeli, kollaboratív, illetve autonóm rendszerekből eredő fenyegetéseket. Ugyanakkor a védelem, 
az űripar és a biztonsági ágazat együttesen olya n csúcstechnológiai ipari ökoszisztémát  alkot, 
amely nemcsak Európa nyitott stratégiai autonómiájának és technológiai szuverenitásának 
motorja, hanem a növekedés és az innováció fontos hajtóereje is.  Az Európai Unió polgárainak 
biztonságához való hozzájáru láson túlmenően az európai védelmi ágazat ugyancsak 
hozzájárulhat a világjárványt követő fenntartható gazdasági helyreállításhoz  és egy olyan 
ökoszisztéma átfogó innovatív jellegéhez, amely képes nagymértékben előrelendíteni a zöld 
átállást és pozitív tová bbgyűrűző hatásokat kiváltani a polgári ágazatban.  
Céljainkat csakis akkor érhetjük el, ha közösen fejlesztjük, szerezzük be és üzemeltetjük a 
katonai felszereléseket . Az EU új eszközöket és megoldásokat1 vezetett be a régóta fennálló 
széttagoltság felszámolása érdekében, amely visszaveti Európa védelmi ágazatának 
                                                           
1 Beleértve az Európai Védelmi Alapot, az állandó strukturált együttműködést (PESCO) és a koordinált éves 
védelmi szemlét (CARD).  
 
3 hatékonyságát és csökkenti az EU és tagállamai azon képességét, hogy kiépítsék a védelmi 
képességek következő generációját, amely döntő fontossá gú lesz Európa jövőbeli biztonsága, 
valamint azon képessége szempontjából, hogy garantálja a biztonság ot szomszédságában és azon 
túl. 
A 2021 –2027 közötti időszakra közel 8 milliárd EUR költségvetéssel rendelkező Európai 
Védelmi Alap (EDF)2 máris minőségi v áltozást hozott egy olyan európai védelmi ökoszisztéma 
létrehozása szempontjából, amely képes az Unió cselekvési szabadságát, valamint technológiai 
szuverenitását és versenyképességét növelő, legkorszerűbb interoperábilis védelmi technológiák 
és felszerelé sek biztosítására.  
E kihívásokkal teli helyzetben az Európai Bizottság továbbra is szorosan együttműködik a 
főképviselővel és a tagáll amokkal a következők érdekében:  
o az eddig kidolgozott innovatív eszközök és kezdeményezések – például az EDF és a katonai 
mobilitásról szóló cselekvési terv – hatékony és célzott végrehajtásának  biztosítása, 
többek között az e közleményben felvázolt számos további intézkedés révén;  
o a tagállamok közötti és az iparágak közötti szorosabb védelmi együttműködés  
támogatása, a meglév ő kötelezettségvállalásokkal összhangban biztosítva a szükséges 
pénzügyi erőforrásokat és növelve a kollaboratív kiadásokat a költséghatékonyság fokozása, 
az interoperabilitás erősítése, az innováció előmozdítása, valamint az ipari versenyképesség 
és reziliencia javítása érdekében;  
o reagálási képességünk megerősítése az akut válsághelyzetek  – többek között a 
kibertámadások és a hibrid kampányok –, valamint a stratégiai területeken jelentkező 
hosszabb távú kihívások és geopolitikai viták kezelése érdekében , összkormányzati 
megközelítésre alapozva, valamint megerősítve a kettős felhasználású termékek 
tekintetében, illetve a polgári és katonai ágazatok között fennálló szinergiákat a Bizottság 
által irányított legkülönfélébb szakpolitikákra és eszközökre kiterjed ően; 
o a NATO -val kialakított szoros kapcsolat  fenntartása és megerősítése, összhangban a 
vállalt kötelezettségekkel és az együttes nyilatkozatok keretében elfogadott, az EU –NATO 
együttműködésre irányadó elvekkel, valamint az egyéb kulcsfontosságú nemzetközi 
partnerekkel, például az Egyesült Nemzetek Szervezetével (ENSZ), továbbá a hasonló 
gondolkodású kétoldalú partnerekkel, köztük az Amerikai Egyesült Államokkal, 
Norvégiával3 és Kanadával kialakított kapcsolatok fenntartása és elmélyítése.  
Ebben a folyamatosan változó geopolitikai és technológiai kör nyezetben, valamint a 2022. 
március 10 –11-én Párizsban sorra kerülő informális csúcstalálkozóra készülve ez a közlemény 
konkrét új intézkedéseket és kezdeményezéseket vázol fel számos kritikus területen , és 
azonosítja a versenyképesebb és harmonizáltabb eu rópai védelmi piac fő sikertényezőit , többek 
között a következőket:  
                                                           
2 PE/11/2021/INIT.  
3 Az Európai Gazdasági Térség tagjaként.  
 
4 - az uniós együttműködés keretében zajló védelmi kutatásra és az így fejlesztett 
képességekre  irányuló beruházások fokozása;  
- a polgári és védelmi kutatás és innováció közötti szinergiák előm ozdítása és a stratégiai 
függőségek csökkentése;  
- az uniós együttműködés keretében kifejlesztett védelmi képességek közös 
beszerzésének ösztönzése;  
- a tagállamok felszólítása az exportellenőrzési gyakorlatok további észszerűsítésére és 
egységesítésére, külön ösen az uniós kereteken belül kifejlesztett védelmi képességek 
tekintetében;  
- a világűr biztonsági és védelmi dimenziójának megerősítése uniós szinten;  
- az európai reziliencia javítása, többek között a kiberbiztonság megerősítése, valamint a 
kiber - és egyéb hibrid fenyegetések elleni fellépés, a katonai mobilitás fokozása és az 
éghajlatváltozással kapcsolatos kihívások védelmi vetületeinek kezelése révén.  
Ezen építőelemek mentén, továbbá a belső és külső szakpolitikák – köztük a biztonsági unióra 
vonatkozó 2020. évi stratégia keretében megerősített intézkedések – közötti szinergiákat 
kihasználva a Bizottság az elkövetkező években is aktívan részt vesz majd az európai védelmi 
unió  kiépítésének folyamatában, célzott kezdeményezéseket és projekteket indítva, valamint 
felhasználva a rendelkezésére álló eszközök teljes tárházát az előttünk álló gyorsan változó, 
többrétegű fenyegetésekkel szembeni megerősített fel lépés érdekében.  
2. Az uniós együttműködés keretében zajló védelmi kutatásra és az így fejlesztett 
képességekre irányuló beruházások fokozása  
Az EDF ambiciózus, kiegyensúlyozott és inkluzív program , amely biztosítja a tagállamok 
nagy fokú szerepvállalását ann ak érdekében, hogy a finanszírozott projektek kielégítsék a 
fegyveres erők operatív igényeit, megnyitva az utat a gyártás és a beszerzés előtt. Az EDF 
keretében nyújtott támogatás feltételrendszere  megőrzi a piac nyitottságát, ugyanakkor erősíti 
az európai  védelmi ipar versenyképességét, valamint védi az EU bizt onságát és stratégiai 
érdekeit.  
2022 végéig az Európai Bizottság 1,9 milliárd EUR -t ruház be a védelemmel kapcsolatos 
kutatási és képességfejlesztési projektekbe a tagállamok részéről felmerülő képes ségfejlesztési 
igények kielégítése érdekében. Így a kritikus hiányosságok kiküszöbölésére irányuló 
kulcsfontosságú, nagyléptékű képességfejlesztési projekteket indít el , és ezzel egyidejűleg  a 
védelmi innovációt is ösztönzi  – különösen a résterületeken. Emellett a Bizottság az induló 
vállalkozások és a kis - és középvállalkozások (kkv -k) határokon átnyúló részvételét fokozó 
kisebb projekteket és nyílt pályázati felhívásokat is tervez, és a 2021. évi költségvetésének 8  %-
ig terjedő részét a forradalmi védelmi technológiák finanszírozására, mintegy 6  %-át pedig kkv -
knak szóló nyílt pályázati felhívásokra fordítja. Az 1100 pályázó 48  %-át és a 2021. évi EDF 
pályázati felhívásokhoz4 kapcsolódó teljes forrásigény5 20 %-át a kkv -k adják. A Bizottság 
                                                           
4 Az elődprogramnak számító európai védelmi ipari fejlesztési program (EDIDP) keretében 2020 -ban – amely év 
vonatkozásában rendelkezésre állnak eredményadatok – a kkv -k a pályázók 35  %-át tették ki, és a 26 projekt teljes 
 
 
5 továbbra is EU -szerte előmozdítja a kkv -k részvételét, többek között azáltal, hogy ösztönzi a 
leginnovatívabb és legversenyképesebb kkv -k ellátási láncokba való integrációját.  
A 2021 -ben közzétett első pályázati felhívások máris mintegy 7 00 millió EUR -t irányoznak 
elő olyan nagyszabású és összetett védelmi platformokkal és rendszerekkel kapcsolatos 
projektekre , mint például az új generációs harci rendszerek, a szárazföldi járműflotta, a 
többfunkciós és moduláris nyílt tengeri járőrhajók és  a ballisztikusrakéta -védelem.  
Emellett két nagy, kiemelkedő stratégiai jelentőségű képességfejlesztési projekt  – fejlesztési 
előprogramja6 keretében – összesen mintegy 140 millió EUR vissza nem térítendő 
támogatásban részesül t. Az európai közepes repülési  magasságú, hosszú repülési idejű, 
távirányítású légijármű -rendszer (MALE RPAS) támogatást nyújt egy közepes repülési 
magasságú, hosszú repülési idejű drón kifejlesztéséhez, valamint hozzájárul a tagállami 
fegyveres erők stratégiai eszközének számító dróno k technológiai szuverenitásának 
kialakításához. A biztonságos európai szoftverirányítású rádió (ESSOR) a védelmi szempontból 
biztonságos kommunikációs technológiákra vonatkozó európai szabvány létrehozásával fokozza 
majd az interoperabilitást. A támogatásb an részesülő érdemi projektek ezeken túlmenően a 
vezetésre és irányításra, a mesterséges intelligencián alapuló döntéshozatalra, az 
együttműködésen alapuló hadviselésre, a kibervédelemre, illetve a világűrbe telepített 
megfigyelésre összpontosítanak.  
A véd elmi képességek kifejlesztése hosszú távú folyamat, amely összehangolt és előzetes 
tervezést igényel. Az EDF stratégiai irányvonalát a védelmi képességekre vonatkozó 
prioritások határozzák meg, amelyekről a tagállamok együttesen állapodnak meg a közös 
biztonság - és védelempolitika (KBVP) keretében , konkrétan a képességfejlesztési tervvel 
összefüggésben, összhangban az egyéb uniós védelmi vonatkozású kezdeményezésekkel, például 
a koordinált éves védelmi szemlével (CARD) és az állandó strukturált együttműködé ssel 
(PESCO).  
Emellett az átláthatóság és a kiszámíthatóság biztosítása érdekében – különös tekintettel a 
nemzeti védelmi költségvetések tervezésére – a Bizottság kidolgozta a következő négy évre 
szóló indikatív és rugalmas többéves tervet , amelyet a fejlemények tükrében évente felül kell 
vizsgálni.  Ez a terv garantálja az együttműködésen alapuló védelmi képességfejlesztési projektek 
következetességét és a munkaprogramok koherenciáját az EDF teljes időtartama alatt, 
ugyanakkor átláthatóságot és kiszámí thatóságot biztosít.  Ezzel összefüggésben a Bizottság és a 
tagállamok változatlanul törekednek a többéves terv megerősítésére, figyelembe véve a 
stratégiai iránytű elfogadását követően a tagállamok által prioritásként azonosítandó 
kulcsfontosságú képessége ket és stratégiai támogató eszközöket . 
 
Katalizátorhatásának köszönhetően az EDF továbbra is elősegíti az európai védelmi technológiai 
és ipari bázist (EDTIB) támogató célirányos védelmi beruházások és a tagállamok által közösen 
                                                                                                                                                                                           
finanszírozásának 30  %-ában részesü ltek, és ebben az értékben még nem szerepelnek a gyakran kkv -méretű 
alvállalkozók.  
5 Az alvállalkozókat is beleértve.  
6 Az európai védelmi ipari fejlesztési program.  
 
6 elfogadott prioritások érvé nyre juttatása szempontjából kedvező feltételek megteremtését az EU -
n belül.  A védelmi képességekkel kapcsolatos nagyszabású projektek kidolgozásának 
hatékonyabb támogatása érdekében az EDF félidős felülvizsgálata keretében meg kell vizsgálni a 
többéves mu nkaprogramok lehetőségét. Nem kevésbé fontos annak biztosítása, hogy az egyéb 
horizontális szakpolitikák  – például a fenntartható finanszírozással kapcsolatos 
kezdeményezések – illeszkedjenek az Európai Unió arra irányuló erőfeszítéseihez, hogy az 
európai védelmi ipar számára megkönnyítse a finanszírozási eszközökhöz és a 
beruházásokhoz való megfelelő hozzáférést . 
Az EDF keretében folytatott együttműködés és a védelmi belső piac integrációjának további 
fokozása érdekében a Bizottság továbbra is együttműködi k a tagállamokkal a védelmi 
vonatkozású termékek EU -n belüli transzferéről szóló 2009/43/EK irányelv7 által kínált 
lehetőségek kiaknázása érdekében, hogy megkönnyítse az uniós finanszírozású, 
együttműködésen alapuló projektekhez kapcsolódó transzfereket.  A 2009/43/EK irányelvben 
foglalt szabályokkal és eljárásokkal kapcsolatos tanácsadás, valamint a tagállamok közötti 
konszenzus kialakítására irányuló munka révén a Bizottság törekedni fog arra, hogy 
egyszerűsítse a védelmi vonatkozású termékek transzferét a  belső piacon, különösen az uniós 
finanszírozású, együttműködésen alapuló projektek keretében, valamint hogy megkönnyítse a 
bevált gyakorlatok cseréjét.  
Az együttműködésen alapuló védelmi beruházások koordinációjának, fókuszának és szintjének 
növelése elen gedhetetlen az EU -n belüli védelmi kiadások általános hatékonyságának 
javításához, figyelembe véve ugyanakkor a meglévő kötelezettségvállalásokat, például a PESCO 
keretében a védelmi költségvetések rendszeres növelésére vonatkozóan tett 
kötelezettségvállal ásokat. A stratégiai védelmi képességek közös kiépítésének elengedhetetlen 
előfeltétele az összehangolt tervezés, valamint a közös védelmi kutatás -fejlesztési prioritásokra 
irányuló uniós és nemze ti közberuházások végrehajtása.  
Mindezek alapján a Bizottság  további ösztönzőket dolgoz ki a védelmi stratégiai 
képességekre irányuló, együttműködésen alapuló tagállami beruházások ösztönzése 
érdekében, különösen az európai uniós együttműködési keretek között kifejlesztett és/vagy 
beszerzett védelmi képességeket il letően . A Bizottság a  multinacionális védelmi 
képességfejlesztési projektekkel  kapcsolatos fejleményekre, akadályokra és lehetőségekre 
vonatkozó észrevételeket tartalmazó fejezettel fogja kiegészíteni az egységes piacról szóló éves 
jelentést , amelyet rends zerint az európai szemeszter őszi csomagjával együtt tesz közzé. Ebben 
az összefüggésben a Bizottság azt is mérlegelhetné, hogy miként fokozhatók az EDF keretében 
nyújtott társfinanszírozás biztosítására és koordinációjára irányuló kollektív tagállami 
erőfeszítések a kedvezőbb ár -érték arány elérése érdekében.  
További lépések  
 A Bizottság az EDF -en keresztül a továbbiakban is aktívan ösztönzi a tagállamokat arra, 
                                                           
7 Az Európai Parlament és a Tanács 2009/43/EK irányelve (2009. május 6.) a védelmi vonatko zású termékek 
Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről.  
 
7 hogy a stratégiai iránytű elfogadását követően folytassák a stratégiai védelmi 
képességekkel kapcsolatos prioritások és támogató tényezők meghatározására irányuló 
munkát, a felülvizsgált képességfejlesztési tervre és a koordinált éves védelmi szemle 
eredményeire építve. Hozzájárul a védelmi tervezés és a kollektív kiadások 
összehangolásához azok t ovábbfejlesztésének támogatása érdekében.  
 A Bizottság további ösztönzőket dolgoz ki annak érdekében, hogy előmozdítsa a 
stratégiai védelmi képességekre irányuló, együttműködésen alapuló tagállami 
beruházásokat – különös tekintettel az európai uniós együttműködési keretek között 
kifejlesztett és/vagy közösen beszerzett képességekre –, és az egységes piacról szóló éves 
jelentésben beszámol a multinacionális védelmi képességekre irányuló projektekkel 
kapcsolatos fejleményekről, akadályokról és lehetőség ekről.  
 2022 -ben a Bizottság továbbra is együttműködik a tagállamokkal az uniós finanszírozású 
védelmi termékek belső piacon belüli transzferének további megkönnyítése érdekében, 
különösen azáltal, hogy támogatja a 2009/43/EK irányelv által kínált lehetőség ek teljes 
körű kihasználását.  
 
3. A polgári és védelmi kutatás és innováció közötti szinergiák előmozdítása és a stratégiai 
függőségek csökkentése  
A Bizottság az e közleménnyel egyidejűleg elfogadott, a biztonsági és védelmi szempontból 
kritikus technológiák ra vonatkozó ütemtervben8 felvázolja a kutatás, a technológiafejlesztés és 
az innováció fellendítésének, valamint a biztonsági és védelmi szempontból kritikus 
technológiák és értékláncok tekintetében fennálló uniós stratégiai függő ség csökkentéséhez 
vezető  utat. 
„A 2020. évi új iparstratégia frissítése: Erősebb egységes piac kiépítése Európa fellendülése 
érdekében” című közleményre9, illetve a polgári, a védelmi és az űripar közötti szinergiákról 
szóló cselekvési tervre10 építve meghatározza az EU és a tagállamok további teendőit a  
következők érdekében:  
 az EU biztonsága és védelme szempontjából krit ikus technológiák azonosítása;  
 a kritikus technológiákra vonatkozó, uniós szintű stratégiai és összehangolt megközelítés 
előmozdítása a kezdetektől fogva a kutatási, technológiafejlesztési és innovációs programok 
keretében;  
 a stratégiai függőségek csökkentése.  
Ehhez jobban fel kell isme rni bizonyos technológiák, például a félvezetők kritikus jellegét a 
biztonsági és védelmi ágazat szempontjából, jobban meg kell határozni a kapcsolódó stratégiai 
függőségeket és az esetleges enyhítő intézkedéseket, figyelembe véve a források sokféleségét é s 
                                                           
8 COM(2022) 61 final.  
9 COM(2021) 350 final.  
10 COM(2021) 70 final.  
 
8 annak eshetőségét, hogy a technológia operatív alkalmazása fennakadásba ütközhet vagy 
elutasításra kerülhet11. A Kritikus Technológiák Megfigyelőközpontja12 (a továbbiakban: a 
Megfigyelőközpont) célzott mechanizmust fog kialakítani az ilyen értékelések azo nosítására, a 
tagállamok és az ágazat hozzájárulására alapozva. A Megfigyelőközpont megállapításai 
meghatározó szerepet fognak játszani az ilyen technológiákkal kapcsolatos uniós kutatás, 
technológiafejlesztés és innováció fellendítésében, egy uniós szintű  összehangolt megközelítés 
keretében. Ez a munka kiegészíti azokat az általánosabb erőfeszítéseket, amelyek célja a kritikus 
polgári áruk ellátásbiztonságának garantálása például az egészségügy és az energia területén13. 
A Bizottság emellett kidolgozza a ku tatás és innováció kettős felhasználását uniós szinten 
ösztönző megközelítést , és az Európai Védelmi Ügynökség (EDA) által létrehozandó védelmi 
innovációs központtal szoros együttműködésben védelmi innovációs programot léptet életbe a 
kritikus technológiák kal kapcsolatos innováció és vállalkozói kezdem ényezések támogatása 
érdekében.  
Végezetül a stratégiai függőségek csökkentése érdekében a Bizottság továbbra is 
szisztematikusan figyelembe veszi a biztonsági és védelmi szempontokat a meglévő uniós 
eszközök v égrehajtása és felülvizsgálata, illetve  új eszközök kidolgozása során.  
4. Az uniós együttműködés keretében kifejlesztett védelmi képességek közös 
beszerzésének ösztönzése  
Az európai védelmi képességek tagállamok általi közös beszerzése  jelentősen növeli  az 
európai nemzeti fegyveres erők interoperabilitását , és előmozdítja az európai védelmi 
technológiai és ipari bázis versenyképességét , különösen a fokozott méretgazdaságosságnak 
köszönhetően.  
Mindazonáltal a tagállamok egyelőre elmaradnak a felszerelések  európai együttműködésen 
alapuló beszerzésére vonatkozó – a védelmi felszerelésekre fordított kiadások 35  %-ában 
meghatározott –, régebben elfogadott közös referenciaértéktől14, amelyet a PESCO keretében 
megerősítettek15. Az EDA szerint 2020 -ban a tagállamok16 mintegy 37 milliárd EUR -t költöttek 
védelmi felszerelések beszerzésére (azaz új védelmi felszerelések beszerzésére). Ennek az 
összegnek csupán mintegy 11  %-át (körülbelül 4,1 milliárd EUR)17 fordították a védelmi 
felszerelések európai együttműködésen alap uló beszerzésére (azaz új védelmi felszerelések más 
                                                           
11 A félvezetőket illetően lásd a biztonsági és védelmi szempontból kritikus technológiákról szóló ütemterv 2.2. 
szakaszát, valamint a csipekről szóló európai jogszabályról szóló bizottsági közleményt, COM(2022) 45 final.  
12 Az illetékes bizottsági szolgálato kkal és az Európai Védelmi Ügynökséggel együttműködve.  
13 A népegészségügyi szükséghelyzet esetén a válság szempontjából releváns egészségügyi ellenintézkedésekkel 
való ellátás biztosítását szolgáló intézkedések keretéről szóló, 2021. szeptember 16 -i COM(20 21) 577 bizottsági 
javaslattal, az emelkedő energiaárak kezeléséről szóló, 2021. október 13 -i COM(2021) 660 bizottsági javaslattal, 
valamint az új iparstratégia frissítéséről szóló COM(2021) 350 bizottsági javaslattal összhangban.  
14 2007 novemberében az ED A miniszteri irányítóbizottsága négy közös beruházási referenciaértéket hagyott jóvá, 
amelyek között szerepel a felszerelésekkel kapcsolatos összkiadások 35  %-át kitevő, a felszerelések európai 
együ ttműködésen alapuló beszerzése.  
15 EUR -Lex – 32021H1117(01) – HU – EUR -Lex (europa.eu)  
16 Dánia kivételével.  
17 Tizenegy tagállam által szolgáltatott adatok alapján.  
 
9 tagállamokkal együttműködésben történő beszerzésére). Ez azt jelenti, hogy a védelmi 
felszerelések beszerzésére fordított tagállami kiadások zömét (körülbelül 89  %) nemzeti keretek 
között és/vagy harmadik  országokkal együttműködve hajtották végre.  
A 2020. év nem kivétel, hanem beleillik az elmúlt években tapasztalt romló tendenciába. A 
védelmi felszerelések európai együttműködésen alapuló beszerzésének százalékos aránya 2016 
óta folyamatosan csökken, és az  adatgyűjtés 2005. évi megkezdése óta a 2020. évi adat a 
legalacsonyabb.  
Már jelenleg is létezik két olyan uniós eszköz, amely előkészíti a terepet a közös 
beszerzéshez . A fejlesztési tevékenységek pénzügyi támogatásának feltételeként az EDF -
rendelet előír ja a tagállamok számára, hogy törekedjenek tevékenységük összehangolására a 
végtermék beszerzése, illetve a technológia felhasználása során. A védelmi célú 
közbeszerzésről szóló  2009/81/EK irányelv  kifejezetten kizárja a közbeszerzési szabályok alól 
a kuta tás-fejlesztésen (K+F) alapuló együttműködési projekteket18. Ez a kizárás az életciklus 
K+F utáni szakaszaira is vonatkozik, amennyiben a közbeszerzési szerződéseket ugyanazon 
együttműködési projekt keretében ítélik oda. 2019 -ben a Bizottság közleményt19 tett közzé, 
amely iránymutatást nyújt az irányelv által kínált különböző lehetőségekről az együttműködésen 
alapuló közbeszerzést illetően. A tagállamoknak lehetőségük lesz további támogatás 
igénybevételére, különösen a védelmi és biztonsági beszerzésekkel  foglalkozó szakértői csoport 
révén.  
A Bizottság célja, hogy még inkább ösztönözze a tagállamokat az európai védelmi 
képességek közös beszerzésére , azok üzemeltetését és karbantartását is beleértve. Ehhez 
azonban fel kell számolni a gyakorlatban felmerülő számos pénzügyi és költségvetési akadályt.  
A Bizottság megvizsgálja a hozzáadottérték -adó (héa) alóli mentesség lehetőségének 
biztosítását az uniós együttműködés keretében kifejlesztett védelmi képességek közös 
beszerzésének és közös tulajdonlásának támoga tása céljából . Ezeket a képességeket a 
tagállamok a KBVP részeként20 vagy az ENSZ, a NATO és a nemzeti tevékenységek keretében 
végrehajtott missziókhoz és műveletekhez használhatják majd fel. Egy ilyen intézkedés 
különösen előnyös lehet az uniós együttműköd ési kereteken (az EDF -en és/vagy a PESCO -n 
és/vagy az EDA -n) belül kifejlesztett képességek tekintetében. Ebben az összefüggésben 
megfontolandó egy, az európai kutatási infrastruktúra -konzorcium21 mintáján alapuló jogi keret 
létrehozása, amely biztosítaná a  tagállami konzorciumok által vásárolt és azok tulajdonában lévő 
felszerelések héamentességét.  
Hasonlóképpen, az EDF időközi értékeléséből levont tanulságok alapján a Bizottság mérlegelni 
fogja az EDF jelenlegi ösztönző mechanizmusának megerősítését annak érdekében, hogy 
pénzügyi támogatás  folyósításának feltételeként a tagállamok kötelezettséget vállaljanak a 
                                                           
18 A 2009/81/EK irányelv 13. cikke.  
19 2019/C 157/01.  
20 Összhangban az Európai Unióról szóló szerződés 42. cikkének (3) bekezdésében előirányzott többnemzetiségű 
erőkkel.  
21 Az európai kutatási infrastruktúra -konzorcium olyan sajátos jogi konstrukció, amely megkönnyíti az európai 
érdekű kutatási infrastruktúrák létrehozását és működtetését.  
 
10 fejlesztés alatt álló védelmi képességek közös beszerzésére és/vagy tulajdonlására22. Az 
erősebb ösztönzők biztosítanák, hogy az együttműködés a kutatás -fejlesztés szakaszain 
túlmutatva a beszerzés, az üzemeltetés és a karbantartás során is folytatódjon.  
Ezenkívül a pénzügyi eszköztárral foglalkozó szakértői csoport munkáján alapuló új 
finanszírozási megoldások  elősegíthetik, hogy a tagállamok nagy obb mértékben vegyék 
igénybe a már meglévő közös beszerzési kereteket, például az EDA -t vagy a Közös 
Fegyverkezési Együttműködési Szervezetet (OCCAR – Organisation Conjointe de Coopération 
en matière d’Armement ). A Bizottság megvizsgálja, hogy az EDF -rende let rendelkezései – 
például a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzésre vonatkozó rendelkezések23 – lehetővé 
teszik -e az ajánlatkérők és a közös beszerzést végző szervek pénzügyi támogatását beszerzési 
eljárásaik szorosabb összehangolása céljából, több ek között a védelmi kutatás -fejlesztési 
szolgáltatások közös beszerzéséhez kapcsolódó adminisztratív/tranzakciós költségek fedezése 
révén.  
További lépések  
 2023 elejéig a Bizottság előterjeszti a héamentesség  lehetővé tételéről szóló javaslatot az 
uniós együttműködés keretében kifejlesztett védelmi képességek közös beszerzésének és 
tulajdonlásának támogatása érdekében, biztosítva ugyanakkor a Kereskedelmi 
Világszervezet szabályainak való megfelelést.  
 2023 köze péig a Bizottság a pénzügyi eszköztárral foglalkozó szakértői csoport 
munkájára építve új finanszírozási megoldásokra  vonatkozó javaslatot dolgoz ki annak 
érdekében, hogy a már rendelkezésre álló szakértelmet kihasználva megkönnyítse az 
uniós stratégiai vé delmi képességek tagál lamok általi közös beszerzését.  
 Az EDF időközi értékelését24 követően a Bizottság megvizsgálja az Európai Védelmi 
Alap létrehozásáról szóló (EU) 2021/697 rendelet 13. cikke módosításának lehetőségét az 
EDF ösztönző mechanizmusának megerősítése érdekében azokra az esetekre 
tekintettel, amikor a tagállamok kötelezettséget vállalnak a fejlesztés alatt álló 
védelmi képességek közös beszerzésére és/vagy tulajdonlására . 
 
5. A tagállamok felszólítása az exportellenőrzési gyakorlatok további észszerűsítésére és 
egységesítésére  
Bár a védelmi felszerelésekre vonatkozó exportengedélyek kiadása a tagállamok hatáskörébe 
tartozik, döntéseiket a védelmi technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó 
közös kritériumokat meghatározó t anácsi közös álláspontra25 alapozzák. A közös álláspont 
emellett létrehozza az elutasításról szóló értesítésre és a konzultációra vonatkozó 
                                                           
22 Az EDF -rendelet 21. cikke (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott jogosultsági f eltételen túl, amely előírja 
a végtermék koordinált beszerzésére vagy a technológia koordinált felhasználására vonatkozó szándékot.  
23 Az EDF -rendelet 17. cikke.  
24 Az EDF létrehozásáról szóló rendelet 29. cikke szerint az alap időközi értékelését legkésőbb négy évvel az alap 
végrehajtási időszakának kezdetét követően (azaz 2025 -ben) kell elvégezni.  
25 2008/944/KKBP közös álláspont.  
 
11 mechanizmusokat, amelyek a védelmi vonatkozású termékekre alkalmazott tagállami 
exportpolitikák konvergenciáját hivat ottak fokozni.  
Ugyanakkor az EU -ban a védelmi képességek közös fejlesztése ma már nem kivétel, hanem 
fokozatosan bevett gyakorlattá válik, így a tagállamok előnyt kovácsolhatnak a bevált 
gyakorlatok nagyobb mértékű megosztásából, aminek eredményeképpen a fegyverexport -
ellenőrzésre vonatkozó megközelítések egyre nagyobb konvergenciát mutathatnak . Az 
eddigi munkára építve, és elismerve, hogy az export az európai védelmi ipar üzleti modelljének 
egyik kulcsfontosságú sikertényezője, a Bizottság szorgalmazza, h ogy a tagállamok fokozatosan 
tovább észszerűsítsék és közelítsék fegyverexport -ellenőrzési gyakorlataikat, mindenekelőtt a 
közösen – különösen az EDF keretében – kifejlesztett v édelmi képességek tekintetében.  
Ezzel összefüggésben a Bizottság üdvözli  az uni ós keretek között kifejlesztett képességek 
exportjával kapcsolatban a Tanácsban megkezdett eszmecserét26, és arra ösztönzi a 
tagállamokat, hogy folytassák a megbeszéléseket az ilyen termékekre vonatkozó 
exportellenőrzési eljárások megkönnyítése érdekében. E z a folyamat a közösen kifejlesztett 
képességekre vonatkozóan a tagállamok között létrejött két - és többoldalú megállapodások 
tapasztalataira is támaszkodhat.  
Az együttműködés akadályozásának elkerülése érdekében ennek a munkának elő kell segítenie 
az egyé rtelmű és könnyen végrehajtható eljárások kialakítását. Hatékony exportellenőrzési 
intézkedéseket kell meghatározni annak érdekében, hogy az EDF által finanszírozott termékek 
megfelelő és versenyképes módon jelenhessenek meg a nemzetközi piacokon, megőrizv e 
ugyanakkor a tagállamok szuverén döntéshozatali jogát, teljes mértékben tiszteletben tartva 
vonatkozó jogi kötelezettségeiket és figyelembe véve nemzetbiztonsági érdekeiket. A védelmi 
képességfejlesztésre irányuló közös projektek vonzerejének garantálása  érdekében a Bizottság 
egy olyan megközelítés kialakítására ösztönzi a tagállamokat, amelynek értelmében elvben 
nem korlátoznák egymást az együttműködés keretében kifejlesztett védelmi felszerelések és 
technológiák harmadik országokba történő kivitelében . Ez a más tagállamból származó 
komponenseket magukban foglaló felszerelések vagy technológiák tervezett, bizonyos minimális 
küszöbértéket meghaladó exportjára is kiterjedhet.  
További lépések  
 A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy térképezzék fel fegyverexport -ellenőrzési 
gyakorlataik észszerűsítésének és fokozatos további közelítésének lehetőségeit, 
mindenekelőtt a közösen – különösen az uniós keretek között – kifejlesztett védelmi 
képességek tekintetében, ezáltal biztosítva az EDF által finanszír ozott termékek számára 
a nemzetközi piacokhoz való megfelelő és versenyképes hozzáférést, a tagállamok 
szuverén döntéseinek sérelme nélkül.  
 
                                                           
26 A nonproliferációs és a fegyverek  kivitelével foglalkozó munkacsoporton belül működő, hagyományos fegyverek 
kivitelével foglalkozó munkacsoport (COARM) keretében.  
 
12 6. A világűr védelmi dimenziójának megerősítése uniós szinten  
A világűr stratégiai terület az EU cselekvési szabadság a és biztonsága  szempontjából. 
Ugyanakkor egyre zsúfoltabb és vitatottabb területről van szó, amely a kiéleződő h atalmi 
verseny színterévé vált.  
Ezeket a kihívásokat sürgősen kezelni kell. A tagállamok által a stratégiai iránytű 
összefüggésében jelenleg tá rgyalt új uniós biztonsági és védelmi űrstratégiának elő kell segítenie 
az űrrel kapcsolatos kockázatok és fenyegetések közös értelmezésének kialakítását, a megfelelő 
válaszintézkedések kidolgozását a jobb és gyorsabb válságreagálás érdekében, reziliencián k 
megerősítését, valamint a világűrrel kapcsolatos előnyök és lehetőségek teljes körű 
kihasználását. A Bizottság a következő intézkedéseket fogja mérlegelni, anélkül, hogy ez 
befolyásolná a jövőbeli közös stratégia tartalmát:  
Először is meg kell erősíteni az uniós űrtechnológiai eszközök27 védelmét az EU űrbeli és 
űrből kiinduló fenyegetésekkel szembeni rezilienciájának fokozása érdekében . 
Az űrforgalom -irányításról  szóló közös közleményben28 a Bizottság és a főképviselő konkrét 
iránymutatást ad arra vonatkoz óan, hogy miként fokozható az uniós űrtechnológiai eszközök 
védelme és hogyan mozdítható elő a világűr fenntarthatóbb használata. A Bizottság 
mindenekelőtt megerősíti űrmegfigyelési eszközeit  az űrmegfigyeléssel és a Föld körüli 
pályán haladó objektumok ny omon követésével kapcsolatos szolgáltatások javítása, valamint 
a kapcsolódó technológiák – például az automatikus ütközéselhárítás vagy a mesterséges 
intelligencia – fejlesztése révén.  
A Bizottság emellett továbbra is támogatja a világűrbeli helyzetismeret tel és a védelmi célú 
korai előrejelző képességekkel  kapcsolatos projektek kidolgozását. Ezek a projektek hozzá 
fognak járulni az űrtechnológiai vezetési és irányítási képességek fejlesztéséhez, a világűr -
megfigyelésben használt szenzorok finomításához, valamint a ballisztikus rakétákkal kapcsolatos 
fenyege tések és az új hiperszonikus fenyegetések korai előrejelző rendszeréhez29. 
Másodszor, a Bizottság  a főképviselővel együttműködve megerősíti a meglévő és jövőbeli 
uniós űrinfrastruktúrák biztonsági és védelmi dimenzióját . 
A Galileo kormányzati ellenőrzésű sz olgáltatása (PRS)30 a kormányzati felhatalmazással 
rendelkező felhasználók számára kínál navigációs szolgáltatásokat érzékeny alkalmazások 
céljára. Ehhez a szolgáltatás lehető legnagyobb mértékű folytonosságára van szükség, erős és 
titkosított jeleket haszn álva, különösen a biztonság és a védelem területén. A kormányzati 
ellenőrzésű szolgáltatást úgy alakították ki, hogy világszerte korlátlan és megszakítás nélküli 
                                                           
27 Az EU űrprogramja négy komponensből áll: a Galileo/EGNOS a helymeghatározás, a navigáció és az időzítés, a 
Kopernikusz a Föl d-megfigyelés, a GOVSATCOM a biztonságos állami műholdas kommunikáció és az SSA a 
világűrbeli helyzetismeret területére irányul.  
28 JOIN(2022) 4 final.  
29 Ezeket a projekteket az EDF és annak elődprogramjai támogatják.  
30 Az Európai Parlament és a Tanács 1104 /2011/EU határozata (2011. október 25) a Galileo program keretében 
megvalósuló globális navigációs műholdrendszer nyújtotta kormányzati ellenőrzésű szolgáltatáshoz való 
hozzáférés szabályairól (HL L 287., 2011.11.4.).  
 
13 szolgáltatást nyújtson. Egyértelmű bizonyíték arra, hogy egy polgári ellenőrzés alatt álló köz ös 
infrastruktúra miként képes kielégíteni v édelmi és biztonsági igényeket.  
A 2022 –2027 közötti időszakra szóló, biztonságos konnektivitásra vonatkozó uniós 
programot  létrehozó rendeletre irányuló javaslat31, amely e közleménnyel együtt, az űrcsomag 
részeként kerül elfogadásra, biztonságos állami kommunikáció révén fogja növelni az EU 
rezilienciáját a konnektivitás terén.  Kezdettől fogva tartalmazni fog a rezilienciával kapcsolatos 
védelmi követelményeket, a földközeli pálya (LEO) konstelláció pedig l ehetőséget biztosít majd 
a hasznos teher növelésére, ami hozzá fog járulni az uniós űrprogramok egyéb komponenseihez. 
A rendszer az állami műholdas kommunikációra és az Európai Védelmi Alappal fennáll ó 
szinergiákra fog támaszkodni.  
A Kopernikusz program fe jlesztése során  a lehető legnagyobb mértékben figyelembe kell 
venni a védelmi követelményeket , különös figyelmet fordítva az előírt biztonsági és 
teljesítményszintekre, és ezt a munkát a bizalmon alapuló megfelelő irányításnak kell 
alátámasztania.  
Annak ér dekében, hogy elősegítse a meglévő és jövőbeli uniós űrinfrastruktúrák védelmi 
dimenziójának fejlesztését, a Bizottság az EDF -en keresztül  támogatni fogja az űrtechnológiai 
védelmi képességek  fejlesztését. Eddig mintegy 130 millió EUR -t különítettek el a v ilágűrrel 
kapcsolatos fellépések finanszírozására az EDF és annak elődprogramjai keretében.  
A Bizottság támogatja a jövőbeli védelmi kihívásokkal foglalkozó együttműködési platformok 
kialakítását, és egyúttal azok teljesítményének javítására is törekszik, maradéktalanul 
kihasználva a meglévő és jövőbeli európai űrtechnológiai eszközök kínálta lehetőségeket. 
Például a Galileo az uniós védelemért  (GEODE) projekt 44 millió EUR összegű 
társfinanszírozásban részesül32, és célja a Galileo kormányzati ellenőrzésű szolgáltatásával 
kompatibilis, szabványosított európai katonai navigációs vevőkészülékek kifejlesztése. A 
Bizottság több mint 22 millió EUR -t fog fordítani szenzorok és a vezetés és irányítás (C2) 
fejlesztésére – ezáltal támogatva az európai katonai űrbeli  helyzetismereti információs hálózatot 
–, valamint a világűrbe telepített korai előre jelző képesség kifejlesztésére.  
Az EDF 2021. évi munkaprogramja szerint az EDF 50 millió EUR -t különít el mind az űrbe 
telepített és földi navigációs hadviseléssel (NAVWAR ) kapcsolatos megfigyelésre, mind a 
zavarással szemben reziliens műholdas kommunikáció európai technológiáira . 
Harmadszor, a Bizottság azon fog munkálkodni, hogy csökkentse az Unió stratégiai 
függőségét a kritikus technológiáktól a kapcsolódó területeken , például a csipek, a 
kvantumtechnológia és a mesterséges intelligencia terén. Ennek érdekében a Bizottság 
maximalizálni fogja a szinergiákat az általa irányított meglévő eszközök (többek között az EDF, 
a Horizont Európa33, az Űrprogram, az Európai Innovációs  Tanács és az InvestEU) keretében 
                                                           
31 COM(20 22) 57 final.  
32 Az európai véd elmi ipari fejlesztési program keretében.  
33 Ebben a dokumentumban „Horizont Európa” alatt a Horizont Európa program végrehajtását szolgáló egyedi 
program, valamint az Európai Innovációs és Technológiai Intézet értendő; az ezek keretében végzett 
tevékenység ek kizárólag a polgári alkalmazásokra összpontosítanak.  
 
14 végrehajtott, világűrrel kapcsolatos kezdeményezésekkel, és támaszkodni fog a Kritikus 
Technológiák Megfigyelőközpontjának tevékenységére. A Bizottság az űrinfrastruktúrák 
integritásának, biztonságának és működésének bizto sítása érdekében megerősíti a kapcsolódó 
európai ellátási láncok rezilienciáját  is. 
Negyedszer, a Bizottság és a főképviselő együttesen, saját megbízatásával összhangban 
kiterjeszti a Galileo jelenlegi fenyegetéselhárítási mechanizmusát34 az uniós űrprogram  
más komponenseihez tartozó rendszerekre és szolgáltatásokra. Ez tovább erősíti majd az 
uniós űrinfrastruktúrák biztonsági irányítását, így javítva a fenyegetésekre való reagálást , 
és előmozdítja az érintett szereplők által kialakítandó megfelelő irányítást. Emellett a Bizottság 
és a főképviselő a tagállamokkal szorosan együttműködve és az uniós infrastruktúrákat 
üzemeltető érintett ügynökségek/szervek közötti szisztematikus együttműködés révén uniós 
szinten javítja a helyzetismeretet, az űradatok  jobb felhasználásán keresztül.  
A Bizottság és a főképviselő továbbá hozzájárul a tagállamok arra irányuló erőfeszítéseihez, 
hogy továbbfejlesszék a kölcsönös segítségnyújtási és válságreagálási mechanizmusokat, többek 
között gyakorlatok végrehajtása, a fen yegetésekre való felkészültség javítása, az interoperabilitás 
fokozása és a közös stratégiai kultúra előmozdítása révén.  
 
 
További lépések  
 A stratégiai iránytű elfogadását követően a Bizottság és a főképviselő javaslatot tesz egy 
közös uniós biztonsági és védelmi űrstratégiára.  
 2022 végéig a Bizottság megvizsgálja, hogy miként fokozható az uniós űrtechnológiai 
eszközök védelme , főként további SST -szolgáltatások, az Unió SST -teljesítményének 
javítása, valamint az uniós iparág potenciáljának teljes körű kiakn ázása révén.  
 2022 -től kezdődően a Bizottság szorgalmazni fogja a „tervezett kettős felhasználás”  
elvének érvényesítését az uniós űrinfrastruktúrák tekintetében, hogy a kormányzati 
igényeket kielégítő új, reziliens szolgáltatások váljanak elérhetővé. Ezzel összefüggésben 
a Bizottság arra ösztönzi a társjogalkotókat, hogy mielőbb fogadják el a 2022 –2027 
közötti időszakra szóló, a biztonságos konnektivitásra vonatkozó uniós program 
létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslatot.  
 A Bizottság fokozza a stra tégiai technológiai függőségek csökkentésére és az 
űrinfrastruktúrával kapcsolatos ellátási láncok rezilienciájának megerősítésére irányuló 
munkát, különösen az uniós finanszírozási eszközökön és a Kritikus Technológiák 
Megfigyelőközpontján keresztül.  
 A Bi zottság a tagállamokkal szoros együttműködésben, a Galileo kormányzati 
                                                           
34 Az uniós űrprogramról szóló (EU) 2021/696 rendeletben és az uniós űrprogram keretében kiépített, üzemeltetett 
és használt, az Unió biztonságát esetleges befolyásoló rendszerek és szolgáltatások bizt onságáról szóló, 2021. 
április 30 -i (KKBP) 2021/698 tanácsi határozatban előírtak szerint.  
 
15 ellenőrzésű szolgáltatásának modelljére építve kialakítja az uniós űrinfrastruktúrák 
megfelelő irányítását. Értékelést készít egy kormányzati célú, reziliensebb és 
biztonságosabb Kopern ikusz -szolgáltatás35 kifejlesztésének és telepítésének 
megvalósíthatóságáról, a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a védelmi 
követelményeket.  
 2022 végéig a Bizottság és a főképviselő megvizsgálja a szolidaritási, kölcsönös 
segítségnyújtási és válsá greagálási mechanizmusok aktiválásának lehetőségét az űrből 
eredő támadások, illetve a világűrbe telepített eszközö ket fenyegető veszélyek esetén.  
 
7. Európa rezilienciájának fokozása  
Európának reziliensebbé kell válnia ahhoz, hogy képes legyen megelőzni és kivédeni a jövőbeli 
sokkhatásokat, valamint ellenállni azoknak. A nemzeti biztonsági és védelmi politikákkal való 
szoros összefonódás miatt e fenyegetések kezelése alapvetően a tagállamok felelőssége. 
Ugyanakkor vannak olyan sebezhetőségek, amelyek valamen nyi tagállamban fennállnak, egyes 
fenyegetések pedig határokon átnyúló jellegűek, mint például a határokon átnyúló hálózatok 
vagy infrastruktúrák ellen irányuló támadások és az éghaj latváltozás.  
Az uniós megközelítés célja a külső és a belső dimenziót egya ránt magában foglaló, 
zökkenőmentes folyamat kialakítása. A konkrét megoldások előmozdítása érdekében az uniós 
megközelítés az EU egészére kiterjedően összefogja a nemzeti, illetve uniós szintű polgári és 
katonai szempontokat, miközben hozzájárul a rezilie ncia fokozásához és az operatív hatékonyság 
folytonosságához.  
7.1. Fellépés a hibrid fenyegetésekkel szemben  
2020 -ban a biztonsági unióra vonatkozó uniós stratégia36 az EU biztonságának fokozása 
érdekében kezelendő kiemelt területként azonosította a hibrid fenye getéseket. A stratégia e 
folyamatosan változó fenyegetésekre vonatkozó megújított megközelítés alapjául szolgál, és a 
fellépések teljes spektrumát lefedi – a korai felismeréstől az elemzésen, a helyzetismereten, a 
rezilienciaépítésen és a megelőzésen át a válságreagálásig és a következmények kezeléséig.  
A reziliencia fokozásához és a hibrid fenyegetésekkel szembeni fellépéshez kapcsolódó 
intézkedések feltérképezése37 több mint kétszáz uniós szintű eszközt és intézkedést ölel fel , 
amelyek túlnyomó többségét a  Bizottság irányítja vagy támogatja. A különböző területekre 
vonatkozó bizottsági javaslatok – többek között a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály38, a 
kritikus fontosságú szervezetek rezilienciájáról szóló irányelvre irányuló javaslat39 és a 
                                                           
35 A Kopernikusz kormányzati ellenőrzésű szolgáltatásához hasonló szolgáltatás.  
36 COM (2020) 605.  
37 SWD (2020) 152 final.  
38 COM(2020) 825 final.  
39 COM(2020) 829 final.  
 
16 felülvizsgált uniós polgári védelmi mechanizmus40 – tovább bővítik a hibrid fenyegetésekkel 
szembeni fellépés egy re gazdagabb uniós eszköztárát.  
A reziliencia a hibrid fenyegetésekkel szembeni fellépés egyik alappillére. Egy 2022. januári 
közös szolgá lati munkadokumentum41 uniós szinten 53 reziliencia -alapértéket42 határozott 
meg. Ez a munka – amelyet a biztonsági unióra vonatkozó stratégia irányozott elő – döntő 
fontosságú első lépés volt az e területen elért eredmények nyomon követése és objektív mérés e 
felé. 
Ezzel összefüggésben a Bizottság szolgálatai, az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) és a Tanács 
Főtitkársága 2022 novemberében elvégzi a párhuzamos és koordinált uniós válságkezelési 
gyakorlatot, többek között a hibrid fenyegetések és azok számításte chnikai vetületeinek kezelése 
érdekében. A főképviselő átfogó irányításával végrehajtandó gyakorlat a tagállamok és az uniós 
ügynökségek részvételével, és a NATO gyakorlatával párhuzamos és koordinált formában fog 
zajlani.  
A Bizottság alkalmazkodott a feny egetések gyorsan változó jellegéhez  is. Az EU a 
Belarusszal közös határon kialakult válságot követően intézkedéseket kezdeményezett a 
migráció eszközként való felhasználásának  kezelésére, ideértve az EU -ba irányuló 
embercsempészésben vagy emberkereskedelem ben érintett fuvarozók feketelistára helyezését 
is43. 
A Covid19 -világjárvány világossá tette, hogy a népegészségügyi szükséghelyzetekre való 
reagálás összehangolt, uniós szintű fellépést követel meg. Egy olyan időszakban, amikor a 
népegészséget vegyi, bioló giai, radiológiai és nukleáris fenyegetések veszélyeztethetik, az 
Európai Unió Egészségügyi Szükséghelyzet -felkészültségi és -reagálási Hatósága (HERA) 
központi szerepet játszik a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyekre való uniós 
felkészültsé g és reagálás megerősítésében azáltal, hogy lehetővé teszi a szükséges 
ellenintézkedések gyors rendelkezésre állását, hozzáférhetőségét és elosztását. A világjárvány 
korai szakaszának tanulságaira építve folytatódik a munka a polgári hatóságok számára a 
népegészségügyi szükséghelyzettel összefüggésben nyújtott katonai  segítség fokozása 
érdekében.  
További lépések  
 2023 -ig a Bizottság a főképviselővel és a tagállamokkal együttműködve áttekinti az 
ágazati reziliencia -alapértékeket, hogy azonosítani tudja a hiányosságokat és a 
szükségleteket , valamint az azok kezeléséhez szükséges lépéseket.  
 A stratégiai iránytű elfogadását követően a Bizottság hozzájárul a jövőbeli uniós hibrid 
eszköztárhoz annak biztosítása révén, hogy a tagállamok teljes körű ismeretekkel 
                                                           
40 Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/836 rendelete (2021. május 20.).  
41 SWD (2022) 21 final.  
42 A vizsgált helyzetekben a kiindulási pontra, illetve az elérendő célra vonatkozó, vagy a minimumkövetelmények 
tekintetében javasolt referenciaértékek.  
43 COM(2021) 753 final.  
 
17 rendelkezzenek az EU -t és tagállamait érintő hibrid fenyegetések elleni fellépést szolgáló 
meglévő belső eszközökről és intézkedésekről. Ennek során figyelembe veszi a hibrid 
fenyegetésekkel szembeni fellépés 2020. évi feltérképezésében foglalt intézkedése ket, 
valamint a Bizottság és a főképviselő által a közelmúltban előterjesztett javaslatokat 
olyan területeken, mint a kritikus infrastruktúrák és a dezinformáció.  
 A stratégiai iránytű elfogadását követően a Bizottság mérlegeli a releváns szakpolitikai 
területek szakértőinek kijelölését, akik szükség esetén a hibrid fenyegetéseket kezelő 
uniós gyorsreagálású csapatok részeként mozgósíthatók, szinergiát alkotva a javaslatban 
előirányzott, kiberbiztonsági eseményekkel foglalkozó gyorsreagálású csoportokkal . 
 Ezzel párhuzamosan a Bizottság szolgálatai és az EKSZ közösen felülvizsgálja a hibrid 
fenyegetésekkel szembeni fellépés uniós operatív protokollját.  
 2022 végéig a Bizottság a főképviselővel együttműködve kialakítja a riasztási 
mechanizmusaira vonatkozó á tfogó jövőképet, kiemelt hangsúlyt fektetve a 
helyzetismeret javításának lehetőségére, a többi meglévő uniós mechanizmussal 
összehangoltan és azokat kiegészítve. Ez megerősíti az Unió képességét a nyomon 
követésre és a korai észlelésre, a megelőzésre és a felkészültségre, beleértve a rezilienciát, 
valamint a hibrid fenyegetésekre való reagálásra.  
 Szakértelmére és eszközeire támaszkodva a Bizottság hozzájárul a partnerországok 
rezilienciájának növelésére irányuló uniós erőfeszítésekhez.  
 
7.2. A kiberbiztonság és  a kibervédelem fokozása  
A kiberbiztonsági fenyegetések elleni küzdelem jelenleg a legösszetettebb biztonsági és védelmi 
kihívások egyike, különös tekintettel az ilyen fenyegetések növekvő számára és hatására, ezért az 
állami szereplők speciális és kifinom ult képességeket fejlesztettek ki.  
Az EU -nak meg kell védenie a kritikus hálózati és információs rendszereket, és vezető szerepet 
kell játszania a globális internet biztonságának, stabilitásának és rezilienciájának, valamint 
szabadságának garantálásában. F okoznunk kell a kiberbiztonságot és a kibervédelmet Európában 
azáltal, hogy szorosabbra fűzzük együttműködésünket, hatékonyabban ruházunk be a fejlett 
képességekbe, valamint megfelelő szabályokat dolgozunk ki, amelyek lehetővé teszik a kibertér 
valamennyi dimenziójának jobb összekapcsolását. Ezeknek az erőfeszítéseknek a polgárok, a 
vállalkozások és az uniós érdekek megvédésére , a rossz szándékú kibertevékenységek 
felderítésére  és az azoktól való elrettentésre , valamint saját magunk kibertámadásokkal 
szembe ni védelmére  kell irányulniuk, ezáltal hozzájárulva a nemzetközi biztonsághoz és 
stabilitáshoz, valamint megerősítve az EU kiberelrettentési potenciálját.  
A Bizottság és a főképviselő már a 2020. decemberi uniós kiberbiztonsági stratégiában44 
meghatározott olyan ambiciózus intézkedéseket, amelyek e célok elérését szolgálják. Az EU 
                                                           
44 JOIN(2020) 18 final.  
 
18 rezilienciájának növelését számos fontos meglévő eszköz segíti elő, nevezetesen a hálózati és 
információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét 
biztos ító intézkedésekről szóló irányelv45, a kiberbiztonsági jogszabály46, az információs 
rendszerek elleni támadásokról szóló irányelv47, továbbá az 5G kiberbiztonságra vonatkozó 
uniós eszköztár48, a nagyszabású kiberbiztonsági eseményekre és válsághelyzetekre való 
összehangolt reagálás tervezetéről szóló ajánlás49, valamint a 2018 -ban aktualizált uniós 
kibervédelmi szakpolitikai keret50 végrehajtása. A Bizottság ezen túlmenően a 
rádióberendezésekről szóló irányelv51 alapján felhatalmazáson alapuló jogi aktust52 fogadott el, 
amely meghatározza a kiberbiztonsági biztosítékokra vonatkozó jogi követelményeket, 
amelyeket a gyártóknak figyelembe kell venniük a rádióberendezések tervezése és gyártása 
során. Végül előterjesztette a közös kiberbiztonsági egységről  szóló aján lást53, és 2020 
decemberében javaslatot tett a kiberbiztonsági irányelv felülvizsgálatára54, amely javaslatról a 
társjogalkotók jelenleg tárgyalnak. Ezzel az ambíciószinttel összhangban a Bizottság hamarosan 
javaslatokat terjeszt elő az uniós intézmények, sz ervek és ügynökségek kiberbiztonságának és 
információbiztonságának fokozása céljából.  
A Digitális Európa és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF – Digitális ágazat) 2021 –
2025 -ös többéves munkaprogramja támogatja a biztonságos kvantumkommunikációs 
infrastruktúra (Euro QCI) kiépítését. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz más kritikus 
kommunikációs infrastruktúrákat is támogat, köztük tagállamok közötti, illetve tagállamok és 
harmadik országok közötti, a legmagasabb szintű biztonsági előírásokat al kalmazó 
gerinchálózatokat.  
Ezen eszközök kiegészítése, valamint a támadási felület és a kockázatnak való kitettség további 
csökkentése érdekében fokozni kell az információs és kommunikációs technológiákhoz (IKT) 
kapcsolódó termékek és szolgáltatások biztonságát és szabványosítását. Ez különösen fontos a 
kritikus hardver - és szoftverkomponensek biztonsága terén. A Bizottság ezért horizontális 
biztonsági követelmények bevezetéséről szóló új javaslatokat készít elő, amelyek az Unió 
helyzetét értékelő bes zédben55 bejelentett, kiberrezilienciáról szóló jogszabály  központi elemét 
fogják képezni. Ebben az összefüggésben érdemes lehet figyelembe venni a védelmi dimenziót, 
különösen a közös vagy hibrid kiberbiztonsági szabványok esetleges kidolgozása során.  
                                                           
45 (EU) 2016/1148 irányelv a hálózati és információs rendsz erek biztonságáról.  
46 Az Európai Parlament és a Tanács (EU)  2019/881 rendelete (2019.  április  17.) az ENISA -ról (az Európai Uniós 
Kiberbiztonsági Ügynökségről) és az információs és kommunikációs technológiák kiberbiztonsági tanúsításáról, 
valamint az 526/2 013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről.  
47 2013/40/EU irányelv (2013. augusztus 12.).  
48 COM(2020) 50 final.  
49 A Bizottság (EU) 2017/1584 ajánlása (2017. szeptember 13.) a nagyszabású kiberbiztonsági eseményekre és 
válsághelyzetekre való összehangolt re agálásról, C/2017/6100.  
50 14413/18 (2018. november 19.).  
51 Az Európai Parlament és a Tanács 2014/53/EU irányelve (2014. április 16.) a rádióberendezések forgalmazására 
vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról.  
52 C(2021) 7672.  
53 C(2021) 4520 final . 
54 COM(2020) 823 final.  
55 Az Unió helyzetéről szóló 2021. évi beszéd – Uniónk lelkének erősítése – 2021. szeptember 15.  
 
19 Az EU és az uniós kibervédelmi szereplők (főként a tagállami védelmi erők) technológiai 
képességeinek továbbfejlesztése érdekében a releváns technológiák fejlesztésére és használatára 
irányuló polgári és védelmi beruházások tervezése során törekedni kell a z érintett felek közötti 
szorosabb együttműködés kialakítására. A Kiberbiztonsági Ipari, Technológiai és Kutatási 
Kompetenciaközpont és a koordinációs központok hálózata56 2022 -ben elfogadja a 
kiberberuházásokra vonatkozó stratégiai menetrendet. A menetrend  kiaknázhatja a polgári és 
védelmi technológiák, valamint a potenciálisan kettős felhasználású alkalmazások közötti 
lehetséges szinergiákat, ezáltal törekedve a szinergiák megteremtésére más uniós programokkal 
– többek között a Horizont Európával, a Digitá lis Európa programmal és az EDF -fel –, 
összehangolt módon és a vonatkozó irányítási szabályok tiszteletben tartása mellett.  
A Bizottság eddig 38,6 millió EUR -t különített el57 hat kibervédelmi projektre . Ez a 
pénzügyi keret többek között egy európai kiberhe lyzet -ismereti platform, valamint egy 
biztonságos és reziliens kommunikációt szolgáló technológiákkal kapcsolatos projekt 
kidolgozását támogatja. Az EDF változatlanul támogatni fogja a védelmi célú kiberképességek 
fejlesztését. 2021 -ben két egyedi pályázat i felhívást tettek közzé az EDF keretében, 33,5 mil lió 
EUR pénzügyi keretösszegre.  Bár a védelmi képességekkel kapcsolatos valamennyi projekt 
rendelkezik kiberdimenzióval, a kibervédelem az elkövetkező években is prioritás marad az EDF 
számára.  
Az Unión be lüli potenciális nagyszabású eseményekre és válságokra való jobb felkészülés 
összefüggésében a fokozott koordináció elengedhetetlen a helyzetismeretet biztosításához, a 
lehetséges reagálási igények és az erőforrások gyors azonosításához, valamint a tagálla mi és 
uniós szintű érintett szereplők közötti hatékony kommunikáció összehangolásához, ezáltal 
mérsékelve az Unióra kifejtett potenciális hatásokat.  
A rossz szándékú kibertevékenységek felderítésének  megerősítése és a helyzetismeret 
javítása  céljából a Bizottság a tagállamokkal karöltve dolgozik a kiberfenyegetettségi 
információk megosztására szolgáló, határokon átnyúló platformok (EU SOC)  létrehozásán, 
valamint a biztonsági műveleti központok (SOC) nemzeti szintű kapacitásainak megerősítésén . 
A határokon átnyúló platformok célja, hogy lehetővé tegyék a különböző forrásokból származó 
kiberfenyegetettségi adatok, valamint az eszközök és képességek széles körű, megbízható 
környezetben történő megosztását. E célból új generációs, rendkívül bizton ságos eszközöket és 
infrastruktúrákat fognak használni. A tervek szerint ez lehetővé teszi a kollektív felderítési 
kapacitások javítását, valamint a hatóságok és az érintett szervezetek időben történő riasztását. 
Ezek a fellépések a Digitális Európa progra m pénzügyi támogatásában fognak részesülni, 
konkrétan az uniós biztonsági műveleti központok – és ezen belül például a fejlett eszközök és 
infrastruktúrák – fejlesztésével és üzemeltetésével kapcsolatos közös közbeszerzés, valamint a 
tagállami biztonsági m űveleti központok kapacitásépítésére vonatkozó támogatási felhívás révén. 
Következő lépésként a tagállamokkal együtt meg lehetne vizsgálni az e területen folytatott 
nemzeti szintű polgári –katonai együttműköd és előmozdításának lehetőségét.  
                                                           
56 PE/28/2021/INIT.  
57 Az európai védelmi ipari fejlesztési program keretében.  
 
20 A biztonsági esem ényekre való reagálás terén fokozni kell a tagállamok közötti kiberbiztonsági 
együttműködést, egyebek mellett a polgári és a védelmi reagálási csoportok  közötti esetleges 
együttműködés révén. A közös kiberbiztonsági egység célja, hogy összefogja az összes érintett 
kiberbiztonsági közösséget (vagyis a diplomáciai, a polgári, a bűnüldözési és a védelmi 
szereplőket) a nagyszabású kiberbiztonsági eseményekre és válságokra való összehangolt uniós 
reagálás biztosítása, valamint az e támadásokat követő helyreállít áshoz való segítségnyújtás 
érdekében.  Ezért a katonaság és más kiberbiztonsági közösségek strukturális együttműködést 
folytathatnának és összehangolhatnák tevékenységüket a közös koordinációs egység 
segítségével.  
A kiberkészségek  közös képzés és gyakorlato k keretében történő fejlesztése  szintén 
kulcsfontosságú a kibertámadásokkal szembeni tényleges reziliencia, a kiberképességek javítása, 
a közös értelmezés kialakítása és a közös reagálási képesség kiépítése szempontjából. 
Amennyiben a tagállamok úgy dönten ek, fontolóra vehetik a megerősített polgári –katonai 
együttműködés kialakítását a kiberképzés és a közös gyakorlatok terén, az Európai Biztonsági és 
Védelmi Főiskola és az EDF kiberoktatási, -képzési és -gyakorlati programjaira építve.  
További lépések  
 2022  harmadik negyedévéig a Bizottság javaslatot tesz a kiberrezilienciáról szóló 
jogszabályra , amely a termékek és a kapcsolódó szolgáltatások kiberbiztonságát h ivatott 
növelni a belső piacon.  
 A kiberfenyegetettségi információk és eszközök megosztására szolgáló új uniós 
biztonsági műveleti központok létrehozása érdekében a Bizottság 2022 második 
negyedévéig részvételi szándék kifejezésére való felhívást tesz közzé e platformok 
tárhelyszolgáltatóinak kiválasztása céljából, célzott ütemterv kíséretében. Ez  megnyitja az 
utat a kiberfenyegetésekkel kapcsolatos információk felderítésére és megosztására 
szolgáló uniós stratégiai képesség kiépítéséhez.  
 A Bizottság együttműködik a tagállamokkal annak érdekében, hogy a koordináció 
megerősítése révén fokozza a nagy szabású kiberbiztonsági eseményekre való 
felkészültséget, ideértve a reagálás kapcsán felmerülő potenciális szükségletek és 
erőforrásigények azonosítását is.  
 2022 -ben a Bizottság javaslatot tesz a Kiberbiztonsági Kompetenciaközpont stratégiai 
menetrendjére  – többek között a kettős felhasználású technológiákat és a polgári -katonai 
szinergiákat illetően –, amelyet az érintett szereplőkkel összehangolt módon kell 
kialakítani.  
 A Bizottság a főképviselővel együtt továbbra is támogatja a tagállamokat a közös 
koordinációs egység létrehozásában – különös tekintettel a kölcsönös segítségnyújtási 
mechanizmusra –, és ösztönzi a polgári –katonai együttműködést a védelmi szakértők és 
más közösségek (vagyis a polgári, a bűnüldözési és a diplomáciai szereplők) közötti 
információcsere és koordináció megkönnyítése érdekében.  
 A Bizottság felkéri az európai szabványügyi szervezeteket, hogy dolgozzanak ki a 
kiberbiztonságra és a magánélet védelmére vonatkozó harmonizált szabványokat a 
 
21 rádióberendezésekről szóló irányelv alapj án nemrégiben elfogadott, felhatalmazáson 
alapuló jogi aktussal összhangban.  
 A Bizottság együttműködik a főképviselővel az EU kibervédelmi politikájának 
továbbfejlesztése érdekében, amelyet 2022 végéig a tagállamok elé terjesztenek.  
 A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy a meglévő polgári és védelmi képzési és 
gyakorlati keretekkel együttműködve mérlegeljék a közös kibervédelmi képzések és 
gyakorlatok létrehozásának lehetőségét.  
 
7.3. A katonai mobilitás fokozása  
A katonai mobilitásról szóló cselekvési terv végrehajtása révén az EU máris jelentős lépéseket 
tesz a katonai személyzet, eszközök és felszerelések Unión belüli és kívüli mobilitásának 
fokozása érdekében, ezáltal javítva a gyors reagálásra vonatkozó képességünket 
válsághelyzetekben, illetve a rutinsz erű tevékenységek, például katonai gyakorlatok keretében. A 
katonai mobilitás egyúttal az EU és a NATO közötti együttműködés egyik kiemelt projektje.  
Az EU a 2021 –2027 közötti időszakra 1,69 milliárd EUR -t irányzott elő  a kettős 
felhasználású közlekedési infrastruktúra támogatására, így a katonai mobilitás az új Európai 
Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)58 kulcselemének számít. A 2021 –2023 -as munkaprogram 
értelmében éves szinten 330 millió EUR költségvetési keret áll rend elkezésre, és az első 
pályázati felhívásokat 20 21 szeptemberében tették közzé.  
A katonai mobilitás az EDF 2021. évi munkaprogramjában is szerepel. A katonai mobilitással 
kapcsolatos információk biztonságos és gyors cseréjét lehetővé tevő digitális rendszer  
kifejlesztése a katonai és logisztikai rendszerekre vonatkozó pályázati felhívás két fő témájának 
egyike. A teljes pályázati felhívás indikat ív költségvetése 50 millió EUR.  
A Bizottság 2021. december 14 -én javaslatot tett a transzeurópai közlekedési hálóz atról (TEN -T) 
szóló rendelet felülvizsgálatára. A javaslat egyebek mellett a polgári és katonai mobilitásra 
vonatkozó előírások szigorítását, valamint a katonai mobilitás szempontjából fontos új útvonalak 
TEN -T térképek en való megjelenítését célozza.  
A Biz ottság a továbbiakban is törekszik az EU -n belüli és kívüli katonai mobilitáshoz való 
hozzájárulásra, többek között azáltal, hogy a vonatkozó – különösen a közlekedéssel és a 
határokon átnyúló eljárásokkal kapcsolatos – jogalkotási javaslatok és kezdeménye zések 
kidolgozásakor ezt a szempontot is figyelembe veszi.  
További lépések  
 2022 végéig a Bizottság a főképviselővel együtt javaslatot tesz a katonai mobilitásról 
szóló közös cselekvési terv aktualizálására, ami a közlekedés digitalizációjával, a 
közlekedés i infrastruktúra kiberrezilienciájával és a mesterséges intelligenciával 
                                                           
58 Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1153 rendelete (2021. július 7.) az Európai Hálózatfinanszírozási 
Eszköz létrehozásáról, valamint az 1316/2013/EU és a 283/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről.  
 
22 kapcsolatos igények azonosítását is magában foglalhatja.  
 
7.4. Az éghajlatváltozási kihívások védelmi vetületeinek kezelése  
Az éghajlatváltozás és a biológiai sokféleség csökkenése új fenyegetések megjelenésével jár. A 
műveleti hatékonyság fenntartása változatlanul prioritást élvez, ugyanakkor a védelmi ágazatnak 
az éghajlatváltozás biztonsági hatásaihoz való alkalmazkodás terén is helyt kell állnia, a 
műveletek szélsőségesebb éghajlati  körülmények közötti végrehajtását is beleértve, valamint az 
uniós klímapolitika – különösen az európai zöld megállapodás – keretében hozzá kell járulnia az 
éghajlatváltozás mérsékléséhez. Az energiahatékonyság javítását, a megújuló energia 
használatának l ehetőség szerinti növelését és az ágazat kibocsátásainak csökkentését szervesen 
be kell építeni a 2050 -ig megvalósítandó klímasemlegességre, valamint a biológiai sokféleség 
védelmére és a körforgásos gazdaság megerősítésére ir ányuló közös erőfeszítéseinkbe . 
A körforgásos rendszerek kifejezetten előnyösnek bizonyulhatnak a védelmi iparágak és a 
védelmi beszerzés terén, mivel javítják az erőforrás -hatékonyságot, növelik bizonyos kritikus 
fontosságú anyagok nyílt stratégiai autonómiáját, valamint meghosszabbít ják és optimalizálják a 
védelmi felszerelések használatát59. A Bizottság azonosítani és támogatni fogja azokat a 
lehetőségeket, amelyek révén javítható a védelmi felszerelések szétszerelésének, alkatrészeik 
begyűjtésének, javításának, felújításának és újrag yártásának a kialakítása. Ide tartoznak a 
védelmi felszerelések korszerűsítésének lehetőségei is, hogy működésük a műveleti helyszíneken 
fennálló egyre nehezebb környezeti feltételek mellett is folytatódhasson.  
Ezzel összefüggésben a Bizottság elkötelezett  a 2020. évi közös uniós éghajlatváltozási és 
védelmi ütemterv60 végrehajtása mellett, amelyre vonatkozóan a Bizottság szolgálatai 2022 első 
felében közzéteszik az EKSZ -szel és az EDF -fel közösen kidolgozott első éves 
eredményjelentést. Az EDF61 2021. évi mu nkaprogramja már azonosított az 
energiagazdálkodással és az energiahatékonysággal összefüggő témákat. Az ezekhez kapcsolódó 
védelmi technológiák és termékek kutatásának és fejlesztésének támogatására irányuló pályázati 
felhívás céljaira 133 millió EUR -t különítettek el. Mivel a NATO, az ENSZ, valamint az 
Egyesült Államok és más partnerek is fokozzák hasonló törekvéseiket, az EU megerősíti a felek 
között személyzeti szinten folytatott párbeszédet az éghajlatváltozás, a biztonság és a védelem 
közötti kapcsola tról. 
További lépések  
 2022 első felében a Bizottság szolgálatai, az EKSZ és az EDA előterjesztik az 
éghajlatváltozási és védelmi ütemterv végrehajtásáró l szóló első eredményjelentést.  
 2022 folyamán a Bizottság értékelést készít az általa irányított meglévő  eszközök (köztük 
                                                           
59 IF CEED (europa.eu) ; Körforgásos védelem – Hírek és háttérinformációk – Cambridge Judge Business School  
60 12741/20.  
61 Az EDF -rendelet kimondja, hogy „az alap hozzájárul az éghajlati szempontoknak az uniós szakpolitikákban 
történő érvényesítéséhez, valamint azon általános célkitűzés megvalósításához, hogy az uniós költségvetési 
kiadások 30  %-a éghajlatpolitikai célok elér ését támogassa”.  
 
23 az EDF, a Horizont Európa, a Horizont 2020, a CEF és a LIFE) keretében végrehajtott, 
éghajlattal, illetve védelemmel kapcsolatos kezdeményezésekről a potenciális szin ergiák 
fokozása érdekében.  
 2022 végéig a Bizottság az általa irányított eszközök éghajlati, illetve védelmi 
vonatkozásaira épülő szakpolitikai keretet hoz létre annak érdekében, hogy hozzájáruljon 
a polgári biztonsági szereplők és a fegyveres erők által használt kritikus technológiák 
energiaigényének csökkentéséhez és energeti kai rezilienciájának növeléséhez. Ezzel 
összefüggésben konkrét, az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens megoldásokat 
dolgoz ki.  
 2022 folyamán a Bizottság megvizsgálja, hogy milyen lehetőségek tárulnak fel akkor, ha 
az energiával kapcsolatos iránye lveket erőteljesebben alkalmazzák katonai 
infrastruktúrákra (például irodákra, központokra, laktanyákra, kórházakra, akadémiákra), 
figyelembe véve a zöld közbeszerzés lehetőségét is, az európai zöld megállapodás (azaz 
az energiahatékonyság jegyében indítot t új épületkorszerűsítési program, az 
energiahatékonysági irányelv felülvizsgálata és az épületek energiahatékonyságáról szóló 
irányelv) részeként.  
 2022 folyamán a Bizottság és a főképviselő kiterjeszti és elmélyíti a NATO -val, az 
ENSZ -szel és az érintett kétoldalú partnerekkel, például az Egyesült Államokkal és 
Kanadával az éghajlat, a biztonság és a védelem közötti kapcsolatra irányuló, személyzeti 
szintű munkát.  
 
8. Következtetések  
A világ összetettebb, konfliktusokkal terheltebb, versengőbb és összekapcsoltabb, mint valaha – 
és ez megköveteli az EU -tól, hogy fokozza az uniós stratégiai érdekek és értékek védelmére 
irányuló erőfeszítéseit. A hamarosan elkészülő biztonsági és védelmi uniós stratégiai iránytű 
ambiciózus célokat fog kitűzni Európa h osszú távú biztonsága és védelme tekintetében, amihez 
ez a közlemény aktívan hozzájárul.  
E célból a Bizottság a következő új, az európai védelmi piac versenyképességének további 
növelése szempontjából kulcsfontosságú területeket azonosította:  
- annak feltérképezése, hogy milyen ösztönzőkkel mozdíthatók elő eredményesebben  az 
európai uniós együttműködés keretében kifejlesztett és/vagy beszerzett kulcsfontosságú 
stratégiai képességekre és kritikus stratégiai eszközökre irányuló tagállami 
beruházások ; 
- az uniós együttműködés keretében kifejlesztett védelmi képességek közös beszerzésének 
fokozott ösztönzése , többek között héamentesség biztosítása és az EDF ösztönző 
mechanizmusának esetleges megerősítése révén;  
 
24 - a tagállamok felkérése a fegyverkivitel -ellenőrz ési gyakorlatok további észszerűsítésére 
és közelítésére , különösen az uniós együttműködés keretében kifejlesztett védelmi 
képességek tekintetében.  
A Bizottság továbbá végrehajtja azokat a már folyamatban lévő kezdeményezéseket, amelyek az 
európai védelem stratégiai támogató eszközének minősülnek – amilyen például az EDF és a 
katonai mobilitás  –, valamint azokat, amelyek elengedhetetlenek Európa rezilienciájának 
megerősítéséhez, különös tekintettel a világűrre, a hibrid fenyegetésekkel szembeni fellépésre, a 
kiberbiztonság megerősítésére és a védelemmel kapcsolatos éghajlatváltozási kihívások 
kezelésére.  
A Bizottság változatlanul készen áll arra, hogy az elért eredmények, valamint az Uniót érő 
fenyegetések és kihívások jövőbeli alakulásának fényében további  lépések megtételét mérlegelje.