Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás finanszírozása és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás finanszírozásának kihívásai

(feltáró vélemény)

(2020/C 311/04)

Előadó: Toni VIDAN (HR/III) Társelőadó: Dimitris DIMITRIADIS (EL/I)

Felkérés: a Tanács horvát elnöksége, 2019.9.10. Jogalap: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke Illetékes szekció: „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció Elfogadás a szekcióülésen: 2020.5.27. Elfogadás a plenáris ülésen: 2020.6.11. Plenáris ülés száma: 552. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 227/0/2

1. Következtetések és ajánlások

1.1. Az EGSZB kifejezetten üdvözli és támogatja az Európai Tanács közelmúltbeli következtetéseit és a bejelentett európai zöld megállapodást ( 1 ) , amelyek közös célkitűzése az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás megvalósítása „annak elérése révén, hogy az EU 2050-re klímasemleges legyen”.

1.2. átfogó európai gazdaságélénkítési tervre szólított fel A Covid19-válság fényében az EGSZB már korábban a tagállamok között eddig példátlan mértékű szolidaritásra és egy olyanszólított fel ( 2 ) , amely lehetővé tenné az EU tagállamai, polgárai, vállalatai és munkavállalói számára, hogy megfelelően kezeljék a Covid19-világjárvány következményeit, és egy fenntarthatóbb és ellenállóképesebb európai gazdaságot építsenek ki. A 750 milliárd EUR költségvetésű NextGenerationEU Eszköz, valamint a 2021–2027 időszakra vonatkozó hosszú távú uniós költségvetés célzott megerősítése révén az uniós költségvetés teljes finanszírozási képessége 1,85 billió EUR-ra emelkedik. A helyreállítás támogatása mellett az eszköz középpontjában az európai zöld megállapodás és a digitalizáció áll a munkahelyteremtés és a növekedés fellendítése, társadalmaink ellenálló képességének növelése és környezetünk egészségének javítása érdekében.

1.3. Az EGSZB támogatja az Európai Parlament 2020. április 17-én elsöprő többséggel elfogadott állásfoglalását, amelynek célja, hogy az európai zöld megállapodást a közelgő uniós gazdaságélénkítő és helyreállító csomag középpontjába helyezze, melynek „új lendületet kell adnia a gazdaságnak, javítania kell annak ellenálló képességét és munkahelyeket kell teremtenie, egyszersmind segítenie kell kontinensünk ökológiai átmenetét és fenntartható társadalmi-gazdasági fejlődését” ( 3 )

1.4. Az EGSZB támogatja az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási tervet, amely az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás első kulcsfontosságú pénzügyi pillére a méltányos átállási mechanizmus mellett ( 4 ) . Az EGSZB e kezdeményezéseket a helyes irányba tett első lépésnek tekinti, és arra ösztönzi az uniós intézményeket, hogy alakítsanak ki átlátható és részvételen alapuló eljárásokat a következő lépések előkészítéséhez, amely eljárásokba hatékonyan bevonnak valamennyi érdekelt felet, és amelyek összhangban vannak a gazdaságélénkítéssel és a jólléti gazdaságra való méltányos átállással ( 5 )

1.5. A példa nélküli válság miatt az EGSZB ambiciózus, a Párizsi Megállapodással összhangban lévő helyreállítási terv kidolgozását kéri. Ennek döntő részét egy olyan éghajlat-politikai költségvetésnek kell képeznie, amely legalább a korábban azonosított évi 300 milliárd EUR beruházási hiánnyal egyenlő mértékű, és kiemelt prioritásként kezeli a polgárok, a kkv-k, az energiaközösségek és a helyi és regionális közintézmények által közösen megtervezett és ezek közös érdekeltségében lévő decentralizált dekarbonizációs projektek támogatását.

1.6. Az EGSZB határozottan úgy véli, hogy ennek az átállásnak és a Covid19-járvány utáni helyreállításnak méltányosnak kell lennie, és egy igazságosabb és fenntarthatóbb Unióhoz kell vezetnie. Ellenkező esetben kudarcot fog vallani, ami súlyos következményekkel jár az európai projekt egészére nézve. Úgy véljük, hogy a méltányos átállás legfontosabb összetevője a polgárok, a munkavállalók, a közösségek és a kkv-k politikai, társadalmi és gazdasági integrációja, különösen az Unió fejlődő, vidéki régióiban, anélkül, hogy hátrányos megkülönböztetésben részesülnének azok a tagállamok, amelyek jelenleg nem tagjai az euróövezetnek. Kiemelt jelentősége van az átállás méltányosságát garantáló kritériumoknak, és az érdekelt feleket minden szinten be kell ebbe vonni. Az EGSZB már közreműködött ebben a vitában ( 6 )

1.7. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a méltányos átállásnak és a Covid19-járvány utáni helyreállításnak garantálnia kell, hogy a fogyasztók és a közösségek a fenntartható termékek és szolgáltatások aktív termelő-fogyasztóivá váljanak az energia- és a közlekedési ágazatban.

1.8. Az EGSZB kéri az állami és magánforrások újraelosztását gátló akadályok, különösen a fosszilistüzelőanyag-ágazatnak nyújtott, meglévő közvetlen és közvetett támogatások, valamint a költségvetési és adóügyi akadályok sürgős felszámolását.

1.9. Az EGSZB támogatja az Európai Bizottságnak az új uniós alkalmazkodási stratégia kidolgozására irányuló erőteljes felhatalmazását, és kéri, hogy az éghajlatváltozás mérséklésének és az ahhoz való alkalmazkodásnak a finanszírozása egyforma hangsúlyt kapjon. Az EGSZB úgy véli, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló fellépések innovatív pénzügyi mechanizmusainak kidolgozásáról szóló átfogó politikai vitát és a célirányos méltányos alkalmazkodási alapokat a lehető leghamarabb el kell indítani.

1.10. Az EGSZB kéri a rendelkezésre álló források jelentős megnövelését, egy „Európai Éghajlat-politikai Szolidaritási Testület” elnevezésű, célirányos ifjúsági program beindítását, valamint a közösségi alapú és tulajdonú, alacsony szén-dioxid-kibocsátást célul kitűző energetikai és közlekedési projektek kidolgozása terén folytatott, a helyi önkormányzatok és a szervezett civil társadalom közötti együttműködés finanszírozását.

1.11. Az EGSZB úgy véli, hogy az európai zöld megállapodásnak meg kell óvnia az EU és különösen a feltörekvő országok jelentette növekvő versenynek kitett kkv-k biztonságát és versenyképességét, és támogatja az importált fogyasztási cikkek karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmusra irányuló javaslatokat.

2. Bevezetés és általános megjegyzések

2.1. Az EGSZB ezt a véleményt az Európai Unió Tanácsának elnökségét betöltő Horvát Köztársaság felkérésére dolgozta ki, és örömmel veszi, hogy az elnökség élénkíteni kívánja a pénzügyi rendelkezések javításáról szóló uniós szintű vitát az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás egyre növekvő igényeinek kielégítése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra adott válaszok tekintetében. A vélemény már a kidolgozás késői szakaszában járt, amikor a Covid19-világjárvány megrázta a világot és az EU-t, ezért a vélemény megpróbál az új helyzetre vonatkozóan néhány kezdeti reakciót megfogalmazni.

2.2. Egy kibontakozó humanitárius katasztrófának vagyunk tanúi, emberéleteket veszítünk, széles körben terjed a betegség, egyre több a szociális nehézség, a munkahelyek pedig soha nem látott méretekben szűnnek meg. Ha rosszul kezeljük a helyzetet, fennáll a veszélye annak, hogy olyan súlyos következményekkel kell szembesülnünk, mint az 1929-es nagy gazdasági világválság idején. Ha jól kezeljük, az EU együtt kilábalhat belőle, életeket menthet meg és társadalmi jólétet biztosíthat, társadalmi-gazdasági modelljeinket az emberekre és a természeti világra összpontosító modellekké alakíthatja át, és fellendítheti a fenntartható fejlődésre irányuló globális partnerséget.

2.3. Az EGSZB kifejezetten üdvözli és támogatja az Európai Tanács közelmúltbeli következtetéseit és a bejelentett európai zöld megállapodást ( 7 ) , amelyek közös célkitűzése az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás megvalósítása „annak elérése révén, hogy az EU 2050-re klímasemleges legyen”. Az EGSZB emellett támogatja az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási tervet, amely az első kulcsfontosságú pénzügyi pillér a méltányos átállási mechanizmus mellett; e pillérek célja az átállásban leginkább érintett régiók munkavállalóinak és polgárainak támogatása ( 8 )

2.4. Megkérdőjelezhetetlen a bizonyíték arra, hogy éghajlatváltozási vészhelyzettel, a biológiai sokféleség egzisztenciális csökkenésével, a vegyi anyagokból és a légszennyezésből eredő, társadalmilag elfogadhatatlan egészségügyi kockázatokkal és óceánjaink mérhetetlen műanyagszennyezésével kell megbirkóznunk. A tudományos kutatások ( 9 ) arra engednek következtetni, hogy az új emberi betegségek megjelenése szorosan összefügg a környezeti válság kiváltó okaival, amelyeket az európai zöld megállapodáson keresztül a környezetvédelmi intézkedések előnyben részesítésével kell kezelni.

2.5. Az egzisztenciális környezeti válságok mellett nagy fokú és egyre növekvő egyenlőtlenségekkel, demográfiai válságokkal, politikai radikalizmussal, valamint a kormányokba, a kormányzásba és a politikai döntéshozatalba vetett bizalom csökkenésével kell szembenéznünk. A Covid19-válság rámutatott gazdasági és irányítási rendszereink számos hiányosságára, többek között a piacgazdaság korlátaira, és kiemelte a hatékony állami intézmények és az erős állami egészségügyi rendszerek fontosságát. Azt is lehetővé tette, hogy az emberek újragondolják, mi a fontos számukra. Sürgősen felül kell vizsgálni a termelési és fogyasztási szintek hatását, és meg kell vizsgálni az alapvető munkák (például olyan közszolgáltatások, mint az egészségügyi ágazat) méltányos bérezését, az adó- és bérpolitikát, valamint olyan új eszközöket, mint az általános alapjövedelem, amint azt az EGSZB korábbi véleményeiben kérte ( 10 )

2.6. Az EU üzleti közössége egyre inkább fejlesztési lehetőségnek, valamint a produktív munkahelyek Európába való visszahozását lehetővé tevő helyzetnek tekinti az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállást és a Covid19-válság utáni gazdaságélénkítést. Az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politikai miniszterekhez nemrégiben intézett levelében ( 11 ) hét „vezető európai energiavállalat felszólítja az EU-t, hogy növelje az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának 2030-ig történő csökkentésére vonatkozó célkitűzését, és az 1990-es szinthez képest legalább 55 %-kal csökkentse annak szintjét, hogy igazodjon a 2050-ig tartó költséghatékony ütemtervhez”. Az Energetikai Átállási Bizottság felszólítja a világ kormányait, hogy „bölcsen költsék el a gazdaságélénkítő kiadásokat, és fektessenek be a jövő gazdaságába” ( 12 )

3. Az éghajlatvédelmi törekvések fokozása, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való méltányos átállás és a helyreállítás új pénzügyi erőforrásai és a 2030-as fenntartható fejlődési célok megvalósítása

3.1. A sürgős éghajlat-politikai intézkedésekhez szükséges új pénzügyi erőforrások megfelelő mobilizálásának garantálása és a meglévő források felhasználásának javítása érdekében mindenképp egy ambiciózus politikai menetrendre van szükség, amely megerősíti a 2030-ra és 2050-re megfogalmazott célértékeket. Az EGSZB tehát támogatja azt a felhívást, amely szerint az Európai Uniónak kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy a karbonsemlegességet 2050-re elérje, ennek megfelelően pedig az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére vonatkozó 2030-as célértékét úgy kell módosítania, hogy a kibocsátás legalább 55 %-kal csökkenjen az 1990-es szinthez képest.

3.2. Az EGSZB határozottan úgy véli, hogy ennek az átállásnak és a Covid19-járvány utáni helyreállításnak méltányosnak kell lennie, és egy igazságosabb Unióhoz kell vezetnie. Ellenkező esetben kudarcot fog vallani, ami súlyos következményekkel jár az európai projekt egészére nézve. Úgy véljük, hogy a méltányos átállás legfontosabb összetevője a polgárok, a munkavállalók, a közösségek és a kkv-k politikai, társadalmi és gazdasági integrációja, különösen az Unió fejlődő, vidéki régióiban anélkül, hogy hátrányos megkülönböztetésben részesülnének azok a tagállamok, amelyek jelenleg nem tagjai az euróövezetnek. Ezen integráció megvalósításához alapvető, hogy a pénzügyi erőforrásokat méltányosan osszák fel a jövőbeli éghajlat-politikai költségvetésben, és proaktívan meg kell előznünk, hogy az erőforrásokat tendenciaszerűen jórészt olyan erős érdekeltek felé irányítsák, amelyek rendelkeznek a bankképes projektek kidolgozásához szükséges erőforrásokkal és kapacitással.

3.3. Az EGSZB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy garantálja valamennyi érdekelt fél – helyi közösségek, civil társadalom, szociális partnerek, ipar, tudományos intézetek stb. – aktív bevonását az európai zöld megállapodás és a Covid19-járvány utáni gazdaságélénkítési és helyreállítási terv jövőbeli kidolgozásába és végrehajtásába.

3.4. éghajlat-politikai költségvetésnek kell képeznie, amely legalább az azonosított évi 300 milliárd EUR beruházási hiánnyal egyenlő mértékű, és kiemelt prioritásként kezeli a polgárok, a kkv-k, az energiaközösségek és a helyi és regionális közintézmények közös érdekeltségében megvalósuló decentralizált dekarbonizációs projektek támogatását. Az EGSZB már kidolgozott javaslatokat e pénzügyi mobilizációra a klímavédelmi finanszírozási paktumról Most, hogy megtettük az első lépéseket az európai zöld megállapodás és az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási terv érdekében, ugyanakkor példátlan válsággal szembesülünk, az EGSZB üdvözöl egy megfelelő nagyságrendű helyreállítási alapot, és ambiciózus, a Párizsi Megállapodással összhangban lévő helyreállítási tervet szorgalmaz. Ennek döntő részét egy olyankell képeznie, amely legalább az azonosított évi 300 milliárd EUR beruházási hiánnyal egyenlő mértékű, és kiemelt prioritásként kezeli a polgárok, a kkv-k, az energiaközösségek és a helyi és regionális közintézmények közös érdekeltségében megvalósuló decentralizált dekarbonizációs projektek támogatását. Az EGSZB már kidolgozott javaslatokat e pénzügyi mobilizációra a klímavédelmi finanszírozási paktumról ( 13 ) szóló felhívásában, és ebben a véleményben még továbbiakat is megfogalmaz.

3.5. Az EGSZB úgy véli, hogy ezzel párhuzamosan és a jövőbeni klímafinanszírozás mobilizálási mechanizmusainak optimális elegyére törekedve el kell végezni a 2030-as fenntartható fejlődési célok végrehajtásához szükséges pénzügyi erőforrások megbízható és átlátható értékelését. Lehetővé kell tenni emellett a fenntarthatóságról és az adott demográfiai, technológiai és adózási/közpolitikai keretben megvalósítandó méltányos átállásról szóló, átfogó politikai vitát, amelyhez a hamarosan megjelenő EEA-jelentés ( 14 ) fontos hozzájárulást jelentene.

3.6. Az EGSZB már kérte az európai klímavédelmi finanszírozási paktum kidolgozását, amely paktum „az új pénzügyi buborékot tápláló tőkét átirányítaná az éghajlatváltozás elleni küzdelem és a reálgazdaság irányába. Új finanszírozást is kell kapnia, különösen a kis- és középvállalkozások esetében.” A különböző javasolt finanszírozási források többek között a következők: — a fenntartható beruházások finanszírozásának a zöld orientáció révén történő átirányítása, és az Európai Beruházási Bank (EBB) „zöld címkéjű” hiteleinek támogatása, — az Európai Központi Bank (EKB) mennyiségi lazításának finanszírozási forrásként történő felhasználása, — a fenntartható befektetés kritériumainak meghatározása. A klímavédelmi finanszírozási paktum lehetőséget kínál például arra, hogy párhuzamosan kezeljük az éghajlati válságot, a minőségi munkahelyek hiányát és az európai projekttel kapcsolatos kétségeket. Két eszközből áll. Ezek az Európai Éghajlatpolitikai és Biodiverzitási Bank és az Európai Éghajlatpolitikai és Biodiverzitási Alap. Ketten együtt alkothatnák az Európai Klímabankot.

3.7. Az EGSZB üdvözli és támogatja az EBB azon bejelentését, hogy a 2021 és 2030 közötti időszakban 1 billió EUR összegű éghajlat-politikai és a környezeti fenntarthatóságra irányuló beruházást kíván támogatni. Ugyanakkor, jelenlegi szabályzatának megfelelően az EBB nagyobb éves hitelportfólióval rendelkezhet. Ha az EU vagy az EKB több költségvetési garanciát ad az EBB-nek, az éves portfólió még tovább bővíthető.

3.8. Az EGSZB kéri a tagállamokat és az uniós intézményeket a Stabilitási és Növekedési Paktum szabályainak megreformálására, hogy az aranyszabály lehetőséget biztosítson még több nemzeti szintű éghajlat-politikai beruházásra, amelyeket az uniós éghajlat-politikai költségvetés részeként kivennének a költségvetési hiányok számításából, a visszaélésekkel szembeni megfelelő biztosítékok mellett ( 15 ) . Az eredeti lehetőségeket az Európai Költségvetési Tanács 2019. évi éves jelentése ( 16 ) már megemlítette, és ezeket most részletesen ki kell dolgozni és meg kell valósítani. Az EGSZB arra kéri az uniós tagállamokat, hogy amíg a Stabilitási és Növekedési Paktum a Covid19-válság miatt fel van függesztve, minél nagyobb mértékben használják fel a rendelkezésre álló költségvetési eszközöket az éghajlat-politikai beruházások fellendítésére.

3.9. Az EGSZB kéri az EKB-t, hogy vállaljon jelentős szerepet az éghajlat-politika közvetlen és közvetett finanszírozásában. Az eszközvásárlási programjának és pandémiás vészhelyzeti vásárlási programjának (PEPP) hatásán kívül az EKB – a megfelelő szabályozás bevezetésével és szabályozói hatásköreinek gyakorlásával, valamint az euróövezeten kívüli központi bankokkal a Központi Bankok Európai Rendszerének keretében folytatott együttműködéssel – arra is ösztönözheti a központi bankokat, hogy kövessék őt, és ezáltal kedvezően befolyásolhatja az éghajlat-politika finanszírozását. A tőkemegfelelési mutatókat is proaktívabban lehetne használni azáltal, hogy kedvezőbb rendszereket alkalmaznak az uniós taxonómia szerint zöldnek tekintett hitelekre és beruházásokra. Az EKB-nak „további nemkonvencionális monetáris politikai intézkedésekkel […] likviditást kell tudnia biztosítani” ( 17 ) , és a likviditáshoz szükséges bármely összeg biztosításának pozitív hatást kell gyakorolnia az éghajlat-politikára.

3.10. Az éghajlat-politika finanszírozása növelésének egyik útja a zöld kötvények állami és magánszektor általi, stabil szabályozási keretre épülő kibocsátása, a fenntartható beruházásokra vonatkozó uniós taxonómia alapján. Sürgősen ki kell alakítani az ezt ösztönző rendszereket. Az EBB kétféleképpen játszhat még nagyobb szerepet: az éghajlat-politikához közvetlen kötelezettségvállalásokkal hozzájáruló projekteknek nyújtott hitelekkel, valamint a zöld kötvények kiadásának felgyorsításával. Ezeket a kötvényeket az Európai Központi Bank ezt követően az eddigieknél sokkal nagyobb mértékben vásárolhatná meg az eszközvásárlási programon keresztül.

3.11. Minthogy végső soron a beruházások döntő többségét a polgárok és a magánszektor vállalja majd, az EGSZB felhívja a figyelmet a környezetvédelmi adózási intézkedések és a fenntartható beruházások jövedelmezőségét biztosító fontos eszköz, a szén-dioxid-árazás minden vonatkozásának jelentőségére. Szeretnénk azt is hangsúlyozni, hogy a „szén-dioxid-árazás és a zöld kötvények kombinációja javítja a környezeti hatékonyságot, a tőkefelhalmozást és az államadósság fenntarthatóságát […], és nagyobb fokú generációk közötti méltányosságot tanúsít” ( 18 )

3.12. További lehetséges finanszírozási forrás az adott esetben zöld és barna eszközöket is tartalmazó hiteleszközökből – az összevont biztosítékalapból – álló biztosítéki portfólióval alátámasztott értékpapírosítás. Az értékpapírosítás akkor lesz zöld, ha a bevételek zöld projektek finanszírozását szolgálják.

3.13. AZ EGSZB úgy véli, hogy az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási terv gyakorlati megvalósítása előtt álló egyik fő kihívás az olyan beruházási projektek sorozatának kidolgozása, amelyek megfelelnek az EU stratégiai célkitűzéseinek. Az ilyen beruházási projektek még nem állnak rendelkezésre a keresletet kielégítő mértékben. A közigazgatás minden szintjén biztosított technikai segítségnyújtás és tanácsadási támogatás révén meghatározhatók és előkészíthetők a fenntartható projektek, és biztosítható a kapacitásépítés a projektgazdák számára. Fontos, hogy a fenntartható beruházások egész EU-ra kiterjedő osztályozási rendszere (taxonómia) ( 19 ) szolgáljon alapul az ilyen projektek azonosításához és kidolgozásához.

3.14. Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való méltányos átállás finanszírozásának garantálnia kell, hogy az új technológiák és új vállalatok kialakításának lehetőségét oly módon támogassák, amely lehetővé teszi, hogy a fogyasztók és a közösségek – különösen azok, akiket jelenleg kizárnak a megfelelő termelési folyamatokból – a lehető legnagyobb mértékben magukénak érezzék az új termelési kapacitást, ezáltal a fenntartható termékek és szolgáltatások aktív termelő-fogyasztóivá váljanak az energia- és a közlekedési ágazatban.

3.15. Mivel a megújuló energiaforrások felhasználása ténylegesen egy értékes természeti erőforrás „privatizációját” jelenti, az állami forrásokból támogatott projekteknek el kell ismerniük, hogy ezek az erőforrások a helyi közösség tulajdonát képezik, és gondoskodniuk kell arról, hogy a helyi közösség megfelelően élvezhesse a projekt előnyeit, illetve a magáénak érezhesse a projektet.

3.16. Az EGSZB szeretné hangsúlyozni, hogy sürgősen jelentős pénzügyi segítséget kell nyújtani azoknak az intézményeknek, amelyek tevőlegesen megkönnyíthetik a polgárok, a közösségek vagy a kkv-k kis, decentralizált, egyedi projektjeinek nagyobb, bankképesebb projektekké történő továbbfejlesztését és összekapcsolását. Mivel a civil társadalom egyértelműen sok ilyen kezdeményezéssel áll elő, az EGSZB szívesen járul hozzá az e kezdeményezések számára biztosított uniós szintű segítségnyújtás és aktív együttműködés intézményi keretének és a vonatkozó iránymutatásoknak a kidolgozásához.

4. A meglévő pénzügyi mechanizmusok, az állami és magánforrások beruházási akadályai és az állami támogatások

4.1. A Párizsi Megállapodás értelmében a pénzügyi forgalmat össze kell hangolni a szükséges kibocsátáscsökkentésekkel és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenálló fejlődéssel. Ennek és az európai zöld megállapodásnak a fényében az EGSZB kéri, hogy valamennyi meglévő uniós pénzügyi mechanizmust egyeztessenek össze a Párizsi Megállapodással, vagy tegyék ellenállóvá az éghajlatváltozás hatásaival szemben, továbbá hozzák összhangba az európai zöld megállapodás és a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend célkitűzéseivel.

4.2. A meglévő uniós pénzügyi mechanizmusokat illetően az EGSZB már elfogadta ( 20 ) a következő ajánlásokat: — az Európai Stratégiai Beruházási Alap éghajlatváltozás elleni küzdelemre szánt részét 40 %-ra kell növelni, — az EU-nak az éghajlatváltozással szembeni küzdelem jelentette kihívással összhangban álló ambíciószintet kell tanúsítania, — az EU-nak teljes költségvetése (a 2021–2027-re szóló többéves pénzügyi keret) átlagosan 40 %-át e célkitűzéshez kell rendelnie, és az Európai Kohéziós Alap megfelelő részesedését a jelenlegi 20 % fölé kell emelnie.

4.3. Uniós és tagállami szinten is több jelentős akadály áll az éghajlat-politika megfelelő mértékű állami és magánfinanszírozása előtt, aminek eredményeként mind az éghajlatváltozás mérsékléséhez, mind az ahhoz való alkalmazkodáshoz nyújtott finanszírozás szintje meglehetősen alacsony és elégtelen ( 21 ) . Ezek közül néhányat szeretnénk kiemelni:

4.4. Először is még mindig nagy összegűek a fosszilis tüzelőanyagokhoz nyújtott, mind közvetlen, mind közvetett támogatások; ezeket az IMF ( 22 ) 2015-ben 289 milliárd USD-ra becsülte az EU tekintetében. A közvetett támogatások nemzeti és uniós szinten jelennek meg, és hatalmas környezeti, társadalmi és gazdasági (alternatív) költségeket eredményeznek, amelyek kioltják az éghajlat-politika terén tett előrelépéseket. Minthogy ezek a szén-dioxid-árat is csökkentik, az EGSZB úgy véli, sürgősen meg kell szüntetni őket, és a tagállamok nemzeti és klímaterveiben meg kell határozni ennek világos menetrendjét.

4.5. Másodsorban, minthogy az uniós tagállamok költségvetési politikáit a Stabilitási és Növekedési Paktum általában keretek közé szorítja, az állami támogatási szabályok pedig meggátolják az államot abban, hogy hangsúlyosabb szerepet játsszon az átalakulást hozó politikákban, az éghajlat-politika finanszírozása behatárolt marad. Az általános mentesítési záradék jelenlegi alkalmazása a Paktum tekintetében ( 23 ) , valamint az állami támogatási szabályok ideiglenes kerete ( 24 ) olyan kivételek, amelyeket az EGSZB reményei szerint minél nagyobb mértékben felhasználnak majd az éghajlat-politikai intézkedések finanszírozására.

4.6. Harmadsorban akadályok állnak a magánszektorbeli, különösen a kis- és középvállalkozásoknak, valamint a kutatásba és innovációba történő beruházásoknak nyújtott finanszírozás előtt is. Az EGSZB úgy véli, hogy az európai zöld megállapodással párhuzamosan véglegesíteni kellene a bankuniót és a tőkepiaci uniót, és elsősorban arra kellene összpontosítani, hogy a kkv-k általánosan és könnyen hozzájuthassanak a klímasemleges technológiákra való átálláshoz szükséges diverzifikáltabb és jelentős finanszírozáshoz.

4.7. Emellett a kiemelt uniós programok irányításában való részvétel is gyakran mérsékelt, így nem lehet kiaknázni a valódi érdekelti részvétel valamennyi előnyét: a demokratikus részvételt és felügyeletet, valamint az állami források társadalmi szempontból legkívánatosabb felhasználási célokra fordítását. Ezért tehát a kormányok, a civil társadalmi szervezetek, a szociális partnerek, a tudományos körök és a vállalkozások érdekelt feleinek szélesebb körű részvételére van szükség.

4.8. EU ETS piaci stabilizációs tartaléka 2019 eleje óta felszívja a piacról az indokolatlanul nagy kibocsátásiegység-mennyiséget. Elsősorban ez áll a 25 eurós ár mögött. A többletet továbbra is ki fogja vonni, majd később törli ezeket az egységeket. A piaci stabilizációs tartalékot azonban arra alakították ki, hogy az évek során felhalmozódott túlkínálatot kezelje. Jelenlegi vagy jövőbeli többletek kezelésére nem alkalmas. Az uniós klímarendelet végrehajtásával és az uniós szén-dioxid-piaci szabályok közelgő felülvizsgálatával összefüggésben meg kell erősíteni a piaci stabilizációs tartalékot A Covid19-válság okozta gazdasági leállás következtében zuhannak az uniós szén-dioxid-piaci árak, ami rámutatott, hogy meg kell erősíteni a rendszert, hogy jobban ellen tudjon állni a hasonló sokkhatásoknak. Közvetlenül a válság előtt az EU ETS ára tonnánként 25 EUR volt, ami ösztönzést jelentett a széntermelés kivezetéséhez. A jelenlegi árcsökkenés miatt a ligniterőművek sajnos egyre nyereségesebbé válnak. Az árcsökkenés azt is jelenti, hogy a tagállamok kevesebb bevételhez jutnak a kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítéséből. Ha alacsonyabb a szén-dioxid ára, akkor kevésbé alkalmazható jelzésként a kibocsátáscsökkentés ösztönzéséhez. Ez különösen fontos a nagy, szennyező iparágak (acélipar, vegyipar, cementipar) és a légi közlekedés szempontjából. Az2019 eleje óta felszívja a piacról az indokolatlanul nagy kibocsátásiegység-mennyiséget. Elsősorban ez áll a 25 eurós ár mögött. A többletet továbbra is ki fogja vonni, majd később törli ezeket az egységeket. A piaci stabilizációs tartalékot azonban arra alakították ki, hogy az évek során felhalmozódott túlkínálatot kezelje. Jelenlegi vagy jövőbeli többletek kezelésére nem alkalmas. Az uniós klímarendelet végrehajtásával és az uniós szén-dioxid-piaci szabályok közelgő felülvizsgálatával összefüggésben meg kell erősíteni a piaci stabilizációs tartalékot ( 25 )

4.9. Az EGSZB támogat egy olyan európai bizottsági javaslatot, amelynek révén az új, 2021 és 2027 között alkalmazandó uniós költségvetés lehetőséget kínálna a magas tőkeköltséggel jellemzett európai országok számára, hogy megújuló energiával kapcsolatos projekteket dolgozzanak ki egy uniós költségvetési garanciamechanizmus pénzügyi támogatása mellett. A beruházási kiadások csökkentése 20 %-kal mérsékelné a fajlagos energiatermelési költséget a görögországi szárazföldi szélparkok esetében ( 26 ) a kockázatmentesítési intézkedéseket nem tartalmazó forgatókönyvhöz viszonyítva (5,7 eurócent/kWh-ról 4,6 eurócent/kWh-ra).

4.10. Az EGSZB úgy véli, hogy az érthetőbb és átláthatóbb állami támogatási szabályok elősegítenék, hogy az állami és nem állami szereplők egyaránt világosan lássák, melyik szakpolitikákat és ágazatokat kellene finanszírozni és hogyan. Ezenfelül a szennyezők finanszírozása és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átálláshoz történő hozzájárulás közötti egyensúlyt illetően az EGSZB a nemzeti állami támogatási rendszerek szigorúbb értékelését kéri.

4.11. Az EGSZB rámutat arra, hogy ahhoz, hogy az energetikai átállás formálását érintő teljes potenciáljukat ki lehessen aknázni, a felülvizsgált általános csoportmentességi rendeletet és a környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról szóló iránymutatást egyértelműen kell megszövegezni ( 27 ) , példaként említve projekteket vagy üzemeltetőket (pl.: megújulóenergia-közösségek), amelyeket a tagállamok támogatásra választhatnának ki, és a környezetvédelemben tevékeny civil társadalmi szervezeteknek az eljárási rendelet ( 28 ) 1. cikkének h) pontja szerinti „érintett fél” jogállását el kell ismerni ( 29 )

5. Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás finanszírozásának kihívásai

5.1. Az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás cselekvésre hív fel mind az éghajlatváltozás okai, mind a következményei terén. Az éghajlatváltozás okait az üvegházhatásúgáz-kibocsátások drasztikus csökkentésével kell kezelni (mérséklés), következményeit pedig azzal, hogy ugyanakkora hangsúlyt fektetünk az éghajlatváltozás hatásaival szembeni rezilienciával kapcsolatos beruházásokra (alkalmazkodás).

5.2. Egy közelmúltbeli tanulmány rámutatott, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást elősegítő programok, köztük a korai előrejelző rendszerek, az infrastruktúra ellenálló képességének előmozdítása, a száraz területek mezőgazdaságának fejlesztése vagy a vízkészlet-gazdálkodás költség-haszon aránya 5:1-től 10:1-ig terjed ( 30 ) . Ugyanez a tanulmány azt sugallja, hogy az alkalmazkodás háromszoros hasznot hozhat, amely az éghajlatváltozás hatására felmerülő veszteségek elkerülésében, a beruházási programok jelentette gazdasági előnyökben és a szociális és környezeti haszonban nyilvánul meg.

5.3. Az EGSZB támogatja az új uniós alkalmazkodási stratégia kidolgozására irányuló, erőteljes felhatalmazást, és hangsúlyozza, hogy sürgősen ki kell dolgozni egy alkalmas és hiteles döntéshozatali folyamatot uniós és tagállami szinten, hogy az éghajlatváltozás mérséklésének és az ahhoz való alkalmazkodásnak a finanszírozására fektetett „egyforma hangsúly” a rendelkezésre álló és a jövőbeli pénzeszközök e két prioritás közötti optimális elosztásában nyilvánuljon meg. Ugyanilyen fontos, hogy szükség van az alkalmazkodásra fordítandó pénzügyi erőforrások innovatív mobilizálásának kidolgozásával kapcsolatos vitára.

5.4. Az EGSZB úgy véli, hogy az alkalmazkodási intézkedések jelentősen hozzájárulnak annak garantálásához, hogy az átállást és a Covid19-járvány utáni helyreállítást méltányosabban lehessen megvalósítani. Az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásai által az átlagosnál nagyobb mértékben érintett közösségeket és régiókat segíteni kell abban, hogy e hatásokra és az észlelt kockázatokra reagálni tudjanak. Különösen igaz ez azokra a közösségekre és régiókra, amelyek jelenlegi és múltbeli ÜHG-kibocsátása elmarad az átlagtól.

5.5. Az alkalmazkodási intézkedések számára mobilizált pénzügyi erőforrásokhoz való méltányos hozzáférés biztosítása érdekében az EGSZB kéri, hogy az érintett régiók kapjanak technikai és szervezési segítséget, valamint hogy kerüljön sor egy célirányos méltányos alkalmazkodási alap beindítására, lehetőség szerint uniós, tagállami és regionális szinten.

5.6. Míg a mérséklési célértékek egyértelműek (pl. a globális átlaghőmérséklet növekedésének 1,5 o C alatt tartása vagy a kibocsátások bázisévhez viszonyított mennyiséggel való csökkentése), az alkalmazkodási célértékeket nem könnyű meghatározni. Ugyanakkor a hatékony alkalmazkodási folyamat megvalósítása érdekében szükség van rájuk. Az EGSZB támogatja az alkalmazkodási stratégiát vezérlő és alkalmazkodási célértékeket megállapító sebezhetőségi mutatók kidolgozását. A sebezhetőségi mutatókat három irányban kellene kidolgozni: földrajzi vagy regionális sebezhetőség; ágazati vagy gazdasági sebezhetőség, valamint társadalmi sebezhetőség.

6. Az éghajlat-politika nem állami szereplőinek biztosítandó új pénzeszközök

6.1. A civil társadalmi szervezeteknek és a nemzeti, regionális vagy helyi kormányzatoknak nemcsak arra van szükségük, hogy hozzájussanak pénzügyi eszközökhöz, hanem aktívan részt is kell venniük a kibocsátások csökkentéséhez és a közösségeknek az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóvá tételéhez hozzájáruló projektek, kezdeményezések és tevékenységek kidolgozásában és végrehajtásában ( 31 )

6.2. Európai Éghajlatpolitikai Szolidaritási Testület elnevezésű célirányos alprogram beindítását, amely az érdeklődő fiatalok és a fogadó szervezetek számára lehetővé teszi, hogy támogassák a sürgős éghajlat-politikai intézkedésekre irányuló közösségi kezdeményezéseket az egész EU-ban. Az EGSZB támogatja az Európai Szolidaritási Testület programját, amely „közös színteret kínál a fiataloknak ahhoz, hogy egy befogadóbb, kiszolgáltatott embertársainkat felkaroló és a mindannyiunkat érintő kihívásokat jobban kezelő társadalom létrehozásán munkálkodjanak” ( 32 ) . Az éghajlatváltozási vészhelyzetre és a fiatalok Unió-szerte megfigyelhető, egyértelmű motivációjára tekintettel az EGSZB javasolja a rendelkezésre álló források jelentős megnövelését és egyelnevezésű célirányos alprogram beindítását, amely az érdeklődő fiatalok és a fogadó szervezetek számára lehetővé teszi, hogy támogassák a sürgős éghajlat-politikai intézkedésekre irányuló közösségi kezdeményezéseket az egész EU-ban.

6.3. Az EGSZB kéri az Unióban és a tagállamokban rendelkezésre álló források jelentős megnövelését, különösen a közösségi alapú és közösségi tulajdonú, alacsony szén-dioxid-kibocsátást célul kitűző energetikai és közlekedési projektek kidolgozása terén folytatott, a helyi önkormányzatok és a szervezett civil társadalom közötti együttműködés finanszírozása érdekében. Az EGSZB megjegyzi, hogy a klímafinanszírozás a Covid19-válságból való kilábalást célzó helyreállítás során még nagyobb kihívást jelenthet, mivel valószínűleg egyre kevesebb állami és magánforrás áll majd rendelkezésre, miközben a finanszírozási igények tovább nőnek.

6.4. Az EGSZB összességében úgy véli, hogy az EU-nak el kell kezdenie befektetni abba, ami társadalmi-gazdasági rendszerünket ellenállóvá teszi a válságokkal szemben oly módon, hogy lefekteti a zöld, körforgásos gazdaság alapjait, amely természetalapú megoldásokra épül és a polgárok jóllétét szolgálja. Eljött a rendszerszintű gazdasági átalakulás ideje, és a jó hír az, hogy van rá tervünk, amely nem más, mint a 2030-ig tartó időszakra szóló ENSZ-menetrendnek (17 fenntartható fejlődési cél) és az Európai Bizottság európai zöld megállapodásának a kombinációja.

7. Globális és geopolitikai vonatkozások

7.1. A Covid19-válság felhívja a figyelmünket a villamos energia nélkülözhetetlen szerepére mindennapjainkban, és kiemeli a villamosenergia-infrastruktúra és a szaktudás felbecsülhetetlen értékét. A válság betekintést nyújt abba, hogy ez a szerep miként kezd bővülni és fejlődni a jövőben. Hogyan segíthet a tiszta energetikai átállás a gazdaságok beindításában? Ambiciózus menetrendet lehetne meghatározni a munkahelyteremtésre és az éghajlatváltozással kapcsolatos célokra vonatkozóan. Például az energiarendszerek korszerűsítése hozzájárulhat a munkahelyteremtéshez és a gazdasági növekedéshez, egyúttal pedig az éghajlat védelméhez is. Közvetlenül vagy közvetve a kormányok viszik előre a globális energetikai beruházások több mint 70 %-át. Most, a válság idején, fellépésük minden eddiginél fontosabb. A szakpolitikai keretek aktívan irányíthatják az energiával kapcsolatos beruházásokat egy fenntarthatóbb pálya felé. Előnyben kell részesíteni az energiaiparbeli ösztönző programokat, melyek lehetővé teszik a meglévő munkaerő támogatását, új munkahelyek létrehozását és a kibocsátáscsökkentés ösztönzését.

7.2. A globális olajpiacok példátlan helyzettel szembesülnek. Vajon a megújuló energiák tekintetében roham vagy késedelem várható? Az alacsony (negatív) olajárak általában csökkentik a zöld energia versenyképességét, de az olajexportőrök számára a kedvezményes ár nagyobb gazdasági ösztönzést jelent a megújuló energiákba való befektetésre, a befektetők pedig annak jeleként értelmezhetik ezt az elmozdulást, hogy az olajárrés alacsony lesz, és így több tőkét fektetnek a zöld erőforrásokba.

7.3. Az EGSZB úgy véli, hogy az európai zöld megállapodásnak meg kell óvni az EU és különösen a feltörekvő országok jelentette növekvő versenynek kitett kkv-k nemzetközi versenyképességét a karbonsemlegesség kívánt célkitűzésére irányuló, de a nemzetközi versenyképesség szempontjából esetlegesen nem kívánt hatásokkal járó szakpolitikákkal összefüggő átállási kockázatoktól.

7.4. Az európai zöld megállapodás végrehajtása egyértelműen sérti majd az EU-ba fosszilis tüzelőanyagokat behozó importőrök érdekeit mind vállalati, mind állami szinten. Az EGSZB úgy véli, hogy az EU-nak sürgősen ki kell fejlesztenie az európai zöld megállapodás végrehajtásának lassítására irányuló, nem uniós, érdekalapú törekvések lehetséges eszkalálódásával szembeni ellenálló képességet, és erőteljesebb mechanizmusokat kell kidolgoznia a meglévő ilyen törekvések azonosítása és az azokra való válaszadás céljából.

7.5. Az EGSZB kéri, hogy a Párizsi Megállapodást elengedhetetlen záradékként csatolják minden jövőbeli uniós kereskedelmi megállapodáshoz, és aktív uniós klímadiplomáciát sürget, amely az éghajlatváltozás és annak következményei globális kezelésére és az azokhoz való alkalmazkodásra törekszik, a tagállamokkal együttműködésben. Az EU-nak kezelnie kell az éghajlatváltozás fizikai kockázatainak megnövekedésével összefüggésben megemelkedő biztosítási költségek problémáját, foglalkoznia kell a Párizsi Megállapodás 6. cikkének végrehajtásával és a szén-dioxid-kibocsátás világpiaci árának a globálisan egymáshoz kapcsolódó szén-dioxid-piacokon keresztül történő kialakításával.

7.6. Az EGSZB támogatja az importált fogyasztási cikkek karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmusra irányuló javaslatokat, és olyan intézkedéseket kér, amelyek felszámolják az energiahatékony és alacsony ÜHG-kibocsátású termékek előtti akadályokat, valamint előmozdítják a megújuló energiákkal kapcsolatos beruházásokat a kereskedelmi megállapodásokban.

Kelt Brüsszelben, 2020. június 11-én. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Luca JAHIER

(1) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=COM%3A2019%3A640%3AFIN.

(2) https://www.eesc.europa.eu/en/news-media/presentations/az-eu-valasza-covid-19-jarvany-kitoresere-es-tagallamok-kozotti-peldatlan-merteku-szolidaritas-fontossaga.

(3) https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0054_HU.html

(4) Az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási terv és a méltányos átállási mechanizmus ismertetése, Brüsszel, 2020. január 14.

(5) https://www.eesc.europa.eu/hu/our-work/opinions-information-reports/opinions/sustainable-economy-we-need-own-initiative-opinion.

(6) https://www.eesc.europa.eu/hu/our-work/opinions-information-reports/opinions/leaving-no-one-behind-when-implementing-2030-sustainable-development-agenda-own-initiative-opinion.

(7) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=COM%3A2019%3A640%3AFIN.

(8) Az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási terv és a méltányos átállási mechanizmus ismertetése, Brüsszel, 2020. január 14.

(9) https://www.nature.com/articles/s41893-019-0293-3#ref-CR101.

(10) https://www.eesc.europa.eu/hu/our-work/opinions-information-reports/opinions/european-framework-directive-minimum-income-own-initiative-opinion.

(11) https://www.statkraft.com/media/news/2019/energy-companies-call-for-more-ambitious-EU-2030-climate-target/.

(12) http://www.energy-transitions.org/sites/default/files/COVID-Recovery-CoverLetter.pdf.

(13) https://www.eesc.europa.eu/hu/our-work/opinions-information-reports/opinions/european-finance-climate-pact-own-initiative-opinion.

(14) Az EEA jelentése: The sustainability transition in Europe in an age of demographic and technological change.

(15) https://www.bruegel.org/2019/12/the-european-green-deal-needs-a-reformed-fiscal-framework/.

(16) https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2019-efb-annual-report_en.pdf.

(17) https://www.eesc.europa.eu/hu/news-media/presentations/az-eu-valasza-covid-19-jarvany-kitoresere-es-tagallamok-kozotti-peldatlan-merteku-szolidaritas-fontossaga.

(18) http://documents.worldbank.org/curated/en/808771566321852359/pdf/Financing-Low-Carbon-Transitions-through-Carbon-Pricing-and-Green-Bonds.pdf.

(19) https://ec.europa.eu/info/publications/sustainable-finance-teg-taxonomy_hu.

(20) https://www.eesc.europa.eu/hu/our-work/opinions-information-reports/opinions/european-finance-climate-pact-own-initiative-opinion.

(21) Az EGSZB véleménye: A nem állami szereplők éghajlatváltozás elleni küzdelmet célzó finanszírozáshoz való hozzájutásának megkönnyítése (HL C 110., 2019.3.22., 14. o.).

(22) https://www.imf.org/en/Publications/WP/Issues/2019/05/02/Global-Fossil-Fuel-Subsidies-Remain-Large-An-Update-Based-on-Country-Level-Estimates-46509.

(23) https://www.consilium.europa.eu/hu/press/press-releases/2020/03/23/statement-of-eu-ministers-of-finance-on-the-stability-and-growth-pact-in-light-of-the-covid-19-crisis/.

(24) https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/hu/IP_20_496.

(25) https://carbonmarketwatch.org/publications/avoiding-a-carbon-crash-how-to-phase-out-coal-and-strengthen-the-eu-ets/.

(26) https://www.agora-energiewende.de/fileadmin2/Projekte/2019/De-risking_SEE/161_Unlocking_SEE_EN_WEB.pdf.

(27) Lásd még a ClientEarth hozzászólását a környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról szóló iránymutatás célravezetőségi vizsgálatára vonatkozó nyilvános konzultációhoz, 2019. július: https://www.documents.clientearth.org/library/download-info/clientearths-response-to-the-targeted-consultation-for-the-evaluation-of-the-guidelines-on-state-aid-for-environmental-protection-and-energy-2014-2020/.

(28) A Tanács (EU) 2015/1589 rendelete (2015. július 13.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 248., 2015.9.24., 9. o.).

(29) Az EGSZB véleménye: Hogyan játszhat a civil társadalom konstruktívabb szerepet a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásában? (HL C 47., 2020.2.11., 50. o.), 2.1.13. pont és az EGSZB véleménye: Uniós intézkedések a környezetvédelmi megfelelés és irányítás javítására (HL C 283., 2018.8.10., 83. o.), 3.5.8. és 3.5.9. pont.

(30) Globális Alkalmazkodási Bizottság, Világ Erőforrásai Intézet, 2019. szeptember.

(31) Az EGSZB véleménye: A nem állami szereplők éghajlatváltozás elleni küzdelmet célzó finanszírozáshoz való hozzájutásának megkönnyítése, HL C 110., 2019.3.22., 14. o.; valamint az EGSZB tanulmánya: Toolbox for multi-stakeholder climate partnerships.A policy framework to stimulate bottom-up climate actions [Eszköztár a többoldalú éghajlat-politikai partnerségekhez – Politikai keret az alulról felfelé építkező éghajlat-politikai fellépések ösztönzéséhez].

(32) https://europa.eu/youth/solidarity_hu.