A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI TANÁCSNAK, A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANKNAK

Harmadik jelentés a nemteljesítő hitelek csökkentése és a bankunión belüli további kockázatcsökkentés terén elért eredményekről

Bevezetés

A jelenlegi gazdasági és pénzügyi környezetben az Európai Uniónak meg kell ragadnia a lehetőséget a gazdasági és monetáris unió megerősítésére. A Bizottság 2017. december 6-i, a gazdasági és monetáris unió elmélyítésére vonatkozó ütemtervével összhangban és a vezetői ütemtervnek megfelelően a bankunió kiteljesítése továbbra is az Unió egyik fő szakpolitikai célkitűzése. A bankunió kiteljesítése tovább fogja erősíteni a bankszektor, és tágabb értelemben a gazdasági és monetáris unió iránti bizalmat. Ez javítani fogja a gazdasági és monetáris unió kedvezőtlen sokkhatásokkal szembeni ellenálló képességét azáltal, hogy növelni fogja a határokon átnyúló magánszektorbeli kockázatmegosztást.

Ez a közlemény a decemberi Európai Tanácshoz és a 27 uniós tagállam részvételével tartott euróövezeti csúcstalálkozóhoz járul hozzá, amelyeken megvitatásra kerül az Európai Stabilitási Mechanizmus megerősítése és a bankunió kiteljesítése terén elért haladás, beleértve az európai betétbiztosítási rendszerhez vezető további lépéseket, az euróövezeten kívüli tagállamok részvételével tartott júniusi euróövezeti csúcson kiadott nyilatkozattal összhangban. Ennek az előrelépésnek a kockázatcsökkentés terén elért eredményekkel párhuzamosan kell megvalósulnia.

Amint azt a Bizottság a 2017. október 11-i közleményében hangsúlyozta, a bankuniót a kockázatcsökkentés és a kockázatmegosztás párhuzamos megvalósításával kell kiteljesíteni, a Tanács 2016. júniusi ütemterve alapján. A kockázatcsökkentés és a kockázatmegosztás kiegészíti és erősíti egymást. A különböző területeken elért haladásnak ezért – beleértve az Egységes Szanálási Alap közös védőhálójáról és az európai betétbiztosítási rendszerről való megállapodást – párhuzamosan kell megvalósulnia.

Az európai bankszektorban a kockázatcsökkentésre az egyik fő lehetőséget a nemteljesítő hitelek állományának további csökkentése kínálja. A pénzügyi válság és az azt követő recesszió miatt a hitelfelvevők szélesebb köre nem tudta visszafizetni hiteleit, mivel sok magánszemély és vállalkozás szembesült fizetési nehézségekkel vagy akár fizetésképtelenséggel. Különösen így volt ez a hosszú és mély recesszióval sújtott tagállamokban. Következésképpen sok bank könyveiben halmozódtak fel nemteljesítő hitelek. Néhány tagállamban továbbra is kihívást jelent a nemteljesítő hitelek nagy aránya. A nemteljesítő hitelek nagy állománya visszafoghatja a bankok teljesítményét. Először, a nemteljesítő hitelek a teljesítő hiteleknél kevesebb jövedelmet termelnek a bank számára, így csökkentik annak jövedelmezőségét, és az általuk okozott veszteségek akár a bank tőkéjének csökkenését is eredményezhetik. Másodszor, a nemteljesítő hitelek jelentős részben lekötik a bankok emberi és pénzügyi erőforrásait. Ez visszafogja a bank hitelezési képességét, ideértve a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott hiteleket is. Ez a hitelkínálatra gyakorolt negatív hatás viszont csökkenti a vállalkozások beruházási kapacitását is, ezáltal kézzelfogható hatást gyakorol a reálgazdaságra.

A nemteljesítő hitelek magas állományának csökkentése érdekében az Unió megállapodott az európai nemteljesítő hitelek kezeléséről szóló cselekvési tervben felvázolt átfogó intézkedéscsomagról, amely jelenleg végrehajtás alatt áll. Ezen igényre reagálva és a Tanács 2016. évi ütemtervén túlmutatva a Bizottság 2018 márciusában a nemteljesítő hitelek további csökkentése érdekében célzott és átfogó intézkedéscsomagot terjesztett elő. A Tanács arról is megállapodott, hogy rendszeresen vissza fog térni a nemteljesítő hitelek kérdésére, és a Bizottság felmérése alapján értékelni fogja az elért eredményeket. Ez a közlemény a Bizottság harmadik ilyen eredményjelentése, amelyet a Tanács várakozásainak megfelelően készít el. A közlemény egyben kiegészíti a tőkepiaci unióról szóló, szintén ma elfogadott eredményjelentést.

1.Tágabb összefüggések: kockázatcsökkentés az Unióban

Az elmúlt évtizedben az Unió és tagállamai keményen dolgoztak a bankszektorbeli kockázatok csökkentésén. A pénzügyi válság óta hozott intézkedések sorozata jelentős mértékben és gyakorlatias módon erősítette a bankok fizetőképességi, tőkeáttételi és likviditási helyzetét, lényegesen javította a bankszektor irányítását és felügyeletét, és jelentős mértékben fokozta a bankok szanálhatóságát. Az egységes felügyeleti mechanizmus által közvetlenül felügyelt euróövezeti bankok alapvetőtőke-megfelelési mutatói a 2017. II. negyedévi 14,18 %-ról 2018. II. negyedévére 14,67 %-ra emelkedtek. A tőkepozíciók erősödése a magasabb tőkeáttételi mutatókban is tükröződik. Az átlagos tőkeáttételi mutató a 2017. II. negyedévi 5,08 %-ról 2018. II. negyedévére tovább nőtt, 5,14 %-ra. Az euróövezeti bankok fenntartották likviditási sokkokkal szembeni rezilienciájukat is, mivel a likviditásfedezeti ráta a 2017. II. negyedévi 142,79 %-hoz képest 2018. II. negyedévére 140,92 %-on stabilizálódott. Mindez arról tanúskodik, hogy az euróövezetben határozott lépéseket hoztak a kockázatcsökkentés érdekében. Ennek eredményeképpen a kockázatok kezelése hatékonyabb és egyenletesebb volt. A legutóbbi stressztesztből kiderült továbbá, hogy a bankok az elmúlt években a tőkealapjuk felépítésére tett erőfeszítésekkel megerősítették rezilienciájukat és a sokkhatásokkal szembeni ellenálló képességüket, ami jól mutatja az európai bankrendszer egészségét.

A bankunióról szóló 2017. évi közleményben felvázoltaknak megfelelően és a nemteljesítő hitelek csökkentéséről szóló második eredményjelentés által is megerősítettek szerint a Bizottság további lényeges és kiegészítő jellegű intézkedéseket terjesztett elő a kockázat csökkentése és az európai bankszektor ellenálló képességének fokozása érdekében. 2016 novemberében például a Bizottság javaslatot tett a banki „kockázatcsökkentési csomagra” – ez a jelentős jogszabálycsomag a bankszektor fennmaradó kockázatainak további csökkentése érdekében a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv (BRRD), az egységes szanálási mechanizmusról szóló rendelet (SRMR), a IV. tőkekövetelmény-irányelv (CRDIV) és a tőkekövetelmény-rendelet (CRR) felülvizsgálatát célozza . A Bizottság üdvözli az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között erről a csomagról folytatott háromoldalú egyeztetések során elért jelentős előrelépést, amely valószínűleg még az év vége előtt lehetővé teszi a megállapodást. A Bizottság 2016-ban továbbá a megelőző szerkezetátalakítás kereteiről, a második esélyről, valamint a szerkezetátalakítási, fizetésképtelenségi és mentesítési eljárások hatékonyságának növelését célzó intézkedésekről szóló irányelvre vonatkozó javaslatot fogadott el . A hatékony szerkezetátalakítási és fizetésképtelenségi szabályok valóban elengedhetetlenek a nemteljesítő hitelek megelőzéséhez és csökkentéséhez.



1. táblázat: A bankunió kiteljesítésére vonatkozó ütemterv megvalósítása

SZAKPOLITIKA LEÍRÁSA EURÓPAI PARLAMENT MINISZTEREK TANÁCSA 1. Európai betétbiztosítási rendszer 2. A tőkekövetelmények reformja 3. Veszteségviselő és feltőkésítési képesség (rendelet és irányelv) 4. Közös védőháló 5. A nemteljesítő hitelek másodlagos piacainak továbbfejlesztése, beleértve a hitelbehajtás hatékonyságának javítását 6. A nemteljesítő kitettségekre vonatkozó minimális veszteségfedezet

AZ ÖSSZES UNIÓS INTÉZMÉNY HATÁROZOTT POLITIKAI ELKÖTELEZETTSÉGE ESETÉN LEHETSÉGES A MEGÁLLAPODÁS

2.A nemteljesítő hitelek alakulása az elmúlt időszakban

2018 első felében tovább csökkent a nemteljesítő hitelek aránya. Ez követi és megerősíti az elmúlt években jellemző javulás általános tendenciáját. A legfrissebb adatok azt mutatják, hogy az összes uniós bankra vonatkozó bruttó nemteljesítő hitelek aránya tovább, éves összehasonlításban 1,2 százalékponttal 3,4 %-ra csökkent (2018. II. negyedév) (lásd az 1. ábrát). A jelentős intézmények nemteljesítő hiteleinek aránya ugyanebben az időszakban szintén csökkent, közel egy százalékponttal 4,4 %-ra. Az arány tehát 2014. IV. negyedéve óta folyamatosan csökkenő tendenciát mutat. A hosszabb távú tendenciára vonatkozó további adatforrások arra utalnak, hogy a nemteljesítő hitelek aránya ismét megközelíti a válság előtti szinteket (lásd a 2. ábrát). A céltartalékolási arány szintén tovább javult és 59 %-ra emelkedett (2018. II. negyedév).