Az Európai Parlament állásfoglalása

( 2010. május 5.)

a hetedik, nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap 2008-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel

AZ EURÓPAI PARLAMENT,

tekintettel a Bizottságnak a 2007-es mentesítő határozatok nyomon követéséről szóló jelentésére (COM(2009) 526) és annak mellékletére (SEC(2009) 1427),

tekintettel a hetedik, nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alapnak a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásaira, valamint bevételi és kiadási kimutatásaira (COM(2009) 397 – C7-0171/2009),

tekintettel a hetedik, nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap pénzgazdálkodásáról szóló, a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó jelentésre,

tekintettel az Európai Fejlesztési Alapokra vonatkozó pénzügyi információra (COM(2009) 310),

tekintettel a Számvevőszéknek a hetedik, nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap által támogatott tevékenységekről szóló, a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó éves jelentésére, a Bizottság válaszaival együtt [1],

tekintettel a Számvevőszéknek "Az ENSZ szervezetein keresztül végrehajtott EU támogatás: döntéshozatal és monitoring" című, 15/2009. sz. különjelentésére,

tekintettel a Számvevőszéknek "A regionális gazdasági integrációra nyújtott EFA-támogatás eredményessége Kelet-Afrikában és Nyugat-Afrikában" című, 18/2009. sz. különjelentésére,

tekintettel a Számvevőszék által az EK-Szerződés 248. cikke értelmében kiállított, az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló nyilatkozatára [2],

tekintettel az Európai Fejlesztési Alap 2008-as pénzügyi évre vonatkozó tevékenységeinek végrehajtására tekintetében a Bizottságnak adandó mentesítésről szóló, 2010. február 16-i tanácsi ajánlásokra (5082/2010 – C7-0056/2010, 5084/2010 – C7-0057/2010, 5085 – C7-0058/2010, 5086/2010 – C7-0059/2010),

tekintettel a 2000. június 23-án, Cotonou-ban aláírt, [3] majd 2005. június 25-én, Luxembourgban felülvizsgált [4], egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti partnerségi megállapodásra,

tekintettel a 2007/249/EK tanácsi határozattal [5] módosított, a tengerentúli országoknak és területeknek az Európai Közösséggel való társulásáról szóló, 2001. november 27-i 2001/822/EK tanácsi határozatra [6] ("tengerentúli társulási határozat"),

tekintettel a negyedik AKCs–EK egyezmény második pénzügyi jegyzőkönyve [7] keretében nyújtott közösségi segély finanszírozásáról és igazgatásáról szóló, a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között létrejött, 1995. december 20-i belső megállapodás 33. cikkére,

tekintettel a 2000. június 23-án, Cotonou-ban (Benin) aláírt, az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás pénzügyi jegyzőkönyve keretében nyújtott közösségi segély finanszírozásáról és igazgatásáról, valamint az EK-Szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országoknak és területeknek szóló pénzügyi támogatás elosztásáról szóló, a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői közötti, 2000. szeptember 18-i belső megállapodás [8] 32. cikkére,

tekintettel az EK-Szerződés 276. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkére,

tekintettel a negyedik AKCs–EK egyezmény szerinti fejlesztési finanszírozási együttműködésre vonatkozó, 1998. június 16-i pénzügyi rendelet [9] 74. cikkére,

tekintettel a kilencedik Európai Fejlesztési Alapra vonatkozó, 2003. március 27-i pénzügyi rendelet [10] 119. cikkére,

tekintettel a tizedik Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2008. február 18-i 215/2008/EK rendelet [11] 142. cikkére,

tekintettel eljárási szabályzatának 76. cikkére és 77. cikkének harmadik francia bekezdésére, valamint VI. mellékletére,

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0063/2009),

A. mivel az Európai Fejlesztési Alap (EFA) az Európai Unió legfontosabb pénzügyi eszköze az afrikai, karibi és csendes-óceáni államokkal folytatott fejlesztési együttműködés terén,

B. mivel az EFA-n keresztül nyújtott segély teljes összege a következő években jelentősen nőni fog, mivel a 2008-tól 2013-ig tartó időszakra vonatkozó 10. EFA keretében előirányzott EU segély összege 22682000000 EUR, ami a 9. EFA keretében nyújtott pénzügyi juttatásokhoz képest 64 %-os növekedést jelent,

C. mivel a költségvetési támogatás olyan segítségnyújtási eszköz, amely paradigmaváltást tesz szükségessé a parlamenti ellenőrzés tekintetében, a bemeneti oldal ellenőrzéséről elmozdulva az eredmények és a kimenet ellenőrzése felé,

D. mivel annak ellenére, hogy a Parlament ismételten kérte, hogy az EFA kerüljön bele a költségvetésbe, az EFA-k jelenleg nem tartoznak az Európai Unió általános költségvetésének és általános költségvetési rendelet hatálya alá, hanem végrehajtásukra egyedi pénzügyi szabályokkal összhangban kerül sor,

E. mivel az Európai Parlament elkötelezett ellenőrzési képességeinek folyamatos fejlesztése mellett annak érdekében, hogy a lehető leghatékonyabban teljesíthesse a mentesítő hatóságként ráháruló kötelezettségeket,

1. üdvözli a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését, különösen az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője hivatalának és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSs) létrehozását; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az európai fejlesztési támogatás hatékonyságát akadályozhatja annak fragmentált módon történő igazgatása, és rámutat arra, hogy az EFA-k jobb igazgatását célzó fejlesztéseket fenn kell tartani és nem szabad blokkolni; felhívja a Bizottságot, hogy adjon számára leírást és részletes magyarázatot az új rendszer működéséről;

2. emlékeztet arra és támogatja, hogy a Bizottság elkötelezte magát, hogy a következő pénzügyi keretről szóló tanácskozásokon az EFA költségvetését teljes mértékben integrálni fogja a költségvetésbe; ismételten kéri a Bizottságot, hogy folyamatosan nyújtson teljes körű tájékoztatást a Költségvetési Ellenőrző Bizottságnak e kezdeményezés előkészületeiről; úgy véli, hogy az EFA-nak az Európai Unió általános költségvetésébe történő integrálása lehetővé teszi az EFA koherenciájának, átláthatóságának és hatékonyságának fokozását, és ellenőrzési rendszerének megerősítését;

3. kéri, hogy tájékoztassák a tizedik EFA 2010-re tervezett félidős felülvizsgálatáról, és ragaszkodik a közös programozás hathatós megerősítéséhez, a munka koncentrációjának, koordinációjának és megosztásának javítása érdekében; véleménye szerint a célkitűzések túlburjánzásából eredő negatív hatások elkerülése érdekében a tizedik EFA végrehajtási stratégiájának korlátozott számú területre kell összpontosítania, nem kizárva a nem kormányzati szervezeteket (NGO-k) sem, amelyek hatékonyak helyi szinten, és döntő fontosságúak a fenntartható fejlődés szempontjából; ezzel összefüggésben felhívja a Bizottságot annak ellenőrzésére, hogy az adott NGO-k általi helyszíni irányítás valóban hatékonyabb és költségkímélőbb-e, mint a Bizottság általi irányítás;

4. ismételten felkéri a Bizottságot, hogy ellenőrzési stratégiájának finomhangolásakor jelölje meg azt a pontot, amelynél az eredmények hiánya és az ellenőrzés költségei az irányvonalak megváltoztatását teszik szükségessé; ezzel összefüggésben a 2009-es mentesítési eljárás szempontjából megfelelő időben várja a külső fellépések tekintetében az elfogadható mértékű kockázattal és a költséghatékonysággal kapcsolatban végzett tanulmányok eredményeiről szóló bizottsági jelentést, valamint a EuropeAid ellenőrzési stratégiájának felülvizsgálatát;

Megbízhatósági nyilatkozat

5. megjegyzi, hogy a Bizottságnak a felmerülő költségekre elkülönített céltartalék becslését szolgáló módszerétől eltekintve, a Számvevőszék úgy véli, hogy a pénzügyi beszámolók híven tükrözik a hetedik, nyolcadik, kilencedik és tizedik EFA bevételeit és kiadásait; ösztönzi a Bizottságot, hogy a következő hónapokban finomítsa módszerét a 2009-es pénzügyi évre vonatkozó mentesítési eljárás céljára;

Az alapul szolgáló ügyletek

6. elégedettséggel veszi tudomásul, hogy a Számvevőszék véleménye szerint a bevételek és kötelezettségvállalások mentesek a lényeges hibáktól; aggodalmát fejezi ki ugyanakkor amiatt, hogy a költségvetési támogatásokra vonatkozó kötelezettségvállalásoknál rendkívül sok nem számszerűsíthető hiba fordult elő, és hogy a kifizetésekben előforduló hibaszint lényeges;

7. sajnálja és elfogadhatatlannak tartja, hogy a Számvevőszék nem jutott hozzá az összes információhoz és dokumentációhoz tíz, nemzetközi szervezetek javára végrehajtott kifizetés tekintetében, és ennek következtében nem tud véleményt nyilvánítani 190000000 EUR összegű, az éves kiadások 6,7 %-át kitevő kiadás szabályszerűségéről;

8. felhívja a Bizottságot, hogy kellő határozottsággal lépjen fel a nemzetközi szervezetekkel szemben, és állítson fel ad hoc menetrendet, biztosítván az információkérések megfelelő időben történő kezelését, hogy ezáltal is támogassa a Számvevőszék információ/dokumentáció iránti kérelmeit, és biztosítsa a pénzügyi és igazgatási keretegyezmény (FAFA) tiszteletben tartását;

Pénzügyi végrehajtás

9. elégedetten veszi tudomásul, hogy a hetedik EFA 2008. augusztus 31-én lezárult, és hogy az előirányzott 10559000000 EUR 98,3 %-át kitevő 10381000000 EUR kifizetésre került; tudomásul veszi, hogy a fennmaradó összeg (178000000 EUR) átcsoportosításra került a kilencedik EFA-ba;

10. megállapítja, hogy a tizedik EFA (2008–2013-as időszak, teljes összeg: 22682000000 EUR) 2008. július 1-jén hatályba lépett; üdvözli a tizedik EFA gyors bevezetését és a Bizottságnak mind a kötelezettségvállalások és a kifizetések, mind a fennmaradó összegek kezelése terén általában nyújtott jó teljesítményét; ösztönzi a Bizottságot, hogy folytassa erőfeszítéseit a régi és nyugvó fennálló kötelezettségvállalások tekintetében;

A Bizottság pénzgazdálkodása az EFA-k tekintetében

11. megelégedéssel jegyzi meg, hogy a Számvevőszék véleménye szerint a hetedik, nyolcadik, kilencedik és tizedik Európai Fejlesztési Alap pénzgazdálkodásáról szóló, a 2008-as pénzügyi évre vonatkozó bizottsági jelentés "pontos leírást [nyújt] a Bizottság (…) pénzügyi évre vonatkozó működési célkitűzéseinek teljesítéséről, a pénzügyi helyzetről és azon eseményekről, amelyek jelentős hatást gyakoroltak a 2008-ban elvégzett tevékenységekre" [12];

A beszámoló megbízhatósága

12. megállapítja, hogy a kilencedik EFA-ról szóló pénzügyi szabályzat 1. cikke és 103. cikkének (3) bekezdése, továbbá a 215/2008/EK rendelet 2., 3. és 4. cikke, valamint 125. cikkének (3) bekezdése értelmében a megbízhatósági nyilatkozat nem terjed ki a kilencedik és tizedik EFA forrásainak azon részére, amelyet az Európai Beruházási Bank (EBB) kezel (több mint 3500000000 EUR) [13]; úgy véli, hogy az EBB-nek rendszeresen jelentést kellene tennie a megbízhatósági nyilatkozat hatálya alá nem tartozó forrásokról;

13. üdvözli, hogy a Számvevőszék véleménye szerint a hetedik, nyolcadik, kilencedik és tizedik EFA végleges éves beszámolója minden lényegi szempontból megbízható és valós képet nyújt az EFA-k 2008. december 31-én fennálló pénzügyi helyzetéről;

14. megelégedéssel veszi tudomásul, hogy az EFA-hoz igazított új számviteli informatikai rendszer (ABAC EDF) 2009. februárjában bevezetésre került;

Projektirányítás és kifizetések

15. üdvözli a kötelezettségvállalások 2008-ban elért rekordszintjét és a tizedik EFA időben történt végrehajtását; hangsúlyozza, hogy a végrehajtás felgyorsítása nem válhat a támogatott műveletek minőségének kárára;

16. elégedettséggel veszi tudomásul, hogy a Számvevőszék az előlegfizetések kapcsán lényeges hibát nem talált; sajnálja ugyanakkor, hogy a Számvevőszék lényeges hibaszintet állapított meg a kifizetések vonatkozásában;

17. elfogadhatónak tartja azt az érvet, miszerint a hibák egy része – például a kiadások valódiságának problémája (hiányzó számla vagy egyéb bizonylat) Angolában – magyarázható a számvevőszéki ellenőrzés tárgyát képező országban uralkodó rendkívül nehéz helyzettel; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a számszerűsíthető hibák 47 %-a a kiadások támogathatóságára vonatkozik, ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a hibaszázalék csökkentése érdekében javítsa ellenőrzési rendszerét [14]; ebben az összefüggésben felhívja a Bizottság figyelmét a Számvevőszék ajánlására, miszerint javítania kell az előzetes ellenőrzéseket azáltal, hogy jobban összpontosít a legfontosabb kockázatokra;

18. kéri, hogy a költségvetési rendelet felülvizsgálata során a Bizottság határozza meg az általa a válsághelyzetekben észlelt lehetséges eljárásbeli problémákat, és – különösen a sürgősségi segítségnyújtási intézkedések tagállamok általi finanszírozására vonatkozóan – mutasson be hatékony ellenőrzési eljárást, amely kellő rugalmassággal rendelkezik ahhoz, hogy ne gördítsen akadályt a támogatások folyósítása elé, és amely biztosítja a végrehajtott projektek átláthatóságát;

Éves tevékenységi jelentés

19. üdvözli a Számvevőszék megállapítását, miszerint az éves tevékenységi jelentés minősége jelentősen javult, és gratulál a Bizottságnak – többek között – a számszerűsített mutatók nagyobb mértékű alkalmazásához [15];

A végrehajtó szervezetek monitoringja

20. Bírálja azt a tényt, hogy a korábbi évekhez hasonlóan továbbra is jelentős hiányosságok állnak fenn a végrehajtó szervezetek, programfelelősök és nemzeti programengedélyezők által alkalmazott pénzügyi eljárások és ellenőrzések terén; mindazonáltal üdvözli a EuropeAid és a delegációk különösen az említett hiányosságok kezelésére irányuló erőfeszítéseit; felhív a szóban forgó erőfeszítések fokozására a jövőben, és elvárja, hogy a CRIS Auditot illetően várható jövőbeli fejlesztések jobb eredményt tesznek majd lehetővé;

21. hangsúlyozza, hogy a különböző országokban található végrehajtó ügynökségek integrált céljának kell lennie a demokráciának és az emberek azon jogának, hogy olyan körülmények között élhessenek, ahol emberi jogaikat nem sértik meg, amihez támogatást kapnak az Európai Fejlesztési Alapból;

Költségvetési támogatás

22. megjegyzi, hogy a tizedik EFA esetében jelentős mértékben növekedett a költségvetési támogatás és a strukturális alkalmazkodási támogatás részaránya az összesített finanszírozási határozatokban (több mint 45 %) a nyolcadik és a kilencedik EFA-hoz képest (kb. 15 %) [16];

23. sajnálatosnak tartja, hogy a Számvevőszék megállapítása szerint a költségvetési támogatásokra vonatkozó kötelezettségvállalásoknál és kifizetéseknél rendkívül sok nem számszerűsíthető hiba fordult elő; sürgeti a Bizottságot, hogy e kifizetéseket még szigorúbban értékelje, és mostantól kezdve szigorítsa a kifizetési eljárásait; ezzel összefüggésben elégedettséggel veszi tudomásul, hogy elvégezték az e kifizetésekre vonatkozó pénzügyi folyamatok felülvizsgálatát 2009. februárjában;

24. üdvözli a Cotonou-i Megállapodás betartására vonatkozó bizottsági értékelések érthetőségében és szerkezetében tett javításokat; sajnálja azonban, hogy a Számvevőszék még számos olyan esetet tárt fel, ahol a Bizottság nem bizonyította kellően strukturált és formalizált módon, hogy a kedvezményezett országokban a közpénzekkel való gazdálkodás kellően átlátható, elszámoltatható és eredményes volt, vagy legalább azt, hogy az említett országok erre irányuló hiteles és releváns reformprogrammal rendelkeznek;

25. egyetért a Számvevőszékkel abban, hogy a Bizottságnak folytatnia kell az arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a költségvetési támogathatóság megítéléséről szóló határozatait megfelelően alátámassza, és biztosítsa, hogy a jövőben az összes finanszírozási megállapodás átfogó és egyértelmű alapot nyújt a kifizetési feltételek betartásának értékeléséhez [17]; tájékoztatást vár az iránymutatások felülvizsgálatának a Bizottság által 2009 végére ígért eredményéről;

26. sürgeti a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget a partnerországoknak a parlamenti ellenőrzési és pénzügyi ellenőrzési kapacitásaik bővítése terén, és vonja be a parlamenteket és a civil társadalmat nemzeti fejlesztési stratégiáik kidolgozásába;

27. emlékeztet arra, hogy – amint azt már a hatodik, hetedik, nyolcadik és kilencedik Európai Fejlesztési Alap 2007-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzéseket tartalmazó, 2009. április 23-i állásfoglalásának [18] (a továbbiakban: " 2009. április 23-i állásfoglalás") (79) bekezdésében is hangsúlyozta – a költségvetési támogatás tekintetében az a szerepe, hogy a Bizottságot továbbra is elszámoltathatóvá tegye a kiadások eredményeit illetően, valamint hogy a költségvetési támogatás olyan támogatási eszköz, amely paradigmaváltást igényel a felügyelet jellegében, a ráfordítások ellenőrzésétől az eredmények mutatókhoz viszonyított ellenőrzése felé elmozdulva, biztosítva ezáltal, hogy a támogatási ráfordítások a kedvezményezett ország lakosságának javát szolgálják;

28. ismételten kéri a Bizottságot, hogy a lehető legnagyobb szigorral azonosítsa azon országokat vagy kérdéseket, amelyek tekintetében a költségvetési támogatás végrehajtásának vonatkozásában a különleges parlamenti figyelem hasznosnak bizonyulhat a donorok elszámoltathatóságának javítása terén [19], a költségvetési támogatásoknak a bizonytalan helyzetben lévő országokban történő kezelésére vonatkozó azon különleges iránymutatáson túl, amelyre a Bizottság a Költségvetési Ellenőrző Bizottság által Karel De Gucht biztosnak feltett írásbeli kérdésekre adott, 2009. december 2-i válaszaiban tett ígéretet;

29. ismételten felhívja a Számvevőszéket, hogy adjon tájékoztatást a Bizottság kockázatértékelésének és kockázatkezelésének minőségéről, és üdvözölné, ha több teljesítmény-ellenőrzést végeznének általában a fejlesztési kiadások és különösen a költségvetési támogatás eredményeinek értékelése céljából [20];

30. felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a költségvetési támogatás csökkentését vagy törlését, amennyiben nem sikerül elérni az egyértelmű célokat;

A kedvezményezett államok közzétételi nyilatkozata

31. megerősíti azon meggyőződését, hogy általában a fejlesztési támogatást és konkrétan a költségvetési támogatást – a nemzeti irányítási nyilatkozatok mintájára – a kedvezményezett országok kormánya által kiadott és pénzügyminisztere által aláírt előzetes (ex ante) közzétételi nyilatkozathoz is kellene kötni, amely az egyes kedvezményezett országok kormányzási és elszámoltathatósági struktúráját érintő kérdésekre vonatkozik; nem fogadja el a Bizottság azon érvelését, miszerint az irányításra vonatkozóan elegendő információ szerezhető be a többi érdekelt féllel és érintettekkel együttműködésben elvégzett elemzésekből;

32. ismét felhívja a Bizottságot, hogy vállaljon kezdeményező szerepet, és terjessze elő erre irányuló javaslatát más nemzetközi donoroknak – különösen a Világbanknak – abból a célból, hogy más donorokkal egyetértésben dolgozzon ki és hozzon létre egy ilyen eszközt; elvárja, hogy tájékoztatást kapjon e tárgyalások lehetséges ütemtervéről;

Emberi erőforrások

33. aggasztja annak kockázata, hogy a EuropeAid tevékenységéről szóló éves jelentésben [21] jelzett komoly személyzeti problémák (túlzott mértékű személyzeti fluktuáció, a betöltetlen állások túlzottan magas és emelkedő száma) miatt elvész az intézményi tudásállomány, és aggodalmát fejezi ki, hogy a EuropeAid alkalmazottainak száma a lekötött előirányzatokhoz képest tovább csökkent;

34. megismétli aggodalmát amiatt, hogy fennáll a veszélye annak, hogy az emberi erőforrások hiánya vagy nem megfelelő eloszlása, illetve egyes készségek és ismeretek hiánya befolyásolja az ellenőrzések, a felülvizsgálatok és a monitoring minőségét [22];

35. támogatja a Bizottság azon szándékát, hogy további külső munkatársakat vesz fel, hogy növelje az EFA igazgatási és ellenőrzési rendszeréhez rendelt személyi állományt a központban és a delegációkban; úgy véli, hogy a személyi állomány ezen növelése annál is inkább szükséges, mivel a tizedik EFA keretében lényegesen növekednek a kötelezettségvállalások;

Észrevételek a Számvevőszék következtetéseire és ajánlásaira vonatkozóan

36. elégedettséggel veszi tudomásul, hogy a Számvevőszék elismerte a EuropeAidnek a felügyeleti és kontrollrendszereinek jelentős javítása érdekében tett erőfeszítéseit; támogatja a Bizottság azon törekvését, hogy folytassa az ellenőrzési rendszerek felépítésének fejlesztését;

37. teljes mértékben egyetért a Számvevőszék által az EFA-król szóló éves jelentés 55. pontjának a)–f) alpontjában, valamint 56. pontjának a) és b) alpontjában megfogalmazott ajánlásokkal;

38. felhívja a figyelmet különösen az emberi erőforráshiány megoldatlanságára, a Számvevőszék azon ajánlására, hogy a Bizottságnak az éves ellenőrzési tervek kialakításakor strukturált módon kell elemeznie a kockázatokat, fel kell mérnie a rendelkezésre álló erőforrásokat, és egész évben szorosan figyelemmel kell kísérnie az éves ellenőrzési tervek végrehajtását;

39. hangsúlyozza, hogy a Számvevőszék a 18/2009. számú különjelentésében csak részben találta eredményesnek a kelet- és nyugat-afrikai regionális gazdasági integráció számára nyújtott EFA-támogatást, amelyre az EFA regionális programjaira szánt pénzeszközök egy jelentős része – több mint 50 % – jut; felhívja a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a Számvevőszék által javasolt intézkedések végrehajtására, különösen a regionális szervezetekkel folytatott koordináció és egyeztetés, az elegendő nagyságú személyzet biztosítása, a regionális és nemzeti stratégiák összehangolása, valamint a feladatok, felelősségi körök és célok pontos tisztázása tekintetében;

Fejlesztési prioritások és láthatóság

40. kéri, hogy az EFA-ra is alkalmazzák a fejlesztési együttműködési eszköz kiadásainak tekintetében az alap- és középfokú oktatásra és az alapvető egészségügyi ellátásra fordított kiadásokra vonatkozó 20 %-os küszöbértéket; sürgeti a Bizottságot, hogy fektessen nagyobb hangsúlyt az anyák egészségére, mivel ez az a millenniumi fejlesztési cél, amelynek tekintetében az előrehaladás a legkiábrándítóbb volt; sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa az EU által támogatott tengerentúli tevékenységek jobb láthatóságát;

41. megerősíti támogatását az EFA költségvetésbe való beépítése iránt, hogy ezáltal a kiadások demokratikusabbá, elszámoltathatóbbá és átláthatóbbá váljanak;

A beruházási eszköz

42. megjegyzi, hogy az EBB kezeli a beruházási eszközt, amely az EFA-ból finanszírozott kockázatviselő eszköz, és amelynek célja a magánbefektetések ösztönzése az AKCs-országok bonyolult gazdasági és politikai kontextusában; emlékeztet az EFA 2006-os és 2007-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítési határozatait kísérő, 2008. április 22-i [23] és 2009. április 23-i állásfoglalásaiban tett észrevételeire, aggodalmát fejezve ki amiatt, hogy az EBB által kezelt beruházási eszköz nem tartozik a mentesítési eljárás alá; emlékeztet továbbá arra, hogy az EFA források az európai adófizetők – és nem a pénzügyi piacok – által biztosított közpénzből származnak;

43. sajnálatát fejezi ki – csak úgy, mint a Számvevőszék a tizedik Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi rendeletről szóló tanácsi rendelettervezetre vonatkozó 9/2007. sz. véleményében – az irányítási feladatok két külön területre bontása miatt, mivel ez korlátozza a mentesítés hatályát, további koordinálást tesz szükségessé a Bizottság és az EBB között, és megnehezíti a teljes kép kialakítását az elért eredményekről;

44. megjegyzi, hogy az EBB által a beruházási eszközről készített éves jelentés főként pénzügyi információt tartalmaz, és nagyon kevés információt nyújt – ha egyáltalán nyújt – a különböző finanszírozott programok eredményeiről;

45. emlékeztet arra, hogy a fent említett, 2008. április 22-i állásfoglalásának 24. pontjában javasolta, hogy a mentesítési eljárás során az EBB közvetlenül a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságának mutassa be a beruházási eszköz végrehajtásáról szóló jelentését; javasolja ezzel kapcsolatban, hogy a Költségvetési Ellenőrző Bizottság lehetőleg mielőbb hívja meg az EBB elnökét, hogy megvitassák ezt a lehetőséget;

46. megismétli a 2009. április 23-i állásfoglalásában az EBB-nek címzett azon felhívását, hogy beszámolóját az eredményekre összpontosítsa, és adjon teljes, releváns és objektív tájékoztatást a végeredményekről, a kitűzött célokról, a megvalósított célokról és az ezektől való esetleges eltérés okairól, valamint az elvégzett értékelésekről, és foglalja össze az értékelések eredményeit;

47. felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson a 2009. április 23-i állásfoglalás nyomon követése során nyújtottaknál átfogóbb tájékoztatást az EBB-vel létrehozott azon speciális eljárásokról, amelyek a két intézménynek a fejlesztéssel kapcsolatos EU célkitűzések elérésére irányuló erőfeszítéseinek koordinálását szolgálják, valamint a szóban forgó eljárások hatékonyságáról.

[1] HL C 269., 2009.11.10., 257. o.

[2] HL C 274., 2009.11.13., 235. o.

[3] HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

[4] HL L 287., 2005.10.28., 4. o.

[5] HL L 109., 2007.4.26., 33. o.

[6] HL L 314., 2001.11.30., 1. o. és HL L 324., 2001.12.7., 1. o.

[7] HL L 156., 1998.5.29., 108. o.

[8] HL L 317., 2000.12.15., 355. o.

[9] HL L 191., 1998.7.7., 53. o.

[10] HL L 83., 2003.4.1., 1. o.

[11] HL L 78., 2008.3.19., 1. o.

[12] Lásd a Számvevőszéknek az EFA-król szóló 2008. évi éves jelentését, 8. pont.

[13] Lásd a Számvevőszéknek az EFA-król szóló 2008-as éves jelentését, 2. pont.

[14] Lásd a Számvevőszéknek az EFA-król szóló 2008-as éves jelentését, 22. pont.

[15] Lásd a Számvevőszéknek az EFA-król szóló 2008-as éves jelentését, 29. pont.

[16] Lásd a Számvevőszék EFA-ról szóló 2008. évi éves jelentésének II. grafikonját, 266. o.

[17] Lásd a Számvevőszék EFA-ról szóló 2008. évi éves jelentésének 56. pontját.

[18] HL L 255., 2009.9.26., 98. o.

[19] Lásd a 2009. április 23-i állásfoglalás (43) bekezdését.

[20] Lásd a 2009. április 23-i állásfoglalás (53) bekezdését.

[21] Lásd a Számvevőszék EFA-ról szóló 2008. évi éves jelentésének 30. pontját.

[22] Lásd a 2009. április 23-i állásfoglalás (61) bekezdését.

[23] HL L 88., 2009.3.31., 253. o.

--------------------------------------------------