HU    HU  
 EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, XXX 
[…](2011) XXX tervezet 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Javaslat 
A Tanács rendelete a cápauszonyoknak a hajók fedélzetén történ ő leválasztásáról szóló 
1185/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról 
 
 
 VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÓ 
1. PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS 
 
Életciklusuk jellemz őinél fogva a cápapopulációk különösen érzékenyek a túlhalászásra, és a 
lecsökkent populációk helyreállása hosszú id őt vesz igénybe. A cápatermékek, különösen az 
uszonyok iránti megnövekedett kereslet következté ben fokozódik a cápákra irányuló halászat. 
Cápauszony-leválasztás alatt azt a gyakorlatot értjük, amikor a cáp ák uszonyait le választják és 
megtartják, a testet pedig visszadobják a te ngerbe. A cápauszony-leválasztás nagymértékben 
pazarló, és összeegyeztethetetlen a fenntar thatósággal. Felismervén, hogy a cápák és a 
rájafélék különösen sebezhet őek a túlhalászással szemben, hogy számos cápapopulációt 
súlyos veszély fenyeget, továbbá hogy a cáp auszony-leválasztás gyakorlata hozzájárul a 
túlzott mortalitáshoz és az állományok megfogy atkozásához, a Tanács 2003-ban elfogadta a 
cápauszonyoknak a hajók fedélzetén történ ő leválasztásáról szóló 1185/2003/EK tanácsi 
rendeletetError! Bookmark not defined.. A rendelet az uniós vizeken folytatott minden típusú 
halászatra, valamint az uniós hajók által az uniós vizeken kívül folytatott halászatra 
vonatkozik.  A rendelet kivétel nélkül megtiltja a cáp auszony-leválasztást, valamint tiltja a 
cápauszonyoknak a hajók fedélzetén történ ő leválasztását. Eltérésk ént azonban a különleges 
halászati engedé llyel rendelkez ő hajók esetében engedé lyezett a cápauszonyoknak a 
fedélzeten történ ő leválasztása. A cápatestek tengerbe vetésének megakadályozása érdekében 
az uszonyok tömege nem haladhatja meg a fedélzeten található cápafogás él őtömegének 5 %-
át.  A jelenlegi rendelettel kapcsolatban megállapított f ő probléma az ellen őrzés alacsony szintje, 
ami az uszonyoknak a fedélzeten történ ő leválasztására vonatkozó (a  tagállamok hatáskörében 
kiadható) engedélyek létéb ől, valamint abból fakad, hogy tömegarányokat alkalmaznak annak 
megállapítására, hogy nem került sor cápaus zony-leválasztásra. Az alábbi konkrét 
problémákat állapították meg:  1. A rendelet lehet ővé teszi a feldolgozott cápat esteknek és az uszonyoknak különböz ő 
kikötőben, eltér ő időpontban történ ő kirakodását, ami lehetetlenné teszi az uszonyok és a 
testek tömegének fizikai összemérését, így az ellen őrök nem lehetnek biztosak abban, 
hogy nem került sor uszonyleválasztásra. Az ellen őröknek a hajónaplóban rögzített 
adatokra kell támaszkodniuk ahhoz, hogy tö megre vonatkozó adatok tekintetében 
elvégezzék a szükséges összehasonlításokat. 
 2. A feldolgozott testekkel és/vagy uszonyokkal találkozó ellen őröknek átszámítási 
tényezőket kell alkalmazniuk annak megállap ítására, hogy betartották-e azt az el őírást, 
amely szerint az uszonyok tömege nem haladhatja meg a testek él őtömegének 5 %-át, 
azaz nem került-e sor uszonyleválasztásra. A tömegarányok és az átszámítási tényez ők 
fajtól, helyt ől és életszakasztól, valamint a feldolgo zás/tartósítás módjától – pl. a termékek 
fagyasztása és/vagy szárítása – függ ően változnak. Nincs olyan átszámítási tényez ő, 
amely ezekt ől a körülményekt ől függetlenül alkalmazható. 
 3. A világ különböz ő részein m űködő
 flották eltér ő módszereket használnak az uszonyok 
levágására, és eltér ő uszonykészleteket tartanak meg a cápatestekb ől. Az uniós flották 
által alkalmazott uszonylevágási módszerek nek, valamint annak következtében, hogy 
 
HU  2
minden uszonyt megtartanak a fedélzeten, az uszonyoknak a testekhez viszonyított 
tömegaránya esetükben magasabb, mint más fl ották esetében. Uniós hajók rendszeresen 
rakodnak ki olyan nem uniós kiköt őkben, ahol a tömegarányra szigorúbb el őírások 
vonatkoznak, és így megsértik a helyben alkalmazott el őírásokat. 
 4. A testeknek a hajófedélzeten történ ő feldolgozása megnehezíti a szabályozási és 
természetvédelmi intézkedések tová bbfejlesztéséhez lé tfontosságú adatgy űjtést. 
 5. A rendelet éves jelentésté teli kötelezettséget ír el ő a tagállamok részére. A tagállamok 
többsége kevéssé tett eleget ennek a kötelezet tségének (lásd a mellékletet). Szükségesnek 
tűnik a jelentéstételi kötelezettség egyszer űsítése azon tagállamok esetében, amelyek nem 
adnak ki különleges engedélyeket , illetve nem fognak ki cápákat. 
 6. Nem létezik egységes útmutatás az enge délyeknek a nemzeti hatóságok által történ ő 
kiadására vonatkozóan. 
 A témában különösen a különleges halászati engedé llyel rendelkez ő uniós hajók érintettek. 
Ezek általában nyílt tengeri felszíni horogsor os hajók: túlnyomó többségük spanyol (181 
hajó), számban a por tugál hajók követik őket (29 hajó). Egy litván és egy ciprusi hajó is 
rendelkezik engedéllyel.  
2. A SZUBSZIDIARITÁS VIZSGÁLATA 
 
A tengeri biológiai er őforrások védelme az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, 
így az Európai Bizottság a közös halászati politika keretében jogosult jogszabályokat 
javasolni ezen a terü leten. A cápahalászatot különfél e tagállami lobogók alatt közleked ő hajók 
folytatják, amelyek az uniós vizeken és azokon kívül is m űködnek, ezért az uniós fellépés e 
területen szükséges és indokolt.  
3. CÉLKIT ŰZÉSEK 
A rendelet általános célja a cápák védelmének er ősítése. A f ő szakpolitikai cél – az 
elővigyázatosság elvét alkalmazva – a cápapopulációk fennmaradásának el ősegítése. 
 E cél eléréséhez az alábbi, konkrétabb célokat t űzték ki: 
 - A cápák (különösen a kékcápa és a lándzsa fogú cápa) védelme a cápauszony-leválasztás 
lehetőségének teljes megszüntetésével. 
 - A hatékony és megbízható ellen őrzés elő
segítése. 
 - A szabályozási intézkedések, valamint a populációk figyelemmel kísérése szempontjából 
kritikus adatgy űjtés lehetővé tétele. 
 
 
HU  3
A cél érdekében végzett munka biztosítaná az uniós jogszabályok és az unióra nézve kötelez ő 
nemzetközi el őírások (különösen: FAO, ICCAT, IOTC el őírások) összhangját. 
 
4. POLITIKAI LEHET ŐSÉGEK 
Az alábbi lehet őségeket vizsgálták meg és értékelték: 
 1. lehetőség: Az uszonyok él őtömeghez viszonyított 5 %-os arányának fenntartása
 
 i. Az 5 %-os uszony-cápatest él őtömegarány alkalmazása, a feldolgozott testek és az 
uszonyok azonos id őpontban vagy azonos kiköt őben történ ő kirakodásának el őírása nélkül. 
 ii. Az 5 %-os uszony-cápatest él őtömegarány alkalmazása, a feldolgozott testek és az 
uszonyok azonos id őpontban és azonos kiköt őben történ ő kirakodásának el őírása mellett. 
 Az 1.i. lehet őség a jelenlegi helyze t fenntartásával egyenl ő, azaz a különleges engedéllyel 
rendelkez ő hajókon továbbra is engedélyez ett lenne a fedélzeten történ ő feldolgozás. Az 
azonos id őpontban, azonos kiköt őben kirakodott uszonyok és  testek tömegének 
megmérésével ellen őrizni kellene, hogy az uszonyok tömege meghaladja-e a cápák 
élőtömegének 5 %-át, annak megállapításához , hogy került-e sor usz onyleválasztásra. A 
külön kirakodott uszonyok és testek esetében az ellen őrnek a hajónaplóban rögzített adatokra 
kell támaszkodnia.  Az 1.ii. lehet őség biztosítja mind az uszonyok, mi nd a testek közvetlen ellen őrzését és 
mérését. Ennél a lehet őségnél nem szükséges kizárólag a hajónaplóra támaszkodni annak 
megállapításához, hogyan viszonyul egymáshoz  az uszonyok és a testek tömege. 
 
2. lehetőség: Az uszonyok jelenlegi, az él őtömeghez viszonyított 5 %-o s arányának felváltása 
az előkészített (általában lefejezett,  kizsigerelt és megnyúzott) te stek tömegéhez viszonyított 
5 %-os aránnyal, annak el őírásával, hogy az uszonyokat és a testeket azonos id őpontban és 
azonos kiköt őben kell kirakodni.  
 Mivel az el őkészített testek tömege körülbelül az él őtömeg fele, ez a módosítás azt jelentené, 
hogy a hajók az eddigi uszonymennyiség felét tarthatnák a fedélzeten. Az 1.ii. lehet őséghez 
hasonlóan a 2. lehet őség is biztosítaná mind az uszonyok, mind a testek közvetlen ellen őrzését 
és mérlegelését, és nem kellene a hajónaplóra támaszkodni annak ellen őrzéséhez, hogy 
betartották-e az uszonyok és a testek egym áshoz viszonyított tömegéra vonatkozó fels ő 
korlátot.  3. lehetőség: Az uszonyok nem választhatók le a testr ől
 
 Ha az uszonyoknak természetes módon kell rögzül niük a haltesthez, nem kerülhet sor uszony-
leválasztásra. A fedélzeten történ ő tárolás megkönnyítésére az uszonyok részlegesen 
átvághatók, és ráhajlíthatók a testre, amin t ezt egyes észak-, közép- és dél-amerikai 
halászatokban teszik. 
 
4. lehetőség: A cápahalászat betiltása a fe lszíni horogsoros hajók számára
 
 Ez a tilalom azt jelentené, hogy horogsoros hajók nem tárolhatnak a fedélzeten, nem 
rakodhatnak át és nem ra kodhatnak ki cápát. E tilal om betartásához jelent ősen módosítani 
 
HU  4
kellene a technikai intézkedéseket és a halá szati gyakorlatokat, mivel a horogsoros hajók 
esetében a cápák a fogás mennyiségének 40–70 %-át (a fogás értékének 25–47 %-át) teszik 
ki.  
5. A HATÁSOK ELEMZÉSE 
A lehető legátfogóbb felmérés készült az egyes szakpolitikai lehet őségek hatásáról. A 
vonatkozó – különösen gazdasági – adatok hi ánya követeztében azonban nem nyílt lehet őség 
a hatások pontos számszer űsítésére. A hatásokat az 1. táblázat foglalja össze. 
 1. táblázat – A szakpolitikai lehet őségek összesít ő összevetése – az egyes lehet őségek hatásai 
 H  A  T  Á  S  O  K 
Lehetőség Gazdasági TermészetvédelmiEllenőrzés és 
végrehajtás Adatgyűjtés Egyszerűsítés, 
adminisztrációs 
terhek, 
kapcsolatok 
nem uniós 
országokkal 
1.i. Rövid távú 
hatás nincs, de a bevételnek a 
fogások 
csökkenéséb ől 
adódó visszaesése középtávon lehetséges, 
hosszú távon 
valószínű. Hosszútávon 
fokozódó, negatív hatás. Jelentős 
nehézségek az előírások 
betartatása 
terén. Az uniós 
ellenőrök 
szerint ez a lehetőség 
elfogadhatatlan.Továbbra is 
nagyon korlátozott. Nincs hatással 
az egyszerűsítésre 
vagy az 
adminisztrációs 
terhekre. Ismétlődő 
problémák várhatók a nem uniós, az 
előkészített 
tömegre vonatkozó 5 %-os arányt alkalmazó 
kikötőkben 
kirakodó uniós hajók esetében. 
1.ii. Rövid távú 
hatás nincs, de a bevételnek a 
fogások 
csökkenéséb ől 
adódó visszaesése középtávon lehetséges, 
hosszú távon 
valószínű. Hosszútávon 
fokozódó, negatív hatás. Az ellenőrzés 
könnyebbé válik, de marad bizonyos fokú 
bizonytalanság 
az előírások 
betartása tekintetében. Továbbra is 
nagyon korlátozott. Nincs hatással 
az egyszerűsítésre 
vagy az 
adminisztrációs 
terhekre. Ismétlődő 
problémák várhatók a nem uniós, az 
előkészített 
tömegre vonatkozó 5 %-os arányt alkalmazó 
kikötőkben 
kirakodó uniós 
 
HU  5
hajók esetében.  
2. Mérsékelt 
negatív hatás várható. Ez bizonyos 
mértékben 
csökkenthet ő, 
ha az ágazat hajlandó kiigazítani az 
uszony-
bemetszés gyakorlatát. Az ágazat 
reakciójától függően vagy a 
jelenlegi 
tendenciák 
folytatódása, vagy pozitív hatás várható, amelynek mértéke 
ismeretlen. Az ellenőrzés 
könnyebbé válik, de marad bizonyos fokú 
bizonytalanság 
az előírások 
betartása tekintetében. Továbbra is 
nagyon korlátozott. Nincs hatással 
az egyszerűsítésre 
vagy az 
adminisztrációs 
terhekre. Bizonyos nem uniós kikötőkben 
kirakodó uniós 
hajók eleget tennének az előkészített 
tömegre vonatkozó 5 %-
os szabálynak. 
3. Nem várható 
jelentős 
negatív hatás azoknál a szereplőknél, 
amelyek a 
jelenlegi 
rendeletnek eleget tesznek. Pozitív hatás 
várható, amelynek 
mértéke nem ismert, de közép- és hosszú távon egyre pozitívabbá 
válik. Az ellenőrzés 
jelentősen 
könnyebbé és egyszerűbbé 
válik, az előírások 
betartásával 
kapcsolatos bizonytalanság gyakorlatilag megszűnik. Jelentősen 
fokozódik, 
lehetővé 
téve a jövőbeni 
irányítási 
intézkedések 
kialakítását. A tömegarányok 
és különleges 
halászati engedélyek eltörlése hozzájárulna a 
szabályok és 
azok betartásának egyszerűbbé 
válásához. 
Nincs közvetlen 
hatás a nem uniós országokkal fenntartott kapcsolatokra. 
4. A horogsoros 
hajók 
jelenlegi 
bevételének jelentős része 
megszűnne, és 
ebből eredően 
jelentős 
negatív hatás várható. Rövid, közép- és 
hosszútávon 
jelentős pozitív 
hatás várható. Az ellenőrzés 
jelentősen 
könnyebbé és 
egyszerűbbé 
válik, az előírások 
betartásával 
kapcsolatos 
bizonytalanság gyakorlatilag megszűnik. Az 
adatgyűjtés 
gyakorlatilag 
megszűnik. A tömegarányok 
és különleges 
halászati 
engedélyek eltörlése hozzájárulna a szabályok és 
azok 
betartásának egyszerűbbé 
válásához. Nincs közvetlen hatás a nem 
uniós 
országokkal fenntartott kapcsolatokra. 
 
 
 
HU  6
6. A SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA 
 
A 4. lehet őség lehetne a legnagyobb pozitív hatássa l a cápák, különösen a kékcápa és a 
lándzsafogú cápa populációira, amennyiben a cáp ák távoltartására irányuló intézkedések 
sikeresek, és nem kerül sor a cápák visszadobására. Másfel ől a 4. lehet őségnek lennének a 
legjelentősebb negatív gazdaság i következményei a halászati ágazatra, amely elveszíthetné 
nyereségességét. A 4. lehet őség emellett tovább korlátozná az adatgy űjtést, így a jöv őben 
gátolná az olyan hatékony szab ályozási intézkedések kialakítá sát, mint például a teljes 
kifogható mennyiségek és  a kvóták. A 3. lehet őség szintén jelent ős pozitív hatással lenne 
ezekre a populációkra, azonban a halászati ágazat ra gyakorolt negatív hatása sokkal kisebb 
lenne, mint a 4. lehet őségé. Az alkalmazkodási stratégiák  (új értékesítési  csatornák, új 
halászati, feldolgozási és át rakodási rendek stb.) függvényében az ágazat képes lehet kivédeni 
a 3. lehetőség negatív gazdasági hatását. A 3. lehet őség jelent ős pozitív hatással lenne továbbá 
az adatgy űjtésre, így közép- és hosszú távon lehet ővé tenné az alapvet ő természetvédelmi és 
szabályozási intézkedések kialakítását. Mindemellett a 3. lehet őség leegyszer űsítené az 
ellenőrzést, és fokozná anna k hatékonyságát. Az 1.i ., 1.ii. és 2. lehet őség nem teljesítené a 
kívánt szakpolitikai célokat.   
7. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS 
A felügyeleti rendszer jellegét meghatározza, hogy melyik szakpolitikai lehet őségre esik a 
választás. Az 1.i., 1.ii. vagy 2. lehet őség választása esetén a jele nlegihez hasonló felügyeleti 
rendszer m űködne, azaz a tagállamoknak éves jele ntést kellene benyújtaniuk, amely 
jellegében hasonlítana a jelenlegi rendelet 6. cikkében el őírthoz. 
 A 3. vagy a 4. lehet őség esetén a jelentéstétel természete gyökeresen eltér ő lenne, és – mivel 
többé nem léteznének különleges halászati engedélyek – a jelentés formátuma nagyban 
egyszerűsödne. A jelentés jelenleg egy kérd őívből áll, amelynek számos kérdése feltételezi az 
uszonyok hajófedélzeten történ ő leválasztásának gyakorlatát. Ha az uszonyok hajófedélzeten 
történő leválasztása megsz űnne, ezek a kérdések a továbbiakban nem szerepelnének a 
kérdőívben. 
 A jövőbeni jelentéstétel jellegére és formájára vonatkozó döntést ől függetlenül jelent ős 
költség, illetve megtakarítás nem várható. A 3. vagy a 4. lehet őség választása esetén azonban 
csökkennének az adminisztrációs terhek.
 
 A két legfontosabb érintett cápafajra vonatkozó pozitív természetvédelmi hatások felügyelete 
közép- és hosszútávra szóló felada t, mivel az életciklusuk jellemz ői következtében a 
populációban megjelen ő pozitív tendenciák csak éve k, esetleg évtizedek elmúltával 
észlelhetőek.