P6_TA(2006)0301
A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása
Az Európai Parlament állásfoglalása a Közösség lisszaboni programjának végrehajtásáról: Több
kutatás és innováció –Beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében: Közös megközelítés
(2006/2005(INI))
Az Európai Parlament,
–tekintettel a Bizottságnak „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: Több kutatás és innováció –
Beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében: Közös megközelítés” című közleményére
(COM(2005)0488), és az ahhoz csatolt bizottsági személyzeti munkadokumentumokra (SEC(2005)1253és SEC(2005)1289),
–tekintettel a 2000. március 23-24-i lisszaboni Európai Tanács elnökségi következtetéseire, amelyben azt a
célt tűzték ki, hogy az Unió a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságáváváljon,
–tekintettel a 2005. március 22-23-i brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetéseire,
–tekintettel a 2006. március 23-24-i brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetéseire,
–tekintettel a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatásokról
(2005-2008) szóló, 2005. július 12-i 2005/601/EK tanácsi ajánlásra (
1),
–tekintettel a „Befektetés a kutatásba: cselekvési terv Európa számára” című bizottsági közleményre
(COM(2003)0226),
–tekintettel a „Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért –A lisszaboni stratégia új kezdete”
című, a tavaszi Európai Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2005)0024),
–tekintettel a „Közös cselekvések a növekedésért és a foglalkoztatásért: A Közösség lisszaboni programja”
című bizottsági közleményre (COM(2005)0330),
–tekintettel „Az Európai Unió 2004-es kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeiről szóló éves jelentés”
című bizottsági jelentésre (COM(2005)0517),
–tekintettel az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonat-
kozó hetedik keretprogramjáról (2007-2013) szóló, európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló
bizottsági javaslatra (COM(2005)0119), amelyet az Európai Parlament 2006. június 15-i álláspontja
módosított (2),
–tekintettel a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007-2013) létrehozásáról szóló, európai
parlamenti és tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2005)0121), amelyet az EurópaiParlament 2006. június 1-jei álláspontja módosított (
3),
–tekintettel a „Növekedésre és a foglalkoztatásra vonatkozó megújított partnerség végrehajtása –A tudás
jelképének fejlődésec: az Európai Technológiai Intézet” című bizottsági közleményre (COM(2006)0077),
–tekintettel a „Jelentés az európai versenyképességről 2004” című bizottsági személyzeti munkadokumen-
tumra (SEC(2004)1397),
–tekintettel „A vállalkozáspolitika mércéi: adatok a 2004. évi eredménytáblából” című bizottsági személy-
zeti munkadokumentumra (SEC(2004)1427),2006.12.13. C 303 E/640 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. július 5., szerdaHU
(1) HL L 205., 2005.8.6., 28. o.
(2) Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0265.
(3) Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0230.
–tekintettel az „Európai Innovációs Eredménytábla 2005 –Az innovációs teljesítmények összehasonlító
elemzése” című dokumentumra, amelyből egyértelműen kitűnik, hogy az Egyesült Államok és Japán
vezető szerepet töltenek be az innováció terén,
–tekintettel „Az intézmények javítása a kutatástól a vállalkozásokhoz történő technológiaátadás tekinte-
tében” című, 2004 júliusában közzétett szakértői jelentésre,
–tekintettel „A szellemi tulajdon kezelése az államilag finanszírozott kutatóintézetekben: Az európai irány-
mutatások felé” című, 2004-ben közzétett szakértői jelentésre,
–tekintettel a „Foglalkoztatás Európában, 2005 –Új tendenciák és kilátások” című, 2005 szeptemberében
kiadott bizottsági jelentésre,
–tekintettel a Hampton Court-i csúcstalálkozót követően, a kutatással, fejlesztéssel és innovációval foglal-
kozó független szakértőcsoport által kidolgozott, „Egy innovatív Európa létrehozása” című, 2006 január-
jában közzétett jelentésre („ Aho-jelentés”),
–tekintettel a „Tudomány és technológia –Az Európai Unió kutatást támogató jövőbeni politikájáról” szóló,
2005. március 10-i állásfoglalására (1),
–tekintettel a Kisvállalkozások Európai Chartájának végrehajtásáról szóló, 2006. január 19-i állás-
foglalására (2),
–tekintettel a növekedést és a foglalkoztatást elősegítő európai információs társadalomról szóló, 2006.
március 14-i állásfoglalására (3),
–tekintettel eljárási szabályzatának 45. cikkére,
–tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság
és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A6-0204/2006),
A. mivel Európa elmarad az Egyesült Államoktól és Japántól a növekedés, a kutatás és a termelékenység
terén, és nem képes a javára fordítani az információs és kommunikációs technológiákat (IKT), illetveEurópába vonzani a kutatással és fejlesztéssel (K + F) kapcsolatos beruházásokat,
B. mivel a gazdasági növekedéshez és a munkahelyteremtéshez szükséges sikeres innovációnak előfeltétele,
hogy a K + F tekintetében több erőforrás álljon rendelkezésre,
C. mivel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) jelentései azt bizonyítják, hogy a
K + F támogatások segítik a stratégiai változást megvalósító és szervezési gyakorlattal rendelkező vállala-
tokat, valamint javítják a technológiákhoz való hozzáállást,
D. mivel amíg Európa legjobb vállalatai világszínvonalú beruházásokat végeznek, növelni kell a magán-
szektor által a K + F terén tett erőfeszítéseket,
E. mivel a kis- és középvállalkozások hozzájárulása az új technológiákon alapuló termékek, valamint szol-
gáltatások és piacok fejlesztéséhez azon képességüktől függ, hogy mennyire tudják az innovációt megva-
lósítani, növelni kutatási erőfeszítéseiket, kiszervezni a kutatási tevékenységeket, kiterjeszteni hálózatukat,jobban kiaknázni kutatási eredményeiket és elsajátítani az új technológiai know-how-t,
F. mivel a piaci innováció előnyös lehet azon európai ágazatokban, amelyek közvetlenül érintik a tagál-
lamok polgárait, és amelyeknek legnagyobb az arányuk a GDP-ben,
G. mivel a támogató szervezetek –például a képzési és kutatóközpontok, pénzügyi intézmények, innováci-
óval és szellemi tulajdonnal foglalkozó tanácsadók, valamint helyi és regionális fejlesztési hivatalok –
hozzájárulhatnak a vállalatok kreatív üzleti potenciáljának maximális kihasználásához,
H. mivel Európa gyenge munkaerő-piaci teljesítménye, az emberi erőforrás nem kellően hatékony felhaszná-
lása, a piac tagozottsága és a munkaerő alacsony mobilitása nagyrészt magyarázatot ad arra, hogy miért
nem történt jelentős előrelépés a lisszaboni és a stockholmi célok felé,2006.12.13. C 303 E/641 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. július 5., szerdaHU
(1) HL C 320. E, 2005.12.15., 259. o.
(2) Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0022.
(3) Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0079.
I. mivel a strukturális akadályok és a nem megfelelő ösztönzők gátolják az elismert kutatók nagyobb
mobilitását,
J. mivel az Európai Technológiaátadási Intézmények és az Innovációközvetítő Központok (IRC) lehetővé
teszik a gyorsabb piaci megjelenést, az új technológiák hatékonyabb terjesztését, a szellemi tulajdon jobb
kezelését és a meglévő nemzeti és regionális rendszerekkel való hatékonyabb koordinációt,
K. mivel a „nyílt innováció” megközelítés elfogadása jelentősen megnövelné a K + F kapacitását az Európai
Unióban,
L. mivel a Bizottság javasolt kutatási költségvetését nem kellene feltölteni a pénzügyi terv keretében,
M. mivel az EU pénzügyi eszközökre fordított költségvetési forrásainak kritikus mennyiségére van szükség
ahhoz, hogy –állami és magántőke felhasználásával –növeljék a kis- és középvállalkozások finanszíro-
zását, megoldják a piacon felmerülő problémákat és javítsák a közösségi forrásokat,
N. mivel a kutatóknak előfinanszírozásra van szükségük annak érdekében, hogy piacfelméréseket végez-
zenek, kísérleti és demonstrációs projekteket, illetve működő prototípusokat dolgozzanak ki, új vállala-
tokat hozzanak létre és új kutatási termékeket vezessenek be a piacra, és mivel kockázati tőkére van
szükség a vállalat későbbi növekedéséhez,
O. mivel az állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseknek egyszerűeknek, átláthatóaknak és hatéko-
nyaknak kell lenniük, és e támogatásokat csak a legszükségesebb esetben, a piac összeomlása esetén kellalkalmazni, és ideiglenes alapon kell biztosítani;
1. ösztönzi a tagállamokat arra, hogy már az oktatás kezdeti szakaszaitól kezdődően támogassák a vállal-
kozói szellem kialakulását, és erősítsék az élethosszig tartó tanulást azzal, hogy tevékenyen ösztönzik azIKT-képzésekben való részvételt a foglalkoztatottak és a munkanélküliek körében egyaránt;
2. megjegyzi az Unió képzés és oktatás területén a lisszaboni program végrehajtásával kapcsolatos lemara-
dásait; felhívást intéz a tagállamokhoz, hogy tegyenek lépéseket annak érdekében, hogy új lendületet adjanaka lisszaboni stratégiának;
3. hangsúlyozza annak szükségességét, hogy növeljék a tudományos pálya elismertségét és támogassák a
meglévő ösztönzőket és jutalmakat, mint például a Descartes- és az Arisztotelész-díjat, valamint a fiatal
tudósoknak szánt díjakat;
4. sürgeti a legjobb európai kutatók, különösen a pályakezd őkutatók nagyobb mértékű támogatását
azáltal, hogy vonzóbb munkafeltételeket hoznak létre számukra, csökkentik a jogi, adminisztratív és földrajzikorlátokat, és egyenlő bánásmódban részesítik az európai és a külföldi kutatókat;
5. határozottan támogatja a kutatók számára az egységes piac szükségszerű célját, amint azt a Bizottság
„Több kutatás és innováció –Befektetés a növekedés és a foglalkoztatás érdekében” című közleményében
megállapította;
6. elismeri, hogy a tudósok és kutatók foglalkoztatási körülményeinek javítását ösztönző intézkedések,
valamint a munkaerő folyamatos képzése alapvető fontosságú a tudományos ismeretek megosztásának
ösztönzése érdekében;
7. úgy véli, hogy a szakképző intézmények jelentősebb hozzájárulást nyújthatnak e tekintetben, és
meggyőződése, hogy egyrészről a tudománnyal és a kutatással már az iskolában kapcsolatba kell kerülni,
másrészről szükség van az egyetemek kutatószemélyzete és az üzleti szektor közötti kreatív együttműködés
előmozdítására; továbbá úgy véli, hogy a kutatók mobilitásának útjában álló akadályokat fel kell számolnihelyzetük és karrierépítésük javításával, amely célokat nem lehet anélkül megvalósítani, hogy a tagállamokne javítanák együttműködésüket az adózással és bizonyos szociális juttatások hordozhatóságával kapcso-latban;
8. támogatja a kutatók európai chartájának és a kutatók felvételére vonatkozó magatartási kódexet, mivel e
kezdeményezések több európai hallgatót ösztönözhetnek arra, hogy az egyetemen kutatásba kezdjenek,miközben a legjobb külföldi kutatók számára is ösztönzőként szolgálnak, hogy kutatói pályájukat
Európában folytassák, akár állandó, akár időszakos jelleggel, egy a rövid távú vízumokra vonatkozó külön
politikán keresztül megvalósuló együttműködési megállapodás részeként;2006.12.13. C 303 E/642 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. július 5., szerdaHU
9. kéri az EU-t, hogy hatékonyan harcoljon az „agyelszívás” ellen és hozzon olyan intézkedéseket, amelyek
a kiválóságot országukba vonzzák, előmozdítva különösen a harmadik országokkal fenntartott diák-, kutatói
és oktatói csereprogramokat, mint például az Erasmus Mundust; reméli, hogy a kutatók számára az EurópaiKépesítési Keretrendszer fontos eleme lesz a nyitott európai munkapiac megteremtésének, valamint támo-gatja a kutatók mobilitása útjában álló akadályok csökkentése céljából tett erőfeszítéseket;
10. tudomásul veszi az olyan kultúra ápolásának fontosságát, amely nagyra becsüli az innovációt; sürgeti a
tagállamokat annak lehetővé tételére, hogy az innovációs politika áthassa az alapvető nemzeti kutatások
valamennyi területét;
11. hangsúlyozza az egyetemek jelentőségét a tudás létrehozásában és terjesztésében, valamint sürgeti
szerepük megerősítését a felsőoktatás, a kutatás, az élethosszig tartó tanulás és a termelő ágazat közötti
együttműködés megerősítése révén; figyelmet fog fordítani a Bizottság felsőoktatásról szóló jelentésére;
12. ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre és ösztönözzenek európai innovációs
kitüntetéseket;
13. hangsúlyozza annak fontosságát, hogy támogassák a termékek, a folyamatok és a tudásalapú szolgálta-
tások összevonását, valamint a különböző támogató rendszerek bevezetését a nem technológiai ágazatokba;
ezzel összefüggésben felhívja a figyelmet arra, hogy a nem technológiával kapcsolatos innováció magábanfoglalja a társadalmi, valamint az intézményi innovációt;
14. javasolja, hogy egyes kiválasztott, olyan kis- és középvállalkozások számára, amelyek különleges
érzéket mutatnak az innováció és az üzleti alapú alkotó tevékenység terén, kínáljanak fel további, korlátozottmértékű kutatási támogatást vállalkozásaikhoz;
15. javasolja, hogy kiemelt figyelemben részesítsék a kis- és középvállalkozások megfelelő részvételének
biztosítását a K + F területén azáltal, hogy konkrét intézkedéseket tesznek, például elkülönítik a kis- ésközépvállalkozásoknak nyújtott kutatási finanszírozás egy részét;
16. rámutat, hogy fontos támogatni a kis- és középvállalkozások kutatási kapacitását;
17. sürgeti a tagállamokat, hogy hozzanak létre innováció-barát piacot az állampolgárok és a vállalkozások
számára, biztosítva a hatékonyabb szabályozást, szabványokat, közbeszerzést és szellemi tulajdonjogokat;sürgeti a Bizottságot, hogy gondoskodjon a szellemi tulajdonjogok védelméről szóló tájékoztatásról;
18. tudomásul veszi a Bizottság álláspontját, amely szerint az Uniónak költséghatékony, jogilag helytálló
és felhasználóbarát szellemi tulajdonvédelmi rendszert kell kialakítania annak érdekében, hogy idevonzza a
technológiailag fejlett vállalatokat; úgy véli, hogy a szellemi tulajdon védelmének nem szabad korlátoznia aközjavakhoz és a közismeretekhez való szabad hozzáférést; sürgeti a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a szoci-
álisan befogadó tudásalapú társadalmat például olyan szabadon hozzáférhető és nyílt forráskódú szoftverek
és licencek támogatásával, mint a General Public Licence (GPL) és a Public Documentation Licence (PDL);
19. tudomásul veszi, hogy szükség van regionális információs pontokra a kutatással és az innovációval
kapcsolatos, vonatkozó információk összehangolása érdekében;
20. javasolja, hogy a magas műszaki teljesítmény-szintek megkövetelése érdekében vizsgálják felül a szab-
vány kidolgozási hatáskör alkalmazását, illetve jussanak mielőbb megállapodásra az új szabványokravonatkozóan;
21. javasolja a nemzeti csoport, konglomerátumok, szövetkezetek és konzorciumok európaivá válását a
versenyképesség és a kritikus tömeg növelése érdekében, ideértve a több tudományágat érintő kutatásokat, a
régóta fennálló iparágakat és az újonnan alapított vállalkozásokat;
22. felismeri az innovációs sarokpontok és zónák regionális szintű létrehozásának, valamint a többi
régióban és a tagállamokban, illetve harmadik országokban a kapcsolódó struktúrákkal alkotott hálózatukfontosságát;
23. sürgeti egyértelmű célok kijelölését a kiválósági központok létrehozásával kapcsolatban, amelyeknek
mind rendelkezniük kell „alkotó laboratóriumokkal”;
24. tudomásul veszi, hogy szükség van közösségi szabadalomra és márkajelzésre, és javítani kell a kölcsö-
nösséget az európai, az egyesült államokbeli és a japán szabadalmi rendszerek között; hangsúlyozza, hogy ademokratikus jogi normákon alapuló integrált közösségi szabadalomrendszernek egy innovációs stratégiarészét kell alkotnia, amelyen belül alapvető fontosságú az ipari tulajdon védelme, a szakmai tudás terjesztése
és a szabad és korlátozásmentes verseny közötti egyensúly biztosítása; hangsúlyozza, hogy a szabadalom
által biztosított védelem célja a találmány oltalmazása és nem a piaci ágazatok ellenőrzése;2006.12.13. C 303 E/643 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. július 5., szerdaHU
25. kéri a Tanácsot, hogy mozdítsa el az európai szabadalmi javaslatot a holtpontról a nyelvrendszer
tekintetében;
26. felhívja a Bizottság és a tagállamok figyelmét a legutóbbi változásokra a tudományos „know-how”
védelmével és terjesztésével kapcsolatban, a szabadon hozzáférhető tudományos folyóiratok sikerére és a
„közösségi tudomány” elnevezésű szabadalomra;
27. sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon létre egy általános jelentési rendszert a minőségre vonatkozó értel-
mezéssel együtt, amely rendszerrel ellenőrizhetik az olyan mutatókat, mint a szerződéses kutatásokból szár-mazó bevételek, igényelt és jóváhagyott szabadalmak, az ügyfél-vállalkozások száma (ideértve a kis- és
középvállalkozások at), valamint a hasznos melléktermékek száma és fejlesztése;
28. sürgeti a tagállamokat, hogy nyújtsanak segítséget abban, hogy az alkalmazott kutatással foglalkozó
intézmények közelebbi kapcsolatba kerüljenek az iparral, inkubátorházakkal, valamint a környezetükbentalálható tudományos és ipari parkokkal, ezzel lehetővé téve számukra a kritikus tömeg elérését;
29. tudomásul veszi, hogy a legfontosabb európai ipari ágazatok továbbra is szenvednek a koordináció és
az integráció alacsony szintjétől, a fejlődés útjában álló akadályoktól és az alacsony színvonalú tudáskeze-léstől; megjegyzi, hogy a kis- és középvállalkozások fokozottabb bevonása az európai technológiai platfor-mokba segítene e problémák megoldásában;
30. hangsúlyozza annak szükségességét, hogy támogassák a kutatók előfinanszírozáshoz való hozzáférését,
ami lehetővé teszi számukra olyan tevékenységek finanszírozását, amelyekkel bizonyíthatják a befektetőkszámára, hogy az érintett új technológia üzleti és technikai szempontból bizonyos szinten életképes;
31. aggodalmának ad hangot, amiért bár európai szinten felismerték a technológiai kutatás és innováció
előmozdításának alapvető jelentőségét, az Unión belül elért eredmények korlátozottak lesznek a finanszí-
rozás, a teljesítmény és a kapacitások kihasználása tekintetében;
32. tudomásul veszi a hasznos melléktermékek létrehozásának jelentőségét mint a kutatási eredmények
üzleti alapokra helyezésének eszközei, valamint különösen a hitellehetőségek erre a célra történő rendelke-
zésre bocsátásának fontossága tekintetében;
33. hangsúlyozza, hogy fejlettebb rendszerre van szükség a köz- és magánszféra közötti partnerség terén
annak érdekében, hogy korszerű berendezések és infrastruktúra, valamint szolgáltatások biztosításával
javítsák a kutatás minőségét;
34. üdvözli az új, fejlett technológián alapuló üzleti tevékenységekbe beruházó magánbefektetők fontos
szerepét, akik máskülönben elérhetetlen beruházásokat eszközölnek az innovatív vállalatokban, különösen a
kis- és középvállalkozásokban;
35. tudomásul veszi, hogy az ökoinnováció, különösen az energiahatékonyságot fokozó módszerek
versenyelőnyt biztosítanak az európai vállalatoknak;
36. tudomásul veszi, hogy az egyénileg tárgyalt kölcsönök és támogatások –ahol az eszköz pontos
formáját az ügyféllel szoros együttműködésben határozzák meg –a pénz hatékony felhasználásához
vezetnek a mennyiséget, és a piacra kerüléshez szükséges időt tekintve, előtérbe helyezve a valós igényeket;
37. tudomásul veszi, hogy megfelelő kockázati tőkére van szükség ahhoz, hogy a kutatás és innováció
létrejöjjön, növekedjen, fellendüljön az új, vállalkozó szellemű vállalkozások körében, illetve ahhoz, hogy e
vállalkozások összehozzák e tevékenységeket;
38. sürgeti a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve a kis- és középvállalkozások számára
biztosítson strukturális támogatási keretet a tudáskezelés és technológiai erőforrásaik korszerűsítése érde-kében, ami lehetővé teszi, hogy aktív szerepet játsszanak egy keresletvezérelt piacon, és aktívan bekapcsolód-hassanak a technológiai kutatásba és fejlesztésbe;
39. megállapítja, hogy mindenképpen javítani kell a kis- és középvállalkozások finanszírozáshoz való
hozzáférését;
40. támogatja azt az Európai Tanács által 2006 márciusában, Brüsszelben jóváhagyott elképzelést, amely
szerint könnyebb és szélesebb körű hozzáférést kell biztosítani az Európai Beruházási Bank hiteleihez a
vállalkozások, és különösen a kis- és középvállalkozások számára, amelyeknek a leginkább szükségük vantámogatásra az innováció és a kutatás területén;
41. javasolja, hogy a strukturális alapokra a kutatási és innovációs kapacitás támogatásának fő eszközeként
kell tekinteni, különösen a kohézióra való törekvés során; javasolja a kutatásra és innovációra költött struktu-
rális alapok összegének megháromszorozását;2006.12.13. C 303 E/644 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. július 5., szerdaHU
42. tudomásul veszi, hogy a közbeszerzés alkalmazása alapvető fontosságú a kutatás és az innováció
előmozdítása érdekében, mindazonáltal ez nem vezethet a verseny torzulásához, és nem részesíthet előnyben
jelentősebb piaci szereplőket;
43. úgy véli, hogy a közbeszerzéseket nem szabad a magánbefektetések ösztönzésére korlátozni, hanem
stratégiai szerepet kellene betölteniük, amivel arra ösztönzik a vállalatokat, hogy elősegítsék az innovációt és
aktuális szakmai ismeretekre tegyenek szert;
44. felismeri, hogy a kis- és középvállalkozások és mind a magán-, mind az állami szektor nagyvállalkozói
között létrehozott hálózat fontos szerepet játszhat az innováció ösztönzésében; hangsúlyozza, hogy az inno-
vatív termékek beszerzésére irányuló nemzeti, valamint közösségi szintű közbeszerzési pályázatok szervezése
hozzájárulhat a piaci rések betöltéséhez és az innovatív termékek, valamint szolgáltatások általános előmoz-dításához;
45. elismerően szól az EU állami támogatásokra vonatkozó szabályainak gyökeres reformjáról, amelynek
keretében átcsoportosították a támogatást a nagy, gyengén teljesítő vállalatoktól a kis és innovatív vállalko-
zások felé;
46. tudomásul veszi, hogy a flexibilitás és az átláthatóság az innováció előfeltételei;
47. szükségesnek ítéli a lehetőségek kibővítését a kutatási eszközökbe történő befektetések biztonságossá
tétele érdekében;
48. javasolja egy adóhitel-rendszer bevezetését a szolgáltatási ágazat fellendítésére annak érdekében, hogy
érdekeltté váljon a kutatási eredményekben és alkalmazásukban;
49. javasolja egy „egységes támogatási struktúra” létrehozását annak érdekében, hogy elkerüljék azon
beruházók kettős adóztatását, akik egy adott tagállamban telephellyel rendelkeznek, és egy alapon keresztülegy másik tagállamban folytatnak beruházást;
50. szükségesnek tartja annak megvizsgálását, hogy a jelenlegi struktúrák és mechanizmusok, amelyek
kiemelt szakértelmet vesznek igénybe az innováció terén, megfelelően biztosítják-e a kiterjedt megközelítéstaz innováció terén, és képesek-e a cselekvések és politikák jobb koordinálása révén elősegíteni azt;
51. kéri a Tanácsot, hogy évente nyújtson be jelentést az Európai Parlamentnek az állami kutatások
nemzeti költségvetési befektetési trendjéről (a cél a GDP 1 %-a);
52. megállapítja, hogy vélhetően nem sikerül majd elérni azt a célt, hogy 2010-re az Unió GDP-jének
3 %-át fordítsák kutatásra; sajnálja, hogy az Európai Tanács 2006. márciusi ülésének alkalmával a tagállamoknem kötelezték el magukat szilárdan a kutatás és az innováció mellett; nehezményezi, hogy nem rögzítettéka 2010-re szóló állami támogatások emelésének minimális céljait;
53. úgy véli, hogy az olyan közösségi eszközök, mint az i2010 stratégia, a hetedik kutatási és fejlesztési és
demonstrációs keretprogram vagy a versenyképességi és innovációs keretprogram hozzájárulhatnak a kuta-tási eredmények és a pénzügyi nyereség közti szakadék áthidalásához;
54. hangsúlyozza, hogy a tökéletesített kutatási és innovációs politikáknak a fenntartható fejlődésen
keresztül hozzá kell járulniuk az új foglalkoztatási lehetőségekhez, az ökoinnovációra és a fenntarthatótermelésre (pl. nap-hidrogén technológiák, szélenergia, üzemanyagcellák, biomassza, növényalapú vegyipar),az ökohatékony szolgáltatásokra (energiamegőrzés, mobilitási szolgáltatások, újrafelhasználás és újrahaszno-sítás), valamint a fenntartható tervezési és irányítási módszerekre (pl. bionika, integrált termékpolitika)
összpontosítva;
55. üdvözli a Bizottság arra vonatkozó ajánlását, hogy a „jogalkotás minőségének javítása” kezdeményezés
keretében a hatásvizsgálatnak ki kell terjednie az ajánlások által a kutatás és az innováció területére gyakorolt
hatások vizsgálatára is;
56. kéri a tagállamokat, hogy jobban használják ki a nekik szánt európai alapokat és felhívja a figyelmet
azokra a tagállamokra, amelyek terveik középpontjába helyezik a munkahelyteremtést, és az Európai
Szociális Alap hiteleinek több, mint 35 %-át ruházzák be képzési és oktatási rendszerük modernizációjába;
57. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok
kormányainak.2006.12.13. C 303 E/645 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. július 5., szerdaHU