A tagállamok többsége nem jelentett be nagyobb változást az IPPCD végrehajtását illetően a korábbi jelentéstételi időszakhoz képest. A jelentésekben közölt változások főként az IED átültetéséhez és végrehajtásához kapcsolódtak. Egyes tagállamok nehézségekről is beszámoltak az engedélyezési eljárások összehangolásában, amely nehézségek akkor álltak elő, amikor egynél több illetékes hatóság vett részt az engedélyezés folyamatában.

Az IPPCD szerinti végleges jelentéseket a tagállamok az utolsó jelentéstételi időszak, azaz 2012–2013 vonatkozásában nyújtották be. Valamennyi tagállam válaszolt a kérdőívek nagyobb részére, és elegendő adatot szolgáltatott az irányelv végrehajtásának értékeléséhez és az észrevételezéshez. A tagállamok összesen 51 528 működő IPPC-létesítményt jelentettek be 2013 végén. Ezek fő tevékenységét az alábbi ábra foglalja össze (csak az EU-27 vonatkozásában, mivel Horvátország 2013 közepén lett tagállam).

Több tagállam számolt be arról, hogy nincs elegendő személyzete az IPPCD végrehajtásához kötődő feladatok ellátására, emellett pénzügyi megszorításokkal kell számolnia az illetékes hatóságok személyzetének felvételével és képzésével kapcsolatban. Ez összefügghet az IPPCD-ről az IED-re való átállással, ezért lehetséges, hogy az illetékes hatóságok munkaterhe most már kezelhetőbb lesz.

Az LCPD lehetővé tette a Bizottság számára, hogy évente bekérje az e tüzelőberendezésekkel kapcsolatos adatokat. A 2013-as jelentéstételi évtől a tagállamok az éves kibocsátási adatokat az Európai Környezetvédelmi Ügynökség által kezelt adatbázisba jelentették be. A Bizottság továbbra is keresi a lehetőséget a jelentéstételi követelmények észszerűsítésére és egyszerűsítésére. Egyfajta szemléltetés lehet az e tüzelőberendezések adatbázisának feltöltése az Európai Szennyezőanyag-kibocsátási és Hulladékszállítási Nyilvántartásban e berendezésekre használt azonosítókkal, és azok összekapcsolása a berendezés tekintetében korábban megadott adatokkal. A legutóbbi jelentéstételi év, amelynek tekintetében adatok állnak rendelkezésre, 2015. Az éves berendezésenkénti adatok kiterjednek az SO2-, NOX- és porkibocsátására, továbbá az összes, alsó fűtőértékkel összefüggő energiabevitelre, tüzelőanyagonkénti bontásban. A 2016-os jelentéstételi évtől a nagy tüzelőberendezésekkel kapcsolatos, LCPD szerinti jelentéstétel helyébe az IED szerinti jelentéstétel lépett, amely részletesebb információt követelt meg.

III.BAT-referenciadokumentumok

Az IED II. fejezetének hatálya alá tartozó valamennyi létesítmény e fejezet követelményei alapján köteles a BAT alkalmazására. A BAT-referenciadokumentumok központi szerepet töltenek be annak garantálásában, hogy a BAT-t optimálisan lehessen meghatározni uniós szinten. A referenciadokumentumok egyenlő feltételeket biztosítanak, és a tagállamokat megóvják attól, hogy saját maguknak kelljen elvégezni a BAT értékelését, hogy az IED szerinti kötelezettségeiket teljesítsék. Jelenleg 31 BAT-referenciadokumentum van, és két referenciadokumentum fedi le az IED I. mellékletének tevékenységeit. Eddig e BAT-referenciadokumentumok közül 13-at tettek naprakésszé az IED szerint.

A BAT-referenciadokumentumok formátumát az IPPCD állapította meg. Az IPPCD-ről az IED-re való átállás az alkalmazási körükbe tartozó ágazatok kibővítésén túl hivatalossá tette a Bizottság és az érdekeltek közötti, a BAT meghatározását szolgáló információcserét (amely sevillai folyamatként is ismert). A BAT-következtetések a BAT-referenciadokumentumok központi elemei, mivel leírják a BAT-t és tartalmazzák az annak használatával összefüggő, kötelező kapcsolódó kibocsátási szinteket. Ezeket szakbizottsági eljárásban fogadják el, amelyet követően a Bizottság végrehajtási határozatba foglalja őket. A BAT-következtetések referenciaként szolgálnak az IED hatálya alá tartozó létesítmények engedélyezési feltételeit megállapító illetékes hatóságok számára. Tájékoztatják a döntéshozókat azokról a vonatkozó technikákról, amelyek gazdaságilag életképesek és gyakorlatilag az ágazat rendelkezésére állnak a környezeti teljesítményének javítására.

Az alábbi ábra áttekintést nyújt az IED hatálybalépését követően elfogadott BAT-következtetések összes számáról, és az általuk érintett létesítmények közelítő teljes számáról. Az eddig elfogadott BAT-következtetések az IED-létesítmények több mint felére kiterjednek.

Az alábbi pontok rövid áttekintést adnak a BAT-referenciadokumentumokkal kapcsolatos főbb kérdésekről.

A folyamat és a részvétel áttekintése

A BAT-következtetésekben foglalt kapcsolódó kibocsátási szintek kötelező jellege azt jelentette, hogy a referenciadokumentumok kidolgozását szolgáló információcsere-folyamatban nagyobb mértékben kezdtek összpontosítani a meglévő létesítményekben elért környezeti teljesítmény szintjének meghatározását szolgáló információ gyűjtésére és értékelésére. Az egyes referenciadokumentumok tekintetében a technikai információ cseréjére egy szakmai munkacsoporton belül kerül sor, amelynek tagjai a tagállamok, az érintett ágazatok, a környezetvédelmi nem kormányközi szervezetek és a Bizottság. A munkacsoport vezetője és közvetítője az EIPPCB. A követendő eljárásokat és a folyamat más elemeit az IED alapján elfogadott bizottsági végrehajtási határozat mutatja be részletesen.

Bizalmas adatkezelés

A BAT-referenciadokumentumokkal kapcsolatos folyamatban bizalmassági kérdések is felmerülhetnek. Elvben az Aarhusi Egyezményen alapuló, a környezeti ügyekben alkalmazandó átláthatóságról szóló uniós szabályok a környezeti információkhoz való erőteljes hozzáférési jogot keletkeztetnek. Ugyanakkor, az ágazat által önkéntesen nyújtott információ bizalmas üzleti adat is lehet. A szakmai titoktartás kötelezettségével összefüggésben, amely az EUMSZ 339. cikkéből is következik, bizonyos információ összesítésére vagy anonimizálására is szükség lehet, feltéve hogy az nem kapcsolódik közvetlenül a környezeti kibocsátásokhoz, amely esetben kiemelkedően fontos közérdek fűződik a közzétételhez és az átláthatósághoz. A szakmai titoktartási kötelezettséggel rendelkező tagállami illetékes hatóságoknak hozzá kell férniük ehhez az információhoz, ha a területükön található létesítményeket érinti.

Minőségi jogalkotás

A BAT-referenciadokumentumokat alátámasztó sevillai folyamat egyedülálló, inkluzív és tényalapú szakmai folyamat. Az adatgyűjtéshez átfogó kérdőíveket használnak, az adatokat ezt követően validálják, és minden érdekelttel ellenőrzik. A dokumentumokat köröztetik a szakmai munkacsoport tagjai között, észrevételezik és szakértői vizsgálatnak vetik alá, teljesen átlátható módon. Jelölők mutatják, hogy hol került sor változtatásra. A végkövetkezetéseket konszenzussal fogadják el a munkacsoportban. Eltérő vélemények esetén azokat a végleges BAT-referenciadokumentumban is feltüntetik, az információcsere folyamatáról szóló útmutatóban megadott kritériumok szerint. A Bizottság úgy véli, hogy ez a kollaboratív megközelítés, noha nem feltétlenül kivitelezhető minden más területen, kiváló példa a minőségi jogalkotás gyakorlati megvalósulására.

Legfontosabb környezeti kérdések

A BAT-referenciadokumentumok felülvizsgálatai azokra a területekre összpontosítanak, ahol a legnagyobb hasznot lehet elérni, ezek az úgynevezett legfontosabb környezeti kérdések. Ez garantálja a legnagyobb környezeti eredményt a folyamatba fektetett erőfeszítések szempontjából. A Bizottság kritériumokat javasolt e kérdések azonosítására, amelyet az IED 13. cikke szerinti fórum jóváhagyott. Ezek az alábbiak: a szennyezés környezeti relevanciája; a tevékenység jelentősége; a helyzet jelentős javítását szolgáló új technikák azonosításának képessége; a jelenlegi helyzethez képest a környezetvédelmet jelentősen javító BAT kapcsolódó kibocsátási szintek meghatározására vonatkozó képesség.

Az EIPPBC e kritériumokat felhasználva készítette el a BAT-referenciadokumentumok felülvizsgálatát. A Bizottság szolgáltatási szerződést kötött, hogy továbbfejlessze a módszert és azt alkalmazza a referenciadokumentumok közeljövőben várható számos felülvizsgálatához. Ez a folyamat termeli majd ki a legfontosabb környezeti kérdések háttérdokumentumait, amelyekre a BAT-referenciadokumentumok felülvizsgálatával foglalkozó első megbeszélés épülhet, és szilárd alapot biztosít az e kérdésekről a munkacsoport által folytatott határozatok számára.

Az információcsere folyamatának értékelése

Az információcsere folyamata a BAT-referenciadokumentumok elkészítésének és felülvizsgálatának középpontjában áll. Szilárd, bizonyítékalapú rendszert teremt a döntéshozatal számára. Az eddigi legkiterjedtebb referenciadokumentum-felülvizsgálat (a nagy tüzelőberendezésekről) esetében a munkacsoport 289 tagot számlált, 580 kérdőívet töltöttek ki a létesítmények szintjén, 24 helyszíni szemlére került sor, 225 jelentést és tanulmányt vettek figyelembe, és az első tervezetre 8510 észrevétel érkezett.

A folyamat működésének javítása érdekében a Bizottság 2014-ben a német környezetvédelmi minisztériummal közösen megszervezte az IED 13. cikke szerinti fórum műhelytalálkozóját Berlinben, amely az IED információcsere-folyamatával foglalkozott. A műhelytalálkozón sokan vettek részt, következtetéseit pedig közzétették. A műhelytalálkozó megerősítette az IED magas uniós hozzáadott értékét és hatékonyságát. Javaslatot tett néhány gyakorlati javításra, amelyeket most megvalósítanak a referenciadokumentumok felülvizsgálatában, köztük az online szemináriumok fokozott használatát a szakmai munkacsoport tagjai részvételének megkönnyítésére.

IV.A megfelelés előmozdítása és a végrehajtás támogatása

A Bizottság támogatni kívánja a tagállamokat az IED hatékony alkalmazásának garantálásában. Ennek érdekében a következő tevékenységeket végzi: