ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
13.

A tudományos és technológiai kutatás, valamint az ilyen jellegű kutatáson alapuló ötletek aktív felhasználása révén úttörő szerepet tölthetünk be. Ugyanakkor az innovációval kapcsolatos elképzeléseket tágabban kell értelmezni, hogy ne csak a technológiai innováció férjen bele, hanem a folyamat-, üzleti, szolgáltatás- és formatervezési innováció, illetve a közszférabeli és a szociális innováció is, hogy át lehessen alakítani a közösségi kultúrákat, valamint a társadalmi innováció is, hogy modernizálni lehessen a széles körű tevékenységeket és struktúrákat. Nagyon fontos, hogy az innovációnak egy tágabb értelmezése honosodjon meg nemcsak az üzleti tevékenységben, hanem a közszférában is.
—

hangsúlyozza, hogy az Európa jövőjéről folyó vitákba mindenképpen be kell vonni a helyi és regionális szintet is, mivel az Európai Unió legitimitása többek között a helyi és regionális önkormányzatok legitimitásán is nyugszik;
27.

aláhúzza a megfelelő alapkészségek kifejlesztésének jelentőségét úgy, hogy a tanárok a kezdetektől az alapkészségek elsajátítására helyezik a fő hangsúlyt, valamint a helyi közösség is aktív szerepet vállal például a társadalmilag hátrányos helyzetűek vagy az eltérő kulturális/oktatási háttérrel rendelkezők társadalmi integrációjának elérése érdekében. Ugyanakkor szükség van a vállalkozói közösséggel való jó kapcsolattartásra is, illetve, ha szükséges, pszichopedagógiai támogatás elnyerésére is kell törekedni;
36.

rámutat arra, hogy a megújuló energiaforrások támogatási központjainak fejlesztése nemcsak növeli a foglalkoztatottságot a régiókban, de a beruházók, valamint a létesítmények felszerelésével és integrálásával foglalkozó cégek számára növekvő számú képzéseket is kínál. A helyi know how fejlesztése egyúttal a megújuló energiaforrások regionális fejlesztésével kapcsolatos kutatások számát is növeli. E kutatások úgy az európai, mint a tagállami szintű kutatások részei is lehetnek;
39.

úgy véli, hogy a közösségi értelemben vett nagyvállalatoknak a 107. cikk (3) bekezdés c) pont hatálya alá eső övezetekben történő támogatását érintő újabb korlátozások nem indokoltak, különösen a gazdasági válság idején. A Régiók Bizottsága hangsúlyozza, hogy nemcsak a nemzetközi tőkével rendelkező, a világpiacon jelen lévő vállalatok tartoznak e kategóriába, hanem nagyszámú helyi és családi vállalkozás is, amelyek munkaerő-szükséglete átlépi a 250 alkalmazottban meghatározott végzetes felső határt. Ide tartoznak ezenkívül azok a tisztán helyi létesítményekkel rendelkező kisvállalkozások, amelyek az uniós konszolidációs szabályok révén (6) nagyvállalatnak minősülhetnek. E vállalkozások összes támogatási lehetőségének megszüntetésével a 107. cikk (3) bekezdés c) pont hatálya alá eső övezetekben az Európai Bizottság veszélyezteti a legnehezebb helyzetben lévő régiók munkahelyeit és gazdasági tevékenységét, mely régiók így nehezen tudják területükön tartani az e típusba tartozó vállalkozásokat;
30.

úgy véli, hogy az alaptámogatás részarányának növelése és az intelligens szakosodás a kisebb életképes kutatóközösségek finanszírozását is lehetővé teszi. A Régiók Bizottsága ezzel azt kívánja hangsúlyozni, hogy az ún. kritikus tömeget elérő nagy létesítmények és a felülről irányított jelentős technológiai programok mellett az egy konkrét tudományágra szakosodott kis oktató- és kutatóközösség is igen versenyképes és innovatív lehet, ha egy sok szakterületet lefedő felsőoktatási és kutatási hálózat, illetve kampusz keretein belül helyi/városi és nemzetközi szinten is hatékony együttműködést és hálózatépítést folytat;
(2) Tagjai egynegyedének kérésére, akik legalább három európai parlamenti politikai csoportot képviselnek, az Európai Parlament többségi szavazással határoz arról, hogy az európai politikai pártok esetében a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában és az európai politikai alapítványok esetében a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában megállapított feltételek továbbra is teljesülnek-e.

(2) Tagjai egynegyedének kérésére, akik legalább három európai parlamenti politikai csoportot képviselnek, az Európai Parlament többségi szavazással határoz arról, hogy az európai politikai pártok esetében a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjában és az európai politikai alapítványok esetében a 3. cikk (2) bekezdésének c) pontjában megállapított feltételek továbbra is teljesülnek-e.
(2) Mindazokat az újonnan épített többlakásos épületeket, amelyekre vonatkozóan [Kiadóhivatal: kérjük, illesszék be e rendelet hatálybalépésének pontos dátumát] után építési engedély iránti kérelmet nyújtottak be, épületen belül vagy kívül elhelyezett, az elektronikus hírközlő hálózatok szolgáltatói számára hozzáférhető koncentrációs ponttal kell felszerelni, amellyel elérhetővé teszik a nagy sebességű technológia fogadására kész, épületen belüli infrastruktúrával való összeköttetést. Ugyanez a kötelezettség érvényes azon többlakásos épületek jelentős felújítási munkái esetében, amelyekre [Kiadóhivatal: kérjük, illesszék be e rendelet hatálybalépésének pontos dátumát] után építési engedély iránti kérelmet nyújtottak be.

(2) Mindazokat az újonnan épített többlakásos épületeket, beleértve a szociális bérházakat is, amelyekre vonatkozóan [Kiadóhivatal: kérjük, illesszék be e rendelet hatálybalépésének pontos dátumát] után építési engedély iránti kérelmet nyújtottak be, épületen belül vagy kívül elhelyezett, az elektronikus hírközlő hálózatok szolgáltatói számára hozzáférhető koncentrációs ponttal kell felszerelni, amellyel elérhetővé teszik a nagy sebességű technológia fogadására kész, épületen belüli infrastruktúrával való összeköttetést. Ugyanez a kötelezettség érvényes azon többlakásos épületek jelentős felújítási munkái esetében, amelyekre [Kiadóhivatal: kérjük, illesszék be e rendelet hatálybalépésének pontos dátumát] után építési engedély iránti kérelmet nyújtottak be.
12.

rámutat, hogy a fiatalok foglakoztatásának tekintetében azok az országok érik el a legjobb eredményeket, amelyekben a fiatalok színvonalas szakmai gyakorlatokon vehetnek részt és tanulószerződéses gyakorlati képzési rendszerekbe kapcsolódhatnak be (5), amelyek a képzési és a munkahelyi kihelyezési rendszer szerves részét képezik. Azt is megjegyzi, hogy ehhez elengedhetetlen a foglalkoztatási szolgáltatások hatékonysága. Hangsúlyozza ezért, hogy fel kell hívni a figyelmet a létező uniós állami pályaorientációs és foglalkoztatáskutatási szolgáltatásokkal kapcsolatos bevált gyakorlatokra; emellett úgy véli, hogy a foglalkoztatási szolgáltatások és a pályaorientációs tanácsadás folyamatába lehetőség szerint minél több helyi ifjúsági szervezetet be kell vonni;
23.

kéri a megmentési célú támogatás maximális (jelenleg hat hónapban rögzített) időtartamának meghosszabbítását (25. pont). A gyakorlati tapasztalat ugyanis azt bizonyítja, hogy ez a határidő gyakran túl rövid a tevékenység folytatásával kapcsolatos terv kidolgozásának bonyolultságához képest, különösen akkor, amikor ez a terv a vállalkozás átvételét is magában foglalja. Szem előtt kell ezenkívül tartani a szerkezetátalakítási terv Európai Bizottság általi elbírálásának idejét is, ami több hónapig is eltarthat, és néha egy év is eltelik a támogatásról szóló értesítés és a bizottsági döntés meghozatala között. Javasolja ezért, hogy a megmentési célú támogatás maximális időtartama hat hónap legyen, amely egy alkalommal további hat hónappal meghosszabbítható;
11.

emlékeztet a WHO „Egészség 21 – Egészség mindenkinek a 21. században” elnevezésű stratégiájára, amely hangsúlyozza, hogy mindenképpen csökkenteni kell a szociális és gazdasági egyenlőtlenségeket az egész népesség egészségének javítása céljából. A WHO ezzel párhuzamosan azt is kéri, hogy egyesítsék a különösen segítségre szoruló és betegségek által sújtott emberekre vonatkozó intézkedéseket, szüntessék meg az ellátás szűk keresztmetszeteit, valamint foglalkozzanak az egészségügyi és szociális hátrányokkal (a WHO 51. közgyűlése „Egészség 21” című nyilatkozata előzetes megjegyzéseinek II. pontja);
29.

úgy véli, hogy az ilyen eszközök alkalmazásának ösztönzése, ahogy a javaslatban szerepel, nem elégséges, és arra szólít fel, hogy a javasolt irányelvben tegyék kötelezővé a tagállamok számára a gazdasági eszközök alkalmazását a műanyag tasakok fogyasztásának csökkentése érdekében, valamint annak biztosítását, hogy a könnyű műanyag hordtasakokat ne ingyenesen bocsássák rendelkezésre. Ez a kötelezettség a csomagolásról és csomagolási hulladékokról szóló irányelv 15. cikkén is alapulhatna, amely már most is általánosságban ösztönzi a gazdasági intézkedések alkalmazását;
A Bizottság legkésőbb [2020.] december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról, és a jelentést szükség esetén megfelelő módosítási javaslatokkal is kiegészíti.

A Bizottság legkésőbb [2020.] december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról, és a jelentést szükség esetén megfelelő módosítási javaslatokkal is kiegészíti. Ezenkívül legkésőbb 2017. december 31-ig időközi jelentést nyújt be.
5.

elismeri, hogy más közlekedési útvonalakkal szemben a belvízi utak nemcsak közlekedési igényeket szolgálnak ki, hanem a vízellátást, az árvízvédelmet, az energiatermelést, valamint a rekreációs és idegenforgalmi felhasználást tekintve is jelentősek, fontos ökoszisztémaként működnek, továbbá mezőgazdasági és halászati funkcióval is rendelkeznek; ebben a tekintetben arra ösztönzi a belvízi közlekedési ágazatot, hogy tartsa meg a környezetbarát közlekedésmódok közötti vezető pozícióját, és továbbra is megfelelő egyensúlyt tartson fenn alaptevékenységei és a vízi utak más (gyakran konkurens) funkciói között;
Au pairekre vonatkozó különös feltételek A beutazás engedélyezését au pair munkavégzés folytatása céljából kérelmező harmadik országbeli állampolgárnak a következő feltételeket is teljesítenie kell a 6. cikkben meghatározott általános feltételek mellett: a) 17 és 30 év közötti életkor, illetve – egyedileg indokolt esetekben – 30 évet meghaladó életkor; b) igazolnia kell, hogy a befogadó család az érintett tagállam területén való tartózkodásának idejére felelősséget vállal érte, különösen a megélhetéséhez, a szálláshoz, az egészségügyi és anyasági ellátásához, illetve balesetbiztosításhoz szükséges költségek tekintetében; c) be kell mutatnia az au pair és a befogadó család közötti szerződést, amely meghatározza az au pair jogait és kötelezettségeit, ideértve a neki járó zsebpénzre vonatkozó rendelkezéseket, valamint a tanfolyamokon való részvételt lehetővé tévő, megfelelő előírásokat, továbbá a mindennapos családi teendőkben való részvételt.

Au pairekre vonatkozó különös feltételek A beutazás engedélyezését au pair munkavégzés folytatása céljából kérelmező harmadik országbeli állampolgárnak a következő feltételeket is teljesítenie kell a 6. cikkben meghatározott általános feltételek mellett: a) 17 és 30 év közötti életkor, illetve – egyedileg indokolt esetekben – 30 évet meghaladó életkor; b) igazolnia kell, hogy a befogadó család az érintett tagállam területén való tartózkodásának idejére felelősséget vállal érte, különösen a megélhetéséhez, a szálláshoz, az egészségügyi és anyasági ellátásához, illetve balesetbiztosításhoz szükséges költségek tekintetében; c) be kell mutatnia az au pair és a befogadó család közötti szerződést, amely meghatározza az au pair jogait és kötelezettségeit, ideértve a neki járó zsebpénzre vonatkozó rendelkezéseket, valamint a tanfolyamokon való részvételt lehetővé tévő, megfelelő előírásokat, továbbá a mindennapos családi teendőkben való részvételt; d) az au pair és a befogadó család közötti szerződés előír hetente legalább egy teljes szabadnapot;
Az uniós tengeri közlekedés túlnyomórészt a transzeurópai közlekedési hálózat tengeri kikötőin halad át. Annak érdekében, hogy e rendelet céljait sikerüljön úgy megvalósítani, hogy a szabályozás más kikötőkre ne rójon szükségtelen terheket, hatályát – függetlenül attól a lehetőségtől, hogy a tagállamok e rendeletet további kikötők vonatkozásában is alkalmazhatják – a transzeurópai közlekedési hálózat kikötőire kell korlátozni, hiszen ezek közül mindegyik jelentős szerepet tölt be az európai szállítási rendszerben: vagy azért, mert az uniós teherszállításnak, illetve az utasok összlétszámának több mint 0,1 %-a jut minden ilyen kikötőre, vagy mert minden ilyen kikötő javítja a szigetek és peremterületek regionális megközelíthetőségét. Mivel a mélytengeri révkalauz-szolgáltatások során a hajók nem lépnek be közvetlenül a kikötők területére, illetve nem közvetlenül onnan indulnak, ezért e szolgáltatások nincsenek közvetlen hatással a kikötők hatékony működésére, és a rendelet hatálya nem terjed ki rájuk.

Az uniós tengeri közlekedés túlnyomórészt a transzeurópai közlekedési hálózat tengeri kikötőin halad át. Annak érdekében, hogy ezen irányelv rendelet céljait sikerüljön úgy megvalósítani, hogy a szabályozás más kikötőkre ne rójon szükségtelen terheket, hatályát – függetlenül attól a lehetőségtől, hogy a tagállamok ezen irányelvet rendeletet további kikötők vonatkozásában is alkalmazhatják – a transzeurópai közlekedési hálózat kikötőire kell korlátozni, hiszen ezek közül mindegyik jelentős szerepet tölt be az európai szállítási rendszerben: vagy azért, mert az uniós teherszállításnak, illetve az utasok összlétszámának több mint 0,1 %-a jut minden ilyen kikötőre, vagy mert minden ilyen kikötő javítja a szigetek, a és peremterületek és a legkülső régiók regionális megközelíthetőségét. Mivel a Az általános érdekű feladatot ellátó technikai-tengerészeti mélytengeri révkalauz-szolgáltatásokra során a hajók nem lépnek be közvetlenül a kikötők területére, illetve nem közvetlenül onnan indulnak, ezért e szolgáltatások nincsenek közvetlen hatással a kikötők hatékony működésére, és a rendelet nem kell kiterjeszteni az irányelv hatályát a nem terjed ki rájuk.
21.

azt javasolja, hogy egészítsék ki az alap keretében támogatható intézkedések körét, és ezek ne csupán az infrastruktúrák egyszerű helyreállítását tegyék lehetővé, hanem azt is, hogy az újra működésbe helyezés olyan formában történjék, amely a majdani természeti katasztrófáknak történő nagyobb ellenálló képességet célozza. Azt is javasolja, hogy az alap keretében támogatható intézkedések körét egészítsék ki azoknak az infrastruktúráknak az áthelyezésével, amelyek a jövőben is természeti katasztrófák által fenyegetett területen találhatók;
30.

sürgeti a tagállamok képviselőit, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy a helyi és regionális ÁFSz-ek nézetei és tapasztalatai beépüljenek a hálózat tevékenységébe, és a helyi és regionális ÁFSz-eket teljes körűen tájékoztassák a hálózat munkájáról. Azt is fontos kiemelni, hogy a tagállamok képviselőinek az álláskeresőkkel foglalkozó helyi és regionális szereplők nézőpontjait és tapasztalatait is be kell építeniük a hálózat munkájába, és meg kell találni annak módját, hogy ez hogyan válhat a helyi és regionális ÁFSz-ekkel folytatott párbeszéd részévé;
8.

üdvözli, hogy amennyiben a tagállami jogszabályok nem rendelkeznek másképp, az ajánlatkérő szervek és az ajánlatkérők még egy közös európai szabvány bevezetését követően is elfogadhatnak majd papíralapú, illetve olyan számlákat, amelyek más szabványoknak felelnek meg. Ez rugalmasságot biztosít az olyan ajánlatkérők és egyben pályázók számára is, akik más szabványokhoz igazodnak. Az, hogy azok az ajánlatkérő szervek és ajánlatkérők, akik egy bizonyos szabvány alapján már bevezették az elektronikus számlázást, most kénytelenek áttérni egy új közös szabványra, többletköltséggel jár mind az ajánlatkérő szervek és ajánlatkérők, mind pedig az ajánlattevők számára. Ezért az irányelvjavaslattal megegyezően a Régiók Bizottsága úgy gondolja, hogy a már most is létező formátumokat meg kellene tartani, a fokozatos átállás keretében pedig egyre inkább egy közös európai szabványt kellene alkalmazni. A közös szemantikai adatmodell kifejlesztése megkönnyíti majd a különböző műszaki formátumok közötti átjárást is. Azoknak a tartalmaknak a kapcsán, amelyeket a számláknak a nemzeti jogszabályok értelmében adott esetben az alapadatokon kívül tartalmazniuk kell, bizonyos ágazatokban az ilyen tartalmú számlákat a jelenleg használt, gyakran ezeknek a speciális követelményeknek megfelelő formátumokban is el kellene fogadni;
24.

egyetért azzal, hogy – a technológiasemlegesség elvének figyelembevételével – a stratégiában az összes lehetséges opciót kezelni kell anélkül, hogy egy konkrét üzemanyagot kiemelten előnyben részesítenénk, és hogy ezekhez közös műszaki specifikációknak is rendelkezésre kell állniuk. Emlékeztet ezért arra, hogy fontos volna használható kritériumokat kidolgozni a bioüzemanyagok fenntarthatóságára nézve, és ezeket be is tartani. Biztosítandó továbbá – ahogy azt az RB már korábban, véleményeiben (9) is kiemelte –, hogy a kereskedelmi forgalomban rendelkezésre álljanak a második generációs bioüzemanyagok, hogy a környezet, az élelmiszerkészletek és a piacgazdaság közötti természetes egyensúly, illetve a szociális egyenlőség ne boruljon fel;
105.

azt javasolja, hogy Koszovót is vonják be a nyugat-balkáni regionális együttműködési fórumok munkájába, különös tekintettel a helyi kormányzással kapcsolatos fórumokra. Azt javasolja továbbá, hogy Koszovót és a koszovói településeket vonják be a helyi kormányzással foglalkozó olyan európai szervek munkájába, mint amilyen az Európai Települések és Régiók Tanácsa (CEMR) vagy az Európa Tanács Helyi és Regionális Önkormányzatok Kongresszusa. Támogatja Koszovó részvételét azokban az uniós programokban, amelyek révén az ország helyi szinten is profitálhat a rendelkezésre álló jelentős mértékű pénzügyi támogatásból;
16.

emlékeztet még arra, hogy az erőforrások felhasználását nagyrészt a tervezéssel kapcsolatos döntések és az építőanyagok kiválasztása során határozzák meg. Emiatt, amint azt az Európai Bizottság is kifejti, azért, hogy az erőforrás-hatékonyságból minél több haszon származzon, biztosítani kell, hogy a mérnökök, a tervezők, a gyártók, a vállalkozók, a hatóságok és a végfelhasználók hasznos és megbízható információkkal rendelkezzenek ahhoz, hogy a fenntartható tervezés kritériumának megfelelő döntéseket hozzanak. Erre való tekintettel, és mivel az engedélyezési szervek közül a helyi és regionális önkormányzatok vannak a legközelebb az összes érdekcsoporthoz, nekik kellene tudatosítás céljából a konkrét tájékoztatási folyamatokat, valamint az erőforrások felhasználását támogató és ösztönző politikákat és programokat kialakítaniuk, az európai alapok finanszírozási kereteire is támaszkodva. Ezeknek a politikáknak egy közös európai megközelítés részét kellene képezniük az épületek környezeti teljesítményének értékelése kapcsán, amely az összes most meghatározott kulcsfontosságú mutatót tartalmazza;
35.

javasolja, hogy az európai joganyag legyen ambiciózus és ugyanakkor realista is. Felhívja a figyelmet arra, hogy a célkitűzések módosítására és az egységes mérési módszerre vonatkozó egyidejű javaslatok sok tagállam, illetve helyi és regionális önkormányzat számára nagy kihívást jelenthetnek, főleg azok számára, amelyek a jelenlegi joganyag végrehajtása tekintetében is nehézségekkel szembesültek. Az új célkitűzéseket a jelenlegi célkitűzések teljesítésének elmaradását kiváltó okok és ezek hatásainak részletes elemzése után kellene meghatározni, a regionális szintet is ideértve, hiszen bizonyos nagyon alacsony népsűrűségű térségek nagyon sajátos demográfiai helyzetben vannak. Ambiciózus és realista újrafeldolgozási célkitűzések meghatározását javasolja annak a tagállamokkal, illetve helyi és regionális önkormányzataikkal folytatott részletes megbeszélésnek az alapján, amelynek tárgya az e célkitűzések hatékony nyomon követéséhez és sikeres végrehajtáshoz szükséges intézkedések;
11.

javasolja egy európai központi irányítóbizottság létrehozását, amely a munkahelyi biztonság és egészségvédelem terén problémafeltáró, koordinációs és fejlesztési feladatokat lát el (lehetőleg az EU-OSHA koordinálásával), abból a célból is, hogy az uniós joganyag tagállamok általi végrehajtásának hivatkozási alapjaként hatékonyabban töltse be proaktív, irányító és nyomon követő szerepét. Ennek az irányítóbizottságnak: — hálózati szervezeti modellel kell rendelkeznie, amely összhangot és szinergiát biztosít a különféle olyan hatáskörök között, melyek jelenleg több európai (főleg az EU-OSHA és az Eurofund), nemzeti, regionális és helyi szerv között oszlanak meg. Ugyanakkor fontosnak tartja e szervek operatív feladatainak és funkcióinak újbóli meghatározását is, tekintettel arra, hogy mélyreható változások történtek az elmúlt tizenöt évben, — az uniós szintű szociális partnerekkel együttműködve és a részvételükkel állandó konzultációs és fejlesztési fórum szerepét kell betöltenie, hogy teljes és átfogó képet kaphassunk a munkahelyi biztonság és egészségvédelem terén; — annak érdekében, hogy a költségvetési kiadások felülvizsgálatának jelenlegi európai kerete tekintetében ne keletkezzenek további költségek, kizárólag olyan humán erőforrásokat, tereket, műszaki infrastruktúrákat stb. kell igénybe vennie, amelyeket a munkahelyi biztonság és egészségvédelem terén aktív európai és nemzeti intézmények hálózata keretében már használnak;
4.

néhány javasolt intézkedés, nevezetesen a tagállamok eltérési lehetőségeinek megszüntetése, aggályos a szubszidiaritás elvének szemszögéből, mivel kérdéses, hogy ezek az intézkedések szükségesek-e a kívánt célok eléréséhez, illetve egyértelmű előnyökkel járnak-e. A javaslat ráadásul a szükségesnél messzebbre megy; a hatályos jogszabályok általános áttekintése elhamarkodott, túl messzire vezet, továbbá az arányosság elvének potenciális megsértését is jelenti, mivel egyéb, kevésbé korlátozó lehetőségek is léteznek a kívánt eredmények elérésére. A fenti aggályokat a Régiók Bizottsága által végzett szubszidiaritási konzultáció keretében is hangsúlyozták (1);
13.

nagy vonalakban támogatja az Európai Bizottság kibocsátási forrásokkal kapcsolatos politikára vonatkozó javaslatait (az Euro-6 személyautók vizsgálati ciklusának jobb végrehajtása, a nemzeti kibocsátási határértékek csökkentése, a közepes tüzelőberendezésekből származó kibocsátások szabályozása stb.). Hangsúlyozza, hogy a nehézgépjárműveket a típusvizsgálat során valós közlekedési helyzetekben kellene bevetni, a kibocsátásokat pedig a fedélzeten kellene mérni, és ennek során a meghatározott határértékeket semmilyen üzemmódban nem szabad túllépni. Ezenkívül egyetért azzal is, hogy a forrásokra irányuló jelenlegi és egyéb tervezett intézkedések (mint a környezetbarát tervezésről szóló irányelv, mezőgazdasági intézkedések, az ipari kibocsátásokról szóló irányelv és a nem közúti mozgó gépekkel, köztük a belvízi hajózással is foglalkozó irányelv) fontos hozzájárulást nyújthatnak a megkövetelt csökkentés megvalósításához. Fontos, hogy ez iránt a következő években is elegendő ambíció mutatkozzon, technikai referenciadokumentumok (BREF-ek) formájában is;
(2) A képviselőik kinevezésébe a tagállamoknak valamennyi olyan hatóságot be kell vonniuk, amelyek szerepet játszanak a be nem jelentett munkavégzés megakadályozásában és az ilyen típusú munkavégzéstől való elrettentésben; ilyenek például a munkaügyi felügyeletek, a szociális biztonsági hatóságok, az adóhatóságok, a foglalkoztatási szolgálatok és a bevándorlási hivatalok, a továbbiakban „végrehajtó hatóságok”. A nemzeti jogszabályokkal vagy gyakorlattal összhangban a szociális partnereket is bevonhatják.

(2) A képviselőik kinevezésébe a tagállamoknak valamennyi olyan hatóságot be kell vonniuk, amelyek szerepet játszanak a be nem jelentett munkavégzés megakadályozásában és az ilyen típusú munkavégzéstől való elrettentésben; ilyenek például a munkaügyi felügyeletek, a szociális biztonsági hatóságok, az adóhatóságok, a foglalkoztatási szolgálatok és a bevándorlási hivatalok, a továbbiakban „végrehajtó hatóságok”. A nemzeti jogszabályokkal vagy gyakorlattal összhangban a helyi és regionális önkormányzatokat és a szociális partnereket is bevonhatják.