ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Ugyanezen az alapon a javasolt intézkedések kidolgozásába és végrehajtásába be kellene vonni a helyi és regionális önkormányzatokat is, amelyek központi szerepet töltenek be a szakpolitikák kialakításában, végrehajtásában és értékelésében olyan területeken, amelyeken gyakran alapvető hatáskörökkel rendelkeznek. Ilyen például a gyermekek támogatása (köztük a gyermekgondozási lehetőségek), az idősek és a fogyatékossággal élők gondozása, az oktatás, a szociális szolgáltatások vagy a foglalkoztatás, valamint a társadalmi integráció és a foglalkoztathatóság. A helyi és regionális önkormányzatoknak ezenkívül részt kell vállalniuk az azzal kapcsolatos bevált gyakorlatok népszerűsítésében és átvételében is, hogy miként lehet a legjobban ösztönözni a munka és a magánélet közötti egyensúlyt.
7.

megjegyzi, hogy az intézményi ellátás is egyre inkább megkérdőjeleződött, és hogy egy sor tudományos tanulmányban kimutatták, hogy a hosszú távú intézményi ellátás az érintettek számára olyan mélyreható negatív következményekkel járhat, mint például a szabadság elvesztése, a megbélyegzés, az önállóság elvesztése és a deperszonalizáció. Negatív hatások az intézményi környezetben dolgozó személyzetet is érik. Ebből kiindulva az az általánosan elfogadott nézet alakult ki, hogy a közösségi alapú ellátás nyitottabb formái részesítendők előnyben, és a jövőbeli gondozási gyakorlatnak ebbe az irányba kell elmozdulnia. Ezt emelte ki a mentális egészségre irányuló európai cselekvési terv (4) is. Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) Európai Regionális Irodája a tagállamokkal folytatott párbeszéd alapján és velük szoros együttműködésben dolgozta ki a tervet, amelyet a tagállamok is támogatnak. Az RB ismét hangsúlyozza azt is, hogy a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény (CRPD) rögzíti „a fogyatékossággal élő személyek egyenlő jogát a közösségben való élethez és másokkal egyenlő szabad döntéshez való jogát” (5);
5.

rámutat, hogy a szolgáltatásokról szóló irányelv elfogadása után tíz évvel még mindig nem bontakozott ki teljesen az a potenciálja, hogy elősegítse a szolgáltatások szabad áramlását, valamint hogy számos szolgáltatási ágazatban a szolgáltatók sokféle akadállyal szembesülnek, ha más tagállamban szeretnének letelepedni vagy ideiglenesen határokon átnyúló szolgáltatásokat akarnak kínálni; arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is hozzanak olyan intézkedéseket, amelyekkel felszámolhatók ezek az akadályok; megjegyzi, hogy becslések szerint a határokon átnyúló kereskedelem és a szolgáltatásokba való beruházások akadályainak kezelése a szolgáltatási irányelv által már most is biztosított keretben 1,7 %-kal növelhetné az EU GDP-jét;
11.

méltányolja a közleményt kísérő, Key European action supporting the 2030 Agenda and the Sustainable Development Goals című munkadokumentumban (SWD (2016) 390 final) felvázolt erőfeszítéseket. A dokumentum javasolja, hogy az Európa 2020 stratégiát építsék be a 2030-as program célkitűzéseibe, kiemelve a három pillér, a 7 kiemelt kezdeményezés, az Európa 2020 prioritásaira visszavezethető 5 célkitűzés, valamint a kohéziós alapokra vonatkozóan javasolt 11 célkitűzés közötti kapcsolatokat;
(15) „A biológiai sokféleség és ökoszisztéma-szolgáltatások Európa tengerentúli területein” önkéntes rendszer (BEST) a biológiai sokféleség védelmét, az ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartható használatát, azon belül az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás mérséklése ökoszisztéma-alapú megközelítéseit támogatja az Unió legkülső régióiban és a tengerentúli országokban és területeken. A BEST felhívta a figyelmet az Unió legkülső régiói és a tengerentúli országok és területek ökológiai jelentőségére a biológiai sokféleség megőrzése szempontjából. A tengerentúli országok és területek 2017-ben és 2018-ban miniszteri nyilatkozatok formájában ismerték el a biológiai sokféleségre fordítható kisösszegű támogatások hasznosságát. Helyénvaló a továbbiakban is lehetővé tenni, hogy a program kisösszegű támogatásokat nyújtson a legkülső régiók és a tengerentúli országok és területek biológiai sokféleséget szolgáló projektekhez.

(15) „A biológiai sokféleség és ökoszisztéma-szolgáltatások Európa tengerentúli területein” önkéntes rendszer (BEST) a biológiai sokféleség védelmét, az ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartható használatát, azon belül az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás mérséklése ökoszisztéma-alapú megközelítéseit támogatja az Unió legkülső régióiban és a tengerentúli országokban és területeken. A BEST felhívta a figyelmet az Unió legkülső régiói és a tengerentúli országok és területek ökológiai jelentőségére a biológiai sokféleség megőrzése szempontjából. A tengerentúli országok és területek 2017-ben és 2018-ban miniszteri nyilatkozatok formájában ismerték el a biológiai sokféleségre fordítható kisösszegű támogatások hasznosságát. Helyénvaló, hogy a program a továbbiakban is támogatásokat nyújtson a legkülső régiók és a tengerentúli országok és területek biológiai sokféleséget szolgáló projektekhez , összhangban az EU legkülső régióival való szorosabb és megújított stratégiai partnerség (1) tárgyát képező célkitűzésekkel és intézkedésekkel .
58.

több lehetőséget kér a kapacitások fejlesztésére – a szükséges pénzügyi eszközöket és az olyan innovatív, mozgósító erejű módszereket is ideértve, mint a szakértői együttműködés –, hogy több technikai tudás és készségek álljanak rendelkezésre a biológiai sokféleség pusztulásának megfékezéséhez, illetve helyreállításához, az idegenhonos inváziós fajok betelepedésének, valamint a vadon élő állatok és növények jogellenes elpusztításának és kereskedelmének megelőzéséhez. Erre minden szinten szükség van, és a biológiai sokféleség kezelésébe be kell vonni az őslakos népeket és a helyi közösségeket, a szakértőket és a szakmabelieket is (a vadászokat, a halászokat, a pásztorokat és az erdészeket is ideértve);
Lehetővé kell tenni, hogy az ETHA támogassa az akvakultúra előmozdítását és fenntartható fejlesztését, beleértve az édesvízi akvakultúrát is, a vízi állatok és növények élelmiszer és egyéb nyersanyagok előállítása céljából történő tenyésztése, illetve termesztése érdekében. Egyes tagállamokban továbbra is bonyolult adminisztratív eljárások, például a területhez való nehéz hozzáférés és nehézkes engedélyezési eljárások vannak érvényben, amelyek megnehezítik az ágazat számára a tenyésztett termékek megítélésének és versenyképességének javítását. A támogatásnak összhangban kell lennie az akvakultúrára irányuló, az 1380/2013/EU rendelet alapján kidolgozott többéves nemzeti stratégiai tervekkel. Különösen a környezeti fenntarthatóság, a termelő beruházások, az innováció, a szakmai készségek elsajátítása, a munkakörülmények javítása, valamint a kritikus terület- és természetgazdálkodási szolgáltatásokat biztosító kompenzációs intézkedéseknek kell támogathatónak lenniük. A közegészségügyi intézkedéseket, az akvakultúrában nevelt állományokra vonatkozó biztosítási rendszereket és az állategészségügyi és állatjóléti intézkedéseket is indokolt támogathatóvá tenni. A termelő beruházások esetében azonban a támogatás nyújtására csak pénzügyi eszközök és az InvestEU révén kerül sor, amelyek nagyobb tőkeáttételt kínálnak a piacokon, és ezért nagyobb jelentőséggel bírnak, mint az ágazat finanszírozási kihívásainak kezeléséhez nyújtott vissza nem térítendő támogatások.

Lehetővé kell tenni, hogy az ETHA támogassa az akvakultúra előmozdítását és fenntartható fejlesztését, beleértve az édesvízi akvakultúrát is, a vízi állatok és növények élelmiszer és egyéb nyersanyagok előállítása céljából történő tenyésztése, illetve termesztése érdekében. Egyes tagállamokban továbbra is bonyolult adminisztratív eljárások, például a területhez való nehéz hozzáférés és nehézkes engedélyezési eljárások vannak érvényben, amelyek megnehezítik az ágazat számára a tenyésztett termékek megítélésének és versenyképességének javítását. A támogatásnak összhangban kell lennie az akvakultúrára irányuló, az 1380/2013/EU rendelet alapján kidolgozott többéves nemzeti stratégiai tervekkel. Különösen a környezeti fenntarthatóság, a termelő beruházások, az innováció, a szakmai készségek elsajátítása, a munkakörülmények javítása, valamint a kritikus terület- és természetgazdálkodási szolgáltatásokat biztosító kompenzációs intézkedéseknek kell támogathatónak lenniük. A közegészségügyi intézkedéseket, az akvakultúrában nevelt állományokra vonatkozó biztosítási rendszereket és az állategészségügyi és állatjóléti intézkedéseket is indokolt támogathatóvá tenni. A termelő beruházások esetében – a legkülső régiókban végrehajtott beruházások kivételével – azonban a támogatás nyújtására csak pénzügyi eszközök és az InvestEU révén kerül sor, amelyek nagyobb tőkeáttételt kínálnak a piacokon, és ezért nagyobb jelentőséggel bírnak, mint az ágazat finanszírozási kihívásainak kezeléséhez nyújtott vissza nem térítendő támogatások.
37.

azt is kéri az Európai Bizottságtól, hogy a társfinanszírozásra és a kohéziós politika forráselosztására vonatkozó kritériumok modulációja kapcsán mérlegeljen más mutatókat is, mint az egy főre jutó GDP, mivel az nem méri pontosan, hogy egy társadalom mennyire képes kezelni az őt érintő kérdéseket – például a demográfiai változásokat. Kéri, hogy a fejlődés mérésére vezessenek be a GDP-n túlmutató nemzetközi, nemzeti, helyi és regionális szintű mutatókat. A demográfiai kihívás kapcsán az alábbi lehetséges szempontok mérlegelését javasolja: népességváltozás (jelentős és tartós csökkenés), területi szétszóródottság, elöregedés, a nagyon magas korúak jelentős száma, a fiatal és a felnőtt lakosság elvándorlása és a születések számának ebből adódó visszaesése;
21.

elismeri, hogy a halászati ágazat a tengeri hulladék forrása és áldozata is egyben. A passzív módon kihalászott hulladék problémájának kezelése érdekében sikeresen létrejöttek helyi kezdeményezések, mint például a „Fishing for Litter”, amelyek keretében ingyenesen leadhatók a kihalászott hulladékok – akkor is, ha a kikötő közvetlen díjakat alkalmaz a hulladékleadásra. Az RB üdvözli a „különleges díjak nélküli” rendszer bevezetését, ugyanakkor azonban hangsúlyozza, hogy a passzív módon kihalászott hulladék esetében – amely újrahasznosítás esetén bevételforrást jelenthet a kikötői fogadó létesítmény számára – fenn kell tartani az ingyenes leadás lehetőségét, mennyiségtől függetlenül, annak biztosítása érdekében, hogy zökkenőmentesen menjen végbe a hulladék összegyűjtése és az újrahasznosító létesítményekbe való elszállítása. Ez azt jelentené, hogy ha egy halászhajó csak passzív módon kihalászott hulladékot szeretne leadni, nem kellene díjfizetésre kötelezni;
A kereskedelmi gyakorlat akkor tekinthető agresszívnek, ha az adott esetben, figyelembe véve minden ténybeli körülményt, a fogyasztónak a termékkel kapcsolatos választási szabadságát vagy magatartását befolyásolhatja zaklatás, beleértve a digitális formában zajló zaklatást is, kényszerítés, beleértve a fizikai erőszakot is, vagy illetéktelen beavatkozás, akár digitális formában is, valamint ha a fogyasztó ténylegesen vagy valószínűsíthetően pénzügyi szempontból is érintett, és ezáltal előfordulhat, hogy olyan üzleti döntést hoz, amelyet egyébként nem hozott volna meg.
6.

hangsúlyozza, hogy ha uniós szinten jobban összehangolnák a munkaügyi mobilitásra vonatkozó jogszabályok megsértése esetén kiszabható büntetéseket, akkor az az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. és 82. cikkének szellemében is elrettentő hatással bírna és jelentősen növelné a jogérvényesítési rendszer hatékonyságát. Ez erősítené a belső piacba vetett bizalmat is azzal, hogy többek között egyértelmű üzleti környezetet és egyenlő versenyfeltételeket biztosítana. Egy ilyen összhang tényleges megteremtéséhez minden szükséges eszközt be kell vetni (ilyenek például az IT platformok vagy telematikai rendszerek vagy egyéb kommunikációs eszközök közötti összeköttetések);
16.

úgy véli, hogy a megfelelően képzett szakemberek jelentik a magas színvonalú koragyermekkori nevelés előfeltételét, következésképpen minden kormányzati szinten, többek között helyi és regionális szinten is ösztönözni kell, hogy ne csupán a tanári alapképzésbe, hanem a folyamatos szakmai fejlesztésbe is kellően ruházzanak be;
21.

a következő intézkedéseket javasolja megfontolásra: a) a címkézési követelmények fontos eszközök a fogyasztók tájékoztatásához a megfelelő hulladékelhelyezési műveletekről vagy a kerülendő hulladékelhelyezési módszerekről (különösen az olyan eldobható, szálas termékeknél, mint a nedves törlőkendők), de szükség van a környezetvédelmi szempontból fenntartható alternatívák – mint a biológiailag lebomló, nem szőtt termékek – aktív támogatására; b) a javasoltnál határozottan szélesebb körű korlátozásokra van szükség az azonnal elérhető alternatívákkal rendelkező egyszer használatos műanyag termékek forgalomba hozatalát illetően, és a korlátozásokat több eldobható tárgyra, például a szívószálakra is ki kell terjeszteni; c) az általános csökkentési célokat – különösen az adagoláshoz használt csomagolóanyagokat (gyorséttermi ételcsomagolások, pl. poharak, ételtárolók) – meg kell erősíteni, és ajánlásokat kell megfogalmazni az újrahasznosítható és biológiailag lebomló alternatívákra, miközben lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy saját intézkedéseket vezessenek be a csökkentés elérése érdekében; d) a piackorlátozás alá nem eső tárgyaknál a kiterjesztett gyártói felelősség helyett másik lehetőségként fel lehetne ajánlani, hogy a kiskereskedők jogilag kötelező megállapodások alapján felelősen intézkedhessenek az eldobható műanyagok értékesítésének minimalizálása érdekében; e) ahol az elsődleges élelmiszertermelésben a műanyag felhasználása elengedhetetlen (például halászeszközök és mezőgazdasági fóliák), ott új technológiai megoldásokat kell biztosítani az anyag használat utáni begyűjtéséhez, és pénzügyi ösztönzőket kell kínálni az újrahasznosításhoz és újrafelhasználáshoz; f) a terméktervezési intézkedéseket ki kell terjeszteni a szolgáltatások tervezésére is, ahogyan azt már számos tagállamban megvalósították (ivópalackok rögzített kupakkal);
a munkavállalónak lehetőséget kell biztosítani, hogy megfelelő időn belül panaszt nyújtson be egy illetékes hatóságnál. Amennyiben az illetékes hatóság a panaszt indokoltnak ítéli meg, felszólíthatja az érintett munkáltató(ka)t a hiányzó tájékoztatás biztosítására. Ha a munkáltató a felszólítás átvételétől számított 15 napon belül nem biztosítja a hiányzó tájékoztatást, akkor a hatóságnak képesnek kell lennie a megfelelő közigazgatási szankció kiszabására, abban az esetben is, ha a munkaviszony megszűnt. A munkáltatóknak lehetőséget kell biztosítani, hogy közigazgatási fellebbezéssel élhessenek a szankciót kiszabó határozat ellen. A tagállamok már meglévő testületeket is kijelölhetnek, hogy illetékes hatóságként járjanak el.

a munkavállalónak kiegészítő jelleggel lehetőséget kell biztosítani, hogy megfelelő időn belül panaszt nyújtson be egy illetékes hatóságnál. Amennyiben az illetékes hatóság a panaszt indokoltnak ítéli meg, felszólíthatja az érintett munkáltató(ka)t a hiányzó tájékoztatás biztosítására. Ha a munkáltató a felszólítás átvételétől számított 15 napon belül nem biztosítja a hiányzó tájékoztatást, akkor a hatóságnak képesnek kell lennie a megfelelő közigazgatási szankció kiszabására, abban az esetben is, ha a munkaviszony megszűnt. A munkáltatóknak lehetőséget kell biztosítani, hogy közigazgatási fellebbezéssel élhessenek a szankciót kiszabó határozat ellen. A tagállamok már meglévő testületeket is kijelölhetnek, hogy illetékes hatóságként járjanak el.
egyetért azzal, hogy az utóbbi idők kiterjedt katasztrófái rávilágítottak az uniós polgári védelmi mechanizmus korlátaira; mindazonáltal hangsúlyozza, hogy bár szükséges a mechanizmus reformja, a fő hangsúlynak továbbra is a katasztrófákkal szembeni ellenálló képesség elérésének kell lennie. Ha a katasztrófákra való reagálásra összpontosítunk egy olyan időszakban, amikor a katasztrófák gyakorisága és intenzitása növekszik, azzal nem tudjuk kezelni a probléma gyökerét. Az Európai Unió szintjén a katasztrófákkal szembeni ellenálló képesség és az „építsd vissza jobban” (building back better) elvét minden uniós szakpolitikában és alapban érvényesíteni kell. Megismétli, hogy a katasztrófákkal szembeni ellenálló képesség elvének az EU beruházási politikáiban is központi szerepet kell kapnia, hogy a közpénznek köszönhetően a közösségek ellenállóbbakká váljanak a katasztrófák negatív hatásaival szemben, és biztosítva legyen az emberélet biztonsága ( 1 )
28.

hangsúlyozza, hogy az energetikai infrastruktúrák megvalósítása során biztosítani kell a környezeti kiadásoknak és az egészségügyi, környezetvédelmi, gazdasági és társadalmi előnyöknek az infrastruktúrák elhelyezése és az átálláshoz szükséges változások által érintett állampolgárok között történő méltányos elosztását. Különösen hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a környezeti költségek és előnyök elosztási kritériumainak meghatározásába az illetékes nemzeti hatóságokkal együtt vonják be azoknak a tranzitterületeknek a helyi és regionális önkormányzatait is, amelyeken hatalmas mennyiségű energiát kezelő infrastruktúrák haladnak át, biztosítva, hogy a keletkezett bevételekből méltányos részt fordítsanak a leginkább érintett polgárok javát szolgáló célokra; hangsúlyozza továbbá, hogy valamennyi uniós politikát, így az EU-n kívüli partnerekkel folytatott kereskedelempolitikát is a klímasemlegesség célkitűzéséhez kell igazítani;
Az útburkolati jelek és közúti jelzések kialakítása és karbantartása a közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsága szempontjából fontos elem, különös tekintettel a gépjárművezetés-támogató rendszerekkel felszerelt vagy nagyobb mértékben automatizált járművek kifejlesztésére. Gondoskodni kell különösen arról, hogy az útburkolati jeleket és közúti jelzéseket e járművek könnyen és megbízható módon le tudják olvasni.

Az útburkolati jelek és közúti jelzések kialakítása és karbantartása a közúti infrastruktúra közlekedésbiztonsága szempontjából fontos elem, különös tekintettel a gépjárművezetés-támogató rendszerekkel felszerelt vagy nagyobb mértékben automatizált járművek kifejlesztésére. Gondoskodni kell különösen arról, hogy az útburkolati jeleket és közúti jelzéseket e járművek könnyen és megbízható módon le tudják olvasni. Hasonlóképpen, az intelligens útburkolati jelekkel és közúti jelzésekkel ellátott intelligens utak javítják a közlekedésbiztonságot az európai régiókban és városokban. Mindemellett ezekben a városokban és régiókban az éghajlati viszonyokra is figyelemmel kell lenni, mivel például az útburkolati érzékelők és jelek telepítését befolyásolja a helyi éghajlat. Arról is gondoskodni kell, hogy ezek az érzékelők a veszélyeztetett úthasználókat és a nem összekapcsolt közúthasználókat is érzékeljék.
14.

A Régiók Bizottsága támogatja az uniós űrstratégia céljait, és elismeri a régiók szempontjából való fontosságukat. A rendelettervezet előmozdítja ezeket a célokat, azonban egyes esetekben nem megy eléggé messzire, vagy nem fogalmazza meg eléggé világosan, hogyan kellene elérni a kívánt eredményeket. Az európai polgárok, vállalkozások és kutatóközösségek egyre aktívabbak az űrágazatban. Ennek fényében az űralapú adatok és szolgáltatások felhasználásának elterjesztése és ösztönzése létfontosságú annak biztosításához, hogy előnyeik eljussanak a társadalomhoz, a szubnacionális kormányzati szintekhez és a vállalkozásokhoz is. Az űralapú adatok és szolgáltatások felhasználásának elterjesztésével és ösztönzésével kapcsolatos hatáskörre – tekintettel annak az európai űrpolitika szempontjából stratégiai hatására – az Európai Bizottságnak továbbra is kiemelt figyelmet kell fordítania, és rendszeresen be kell számolnia e téren tett erőfeszítéseiről az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
Ahogy fentebb is szerepel, az EGAA európai jellegének fenntartása érdekében a támogatási kérelmet nagyobb, a helyi vagy regionális gazdaságra jelentős hatással járó szerkezetátalakítások esetén lehet indítani. Ezt a hatást az egy bizonyos referencia-időszak alatt bekövetkező elbocsátások minimális számában kell meghatározni. A félidős értékelés eredményeit figyelembe véve a küszöböt 250 , egy négyhónapos (illetve ágazati esetekben 6 hónapos) referencia-időszakban megszűnő munkahelyben kell megállapítani. Figyelembe véve, hogy az elbocsátások különböző ágazatokban, de ugyanazon a régióban bekövetkező hulláma ugyanolyan jelentős hatást gyakorol a helyi munkaerőpiacra, regionális kérelmek is benyújthatók. Kis méretű munkaerőpiacok – mint például kisméretű tagállamok vagy az EUMSZ 349. cikke szerinti legkülső régiók – esetében, vagy kivételes helyzetekben azonban alacsonyabb számú elbocsátás esetén is be lehet nyújtani kérelmet.

Ahogy fentebb is szerepel, az EÁTA európai jellegének fenntartása érdekében a támogatási kérelmet nagyobb, a helyi vagy regionális gazdaságra jelentős hatással járó szerkezetátalakítások esetén lehet indítani. Ezt a hatást az egy bizonyos referencia-időszak alatt bekövetkező elbocsátások minimális számában kell meghatározni. A félidős értékelés eredményeit figyelembe véve a küszöböt 150 , egy kilenc hónapos referencia-időszakban megszűnő munkahelyben kell megállapítani. Figyelembe véve, hogy az elbocsátások különböző ágazatokban, de ugyanazon a régióban bekövetkező hulláma ugyanolyan jelentős hatást gyakorol a helyi munkaerőpiacra, regionális kérelmek is benyújthatók. Kis méretű munkaerőpiacok – mint például kisméretű tagállamok vagy az EUMSZ 349. cikke szerinti legkülső régiók – esetében, vagy kivételes helyzetekben , például az eleve magas munkanélküliség által sújtott régiók esetében azonban alacsonyabb számú elbocsátás esetén is be lehet nyújtani kérelmet.
26.

megjegyzi, hogy az európai területi együttműködés (Interreg) előmozdítása sok éven át az EU kohéziós politikájának egyik legfontosabb prioritása volt. Az általános csoportmentességi rendelet értelmében a kkv-kra irányuló projekteknek már most is bejelentési kötelezettségük van az állami támogatások tekintetében. A regionális támogatásokról szóló 2014-2020. évi iránymutatásokban és az általános csoportmentességi rendelet regionális támogatásra vonatkozó szakaszában is szerepelnek a különböző méretű vállalkozások által végrehajtott beruházások regionális támogatására vonatkozó egyedi rendelkezések. Mivel az ETE-hez nyújtott támogatást összeegyeztethetőnek kellene tekinteni az egységes piaccal, azt mentesíteni kellene az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség alól.
2.

hangsúlyozza, hogy az InvestEU – a piaci és a keresletalapú megközelítés mellett – a politikaalkotásra is összpontosít; kiemeli, hogy megfelelő támogatást kell nyújtani a pénzügyi és beruházási tevékenységekhez a kutatás és az innováció területén; rámutat annak fontosságára, hogy a társadalmi beruházások és készségek szakpolitikai pillérét olyan eszközként vezessék be, amely lehetővé teszi a helyi és regionális innovatív szociális infrastruktúrákra, vállalkozásokra és szolgáltatásokra irányuló projektekhez égetően szükséges beruházásokat; hangsúlyozza, hogy be kell ruházni az olyan minőségi szociális projektekbe is, amelyek kisebbek, innovatívak és pénzügyileg nagyobb kockázattal járnak, de gazdaságilag mégis életképesek és szociális hozadékuk van, hiszen ez lehet az uniós garancia hozzáadott értéke;