Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről szóló, 2007. július 11-i 861/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1896/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról /* COM/2013/0794 final - 2013/0403 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE 1.1. A javaslatra vonatkozó háttér-információk A kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről szóló, 861/2007/EK rendeletet 2007. július 11-jén fogadták el[1] abból a célból, hogy a kis értékű követelésekkel kapcsolatos határokon átnyúló jogviták elbírálásának egyszerűsítése és gyorsítása, valamint az eljárás költségeinek csökkentése révén javítsák az igazságszolgáltatáshoz való jog érvényesülését. Ezenfelül a rendelet a végrehajtás megkönnyítése érdekében eltörölte azt a közbenső eljárást (a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárást), amely az ítélet meghozatala szerinti országtól eltérő tagállamokban szükségesek volt az ítélet elismeréséhez és végrehajtásához. A rendelet a tagállamok belső joga szerinti eljárások mellett bevezetett egy alternatív eljárást a 2 000 eurót nem meghaladó követelésekkel kapcsolatos, határokon átnyúló ügyek rendezésére. A rendelet 2009. január 1-jétől alkalmazandó az Unión belül (Dánia kivételével). Az eljárás formanyomtatványokra épülő, főszabályként írásbeli eljárás, amelyre szigorú határidők vonatkoznak. Az ügyvédi képviselet nem kötelező, és ösztönzik az elektronikus kommunikációs eszközök alkalmazását. Továbbá a pervesztes félnek csak abban a mértékben kell fedeznie a pernyertes fél eljárási költségeit, amennyiben azok arányosak a követelés értékével. Az eljárás az EU-n belül több országra kiterjedő ügyleteket lebonyolító fogyasztóknak és vállalkozásoknak egyaránt rendelkezésére áll, az igazságszolgáltatáshoz való jog és az őket megillető egyéb jogok érvényesítésének javítása érdekében. A rendelet 28. cikke arra kötelezi a Bizottságot, hogy 2014. január 1-jéig nyújtson be részletes jelentést az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a rendelet működéséről, kitérve a 2 000 eurós felső határértékre is. A jelentéshez adott esetben módosító javaslatokat kell csatolni. 1.2. A kis értékű követelések európai eljárása felülvizsgálatának szükségessége Most, amikor az Európai Unió történetének legnagyobb gazdasági válságával néz szembe, az Európai Unión belüli igazságszolgáltatás hatékonyságának javítása fontos tényezővé válik a gazdasági tevékenység elősegítése szempontjából[2]. A kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről szóló rendelet felülvizsgálata egyike azoknak az intézkedéseknek, amelyek az EU-n belüli igazságszolgáltatás hatékonyságának fokozására irányulnak. A rendelet elfogadása annak elismerését tükrözte, hogy a kis értékű követelésekkel kapcsolatos jogviták rendezésének alacsony hatékonyságából eredő problémák tovább súlyosbodnak, amennyiben a kis értékű követeléseket egy másik uniós tagállamban kell érvényesíteni. Ilyen helyzetekben további problémák jelentkeznek, mint például az, hogy a felek nem ismerik a külföldi jogot és a külföldi bíróságok eljárásait, nagyobb mértékben kell fordítást és tolmácsolást igénybe venniük, valamint külföldre kell utazniuk a tárgyalásokra. Mivel az elmúlt évek során növekedett és az elkövetkező években várhatóan tovább nő majd az Unión belüli tagállamok közötti kereskedelem, még sürgetőbb lett, hogy hatékony jogorvoslati mechanizmusok álljanak rendelkezésre a gazdasági tevékenység elősegítésének eszközeként. A formanyomtatványok kialakítása és a felek számára azok kitöltéséhez nyújtott ingyenes segítség révén az eljárás lehetőséget biztosít arra, hogy a bíróságok teljes egészében írásbeli eljárás keretében dolgozzák fel a kereseteket, így szükségtelenné válik a tárgyalásra való utazás – olyan rendkívüli körülmények kivételével, amikor az írásbeli bizonyítékok alapján nem hozható ítélet –, valamint az ügyvédi képviselet. A rendelet emellett arra ösztönzi a bíróságokat, hogy alkalmazzanak távközlési eszközöket a keresetek elfogadása és a tárgyalások megszervezése céljából. Végezetül, az így meghozott ítéletek szabadon mozognak a tagállamok között, anélkül, hogy további köztes eljárásokra lenne szükség azok elismeréséhez és végrehajtásához[3]. Mindazonáltal – bár az eljárás hasznosnak bizonyulhat a határokon átnyúló követelések elbírálásának költségei és ideje tekintetében –, annak ismerete és igénybevétele még évekkel a rendelet hatálybalépését követően sem kielégítő. Az Európai Parlament 2011-es állásfoglalásában[4] megerősítette, hogy többet kell tenni a jogbiztonság, a nyelvi akadályok és az eljárások átláthatósága terén. Az állásfoglalás felszólította a Bizottságot, hogy gondoskodjon a már meglévő jogalkotási eszközök, mint például a kis értékű követelések európai eljárásának jobb megismertetéséről a fogyasztók és a vállalkozások körében. Az érdekelt fogyasztók és vállalkozások szintén felvetették, hogy a fogyasztók és a vállalkozások, különösen a kkv-k érdekében tovább kell javítani a rendeletet. A tagállamok is rámutattak a jelenlegi rendelet néhány, orvoslásra szoruló hiányosságára. A problémák főként a jelenlegi szabályok hiányosságaiból – például az alacsony felső határérték és a határokon átnyúló ügyek tekintetében korlátozott tárgyi hatályból –, valamint a még mindig túlzottan terhes, költséges és hosszadalmas eljárásból származnak, amely nem tükrözi a rendelet elfogadása óta a tagállamok igazságszolgáltatási rendszereiben bekövetkezett technológiai fejlődést. Még ha a problémák – miként bizonyos fokig az átláthatóság hiánya esetében – a jelenlegi szabályok gyenge végrehajtásával is kapcsolatosak, el kell ismerni, hogy a rendelet szabályai nem mindig egyértelműek. Az ismerethiány problémájának kezelése érdekében az Európai Bizottság már több kezdeményezést tett, például a tagállamokban tematikus szeminárium-sorozatot tartott, hogy tájékoztassa a kkv-kat erről az eljárásról, továbbá gyakorlati útmutatót tett közzé, valamint oktatási modulokat terjesztett az európai vállalkozók e témával kapcsolatos képzése érdekében. A Bizottság az uniós polgárságról szóló 2013. évi jelentésben[5] a rendelet felülvizsgálatát az egyik olyan intézkedésként határozta meg, amely - a másik tagállamban történő vásárlásokkal kapcsolatos vitarendezés megkönnyítése révén - az uniós polgárok jogainak megerősítéséhez szükséges. A kezdeményezést az európai fogyasztóügyi stratégiába[6] is belefoglalták a fogyasztói jogok érvényesítésének javítására szolgáló eszközként. Ezenfelül a rendelet korszerűsítése támogatást nyújt az EU jelenlegi politikai prioritásaihoz, amelyek célja, hogy a hatékonyabb és egyszerűbb bírósági eljárások elősegítése, valamint ezen eljárások kkv-k részéről történő igénybevételének megkönnyítése révén előmozdítsák a gazdasági fellendülést és a fenntartható növekedést. 1.3. Az 1896/2006/EK rendelet 17. cikke felülvizsgálatának szükségessége Az európai fizetési meghagyásos eljárás keretében a kötelezett által benyújtott ellentmondás következtében az eljárás automatikusan a polgári peres eljárásra vonatkozó szabályokkal összhangban folytatódik. A kis értékű követelések európai eljárásának létrehozása óta azonban ez a korlátozás már nem indokolt a 861/2007/EK rendelet hatálya alá tartozó követelések esetében. Ezért az 1896/2006/EK rendeletben egyértelműsíteni kell, hogy amennyiben a vita a kis értékű követelések európai eljárásának hatálya alá tartozik, ennek az eljárásnak hozzáférhetőnek kell lennie az európai fizetési meghagyásos eljárásban részes azon fél számára is, aki ellentmondást nyújtott be az európai fizetési meghagyással szemben. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI A Bizottság több konzultációt folytatott, hogy információkat gyűjtsön a rendelet jelenlegi alkalmazásáról, valamint a jogszabály felülvizsgálatának lehetséges elemeiről. Az eredmények hasznos szakpolitikai jelzést adtak az érdekeltek és a tagállamok álláspontjára nézve. Ezt figyelembe vették a hatásvizsgálati eljárás folyamán. 2012. november-decemberben Eurobarométer felmérést végeztek, amely arra irányult, hogy feltérképezze az európai polgároknak a rendelet alkalmazásával kapcsolatos ismereteit, elvárásait és tapasztalatait[7]. A felmérés szerint jelenleg a fogyasztói követelések 71 %-a nem haladja meg a rendeletben meghatározott 2 000 eurós felső határértéket. A fogyasztók átlagosan minimum 786 EUR összegért hajlandóak pert indítani egy másik tagállamban. A válaszadók 12 %-a tudott a kis értékű követelések európai eljárásáról, és az összes válaszadó 1 %-a nyilatkozott úgy, hogy már igénybe vette az eljárást, amely az azt igénybevevők 69 %-ának szolgált megelégedésére. Az utóbbi két évben (belföldön vagy határon túl) vállalkozásokkal szemben pert nyert válaszadók 97 %-a sikeresen végre tudta hajtatni az ítéletét. A polgárokat bírósághoz fordulásra ösztönző legfontosabb tényezők a következők: az eljárás írásban, bíróság előtti megjelenés nélkül történő lefolytatásának lehetősége (33 %), az eljárás megbízott ügyvéd nélkül történő lefolytatása (26 %), online eljárás lefolytatása (20 %), valamint az anyanyelv használata (24 %). 2013. március 9. és június 10. között webalapú nyilvános konzultációra került sor. A konzultáció során összegyűjtötték az olyan lehetséges javításokra és további egyszerűsítésekre vonatkozó álláspontokat, amelyek tovább fokozhatnák a kis értékű követelések európai eljárásának előnyeit, különösen a fogyasztók és a kkv-k esetében. 80 válasz érkezett az érdekeltek széles körétől, így például fogyasztói és vállalkozói szövetségektől, bíráktól, ügyvédektől és elméleti szakemberektől. A konzultáció eredményei[8] azt mutatják, hogy a válaszadók 66 %-a támogatja a felső határérték legfeljebb 10 000 euróra növelését, 63 %-uk kedvezően ítéli meg az elektronikus eszközök használatát az eljárás során, 71 %-uk pedig helyesli azt az elképzelést, hogy a bíróságokat szereljék fel videokonferencia vagy egyéb elektronikus kommunikációs berendezésekkel. Csupán a válaszadók 28 %-a gondolta, hogy a tagállamok ingyenes segítséget nyújtanak. 2013. április elején a rendelet működéséről és gyakorlati alkalmazásáról szóló részletes kérdőívet küldtünk a tagállamoknak és az Európai Igazságügyi Hálózatnak. A kérdőív segítségével adatokat kívántunk gyűjteni az alábbiakról: a kis értékű követelések európai eljárását alkalmazó tagállami ügyek száma, a bírósági eljárások folyamán használt elektronikus kommunikációs eszközök alkalmazása, a formanyomtatványok kitöltéséhez a polgárok számára nyújtott segítség megléte és módozatai, az eljárási határidők, a tárgyalás és a bizonyítékok, az eljárási költségek, valamint az érvényesíthető kis értékű követelésekre vonatkozó határérték emelésének szükségessége. A válaszadás határideje 2013. május 15. volt. Összesen 20 tagállam küldte el válaszát[9]. Az Európai Igazságügyi Hálózat több alkalommal megvitatta a kis értékű követelések európai eljárásának alkalmazását, a jogszabály létezésére és működésére történő figyelemfelhívás érdekében megteendő intézkedéseket, valamint a rendelet felülvizsgálatának lehetséges elemeit. A 2011. május 17-i ülésen néhány tagállam megjegyezte, hogy a gyakorlatban nem használták ki maradéktalanul a kis értékű követelések európai eljárásában rejlő lehetőségeket, továbbá hogy az eljárás javítására és az ismeretek bővítésére irányuló intézkedéseket kell hozni. Munkacsoport jött létre, amely megbízást kapott a kis értékű követelések európai eljárására vonatkozó, jogi szakembereknek szóló gyakorlati útmutató elkészítésére. A 2013. május 29-30-i ülésen megvitattak több olyan kérdést, amely felülvizsgálat tárgyát képezheti; így például a felső határérték emelését, az elektronikus kommunikációs eszközök alkalmazását a bíróság és a felek között, valamint az eljárás lefolytatására – például az alábbiakra – vonatkozó uniós minimumszabályok megállapítását: a tárgyalások lefolytatására szolgáló videokonferencia rendelkezésre állása, valamint a bírósági illetékek kiszámításának és megfizetésének átláthatósága, továbbá az eljárást igénybe vevők számára biztosított – a jogi képviseletre is kiterjedő – segítségnyújtás. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI 3.1. A javasolt fellépés fő elemei A javasolt felülvizsgálat fő elemei a következők: · a rendelet hatályának kiterjesztése a legfeljebb 10 000 EUR értékű, határokon átnyúló követelésekre; · a határokon átnyúló ügyek fogalommeghatározásának bővítése; · az elektronikus kommunikáció alkalmazásának javítása, egyes iratok kézbesítésére is kiterjedően; · a bíróságokat terhelő azon kötelezettség megállapítása, hogy videokonferenciát, telekonferenciát vagy egyéb távközlési eszközöket vegyenek igénybe a tárgyalások lefolytatásához és a bizonyításfelvételhez; · az eljárásért felszámítható bírósági illetékek maximális értékének meghatározása; · a tagállamokat terhelő azon kötelezettség bevezetése, hogy tegyék lehetővé a bírósági illetékek távfizetési eszközökkel történő megfizetését, · A végrehajthatósági tanúsítványt tartalmazó „D” formanyomtatvány lefordítására vonatkozó előírásnak csupán az ítélet érdemi tartalmára való korlátozása; · A tagállamokat terhelő tájékoztatási kötelezettség bevezetése a bírósági illetékekre, a bírósági illetékek fizetési módjaira, valamint a formanyomtatványok kitöltéséhez való segítségnyújtás elérhetőségére vonatkozóan. 3.1.1. A rendelet hatályának kiterjesztése a legfeljebb 10 000 EUR értékű, határokon átnyúló követelésekre A 2 000 eurós felső határérték korlátozza a rendelet hatályát. Bár ez a fogyasztók számára kevésbé fontos – ugyanis az ő követeléseik túlnyomó többsége nem haladja meg a 2 000 eurót –, jelentősen korlátozza az eljárás kkv-k általi igénybevehetőségét. Csupán a vállalkozói követelések 20 %-a nem éri el a 2 000 EUR-t, míg a 2 000 és 10 000 EUR közötti követelések teszik ki az összes határokon átnyúló üzleti követelés mintegy 30 %-át. A határokon átnyúló jogvitákkal kapcsolatos tapasztalatokkal rendelkező vállalatok 45 %-a azért nem fordul bírósághoz, mert az eljárási költségek aránytalanok a követelés értékéhez képest, 27 %-uk pedig azért, mert túl hosszadalmas volna az eljárás. Az ilyen ügyekben jelentősen csökkenne a vitarendezés költsége és hossza, ha a 2 000 és 10 000 EUR közötti értékű, határokon átnyúló követelések esetében is elérhetővé tennénk az egyszerűsített európai eljárást. Az elmúlt évek során több tagállam kiterjesztette saját egyszerűsített eljárásának hatályát a felső határérték felemelésével. Ez a tendencia azt tanúsítja, hogy korszerűsíteni kell az igazságszolgáltatási rendszereket, továbbá a kis értékű követelésekre vonatkozó egyszerűsített, költséghatékony és gyors eljárások kialakításával meg kell könnyíteni az e rendszerekhez való hozzáférést a polgárok számára. Ennek keretében a kis értékű követelések európai eljárásárnak 2 000 eurós jelenlegi felső határértékét is meg kell emelni. A jelenlegi felső határérték emelése lehetővé teszi majd, hogy a felek lényegesen több ügyben folytassák a jogvitát az egyszerűsített európai eljárás alapján. A további egyszerűsítés, valamint a költségek és az eljárás hosszának csökkenése miatt várhatóan azokat a követeléseket is be fogják hajtani, amelyeket korábban nem érvényesítettek. Ez a megoldás leginkább a kkv-knek kedvez, a változtatás azonban a fogyasztók számára is hasznos, mivel a fogyasztói követelések mintegy egyötödének értéke meghaladja a 2 000 eurót. A vállalkozások és a fogyasztók számára egyaránt előnyös, hogy az eljárás gyakoribb használata révén a bírók, bírósági alkalmazottak és ügyvédek jobban megismerhetik az eljárást, továbbá megfelelőbben és hatékonyabban tudják majd azt lefolytatni. 3.1.2. A határokon átnyúló ügyek fogalommeghatározásának bővítése A rendelet jelenleg kizárólag azokra a jogvitákra alkalmazandó, amelyekben legalább az egyik fél az eljáró bíróság székhelye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban rendelkezik állandó lakóhellyel vagy szokásos tartózkodási hellyel. Ugyanakkor nem tartoznak a rendelet hatálya alá azok az azonos tagállamban lakó feleket érintő jogviták, amelyek esetében - határokon átnyúló vonatkozásuk miatt - hasznos lehetne az európai egyszerűsített eljárás. Például olyan ügyekről van szó, amelyekben: · a szerződés teljesítésének helye másik tagállamban van, például másik tagállamban található üdülőre vonatkozó bérleti szerződés; vagy · a káresemény bekövetkezésének helye másik tagállamban van, például a felek egy másik tagállamban található határ menti régióban szenvedtek autóbalesetet; vagy · az ítélet végrehajtását másik tagállamban kell foganatosítani, például, amennyiben egy ítéletet az alperesek másik tagállamban kapott munkabérének terhére kell végrehajtani. Kiváltképpen, amennyiben a felperes a(z) [44/2001/EK]/[1215/2012/EU] rendelet rendelkezései alapján választhat azon tagállam bíróságainak joghatósága között, amelyben mind ő, mind az alperes lakóhellyel rendelkezik, valamint azon tagállam joghatósága között, ahol például a szerződést teljesítik vagy a káresemény bekövetkezett, a felperesnek a közös lakóhely szerinti tagállam bíróságait előnyben részesítő döntése nem foszthatja meg őt attól a lehetőségtől, hogy igénybe vegye a kis értékű követelések európai eljárását, amely egyébként a rendelkezésére állna. Továbbá, a jelenlegi korlátozás megakadályozza, hogy harmadik országbeli lakosok a kis értékű követelések európai eljárásán alapuló keresetet nyújtsanak be az uniós tagállamok bíróságain, vagy velük szemben nyújtsanak be ilyen keresetet, miközben Európán belül egyetlen tagállami eljárás sincs fenntartva az érintett ország állampolgárai vagy az uniós polgárok számára. A módosítás eredményeként a kis értékű követelések európai eljárása igénybe vehető volna valamennyi, határokon átnyúló elemet tartalmazó ügyben, ideértve a harmadik országokat érintő ügyeket is. Ennek következtében egyszerűsödne a vitarendezés, és csökkenne annak hossza és költsége azon polgárok számára, akik igénybe tudnák venni az európai egyszerűsített eljárást, például amennyiben a szakértőket a szerződés teljesítésének vagy a káresemény bekövetkeztének helye szerinti tagállamban kellene meghallgatni. Hasonlóképpen, könnyebb volna végrehajtani egy másik tagállamban a kis értékű követelések európai eljárása keretében hozott ítéletet, ha ott jól ismernék az adott ítéletet megelőző eljárást, és megbíznának abban. Mivel a rendelet 4. cikkének (3) bekezdése értelmében a bíróságok hatáskörrel rendelkeznek annak vizsgálatára, hogy megvalósulnak-e a rendelet szerinti joghatósági okok, így minimális a felperes oldalán felmerülő visszaélés kockázata. 3.1.3. Az elektronikus kommunikációs eszközök alkalmazásának javítása az iratok kézbesítése esetében is A felek és a bíróságok közötti számos közlés elvileg elektronikus eszközök segítségével is továbbítható volna, ami időt és pénzt takarítana meg a határokon átnyúló ügyekben, különösen akkor, ha nagy távolságokat kell áthidalni. A keresetlevél már jelenleg is benyújtható elektronikus eszközök útján, amennyiben a tagállamok elfogadják ezt a módot. Mindazonáltal azokban az ügyekben, amikor iratokat kell kézbesíteni a feleknek az eljárás folyamán[10], a rendelet a postai úton, átvételi elismervény ellenében történő kézbesítést jelöli meg elsődleges kézbesítési módként. Más kézbesítési módok kizárólag akkor alkalmazhatók, ha postai úton történő kézbesítésre nincs lehetőség. Ugyanakkor több tagállamban már működik elektronikus kézbesítés. A javaslat egyenértékűnek ismeri el a postai úton történő és az elektronikus kézbesítést, hogy az említett tagállamok lehetővé tehessék a kis értékű követelések európai eljárását alkalmazó felek számára szóban forgó elektronikus eszközök alkalmazását. Egyszerűsítés, idő- és költségmegtakarítás kizárólag azon tagállamokban zajló jogviták esetén volna lehetséges, amelyek úgy döntenek, hogy megvalósítják az elektronikus iratkézbesítést; ugyanakkor várhatón tovább növekszik azon tagállamok száma, amelyek kihasználják az említett technológiai fejlődés előnyeit. A felek és a bíróság közötti egyéb, kevésbé fontos közlemények esetében a javaslat az elektronikus kommunikációt teszi főszabállyá, kizárólag a felek hozzájárulásához kötve azt. 3.1.4. A bíróságokat terhelő azon kötelezettség megállapítása, hogy videokonferenciát, telekonferenciát vagy egyéb távközlési eszközöket vegyenek igénybe a tárgyalások lefolytatásához és a bizonyításfelvételhez A kis értékű követelések európai eljárása főszabály szerint írásbeli eljárás. Kivételes körülmények között azonban, amikor az ítélet meghozatalához tárgyalásra, illetve szakértő vagy tanú meghallgatására van szükség, a bíróság tárgyalást tarthat. A tárgyalások videokonferencia vagy egyéb távközlési eszköz segítségével is lefolytathatók. A gyakorlatban azonban rutinszerűen szervezik meg a tárgyalásokat, és gyakran előírják a felek fizikai jelenétét, ami magasabb utazási költségeket és késedelmet jelent a felek számára. A módosítás először is határozottabban hangsúlyozza a tárgyalások kivételes jellegét ezen egyszerűsített eljárás keretén belül. Másrészt arra kötelezi a bíróságokat, hogy minden esetben használjanak távközlési eszközöket (például videokonferenciát vagy telekonferenciát) a tárgyalás megtartására. A felek jogainak megóvása érdekében a javaslat kivételt tesz azon fél esetében, aki kifejezetten kéri a bíróságon való megjelenést. A mostani módosítás arra kötelezheti a tagállamokat, hogy szereljék fel a bíróságaikat megfelelő kommunikációs technológiával, amennyiben ilyen technológia még nem áll rendelkezésre. A tagállamoknak rendelkezésére álló technológiai lehetőségek sokfélék, és magukban foglalják a költséghatékony internetes eszközöket is. 3.1.5. Az eljárásért felszámítható bírósági illetékek maximális értékének meghatározása A bírósági illetékeket az eljárás kezdetén, a kereset benyújtásakor számítják fel. Amennyiben a bírósági illeték meghaladja a követelés értékének 10 %-át, aránytalannak tekinthető. Ilyen esetekben visszatarthatják a felperest a követelésének érvényesítésétől. Sok tagállamban minimális illetékeket is meghatároztak, hogy visszatartsák a feleket a meggondolatlan vagy visszaélésszerű pereskedéstől. A minimális bírósági illeték átlagos összege 34 EUR. A javasolt rendelkezés nem hangolja össze a tagállamok bírósági illetékeit. Ehelyett meghatározza a rendelet szerinti keresetek esetében felszámítható bírósági illetékek maximális összegét. Ezt a követelés értékének olyan százalékos arányában számítják ki, amely felett a bírósági illetékek a követelés értékéhez képest aránytalannak tekinthetők, ezért akadályozzák a kis értékű követelést érvényesítni kívánó felperesek igazságszolgáltatáshoz való jogának gyakorlását. A kis értékű követelések európai eljárására vonatkozó bírósági illetékek felső határának meghatározása csökkenteni fogja a költségeket azokban a tagállamokban, ahol az illetékek aránytalanok az ilyen követelések értékéhez képest. Ez növeli az eljárás vonzerejét a felperesek számára. Továbbá az intézkedés lehetővé teszi a tagállamoknak, hogy hatályban tartsanak egy meghatározott minimális összegű bírósági illetéket, amely azonban nem akadályozhatja meg a kis értékű követelést érvényesítni kívánó felperesek igazságszolgáltatáshoz való jogának gyakorlását. Az intézkedés arányos, tekintettel a határokon átnyúló jogviták sajátos jellegére, amelyek – szemben a belföldi jogvitákkal – a felperes számára rendszeresen többletköltségekkel járnak (mint például a fordítási költségek, tárgyalás tartása esetén pedig az utazási és a tolmácsolási költségek). 3.1.6. A tagállamokat terhelő azon kötelezettség bevezetése, hogy tegyék lehetővé a bírósági illetékek online fizetőeszközökkel történő megfizetését A bírósági illetékekkel kapcsolatos fizetési módok tagállamonként eltérőek. Különösen amennyiben a készpénzes vagy illetékbélyeggel történő fizetés az egyetlen elfogadott fizetési mód, a feleknek viselniük kell az utazási költségeket, vagy ügyvédet kell fogadniuk a bíróság székhelye szerinti tagállamban, ami visszatarthatja őket követeléseik érvényesítésétől. Hasonló problémák jelentkeznek, ha kizárólag a csekkel való fizetés elfogadott (ennek használata ugyanis sok tagállamban nem általános), vagy csupán ügyvéd útján lehetséges. A javaslat célja, hogy kötelezze a tagállamokat távfizetési módok – legalább banki átutalás és betéti és terhelési kártyával történő online fizetési rendszerek – kialakítására. Az igazságszolgáltatás általános hatékonysága minden bizonnyal növekedni fog, ugyanis a felek idő- és költségmegtakarítást érnek el. 3.1.7. A „D” formanyomtatványon lévő végrehajthatósági tanúsítvány lefordítására vonatkozó előírásnak csupán az ítélet érdemi tartalmára való korlátozása Az ítélet végrehajtásának szakaszában, a végrehajtást kérő félnek le kell fordíttatnia egy hiteles fordítóval a „D” formanyomtatványon lévő végrehajthatósági tanúsítványt a végrehajtás helye szerinti tagállam nyelvére/nyelveire. Csupán kevés tagállam fogadja el a sajátjától eltérő nyelveken kitöltött „D” formanyomtatványt. A „D” formanyomtatvány lefordítására vonatkozó kötelezettség szükségtelen költséget jelent, mivel kizárólag a formanyomtatvány 4.3. szakaszát (az ítélet érdemi tartalmát) kell valóban lefordítani, mivel a többi mező már valamennyi nyelven rendelkezésre áll. Mindazonáltal a fordítók gyakran az egész formanyomtatvány fordítását felszámítják. Egyéb költségek mellett az ebből eredő szükségtelen költségek is visszatarthatják az ítélet végrehajtását kívánó felet attól, hogy érvényesítse a követelést vagy kérje annak végrehajtását. A módosítás kizárólag az ítélet érdemi tartalmára – a „D” formanyomtatvány 4.3. pontjára – korlátozza a fordítási követelményt. 3.1.8. A tagállamokat terhelő tájékoztatási kötelezettség bevezetése a bírósági illetékekre, a bírósági illetékek fizetési módjaira, valamint a formanyomtatványok kitöltéséhez való segítségnyújtás elérhetőségére vonatkozóan Jóllehet a tagállamok már jelenleg is kötelesek a Bizottságot - az információk nyilvános közzététele érdekében – tájékoztatni a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróságokról, az elfogadott kommunikációs eszközökről, a jogorvoslat lehetőségéről, a végrehajthatósági tanúsítvány fordítása tekintetében elfogadott nyelvekről és a végrehajtó hatóságokról (25. cikk), a bírósági illetékekre és a bírósági illetékek megfizetésének módjaira vonatkozó információk jelenleg hiányoznak a tájékoztatásból. A nyilvánosságnak a költségekről való tájékoztatása érdekében előírt, tagállamok közötti együttműködési kötelezettség (24. cikk) eredményeként nem váltak átláthatóbbá ezek az adatok. Továbbá sok esetben nem hajtották végre azt a tagállami kötelezettséget, miszerint gyakorlati segítséget kell nyújtani a formanyomtatványok kitöltéséhez (11. cikk). Javítja az átláthatóságot, és végső soron az igazságszolgáltatáshoz való jog érvényesítését egyrészt a tagállamokra rótt azon kötelezettség, miszerint tájékoztatniuk kell a Bizottságot a kis értékű követelések európai eljárása esetében alkalmazott bírósági illetékekről és fizetési módokról, valamint a felek számára elérhető gyakorlati segítségnyújtásról, másrészt a Bizottság arra vonatkozó kötelezettsége, hogy ezeket az információkat nyilvánosan hozzáférhetővé tegye. 3.2. Egyéb technikai módosítások A 861/2007/EK rendelet több rendelkezése javítható annak érdekében. hogy a rendelet figyelembe vegye a legújabb fejleményeket, így például a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését, valamint az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatát. Először is a rendelet 26. és 27. cikkét összhangba kell hozni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével létrehozott új, hatáskör-átruházási eljárással. Másrészt egyértelműsíteni kell a rendelet 18. cikkét, hogy elkerüljük az ahhoz hasonló gyakorlati nehézségeket, mint amelyeket a Bírósághoz a közelmúltban benyújtott, előzetes döntéshozatal iránti kérelem vetett fel, amelyben az 1896/2006/EK rendelettel összefüggésben kérték a Bíróságtól egy hasonló rendelkezés értelmezését[11]. A felülvizsgálati kérelem előterjesztésére vonatkozó ugyanazon jog némileg eltérő, de már világosabb megfogalmazása szerepel a tartással kapcsolatos ügyekben a joghatóságról, az alkalmazandó jogról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az e területen folytatott együttműködésről szóló 4/2009/EK rendeletben. Nem indokolt, hogy a különböző európai rendeletek eltérően fogalmazzák meg a felülvizsgálatra vonatkozó említett rendelkezéseket, amelyek teljesen azonos célra irányulnak. A javasolt felülvizsgálat célja, hogy a 4/2009/EK rendelettel összhangban pontosítsa a felülvizsgálati kérelem előterjesztésére vonatkozó jogot. 3.3. Jogalap A 861/2007/EK rendeletet egyrészt az EK-Szerződés 61. cikkének c) pontja alapján fogadták el, amely kimondja, hogy a Tanács intézkedéseket fogad el a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén, másrészt az EK-Szerződés 67. cikkének (1) bekezdése alapján, amely a követendő jogalkotási eljárást határozza meg. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően a 861/2007/EK rendelet felülvizsgálata az EUMSZ 81. cikke (2) bekezdésének a), c) és f) pontján alapul. 3.4. Szubszidiaritás és arányosság Az uniós fellépés szükségességét már 2007-ben, a 861/2007/EK rendelet elfogadásakor megállapították. A szabályozott kérdésnek olyan több országot érintő vonatkozásai vannak, amelyek a tagállamok egyedi fellépésével nem kezelhetőek megfelelően. A határokon átnyúló kereskedelem során a fogyasztók és a vállalkozások – különösen a kkv-k – bizalmának erősítésére, valamint a határokon átnyúló jogviták során az igazságszolgáltatáshoz való jog érvényesítésének javítására irányuló célkitűzés nem valósítható meg a meglévő rendelet módosítása nélkül. A módosítás a 2007 óta bekövetkezett fejleményekre, valamint a 861/2007/EK rendelet alkalmazása során bejelentett hiányosságokra kíván reagálni. A tagállamok esetlegesen létező egyszerűsített eljárások rendkívül sokfélék a felső határérték és a megvalósított eljárási egyszerűsítés tekintetében is. Az egész Unióra kiterjedő egységes eljárási normák hiányában a határokon átnyúló követelések érvényesítésének eredendő bonyolultsága és többletköltsége – ami abból származik, hogy a felek nem ismerik a külföldi eljárásjogot, fordítási és tolmácsolási igényük jelentkezik, és el kell utazniuk a tárgyalásokra – tovább növelné az eljárások költségeinek és hosszának aránytalanságát a belföldi jogvitákhoz képest. A különböző tagállamokban a felperesek/hitelezők számára biztosított eljárásjogi eszközök működésével kapcsolatos egyenetlenségek következtében a belső piacon bekövetkező versenytorzulás olyan uniós fellépést tesz szükségessé, amely az egész Európai Unióban egységes feltételeket biztosít a hitelezők és az adósok számára. Például amennyiben nem kerül sor felülvizsgáltra, a jelenlegi felső határérték továbbra sem teszi majd elérhetővé sok, határokon átnyúló jogvitát folytató kkv számára, hogy egyszerűsített és minden tagállamban egységes bírósági eljárást vegyen igénybe. Hasonlóképpen, sok hitelező nem fordulna bírósághoz, amennyiben uniós szinten nem korlátozná egységes határérték az aránytalan bírósági illetékeket, és nem tennék lehetővé az egész EU-ban a bírósági illetékek távfizetés útján történő megfizetését. Továbbá az uniós szintű fellépés egyértelműen eredményesebb volna a tagállami intézkedéshez képest, ugyanis a módosított rendelet egységes eljárási eszközöket hoz létre a hatálya alá tartozó valamennyi határokon átnyúló követelés esetében, függetlenül az ügyben eljáró bíróság székhelyének EU-n belüli elhelyezkedésétől. A felülvizsgálat javítani fogja az igazságszolgáltatáshoz való jog érvényesítését, különösen a nagyrészt kkv-k által támasztott, azon kis értékű követelések nagy része esetében, amelyek jelenleg kívül esnek a rendelet hatályán, valamint a fogyasztók és kkv-k olyan határokon átnyúló követelésekei esetében, amelyek nem tartoznak a rendelet jelenlegi fogalommeghatározása alá. Emellett a felülvizsgálat hatékonyabbá teszi az eljárást a rendelet hatálya alá tartozó valamennyi követelés esetében azáltal, hogy olyan egységes eljárási szabályokat vezet be, amelyek egyszerűbbé és kevésbé költségessé teszik a határokon átnyúló jogviták rendezése esetén. Mivel a kis értékű követeléssel rendelkező hitelezők közül többen vehetnek igénybe hatékony bírósági eljárást, elhárulnak a tőkeáramlás akadályai, megerősödik a határokon átnyúló kereskedelem iránti bizalom, és javul a belső piac működése. A felülvizsgálat emellett tovább egyszerűsíti az ítéletek végrehajtását, különösen a jelenlegi felső értékhatár feletti követelések esetében, továbbá elmélyíti a bizalmat azon bíróságok és végrehajtó hatóságok között, amelyek jobban megismerik a kis értékű követelések európai eljárását. 3.5. Alapvető jogok Ahogyan az e javaslathoz csatolt hatásvizsgálatban részletesen szerepel, és összhangban az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatékony végrehajtására irányuló uniós stratégiával, a reform valamennyi eleme tiszteletben tartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt jogokat. A tisztességes eljáráshoz való jog (a Charta 47. cikkének (2) bekezdése) garantált, mivel a módosítás eredményeként a határokon átnyúló ügyekben érvényesített kis értékű követelések esetében javul az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés. Továbbá eljárási biztosítékok bevezetésére kerül sor annak érekében, hogy az eljárásnak – a javasolt módosítások révén elért – további egyszerűsítése ne gyakoroljon kedvezőtlen hatást a felek jogaira. Így az átvételi elismervény ellenében történő elektronikus kézbesítést kizárólag a felek hozzájárulása esetén alkalmazzák majd; a videokonferencia vagy telekonferencia kötelező alkalmazása alól minden esetben kivételt fog képezni azon fél, aki meg kíván jelenni a bíróságon; továbbá a 2 000 eurót meghaladó követelések esetében a bíróság nem utasíthatja el a tárgyalás távközlési eszközzel történő lefolytatását, ha legalább az egyik fél kérelmezi azt. 3.6. Költségvetési vonzatok A javasolt rendeletből kifolyólag az Európai Unió költségvetését érintő egyedüli költségvetési vonzat a rendelet alkalmazásának kezdő időpontját követő 5 évvel elkészítendő jelentés összeállításának egyszeri költsége. 2013/0403 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről szóló, 2007. július 11-i 861/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1896/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 81. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[12], rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) Az Európai Parlament és a Tanács 861/2007/EK rendelete[13] bevezette a kis értékű követelések európai eljárását, amely azokra a vitatott és nem vitatott, határokon átnyúló polgári jogi és kereskedelmi követelésekre alkalmazandó, amelyek értéke nem haladja meg a 2 000 eurót. A rendelet biztosítja továbbá, hogy a szóban forgó eljárásban hozott ítéletek bármely közbenső eljárás, különösen a végrehajtás helye szerinti tagállamban történő végrehajthatóvá nyilvánítás szükségessége nélkül végrehajthatók (a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás eltörlése). A rendelet általános célja az igazságszolgáltatáshoz való jog érvényesítésének javítása volt azáltal, hogy a hatálya alá tartozó követelések tekintetében a fogyasztók és a vállalkozások számára egyaránt csökkenti a költségeket és felgyorsítja a polgári jogi eljárást. (2) A 861/2007/EK rendelet arra kötelezi a Bizottságot, hogy 2014. január 1-jéig nyújtson be részletes jelentést az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a kis értékű követelések európai eljárása működésének felülvizsgálatáról, kitérve az eljárás keretében érvényesíthető követelés értékhatárára is. (3) A 861/2007/EK rendelet alkalmazásáról szóló bizottsági jelentés[14] feltárta annak akadályait, hogy a kis értékű követelések európai eljárásában rejlő lehetőségek maradéktalanul kihasználhatóak legyenek a fogyasztók és a vállalkozások – különösen a kis- és középvállalkozások – javára. A jelentés többek között rámutat, hogy a hatályos rendeletben szereplő alacsony felső határérték sok lehetséges felperest megfoszt attól a lehetőségtől, hogy határokon átnyúló jogvitáját egyszerűsített eljárás alkalmazásával rendezze. Emellett az eljárás több pontját tovább lehetne egyszerűsíteni a vitarendezés költségeinek és időtartamának csökkentése érdekében. A jelentés arra a következtetésre jut, hogy a szóban forgó akadályok a rendelet módosítása révén küzdhetők le a leghatékonyabban. (4) A fogyasztóknak képesnek kell lenniük arra, hogy a legteljesebb mértékben kihasználják az egységes piac által biztosított lehetőségeket, és a több országra kiterjedő elemet tartalmazó jogvitákra vonatkozó hatékony jogorvoslati lehetőségek hiánya nem korlátozhatja a bizalmukat. A kis értékű követelések európai eljárásának e rendeletben javasolt javításai arra irányulnak, hogy hatékony jogorvoslati eszközöket biztosítsanak a fogyasztók számára, és ezáltal hozzájáruljanak jogaik gyakorlati érvényesítéséhez. (5) A felső értékhatár 10 000 euróra emelése különösen hasznos volna a kis- és középvállalkozások számára, amelyeket jelenleg az tart vissza a keresetindítás mérlegelésétől, hogy a rendes és egyszerűsített tagállami eljárások alapján fizetendő perköltségek aránytalanok a követelés értékéhez képest és/vagy a bírósági eljárás túl hosszadalmas. A felső értékhatár emelése javítaná az eredményes és költséghatékony jogorvoslatok igénybevételét a kis- és középvállalkozások részvételével zajló, határokon átnyúló jogvitákban. Az igazságszolgáltatáshoz való jog fokozott érvényesítése erősítené a bizalmat a több országra kiterjedő ügyletek iránt és hozzájárulna a belső piac által kínált lehetőségek maradéktalan kihasználásához. (6) A kis értékű követelések európai eljárása valamennyi határokon átnyúló elemet tartalmazó követelésre alkalmazandó. Ez felöleli azokat az ügyeket is, amikor minkét fél ugyanabban a tagállamban rendelkezik lakóhellyel, és kizárólag a szerződés teljesítésének helye, a káresemény bekövetkeztének helye, vagy az ítélet végrehajtásának helye található másik tagállamban. Kiváltképpen, amennyiben a felperes a 44/2001/EK tanácsi rendelet[15] [az 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[16]] alapján választhat azon tagállam bíróságainak joghatósága között, amelyben mind ő, mind az alperes lakóhellyel rendelkezik, valamint azon tagállam bíróságainak joghatósága között, ahol a szerződést teljesítik vagy a káresemény bekövetkezett, a felperesnek a közös lakóhely szerinti tagállam bíróságait előnyben részesítő döntése nem foszthatja meg őt attól a lehetőségtől, hogy igénybe vegye a kis értékű követelések európai eljárását, amely egyébként a rendelkezésére állna. Továbbá a kis értékű követelések európai eljárásának az olyan ügyekben is rendelkezésre kell állnia, amelyet harmadik országbeli lakosok nyújtottak be az uniós tagállamok bíróságain, vagy amelyeket velük szemben nyújtottak be. (7) Ezt a rendelet kizárólag határokon átnyúló jogvitákban indokolt alkalmazni, azonban semmi sem akadályozhatja a tagállamokat abban, hogy azonos rendelkezéseket alkalmazzanak a kis értékű követelésekkel kapcsolatos, tisztán belföldi eljárásokban is. (8) A kis értékű követelések európai eljárása tovább javítható volna, ha az igazságszolgáltatás terén kihasználnák a földrajzi távolság leküzdését lehetővé tévő technológiai fejleményeket, és azok magas költséggel járó és hosszadalmas eljárásokat érintő következményeit. Utóbbiak ugyanis olyan tényezők, amelyek visszatartják a feleket az igazságszolgáltatáshoz való jog gyakorlásától. (9) Az eljárás hosszának további csökkentése érdekében további ösztönzést kell adni a feleknek és a bíróságoknak a korszerű kommunikációs technológia igénybevételére. Amennyiben a technológia már rendelkezésre áll a tagállamokban, a kis értékű követelések európai eljárása keretében lehetővé kell tenni a keresetlevél elektronikus kommunikációs eszközök útján történő benyújtását. A felek számára kézbesítendő iratok esetében az elektronikus kézbesítést azonos értékűnek kell elismerni a postai kézbesítéssel, amennyiben a technológia már rendelkezésre áll a tagállamokban. A felek és a bíróságok közötti bármely egyéb írásbeli kommunikáció során az elektronikus eszközöket előnyben kell részesíteni a postai kézbesítéssel szemben. A keresetindítás, a kézbesítés vagy a kommunikáció tekintetében minden esetben biztosítani kell a felek számára az elektronikus út és a hagyományosabb eszközök közötti választás lehetőségét. (10) Az ítéletet hozó bíróságnak a felperes és az alperes számára egyaránt az e rendeletben előírt módokon kell kézbesítenie az ítéletet. (11) A kis értékű követelések európai eljárása főszabály szerint írásbeli eljárás. Azonban kivételesen tárgyalást lehet tartani, amennyiben a felek által szolgáltatott írásbeli bizonyítékok alapján nem hozható ítélet. Továbbá, a felek eljárási jogainak megóvása érdekében a felek legalább egyikének kérésére minden esetben tárgyalást kell tartani, amennyiben a követelés értéke meghaladja a 2 000 eurót. Végezetül a bíróságoknak törekedniük kell arra, hogy a felek egyezségre jussanak, ennélfogva amennyiben a felek kinyilvánítják, hogy hajlandóak bírósági egyezséget kötni, a bíróságnak ebből a célból tárgyalást kell tartania. (12) A tárgyalásokat, valamint a tanúk, szakértők és a felek meghallgatása útján történő bizonyításfelvételt távközlési eszközökkel kell lefolytatni. Ez nem érintheti az eljárásban részt vevő feleknek azt a jogát, hogy tárgyalás céljából megjelenjenek a bíróságon. A tárgyalás és a bizonyításfelvétel során a tagállamoknak olyan korszerű távközlési eszközöket kell alkalmazniuk, amelyek a bíróságra utazás nélkül lehetővé teszik a személyek meghallgatását. Amennyiben a meghallgatott személy lakóhelye az eljáró bíróság székhelyétől eltérő tagállamban van, a tárgyalást az 1206/2001/EK tanácsi rendeletben[17] meghatározott szabályok szerint kell megszervezni. Amennyiben a meghallgatandó fél lakóhelye a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróság székhelye szerinti tagállamban van, a tárgyalás megtartható videokonferencia, telekonferencia, vagy a nemzeti jog szerinti, egyéb megfelelő távközlési technológia segítségével. A feleknek minden esetben jogosultnak kell lenniük arra, hogy amennyiben azt kérik, a tárgyalás céljából megjelenhessenek a bíróságon. A bíróságnak a bizonyításfelvétel legegyszerűbb és legkevésbé költséges módját kell alkalmaznia. (13) A lehetséges perköltség szerepet játszhat a felperes arra vonatkozó döntésében, hogy mérlegeli-e a keresetindítást. Az egyéb költségek mellett a bírósági illetékek is visszatarthatják a felpereseket a keresetindítástól, különösen azokban a tagállamokban, ahol a bírósági illetékek aránytalan mértékűek. A bírósági illetékeknek arányosnak kell lenniük a követelés értékével ahhoz, hogy a határokon átnyúló kis értékű követelések esetében biztosítsák az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést. E rendelet célja nem a bírósági illetékek összehangolása; hanem a bírósági illetékek azon maximális összegének meghatározása, amely a felperesek jelentős hányada számára hozzáférhetővé teszi az eljárást. ugyanakkor lehetővé teszi, hogy a tagállamok széles mérlegelési jogkörrel rendelkezzenek a bírósági illetékek összegének kiszámítására vonatkozó módszer megválasztása terén. (14) A bírósági illetékek megfizetése nem teheti szükségessé a felperes utazását, vagy azt, hogy ebből a célból ügyvédet fogadjon. A kis értékű követelések európai eljárásában joghatósággal rendelkező valamennyi bíróságnak el kell fogadnia legalább a banki átutalást, és betéti vagy terhelési kártyával történő online fizetést. (15) Átláthatóbbá és az interneten könnyen hozzáférhetővé kell tenni a bírósági illetékekkel és a fizetési módokkal, valamint a gyakorlati segítségnyújtás biztosítása terén illetékes tagállami hatóságokkal és szervezetekkel kapcsolatos információkat. A tagállamoknak közölniük kell ezeket az információkat a Bizottsággal, amelynek pedig gondoskodnia kell azok nyilvános hozzáférhetővé tételéről és széles körű terjesztéséről. (16) Az 1896/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben[18] egyértelműsíteni kell, hogy amennyiben a vita a kis értékű követelések európai eljárásának hatálya alá tartozik, ennek az eljárásnak hozzáférhetőnek kell lennie az európai fizetési meghagyásos eljárásban részes azon fél számára is, aki ellentmondást nyújtott be az európai fizetési meghagyással szemben. (17) Az alperesek védelmének javítása érdekében a 861/2007/EK rendelet I., II., III. és IV. mellékletében szereplő formanyomtatványoknak tájékoztatást kell tartalmazniuk arra nézve, hogy milyen következményekkel jár az alperest illetően, ha nem emel kifogást a követeléssel szemben, vagy nem jelenik meg a bíróságon, különös tekintettel annak lehetőségére, hogy ítéletet hozhatnak vagy hajthatnak végre az alperessel szemben, és kötelezhetik őt a bírósági eljárással kapcsolatos költségek viselésére. A mellékletben szereplő információknak tükrözniük kell az e rendeletben előírt módosításokat, például azokat, amelyek a bíróság és a felek közötti, távközlési eszközök útján zajló kommunikáció elősegítésére irányulnak. (18) E rendelet I., II., III. és IV. mellékletének módosításaira vonatkozóan a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkálatok során – szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. (19) Az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően az [Egyesült Királyság és Írország jelezte azon szándékát, hogy részt kíván venni ennek a rendeletnek az elfogadásában és alkalmazásában ]/[az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó]. (20) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt e rendelet elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. (21) A 861/2007/EK és az 1896/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A 861/2007/EK rendelet a következőképpen módosul: 1. A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép: „2. cikk Hatály (1) E rendeletet – tekintet nélkül az eljáró bíróság jellegére – azokban a polgári és kereskedelmi ügyekben kell alkalmazni, amelyeknél a követelés értéke a keresetlevél hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróság általi kézhezvételekor nem haladja meg a 10 000 EUR összeget, az összes kamat, kiadás és költség nélkül. E rendelet hatálya nem terjed ki különösen az adó-, vám- és közigazgatási ügyekre, vagy az államnak az államhatalom gyakorlása során hozott aktusai vagy elkövetett mulasztásai miatti felelősségére („acta jure imperii”). (2) Ez a rendelet nem alkalmazandó, amennyiben (megfelelő esetben) a keresetlevél formanyomtatványának a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bírósághoz történő beérkezésekor az alábbiak mindegyike egyetlen tagállamban található: a) a felek lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye; b) a szerződés teljesítésének helye; c) az a hely, ahol a követelés alapját képező tények bekövetkeztek; d) az ítélet végrehajtásának helye; e) a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróság. A lakóhelyet a [44/2001/EK rendelet 59 és 60. cikkének]/[az 1215/2012/EU rendelet 62. és 63. cikkének] megfelelően kell meghatározni. (3) Ez a rendelet nem alkalmazható a következők tekintetében: a) természetes személyek személyi állapota, jog- és cselekvőképessége; b) házassági vagyonjogon, tartási kötelezettségeken, valamint végrendeleten és öröklésen(4) alapuló jogok; c) csődeljárás, fizetésképtelen társaságok vagy más jogi személyek felszámolására vonatkozó eljárások, csődegyezség, kényszeregyezség és hasonló eljárások; d) szociális biztonság; e) választottbíráskodás; f) munkajog; g) ingatlan bérlete, a pénzbeli követelésekre irányuló keresetek kivételével; vagy h) a magánélet tiszteletben tartásához való jog és a személyiségi jogok megsértése, beleértve a rágalmazást is. (4) E rendelet alkalmazásában a „tagállam” kifejezés a tagállamokat jelenti, Dánia kivételével.” 2. A 3. cikket el kell hagyni. 3. A 4. cikk az alábbiak szerint módosul: a) A (4) bekezdés második albekezdése a következő mondattal egészül ki: „A bíróság tájékoztatja a felperest az elutasításról.” b) Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(5) A tagállamok biztosítják, hogy az „A” formanyomtatvány papíralapú formátumban valamennyi olyan bíróságon hozzáférhető legyen, amely előtt a kis értékű követelések európai eljárása megindítható, elektronikus formátumban pedig elérhető legyen a szóban forgó bíróság vagy az érintett központi hatóság weboldalán.” 4. Az 5. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(1) A kis értékű követelések európai eljárása írásbeli eljárás. A bíróság tárgyalást tart, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a felek által benyújtott írásbeli bizonyítékok alapján nem lehet ítéletet hozni, vagy ha valamelyik fél ezt kérelmezi. A bíróság az erre vonatkozó kérelmet elutasíthatja, ha úgy ítéli meg, hogy tekintettel a körülményekre az ügy tisztességes elbírálásához nincs szükség tárgyalásra. Az elutasítást írásban meg kell indokolni. Az elutasítás csak az ítélet elleni jogorvoslat keretében támadható. A bíróság a tárgyalás tartására vonatkozó kérelmet nem utasíthatja el, ha: a) a követelés értéke meghaladja a 2 000 eurót, vagy b) mindkét fél jelzi, hogy hajlandó bírósági egyezséget kötni, és ebből a célból tárgyalás megtartását kéri a bíróságtól.” 5. A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép: „8. cikk Tárgyalás (1) A bíróság – az 1206/2001/EK rendelettel összhangban – a tárgyalást videokonferencia, telekonferencia vagy egyéb megfelelő távközlési technológia igénybevételével folytatja le, amennyiben a meghallgatandó fél lakóhelye a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróság székhelyétől eltérő tagállamban van. (2) A felek minden esetben jogosultak a bíróságon történő megjelenésre és – kérésük esetén – a személyes meghallgatásra. ” 6. A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép: „9. cikk Bizonyításfelvétel (1) A bíróság a bizonyíték elfogadhatóságára vonatkozó szabályok alapján meghatározza a bizonyításfelvétel eszközeit és az ítélethozatalhoz szükséges bizonyításfelvétel terjedelmét. A bíróság megengedheti a tanúk, szakértők vagy felek írásbeli vallomástétele útján zajló bizonyításfelvételt. Amennyiben a bizonyításfelvétel keretében meghallgatásra kerül sor, a meghallgatást a 8. cikkben meghatározott feltételeknek megfelelően kell lefolytatni. (2) A bíróság kizárólag abban az esetben alkalmazhat szakértői bizonyítást vagy szóbeli vallomástételt, ha a felek által benyújtott bizonyítékok alapján nem hozható ítélet. (3) A bíróságnak a bizonyításfelvétel legegyszerűbb és legkevésbé terhelő módját kell használnia.” 7. A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép: „11. cikk A feleknek nyújtott segítség (1) A tagállamok biztosítják, hogy a felek gyakorlati segítséget kapjanak a nyomtatványok kitöltéséhez. E segítség különösen a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróság meghatározásához, az esedékes kamat kiszámításához és a csatolandó iratok meghatározásához, valamint annak eldöntéséhez vehető igénybe, hogy az eljárás alkalmazható-e a szóban forgó vita rendezésére (2) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az (1) bekezdés szerinti segítségnyújtás tekintetében illetékes hatóságokra vagy szervezetekre vonatkozó információk papíralapú formátumban valamennyi olyan bíróságon hozzáférhető legyenek, amely előtt a kis értékű követelések európai eljárása megindítható, elektronikus formátumban pedig elérhetőek legyenek a szóban forgó bíróság vagy az érintett központi hatóság weboldalain.” 8. A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép: „13. cikk Az iratok, valamint a felek és a bíróság közötti egyéb közlések kézbesítése (1) Az 5. cikk (2) bekezdésében és a 7. cikk (2) bekezdésében említett iratokat postai vagy elektronikus úton – a kézhezvétel időpontját is tartalmazó átvételi elismervény ellenében – kell kézbesíteni. Az iratokat kizárólag annak a félnek kézbesítik elektronikus úton, aki előzetesen kifejezetten elfogadta, hogy az iratok elektronikus úton kézbesíthetők. Az elektronikus úton történő kézbesítés automatikus kézbesítési visszaigazolás révén tanúsítható. (2) A bíróság és a felek közötti, az (1) bekezdésben nem említett valamennyi írásbeli kommunikációt automatikus kézbesítési visszaigazolással tanúsított elektronikus módon kell folytatni, amennyiben ez a kommunikációs mód elfogadható a nemzeti jog szerinti eljárásokban, és azt az érintett fél elfogadja. (3) Amennyiben az (1) bekezdésnek megfelelően nem lehetséges a kézbesítés, az 1896/2006/EK rendelet 13. vagy 14. cikke szerinti módok egyike is alkalmazható e célból. Amennyiben a (2) bekezdésnek megfelelően nem lehetséges a kommunikáció, a nemzeti jog szerint elfogadható bármely egyéb kommunikációs mód is alkalmazható.” 9. A szöveg a következő új cikkel egészül ki: „15a. cikk Bírósági illetékek és fizetési módok (1) A kis értékű követelések európai eljárásáért felszámított bírósági illeték nem haladhatja meg a követelés – kamat, kiadás és költség nélküli – értékének 10 %-át. Ha a tagállamok egy meghatározott minimumösszegű bírósági illetéket számítanak fel a kis értékű követelések európai eljárásáért, a keresetlevélnek a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bírósághoz való beérkezésekor ez az illeték nem haladhatja meg a 35 eurót. (2) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a felek távfizetés – így banki átutalás, valamint betéti és/vagy hitelkártyás online fizetés – útján is megfizethessék a bírósági illetékeket. ” 10. A 17. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: „(2) A 15a. és a 16. cikket a jogorvoslatokra is alkalmazni kell.” 11. A 18. cikk helyébe a következő szöveg lép: „18. cikk Az ítélet felülvizsgálatára vonatkozó minimumszabályok (1) Az az alperes, aki nem jelent meg a bíróság előtt, kérelmezheti a kis értékű követelések európai eljárásában hozott ítélet felülvizsgálatát az ítéletet meghozó tagállam hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bírósága előtt, amennyiben: a) a keresetlevelet nem kézbesítették az alperes részére megfelelő időben és oly módon, hogy gondoskodni tudjon saját védelméről, vagy b) az alperest vis maior vagy önhibáján kívüli rendkívüli körülmények akadályozták abban, hogy a követelés ellen ellentmondással éljen, kivéve, ha az alperes nem élt jogorvoslattal a határozat ellen akkor, mikor ezt módjában állt megtenni, (2) A felülvizsgálati kérelem benyújtására vonatkozó határidő 30 nap, amely azon napon kezdődik, amikor az alperes ténylegesen megismerte az ítélet tartalmát, és abban a helyzetben volt, hogy cselekedjen, legkésőbb azonban azon első végrehajtási intézkedés napján, amely az alperes javai fölötti rendelkezési jogát részben vagy egészben elvonja. A határidő a távolságra tekintettel nem hosszabbítható meg. (3) Amennyiben a bíróság – azon az alapon, hogy a felülvizsgálatnak az (1) bekezdésben említett feltételei közül egyik sem áll fenn – elutasítja az (1) bekezdés szerinti felülvizsgálati kérelmet, az ítélet hatályban marad. Amennyiben a bíróság úgy határoz, hogy a felülvizsgálat az (1) bekezdésben megállapított okok valamelyike alapján indokolt, a kis értékű követelések európai eljárásában hozott ítélet semmis. A jogosult azonban nem veszíti el az elévülés vagy jogvesztés időtartamának megszakítására vonatkozó kedvezményt.” 12. A 21. cikk (2) bekezdésének b) pontjának helyébe a következő lép: „b) a 20. cikk (2) bekezdésében említett tanúsítvány egy példánya, valamint szükség esetén a tanúsítvány 4.3. pontjában megjelölt, az ítélet érdemi tartalmának fordítása a végrehajtás szerinti tagállam hivatalos nyelvére, vagy – amennyiben az adott tagállamban több hivatalos nyelv is van – a kért végrehajtás helyén az adott tagállam jogának megfelelően bírósági eljárásokban alkalmazott hivatalos nyelvre vagy hivatalos nyelvek valamelyikére, vagy valamely egyéb nyelvre, amelyről a végrehajtás szerinti tagállam jelezte, hogy elfogadja. Minden tagállam megjelöli, hogy saját nyelvén kívül az Európai Unió intézményeinek mely - legalább egy - hivatalos nyelvét vagy nyelveit tudja elfogadni a kis értékű követelések esetén alkalmazható európai eljárás céljaira. Az ítéletnek a tanúsítvány 4.3. pontjában szereplő érdemi tartalmát a tagállamban erre feljogosított személynek kell lefordítania.” 13. A 25. cikk helyébe a következő szöveg lép: „25. cikk A joghatóságra, kommunikációs eszközökre és a jogorvoslatokra vonatkozó tájékoztatás (1) A tagállamok [6 hónappal a rendelet hatálybalépését követően] tájékoztatják a Bizottságot az alábbiakról: a) mely bíróságok rendelkeznek hatáskörrel és illetékességgel a kis értékű követelések európai eljárásában ítélethozatalra; b) a kis értékű követelések európai eljárásának céljaira elfogadott, és a bíróságok rendelkezésére álló kommunikációs eszközök, a 4. cikk (1) bekezdésével összhangban; c) mely bírósági illetékek vonatkoznak a kis értékű követelések európai eljárására, illetve miként számítják ki azokat, valamint milyen fizetési módokat fogadnak el – a 15a. cikkel összhangban – a bírósági illetékek megfizetésére; d) mely hatóságok vagy szervezetek rendelkeznek hatáskörrel és illetékességgel a 11. cikk szerint gyakorlati segítség nyújtására; e) a 17. cikkel összhangban eljárási joguk értelmében, lehetőség van-e jogorvoslatra, azt milyen határidőn belül, és mely bírósághoz kell benyújtani; f) a 18. cikkben előírt felülvizsgálat iránti kérelemre vonatkozó eljárások; g) a 21. cikk (2) bekezdésének b) pontja értelmében elfogadott nyelvek; valamint h) mely hatóságoknak van hatásköre a végrehajtásra, és mely hatóságoknak van hatásköre a 23. cikk alkalmazására. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az ezen adatokat érintő bármely változásról. (2) A Bizottság az (1) bekezdéssel összhangban megküldött információkat bármely megfelelő eszköz – például az interneten való közzététel – útján nyilvánosan hozzáférhetővé teszi. 14. A 26. cikk helyébe a következő szöveg lép: „26. cikk A mellékletek módosítása (1) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 27. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az I., II., III., és IV. melléklet módosítására vonatkozóan.” 15. A 27. cikk helyébe a következő szöveg lép: „27. cikk A felhatalmazás gyakorlása (1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására. (2) A Bizottság [a hatálybalépéstől] határozatlan időre szóló felhatalmazást kap a 26. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. (3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 26. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. (4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. (5) A 26. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.” 16. A 28. cikk helyébe a következő szöveg lép: „28. cikk Felülvizsgálat A Bizottság [5 évvel az alkalmazás kezdő időpontját követően] jelentést nyújt be e rendelet alkalmazásáról az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak. A jelentést adott esetben jogalkotási javaslatok kísérik. Ebből a célból, és ugyanezen időpontig a tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a kis értékű követelések európai eljárásának keretében benyújtott keresetek számáról, valamint a kis értékű követelések európai eljárása során hozott ítéletek végrehajtása iránti kérelmek számáról.” 2. cikk Az 1896/2006/EK rendelet 17. cikke helyébe a következő szöveg lép: „17. cikk Az ellentmondás benyújtásának joghatásai (1) Amennyiben a 16. cikk (2) bekezdésében megállapított határidőn belül a kötelezett ellentmondást nyújt be, az eljárás a származási tagállam hatáskörrel rendelkező bíróságán folytatódik, kivéve, ha a jogosult kifejezetten kérte, hogy ebben az esetben az eljárást szüntessék meg. Az eljárás a) bármely alkalmazandó egyszerűsített eljárás, különösen a 861/2007/EK rendeletben megállapított eljárás; vagy b) a polgári peres eljárásra vonatkozó szabályokkal összhangban folytatódik. Amennyiben a jogosult az európai fizetési meghagyásos eljárással érvényesítette a követelését, a nemzeti jog egyetlen rendelkezése sem sértheti jogi helyzetét az azt követő polgári peres eljárásban. (2) Az (1) bekezdés a) és b) pontja értelmében vett polgári peres eljárássá való átalakulásra a származási tagállam jogát kell alkalmazni. (3) A jogosultat tájékoztatni kell arról, hogy a kötelezett élt-e ellentmondással, valamint arról, hogy az eljárás átalakul az (1) bekezdés szerinti polgári peres eljárássá. 3. cikk Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. E rendelet [6 hónappal a rendelet hatálybalépését követően]-tól/-től alkalmazandó. Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban. Kelt Brüsszelben, -án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről elnök elnök PÉNZÜGYI KIMUTATÁS [A jogalkotó hatóságnak benyújtandó valamennyi javaslathoz és kezdeményezéshez (A költségvetési rendelet 28. cikke és a végrehajtási szabályok 22. cikke)] 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe 1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek) 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa 1.4. Célkitűzés(ek) 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek) 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások? 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről szóló 861/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló 1896/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról 1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[19] 33. cím - Jogérvényesülés 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[20] Ø A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzések 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek) A jogérvényesülés térségének kialakítása, jogérvényesülés a növekedés érdekében 1.4.2. Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) … sz. konkrét célkitűzés Igazságügyi együttműködés polgári és kereskedelmi ügyekben A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 33 03 1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok) Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra. A kis értékű követelések európai eljárásnak további egyszerűsítése, a költségek és az időráfordítás csökkentése, az igazságszolgáltatáshoz való jog fokozott érvényesítése a kis értékű követelések esetében 1.4.4. Eredmény- és hatásmutatók Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat. […] A hatékonyság és az eredményessége ellenőrzése a következő mutatók segítségével történik: – a kis értékű követelések európai eljárásának keretében benyújtott keresetek számának növekedése a 2 000 EUR alatti, valamint a 2 000 és 10 000 EUR közötti követelések esetében egyaránt – az EIH, az Eurobarométer-felmérések, és az Európai Fogyasztói Központok Hálózatának (ECC-Net) információi; – az eljárás ügyenkénti teljes költségének és idejének csökkenése, ideértve a D. formanyomtatvány lefordításának költségeit – Eurobarométer-felmérések, ECC-Net; – a bírósági illetékekkel és a fizetési módokkal, valamint a gyakorlati segítségnyújtással kapcsolatos információk átláthatóságának javulása – Eurobarométer-felmérések, ECC-Net; – a bíróságok ügyenkénti átlagos munkaterhének csökkenése annak köszönhetően, hogy ezt az eljárást alkalmazzák a rendes vagy egyszerűsített nemzeti eljárásokkal szemben – EIH, bírák megkérdezése több tagállamban. […] 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) A kis értékű követelések európai eljárásáról szóló 861/2007/EK rendelet felülvizsgálata 1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletérték […] […]Az uniós fellépés szükségességét már 2007-ben, a 861/2007/EK rendelet elfogadásakor megállapították. A jelenlegi intézkedés legfontosabb indoka az EU-n belüli, határokon átnyúló kis értékű követelések érvényesítésével kapcsolatos aránytalan költségek további csökkentése. A tagállamok nem tudják elérni ezt a célt, mivel az egy uniós rendelettel létrehozott eljárást érint. Uniós szintű intézkedésre van szükség az európai eljárás további javítása és egyszerűsítése, valamint azon ügyek körének kibővítése érdekében, amelyekben az eljárás igénybe vehető; mindez a rendelet hatályának a fogyasztók és a kkv-k javára történő kibővítése és a felső határérték felemelése révén lehetséges. 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága […] […] Annak ellenére, hogy az eljárás hasznosnak bizonyulhat a határokon átnyúló követelések érvényesítéséhez szükséges költség- és időráfordítás csökkentése tekintetében, annak ismerete és igénybevétele még évekkel a rendelet hatálybalépését követően sem kielégítő. Az Európai Parlament 2011-es állásfoglalásában[21] megerősítette, hogy többet kell tenni a jogbiztonság, a nyelvi akadályok és az eljárások átláthatósága terén. Az állásfoglalás felszólította a Bizottságot, hogy gondoskodjon a már meglévő jogalkotási eszközök, mint például a kis értékű követelések európai eljárásának jobb megismertetéséről a fogyasztók és a vállalkozások körében. Az érdekelt fogyasztók és vállalkozások szintén felvetették, hogy a fogyasztók és a vállalkozások, különösen a kkv-k érdekében tovább kell javítani a rendeletet. A tagállamok is rámutattak a jelenlegi rendelet néhány, orvoslásra szoruló hiányosságára. 1.5.4. Egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia […] […]Az 1215/2012/EU rendelet (Brüsszel I átdolgozás) célja a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló nemzetközi magánjogi szabályok összehangolása polgári és kereskedelmi ügyekben. A rendelet többek között előírja, hogy „a valamely tagállamban hozott határozatot a többi tagállamban külön eljárás előírása nélkül elismerik”. Az ilyen, végrehajthatóvá nyilvánítási eljárásként ismert külön eljárásokat 2015. január 10-től valamennyi polgári és kereskedelmi ügyben hozott határozat esetében megszüntetik. A kis értékű követelések európai eljárásáról szóló rendelet alapvetően a kis értékű jogviták megoldására vonatkozó eljárásnak az alábbiak vonatkozásában történő egyszerűsítésére szolgáló jogi aktus: a kereset formanyomtatvány segítségével történő benyújtása, az eljárás főszabály szerint írásbeli lefolytatása, a felek meghallgatása és a bizonyításfelvétel, a felek képviselete, a költségek és a határidők. A rendelet olyan szabályokat is tartalmaz, amelyek az ezen egyszerűsített eljárásban hozott határozatok elismerése tekintetében megszüntetik a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárást (20. cikk), és e rendelet a tekintetben átfedésben van a Brüsszel I átdolgozott rendelettel. Ami azonban a végrehajthatósági tanúsítványt illeti, a kis értékű követelések európai eljárásáról szóló rendelet egyszerűsítést jelent a Brüsszel I átdolgozott rendelethez képest – a kis értékű követelések európai eljárásáról szóló rendeletben szereplő D. formanyomtatvány a Brüsszel I átdolgozott rendelet I. mellékletének egyszerűsített változata. 2015. január 10-től (a Brüsszel I átdolgozott rendelet hatálybalépésének időpontja) a kis értékű követelések európai eljárásáról szóló rendelet előírásainak túlnyomó többsége – amelyek az eljárási egyszerűsítéseket szabályozzák, valamint a végrehajtásra vonatkozó rendelkezések, amennyiben egyszerűsítést jelentenek a Brüsszel I átdolgozott rendelethez képest – továbbra is biztosítani fogja a kis értékű követelések európai eljárásának többletértékét. 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama ¨ A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik – ¨ A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ [HH/NN]-tól/-től ÉÉÉÉ [HH/NN]-ig – ¨ Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig Ø A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik – Beindítási időszak: a rendelet elfogadásától – azt követően: rendes ütem. 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)[22] Ø Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által ¨ Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással: – ¨ végrehajtó ügynökségek – ¨ a Közösségek által létrehozott szervek[23] – ¨ tagállami közigazgatási /közfeladatot ellátó szervek – ¨ az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek ¨ Megosztott irányítás a tagállamokkal ¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal ¨ Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg) Egynél több irányítási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban. Megjegyzések 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések Ismertesse a rendelkezések gyakoriságát és feltételeit. […] […]5 év elteltével felülvizsgálatra/jelentéstételre kerül sor. A jelentéseket szükség esetén módosítási javaslatoknak kell kísérniük. 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.2.1. Felismert kockázat(ok) […] […]Nincsenek felismert kockázatok. 2.2.2. Tervezett ellenőrzési mód(ok) […] N/A […] 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket. […] N/A […] 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások? · Jelenlegi költségvetési kiadási tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés…] || diff./nem diff. ([24]) || EFTA-országoktól[25] || tagjelölt országoktól[26] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében [3] || [33.03.01 [Jogérvényesülési program] || diff./. || NEM || NEM || NEM || NEM · Létrehozandó új költségvetési tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete: || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés…] || diff./nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében [3] || [XX.YY.YY.YY] […] || […] || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése millió EUR (három tizedesjegyig) A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám || [Fejezet …3………...……………………………………………………………….] FŐIGAZGATÓSÁG: Jogérvényesülési Főigazgatóság || || || 2014.[27] év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN  Operatív előirányzatok || || || || || || || || Költségvetési tétel száma: 33 03 01 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0,150 || 0 || 0 || 150 000 Kifizetési előirányzatok || (2) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0,150 || 0 || 0 || 150 000 Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (2 a) || || || || || || || || Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[28] || || || || || || || || Költségvetési tétel száma || || (3) || || || || || || || || A Jogérvényesülési Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0,150 || 0 || 0 || 150 000 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0,150 || 0 || 0 || 150 000  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (5) || || || || || || || ||  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 3. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0,150 || 0 || 0 || 150 000 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0,150 || 0. || 0 || 150 000 Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is érint:  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (5) || || || || || || || ||  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (Referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások” millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN FŐIGAZGATÓSÁG: Jogérvényesülési Főigazgatóság ||  Humánerőforrás || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,182  Egyéb igazgatási kiadások || 0,015 || 0,015 || 0,015 || 0,015 || 0,015 || 0,015 || 0,015 || 0,105 Jogérvényesülési Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,287 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,287 millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,191 || 0,041 || 0,041 || 0,437 Kifizetési előirányzatok || 0,041. || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,191 || 0,041 || 0,041 || 0,437 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását – Ø A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN TELJESÍTÉSEK Teljesítés típusa[29] || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összes költség 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS A végrehajtás ellenőrzése[30]… || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || 0 || || 0 || || 0 || || 0 || 1 || 0,150 || || 0. || || 0. || 1. || 0,150. - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || 1. konkrét célkitűzés részösszege || || 0 || || 0 || || 0 || || 0 || 1 || 0,150 || || 0. || || 0. || 1. || 0,150 KONKRÉT CÉLKITŰZÉS || || || || || || || || || || || || || || || || - Teljesítés || || || || || || || || || || || || || || || || || || 2. konkrét célkitűzés részösszege || || || || || || || || || || || || || || || || ÖSSZKÖLTSÉG || || 0 || || 0. || || 0. || || 0 || 1 || 0,150 || || 0. || || 0. || 1. || 0,150 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3.1. Összegzés – A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását – X A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után: millió EUR (három tizedesjegyig) || 2014.[31] év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || || || || || || || || Humánerőforrás || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,182 Egyéb igazgatási kiadások || 0,015 || 0,015 || 0,015 || 0,015 || 0,015 || 0,015 || 0,015 || 0,105 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,287 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok[32] || || || || || || || || Humánerőforrás || || || || || || || || Egyéb igazgatási kiadások || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege || || || || || || || || ÖSSZESEN || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,287 3.2.3.2. Becsült humánerőforrás-szükségletek – Ø A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást. – ¨ A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár: A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb egy tizedesjeggyel) kell kifejezni · || 2014. év || 2015. év || 2016 év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) 33 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) || || || || || || || XX 01 05 01 (közvetett kutatás) || || || || || || || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) || || || || || || ||  Külső munkatársak teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve[33] XX 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) || || || || || || || XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) || || || || || || || XX 01 04 yy [34] || · - a központban[35] || · || || || || || || · - a küldöttségeknél || · || || || || || || XX 01 05 02 (AC, INT, END közvetett kutatásban) || || || || || || || 10 01 05 02 (AC, INT, END közvetlen kutatásban) || || || || || || || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) || || || || || || || ÖSSZESEN || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 XX az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím. A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. Az elvégzendő feladatok leírása: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || A részt vevő tisztviselők nyomon követik a jogszabály tagállami alkalmazását, továbbá elkészítik a 26. cikk szerint végrehajtási intézkedéseket, előkészítik a bizottságot (27. cikk), valamint elvégzik a rendelet n+5 évi felülvizsgálatát (28. cikk). Külső személyzet || n.a. 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség – Ø A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel. – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átprogramozása. Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. […] – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[36]. Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket. […] 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban ØA javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást. – A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő: előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig) || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || Összesen Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet || || || || || || || || Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN || || || || || || || || 3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás – Ø A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre. – ¨ A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő: – ¨ a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást – ¨ a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást millió EUR (három tizedesjegyig) Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[37] N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év … jogcímcsoport || || || || || || || || Az egyéb címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t. […] Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét. […] [1] Az Európai Unióról szóló szerződés úgy rendelkezik, hogy az Európai Unió „egy belső határok nélküli, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló olyan térséget kínál polgárai számára, ahol a személyek szabad mozgásának biztosítása” érvényesül. E térség kialakítása érdekében az Európai Unió igazságügyi együttműködést alakít ki a több államot érintő polgári ügyekben. [2] Uniós igazságügyi eredménytábla, az alábbi internetcímen érhető el: http://ec.europa.eu/justice/effective-justice/scoreboard/index_en.htm. [3] A rendelet további egyszerűsítő rendelkezései közé tartozik a felek és a bíróság eljárási cselekményeire vonatkozó konkrét határidők megállapítása, valamint „a vesztes fizet” elvének az ésszerű költségekre való korlátozása. [4] Az Európai Parlamentnek a polgári, kereskedelmi és családi ügyekben folyó alternatív vitarendezésről szóló, 2011. október 25-i állásfoglalása, 2011/2117 (INI) . [5] A Bizottság közleménye az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága számára az uniós polgárságról – Uniós polgárok: az Ön jogai, az Ön jövője, COM(2013) 269 final, 15-16. o. [6] COM(2012) 225 final. [7] 395. Eurobarométer tematikus felmérés a kis értékű követelések európai eljárásáról, hozzáférhető az alábbi internetcímen: http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_395_sum_en.pdf. [8] A Bizottság több választ önálló, külön dokumentumként kapott meg. A százalékos arányban itt bemutatott eredmények csupán az online konzultáció során kódolt válaszokat tükrözik. A hatásvizsgálatban azonban minden választ mérlegeltünk. [9] Ausztria, Bulgária, Ciprus, Cseh Köztársaság, Egyesült Királyság, Észtország, Franciaország, Finnország, Görögország, Hollandia, Lengyelország, Litvánia, Málta, Németország, Olaszország, Portugália, Spanyolország, Svédország, Szlovákia és Szlovénia. [10] A postai kézbesítés kötelező igénybevétele az alábbi három eljárási lépést érinti: a kereset kézbesítése az alperes számára, az ítélet kézbesítése a felperes számára, valamint az ítélet kézbesítése az alperes számára. A rendelet jelenlegi szövege alapján nem egyértelmű, hogy a tárgyalásra szóló idézéseket szintén kézbesíteni kell-e. Mindazonáltal a gyakorlatban a felek és a bíróság közötti valamennyi kommunikáció sok tagállamban postai úton zajlik. [11] Lásd a C-119/13. sz., Eco-cosmetics Gmbh & Co.KG kontra Virginie Laetitia Barbara Dupuy ügyet, a C-120/13. sz., Raiffeisenbank St. Georgen reg. Gen. m.b.h. kontra Tetyana Bonchyk ügyet, valamint a C-121/13. sz., Rechtsanwaltskanzlei CMS Hasche Sigle, Partnerschaftsgesellschaft kontra Xceed Holding Ltd. ügyet. [12] HL C […]., [...], […]. o. [13] Az Európai Parlament és a Tanács 2007. július 11-i 861/2007/EK rendelete a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről, HL L 199., 2007.7.31., 1. o. [14] HL C, o. [15] A Tanács 2000. december 22-i 44/2001/EK rendelete a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, HL L 12., 2001.1.16., 1. o. [16] Az Európai Parlament és a Tanács 2012. december 12-i 1215/2012/EU rendelete a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, HL L 351., 2012.12.20., 1. o. [17] A Tanács 2001. május 28-i 1206/2001/EK rendelete a polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyításfelvétel tekintetében történő, a tagállamok bíróságai közötti együttműködéséről, HL L 174., 2001.6.27., 1.o. [18] Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 12-i 1896/2006/EK rendelete az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról, HL L 399., 2006.12.30., 1. o.. [19] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting). [20] A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint. [21] Az Európai Parlament 2011. október 25-i állásfoglalása a polgári, kereskedelmi és családi ügyekben folyó alternatív vitarendezésről.(2011/2117 (INI)). [22] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [23] A költségvetési rendelet 185. cikkében előírt szervek. [24] Differenciált/nem differenciált előirányzat. [25] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás. [26] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok. [27] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [28] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [29] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.). [30] Az 1.4.2. szakaszban leírtak szerint. „Konkrét célkitűzés(ek)…”: [31] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. [32] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. [33] AC = szerződéses alkalmazott; INT = kölcsönmunkaerő (átmeneti alkalmazott); JED = küldöttségi pályakezdő szakértő; AL = helyi alkalmazott; END = kirendelt nemzeti szakértő; [34] Az operatív előirányzatokból finanszírozott külső személyzetre vonatkozó részleges felső határérték (korábban: BA- tételek). [35] Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében. [36] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját. [37] A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.