„Elő kívánom mozdítani a jogszerű migrációról szóló új európai szakpolitikát. Egy ilyen szakpolitikával orvosolhatnánk az egyes speciális készségek terén mutatkozó hiányt és vonzó lehetőséget kínálhatnánk a tehetségek számára, hogy ezáltal hatékonyabban nézzünk szembe az Európai Unió demográfiai kihívásaival. Azt kívánom elérni, hogy Európa legalább annyira vonzó hely legyen, mint a legkedveltebb migrációs célpontok – Ausztrália, Kanada és az Egyesült Államok. Első lépésként felül kívánom vizsgálni a „kék kártyával” kapcsolatos szabályozást és annak nem megfelelő végrehajtási szintjét.

Továbbá úgy gondolom, hogy erőteljesebben kell fellépnünk az illegális migrációval szemben, nevezetesen a harmadik országokkal folytatott együttműködés javítása révén, ideértve a visszafogadást is.”

Politikai iránymutatás a hivatalba lépő következő Európai Bizottság számára, Jean-Claude Juncker, jelölt az Európai Bizottság elnöki posztjára, 2014. október 22.

1.Bevezetés

A globális migráció és mobilitás már most is meghatározó jellemzője a XXI. századnak, és ez a későbbiekben sem lesz másként. Az EU erre tekintettel elkötelezte magát amellett, hogy továbbra is megtesz minden szükséges lépést egy olyan közös értékeken alapuló, méltányos és kiegyensúlyozott uniós migrációs politika létrehozására, amely hatékonyan és átfogóan kezeli mind az irreguláris, mind a legális migrációs áramlatokat. Az Európai Tanács 2018. júniusi következtetéseiben újból megerősítette azt, hogy a működőképes uniós migrációs politika előfeltétele egy olyan átfogó megközelítés, amelynek keretében a belső és a külső oldalon végrehajtott intézkedések együttesen biztosítják az EU külső határainak hatékony ellenőrzését, a határozott visszatérési politika és a jól kezelt jogszerű migrációs és menekültügyi politika végrehajtását.

Az irreguláris migrációs áramlatok kezelésére irányuló közös erőfeszítések szilárd előrelépést eredményeztek. Hasonló politikai eltökéltségre van szükség az Európába irányuló legális migrációs lehetőségek kialakítása terén is, amely fokozottabb erőfeszítéseket igényel. Az ellenőrzött jogszerű migráció – függetlenül attól, hogy humanitárius okokból vagy munkaerőpiaci szükségletek alapján kerül rá sor – elengedhetetlen eleme az európai migrációs stratégiában is felvázolt kiegyensúlyozott és átfogó migrációs politikának. Ennek részeként egy hatékonyabb, az európai gazdaság szükségleteire is válaszolni képes jogszerű migrációs politikát kell kialakítani. Ez feltételezi a harmadik országokkal folytatott együttműködésünk megerősítését is többek között annak a folyamatos szükségletnek a kapcsán, hogy áttelepítés révén biztonságos és ellenőrzött migrációs lehetőségeket biztosítsunk. Végül, de nem utolsósorban a legális migrációs lehetőségek véghezvitele hatékony integrációs politikát teremt azon harmadik országbeli állampolgárok számára, akik jogszerűen tartózkodnak az EU területén.

A folyamatosan erősödő uniós gazdaság szempontjából fontos szakpolitikai feladat az uniós munkaerő teljes körű aktivizálása, képzése és továbbképzése. Ahhoz azonban, hogy az EU versenyképes maradjon a globális gazdaságban, a világ minden tájáról szakképzett és tehetséges embereket kell idevonzania, miközben teljes mértékben tiszteletben kell tartania a tagállamok annak eldöntésére vonatkozó nemzeti hatáskörét, hogy milyen számban fogadnak be területükre harmadik országból érkező migráns munkavállalókat.

Ezért fokoznunk kell a legális migrációs lehetőségekkel kapcsolatos munkánkat. Előrelépést kell tennünk olyan alapvető intézkedések terén, mint például az uniós kékkártya Bizottság által javasolt reformja, amelynek révén az EU nagyobb vonzerőt tudna gyakorolni a magas szintű képzettséggel rendelkező harmadik országbeli állampolgárokra és jobban meg tudná tartani őket, továbbá ezt a célzott migrációt a gazdaság és a társadalom számára előnyös lehetőséggé alakíthatná. A legális migrációs lehetőségeket a harmadik országokkal kialakított partnerségi megközelítésünk megkerülhetetlen részévé kell tennünk. Nem hagyhatjuk figyelmen kívül az átfogó megközelítés e nélkülözhetetlen elemét.

2.Legális migrációs lehetőségek: A HATÉKONYABB MIGRÁCIÓKEZELÉS KULCSFONTOSSÁGÚ ELEMEI

2003 óta az EU számos különböző eszközt alakított ki a jogszerű migráció kezelésére vonatkozó közös keret létrehozására, míg továbbra is a tagállamok illetékesek annak eldöntésében, hogy milyen számban fogadnak be harmadik országokból érkező migráns munkavállalókat. Ez a keret számos lehetőséget kínál azon harmadik országbeli állampolgárok számára, akik élni kívánnak az Európába irányuló jogszerű migráció lehetőségeivel, különösen munkavállalóként, beleértve a magas szintű képzettséggel rendelkezőket, diákként vagy kutatóként, valamint családegyesítés keretében. Az elmúlt két évben sor került a jogszerű migrációra vonatkozó uniós jogszabályok célravezetőségi vizsgálat keretében történő átfogó értékelésére, és a Bizottság egy későbbi szakaszban közzéteszi az értékelés eredményeit. Erre tekintettel a közlemény nem foglalkozik az összes legális migrációs lehetőséggel, hanem az áttelepítés nyújtotta humanitárius megoldásra és a munkaerő-migrációra összpontosít.

2.1. Munkaerő-migráció és kékkártya

A jól kezelt munkaerő-migráció nem csupán az irreguláris utak igénybevételének ösztönzőit csökkentené, hanem lehetővé tenné azt is, hogy az EU a tehetség és a készségek megfelelő kombinációját vonzza területére, és az Unió általános jólétéhez hozzájárulva a munkaerőpiaci szükségletekhez igazítsa a befogadást.

A munkaerő-migrációra vonatkozó politikát és az integrációs stratégiákat a fennálló munkaerőpiaci kontextussal, valamint a szociálpolitikákkal és a szociális intézményekkel teljes szinergiában kell kialakítani és megtervezni Európában. Mivel a munka világa folyamatosan változik, alapvető fontosságú olyan szakpolitikák kialakítása, amelyek igazodnak a munkaerőpiaci szükségletekhez, és közös megközelítést tesznek lehetővé az uniós kormányzati szolgáltatásokra vonatkozóan.

Az Európai Munkaügyi Hatóság létrehozására irányuló bizottsági javaslattal az EU további lépést tehet a nemzeti munkaerőpiaci hatóságok közötti együttműködés és koordináció javítása terén annak érdekében, hogy előmozdítsa az integráltabb uniós munakerőpiac irányítását. A Hatóság először is a határon átnyúló mobilitáshoz kapcsolódó meglévő eszközökkel és struktúrákkal, például az EURES-szel (az Európai Foglalkoztatási Mobilitás Portáljával), az európai társadalombiztosítás koordinációjával és az európai egészségbiztosítási kártyával foglalkozik majd. Tevékenységei kitérnek majd az Unióban jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokra, így például az uniós kékkártya birtokosaira, a vállalaton belül áthelyezett személyekre és a huzamos tartózkodási engedéllyel rendelkezőkre, valamint családtagjaikra. A Hatóság a foglalkoztatási tendenciák és a készségigény-előrejelzés terén rendelkezésre álló szakértelmet is igénybe veszi a munkaerőpiaci elemzések elvégzéséhez. Ez segít információkat szerezni azon ágazatokról és foglalkozásokról, amelyek esetében Európa-szerte munkaerőpiaci hiány mutatkozik.

A közelmúltbeli és a jövőben várható tendenciák fényében ma még inkább indokolt és sürgető az Európába irányuló legális migrációs lehetőségek bővítésének kérdése.

Az elmúlt évek – a különböző szinteken tett erőfeszítéseknek köszönhetően – erőteljes növekedést és szilárd munkahelyteremtést hoztak Európa számára. Az uniós munkanélküliség tíz éve a legalacsonyabb szinten van, és a foglalkoztatottak száma minden eddiginél magasabb szintet ért el. Bár ez még nem érezhető egyformán Európában, több tagállamban egyre több betöltetlen álláshely van, és egyes gazdasági ágazatokban – például az információs és kommunikációs technológiák, az egészségügy területén, valamint egyes speciális foglalkozások esetében – strukturális szakemberhiány tapasztalható. Növekszik azon munkáltatók aránya, amelyek nehézségekről számolnak be az álláshelyek betöltését illetően: ez az arány átlagosan 40 % feletti, de Németország, Lengyelország, Szlovákia és Magyarország esetében még az 50 %-ot is meghaladja. A leggyakoribb hiányszakmák körébe a szakképesítést igénylő, mérnöki, technikusi és informatikai szakmák tartoznak, de ide sorolhatók olyan kevésbé formális készségeket igénylő foglalkozások is, mint például az értékesítési képviselők és a járművezetők.

Ezeknek a tendenciáknak egyre nagyobb lesz a hatása a jövőben, mivel az EU munkaképes korú népessége (15 és 64 év közöttiek) fokozatosan csökken. Ez várhatóan még intenzívebbé válik: a népességelöregedés következtében – figyelembe véve a közelmúltbeli migrációs tendenciákat is – a munkaképes korú népesség az előrejelzések szerint a következő két évtizedben mintegy 22 millió fővel (7 %-kal) csökken. Még akkor is, ha a nők és az idősebb munkavállalók nagyobb munkaerőpiaci részvétele valószínűleg részben kompenzálja ezt a tendenciát, az általános munkaerő tekintetében az előrejelzések ugyanabba az irányba mutatnak: a közeljövőben (a 2015–2035 közötti időszakban) a becslések szerint a munkaerő 18,3 millióval (7,4 %-kal) csökken az EU-ban.