Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Görögország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról /* COM/2012/0307 final */





Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Görögország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére, tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[2], tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira[3], tekintettel az Európai Tanács következtetéseire, tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére, a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően, mivel: (1) Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta az Európai Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén rejlő lehetőségeit. (2) A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot[4], melyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat. (3) A Tanács 2011. július 12-én ajánlást fogadott el Görögország 2011. évi nemzeti reformprogramjáról. (4) A Bizottság 2011. november 23-án elfogadta a második éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció második európai szemeszterét. (5) Az Európai Tanács 2012. március 2-án jóváhagyta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedést elősegítő költségvetési konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás normál feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást. (6) Az Európai Tanács 2012. március 2-án arra is felkérte az Euró Plusz Paktumban részt vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kellő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba beépíthessék. (7) Görögország 2012. április 12-én benyújtotta 2012. évi nemzeti reformprogramját, költségvetési tervére vonatkozóan pedig hiányos információkat szolgáltatott. A görög hatóságokat felkérik arra, hogy hiánytalanul nyújtsák be a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága szerinti standard táblázatokat. (8) 2012. február 21-én az eurócsoport elfogadta Görögország második gazdasági kiigazítási programját. Az egyedi gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodásban felvázolt gazdaságpolitika végrehajtása hozzásegíti Görögországot ahhoz, hogy GDP-arányos államadósságát 2020-ra 117 %-ra csökkentse. A megállapodás értelmében a közszférabeli hitelezők a program keretében 2014-ig 130 milliárd eurós finanszírozást nyújtanak Görögországnak az első finanszírozási programban lekötött összegek mellett. (9) A részletek felszabadításának előfeltétele a mennyiségi teljesítménykritériumoknak való megfelelés, valamint hogy kedvezően értékeljék a 2011. november 8-án és 2012. március 13-án módosított, 2011. július 12-i 2011/734/EU tanácsi határozatban és az egyedi gazdaságpolitikai feltételekről szóló, 2012. március 14-én aláírt egyetértési megállapodásban meghatározott politikai feltételek tekintetében tett előrelépéseket. (10) Az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz keretében 2012. március 19-én folyósították Görögország számára az új finanszírozási program első részletének (14,5 milliárd EUR) első kifizetését (5,9 milliárd EUR). Emellett Görögország az IMF-től 1,6 millió EUR-hoz jutott. Az első és második program keretében Görögország a közszférabeli hitelezőktől 2012 májusáig 147,5 milliárd EUR-t kapott. (11) 2010 és 2011 folyamán Görögország részleges előrelépést tett a kiigazítási program ambiciózus célkitűzéseinek megvalósítására. A végrehajtást azonban számos tényező akadályoztatta: politikai bizonytalanság, társadalmi elégedetlenség, a közigazgatás kapacitásával kapcsolatos problémák és mindenekelőtt a feltételezettnél lényegesen súlyosabb recesszió. Nem teljesültek fontos költségvetési célok, ami miatt 2010-ben és 2011-ben további konszolidációs intézkedések váltak szükségessé. Ennek ellenére Görögország képes volt jelentősen visszaszorítani államháztartási hiányát, amely a GDP 15,8 %-áról (2009) 2011-ben 9,1 %-ra csökkent. (12) A Bizottság 2012. április 18-án „Növekedés Görögországban” címmel közleményt fogadott el, amelynek célja azon pozitív hatás hangsúlyozása, amelyet a gazdasági kiigazítási program teljes körű és hatékony végrehajtása idézhet elő azáltal, hogy megteremti a növekedés, a befektetés és a társadalmi megújulás alapjait. E közlemény emlékeztet arra, hogy Görögország európai uniós és euróövezeti tagságának köszönhetően konkrét segítségre és támogatásra számíthat. Kiemeli, hogy a második gazdasági kiigazítási programban szereplő reformintézkedések célja a görög gazdaság növekedési és munkahely-teremtési potenciáljának helyreállítása és egy igazságosabb társadalom kialakítása. A közlemény felvázolja a Görögország rendelkezésére bocsátott széles körű pénzügyi támogatást és hangsúlyozza, hogy Görögország partnerei és különösen a Bizottság készen állnak olyan eszközök feltárására, amelyek révén – továbbá gyors cselekvés, illetve uniós támogatás segítségével – maximalizálni lehet a rövid távon várt eredmények hatását. (13) A gazdasági válság és a későbbi költségvetési konszolidációs intézkedések nem hagyták érintetlenül Görögország azon képességét, hogy teljesítse az Európa 2020 célkitűzéseit, különösen a szociális vonatkozású célokat. Mindazonáltal a strukturális reformok, különösen a munkaerő-piaci reform, a különböző szektorok liberalizálása és az üzleti környezetet javító számos intézkedés hozzájárul a versenyképesség fokozásához, a termelékenység serkentéséhez, a foglalkoztatottság növeléséhez és a termelési költségek csökkentéséhez, ami pedig középtávon elősegíti majd a foglalkoztatottság emelését, illetve a szegénység és a társadalmi kirekesztés visszaszorítását. Görögország a gazdasági válság ellenére folytatta az Európa 2020 környezetvédelmi célkitűzéseinek elérésére irányuló erőfeszítéseit. (14) Folyamatban van a strukturális alapoknak a fiatalok foglalkoztatására és a (különösen a kkv-k) versenyképességére összpontosító stratégiai átprogramozása. Az új intézkedések fokozott fellépést eredményeznek a foglalkoztatási startkártya, a képzések és szakmai képesítések, valamint a kkv-k forráshoz juttatása területén. (15) Görögország az Euró Plusz Paktum keretében számos vállalást tett. E vállalások, illetve a 2011-ben előterjesztett vállalások végrehajtása a foglalkoztatás támogatásához, a versenyképesség javításához, valamint az államháztartási fenntarthatóság és a pénzügyi stabilitás megerősítéséhez kapcsolódnak. AJÁNLJA, HOGY Görögország: hajtsa végre a 2011. november 8-án és 2012. március 13-án módosított, 2011. július 12-i 2011/734/EU tanácsi határozatban és az egyedi gazdaságpolitikai feltételekről szóló, 2012. március 14-én aláírt egyetértési megállapodásban előírt intézkedéseket. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. [2] COM(2012) 307 final. [3] P7_TA(2012)0048 és P7_TA(2012)0047. [4] A Tanács 2012. április 26-i 2012/238/EU határozata.