MILYEN PROBLÉMÁKKAL JÁR A KÉSEDELEM? Az európai strukturális és beruházási alapok 2014–2020-as időszakra vonatkozó programjai jelentős késedelmet szenvedtek. Az ágazati programokra vonatkozó jogszabályokat csak 2013 decemberében véglegesítették, mivel a többéves pénzügyi keretről az év első felében sikerült megállapodni. Ez késleltette a programok gyakorlati végrehajtásához szükséges részletes szabályok elfogadását, valamint a tagállamokkal kötendő partnerségi megállapodásokkal kapcsolatos későbbi tárgyalásokat. Ennek következtében késve kezdődtek meg a beruházások, valamint a várva várt projektek és reformok támogatása. Emellett a jelenlegi időszak elején jelentős mértékben csökkentek a kötelezettségvállalási előirányzatok. A kötelezettségvállalási felső határok alakulása 2000 és 2020 között (folyó árakon) A kötelezettségvállalások felső határa 1,30 % 1,25 % 1,20 % 1,15 % 1,10 % 1,05 % 1,00 % 0,95 % 0,90 % 0,85 % A késedelmek a polgárok szempontjából is valódi következményekkel járnak. A menekültügyi, migrációs és biztonsági alapokra vonatkozó jogi aktusokat csak 2014-ben fogadták el. Ez azt jelentette, hogy a hatóságok kijelölésére és a programok elfogadására csak 2015-ben került sor. A késedelmek miatt a tagállamok nem tudták időben elindítani a projekteket. Ez a tagállamok fogadó- és elszállásolási kapacitásában, illetve a határigazgatásban mutatkozott meg. A késedelem következtében a görög közigazgatás számára nehézségeket okozott, hogy uniós finanszírozást vegyen igénybe a 2015-ös válságra való felkészüléshez. Amikor 2015 júniusa és szeptembere között tömegével érkeztek a szigetekre a védelemre szoruló emberek, nem voltak kész menekültszállások, a menekültek fogadásának feltételei rosszak voltak. Ugyanakkor más tagállamok – többek között Svédország és Ausztria – nem részesültek uniós finanszírozásban, hogy segíteni tudják a balkáni útvonalon keresztül érkező személyek befogadását. Ebben a nehéz időszakban az EU-nak sürgősségi segélyt kellett igénybe vennie az említett tagállamok támogatására. Az előző pénzügyi keret késedelmes elfogadása miatt 2014-ben nem kerülhetett sor több, az Erasmus+ program keretében tervezett nemzetközi intézkedésre. Ez azt jelentette, hogy körülbelül 25 000–30 000, a tagállamaink és partnerországaink között 2014-re tervezett diák- és tanárcserére nem került sor az adott évben. Ha újra ilyen késedelem következik be, annak akár 1 000 000 fiatal látná kárát, akik nem vehetnének részt 2021-ben az Erasmus+ csereprogramban. Az új kutatási keretprogram végrehajtásának késedelme havonta mintegy 5000 kutatói állás elvesztését eredményezné (ez az uniós kutatói állások körülbelül 3-4%-a), illetve további 7000 állás nem állna rendelkezésre a szélesebb gazdaságban. Ugyanebben az időszakban több mint 200-zal kevesebb tudományos publikáció készülne el és ebből több mint 100 nagy hatású tudományos értekezés lenne. A kohéziós programok végrehajtásának korai szakaszában a projektek kiválasztásának késedelme azt jelentené, hogy több mint 100 000 projektet nem lehetne időben megkezdeni, olyan területeken, mint a vállalkozások támogatása, az energiahatékonyság, az egészségügyi ellátás, az oktatás és a társadalmi befogadás. A késedelem számos nagyszabású infrastrukturális projektre is jelentős hatást gyakorolna. Az olyan űrprogramok esetében, mint a Galileo vagy a Kopernikusz, a beruházási ciklusok hosszúak. Ezért a közbeszerzések során nagyon fontos a kiszámíthatóság. 2019-ben több Galileo-műhold tekintetében lezárul a folyamatban levő közbeszerzési eljárás, és ezek a projektek csak az új jogi és költségvetési előírások hatálybalépésével valósíthatók meg teljes körűen. Az új pénzügyi keret elfogadásának késedelmével kapcsolatos hátrányos hatásokra további példákat is fel lehet sorolni, ilyen például a Rail Baltica projekt is. A tervek szerint 2025–2027 között befejezendő projekt keretében fontos vasúti összeköttetés jönne létre a balti államokkal. A projekt keretében 2021-ben jelentős építési közbeszerzéseket kellene elindítani. Ez elengedhetetlen a projekt megvalósításához, amely a balti államokban öt millió ember számára jelentene nagysebességű vasúti összeköttetést Európa többi részével, ugyanakkor az árufuvarozást is megkönnyíti Finnországtól Németországig, a Benelux államokig és az Adriai-tenger térségéig. A Brenner-bázisalagút a tervek szerint 2027-re készül el, és a következő többéves pénzügyi keret időszakában kezdődik meg a vasútmérnöki munka. Jelentős projektről van szó, amelynek elkészültével a Brenner-hágón haladó autópálya 2,2 milliós teherautó-forgalmának fele átkerülne a vasútra. Ez a München-Innsbruck és Verona közötti festői völgyekben jelentősen csökkentené a környezetszennyezést. A tervek szerint a következő többéves pénzügyi keret végéig elkészül a Németország és Dánia közötti Fehmarnbelt-összeköttetés, a Lisszabont és Madridot összekötő Evora-Merida vasútvonal, és a Lyon-Torino bázisalagút, amely összekapcsolja Franciaország és Olaszország nagy sebességű vasúthálózatait. Az említett projektek esetében nem engedhető meg a tervezés vagy a közbeszerzés késedelme pusztán azért, mert nem kerül sor időben a következő többéves pénzügyi keret elfogadására.