[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 22.12.2005

COM(2005) 695 végleges

2005/0271 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

a biztonsági és hírszerző szolgálatok tevékenységéből származó, terrorcselekményekre vonatkozó információk továbbításáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

A javaslat háttere

- Általános háttér

A terrorizmus olyan nemzetközi veszéllyé vált, amit önállóan egyik tagállam sem képes leküzdeni. Az EU egy olyan terrorizmusellenes politikát dolgoz ki, amelyben a tagállamok együtt, azonos elszántsággal, elkötelezettséggel, valamint az emberi és alapvető jogok tiszteletben tartásával küzdenek a terrorizmus ellen. Fontos jogalkotási intézkedéseket és politikákat fogadtak el ahhoz, hogy segítsék az Európai Uniót a terrorizmus megelőzésében és annak leküzdésében. Az Európai Tanács uniós cselekvési tervet fogadott el a terrorizmus elleni küzdelemről. Uniós szintű szakértői értékelést végeztek továbbá valamennyi tagállam terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos rendelkezéseiről.

A terrorizmus elleni küzdelemben uniós szinten elért előrelépés ellenére még mindig sok a tennivaló. Különösen a terrorizmus leküzdéséről szóló uniós cselekvési terv, a hágai program, a hágai program végrehajtásáról szóló tanácsi és bizottsági cselekvési terv által előírt vonatkozó intézkedéseket, valamint a 2005. július 13-i tanácsi nyilatkozatból[1]fakadó intézkedéseket kell végrehajtani.

Az EU terrorizmus megelőzésére, illetve annak leküzdésére irányuló erőfeszítéseinek fontos eleme a jelentős információ továbbítása a tagállamok által az Europolnak. A nemzeti biztonsági és hírszerző szolgálatok tevékenységei során szerzett információ továbbítása e folyamat fontos része.

A tagállamoknak emellett a terrorizmus megelőzésében, illetve leküzdésében őket segítő egyéb tagállamok rendelkezésére kell bocsátaniuk valamennyi jelentős információt. E tekintetben a tagállam biztonsági és hírszerző szolgálatainak kulcsfontosságú szerepük van.

- A javaslat indokai és célkitűzései

Az Európai Unióról szóló szerződés 29. cikke előírja, hogy az Unió azon célját, hogy biztosítsa a polgárok magas szintű biztonságát egy olyan térségben, amely a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapul, a szervezett vagy egyéb bűnözés, így különösen a terrorizmus, valamint a bűnözés egyéb formáinak megelőzésével és az ezek elleni küzdelemmel valósítja meg a következőképpen:

- a tagállamok rendőri szerveinek, vámhatóságainak és egyéb, hatáskörrel rendelkező hatóságainak közvetlenül, valamint az Európai Rendőrségi Hivatalon (Europol) keresztül történő szorosabb együttműködése a 30. és 32. cikk rendelkezéseinek megfelelően.

A terrorizmus elleni küzdelemről szóló, 2004. március 25-i nyilatkozatában az Európai Tanács az alábbiak fontosságát emelte ki:

- A terrorizmus elleni küzdelemben folytatott együttműködés elősegítéséhez az EU szervek optimális és leghatékonyabb alkalmazása;

- az Europol és a hírszerző szolgálatok közötti kapcsolat továbbfejlesztése; valamint

- az együttműködés mechanizmusainak fejlesztése, valamint a rendőri, a hírszerző és a biztonsági szolgálatok közötti hatékony együttműködés előmozdítása.

Ahhoz, hogy az EU képes legyen megelőzni a terrorizmust, illetve felvenni a harcot ellene, az egész Unió biztonságának védelmét kell előtérbe helyezni. E védelmet megkönnyíti, ha a bűnüldöző, biztonsági és hírszerző szolgálatok valamennyi jelentős információt az Europol rendelkezésére bocsátanak. Ezen információk feldolgozása segíti az Europolt a terrorizmussal kapcsolatban végzett működési és stratégiai elemzéseiben.

Az Europol-egyezmény már biztosítja azt a jogi keretet, amellyel a tagállamok megoszthatják terrorizmussal kapcsolatos információikat az Europollal. A nemzeti biztonsági és hírszerző szolgálatok tevékenységeiből származó információk elvileg nincsenek kizárva az Europolnak történő továbbítás alól. A terrorizmus leküzdéséről szóló EU cselekvési terv végrehajtásáról a Tanácsnak benyújtott jelentésében[2] viszont az Europol bemutatja, hogy a biztonsági és hírszerző szolgálatoktól az adatokat nem továbbítják strukturált módon az Europol terrorizmussal kapcsolatos elemzési munkafájljai felé. A második terrorizmus ellenes munkacsoportról szóló értékelő jelentésében[3] az Europol úgy véli, hogy a legtöbb adat, amellyel a tagállamok a vonatkozó elemzési munkafájlokhoz, valamint a terrorizmus ellenes munkacsoport projektjeihez hozzájárultak, inkább a bűnüldöző szervektől, s nem a biztonsági és hírszerző szolgálatoktól származik.

Az Európai Tanács és az Europol egyaránt felismerték az Europol és a nemzeti biztonsági és hírszerző szolgálatok közötti kapcsolat megerősítésének szükségességét. Ebben az összefüggésben egyértelműen szükség van egy olyan mechanizmus létrehozására, mely biztosítja a nemzeti biztonsági és hírszerző szolgálatok tevékenységeiből származó, terrorcselekményekkel kapcsolatos információk Europolhoz történő továbbítását. E tanácsi határozat egy ilyen mechanizmust hoz létre.

A tagállamoknak együtt kell működniük és meg kell osztaniuk az információkat a terrorizmus megelőzése és az ellene való küzdelem érdekében. A nemzeti biztonsági és hírszerző szolgálatok tevékenységei során szerzett információ cseréje e folyamat fontos eleme. Az Európai Tanács ugyancsak hangsúlyozta, hogy a tagállamoknak fel kell hívniuk egyéb tagállamok illetékes hatóságainak figyelmét a szolgálataik birtokában lévő valamennyi információra ezen egyéb tagállamok belső biztonságát fenyegető veszélyekkel kapcsolatban. E tanácsi határozat rendelkezik a biztonsági és hírszerző szolgálatok tevékenységeiből származó információ tagállamok közötti továbbításáról, hogy ezáltal segítse e tagállamokat a terrorizmus megelőzésében és az ellene való küzdelemben. E javaslat nem sérti a tagállamok között az információ továbbítására alkalmazott kétoldalú mechanizmusokat.

A „Bureau De Liaison” BDL hálózat egy, az információtovábbítást segítő titkosított információtechnológiai eszköz. A tagállamok bűnüldöző szerveinek és biztonsági és hírszerző szolgálatainak, valamint az Europolnak egyaránt hozzáférést kell biztosítani e hálózathoz, mely a tanácsi határozatra irányuló javaslattal összhangban az információtovábbítás hasznos mechanizmusát biztosíthatja.

- A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések

A terrorista bűncselekményekre vonatkozó információcseréről és együttműködésről szóló, 2005. szeptember 20-i 2005/671/IB tanácsi határozat előírja, hogy valamennyi tagállam rendőrsége vagy más bűnüldöző szerve keretein belül egy olyan szakszolgálatot kell kijelölni, amely hozzáfér a bűnüldöző hatóságok által a terrorcselekmények tekintetében folytatott nyomozásokra vonatkozó, és azokból származó valamennyi jelentős információhoz, és összegyűjti azokat. A határozat rendelkezik továbbá egy, a terrorizmus ügyében eljáró nemzeti Eurojust-kapcsolattartó, illetve megfelelő igazságügyi vagy más illetékes hatóság kijelöléséről, amely hozzáfér a terrorcselekményekkel kapcsolatos büntetőeljárásokra és büntetőítéletekre vonatkozó valamennyi jelentős információhoz és összegyűjti azokat.

A fenti határozat rendelkezik a tagállam szakszolgálata, valamint a nemzeti Eurojust-kapcsolattartó, illetve megfelelő igazságügyi vagy más illetékes hatóság által összegyűjtött információ Europolhoz és Eurojusthoz történő továbbításáról. Rendelkezik továbbá arról, hogy a tagállamoknak egyéb érdekelt tagállamok számára hozzáférhetővé kell tenniük a terrorcselekményekkel kapcsolatos információkat.

A 2005/671/IB tanácsi határozat nem kifejezetten kapcsolódik a biztonsági és hírszerző szolgálatokhoz. A biztonsági és hírszerző szolgálatok tevékenységéből származó, terrorcselekményekre vonatkozó információk továbbításáról szóló tanácsi határozat, valamint a 205/671/IB tanácsi határozat megerősíti, hogy a tagállamok az Europol rendelkezésére bocsátják a bűnüldöző, valamint biztonsági és hírszerző szolgálataik terrorcselekményekkel kapcsolatos információit.

Az 1995-ös Europol-egyezmény. A 2. cikk szerint az Europol célja, hogy az egyezményben felsorolt intézkedések révén javítsa a tagállamok illetékes hatóságainak eredményességét és együttműködését a terrorizmus és a nemzetközi bűnözés egyéb súlyos formáinak megelőzése és leküzdése terén.

A büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló tanácsi kerethatározatra irányuló javaslat[4] Ez az eszköz jogi keretet biztosít a személyes adatok hatékony védelméhez az Európai Unióról szóló Szerződés VI. címéhez tartozó ügyekben.

- Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel

A biztonsági és hírszerző szolgálatok tevékenységéből származó, terrorcselekményekre vonatkozó információk továbbításáról szóló határozat célja, hogy biztosítsa a szabadsághoz és a biztonsághoz való jog, a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához való jog, a személyes adatok védelméhez való jog teljes tiszteletben tartását (az Európai Unió alapjogi chartájának 6., 7., 8. cikke).

E célt egy olyan mechanizmus létrehozásával kívánja elérni, mely azáltal segíti a terrorizmus megelőzését, illetve leküzdését, hogy előírja az információ nemzeti kapcsolattartó pontoknak történő továbbítását a nemzeti joggal összhangban, valamint az információ Europolnak történő továbbítását az Europol-egyezménnyel összhangban.

E tanácsi határozat alapján az információt a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló 2006/XX/IB tanácsi kerethatározattal, valamint az Europol-egyezménnyel összhangban dolgozzák fel.

- Hatásvizsgálat

Az alábbi három jogalkotási lehetőséget vizsgálták meg:

- Nincs új vagy kiegészítő jogalkotás

A cselekvéstől való tartózkodás az aktuális biztonsági kihívásokat nem teljesen kielégítő jelenlegi helyzet fenntartását eredményezné. A már meglévő eszközök és projektek egyike sem eredményezi az e tanácsi határozat által meghozni kívánt fejlesztéseket.

- Tanácsi kerethatározatra irányuló javaslat

A legjobb megoldásnak az tűnik, ha a tagállamoknak bizonyos rugalmasságot biztosítanak a kapcsolattartó pontok kijelölésében, valamint az információ egyéb tagállamoknak történő továbbításában. Az Europol-egyezmény már biztosít egy jogi keretet a tagállamok Europolhoz történő információtovábbítására. Ebben a helyzetben a tagállamok vonatkozó nemzeti jogszabályainak összehangolására irányuló javaslat az arányosság elvével ellentétes lenne.

- Tanácsi határozatra irányuló javaslat

A jelenlegi szükséglet, vagyis a nemzeti biztonsági és hírszerző szolgálatok tevékenységeiből származó, terrorcselekményekkel kapcsolatos információk Europolhoz és egyéb tagállamokhoz történő továbbításának biztosítása, elérésének legjobb lehetősége egy olyan tanácsi határozatra irányuló javaslat előterjesztése, mely anélkül hozza létre a fenti információ továbbításának mechanizmusát, hogy új szolgálatok létrehozásának vagy a nemzeti jogszabályok közelítését szükségessé tenné.

Az alapvető jogokra gyakorolt hatást illetően hangsúlyozandó, hogy a határozat hozzájárul az Alapjogi Charta 2. és 3. cikkének végrehajtásához, amely kijelenti, hogy minden embernek joga van az élethez és a testi épséghez. Azon személyek magánéletének fokozott védelméről, akiknek adatait e határozat alapján dolgozzák fel, a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló kerethatározat gondoskodik.

A JAVASLAT JOGI ELEMEI

- A javasolt intézkedés összefoglalása

E tanácsi határozat előírja, hogy minden egyes tagállam biztonsági és hírszerző szolgálatain belül egy kapcsolattartó pontot kell kijelölni. E szolgálatok továbbítják a kijelölt kapcsolattartó pontoknak a tevékenységeik során szerzett terrorcselekményekkel kapcsolatos valamennyi jelentős információt. A tanácsi határozat ugyancsak rendelkezik a kapcsolattartó pontokhoz beérkező terrorcselekményekkel kapcsolatos információ Europolnak történő továbbításáról.

A tanácsi határozat rendelkezik az egy tagállam nemzeti kapcsolattartó pontjaihoz beérkező, terrorcselekményekkel kapcsolatos információ egyéb érintett tagállamok kapcsolattartó pontjainak történő továbbításáról.

- Jogalap

Az EU-Szerződés 30. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 34. cikke (2) bekezdésének c) pontja.

- A szubszidiaritás elve

Az Unió fellépéseire a szubszidiaritás elve alkalmazandó.

A javaslat célkitűzéseit a tagállamok az alábbi okok miatt nem tudják egyedül megvalósítani:

A terrorizmus olyan nemzetközi jelenség, amit önállóan egyik tagállam sem képes hatékonyan leküzdeni. A terrorizmus megelőzése és az ellene való küzdelem tekintetében az Europolnak kulcsfontosságú szerepe van az EU-n belül. Meg kell kapnia a tagállamoktól a feladatai elvégzéséhez, és különösen a terrorizmussal kapcsolatos elemzési munkafájlok, valamint a terrorizmus elleni munkacsoport projektjeinek kifejlesztéséhez szükséges információkat. A vonatkozó információk Europolhoz történő továbbításával, vagy azoknak az Europol Információs Rendszerbe történő feltöltésével valamennyi tagállam hozzájárul az egész Unió biztonságának megerősítéséhez.

A közösségi cselekvés az alábbi okból kifolyólag képes hatékonyabban megvalósítani a javaslat célkitűzéseit:

A tanácsi határozat elsődleges célja, hogy biztosítsa a nemzeti biztonsági és hírszerző szolgálatok tevékenységeiből származó, terrorcselekményekkel kapcsolatos információk Europolhoz történő továbbítását. Mivel az Europol valamennyi tagállam információit képes befogadni, egy uniós megközelítést és perspektívát tud kidolgozni a terrorizmus megelőzésére illetve az ellene való küzdelemre. Ezt a tagállamok önmagukban vagy korlátozott számú tagállam közötti információtovábbítással nem képesek megvalósítani.

A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.

- Az arányosság elve

A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő okok miatt:

A javaslat egy olyan mechanizmus létrehozását írja elő, mely biztosítja az információtovábbítást, ugyanakkor a tagállamokra bízza annak operatív szempontjait.

A tervek szerint e tanácsi határozat végrehajtása nem okoz túlzott terhet vagy költségeket a tagállamok számára. A tagállamoknak nem kell új szerveket vagy szolgálatokat létrehozniuk. Valamennyi tagállam köteles továbbítani az Europolnak azon információkat, melyeket elvileg az Europol-egyezmény rendelkezéseivel összhangban már most is továbbíthat. Az e tanácsi határozat végrehajtása során a tagállamot terhelő valamennyi költség arányos lesz a határozat terrorizmus megelőzéséhez, illetve leküzdéséhez való hozzájárulásával.

- Eszközválasztás

Javasolt eszközök: Az EU-Szerződés 34. cikke (2) bekezdésének c) pontján alapuló határozat.

A határozati formát azért választotta a Bizottság, mivel a tagállamokra nézve teljes egészében kötelező, általános hatályú jogi aktus elfogadására van szükség.

KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK

A javaslatnak nincsenek a közösségi költségvetésre gyakorolt hatásai.

2005/0271 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

a biztonsági és hírszerző szolgálatok tevékenységéből származó, terrorcselekményekre vonatkozó információk továbbításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 30. cikke (1) bekezdésének b) pontjára, valamint 34. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,

tekintettel a Bizottság javaslatára[5],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[6],

mivel:

1. Az Európai Unió célja, hogy a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területein a tagállamok közös fellépésének kidolgozásával biztosítsa a polgárok magas szintű biztonságát egy olyan térségben, amely a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapul.

2. Az Európai Unióban a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése megerősítéséről szóló, az Európai Tanács által 2004. november 4-én elfogadott hágai program hangsúlyozza, hogy az Európai Tanács 2004. március 25-i nyilatkozatának, valamint az EU terrorizmus elleni küzdelemről szóló cselekvési tervének valamennyi pontját továbbra is teljes mértékben végre kell hajtani, és főként kiemeli, hogy fokozottabban kell használni az Europolt és az Eurojustot.

3. Az Európai Unióban a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése megerősítéséről szóló hágai program végrehajtásáról szóló tanácsi és bizottsági cselekvési terv[7] a terrorizmus elleni küzdelem céljából, a tagállamok szakosodott kapcsolattartó pontjainak kifejlesztése által – amelyek a személyeket, csoportokat, jogi személyeket érintő terrorcselekmények tekintetében valamennyi szükséges információhoz és bűnüldözési operatív információhoz hozzáférhetnek – megerősített együttműködést ír elő az illetékes hatóságok között.

4. A terrorizmus elleni küzdelemről szóló, 2002. június 13-i 2002/475/IB tanácsi kerethatározat[8] előírja, hogy a tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy egyes, a nemzeti jogban bűncselekményként meghatározott szándékos cselekményeket terrorcselekményekké nyilvánítsanak. A fenti határozat ugyancsak előírja, hogy a tagállamoknak meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy bizonyos, terrorista csoportokkal kapcsolatos szándékos cselekmények büntethetőek legyenek, a terrorista tevékenységgel összefüggő bűncselekmények magukban foglaljanak bizonyos terrorcselekményekhez kapcsolódó cselekvéseket, valamint hogy a bizonyos bűncselekmények elkövetésére való felbujtás, azokban való bűnsegély, illetve azok kísérlete büntethető legyen.

5. Az 1995. július 26-i Europol-egyezmény[9] megállapítja, hogy az Europol célja, hogy az egyezményben felsorolt intézkedések révén javítsa a tagállamok illetékes hatóságainak eredményességét és együttműködését a terrorizmus és a nemzetközi bűnözés egyéb súlyos formáinak megelőzése és leküzdése terén.

6. A terrorista bűncselekményekre vonatkozó információcseréről és együttműködésről szóló, 2005. szeptember 20-i 2005/671/IB tanácsi határozat[10] előírja, hogy a tagállamoknak el kell juttatniuk az Europolnak és az Eurojustnak a terrorcselekményekkel kapcsolatban folyó nyomozásokra, büntetőeljárásokra és büntetőítéletekre vonatkozó információt. A fenti határozat előírja továbbá, hogy a tagállamoknak egyéb érdekelt tagállamok számára hozzáférhetővé kell tenniük a terrorcselekményekkel kapcsolatos információkat, de külön nem kapcsolódik a biztonsági és hírszerző szolgálatokhoz, melyek ugyancsak fontos szerepet töltenek be a terrorizmus megelőzésében azáltal, hogy a nemzetbiztonság megőrzése érdekében adatokat gyűjtenek össze, illetve szolgáltatnak.

7. Ezért meg kell erősíteni a nemzeti biztonsági és hírszerző szolgálatok tevékenységeiből származó terrorcselekményekkel kapcsolatos információ Europolhoz történő továbbítását, hogy segítsék az Europolt a feladatai teljesítéséhez szükséges összes információ megszerzésében.

8. A tagállamoknak együtt kell működniük és meg kell osztaniuk az információkat a terrorizmus megelőzése és az ellene való küzdelem érdekében. A nemzeti biztonsági és hírszerző szolgálatok tevékenységei során szerzett információ cseréje e folyamat fontos eleme. Ezért rendelkezni kell a nemzeti biztonsági és hírszerző szolgálatok tevékenységeiből származó információ tagállamok közötti átadásáról.

9. Mivel a javasolt intézkedés célkitűzéseit, nevezetesen a nemzeti biztonsági és hírszerző szolgálatok tevékenységeiből származó terrorcselekményekkel kapcsolatos információk Europolhoz történő, illetve tagállamok közötti továbbítását biztosító mechanizmus létrehozását a tagállamok önállóan nem képesek kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés mértéke és hatásai miatt e célok európai uniós szinten jobban megvalósíthatók, a Tanács az EK-Szerződés 5. cikkében meghatározott és az EU-Szerződés 2. cikkében említett szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az arányosság elvének megfelelően e határozat nem lépi túl a célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

10. Ez a határozat tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és szem előtt tartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Tárgy és hatály

E határozat egy mechanizmust hoz létre a tagállamok biztonsági és hírszerző szolgálatainak tevékenységeiből származó terrorcselekményekkel kapcsolatos információk Europolhoz történő továbbításának biztosítására. Létrehoz továbbá egy mechanizmust a tagállamok hírszerző szolgálatai közötti terrorcselekményekkel kapcsolatos információcsere biztosítására.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában az alábbi meghatározások alkalmazandók:

a) „terrorcselekmények”: a 2002/475/IB tanácsi kerethatározat 1-4. cikkében említett bűncselekmények;

b) „Europol”: az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló, 1995. július 26-i egyezménnyel („az Europol-egyezmény”) létrehozott Európai Rendőrségi Hivatal;

c) „biztonsági és hírszerző szolgálatok”: a tagállamok azon hatóságai, melyek a demokratikus közrendet, a biztonságot és az állam egyéb alapvető érdekeit érő veszélyek, beleértve a terrorizmust is, leküzdése céljából operatív információk összegyűjtéséért és előállításáért felelősek;

d) „jelentős információ”: két vagy több tagállamot érintő vagy esetlegesen érintő terrorcselekményekkel kapcsolatos operatív információ.

3. cikk

Nemzeti kapcsolattartó pontok

1. Valamennyi tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket annak biztosításához, hogy biztonsági és hírszerző szolgálatai továbbítják a (2) bekezdésnek megfelelően kijelölt nemzeti kapcsolattartó pontoknak a tevékenységeikből származó, terrorcselekményekre vonatkozó valamennyi jelentős információt.

2. Valamennyi tagállam e határozat hatályba lépésétől számított három hónapon belül egy nemzeti kapcsolattartó pontot jelöl ki biztonsági és hírszerző szolgálatain belül.

3. A tagállamok írásban tájékoztatják a Tanács Főtitkárságát és a Bizottságot a kijelölt kapcsolattartó pontokról, valamint bármilyen későbbi módosításról.

4. cikk

Az információ Europolhoz történő továbbítása

Valamennyi tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket annak biztosításához, hogy a nemzeti kapcsolattartó ponthoz beérkezett információt – az Europol-egyezmény rendelkezéseivel összhangban – továbbítják az Europolhoz.

5. cikk

Az információ egyéb tagállamokhoz történő továbbítása

Valamennyi tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket annak biztosításához, hogy a nemzeti kapcsolattartó ponthoz beérkezett információt – a nemzeti joggal összhangban – továbbítják egyéb érintett tagállamok nemzeti kapcsolattartó pontjához.

6. cikk

Felügyelet és értékelés

1. A tagállamok jelentést tesznek a Tanács Főtitkárságának és a Bizottságnak az e tanácsi határozat által előírt kötelezettségek végrehajtására hozott intézkedésekről. A tagállamok először e határozat hatályba lépésétől számított egy éven belül, majd azt követően kétévente tesznek jelentést ezen intézkedésekről.

2. A tagállamok és az Europol által rendelkezésére bocsátott információk alapján, a Bizottság jelentést nyújt be a Tanácsnak e határozat végrehajtásáról. A Bizottság először e határozat hatályba lépésétől számított 18 hónapon belül, majd azt követően kétévente nyújt be jelentést.

7. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, -án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

[1] 11158/1/05 JAI 255.

[2] 9156/05 JAI 178.

[3] 12992/1/05 EUROPOL 33.

[4] COM(2005)475

[5] HL C […]., […].,[…]. o

[6] HL C […]., […].,[…]. o

[7] HL C 198., 2005.8.12., 1. o.

[8] HL L 164., 2002.6.22., 3. o.

[9] HL C 316., 1995.11.27., 2. o. A legutóbb az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló, 2003. november 27-i egyezmény 43. cikkének (1) bekezdése alapján kidolgozott jegyzőkönyv által módosított egyezmény (HL C 2., 2004.1.6., 3. o.).

[10] HL L 253., 2005.9.29., 22. o