A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Digitális Európát mindenkinek: intelligens és inkluzív megoldások megvalósítása helyi szinten

(2020/C 39/18)

Előadó : Anne Karjalainen (FI/PES), Kerava képviselő-testületének tagja

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Bevezetés

1. az Európai Unió Tanácsa finn elnökségének felkérésére megalapozott javaslatokat dolgoz ki arra vonatkozóan, hogy a helyi és regionális közösségek hogyan fejleszthetnek ki és valósíthatnak meg intelligens és inkluzív digitális megoldásokat minden polgár számára, függetlenül attól, hogy az Európai Unióban hol élnek;

2. figyelembe veszi a Régiók Európai Bizottsága elnöke és első alelnöke által a „Digitális Európát mindenkinek” című stratégiai dokumentumban ( 1 ) tett javaslatokat, melyeket a következő Európai Bizottságnak a digitális egységes piac kialakítását célzó stratégiai programjában való felhasználásra szántak;

3. javaslatokat beépíti az Európai Bizottság Digitális Európa munkaprogramjának stratégiai iránymutatásaiba , amelyek a 2021 és 2022 közötti időszakra meghatározzák a program alá tartozó munkaprogramok és konkrét finanszírozási igények tartalmát; előmozdítja a Digitális Európa program beruházási prioritásait – nagy teljesítményű számítástechnika, mesterséges intelligencia, kiberbiztonság, fejlett digitális készségek, valamint a digitális technológiák minél szélesebb körű alkalmazásának támogatása a társadalom különböző szektoraiban;

A társadalmi kihívások kezelése digitális megoldásokkal

4. aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az új Európai Bizottság politikai prioritásai kiemelik a határokon átnyúló technológiák, például a mesterséges intelligencia és a platformgazdaság előmozdításának szükségességét, de nem helyeznek kellő hangsúlyt az inkluzív digitális egységes piacra;

5. hangsúlyozza, hogy a digitális egységes piac fenntartható sikeréhez fontos, hogy az Európai Unió egész területén minden polgár részesüljön annak előnyeiből;

6. támogatja az Európai Bizottságnak az ambiciózus Digitális Európa programra vonatkozó javaslatát, amelynek azonban – a program által finanszírozott regionális digitális innovációs központok hálózata révén – az egész Európai Unióra ki kell terjednie annak érdekében, hogy amennyire csak lehet, mindenki élvezhesse az információcsere, az egymástól való tanulás és a régióközi partnerségek kialakításának előnyeit;

7. úgy véli, hogy a digitális gazdasághoz való hozzáférés és a benne való aktív részvétel kulcsfontosságú lesz a sikeres helyi és regionális fejlődés szempontjából;

8. úgy véli, hogy a „digitális kohézió” fontos új dimenzióval egészíti ki az EU-szerződésben meghatározott hagyományos „gazdasági, társadalmi és területi kohézió” fogalmát. Az RB ezért nyílt vitát javasol arról, hogy a digitalizációnak milyen szerepe lesz az Európai Unión belüli „kohézió” elősegítésében. Ennek célja, hogy megoldást keressünk olyan társadalmi kihívásokra, mint a demográfiai kihívások, az éghajlatváltozás vagy a változó munkakörnyezet, úgy, hogy senki, illetve egyetlen régió se maradjon le, és a vállalkozást is ösztönözzük;

9. üdvözli az Európai Bizottság jelenségalapú megközelítését, amely irányt ad a kutatás és az innováció számára a globális kihívások kezelése terén. A digitális technológiák kulcsszerepet játszanak az uniós tagállamok azon törekvésében, hogy kezeljék azokat a jelentős társadalmi kihívásokat, amelyekkel a helyi és regionális önkormányzatok EU-szerte szembesülnek például az éghajlatváltozás, a demográfiai változások és a munkaerőpiaci változások kapcsán;

10. külön kiemeli, hogy a meglévő és kialakulóban lévő technológiák nagy lehetőségeket tartogatnak az állami szektor számára az adminisztratív terhek és a pazarlás csökkentése, a hatékonyság gyorsabb javítása és a társadalmi kihívások új megoldásainak biztosítása terén;

11. támogatja azt az európai jövőképet, amelyben a digitális technológiák, az innováció és a mesterséges intelligencia versenyképes munkahelyeket, jobb egészséget, jobb életminőséget és jobb közszolgáltatásokat, valamint a nemzetközi tudásáramlatokhoz való hozzáférést biztosíthatnak valamennyi európai polgár számára;

12. az EU valamennyi kormányzati szintje közötti erős európai együttműködésre szólít fel annak érdekében, hogy a városok és a közösségek könnyebben kiaknázhassák a polgárközpontú digitalizáció előnyeit, mindeközben javítva és bővítve is azt;

13. megjegyzi, hogy uniós politika szempontjából létfontosságú az innovatív ökoszisztémák létrehozásába való beruházás és az innováció fokozása a kulcsfontosságú technológiák terén – ilyen például a mesterséges intelligencia, a dolgok internete és az 5G az EU összes településén és régiójában; továbbá kulcsfontosságú lehetőségnek tartja a vonatkozó uniós alapok által finanszírozott regionális intelligens szakosodási stratégiákat;

14. fontosnak tartja, hogy a régiók lehetőséget kapjanak arra, hogy értékeljék a meglévő központok helyzetét a digitális innovációs központok esetében megkövetelt kritériumok és jövőbeli feladatok tekintetében. Annak érdekében, hogy a kkv-k és a települések valóban kihasználhassák a központok szakértelmét, a központoknak és hálózatuknak hatékonyan kellene működniük, és magas szintű tudáson és szolgáltatáson kellene alapulniuk. A regionális és tematikus lefedettség, valamint a régió iskoláival és felsőoktatási intézményeivel és a regionális ökoszisztémákkal való együttműködés fontos a célkitűzés sikeréhez;

15. hangsúlyozza, hogy az egész Unióban elő kell mozdítani a digitális innovációs központok hálózatát azzal a céllal, hogy minden (NUTSII) régióban legyen egy központ, méghozzá a Digitális Európa program támogatásával;

16. megjegyzi, hogy Európa erősségét jelentené, ha azonosítani tudná a mesterséges intelligenciában rejlő lehetőségeket és össze tudná azokat hangolni az etikai kérdésekkel. Az európai alapértékek jó lehetőségeket adnak arra, hogy összehangoljuk a demokráciát és az emberi jogokat a mesterséges intelligenciával. A mesterséges intelligencia etikai iránymutatásokat és jogi keretet kíván meg;

17. hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak széles körű együttműködésben kell részt venniük a közigazgatások átjárhatóságának, valamint a közszolgáltatások nyújtásának javítása érdekében. A határokon átnyúló infrastruktúrák, az átjárhatóság és a közös szabványok fejlesztése a Digitális Európa program egyik olyan eleme, amely valódi európai hozzáadott értéket jelenthet. A nagy európai, nemzeti és regionális infrastruktúrák összekapcsolódásának folytatódnia kell. Ennek érdekében kéri, hogy az ISA2 (az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközök) program 2020 után is folytatódjon;

A helyi és regionális önkormányzatok befolyásának növelése

18. emlékeztet arra, hogy a városoknak és a régióknak Európa-szerte és mérettől függetlenül részt kell venniük az európai digitális átalakulásban. A régióknak és településeknek döntéseket kell hozniuk az adminisztratív újraértékelésről, a műszaki infrastruktúráról, a szolgáltatásokról és az adatpolitikáról. A Digitális Európa programnak a magas szintű digitális készségek kifejlesztését célzó ágazatspecifikus képzési programokat kell biztosítania a helyi és regionális közigazgatási alkalmazottak számára;

19. támogatja a Eurocities szervezet következő, „Collaborate, Empower, Sustain” című nyilatkozatát arról, hogy az európai városok és közösségek egyesítsék erőiket a digitális átalakulás elősegítése érdekében, célja pedig az, hogy előmozdítsák az EU valamennyi kormányzati szintje közötti szoros együttműködést annak érdekében, hogy a városok és közösségek jobban ki tudják használni a polgárközpontú digitalizációt, tovább javítva és bővítve azt;

20. osztja a Eurocities azon nézetét, hogy a városok és a települések a legalkalmasabbak a digitális megoldások tesztelésére, mivel így biztosítható az érdekcsoportok összehangolt részvétele és a polgárok aktív bevonása;

21. ösztönzi a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy mozdítsák elő a különféle kormányzati szintek, valamint az ipari, munkaadói és szakszervezetek közötti párbeszédet az egyre inkább digitalizált munkakörnyezetben kívánatos munkakörülményekről és -feltételekről és a munkavállalók jogairól, és vizsgálják felül az uniós tagállamok foglalkoztatáspolitikáit, hogy azok megfeleljenek a legújabb technológiai kihívásoknak;

22. megjegyzi, hogy a természeti erőforrásokkal való ellátás biztosítása és a szénlábnyom csökkentése a fenntartható fejlődés sarokpontjai. A fenntartható fejlődés felgyorsítható digitalizációval és intelligens megoldások bevezetésével az üzleti és a mindennapi életben, valamint a közszolgáltatások, különösen a közlekedés és az energiahatékonyság területén;

23. sürgeti a regionális és helyi szereplőket, hogy minél többször nyílt forráskódú licenceket használjanak. A helyi önkormányzatok megbízásából készült szoftvereket és szoftverelemeket elvileg olyan szoftverlicenc alapján kellene készíttetni, melynek értelmében a megrendelőnek jogában áll, hogy a terméket szándékainak és szükségleteinek megfelelően saját maga vagy harmadik fél szerkessze, fejlessze és terjessze. Ez ösztönzőleg hat az ökoszisztémák valódi kialakulására és a nyílt, tudásalapú versenyre. Ráadásul a nyílt forráskódú projektekben kifizetett tiszteletdíjakat többnyire helyi és regionális szereplők, nem pedig EU-n kívüli szereplők kapják meg. Az újrahasználható megoldások növelik a bizalmat és biztosítják az átláthatóságot, ami javíthatja a polgárok általi elfogadottságot;

24. úgy véli, hogy az átjárható közszolgáltatások összefüggésében a közigazgatások által feldolgozott digitális információkat nyílt specifikációk/szabványok szerint lehetne létrehozni, és nyílt adatokként lehetne hozzáférhetővé tenni újrafelhasználás céljából, kivéve, ha konkrét korlátozások vonatkoznak rájuk (például a személyes adatok védelme, a titoktartás vagy a szellemi tulajdonjogok tekintetében) ( 2 ) . Ezért egyetért azzal, hogy egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítani a nyílt forráskódú szoftverek számára, és aktív és érdemi figyelmet kell mutatni a nyílt forráskódú szoftverek használata iránt, figyelembe véve a megoldás tulajdonlásának teljes költségét ( 3 ) , előnyben részesítve ugyanakkor a nyílt specifikációkat;

25. támogatja a Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága (DG CNECT) által a 2019-es digitális közgyűlésen tett javaslatot, hogy a digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő, nemzeti szinten évente elkészített mutató (DESI) mellett dolgozzák ki az azt kiegészítő „helyi DESI-indexet”; javasolja, hogy a mutató koncepciójának kidolgozása érdekében a DG CNECT, a Régiók Európai Bizottsága, az ESPON (Európai Területfejlesztési és Kohéziós Megfigyelő Hálózat) program és egyéb kezdeményezések és intézmények alakítsanak ki szoros együttműködést, és hogy a DG CNECT a nemzeti DESI-index mellett ezt a mutatót is évente készítse el;

26. úgy véli, hogy a helyi DESI-index fontos eszköz a területi hatások, valamint a jövőbeli uniós politikák irányításának értékelésére a digitális integráció erősítése és a digitális egyenlőtlenségek sajátos kihívásainak azonosítása érdekében. Az RB hangsúlyozza, hogy a helyi DESI-index az európai városok és régiók számára is hasznos lenne a közös kihívások és sikeres gyakorlatok azonosítása, valamint az egymástól való tanulás és a városok és régiók közötti együttműködés előmozdítása érdekében;

27. a WIFI4EU kezdeményezéssel kapcsolatos pozitív tapasztalatok alapján azt javasolja, hogy dolgozzanak ki hasonló, könnyen alkalmazható kezdeményezéseket, amelyek nem rónak túl nagy adminisztratív terheket a kedvezményezettekre. Egy hasonló utalványrendszert lehetne bevezetni a helyi szintű digitális auditok esetében, amelynek keretében a részt vevő helyi önkormányzatok utalványt kapnának a közösségen belüli digitális szolgáltatások elérhetőségének és minőségének előzetes értékeléséhez, melynek megállapításait alapul vennék az önkormányzati és a helyi polgárokkal folytatott vitákban. Ezeket az auditjelentéseket arra is fel kellene használni, hogy eligazítást nyújtsanak a más helyi önkormányzatok hasonló kezdeményezéseivel való együttműködéshez, és szükség esetén további uniós támogatáshoz való hozzáféréshez;

28. hangsúlyozza, hogy a digitális átalakulást az EU-ban a fenntartható, versenyképes és emberközpontú adatgazdaságra kell alapozni, melynek pedig jó minőségű adatokra, valamint az egyének jogainak és magánéletének tiszteletben tartására kell épülnie. Az Európai Uniónak ki kellene alakítania egy globális megközelítést és létre kellene hoznia egy, az adatkormányzásra vonatkozó keretet – az adatokat közjavaknak, valamint a demokrácia és a helyi fejlesztés forrásainak tekintve –, valamint irányadó elveket az adatokkal kapcsolatos következetlenség és a széttagoltság leküzdése érdekében;

29. kéri, hogy fokozzák a személyes adatok védelmét, megoldva mindenekelőtt az általános adatvédelmi rendelet általános érdekű területeken való alkalmazásának kérdését, és hangsúlyozza, hogy szükség van a területi szintű „általános érdekű adatok” európai definíciójára;

30. hangsúlyozza, hogy foglalkozni kell az adatok kritikus kérdésével, részben magukat az adatokat tekintve, részben pedig a mesterséges intelligencia kontextusában, illetve azzal, hogy a helyi és regionális önkormányzatok miként kezelik az adatokat. Az RB a bevált gyakorlatok cseréjének megkönnyítésével, valamint a személyes és közadatok helyi és regionális önkormányzatok általi kezelésével kapcsolatos megfontolások alaposabbá tételével tudna hozzájárulni ehhez. Az RB kiemeli továbbá a nyílt adatoknak mint demokratikus elemeknek és a polgári kötelezettségvállalás újjáélesztése egyik forrásának szerepét a digitális innovációk különböző térségekben való elterjesztésében. Ugyanakkor kéri, hogy komolyan gondolkodjanak el az adatforgalom elvein, tekintve azokat a kihívásokat, amelyek a digitális óriáscégek kapcsán az általános érdekű adatok védelme és szuverenitása terén jelentkeznek;

Középpontban a polgárok

31. minden kormányzati szintet arra kér, hogy törekedjenek a polgárok bevonására és beleszólási lehetőségeik bővítésére a digitalizáció összefüggésében, és tegyék lehetővé számukra az új digitális megoldások közös létrehozásában való részvételt a polgárok különféle igényeinek kielégítése érdekében, különösen az intelligensebb városokkal és közösségekkel kapcsolatos projektek keretében. A technológiavezérelt termékfejlesztés helyett a figyelmet az emberközpontú technikák, szolgáltatások és termékek fejlesztésére kell fordítani, beleértve a felhasználóközpontú tervezést, a különböző szereplők általi közös fejlesztést és a gyors kísérleti projekteket;

32. hangsúlyozza, hogy a digitalizáció kapcsán fontos a bizalom, amely nélkül nem lehet elektronikus közszolgáltatásokat fejleszteni vagy a szükséges védelmet biztosítani a fogyasztók számára;

33. hangsúlyozza, hogy a digitális kihívások kezelése és a helyi önkormányzatok digitális óriáscégekkel szembeni autonómiájának kiépítése érdekében a közszférában megfelelő helyi kapacitásokat kell kialakítani. Ha helyi állami és civil társadalmi platformokat hozunk létre többek közt digitális képzés nyújtására, az egy lépés a helyes irányba;

34. rámutat arra, hogy bár a digitális technológiák új lehetőségeket teremtenek a polgárok számára a kapcsolattartásra és az információk terjesztésére, új kockázatokkal is járnak. Ilyenek például a kibertámadások és a csalás, az információlopás, a polgári szabadságjogok és az állami fellépés veszélyeztetése – különösen helyi szinten – és a demokráciáink destabilizálására irányuló kísérletek. A kiberbiztonságba történő beruházás alapvetően fontos, mivel a bizalom és a tudatosság képezik a digitális Európa mindenki számára történő építésének alapját;

35. kiemeli a mesterséges intelligenciában való jártasság fontosságát annak érdekében, hogy a polgárok részt vehessenek a mesterséges intelligenciáról szóló társadalmi vitákban, és kritikusan viszonyuljanak az azzal kapcsolatos állításokhoz;

36. hangsúlyozza a fogyasztóvédelem fontosságát a digitális szolgáltatások tekintetében. A hatályos szabályok ismerete és betartásuk felügyelete javíthatja a polgárok igazságszolgáltatáshoz való jogának érvényesülését, és növelheti az e-kereskedelembe vetett bizalmukat. Például a digitális szolgáltatásokról szóló tervezett jogszabály (Digital Services Act) várhatóan javítja majd a helyzetet;

37. emlékeztet arra, hogy 2017-ben az EU lakosságának 43 %-a nem rendelkezett kellő digitális készségekkel ( 4 ) , és csupán minden ötödik vállalat jelentette, hogy ikt-képzést kínált alkalmazottai számára ( 5 ) . A Régiók Bizottsága hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális szereplőknek biztosítaniuk kellene, hogy a digitális készségeket az oktatás minden szintjén, a kisgyermekkortól a szakmai vagy tudományos minősítést adó képzésig és az egész életen át tartó tanulás szerves részeként szisztematikusan fejlesszék, a Lakossági Digitális Kompetenciakeret (DigComp) és a digitális készségekre vonatkozó más hasonló referenciakeretek alkalmazásával. Az RB hangsúlyozza, hogy a digitális oktatásnak egyúttal a kritikus gondolkodásra való képességet is fejlesztenie kell, hogy a digitális technológiát használók kevésbé legyenek passzívak a tartalomfogyasztást illetően, és hogy képesek legyenek a digitális technológiák szociális célú használatának racionális megközelítésére;

38. kéri a digitális készségek fejlesztésére irányuló, formális oktatáson kívüli bevált gyakorlatok megosztását, különösen szem előtt tartva a kiszolgáltatott helyzetű csoportokat, többek között a digitális készségekkel kapcsolatos kezdeményezések – például az európai programozási hét, a biztonságosabb internet napja, a digitális készségekkel és munkahelyekkel foglalkozó koalíció, valamint az Europass önéletrajz-szerkesztő – jobb felhasználása révén;

39. hangsúlyozza, hogy a digitális átállás átalakítja a munkamódszereket, a munkafeladatokat és a szakmákat, és bizonyos munkahelyeket elkerülhetetlenül feleslegessé is tesz, ami megköveteli, hogy az állami szektor és a vállalkozások képesek legyenek megújulni és átképezni a munkaerőt. Számos intézkedésre és mechanizmusra van szükség a dolgozó emberek készségeinek folyamatos fejlesztéséhez;

40. hangsúlyozza, hogy a hozzáférhető online közszolgáltatásoknak és mobilalkalmazásoknak olyanoknak kell lenniük, hogy bármiféle sérülés vagy fogyatékosság ellenére is minden felhasználó minden körülmények között használni tudja őket. Az akadálymentesítési irányelvet haladéktalanul és maradéktalanul végre kell hajtani;

41. emlékeztet arra, hogy a digitalizáció hozzáférhetőbbé teszi a közszolgáltatásokat azok számára, akik képesek és hajlandóak használni az internetet. Ugyanakkor a digitalizáció kihívásnak bizonyulhat azok számára, akiknek a leginkább szükségük lehet a digitális szolgáltatásokra, és ezzel növeli a digitális egyenlőtlenség veszélyét. A helyi önkormányzatoknak ezért nyomon kell követniük a digitális egyenlőtlenség alakulását, és megoldásokat kell keresniük a digitális kirekesztés megelőzésére;

42. kéri, hogy a nemek közötti egyenlőség szempontját a digitalizációval kapcsolatos összes intézkedésben vegyék figyelembe. Üdvözli a „Digital4Her” nyilatkozathoz hasonló kezdeményezéseket, melyeknek célja, hogy előmozdítsák a nők technológiai ágazatokban való elhelyezkedését;

Infrastruktúra

43. hangsúlyozza, hogy minden uniós polgárnak joga van az összeköttetéshez, amely lehetővé teszi számukra a digitális társadalomban való részvételt, és hozzáférést biztosít a digitális szolgáltatásokhoz. A beágyazott és mindenütt jelen lévő digitális infrastruktúra lehetővé teszi, hogy tartózkodási helyétől függetlenül mindenki élvezhesse a digitális korszak előnyeit. Az uniós politikának a jövőben arra kell törekednie, hogy csökkentse a szélessávú hálózatok telepítésének és használatának költségeit a helyi önkormányzatok területein, függetlenül azok méretétől és népsűrűségétől;

44. rámutat, hogy a digitális infrastruktúrák kialakítása a legkülső régiókban nehézségekbe ütközik a természetes korlátok és az ilyen régiók európai kontinenstől való távolsága miatt. Ezért hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy ezek a régiók a többi európai régióhoz, köztük a távoli régiókhoz hasonlóan teljes mértékben jogosultak legyenek az összekapcsoltságra;

45. hangsúlyozza, hogy a digitális szolgáltatások és az e-ügyintézés nagy sebességű és szakadozásmentes szélessávú internetkapcsolatot igényel, amelynek olyan területeken is elérhetőnek kell lennie, ahol a jelenlegi kereskedelmi feltételek nem kedveznek az összeköttetés kiépítésének. Az üvegszálas hálózatok építésekor előnyben kell részesíteni a „nyílt hozzáférés” modellt, melynek keretében a hálózat tulajdonosa – például egy regionális szövetkezet – valamennyi érdekelt gazdasági szereplőnek engedélyezi, hogy szolgáltatásokat nyújtson a végfelhasználók részére. A meglévő optikai hálózatokat meg kell nyitni a verseny előtt;

46. üdvözli a Digitális Európa programhoz tartozó beruházásokat az olyan fejlett, nagy kapacitású digitális infrastruktúrákba, mint az 5G hálózatok, mert ezek elengedhetetlenek a digitális szolgáltatások és technológiák Európa-szerte történő elérhetővé tételéhez. Az RB úgy véli, hogy ebben az összefüggésben a szélessáv kulcsszerepet fog játszani az innovatív és versenyképes digitális szolgáltatások fejlesztésében, feltéve, hogy az 5G gyors szabványosítása biztosítani tudja a távközlési hálózatok kölcsönös átjárhatóságát;

47. hangsúlyozza, hogy Európában megbízható, nagy sebességű adatkapcsolatra van szükség, nemcsak a digitális szolgáltatások és az adatgazdaság támogatása, hanem annak érdekében is, hogy maximálisan ki lehessen használni a fejlett technológiákban rejlő potenciált olyan területeken, mint az automatizálás és az intelligens gazdálkodás. Az intelligens és interoperábilis rendszerekhez és szolgáltatásokhoz használt kommunikációs technológiák esetében támogatni kell a technológiasemlegesség elvét;

Finanszírozás és szinergiák más uniós szakpolitikákkal

48. kéri, hogy az új Digitális Európa program biztosítson elegendő forrást a készségekre, a nagy teljesítményű számítástechnikára, az innovációs központokra és a mesterséges intelligenciával összefüggő technológiák bevezetésének felgyorsítására;

49. javasolja, hogy a Digitális Európa programot az általa finanszírozott, regionális digitális innovációs központok kiterjedt hálózatain keresztül hajtsák végre, amelyek segítségével a fentieket határozottan be kell építeni a társadalom valamennyi szegmensét megcélzó (az esb-programokból finanszírozott) regionális digitális stratégiákba;

50. fontosnak tartja, hogy a Digitális Európa program és más, digitális intézkedéseket magukban foglaló európai programok – például az Európai horizont, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz és az ESZA+ – a lehető legegyértelműbbek legyenek és minél jobban kiegészítsék egymást, elkerülve az átfedéseket és szinergiákra törekedve.

Kelt Brüsszelben, 2019. október 9-én. a Régiók Európai Bizottsága elnöke Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) COR-2019-03082-00-00-TCD-TRA.

(2) New European Interoperability Framework- Promoting seamless services and data flows for European public administrations (https://ec.europa.eu/isa2/sites/isa/files/eif_brochure_final.pdf).

(3) Lásd ugyanott.

(4) DESI 2019.

(5) Enterprises providing training to their personnel to develop their ICT skills, 2017.