HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 10.9.2009 
SEC(2009) 937 
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
 
amely a következ ő dokumentumokat kíséri: 
A TANÁCS RENDELETE 
 
Módosított javaslat:  
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
 
az egy harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy által a tagállamok 
egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felel ős 
tagállam meghatározására vonatkozó feltételek  és eljárási szabályok megállapításáról 
szóló […/…/]EK rendelet hatékony alka lmazása érdekében az ujjlenyomatok 
összehasonlítására irányuló „EURODAC” létrehozásáról 
 
(átdolgozott változat) 
 
valamint 
 
Javaslat: 
 
A TANÁCS HATÁROZATA 
 
az EURODAC-adatokkal való összev etésre irányulóan a tagállamok b űnüldöző 
hatóságai és az Europol által b űnüldözés céljából benyújtott kérésekr ől 
   
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
   
{COM(2009) 342 végleges} 
{COM(2009) 344 végleges} 
{SEC(2009) 936} 
HU 2   HU 1. A PROBLÉMA  MEGHATÁROZÁSA 
A 2007. június 12–13-i Bel- és Igazságügyi Tanács vegyes bizottságának következtetései 
szerint a biztonság er ősítésére és a terrorizmus elle ni harc fokozására irányuló cél 
maradéktalan teljesítése érdekében bizonyos  feltételek mellett biztosítani kell, hogy a 
tagállamok rend őri és bűnüldöző hatóságai, valamint az Europol a terrorcselekmények és más 
súlyos bűncselekmények megel őzésére, felderítésére és kivizs gálására irányuló feladataik 
ellátása során hozzáfér jenek az Eurodachoz. A vegyes bizottság ezért felkérte a Bizottságot 
arra, hogy e cél elérése érdekében miel őbb terjessze el ő a szükséges javaslatokat. 
A bel- és igazságügyi együttm űködés területén az európai ad atbázisok közötti hatékonyság 
fokozásáról, interoperabilitásuk javításáról és szinergiahatásaikról szóló, a Tanácsnak és az 
Európai Parlamentnek címzett 2005. november 24-i bizottsági közlemény1 is hiányosságként 
értékelte azt, hogy a b űnüldöző hatóságok a terrorizmus és más súlyos b űncselekmények 
elleni küzdelem során nem férhetnek hozzá az Eurodachoz.  
Az „Eurodac” az egész Közösségre kiterjed ő, a menedékkér ők ujjlenyomatainak 
összehasonlítását szolgáló rendszer. A 2000. december 15-én hatályba lépett Eurodac-
rendelettel hozták létre, amely a dublini-ví vmányokat végrehajtó valamennyi államban 
alkalmazandó. Az Eurodac célja, hogy el ősegítse a dublini rendelet2 alkalmazását, amely 
egyértelm ű és gyakorlatis mechanizmust kíván létrehozni a menedékkérelmek 
megvizsgálásáért felel ős tagállam meghatározására, i gyekszik megakadályozni a 
menedékkérelmek többszörös benyújtásával való  visszaélést, valamint  hatékony hozzáférést 
szándékozik biztosítani a vonatkozó eljáráso khoz. E célt a rendelet hatálya alá tartozó 
harmadik országbeli állampolgárok ujjlenyomatainak azonosítását szolgáló rendszerrel valósítják meg, az ujjlenyomatok tárolásával, ö sszehasonlításával és törlésével kapcsolatos 
szigorúan megfogalmazott és egységes szabályok alapján.  
Az adatbázis csak a következ ő információkat tartalmazza: az ujjlenyomatok, a származási 
hely szerinti tagállam, a menedé kkérelem benyújtásának helye és id őpontja, a kérelmez ő 
neme, a származási hely szerinti tagállamban  használt hivatkozási szám, valamint az 
ujjlenyomat-vétel és az ujjle nyomatok központi egységbe történ ő továbbításának id őpontja.  
Míg bűnüldözési célból a tagállamok nemzet i szinten hatékonyan hozzáférnek a 
menedékkér ők ujjlenyomataihoz, úgy t űnik, nehézségekbe ütközik hozzáférniük más 
tagállamok hasonló adatokat ta rtalmazó adatbázisaihoz. 
Jóllehet néhány uniós jogi aktus már jelenleg is lehet ővé teszi, hogy egy tagállam 
betekinthessen egy másik tagállam birtokában lév ő ujjlenyomatokba és b űnüldözési adatokba, 
az információtovábbítás és az információk ellen őrzése tekintetében strukturális hiányosságot  
tártak fel a menedékkér őkre vonatkozó adatok határokon átível ő megosztása terén, ami 
időigényessé és nehézkessé teszi az ilyen együttm űködéshez alkalmazott eljárásokat.  
Az információtovábbítás és ellen őrzés terén mutatkozó strukt urális hiányosság oka abban 
rejlik, hogy jelenleg nem létezik olyan, a b űnüldöző hatóságok számára hozzáférhet ő 
egységes rendszer, amellyel meghatározhat ó lenne, hogy melyik tagállam rendelkezik 
információkkal egy adott menedékkér őről. Ha a különösen a terrorizmus és a határokon 
átnyúló b űnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttm űködés 
megerősítéséről szóló 2008/615/IB tanácsi határozat (a  továbbiakban: a prümi határozat) 
alapján egy nemzeti automatizált ujjlenyomat-az onosító rendszerben (AFIS) végzett keresés 
                                                
 
1 COM(2005) 597, 6. o.   
2 HL L 50., 2003.2.25., 1. o.  
HU 3   HU nem eredményez „találatot”, az nem jelenti bi ztosan, hogy egyik tagállam sem rendelkezik a 
keresett információval. A b űnüldöző hatóságok ezért nemcsak azzal kapcsolatban nem jutnak 
információhoz, hogy a keresett adat rendelkezésre áll-e, és ha  igen, melyik tagállamban, 
hanem azzal kapcsolatban sem, hogy az adat ugyanarra a személyre vonatkozik-e. A bűnüldöző hatóságok tisztvisel ői csak abban az esetben érte sülnek arról, hogy megvan-e a 
keresett információ egy másik tagállam adatb ázisában, ha országuk ig azságügyi hatóságai – a 
kölcsönös b űnügyi jogsegélyr ől szóló egyezménnyel
3 összhangban – kölcsönös jogsegély 
iránti megkeresés formájában arra kérik a má sik tagállamot, hogy végezzen keresést saját 
adatbázisaiban, és küldje el számukra a vonatkozó információt. Az Európai Unió 
tagállamainak b űnüldöző hatóságai közötti, információ és b űnüldözési operatív információ 
cseréjének leegyszer űsítéséről szóló 2006/960/IB kerethatáro zatot (a továbbiakban 2006/960 
KH) csak akkor lehet alkalmazni, ha ismert a menedékkér ő adataival rendelkez ő tagállam. 
Az együttm űködést tovább akadályozza, hogy a jelenlegi jogi aktusok nem teszik lehet ővé az 
ilyen információk gyors és problémamentes cs eréjét. Amennyiben egy Prüm-keresés nem 
eredményez találatot, a tagállam egyetlen választási lehet ősége az, hogy kölcsönös jogsegély 
iránti megkeresést intéz az összes többi tagállamhoz. Amennyiben nincsenek hatékony 
eszközök annak meghatározásár a, hogy egy másik tagállamban rendelkezésre állnak-e 
információk, a hatóságok tevékenysége mértéktelenül költségessé és id őigényessé válik, így 
súlyosan veszélyezteti a jog alkalmazását. Az információk kell ő időben történ ő elérhetősége 
különösen fontos a személyeket és árukat, vagy a létfontosságú infrastruktúrákat ér ő károk 
megelőzéséhez. A gyors hozzáférés ahhoz is sz ükséges, hogy megakadályozzuk a súlyos 
bűncselekményekre vagy súlyos b űncselekmények elkövetésé nek kísérletére vonatkozó 
bizonyítékok megsemmisítését.  
2. A SZUBSZIDIARITÁS  ELEMZÉSE 
Az EU e területen történ ő fellépésének joga az Európai Unióról szóló szerz ődés 
büntetőügyekben folytatott rend őrségi és igazságügyi együttm űködésről szóló VI. címében 
gyökerezik. A rend őrségi együttm űködésre vonatkozó jelenlegi uniós jogi aktusok nem 
elégségesek ahhoz, hogy megkönnyítsék a tagállamok között a menedékkér ők 
ujjlenyomatainak lekérdezése és kicserél ése tekintetében folytatott együttm űködést. 
Megfelelő uniós szint ű intézkedések nélkül a b űnüldöző hatóságok nem tudják megszüntetni 
az információtovábbítás és ellen őrzés terén jelenleg mutatkozó strukturális hiányosságot.  
A határokon átível ő bűnözés egyre terjed, és az Europol je lentése szerint a társadalmunkat ér ő 
legkomolyabb kihívások egyike. A tagállamok b űnüldöző hatóságai közötti megfelel ő és 
hatékony együttm űködés nélkül – ideértve a más tagállamokban tárolt vonatkozó 
információkhoz történ ő hozzáférést is – nagyon nehéz, s őt akár lehetetlen, hogy e hatóságok 
hatékonyan felvegyék a harc ot a határokon átnyúló b űnözéssel szemben. E b űncselekmények 
jellegéből fakadóan uniós szint ű eszközökre van szükség a tagállamok közötti együttm űködés 
megalapozásához. 
Ezenfelül az uniós szint ű intézkedések el ősegítik az adatvédelmi biztosítékokra vonatkozó 
rendelkezések összehangolását, ami nehezebben volna megvalósítható, ha a tagállamok egymástól függetlenül hoznának jogszabályokat.  
Noha nem lehet túl magas azon menedékkér ők száma, akik esetleg érintettek határokon 
átnyúló terrrocselekményekben vagy egyéb súlyos b űncselekményekben, az uniós szint ű 
                                                
 
3 Az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös b űnügyi jogsegélyegyezménynek az Európai Unióról 
szóló szerz ődés 34. cikke szerinti létrehozásáról szóló, 2000. május 29-i tanácsi jogi aktus (HL C 197., 
2000.7.12., 1. o.)  
HU 4   HU fellépést már pusztán e b űncselekmények súlya, valamint a társadalomra és a mindennapi 
életre gyakorolt hatása is kell ően indokolja. 
3. AZ INTÉZKEDÉS  CÉLKIT ŰZÉSEI 
Általános célkit űzések:  
• A terrorizmus és egyéb súlyos b űncselekmények megel őzése, felderítése és kivizsgálása 
• A terrorizmus és egyéb súlyos b űncselekmények áldozatainak védelme. 
Konkrét célkit űzések: 
• Az EU biztonságának fokozása azáltal, hogy megkönnyítik harmadik országbeli 
állampolgárok egyes kategóriái személyazonosságának ellen őrzését, megszüntetik az 
információtovábbítás strukturális hiányossá gát, valamint e személyek azonosságának 
ellenőrzésére gyorsabb és kevésbé nehézkes eljárásokat biztosítanak. 
• Az áldozatok azonosításának megkönny ítése a fentiekhez hasonló módon. 
A fenti politikai célkit űzéseket oly módon kell megvalós ítani, hogy annak során mindvégig 
biztosított legyen az alapvet ő jogok – különösen a menedékhez és a személyes adatok 
védelméhez való jog – védelme. E célból me g kell határozni a hozzáférés feltételeit és 
biztosítékait. 
4. SZAKPOLITIKAI  VÁLASZTÁSI  LEHETŐSÉGEK 
4.1. Eltekintés a kérdés uniós szinten történ ő kezelését ől – a jelenlegi helyzet 
fenntartása (A szakpolitikai választási lehet őség) 
E választási lehet őség nem von maga után uniós intézked ést. Így az azono sítási és ellen őrzési 
folyamatok továbbra is hosszadalmasak, az eljárá sok aránytalanul nehézkesek maradnának, 
eredményük pedig továbbra is bizonytalan lenne.  
4.2. Bűnüldözési célokból az „Eurodac”-hoz történ ő hozzáférés szabályozása (B 
szakpolitikai választási lehet őség)  
E választási lehet őség – az Eurodac rendelet módosítása alapján, valamint egy azt kísér ő 
tanácsi határozatra irányuló ja vaslatban az Eurodacban tárolt személyes adatok jelenlegi 
hozzáférésének és felhasználásának szabályozásával – alapot teremt a tagállamok b űnüldöző 
hatóságai, valamint az Europol Eurodac-hoz történ ő feltételes hozzáférésére. A találatról 
szóló üzenethez csatolnák, hogy az Eurodac-ban milyen típusú adatok szerepelnek. A javasolt 
tanácsi határozat nem s zabályozza a találatot követ ően benyújtható, kiegészít ő információk 
iránti kérelmekkel kapcsolatos eljá rást; erre vonatkozóan a már létez ő eszközök – így például 
a 2006/960 KH és a kölcsönös jogseg ély – lennének irányadók.  
Két lehetséges alopció létezik: i. az Eurodac-ban történ ő keresési lehet őségek biztosítása i. 
pusztán az ujjlenyomatok, vagy ii az ujjlenyomatok és látens képek alapján. Jelenleg az Eurodac 
nem teszi lehet ővé a látens képek alapján történ ő keresést, így az Eurodac-rendszert ki kellene 
egészíteni e lehet őséggel. A látens képek alapján történ ő keresés azonban dönt ő jelentőségű 
funkció a b űncselekmények felderítése során, mivel azok elkövetésének helyszínein általában 
csupán látens lenyomatok rögzíthet ők. 
HU 5   HU 4.3. Bűnüldözési célokból az Eurodac-hoz történ ő hozzáférés szabályozása, valamint 
a menedékkér őkkel kapcsolatos kiegészít ő információk cseréje (C szakpolitikai 
választási lehet őség)  
E választási lehet őség – az Eurodac rendelet módosítása alapján, valamint egy azt kísér ő 
tanácsi határozatra irányuló ja vaslatban az Eurodac-ban tárolt személyes adatok jelenlegi 
hozzáférésének és felhasználásának szabályozásával – alapot teremt a tagállamok b űnüldöző 
hatóságai, valamint az Europol Eurodac-hoz történ ő feltételes hozzáférésére. A találatról 
szóló üzenethez csatolnák, hogy az Eurodac-ban milyen típusú adatok szerepelnek. Továbbá a 
javaslat külön eljárást hozna létre, amely szerint a megkeres ő tagállam egy találatot követ ően 
kiegészítő információkat kérhet a származási hely szerinti tagállamtól az ujjlenyomattal 
azonosított menedékkér őről, ahelyett, hogy ezt – a B szakpolitikai választási lehet őségben 
szereplők szerint – létez ő eszközök alkalmazásával kérné.  
A B választási lehet őséghez hasonlóan itt is két alopció létezik: az Eurodac-ban történ ő keresési 
lehetőségek biztosítása i. pusztán az ujjlenyoma tok, vagy ii az ujjlenyomatok és látens képek 
alapján. 
4.4. A menedékkér őkkel kapcsolatos nemzeti adatokhoz b űnüldözési célokból 
történő hozzáférés szabályozása (D sz akpolitikai választási lehet őség) 
E választási lehet őség egy olyan decentralizált  hálózati mechanizmust hozna létre, amely 
valamennyi tagállam számára lehet ővé tenné, hogy automatizált keresést végezzen az összes 
többi  tagállam menedékkér őket nyilvántartó nemzeti adatbázisában.  A tagállamoknak 
kizárólag b űnüldözési célokra alkalmazandó kü lönálló nemzeti adatbázisokat kell 
biztosítaniuk, valamint az összes tagállam adatbázisait összeköt ő különálló 
mechanizmust kell létrehozniuk . Ezen új hálózathoz mintaként szolgálna az „Eurodac”-ban 
nyilvántartott adatok tartalma, valamint ma gának az Eurodacnak a funkciói. E modell 
hasonlítana a prümi határozat által létrehozott „találat/nincs találat” rendszer keresési modelljéhez. A kiegészít ő információkhoz való hozzáférést az Eurodac-rendeletbe  foglalt 
különleges rendelkezésekkel vagy a már meglév ő eszközök alkalmazásával biztosítanák.  
E szakpolitikai választási lehet őség költségei aránytalanul ma gasak lennének. Azzal járna, 
hogy minden egyes tagállamban speciális adatb ázisokat kellene létrehozni, és egy olyan 
bonyolult hálózatot kellene kialakítani, amel y összekapcsolná az ös szes tagállam ilyen 
adatbázisait. Minden bizonnyal nem szükséges és helyénvaló egy teljesen új, bonyolult 
technikai rendszert létrehozni csupán azért, hogy a b űnüldöző hatóságok olyan információkat 
kereshessenek, amelyeket egy létez ő adatbázisban már tárolna k. A fenti okokból e választási 
lehetőség nem t űnik arányosnak, így e ponton elvetjük. 
5. A
 HATÁSOK  ELEMZÉSE 
A javasolt politikai lehet őségek hatásait az alábbi kritériumok szerint értékeljük: 
– Az EU biztonságának fokozása azáltal, hogy a harmadik országbeli állampolgárok egyes 
kategóriái tekintetében megkönnyítik a személyazonosság ellen őrzését, valamint 
megszüntetik az információk terén mu tatkozó strukturális hiányosságot.  
– Az EU biztonságának fokozása, valamint  az áldozatok azonosításának megkönnyítése 
gyorsabb és kevésbé nehézkes személyazonosság-ellen őrzési eljárások biztosításával 
– Az alapvet ő jogokra gyakorolt hatások, a menedékjogra, valamint a személyes adatok 
védelmére gyakorolt hatás. 
– Végrehajtási költségek a tagállamok közigazgatásai számára. 
HU 6   HU – Uniós költségvetés. 
A B és a C választási lehet őség ugyanolyan pozitív hatást gyakorolna az EU biztonságának 
fokozására, valamint az alapvet ő jogokra. A két lehet őség közötti különbs ég a tagállamok 
közigazgatásait terhel ő végrehajtási költségekben rejlik: a C választási lehet őség drágább. A 
C választási lehet őség további költségeket vonna  maga után a kiegészít ő információk 
kicserélését szolgáló új igazgatási és technikai rendszer létr ehozásából fakadóan.  E költségek 
igen magasak lehetnek, mivel a tagállam oknak biztosítaniuk kell, hogy a kiegészít ő 
információkat adott határid őn belül rendelkezésre bocsátják. Sürg ős esetekben biztosítani kell 
továbbá a gyors rendelk ezésre bocsátást.  
6. A VÁLASZTÁSI  LEHETŐSÉGEK  ÖSSZEHASONLÍTÁSA 
A „fellépést ől való eltekintés” választási lehet őség nem fokozza az EU biztonságát. A 
jelenlegi helyzet fenntartá sa azt jelenti, hogy a b űnüldöző hatóságok továbbra sem jutnak 
információhoz sem arról, hogy egy bizonyos ujjlenyom atadat rendelkezésre áll-e, és ha igen, 
melyik tagállamban, sem arról, hogy az adat  ugyanarra a személyre vonatkozik-e, továbbá 
változatlanul nem jutnak az említett adat birtokába. Az az elvi lehet őség, hogy a tagállamok 
az összes tagállamtól kölcsönös jogsegélyt kérjenek, túlságosan id őigényes és nehézkes 
ahhoz, hogy valóban kivitelezhet ő választási lehet őséget kínáljon.  
A bűnüldöző hatóságok „Eurodac”-hoz történ ő hozzáférése lehet őségének megteremtéséhez 
szükséges javaslatok el őterjesztését tartalmazó B és C szakpolitikai választási lehet őség 
egyértelm ű előnyt élvez az EU biztonságának fokozás a tekintetében az alábbi szempontokból: 
elősegíti egyes harmadik országbeli álla mpolgárok személyazonosságának ellen őrzését és 
megszünteti az információk terén mutatkozó strukturális hiányo sságot, e személyek 
azonosságának ellen őrzésére gyorsabban lefolytatható és  kevésbé nehézkes eljárásokat 
biztosít, valamint megteremti az Eur odacban látens képek alapján történ ő keresés lehet őségét.  
Bár e célkit űzések eléréséhez a C választási lehet őség hatékonyabbnak t űnik a B választási 
lehetőségnél, úgy véljük, hogy a C szakpolitikai választási lehet őség végrehajtásának 
költségei magasak lennének  a B választási lehet őséghez képest. Emellett jelenleg semmi sem 
mutat arra, hogy a 2006/960 KH nem lenne elégséges a kiegészít ő információk cseréjéhez.  
A B opció is lehet ővé tenné, egyszer ű módon a kiegészít ő információk kicserélését, 
ugyanakkor tiszteletben tartaná a b űnüldözéssel kapcsolatos információk általános 
kicserélésére vonatkozó hatál yos kivételeket és feltétele ket. Semmi sem indokolja, hogy 
különleges szabályokat kellene  létrehozni a menedékkér őkkel kapcsolatos információk 
kicserélésének szabályozásához. Továbbá, se mmi sem indokolja egy új (költségesebb) 
szervezési és technikai rendsze r létrehozását a kiegészít ő információk kicserélése céljából, 
amikor e célra a jelenlegi rends zerek is alkalmasak és megfelel őek. Így tehát ez az el őnyben 
részesített szakpolitik ai választási lehet őség. 
Számos alopció létezhet. E hatásvizsgálat ne m kíván választani ezen  alopciók közül, azt a 
politikai döntéshozókra bízza.  
Az egyik ilyen alopció a jogi aktus hatályával kapcsolatos. A hatályt a terrorcselekmények és 
egyéb súlyos b űncselekmények megel őzésére, felderítésére és kivizsgálására korlátozná. 
Javasoljuk, hogy a „súlyos b űncselekmény” az alábbiakra  utaljon: i. a súlyos 
bűncselekményeknek az európai elfogatóparanc sról szóló kerethatározatban ismertetett 
jegyzéke, vagy pedig a tagállamok kívánsága szerint, ii. lehetne kifejezetten e jogi aktus 
céljából elfogadott korlátozottabb b űncselekmény-jegyzék, amely kizárna minden olyan 
bűncselekmény-típust – így például a joge llenes belépést–, amely különösen jellemz ő lehet a 
menedékkér ők tekintetében, vagy az ál lampolgári jogok szakért őinek kívánságát figyelembe 
HU 7   HU véve iii. lehetne az eu rópai elfogatóparancs b űncselekménylistája néhány olyan különleges 
garanciával, amely kifejezetten a menedékkér őkre vonatkozik.  
Egy másik alopció kapcsolódhat azon ha tóságok típusához, amelyek hozzáféréssel 
rendelkezhetnének az Eurodac-adatokhoz. E hatósá gok a terrorcselekmények és egyéb súlyos 
bűncselekmények megel őzése, felderítése és kivizsgálása  tekintetében ill etékes hatóságok 
lennének. E hatóságok kijelölése i. teljes mért ékben a tagállamok jogkörébe tartozna vagy ii. 
szükség volna a Bizottság jóváha gyására. Az utóbbi esetben a tagállamoknak értesíteniük kell 
a Bizottságot.  
Az alopciók harmadik csoportja a jogi aktus id őbeli hatályára vonatkozik. A három alopció 
közötti alapvet ő különbség az lenne, hogy foglaljanak-e magukban id őkorlátozást 
(megszüntetésre vonatkozó rendelkezés), és ha igen, meddig tartson e korlátozás.  
7. FELÜGYELET  ÉS ÉRTÉKELÉS 
Minden egyes tagállam éves értékeléseket készít az „Eurodac” lekérdezésének 
hatékonyságáról, a Bizottság pedig öt évvel a hatályba lépés után  felülvizsgálja az Eurodac-
hoz történ ő hozzáférés m űködését és err ől jelentést tesz a Tanácsnak.