A nemrégiben elfogadott jogalkotási aktusok végrehajtása tekintetében a Bizottság továbbra is támogatja a tagállamokat az uniós utasnyilvántartási adatállományról (PNR) szóló irányelv mielőbbi végrehajtása terén. Március 8-án a Bizottság megtartotta a PNR-irányelv végrehajtásáról szóló negyedik megbeszélést, ahol kiderült, hogy a PNR-irányelv elfogadására irányuló előkészületek jegyében már több tagállamban folyamatban van az új jogi aktusok elfogadása, illetve a hatályos jogszabályok módosítása. A Bizottság a továbbiakban is nyomon követi és támogatja a végrehajtást.

Ami a határellenőrzés megerősítését illeti, április 7-én hatályba léptek a Schengeni határellenőrzési kódex módosításai, amelyek a külső határokon végzett szisztematikus, uniós polgárokra is kiterjedő ellenőrzésre vonatkoznak. Ez a fontos jogi aktus növelni fogja a schengeni térség belső biztonságát, anélkül, hogy megzavarná az utasforgalmat. Bizonyos meghatározott körülmények között és előzetes kockázatértékelés alapján – amely biztosítja, hogy ne alakuljon ki biztonsági kockázat –, amennyiben valamely konkrét szárazföldi vagy tengeri határszakaszon aránytalanul nagy az utasforgalomra gyakorolt hatás, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy egy korlátozott időtartamra szóló eltérést alkalmazva bevezetik az uniós polgárok adatbázisok segítségével történő célzott ellenőrzését az érintett határszakaszon. A kockázatértékeléseket meg kell osztani az Európai Határ- és Parti Őrséggel. A határigazgatással kapcsolatos kezdeményezéseket illetően a társjogalkotók március 23-án háromoldalú tárgyalást kezdtek az uniós határregisztrációs rendszer létrehozására irányuló bizottsági javaslatról, amelynek értelmében a határigazgatás javítása, az irreguláris migráció visszaszorítása és a belső biztonság megerősítése céljából rögzítenék a harmadik országbeli állampolgároknak a schengeni térség külső határait érintő mozgását. A Bizottság felkéri a társjogalkotókat a mielőbbi előrelépésre, hogy még idén megkezdődhessen a rendszer kialakítására irányuló munka, és így a rendszer 2020 elejére működőképessé válhasson. Az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszerrel (ETIAS) kapcsolatos szakmai szintű tárgyalások valamennyi társjogalkotónál jól haladnak. A Bizottság a továbbiakban is aktívan támogatja a társjogalkotókat és ösztönzi az előrelépést e téren. Az uniós határregisztrációs rendszerre és az ETIAS-ra irányuló javaslat az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata értelmében jogalkotási prioritásnak számít. Az intézmények ezért abban állapodtak meg, hogy a jogalkotási eljárás során kiemelten fogják kezelni ezeket a kezdeményezéseket a mielőbbi elfogadás érdekében.

A bűnüldözés területén folytatott határon átnyúló együttműködés javítása érdekében a Bizottság március 27-én műhelytalálkozót szervezett, amelynek témája a „határon átnyúló üldözések” gyakorlata volt. A gyanúsítottak olyan – jellemzően autós – üldözéséről van szó, amelyet egy adott tagállam bűnüldöző szerveinek tagjai kezdeményeznek a belső határok közelében, és az üldözés egy szomszédos tagállam területén folytatódik. Az első műhelytalálkozó alkalmával építő jellegű párbeszéd alakult ki a határon átnyúló üldözés gyakorlati végrehajtásáról, valamint a határon átnyúló rendőrségi együttműködés ezen érzékeny formájának megkönnyítésére vonatkozó lehetőségekről.

A légi közlekedés védelmét illetően előrehaladt a munka a harmadik országokból az EU-ba érkező légi járatokhoz fűződő fenyegetésekre és sebezhetőségekre vonatkozó kockázatértékelés terén, miután januárban megkezdődött a fenyegetésértékelést és a sebezhetőség részletes elemeit ötvöző kockázati mátrix kifejlesztése. Ez lehetővé fogja tenni a sebezhető harmadik országokra irányuló külső kapacitásépítési erőfeszítések rangsorolását és összehangolását. Míg az EU jól kiépített légiközlekedés-védelmi keretet hozott létre, a potenciális biztonsági hézagok megszüntetése érdekében fontos felgyorsítani az említett folyamatokat. Az Egyesült Államok és az Egyesült Királyság által nemrégiben bevezetett, bizonyos elektronikus eszközökre vonatkozó tilalom alátámasztja, hogy feltétlenül szorosabbra kell fűzni a tagállamok közötti együttműködést, ugyanakkor tiszteletben kell tartani a harmadik országokból érkező légi járatokat érintő kiegészítő biztonsági intézkedések bevezetésére vonatkozó nemzeti döntéshozatali jogköröket. Az ezzel kapcsolatos koordináció javítása érdekében a Bizottság március 31-én minősített szakértői ülést szervezett a tagállamok, valamint Ausztrália, Kanada és az Egyesült Államok képviselőinek részvételével.

Az úgynevezett uniós szakpolitikai ciklus a tagállami bűnüldöző hatóságok, az uniós intézmények és az uniós ügynökségek közötti hatékony együttműködést hivatott biztosítani, amelynek köszönhetően a várakozások szerint koherens és határozott operatív intézkedések fogják kezelni az EU előtt álló legsürgetőbb bűnügyi fenyegetéseket. Egy tényeken alapuló folyamatról van szó, amelynek kezdetén az Europol bemutatja a súlyos és szervezett bűnözés általi fenyegetettség értékelését, és abban megfogalmazza az EU előtt álló fő bűnügyi kihívásokkal kapcsolatos ajánlásait is. A tagállamok a súlyos és szervezett bűnözés általi fenyegetettség értékeléséről szóló uniós jelentés alapján alakítják ki a bűnügyi fenyegetések kezelésére vonatkozó uniós szintű prioritásokat. Ezt követően a Bel- és Igazságügyi Tanács elfogadja a prioritásokat, amelyek a későbbiekben a tagállami szintű, határon átnyúló operatív tevékenységekben is érvényre jutnak, mindenekelőtt az Európai Multidiszciplináris Platform a Bűnügyi Fenyegetettség Ellen támogatását élvező, a tagállamok és az uniós ügynökségek által végrehajtott együttes fellépések keretében . A Bizottság pénzügyi támogatást nyújtott és nyújt a továbbiakban is az uniós szakpolitikai ciklus megvalósításához, és a 2015., illetve 2016. évi 9 millió EUR forráson túlmenően 2017-re további 4 millió EUR-t irányzott elő.

A jelenlegi, 2013-tól 2017-ig tartó uniós szakpolitikai ciklus végrehajtása összességében sikeres volt. A Bizottság megbízásából készült független értékelés következtetése szerint teljesült a fő célkitűzés, vagyis javult a tagállamok közötti koordináció a súlyos és szervezett bűnözés elleni küzdelem terén . Az uniós szakpolitikai ciklusnak köszönhetően javult az információcsere és a bevált gyakorlatok megosztása, és a tagállamok számos közös nyomozást és műveletet indítottak. Az uniós szakpolitikai ciklus emellett hozzájárult a kapcsolatépítéshez és a bizalom megszilárdításához, többek között harmadik országok vonatkozásában is.

Az új szakpolitikai ciklus 2017. március 9-én vette kezdetét, amikor is az Europol ismertette a súlyos és szervezett bűnözés általi fenyegetettség értékeléséről szóló 2017. évi uniós jelentést. A jelentés feltárja a súlyos és szervezett bűnözés és a terrorizmus közötti potenciális kapcsolatokat, konkrétan rámutat, hogy a szervezett bűnözés terrorista érdekeket szolgálhat olyan tevékenységeken keresztül, mint a lőfegyverek kereskedelme és a hamis okmányok előállítása, vagy a kábítószer-csempészésből származó jövedelem révén. Az európai biztonsági stratégia ugyancsak ezt a megközelítést szorgalmazza, és „Az európai biztonsági stratégia megvalósítása a terrorizmus elleni küzdelem és a hatékony és valódi biztonsági unió előkészítésének érdekében” című közlemény is ezt követi.

A súlyos és szervezett bűnözés általi fenyegetettség 2017. évi uniós értékelésében megfogalmazott ajánlások szerint öt bűnügyi fenyegetés kezelendő prioritásként: 1. számítástechnikai bűnözés, 2. kábítószer-előállítás, -kereskedelem és -forgalmazás, 3. migránscsempészés, 4. szervezett betörés és lopás (vagyon elleni szervezett bűnözés), valamint 5. emberkereskedelem. Az ajánlások továbbá három olyan átfogó jelenség kezelését indítványozzák, amelyek lehetővé teszik vagy elősegítik a súlyos és szervezett bűnözés valamennyi típusát: a) okmányhamisítás, b) pénzügyi bűnözés, beleértve a pénzmosást is, valamint c) tiltott áruk és szolgáltatások online kereskedelme.

A súlyos és szervezett bűnözés általi fenyegetettség 2017. évi uniós értékelésére támaszkodva a Bizottság és a Tanács elnöksége jelenleg dolgozza ki a 2018–2021-re szóló új uniós szakpolitikai ciklus bűnüldözési prioritásaira vonatkozó javaslatait, amelyeket a Belső Biztonságra Vonatkozó Operatív Együttműködéssel Foglalkozó Állandó Bizottság megvitat, majd 2017 júniusában a Bel- és Igazságügyi Tanács jóváhagy.

A súlyos bűnözéssel és a szervezett bűnözéssel szembeni fellépés jövőbeli uniós prioritásainak meghatározásával összefüggésben a Bizottság támogatja az Europol által azonosított öt kiemelt bűnügyi fenyegetés prioritásnak minősítését (lásd az alábbi 1–5. szakaszt). Ezen túlmenően a Bizottság úgy véli, hogy uniós szinten szintén rendkívüli figyelmet és jelentős finanszírozási forrásokat kell fordítani a következő három bűnügyi fenyegetés kezelésére: 6. tűzfegyverek kereskedelme, 7. héacsalás és 8. környezeti bűnözés. Ezt a három területet az új uniós szakpolitikai ciklusban is kiemelt bűnügyi fenyegetésként kell kezelni (lásd az alábbi 6–8. szakaszt).

A súlyos és szervezett bűnözés általi fenyegetettség 2017. évi uniós értékelése kulcsfontosságú problémaként mutatott rá az új technológiák bűnözők általi felhasználására. A szervezett bűnözés csaknem minden típusáról elmondható, hogy a bűnözők egyre ügyesebben és egyre eredményesebben alkalmazzák és igazítják saját igényeikhez a technológia kínálta lehetőségeket. Valamennyi típusú tiltott áru- és szolgáltatáskereskedelem tekintetében jelentősen megnövekedett az internet használata. Ez megköveteli, hogy a bűnüldöző hatóságok megfelelő eszközökkel rendelkezzenek az ilyen típusú internetes bűncselekmények elleni fellépéshez, valamint közös képzési és szakmai programokban vegyenek részt. Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége meghatározó szerepet játszik a bűnüldöző szervek érintett tagjainak szóló megfelelő, a szakpolitikai prioritásokhoz és az azonosított fenyegetésekhez igazodó képzés biztosításában.

Szintén nagy jelentőséggel bír a súlyos és szervezett bűnözés külső dimenziója. A súlyos és szervezett bűnözés általi fenyegetettség 2017. évi uniós értékelése hangsúlyozza, hogy az EU-n belüli szervezett bűnözésben több mint 180 különböző állam állampolgárai érintettek, akiknek lakóhelye az EU-n belül vagy azon kívül van. A gyanúsítottak 40 %-a nem az uniós tagállamok állampolgára. A szervezett bűnözéshez kapcsolódó fenyegetések fő csempészútvonalai az EU-n kívülről indulnak. A szervezett bűnözéshez kapcsolódó fenyegetések külső kezelésére irányuló intézkedések már folyamatban vannak. A súlyos és szervezett bűnözéshez kapcsolódó fenyegetések kezelésekor továbbra is fontos biztosítani az uniós belső biztonság és külső tevékenység közötti kapcsolatot, többek között az Europol harmadik országokkal folytatott együttműködése révén.

1.Számítástechnikai bűnözés

A számítógépes támadások intenzitása, nagyságrendje és minősége egyre fokozódik . A számítástechnikai bűnözés jellegéből adódóan nemzetközi természetű: az áldozatok, az elkövetők és a bizonyítékok gyakran különböző országokban találhatók és eltérő joghatóságokba tartoznak. A tagállamok élénk érdeklődést mutatnak a számítástechnikai bűnözésre vonatkozó prioritás iránt, amit a számítógépes támadások, a gyermekek online szexuális kizsákmányolása és a fizetési kártyával elkövetett csalások területén kidolgozott operatív cselekvési tervek száma is jól szemléltet. Az EU szintjén az Europol keretében működő Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ (EC3) nagymértékben hozzájárul a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelemhez. Az Eurojust egy szakértő kirendelésén és a program vezető testületében való tagságon keresztül szoros együttműködést folytat az EC3-mal. Emellett az EC3 ad otthont a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Közös Akció Munkacsoportnak is.A Munkacsoport küldetése, hogy előmozdítsa a számítástechnikai bűnözéshez kapcsolódó fő fenyegetésekkel szembeni, hírszerzési információkon alapuló, koordinált fellépést a partnerei által végzett határon átnyúló nyomozások és műveletek révén.

A további intézkedések közé tartozik a számítástechnikai bűnözéssel kapcsolatos nyomozás akadályainak felszámolását célzó lehetséges megoldások feltérképezése a bizonyítékokhoz és információkhoz való hozzáférést előmozdító konkrét kezdeményezések azonosítása révén. A számítástechnikai bűnözés elleni küzdelem terén folytatott együttműködésnek változatlanul az áldozatok azonosítására és védelmére kell összpontosítania, az áldozatok uniós jogban foglalt meglévő jogaira, valamint a jelenlegi bevált gyakorlatokra építve. A gyermekek online szexuális kizsákmányolásával szembeni együttműködést folytatni kell és tovább kell erősíteni. A fizetési kártyával elkövetett csalásokat illetően a bűnüldözés terén meglévő együttműködést a készpénz-helyettesítő fizetési eszközökkel kapcsolatos bűncselekmények szélesebb körére kell kiterjeszteni. A terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem erősítéséről szóló cselekvési tervben bejelentetteknek megfelelően a Bizottság jelenleg készíti elő a készpénz-helyettesítő fizetési eszközökkel összefüggő csalás és hamisítás elleni küzdelemről szóló 2001-es kerethatározat frissített változatát.

2.Kábítószer-előállítás, -kereskedelem és -forgalmazás

A tiltott kábítószerek piaca továbbra is a legnagyobb bűnözői piac az EU-ban. A súlyos és szervezett bűnözés általi fenyegetettség 2017. évi uniós értékelése szerint az EU-ban működő bűnözői csoportok több mint harmada érintett a különböző kábítószerfajták előállításában, kereskedelmében vagy forgalmazásában. Az uniós lakossági kábítószerpiac a becslések szerint legalább évi 24 milliárd EUR-t teszi ki. A kábítószer-kereskedelem ugyancsak segíti az informális gazdaságot, táplálja az erőszakot és más jogellenes tevékenységeket, valamint jelentős szociális problémákat okoz.

Az EU a 2013–2020 közötti időszakra szóló, kábítószer elleni uniós stratégia keretében lép fel a kábítószer-kereskedelemmel szemben. A stratégia a kábítószer-kínálat és -kereslet visszaszorítását egyaránt célozza. A Bizottság március 15-én javaslatot tett a 2017–2020 közötti időszakra szóló, kábítószer elleni új uniós cselekvési terv kidolgozására. Annak érdekében, hogy az EU gyorsabban és hatékonyabban tudjon reagálni az új pszichoaktív anyagok megjelenésére, a Tanács 2016 decemberében általános megközelítést fogadott el egy új jogalkotási csomagra vonatkozóan, amelynek célja az új pszichoaktív anyagok kezelése és a káros anyagok ellenőrzés alá vonása uniós szinten. A társjogalkotók március 1-jén kezdték meg az ezzel kapcsolatos tárgyalásokat.

3.Migránscsempészés

Az EU-ba irányuló migránscsempészés jelenleg az egyik legdinamikusabban növekvő szervezett bűnözési forma. A migránscsempészés nem csupán az EU-ba irányuló irreguláris migrációt segíti – ezáltal kihatva a határbiztonságra és aláásva a migrációkezelést –, hanem a bűnözés súlyos formájának is tekintendő, amely egyre inkább kiteszi a migránsokat az erőszak, a kizsákmányolás és a halál veszélyének. Az európai migrációs stratégia és a migránscsempészés elleni uniós cselekvési terv megállapította, hogy prioritásként kell kezelni a migránscsempészés megelőzésének és leküzdésének javítását, beleértve a Földközi-tenger medencéjében történő irreguláris migrációt és haláleseteket is. Az Europolnak nyújtott megerősített támogatás – és ezen belül például a kimondottan e területtel foglalkozó Migránscsempészés Elleni Küzdelem Európai Központjának létrehozása – e kihívások kezelését hivatott előmozdítani. Az első évi tevékenységi jelentés bemutatja, hogy a Központ átfogó támogatást nyújt az európai rendőrségi és határellenőrzési hatóságoknak a csempészés elleni különösen összetett, határokon átnyúló műveletek koordinációja terén. Az Eurojust szintén igazságügyi kapcsolattartó pontokat jelölt ki a görögországi és olaszországi uniós fogadóállomásokon, amelyek bírósági nyomon követés és uniós szintű koordináció céljából az Eurojust nemzeti irodáihoz továbbítják a releváns információkat és ügyeket. A migránscsempészés a Földközi-tenger középső térségében húzódó útvonal mentén is elterjedt jelenség, amint arra a 2017. január 25-i közös közlemény is rámutatott.