[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 19.9.2005

COM(2005) 448 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK

a 2003-as mentesítő határozatok nyomon követéséről (összefoglalás) – a Tanács ajánlásai{SEC(2005) 1160}

TARTALOMJEGYZÉK

PREAMBULUM 3

I. A Tanács általános költségvetésre vonatkozó ajánlása 4

A) Bevezetés (bizottsági munkadokumentum, 1–4. pont) 4

B) Megbízhatósági nyilatkozat (DAS) és kiegészítő információk(bizottsági munkadokumentum, 6–11. pont) 4

C) Költségvetési gazdálkodás (bizottsági munkadokumentum, 5. és 12–13. pont) 5

D) Saját források (bizottsági munkadokumentum, 14–15. pont) 5

E) A közös agrárpolitika (bizottsági munkadokumentum, 16–21. pont) 5

F) Strukturális intézkedések (bizottsági munkadokumentum, 22–26. pont) 6

G) Belső politikák, kutatással együtt (bizottsági munkadokumentum, 27–33. pont) 6

H) Külső fellépések (bizottsági munkadokumentum, 34–36. pont) 6

I) Előcsatlakozási támogatás (bizottsági munkadokumentum, 37–40. pont) 7

J) Igazgatási kiadások (bizottsági munkadokumentum, 41. pont) 7

K) Pénzügyi eszközök és banktevékenységek (bizottsági munkadokumentum, 42. pont) 7

II. A Bizottsághoz intézett kérelem a hivatalokkal kapcsolatban(bizottsági munkadokumentum, 43. pont) 7

III. A 2002. évi mentesítés nyomon követésére vonatkozó következtetések (bizottsági munkadokumentum, 44–54. pont) 8

IV. A Számvevőszék külön jelentései (bizottsági munkadokumentum, 55–63. pont) 8

V. Európai Fejlesztési Alap (EFA) (bizottsági munkadokumentum, 64–66. pont) 9

PREAMBULUM

Az EK-Szerződés 276. cikkével, valamint az Euratom-Szerződés 180b. cikkével összhangban a „Bizottság megtesz minden megfelelő lépést annak érdekében, hogy eleget tegyen a mentesítő határozatban foglalt észrevételeknek és az Európai Parlament kiadások végrehajtására vonatkozó egyéb észrevételeinek, valamint a Tanács mentesítésre vonatkozó ajánlását kísérő megjegyzéseknek. Az Európai Parlament vagy a Tanács kérésére a Bizottság jelentést készít az ilyen észrevételek és megjegyzések alapján tett intézkedésekről és különösen a költségvetés végrehajtásáért felelős szervezeti egységeknek adott utasításokról. Ezeket a jelentéseket a Számvevőszéknek is meg kell küldeni”[1].

A Bizottság – a Tanács és a Parlament felkérése alapján – ennek megfelelően nyomonkövetési jelentéseket készített, amelyek a Tanács 2005. március 8-i ajánlásához, valamint az Európai Parlament által 2005. április 12-én megszavazott állásfoglalásaihoz kapcsolódnak. E nyomonkövetési jelentés a Tanács által a 2003-as mentesítésekkel kapcsolatban tett ajánlásokkal foglalkozik. Külön nyomonkövetési jelentés foglalkozik a Parlament által a 2003-as pénzügyi évre vonatkozó mentesítésekkel kapcsolatban tett ajánlásokkal[2].

A nyomonkövetési jelentéseket az Európai Parlament, a Tanács és a Számvevőszék elé terjesztik. E jelentések áttekintést nyújtanak a Tanács és a Parlament által felvetett valamennyi ágazatról, ill. témáról, a Bizottság által meghozni kívánt, illetve már meghozott intézkedésekről, valamint azokról az ajánlásokról, amelyeknek a Bizottság nem fog vagy nem tud megfelelni.

Az összefoglaló nyomonkövetési jelentéseket a Bizottság munkadokumentumai egészítik ki, amelyek részletes választ adnak a Tanács és a Parlament valamennyi specifikus ajánlására.

I. A TANÁCS ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSRE VONATKOZÓ AJÁNLÁSA

A) Bevezetés (bizottsági munkadokumentum, 1–4. pont)

A Bizottság osztozik a Tanács csalódottságában, hogy 2003-ban a kiadások túlnyomó többsége esetében a Számvevőszék ismét nem tudott megbízhatósági nyilatkozatot (DAS) tenni. Ezért a Bizottság bejelentette azon szándékát, hogy 2005-ben ütemtervet dolgozzon ki egy integrált belső ellenőrzési keretrendszerhez. A cél – a Parlamenttel és a Tanáccsal szorosan együttműködve – azon lehetőségek feltárása, amelyek segítségével a jelenlegi belső keretrendszer tökéletesíthető annak érdekében, hogy a Bizottság képes legyen megfelelő bizonyosságot szolgáltatni a Számvevőszéknek az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerű és szabályszerű voltáról.

Az integrált belső ellenőrzési keretrendszer a Bizottság belső ellenőrzési keretrendszerének reformja révén elért pozitív eredményekre épít. A fehér könyvben szereplő intézkedések túlnyomó többsége – különösen a belső ellenőrzési szabványokra vonatkozók – végrehajtásra kerültek. A Bizottság folytatja a hatékony belső ellenőrzési rendszerek alkalmazására, valamint az éves tevékenységi jelentések és a Főigazgatóság által kiadott nyilatkozatok és fenntartások tökéletesítésére irányuló munkáját. Ezenkívül a Bizottság továbbra is együttműködik a tagállamokkal a megosztott igazgatás alá eső pénzeszközök feletti ellenőrzés javításában.

B) Megbízhatósági nyilatkozat (DAS) és kiegészítő információk (bizottsági munkadokumentum, 6–11. pont)

2005 júniusában a Bizottság közleményt fogadott el az integrált belső ellenőrzési keretrendszer fent említett ütemtervének felállításáról. A Bizottság szolgálatai jelenleg azon hiányosságok meghatározásán is dolgoznak, amelyek véleményük szerint a bevezetett, a költségvetési kiadások valamennyi területére vonatkozó ellenőrzési keretrendszer, és a Számvevőszék 2/2004 véleményében meghatározott általános elvek között fennállnak, különös tekintettel azokra az ellenőrzésekre, amelyek korlátozzák az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségével és szabályszerűségével kapcsolatos kockázatokat. A Bizottság javaslatot fog tenni a hiányosságok kezelését szolgáló intézkedésekre, valamint az intézkedések végrehajtási ütemtervére, és megvitatja azokat a Számvevőszékkel, a Tanáccsal és a Parlamenttel.

A Bizottság 2005 novemberéig megállapodásra kíván jutni a Parlamenttel és a Tanáccsal arról, hogyan tökéletesíthető a jelenlegi belső keretrendszer annak érdekében, hogy a Bizottság képes legyen megfelelő bizonyosságot szolgáltatni a Számvevőszéknek az elszámolások alapjául szolgáló ügyletek jogszerű és szabályszerű voltáról. Ennek érdekében a Bizottság tárgyalásokat folytat majd a megfelelő tanácsi bizottságokkal, és 2005 októberéig előzetes jelentést terjeszt elő, amely egy, a tagállamokkal megkötendő jegyzőkönyv ütemtervét vizsgálja.

Ami a Bizottság új, 2005 januárjától működő – és jelenleg valamennyi Főigazgatóság által használt – számviteli rendszerét illeti, folyik a fennmaradó célkitűzések elérésére irányuló munka, és jelenleg nem tapasztalhatók jelentősebb késések, sem problémák a célkitűzések elérésével kapcsolatban.

C) Költségvetési gazdálkodás (bizottsági munkadokumentum, 5. és 12–13. pont)

A Bizottság megfelelőképpen figyelembe vette a Tanács pontosabb és naprakészebb költségvetési becslésekre vonatkozó, valamint azon igényét, hogy több információt szolgáltasson a fennálló kötelezettségvállalásokról és a költségvetés végrehajtásáról. A költségvetési becslések általánosságban, különösen pedig a strukturális intézkedésekre vonatkozók, javultak. A Bizottság éves jelentést készít a fennálló kötelezettségvállalások (RAL) alakulásáról, valamint a „rendkívüli fennálló kötelezettségvállalások” megszüntetésére tett sikeres erőfeszítésekről is. Ezenfelül a költségvetési és pénzügyi gazdálkodásról szóló 2004. évi jelentés elemzi a Közösség főbb többéves programjai végrehajtásának átfogó állapotát.

D) Saját források (bizottsági munkadokumentum, 14–15. pont)

A Bizottság egyetért a Tanáccsal abban, hogy további előrelépésre van szükség a mezőgazdasági vámkontingensek irányítása terén. Tovább dolgozik az eljárási keretrendszer egyszerűsítését célzó javaslatokon, beleértve egy központi, integrált információtechnológiai rendszer (AMIS Quota) kifejlesztését. Ami a preferenciális származási szabályokról szóló zöld könyv nyomon követését illeti, a Bizottság 2005. március 16-án közleményt fogadott el „a preferenciális megállapodásokban alkalmazott származási szabályok – iránymutatás a jövőre” címmel (COM(2005)100 végleges), amely megadja a Bizottság által valamennyi közösségi érdekeltségű preferenciális megállapodás kapcsán követni és támogatni szándékozott általános irányvonalakat.

E) A közös agrárpolitika (bizottsági munkadokumentum, 16–21. pont)

A Bizottság a jövőben aktívabban együttműködik a tagállamokkal annak érdekében, hogy javítsa az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) által nem vizsgált, valamint azon területek ellenőrzési rendszereit, ahol továbbra is előfordulnak komoly gondok, úgymint nagy kockázat és visszatérő hibák. Például a Bizottság nyomon követi azokat az eseteket, ahol a tagállamok által szolgáltatott adatok hibásnak tűnnek. 2005-ben az utólagos ellenőrzések terén megerősítették az ellenőrzési tevékenységet.

A Bizottság – az éves munkaterv kidolgozása során készített részletes elemzések segítségével – hatékonyan lép fel a következő kérdésekben: egyes ellenőrzési folyamatok felülvizsgálata, a csalásnak és hibáknak különösen kitett támogatások azonosítása, a felügyeleti ellenőrzések javítása, valamint ezen ellenőrzéseknek az összehasonlítás eszközeként történő alkalmazása. A Bizottság azon a véleményen van, hogy a jelenlegi statisztikai jelentéstételi rendszer megfelelő. Ezenfelül a tagállamok által végrehajtott IIER-ellenőrzések eredményeit belefoglalták a Mezőgazdasági Főigazgatóság 2004-es éves tevékenységi jelentésébe.

Ami az annak biztosítása iránti szükségletet illeti, hogy a tanúsító testületek a korlátozott ellenőrzési bizonyítékokra és a felügyeletre egyaránt kellő figyelmet fordítsanak, 2004 során a Bizottság további iránymutatásokat bocsátott rendelkezésre és számos tagállam tanúsító testületeivel és kifizető ügynökségeivel szervezett kétoldalú találkozókat, amelyeken a felügyelet és az ellenőrzési bizonyítékok témáját vitatták meg. Következésképpen a tanúsító testületek 2004-es tanúsítási eljárásuk során sokkal nagyobb figyelmet szenteltek ezeknek a kérdéseknek. Ennek eredményeként a 2004-es pénzügyi évre csupán 5 kifizető ügynökség számláit kellett elkülöníteni, szemben 2003-mal, amikor 29 számlát kellett elkülöníteni.

A Bizottság cselekvési tervet dolgozott ki a csalás kockázatának csökkentésére, és végre is hajtotta azt. Jelentősen javult a szóba jöhető kockázatok kezelése. A Bizottság elkötelezte magát arra, hogy a tagállamok hatóságait ellátja az 50 legjelentősebb harmadik ország vámokmányainak és pecsétjeinek új katalógusával. 2004-ben közzétettek egy ajánlati felhívást, és 2004. december 16-án egyéves szerződést kötöttek a nyertes pályázóval.

F) Strukturális intézkedések (bizottsági munkadokumentum, 22–26. pont)

A Bizottság folytatja a strukturális kiadások felügyeleti és ellenőrzési rendszere gyenge pontjainak kiküszöbölésére irányuló törekvéseit. Folytatja a 2000–2006-os programok során használt rendszerek ellenőrzését. Ajánlásokat tesz a tagállamoknak bármely fellelt hiányosság megszüntetésére, nyomon követi a végrehajtott intézkedéseket, felfüggeszti a kifizetéseket, amennyiben a problémák komoly kockázatot jelentenek a Közösség pénzügyi forrásaira nézve, és pénzügyi korrekciókat alkalmaz. A Bizottság által a 2007 és 2013 közötti időszakra javasolt irányítási és ellenőrzési keretrendszer a múltbeli tapasztalatokra épít, és tovább erősíti és pontosítja a tagállamok ellenőrzési felelősségét, miközben tiszteletben tartja az arányosság követelményét. Ami az éves tevékenységi jelentéseket illeti, a főbb megállapításokat – beleértve a fenntartásokat is – összefoglaló táblázatokat felvették a főigazgatók 2004-es jelentéseibe, és a jövőben is részét képezik majd e jelentéseknek.

G) Belső politikák, kutatással együtt (bizottsági munkadokumentum, 27–33. pont)

A felügyeleti rendszereket és az ellenőrzéseket illetően a Bizottság megtette az ajánlott intézkedéseket a késedelmes kifizetésekre vonatkozó pénzügyi információk megerősítése, valamint a költségvetés végrehajtásának jobb – például pénzügyi eredménytáblázatok rendszeres összeállítása és felügyelete révén történő – felügyelete érdekében.

Ami a hatodik kutatási és technológiafejlesztési (KTF) keretprogram (6. KP) irányítási és ellenőrzési rendszereit illeti, információtechnológiai eszközöket alkalmaznak és tesznek folyamatosan naprakésszé annak érdekében, hogy a javaslatértékeléstől a szerződéses kifizetéseken keresztül a projektfelügyeletig minden területen teljes körű támogatást tudjanak nyújtani.

Az Európai Menekültügyi Alap esetében lépéseket tettek a belső ellenőrzés gyenge pontjainak megszüntetése érdekében. Ezenfelül a Bizottság folytatja a tagállamokkal való együttműködést a nemzeti szintű ellenőrzési környezet további összehangolása érdekében.

Az utólagos pénzügyi ellenőrzések megállapításainak nyomon követése, valamint a jogosulatlan kifizetések behajtása terén a Bizottság jelentési rendszert vezetett be, hogy segítséget nyújtson a pénzügyi szolgálatoknak behajtásaik felügyeletéhez. Ezenfelül kidolgozta és elfogadta a „Közös ellenőrzési politikát a kutatási főigazgatóságok számára a hatodik keretprogramhoz”, és ellenőrzési adatbázisokat vezet be az ellenőrzések nyomon követésére.

H) Külső fellépések (bizottsági munkadokumentum, 34–36. pont)

A Bizottság kellőképpen figyelembe vette a Tanács felkérését a külső irányítás reformjának folytatására. Így a EuropeAid szolgálatok legutóbbi átszervezése szerepük további erősítését szolgálja, amely egyre inkább a bizottsági küldöttségekre átruházott irányítás felügyelete, koordinálása és támogatása irányába fejlődik. Ezenfelül a Bizottság felügyeleti és ellenőrző rendszereinek célja annak biztosítása, hogy a szerződéses partnerek, mint pl. a nem kormányzati szervezetek teljesítsék a szerződésben foglalt kötelezettségeiket. Az új eszközök (mint pl. a CRIS ellenőrzés) bevezetése hozzájárul majd az ellenőrzési eredményekre vonatkozó központi szintű információáramlás további javulásához.

I) Előcsatlakozási támogatás (bizottsági munkadokumentum, 37–40. pont)

A Bizottság céljai között továbbra is szerepel a kiterjesztett decentralizált végrehajtási rendszer (EDIS) teljes körű alkalmazása az új tagállamokban és a tagjelölt országokban egyaránt. Valamennyi új tagállam engedélyezési határozatot kapott 2005 elején a PHARE forrásokhoz, és számíthatott a PHARE Transition Team-ek (fokozatosan megszűnő) támogatására a Bizottság helyi képviseletein. A Bizottság székhelyén a Bővítési Főigazgatóságon belül a pénzügyi támogatás nyomon követésével foglalkozó egység további pontos, felügyelet-központú támogatást nyújt.

A tagjelölt országok esetében az EDIS alkalmazására irányuló segítségnyújtás számos kezdeményezés és intézkedés révén valósul meg, többek között magas szintű munkacsoportok, képzési szemináriumok és rendszer-felülvizsgálatok segítségével.

J) Igazgatási kiadások (bizottsági munkadokumentum, 41. pont)

Az igazgatási kiadások terén, ahol a Számvevőszék – mint azt a Tanács is megállapította – kedvező megbízhatósági nyilatkozatot (DAS) tudott tenni, a Bizottság folytatni kívánja a reform hatékony végrehajtását, beleértve a belső ellenőrzési szabványokat, közös kockázatértékelési módszertan kidolgozását, az utólagos ellenőrzéseket, valamint a belső ellenőrzéseket.

K) Pénzügyi eszközök és banktevékenységek (bizottsági munkadokumentum, 42. pont)

A Bizottság megerősíti, hogy általánosságban elégedett az Európai Beruházási Alap (EBA) által a kis- és középvállalkozásoknak szánt pénzügyi eszközökről írt jelentések minőségével. Már jelenleg is következetes szabályokat alkalmaznak a garancia nyújtására éppúgy, mint az állami támogatásokra.

II. A BIZOTTSÁGHOZ INTÉZETT KÉRELEM A HIVATALOKKAL KAPCSOLATBAN ( bizottsági munkadokumentum, 43. pont )

Az Európai Újjáépítési Ügynökség esetében a Bizottság – a Tanács ajánlásának megfelelően – korlátozott hatáskörén belül az Ügynökség 26 tagú igazgatótanácsának tagjaként (a másik 25 tagot a tagállamok adják) folytatja valamennyi lehetséges megfelelő intézkedés meghozatalát. A Bizottság eddig is ellátta az Európai Újjáépítési Ügynökséget tanáccsal, iránymutatással és segítséggel, így a Számvevőszék valamennyi ajánlását szorosan nyomon tudja követni. Az Európai Újjáépítési Ügynökség önálló jogalany, jogilag elkülönül a Bizottságtól, a költségvetési hatóságok kezdeményezésére hozták létre, és – ahogyan az az Európai Újjáépítési Ügynökségről szóló tanácsi rendelet 9. cikkében szerepel – a költségvetési rendelet 185. cikke irányadó rá nézve. Az előbbi rendelet értelmében a jogilag önálló Európai Újjáépítési Ügynökség felelős a hozzá rendelt pénzügyi források irányításáért és ellenőrzéséért, felügyeletét az igazgatótanács látja el, külső ellenőrzését pedig a Számvevőszék végzi. A Bizottság továbbra is megfontolás tárgyává teszi a jogi keretet, amelyen belül az Európai Újjáépítési Ügynökség működik.

Fontos tisztázni, hogy a Bizottság és az Egyesült Nemzetek Koszovói Missziója nem gyakorol „közös irányítást”. Ez utóbbi szerződéses kapcsolatban áll az Európai Újjáépítési Ügynökséggel néhány, a koszovói nemzeti programhoz kapcsolódó CARDS-projekt végrehajtása kapcsán. A Bizottság ismerteti a Tanács véleményét az igazgatótanács többi felügyelő tagjával.

III. A 2002. ÉVI MENTESÍTÉS NYOMON KÖVETÉSÉRE VONATKOZÓ KÖVETKEZTETÉSEK ( bizottsági munkadokumentum, 44–54. pont )

A Bizottság megtette, vagy megteszi a 2002. évi mentesítés következtetéseinek nyomon követésére ajánlott intézkedéseket, például a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek javítását illetően a mezőgazdaság, a TEN-T, a külső fellépések, az előcsatlakozási támogatás, valamint a banki műveletek terén.

Az értelmezés és iránymutatás következetessége kiemelt figyelmet kap a strukturális alapokért felelős főigazgatóságok belső kockázatértékeléseiben. A Bizottság lépéseket tett a tagállamok kiadási előrejelzéseinek javítása érdekében, ugyanakkor áttért arra, hogy a kifizetési szükségletek felmérése során a tagállami előrejelzések helyett jobban támaszkodjon saját becsléseire, amelyek a végrehajtás által követett mintán és az előrelátható trendeken alapulnak.

IV. A SZÁMVEVőSZÉK KÜLÖN JELENTÉSEI ( bizottsági munkadokumentum, 55–63. pont )

A tagjelölt országok környezetvédelmi projektjeinek Phare- és ISPA-finanszírozására vonatkozó 5/2003 külön jelentése kapcsán a Bizottság megteszi az ajánlott intézkedést a projektek jövőbeni hatásának maximalizálása érdekében. Például a nehezen hozzáférhető támogatások alkalmazása hatékonyabb lesz, a felszívási képességet pedig növelik a projekt-előkészítési és pályáztatási képességek erősítésével.

A mezőgazdasági üzemek bevételeinek méréséről szóló 14/2003 külön jelentés kapcsán a Bizottság megvalósíthatósági tanulmányt készít az Unió tagállamainak mezőgazdasági tevékenységből élő lakossága életszínvonalának mérésére kidolgozott statisztikák fejlesztéséről és költségeiről (az Eurostat jelenleg véglegesíti a hamarosan közzétételre kerülő ajánlati felhívást). A mezőgazdasági vállalkozások (és általában a mezőgazdasági ágazat) pénzügyi helyzete és jövedelemszintje továbbra is rendszeres felügyelet tárgyát képezi a mezőgazdasági számviteli információs hálózat (FADN) és mezőgazdasági számlarendszer (EAA) adatai alapján, amelyek összehangolását és következetességét a különböző érintett szolgálatok közötti fokozott együttműködés erősíti.

Az EFA által finanszírozott mikroprojekt-programokról (MPP) szóló 15/2003 külön jelentés kapcsán a Tanács számos intézkedés meghozatalát javasolta a Bizottságnak, mint például a központi szolgálatok szervezetének javítása, pontos iránymutatások nyújtása a küldöttségeknek, valamint a felügyelet és az eredmények mérésének javítása. A Bizottság megtette, vagy megteszi az ajánlott intézkedéseket.

Az ötödik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram (1998–2002) alá tartozó közvetett kutatási és technológiafejlesztési intézkedések irányításáról szóló 1/2004 külön jelentés kapcsán javasolt intézkedéseket megtették, és folyamatban vannak. A fő cél a hatodik keretprogram végrehajtásának a jogi és pénzügyi keretrendszerrel összhangban történő egyszerűsítése volt. Az ésszerűsítési és gyorsítási cselekvési terv számos problémásként, vagy a hatodik keretprogramon belül javításra szorulóként azonosított kérdéssel foglalkozik; a Bizottság tájékoztatta a Tanácsot és a programbizottságokat az elért eredményekről. A jövőre nézve az egyszerűsítési törekvések a jogi és pénzügyi keretrendszer tekintetében esetlegesen szükséges változtatásokkal, valamint a keretprogram elkészítésének további javításával is foglalkoznak. Ezért a Bizottság hetedik keretprogramra vonatkozó, 2005. április 6-án elfogadott javaslatának része volt egy, az egyszerűsítésről szóló munkadokumentum. Megkezdődött a dokumentumban szereplő javaslatok végrehajtására irányuló munka.

A szarvasmarhák európai uniós azonosítási és nyilvántartási rendszerének (SIRB) szervezetéről szóló 6/2004 külön jelentés kapcsán a Bizottság már a jelenlegi jogi helyzetben is nyújtott tanácsot és segítséget a tagállamoknak a szarvasmarhák adatbázisainak létrehozásához és kezeléséhez. Kidolgoztak egy, a nemzeti adatbázisok teljesítményértékelésére vonatkozó munkadokumentumot, amelynek feladata, hogy segítséget nyújtson a tagállamoknak adatbázisaik további tökéletesítésében.

V. EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAP (EFA) ( bizottsági munkadokumentum, 64–66. pont )

A Bizottság – a tanácsi ajánlásnak megfelelően – tovább javította az EFA pénzgazdálkodásról szóló jelentésének olvashatóságát és pontosságát. A Tanács ajánlásai között szerepel az is, hogy az EFA pénzgazdálkodásról szóló jelentésébe foglalják bele az EFA irányítási költségeinek általános költségvetést terhelő részéről szóló áttekintést is. Mivel azonban az EFA-hoz kapcsolódó tevékenységek a Bizottság egyéb, fejlesztési támogatáshoz és a fejlődő országokkal fenntartott politikai kapcsolatokhoz kapcsolódó tevékenységeinek szerves részét képezik, az általános költségvetést terhelő teljes igazgatási költség nem osztható meg értelmes módon az EFA- és más tevékenységek között. Ami a költségvetési támogatást illeti, a megállapodások most már szisztematikusan tartalmazzák az intézményi támogatás egy lényeges elemét. A Stabex-alapok kapcsán a Bizottság határidőkkel együtt bocsátott ki utasításokat a küldöttségeknek annak érdekében, hogy biztosítsa a szorosabb pénzügyi felügyeletet és a kölcsönös kötelezettségvállalások valamennyi fennálló keretrendszerének gyors jóváhagyását.

* * *

[1] Lásd még a költségvetési rendelet 147. cikkét.

[2] A 2003-as általános költségvetésre vonatkozó mentesítés, 2003-as mentesítés: EFA, 2003-as mentesítés: hivatalok