EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2019.6.25. COM(2019) 299 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS A SZÁMVEVŐSZÉKNEK















2018. évi éves irányítási és teljesítményjelentés



Tartalomjegyzék ELŐSZÓ 3 ÖSSZEFOGLALÁS 7 BEVEZETÉS 21 1. SZAKASZ – TELJESÍTMÉNY ÉS EREDMÉNYEK 22 1.Eredményorientált uniós költségvetés 23 2.Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért (1A. alfejezet) 32 3.Gazdasági, társadalmi és területi kohézió (1B. alfejezet) 68 4.Fenntartható növekedés: természeti erőforrások (2. fejezet) 81 5.Biztonság és uniós polgárság (3. fejezet) 97 6.Globális Európa (4. fejezet) 116 7.Speciális eszközök 140 2. SZAKASZ – BELSŐ KONTROLL ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁS 144 1.Az uniós költségvetés irányítása megfelelő 144 2.A kontrollrendszerek költséghatékonyak 149 3.A pénzügyi korrekciók és visszafizettetések azt mutatják, hogy a többéves kontrollciklus megvédi az uniós költségvetést. 160 4.A Bizottság frissítette csalás elleni stratégiáját 165

5.A főigazgatók megalapozott bizonyosságot nyújtanak, a fenntartások pénzügyi hatása mérsékelt 168 6.A Belső Ellenőrzési Szolgálat munkája révén szerzett bizonyosság 174 7.Az Ellenőrzés-felügyeleti Bizottság által végzett munka következtetéseinek összefoglalása 176 8.Külső ellenőrzés és mentesítés: Jövőbeli javítások a korábbi tapasztalatok alapján 179 9.Szervezeti irányítás 181 MELLÉKLETEK Előszó Örömmel mutatom be a 2018. évi éves gazdálkodási és teljesítményjelentést az uniós költségvetésről. A jelentés áttekintést ad az uniós költségvetés teljesítményéről, irányításáról és védelméről. Felvilágosítással szolgál arról, hogy az uniós költségvetés hogyan támogatja az Unió politikai prioritásait, továbbá ismerteti az elért eredményeket, valamint a Bizottság szerepét a pénzgazdálkodás legszigorúbb követelményeinek érvényesítésében. E jelentés része a Bizottság integrált pénzügyi és elszámoltathatósági jelentéscsomagjának. A Bizottság számára a költségvetési rendeletben előírt kötelezettségeket teljesíti, emellett rendkívül fejlett pénzügyi elszámoltathatósági rendszerünk lényeges elemét képezi. Viszonylag szerény mérete ellenére az uniós költségvetés Európaiak milliói életére van jelentős hatással. A nemzeti költségvetéseket kiegészítve politikai prioritásokat támogat olyan területeken, ahol valós értékkel bír, és ahol a leghatékonyabban hozhat eredményeket. Vezérelvem, hogy az uniós költségvetésnek olyan területekre kell összpontosítania, ahol nagyobb hatást képes kifejteni, mint a nemzeti szinten végrehajtott közkiadások. Például egyik tagállam sem képes önállóan finanszírozni azokat a nagy infrastrukturális vagy kutatási projekteket, amelyek terjedelme olyan globális szereplők projektjeihez mérhető, mint Kína vagy az Egyesült Államok. Az Uniót érintő kihívások közül egyesek globális léptékűek. A terrorizmusnak, a szervezett bűnözésnek, az éghajlatváltozásnak, a természeti katasztrófáknak vagy a járványoknak nincsenek határai. E kifogások páneurópai szinten, az uniós költségvetés segítségével kezelhetők a legjobban. Az uniós költségvetés azonban, még ha rugalmasnak bizonyult is, korlátozott méretű. A határozathozatalnak ezért minden eddigihez képest megalapozottabbnak kell lennie és erőteljesebben kell támaszkodnia a bizonyítékokra annak érdekében, hogy a pénzt olyan területekre fordítsák, ahol a leginkább szükség van rá. E jelentésben ismertetjük, hogy az Unió költségvetése milyen sokféle módon járult hozzá a közös célok eléréséhez 2018-ban. 2018-ban a fókuszban a gazdasági fellendülés erősítése volt a munkahelyteremtést előmozdító kiemelt területeken végrehajtott beruházások útján. Az Európai Stratégiai Beruházási Alap, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz és az európai strukturális és beruházási alapok szerepe egyaránt meghatározó volt ebben a folyamatban. Számos uniós beruházás hátterét megismerhetik az „InvestEU” portálon (https://europa.eu/investeu). Az uniós költségvetés erőteljes támogatást nyújtott olyan egyéb kiemelt területeken is, mint a migrációra vonatkozó átfogó uniós megközelítés, a biztonsági unió, az élvonalbeli kutatási tevékenység, vagy az Unió külső tevékenysége, emellett olyan horizontális szakpolitikai célkitűzések megvalósulásához is hozzájárult, mint az éghajlat-politikai intézkedés és a biológiai sokféleség. Jelentésünkben bemutatjuk azokat a lépéseket is, amelyekkel biztosítjuk, hogy az uniós költségvetés irányítása a pénzgazdálkodás legszigorúbb követelményeinek megfelelően történjen. Ezzel a jelentéssel a Bizottság átfogó politikai felelősséget vállal az uniós költségvetés 2018. évi irányításáért. A Bizottság szoros figyelemmel kíséri az uniós költségvetés gyakorlati végrehajtását. Ha megállapítást nyer, hogy a tagállamok vagy a végső kedvezményezettek szabálytalanul használtak fel uniós pénzt, a Bizottság azonnal intézkedik a hibák korrekciója és a pénzeszközök szükség szerinti visszafizettetése érdekében. A Bizottság becslése szerint a 2018. évi kiadások tekintetében a korrekciókat és a visszafizettetéseket követően fennmaradó hibaszint 1 % alatti lesz, amely jelentősen elmarad a lényegességi küszöbtől. 2018-ban folytatódott a pénzgazdálkodás terén az elmúlt években elért jelentős előrehaladás. A hibák felderítését és korrekcióját, valamint a csalás elleni küzdelmet szolgáló uniós rendszerek érettek és stabilak. Ezt az Európai Számvevőszék elismerte. Az előttünk álló években is éberek maradunk, és gondoskodunk az uniós költségvetés megfelelő védelméről. Ez különösen fontos az egyre több kihívással járó politikai környezettel összefüggésben. A következetes és eredményes beszámolás javítja az uniós kiadások elszámoltathatóságát, és nem csupán a jogi megfelelés miatt. Segíti a kapcsolattartást a polgárokkal és az egyéb érdekeltekkel, valamint az Európai Unióba vetett bizalmuk helyreállítását. A Bizottság 2018 májusában és júniusában fogalmazta meg továbbá a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatait is. A Bizottság a kiadások átfogó felülvizsgálata ( ) keretében elemezte valamennyi program teljesítményét. Ennek során azt a megközelítést képviseltem, hogy minden jövőbeni kiadás esetében az uniós hozzáadott értéket kell elsődleges szempontnak tekinteni, és ezáltal kell növelni az új prioritások finanszírozását, korszerűsíteni és lehetőség szerint egyszerűsíteni, észszerűsíteni a meglévő programokat, továbbá rugalmasabbá tenni az Unió költségvetését. Úgy gondolom, hogy a Bizottság korszerű, kiegyensúlyozott és reális költségvetést javasolt a polgárainak védelmet, biztonságot és lehetőségeket nyújtó Unió számára. A következő keretre vonatkozó mielőbbi megállapodás megerősítené az uniós intézmények közös elkötelezettségét az iránt, hogy a lehető legjobban hasznosítsák az uniós költségvetésen keresztül befektetett pénzeszközöket. Günther H. Oettinger

Költségvetésért és az emberi erőforrásokért felelős biztos





ÖSSZEFOGLALÁS Összefoglalás Az uniós költségvetésről szóló éves gazdálkodási és teljesítményjelentés az uniós költségvetéssel elért eredményekre (1. szakasz), valamint az uniós költségvetés irányítására és védelmére (2. szakasz) vonatkozó legfrissebb információkat ismerteti. Az 1. szakasz szerkezete költségvetési fejezetenként tagolódik. Ismerteti, hogy az Unió pénzügyi programjai hogyan járultak hozzá az Unió politikai prioritásaihoz, és összefoglalja az e programok teljesítményével kapcsolatos legújabb értékelési eredményeket. 2018 a jelenlegi, 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keret ötödik éve volt. A többéves pénzügyi keret késedelmes elfogadása miatt az időszak kezdetén késések voltak tapasztalhatók. Az Unió pénzügyi programjai mára teljesen működőképesek. Különféle területeken erőteljesen és kézzelfoghatóan támogatják az Unió politikai prioritásait. 1A. alfejezet – A munkahelyteremtés, a növekedés és a beruházások fellendítése Amikor a Juncker elnök vezette Bizottság a gazdasági és pénzügyi válságot követően hivatalba lépett, ígéretet tett arra, hogy több munkahelyet teremt. A tagállamokkal együttműködve beváltotta ezt az ígéretet. Minden eddiginél több európai dolgozik: jelenleg 240,7 millió embernek van munkája. Ezek közül több mint 12 millió munkahelyet e Bizottság mandátumának megkezdése óta hoztak létre. Az ifjúsági munkanélküliség mértéke 2008 óta a legalacsonyabb, bár az Unió sok részében változatlanul magas. Az uniós költségvetés hozzájárult ezekhez az eredményekhez, és továbbra is a beruházások létfontosságú forrása egész Európában. A Juncker elnök vezette Bizottság hivatalba lépése óta több mint 12 millió munkahely jött létre. Az ifjúsági munkanélküliség a 2014. évi 24 %-ról 2018 decemberére 14 %-ra csökkent. A 2018. évben az uniós költségvetés prioritása a gazdasági fellendülésre alapozás volt, különösen a beruházások további fellendítésével. A beruházások jelentős mértékben bővültek az Európai Stratégiai Beruházási Alap több mint 408 milliárd EUR ( ) értékű finanszírozásának köszönhetően. A 2015-ben a Bizottság és az Európai Beruházási Bank Csoport által közösen létrehozott alap ( ) olyan területeken von be magánfinanszírozást, mint a közlekedés, az energia, az egészségügy, a kis- és középvállalkozások, valamint az információs és kommunikációs technológiák. Ezzel erősíti az uniós költségvetés hatását. Az Európai Stratégiai Beruházási Alap élettartama 2018 közepéről 2020 végéig meghosszabbodott, új beruházási célja pedig 500 milliárd EUR ( ). A várakozások szerint a terv mintegy 1,4 millió új munkahely létrehozását segíti elő 2020-ig, míg az uniós GDP becsült növekedése 1,3 % lesz. E beruházásoknak köszönhetően további 11 millió háztartás rendelkezik gyors internetkapcsolattal, több mint 4 millió háztartás használ megújuló energiaforrásból származó energiát, és 30 millió európai részesül jobb egészségügyi ellátásban. Az Európai Stratégiai Beruházási Alap 2015-től 2018. december 31-ig több mint 370 milliárd EUR összegű beruházási forrást mobilizált Európában, lényegesen többet az eredeti 315 milliárd EUR összegű célnál, és megfelelően halad a 2020-ra vonatkozóan 500 milliárd EUR összegben kitűzött új cél elérése felé. Az Európai Stratégiai Beruházási Alap hozzájárult félmillió megengedhető árú lakás megépítésének finanszírozásához, 30 millió európai számára az egészségügyi ellátás színvonalának javításához, 95 millió utas számára a vasúti és városi infrastruktúra korszerűsítéséhez, továbbá több mint 280 000 kis- és középvállalkozás számára a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés támogatásához. A stratégiai beruházások erősítették a gazdasági növekedést és a versenyképességet is alapvető közlekedési, energetikai és telekommunikációs infrastruktúrák finanszírozásával. E beruházások olyan területekre összpontosítanak, amelyeken az Unió nagyobb hatás kifejtését teszi lehetővé a nemzeti szinten végrehajtott közkiadásokhoz képest. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz fontos szerepet játszik az ilyen infrastruktúrák fejlesztésében, amelyek egyúttal előkészítik a terepet a kisebb CO2-intenzitású uniós energiahálózat számára is. 2018-ban az eszköz 1,4 milliárd EUR összeget bocsátott rendelkezésre vissza nem térítendő uniós támogatás formájában, amely az Európai Stratégiai Beruházási Alapból és más forrásokból származó finanszírozást egészítette ki. Részben az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz finanszírozza a 18 km széles Fehmarnbelt-szoros alatt, a dániai Rødby és a németországi Puttgarden között épülő új alagutat. A Koppenhága és Hamburg közötti utazási idő az autók esetében nagyjából egy órával, a vasúti árufuvarozás esetében pedig két órával lesz rövidebb. Az uniós költségvetés olyan űrprogramoknak köszönhetően is eredményes, mint a Galileo, a Kopernikusz és az EGNOS. Önállóan a tagállamok egyike sem lett volna képes pályára állítani azt a 26 műholdat, amely 2018 végén világszerte már 500 millió ( ) felhasználót szolgált ki. 2018-ban további négy Galileo-műhold állt pályára az óceánok, a szárazföldi területek és a légkör jobb megfigyelése céljából. Az uniós űrjelek és -adatok olyan szolgáltatások révén alakítják át az életünket, mint a fejlett navigáció, a precíziós gazdálkodás, a termény-nyomonkövetés, a természeti katasztrófák elhárítása, a tengeri életmentés, a vészjelzővel felszerelt személyek felkutatása és kimentése, valamint a vízi járművek és az olajszennyezések figyelemmel kísérése. 2018 végén már csaknem minden uniós tagállam 315 repülőtere használta az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatást, amely biztonságosabbá teszi a kedvezőtlen időjárási viszonyok közötti leszállást, továbbá kiküszöböli a késéseket és az átirányítást. 2018 áprilisa óta minden Európában értékesített új autómodellbe be van építve a Galileo, amely támogatja az e-segélyhívó rendszer használatát. A Kopernikusz az európai áradások 80 %-hoz szolgáltatott katasztrófaelhárítási térképet. Ezáltal a nemzeti katasztrófaelhárítási szolgálatok jobb áttekintést kaptak a helyzetről, és eredményesebben hajthatták végre a mentési műveleteket. 2018 az Európai Védelmi Alap révén az európai védelmi együttműködésben is új fejezetet nyitott. 2018-ban 40 millió EUR összeget fordítottak kutatási együttműködésen alapuló, innovatív védelmi technológiákra és termékekre irányuló projektekre. A Bizottság elfogadta azokat a kétéves munkaprogramokat, amelyek 2019–2020 között 500 millió EUR összeggel járulnak hozzá a védelmi képességek fejlesztésére irányuló közös projektek társfinanszírozásához. Az Unió 35 millió EUR összegű beruházással ( ) vesz részt az Ocean2020 kutatási projektben. A projekt 15 uniós tagállamból 42 partnert összefogva támogatja a tengeri megfigyelési missziókat azzal, hogy pilóta nélküli légi járműveket és személyzet nélküli tengeralattjárókat integrál a flottaműveletekbe. Az élvonalbeli kutatás és innováció támogatása Az uniós költségvetés az országok közötti együttműködés, az ipari relevancia és a méretgazdaságosság középpontba állításával tovább erősítette az Unió elkötelezettségét az élvonalbeli kutatási és innovációs tevékenység támogatása iránt. Az Unió kutatási és innovációs keretprogramja, a Horizont 2020 a világ legnagyobb transznacionális kutatás-finanszírozási programja. Egyúttal az Unió eddigi legnagyobb kutatási és innovációs programja, amely hét évre elosztva közel 80 milliárd EUR összegű finanszírozást tesz lehetővé.( ) 2018-ban a Horizont 2020 keretprogramban 10 milliárd EUR összegű pályázati felhívásra került sor. A Közös Kutatóközpont a Horizont 2020 keretprogram finanszírozásával fejlesztette és működteti az egyetlen világméretű automatikus szökőárriasztási rendszert. Ez képes gyorsan kiszámítani a hullámok magasságát és terjedési idejét, majd automatikus riasztási üzenetet küldeni a Globális Katasztrófariasztási és Koordinációs Rendszeren keresztül.

A Horizont 2020 biztosítja az uniós kutatás- és innovációfinanszírozás közös stratégiai keretét. Kulcsszerepet játszik abban, hogy az Unió továbbra is világszínvonalú tudományos és technológiai eredményeket érjen el. Segíti az innováció akadályainak megszüntetését, továbbá megkönnyíti a köz- és a magánszektor számára, hogy közös munkával találjanak megoldást a jelentős társadalmi kihívásokra. A kutatásra és innovációra irányuló uniós támogatás együttműködést ösztönöz a különböző országokban és tudományágakban működő kutatócsoportok között, ami kulcsfontosságú az áttörést jelentő felfedezések elősegítésében. Lehetővé teszi az EU számára olyan prioritások megvalósítását, mint az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás ( ). A Horizont 2020 keretprogram közvetlenül hozzájárult ahhoz az átfogó célkitűzéshez, amely szerint meg kell erősíteni Európa vezető szerepét és versenyképességét az iparban. Az eddigiek során különösen sikeresen ösztönözte a kis- és középvállalkozások innovációját. A 20 %-os részvételre irányuló általános célt túl is lépte ( ). Az EuroHPC közös vállalkozás 2018 novemberében kezdte meg működését. Az uniós tagállamok és más résztvevő országok erőforrásainak egybefogásával világszínvonalú szuper-számítástechnikai és adatinfrastruktúrát épít ki, valamint versenyképes innovációs ökoszisztémát hoz létre a releváns technológiák és alkalmazások terén Európában. A Horizont 2020 keretében és részleges finanszírozásával 2018-ban végzett kutatásnak köszönhetően Svédországban egy 45 éves nő műtéti úton állandó robotkezet kapott, amellyel el tudja látni mindennapos feladatait. Az európai fiatalok támogatása Az uniós költségvetés lehetőségeket teremtett a külföldi utazásra és tanulásra, emellett segítette a fiatal munkanélkülieket abban, hogy munkát találjanak, vagy képzésben vegyenek részt, és ezáltal jobb eséllyel tudjanak elhelyezkedni. Évente több mint 3,5 millió olyan fiatal kap állásra, oktatásra, szakmai gyakorlatra vagy tanulószerződéses gyakorlati képzésre vonatkozó ajánlatot, akit az ifjúsági garancia keretében nyilvántartásba vettek. 2014 óta összesen több mint 14 millióan kaptak segítséget a rendszer keretében. Az Erasmus+ az egyik alapvető módja annak, hogy az európaiak annak teljes sokféleségében megtapasztalják az európai identitást. 2018-ban az Erasmus+ mintegy 800 000 tanár, előadó, tréner, oktatási munkatárs és ifjúságsegítő számára tette lehetővé, hogy külföldön szerzett készségek segítségével javítsák későbbi foglalkoztathatóságukat. A vezérprogram bizonyította rugalmasságát azáltal, hogy támogatta az „Európai Egyetemek” és az Erasmus+ virtuális cserekapcsolat-programja létrehozását. A Bizottság DiscoverEU ( ) néven kísérleti kezdeményezést indított, amelynek révén a 18 éves fiataloknak alkalmuk nyílik arra, hogy utazzanak Európában, tanuljanak más kultúráktól, és felfedezzék európai identitásukat. A Bizottság a DiscoverEU továbbfejlesztését tervezi, ezért azt a következő Erasmus programra vonatkozó javaslataiba is belefoglalta. Az Európai Szolidaritási Testület ( )programja saját szabályokat és költségvetést kapott, és számos fiatal számára tette lehetővé a segítségnyújtást, a felfedezést, a tanulást és a fejlődést olyan tevékenységeken keresztül, amelyek során segíthették a szociálisan rászorulókat, óvhatták a környezetet, vagy természeti katasztrófával sújtott közösségeket építhettek újjá, és reményt nyújthattak az ott élőknek. 1987. évi indulása óta több mint 10 millióan vettek részt az Erasmus programban. 2018 júliusa és októbere között a DiscoverEU utazási igazolvány mintegy 15 000 fiatal számára tette lehetővé Európa vasúton keresztüli felfedezését. A 2018. novemberi igénylési fordulóban további 14 500 fiatal kiválasztására került sor. 2018 végéig mintegy 100 000 polgári gondolkodású fiatal regisztrált az Európai Szolidaritási Testülethez való csatlakozás céljából. Közülük csaknem 11 ezren támogattak rászoruló személyeket és közösségeket Európa-szerte, zömmel önkéntes tevékenységek keretében. Az uniós költségvetés jelentős mértékben hozzájárult az ifjúsági garancia végrehajtásához azzal, hogy lehetőségeket teremtett a fiatalok számára a külföldi utazásra és tanulásra, emellett segítette őket abban, hogy munkát találjanak, vagy képzésben vegyenek részt, és ezáltal jobb eséllyel tudjanak elhelyezkedni. A program indulása ( ) óta évente több mint 3,5 millió olyan fiatal kap állásra, továbbképzésre, szakmai gyakorlatra vagy tanulószerződéses gyakorlati képzésre vonatkozó ajánlatot, akit az ifjúsági garancia keretében nyilvántartásba vettek. 1B. alfejezet – A munkahelyteremtés, a fenntartható növekedés és az innováció ösztönzése a kohéziós politikán keresztül A 2014–2020 közötti időszakban 352 milliárd EUR összegből, a teljes uniós költségvetés csaknem egyharmadából gazdálkodó kohéziós politika célja az egyenlőtlenségek mérséklése, valamint az Unió gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának támogatása. E politika hathatós hozzájárulását bizonyítja a kevésbé fejlett tagállamok és régiók ütemes felzárkózása az Unió többi részéhez mind termelékenység, mind pedig az egy főre jutó bruttó hazai termék tekintetében. A források közvetlenül támogatják a kiemelt uniós prioritások teljesülését és az országspecifikus ajánlások végrehajtását az európai szemeszterrel összefüggésben, továbbá a 2014–2020 közötti időszak programjaira vonatkozóan meghatározott előzetes feltételek nyomon követésével biztosítják a szükséges beruházási feltételeket. A 2007–2013 közötti időszakban végrehajtott 1 EUR összegű kohéziós politikai beruházás 2023-ig várhatóan 2,74 EUR többletet eredményez a bruttó hazai termékben. Ugyanebben az időszakban mintegy 1,3 millió új munkahely jött létre. Az uniós költségvetés továbbra is támogatta a tagállamokat és a régiókat az olyan új és állandó kihívások leküzdésében, mint a globalizáció előnyünkre fordítása, a munkanélküliség leküzdése, az ipari szerkezetváltás kezelése, az innováció és a digitális transzformáció felkarolása, a munkaerő átképzése, a hosszú távú migrációkezelés, valamint az éghajlatváltozás elleni küzdelem, ideértve a kisebb CO2-intenzitású gazdaságra és közlekedésre való áttérést is. A közlekedésre irányuló uniós beruházások célja a szűk keresztmetszetek megszüntetése volt 7 500 km régi út javításával és fejlesztésével, valamint 3 100 km új út megépítésével (2018 végéig kiválasztott projektek). A kohéziós politikai beruházásoknak köszönhetően a középületek a korábbi időszakhoz képest 5,2 terawattórával kevesebb energiát használnak fel. Ezenkívül 748 km villamos- és metróvonal megépítése, illetve fejlesztésére, valamint 7 500 km vasútvonal megépítésére, illetve korszerűsítésére is sor került. 2017 végig az Európai Szociális Alap jóvoltából több mint 15 millió fő jutott támogatáshoz jobb munkalehetőség kereséséhez és készségei fejlesztéséhez, több mint 1,7 millió munkanélküli helyezkedett el, és több mint 2 millióan szereztek új képesítést.

2. fejezet – Az uniós költségvetés segíti a mezőgazdasági ágazat korszerűsítését a biztonságos és jó minőségű élelmiszerek előállítása, valamint a fenntartható mezőgazdaság és vidékfejlesztés létrehozása érdekében A közös agrárpolitika segítette a kiegyensúlyozott területfejlesztés megvalósulását, továbbá a jövedelmi szakadék csökkentését egyrészt a mezőgazdaság és a többi ágazat, másrészt a tagállamok és a régiók között. A politika emellett hozzájárul ahhoz is, hogy az Unió létfontosságú élelmiszer-termelése fenntartható maradjon. A közvetlen kifizetések növelik a jövedelmeket, és viszonylagos jövedelmi stabilitást nyújtanak az árak és terméshozamok jelentős ingadozásának kitett mezőgazdasági termelők számára. Az uniós költségvetés biztosítja az ellenállóképes, fenntartható és versenyképes mezőgazdaság feltételeit. Mintegy 6,5 millió mezőgazdasági termelő részesült a támogatás keretében nyújtott közvetlen kifizetésekből, amelyek agrárjövedelmük 38 %-át tették ki. 2014 óta az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap több mint 51 400 fiatal mezőgazdasági termelő mezőgazdasági üzemének korszerűsítését és több mint 1 millió résztvevő képzését segítette, közel 16 millió hektáron támogatta a biogazdálkodást, és több mint 255 millió EUR értékben hajtott végre beruházást a megújulóenergia-termelés terén. Az Európai Tengerügyi és Halászati Alap támogatja a környezeti szempontból fenntartható, erőforrás-hatékony, innovatív, versenyképes és tudásalapú halászatot és akvakultúrát. A felsorolt erőfeszítések révén az Unió képes megőrizni nemzetközi vezető szerepét a fenntartható óceángazdálkodásban. Az Unió globális összehasonlításban élen jár a fenntarthatósági és éghajlat-politikában Az éghajlatváltozás elleni küzdelem iránti elkötelezettsége részeként az Unió 32 milliárd EUR összegű éghajlat-politikai kiadást integrált az uniós programok keretében, így különösen a kohéziós politika, az energia, a közlekedés, a kutatás és az innováció, a közös agrárpolitika, valamint az uniós fejlesztéspolitika területein, ezáltal az uniós költségvetés kiemelt szerephez jutott a fenntarthatóság előmozdításában. Mindez a 2018. évi költségvetés 20,7 %-át teszi ki. A legutóbbi becslés szerint a teljes programozási időszakra vetítve e kiadások mértéke 210 milliárd EUR (19,7 % lesz). 2014–2020 között az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a Kohéziós Alap 54,8 milliárd EUR ( ) összegben hajt végre éghajlat-politikai célokra irányuló beruházásokat. E beruházások támogatják az elmozdulást az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé: előmozdítják a megújuló energiaforrásból nyert energia termelését és elosztását, előmozdítják az energiahatékonyságot, intelligens elosztó hálózatokat hoznak létre, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákra irányuló kutatási és innovációs tevékenységeket hajtanak végre, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó beruházásokat valósítanak meg, konkrét kockázatok kezelésére irányuló beruházásokat mozdítanak elő, biztosítják a katasztrófákkal szembeni ellenálló képességet, továbbá katasztrófavédelmi rendszereket fejlesztenek. Az Európai Regionális Fejlesztési Alapból és a Kohéziós Alapból támogatott projekteknek köszönhetően 875 000 család számára válik lehetővé az alacsonyabb energiafelhasználást eredményező lakásfelújítás, ezenkívül újabb 3,3 millió energiafelhasználó csatlakozhat intelligens energiahálózathoz. A projektek ezenkívül támogatták a megújulóenergia-termelési kapacitás bővítését (7 670 MW) is. 2018-ban az Unió összesen 522 millió EUR összeget fordított a LIFE programra. A program keretében az uniós költségvetés környezet- és természetvédelmi projekteket, valamint éghajlat-politikai intézkedéseket támogat. Ez többek között jelentős beruházásokat foglal magában olyan projektekbe, amelyek a műanyag nagyobb mértékben történő újrahasználatát teszik lehetővé. Többek között azzal, hogy az autó-, az építő- és a csomagolóipar számára minőségi nyersanyaggá alakítja az ilyen hulladékot, a LIFE a gyakorlatban is támogatja a műanyagokra vonatkozó európai stratégiában a körforgásos gazdasággal összefüggésben megfogalmazott célok teljesülését. A LIFE program keretében támogatott projektek elősegítették az elmozdulást az erőforrás-hatékony, körforgásos, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes gazdaság felé; a biológiai sokféleség csökkenésének megállítását és visszafordítását; a környezet, ezen belül a levegő, a víz és a talaj minőségének javítása révén az ökoszisztémák leromlásával szembeni intézkedéseket; továbbá a környezetvédelmi és éghajlat-politikai irányítás javítását valamennyi szinten. 3. fejezet – Az uniós költségvetés létfontosságú eleme az Unió migrációs politikával kapcsolatos átfogó megközelítésének Az uniós költségvetés támogatta a migrációs kihívásokra adott folytatódó, átfogó európai választ és az uniós külső határok igazgatását. 2018-ban az Unió migrációval kapcsolatos átfogó megközelítése továbbra is valamennyi fronton érvényesült: szorosabb az együttműködés a partnerországokkal; javult a külső határok igazgatása; és eredményesebb, működőképesebb eszközök állnak rendelkezésünkre határaink védelméhez, valamint ahhoz, hogy a szolidaritás és a felelősség szellemében kezeljük a migrációt az Unión belül. Az olyan célzott eszközök, mint a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap, fontos szerepet játszottak a migrációs problémák azonnali kezelésében, kiegészítve a migránsok hosszabb távú integrációjára irányuló célzott, kohéziós politikai támogatásokat, valamint az Unió külső eszközeit. Az európai migrációs stratégiával kapcsolatos munka előmozdította azt, hogy a nem biztonságos és ellenőrizetlen migrációt biztonságos, rendezett és szabályos migráció váltsa fel. A folyamatban lévő uniós áttelepítési program keretében 20 tagállam több mint 50 000 személy áttelepítését vállalta 2019 októberéig. 2018 végéig e vállalások alapján eddig már 24 000 személy számára nyújtottak menedéket az EU-ban. Az Európai Unióba érkezők számának 2015. évi tetőzését követően a migrációs áramlás szintje ma már alacsonyabb, mint a válság előtt volt. 2018-ban az Unióba irányuló szabálytalan határátlépések száma 150 100-ra csökkent. 5 év alatt ez a legalacsonyabb szám. 2015 óta több jogszerű migrációs csatorna áll azoknak az Unióba érkezőknek a rendelkezésére, akik nemzetközi védelemre szorulnak. Az uniós áttelepítési programok csaknem 50 000 személy számára nyújtottak biztonságos és legális migrációs lehetőségeket (2018. december 31-i adat). A 2016. évi EU–Törökország nyilatkozat és a törökországi menekülteket támogató eszköz továbbra is kiemelkedő szerepet játszik a Törökország szárazföldi területéről a görög szigetekre történő szabálytalan és veszélyes átkelések számának csökkentésében, a tengeren folyó életmentésben, valamint a nemzetközi védelemre szoruló szíriaiak áttelepítésének előmozdításában. Az Unió támogatta Törökországot azon erőfeszítéseiben, hogy menedéket és támogatást nyújtson közel 4 millió nyilvántartásba vett szíriai menekült számára. 2018 végéig a leginkább veszélyeztetett menekültek közül 1,5 millióan részesültek humanitárius segítségnyújtásban a szükséghelyzeti szociális védőháló szociális ellátási programján keresztül, továbbá több mint 410 000 tanuló kapott iskolalátogatási támogatást a feltételes iskoláztatási készpénztámogatás programja keretében. További 600 000 gyermek esetében segítették a török iskolarendszerbe való integrálásukat. A törökországi menekülteket támogató eszköznek köszönhetően 136 új iskola épült, 410 000 menekült gyermek jár iskolába, és 60 000 tanuló vesz részt felzárkóztató kurzuson. 178 egészségügyi központ kezdte meg működését, négymillió támogatott egészségügyi konzultációra került sor, és 650 000 menekült gyermek kapott védőoltást ( ). A Törökországban nyújtott támogatás mellett az EU a szíriai belső menekültek, valamint a Jordániában és Libanonban tartózkodó menekültek és az ottani befogadó közösségek számára is jelentős humanitárius támogatást biztosított, továbbá Irakban és Egyiptomban is segítséget nyújtott. A szíriai válság kezelésére szolgáló uniós regionális alap összességében 2018-ban hozzávetőlegesen 2 millió szíriai menekültet és befogadó közösségeket támogatott. Kiterjesztett megbízatásával az uniós költségvetésből finanszírozott Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség jelentősen megerősítette jelenlétét az Unió külső határain. Az intézkedés célja az volt, hogy támogassa a tagállamokat határigazgatási tevékenységeikben és az európai integrált határigazgatás közös végrehajtásában.

2018-ban az Európai Határ- és Parti Őrség összesen mintegy 11 000 határőr bevetésével segítette az uniós frontországokat. Ez lehetővé tette 37 000 migráns megmentését, csaknem 1 200 embercsempész elfogását, valamint közel 14 000 migráns hazatérésének összehangolását, illetve megszervezését. A Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap emellett csaknem 39 500 személy önkéntes visszatérését segítette elő (). Az uniós költségvetés továbbra is hozzájárul az élet és a munka nagyobb biztonságához az Unióban A biztonsági fenyegetések intenzívebbé és sokrétűbbé váltak Európában. Terrortámadások, a szervezett bűnözés új típusai, valamint kiberbűnözés formájában jelentkeznek. A lakosság e fenyegetésekkel szembeni védelme érdekében az Unió finanszírozta például a pénzmosás elleni küzdelmet, a hamisított termékek elfogását és lefoglalását, valamint a félretájékoztatási kampányok elleni küzdelmet, továbbá támogatta az együttműködést a felsorolt intézkedések során. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz önkéntes együttműködési platformot hozott létre, amelynek célja, hogy erősítse a kibertámadásokra való felkészültséget és reagálási képességet. A platform az Unió hozzájárulása egy olyan fenyegetésre adott uniós szintű válaszhoz, amely nem ismeri a nemzeti határokat. Az Unió szolidaritást mutatott saját határain belül azzal, hogy katasztrófasegély-nyújtási erőfeszítéseket koordinált és finanszírozott, továbbá támogatta az aszálykárt szenvedett mezőgazdasági termelőket és a nagyszabású vállalati szerkezetátalakítással érintett munkavállalókat. Tekintettel a nyári aszály során őket sújtó nehézségekre, a mezőgazdasági termelők nagyobb összegű előlegkifizetésben részesültek állataik takarmányozásához. 2018-ban a portugál ruházati ágazatban 730 elbocsátott munkavállaló összesen 4,5 millió EUR összegű támogatásban részesült az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból. 2003 óta az Unió 163 hivatalos misszióban vett részt, és világszerte 560 szakértővel járult hozzá az emberek védelméhez. 2018-ban egy minden addiginál nagyobb léptékű polgári védelmi művelet segítette Svédországot az erdőtüzek megfékezésében, amelynek során több mint 360 tűzoltót, hét repülőgépet, hat helikoptert, és 67 szárazföldi járművet mozgósítottak. 4. fejezet – Az uniós költségvetés hozzájárult ahhoz, hogy az EU erősebb globális szereplővé váljon Az uniós költségvetés jóvoltából az Unió továbbra is összpontosíthat a partnerei fenntarthatóságát és ellenálló képességét célzó beruházásokra, amelyeket különösen az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz és az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz keretében hajt végre. Az Unió segíti a szomszédos országokat szilárd demokratikus intézményeik továbbfejlesztésében, ezzel egy időben pedig a még nagyobb jólét elérésében. Ez hozzájárult a helyzet stabilizálásához Európa határai mentén. 2018-ban az Unió vezető szerepet játszott és támogatást nyújtott az iráni nukleáris megállapodás ( ) és az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás létrejöttében, ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósításában, a hangsúlyos fenntartható fejlődési elemet tartalmazó új kereskedelmi megállapodások létrejöttében, az Afrikai Unióval való együttműködésben ( ), valamint az Egyesült Nemzetek Szervezetével való kapcsolattartásban. A tagállamokkal együtt az Unió a humanitárius segélyek legnagyobb adományozója a világon. Ez lehetővé teszi a számára, hogy világszerte életmentő támogatást nyújtson természeti katasztrófa és fegyveres konfliktus esetén. 2018-ban az Unió 1,4 milliárd EUR összeget meghaladó humanitárius segélyt nyújtott több mint 90 országban. Ennek jelentős részéből Szíria konfliktusban érintett lakosságcsoportjait, valamint a szomszédos országokba menekülteket támogatta. 2018-ban további 15 millió EUR összeget különített el arra, hogy megteremtse a szükséges feltételeket azoknak a rohindzsa menekülteknek az önkéntes, biztonságos és méltóságteljes hazatéréséhez, akik Mianmar/Burma elhagyása után Bangladesben kerestek menedéket ( ). A fejlesztési együttműködés terén az Unió különböző eszközökre támaszkodva teljesíti a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel kapcsolatos kötelezettségvállalását a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzussal összhangban ( ). Az Unió arra törekszik, hogy a leginkább rászoruló országoknak juttasson forrásokat. Ezenkívül paradigmaváltást javasolt az Unió és Afrika kapcsolatában is egy olyan valódi és tisztességes partnerség kialakítása céljából, amelynek középpontjában a kölcsönös gazdasági érdek áll, és amely maradéktalanul igazodik Afrika 2063-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendjéhez ( ), valamint a kiemelt – például az afrikai kontinentális szabadkereskedelmi övezetre irányuló – kezdeményezésekhez. Az európai külső beruházási terv keretében az uniós költségvetés 2018-ban támogatta a finanszírozás Afrikába és az európai szomszédságba irányuló mozgósítását ( ). Ennek érdekében az Európai Fenntartható Fejlődési Alap feladata, hogy több magánberuházást vonzzon. 2018-ban a Bizottság aláírta az első garanciamegállapodást (NASIRA kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus). A legfeljebb 75 millió EUR keretösszegű megállapodás célja, hogy beruházási forrásokat mozgósítson a vállalkozók számára Szubszaharai-Afrikában és az európai szomszédságban. A várakozások szerint akár 800 000 munkahely létrehozását segítheti elő, és olyan kedvezményezetteket juttat forráshoz, akik nehezen férnek hozzá a megengedhető hitelekhez – a lakóhelyük elhagyására kényszerülőket, menekülteket, visszatelepülőket, nőket és fiatalokat. A Bizottság az uniós költségvetés megfelelő irányítására, valamint hibákkal és csalással szembeni védelmére fordítja a legnagyobb figyelmet. A Bizottság törekszik a pénzgazdálkodás legszigorúbb követelményeinek érvényesítésére az eredményesség, a hatékonyság és a gazdaságosság tekintetében. Emellett gondoskodni kíván a vizsgálatok és ellenőrzések („kontrollok”) költséghatékonyságáról is. Ezzel foglalkozik a jelentés 2. szakasza. A Bizottság felelős annak biztosításáért, hogy az uniós pénzeszközöket megfelelően költsék el, függetlenül attól, hogy a pénzeszközök végrehajtását közvetlenül a Bizottság szervezeti egységei, vagy végrehajtó partnerek végzik. A kiadások 71 %-át tagállami hatóságok hajtják végre megosztott irányítás keretében, 8 %-át pedig megbízott szervezeteken keresztül, közvetett irányítás keretében. Felelősségi körének ellátása céljából a Bizottság eredményes bizonyossági és elszámoltathatósági modellt, továbbá stabil belsőkontroll-keretet alakított ki. A kereten belül – adott esetben a tagállamokkal és megbízott szervezetekkel azoknak az uniós költségvetés védelmére vonatkozó kötelezettségei alapján együttműködve – a Bizottság szervezeti egységei intézkednek a hibák, szabálytalanságok és csalások megelőzése érdekében, ha pedig ilyen eset fordul elő, fellépésükkel orvosolják a helyzetet. Ezen túlmenően az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) feladata, hogy független vizsgálatokat folytasson le az uniós forrásokat érintő csalások és korrupció területén, és uniós szakpolitikákat dolgozzon ki a csalások leküzdésére. 2018-ban került sor az új költségvetési rendelet elfogadására is, amely jelentős mértékben egyszerűsíti a kedvezményezettekre vonatkozó pénzügyi szabályozást. A pénzügyi tranzakciók jogszerűségéhez és szabályszerűségéhez kapcsolódó kockázat 2 % alatti

A Bizottság célkitűzése, hogy az uniós bevételekkel és kiadásokkal összefüggésben a kifizetéskor kockáztatott összeg aránya, amelynek becslése a megelőző kontrollokat követően, de még a korrekciós intézkedések végrehajtása előtt történik, 2 % alatt maradjon – ez 2018-ban is teljesült. A kifizetéskor kockáztatott teljes összeg aránya az összes vonatkozó 2018. évi kiadás 1,7 %-ára becsülhető. A Bizottság szervezeti egységei intézkednek azon szegmensek esetében, amelyeknél a kifizetéskor kockáztatott összeg aránya meghaladja a 2 %-ot. Az uniós pénzügyi programok többéves jellege akár évekkel a kifizetést követően is, egészen a programok lezárásáig lehetővé teszi a hibák korrekcióját. A szervezeti egységek az összes vonatkozó 2018. évi kiadás 0,9 %-ára becsülik a jövőbeli korrekciók együttes arányát. 2018-ban a Bizottság által ténylegesen visszakövetelt összeg 3,2 milliárd EUR volt. E pénzügyi korrekciók és visszafizettetések az uniós költségvetés védelmét szolgáló megelőző és korrekciós intézkedések. Az uniós költségvetés irányítása során a Bizottság arra törekszik, hogy egy program lezárását és az összes ellenőrzés elvégzését követően fennmaradó, lezáráskor kockáztatott összeg minél kisebb legyen. A Bizottság összesített becslése szerint ennek aránya az összes vonatkozó 2018. évi kiadás mindössze 0,8 %-a, tehát 1 % alatti. Az Európai Számvevőszék 2018-ban másodízben adott ki korlátozó véleményt, nem pedig elutasító záradékot a 2017. évi uniós költségvetési kifizetések jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Ez megerősíti az elért jelentős előrehaladást, ez pedig arra utal, hogy az uniós költségvetés irányítása annak számottevő részében kifogástalan.



A csalás elleni küzdelem megerősítése A Bizottság régóta határozottan zéró toleranciát képvisel a csalással szemben. A Bizottság csalás elleni, felülvizsgált és megerősített stratégiája stabil szakpolitikai keretet biztosít a csalások megelőzéséhez, felderítéséhez és kivizsgálásához, valamint a csalással szembeni válaszlépések megtételéhez, továbbá hozzájárul a Bizottság szervezeti egységeinek megfelelő működéséhez az EU pénzügyi érdekeinek védelme során. A csalás elleni felülvizsgált stratégia segíti a Bizottság szervezeti egységeit abban, hogy teljes mértékben felkészüljenek a 2021–2027 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret végrehajtására. Az új stratégia figyelembe veszi a csalás elleni uniós jogalkotás fontos fejleményeit (például az Európai Ügyészség létrehozását), valamint az Európai Számvevőszék legutóbbi megállapításait az uniós kiadásokkal összefüggő csaláskockázat-kezelésről. A felülvizsgált stratégia elfogadása tovább javítja a csalás elleni küzdelmet. Emellett az új pénzügyi programokra irányuló javaslatokra vonatkozóan az Európai Csalás Elleni Hivatal is végzett csalásbiztossági vizsgálatot. A 2018. évi új költségvetési rendelet megerősítette az összeférhetetlenség kezelését, emellett a Bizottság fontos javaslatokat tett, amelyekkel védeni kívánja az uniós költségvetést a jogállamiság tagállamokon belüli általános hiányosságaival szemben, többek között a jogállamisági elvek tiszteletben tartásától tenné függővé az uniós kifizetések folytatását. Sor került a korai felismerési és kizárási rendszer továbbfejlesztésére. A felsorolt intézkedéseknek köszönhetően az uniós költségvetés védelme még eredményesebb lesz az előttünk álló években. A főigazgatók megalapozott bizonyosságot nyújtanak, és a Bizottság politikai felelősséget vállal az uniós költségvetés irányításáért A nyilatkozatukat alátámasztó bizonyossági elemek alapján minden megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő megalapozott bizonyosságot nyújtott arról, hogy 1. az éves tevékenységi jelentésében szereplő adatok megbízható és valós összképet adnak; 2. a tevékenységéhez rendelt erőforrások felhasználása azok rendeltetésének megfelelően történt; valamint 3. a bevezetett kontrolleljárások megfelelően biztosítják a jelentés tárgyát képező ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét – szükség szerint a teljes átláthatóságra és a további intézkedésekre vonatkozó fenntartással minősítetten. Az előző évinél kettővel több, összesen 40 fenntartás fogalmazódott meg. Minden fenntartással összefüggésben cselekvési terv van érvényben, amely a fenntartással érintett hiányosság kezelésére, valamint a kapcsolódó kockázatok mérséklésére irányul. A fenntartások fele örökölt programra vonatkozik – ezek a 2007–2013 közötti időszakot érintik, pénzügyi hatásuk minimális. A Bizottság megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőinek megbízhatósági nyilatkozata alapján a biztosi testület politikai felelősséget vállal az uniós költségvetés irányításáért. Új, hosszú távú költségvetés a polgárainak védelmet, biztonságot és lehetőségeket nyújtó Unió számára A költségvetés végrehajtásának munkájával párhuzamosan 2018-ban kezdődött meg az Európai Unió új többéves pénzügyi keretét előkészítő folyamat. 2018 májusában a Bizottság bemutatta a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó új, korszerű, hosszú távú uniós költségvetésre irányuló javaslatait. E javaslatok célja a vezetők által Pozsonyban és Rómában elfogadott politikai prioritások megvalósítása. A javaslatok értelmében több forráshoz jutna számos, Európa jövője szempontjából létfontosságú terület, többek között a migráció kihívásaira adott összehangolt európai válasz, a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, a digitális transzformáció, az éghajlat-politikai intézkedések, a fiatalokat célzó programok, valamint a kutatás és az innováció, ugyanakkor a kohéziós politikával összefüggésben a szolidaritás alapvető uniós célkitűzését támogató hagyományos szakpolitikák – korszerűsített formában – továbbra is érdemi finanszírozásban részesülnének. A javaslatok a kiadások felülvizsgálatán alapulnak, amelynek keretében a Bizottság átfogóan értékelte a jelenlegi és a korábbi programok tapasztalatait. Ennek köszönhetően a bizottsági javaslatokban lényeges korszerűsítő elemek kaphattak helyet: ·az uniós hozzáadott értékre helyezett nagy hangsúly, valamint az olyan új és sürgető prioritások megfelelő támogatásának szükségessége, mint a kutatás és innováció, a digitális gazdaság, a fiatalok, a migrációkezelés és határigazgatás, a biztonság, a védelem és a külső tevékenység, továbbá a fenntarthatóságra helyezett megerősített hangsúly, beleértve az éghajlati szempontok érvényesítésére irányuló ambiciózusabb célt, ·a jövőbeli költségvetés észszerűbb és átláthatóbb struktúrája,

·a programok számának radikális csökkentése, valamint új integrált programok létrehozása olyan területeken, mint az emberekbe való befektetés, az egységes piac, a stratégiai beruházások, a jogok és értékek, a külső tevékenység, továbbá az eszközök közötti szinergiák fokozott előtérbe helyezése, ·a finanszírozási szabályok egyszerűsítése a kedvezményezettek és az irányító hatóságok bürokratikus terheinek csökkentése érdekében, és a teljesítményre és az eredményekre helyezett hangsúly fokozása, valamint ·rugalmasabb költségvetés, hogy időben reagálni lehessen a gyorsan változó világban. Az eurócsoportban megállapodás született az euróövezeti konvergenciát és versenyképességet célzó költségvetési eszköz elemeiről. Az eszköz előmozdítja az Unión belüli kohéziót azáltal, hogy megerősíti a gazdasági és monetáris unió rezilienciáját. Széles körben elfogadott továbbá, hogy a jövőbeli többéves pénzügyi keretre vonatkozó megállapodás alapvető eleme lesz az annak biztosítását célzó új mechanizmus, hogy a jogállamisággal összefüggő általános hiányosságok ne veszélyeztessék a költségvetést. Az uniós költségvetés bevételi oldalának korszerűsítésére irányuló bizottsági javaslatokkal kapcsolatos munkában is történt előrelépés. A jövőbeli keretre vonatkozó megállapodás a következő hónapok kiemelt feladata, amellyel párhuzamosan folytatni kell azt a munkát is, amelynek révén a jelenlegi pénzügyi programok a lehető legnagyobb mértékben járulnak hozzá az Unió jólétéhez és biztonságához. A bizottsági szervezetirányítás megerősítése A Bizottság 2018 novemberében a szervezetirányítás megerősítését célzó intézkedéseket fogadott el. A reform megerősíti a Bizottság bevált és eredményes pénzügyi elszámoltathatósági modelljét, amely a politikai feladatellátás, az általános szervezet és az egyes szervezeti egységek szintjei közötti egyértelmű felelősségmegosztáson alapul. A reform központi eleme a szervezetirányítási testületek észszerűsítése a főtitkár elnökletével működő, felső szintű szervezetirányító tanács általános felügyelete alatt. A szervezetirányító tanács olyan területeken lát el felügyeleti feladatokat és ad stratégiai iránymutatást, mint a humánerőforrások elosztása, a kockázatkezelés, a stratégiai tervezés és programozás, a személyes adatok védelme, a biztonság és az üzletmenet-folytonosság, a szervezeti kommunikáció, valamint a csalás elleni politika. A reform emellett egyszerűsíti az informatikai irányítás és biztonság helyzetét, megerősíti a szervezeti kockázatkezelést, továbbá tisztázza az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság szerepét is. 2018. ÉVI ÉVES IRÁNYÍTÁSI ÉS TELJESÍTMÉNYJELENTÉS Bevezetés A 2018. évi éves gazdálkodási és teljesítményjelentés az uniós költségvetésről a Bizottság fő hozzájárulása az éves mentesítési eljáráshoz ( ), amelynek segítségével az Európai Parlament és a Tanács ellenőrzi az uniós költségvetés végrehajtását. A Bizottság nagy jelentőséget tulajdonít annak, hogy az uniós költségvetés irányítása felelősen és helyesen történjen, valamint az érintett felekkel annak érdekében végzett közös munkának is, hogy a költségvetés kézzelfogható eredményeket hozzon a gyakorlatban. Ez a jelentés áttekinti az uniós költségvetés teljesítményével kapcsolatos legfrissebb információkat, továbbá részletesen beszámol a költségvetés irányításával és védelmével kapcsolatos kérdésekről. A jelentés az alábbi két fő szakaszból áll: Az 1. szakasz példákkal alátámasztva leírja, hogy az uniós költségvetés miként támogatja az EU politikai prioritásait, és ismerteti a 2018 végéig elért eredményekről rendelkezésre álló legfrissebb adatokat. A beszámoló a minden bizottsági szervezeti egység által elkészített 2018. évi éves tevékenységi jelentésekből, valamint más forrásokból, például az uniós programokra vonatkozó programindokolásokból, értékelési jelentésekből és végrehajtási jelentésekből származó információkat veszi alapul. E szakasz központi kérdése, hogy az uniós költségvetést a lehető legjobban használják-e fel annak érdekében, hogy valamennyi európai polgár számára kézzelfogható eredményeket érjenek el. A Bizottság ezt önmagában nem tudja biztosítani – a tagállamokkal, a régiókkal, a nem kormányzati szervezetekkel, a kedvezményezettekkel és az uniós költségvetés végrehajtásában részt vevő valamennyi szereplővel közösen tartozik ezért felelősséggel. Ez a szakasz az Unió pénzügyeit értékeli ( ) az elért eredmények alapján. A teljesítménnyel kapcsolatban további információk a programindokolásokban, valamint a Bizottság által a programok teljesítményéről az éves költségvetés tervezetével együtt közzétett áttekintésben találhatók. A 2. szakasz a belső kontrollal, a pénzgazdálkodással és az uniós költségvetés védelmével kapcsolatos fejleményekről számol be. Ez a szakasz szintén az egyes bizottsági szervezeti egységek által készített éves tevékenységi jelentéseken alapul, amelyek részletesen ismertetik a belsőkontroll-környezetet és a kapcsolódó kérdéseket. Ahol problémák merültek fel az év folyamán, a jelentés leírja, hogy a bizottsági szervezeti egységek hogyan birkóztak meg azokkal. Ez a szakasz az alábbiakra vonatkozó információkat foglalja össze: ·a jogszerűség és szabályszerűség kockázatainak kezelése, ·a kontrollok költséghatékonyságának irányítása és a csalás elleni stratégiák módosítása, ·az uniós költségvetés védelme, valamint ·a biztosi testület részére átadott főigazgatói megbízhatósági nyilatkozatok. Az összes szervezeti egységtől kapott főigazgatói megbízhatósági nyilatkozatok és a belső ellenőrzési munka során szerzett megbízhatósági nyilatkozatok képezik a jelentés általános következtetésének alapját. Ez a következtetés lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a jelentés elfogadása révén átfogó szakpolitikai felelősséget vállaljon a 2018-as uniós költségvetés irányításáért. A 2018. évi éves gazdálkodási és teljesítményjelentés az uniós költségvetésről az átfogóbb integrált pénzügyi és elszámoltathatósági jelentéscsomag ( ) része. Ez magában foglalja az éves pénzügyi kimutatásokat ( ), a pénzeszközök jövőbeli be- és kiáramlására vonatkozó, a következő 5 évre szóló hosszú távú előrejelzést ( ), a belső ellenőrzési jelentéseket ( ) és a mentesítés nyomon követéséről ( ) szóló jelentést is. 1. szakasz

Teljesítmény és eredmények A Bizottság számára alapvető fontosságú, hogy minden elköltött euró hozzáadott értéket teremtsen. Juncker elnök megbízatásának kezdetén a következőképpen fogalmazott: „Nem elég a pénzt bölcsen elosztani. Többet kell tennünk, de kevesebből. A lehető legtöbbet ki kell hoznunk a költségvetésből, és okosan kell elköltenünk a pénzt. […] Az emberek eredményeket várnak tőlünk. Arra is kíváncsiak, hogy mire megy el az adófizetők pénze.” ( )

Az uniós költségvetés olyan területekre összpontosít, ahol az erőforrásoknak a minden európai polgár számára közös kihívások kezelése érdekében történő összevonása olyan eredményeket hozhat, amelyeket a tagállamok önmagukban nem lennének képesek eredményesen vagy hatékonyan megvalósítani. Ez olyan különféle területeken érvényesül, mint a határokon átnyúló infrastruktúra, a külső határok igazgatása, a nagyszabású űrprojektek és a páneurópai kutatás. Az uniós hozzáadott érték középpontba helyezése a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretre irányuló bizottsági javaslatok lényegi eleme. Ez a szakasz elsőként áttekinti az uniós költségvetést és annak teljesítménymérési keretét. Ezt összefoglalás követi arról, hogy a jelenlegi és a következő hosszú távú költségvetés miképpen járul hozzá az Unió számára a vezetők által Pozsonyban, Rómában és Nagyszebenben megfogalmazott politikai program megvalósulásához, valamint az olyan nemzetközi prioritások érvényesüléséhez, mint az éghajlat-politikai célok és ENSZ fenntartható fejlesztési céljai. Ezután a szakasz ismerteti az uniós költségvetés segítségével 2018 végéig elért eredményekkel kapcsolatos legfrissebb információkat. Az információk tagolása a jelenlegi többéves pénzügyi keret fejezeteihez igazodik. A jelentés azt is leírja, hogy ezek a programok miként járulnak hozzá a Juncker elnök vezette Bizottság politikai prioritásaihoz. A bemutatott adatok típusa a programok fejlettségi szintjétől függ, és a bemeneti adatoktól kezdve az ezen időszak korai szakaszában megvalósult kiadások által hozott eredményekig terjed. A programok hatására vonatkozó végleges értékelések még nem állnak rendelkezésre, ezért a végleges beszámolás csak egy későbbi szakaszban lesz lehetséges. A jelentés sorra veszi azokat a területeket is, ahol a teljesítmény elmaradt a várakozásoktól, vagy az értékelések és ellenőrzési munkák során hiányosságokat tártak fel a programtervezésben. Ezek az információk arra szolgálnak, hogy megalapozzák a jelenlegi pénzügyi programokkal kapcsolatos végrehajtási döntéseket, továbbá tájékoztassák a következő hosszú távú költségvetést kidolgozó jogalkotókat. Eredményorientált uniós költségvetés Az uniós költségvetés Az uniós költségvetés kulcsfontosságú eszköz az európai szakpolitikák és prioritások végrehajtásában. A nemzeti költségvetésektől eltérően az uniós költségvetés elsődleges célja a közép- és hosszú távú stratégiai beruházások támogatása, valamint multiplikátorhatásán keresztül az egyéb köz- és magánszektorbeli forrásokból megvalósított beruházások ösztönzése. A nemzeti költségvetéseket kiegészítve segíti a tagállamok előtt álló közös kihívások leküzdését, és lehetőségeket teremt az Unió egésze számára. Az Unió pénzügyi programjait a Bizottság bizonyos esetekben – például a kutatás területén – közvetlenül, más esetekben – például a kohéziós politikában – a tagállamokkal közösen, megosztott irányítás keretében irányítja. Az uniós költségvetés mintegy kétharmadát megosztott irányítás keretében irányítják. Az Unió intelligens megoldásként innovatív pénzügyi eszközöket alkalmaz az uniós költségvetési források elhelyezéséhez. Az innovatív pénzügyi eszközök segítségével forrást von be más köz- és magánszektorbeli befektetőktől gazdaságilag életképes projektekhez olyan területeken, ahol piaci hiányosság vagy beruházási hiány áll fenn. Ide tartoznak például azok az ágazatok, amelyeket gyors gazdasági növekedés és innovatív üzleti tevékenység jellemez. Az, hogy az Unió kockázati tőkét fektet egy bizonyos alapba, vagy fedezi egy adott projekttípussal összefüggő kockázatok egy részét, biztosítékot jelenthet más befektetők számára is, és ösztönözheti őket az Unióval közös befektetésre. A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő programhoz tartozó hitelgarancia-eszköz és Növekedésösztönző Tőkefinanszírozási Eszköz kitűnően szemlélteti az ilyen pénzügyi eszközöket. Pénzügyi eszközöket más uniós programok – például a Horizont 2020, az EaSI, a Kreatív Európa program és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz –, ezenkívül az Unió külpolitikai programjai is alkalmaznak. Az uniós költségvetés teljesítménymérési kerete Az uniós költségvetés stabil teljesítménymérési kerete előfeltétele annak, hogy az uniós programok eredményközpontúak és megfelelően irányítottak legyenek. A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret esetében a teljesítménymérési keretek új, kötelező elemként beépítésre kerültek az összes pénzügyi program jogalapjába. Ennek köszönhetően nagyobb hangsúlyt kaptak az eredmények az egész költségvetésben. E keretek világos és mérhető célkitűzések és mutatók meghatározásával, valamint a szükséges nyomon követéssel, jelentéstétellel és értékeléssel összefüggő intézkedésekkel járnak. Az e keretekben foglalt mutatók a teljesítménnyel kapcsolatos minőségi és mennyiségi információk egyéb forrásaival – például az értékelésekkel – együttesen megbízható alapot nyújtanak programteljesítmény, valamint a kitűzött célkitűzések irányába történő előrehaladás értékeléséhez. Segítenek továbbá a programvégrehajtásban felmerülő problémák előrejelzésében és megoldásában is. A teljesítménnyel kapcsolatos információk a programvégrehajtás korai éveiben alapvetően a bemeneteken (azaz egy adott programnak odaítélt pénzügyi juttatáson), majd fokozatosan a kimeneteken (az adott projekt közvetlen teljesítésein) alapulnak. Az ilyen típusú információk jó kezdeti jelzést adnak arról, hogy az uniós költségvetést hogyan és milyen területeken költik el. A programvégrehajtás során elérhetővé válnak majd a kiadások eredményére – és kisebb mértékben azok hatására – vonatkozó információk. Az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) teljesítményorientáltabbá tétele érdekében a rendszer eredményességi tartalékot tartalmazó mechanizmussal egészült ki. Ezt a tartalékot 2019-ben szabadítják fel olyan programok céljára, amelyek 2018 végéig elérték előre meghatározott részcéljaikat. A részcéljaikat nem teljesítő programok és prioritások esetében az erőforrásokat más prioritásokhoz csoportosítják át. A teljesítménymérési keret mellett a belső és külső ellenőrök által elvégzett ellenőrzések is elősegítik a programok teljesítményének, valamint az uniós alapokat kezelő szervek és intézmények programjai, műveletei, irányítási rendszerei és eljárásai eredményességének és hatékonyságának javítását. Az ellenőrzési munkának köszönhetően a Bizottság javítani tudott a teljesítményjelentések minőségén is. Az Európai Számvevőszék utóbbi ajánlásainak eredményeképpen az éves tevékenységi jelentések kiegyensúlyozottabb beszámolókat tartalmaznak, amelyekben nagyobb figyelmet kapnak a felmerült kihívások, az adatok megbízhatósága és minősége, továbbá egyértelműbb annak magyarázata, hogy a teljesítményre vonatkozó adatokat hogyan használják fel a teljesítmény javítására. Új, korszerű és összpontosított hosszú távú költségvetésre irányuló javaslatok, amelyek szorosan igazodnak a politikai prioritásokhoz A Bizottság szolgálatai 2017-ben és 2018-ban átfogó kiadási felülvizsgálatot végeztek az uniós költségvetésről, amelyben bemutatták azokat a bizonyítékokat és elemzési szempontokat, amelyeken a Bizottság következő többéves pénzügyi keretre és az azt kísérő ágazati programokra vonatkozó javaslatai alapulnak. A felülvizsgálat célja az volt, hogy azonosítsa a jelenlegi programok azon jellemzőit, amelyeket bizonyított értéküknél fogva érdemes a jövőbeni pénzügyi programokban is (hangsúlyosabban) szerepeltetni. Meghatározta azokat a területeket is, ahol reformra van szükség az uniós költségvetés potenciáljának teljes kihasználásához. Ezek a következők: i. az uniós hozzáadott értékre való összpontosítás, ii. a költségvetés észszerűsítése és a programok közötti szinergiák kiaknázása, iii. egyszerűsítés, hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, iv. rugalmasság és reagálóképesség a válságokra, v. a teljesítmény középpontba állítása, valamint vi. koherencia a fő politikai célkitűzésekkel és értékekkel. Ezekben a javaslatokban a Bizottság egyre nagyobb hangsúlyt fektetett az uniós kiadások uniós hozzáadott értékére. A javaslatok között vannak az általános teljesítménymérési keret javítását célzó intézkedések is; ilyen például a programok számának csökkentése és együttműködésük javítása, a nagyobb rugalmasság elérése, valamint a programteljesítmény nyomon követése és az erről való beszámolás során a kevesebb, de jobb minőségű mutató használata. Az uniós költségvetés tükrözi az Unió közösen elfogadott prioritásait, és megmutatja azok megvalósításának módját. A vezetők által Pozsonyban és Rómában megfogalmazott politikai program a következő hosszú távú költségvetés 2021–2027 közötti időszakra szóló ütemterve, amelyre a Bizottság 2018 májusában tett javaslatot. ( ) A javaslatok korszerűsítik a költségvetést azáltal, hogy jelentősen növelik a finanszírozást számos kulcsfontosságú stratégiai területen. Az innovációtól a digitális gazdaságig, az ifjúság képzésétől és foglalkoztatásától az éghajlat-politikáig és a környezetvédelemig, a migrációkezeléstől és határigazgatástól a biztonságig, a védelemig és a külső tevékenységig terjedően a költségvetés azokon a területeken hajt végre beruházásokat, ahol azok valóban számítanak. A következő hosszú távú költségvetésnek továbbá egyszerűbbnek és átláthatóbbnak kell lennie, hogy az érdekelt felek a lehető legtöbbet ki tudják hozni belőle. Az Európai Parlament és a Tanács, valamint a kis és nagy kedvezményezettek is ezt kérték, a Bizottság pedig ezt figyelembe véve jelentősen egyszerűsített költségvetést javasolt. A következő uniós költségvetés főbb elemei:

Több forrás a kiemelt területeknek Új mechanizmus az uniós költségvetésnek a jogállamisággal kapcsolatos pénzügyi kockázatokkal szembeni védelmére Erős hangsúly az uniós hozzáadott értéken és a teljesítményen Kisebb bürokrácia a kedvezményezettek számára Rugalmasabb és dinamikusabb költségvetés, egyértelműbb és egyszerűbb szerkezettel Az uniós költségvetés és az Európa 2020 stratégia A jelenlegi hosszú távú költségvetés hozzájárul az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégiához. A célok megvalósítása az Unió és tagállamai közös felelőssége, amely több szakpolitikai eszköz kombinációját igényli, beleértve az uniós és a nemzeti költségvetéseket is. Az Európa 2020 stratégia kiemelt céljait a Bizottság kilenc mutatóval kíséri figyelemmel ( ). Az előrelépéssel kapcsolatos információkat rendszeresen közzéteszik és frissítik az Eurostat honlapján. Az alábbi táblázat az e mutatókkal kapcsolatosan rendelkezésre álló legfrissebb adatokat ismerteti. A tagállamok előrelépést értek el az Európa 2020 stratégia keretében 9 évvel ezelőtt megállapított céljaik megvalósítása terén. Összességében az Unió közelebb került az oktatással, az energiaüggyel, az éghajlatváltozással és a foglalkoztatással összefüggő céljaihoz. 14 tagállamban már megvalósult a korai iskolaelhagyók arányának csökkentése és a felsőfokú végzettséggel rendelkezők arányának növelése tekintetében kitűzött nemzeti cél. 11 tagállamban a megújuló energia részaránya már megfelel a 2020-ra kitűzött nemzeti célnak. A 2020-ra elérendő 75 %-os uniós foglalkoztatási arányra vonatkozó célkitűzés megvalósítása jó úton halad, feltételezve, hogy a jelenlegi tendencia folytatódik, és mivel hét tagállam már teljesítette nemzeti célkitűzését. A válság foglalkoztatásra gyakorolt súlyos hatását tekintve ez figyelemre méltó eredmény. Megjegyzendő, hogy a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek száma 2012-ben tetőzött, azóta viszont körülbelül a válság előtti szintre esett vissza. Ennek eredményeképpen a cél 2020-ra valószínűleg nem fog teljesülni. Hasonlóképpen az a cél, hogy a bruttó hazai termék (GDP) 3 %-át a kutatásra és fejlesztésre fordítsák nagyon messzinek tűnik, és elérése jelentős erőfeszítéseket igényel. Az Európa 2020 programhoz való hozzájárulásnak nem szabadna egyetlen program keretei közé korlátozódnia, hanem azt inkább az uniós költségvetés egészével egymást kölcsönösen erősítő hozzájárulásnak kellene tekinteni. Becslések szerint az EU 2018. évi költségvetési kötelezettségvállalásainak 59 %-a az Európa 2020 stratégiához kapcsolódott. Az Európa 2020 stratégia EU-ra vonatkozó célkitűzései 2010. évi adat A rendelkezésre álló legfrissebb adat 2020. évi helyzet a jelenlegi tendenciák alapján 1. A 20–64 év közötti lakosság foglalkoztatási rátájának legalább 75 %-ra növelése 68,6 % 73,5 % (2018. 3. negyedév) A cél valószínűleg teljesül 2. A köz- és magánszféra kutatási és fejlesztési beruházásainak a bruttó hazai termék 3 %-ára növelése 1,93 % 2,07 % (2017) A cél valószínűleg nem teljesül 3a. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátások legalább 20 %-os csökkentése az 1990-es szinthez képest 14,2 %-os csökkentés 22%-os csökkentés A cél valószínűleg teljesül 3b. A végsőenergia-fogyasztáson belül a megújuló energiaforrások arányának 20 %-ra történő növelése 12,5 % 17,5 % (2017) A cél valószínűleg teljesül 3c. Elmozdulás az energiahatékonyság 20 %-os javulása felé() 11,8 % (távolság a 2020. évi primerenergia-fogyasztásra vonatkozó céltól) 5,3 % (2017) A cél valószínűleg teljesül 4a. 2020-ra az oktatást és a képzést korán elhagyó 18–24 évesek arányának 10 % alá csökkentése 13,9 % 10,6 % (2017) A cél valószínűleg teljesül 4b. A felsőfokú végzettséggel rendelkezők arányának legalább 40 %-ra növelése a 30–34 éves korosztály körében 33,8 % 39,9 % (2017) A cél valószínűleg teljesül 5. Legalább 20 millió ember kiemelése a szegénység és a társadalmi kirekesztettség veszélyével fenyegető helyzetből 1,4 millió fős növekedés (a 2008-as bázisévhez képest) 5,2 millió fős növekedés (a 2008-as bázisévhez képest) 2017-ben A cél valószínűleg nem teljesül Táblázat: Az Európa 2020 stratégia célkitűzései terén tett előrelépés. Forrás: COM(2019) 150 final, 2019.2.27. Az éghajlat-politikára és a biológiai sokféleségre irányuló horizontális kiadások Az uniós költségvetés fontos eszköz az átfogó politikai célkitűzések, például az éghajlat-politika és a biodiverzitás elérésében is. Az éghajlatváltozással kapcsolatos kihívásokra és a beruházási szükségletekre válaszul az EU úgy döntött, hogy a 2014–2020 közötti időszakra szóló költségvetésének legalább 20 %-át, az egész időszak tekintetében mintegy 200 milliárd EUR-t az éghajlatváltozással összefüggő fellépésre kell fordítani. A megközelítés az éghajlati szempontok érvényesítéseként ismert. Ezen eredmény elérése érdekében az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz való alkalmazkodást célzó intézkedéseket valamennyi fontosabb uniós kiadási programba beépítik, különösen a regionális fejlesztésbe és a Kohéziós Alapba, az energiapolitikába, a közlekedésbe, a kutatásba és innovációba, a közös agrárpolitikába, továbbá az EU fejlesztési politikájába. Az éghajlatváltozással összefüggő kiadásokra vonatkozó becslések figyelemmel kísérése éves gyakorisággal, az EU éghajlat-változási mutatói segítségével történik, amelyek a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet ún. „riói mutatóin” alapulnak. 2018-ban az összeg meghaladta a 32 milliárd EUR-t, vagyis a 2018. évi költségvetés 20,7 %-át (). 2018 végéig az éghajlati szempontok érvényesítésére fordított források összesen több mint 141 milliárd EUR összeget tettek ki. A legutóbbi becslés () szerint a teljes programozási időszakra vetítve e kiadások mértéke 210 milliárd EUR (19,7 % lesz). Ábra: Az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépés érvényesítése 2018-ban. Az ábrán minden összeg millió euróban szerepel. Forrás: Európai Bizottság. Az Unió összehangolt erőfeszítésekkel támogatja továbbá a biológiai sokféleséget is. 2018-ban az ehhez kapcsolódó kiadás meghaladta a 13 milliárd EUR összeget, vagyis a 2018. évi költségvetés 8,5 %-át ( ). E források célja a biodiverzitás Unióbeli csökkenésének megfékezése és visszafordítása, ami fontos hozzájárulást jelent az Európa 2020 stratégia fenntartható növekedéssel kapcsolatos célkitűzéseihez. Az uniós költségvetés és ENSZ fenntartható fejlesztési céljai A fenntartható fejlesztési célok útmutatást adnak a mindenki számára jobb és fenntarthatóbb jövő eléréséhez. A globális kihívásokra irányulnak, mint amilyen a szegénység, az egyenlőtlenség, az éghajlat, a környezetkárosodás, a jólét, a béke és az igazságosság. Az ENSZ a célokat 2015 szeptemberében fogadta el 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendje részeként. A menetrend új lendületet adott a fenntartható fejlődés elérésére irányuló erőfeszítéseknek. A nyilvános konzultációk, a partnerekkel folytatott párbeszéd és a mélyreható kutatások révén az Unió fontos szerepet játszott a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend kialakításában. Az EU elkötelezett az iránt, hogy aktív szerepet vállaljon a fenntartható fejlesztési célok irányába tett lehető legnagyobb mértékű előrelépésben, amint azt „A következő lépések Európa fenntartható jövőjéért” című közleményében ( ) is felvázolta. A fenntartható fejlesztési célok szilárdan rögzítették az európai uniós szerződésekben, és érvényesülnek az Unió összes programjában, ágazati politikájában és kezdeményezésében. Politikája és szabályozási eszközei révén az Unió évről évre folytatja erőfeszítéseit a fenntartható fejlesztési célok elérése érdekében, és az uniós költségvetés révén pénzügyi tekintetben is kulcsszerepet játszik a tagállamok politikáinak támogatásában, koordinálásában és kiegészítésében.

A 2018-as programindokolások külön kiemelték a legfrissebb és legrelevánsabb kezdeményezéseket, amelyek – bár gyakran közvetett és nem számszerűsítő módon – hozzájárulnak a fenntartható fejlesztési célokhoz. Ezek az elemek csak tájékoztató jellegűek, és nem minősülnek az uniós költségvetés fenntartható fejlesztési célokhoz való hozzájárulásáról szóló hivatalos jelentésnek. Mivel a célok kölcsönösen összefüggnek egymással, sok uniós fellépés közülük többhöz is hozzájárulhat. A 2018. évi uniós költségvetés 2018 a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret végrehajtásának ötödik éve volt. A 2018. évi költségvetésre vonatkozóan két egyedi prioritás fogalmazódott meg. Az egyik az összetett geopolitikai környezetből eredő új – a migráció kezelésétől az EU külső határainak védelmén át a polgárok biztonságáig terjedő – kihívásokra adandó európai válasz kialakítása volt. A másik a stratégiai beruházás és a fenntartható növekedés volt a gazdasági kohézió előmozdítása és a munkahelyteremtés érdekében, elsősorban a fiatalok számára. ( ) A programok konkrét mutatókra és célkitűzésekre vonatkozó előrehaladásával kapcsolatos részletesebb információk a programok teljesítményének áttekintésében ( ) találhatók, amely a költségvetési tervezethez csatolt programindokolások kivonata. Ábra: A 2018. évi uniós költségvetés és kötelezettségvállalási előirányzatok fejezetenként. Minden összeg millió euróban. Forrás: Európai Bizottság. 2018-ban az uniós költségvetésből végrehajtott kötelezettségvállalások teljes összege a költségvetés-módosításokkal együtt 160 milliárd EUR-t tett ki ( ). Ennek mintegy felét (50 %-ot, azaz 77,5 milliárd EUR összeget) az 1. fejezetre (Intelligens és inkluzív növekedés) fordították, amely megoszlott az 1A. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért (28 %), illetve az 1B. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió (72 %) alfejezet között. A 2. fejezet (Fenntartható növekedés: természeti erőforrások) volt a költségvetés második legnagyobb területe 58,8 milliárd EUR összeggel, amely a költségvetés 37 %-át tette ki. 3,5 milliárd EUR összeget fordítottak a 3. fejezetre (Biztonság és uniós polgárság), ezen belül az Unió külső határainak megerősítésére, valamint a menekültügyi válság és az irreguláris migráció kezelésére. 10,4 milliárd EUR jutott az Unión kívüli fellépésekre, és 9,5 milliárd EUR az uniós intézmények igazgatására. 2018-ban hat költségvetés-módosítási tervezetet fogadtak el. A bevételi oldalon végrehajtott szokásos kiigazításokon túlmenően két költségvetés-módosítási tervezetet fogadtak el az Európai Szolidaritási Alap mozgósítása érdekében. Ez a jelentés számos olyan esetet mutat be, amikor az alap természeti katasztrófák által sújtott uniós országokat támogat, és segíti őket a gyors helyreállításban. Az uniós költségvetésnek a törökországi menekülteket támogató eszközhöz való hozzájárulása tekintetében további kiigazításokra volt szükség. Ez magában foglalta az Előcsatlakozási Támogatási Eszközből származó törökországi támogatással kapcsolatos tartalék visszavonását, valamint az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz megerősítését a további, például a közép-mediterrán útvonalhoz kapcsolódó intézkedések finanszírozása céljából.



Az uniós költségvetés segítségével a politikai prioritások valósággá válhatnak. Az Unió tehát oda irányítja a pénzt, ahol arra szükség van. A 2018. évi uniós költségvetés – mindenki költségvetése – több munkahelyet, további növekedést és még több beruházást eredményezett.



A jelentésben szereplő programok felsorolása Horizont 2020 Euratom ITER Európai Stratégiai Beruházási Alap Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program ERASMUS+

Európai Szolidaritási Testület A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI) Űrágazat (Kopernikusz, Galileo és az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás) Európai védelmi ipari fejlesztési program Felmérés és értékelés Vám 2020 Fiscalis 2020 HERKULES III PROGRAM A Periklész 2020 program Csalás elleni információs rendszer () ISA2 – Az európai közigazgatási szervek, üzleti vállalkozások és állampolgárok közötti interoperabilitási megoldások és közös keretek Európai statisztikai program A bulgáriai, litvániai és szlovákiai atomerőművek leszerelését segítő támogatási programok Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap Európai Szociális Alap A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap Európai Mezőgazdasági Garanciaalap Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap Európai Tengerügyi és Halászati Alap Regionális halászati gazdálkodási szervezetek és halászati megállapodások

LIFE – Környezetvédelmi és éghajlat-politikai program Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap Belső Biztonsági Alap Egészségügyi program Élelmiszer és takarmány Fogyasztóvédelmi program Kreatív Európa Jogok, egyenlőség és polgárság program Jogérvényesülés program Európa a polgárokért program Uniós polgári védelmi mechanizmus Előcsatlakozási Támogatási Eszköz Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz Fejlesztési együttműködési eszköz Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) Az EU humanitárius segítségnyújtási programja Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze Közös kül- és biztonságpolitika A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz

A harmadik országokkal folytatott együttműködésre irányuló Partnerségi Eszköz Együttműködés Grönlanddal A ciprusi török közösség gazdasági fejlődésének ösztönzését elősegítő pénzügyi támogatási keret Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz Törökországi menekülteket támogató eszköz A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap Uniós polgári védelmi mechanizmus Sürgősségisegély-tartalék Rugalmassági Eszköz Az Európai Unió Szolidaritási Alapja Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap



Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért (1A. alfejezet) Amikor Juncker elnök a megbízatásának kezdetén megfogalmazta politikai iránymutatásait, így nyilatkozott: „a Bizottság elnökeként elsődleges feladatomnak tekintem az európai versenyképesség erősítését és a beruházások ösztönzését a munkahelyteremtés céljából”. A Bizottság betartotta a több munkahely megteremtésére tett ígéretét. Minden eddiginél több európainak van munkája: 2014 óta 12,4 millió új munkahely jött létre, a munkanélküliségi ráta 6,8 %-ra csökkent, az ifjúsági munkanélküliség pedig ismét a 2008-as szinten van (14 %). A beruházások mértéke már ismét megközelítette a válság előtti szintet, az államháztartás pedig az adósság és a hiány tekintetében javult. Az uniós költségvetés hozzájárult ezekhez az eredményekhez, és a beruházások létfontosságú forrása egész Európában. A versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért (1A. alfejezet kötelezettségvállalásai) programjaira 2018-ban 22 milliárd EUR-t rendeltek, amely az összes éves költségvetési kiadás csaknem 14 %-át jelenti. Ez a jelentés először a kutatási és innovációs programokról (Horizont 2020, Euratom, ITER) számol be. Ezt követik a stratégiai beruházásokra irányuló programok (Európai Stratégiai Beruházási Alap, a közlekedési, az energia- és a digitális ágazatban a transzeurópai hálózatok fejlesztését célzó Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz), valamint az egységes piac létrejöttét támogató programok (versenyképesség, csalás elleni küzdelem, költségvetési koordináció). Az Erasmus+ oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram mintegy 600 000 fiatal, továbbá az oktatási intézmények és ifjúsági szervezetek 190 000 munkatársa számára tette lehetővé a tanulási tevékenységekben való részvételt. Ábra: A 2018-ban az 1A. alfejezetből (Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért) finanszírozott fő programok. Minden összeg millió euróban. Az „egyéb programok” kategóriába tartoznak többek között a nukleáris biztonság és a leszerelés, a vámügyek, a Fiscalis és a csalás elleni küzdelem, az európai gazdaságélénkítési terv keretében a gazdaságélénkítéssel foglalkozó decentralizált ügynökségeket támogató energiaprojektek, az egyéb intézkedések és programok, kísérleti projektek és előkészítő intézkedések, valamint a Bizottság jogkörében, illetve a Bizottságra ruházott különleges hatáskörökben finanszírozott intézkedések. Forrás: Európai Bizottság. Európa jövőbeli jóléte a ma hozott beruházási döntésektől függ. A következő többéves pénzügyi keretre tekintettel a Bizottság javasolta a beruházások fokozását olyan kulcsfontosságú területeken, mint a kutatás, a stratégiai infrastruktúra és a digitális transzformáció.

Az e fejezetbe tartozó programok a Juncker-Bizottság következő prioritásaihoz járulnak hozzá elsődlegesen: a „foglalkoztatás, növekedés és beruházás”, a „digitális tartalmak egységes piaca”, az „energiaunió és éghajlat-politika” és a „mélyebb és méltányosabb gazdasági és monetáris unió”. A versenyképesség javítása és a fenntartható munkahelyek és a növekedés ösztönzése középponti elem a jövőre vonatkozó stratégiai menetrend alapján folytatott megbeszélésekben. Horizont 2020 A program célkitűzései Az Unió kutatási és innovációs keretprogramja, a Horizont 2020 a világ legnagyobb transznacionális kutatás-finanszírozási programja. Egyúttal az Unió eddigi legnagyobb kutatási és innovációs programja, amely hét évre (2014–2020) elosztva közel 80 milliárd EUR összegű finanszírozást tesz lehetővé. Ezen túlmenően a Horizont 2020 áttételesen mintegy 13 milliárd EUR összegű magánfinanszírozást generált, hitelfinanszírozás útján pedig 29,6 milliárd EUR összegű forrást mozgósított. A program központi szerepet játszik az uniós kutatás- és innovációfinanszírozás közös stratégiai keretének biztosításában. Célja az európai tudomány és technológia világszínvonalra emelése, az innováció akadályainak megszüntetése, továbbá az, hogy megkönnyítse a köz- és a magánszektor számára, hogy közös munkával találjanak megoldást társadalmunk jelentős kihívásaira. A kutatásra és innovációra irányuló uniós támogatás hozzáadott értéket teremt azáltal, hogy együttműködést ösztönöz a különböző országokban és tudományágakban működő kutatócsoportok között, ami kulcsfontosságú az áttörést jelentő felfedezések elősegítésében. Lehetővé teszi az EU számára olyan prioritások megvalósítását, mint az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás. A program általános célkitűzése az, hogy az Unió egészében tudás- és innovációalapú társadalmat és gazdaságot építsen ki, és emellett hozzájáruljon a fenntartható fejlődéshez. A konkrét célkitűzések a következők: A kiváló tudományos teljesítmény és a részvétel ösztönzése Európa ipari vezető szerepének erősítése A társadalmi kihívások kezelése A tudomány előmozdítása a társadalommal és a társadalomért Megvalósítás és a legújabb eredmények A Horizont 2020 program keretében 2018 végéig 679 pályázat lebonyolítására került sor. A felhívásokra a kedvezményezettek tömegei reagáltak: közel 192 000 támogatható pályázatot nyújtottak be, amelyekben összesen 290 milliárd EUR összegben igényeltek uniós pénzügyi hozzájárulást. Ebből 23 250 pályázat kapott támogatást, így az első 5 évben összesen 12 % volt a támogatható teljes körű pályázatok aránya. 2018. december végéig összesen 21 599 támogatási megállapodás aláírása történt meg 39 milliárd EUR nagyságú uniós támogatási költségvetés vonatkozásában. A támogatási arány várhatóan még tovább nő, mivel a 2018. évi felhívások alapján nyújtott vissza nem térítendő támogatásokról szóló szerződések egy részét 2019-ben írják alá. Új bolygókat fedeztek fel Jelentős előrehaladás történt a rákkezelésben 1,6 millió adag ebola elleni védőoltás áll rendelkezésre Olyan akkumulátort fejlesztettek ki, amely a szokásosnál 100-szor nagyobb teljesítményű Hidrogén üzemanyagcellákon alapuló új energiatárolási technikákat tesztelünk városainkban A program hatása végső soron a kutatási és innovációs adatok és eredmények terjesztésétől és hasznosításától függ. A munkaprogramot ezért finomították tovább annak érdekében, hogy az ilyen adatok és eredmények még inkább elérhetők legyenek. A piacképes innovációk ösztönzésére irányuló kezdeményezések bevezetése 2018-ban is folytatódott, ezek közül kiemelten fontos az Európai Innovációs Tanács 2,7 milliárd EUR költségvetésű kísérleti projektének elindítása. A Horizont 2020 projektek ezreinek van közvetlenül érezhető hatása Kvantumtechnológiák A kvantumtechnológiák a kvantumhatások tulajdonságainak – a molekulák, az atomok és a kvantumobjektumként ismert még kisebb részecskék kölcsönhatásainak – felhasználásával gyakorlati alkalmazásokat hoznak létre különböző területeken. A „kvantum vezérprogram” 2018 októberében indult. Ez az Európai Bizottság egyik legambiciózusabb hosszú távú és nagyszabású kutatási és innovációs kezdeményezése, amelyben több mint 5 000 kutató vesz részt. Célja, hogy az európai kutatást a második kvantumforradalom élvonalába helyezze, és versenyképes európai kvantumtechnológiai ágazatot indítson el, elősegítve ezzel a tudomány, az ipar és a társadalom átalakulását. Űrtechnológia A világűrhöz kapcsolódó technológia, adatok és szolgáltatások mára nélkülözhetetlenné váltak az európaiak mindennapjaiban, miközben ahhoz is szükségesek, hogy Európa érvényesítse stratégiai érdekeit. A kis, könnyű műholdak nélkülözhetetlenek az űralapú konnektivitás, internetszolgáltatások, valamint Földfelvétel-készítő és pozicionálási megoldások továbbfejlesztéséhez. Az Unió ezért alapított 10 millió EUR összegű díjat olyan innovatív és kereskedelmi szempontból életképes megoldás létrehozása céljából, amely alacsony költségű indítási szolgáltatásokat kínál a könnyű műholdak számára. A díj hozzájárul a Bizottság európai űrstratégiája célkitűzéseihez, amely arra irányul, hogy megerősítse Európa önállóságát az űrhöz való hozzáférés terén, és ösztönözze az alacsony költségű indítási szolgáltatások kereskedelmi piacainak fejlesztését. Európai tömegközlekedési megoldások 2050-re a világ lakosságának kétharmada városokban fog élni. A közúti közlekedésből származó szennyezés számos városban komoly probléma, de nem szabadulhatunk meg valamennyi személyszállító járműtől. A vezető nélküli járművek meg fogják változtatni az életünket, éppúgy, ahogyan korábban a gőzmozdonyok és a gépkocsik tették. Az AVENUE az EU által a Horizont 2020 keretében finanszírozott, 2018. május 1-jén indult projekt. Az AVENUE projekt a járművek közúti viselkedésbiztonságának értékelésével egyidejűleg bizonyítja az autonóm járművek gazdasági, környezeti és társadalmi potenciálját a vállalkozások és a lakossági ingázók számára egyaránt. Fotó: © Európai Unió Az egyik szén-dioxid-mentes megközelítés, amelyet jelenleg Európa városaiban tesztelnek, egy hidrogén üzemanyagcellás buszflotta üzemeltetése. Ezek a buszok ugyanolyanok, mint a megszokott buszok, azonban az iparág által uniós támogatással kifejlesztett üzemanyagcellás technológia segítségével generált elektromossággal működnek. Ezeknek a celláknak csak hidrogénre és levegőre van szükségük, és ártalmatlan vízpárát bocsátanak ki. A üzemanyagcellák és a hidrogén társításával jelentős erőforrások jutottak az elektrolízis folyamatának finomítására, ennek következtében pedig Európa most világelső a kulcsfontosságú protoncserélő membrántechnológiában. Most Európa-szerte zöld hidrogén-előállító üzemek létesülnek. A svédországi Göteborgban a projektpartnerek bizonyították a „beltéri” buszmegálló megvalósíthatóságát és potenciálját, amely a barátságos belső tér mellet az időjárással szemben is menedéket nyújt. Ez azt jelenti, hogy egy adott úti cél – könyvtár, kórház, bevásárlóközpont – a jövőben buszmegállóként is működhet. A buszok tervezése, üzemeltetése és karbantartása terén végbemenő forradalmi változások alapjaiban változtatják meg a tömegközlekedés használati módját. Az első felvétel egy fekete lyukról Az Unió többéves kutatási program és a tudósok példátlan nemzetközi együttműködésének támogatásával vett részt az Event Horizon Telescope konzorcium programjában. Az Event Horizon Telescope megfigyeléseinek felhasználásával sikerült megalkotni az első képet egy fekete lyukról. A képen fényes gyűrű látható, amelyen belül a fény meghajlik egy a Napnál 6,5 milliárdszor nagyobb tömegű fekete lyuk erős gravitációjának hatására. E régóta vágyott kép minden eddiginél meggyőzőbben bizonyítja a szupermasszív fekete lyukak létezését, és új távlatot nyit a fekete lyukak, eseményhorizontjuk, valamint gravitációs erejük tanulmányozásában. Fotó: © CC / az Event Horizon Telescope (EHT) közreműködésével A Creative Commons Attribution (CC-BY) 2018 licence alapján Felmérés és értékelés A 2017. évi félidős értékelés ( ) szerint a Horizont 2020 kiemelten vonzó és releváns kutatásfinanszírozási program. Vonzereje és a folyamatos relevanciája azonban számottevő túljelentkezéshez vezetett. Az értékelés mindössze 11,6 %-os támogathatósági arányt állapított meg, szemben a program elődje, a hetedik keretprogram 18,5 %-os eredményével. További 62,4 milliárd EUR összegre lenne szükség az összes olyan pályázat finanszírozásához, amely önállóan a szigorú minőségi küszöb feletti értékelést kapott. A jó minőségű, de sikertelen projekteket benyújtó pályázók erőforrás-veszteségének alternatív költsége a becslések szerint évi 636 millió EUR. ( ). A félidős értékelés javaslata szerint a program tovább egyszerűsíthető. Az Európai Számvevőszék 28/2018. sz. különjelentésében ( ) elismerte, hogy a Horizont 2020 az egyszerűsítés tekintetében jelentős előrelépést tett a hetedik keretprogramhoz képest. Csökkentek a kutatási támogatást igénylők és kezelők adminisztratív terhei, emellett további egyszerűsítési javaslatok kerültek az új Európai horizont programra irányuló javaslatba. Az új többéves pénzügyi keretben az újgenerációs programok fő jellemzője a finanszírozási szabályok egyszerűsítése. Például az „átalányfinanszírozás” révén lehetővé válna az, hogy a kifizetések a megállapodás szerinti célok elérése, és ne a támogatható költségek alapján történjenek. Ez az egyszerűsítés megkönnyíti az adminisztrációt és csökkenti a hiba kockázatát. A módszert kísérleti pályázati felhívásokon tesztelték 2018-ban, a tesztelés 2019-ben is folytatódik. 2018-ban a Bizottság az Európai horizont ( ) elnevezésű jövőbeli kutatási és innovációs keretprogramra vonatkozó szakpolitikai csomagot terjesztett elő. A program segít abban, hogy Európa a globális kutatás és innováció élvonalában maradjon. Amint azt a Pascal Lamy által elnökölt magas szintű munkacsoport jelentése ( ) kiemelte, a kutatásba történő beruházás lehetővé teszi az Unió számára, hogy más fejlett és feltörekvő gazdaságokkal versenyezzen, virágzó jövőt biztosítson polgárainak és megőrizze egyedülálló szociális modelljét. A Horizont 2020 sikerére alapozva az új program folytatja a kutatási kiválóság előmozdítását, és megerősíti az innovációra helyezett hangsúlyt, például prototípusok fejlesztésén, az immateriális javak, a tudás és a technológia transzferén keresztül. Az új Európai Innovációs Tanács egyablakos ügyintézést biztosít a nagy potenciállal rendelkező és diszruptív innovátorok számára azzal a céllal, hogy Európa vezető szerepet töltsön be a piacteremtő innováció terén. Euratom A program célkitűzései A nukleáris és az ionizáló sugárzáson alapuló technológiák továbbra is fontos szerepet játszanak mind az energia, az energiaellátás biztonságának elősegítése, mind pedig a sugárzás orvosi és ipari alkalmazásai, illetve a kiégett fűtőelemek és a radioaktív hulladékok kezelése terén. E technológiák biztonságos és védett használata kiemelkedő fontosságú, és a kutatási programok hozzájárulnak a legszigorúbb biztonsági, védelmi és biztosítéki előírások fenntartásához ezen a területen. Az Euratom-program ( ) emellett a fúziós energia – egy potenciálisan kimeríthetetlen és éghajlatbarát energiaforrás – fejlesztésére összpontosít.

A program harmadik felek részére „közvetett intézkedések” végrehajtásához nyújtott finanszírozás, valamint a Bizottság Közös Kutatóközpontja által végrehajtott „közvetlen” intézkedések formájában működik. Megvalósítás és a legújabb eredmények A kiválasztott hasadási projektek többsége a nukleáris biztonság (41 %), a kutatási infrastruktúrák (22 %), a hulladékgazdálkodás (15 %) és a sugárvédelem (13 %) területeit érinti. A magas hőmérsékletű szupravezető fejlesztése megnyerte az Euratom fúziós kutatási innovációért járó 2016. évi pénzdíját. A szupravezető most már 7 méteres hosszúságban állítható elő. Emellett hidegpróbának is alávetették folyékonyhidrogén-hőmérsékleten és nagy áramerősséggel, vagyis fúziós körülmények között. A Közös Kutatóközpont hozzájárult az Értékeltadat-könyvtár Nemzetközi Együttműködő Szervezetének munkájához, amelynek célja, hogy az értékelt nukleáris adatok egész világra kiterjedő szabványosításával harmonizálja a nukleáris energiával kapcsolatos biztonsági vizsgálatokat. Felmérés és értékelés A 2017. évi félidős értékelés ( ) azt mutatja, hogy a közvetett Euratom-intézkedések uniós hozzáadott értéke jelentős részben az Unió azon képességéből származik, hogy szélesebb körben mozgósítson kiválóságot, szakértelmet és multidiszciplinaritást az atomkutatás terén, mint amennyire arra az egyes tagállamok képesek lennének. Az együttműködésen alapuló kutatás és innováció révén az Euratom-program lehetővé teszi azt, hogy a nukleáris biztonság és a sugárvédelem javítása minden alkalmazási területen egész Európára kiterjedő megközelítésben történjen. Ez kiegészíti a nukleáris biztonságról, a radioaktív hulladékok kezeléséről és az alapvető biztonsági normákról szóló Euratom-irányelveket, továbbá igazolható tudományos és technológiai előrelépést eredményez minden olyan területen, ahol ez az együttműködésen alapuló páneurópai megközelítés nélkül nem lett volna lehetséges. Az Euratom-program lehetővé teszi továbbá Európa-szerte az oktatás és a képzés szélesebb körű összehangolását, a kutatási infrastruktúrák használatát és a nemzetközi együttműködést. Ez különösen kedvező a kisebb tagállamok számára, amelyek így kiaknázhatják az egész Európára kiterjedő összevonás hatásaként jelentkező méretgazdaságossági előnyöket. Az Euratom következő kutatási és képzési programját előkészítő munka két értékelő tanulmányt, a Bizottságot segítő két magas szintű szakértői csoportot, az érdekelt felekkel folytatott nyilvános konzultációt, valamint az Európai horizont hatásvizsgálatához való hozzájárulást foglalt magában ( ). A program értékelése során feltárt hiányosságok kezelése érdekében egyszerűsödött az új Euratom-programra irányuló javaslat (például 14-ről négyre csökkent a célkitűzések száma), emellett javul az Európai horizonttal meglévő szinergiák kihasználása is (például az egészségügyi kutatás és a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések során). ITER A program célkitűzései Az ITER ma az egyik legambiciózusabb energiaprojekt a mai világon. A projekt hét résztvevő: az Unió, az Amerikai Egyesült Államok, Korea, India, Japán, Kína és Oroszország együttműködésével jött létre. Célja egy kísérleti fúziós reaktor megépítése és üzemeltetése, amellyel a fúzió energiaforrásként való felhasználásának tudományos és technológiai megvalósíthatóságát vizsgálják és igazolják majd ( ). Az ITER nem termel villamos energiát, mivel célja inkább kísérleti jellegű: döntő fontosságú tudományos és technikai kérdések megoldásával a fúzió olyan szintre fejlesztése, ahol ipari alkalmazások tervezhetők. Az ITER várhatóan az első olyan fúziós eszköz lesz a világon, amely a felvett mennyiségnél több energiát állít elő, így az elv igazolásával megnyitja az utat a következő lépéshez: egy demonstrációs fúziós erőmű létrehozásához ( ). Megvalósítás és a legújabb eredmények ( ) Az ITER építése 2007-ben kezdődött. Az Unió az építési költség 45 %-át finanszírozza. A fejlesztés csúcstechnológiát és fejlett építőmérnöki megoldásokat alkalmazó ágazatok részvételével zajlik. Eddig több mint 700, összesen közel 5 milliárd EUR értékű szerződést és támogatást ítéltek oda vállalkozásoknak, köztük kis- és középvállalkozásoknak 24 országban. Az építkezés látványosan és biztosan halad a helyszínen, 2018 novemberében a készültség 60 %-os volt. A tokamak épület biológiai pajzsa elkészült, állványzatát 2018 februárjában eltávolították. Az alapban az Euratom felelősségi körébe tartozó létfontosságú elem, a korona építése augusztusban az ütemtervnek megfelelően befejeződött. Ugyanabban a hónapban három Egyesült Államok által szállított vízelvezető tartályt és négy Kína által szállított páraelszívó tartályt telepítettek. Az első, Koreában épülő vákuumedény-szektor készültsége több mint 80 %-os. Oroszország befejezte az ITER mágneses rendszerhez tartozó poloidális vezető előállítását, India pedig csaknem elkészült a kriosztát alsó henger és alap helyszíni előállításával Cadarache-ban. Európában és Japánban kellően előrehaladott a toroidális tekercssorok előállítása, valamint hidegpróbája és precíziós gyártású házban történő elhelyezése. Összességében számottevő előrehaladás valósult meg az ITER valamennyi jelentős alkotóeleme, rendszere és struktúrája tekintetében ( ). Az ITER technikailag összetett, a maga nemében egyedülálló, nagyszabású nemzetközi projekt, így olyan jelentős kihívásokkal szembesült, amelyek a költségek megnövekedéséhez és késedelemhez vezettek. A 2018-ban elért előrehaladás azonban megerősítette az e problémák kezelésére hozott intézkedések megalapozottságát ( ). Felmérés és értékelés Az ITER nemrégiben lezárult értékelése ( ) kiemelte a projektmenedzsment javulását. Először is az ITER-hez nyújtott uniós hozzájárulásért felelős európai ügynökség (Fusion for Energy, F4E) javította ellenőrző és felügyeleti gyakorlatát. A projekt előrehaladását és költséghatékonyságát mérő fő teljesítménymutatókat ma már szoros figyelemmel kísérik ( ). Másodszor. az úgynevezett szakaszos megközelítés a vezetőségváltás egyik legfontosabb eleme, mivel a munkafolyamatot négy szakaszra osztja, amelyek mindegyike egy kulcsfontosságú cél elérésére törekszik. Az egyes projektszakaszokban csak olyan tevékenységek végrehajtása történik meg, amelyek elengedhetetlenek az adott szakasz céljának eléréséhez ( ). A következő többéves pénzügyi keretben az Unió folytatja az ITER támogatását az F4E vállalkozáson keresztül, és biztosítani fogja, hogy a kifizetések a teljesítmény és a tényleges helyszíni teljesítés alapján történjenek. Európai Stratégiai Beruházási Alap

A program célkitűzései A „Juncker-tervként” is ismert európai beruházási terv, amelyet Jean-Claude Juncker elnök indított el 2015-ben, kulcsfontosságú válasz volt a gazdasági és pénzügyi válságra, valamint annak a beruházások uniós szintjére gyakorolt negatív hatására. A terv 2018-ban is a Bizottság egyik fő prioritása volt. Három pillérből áll: az Európai Stratégiai Beruházási Alap uniós garanciát biztosít a magánberuházások mobilizálásához; az Európai Beruházási Tanácsadó Platform és a Beruházási Projektek Európai Portálja a technikai segítségnyújtás mellett láthatóbbá teszi a beruházási lehetőségeket; míg a harmadik pillér célja, hogy javítsa az üzleti környezetet azáltal, hogy az Unióban mindenütt megszünteti a beruházások szabályozási akadályait. A „Juncker-alapként” is ismert Európai Stratégiai Beruházási Alap célja, hogy 2020-ig 500 milliárd EUR összegű forrást mozgósítson ( ) olyan stratégiai területeken megvalósítandó további állami és magánberuházásokra, mint az infrastruktúra, a kutatás és az innováció, az oktatás, a megújuló energia és az energiahatékonyság, a környezetvédelem, valamint a kis- és középvállalkozások kockázatfinanszírozása. Ez az Európai Beruházási Bank Csoportnak nyújtott uniós költségvetési garancia révén valósul meg, amely lehetővé teszi a csoport számára, hogy növelje a magasabb kockázati profilú projektek finanszírozását. Az alap a növekedést elősegítő beruházásokat támogat különösen a következő területeken:



Ábra: Beruházások ágazatonként (2019. május 15.). Forrás: Európai Beruházási Bank Csoport – http://www.eib.org/efsi/ Megvalósítás és a legújabb eredmények 2018 végéig az Európai Stratégiai Beruházási Alap sikeresen támogatta az innovatív és stratégiai projekteket, és több mint 370 milliárd EUR mozgósítását segítette elő magán- és állami beruházások céljára() . Ez már most is a 2020-ra kitűzött cél közel 75 %-ának felel meg. Az infrastrukturális és innovációs támogatási keretben az Európai Beruházási Bank 514, körülbelül 244,3 milliárd EUR beruházási értékű projektet hagyott jóvá, ahol az Európai Beruházási Bank által nyújtott, az Európai Stratégiai Beruházási Alap által garantált finanszírozás a várakozások szerint 52,9 milliárd EUR-t tesz ki. A kis- és középvállalkozásokra irányuló támogatási keretben az Európai Beruházási Alap 517, összesen 131,2 milliárd EUR beruházási értékű műveletet hagyott jóvá. Az összes tagállamban együttesen várhatóan mintegy 858 000 kis- és közepes piaci tőkeértékű vállalat jut támogatáshoz. Az 1 031 jóváhagyott művelet közül 869-et írtak alá az összes tagállamban. Az Európai Stratégiai Beruházási Alap jól halad a célkitűzései megvalósítása felé. Az Európai Stratégiai Beruházási Alap összesített multiplikátorhatása 2018-ban 13.5 volt ( ), ami azt jelenti, hogy az uniós költségvetésből elköltött minden egyes euró 14,96 EUR értékű új beruházást segít elő (az alap egészére vonatkozó számítás). Az Európai Stratégiai Beruházási Alap ugyancsak fontos szerepet játszott abban, hogy a beruházások az Unió stratégiai célkitűzéseinek megvalósítására irányuljanak. Az Európai Stratégiai Beruházási Alapból finanszírozott beruházások egyharmada támogatja a kis- és középvállalkozásokat; 25 % a kutatást és a fejlesztést; 18 % az energiaprojekteket; 11 % a digitális projekteket; 7 % a közlekedési projekteket; 4 % a szociális infrastruktúrát, valamint 4 % a környezet és erőforrás-hatékonyságot(). A lengyelországi betegellátás bővítése ( ) A kórházak gyakran nem rendelkeznek forrásokkal az egészségügyi ellátás színvonalának javításához. Lengyelországban Kujávia-Pomeránia vajdaság kapott először közszektorbeli projektek céljaira szánt hitelt az Európai Stratégiai Beruházási Alapból. Az Európai Beruházási Bank 57 millió EUR összegű kölcsönét saját költségvetési forrásokkal és egyéb uniós finanszírozással ötvözve a vajdaság Toruń Rydygier kórházát bővíti. A kutatásra és a modern technológiákra összpontosító projekt elérhetővé teszi a lakosok számára a kezelések teljes körét, valamint a legújabb orvosi eljárásokat. A betegágyak száma a kétszeresére, 551-ről 1 059-re emelkedik. Az alapterület 20 000 m2-ről több mint 50 000 m2-re nő, emellett 57 000 m2 zöldfelület jön létre. A kórház az adminisztráció hatékonyabbá tételével, valamint környezetbarát és energiatakarékos intézkedések bevezetésével ér el megtakarítást. A kórház új részei 2019-től fogadják a betegeket. Energiahálózatok korszerűsítése Olaszországban ( ) Az Európai Beruházási Bank 100 millió EUR összegű kölcsönt nyújt a Dolomiti Energia részére gáz- és villamosenergia-elosztó hálózatának megújításához és fejlesztéséhez. A finanszírozás lehetővé teszi a vízerőművek kibővítését és karbantartását az észak-olaszországi Trento megyében, ahol a Dolomiti Energia 1 400 embert foglalkoztatva működik. Európai Szélessávfejlesztési Alap ( ): a széles sávú hálózat eléri az EU kevésbé lakott területeit ( )

Európai Szélessávfejlesztési Alap az első beruházási platform, amely az európai beruházási terv keretében a szélessávú infrastruktúrára irányuló beruházásokat hajt végre. Az alap az Európai Beruházási Bank finanszírozási forrásait ötvözi az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, a nemzeti fejlesztési bankok, valamint magánszektorbeli beruházók által nyújtott finanszírozással. Az új széles sávú alap segíti az Uniót azon cél teljesítésében, hogy 2020-ig minden európai háztartás számára legyen hozzáférhető a 30 Mbit/s sebességű internetkapcsolat, továbbá 2025-ig valamennyi iskola, közlekedési csomópont, a legfontosabb közszolgáltatók, valamint a digitális eszközöket intenzíven használó vállalkozások számára legyen hozzáférhető az 1 Gbit/s sebes