EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.4.13. 
SEC(2011) 483 végleges 
  
A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYSÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
Accompanying document to the 
Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete 
az egységes szabadalmi oltalom létreh ozásának területén megvalósítandó meger ősített 
együttműködés végrehajtásáról 
 
valamint 
 
Javaslat: a Tanács rendelete az alkalmazandó fordítási szabályokra való tekintettel az 
egységes szabadalmi oltalom létrehoz ásának területén me gvalósítandó meger ősített 
együttműködés végrehajtásáról 
{COM(2011) 215 végleges} 
{SEC(2011) 482 végleges}  
 
HU 1   HU 1. BEVEZETÉS  
A szabadalmak az innováció révén fontos szerepet játszanak a gazdasági növekedés 
előmozdításában. A kutatásba (K+F) történ ő beruházások az Unió GDP-jének 1,9%-át teszik 
ki1, és a m űködő szabadalmi rendszer alapvet ő fontosságú ahhoz, hogy ez a beruházás 
gazdasági növekedést generáljon.  
Napjainkban azonban a szabadalmi oltalom Eur ópán belül túlságosan fragmentálódott. Az 
Európa 2020 stratégia2 és az egységes piaci intézkedéscsomag3 egyaránt prioritásként 
határozza meg a tudáson és innováción alapuló gazdaság megteremtését. Mindkét kezdeményezés a vállalkozások innovációs te vékenysége keretfeltételeinek javítását t űzi ki 
célul az uniós tagállamokon belüli egységes szabadalmi oltalom létrehozása révén.  
Annak ellenére, hogy széles körben elismerik, hogy az európa i vállalkozások az egységes 
szabadalmi oltalom hiányában versenyhátrányb a kerülnek, a Versenyképességi Tanács 2010. 
decemberében csak meger ősíteni tudta
4, hogy olyan áthidalhatatlan nehézségek állnak fenn, 
amelyek az egész Unióra kiterjed ő szabadalmi oltalom belátható id őn belüli létrehozását 
lehetetlenné teszik. Ez t a nyilatkozatot követ ően 12 tagállam meger ősített együttm űködés 
létrehozását kérte az egységes szabadalmi  oltalom területén. A Bizottság ezt követ ően a 
Tanács elé terjesztette a meger ősített együttm űködésre való felhatalmazásra vonatkozó 
javaslatát5, amelyet követ ően újabb 13 tagállam jelezte,  hogy csatlakozni kíván az 
együttműködéshez. Az Európai Parlament fe bruár 15-én hozzájárult a meger ősített 
együttműködés elindításához6, a Versenyképességi Tanács pedig március 10-én fogadta el a 
felhatalmazásról szóló határozatot7. A hatásvizsgálati jelentésnek tehát a Tanács 
felhatalmazásról szóló határozata által megszabott feltételeket is figyelembe kell vennie. Ez a 
jelentés nem foglalkozik továbbá a szabadalmi jogviták rendezésének egységes rendszerével, amelyet párhuzamos munkafolyam attal alkotnak meg, és amelyr ől egy másik jogi aktusban 
rendelkeznek. A hatásvizsgálati min őségi bizottság 2011. február 25-én kedvez ő 
szakvéleményt adott ki. 
2. H
ÁTTÉR – A JELENLEGI EURÓPAI SZABADALMI RENDSZEREK  
Az Unión belül a szabadalmi oltalmat jelenleg a tagállamok nemzeti szabadalmakat biztosító 
nemzeti szabadalmi hivatalain vagy az Európa i Szabadalmi Hivatalon (EPO) keresztül lehet 
megszerezni. 
Ha a szabadalom bejelent ője „európai szabadalmat” kíván be jelenteni, a bejelentéssel az EPO 
foglalkozik az Európai Szab adalmi Egyezményben (ESZE)8 meghatározott eljárásoknak 
megfelelően. Az ESZE központosított eljárásokat alakított ki az eu rópai szabadalmak 
                                                 
1 Eurostat, 2008 évi adat. 
2 COM(2010) 2020. 
3 COM(2010) 608 végleges/2. 
4 17668/10. sz. sajtóközlemény. 
5 COM(2010) 790. 
6 P7_TA(2011)0054. 
7 A Tanács 2011/167/EU határozata (2011. március 10.)  az egységes szabadalmi  oltalom létrehozásának 
területén megvalósítandó meger ősített együttm űködésre való felhatalmazásról, HL, L 76., 2011.3.22., 
53. o. 
8 http://www.epo.org/patents/law/lega l-texts/html/epc/1973/e/ma1.html   
 
HU 2   HU keresésére, vizsgálatára és megadására a ngol, francia és német nyelven. A szabadalom 
megadása és meghirdetése mindazonáltal nem je lenti annak automatikus hatálybalépését. A 
szabadalmat el őször hitelesíttetni kell mindazon ors zágokban, ahol a szabadalom jogosultja 
szabadalmi oltalmat igényel, más szóval az európai szabadalmat „át kell váltani” nemzeti szabadalmakra. 
3. P
ROBLÉMAMEGHATÁROZÁS  
Az európai szabadalmak keresésére, vizsgálatá ra és megadására szolgáló eljárás jól m űködő, 
és az európai és harmadik országokból származó bejelent ők által széles körben elfogadott 
eljárás. Ezt a szabványosíto tt eljárást mindazonáltal a szabadalom megadását követ ően 
különféle összetett, szerteágazó és a vállalk ozások számára fölösleges költségekkel járó 
kötelező eljárások egészítik ki. Ez a hatásvizsgálati dokumentum a szabadalmi oltalom 
megadását követ ően jelentkez ő problémákkal és azok lehetséges megoldásaival foglalkozik. 
3.1. 1. probléma: A szabadalmak fordításával és meghirdetésével kapcsolatos magas 
költségek 
Az európai szabadalmak megadását követ ően alkalmazandó nemzeti hitelesítési 
követelmények közé tartozik a szabadalom lefo rdíttatása, közzétételi díj megfizetése, és 
különféle formai el őírásoknak való megfelelés. Ha a szabadalom jogosultja bármely fenti 
követelménynek nem tesz eleget, az európa i szabadalom az adott államban eleve 
érvénytelennek min ősül. A költségekhez a szabadalmi ügyviv ők díjai is hozzáadódnak. 
Annak ellenére, hogy a londoni egyezmény9 egyes tagállamokban csökkentette a hitelesítéssel 
járó költségeket, a hitelesítés te ljes költsége 3 ta gállamban történ ő hitelesítés esetén (DE, FR, 
UK) 680 EUR; 13 tagállam esetén eléri a 12 500 EUR-t, ha pedig egy szabadalmat az egész Unióban hitelesíttetni kívá nnak, akkor a 32 000 EUR-t. Becs lések szerint a hitelesítés 
tényleges költsége uniós szinten eléri az évi 193 millió EUR-t. 
3.2. 2. probléma: A tagállamok közti külö nbségek a szabadalmak fenntartása 
tekintetében 
A szabadalom jogosultjának évente megújítási díjat kell fizetni minden országban, ahol a 
szabadalmat hitelesítették. A díjak nemfizetés e esetén a szabadalom érvényét veszti, és 
szabadon felhasználhatóvá válik. A megújítási díjak mértéke tagállamonként igen eltér ő. A 
különböző országok nemzeti jogában rá adásul több olyan kiegészít ő rendelkezés is található, 
amelyek több tagállamban fölöslegesen megne hezítik a szabadalmak fenntartását. Eltér őek a 
díjfizetési határid ők, még mindig nem lehet mindenhol ba nki átutalással fizetni, egyes 
országokban kötelez ő szabadalmi ügyviv ő kijelölése, és a nemzeti szabadalmi hivatalokkal 
gyakran csak az adott ország nyelvén lehet kommunikálni. Becslések szerint a fizetéssel 
kapcsolatos technikai segítségnyújtás tíz év  alatt felhalmozódó költsége elérheti a 61–
81,2 millió EUR összeget. 
                                                
 
9 Megállapodás az Európai Szabadalmi Egyezmény 65.  cikkének alkalmazásáról („londoni egyezmény”), 
elfogadva: 2000. október, Az Európai Szabadalmi Hivatal Hivatalos Lapja 2001, 550. o.  
 
HU 3   HU 3.3. 3. probléma: Az átruházások, engedély ek és egyéb jogok nyilvántartásával 
kapcsolatos ügyintézés bonyolultsága 
A szabadalmak megkönnyíthetik a technológia i piacokon zajló tran zakciókat: tulajdoni 
jogcímként adhatók és vehet ők, vagy – ami még gyakoribb – licenciaszerz ődések tárgyát 
képezhetik. Az átruházásokat és  a jogokat a nemzeti szabadalmi  lajstromokban tartják nyilván 
azokban az országokban, ahol az adott szabadalmat hitelesítették. A nyilvántartásba vételhez a 
tagállamok több mint felében szakmai ügyviv őt kell kijelölni. Egy 5 országra érvényes 
szabadalom nyilvántartásba vételéne k költsége a tagállamokban felmerül ő különféle eljárási 
díjakon felül elérheti a 2000–2500 EUR összeg et. Mindezeken felül a szabadalmi 
nyilvántartásba vételhez, a tanúsítvá nyok megszerzéséhez stb. szükséges benyújtandó 
dokumentumok fajtáira vonatkozó követe lmények is rendkívül sokfélék. 
3.4. Következmény: drága az egész Unióra kiterjed ő szabadalmi oltalom  
Ennek következtében az egész Európára kiterjed ő szabadalmi oltalomhoz hozzájutni sok 
feltaláló és vállalkozás számár a túlzottan költséges és bonyolu lt eljárást jelent. Különösen a 
kkv-k részesítik gyakran el őnyben újításaik informális (pl. titoktartással történ ő) védelmét.  
Ám még azokban az esetekben is, amikor európa i szabadalmat igényelnek és adnak meg, azt 
többnyire csak a szabadalom jogosultja által ki választott néhány országban hitelesítik. Az 
európai szabadalmakat jelenleg átlagosan 5 tagállamban hitelesítik10. A hitelesítések száma 
még csökkent is az elmúlt 15 évben11. A szabadalmak fenntartásá val, illetve a jogok és 
engedélyek nyilvántartásával járó adminisztratív terhek és az ügyintézés bonyolultsága további fölösleges költségeket okoz a feltalálók és a vállalkozások számára, beleértve azokat is, akik szabadalmi információhoz kívánnak jutni. 
A szabadalmi oltalom széttöre dezettsége a szabadalmi jogok ér vényesítését is megnehezíti. 
Ha az áruk olyan tagállamon keresztül lépnek be  az Unióba, ahol valamely szabadalom nincs 
hatályban, a szabadalom jogosultja nem hagyatkozhat arra, hogy az EU Vámkódexe 
feltartóztatja a vélelmezhet ően szabadalombitorlással összefüggésbe hozható árukat
12.  
Ez a helyzet jelent ős nem kívánatos hatásokkal jár a bels ő piac működésére. Azon kívül, hogy 
hozzájárul a piac töredezettségének fenntar tásához, az európai vállalkozások innovációs 
tevékenységére, fejl ődésére és versenyképességére nézve is kedvez őtlen hatásokkal jár.  
4. SZUBSZIDIARITÁS  
Az EUMSZ 118. cikke rendelkezik az Európai Un ió területén egységes oltalmat nyújtó, 
európai szellemitulajdon-jogok létrehozásáról  és a kapcsolódó nyelvi szabályozások 
megalkotásáról. A fentiekben ismertetett pr oblémák kizárólag uniós szinten kezelhet ők egy 
olyan megoldás révén, amely drasz tikusan csökkenti a jelenlegi fordítási és adminisztratív 
követelményeket. Uniós fellépésre van szüks ég, mivel uniós jogi aktus hiányában a 
tagállamok nem volnának megfelel ő mértékben képesek a szabad almakkal kapcsolatos, több 
tagállamra nézve egységes joghatást  megvalósítani. A megoldási lehet őségek elemzése során 
figyelembe vettük az arányosság követelményét. 
                                                 
10 Roland Berger Market Research: Study on the Cost of Patenting, 2004. augusztus. 
11 van Pottelsberghe, Danguy: Economic Cost-Benefit Analysis of the Community Patent, 2009.  
12 A Tanács 1383/2003/EK rendelete, HL L 196., 2003.8.2., 7-14. o.   
 
HU 4   HU 5. CÉLOK  
A probléma meghatározását követ ően ennek a javaslatnak az általános célja az egységes piac 
működésének er ősítése, valamint a növekedés és az i nnováció ösztönzése. Ezek a célok a kkv-
k szabadalmi oltalomhoz való hozzáférésének  megkönnyítése, a szabadalmak hitelesítési 
körének b ővítése és az információk terjesztése révén érhet ők el (konkrét célok). 
A fenti célokat csak akkor lehet megvalósítani , ha csökkennek az európai szabadalmi oltalom 
megszerzésével járó költségek, különös tekintette l a fordítási és közzétételi költségekre, és 
egyszerűbbé válik a szabadalmak fenntartása (megúj ítása) és az átruházás, az engedélyezési 
megállapodások és egyéb jogok nyilvántartásba vétele.  
6. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK ÉS AZOK ELEMZÉSE  
A szakpolitikai lehet őségek az alábbi kritériumok alapján kerültek mérlegelésre: hatékonyság, 
költségcsökkentés, egyszer űsítés és politikai kivitelezhet őség. Azok a tagállamok ugyanakkor, 
amelyek felkérték a Bizottságot, hogy tegyen ja vaslatot az egységes szabadalmi oltalom 
területén megvalósítandó meger ősített együttm űködésre, az együttm űködés körét és céljait is 
jelezték. Az alternatívák mérlegelése során ezeket az el őfeltételeket is figyelembe kellett 
venni.  
6.1. 1. forgatókönyv (alapforgatókönyv) – a Bizottság nem hoz intézkedést 
Ebben az esetben a jelenlegi európai szabadalmi rendszer változatlan marad. Az egyedüli 
pozitív fejlemény az lehet, ha még több tagá llam csatlakozik a londoni egyezményhez. A 
csatlakozás azonban nemcsak nem kötelez ő, hanem hosszadalmas és bonyolult eljárás is. Ez a 
megoldás nem hatékony, mivel nem ad választ a jelenlegi európai szabadalmi rendszer 
hiányosságaira. Nem eredményezne sem költségcsökkentést, sem egyszer űsítést, hiszen nem 
szüntetné meg a hitelesítéssel, megújítással és nyilvántartásba vétellel kapcsolatos problémákat. Ez a lehet őség nincs összhangban továbbá a Bizottság és a Tanács jelenlegi 
szabadalmi rendszerrel kapcsolatos prob lémák kezelésére v onatkozó politikai 
kötelezettségvállalásával sem. 
6.2. 2. forgatókönyv – a Bizottság a többi uniós intézménnyel együtt tovább dolgozik 
a 27 tagállamra kiterjed ő uniós szabadalom megvalósítása érdekében 
Ennek az alternatívának a választása esetén  a Bizottság – a Tanáccsal és az Európai 
Parlamenttel közösen – tovább dolgozna  a valamennyi tagállamra kiterjed ő európai 
szabadalom megvalósítása érdekében, azaz folytatná a közösségi szabadalomra
13 és a fordítási 
követelményekre14 vonatkozó bizottsági javaslatokon al apuló megbeszéléseket. Ennek az 
alternatívának a révén a kezdeményezés célja i teljes mértékben megvalósíthatóvá válnának. 
Jelentős költségcsökkentést eredményezne, hiszen a fordítási költségek az egész Unión belül 
680 EUR-ra csökkennének, és nem kellene külön fi zetni a hitelesítésért. A teljes megtakarítás 
elérhetné az évi 159 millió EUR-t. A megújítási díjakkal kapcsolatos technikai segítségnyújtás költségének kiküszöböléséb ől tíz év alatt 49–65,2 m illió EUR megtakarítás 
volna várható. Mivel a megújítási díjak fizetése és kezelése, valamint a szabadalmak és a kapcsolódó jogok nyilvántartása központil ag történne, ez a forgatókönyv jelent ős 
                                                
 
13 COM(2000) 412. 
14 COM(2010) 350. 
 
HU 5   HU egyszerűsítést eredményezne. Ez a lehet őség ugyanakkor politikailag kivitelezhetetlen, mivel 
a Tanács ismételt próbálkozásai ellenére sem tudott egyhangú megállapodást elérni a 
nélkülözhetetlen fordítási követelményeket illet ően. 
6.3. 3. forgatókönyv – a Bizottság javaslatokat terjeszt el ő a meger ősített 
együttműködés végrehajtásáról szóló rendeletre 
E forgatókönyv választása esetén  a Bizottság az egységes s zabadalmi oltalom területén 
megvalósítandó meger ősített együttm űködés végrehajtásához szükséges javaslatokat 
terjesztene el ő. Az egységes szabadalmi oltalom az ebben a keretben együttm űködni kívánó 
25 tagállamra vonatkozna. Ezek a tagállamok alkotják az Unió területének 79%-át, és ezekb ől 
az országokból nyújtják be a bejele ntések több mint 92%-át. Az egységes szabadalmi oltalom 
választható volna a felhasználók számára, és a szabadalmak jelenlegi európai és nemzeti 
szabályozási rendszereivel párhuzamosan m űködne. Jelent ősen csökkennének a szabadalmi 
oltalom költségei és az ügyintézés bonyolults ága. Az ezzel a megoldással járó el őnyöket 
minden szabadalom jogosultja egyenl ően élvezné, függetlenü l attól, hogy a meger ősített 
együttműködésben részt vev ő vagy részt nem vev ő országokban rendelk eznek székhellyel 
vagy lakóhellyel. 
Bár ez a megoldás nem járna a 2. forgatókönyvvel járó összes el őnnyel, mindenesetre 
hatékony volna és pozitív hatással lenne a szab adalmak európai szabál yozási rendszerének 
felhasználóira. A megújítási díjak fizetése és  kezelése, valamint a szabadalmak és a 
kapcsolódó jogok nyilvántartása a részt vev ő tagállamok területét illet ően az EPO révén 
központilag történne. Tíz év al att a befizetésekkel kapcsolato s technikai segítségnyújtási 
díjakat érint ő megtakarítás szabadalmanként el érhetné az 5760–7680 EUR összeget, ha a 
megerősített együttm űködésben 25 tagállam venne részt. A részt nem vev ő országokban a 
szabadalmakat továbbra is külön-külön kellene kezelni. 
6.3.1.  3.1. lehet őség – a Bizottság a 2010. júni us 30-i javaslatával megegyez ő javaslatot 
tesz az egységes szabadalmi oltalo m területén alkalmazandó fordítási 
szabályokra 
Ennél a lehet őségnél a Bizottság az uniós szabadalom mal kapcsolatos fordítási rendszerre 
vonatkozó javaslatával megegyez ő javaslatot tenne az egységes szabadalmi oltalom területén 
alkalmazandó fordítási szabályokra. A szabadalom jogosultja benyújtaná az EPO-hoz az igénypontoknak az EPO másik két hivatalos nye lvére elkészített fordítását. További 
fordításokra (jogvita esetét kivé ve) nem volna szükség. A meger ősített együttm űködés 
területén a szabadalmak átlagos költsége 680 EU R lenne. Az EU egész területére szóló 
szabadalmi oltalom költsége a mai költségek 15%-át tenné ki (25 részt vev ő tagállam esetén). 
A teljes megtakarítás elérhetné az évi 58,5 millió EUR-t. Bár ez a lehet őség költséghatékony 
volna és jelent ős egyszer űsítést eredményezne, a Tanácson belül nem talált elegend ő 
támogatásra. A meger ősített együttm űködés elindítását kér ő tagállamok a végrehajtási 
rendeletekbe fel kívánnak venni egyes, a fordít ási szabályokkal kapcsola tban a belga elnökség 
által javasolt elemeket. A meger ősített együttm űködésre való felhatalmazásról szóló tanácsi 
határozat tervezetére vonatkozó javaslat több, e teki ntetben lényeges elemet is tartalmaz. Ez a 
megoldás tehát politikai szempontból nem kivitelezhet ő. 
 
HU 6   HU 6.3.2.  3.2. lehet őség – a Bizottság a 2010. június 30-i javaslatán alapuló és a Tanács 
által megvitatott kompromisszumos java slat egyes elemeit is tartalmazó 
javaslatot tesz az egységes szabadalmi oltalom területén alkalmazandó fordítási 
szabályokra 
Ennél a lehet őségnél az említett fordítási szabályok a belga soros elnökség 2010-ben 
előterjesztett kompromisszumos javaslatában szerepl ő egyes elemekkel egészülnének ki a 
Bizottságot a meger ősített együttm űködés elindítására vonatkozó javaslatról szóló 
rendelkezésre felszólító tagállamok kérésének megfelel ően. A nyelvi követelmények 
alapvetően megegyeznének az ESZE-ben meghatározo tt követelményekkel. A fentieken kívül 
egy átmeneti id őszakban a szabadalmak jogosultjai szám ára további költségeket eredményez ő 
kiegészítő fordítási követelményeket alkalmaznának. Az egy szabadalomra jutó teljes 
fordítási költség ennek megfelel ően az átmeneti id őszakban kb. 980 EUR és 2380 EUR között 
mozogna a meger ősített együttm űködés területén. Jó min őségű gépi fordítások rendelkezésre 
állása esetén a fordítási köl tség 680 EUR-ra csökkenne. Az EU egész területére szóló 
szabadalmi oltalom költsége a mai költségek 20%-át tenné ki (25 részt vev ő tagállam esetén). 
A teljes megtakarítás elérhetné az évi 50 millió EUR-t. Ez a lehet őség várhatóan jelent ős 
politikai támogatást élvez majd.  
7. AZ ALTERNATÍVÁK ÉS HATÁSAIK ÖSSZEVETÉSE  
Az alternatívák összehasonlítása sorá n a hatékonyságra, költségcsökkentésre és 
egyszerűsítésre vonatkozó kritériumok alapján a 2. forgatókönyv éri el a legmagasabb 
pontszámot. Ugyanakkor a 3. forgatókönyv is jelent ős előnyökkel jár és lényeges 
megtakarítást és egyszer űsítést eredményez az európai és harmadik országokból származó 
felhasználók számára. 
Az uniós szabadalom létrehozásának (2. fo rgatókönyv) lenne a legpozitívabb hatása a bels ő 
piacra, a szabadalmi információk felhasználóira és a fogyasztókra, mivel a bels ő piac egészét 
integrálná a szabadalmi oltalom vonatko zásában. Ugyanakkor a 3. forgatókönyv nemcsak a 
részt vevő tagállamok, hanem a részt vev ő és a részt nem vev ő országok közötti integráció 
szintjét is növelné. A meger ősített együttm űködés végrehajtásával jelent ősen csökkenni fog az 
EU egészére kiterjed ő szabadalmi oltalom megszerzésén ek átfogó költsége és bonyolultsága, 
tehát várhatóan több feltaláló folyamodik majd szabadalmi oltalomért a meger ősített 
együttműködésben egyébként részt nem vev ő tagállamokban is.  
A magasabb fokú integráció poz itív hatással jár a fogyasztók árukhoz és szolgáltatásokhoz 
való hozzáférésére. A fokozott piaci integráció  javítja a határokon átnyúló kereskedelmet és 
megkönnyíti az áruhamisítás elleni küzdelmet. A szabadalmak az EPO által történ ő, 
központosított nyilvántartásba véte le és közzététele megkönnyítené  az ismeretek terjesztését 
és pozitív hatással já rna az innovációra.  
A szabadalmakhoz való egyszer űbb és olcsóbb hozzáférés Európában valószín űleg növeli az 
innovatív kkv-k számát. A kkv-k fontos szerep et játszanak a munkahelyteremtésben; a 
magánszektorban m űködő munkahelyek 2/3-át biztosítják15. Az új vállalkozások számának 
növekedése tehát várhatóan pozitív hatá ssal volna a munkahelyteremtésre is. 
                                                 
15 http://ec.europa.eu/enterprise/policies/ sme/facts-figures-analysis/index_en.htm   
 
HU 7   HU Bár gazdasági szempontból egyértelm űen az uniós szabadalom volna a leghatékonyabb 
megoldás, a tíz éve folyó tárgyalások alap ján elmondható, hogy ez a forgatókönyv politikailag 
nem kivitelezhet ő. A 3. forgatókönyv elemzése jelzi, hogy annak el őnyei is nagyon jelent ősek 
volnának. Bár költséghatékonyság i szempontból a 3.1. lehet őségnél felvázolt fordítási 
rendszer volna a legkedvez őbb, a meger ősített együttm űködésben részt vev ő tagállamok 
között valószín űleg a 3.2. lehet őség élvezi a legszélesebb kör ű támogatást. Ennek 
megfelelően a 3. forgatókönyv keretében megvalósuló 3.2. lehet őség az előnyben részesített 
opció. 
8. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A Bizottság az alkalmazás kezdete után öt év vel felülvizsgálja a jogszabályok alkalmazását, 
különös tekintettel az átmeneti fordítási s zabályokra. A Bizottság évente ellen őrzi továbbá az 
innováció feltételeire, a szabadalmak szám ára és az azokkal kapcsolatos költségekre 
vonatkozó mutatókat.