[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 23.06.2006

COM(2006) 329 végleges

2006/0106 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS AJÁNLÁSA

a sérülések megelőzéséről és a biztonság elősegítéséről

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

Az Európai Bizottság 2006.06.23 az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett közleményt fogadott el a biztonságosabb Európa megteremtését célzó intézkedésekről [1].

A közlemény tárgya a balesetek és sérülések megelőzése a tagállamokban közegészségügyi intézkedések révén. Közösségi cselekvési terv formájában fogalmaz meg egy olyan stratégiai keretet, amely segíteni fogja a tagállamokat a balesetek és sérülések számának csökkentésére irányuló intézkedéseik fontossági sorrendjének megállapításában. Ezeket az intézkedéseket elsődlegesen a közösségi közegészségügyi program (2003–2008)[2] és az utódprogramok keretében kell megvalósítani.

Közleményében a Bizottság kiemeli az egészségügyi ágazatnak a sérülések megelőzésében játszott szerepét: a problémák számszerűsítése, a kockázati tényezők feltárása, az elsődleges megelőzés szorgalmazása, a bizonyítékokon alapuló stratégiák terjesztése, a kockázatnak kitett személyek számára nyújtott tanácsadásra vonatkozó szakmai kapacitások bővítése, a nemzeti cselekvési tervek irányítása, valamint a nyilvánosság tájékoztatása a veszélyekről és a biztonsági óvintézkedésekről.

A közösségi cselekvési terv egyik alapvető részeként a Bizottság a balesetekre és a sérülésekre vonatkozó közösségi információs rendszert fejleszt ki, amely minden érdekeltnek a lehető legszélesebb körű tájékoztatást nyújtja majd a probléma nagyságáról – a nagy kockázatnak kitett népességcsoportokat, az alapvető kockázati tényezőket, valamint az egyes fogyasztási cikkekhez és szolgáltatásokhoz kapcsolódó kockázatokat is beleértve. Ez a tájékoztatás a politikai döntéshozatalnak, a fellépések megtervezésének és az eredmények értékelésének is nélkülözhetetlen előfeltétele.

A közösségi cselekvési terv egyébként azt is előírja, hogy a Bizottság elősegíti az egész Közösségre kiterjedő információs rendszer létrehozását a sikeresnek bizonyult megelőző intézkedésekről. A tapasztalatok tényleges cseréjével elkerülhető a párhuzamos munkavégzés, könnyebb lesz az elérhető ismeretek maximális felhasználása, és nagyobb haszon származik majd a korlátozott forrásokból is.

A Bizottság e közösségi cselekvési terv keretein belül meghatározza a sérülések megelőzése céljából hozandó intézkedések szempontjából kulcsfontosságú területeket, figyelembe véve a sérülések társadalmi hatását (a különböző kategóriákba tartozó sérülések száma, súlyossága és következményei), a beavatkozások hatékonyságának bizonyítékait és a tervezett fellépések sikeres végrehajthatóságát a tagállamokban. A prioritást élvező területek a következők:

- A gyermekek és a serdülők biztonsága;

- az idős személyek biztonsága;

- a közúti közlekedésben résztvevők biztonsága;

- a sportsérülések megelőzése;

- a termékek és szolgáltatások által okozott sérülések megelőzése;

- az önkárosítás megelőzése;

- a személyek közötti erőszak megelőzése.

A Bizottság továbbá az egész Közösségre kiterjedő kampányokat kíván folytatni, amelyekkel a nyilvánosságot tájékoztatja a balesetek és sérülések számáról annak érdekében, hogy javuljanak az elsődleges megelőzés normái, terjedjenek a helyes gyakorlatok, és a tagállamok közegészségügyi hatóságai a nemzeti szinten meghozandó intézkedésekhez megfelelő szakpolitikai eszközökhöz jussanak.

A sérülések megelőzéséről és a biztonság elősegítéséről szóló tanácsi ajánlástervezet az egyik első lépés a Bizottság és a tagállamok erőfeszítéseinek egyesítése felé a biztonságosabb Európa megteremtését célzó intézkedések, valamint a sérülések miatt az egészségügyi rendszerekre háruló költségek csökkentése érdekében . A Bizottság és a tagállamok közös fellépése a sérülések megelőzése érdekében várhatóan lehetővé fogja tenni, hogy a sérülések magas száma csökkenjen, és a balesetekkel és sérülésekkel kapcsolatos helyzet jelentősen javuljon a tagállamokban.

2006/0106 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS AJÁNLÁSA

a sérülések megelőzéséről és a biztonság elősegítéséről (EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 152. cikke (4) bekezdésének második albekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[3],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[4],

mivel:

1. Minden évben a Közösség közel 235 000 polgára veszti életét baleset vagy erőszak következtében. A szív- és érrendszeri megbetegedések, valamint a rák és a légzőszervi megbetegedések után negyedikként a sérülések okozzák a legtöbb halálesetet a tagállamokban.

2. A gyermekek, serdülők és fiatal felnőttek körében a legtöbb haláleset balesetekből és sérülésekből származik.

3. A súlyos sérülések túlélői gyakran életük végéig tartó károsodásokat szenvednek. A fiatalok körében a balesetek és a sérülések számítanak a krónikus fogyatékosságok egyik fő okának, amelyek – noha ez korántsem lenne elkerülhetetlen – számos egészségben töltött életévtől fosztják meg őket.

4. Sérülések miatt átlagosan 6,8 millióan kerülnek kórházba, ami az Európai Unióban kórházban ápoltak 11 százalékát jelenti.

5. A sérülések hatalmas pénzügyi terhet jelentenek a betegbiztosítási és a szociális rendszerek számára is: a betegszabadságok közel 20 százalékát veszik miattuk igénybe, és a termelékenység csökkenésében is nagy szerepet játszanak.

6. A sérülésveszély nem oszlik meg egyenlően sem a tagállamok, sem a társadalmi csoportok között. A sérülés következtében bekövetkező halál kockázata öt az egyhez a legmagasabb illetve a legalacsonyabb sérülési arányszámmal rendelkező tagállamokban.

7. A betegségek vagy a korai elhalálozás számos más okával szemben a sérülések megelőzhetők környezetünk, és az általunk használt termékek és szolgáltatások biztonságosabbá tételével. A balesetmegelőzés egyes – a Közösségben még nem kellően elterjedt – módszereinek hatékonysága ma már nyilvánvalóan bebizonyosodott.

8. E módszerek legnagyobb része költséghatékony, mivel a megelőzésből az egészségügyi rendszerek számára származó haszon az orvosi beavatkozás költségeinek gyakran többszöröse.

9. Annak ellenére, hogy számos biztonsági vonatkozású területen – például a közlekedésben és a munkahelyeken – jelentős előrehaladás történt, egyéb területekről ez kevésbé mondható el ilyen az otthon, a sport és a szabadidő, a balesetek, valamint a megelőzés a gyermekek és az idősebbek körében.

10. Ezért látszik szükségesnek egy olyan, a sérülések megfigyelésére és jelentésére irányuló rendszer kidolgozása, amely biztosítaná, hogy a tagállamok összehangoltan lépjenek fel a sérülések megelőzésére irányuló nemzeti politikáik kidolgozása során csakúgy, mint a helyes gyakorlatok cseréje folyamán. Ezt a rendszert a közegészségügyre vonatkozó közösségi cselekvési program (2003-2008) elfogadásáról szóló, 2002. szeptember 23-i 1786/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[5] és a későbbi programok keretében kell kidolgozni; e rendszernek a koherens és összehangolt módon kifejlesztendő sérüléseket figyelő és jelentő nemzeti rendszerekre kell támaszkodnia.

11. A közegészségügyre vonatkozó közösségi cselekvési program[6] forrásainak racionalizálása és a sérülések lehető leghatékonyabb megelőzése érdekében hét elsődleges területet határoztak meg: a gyermekek és serdülők biztonsága, az idősek biztonsága, a a közúti közlekedésben résztvevők biztonsága, a sportsérülések megelőzése, a termékek és szolgáltatások okozta sérülések megelőzése, az önkárosítás megelőzése és az erőszak megelőzése. Ezeket az elsőbbséget élvező területeket a sérülések társadalmi hatásának (számának és súlyosságának) figyelembe vételével, a beavatkozások hatékonyságának bizonyítékai, valamint a tervezett intézkedések tagállamokbeli sikeres végrehajhatósága alapján választották ki.

AJÁNLJA:

A közegészségügy magas színvonalának biztosítása érdekében a tagállamok

12. fejlesszenek ki olyan, a sérüléseket figyelő és jelentő nemzeti rendszert, amely összehasonlítható információkat nyújt, folyamatosan vizsgálja a sérülésveszély alakulását és a megelőző intézkedések hatásait, és megállapítja, van-e szükség kiegészítő kezdeményezésekre a termék- és szolgáltatásbiztonság területén;

13. hozzanak létre nemzeti terveket a balesetek és sérülések megelőzésére, és ennek érdekében kezdeményezzenek tárcaközi együttműködést, javítsák a tájékoztató kampányok finanszírozásának lehetőségeit, segítsék elő a biztonságot és hajtsák végre ezeket a nemzeti terveket, különleges figyelmet szentelve a gyermekeknek, az időseknek és a a közúti közlekedésben résztvevőknek, valamint különös tekintettel a sportsérülésekre, a termékek és szolgáltatások okozta, valamint az erőszak és az önkárosítás okozta sérülésekre.

14. Biztosítsák, hogy az egészségügyi szakemberek képzése szisztematikusan magában foglalja a sérülések megelőzését és a biztonság elősegítését, hogy e csoportok kellő szakértelemmel adhassanak tanácsokat betegeiknek, ügyfeleiknek és a nyilvánosságnak.

FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT, HOGY:

15. A közegészségügyre vonatkozó közösségi cselekvési program[7] és az utódprogramok keretében elsődleges feladatként kezelje és támogassa egy, az egész Közösségre kiterjedő sérülésmegfigyelő rendszer létrehozását, amely a tagállamok által nemzeti rendszerük alapján közölt adatokat gyűjti; valamint az adatbázisban tárolt információt tegye könnyen hozzáférhetővé minden érdekelt számára.

16. Hozzon létre az egész Közösségre kiterjedő, a helyes gyakorlatokra vonatkozó információcsere- mechanizmust, és ezeket az információkat terjessze az érintett felek körében;

17. A tagállamokat lássa el bizonyító erejű adatokkal arra vonatkozóan, hogy az egészségügyi szakemberek szakmai képzésében a sérülések megelőzésének feltétlenül helyet kell biztosítaniuk.

18. Támogassa a helyes gyakorlat kialakítását és a hét, fent felsorolt elsőbbséget élvező területtel kapcsolatos intézkedéseket a közegészségügyre vonatkozó közösségi cselekvési program és az utódprogramok, a fogyasztóvédelmi politikát támogató közösségi cselekvések finanszírozását szolgáló általános keret[8], valamint a kutatási keretprogram[9] által előírt források felhasználásával.

19. Ezen ajánlás elfogadása után négy évvel készítsen értékelő jelentést, amely megállapítja, hogy a javasolt intézkedések hatékonyak-e, és hogy van-e szükség további fellépésre.

Kelt Brüsszelben, (…)-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

[1] HL L […]., […]., […]. o.

[2] Az Európai Parlament és a Tanács 2002. szeptember 23-i 1786/2002/EK határozata a közegészségügyre vonatkozó közösségi cselekvési program (2003–2008) elfogadásáról , HL L 271, 2002.10.9., 1.o.

[3] HL L […]., […]., […]. o.

[4] HL L […]., […]., […]. o.

[5] HL L 271., 2002.10.9., 1. o.

[6] HL L 271., 2002.10.9., 1. o.

[7] HL L 271, 2002.10.9., 1.o

[8] Az Európai Parlament és a Tanács 2003. december 8-i 20/2004/EK határozata a 2004-2007. évekre vonatkozóan a fogyasztóvédelmi politikát támogató közösségi cselekvések finanszírozását szolgáló általános keret létrehozásáról, HL L 5, 2004.1.9., 1.o.

[9] Az Európai Parlament és a Tanács 2002. június 27-i 1513/2002/EK határozata az Európai Közösségnek az Európai Kutatási Térség létrehozásához és az innovációhoz hozzájáruló kutatási, technológiai fejlesztési és demonstrációs tevékenységre vonatkozó hatodik keretprogramjáról (2002-2006), HL L 232, 2002.8.28., 1.o.