Az Eurocontrol szerint a várható repülések teljes száma Európában ismét fokozatosan csökkenni fog. Augusztusban a legalacsonyabb pont 2020. áprilisi elérését követően kismértékű, 51 %-ra történő fellendülést figyeltek meg, de ez nem volt fenntartható. 2021 januárjában a repülések száma várhatóan 60 %-kal lesz alacsonyabb, mint 2019-ben (a korábbi forgatókönyvben szereplő 20 % helyett). Ez a forgatókönyv feltételezi annak valószínűségét, hogy a tagállamok továbbra is összehangolatlan módon reagálnak a határokon átnyúló légi közlekedésre, hogy a Covid19 kiváltotta bizonytalanság, kiszámíthatatlanság és a korlátozások/karanténintézkedések miatti zavar következtében az utasigények továbbra is rendkívül alacsony szinten maradnak, és hogy a nagyon kevés előzetes foglalás fényében a légitársaságok tovább csökkentik a kapacitást. Az Eurocontrol szerint a forgalom 2021 februárjában kap lassan erőre, de még mindig 50 %-kal alacsonyabb szinten lesz, mint 2020 februárjában.

A Nemzetközi Légiszállítási Szövetség (IATA) által rendszeresen kiadott, a válságról szóló gazdasági jelentések szerint 2020 februárja óta egyre nagyobb mértékben csökkent a foglalások száma körülbelül április közepéig. Azóta a foglalások tekintetében valamelyest javult a helyzet, de 2020. június végétől továbbra is 82 %-kal kevesebb foglalásra került sor. Úgy tűnik, hogy az új megbetegedések számának növekedése összefügg a foglalások számában bekövetkező csökkenéssel. Az IATA emellett a Covid19-világjárvány kitörése óta rendszeres felmérésekre ad megbízást az utasok bizalmával kapcsolatban. Áprilisban a válaszadók mintegy 60 %-a jelezte, hogy a világjárvány megszűnését követő néhány hónapon belül valószínűleg szeretne újra utazni. Júniusra ez a szám 45 %-ra csökkent. Szeptemberben a válaszadók több mint fele jelezte, hogy 6–12 hónapot várna, mielőtt újra utazni kezdene. Ezért az utazási hajlandóság továbbra is alacsony, ami az elkövetkező hónapokban várhatóan továbbra is így marad. A fő visszatartó intézkedések közé tartozik még a célállomáson letöltendő kötelező karantén kockázata. A válaszadók 83 %-a jelezte, hogy nem utazik, ha fennáll a megérkezést követő karantén lehetősége.

A szabályozási környezet mellett a fogyasztói bizalom is olyan kulcsfontosságú szempont, amely befolyásolja a forgalmat, és arra utal, hogy a légi forgalom csökkenése összefügg a Covid19-világjárvány kitörésével. Ezzel kapcsolatban még kevés adat áll rendelkezésre. Az Ír Központi Statisztikai Hivatal felmérést végzett az utasok légi közlekedésbe vetett bizalmával kapcsolatban. A válaszadók 78 %-a azt válaszolta, hogy „nyugtalanítja” vagy „nagyon nyugtalanítja” egy nemzetközi repülőút gondolata. A határokon alkalmazandó intézkedések, valamint a karanténintézkedések összehangolatlan és gyakran kiszámíthatatlan módon való újbóli bevezetése számos tagállamban még jobban aláásta a fogyasztói bizalmat, amint azt a közelmúltbeli adatok bizonyították, és ez még a tényleges korlátozások közvetlen hatásánál is jóval nagyobb mértékben csökkentette az utazások számát.

Egyes tagállamok igen korán alkalmazták az EU-n belüli repülési korlátozásokat, hogy ezen intézkedés révén megakadályozzák vagy visszaszorítsák a Covid19 további terjedését. Az árufuvarozási szolgáltatások további biztosításának előmozdítása érdekében a Bizottság iránymutatást fogadott el, amely elősegíti a légi árufuvarozást a Covid19-világjárvány idején. A tagállamok közötti utasszállító járatok tilalmának csúcspontja a 2020. március 20–26. közötti időszakra esett, amikor 20 tagállam vezetett be repülési tilalmat. Ezt követően lassú csökkenésre került sor, és 2020. március 31-én 16 tagállamban, míg április 6-án 14 tagállamban voltak érvényben repülési tilalmak. 11 tagállam vezetett be repülési korlátozásokat, amikor az eljárási mentesség érvénybe lépett. Július 7. óta hét tagállamban vannak érvényben repülési tilalmak néhány konkrét tagállam vonatkozásában, ahol több Covid19-megbetegedés fordult elő. Repülési tilalmak még négy tagállamban voltak érvényben szeptember végén (lásd a 4. szakaszt).

A fentiek tükrében a 2020 utáni kilátások rendkívül bizonytalanok, de a Covid19-esetek újból emelkedő száma, valamint a járvány megfékezésére irányuló egészségügyi intézkedések fenntartásának szükségessége azt sugallja, hogy a légi utasforgalom szintje több éven át nem fogja elérni a 2019-es szintet – még azon előrejelzés alapján sem, amely a vakcinák 2021-ben való elérhetőségével számol.

3.4.A légi forgalom csökkenése a földi kiszolgálás alá tartozó szolgáltatások nyújtásának megszakadását, illetve a földi kiszolgálók finanszírozáshoz való hozzáférésének megnehezülését eredményezte

A Bizottság rendelkezésére álló információk alapján a Covid19-világjárvány, valamint a légi forgalom fent vázolt csökkenése súlyosan érintette a földi kiszolgálást végző vállalatokat. Számos földi kiszolgáló pénzügyi nehézségekkel szembesült, mint azt bizonyítja a Swissport csoport szerkezetátalakítása és a csoport leányvállalatainál felmerült pénzügyi nehézségekről szóló hírek, a Wisag által Németországban elbocsátott 800 munkavállaló, az Aviapartner Belgium vállalatnak nyújtott mentőcsomag és a Malév Ground Handling Zrt. működésének beszüntetése. Ez mutatja, hogy a légi forgalom csökkenése a földi kiszolgálás alá tartozó szolgáltatások nyújtásának megszakadását vagy a földi kiszolgálók finanszírozáshoz való hozzáférésének megnehezülését eredményezi.

A légi forgalom szintjére vonatkozó, 2021. december végéig tartó előrejelzések alapján valószínű, hogy több földi kiszolgálónak is még a Covid19-világjárvány által okozott válságból való piaci kilábalást megelőzően meg kell szakítania a földi kiszolgálás alá tartozó szolgáltatásainak nyújtását. Valós a kockázata annak, hogy 2021 során további földi kiszolgálók mennek csődbe. Az ilyen csődök nagy valószínűséggel a földi kiszolgálás alá tartozó szolgáltatások hirtelen megszakadásához vezetnek. A repülőterek ezért olyan helyzetbe kerülhetnek, amelyben nagyon rövid időn belül kell alternatív földi kiszolgálót találniuk. A brüsszeli repülőtér esete, amikor a Brussels Airport Company (BAC) a Swissport Belgium működésképtelenségét követően sürgősen kiválaszthatta a vállalatot helyettesítő céget, bizonyította az intézkedés hasznát.

Ugyanakkor a szerződésük lejárta miatt a finanszírozáshoz nehezen hozzáférő földi kiszolgálók továbbra is élvezhetik a jelenlegi eltérés keretében (2022. december 31-ig) történt szerződéshosszabbítás előnyeit annak érdekében, hogy megszerezzék a szükséges hiteleket és biztosítsák üzletmenetük folytonosságát. A meghosszabbított szerződések továbbá elegendő időt biztosítanak a repülőtereknek, hogy további földi kiszolgálókra írjanak ki pályázatot ellenálló képességük megerősítése érdekében, amennyiben a légi közlekedési ágazat volatilitása fennmarad.

3.5.Repülési korlátozásokra már nincs szükség a tartós Covid19-világjárvány kezeléséhez

A légi járatokról szóló rendelet 21a. cikkének elfogadása óta a Bizottság a helyzet folyamatos nyomon követése érdekében szoros kapcsolatot tart fenn a tagállamokkal, különösen a polgári légi közlekedési hatóságokkal. Ez rámutatott, hogy az alábbiakban részletesen kifejtettek szerint a repülési korlátozások nem feltétlenül a legmegfelelőbb és legszükségesebb intézkedések a Covid19-járvány feltartóztatására.

A rendelet alkalmazásának időtartama alatt az egyes tagállamok egymástól meglehetősen eltérő megközelítést alkalmaztak. A Bizottság az átláthatóság biztosítása érdekében a tagállamoktól beérkezett információkat késedelem nélkül közzétette és az Eurocontrol napi rendszerességgel kiadta a pilóták számára szolgáló utasítások kapcsolódó összefoglalóit. A közlekedési szolgáltatások, az összeköttetés és a szabad mozgás egészségügyi helyzet által lehetővé tett mielőbbi fokozatos helyreállítására vonatkozó bizottsági iránymutatásnak megfelelően, valamint figyelembe véve a légi személyszállítás biztonságos és fokozatos helyreállítását illetően iránymutatással szolgáló, az EASA/ECDC által elfogadott Covid19-cel kapcsolatos repülésbiztonsági egészségügyi protokoll végrehajtását, a Bizottság rendszeresen felkéri a polgári légi közlekedési hatóságokat a repülési tilalmak felülvizsgálatára. Ennek következtében a tagállamok fokozatosan megszüntették a repülési korlátozásokat, néha az utazási korlátozásokhoz és népegészségügyi intézkedésekhez hasonló más intézkedésekkel helyettesítve ezeket. Azonban a számos országban tapasztalt növekvő Covid19-esetszámokra adott válaszként néhány tagállam a nyári időszak során több tagállammal szemben elkezdte visszaállítani a repülési tilalmat.

Az (EU) 2020/696 rendelet szerinti egyszerűsített eljárás lehetővé teszi, hogy a tagállamok szükségtelen adminisztratív terhek nélkül sürgősségi intézkedéseket hozzanak a Covid19-világjárvány kezelése érdekében, ugyanakkor fenntartja a tagállamok azon kötelezettségét, hogy megfelelő indokokkal igazolják az intézkedést, tekintettel annak a belső piac működésére gyakorolt jelentősen kedvezőtlen hatására, illetve annak biztosítása érdekében, hogy az intézkedés arányos a kívánt népegészségügyi céllal.

A Covid19-világjárvány mostanra az egész világon végigsöpört és öt földrészen is megjelent. A válság korai szakaszaiban a WHO, valamint a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) és az ECDC is azt az álláspontot képviselte, hogy a rövid távú utazási korlátozások a betegség terjedésének lelassítása révén hozzájárulhatnak a járvány feltartóztatásához. A tapasztalatok azonban azt mutatják, hogy a személyek és áruk szabad mozgásának korlátozása a legtöbb helyzetben hosszú távon nem száll szembe hatékonyan a világjárvánnyal, és más beavatkozásoktól vonhat el erőforrásokat. Jóllehet a világjárvány továbbra is jelentős népegészségügyi veszélyt jelent az uniós országok számára, a válság kezdete óta jelentős fejlesztésekre került sor, például a betegség terjesztésének kockázatával kapcsolatos ismeretek vagy az egyéb diagnosztikai és megelőző intézkedések terén, ami lehetővé teszi a szállítási szolgáltatások fokozatos helyreállítását. Valamennyi tagállam bevezetett egyéb olyan – például egészségügyi és higiéniai – intézkedéseket is, amelyek a repülési korlátozásoknál megfelelőbbnek, hatékonyabbnak és arányosabbnak tűnnek a Covid19-világjárvány feltartóztatására.

Néhány tagállam úgy véli, hogy a járványügyi helyzet nehéz előrejelezhetősége miatt lehetséges, hogy szükség lesz a repülési tilalmak visszaállítására, míg a bizottsági konzultációra válaszoló egyéb tagállamok megítélése szerint vannak más hatályban lévő intézkedések és mechanizmusok is, amelyek biztosítják a járvány terjedésének korlátozását, továbbá a repülések tekintetében bevezetett egyoldalú korlátozások ütköznének a Covid19-re adott koordinált válasszal és gátolnák a helyreállítást. E tagállamok emellett úgy érvelnek, hogy a légi közlekedési szolgáltatásokról szóló rendelet 21. cikke továbbra is lehetővé teszi, hogy a tagállamok indokolt esetben meghozzák a szükséges sürgősségi intézkedéseket.

Mivel az EASA/ECDC által elfogadott Covid19-cel kapcsolatos repülésbiztonsági egészségügyi protokoll hatályba lépett, a légitársaságok szerint már nincs szükség egyoldalú repülési korlátozásokra és ezeket vissza lehet vonni, mivel a repülést megelőző ellenőrzési intézkedéseket és a fedélzeten elvégzett magas szintű egészségügyi és biztonsági intézkedéseket a repülési tilalmaknál hatékonyabbnak és arányosabbnak tartják a magas terjedési rátákkal rendelkező országokból érkező utasok kezelése tekintetében. Az országonként változó kritériumok alapján alkalmazott, olykor csak néhány órával előre jelzett, illetve többnyire rövid időtartamú egyoldalú EU-n belüli repülési tilalmak számottevő zavart és jogi bizonytalanságot okoztak a piacon, továbbá negatív hatással voltak a légi fuvarozókra és az utasokra is, valamint közvetlen hatást gyakoroltak a földi kiszolgálók és a repülőterek helyzetére. Az iparág véleménye szerint az uniós szinten koordinált megközelítés és az EU-ban egységesen alkalmazott objektív kritériumok révén lehetne elkerülni a piaci zavarokat.

Bár egyértelmű, hogy a Covid19-világjárvány elhúzódik, ugyanakkor a világjárvány alakulása, a vírus és epidemiológiájának jobb megértése, valamint az összes tagállam által végrehajtott átfogó egészségügyi és higiéniai intézkedések miatt úgy tűnik, hogy a tagállamoknak nem szükséges többé EU-n belüli repülési korlátozásokat bevezetniük a Covid19-világjárvány kezelése érdekében. A 21a. cikk (4) bekezdésében foglalt egyszerűsített eljárási szabályok 2020. december 31-ét követő meghosszabbítására vonatkozó feltétel ezért nem teljesül.

4.Következtetés

Amikor ezt a jelentést benyújtják az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, a légi forgalom szintje még mindig jelentősen elmarad 2019 ugyanezen időszakához képest. Annak ellenére, hogy nehéz pontosan előre jelezni a légiforgalmi szintek helyreállásának mikéntjét, észszerűen az várható, hogy a Covid19-világjárványnak betudható alacsony légi forgalom és utasigény 2021 során is fennmarad. Éveken át nem várható, hogy a légi forgalom visszaáll a Covid19-et megelőző szintre. Ebben a szakaszban azonban még korai megállapítani, hogy a kapacitásban bekövetkező csökkenés 2021 után is hasonlóan jelentős mértékben folytatódik-e.

A légi forgalom helyreállásának sebességét meghatározó kulcsfontosságú tényezők közé az egyes célállomásokra/célállomásokról érkező utasok és járatok nemzeti és koordinálatlan korlátozásai, a karanténkövetelmények, a biztonságos utazást lehetővé tevő higiéniai intézkedések és a fogyasztói bizalom tartoznak majd.

A Covid19-világjárvány tartós fennállása és annak a légi forgalomra gyakorolt hatása miatt a légi fuvarozók 2021-ben várhatóan továbbra is súlyos likviditási problémákkal szembesülnek, amelyek működési engedélyük felfüggesztését vagy visszavonását vonhatják maguk után. ezenfelül a földi kiszolgálási ágazat nehéz piaci körülményei várhatóan 2021-ben is érvényesülnek majd, ami a további csődök ebből következő kockázata révén tovább súlyosbítja a földi kiszolgálók pénzügyi helyzetét. Ezért várhatóan 2021-ben is folytatódik a földi kiszolgálás alá tartozó szolgáltatások nyújtásának megszakadása és a földi kiszolgálók finanszírozáshoz való hozzáférésének megnehezülése.

A 9. cikk (1b) bekezdésében foglalt, ideiglenes engedélyekkel kapcsolatos, valamint a 24a. cikk (3) bekezdésében foglalt, földi kiszolgálókkal kapcsolatos, jelenleg 2020. december 31-én véget érő intézkedések felhatalmazáson alapuló jogi aktussal való meghosszabbításának feltételei ezért teljesülnek.

A fentiek tükrében, tekintettel az intézkedések 2020. december 31-i lejártára, valamint a 9. cikk (1b) bekezdésében és a 24a. cikk (3) bekezdésében foglalt feltételek értelmében továbbra is fennálló szükségesség tükrében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktussal 2021. december 31-ig meghosszabbítja a működési engedélyekkel és a földi kiszolgálók kiválasztásával kapcsolatos eltéréseket.

A földi kiszolgálásról szóló szerződések meghosszabbított érvényességére vonatkozó, a szerződések 2022. december 31-ig történő meghosszabbítását lehetővé tevő jelenlegi eltérés tekintetében, valamint a korlátozott mértékben rendelkezésre álló hosszú távú adatok alapján a Bizottság úgy véli, hogy ebben a szakaszban nem teljesülnek az eltérés 2022 utáni meghosszabbításának feltételei. A Bizottság azonban továbbra is szorosan figyelemmel kíséri a helyzetet.