[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 11.08.2006

COM (2006) 451 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

Az Európai Bizottság éves beszámolója az Európai Parlamentnek az Európai Iskolák rendszerének 2005. évi működéséről {SEC(2006) 1070}

1. Bevezetés

Ez az Európai Parlamentnek szóló beszámoló az Európai Iskolák rendszerével kapcsolatban a 2005. év folyamán felmerülő főbb kérdéseket és feladatokat tárgyalja. A rendszerhez tartozó tizenhárom iskolát immár közel húszezer-négyszáz hallgató látogatja. 2005-ben az Európai Bizottság egyes területeken több kezdeményezést és külön erőfeszítést tett, hogy 2006-ban el lehessen végezni a szükséges reformokat és megoldást lehessen találni a főbb feladatokra. A reformokra egy példa a pénzügyi szabályozás átalakítása.

Több iskola küzd emellett a túlzsúfoltsággal és az ebből következő problémákkal, másutt pedig éppen csökkenteni kell a tagozatok számát. A két legnagyobb iskolában, a brüsszeliben és a luxembourgiban, a kapacitás bővítése céljából 2005-ben részletes tárgyalások folytak új iskolák létesítéséről, hogy 2006-ban meg lehessen hozni a tervekről a döntést.

2004-ben az Európai Bizottság közleményt tett közzé az európai iskolák rendszerének fejlesztési lehetőségeiről[1], amelyet 2005-ben valamennyi érintett véleményezett. A kérdésről a tanári testület és az iskolai alkalmazottak körében is felmérést végeztek.

Az érintettek széles körétől beérkező véleményekből egyértelmű, hogy szükség van a reformra, s ennek a rendszer pedagógiai, pénzügyi és irányítási szempontból történő korszerűsítésére egyaránt ki kell terjednie. Számos gyakorlati kérdéssel is foglalkozni kell, köztük kiemelten a fogadó ország felelősségével, hogy rendelkezésre bocsássa a kívánt kapacitás megfelelő időben történő biztosításához a szükséges létesítményeket. Ez a probléma 2005-ben igen sürgetővé vált az Európai Iskolák rendszerének több tagjánál is.

A tagállamok és a Bizottság között tovább folytatódik a vita az Európai Iskolarendszer jövőjéről. E célból Siim Kallas bizottsági alelnök és az Európai Iskolák soros holland elnöksége 2005-ben magas szintű csoportot hozott létre a témáról 2006 májusában tartott kormányközi konferencia előkészítésére.

2. Fontos fejlemények 2005-ben

2.1. A jelenlegi helyzet áttekintése

Az Európai Iskolák különböző tagjainál 2005-ben a helyzet igen eltérő képet mutatott. A mellékletben szerepel az Európai Iskolák választmányának főtitkára által készített éves beszámoló, amely ismerteti a legfontosabb statisztikai adatokat[2].

2.1.1. Túlzsúfoltság Brüsszelben

A három brüsszeli iskolában (Uccle, Woluwe és Ixelles) a tanulók számának növekedése 2005-ben túlzsúfoltsághoz vezetett. Ennek következtében szigorították a nem EU-alkalmazottak gyermekeinek felvételét. Két iskolában az EU-alkalmazottak gyermekeinek körében is korlátozásokra volt szükség egyes nyelvi tagozatokon, ami azoknak a tanulóknak és szüleiknek, akiket nem vettek fel az általuk választott iskolában, kényelmetlenséget és csalódást okozott. A belga hatóságok felelőssége, hogy a túlzsúfoltság problémájára megoldásként ideiglenes ingatlant kijelöljenek, miután saját ütemezésük szerint a negyedik iskola csak 2009-ben nyílik meg Laekenben.

A Bizottság erősen szorgalmazta, hogy az ideiglenes ingatlant mielőbb jelöljék ki, még jóval a negyedik brüsszeli iskola (Laeken) 2009-es megnyitása előtt. Mind José Manuel Barroso bizottsági elnök, mind Siim Kallas bizottsági alelnök tárgyalt a belga hatóságokkal az ügyben, hogy 2006 elejére tegyenek ajánlatot több ideiglenes ingatlanra, hogy az oktatás a 2006-2007-es tanévben, de legkésőbb 2007 szeptemberében elindulhasson. A Bizottság és a szülők súlyosan aggályosnak tartják, hogy késlekednek az ideiglenes ingatlanokra vonatkozó ajánlatok.

2.1.2. Késések a luxembourgi építkezésnél; a menza magánosítása

A tanulók számának növekedése Luxembourgban is felvételi korlátozáshoz vezetett a nem EU-alkalmazottak gyermekei tekintetében. A jelenleg átmeneti helyen üzemelő új iskola óvodai és általános iskolai részlegében csak a következő nyelvi tagozatokon tud gyerekeket fogadni: angol, francia, német, magyar, cseh, szlovén, szlovák, dán, görög és olasz. Ezeken a tagozatokon a középiskolai hallgatók a Luxembourg II. megnyitásáig a Luxembourg I.-ben maradnak.

2005-ben megvásárolták ugyan a telket az új iskola számára, de a luxembourgi hatóságok további késést jelentettek be, így az iskola az eredeti tervektől eltérően 2008 helyett csak 2010-ben nyithatja meg kapuit. Az igazgatótanácsnak a Bizottságot képviselő tagja súlyos aggályainak adott hangot, és arra sürgette a luxembourgi hatóságokat, hogy gyorsítsák fel az új épület átadását.

Jóllehet az iskolai választmány 2003 januárjában – a szülői munkaközösség jóváhagyása mellett – olyan értelmű határozatot hozott, hogy a Luxembourg I. és a Luxembourg II. iskolák között nyelvi tagozatok szerint osztja fel a tanulókat, a szülők képviselői 2005-ben már azt támogatták, hogy nyelvi tagozat helyett korosztály szerint legyen a felosztás, azaz a középiskolát a Luxembourg II-ben helyezzék el. A kérdéssel kapcsolatos további fejleményeket 2006-ban is szorosan figyelemmel kell követni.

Az iskolai választmány 2004-es azon döntését követően, amellyel visszavonta a menzának nyújtott indokolatlan költségvetési hozzájárulást, 2005-ben a luxembourgi iskolai menza fenntartása kritikus pénzügyi, jogi és gyakorlati nehézségekbe ütközött. A helyzetet az igazgatótanács oldotta meg egy olyan döntéssel, hogy a menza dolgozóit az Európai Iskola más állásaiba vette fel újra, majd európai pályázati felhívást tett közzé a menza és a büfé szerződéses üzemeltetésére a 2006-2007-es tanévnyitástól kezdődően, hogy ily módon a lehető legjobb feltételeket és szolgáltatást biztosítsa a tanulók részére.

2.1.3. Más iskolák

A bergeni, moli, karlsruhei és varesei iskolák a Bizottság egyik főigazgatóságát alkotó Közös Kutató Központ intézményeinél dolgozó alkalmazottak gyermekeinek oktatását biztosítják.

Varese:

Varesében a tanteremhiány miatt igen nagy a túlzsúfoltság. Az olasz hatóságokra nyomást gyakoroltak annak érdekében, hogy találjanak megfelelő megoldást a nehézségekre, és vállalják a szükséges bővítési munkálatokat. Az olasz kormánynak a többi fogadó államhoz hasonlóan biztosítania kell az Európai Iskola szükségleteinek megfelelő ingatlanokat. A Bizottság támogatja az iskolai választmány azon elvárását, hogy az olasz hatóságok tegyenek eleget vállalásaiknak.

A varesei iskolai menza alkalmazottait illetően jogi probléma áll fenn. Az iskolai vezetés vállalta, hogy rendezi a kérdést, amit az igazgatótanács 2006 folyamán ismét tárgyal majd.

Frankfurt és München:

A két német iskola is szenved a túlzsúfoltságtól, a helyzet javítására a lehetőségek szerint minden alakítást elvégeznek a jelenlegi ingatlanokon. A frankfurti iskolát illetően ennek ellenére az elkövetkező években várhatóan új ingatlanra lesz szükség, tekintettel az Európai Központi Bank állományának a tervek szerinti bővítésére. Ilyen értelmű kérelmet már eljuttattak a német hatóságokhoz.

Bergen, Culham, Mol és Karlsruhe:

Az iskolai választmány 2004-ben megerősítette azon döntését, hogy Bergenben, Culhamben, Molban és Karlsruhéban fokozatosan leépít hét, csekély létszámmal működő nyelvi tagozatot (ahol mindössze tizenhét olyan diák tanul, akik EU-alkalmazottak gyermekei). A folyamat 2005 szeptemberében már megkezdődött és hét évig tart majd. Ezáltal biztosított, hogy az érintett tanulók általános vagy középiskolai tanulmányaikat jelenlegi iskolájukban tudják befejezni. A Bizottság 2005-ben külső vizsgálatot készíttetett az iskolák hosszú távú jövőjének értékelésére. A vizsgálat eredményei 2006 júliusában várhatók és azokat az iskolai választmány ülésén mutatják be.

Alicante

Az alicantei Európai Iskola 2002 óta működik, az első osztály a 2005-2006-os tanévben kap európai érettségi bizonyítványt. Alicantéban a hallgatók többsége nem EU-alkalmazottak gyermekeiből áll (63,6%). Ezt azért érdemes megjegyezni, mert az ún. Gaignage-kritériumok[3] szerint a brüsszelin és a luxembourgin kívül az Európai Iskolák tanulói legalább 50%-ának EU-alkalmazottak gyermekeinek kell lennie. Ez utóbbiak aránya 2005-ben növekedett ugyan, de még mindig jócskán elmarad az előírt 50%-tól.

2.2. Pedagógiai kérdések

A tagállamokban több új ügynökséget létesítettek, így ezeken a helyeken is egyre égetőbbé válik az EU-alkalmazottak gyermekeinek oktatása. Az új ügynökségeknél többnyire viszonylag alacsony az alkalmazottak száma, nem beszélve arról, hogy némelyikük meglehetősen távoli helyeken található. Mivel kevés a gyermek, hagyományos értelemben vett Európai Iskolák létesítésének kicsi a valószínűsége.

A kérdés megvizsgálására az iskolai választmány létrehozta az európai érettségi kiterjesztésével foglalkozó II. trojka munkacsoportot. A munkacsoport megbízatása kiterjedt többek között az Európai Iskolák és más iskolák közötti együttműködési lehetőségek felmérésére, valamint annak megfontolására, hogyan lehetne az európai érettségi bizonyítványt az eddiginél szélesebb körben biztosítani a jelenlegi rendszeren kívüli iskolákban is. A munkacsoport vizsgálta továbbá az Európai Iskolák pedagógiai szerkezetét az autonómia esetleges növelése szempontjából, valamint megállapította az európai oktatás meghatározásának szempontjait.

A munkacsoport beszámolójában ismertette az Európai Iskolákban folyó oktatás főbb jellemzőit, és megállapította az alapvető kritériumokat. A beszámolót az iskolai választmány 2005 áprilisában elfogadta. A beszámoló együttműködést javasol a helyi iskolákkal az Európai Iskolák alapvető oktatási jellemzőinek biztosítására, valamint ütemtervet állapít meg az érdekelt országok jóváhagyásának beszerzésére.

Olaszország, Írország és Görögország, amelyek területén működik európai ügynökség, mind jelezte, hogy érdekli ez a megoldás: az olasz hatóságok az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság alkalmazottainak gyermekei részére iskolát hoztak létre Pármában, ahol tanítási programok széles skálájából lehet választani három nyelvi tagozaton. Az iskolában 2005-ben a középiskola első, második és harmadik osztályában indult meg az oktatás. Az írek a grange-i Állategészségügyi Ügynökség alkalmazottainak gyermekei részére Dunhaughlinban biztosítottak külön oktatást. Az említett kísérleti programok európai oktatásként történő akkreditációját már kérelmezte Olaszország és Írország.

Az iskolai választmány 2006 elején a pármai Scuola per l’Europa, illetve a dunshaughlini Centre for European Schooling az Európai Iskolák rendszerének társult iskolaként történő akkreditációja második lépéseként elfogadta az Európai Iskolák előírásainak való megfelelést alátámasztó, az olasz és az ír hatóságok által benyújtott iratokat. A választmány elfogadta az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség alkalmazottainak gyermekei részére létrehozott heraklioni iskola európai oktatási akkreditációjának első lépéseként a görög hatóságok által 2005-ben benyújtott általános érdeklődést jelző beadványt is.

2.3. Költségvetés és pénzügyek

Az Európai Iskolák költségvetése a következőkből adódik össze: a tagállamok hozzájárulásaiból (a tagállamok fizetik a kihelyezett tanárok tagállami fizetését), a nem EU-alkalmazottak gyermekei által fizetett tandíjból, valamint az EU-költségvetésből származó kiegyenlítő hozzájárulásból.

2.3.1. A 2005-ös költségvetés

Az EU költségvetési hatósága által az Európai Iskoláknak 2005-ben eredetileg elkülönített hozzájárulás összege 127 millió euró volt, ugyanannyi, mint 2004-ben. A teljes költségvetés különböző hozzájárulások szerinti végső bontása a következőképpen alakult:

- 53% az EU költségvetéséből;

- 23% a tagállamoktól;

- 7% az EPO költségvetéséből[4];

- a maradék egyéb forrásból.

Az Európai Iskolák a 2005-re elkülönített teljes hozzájárulásból 10,6 millió eurót nem használtak fel, ennek ellenére éves költségvetésüket hozzávetőlegesen 8,3 millió euró többlettel zárták.

2.3.2. A 2006-os költségvetést illető döntések

2006-ra vonatkozóan a Bizottság és a Főtitkár Hivatala úgy döntött, részletes elemzést végez a fel nem használt források, illetve a többletkeletkezés elmúlt években visszatérő problémájának az okairól. Emiatt a Bizottság 2006-ra a 2005-ös szintnek megfelelő, 127,13 millió euró összegű hozzájárulásra vonatkozó kérelmet terjesztett elő.

A költségvetési hatóság 2005 decemberében úgy döntött, befagyasztja a Főtitkár Hivatalának 2006-ban nyújtott EU-hozzájárulás 25%-át – amely hivatal költségvetésének 80%-a az EU költségvetéséből származik –, hogy az alábbiakra ösztönözze a Hivatalt:

- találjon megoldást az Európai Iskolákban tapasztalt túlzsúfoltság problémájára;

- javítsa az Európai Iskolák irányítását és vezetését.

Ezt a döntést a Bizottság továbbította a Főtitkárnak, továbbá felajánlotta a bizottsági szolgálatok segítségét a Főtitkár Hivatalának a szükséges intézkedések megtételét és az Európai Parlamenttel történő kapcsolatfelvételt illetően.

2.3.3. Új pénzügyi szabályozást az Európai Iskoláknak

E téren mind a Bizottság, mind a költségvetési hatóság elengedhetetlennek tartja a reformot. Az iskolai választmány a pénzügyi tehermegosztással és a társfinanszírozással foglalkozó I. trojka munkacsoport beszámolójában szereplő ajánlásokat követően 2005 áprilisában jóváhagyta az Európai Iskolák pénzügyi szabályozásának korszerűsítését. Ezáltal lehetővé válik a pénzügyi autonómiáról szóló ajánlások végrehajtása is. Az elfogadott megközelítés szerint a jelenlegi szabályokat összhangba kell hozni az Európai Közösségek általános költségvetésére vonatkozó új, 2002-től hatályos költségvetési rendelettel. Ennek fő pontjai:

- a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elve;

- belső pénzügyi ellenőrzés;

- a belső ellenőrzésre vonatkozó szabványok;

- beszerzés;

- éves jelentés;

- költségvetési naptár az Európai Iskoláknak.

A Főtitkár Hivatala a Bizottság segítségével elindította a folyamatot, melynek nyomán 2006 októberében szándékozik javaslatot tenni az iskolai választmánynak az Európai Iskolák új pénzügyi szabályzatára, hogy az 2007. január 1-jétől hatályba léphessen.

2.3.4. A Főtitkár Hivatalának pénzügyi ellenőrzése

A Bizottság 2005 novemberében levélben azt javasolta a Főtitkár Hivatalának, hogy a Bizottság valamelyik belső pénzügyi ellenőrzési szolgálata végezzen ellenőrzést a Hivatalnál. A Főtitkár Hivatala úgy ítélte meg, hogy nem hozhat ilyen döntést. A kérdést az iskolai választmány időhiány miatt nem tárgyalta, miután az a napirend végén szerepelt, így valamennyi érv megvizsgálására nem volt mód. A választmány végül írásbeli eljárás keretében 2006 februárjában elutasította a javaslatot.

2.4. Irányítás

2.4.1. A 2004. júliusi közlemény utókövetése

A Bizottság 2004 júliusában tette közzé közleményét az Európai Iskolarendszer fejlesztési lehetőségeiről szóló konzultációról. A konzultáció 2005-ben lezajlott és érdekes, biztató eredményeket hozott. A válaszadók között voltak szülői munkaközösségek képviselői, az Európai Intézmények egyes munkavállalói és képviselőik, diákképviselők, tagállami képviselők, az iskolai választmány tagjai, valamint iskolai alkalmazottak képviselői.

A konzultáció sikeres megvalósítása érdekében 2005 szeptemberében a közleményben szereplő kulcsgondolatokról felmérést végeztek az európai intézmények dolgozói körében, amelynek keretében 4000 kérdőív érkezett be.

A konzultáció előzetes eredményei azt mutatják, általános az egyetértés a reform szükségességéről. A teljes Európai Iskolarendszer működésére vonatkozó külső szakértői értékelésről szóló javaslatot a válaszadók túlnyomó többsége támogatta. Általános volt az a nézet is, hogy az Európai Iskolák irányítása lehetne hatékonyabb. Az intézményeknek a dolgozói kérdőívekre választ adó munkatársai nagyban támogatták azt a javaslatot, hogy a Bizottság döntéshozatali jogkörének arányban kell állnia költségvetési hozzájárulásával. A legtöbb érintett azt is pártolta, hogy növeljék az iskolák autonómiáját, de ez párosuljon nagyobb felelősséggel is. A válaszadók határozottan támogatták a sajátos nevelési igényű, illetve az olyan tanulók oktatási ellátásának fejlesztését is, akiknek nem működik az anyanyelvén nyelvi tagozat. A legtöbb érintett abban is egyetértett, hogy javítani kell és átláthatóbbá kell tenni a költségvetés előkészítésének és végrehajtásának folyamatát.

A konzultáció és az átfogó felmérés eredményeit 2006 folyamán teszik közzé, és ezekről mélyelemzés is készül.

2.4.2. Az Európai Parlament határozata

A közleményt az Európai Parlament költségvetési, valamint kulturális és oktatási bizottsága megvitatta, és 2006 szeptemberében elfogadta a P6TA(2005)336 számú határozatot, amely kitér a Bizottság közleményének valamennyi alapvető pontjára. Ami az irányítás kérdését illeti: a Bizottságnak megnövelt, a pénzügyi hozzájárulásával arányban álló befolyás, hatékonyabb forrásgazdálkodás, megoldás az ügynökségi alkalmazottak gyermekeinek oktatására, alternatív finanszírozási rendszerek. Pedagógiai téren pedig a határozatban szerepel az európai érettségi kiterjesztése, együttműködés az Európai Iskolák és más iskolák között, a sajátos nevelési igényű[5] gyermekeknek nyújtott pedagógiai szolgáltatás javítása, az osztályok méretének csökkentése, illetve alternatív végbizonyítvány bevezetése.

A Bizottság a határozatra közvetlenül reagálva a fenti kérdésekben több kezdeményezést indított, amelyek egyik eredménye például a pénzügyi szabályozás tervezett reformja. Több kérdésre azonban csak a rendszer jövőjéről folytatott szélesebb körű vita keretében lehet megoldást találni. A Bizottság a magas szintű csoporton (lásd 3.3) belül aktívan támogatta az intézmények közös álláspontjaival összhangban a változtatásokat. Ezzel egyidejűleg a választmány ellenőrzése mellett több munkacsoport is dolgozik a pedagógiai kérdésekre vonatkozó lehetséges megoldásokon.

2.4.3. Az Európai Iskolarendszer jövőjéről rendezendő konferencia előkészületei

Súlyos gond a rendszer irányításának kérdése, az ezzel kapcsolatos széles körű vitához kiinduló pontot jelentett a Bizottságnak az Európai Iskolarendszer jövőjéről szóló közleménye. Az Európai Parlament 2005. szeptember 8-i határozatában a cselekvés sürgető szükségességét hangoztatta. Ezt a nézetet osztja számos politikai és politikán kívüli megfigyelő is.

Siim Kallas bizottsági alelnök és az Európai Iskolák soros holland elnöksége[6] ezért is kíván új politikai lendületet adni a kérdésnek, így kezdeményezést tett, hogy 2006-ban az összes tagállam részvételével egy magas szintű csoport előkészítésében rendezzenek konferenciát Hollandiában. A Bizottság igen tevékeny szerepet töltött be a magas szintű csoporton belül.

A konferencia célja a magas szintű vita ösztönzése és a reformok miniszteri szintű megvitatásának előkészítése.

Minden tagállam meghívót kapott, hogy képviseltesse magát a konferencián, ahol ismertetheti kormányának az egyes kérdésekre, nevezetesen az irányításra, valamint a pénzügyi és pedagógiai kérdésekre vonatkozó álláspontját. Lásd még a 3.3. részt.

2.4.4. A IV. brüsszeli iskolával (Laeken) foglalkozó monitoringcsoport

A belga hatóságok által megállapított menetrend szerint a negyedik brüsszeli Európai Iskola 2009-ben nyílik meg. A létesítményeket a belga állam biztosítja Laekenben. Két fontos döntést szükséges előkészíteni: a negyedik iskolában mely nyelvi tagozatok fognak működni, illetve milyen előkészületek szükségesek az iskola és a különböző tagozatok fokozatos beindításához.

Az Európai Iskolák főtitkára biztosította a szükséges adatokat ahhoz, hogy az Európai Iskolák iskolai választmánya által 2006 áprilisában meghozandó döntések előkészítése során különféle változatokat lehessen kidolgozni, illetve értékelni. Ő volt továbbá az elnöke a IV. brüsszeli iskolával foglalkozó munkacsoportnak, amely magába tömörítette az összes érdekelt felet, a szülői munkaközösségeket, az Európai Iskolákat, a tanárokat és a Bizottságot.

A csoportnak a Bizottság tevékeny tagja volt, segítséget nyújtott különösen a tanulók várható számát illető becslések pontosításában. AAA Bizottság által tervezett munkaerő-felvételre, illetve az EU-alkalmazottak tanuló gyermekeinek jelenlegi létszámára alapuló becsléseket összesítették az iskolaigazgatók előrejelzéseivel, amelyeket aztán a munkacsoport elfogadott.

A munkacsoport munkájára vonatkozó iránymutatásokat a választmány 2005. októberi ülésén határozta meg, amikor a szülői munkaközösségek képviselői által eljuttatott kérések figyelembe vételével elfogadott egy sor kritériumot. Ezek a kritériumok szolgáltak alapul a laekeni iskola nyelvi összetételének, valamint annak meghatározásához, hogyan indítsák el ezeket a nyelvi tagozatokat. A kritériumokat[7] a választmány csaknem egyhangúlag, a szülők képviselőjének jóváhagyása mellett, két tartózkodással (Olaszország és Spanyolország) fogadta el. A Bizottság a kritériumok elfogadása mellett voksolt.

A IV. brüsszeli iskolával foglalkozó monitoringcsoport ezután előkészítette a laekeni iskola felállításával kapcsolatos vitát és döntéshozatalt. A Bizottság kulcsfontosságú szerepet tölt be a csoportban, nagy figyelmet szentel a tények feldolgozásának és azok előterjesztésének a választmánynak, amely dönt majd az iskola és a különböző nyelvi tagozatok fokozatos üzembe helyezéséről. A döntést kétharmados szavazati többséggel kell elfogadni, a szavazásnál minden tagállam, valamint a Bizottság egy-egy szavazattal bír.

2.4.5. Kapcsolattartás az érdekcsoportokkal, tájékoztatás

A 2005-2006-os tanévre vonatkozóan a felvételi politika szigorítása sok csalódottságot okozott 2005 nyarán. A Személyzeti és Igazgatási Főigazgatóság főigazgatója stratégiai döntést hozott, hogy minden alkalmazottat közvetlenül, elektronikus körlevél útján tájékoztat. Ezt az átláthatóság növelése miatt tartották szükségesnek, továbbá azért, hogy véget vessenek a szülők és a tanulók körében nyugtalanságot és felesleges aggodalmat keltő félretájékoztatásnak. A körleveleket 2005 júniusában és decemberében küldték el a Bizottság valamennyi munkatársának[8]. Ezt a módszert alkalmazták 2006-ban is, hogy a munkatársak megfelelő időben és pontos tájékoztatást kapjanak. Siim Kallas bizottsági alelnök tevékeny szerepet vállalt a többi biztossal folytatott kommunikáció, valamint a biztosoknak a fejleményekről történő tájékoztatása tekintetében is.

A Bizottság érintett szolgálatai igyekeztek megválaszolni minden, szülőktől vagy más érdekeltektől telefonon vagy levélben érkező egyéni kérést. 2005 folyamán összesen több mint 300 írásbeli választ küldtek ki. Ezáltal a Bizottság sok érintett szülővel közvetlen kapcsolatot tudott fenntartani. Ezen túlmenően azok a szülők, akiknek hasonló gondjaik voltak egyes kérdésekkel kapcsolatban, csoportokba tömörültek, és egyeztetve tartották a kapcsolatot a Bizottsággal. A szülői munkaközösségek, a munkahelyi képviseletek és a szakszervezetek részvételével több találkozóra is sor került.

Az Európai Parlament 2005-ben harminc hivatalos kérdést nyújtott be a Bizottságnak az Európai Iskolákkal kapcsolatban, amelyre mind választ kapott, akár szóban, akár írásban. Négy panasz az ombudsmanhoz érkezett, ezeket az ombudsman dolgozta fel. Siim Kallas bizottsági alelnök ezenkívül látogatást tett az Európai Parlamentben, hogy személyesen vitassa meg az Európai Iskolákkal kapcsolatos kérdéseket a képviselőkkel.

2.5. Átláthatóság

2.5.1. Helyes hivatali magatartási kódex

A Bizottság 2004-ben terjesztette elő az iskolai választmánynak „Az Európai Iskolarendszeren belül az átláthatóság fokozására és a helyes igazgatásra vonatkozóan javasolt intézkedések” címet viselő dokumentumot, amit 2006 áprilisában fogadtak el. A kódex célja, hogy minden körülmények között színvonalas szolgáltatást biztosítson az Európai Iskolarendszer minden résztvevőjének. A Bizottság erőteljesen támogatja a folyamatot, amely bevezetését követően az összes Európai Iskolában összehangolja a szemléletet és a szolgáltatást. Üdvözli továbbá a főtitkárnak az Európai Iskolák általános szabályai egységesítése terén 2005-ben végzett munkáját, amely további lépést jelent az átláthatóság növelése irányában.

3. Előretekintés

3.1. Döntés a IV. brüsszeli iskoláról Laekenben

Az iskolai választmány a laekeni iskola nyelvi tagozatainak összetételéről 2005-ben folytatott élénk vitát követően 2006 áprilisában a következő nyelvi tagozatok indításáról döntött: német, angol, francia, olasz, holland, valamint bolgár és román (amint aktuálissá válik). Amint rendelkezésre áll az ideiglenes iskolai ingatlan, jelentős erőfeszítéseket kell majd tenni az átállás előkészítésére és a diákok fogadására. A Bizottság elsősorban attól tart, hogy a belga hatóságok a jelenlegi túlzsúfoltság enyhítésére időben biztosítják-e majd az ideiglenes ingatlant.

Elismert tény, hogy szükség lesz egy további ötödik Európai Iskolára is Brüsszelben, hiszen a hallgatói létszámra vonatkozó becslések azt mutatják, hogy a laekeni iskola megnyitása után hamarosan eléri a teljes kihasználtságot.

3.2. Szakértői tanulmányok

3.2.1. Szakértői tanulmány négy kisebb iskoláról [9]

A Bizottság 2005-ben külső tanulmányt rendelt meg négy kisebb iskola hosszú távú jövőjének vizsgálatára. A tanulmány konkrét célja az volt, hogy alternatív módszereket tárjon fel az EU-alkalmazottak gyermekeinek oktatására, továbbá átmeneti intézkedésekre tegyen javaslatot valamennyi jelenlegi tanulóra vonatkozóan. A tanulmány eredményei 2006 nyarán várhatók, és a választmányon belüli vita alapjául szolgálnak, amely dönt majd az iskolák jövőjéről.

3.2.2. Szakértői tanulmány a tandíjról

Az iskolai választmány a tagállamok közötti pénzügyi tehermegosztás lehetséges átalakításának vizsgálatára létrehozott munkacsoport eredményei ismeretében felkért egy külső közgazdász szakértőt, készítsen tanulmányt a külön szerződések értelmében beíratott tanulók, valamint a nem EU-alkalmazott szülők gyermekei tandíjának optimális szintjéről. A tanulmányt az igazgatási és pénzügyi bizottság 2006-ban vitatja meg.

3.3. Az Európai Iskolarendszer jövője

A Siim Kallas bizottsági alelnök és az Európai Iskolák soros holland elnökségének kezdeményezésére 2006 májusában rendezett magas szintű konferencián a tagállamok és a Bizottság képviselői együtt vitatták meg az Európai Iskolarendszer jövőjét. A megbeszélés különösen eredményesnek bizonyult a rendszer jövőjét és pedagógiai aspektusait illetően, hasznos elképzelések merültek fel az Unió területén a kisebb ügynökségeknél alkalmazott munkatársak gyermekeinek iskoláztatására, valamint európai intézményekhez nem kötődő, de bizonyos szigorú feltételeknek megfelelő iskolákban az európai érettségi bizonyítvány választhatóvá tételére vonatkozóan.

A konferencia emellett elismerte a rendszer átalakításának szükségességét, különösen igazgatási és pénzügyi szempontból. Ezzel szemben az irányítási kérdésekről és az egyezmény esetleges módosításáról folytatott viták kevesebb eredményt hoztak.

A viták 2006-ban minden kérdésről folytatódnak.

A konferenciát követően a Bizottság készen áll arra, hogy az iskolarendszer korszerűsítése tekintetében vezető és konstruktív szerepet töltsön be, hogy az iskolák képesek legyenek eleget tenni az alkalmazottak igényeinek figyelembe vétele mellett a bővítéssel és az Európai Unió egyre több ügynökségével kapcsolatban felmerülő feladatoknak.

[1] COM(2004) 519 végleges

[2] Hivatkozási szám: 1512-D-2005-en-1. 1. melléklet.

[3] Hivatkozási szám: 2000-D-7510. 2. melléklet.

[4] A müncheni Európai Iskola költségvetését tekintve az Európai Szabadalmi Hivatal hozzájárulása megfelel a Bizottság más Európai Iskolák költségvetéséhez való hozzájárulásnak.

[5] Sajátos nevelési igényű gyermekeknek nyújtott oktatás: A Bizottságnak nincs felhatalmazása a sajátos nevelési igényű gyermekek oktatásának pedagógiai irányítására, de szorosan figyelemmel követi a helyzet alakulását az Európai Iskolákban. 2005-ben az Európai Iskoláknak sajátos nevelési igényű oktatásra szánt teljes költségvetés 13%-kal növekedett.

[6] 2005. augusztustól 2006. augusztusig.

[7] Hivatkozási szám: 2005-D-4310-en-2. 3. melléklet.

[8] 4. melléklet

[9] Culham, Mol, Bergen és Karlsruhe.