HU    HU HU 
HU    HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2010.5.4. 
SEC(2010) 560 végleges 
  
Ajánlás: 
A TANÁCS HATÁROZATA 
Görögországnak a költségvetési felügyelet meger ősítésére és elmélyítésére, valamint a 
túlzott hiány helyzetének orvoslá sához szükségesnek ítélt mérték ű hiánycsökkentésre 
irányuló intézkedések meghoz atalára való felszólításáról 
HU 2   HU Ajánlás: 
A TANÁCS HATÁROZATA 
Görögországnak a költségvetési felügyelet meger ősítésére és elmélyítésére, valamint a 
túlzott hiány helyzetének orvoslá sához szükségesnek ítélt mérték ű hiánycsökkentésre 
irányuló intézkedések meghoz atalára való felszólításáról 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődésre (EUMSz.) és különösen annak 
126. cikke (9) bekezdésére és 136. cikkére,  
tekintettel a Bizottság ajánlására, mivel: (1) Az EUMSz. 136. cikke (1) bekezdésének a) pontja rendelkezik arról, hogy a 
költségvetési fegyelem és a költségve tési felügyelet összehangolásának er ősítése 
céljából lehet őség van kifejezetten az eur oövezeti tagállamokra vonatkozó 
intézkedések elfogadására. 
(2) Az EUMSz. 126. cikke megállapítja, hogy a tagállamoknak kerülniü k kell a túlzott 
költségvetési hiányt és meghatározza az erre vonatkozó, túlzott hiány esetén 
követendő eljárást. A Stabilitási és Növeke dési Paktum, amely korrekciós ága 
keretében végrehajtja a túlz ott hiány esetén követend ő eljárást, támogatja azokat az 
állami intézkedéseket, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a költségvetés stabilitásának miha marabbi visszaállítását célozzák. 
(3) A Tanács 2009. április 27-én az EUSz . 104. cikkének (6) bekezdése szerinti 
határozatában megállapította,  hogy Görögországban túlzo tt hiány áll fenn, majd az 
EUSz. 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követend ő eljárás 
végrehajtásának felgyorsításá ról és pontosításáról sz óló 1997. július 7-i 1467/97/EK 
tanácsi rendelet 3. cikkének  (4) bekezdésével összhangban ajánlásokat tett a túlzott 
hiány legkés őbb 2010-ig történ ő megszüntetésére. A Tanács ajánlásában 2009. 
október 27-ét jelölte meg az er edményes intézkedések megtételének határidejeként. A 
Tanács 2009. november 30-án az EUMS z. 126. cikkének (8) bekezdésével 
összhangban megállapította, hogy Görögország  nem tett eredményes intézkedéseket; 
ezért a Tanács 2010. február 16-án az EUMSz. 126. cikke (9) bekezdésének megfelelően felszólította Görögorsz ágot, hogy tegyen intézkedéseket a túlzott hiány 
legkésőbb 2012-ig történ ő megszüntetése érdekében. A Tanács 2010. május 15-ét 
jelölte meg az eredményes intézkedések megtételének határidejeként. 
(4) Az 1467/97/EK tanácsi rendelet 5. cikké nek (2) bekezdése szerint amennyiben az 
EUMSz. 126. cikkének (9) bekezdésével összhangban eredményes intézkedésekre 
került sor, és a felszólítás elfogadását követ ően az államháztartásra jelent ős negatív 
hatással lév ő, előre nem látható kedvez őtlen gazdasági események következnek be, a 
HU 3   HU Tanács az EUMSz. 126. cikke (9) bekezdésének megfelel ően a Bizottság ajánlása 
alapján határozhat a felszólítás módo sított változatának elfogadásáról. 
HU 4   HU (5) A Bizottság szolgálatainak 2009. őszi – a Görögországhoz címzett els ő felszólítás 
alapját képez ő – előrejelzésében az szerepel t, hogy a GDP 2010-ben 0,25 %-kal 
csökkeni fog, és élénkülés 2011-t ől várható, 0,7 %-os gazdas ági növekedéssel. A 
jelenlegi várakozások szerint a reál-GDP 2010-ben er ősen visszaesik, és ezt 2011-ben 
is további zsugorodás követi. Ezután vá rható a növekedéshez való fokozatos 
visszatérés. A gazdasági forgatókönyv e jelent ős romlása változatlan politika mellett 
az államháztartási kilátások ennek megfelel ő rosszabbodását jelenti. Ezt tetézi, hogy a 
2009. évi államháztartási hiányt a 126. ci kk (9) bekezdése szerinti határozat 
időpontjában becsült, a GDP 12,7 %-át kitev ő mértékhez képest a Görögország által 
2010. április 1-jén bejelentett költségvetési  adatok alapján felfelé, a GDP 13,6 %-ára 
módosították, és fennáll annak a veszélye, hogy  az Eurostat által a görög statisztikai 
hivatallal együtt végzett vizsgálatok1 befejezésével újabb felfelé történ ő módosításra 
kerül sor (a GDP 0,3–0,5 %-át kitev ő mértékben). Végül, az államháztartás 
kilátásaival kapcsolato s piaci aggályok tükröz ődtek az államadósság kockázati 
felárának jelent ős emelkedésében, tovább nehezítve az államháztartási hiány és az 
adósság alakulásának ellen őrzését. A Bizottság által 2010 márciusában elvégzett 
előzetes értékelés szerint Görögország a felszólításnak megfelel ően végrehajtotta a 
2010-re tervezett hiánycél eléréséhez szükséges költségvetési intézkedéseket. A gazdasági forgatókönyv hirtelen változása azonb an azt jelenti, hogy ezek a tervek már 
nem tekinthet ők érvényesnek. A kormány fizet őképességét fenyeget ő közvetlen 
veszély az idei évben sokkal drasztikusa bb fellépést tesz szükségessé. Ugyanakkor 
most már látható a gazdaság sz űkülésének mértéke, amely lehetetlenné teszi az eredeti 
hiánycsökkentési pálya elérését. Me gállapítható, hogy Görögországban az 
államháztartás pénzügyi helyzetére jelent ős negatív hatással lév ő, előre nem látható 
kedvezőtlen gazdasági események következte k be, ezért indokolt az EUMSz. 136. 
cikke, valamint 126. cikke (9) bekezdése szer inti, módosított ajánlá sok kibocsátása.  
(6) A fenti megállapítások ismeretében úgy t űnik, hogy a 2010. február 16-i tanácsi 
felszólításban a túlzott hiány megszünt etésére vonatkozóan Görögország számára 
megállapított határid őt két évvel meg kell hosszabbítani, 2014-re. 
(7) A bruttó államadósság 2009 végén a GDP  115,1 %-át tette ki. Az EU tagállamai 
között ez az egyik legmagasabb GDP-hez viszonyított adósságs zint és jóval 
meghaladja a Szerz ődésben szerepl ő 60%-os referenciaértéket. Emellett a jelenleg 
zajló statisztikai vizsgála t következtében elképzelhet ő, hogy ezt az adatot (5–7 
százalékponttal) tovább módosítják felfelé. A körülmények ismeretében a szükségesnek és megvalósíthatónak ítélt hi ánycsökkentési pálya szerint az adósság 
növekedését 2014-t ől lehetne megfordítani. A tartós an magas államháztartási hiány 
mellett a hiányt nem, de az adósságot növel ő „vonal alatti m űveletek” is 
nagymértékben hozzájárultak az adósság növekedé séhez. Ez súlyosbította a piac által a 
kormánynak az adósságszolgálat további teljes ítésével kapcsolatos képességébe vetett 
bizalom megrendülését. Éget ően sürgős, hogy Görögország a hiánnyal és más 
adósságnövel ő tényez őkkel összefüggésben határo zott, példátlan mérték
ű 
intézkedéseket tegyen, hogy megfordítsa az  adósság GDP-hez viszonyított arányának 
növekedését, és a lehet ő leghamarabb vissza tudjon térn i a piaci finanszírozáshoz. 
(8) A kormány pénzügyi hely zetének rendkívül súlyos ro mlása miatt az euroövezet 
tagállamai úgy döntöttek, hogy a Nemzetközi Va lutaalap által bizt osított multilaterális 
                                                 
1 Az Eurostat 55/2010. sz. közleménye: 2010. április 22. 
HU 5   HU segítségnyújtáshoz kapcsolódva stabilitási  támogatást nyújtana k Görögországnak az 
euroövezet egésze pénzügyi stabilitásána k védelme érdekében. Ez a támogatás 
kétoldalú kölcsönöknek a Bizott ság által koordinált össze vonása révén valósul meg. A 
hitelezők úgy döntöttek, hogy támogatá sukat attól teszik függ ővé, hogy Görögország 
tiszteletben tartja-e ezt a határozatot. Gö rögországnak mindenekel őtt a megállapított 
ütemtervnek megfelel ően végre kell hajtania az ebben a határozatban meghatározott 
intézkedéseket,  
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:  
1. cikk 
1. Görögországnak a lehet ő leggyorsabban, de legkés őbb 2014-ig meg kell szüntetnie a 
jelenleg fennálló túlzott hiányt.  
2. A túlzott hiány megszüntetésére irányuló ki igazítási pályának azt  kell megcéloznia, 
hogy az államháztartási hiány ne haladja meg a 18 508 millió EUR-t 2010-ben (a GDP 8,0 %-a), a 17 065 millió EUR-t 2011-ben (a GDP 7,6 %-a), a 14 916 millió EUR-t 2012-ben (a GDP 6,5 %-a), a 11 399 millió EUR-t 2013-ban (a GDP 4,9 %-a) 
és a 6385 millió EUR-t 2014-ben (a GDP 2,6 %-a). E célból a 2009–2014 közötti időszakban a strukturális egyenleg nek a GDP legalább 10 %-át kitev ő javulását kell 
elérni. 
3. A (2) bekezdésben felvázolt kiigazítási pálya szükségessé te szi, hogy a konszolidált 
bruttó államadósság éves változása ne haladja meg 2010-ben a 34 058 millió EUR, 
2011-ben a 17 365 millió EUR, 2012-ben a 15 016 millió EUR, 2013-ban a 11 599 millió EUR, 2014-ben pedig a 7 885 millió EUR összeget. A GDP jelenlegi előrejelzései alapján az adósság/GDP-arány megfelel ő pályája a következ ő lenne: 
2010-ben 133,2 %, 2011-ben 145,2 %, 2012-ben 148,8 %, 2013-ban 149,6 % és 2014-ben 148,4 %. 
2. cikk 
1. Görögország 2010. június végéig el fogadja az alábbi intézkedéseket: 
a) valamennyi jövedelemforrásra vonatkoz ó, progresszív adósávot, valamint a 
bér- és tőkejövedelem horizontálisan egységes kezelését bevezet ő törvény; 
b) az adózási rendszerben lev ő mentességeket és autonóm adózási 
rendelkezéseket – beleértve a köztisztvisel őknek fizetett különleges 
juttatásokból származó jövedelemre vonatkozóakat – megszüntet ő törvény; 
c) a rendkívüli tartalékalapban lev ő költségvetési el őirányzatok törlése, a cél 700 
millió EUR összeg ű megtakarítás elérése; 
d) a szolidaritási juttatásr a vonatkozó költségvetési el őirányzatok nagy részének 
törlése (kivéve a szegénys ég enyhítésére irányuló részt), amelynek célja 400 
millió EUR összeg ű megtakarítás elérése; 
HU 6   HU e) a legmagasabb nyugdíjak csökkentése, amelynek célja egy teljes évre vetítve 
500 millió EUR (2010-ben 350 millió EUR) összeg ű megtakarítás elérése; 
f) a köztisztvisel őknek fizetett húsvéti, nyári és  karácsonyi prémiumok és 
juttatások csökkentése, amelynek célja e gy teljes évre vetítve 1500 millió EUR 
(2010-ben 1100 millió EUR) összeg ű megtakarítás elérése;   
g) a nyugdíjasoknak fizetett húsv éti, nyári és karácsonyi  juttatások csökkentése, 
az alacsony összeg ű nyugdíjban részesül ők védelme mellett, amelynek célja 
egy teljes évre vetítve 1900 millió EUR (2010-ben 1500 millió EUR) összeg ű 
megtakarítás elérése; 
h) a héakulcsok növelése, amelynek célja egy teljes évre vetítve legalább 1,8 
milliárd EUR (2010-ben 800 millió EUR) összeg ű bevétel elérése; 
i) az üzemanyagokra, dohánytermékekre és szeszesitalokra kive tett jövedéki adó 
emelése, amelynek célja egy teljes év re vetítve legalább 1050 millió EUR 
(2010-ben 450 millió EUR) összeg ű bevétel elérése; 
j) a szolgáltatásokra vonatkozó irányelvet2 végrehajtó jogszabályok megalkotása; 
k) a helyi szint ű közigazgatás reformjára és egyszer űsítésére vonatkozó törvény, 
amelynek a célja a m űködési költségek csökkentése; 
l) a strukturális és kohéziós alapok felhasználásának javításával foglalkozó 
munkacsoport felállítása;  
m) az új vállalkozások elindításának egyszer űsítését célzó törvény; 
n) az állami beruházások csökkentése a tervekhez képest 500 millió EUR 
összeggel; 
o) a strukturális és kohéziós alapokhoz kapcsolódó társfinanszírozásra vonatkozó 
költségvetési el őirányzatok átirányítása egy spec iális központi számlára, amely 
más célra nem használható fel. 
2. Görögország 2010. szeptember végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket: 
a) Legalább a GDP 3,2 %-át kitev ő költségvetési konszolidációs intézkedések 
beépítése a 2011. évi költségvetés-terv ezetbe (a 2010-ben végrehajtott 
intézkedésekb ől való átvitel figyelembev ételével a GDP 4,3 %-a). A 
költségvetés mindenekel őtt a következ ő (vagy rendkívüli körülmények esetén 
hasonló megtakarítást eredményez ő) intézkedéseket tartalmazza: az állam 
folyó termel őfelhasználásának csökkentése le galább 300 millió EUR összeggel 
a 2010. évi szinthez képest (a közigazgatás és a helyi önkormányzatok reformjából származó, e bekezdésben említett megtakarítások mellett), a nyugdíjak indexálásának befagyasztása (a cél 100 millió EUR összeg ű 
megtakarítás elérése); a nagy profitot termel ő vállalatokra kivetett átmeneti 
válságadó (amely 2011-ben, 2012-ben és 2013-ban legalább 600 millió EUR 
                                                
 
2 Az Európai Parlament és a Tanács 2006/123/EK irányelve (2006. december 12.) a bels ő piaci 
szolgáltatásokról (HL L 376., 2006.12.27.). 
HU 7   HU további bevételt jelent), vélelmezett jövedelemre épül ő adózás bevezetése az 
önfoglalkoztatókra vonatkozóan (amely  2011-ben legalább 400 millió EUR 
bevételt, majd 2012-ben és 2013-ban is tovább növekv ő bevételeket jelent), a 
héaalap szélesítése egyes, jelenleg adóm entes szolgáltatások bevonásával és az 
áruk és szolgáltatások 30 %-ána k a kedvezményes adósávból a f ő adósávba 
történő áthelyezésével (1 milliárd EUR bevétel); a szén-dioxid-kibocsátás 
megadóztatása fokozatosan bevezetett környezetvédelmi adóval (2011-ben 
legalább 300 millió EUR bevétel), a közigazgatási reformra és a helyi önkormányzatok átszervezésére vonatkozó jogszabályok kormány általi végrehajtása (amelynek célja a költség ek csökkentése 2011-ben legalább 500 
millió EUR összeggel, majd 2012-ben és 2013-ban további 500–500 millió EUR összeggel); a hazai finanszírozású  beruházások visszafogása (legalább 1 
milliárd EUR összeggel) els őbbséget adva az EU strukturális alapjaiból 
finanszírozott beruházási projekteknek, a földterület-használattal kapcsolatos szabálysértések rendezését cé lzó kezdeményezések (2011-t ől 2013-ig legalább 
1500 millió EUR bevétel, amelyb ől legalább 500 millió EUR 2011-ben 
várható); a szerencseját ékok engedélyeztetéséb ől származó bevételek 
beszedése (legalább 500 millió EUR az engedélyek értékesítéséb ől és 200 
millió EUR a jogdíjakból), az ingatlanadó adóalapjának kiterjesztése az eszközértékek aktualizálásával (leg alább 500 millió EUR további bevételt 
jelent), a természetbeni juttatások fo kozottabb megadóztatása, többek között a 
gépjármű lízingdíjának megadóztatásával (legalább 150 millió EUR); 
luxuscikkek adójának növelése (legal ább 100 millió EUR), engedély nélküli 
épületekre kivetett különadó (leg alább évi 800 millió EUR összeg ű bevétel), a 
közalkalmazottak számának csökkentése azzal, hogy öt f ő nyugdíjazására egy 
fő felvétele jut (központi kormányzat, helyhatóságok, állami vállalatok, helyi 
önkormányzatok, állami ügynökségek és más állami intézmények); 
b) A nyugdíjrendszer reformjára vonatkoz ó törvény, amelynek a célja a rendszer 
közép- és hosszú távú fenntarthatós ágának biztosítása. A törvénynek 
mindenekel őtt az alábbiakat kell bevezetnie: egységes, a n őkre is vonatkozó 
törvényes nyugdíjkorhatár (65 év), a jelenlegi nyugdíjala pok három alapba 
történő összevonása és egységesített új  nyugdíjrendszer beve zetése valamennyi 
jelenlegi és jöv őbeli munkavállalóra (ez 2013. január 1-jét ől lépne hatályba), a 
nyugdíjak fels ő határának csökkentése, a teljes nyugdíjra való jogosultsághoz 
szükséges minimális járulékfizetési id őszak fokozatos növelése 37 évr ől 40 
évre (2015-ig); az alsó nyugdíjkorhatá r (60 év) bevezetése 2011. január 1-jét ől 
(beleértve a nehéz fizikai munkát végz őket vagy különösen nehéz 
munkakörülmények között dolgozókat és  a 40 éves járulékfizetéssel 
rendelkez
őket), az 1993 el őtt nyugdíjbiztosítottakra  vonatkozó speciális 
szabályok eltörlése (a megszerzett j ogok megtartása mellett) a nehéz és 
különösen nehéz szakmák listájának lényeges sz űkítése, a nyugdíjellátás 
csökkentése (évi 6 %-kal) azok esetébe n, akik 60 és 65 éves kor között mennek 
nyugdíjba és kevesebb mint 40 évig fizettek nyugdíjjárulékot, automatikus kiigazítási mechanizmus lé trehozása, amely összekap csolja a nyugdíjkorhatárt 
a várható élettartam növekedésével (2020-tó l); rászorultságon alapuló garantált 
minimális nyugdíjösszeg megállapítása azon id ős emberek számára, akiknek 
életkora a kötelez ő nyugdíjkorhatár fölött van, a rokkantsági nyugdíjakra 
vonatkozóan szigorúbb feltételek bevezet ése és a jogosultság rendszeres 
vizsgálata; a nyugdíjszámítá si módszer módosítása a járulékalapú rendszerben, 
hogy a kapott ellátások jobban kapcsolódj anak a befizetett járulékokhoz (a 
HU 8   HU nyugdíjösszeg növekedése évente átlagosan 1,2 %-ra korlátozódjon), és a 
nyugdíjra jogosító jövedelem kiszámításáná l az egész élet során megszerzett 
jövedelem figyelembevétele (a megszer zett jogok megtartásával). E törvény 
végrehajtásával a nyugdíjkiadáso k GDP-hez viszonyított arányában 
bekövetkez ő előre jelzett növekedésnek a következ ő évtizedekben az 
euroövezet átlaga alá kell csökkennie, és a 2010–2060 közötti id őszakban az 
állami szférában a nyugdíjkiadások növekedésének a GDP 2,5 %-a alá kell 
kerülnie;  
c) a költségvetési hivatal szerepének és er őforrásainak meger ősítése és 
biztosítékok az adatel őrejelzés és a számvite l esetleges politikai 
befolyásolásának megakadályozására; 
d) a közszféra bérszabályozására vonat kozó reformtervezet kidolgozása, többek 
között egyetlen kifizetési hatóság létrehozása a bérf izetéshez, egységesített 
elvek bevezetése és a közszférára (az ál lami szektorra, a helyi hatóságokra és 
más szervekre) vonatkozó korszer űsített egységes bért ábla kidolgozására 
vonatkozó ütemterv;  
e) az adóigazgatás és -ellen őrzés hatékonyságának javí tását célzó jogszabályok; 
f) a közigazgatás és a hatályos szociá lis programok független felülvizsgálatának 
bevezetése; 
g) az államháztartás és alegységei teki ntetében a bevételekre, kiadásokra, 
finanszírozásra és kiadási hátralé kokra vonatkozó havi (készpénzalapú) 
statisztikák közzététele; 
h) az államháztartási adatok gy űjtésének és feldolgozásának javítását szolgáló 
cselekvési terv, különösen a statisztikai  hatóságok és a költségvetési hivatal 
ellenőrzési mechanizmusainak meger ősítésével és a téves jelentésekre 
vonatkozó tényleges személyi felel ősségvállalás biztosításával, a 2223/96/EK3, 
a 264/2000/EK4, az 1221/2002/EK5, az 501/2004/EK6, az 1222/2004/EK7, az 
1161/2005/EK8, a 223/2009/EK9 és a 479/2009/EK rendelet10 által előírt kiváló 
minőségű államháztartási adatok id őben történ ő biztosítása érdekében. 
                                                 
3 A Tanács 2223/96/EK rendelete (1996. június 25.) a Közösségben a nemzeti és regionális számlák 
európai rendszerér ől (HL L 310., 1996.11.30.) 
4 A Bizottság 264/2000/EK rendelete (2000. február 3.) a 2223/96/EK tanácsi rendeletnek a rövid távú 
államháztartási statisztikákkal kapcsolatos vé grehajtásáról (HL L 29., 2000.2.4. 4. o.). 
5 Az Európai Parlament és a Tanács 1221/2002/EK rendelete (2002. június 10.) az államháztartás 
negyedéves nem pénzügyi számláiról (HL L 179., 2002.7.9., 1. o.). 
6 Az Európai Parlament és a Tanács 501/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az államháztartás 
negyedéves pénzügyi számláiról (HL L 81., 2004.3.19., 1. o.). 
7 A Tanács 1222/2004/EK rendelete (2004. június 28.) a negyedéves államadósság adatainak 
összeállításáról és továbbításáról (HL L 233., 2004.7.2., 1. o.). 
8 Az Európai Parlament és a Tanács 1161/2005/EK re ndelete (2005. július 6.) a gazdasági szektoronkénti 
negyedéves, nem pénzügyi számlák összeállításáról (HL L 191., 2005.7.22., 22.o.). 
9 Az Európai Parlament és a Tanács 223/2009/EK rend elete (2009. március 11.) az európai statisztikákról 
és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartoz ó statisztikai adatokna k az Európai Közösségek 
Statisztikai Hivatala részére történ ő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és 
tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek 
HU 9   HU i) információk rendszeres közzététele az állami vállalatok és más – a 
költségvetésben nem meghatározott – állami szervek pénzügyi helyzetér ől 
(beleértve a részletes eredménykimutatás okat, mérlegeket, a foglalkoztatottakra 
és a bérekre vonatkozó adatokat); 
3. Görögország 2010. december végéig el fogadja az alábbi intézkedéseket: 
a) a (2) bekezdés a) és d) pontjában em lített intézkedések vé gleges elfogadása;  
b) A pénzügyi keret meger ősítésére vonatkozó jogszabálytervezetek elkészítése. 
Ennek különösen tartalmaznia kell a következ őket: egy középtávú 
költségvetési keret kidolgozását, az összes el őirányzat 10 %-ának megfelel ő 
kötelező rendkívüli tartalék létrehozás át a költségvetésben, szigorúbb 
kiadásellen őrzési mechanizmus kialakítását és  olyan független költségvetési 
ügynökség felállítását, amely költségvetési kérdésekben tanácsadást és szakértői ellenőrzést biztosítana;  
c) a magánszektor béralku-rendszerének reformjára vonatkozó törvény, amely 
előírná a túlóra után fizetend ő bér csökkentését, a munkaid ő rugalmasabb 
kezelését és lehet ővé tenné, hogy a helyi kollektív szerz ődések az ágazati 
megállapodásokban lev ő mértéknél alacsonyabb bérnövelést állapítsanak meg; 
d) a minimálbérre vonatkozó törvény, amely a foglalkoztatási szempontból 
veszélyeztetett csoportok, például a fiatalok és a hosszú távon munkanélküliek 
számára külön minimálbért állapít meg, és  biztosítja a jelenlegi nominális 
minimálbérek változatlanságát három évig; 
e) a foglalkoztatás védelmére vona tkozó jogszabályok reformja, az új 
munkavállalók próbaidejének egy évre való kiterjeszt ésével, a végkielégítések 
általános szintjének csökkentésével, annak biztosításával, hogy a szellemi 
foglalkozásúakra és a fizikai dolgozókra a végkielégítések tekintetében azonos 
feltételek vonatkozzanak, a csoportos elbocsátás szabályainak aktiválására 
vonatkozó minimális küszöbértékek növelésével, különösen nagyobb 
vállalatok esetében, és az ideiglenes szerz ődések fokozottabb alkalmazásának 
megkönnyítésével; 
f) a strukturális és kohéziós al apok felhasználási arányának jelent ős növelése;  
g) új gyógyszerszabályozási rendszer be vezetése, a generikus gyógyszerek 
alkalmazásának el őnyben részesítésével; 
h) egységes közbeszerzési rendszer létrehozása központi közbeszerzési 
hatósággal, mindenekel őtt szigorú pályázati eljárások, el őzetes és utólagos 
ellenőrzések biztosításával; 
                                                                                                                                                        
 
statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon 
kívül helyezésér ől (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.) 
10 A Tanács 479/2009/EK rendelete (2009. május 25.) az Európai Közösséget létrehozó szerz ődéshez 
csatolt, a túlzott hi ány esetén követend ő eljárásról szóló jegyz őkönyv alkalmazásáról (HL L 145., 
2009.6.10., 1.o.). 
HU 10   HU i) a vállalatok, ipari tevékenységek és  szakmák engedélyezési folyamatának 
egyszerűsítését és gyorsítását célzó jogszabályok; 
j) a görög versenyhivatal intézményi keretének m ódosítása függetlenségének 
növelése céljából, ésszer ű határidők meghatározása a vizsgálatokra és a 
határozatok kibocsátására vonatkozóan, és hatáskörrel való felruházása a 
panaszok visszautasítására;  
k) az állami vagyon jobb kezelése, a 2011–2013 közötti id őszakban legalább évi 1 
milliárd EUR többletbevétel elérése céljából; 
l) a szolgáltatásnyújtás szabadságát érint ő jelenlegi korlátozás ok megszüntetését 
célzó intézkedések.  
4. Görögország 2011. március végéig el fogadja az alábbi intézkedéseket: 
a (3) bekezdés b) pontjában említett in tézkedések végleges elfogadása; 
5. Görögország 2011. június végéig el fogadja az alábbi intézkedéseket: 
a) az állami szektorban, helyi önkormányzatoknál és más szerveknél 
alkalmazandó korszer űsített, egységes bértábla kidolgozása, a 
termelékenységet és feladatokat tükröz ő javadalmazással; 
b) a közigazgatás m űködésének küls ő és független felülv izsgálata során tett 
megállapítások végrehajtását célzó intézkedések;  
c) a munkaügyi felügyel őség meger ősítése megfelel ő létszámú szakképzett 
személyzettel és a végrehajtandó ellen őrzésekre vonatkozó számszer ű célokkal. 
HU 11   HU 6. Görögország 2011. szeptember végéig elfogadja az alábbi intézkedéseket: 
a) legalább a GDP 2,2 %-át kitev ő költségvetési konszolidációs intézkedések 
beépítése a 2012. évi költségvetés-terv ezetbe. A költségvetés mindenekel őtt a 
következő (vagy rendkívüli körülmények esetén hasonló megtakarítást 
eredményez ő) intézkedéseket tartalmazza: a héaalap további szélesítése egyes 
áruk és szolgáltatások a kedvezményes adósávból a normál adósávba történ ő 
áthelyezésével (a cél legalább 300 m illió EUR többletbevétel beszedése), a 
közalkalmazottak számának csökkentése, azon a szabályon túl, amely alapján öt fő nyugdíjazására egy f ő felvétele jut (a cél legalább 600 millió EUR 
összegű megtakarítás elérése); jövedéki adó kivetése az alkoholmentes italokra 
(összesen legalább 300 millió EUR bevéte l elérése céljából), az ingatlanadó 
adóalapjának kiterjesztése az eszközér tékek aktualizálásával (legalább 200 
millió EUR összeg ű többletbevétel elérése céljából), a központi kormányzat 
alsóbb szintjeinek átszervezése (legalább 500 millió EUR összeg ű megtakarítás 
elérése céljából); az állam folyó termel őfelhasználásának csökkentése 
(legalább 300 millió EUR összeggel a 2011. évi szinthez képest), a nyugdíjak nominális befagyasztása; az önfoglalkoz tatók tekintetében a vélelmezett 
jövedelemre épül ő adózás hatékonyságának növelés e (amelynek célja legalább 
100 millió EUR beszedése), átszervezésük ut án az állami vállalatoknak juttatott 
transzferek csökkentése (legalább 800 m illió EUR összeggel), rászorultsági 
alapú munkanélküli ellátás bevezeté se (amelynek célja 500 millió EUR 
összegű megtakarítás elérése), további bevé telek beszedése a szerencsejátékok 
engedélyeztetéséb ől (legalább 225 millió EUR az  engedélyek értékesítéséb ől és 
400 millió EUR a jogdíjakból);  
b) az egyesüléssel és felvásárlással kapcsolatos adózási korlátok enyhítése;  c) az export és import vámk ezelési eljárásának egyszer űsítése;  
d) a strukturális és kohéziós alapok fe lhasználási arányána k további növelése; 
e) a jobb szabályozásra vonatkozó ütemterv  teljes végrehajtása  az adminisztratív 
terhek 20 %-os csökkentése céljából (2008-hoz képest). 
7. Görögország 2011. december végéig el fogadja az alábbi intézkedéseket: 
a) a (6) bekezdés a) pontjában említett intézkedések végleges elfogadása; 
b) a 2007–2013 közötti id őszakra vonatkozó nemzeti stra tégiai referenciakerethez 
kapcsolódó operatív programok valamennyi  irányító hatósága és közbens ő 
szerve tekintetében az irányítási kapacitás er ősítése és ISO 9001:2008 
(minőségbiztosítási rendsze r) szerinti tanúsítás. 
3. cikk 
Görögország teljes mértékben együttm
űködik a Bizottsággal és a nnak indokolással ellátott 
kérésére késlekedés nélkül eljuttatja a Bizottságnak azokat az adatokat és dokumentumokat, 
amelyek e határozat betartásának  nyomon követéséhez szükségesek.  
HU 12   HU 4. cikk 
1. Görögország negyedévent e jelentést terjeszt el ő a Tanácsnak és a Bizottságnak az e 
határozat betartása érdekében tett szakpolitikai intézkedésekr ől.  
2. Az (1) bekezdésben említett jelentések részletes információt tartalmaznak a 
következőkről:  
a) az e határozatnak való megfelelés céljá ból a jelentés elkészítéséig végrehajtott 
konkrét intézkedések, ideértve azok számszer űsített költségvetési hatását;  
b) az e határozatnak való megfelelés céljából a jelentés elkészítése után 
végrehajtandó konkrét intézkedések, azok végrehajtásának ütemterve és ezek 
becsült költségvetési hatása;  
c) az állami költségvetés havi szint ű végrehajtása;  
d) évközi adatok a társadalombiztosítás i, az önkormányzati és költségvetési körön 
kívüli alapok költségvetésének végrehajtásáról;  
e) a kormány adósságkibocsátása  és -visszafizetése,  
f) a közszférában tartósan és ideiglenesen  foglalkoztatottak számának alakulása;  
g) kifizetésre váró kormányzati kiad ások (felhalmozódott hátralék);  
h) az állami vállalatok és egyéb állami szervek pénzügyi helyzete.  
3. A Bizottság és a Tanács elemzi a jelentéseket azzal a céllal, hogy értékelje, 
Görögország megfelel-e a határozatnak. Ezen értékelésekkel összefüggésben a 
Bizottság jelezheti az e határozatban el őírt, kiigazítási pálya betartása és a túlzott 
hiány orvoslása céljából sz ükséges intézkedéseket.  
5. cikk 
Ez a határozat az err ől szóló értesítés napján lép hatályba.  
6. cikk 
E határozat címzettje a Görög Köztársaság. 
Kelt Brüsszelben,  
 a Tanács részér ől 
 az elnök