A Bizottság hatásvizsgálata utalt a határokon átnyúló kamat- és jogdíjfizetésekre kivetett forrásadóból eredő problémákra: az üzleti magatartás torzulására; az adminisztrációból és az adómentesség érvényesítésének késedelmeiből eredő megfelelési költségekre; valamint a kettős adóztatás kockázatára. Számos alternatíva került mérlegelésre. Elutasították azt a lehetőséget, hogy nem történik konkrét intézkedés, mivel a megállapított nehézségek továbbra is torzítanák az erőforrások határokon átnyúló elosztásának folyamatát. Az irányelv előnyeinek kiterjesztése az egymástól független vállalkozások valamennyi kifizetésére az ismertetett negatív következmények csökkentése szempontjából hatékony lenne, de kevésbé eredményes és nem összeegyeztethető az irányelv működésének javítására irányuló más célokkal: az osztalékok, kamatok és jogdíjak eltérő adóztatása folytatódna, így a szóban forgó gazdasági torzulások továbbra is fennmaradnának; az említett lehetőség jelentősebben csökkentené a tagállamok adóbevételeit is; emellett végrehajtása nehezebb lenne, mivel nincsenek tapasztalatok a nem társult vállalkozások határokon átnyúló kifizetéseinek összehangolása terén. A másik lehetőség az irányelv követelményeinek összehangolása az anya- és leányvállalatokról szóló irányelv osztalékadóztatásra vonatkozó előírásaival. Az átdolgozáshoz ezt a lehetőséget választották, mivel kiegyensúlyozottabb eredményt kínál: hatékonyabban enyhíti a gazdasági torzulásokat és az előző alternatívánál kisebb mértékben csökkenti a tagállamok adóbevételeit, ami az államháztartások jelenlegi helyzete ismeretében fontos tényező. A kamatfizetések tekintetében a veszteség várhatóan nem haladná meg a 200–300 millió eurót és a kimenő kamatfizetésekre még mindig forrásadót alkalmazó 13 tagállamot – Belgium, Bulgária, a Cseh Köztársaság, az Egyesült Királyság, Görögország, Írország, Lettország, Lengyelország, Magyarország, Olaszország, Portugália, Románia és Szlovénia – érintené; ami a jogdíjfizetéseket illeti, a veszteség nem lépné túl a 100–200 millió eurót, és a legnagyobb negatív GDP-arányos jogdíj-egyenleggel rendelkező hét országot, Bulgáriát, a Cseh Köztársaságot, Görögországot, Lengyelországot, Portugáliát, Romániát és Szlovákiát érintené. Ahogy már említettük, ez az a lehetőség, amelyet a nyilvános konzultációban részt vevő érdekeltek előnyben részesítettek.

Az irányelv lehetséges módosításaira vonatkozó nyilvános konzultációra 2010. augusztus 24. és október 31. között került sor a „Your Voice in Europe” (Az Ön hangja Európában) internetes oldalon és a DG TAXUD weboldalán. 71 válasz érkezett be különböző érdekeltektől, többek között multinacionális vállalatoktól (25 válasz), nagyvállalatoktól (3 válasz), üzleti és ágazati szövetségektől (18 válasz), adószakértőktől (16 válasz), szakmai szervezetektől (8 válasz) és egy tagállami köztisztviselőtől. A kapott válaszokból levont első következtetések megerősítik a Bizottság által felvetett kezdeményezések iránti érdeklődést. A válaszadók egyértelműen támogatták az intézkedések és az irányelv módosításának szükségességét. A válaszadóknak csak 7 %-a nem tartja szükségesnek az irányelv alkalmazási körébe tartozó vállalkozások listájának frissítését és 4 % nem ért egyet a társultnak minősülő vállalkozásokra vonatkozó részesedési küszöb módosításával. A válaszadók többsége (90°%-a) azt is jelezte, hogy támogatja az irányelv személyi hatályának összehangolását az anya- és leányvállalatokról szóló irányelv személyi hatályával; a hozzászólók 91 %-a kedvezően fogadta az irányelv azon tervezett módosítását, hogy a vállalkozások társultságának megállapításához közvetett részesedéseket lehessen kiszámítani; a válaszadók 87 %-a tartotta pozitívnak a társultságra vonatkozó részesedési követelmény 25 %-ról 10 %-ra való csökkentését.

(9gh)az ír jog ð szerint bejegyzett vagy működő ï vállalkozások a következőképpen ismert vállalkozások: „public companies limited by shares or by guarantee, private companies limited by shares or by guarantee”, az „Industrial and Provident Societies Acts” szerint bejegyzett intézmények, a „Building Societies Acts” szerint bejegyzett  lakás-takarékpénztárak Õ intézmények ð és a Trustee Savings Banks Act, 1989. értelmében vett takarékbankok ï ;

 2003/49/EK

új szöveg

(10d)a görög jog szerint a következőképpen ismert vállalkozások: „ανώνυμη εταιρíα”, ð „εταιρεία περιορισμένης ευθύνης (Ε.Π.Ε.)”·és a görög jog szerint alapított, a görög társasági adó hatálya alá tartozó egyéb vállalkozások ï;

(11e)a spanyol jog szerint a következőképpen ismert vállalkozások: „sociedad anónima, sociedad comanditaria por acciones, sociedad de responsabilidad limitada”, azok a közjogi intézmények, amelyek a magánjog alapján működnek ð és a spanyol jog szerint alapított, a spanyol társasági adó hatálya alá tartozó egyéb vállalkozások („Impuesto sobre Sociedades”) ï ;

(f12)a francia jog szerint a következőképpen ismert vállalkozások: „société anonyme, société en commandite par actions, société à responsabilité limitée”, ð„sociétés par actions simplifiées”, „sociétés d’assurances mutuelles”, „caisses d’épargne et de prévoyance”, „sociétés civiles”, amelyek automatikusan a társasági adó hatálya alá tartoznak, „coopératives”, „unions de coopératives”, ï ipari és kereskedelmi tevékenységet folytató közjogi és magánjogi alanyok, ðés a francia társasági adó hatálya alá tartozó, a francia jog szerint alapított más vállalkozások ï ;

(13h)az olasz jog szerint a következőképpen ismert vállalkozások: „società per azioni, società inaccomandita per azioni, società a responsabilità limitata” ð, „società cooperative”, „società di mutua assicurazione” ï valamint ipari és kereskedelmi tevékenységeket folytató közjogi és magánjogi jogalanyok;

2004/66/EK 1. cikk és melléklet (kiigazított szöveg)

(14r)a ciprusi jog szerint a társasági joggal összhangban lévő társaságok, a közjogi jogi személyek, valamint bármely más jogi személy, amely a jövedelemadóról szóló jogszabályok értelmében társaságnak minősül;

(s15)A lett jog szerint  a következőképpen ismert vállalkozások Õ : „akciju sabiedrība”, „sabiedrība ar ierobežotu atbildību” néven ismert társaságok;

(t16)a litván jog szerint bejegyzett társaságok;

2003/49/EK (kiigazított szöveg)

új szöveg

(i17)a luxemburgi jog szerint a következőképpen ismert vállalkozások: „société anonyme, société en commandite par actions, és société à responsabilité limitée”, ð„société coopérative”, „société coopérative organisée comme une société anonyme”, „association d’assurances mutuelles”, „association d’épargne-pension”, „entreprise de nature commerciale, industrielle ou minière de l’Etat, des communes, des syndicats de communes, des établissements publics et des autres personnes morales de droit public”, és a luxemburgi jog szerint alapított, a luxemburgi társasági adó hatálya alá tartozó egyéb vállalkozások ï;

2004/66/EK 1. cikk és melléklet (kiigazított szöveg)

(u18)a magyar jog szerint  a következőképpen ismert vállalkozások: Õ „közkereseti társaság”, „betéti társaság”, „közös vállalat”, „korlátolt felelősségű társaság”, „részvénytársaság”, „egyesülés”, „közhasznú társaság”, „szövetkezet” néven ismert társaságok;