Összefoglaló

A svéd igazságszolgáltatási rendszeren belül folytatódnak a bírói függetlenség jogi biztosítékainak további megerősítésére irányuló törekvések, különösen a demokrácia és a bírói függetlenség megerősítésével foglalkozó vizsgálóbizottság munkája révén, amely az alkotmány módosítási folyamatának felülvizsgálatát is végzi. A bírák biztonsági ellenőrzési rendszerének célzott reformjára is sor került. Svédország az igazságszolgáltatási rendszer digitalizálásának további javítása érdekében is tett bizonyos lépéseket, különös tekintettel a büntetőeljárásokra összpontosító, a digitalizációval foglalkozó új tanács létrehozására. Az igazságszolgáltatási rendszer hosszú távú erőforrásaival kapcsolatos aggályok azonban továbbra is fennállnak. Az igazságszolgáltatási rendszer továbbra is hatékonyan működött, többek között a Covid19-világjárvány kihívásaival szemben is, ahol a bíróságoknak kellett dönteniük a működésük fenntartásával kapcsolatos konkrét intézkedésekről.

A korábbi évekhez hasonlóan Svédországban a korrupció érzékelt szintje az EU-ban és a világon egyaránt a legalacsonyabbak között van. Az átláthatóság Svédország korrupcióellenes megközelítésének sarokköve. Svédország 2020-ban elfogadta a közigazgatási korrupció megelőzésére irányuló első stratégiai nemzeti cselekvési tervét. A terv többek között előírja a korrupciós kockázatelemzés szisztematikus alkalmazását a korrupciós kockázatok tudatosítása és a köztisztviselők kockázatkezelési gyakorlatainak megerősítése érdekében. Bár ez a cselekvési terv fontos lépésnek minősül, nem tartalmaz konkrét intézkedéseket és ütemtervet, és a releváns érdekelt felekkel csak korlátozott mértékű egyeztetésre került sor. A jelentéstételi időszakban további megelőző kezdeményezésekre került sor, beleértve a forgóajtó-jelenségre vonatkozó szabályok kiterjesztését a Nemzeti Számvevőszék felső vezetőire, valamint új iránymutatásokat a köztisztviselők számára a vagyonnyilatkozatukhoz. A lobbizás továbbra is szabályozatlan, és nincs következetes gyakorlat a konkrét jogalkotási javaslatok befolyásolására irányuló törekvések nyilvánosságra hozatalára („jogalkotási lábnyom”). A külföldi hivatalos személy megvesztegetése továbbra is olyan kockázati terület, ahol csak korlátozott mértékben történik vádemelés.

Svédországban a tömegtájékoztatás szabadsága és a médiapluralizmus általában véve továbbra is szilárd, főként az alkotmányból és a jogszabályokból eredő biztosítékok miatt. Svédország tovább erősítette a függetlenség jogi biztosítékait, és növelte a Svéd Sajtó- és Műsorszolgáltatási Hatóság költségvetését. Amint az a 2020. évi jogállamisági jelentésben is szerepel, a kormány a média tulajdonosi viszonyainak átláthatóságára vonatkozó külön jogszabály bevezetésének lehetőségét is elemzi (jelenleg nincs ilyen jogszabály). Svédország lépéseket tesz az újságírók védelmének javítása érdekében, a társadalomban egyes létfontosságú funkciókat ellátó személyek büntetőjogi védelmével kapcsolatos, folyamatban lévő felülvizsgálat keretében. Az újságírók egyre gyakrabban szembesülnek fenyegetésekkel és zaklatással, különösen az interneten. Svédország gazdasági intézkedéseket fogadott el a Covid19-világjárvány médiára és újságírókra, különösen a szabadúszókra gyakorolt negatív gazdasági hatásának kezelése érdekében.

Mivel a svéd alkotmány nem irányoz elő veszélyhelyzetet egészségügyi válság esetén, a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos intézkedéseket elsősorban ajánlások révén hozták meg. 2021 januárjában Svédország új jogszabályi keretet fogadott el, amely lehetővé teszi a kormány számára, hogy több korlátozó intézkedést hozzon a Covid19-világjárvány leküzdése érdekében. Ezt a keretet előzetes alkotmányossági vizsgálatnak vetették alá, de az Alkotmányügyi Bizottság bírálta a konzultációs idő rövidségét. A nemzetközi normáknak megfelelő nemzeti emberi jogi intézmény létrehozására irányuló javaslatot nyújtottak be a parlamenthez. A civil társadalom mozgástere továbbra is nyitott, és a kormány lépéseket fontolgat azon követelmények pontosítása érdekében, amelyeket a civil társadalmi szervezeteknek kell teljesíteniük ahhoz, hogy kormányzati finanszírozásban részesüljenek.