HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 374/1

Az OLAF Felügyelő Bizottság tevékenységi jelentése

2012. január–2013. január

(2013/C 374/01)

Az OLAF Felügyelő Bizottság tagjai

Johan DENOLF elnök főfelügyelő, a Szövetségi Rendőrség bűnügyekkel foglalkozó ECOFIN Igazgatóságának igazgatója és a pénzügyi hírszerző egység (FIU) tagja, Belgium

Herbert BÖSCH volt európai parlamenti képviselő az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságának egykori elnöke, Ausztria

Catherine PIGNON a Fellebbviteli Bíróság legfőbb ügyésze, Angers, Franciaország

Rita SCHEMBRI (2013 márciusáig) a máltai miniszterelnöki hivatal belső ellenőrzési és vizsgálati részlegének főigazgatója

Christiaan TIMMERMANS (2012 decemberéig) az Európai Unió Bíróságának volt bírája, Hollandia

Jens MADSEN (2013 januárjától) súlyos gazdasági és nemzetközi bűnügyekkel foglalkozó államügyész, Dánia

Tuomas PÖYSTI (2013 márciusától) Finnország Legfőbb Állami Számvevőszékének elnöke, a finn nemzeti számvevőszék elnöke, Finnország

TARTALOM

AZ ELNÖK ELŐSZAVA

I. BEVEZETÉS

II. AZ OLAF VIZSGÁLATI FELADATKÖRÉNEK NYOMONKÖVETÉSE

1. Az FB nyomonkövetési tevékenységének és az OLAF-fal kötött munkamegállapodásainak hatóköre

1.1. A nyomonkövetés hatóköre

1.2. Az OLAF-fal kötött új munkamegállapodások végrehajtása

2. Az OLAF vizsgálati feladatkörének nyomonkövetése a Felügyelő Bizottság kezdeményezésére

2.1. A vizsgálati eljárásokra és azok végrehajtására vonatkozóan a személyzetnek adott utasítások

2.2. Az FB véleménye és jelentései az egyes esetekről

3. Az OLAF vizsgálati feladatkörének nyomonkövetése: az OLAF-főigazgató által elküldött egyedi esetekkel kapcsolatos információk

3.1. Az FB-vel közölt információk

3.2. Az FB megállapításai

3.3. Az 1073/1999/EK rendelet reformja

III. AZ OLAF VIZSGÁLATI FELADATKÖRÉNEK KEZELÉSE

1. Az OLAF vizsgálati prioritásai

2. Adminisztratív szervezet, költségvetés és az OLAF vizsgálati feladatkörével kapcsolatos személyzeti politika

2.1. Költségvetés

2.2. Adminisztratív szervezet és személyzeti politika

IV. AZ OLAF-FAL, AZ UNIÓS INTÉZMÉNYEKKEL, VALAMINT AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FENNTARTOTT KAPCSOLATOK

1. Az OLAF-fal fenntartott kapcsolatok

2. Az uniós intézményekkel fenntartott kapcsolatok

3. Kapcsolat a többi érdekelt féllel

V. A FELÜGYELŐ BIZOTTSÁG MUNKAMÓDSZEREI

1. Ülések és előadók

2. Titkárság

I. MELLÉKLET

II. MELLÉKLET

III. MELLÉKLET

AZ ELNÖK ELŐSZAVA

Az OLAF jelenlegi Felügyelő Bizottsága 2012 januárjában lépett hivatalba, ez a tevékenységi jelentés pedig – amelyet örömmel tárok Önök elé – hivatali időnk első évére terjed ki.

A Felügyelő Bizottság teljes elkötelezettséget vállalva támogatja az OLAF-ot a csalás, a korrupció és az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő jogellenes cselekmények elleni küzdelmében, továbbá kötelezettséget vállalt arra, hogy vizsgálati feladatának rendszeres nyomonkövetésével és adott esetben építő kritika megfogalmazásával erősíti az OLAF függetlenségét. E célból hivatalba lépésünk óta megpróbáltunk átfogó képet alkotni arról, hogy az OLAF hogyan gyakorolja vizsgálati hatáskörét, az OLAF ügyeinek nyomonkövetésével az OLAF főigazgatója által 2012-ben bevezetett új eljárások fényében, valamint új szervezeti felépítésének vizsgálatával annak érdekében, hogy eldönthessük, optimális környezetet biztosít-e az OLAF munkájának hatékony és gazdaságos elvégzéséhez.

Az új Felügyelő Bizottság megbízatásának első évében több jelentős változással is szembesült: az OLAF belső átszervezése és a személyzetnek a vizsgálati eljárásokkal kapcsolatban adott új utasítások, az OLAF és a Felügyelő Bizottság közötti új munkamegállapodások, az 1073/1999/EK rendelet folyamatban lévő reformja. Nehézséget jelent továbbá az is, hogy az OLAF és a Felügyelő Bizottság nézőpontja eltér a Felügyelő Bizottságra bízott feladatok végrehajtásával kapcsolatban. Az új Felügyelő Bizottság számára komoly kihívást jelentett továbbá az is, hogy az OLAF egyik vizsgálata nyomán az Európai Bizottság egyik tagja lemondott, és hogy a Felügyelő Bizottság nyomon követte a szóban forgó vizsgálatot.

Mindazonáltal erőteljes hangvételű véleményeket és jelentéseket fogalmaztunk meg arról, hogy az OLAF hogyan gyakorolja vizsgálati feladatkörét, valamint az 1073/1999/EK rendelet javasolt reformjáról és az OLAF költségvetéséről.

A Felügyelő Bizottság tagjai testületként elkötelezték magukat amellett, hogy az OLAF-fal a lehető legjobb munkakapcsolatban álljanak. Egy egészséges mértékű feszültség az OLAF és a Felügyelő Bizottság között azonban még elfogadható lenne, mint minden felügyelő és felügyelt közötti kapcsolatban. Egymás jobb megértése érdekében a Felügyelő Bizottság megbízatása második évében új munkamegállapodásokat fog javasolni, a saját feladataival kapcsolatos álláspontja fényében. A Felügyelő Bizottság az 1073/1999/EK rendelet értelmében felügyeleti szervnek tekinti magát, amely mátrixszerű rendszer segítségével azonosítja és jelöli meg a rendszerszintű problémákat: a horizontális problémákat mintavétellel, a vertikális problémákat pedig az egyes esetek nyomonkövetésével. Független bizottsági minőségünkben azonban az a végső célunk, hogy segítsünk a főigazgatónak a feladatai ellátásában, ezáltal pedig hozzájáruljunk az OLAF vizsgálatainak hatékonyabbá tételéhez és vizsgálati függetlenségének megerősítéséhez. Határozott célunk, hogy továbbra is ezt az utat kövessük.

Különösen a Felügyelő Bizottság titkárságának szeretnék gratulálni és szeretném megköszönni azt a hatalmas mennyiségű munkát és felbecsülhetetlen támogatást, amelyet hivatalba lépésünk óta végzett.

Johan DENOLF az OLAF Felügyelő Bizottság elnöke

I. BEVEZETÉS

1. Az Európai Csalás Elleni Hivatal Felügyelő Bizottságának (a továbbiakban: „FB”) szerepét az 1073/1999/EK rendelet (1) és az OLAF létrehozásáról szóló határozat (2) rögzíti. Az FB garantálja az OLAF függetlenségét, és a vizsgálatok megfelelő lefolytatásának biztosítása céljából rendszeres nyomonkövetéssel felügyeli az OLAF vizsgálati hatáskörét. Az OLAF vizsgálati hatáskörének FB általi nyomonkövetését az FB eljárási szabályzata (3) szerint folytatják. A szabályzat főként az OLAF egyes ügyiratainak vizsgálatán és más, az FB rendelkezésére álló adatokon alapul, amelyek lehetővé teszik a konkrét és általános következtetések levonását, valamint az OLAF főigazgatója (a továbbiakban: OLAF-főigazgató) és szükség esetén az érintett uniós intézmények számára javaslatok megtételét.

2. Az egyes esetek nyomonkövetése elengedhetetlen ahhoz, hogy rendszerszerű és általános következtetéseket vonhassunk le és felismerjük az OLAF vizsgálati feladatkörének lehetséges rendszerszerű hiányosságait. Az FB főként annak vizsgálatára összpontosít, hogy az OLAF vizsgálatai során tiszteletben tartják-e az alapvető jogokat és eljárási garanciákat, és hogy az ügyeket hatékonyan, eredményesen, megfelelő időben és a vonatkozó szabályoknak és jogi rendelkezéseknek megfelelően kezelik-e.

3. Ehhez természetesen hozzáférésre van szükség az OLAF által vizsgált ügyekhez, amit az OLAF 2012 márciusáig folyamatosan biztosított. A jelenlegi FB megbízatásának kezdetén azonban az OLAF-főigazgató új szabályokat vezetett be az FB-nek az OLAF ügyeivel kapcsolatos információkhoz való hozzáférésével kapcsolatban, amelyek megnehezítették az FB számára a feladatai megfelelő ellátását, az elegendő és időben átadott információk hiánya miatt.

4. Mindez meghatározta az FB jelentéstételi időszakban végzett tevékenységeit. Értekezletek és kiterjedt levelezés útján sok időt és forrást áldoztak az OLAF-főigazgatóval az FB nyomonkövetési eszközeinek helyreállításáról folytatott párbeszédre. A párbeszéd eredményeképpen átmeneti munkamegállapodások elfogadására került sor, amelyek sajnos nem bizonyultak hatékonynak.

5. Az FB azonban egyhangúlag elfogadott két hivatalos véleményt, egy állásfoglalást és egy jelentést. Megvizsgált 83, nemzeti igazságügyi hatóságoknak továbbított ügyet és 188, kilenc hónapnál tovább húzódó ügyekről szóló OLAF-jelentést. Az FB az OLAF vizsgálatainak nyomonkövetése során szerzett tapasztalatai alapján elemezte továbbá az 1073/1999/EK rendelet reformjának szövegét.

6. A jelenlegi FB első tevékenységi jelentése a 2012. január végi kijelölésétől kezdődő és 2013 januárjában lezáruló teljes évre terjed ki. Az FB tagjai az alábbiak voltak: Christiaan Timmermans (elnök, 2012. január–október), Johan Denolf (elnök 2012. október óta), Herbert Bösch, Catherine Pignon és Rita Schembri (4). Az FB 2013 januárjában új taggal, Jens Madsennel bővült, aki Christiaan Timmermans helyére lépett.

II. AZ OLAF VIZSGÁLATI FELADATKÖRÉNEK NYOMONKÖVETÉSE

Az 1073/1999/EK rendelet 11. cikkének (1) bekezdése:

A Felügyeleti Bizottság a vizsgálati feladatkör ellátásának rendszeres figyelemmel kísérésével erősíti meg a Hivatal függetlenségét.

Az 1073/1999/EK rendelet (10) preambulumbekezdése:

…ezen vizsgálatok […] [lefolytatása során] teljes mértékben tiszteletben kell tartani az emberi jogokat és az alapvető szabadságjogokat, különösen a méltányosság elvét, az érintett személyek jogát arra, hogy a velük kapcsolatos ügyekben elmondhassák álláspontjukat, és azt az elvet, hogy a vizsgálat eredményeként levont következtetéseknek kizárólag bizonyíték erejű tényeken kell alapulniuk.

1. Az FB nyomonkövetési tevékenységének és az OLAF-fal kötött munkamegállapodásainak hatóköre

1.1. A nyomonkövetés hatóköre

7. Az FB feladata az, hogy ellenőrizze az OLAF vizsgálati feladatkörének végrehajtását annak érdekében, hogy biztosítsa függetlenségének sértetlenségét, és hogy a vizsgálatokat a lehető legmagasabb minőségi előírásoknak megfelelően végezzék. Az egyedi esetek alapos vizsgálata révén az FB fel tudja ismeri az OLAF-vizsgálatok kezdeményezésére, lefolytatására és lezárására gyakorolt nemkívánatos befolyás azon kockázatait, amelyek veszélyeztethetik az OLAF vizsgálati függetlenségét. Ezért gyakran elengedhetetlen az egyedi esetek összes aktájának – vagy ezekből vett reprezentatív minták – vizsgálata, valamint ezek megvitatása az OLAF nyomozóival és vezetőivel a vizsgálati módszerek alapos vizsgálata érdekében.

8. Az FB mint független testület által végzett elemzések legitimitása és pontossága érdekében ezenkívül meg kell vizsgálni az egyes ügyek ténybeli elemeit, értékelni kell a lezárt ügyeknél alkalmazott vizsgálati eljárást, és felül kell vizsgálni konkrét területeket. Ezért az FB-nek kell meghatároznia az OLAF vizsgálati feladatkörének nyomonkövetése szempontjából optimális módszereket.

1.2. Az OLAF-fal kötött új munkamegállapodások végrehajtása

9. A fentiek fényében az FB mélységesen sajnálja, hogy az OLAF-fal fenntartott kapcsolata a jelentéstételi időszakban különösen problémás volt, és hogy az OLAF és az FB együttműködésének feltételei nem sokkal az FB megbízatásának kezdete után jelentősen megváltoztak. Az OLAF-főigazgató kijelölt egy olyan csoportot, amely az FB kapcsolattartó pontjaként szolgál, és amely kizárólag szakpolitikai kérdésekkel foglalkozik, míg az FB által az OLAF-hoz intézett kérések főképp vizsgálati ügyekre vonatkoznak, az említett csoport pedig ezekkel nem foglalkozik közvetlenül. Ezenkívül az FB-nek az érintett ügyekkel kapcsolatos információkhoz való hozzáférésével kapcsolatos új együttműködési feltételek nagymértékben korlátozták az új FB-t feladatai ellátásában.

10. 2012 márciusától az FB az alábbi akadályokba ütközött nyomonkövetési feladatai tekintetében: az FB az OLAF elektronikus ügykezelési rendszerében (CMS) (5) szereplő ügyiratokhoz való hozzáférésének jelentős és önkényes – az FB előzetes értesítése nélküli – korlátozása, az adatvédelmi szabályok (6) helytelen alkalmazása, ami miatt az FB nem tudta megvizsgálni az OLAF jelentéseit, késedelmek a kért információk átadásában, többek között a hosszadalmas és megbízhatatlan belső eljárásrend miatt.

11. E jelentésben részletesen kifejtettük, hogy ezek a problémák akadályozták az FB-t feladatai végrehajtásában. Lényegében ezek a problémák ahhoz kapcsolódnak, hogy az OLAF főigazgatója megkérdőjelezte, hogy az FB illetékes-e az egyes esetek vizsgálata tekintetében – az OLAF vizsgálati feladatkörének rendszerszerű nyomonkövetése keretében – különösen pedig az alapvető jogok és eljárási garanciák védelmére vonatkozó feladatának végrehajtására (7).

12. Az FB ragaszkodik ahhoz, hogy az OLAF-főigazgató nem gyakorolhat mérlegelési jogkört annak meghatározására, hogy mekkora az FB hatásköre, amikor arról dönt, hogy átadja-e az üggyel kapcsolatos információkat, vagy hogy az FB által kért információk közül mennyit ad át. Ez az értelmezés az FB szerepének megcsonkításához vezetne. A jelenlegi FB teljes mértékben egyetért elődei véleményével, akik hangsúlyozták, hogy az FB-nek az érintett üggyel kapcsolatos információkhoz való hozzáférésével kapcsolatos döntés ne maradjon az OLAF-főigazgató mérlegelési jogkörében (8).

13. 2012. szeptember 11-én, az OLAF-fal folytatott hosszadalmas egyeztetések után az FB elfogadta az OLAF által javasolt átmeneti munkamegállapodást. Ez a munkamegállapodás három szakaszból álló megközelítést tartalmaz az európai adatvédelmi biztos 2007-ben kiadott véleménye (9) alapján, aki akkor aggályait fejezte ki az FB-nek a CMS-ben lévő személyes adatokhoz való automatikus hozzáférése tekintetében. Az OLAF-főigazgató 2012. december 21-én továbbította az OLAF igazgatóinak a munkamegállapodás végrehajtására vonatkozó utasításokat.

14. A megállapodás végrehajtása után az OLAF-tól kapott információk elegendőségének és hasznosságának értékelése után az FB úgy véli, hogy – az e jelentésben részletesebben kiemelt okok miatt – ezek alkalmazásának módja továbbra sem tette lehetővé feladatai megfelelő végrehajtását. Ezért az FB arról tájékoztatta az OLAF-főigazgatót, hogy felül kell vizsgálni a megállapodást annak biztosítása érdekében, hogy az FB elegendő és pontos információkat kapjon. Ezért az FB kezdeményezte, hogy a közeljövőben új munkamegállapodást javasoljanak, és nagyra értékeli, hogy az OLAF-főigazgató 2013 januárjában jelezte, hogy hajlandó elfogadni azt.

2. Az OLAF vizsgálati feladatkörének nyomonkövetése a Felügyelő Bizottság kezdeményezésére

Az 1073/1999/EK rendelet 11. cikkének (1) bekezdése:

A Felügyeleti Bizottság saját kezdeményezésére vagy az igazgató felkérésére véleményt nyilvánít a Hivatal tevékenységeiről, anélkül azonban, hogy a folyamatban levő vizsgálati eljárások végrehajtásába beavatkozna.

Az 1073/1999/EK rendelet 11. cikkének (8) bekezdése:

A Felügyeleti Bizottság a Hivatal vizsgálatainak eredményéről és az azokon alapuló intézkedésekről készített jelentéseit megküldheti az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek.

2.1. A vizsgálati eljárásokra és azok végrehajtására vonatkozóan a személyzetnek adott utasítások

15. Az OLAF-főigazgató 2012 februárjában új utasításokat adott a munkatársai számára a vizsgálati eljárásokról (a továbbiakban: „ISIP”), amelyek az előző OLAF-kézikönyv helyébe lépnek, és amelyek célja a vizsgálati eljárások egyszerűbbé és egyértelműbbé tétele. Az FB üdvözli, hogy az átláthatóság céljából közzétették az új utasításokat az OLAF weboldalán. Az utasítások bevezetése mellett jelentős változtatásokat hajtottak végre az OLAF szerkezeti felépítésén.

16. Ezért az FB kezdeményezte az ISIP vizsgálatát és kijelölt két előadót, akik találkoztak az OLAF munkatársaival, konkrétan az ISIP szövegezéséért felelős személyekkel. Az előadók ezenkívül több munkaértekezletet is tartottak az FB titkárságával. A jelentéstételi időszak során felhalmozódó munka és a titkárság nem elegendő létszámú személyzete miatt az FB-nek el kellett halasztania az ISIP-ről szóló, tervezett vélemény elfogadását.

17. Az FB megjegyezte, hogy az ISIP több szempontból is előirányozta az 1073/1999/EK rendelet reformját, amelyet a jogalkotó még nem fogadott el. E jelentés 3. mellékletében olvashatóak az utasításoknak a jövőbeli rendelet szövegének való megfelelésével kapcsolatos megfontolások. A végső következtetések levonása előtt az FB úgy döntött, hogy figyelembe veszi azon egyedi ügyek nyomonkövetésének eredményeit is, amelyeket részben vagy teljes mértékben az ISIP-nek megfelelően végeztek el.

18. Az FB ezeket az ügyeket az előző OLAF-kézikönyvben és az ISIP-ben meghatározott szabályok figyelembevételével elemezte, és ezek alapján értékelte az utóbbi által okozott változásokat. Jelentős változtatásokra derült fény többek között az ügyek megindítására és lezárására szolgáló eljárásokban, a vizsgálati tevékenységek lefolytatásában és előzetes jogszerűségi ellenőrzésükben, valamint a végső minőségi és jogi felülvizsgálatban.

2.1.1. Az ügyek megindítása és lezárása

19. Az FB különös figyelmet fordított a vizsgálatok és az összehangolási ügyek megindítására vonatkozóan az ISIP-ben előirányzott eljárásra. Az FB jelenleg is végzi a kiválasztási eljárás értékelését (10), melynek eredményeit a következő vélemény fogja ismertetni. E megoldásra váró kérdésen kívül az FB észrevételezte, hogy 2012. február 1-jétől növekedett a megindított ügyek száma, valamint megváltozott a gyakorlat a vizsgálatok megindítására és lezárására vonatkozó hatáskörrel kapcsolatban.

20. Az első szempont tekintetében az FB megjegyezte, hogy az ISIP 30. cikkének (2) bekezdésében meghatározott átmeneti intézkedések alkalmazása során az EU 2012. február 1. előtt OLAF-nál nyilvántartásba vett tagjaira, tisztviselőire és más alkalmazottaira nem vonatkozó információkat vizsgálati vagy összehangolási ügyként kellett megindítani (11). Következésképpen az OLAF-főigazgató 2012. január 31-i határozatával összesen 423 ügyet indított meg (12). Az FB meg kívánja vizsgálni, hogy ez a határozat mennyire van összhangban az Európai Bíróság esetjogában meghatározott kritériumokkal, amely szerint az OLAF-főigazgató csak akkor hozhat vizsgálat megindítására vonatkozó döntést, ha „kellően megalapozott gyanú” áll fenn csalás, korrupció vagy az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő egyéb jogellenes cselekmények tekintetében (13).

21. A második szempont tekintetében az FB a megvizsgált ügyek alapján megállapította, hogy míg korábban az OLAF-főigazgató átruházta a vizsgálatok megindítására és lezárására vonatkozó hatáskört a műveletekért és vizsgálatokért felelős igazgatóra, ez az új főigazgató 2011. februári hivatalba lépését követően megváltozott, az európai ombudsman ajánlásának végrehajtása miatt (14). Ezt a változást jelenleg tükrözi az ISIP a javaslatnak megfelelően (15). Figyelembe véve, hogy az OLAF vizsgálati függetlenségét személyiségi jogilag a főigazgató szempontjából az 1073/1999/EK rendelet határozza meg, az FB üdvözli ezt a változást és értékeli, hogy az OLAF a továbbiakban betartja az európai ombudsman ajánlását.

2.1.2. A vizsgálati tevékenységek lefolytatása és előzetes jogszerűségi ellenőrzésük

22. Mivel a vizsgálati intézkedések jogszerűségének ellenőrzése az OLAF egyik legfontosabb feladata – amely célja annak biztosítása, hogy a bizonyítékokat jogszerűen, az alapvető jogok és eljárási garanciák teljes mértékű tiszteletben tartásával gyűjtsék – ezért az FB úgy véli, hogy adott számú vizsgálati intézkedés rendszerszerű jogszerűségi ellenőrzése, ahogyan az az ISIP-ben szerepel, tagadhatatlanul előrelépést jelent az OLAF elszámoltathatósága és fellépéseinek legitimitása megerősítésében.

23. Ezzel a kulcsfontosságú feladattal egy újonnan létrehozott csoportot bíztak meg – a vizsgálati kiválasztási és felülvizsgálati csoportot –, amely a vizsgálat során elvégzett jogszerűségi ellenőrzés mellett tanácsokat ad az OLAF-nak a vizsgálati vagy összehangolási ügyek lehetséges megindításáról és az ügyek lezárása előtt elvégzi a végső jogi felülvizsgálatukat. Mivel ez a csoport az ügyek teljes életciklusában központi szerepet tölt be, az FB úgy döntött, hogy – az ISIP elemzése keretében (16) – nyomon követi a csoportra bízott különféle feladatok végrehajtását, valamint hogy megvizsgálja, hogy feladatköre hogyan illeszkedik a többi csoport feladataihoz.

24. Anélkül, hogy az ISIP-ről szóló jövőbeli vélemény tartalmát sugallnánk, és tekintettel a vizsgálati kiválasztási és felülvizsgálati csoport éves jelentésére (17), az FB az alábbi kérdésekkel kíván foglalkozni: 1. az ügyek megindítására és lezárására vonatkozó kritériumok, valamint a vizsgálati és támogatási csoportokkal az értékelési szakaszban folytatott kommunikáció csatornái, 2. a vizsgálati kiválasztási és felülvizsgálati csoporton belüli szakmai kompetenciák, 3. belső célok/célkitűzések az értékelés időtartamára és ezek gyakorlati alkalmazása, 4. a jogszerűségi ellenőrzés lebonyolítása, 5. a megindított és lezárt ügyek eloszlása az ágazatok, a panaszosok típusai és az országok között, 6. a csoport írásos belső iránymutatásai az alapvető jogokról és az eljárási garanciákról.

25. Eközben az FB örömmel észlelte, hogy javult a helyzet azzal kapcsolatban, hogy egyes vizsgálati intézkedések végrehajtásához az OLAF személyzetének előzetes engedélyt kell kapnia a főigazgatótól. Az ISIP vonatkozó rendelkezései és a végrehajtás előtt ezekhez kapcsolódóan elvégzett jogszerűségi ellenőrzés (18) a jelek szerint megfelelően orvosolja az FB által az ügyek vizsgálata során feltárt hiányosságok némelyikét, amelyek az ISIP bevezetése előtt fordultak elő (19).

26. Az FB azonban úgy véli, hogy további tökéletesítésekre van szükség. Az ISIP meghatározott egy rövid listát azokról a vizsgálati tevékenységekről, amelyek esetében előzetes jogszerűségi ellenőrzést kell végezni (20). Nyomonkövetési tapasztalatai fényében az FB megjegyezte, hogy az OLAF az ISIP-ben felsoroltaktól eltérő intézkedések segítségével is próbált bizonyítékokat gyűjteni vagy így is tett, amelyek esetében elvileg nem kötelező előzetes jogszerűségi ellenőrzést végezni. Ezért az FB azt javasolta az OLAF-főigazgatónak, hogy az OLAF vizsgálataiban érintett személyek alapvető jogaiban potenciálisan zavart okozó intézkedések végrehajtása előtt be kell vezesse a jogalap alapos ellenőrzését.

2.1.3. Végső minőségi és jogi felülvizsgálat

27. A zárójelentés és a javasolt ajánlások (21) végső minőségi és jogi felülvizsgálatát egy formanyomtatvány alapján végzik el, amely tartalmazza azokat az előre meghatározott kérdéseket, amelyeket a vizsgálati kiválasztási és felülvizsgálati csoportnak ellenőriznie kell. Az FB megjegyezte, hogy a felülvizsgálatot az említett rövid lista alapján végezték, és a felülvizsgálatot végző tisztviselők a jelek szerint nem ellenőriztek más szempontokat, amelyek fontosak lehetnek, különösen azzal kapcsolatban, hogy az OLAF tiszteletben tartja-e az eljárási garanciákat és az érintett személyek alapvető jogait.

28. Az FB úgy véli, hogy a használt formanyomtatványt tovább lehetne tökéletesíteni, hogy más szempontokra is kiterjedjen (pl. a nemzeti szabályok betartása, a dokumentumokhoz vagy az aktához való hozzáférés iránti kérelmek, az önvádra kötelezés tilalma, az ésszerű határidő követelménye, pártatlanság, a magánélethez való jog). Az FB 2012 májusában javasolt egy értékelési táblázatot, amely segítségével az OLAF értékelheti az alapvető jogok és eljárási garanciák tiszteletben tartását, mielőtt az ügyeket átadnák a nemzeti igazságügyi hatóságoknak.

2.2. Az FB véleménye és jelentései az egyes esetekről

29. Az FB alaposan megvizsgált egy olyan ügyet, amelyet 2012 októberében adtak át a nemzeti igazságügyi hatóságoknak, és amely eredményeképpen az Európai Bizottság egyik tagja lemondott. Az FB-t tájékoztatták arról, hogy az OLAF át fogja adni az ügyet a nemzeti igazságügyi hatóságoknak, de a munkamegállapodásban meghatározott határidőn belül benyújtott kérelme ellenére nem kapott hozzáférést az ügyhöz. Emiatt az FB az ügy átadása előtt nem tudta elvégezni az alapvető jogok és eljárási garanciák tiszteletben tartásának vizsgálatát. A Törvényszék ítélete értelmében az, hogy az OLAF nem tájékoztatta az FB-t, mielőtt továbbította az információkat a nemzeti igazságügyi hatóságoknak, az 1073/1999/EK rendelet 11. cikke (7) bekezdésének megsértésének tekinthető (22).

30. Az FB ebben az esetben megvizsgálta az új ISIP alkalmazását a vizsgálat megindítása (az arányosság elvének betartása), lefolytatása (a jogszerűség és a pártatlanság elvének betartása), az alapvető jogok és eljárási garanciák, valamint a személyes adatok védelmére vonatkozó követelmények tiszteletben tartása és a vizsgálat lezárása tekintetében.

31. Az elemzés során az FB több potenciális problémát tárt fel, és az OLAF-főigazgató számára ajánlásokat fogalmazott meg a 2012. december 11-én elfogadott 2/2012. számú véleményében (23). Az FB indokoltnak tartotta továbbá, hogy az 1073/1999/EK rendelet 11. cikkének (8) bekezdése értelmében jelentést készítsen a feltárt rendszerszerű problémákról, és abba belefoglalja az uniós intézményeknek szánt, szükséges ajánlásokat (24). Az FB úgy vélte, hogy ezeknek az intézményeknek tudniuk kell az FB által eljárási szinten felvetett problémákról, valamint az OLAF-főigazgató számára megfogalmazott ajánlásokról, amelyek új szempontként használhatóak az 1073/1999/EK rendelet szövegének javításáról folyó vitákban. A vonatkozó elemzés e jelentés 3. mellékletében olvasható.

32. Az OLAF-főigazgató megkérdőjelezte az FB hatáskörét az egyes esetekre vonatkozó hivatalos vélemény megfogalmazása tekintetében. Az FB ezt határozottan visszautasítja és hangsúlyozza, hogy az egyedi esetek vizsgálata és a megfelelő következtetések levonása az FB nyomonkövetési feladatainak szerves része, és lehetővé teszi a munkája eredményeinek és a feltárt esetleges problémák gyors ismertetését. Lehetővé teszi az OLAF-főigazgató számára, hogy azonnal reagáljon a kockázatokra, és szükség esetén megtegye a megfelelő intézkedéseket az OLAF vizsgálati tevékenységének javítása érdekében. A jelentéstételi időszakban az FB tájékoztatta az OLAF-főigazgatót egy másik ügy nyomonkövetésének eredményeiről, és ajánlásokat is kiadott a számára.

33. Ezenkívül, amikor az FB megállapításai egy egyedi esetnél rendszerszintű problémákat is sugallnak azzal kapcsolatban, ahogyan az OLAF a vizsgálatait végzi, egyértelmű, hogy az ilyen problémák megoldása az FB hatáskörébe tartozik. Az 1073/1999/EK rendelet 11. cikkének (1) bekezdése nem tiltja meg az FB számára, hogy véleményt nyilvánítson az egyedi esetekről, amennyiben nem avatkozik bele a folyamatban lévő vizsgálatok végrehajtásába. Az FB hangsúlyozza, hogy a 2/2012. számú vélemény közzétételének időpontjában az OLAF vizsgálata már lezárult, ezért az FB által tett ajánlások célja az OLAF jövőbeli vizsgálati tevékenységeinek javítása volt, nem pedig az OLAF által az érintett vizsgálatban már elvégzett vizsgálati tevékenységekbe való beavatkozás.

3. Az OLAF vizsgálati feladatkörének nyomonkövetése: az OLAF-főigazgató által elküldött egyedi esetekkel kapcsolatos információk

3.1. Az FB-vel közölt információk

3.1.1. A kilenc hónapnál hosszabb ideje folyó vizsgálatok

Az 1073/1999/EK rendelet 11. cikkének (7) bekezdése:

Ha egy vizsgálat lefolytatása kilenc hónapnál hosszabb ideje tart, az igazgató tájékoztatást küld a Felügyeleti Bizottság számára a vizsgálat elhúzódásának indokairól és a vizsgálat befejezésének várható időpontjáról.

34. Az FB a jelentéstételi időszakban 188 kilenc hónapos jelentést kapott (25). A külső segítségnyújtás és az előcsatlakozási alapok ágazatában (26) fordul elő a legtöbb olyan ügy, amely kilenc hónapnál hosszabb ideig tartott, a dohánytermékek és a hamisított áruk ágazatában (27), valamint a pénzügyi eszközök ágazatában (28) fordul elő a legkevesebb ilyen ügy. A 188 kilenc hónapos jelentésből 113-at 2013 januárjában továbbítottak, miután az OLAF gyakorlatának belső felülvizsgálatából kiderült, hogy az FB-t nem tájékoztatták sok olyan ügyről, amely kilenc hónapnál tovább tartott. Az OLAF-főigazgató úgy döntött, hogy intézkedik e gyakorlat javítása érdekében, például az FB-nek havi összesítő tájékoztatót küld ezekkel az ügyekkel kapcsolatban, és további biztosítékokat vezet be, amelyek segítségével elkerülhető, hogy a vizsgálati csoport lekésse az információk átadására kiszabott határidőt. Az FB nagyra értékeli, hogy az OLAF-főigazgató elkötelezte magát amellett, hogy fejlessze az információk időben történő átadását.

35. A kilenc hónapos jelentésekben foglalt információk (különösen az ügy leírása, a meghozott vizsgálati intézkedések, a pénzügyi hatás, az elévülési megfontolások, a javasolt jövőbeli vizsgálati intézkedések) elengedhetetlenek ahhoz, hogy az FB elemezni tudja ezen ügyek időtartamát. Ezenkívül régebben az előzetes információk értékelése során rendszeresen értékes információkkal látták el az FB-t, az előző OLAF-főigazgató által 2008. március 31-én aláírt hivatalos megállapodás eredményeképpen. Ezek a kiegészítő információk (vagyis a vizsgálat megindításának okai, és általában a munkaterv) lehetővé tették az FB számára, hogy értékelje, hogy a vizsgálatokat teljes függetlenséggel, indokolatlan külső befolyástól függetlenül indították-e meg, és hogy hatékonyan folytatták-e le.

36. Amikor a jelenlegi FB hivatalba lépett, jelentős változást állapított meg az e területen alkalmazott módszertan területén, különösen 2012 második felétől kezdve, amikor a kilenc hónapos jelentéseket rendszertelenül nyújtották be és hatókörük jelentősen eltért. 2012 szeptemberétől az FB előzetes beleegyezése nélkül az OLAF jelentősen megváltoztatta ezt a gyakorlatot: a kilenc hónapos jelentésekben szereplő információk nagy részét kitakarták, és az FB-vel közölt ténybeli elemek rendszeresen elégtelenek voltak. Ezenkívül nem osztották meg az FB-vel a vizsgálati kiválasztási és felülvizsgálati csoport véleményeit, amelyek az ISIP elfogadása után az előzetes információk értékelésének helyébe léptek. Következésképpen, az FB nem volt tisztában az ügyekkel, és nem tudta megfelelően értékelni, hogy az ügyek időtartama indokolt-e.

37. Előfordult, hogy a kilenc hónapos jelentések nem feleltek meg az 1073/1999/EK rendelet 11. cikkének (7) bekezdésében foglalt követelményeknek (29). Az FB különösen arra mutatott rá, hogy gyakran a zárójelentésekből (30) is hiányoztak olyan alapvető információk, mint az elévülési megfontolások (31). Ezért az FB komoly nehézségekbe ütközött azon ügyek felismerésénél, amelyekkel a nemzeti igazságügyi hatóságok elévülési okokból nem foglalkoznak.

3.1.2. Ajánlások az intézmények számára

Az 1073/1999/EK rendelet 11. cikkének (7) bekezdése:

Az igazgató tájékoztatja a bizottságot az olyan esetekről, amikor az érintett intézmény, szerv, hivatal és ügynökség nem tette meg a vizsgálat befejezését követően az igazgató által javasolt intézkedéseket.

38. Az FB a jelentéstételi időszakban nem kapott információt olyan ügyekről, amelyekben egy intézmény, szerv, ügynökség vagy hivatal nem az OLAF ajánlásait követve járt el. Az FB attól tart, hogy ez a helyzet nem az OLAF-ajánlások teljes mértékű végrehajtásának köszönhető, hanem annak, hogy az OLAF és az ajánlások címzettjei között nincs meg a szükséges jelentéstételi rendszer.

39. Az FB megjegyezte, hogy az új ISIP hatálybalépése után az OLAF új formanyomtatványt vezetett be az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek által az OLAF vizsgálatait követően végrehajtandó intézkedésekre vonatkozó ajánlások megfogalmazásához (32). Az FB nagyra értékeli ezeket a változásokat és reméli, hogy lehetővé teszik az OLAF és az FB számára, hogy a jövőben megfelelően nyomon követhessék az OLAF ajánlásainak eredményeit. Az FB üdvözli továbbá, hogy az OLAF elkötelezte magát amellett, hogy az éves irányítási tervében leírtak értelmében fejlessze a tevékenysége ezen aspektusát.

3.1.3. Olyan ügyek, amelyekben információkat kell továbbítani a nemzeti igazságügyi hatóságok számára

Az 1073/1999/EK rendelet 11. cikkének (7) bekezdése:

Az igazgató a Felügyeleti Bizottságot tájékoztatja minden olyan esetről, amikor információt kell szolgáltatni egy tagállam igazságügyi hatóságai számára.

40. A jelentéstételi időszakban az FB-hez utalt ügyek száma jelentősen megnőtt a korábbi évekhez képest (33), az OLAF által bevezetett intézkedések miatt, amelyek célja főként a hosszan tartó ügyek lezárásának meggyorsítása volt. Ezért az FB ellentmondásos helyzettel szembesült, amikor több ügyet is nyomon kellett követnie, miközben a nyomonkövetési eszközöket jelentősen korlátozta az OLAF.

41. 2012 márciusa óta az FB és titkársága már nem fér hozzá az OLAF lezárt ügyeinek elektronikus fájljaihoz (a CMS-ben). Habár az FB megérti az OLAF-főigazgató által felhozott adatvédelmi indokokat (34), úgy véli, hogy a fontos adatok átadására bevezetett eljárások az alábbiakban kifejtett okok miatt nem biztosítják elegendő és pontos információ átadását. Ezért az FB jelentős időt és energiát fordított arra, hogy megvitassa az OLAF-főigazgatóval a szükséges információk átadására szolgáló életképes eljárások létrehozását.

42. 2012 márciusa és szeptembere között a vezetőknek kiosztott első utasítások végrehajtása meglehetősen zavaros volt, és a vizsgálati csoportok gyakorlata is eltért (35). Ez a jelek szerint főként annak tulajdonítható, hogy az OLAF átszervezése és az ISIP 2012. február 1-jei elfogadása után többé nem volt központi feladat az FB tájékoztatása a nemzeti igazságügyi hatóságoknak továbbítandó információkat igénylő esetekről, ez a feladat a korábbi igazságügyi tanácsadási csoporttól az ügyekért felelős vizsgálati csoportok hatáskörébe került át. Az FB (2012 májusában) egy értékelési táblázatot javasolt az OLAF számára az alapvető jogok és eljárási garanciák tiszteletben tartásának értékelésére, amely célja, hogy elősegítse FB általi elemzésüket, az OLAF azonban ezt nem vette teljesen figyelembe.

43. Az átadott információk a legtöbb esetben elégtelenek voltak, ezért az FB-nek kérelmeznie kellett az OLAF ügyiratainak elektronikus változatához való hozzáférést a CMS-ben. Néhány kérelmet visszautasítottak (36), míg másokkal igen hosszú késedelem után foglalkoztak. A kérelmek újbóli benyújtása után köztes lépésként rengeteg információt adtak az FB-nek az ügyekről, ahelyett, hogy teljes hozzáférést biztosítottak volna a CMS-hez. Habár egyes esetekben az FB elegendőnek tekintette a kiegészítő információkat, más esetekben meg kellett ismételnie a CMS-hez való hozzáférésre vonatkozó kérelmét, mivel a kapott információk elégtelenek vagy pontatlanok voltak. Mivel az FB által végzett nyomonkövetés (az ügyiratokhoz való hozzáférés biztosítása előtt) kizárólag az OLAF által rendelkezésre bocsátott információkon alapul, az FB elvárná, hogy ezek az információk megbízhatóak és pontosak legyenek.

44. Az FB és az OLAF közötti munkamegállapodás 2012. szeptemberi elfogadása után (37) módosították a fent említett utasításokat (2012 decemberében). Habár az FB nagyra értékeli, hogy valamennyire javítottak az információk OLAF-tól FB-hez történő továbbításán (38), megjegyezte, hogy a gyakorlatban az átadott információk még mindig nem tették lehetővé, hogy megfelelően végrehajtsa nyomonkövetési feladatait, több okból is: az információk hatókörét drasztikusan csökkentették, ezért elégtelenek voltak (39); egyes esetekben az FB-nek elküldött, már egyébként is korlátozott információk nagy része ki volt takarva, annak ellenére, hogy nem tartalmazott személyes adatokat, és hogy az FB-nek egyértelműen ismernie kellett volna ezeket az információkat (40); az új utasításokat néha ugyanazon vizsgálati csoporton belül is többféleképpen alkalmazták; az információk FB-nek való továbbítására vonatkozó határidőkre vonatkozó utasítások (41) nem voltak kielégítőek, mivel egyedül a főigazgató mérlegelési jogkörébe tartozik, hogy elfogadja-e azokat a kivételes okokat, amelyek indokolnák az előirányzott öt napos időszak lerövidítését, és ilyen esetekre nem hoztak létre eljárást az FB-vel való konzultációra.

45. Az FB emlékeztet arra, hogy az OLAF-fal 2012 szeptemberében egyeztetett, három lépésből álló megközelítés fő célja az volt, hogy egyensúlyba kerüljenek az európai adatvédelmi biztos 2007-es véleményében kifejtett adatvédelmi követelmények, valamint az FB igénye arra, hogy megfelelő információkat kapjon a feladatai elvégzéséhez. Az FB azonban sajnálja, hogy az OLAF túlzásba vitte a személyes adatok védelmét azzal, hogy jelentősen csökkentette az FB-nek átadott információk mennyiségét, és túlzottan és szükségtelenül szerkesztette ezt az egyébként is korlátozott méretű információhalmazt. Ennek eredményeképpen az FB-nek rendszeresen kérelmeznie kellett a teljes ügyirathoz való hozzáférést, pedig ez néha elkerülhető lenne, ha az ügy nemzeti igazságügyi hatóságoknak történő átadásakor elegendő információt biztosítanának.

46. Az FB hangsúlyozza, hogy az OLAF vizsgálati feladatkörének megfelelő nyomonkövetéséhez elengedhetetlen, hogy az OLAF az 1073/1999/EK rendelet 11. cikkének (7) bekezdése értelmében, vagy az FB kérelme alapján átadja a megfelelő információkat. Az FB főként az alábbiakra hívja fel a figyelmet:

— amennyiben nem fér hozzá azokhoz az információkhoz, amelyek az OLAF ügyeivel kapcsolatos dokumentumokban lehetnek, akkor nem tudja feltárni az OLAF vizsgálati függetlenségének csorbítására irányuló potenciális nyomást vagy próbálkozásokat (pl. ha az uniós intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek, vagy a tagállamok megtagadják az együttműködést az OLAF-fal, vagy az OLAF-nak nem adják át az információkat vagy indokolatlan késedelemmel adják át, komoly problémák merülnek fel a kapcsolataikban, túl sok kérelem vagy utasítás érkezik az OLAF-hoz és az ezekre adott válaszai),

— nem tudja nyomon követni, hogy az OLAF tiszteletben tartja-e az alapvető jogokat és eljárási garanciákat, ha csak a 0.1 csoport véleményeiben közölt információkra hagyatkozhat, amelyek ráadásul nem foglalkoznak az FB által az OLAF-nak javasolt értékelési táblázatban feltüntetett összes kérdéssel,

— az elvégzett vizsgálati tevékenységekkel és időrendjükkel kapcsolatos információk hiányában nem tudja nyomon követni a vizsgálatok időtartamát és megfelelő lefolytatását, ideértve a potenciális inaktív időszakokat, továbbá ha nem kap tájékoztatást az alkalmazandó elévülési időszakokról, akkor nem tudja feltárni azokat az ügyeket, amelyekkel a nemzeti igazságügyi hatóságok az elévülés miatt nem foglalkozhatnak,

— ha nem ismeri a vizsgálatokból levont következtetéseket és az uniós intézményeknek vagy a tagállamok illetékes hatóságainak szánt ajánlásokat, nem tudja értékelni az OLAF vizsgálatainak eredményeit és az ezek alapján tett intézkedéseket.

3.2. Az FB megállapításai

47. Az OLAF ügyeinek nyomonkövetése alapján és az ISIP tekintetében az FB különböző következtetéseket vont le az OLAF-vizsgálatok lefolytatásának általános aspektusai tekintetében, amelyekkel kapcsolatban további mérlegelésre és javításokra lenne szükség a módosított 1073/1999/EK rendelet szövegében. Ezek a következtetések e jelentés 3. mellékletében olvashatóak. Alább összefoglaltuk az FB által főként a nemzeti igazságügyi hatóságoknak továbbított ügyekkel kapcsolatban végzett nyomonkövetésének eredményeit.

3.2.1. Vizsgálati függetlenség

48. Az FB az összes hozzá irányított ügynél megvizsgálta azokat a területeket, amelyeken veszélybe kerülhet az OLAF vizsgálati függetlensége, különösen az intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, valamint a tagállamokkal az OLAF vizsgálati feladatköre vonatkozásában folytatott együttműködés és információcsere esetén.

49. Az FB a zárójelentések és az ügyekkel kapcsolatos dokumentumok vizsgálata alapján azonosította az uniós intézményekkel és szervekkel való együttműködés azon aspektusait, amelyek akadályozhatják az OLAF vizsgálati függetlenségét: az OLAF információkéréseire való válaszadásnál előforduló késedelmek vagy mulasztások; nem szívesen tájékoztatják az OLAF-ot a lehetséges csalásokról; az érintett uniós intézmény által az OLAF-főigazgatóhoz intézett kérések a felelős nyomozó(k) leváltására, amit az intézmény székhelyére való belépés, vagy az információk vagy dokumentumok OLAF-nak történő átadásának feltételeként határoznak meg; az érintett uniós intézmény kérést intéz a biztoshoz, amelyben megkérdőjelez néhány vizsgálati intézkedést és megkéri, hogy az OLAF felelős nyomozója/nyomozói tekintetében tegye meg a „szükséges intézkedéseket”. Az FB nagyra értékeli, hogy utóbbi esetben a biztos azzal válaszolt, hogy az OLAF függetlensége érdekében nem avatkozhat bele a folyamatban lévő vizsgálatokba, és az OLAF főigazgatójához fordult a problémával.

50. Ezenkívül az FB megjegyezte, hogy az OLAF általában gyorsan együttműködött a tagállamok hatóságaival, amelyek kérésre vagy saját kezdeményezésre ellátták az OLAF-ot segítséggel és információkkal. Az FB azt is megjegyezte azonban, hogy néhány esetben jelentős (akár kilenc hónapos) késedelmek is előfordultak a vizsgálat lezárása és az ügy nemzeti igazságügyi hatóságoknak való átadása között, mivel ezek a hatóságok nem szívesen vették át ezeket az ügyeket. Az FB bátorítja az OLAF-ot, hogy építsen ki szoros kapcsolatot a tagállamok illetékes hatóságaival, ezáltal javíthat az együttműködésen. Az FB reméli, hogy a módosított 1073/1999/EK rendelet hatálybalépése jelentős változásokat hoz majd ezen a területen.

3.2.2. Az alapvető jogok és eljárási garanciák OLAF általi tiszteletben tartása

51. Az FB hiányosságokat tárt fel a jelentéstételi időszak során megvizsgált ügyekben, amelyek általában a 2012-es év átmeneti jellegének köszönhetőek, amikor a vizsgálatok nagy részét részben az előző OLAF-kézikönyvben szereplő szabályok szerint, részben pedig az új ISIP értelmében folytatták le. A legtöbb hiányosság az előző OLAF-kézikönyvben meghatározott eljárási szabályok elégtelenségéből vagy végrehajtásának elégtelenségéből eredt (42).

52. Az ISIP elfogadásának és az OLAF belső átszervezésének célja többek között az volt, hogy megerősítse az alapvető jogok és eljárási garanciák védelmét, és hogy prioritásként kezeljék a források kilétének védelmét. Az FB örömmel veszi ezeket a javításokat, de megjegyzi, hogy néhány probléma az ISIP elfogadása után is megmaradt, ugyanazon okokból (az ISIP szabályai nem egyértelműek vagy végrehajtásuk során hiányosságok fordulnak elő) (43). Az FB úgy véli, hogy e problémák esetében az 1073/1999/EK rendelet új szövegének további tisztázására lenne szükség, ezért e jelentés 3. mellékletében megfogalmazza a szükségesnek ítélt ajánlásokat.

53. Az FB azt is megjegyezte, hogy a vizsgált ügyek némelyikénél az érintett személyek panaszt nyújtottak be az Európai Bírósághoz, az európai adatvédelmi biztoshoz és az európai ombudsmanhoz, amelyben azt állították, hogy az OLAF nem tartotta tiszteletben az alapvető jogokat és eljárási garanciákat. Az FB információi szerint a Bíróság eddig az OLAF határozatainak megsemmisítésére irányuló összes keresetet elfogadhatatlanként elutasította, az ombudsman pedig semmilyen hivatali visszásságot nem tárt fel. Ezenkívül az európai adatvédelmi biztos megállapította, hogy az OLAF általánosságban megfelelt az adatvédelmi szabályoknak, kivéve egy esetet, amelynél úgy véli, hogy az OLAF megsértette a személyes adatok védelméhez való jogot, amikor szükségtelenül közzétette a visszaélést jelentő személy kilétét az őt alkalmazó intézménynek. E határozat fényében az FB emlékezteti az OLAF-ot a visszaélést jelentő személyek és informátorok védelmével kapcsolatos korábbi ajánlásaira, amelyeket az FB az 5/2011. számú véleményében fogalmazott meg.

54. Egyes esetekben az érintett személyek kérésére belső felülvizsgálati eljárást vezettek be az OLAF-nál. Az FB megjegyezte, hogy a belső felülvizsgálati eljárás során azt a következtetést vonták le, hogy az OLAF hatáskörének megfelelően intézkedett és tiszteletben tartotta az érintett személyek alapvető jogait és eljárási garanciáit.

55. Az FB-hez közvetlenül is érkezett hét panasz. Az FB megjegyezte, hogy ezek legtöbbjét a fent említett uniós illetékes hatóságoknak is benyújtották. Az FB információszerzés céljából figyelembe vette ezeket, az OLAF vizsgálati hatáskörének nyomonkövetése keretében. Az 1073/1999/EK rendelet jelenlegi szövege fényében az FB nem tekinti magát panaszkezelő szervnek, mindenesetre szeretné, ha az OLAF tájékoztatná az ilyen jellegű panaszokról, hogy könnyebben feltárhassa a vizsgálatok lefolytatásával kapcsolatban potenciálisan felmerülő rendszerszerű problémákat.

3.2.3. Az ügyek időtartama

56. Az OLAF vizsgálati függetlenségére gyakorolt potenciális nyomást vagy függetlenségének megsértésére irányuló próbálkozások feltárása érdekében az FB külön figyelmet szentelt az ügyek időtartamának, különösen a hosszú időtartam okainak. Az FB ezt a kérdést az összes olyan ügynél megvizsgálta, amely kilenc hónapnál tovább tartott, és amelyeket továbbítottak a nemzeti igazságügyi hatóságoknak.

57. Ezen esetek nagy részében az FB jelentős nehézségekkel szembesült a hosszú időtartam okainak feltárása során. Habár az értékelési időszak időtartamával kapcsolatos okok (44) általában megtalálhatóak a kilenc hónapos jelentésekben, az FB-nek elküldött jelentések közül nem mindegyik tartalmazta ezeket (45). Hasonlóképpen, az ügyek időtartamának okait általában feltüntetik a kilenc hónapos jelentésekben, a zárójelentésekben azonban ritkán, és az FB nem rendelkezik más jelentéstételi eszközzel, amely segítségével értékelhetné az ügyek időtartamát a kilenc hónapos jelentések benyújtását követően, kivéve, ha kérelmezi a teljes ügyirathoz való hozzáférést. Ezenkívül az FB megállapította, hogy a vizsgálat lezárásának kilenc hónapos jelentésekben megadott időpontját nem mindig tartották be (46), az OLAF azonban ezzel kapcsolatban nem nyújt magyarázatot. Az FB úgy döntött, hogy a következő időszakban nyomon követi ezt a szempontot.

58. Amikor az FB hozzáfért a teljes ügyiratokhoz, alaposan megvizsgálta a vizsgálati intézkedések időrendjét és jelentős inaktív időszakokat tárt fel, amelyek több hónaptól akár két évig is terjedtek. Habár a vonatkozó információk elégtelensége miatt az FB nem látta át a megvizsgált ügyek hosszú időtartamát magyarázó okokat, mindenesetre feltárt néhány okot, amelyek között belső és külső jellegűek is voltak.

59. A vizsgálati tevékenységek OLAF-on belüli megszervezéséhez kapcsolódó okok közül az FB a következőket emelte ki: egyes ügyek nem megfelelő kezelése (a vezetőség nem tartja kezében az irányítást, nincs megfelelő rendszer az inaktív időszakokra való figyelmeztetésre), néhány vizsgálathoz kirendelt személyzet megváltoztatása (különösen az OLAF belső átszervezése után, amikor több nyomozó is elhagyta a vizsgálati csoportokat és vizsgálati portfóliójukat fel kellett osztani), a felelős nyomozók munkaterhe és a feladatok rangsorolásának szükségessége. Másrészről, az ügyek időtartamát leginkább befolyásoló, az OLAF-tól független tényező az volt, hogy az OLAF-nak meg kellett várnia az érdekeltek (uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek vagy a tagállamok) válaszát az információkéréseire (47), vagy meg kellett várnia a tagállamok nemzeti bírósági eljárásainak eredményét (48).

60. A jelentéstételi időszakban megvizsgált ügyek esetében az FB megismerte az OLAF-főigazgató azon intézkedéseit, amelyek célja, hogy felgyorsítsák a vizsgálati vagy összehangolási ügyek nagy részének lezárását. Például pontos és viszonylag rövid határidőket határozott meg, amelyeken belül az OLAF-nyomozóknak el kellett készíteniük az ügyekről szóló jelentéseket és javasolniuk kellett az ügyek lezárását. Ezenkívül azon ágazatok tekintetében, amelyeknél számos ügy fordul elő, például a mezőgazdaság és a strukturális alapok területén (49), különleges vizsgálati csoportot jelölt ki, megfelelő nyelvi és ágazati tudással rendelkező tagokkal, akik között nyomozók, valamint jogi, szakpolitikai és hírszerzési tisztviselők is vannak, és legfontosabb feladatuk az ilyen ügyek prioritásként történő kezelése, és hogy 2012 végéig a lehető legtöbb ügyet lezárják. A vizsgálati kiválasztási és felülvizsgálati csoportot is arra utasították, hogy a különleges vizsgálati csoport által benyújtott lezárási javaslatokat kezeljék prioritásként. A jelentéstételi időszak során felhalmozódó munka és a titkárság humán erőforrásainak szűkössége miatt az FB ezen intézkedések eredményeit csak számokban tudta kifejezni (50).

3.3. Az 1073/1999/EK rendelet reformja

61. Az ISIP sok szempontból előrejelezte az 1073/1999/EK rendelet reformjának tartalmát. Ezen utasítások összehangolása a rendelet jövőbeli szövegével, és a hatályos rendelettől való eltérés következetlenségekhez vezetett a vizsgálatok területén, amelyek eljárási hibákat okozhattak volna a jelentéstételi időszakban lefolytatott vizsgálatokban. Az FB nyomon követte az ISIP értelmében lefolytatott OLAF-vizsgálatok némelyikét és elemezte az 1073/1999/EK rendelet reformjának szövegét. E jelentés 3. melléklete tartalmazza az FB megfontolásainak összefoglalását, amelyek célja annak feltárása, milyen kockázatokkal jár, hogy bizonyos területeken nem elég egyértelműek az eljárási szabályok.

III. AZ OLAF VIZSGÁLATI FELADATKÖRÉNEK KEZELÉSE

Az 1073/1999/EK rendelet 11. cikkének (7) bekezdése:

Az igazgató minden évben megküldi a Felügyeleti Bizottság számára a Hivatal munkáját ismertető, az e rendelet 1. cikkében említett tevékenységi programot. Az igazgató a bizottságot rendszeresen tájékoztatja a Hivatal tevékenységeiről, a folyamatban levő vizsgálatokról, a vizsgálatok eredményeiről és az azok alapján hozott intézkedésekről.

1. Az OLAF vizsgálati prioritásai

62. Az OLAF éves irányítási tervének egyik melléklete tartalmazza a vizsgálati politikájának prioritásait (IPP), amelyeket az OLAF a vizsgálatok megindításával kapcsolatos döntései meghozatalához használja. Az IPP olyan prioritási kritériumokat jelent, amelyeket az OLAF a vizsgálatok megindításánál vesz figyelembe, miután megállapították az OLAF hatáskörét és a gyanú komolyságát. Öt fő kritériumot határoznak meg: arányosság, a vizsgálati erőforrások hatékony felhasználása, szubszidiaritás/hozzáadott érték, a 2012-re kitűzött különleges szakpolitikai célkitűzések a pénzügyi hatással együtt. 2012-re más küszöbértékeket állapítottak meg a különböző figyelembe vett területeknek megfelelően (51).

63. E prioritások meghatározása lehetővé tenné az OLAF számára, hogy célzottabban használhassa fel korlátozott erőforrásait, közzétételük pedig megerősíti az OLAF munkájának átláthatóságát; ezt az FB nagyra értékeli. A vizsgálatok megtervezésének és stratégiai irányításának értékelése érdekében az FB felül kívánta vizsgálni, hogy az OLAF hogyan választja ki a bejövő információkat, a vizsgálati prioritások, a „de minimis” politika és az éves irányítási terv fényében. Az opportunitás elve és a kizárólagosság elve együttes érvényesülésének potenciális következményeire való tekintettel különös figyelmet kellett fordítani az „elutasított ügyekre”. Sajnos az FB titkárságának személyzeti hiánya és az ügyiratokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos problémák miatt az FB-nek a következő évre kellett halasztania ezt a felülvizsgálatot.

64. A későbbi elemzés sérelme nélkül az FB azonban előzetes véleményt fogalmazott meg ezzel a témával kapcsolatban, és kiemelte, hogy nagyon magas a pénzügyi küszöbérték, például a vámügyek és a strukturális alapok területén (52). Az FB attól tart, hogy az ennél alacsonyabb, de még így is erős pénzügyi hatással járó potenciális csalásokat vagy szabálytalanságokat az egyértelmű bizonyítékok ellenére sem fogják figyelembe venni. Ezért az FB úgy véli, hogy az OLAF-nak meg kell erősítenie az együttműködését a tagállamokkal, és amikor úgy dönt, hogy nem foglalkozik egy üggyel, át kell adnia a releváns információkat vagy segítséget kell nyújtania számukra az összehangolási ügyeknél, ezáltal vizsgálati szolgálatként végrehajtja megbízatását, miszerint elő kell segítenie a csalások, a korrupció és az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő jogellenes cselekmények elleni intézkedések hatékonyságát és visszatartó erejét.

2. Adminisztratív szervezet, költségvetés és az OLAF vizsgálati feladatkörével kapcsolatos személyzeti politika

Az OLAF létrehozásáról szóló bizottsági határozat 6. cikkének (2) bekezdése:

A Felügyelő Bizottsággal folytatott konzultációkat követően az igazgató köteles megküldeni a költségvetési főigazgató számára az évi általános költségvetésben azt az előzetes költségvetési tervezetet, amelyet a Hivatal számára külön vezetett címszó alatt kell bevezetni.

2.1. Költségvetés

65. Az FB megvizsgálta az OLAF 2013-ra szóló előzetes költségvetési tervezetét és közzétette 1/2012. sz. véleményét a témában, amelyben azzal a feltétellel támogatta az OLAF javaslatát, hogy figyelembe kell venni az FB ajánlásait (53). Az FB különösen arra hívta fel a figyelmet, hogy az egyértelmű jogi rendelkezések ellenére, amelyek szerint az OLAF-nak azelőtt kell konzultálnia az FB-vel előzetes költségvetési tervezetéről, mielőtt megküldi azt az EB költségvetési főigazgatójának (54), az OLAF-főigazgató eddig a költségvetésért felelős főigazgatóval tartott „műszaki” értekezletek/megállapodások után mégis elküldte azt a Bizottságnak. Az FB sajnálja, hogy így nem tudtak jelentős és érdemi konzultációt folytatni, és hogy az előzetes költségvetési tervezet átadása mára csupán formalitássá vált. Az FB ezért hangsúlyozta, hogy a főigazgató és az FB közötti tényleges és érdemi véleménycsere útján eredményesen kell vele egyeztetni a következő előzetes költségvetési tervezetről, mielőtt azt bármilyen formában elküldenék a költségvetési főigazgatónak.

2.2. Adminisztratív szervezet és személyzeti politika

66. Az FB folyamatosan nyomon követte az OLAF személyzeti politikáját, mivel ennek központi jelentősége van a vizsgálatok sikere szempontjából, és 2012. február 1-jétől megfigyelte az OLAF belső átszervezéséből eredő változásokat. Az átszervezésből adódó előnyök jövőbeli értékelésének sérelme nélkül az FB örömmel fogadja az erőforrásokat a vizsgálatokra összpontosító stratégiát, amely különválasztja egymástól a vizsgálati és a szakpolitikai struktúrákat, és ismételten középpontba állítja az alapvető vizsgálati tevékenységeket, ezáltal pedig eredményesebbé válik az OLAF vizsgálati tevékenysége.

67. Az FB megfigyelte, hogy az OLAF belső átszervezése miatt jelentősen megváltozott a személyzet, az alkalmazottak feladatköre, illetve a feladatok elosztása, ezért 1/2012. számú véleményében azt javasolta az OLAF-főigazgatónak, hogy fejlesszen ki egy olyan humánerőforrás-stratégiát, amely az OLAF jelenlegi tevékenységeivel kapcsolatos szükségletek elemzésére alapul, és a képzésre, a karrierépítésre, az utódlás megtervezésére összpontosít, valamint a támogató szolgálatokat nyújtó és az alapvető vizsgálati feladatokat ellátó személyzet közötti egyensúly elérését ösztönzi (55). Az FB sürgette az OLAF-főigazgatót, hogy hozza meg végső döntését az ideiglenes alkalmazottak kérdésében, és javaslatokat tett a titkársága személyzetével kapcsolatban is (alkalmazottak száma, kinevezésük, értékelésük és előléptetésük feltételei).

68. Az FB támogatta továbbá az OLAF-főigazgatót, aki kérvényezte, hogy az uniós intézmények elegendő humán erőforrás biztosításával támogassák az OLAF vizsgálati tevékenységeit. Az OLAF-főigazgató és az FB elnöke 2012 decemberében közös levelet küldött az Európai Bizottság, az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa elnökének, amelyben felhívták a figyelmüket az OLAF személyzeti helyzetére. Kiemelték az OLAF által az EU pénzügyi érdekeinek védelmében játszott létfontosságú szerepet, főként a megszorítások időszakában, amikor egyre több csalás és szabálytalanság fordul elő. Hangsúlyozták, hogy amikor arra kérik az OLAF-ot, hogy csökkentse alkalmazottai számát, miközben jelentősen megnőtt az OLAF-hoz beérkező csalással kapcsolatos bejelentések, valamint a 2012-ben megindított vizsgálatok száma, ez elkerülhetetlenül az OLAF vizsgálati kapacitásának csökkentéséhez fog vezetni. Az FB sajnálja, hogy e kérelem után nem változott az OLAF személyzeti helyzete.

IV. AZ OLAF-FAL, AZ UNIÓS INTÉZMÉNYEKKEL, VALAMINT AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FENNTARTOTT KAPCSOLATOK

1. Az OLAF-fal fenntartott kapcsolatok

69. Az OLAF-főigazgatóval rendszeresen megtartott értekezleteken kívül (56) az FB többször is találkozott (57) az OLAF vezetésével és személyzetével, ilyenkor eszmecserét folytattak például az OLAF irányítási tervéről, költségvetéséről, valamint az egyes ügyiratok FB általi nyomonkövetéséről. Lothar Kuhl, az OLAF D.1 csoportjának vezetője például részt vett az FB 2012. szeptember 27-i ülésén, és ismertette az FB-vel az Európai Ügyészséggel kapcsolatos egyeztetések aktuális állását. Lothar Kuhl válaszolt többek között arra a kérdésre, hogy az OLAF és az FB milyen pozíciót tölt be egy ilyen szervben. Az FB sok figyelmet fordít erre a projektre, és kifejtette, hogy jobban részt kíván venni fejlesztésében.

2. Az uniós intézményekkel fenntartott kapcsolatok

70. Az FB, mint intézményközi szerv, különösen fontosnak tartja, hogy stabil kapcsolatot tartson fenn az uniós intézményekkel, a jelentéstételi időszak során többször is találkozott ezen intézmények tagjaival.

71. Az adóügyért és a vámunióért, valamint az ellenőrzésért és a csalás elleni küzdelemért felelős biztos, Algirdas Šemeta részt vett az FB 2012. január 23-i ülésén, ahol megköszönte az FB távozó tagjainak a minőségi munkát, és üdvözölte az új tagokat. Šemeta biztos jelezte, hogy az új FB az OLAF 2012. február 1-jei átszervezése és az 1073/1999/EK rendelet reformja miatt érdekes időpontban lép hivatalba. Šemeta biztos ezt követően felsorolta a legfontosabb változásokat. Kifejezésre juttatta abbéli reményét, hogy a jövőben is fennmarad a hivatala és az FB közötti szoros kapcsolat. Ezen kívül kétszer találkozott az FB elnökével.

72. Az FB találkozott továbbá az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságával (a továbbiakban: CONT bizottság) és néhány tagjával, és megvitatták az 1073/1999/EK rendelet reformjával kapcsolatos kérdéseket, valamint az OLAF egyes ügyeinek FB általi elemzését. 2012 novemberében az FB értekezletet kezdeményezett a CONT bizottsággal, hogy elmagyarázza azokat a problémákat, amelyeket az OLAF vizsgálati feladatai ellátásának rendszeres nyomonkövetése során tapasztalt.

73. 2012 decemberében a CONT bizottság elnöke felkérte az FB-t, hogy ismertesse az Európai Bizottság egyik tagjának lemondásához vezető OLAF-üggyel kapcsolatos következtetéseket. Az FB írásban válaszolt erre a kérésre, három tagja pedig részt vett a CONT bizottság zártkörű ülésén is. Az FB mindkét alkalommal arról tájékoztatta a CONT bizottságot, hogy a szóban forgó üggyel kapcsolatban elfogadott egy véleményt, amelyet elküldött az OLAF-főigazgatóhoz. Az 1073/1999/EK rendelet 8. cikkében a vizsgálat bizalmas jellegével kapcsolatban meghatározott kötelezettségek miatt azonban az FB-nek akkor nem állt módjában benyújtani a CONT bizottsághoz a véleményét vagy következtetéseit, mivel ezek feltárták volna egy tagállamban bírósági eljárás alatt álló OLAF-ügy elemeit.

74. A jelentéstételi időszakban az FB találkozott a CONT bizottság tagjával és a rendelet reformjának előadójával, Dr. Ingeborg Grässlével is, aki részt vett az FB 2012. áprilisi ülésén. Ingeborg Grässle támogatta az FB-t és munkáját, és kijelentette, hogy az Európai Parlament az OLAF-fal folytatott együttműködésében fontos partnerének tekinti az FB-t, ezért a Parlament különös figyelmet fordít az FB munkakörülményeire, hogy megfelelően el tudja végezni nyomonkövetési feladatait.

3. Kapcsolat a többi érdekelt féllel

75. A brit felsőház kérésére (58) az FB 2012. november 7-én bizonyítékokat nyújtott be az EU pénzügyi érdekeit befolyásoló csalás elleni fellépéssel kapcsolatos vizsgálata keretében. Az FB átfogó leírást adott feladatairól, és hangsúlyozta, hogy nem csupán az OLAF vizsgálati feladatainak végrehajtását és ezáltal a vizsgálatok megfelelő lefolytatását kell felügyelnie, hanem – és elsősorban – az OLAF-főigazgatónak kell segítséget nyújtania feladatai ellátásában. Az FB kiemelte, hogy az OLAF ügyeinek rendszeres nyomonkövetésével, az OLAF-főigazgató számára vélemények benyújtásával, valamint amennyiben ezt megfelelőnek tartja, az OLAF kifogásolása és megkérdőjelezése révén és javítási célú ajánlások megfogalmazása révén, továbbá az uniós intézmények számára jelentések benyújtásával teljesíti feladatát.

V. A FELÜGYELŐ BIZOTTSÁG MUNKAMÓDSZEREI

1. Ülések és előadók

76. 2012 januárja és 2013 januárja között az FB 11 plenáris ülést tartott Brüsszelben. Az elnök, az előadók és a titkárság tagjai is rendszeresen találkoztak a különleges kérdések megoldása és a plenáris ülések előkészítése és folytatása érdekében.

77. Az FB minden fontos kérdéshez kijelölt egy előadót. Így történt különösen az OLAF költségvetése, az 1073/1999/EK rendelet reformja, az OLAF-főigazgató által a személyzetnek a vizsgálati eljárásokkal kapcsolatban adott utasítások, az általánosan vett „elutasított ügyek” elemzése és a nemzeti igazságügyi hatóságokhoz továbbított ügyek elemzése esetében. Az előadó együttműködött az FB titkárságával a plenáris üléseken megvitatott véleménytervezetek vagy dokumentumok előkészítésében.

2. Titkárság

78. Az FB titkárságának feladatait az FB eljárási szabályzata (59) tartalmazza, amely szerint a titkárságnak hozzá kell járulnia az FB-re bízott feladatok hatékony ellátásához, különös tekintettel felügyeleti feladatkörére. A titkárságnak függetlenül kell működnie és támogatnia kell az FB-t feladatai végrehajtásában. Figyelembe véve, hogy egyrészt az FB tagjai uniós intézményeken kívüli szakértők, akik származási országukban magas beosztásban vannak, tehát az FB tagjaként betöltött szerepük mellett a származási országukban is rendszeres munkát végeznek, másrészt pedig hogy havonta egyszer tartanak plenáris ülést, nagyon fontos, hogy stabil és megfelelő személyzettel rendelkező titkárságra támaszkodhassanak. Ez garantálná az FB tényleges függetlenségét, ami pedig kulcsfontosságú tényező az OLAF függetlenségének megóvásában.

79. Ezért az FB egyáltalán nem tartja helyesnek, hogy a jelenlegi tagok megbízatásának 2012-es kezdetén az OLAF-főigazgató egyoldalúan megszüntette a titkárság álláshelyeinek 25 %-át, két munkatársat leváltott, és új titkárságvezetőt (egyben az FB titkára) nevezett ki az FB előzetes tájékoztatása és beleegyezése nélkül. Ezek az intézkedések ellentétesek voltak a korábban az FB és az OLAF által az Európai Bizottsággal egyetértésben létrehozott gyakorlattal, amely szerint az FB titkárságának munkatársait csupán az FB beleegyezésével lehet kinevezni, ezáltal biztosítva az FB teljes függetlenségét feladatai végrehajtásában. Az FB titkárságvezetőjének kinevezése tekintetében ezt a gyakorlatot pontosan meghatározza az FB eljárási szabályzata (60). Az FB úgy döntött, hogy támogatja az új titkárságvezető kinevezését, ugyanakkor nem fogadja el a bevett gyakorlat megváltoztatását, és arra kötelezi az OLAF-főigazgatót, hogy az FB titkárságának bármilyen megváltoztatásához meg kell szereznie az FB előzetes beleegyezését.

80. Az FB többször is jelezte az OLAF-főigazgató irányába, hogy titkárságának további munkatársakra van szüksége. A jelentéstételi időszak végén az OLAF-főigazgató beleegyezett, hogy egy pótlólagos álláshelyet biztosítson az FB titkársága számára, de erre eddig nem került sor.

81. Az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak 2012. május 23-án átadott állásfoglalásában az FB kiemelte, hogy független és hatékony működéséhez független és megfelelő személyzettel ellátott titkárságra van szüksége, amely kizárólag az FB irányítása alatt áll (61).

(1) Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikke (HL L 136., 1999.5.31., 1. o.).

(2) Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) létrehozásáról szóló, 1999. április 28-i 1999/352/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat 4–6. cikke és (5) preambulumbekezdése (HL L 136., 1999.5.31., 20. o.).

(3) HL L 308., 2011.11.24., 114. o.

(4) Rita Schembri 2012 októberében befejezte a munkát az FB-ben és 2013 márciusában lemondott, ekkor egy új tag, Tuomas Pöysti került a helyére.

(5) A CMS olyan elektronikus fájlkezelő rendszer, amely segítségével az OLAF egy helyről hozzáfér az OLAF ügyeivel kapcsolatos összes információkhoz. A CMS lehetővé teszi a nyomozók számára, hogy az ügyirataikhoz kapcsolódó összes információt kezelni tudják, mivel elektronikus nyilvántartást vezet az egyes aktákhoz kapcsolódó dokumentációról. Minden ügyirat tartalmazza az adott akta hátterét a kezdeti információktól kezdve az alapos kiválasztáson és a vizsgálaton át a szükséges nyomonkövetési tevékenységekig. Az FB és az OLAF 2008 szeptemberében megállapodott a CMS-t felügyelő bizottsági csoport létrehozásáról abból a célból, hogy elősegítsék az FB feladatainak végrehajtását, miközben tiszteletben tartják a személyes adatok védelmével kapcsolatos kötelezettségeket. Ezt a megállapodást 2012 márciusáig részben végrehajtották a lezárt vizsgálatokhoz való automatikus hozzáférés tekintetében.

(6) Lásd e jelentés a 3.1.3. pontját.

(7) E tekintetben lásd a T-48/05. sz., Franchet és Byk kontra Bizottság ügyben hozott 2008. július 8-i ítéletet.

(8) Lásd az FB 4/2011. számú véleményének 40. pontját.

(9) Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) adatvédelmi tisztviselőjétől előzetes ellenőrzésre beérkezett, a vizsgálati feladatkör végrehajtásának rendszeres nyomon követéséről szóló értesítésről szóló vélemény, 2007. július 19., 2007-73. sz. ügy.

(10) Lásd e jelentés 71. bekezdését.

(11) Az ISIP 30. cikkének (2) bekezdése: „Az EU 2012 február 1-jétől OLAF-nál nyilvántartásba vett tagjaira, tisztviselőire vagy más alkalmazottaira vonatkozó információk minden értékelését az érintett vizsgálati csoportnak a nyilvántartásba vétel időpontjában hatályos eljárások szerint kell végeznie. A vizsgálati csoportnak az új eljárásoknak megfelelően vizsgálat vagy összehangolási ügy megindítására, vagy pedig az ügy elvetésére vonatkozó javaslatokat kell tennie, és be kell nyújtania ezeket a vizsgálati kiválasztási és felülvizsgálati csoportnak véleményezésre.”

(12) 221 vizsgálat és 202 összehangolási ügy.

(13) Lásd a C-15/00. sz., Európai Közösségek Bizottsága kontra Európai Beruházási Bank ügyben 2003. július 10-én hozott ítélet 164. pontját és a C-11/00. sz., Európai Közösségek Bizottsága kontra Európai Központi Bank ügyben 2003. július 10-én hozott ítélet 141. pontját.

(14) Lásd az európai ombudsman 2010. december 9-i ajánlástervezetét az Európai Csalás Elleni Hivatal elleni 856/2008/BEH panasz alapján megindított vizsgálatát követően. Az ombudsman következtetése szerint az OLAF nem állapította meg, hogy a főigazgató vizsgálatindítási és -lezárási hatáskörének a vizsgálatokért és műveletekért felelős igazgatóra való átruházásával járó gyakorlat megfelelt a jogszabályoknak, és azt javasolta az OLAF-nak, hogy gondolja át.

(15) Lásd az európai ombudsman 2011. november 11-i határozatát az Európai Csalás Elleni Hivatal elleni 856/2008/BEH panasz alapján megindított vizsgálatát követően.

(16) Lásd e jelentés 17. bekezdését.

(17) Lásd az OLAF 0.1 csoportjának (vizsgálati kiválasztási és felülvizsgálati csoport) 2012-es éves jelentését.

(18) Lásd az ISIP 11. cikkének (6) bekezdését és 12. cikkét.

(19) Például egyes esetekben a vizsgálati tevékenységek elvégzéséhez a személyzet kijelölésére vagy a megbízatásokra vonatkozó döntéseket a vizsgálati tevékenységek elvégzését követően hozták meg, vagy egyáltalán nem hoztak ilyen döntést.

(20) Az ISIP 12. cikkének (1) bekezdése: „Amennyiben a vizsgálati csoport olyan vizsgálati tevékenység elvégzését tervezi, amelyhez a 11. cikk (6) bekezdése értelmében a főigazgató meghatalmazására van szükség, vagy amelyet harmadik országban kell végrehajtani, a vizsgálati csoportnak kérelmet kell benyújtania a javasolt vizsgálati tevékenységről szóló döntés meghozatalára a vizsgálati kiválasztási és felülvizsgálati csoporthoz”. A 11. cikk (6) bekezdése értelmében „a vizsgálati csoport tagjai az alábbi vizsgálati tevékenységeket hajtják végre a főigazgató írásbeli meghatalmazásának bemutatása után, amely bizonyítja személyazonosságukat és hatáskörüket, valamint azt a vizsgálati tevékenységet, amelynek végrehajtására engedéllyel és megbízatással rendelkeznek: a) Interjúk az érintett személyekkel; b) A székhely vizsgálata; c) Helyszíni ellenőrzések; d) Igazságügyi műveletek; e) Ágazati szabályok szerinti ellenőrzések és vizsgálatok”.

(21) Az ISIP 21. cikke.

(22) Lásd a fent említett, Franchet és Byk kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 163–170. pontját

(23) Titoktartási okokból a 2/2012. sz. véleményt nem mellékeltük e dokumentumhoz.

(24) Titoktartási okokból a jelentést nem mellékeltük e dokumentumhoz.

(25) Időközben a 188, több mint kilenc hónapig tartó vizsgálatból 46-ot lezártak (25 %-ot a jelentéstételi időszakban).

(26) 67 jelentés (az FB által kapott kilenc hónapos jelentések 35 %-a).

(27) 5 jelentés.

(28) 12 jelentés.

(29) Például a vizsgálat lezárásának várható időpontját öt esetben nem tüntették fel.

(30) 2012. február 1. előtt ezt az információt általában feltüntették a vizsgálati zárójelentésben vagy abban a dokumentumban, amelyben összefoglalták az ügy fő aspektusait, és amelyet az előző jogi és igazságügyi tanácsadói csoport az FB rendelkezésére bocsátott.

(31) 188-ból 89 esetben nem utaltak az elévülési szempontokra.

(32) Ez a formanyomtatvány tartalmaz egy külön bekezdést, amely értelmében a megadott határidőn belül minden olyan intézkedést vagy döntést be kell jelenteni az OLAF-nak, amelyet az ajánlások hatására hoznak meg.

(33) A jelentéstételi időszakban évi átlag 40 ügyről 83-ra.

(34) Lásd e jelentés 13. bekezdését.

(35) A kért dokumentumok közül nem mindegyiket adták át az FB-nek: néha csak a kísérőlevelet kapta meg, minden további igazoló dokumentum nélkül, míg más esetekben a teljes ügyirat másolatát megkapta; egyes ügyiratokat belső postával küldtek át, és anélkül, hogy átvételi elismervényt kértek volna az FB-től, amely igazolta volna az OLAF számára, hogy tájékoztatta az FB-t azelőtt, hogy az ügyet átadta volna a nemzeti igazságügyi hatóságoknak; gyakran az átvételi elismervényt sem rögzítették a CMS-ben.

(36) 18 esetben először megtagadták a hozzáférést (egy esetben 2012 márciusában, 17 ügynél 2012 májusában) azzal az indokkal, hogy az FB által az alapvető jogok és eljárási garanciák OLAF általi kezelésének vizsgálatával kapcsolatban megfogalmazott igény elégtelen volt, vagy hogy az 1073/1999/EK rendelet 11. cikke alapján (például az OLAF vizsgálati függetlenségének lehetséges csorbításának vagy azon okoknak az ellenőrzése, amelyek miatt a vizsgálatot nem lehetett lezárni) nem jogosultak a személyes adatokat tartalmazó ügyiratokhoz való hozzáféréshez. Az OLAF végül 2012 szeptemberében, a munkamegállapodások elfogadása után beleegyezett abba, hogy az összes szóban forgó ügyhöz hozzáférést biztosítson.

(37) Lásd e jelentés 13. bekezdését.

(38) 2012 szeptembere óta az FB egyik kérelmét sem utasították vissza, és általában megfelelő időben reagáltak is rá (1–14 munkanap – utóbbi kivételes körülmények között).

(39) A nemzeti igazságügyi hatóságoknak küldött kísérőlevelet és az ajánlásokat már nem kell továbbítani az FB-nek. A zárójelentés rövidített és anonimmá tett változatába az OLAF-főigazgató utasításai szerint bele kell foglalni „a vizsgálatról, a pénzügyi és más hatásról és az ügy összefoglalásáról szóló információkat tartalmazó keretes magyarázatokat”, de teljes egészében el kell távolítani azokat a szakaszokat, amelyek a vizsgálati tevékenységekkel és az összegyűjtött bizonyítékokkal vagy összehangolási tevékenységekkel kapcsolatos információkat, a visszatérítendő összegeket vagy azokat az összegeket tartalmazzák, amelyek jogosulatlan elköltését meg kell akadályozni, továbbá amelyek a tények jogi értékelését, ideértve a megsértett uniós jogszabályok leírását, a szóban forgó nemzeti jogszabályokat, az összes alkalmazandó elévülési időszakot, az érintett személy(ek) észrevételeit és az üggyel kapcsolatos következtetéseket tartalmazzák.

(40) Néhány vizsgálati csoport olyan információkat takart ki, mint az OLAF által elvégzett vizsgálati tevékenység típusa, az Európai Bizottság azon főigazgatósága, amelyhez továbbították a zárójelentést vagy az a nemzeti hatóság, amellyel az OLAF együttműködött, a nemzeti eljárás szakasza vagy a visszatérítendő összeg.

(41) Az új utasítások szerint „a Felügyelő Bizottságnak továbbítandó dokumentumokat általában az igazságügyi hatóságoknak való továbbítás előtt 5 nappal át kell adni. Az ötnapos időszak lerövidítését különleges okokkal kell megindokolni, például a vizsgált ügy sürgősségével vagy érzékenységével. Az ötnapos időszak lerövidítésére vonatkozó javaslatokat jóvá kell hagynia a főigazgatónak”.

(42) A vizsgálati tevékenységeket az 1073/1999/EK rendelet 6. cikkében előírt írásos meghatalmazás nélkül végezték el; az OLAF közzétette a visszaélést jelentő személy kilétét az intézménynek; az OLAF egy másik uniós intézménnyel közölte egy uniós szerv alkalmazottjának és egy OLAF-vizsgálatban érintett személy bizalmas információit és személyes adatait, annak ellenére, hogy utóbbi megismerésének szükségességét nem állapították meg.

(43) Az OLAF helytelen jogalapra alapozza a vizsgálati intézkedéseit, vagy akár egyértelmű jogalap nélkül és előzetes jogszerűségi elemzés hiányában végzi el a vizsgálatokat; az ombudsman javaslata ellenére nem tájékoztatják az érintett személyt a vizsgálat lezárásáról: „Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkében foglalt gondos ügyintézéshez való alapvető jog előírja, hogy egy vizsgálat alanya ésszerűen elvárhatja, hogy a vizsgálat lezárását követően ésszerű időn belül tájékoztassák a vizsgálat eredményeiről” (lásd az Európai Csalás Elleni Hivatal ellen benyújtott 3136/2008/(IP)EI panasz alapján megindított vizsgálatot lezáró 2012. február 16-i határozatot).

(44) Ez az előző OLAF-kézikönyvben foglalt szabályok értelmében megindított ügyekre vonatkozik.

(45) 2008 és 2009 között ez például több esetben is előfordult, amikor az értékelési időszak 12–24 hónapig tartott, és a kilenc hónapos jelentésben ezt nem indokolták meg.

(46) A 188 ügyből, amelynél az FB megkapta a kilenc hónapos jelentéseket, 48 ügynél a vizsgálat lezárásának várt időpontja 2012 márciusa és decembere közé esett. Jelenleg ez a 48 ügy még folyamatban van.

(47) Például az FB által megvizsgált, kilenc hónapnál tovább tartó ügyek egyikénél az eredeti információk értékelésére fordított idő azért tartott 13 hónapig, mert az OLAF-nak meg kellett várnia, hogy az érintett tagállam benyújtsa a részletes dokumentációt.

(48) Például az FB által 2008-ban megvizsgált egyik ügynél két tagállamban még folynak a bírósági eljárások, ezért az OLAF-vizsgálat lezárásnak várt időpontját nem lehetett feltüntetni a kilenc hónapos jelentésben.

(49) Ebben a két ágazatban például 423 ügyből 302-t 2012. február 1-jével automatikusan átalakítottak vizsgálati vagy összehangolási üggyé, ebből pedig 281 ügy 2012. június 1-jén még folyamatban volt.

(50) A 75 olyan ügy közül, amelynél a nemzeti igazságügyi hatóságok számára információkat kell átadni, és amelyeket 2012. február 1. után zártak le és továbbítottak az FB-hez, 42 üggyel a mezőgazdaság és a strukturális alapok területéért felelős két csoport foglalkozott.

(51) Lásd a 2012-re vonatkozó vizsgálati politikai prioritásokat.

(52) A vámügyek területén a várható pénzügyi hatás meghaladja az 1 millió EUR-t, a strukturális alapok területén a pénzügyi hatás várható összege 500 000 EUR lesz az Európai Szociális Alapban és a Kohéziós Alapban, az ERFA-ban (Európai Regionális Fejlesztési Alap) pedig 1 millió EUR.

(53) Lásd az e jelentéshez mellékelt 1/2012. számú véleményt.

(54) Az 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozat 6. cikkének (2) bekezdése.

(55) Az OLAF 2013-ra vonatkozó éves irányítási tervének beérkezése után az FB megjegyezte, hogy a továbbiakban humánerőforrás-kezeléssel kapcsolatos mutatókat is figyelembe vesznek.

(56) 8 értekezlet 2012. január 23-án, 2012. március 21-én, 2012. június 27-én, 2012. szeptember 26-án, 2012. október 22-én, 2012. november 20-án, 2012. december 11-én és 2013. január 23-án.

(57) 4 értekezlet 2012. március 21-én, 2012. szeptember 26-án, 2012. november 20-án és 2013. január 22-én.

(58) A brit felsőház uniós ügyekkel foglalkozó albizottsága (igazságügy, intézmények és fogyasztóvédelem) 2013. április 17-én közzétette az EU pénzügyeit befolyásoló csalások elleni küzdelemről szóló 12. jelentését (http://www.publications.parliament.uk).

(59) Lásd az FB eljárási szabályzatának 11. cikkét.

(60) Lásd a 11. cikket.

(61) Az FB úgy vélte, hogy e tekintetben javítani lehetne az 1073/1999/EK rendelet szövegén kiegészítő garanciák megfogalmazásával, ezért azt javasolta, hogy a módosított rendelet mondja ki, hogy i. a Felügyelő Bizottság és titkársága részére felosztott költségvetési előirányzatokat az OLAF-ra vonatkozó külön címben tüntessék fel az Unió általános költségvetésének a Bizottságra vonatkozó költségvetési szakaszán belül, és hogy ii. a titkárság munkatársainak száma legalább az OLAF munkatársai számának 2 %-át kell kitennie.

I. MELLÉKLET A FELÜGYELŐ BIZOTTSÁG ÜLÉSEINEK IDŐPONTJAI 2012 Hónap Az ülés időpontja JANUÁR 23., hétfő–24., kedd FEBRUÁR 21., kedd–22., szerda MÁRCIUS 20., kedd–21., szerda ÁPRILIS 24., kedd–25., szerda MÁJUS 29., kedd–30., szerda JÚNIUS 26., kedd–27., szerda SZEPTEMBER 25., kedd–26., szerda OKTÓBER 23., kedd–24., szerda NOVEMBER 20., kedd–21., szerda DECEMBER 10., hétfő–11., kedd

2013 JANUÁR 22., kedd–23., szerda

II. MELLÉKLET 1/2012. SZÁMÚ VÉLEMÉNY Az OLAF 2013. évi előzetes költségvetési tervezete Brüsszel, 2012. június 26. Az OLAF Felügyelő Bizottsága 2012. április 24-én és 25-én, valamint június 5-én, 6-án és 26-án tartott ülésein megvizsgálta az OLAF 2013. évre szóló előzetes költségvetési tervezetét, és elfogadta az alábbi véleményt. Az 1073/1999/EK rendelet (1) 11. cikke szerint az OLAF Felügyelő Bizottságának (a továbbiakban: FB) az a feladata, hogy az OLAF vizsgálati feladatkörének ellátása során megerősítse az OLAF függetlenségét. E célból, valamint az OLAF hatékony és eredményes működésének biztosítása érdekében a Bizottság költségvetésén belül külön költségvetési jogcímcsoportot hoztak létre az OLAF számára. Ezzel összefüggésben, valamint a Bizottság által az FB-re ruházott hatáskörre való tekintettel (2) az FB tanulmányozta az OLAF előzetes költségvetési tervezetét, és a következő véleményt fogalmazza meg erről a tervezetről. I. Források A kiemelt tevékenységek számára juttatott források Az FB a költségvetéssel kapcsolatos korábbi véleményeiben többször is javasolta már az OLAF-nak, hogy a támogatási csoportoktól helyezzen át alkalmazottakat az OLAF fő feladatát – a vizsgálatokat – végző csoportokhoz. Az FB azt is javasolta, hogy tisztázzák az OLAF vizsgálati és operatív tevékenységei közötti különbséget. Ezért az FB tudomásul veszi az OLAF 2012. február 1-jei átszervezését, amely az alábbi változtatásokkal járt: 2011-ben: A. Igazgatóság (vizsgálatok és műveletek): 84 (17 %) B. Igazgatóság (vizsgálatok és műveletek): 84 (17 %) C. Igazgatóság (operatív támogatás): 125 (25 %) D. Igazgatóság (igazgatás és általános ügyek): 181 (36 %) Főigazgató: 17 (%) FB: 8 (%) Teljes személyi állomány: 499 (100 %) Összes vizsgálat: 168 (34 %) Összes vizsgálat + operatív támogatás: 293 (59 %) 2012. február 1. óta: 0.1 csoport (vizsgálati kiválasztás és felülvizsgálat): 25 (5 %) A. Igazgatóság (vizsgálatok I.): 95 (19 %) B. Igazgatóság (vizsgálatok II.): 100 (20 %) C. Igazgatóság (a vizsgálat támogatása): 86 (17 %) D. Igazgatóság (szakpolitika): 110 (22 %) R. Igazgatóság (erőforrások): 68 (13 %) Főigazgató: 13 FB: 6 (%) Teljes személyi állomány: 503 (100 %) Összes vizsgálat: 220 (44 %) Összes vizsgálat + vizsgálati támogatás: 306 (61 %) Túlságosan korai még az átszervezés előnyeit és a Hivatal hatékonyságára gyakorolt hatást értékelni, de jó irányt jelenthet az a stratégia, amelynek keretében az erőforrásokat a vizsgálatokra irányítják, a vizsgálati és a szakpolitikai struktúrákat különválasztják, és az alapvető vizsgálati tevékenységeket ismételten középpontba állítják. A vizsgálatok nyomonkövetése Az Európai Számvevőszék legújabb statisztikái szerint (3) az OLAF vizsgálatai közül 2008-ban csak 10 %, 2009-ben pedig csupán 4 % vezetett a nemzeti igazságügyi hatóságok ítéletéhez. Ha figyelembe vesszük, hogy más módszerekkel is nyomon lehet követni a vizsgálatokat, amelyekhez más intézmények segítsége is szükséges, és nem feltétlenül a tagállamoké, lényeges fókuszpontként a Hivatal végső hatékonyságát akkor is alaposan meg kell vizsgálni. Ezzel kapcsolatban az FB-t aggasztja, hogy az OLAF átszervezése a szakosodott nyomonkövetési csoport megszűnésével is járt, a nyomonkövetési feladatokat pedig a nyomozókra ruházták át. Ezek a nyomozók általában nem rendelkeznek majd különleges tudással (jogi, nyelvészeti) és jogállással ahhoz, hogy segítséget nyújtsanak a nemzeti hatóságoknak az igazságügyi nyomonkövetésben, vagy hogy hatékonyan ellenőrizzék azt. Ez az OLAF-vizsgálatok egymástól való függetlenedéséhez (amelyek valójában előkészítő intézkedések), valamint tényleges szankciókhoz és jogorvoslatokhoz vezethet az igazságügyi, közigazgatási vagy fegyelmi eljárásoknál. A megfelelő nyomonkövetés biztosítja, hogy elérjék a vizsgálatok végső eredményeit. Enélkül az OLAF vesződséges munka ellenére sem érné el a megfelelő eredményeket. Személyzeti stratégia A Hivatal átszervezése következtében jelentős számú alkalmazottat áthelyeztek és módosult a munkaköri leírásuk, sőt teljesen újraosztották a feladatokat. Ilyen körülmények között az FB ismételten megerősíti az előző bizottság álláspontját, amely szerint kulcsfontosságú, hogy a szervezet azonosított és valós szükségleteit és prioritásait tükröző, megfelelő humánerőforrás-stratégiát alkalmazzanak, amely segítségével kijelölhetik a követendő irányt, és a lehető legjobban kiaknázhatják a rendelkezésre álló erőforrásokat. E stratégia fontos eleme a belső mobilitással és a teljes átszervezéssel kapcsolatos folyamatos képzés. Foglalkoznia kell a legfőbb vizsgálati feladatokat végrehajtó ügyintézők és a támogató szolgálatokat nyújtó asszisztensek közötti optimális egyensúllyal. A személyzeti stratégiának foglalkoznia kell az OLAF és a Személyzeti és Igazgatási Főigazgatóság közötti munkakapcsolatokkal, a munkaerő-felvétellel, a speciális képzéssel, az intézményen belüli mobilitással, valamint az állandó és ideiglenes alkalmazottak előmeneteli lehetőségeivel és az utódlás megtervezésével. Ideiglenes alkalmazottak Habár az elmúlt évek során már sok erőfeszítést tettek, az FB-nek meg kell ismételnie korábbi véleményét, amely szerint továbbra is aggasztó, hogy nehézséget jelent az ideiglenes alkalmazottak előmeneteli (vagy átminősítési) rendjének kialakítása. Az FB csalódott, hogy még nem találtak megoldást e problémára, annak ellenére, hogy ez az OLAF személyzetének motivációjára vonatkozó általános kérdés része. Ajánlatos lenne, ha egyértelmű választ adnának az ideiglenes alkalmazottaknak arról, hogy egyáltalán várható-e ilyen előmenetel, annak érdekében, hogy meghozhassák a megfelelő döntéseket a karrierjükkel kapcsolatban. Ajánlások: — Biztosítani kell a vizsgálatok hatékony nyomonkövetését. — Az OLAF jelenlegi tevékenységeivel kapcsolatos szükségletek felmérésén alapuló humánerőforrás-stratégiát kell kialakítani, továbbá figyelmet kell fordítani a képzésre, az előmeneteli lehetőségekre, az utódlás megszervezésére, valamint a támogató szolgálatokat nyújtó asszisztensek és a legfőbb vizsgálati feladatokat végrehajtó ügyintézők közötti megfelelő egyensúlyra. — Az ideiglenes alkalmazottak kérdésének eldöntése és a döntés közlése velük. II. Költségvetési eljárás Az OLAF létrehozásáról szóló bizottsági határozat egyértelműen kimondja, hogy azelőtt kell konzultálni a Felügyelő Bizottsággal az OLAF előzetes költségvetési tervezetéről, hogy azt megküldenék a költségvetésért felelős főigazgatónak (4). Az OLAF főigazgatója az előzetes költségvetési tervezetet eddig akkor nyújtotta be az FB-hez, miután lezajlottak a „technikai” értekezletek, illetve megkötötték a technikai megállapodásokat a költségvetésért felelős főigazgatóval. Így nem tudtak tartalmas és érdemi konzultációt folytatni az FB-vel, és az előzetes költségvetési tervezet átadása mára csupán formalitássá vált. Az FB úgy véli, hogy egyik központi feladata, hogy az előzetes költségvetési tervezetről véleményt nyilvánítson. Következtetés: — Hatékony konzultációt kell folytatni a Felügyelő Bizottsággal a következő előzetes költségvetési tervezetről, amely során tényleges és tartalmas véleménycsere folyik a főigazgató és az FB között, mielőtt a tervezetet bármilyen formában elküldenék a költségvetési főigazgatónak. III. A Felügyelő Bizottság titkársága Költségvetési tétel Ahhoz, hogy az FB-re vonatkozó költségvetési tétel teljes mértékben informatív és irányadó legyen a felügyelet teljes költsége tekintetében, a műveletek teljes költségét magában kell foglalnia, vagyis az FB összes tagjának, valamint titkárságának kiadásait, ebbe beletartozik a bér, a képzés, az utazás stb. Az OLAF abban a kiváltságban részesült, hogy pénzeszközeit szabadon áthelyezheti a különböző tételsorok között a szükségletek szerint. Azzal, hogy a Felügyelő Bizottság működésének teljes költségét külön költségvetési címben foglalták össze, biztosították, hogy az FB általi felhasználásra szánt pénzeszközöket ténylegesen a felügyeleti feladatokra fordítsák. A fel nem használt, el nem költött tételeket azonban át lehet csoportosítani az OLAF költségvetésének más fejezeteibe. Ezt az átcsoportosítást azonban csak az FB előzetes értesítése és jóváhagyása esetén szabad végrehajtani. Az FB irányítása alatt az FB titkárságvezetőjére kell ruházni az FB működésének finanszírozásáért felelős engedélyező tisztviselő munkakörét. Az összes kiadást tartalmazó költségvetési tétel alkalmazása elősegíti a felügyeleti keretrendszer irányítását és hatékonnyá tételét, ugyanakkor a fel nem használt pénzeszközöket a főigazgató az FB jóváhagyása után az OLAF más költségvetési tételeihez irányítja át. A külön költségvetési tétel előnye az átláthatóság, és tükrözi az FB függetlenségét is. Ugyanakkor ez a külön költségvetési tétel tájékoztatja majd az FB-t kijelölő három intézményt a felügyeleti feladatra kiosztott forrásokról. Személyzet Az FB fenntartja az OLAF költségvetésével kapcsolatban már korábban megfogalmazott véleményekben kifejtett álláspontját, amely szerint a titkárságnak legalább nyolc személyből kell állnia, ez felel meg ugyanis az FB jelenlegi szükségleteinek. Ez az OLAF személyzetének körülbelül 2 %-át képviseli (5), ami az FB szerint a nyomonkövetési feladata eredményes elvégzéséhez szükséges minimális szám. Az FB nem ért egyet a főigazgató által a jelenlegi FB-vel való konzultáció nélkül, 2011 szeptemberében meghozott és 2012. február 1-jével hatályos döntésével, amely 25 %-kal csökkentette a titkárság létszámát. Ezenkívül az FB úgy véli, hogy a titkárságvezető és a többi munkatárs kinevezésével kapcsolatban, ideértve a belső áthelyezéseket is, alapos konzultációt kell folytatni az FB-vel az eljárási szabályzat értelmében (6). Az FB tudomásul veszi, hogy az Európai Bizottság személyzeti szabályai és ezen belül értékelési és előmeneteli rendszere jelenleg nem teszik lehetővé az FB tagjai számára, hogy a titkársági alkalmazottak teljesítményét közvetlenül értékeljék. Az FB azonban úgy véli, hogy bár a titkárságvezető értékeléséről és az összes munkatárs előléptetéséről az OLAF főigazgatója dönt, ezeket a döntéseket azon bizottság véleménye alapján kell meghoznia, amely közvetlen felügyelete alatt a titkárság működik, az FB eljárási szabályzatának megfelelően (7). Ezáltal biztosítható a titkárság folyamatos függetlensége a mindennapos feladatainak elvégzése során. Ajánlások: — Külön költségvetési tételt kell létrehozni az FB-nek és a titkárságnak. — Nyolc álláshelyet el kell különíteni a titkárság számára. — Az FB titkárságának alkalmazottait csak az FB jóváhagyásával nevezzék ki, hogy az FB titkársága kötelezettségei végrehajtása során teljes függetlenséggel tudjon eljárni. — A titkárság vezetőjének értékeléséről és alkalmazottainak előléptetéséről a főigazgatónak az FB véleménye alapján kell döntenie. IV. Következtetés A Felügyelő Bizottság támogatja az OLAF 2013-ra vonatkozó költségvetés-tervezetét, feltéve, hogy a fenti ajánlásokat figyelembe veszik. Az 1999. április 28-i bizottsági határozat 6. cikkének (2) bekezdése alapján az OLAF-nak el kell juttatnia ezt a véleményt a költségvetési hatóságnak. Emellett az FB kéri, hogy rendszeresen tájékoztassák arról, hogy milyen lépéseket tett az OLAF a véleményben megfogalmazott ajánlások megvalósítása érdekében. (1) Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet (HL L 136., 1999.5.31., 1. o.). (2) Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) létrehozásáról szóló, 1999. április 28-i 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozat 6. cikke (HL L 136., 1999.5.31., 20. o.). (3) Vö.: a Számvevőszék 2/2011. sz. különjelentése, III. melléklet, 40. oldal, B táblázat. (4) A fent említett 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozat 6. cikkének (2) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „A Felügyelő Bizottsággal folytatott konzultációkat követően az igazgató köteles megküldeni a költségvetési főigazgató számára az évi általános költségvetésben azt az előzetes költségvetési tervezetet, amelyet a Hivatal számára külön vezetett címszó alatt kell bevezetni.” (5) Az OLAF 2011-re vonatkozó jelentése szerint a Hivatalban 437-en dolgoznak. (6) Az FB eljárási szabályzatának 11. cikke (3) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „A titkárság vezetője minden esetben tájékoztatja a Felügyelőbizottságot a titkárság tagjelöltjeinek személyéről. A pályázatok ismeretében a bizottság a plenáris ülésen megvitatja, hogy a jelöltek megfelelnek-e a bizottság munkára vonatkozó igényeinek, abból a célból, hogy a kinevezésükről szóló javaslatot nyújtson be az OLAF főigazgatójához.” (HL L 308., 2011.11.24., 114. o.). (7) Az FB eljárási szabályzatának 11. cikke (5) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „A Felügyelőbizottság rendszeresen értékeli a titkárság vezetőjének és tagjainak munkáját”.