HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 30/6

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE

(2012. november 27.)

az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról, valamint az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló 1093/2010/EU rendelet módosítására vonatkozó európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatról

(CON/2012/96)

2013/C 30/05

Bevezetés és jogalap

2012. szeptember 27-én az Európai Központi Bank („EKB”) az Európai Unió Tanácsától azt a felkérést kapta, hogy alkosson véleményt az EKB hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (1) (a továbbiakban: az SSM („Single Supervisory Mechanism” – egységes felügyeleti mechanizmus) rendelettervezet). Ugyanezen a napon az EKB az Európai Unió Tanácsától azt a felkérést kapta, hogy alkosson véleményt az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló 1093/2010/EU rendeletet módosító rendeletre irányuló javaslatról (2) (a továbbiakban: az EBH (Európai Bankhatóság) rendelettervezet), tekintettel annak az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló …/…/EU tanácsi rendelettel való kölcsönhatásaira.

2012. november 5-én az EKB az Európai Parlamenttől az Európai Unió működéséről szóló szerződés 282. cikkének (5) bekezdése alapján felkérést kapott arra, hogy alkosson véleményt az EBH rendelettervezetről.

Az EKB-nak az SSM rendelettervezettel kapcsolatos véleményalkotásra szolgáló hatásköre a Szerződés 127. cikkének (6) bekezdésén alapul. Az EKB-nak az EBH rendelettervezettel kapcsolatos véleményalkotásra szolgáló hatásköre a Szerződés 127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén alapul, mivel az EBH rendelettervezet olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek érintik a Központi Bankok Európai Rendszerének („KBER”) a Szerződés 127. cikkének (5) bekezdésében említett, a hitelintézetek prudenciális felügyeletére és a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikák zavartalan megvalósításában való részvételét. Az EBH rendelettervezet figyelembe veszi az EKB-nak a Szerződés 127. cikke (6) bekezdésében foglaltaknak megfelelően külön feladatokkal történő megbízását, valamint az SSM rendelettervezetet.

Mivel mindkét szövegtervezet az egyes felügyeleti feladatoknak az EKB-ra történő ruházásáról, valamint az egységes felügyeleti mechanizmus létrehozataláról rendelkezik, továbbá az ezekre a szövegtervezetekre vonatkozó eltérő jogalkotási eljárások ellenére, az EKB a két javaslatról egységes véleményt fogadott el. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.

1. Általános észrevételek

1.1. Az SSM rendelettervezet az euroövezet állam- illetve kormányfőinek 2012. június 29-i csúcstalálkozóján megfogalmazott, az SSM-re vonatkozó javaslatok előterjesztésére vonatkozó felkérésnek tesz eleget (3). Az EKB általánosságban üdvözli az olyan javaslatokat, amelyek összhangban vannak az Európai Tanács elnökének 2012. június 26-án kelt jelentésében (4) foglalt főbb megállapításokkal, valamint az Európai Tanács 2012. június 29-i valamint október 18-i következtetéseivel. A gazdasági és monetáris unió szerkezete alapvető megerősítésre szorul a bankok és az egyes euroövezeti tagállamok kormányzatai közti kedvezőtlen összekapcsolódások megszüntetése, valamint az euroövezeti pénzügyi piac töredezettsége jelenlegi folyamatának visszafordítása érdekében.

1.2. Az SSM létrehozatalának hozzá kell járulnia a bankrendszerbe vetett bizalom helyreállításához, valamint a bankközi hitelezésnek és a határon átnyúló hiteláramlásnak a valamennyi résztvevő tagállamra irányadó, az EKB és a nemzeti felügyelők bevonását magába foglaló rendszeren alapuló független integrált felügyeleten keresztül történő újjáélesztéséhez. Az SSM ezen túlmenően – a nemzeti torzulások megszüntetése és az integrált valutaövezet szükségleteinek jobb tükrözése által – hozzá fog járulni a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó egységes szabálykönyv hatékony alkalmazásához, valamint a felügyeleti eljárások és gyakorlatok harmonizációjához. E vonatkozásban az EKB készen áll arra, hogy ellássa az SSM rendelettervezetben foglalt, a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó új feladatokat. Az EKB úgy véli, hogy a Szerződés 127. cikkének (6) bekezdése képezi a megfelelő jogalapot ez egyes felügyeleti feladatok EKB-ra történő gyors és hatékony telepítéséhez.

1.3. Az EKB támogatja az Európai Tanács elnökének a gazdasági és monetáris unióról, valamint az integrált pénzügyi keretrendszerről szóló időközi jelentésében (5) foglalt következtetéseket. Az EKB e tekintetben megjegyzi, hogy az Európai Tanács a nemzeti szanálási keretrendszerek (6) és a betétbiztosítási keretrendszerek (7) harmonizációjára vonatkozó, a jogalkotási javaslatokban foglalt rendelkezések mihamarabbi, valamint a banki tőkekövetelményekre vonatkozó javaslatok (8) 2012. végéig történő elfogadására hív fel, amely alátámasztaná az SSM végrehajtását. Ezen túlmenően az időközi jelentés rámutatott, hogy egy integrált pénzügyi keretrendszert nem lehet az integráltabb fiskális és gazdasági keretrendszerek felé tett lépések nélkül elképzelni, valamint hangsúlyozta az egységes szanálási mechanizmus elérése érdekében történő további előrelépés szükségességét is. Az EKB véleménye szerint a jól működő pénzpiaci unió elérése érdekében az Európai Bankrendezési Hatóságot a középpontba állító egységes szanálási mechanizmus valóban az SSM szükségszerű kiegészítője. Erre tekintettel egy ilyen mechanizmust kell létrehozni, vagy legalábbis pontos határidőket kell meghatározni annak létrehozatalára addigra, amikor az EKB teljes mértékű felügyeleti felelősséget vállal, azaz a lentebb hivatkozott átmenti időszak végéig.

1.4. Az EKB szemszögéből nézve az SSM rendelettervezetnek az alábbi főbb alapelveknek kell megfelelnie. Először, az EKB-nak az SSM keretein belül képesnek kell lennie a rábízott feladatok eredményes és megalkuvás nélkül történő ellátására a jó hírének kockáztatása nélkül. Másodszor, az EKB-nak függetlennek kell maradnia valamennyi feladata ellátása során. Harmadszor, szigorúan el kell különíteni az EKB-nak a felügyelettel kapcsolatos új feladatait és a Szerződében rá ruházott monetáris politikai feladatokat. Negyedszer, az EKB-nak képesnek kell lennie a nemzeti felügyeleti hatóságok tudásának, szakértelmének és működési forrásainak teljes körű igénybevételére. Ötödször, az SSM-nek a pénzügyi szolgáltatások egységes piacát alátámasztó alapelvekkel teljes összhangban, valamint a pénzügyi szolgáltatások egységes szabálykönyvének történő teljes megfelelésben kell működnie. E tekintetben az EKB szintén üdvözli az euorövezeten kívüli tagállamok SSM-be történő bevonásának a lehetőségét a felügyeleti gyakorlatok Európai Unión belül történő nagyobb harmonizációjának biztosítása, és ezáltal a belső piac erősítése érdekében. Hatodszor, az EKB kész megfelelni a felügyeleti feladatokkal kapcsolatos elszámoltathatóság legmagasabb szintjének.

1.5. Először, annak érdekében, hogy az SSM hatékony felügyelet végezzen, az SSM rendelettervezet a szükséges kapcsolódó felügyeleti és vizsgálati hatáskörökkel összefüggésben az EKB-t egyes felügyeleti feladatokkal bízza meg, valamint az információkhoz történő közvetlen hozzáférést biztosít számára. Ez alapvető annak biztosítása érdekében, hogy az SSM hatékonyan lássa el a feladatait. Az EKB üdvözli a valamennyi hitelintézetre történő kiterjesztést. Ez a bankok közti egyenlő versenyfeltételek fenntartása, valamint a bankrendszer szegmentációjának megelőzése érdekében fontos. Végezetül, a makrporudenciális felügyeleti hatásköröknek az EKB-ra történő javasolt ruházása üdvözlendő, mivel az EKB képes lesz a makro- és a mikroprudenciális politikák használatát koordinálni. Az EKB megjegyzi továbbá, hogy az SSM rendelettervezet biztosítja, hogy az EKB a felügyeleti feladatai ellátása során a hitelintézetek megbízhatóságát és biztonságát, valamint a pénzügyi rendszer stabilitását ösztönözze (9), amely magában foglalja azt is, hogy a feladatai makroprudenciális jelleggel is bírnak. Az EKB úgy véli, hogy az SSM rendelettervezetnek lehetővé kell tennie az uniós jog által biztosított makroprudenciális eszközök aktiválását, akár az EKB, akár a nemzeti hatóságok kezdeményezésére. Különösképpen a nemzeti hatóságoknak – a pénzügyi stabilitásért való felelősségükre, valamint a nemzetgazdaságokhoz és pénzügyi rendszerekhez való közelségükre és ismereteikre (10) való tekintettel – kell megfelelő eszközökkel rendelkezniük a résztvevő tagállamok adott helyzetével kapcsolatos makroprudenciális kockázatok orvoslása érdekében, az SSM-nek az ilyen kockázatok hatékony kezelése érdekében történő fellépése lehetőségének sérelme nélkül. Tekintettel a makro- és mikroprudenciális felügyelet, valamint a Kormányzótanácsnak a pénzügyi stabilitásért való felelőssége közötti funkcionális elkülönülés fontosságára, meghatározott eljárásokat kell életbe léptetni az SSM keretrendszeren belül a Kormányzótanács bevonása érdekében, tekintettel az EKB makroprudenciális intézkedéseire vonatkozó döntéseire.

1.6. Másodszor, az EKB-nak az SSM rendelettervezet által ráruházott feladatokat a KBER-nek a Szerződés 127. cikkében (11) meghatározott célkitűzései sérelme nélkül kell ellátnia. Az EKB biztosítani fogja, hogy az SSM keretében végzett tevékenységei ne gyakoroljanak hatást a KBER-nek a Szerződésben, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányában (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) meghatározott feladatainak ellátására, és azok ne veszélyeztessék az intézményi keretrendszerét. A Szerződés és az Alapokmány (12) értelmében az EKB teljes függetlenséget (13) élvez a feladati gyakorlása során, amely magában foglalja a Szerződés 127. cikk (6) bekezdése alapján ráruházott felügyeleti feladatokat is. E tekintetben a Szerződésnek az EKB függetlenségével kapcsolatos követelménye az egész intézményre vonatkozik, azaz magában foglalja annak testületeit, mint például a felügyeleti testületet és annak tagjait az SSM rendelettervezet alapján meghatározott feladataik ellátása során. Továbbmenve, az EKB függetlensége szintén magába foglalja a felügyelők működési függetlenségét, mint ahogy arra a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság közelmúltban elfogadott hatékony banki felügyeletre vonatkozó alapelvei (14) (a továbbiakban: Alapelvek) is hivatkoznak.

1.7. A felügyelet hatékonyságának a biztosítása érdekében az Alapelvekhez kapcsolódó egy másik szempont a felügyelőknek a feladataik közérdek védelme érdekében történő gyakorlásához nyújtott megfelelő jogi védelem. E tekintetben az EKB számos tagállamban és globális szinten is a felügyelők felelősségének korlátozására irányuló jogalkotói tendenciát, valamint ítélkezési gyakorlatot észlel. Az EKB úgy tekinti, hogy az EKB, valamint az illetékes nemzeti hatóságok és azok érintett tisztviselőinek felelőssége csak a szándékos kötelességszegés vagy súlyos gondatlanság esetén merül fel. Először, ez a korlátozás tükrözi az egyre növekvő számú tagállam, valamint a világ számos jelentős pénzügyi központja nemzeti bankfelügyeleti szabályozásának közös alapelveit, amelyek korlátozzák a felügyeleti felelősségi kört. Másodszor, ez összhangban lenne az Európai Unió Bíróságának esetjogával, amely kizárólag minősített jogellenesség esetén állapít meg felelősséget. Harmadszor, ez a rendelkezés összhangba hozná az Uniót az Alapelvekben megfogalmazott globális konszenzussal, amely szerint a felügyeleti hatóságnak a felügyelt jogalanyokkal szembeni pozíciója további erősítése érdekében a felügyeleti jogszabályoknak védelmeznie kell a felügyeletet és annak tisztviselőit az intézkedéseik és/vagy a feladataik ellátása során jóhiszeműen elkövetett mulasztások miatt ellenük indított keresetektől, valamint az ilyen intézkedések/mulasztások miatt indított keresetek során történő védekezés költségeitől (15). Negyedszer, az ilyen globális konszenzus a felügyeleti feladatok összetettségén alapul. Egy jól működő bankrendszerben a felügyeleti hatóságok kötelesek az érdekek sokféleségét és a pénzügyi rendszer egészét védelmezni. Továbbmenve, a felügyeleti hatóságoknak – főként a válságok idején – szoros időkorlátokon belül kell működniük. Ötödször, a többes joghatósági környezetben működő SSM-en belüli felelősségi rendszer tisztázása hozzájárulna: i. az SSM-en belüli harmonizált felelősségi rendszerhez; ii. az SSM intézkedőképessége integritásának megőrzéséhez, mivel az SSM összetett struktúráján belüli túlzottan szigorú és sokrétű felelősségi rendszer gyengítheti egy SSM felügyeleti hatóságnak a szükséges intézkedés meghozatalára való akaratát; továbbá iii. a valamely SSM hatóság intézkedése vagy mulasztása miatti állítólagos felelősségre alapozott spekulatív jogorvoslati eljárások korlátozásához.

1.8. Harmadszor, alapvető fontosságú a monetáris politika és az EKB-ra ruházott felügyeleti feladatok elkülönítése az esetleges összeférhetetlenség megelőzése, valamint az ezen feladatok ellátása során történő önálló döntéshozatal biztosítása érdekében, a KBER intézményi keretrendszerének történő megfelelés biztosítása mellett. E célból megfelelő irányítási struktúrák szükségesek ezen feladatok elkülönülésének biztosítása érdekében, ugyanakkor lehetővé téve a rendszer egésze számára a szinergiák előnyeinek kihasználását. E tekintetben biztosítani kell azt, hogy az SSM rendelettervezet, valamint a Szerződés keretrendszerén belül az új felügyeleti testület az EKB felügyeleti feladatainak súlypontját képezze. Ezen kívül a résztvevő tagállamok illetékes hatóságainak vezetői mellett a felügyeleti testületnek megfigyelői státusban szintén magában kell foglalnia az olyan nemzeti központi bankok képviselőit, amelyek jogszabály erejénél fogva az illetékes nemzeti hatóságok felügyeleti feladatait kiegészítő felügyeleti feladatokat látnak el. Továbbmenve, a felügyeleti testületnek a lehető legnagyobb mértékben rendelkeznie kell a feladatai hatékony ellátásához szükséges eszközökkel és szakértelemmel, ugyanakkor tiszteletben tartva az EKB döntéshozó testületeinek jogszabályban foglalt alapvető feladatait. Ebben az összefüggésben a felügyeleti testület működési keretrendszerének valamennyi résztvevő tagállam illetékes nemzeti hatósága képviselőinek részvételére tekintettel biztosítania kell az egyenlő bánásmódot, beleértve az olyan tagállamokat is, amelyek szoros együttműködést alakítottak ki az EKB-val. Végezetül, figyelembe véve a felügyeleti feladatokat már ellátó különféle nemzeti központi bankok tapasztalatait is, az EKB megfelelő belső szabályokat és eljárásrendeket fog megalkotni az ezeket a feladatokat támogató funkciók megfelelő elkülönülésének biztosítása érdekében.

1.9. Negyedszer, alapvető jelentőségű, hogy az új felügyeleti feladatok ellátása során az SSM képes legyen a nemzeti felügyelők szakértelmére és forrásaira támaszkodni. A részletes minőségi információk és a hitelintézetek összevont ismerete alapvető fontosságú, csakúgy, mint a megbízható mennyiségi információ. Az SSM – a felügyeleti rendszer egységének megőrzése, és a párhuzamosságok elkerülése mellett – megfelelő decentralizációs eljárásokon keresztül képes lesz egyrészt kihasználni a nemzeti felügyelőknek a felügyelt jogalanyokhoz lévő közelségét, másrészt ugyanakkor biztosítani a felügyeletnek a résztvevő tagállamokban szükséges folytonosságát és következetességét. Ebben az összefüggésben az SSM rendelettervezetnek egyértelműbbé kellene tennie a felügyeleti feladatok SSM-en belül történő decentralizációjának gyakorlati kérdéseit, nevezetesen az egyes alapvető szervezeti alapelvek meghatározásával. Különösképpen tisztázni szükséges azt, hogy az EKB a felügyeleti feladatainak ellátása érdekében igénybe veheti az illetékes nemzeti hatóságokat, különösen a kisebb gazdasági, pénzügyi és prudenciális jelentőséggel bíró hitelintézetek vonatkozásában, az EKB útmutatás- és utasításadási jogának, illetve a nemzeti hatóságok feladatinak szükség szerinti magára vállalására vonatkozó jogának sérelme nélkül. Továbbmenve, az SSM rendelettervezetnek meg kell teremtenie a felügyeleti feladatok SSM-en belül történő hatékony szétosztása megfelelő keretrendszerének az alapját, ideértve az illetékes nemzeti hatóságok által elfogadott felügyeleti határozatokra vonatkozó értesítési eljárásokat is. Erre tekintettel az EKB-nak – mindazon sajátos szabályok mellett, amelyeket az SSM rendelettervezetbe kell foglalni – az SSM-ben résztvevő illetékes nemzeti hatóságokkal konzultálva, az ezen keretrendszer végrehajtásához szükséges részletes szabályokban kell tovább pontosítania az SSM-en belüli decentralizáció feltételeit és módozatait. Ezeknek a szabályoknak különösképpen lehetővé kell tenniük a hitelintézetek – mint a felügyeleti intézkedések címzettjei – számára, hogy az esetükben illetékes hatóságot egyértelműen azonosítani tudják. Mindemellett az EKB-nak és az illetékes nemzeti hatóságoknak – a szervezeti autonómiájukkal összhangban – képesnek kell lenniük az SSM-en belüli feladataik végrehajtásához szükséges források meghatározására. Végezetül, fontos lesz annak biztosítása, hogy az EKB-nak az SSM-en belüli felügyeltért való felelőssége párosul az SSM egésze, és a felügyelt jogalanyok feletti felügyeleti jogkörrel, valamint az illetékes nemzeti hatóságokkal kötött szoros együttműködési megállapodásokkal, ideértve a vészhelyzetekben irányadó sajátos szabályokat és a megfelelő információáramlást. Erre tekintettel ki kell alakítani az SSM-en belüli információáramlás hatékony szabályait, a hitelintézetek kétszeres jelentéstételi kötelezettségének megelőzése érdekében is.

1.10. Ötödször, az SSM és EBH rendelettervezeteknek biztosítaniuk kell, hogy az új keretrendszer összhangban lesz az egységes piaccal. Az alábbi két fő alkotóelem hozzájárulhat ezen cél eléréséhez. Először, az SSM rendelettervezetnek lehetővé kell tennie az SSM-hez csatlakozni kívánó tagállamok számára, hogy megfelelő szoros együttműködési mechanizmusokban vegyenek részt, valamint hogy a felügyeleti testület tevékenységeiben teljes mértékben, és az euroövezeti tagállamokkal egyenrangúan vegyenek részt, azaz azokkal azonos jogaik és kötelezettségeik legyenek. Másodszor, az euroövezeti tagállamok hitelintézeteinek prudenciális felügyeletével kapcsolatos feladatoknak az EKB-ra ruházása olyan új intézményi keretrendszert teremt, amely szükségessé teheti az Európai Bankhatóság („EBH”) irányításának módosítását is. Az EBH rendelettervezetnek biztosítania kell az EBH irányítási szerkezetének és jogköreinek szükséges módosításait, különösen a nemzeti felügyeleti hatóságok és az EKB közötti egyenlő bánásmód megteremtésével, az EKB függetlenségének megőrzése mellett. Az EKB továbbra is részt fog venni az EBH felügyeleti tanácsában az 1093/2010/EU rendeletben (16) meghatározott feltételek mellett. Mindezen túlmenően az EKB – az SSM-ben betöltött új központi szerepére tekintettel – hozzá fog járulni annak biztosításához, hogy az SSM-ben résztvevő illetékes nemzeti hatóságok kölcsönösen következetes álláspontot foglaljanak el az EBH döntéshozó szerveiben az EKB felügyeleti feladatinak körébe eső kérdésekkel kapcsolatban, ideértve az ebben a körben szükségszerűen kialakítandó egyes szabályokat, az illetékes nemzeti hatóságoknál maradó felügyeleti feladatok sérelme nélkül. Végezetül, az SSM részt nem vevő tagállamokkal történő zavartalan együttműködésének biztosítása érdekében megfelelő megállapodások alakíthatók ki.

1.11. Hatodszor, a demokratikus elszámoltathatóság a függetlenség nélkülözhetetlen egyensúlya. Az EKB-ra már vonatkoznak elszámoltathatósági és jelentéstételi kötelezettségek, amelyeket teljes körűen fenn kell tartani a meglévő feladatai vonatkozásában. Az EKB megjegyzi, hogy az SSM rendelettervezet alapján az új felügyeleti feladatai vonatkozásában hasonló kötelezettségek kerülnek majd megállapításra. Ezen jogszabályi kötelezettségek alapján az Alapelvekkel összhangban az elszámoltathatóság elkülönülő és megfelelő módjait kell létrehozni. Ezen elszámoltathatósági mechanizmusoknak az alábbi megfontolásokat kell tükrözniük. Először, azoknak tiszteletben kell tartaniuk az EKB függetlenségét. Másodszor, az elszámoltathatóságnak a döntéshozatal és a döntések végrehajtásának szintjén kell megtörténnie. Erre tekintettel az elszámoltathatósági mechanizmusokat elsősorban európai szinten kell kialakítani a nemzeti felügyelők meglévő azon elszámoltathatósági mechanizmusainak sérelme nélkül, amelyek a nem az SSM-hez rendelet felügyeleti feladataikra, valamint szükség szerint a felügyeleti testület tagjainak vagy elnökének a nemzeti parlamenttel folytatott eseti eszmecseréjére vonatkoznak. Harmadszor, a felügyeleti információk bizalmasságának megőrzése érdekében szilárd mechanizmusokat kell életbe léptetni.

2. Átmeneti rendelkezések

A tervezett menetrend fenntartása érdekében az EKB hangsúlyozza a fenti javaslatokkal kapcsolatos megállapodás 2012 vége előtt történő létrejöttének fontosságát, nevezetesen az SSM rendelettervezet 2013. január 1-jén történő hatálybalépését, annak a 2013. év során történő fokozatos gyakorlati végrehajtását, és a 2014. január 1-jével történő teljes végrehajtását. Egy kötelező sorrendiség elengedhetetlen ahhoz, hogy lehetővé tegye az EKB számára a szükséges előkészületi intézkedések megkezdését, az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok közötti együttműködés szervezetének decentralizált keretrendszer keretében történő létrehozatalát, a megfelelő források elkötelezését, valamint a felügyeleti feladatoknak egy jóváhagyott bevezetési szabályozási ütemterv alapján történő felvállalására vonatkozó belső felkészülést. E tekintetben az EKB támogatja a Bizottság azon javaslatát, amely szerint az EKB az átmeneti időszak alatt kérelmezheti valamennyi olyan érdemi információ rendelkezésre bocsátását, amely az EKB számára a résztvevő tagállamok hitelintézeteinek átfogó értékeléséhez (beleértve az eszközök minőségének áttekintését) szükséges. Ennek támogatnia kell az SSM által végzett operatív felügyelet megkezdésére történő zavartalan átállást. Az EKB úgy véli, hogy a Bizottság által javasolt menetrend ambiciózus, de megvalósítható.

3. A reform végrehajtása

A fent említetteknek megfelelően az SSM rendelettervezetnek biztosítania kell az EKB számára mindazon jogköröket, amelyek a ráruházott feladatok hatékony ellátásához szükségesek. Az EKB a Szerződés 132. cikke, valamint a KBER és az EKB Alapokmányának 34.1. cikke alapján olyan szabályozói jogkörökkel rendelkezik, amelyek lehetővé fogják tenni számára ezen feladatoknak az uniós vívmányokkal, valamint a jövőbeni uniós jogalkotással – különösképpen a pénzügyi szolgáltatások egységes szabálykönyvével (beleértve a az EBH iránymutatásokkal és ajánlásokkal kapcsolatos „tartsd be vagy indokold meg” elven alapuló eljárásokat is) – összhangban történő végrehajtását. Ugyanakkor az SSM rendelettervezet elfogadását, valamint a reformok végrehajtását követően a további fejlesztések hozzájárulnának az EKB felügyeleti feladatai ellátásának gyakorlásához. Először, az SSM rendelettervezetnek lehetővé kell tennie az EKB számára, hogy az illetékes nemzeti hatóságok szankcionálási szabályait és eljárásait tovább részletező rendeleteket fogadhasson el. Azt is biztosítani kell, hogy az EKB jogköre kiterjedjen az illetékes hatóságok számára a nemzeti jog alapján rendelkezésre álló elővigyázatossági intézkedések elfogadására. Másodszor, az uniós bankjogi szabályozás által biztosított főbb prudenciális eszközöket szükség szerint egyre nagyobb mértékben alá kell támasztania a közvetlenül alkalmazandó uniós jognak, mint például a CRR-tervezet rendelkezései esetében ez már megvalósul. Egy közvetlenül alkalmazandó egységes szabálykönyv hozzájárulna az SSM hatékonyságához, valamint az egységes piac működéséhez. Harmadszor, a KBER Alapokmányának 25.1. cikkével összhangban az EKB készen áll a nemzeti jogalkotás további harmonizációjához történő hozzájárulásra, a résztvevő tagállamoknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletéhez, valamint az SSM rendelettervezet alapján az EKB-ra ruházott, a pénzügyi rendszer stabilitásához fűződő feladatokhoz kapcsolódó uniós irányelvek nemzeti végrehajtásához történő tanácsadás által.

4. Az SSM rendelettervezet jövőbeni módosításai

Az SSM rendelettervezet 2015. december 31-i határidővel rendelkezik egy, a végrehajtására vonatkozó jelentésről, amely nagy valószínűséggel a szövegének kiigazításait eredményezi, ami a Szerződés 127. cikk (6) bekezdésében foglalt eljárás alkalmazását kívánná meg. Annak biztosítása érdekében, hogy az SSM rendelettervezetnek az új körülményekre tekintettel történő jövőbeli technikai kiigazításait gyors és rugalmas módon lehessen elvégezni, az EKB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság fontolja meg az Európai Unióról szóló szerződés 48. cikkének alkalmazását. Ezen 48. cikk alapján az Európai Bizottság felhatalmazhatja a Bizottságot arra, hogy az SSM rendelettervezet jövőbeli technikai módosításairól minősített többséggel (17) határozzon, vagy arra, hogy az ilyen módosításokat rendes jogalkotási eljárás (18) keretében fogadja el. Az SSM rendeletre vonatkozó ilyen egyszerűsített módosítási eljárás lehetővé tenné az SSM-et érintő uniós banki és prudenciális felügyeleti jogalkotás jövőbeli fejleményeinek figyelembevételét.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2012. november 27-én. az EKB elnöke Mario DRAGHI

(1) COM(2012) 511 végleges.

(2) COM(2012) 512 végleges.

(3) Euroövezeti csúcstalálkozó nyilatkozata, 2012. június 29.

(4) A valódi gazdasági és monetáris unió felé („Towards a genuine economic and monetary union”).

(5) Az Európai tanács elnökének időközi jelentése, „A valódi gazdasági és monetáris unió felé” („Towards a genuine economic and monetary union”), 2012. október 12.

(6) A hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 77/91/EGK és 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK és 2011/35/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslat COM(2012) 280 végleges.

(7) A betétbiztosítási irányelvről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslat – COM(2010) 368 végleges.

(8) A hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, valamint a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről szóló 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslat COM(2011) 453 végleges; és a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről („CRR”) szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslat COM(2011) 452 végleges.

(9) Az SSM rendelettervezet 1. cikke.

(10) E tekintetben lásd az Európai Központi Bank 2012. január 25-i CON/2012/5 véleményét a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről szóló irányelv iránti javaslatról, és a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló rendelet iránti javaslatról (HL C 105., 2012.4.11., 1. o.).

(11) Lásd a Szerződés 127. cikke (1) bekezdését és a 282. cikke (2) bekezdését, valamint a KBER Alapokmány 2. cikkét.

(12) Lásd a Szerződés 130. cikkét és a 282. cikk (3) bekezdését, valamint a KBER Alapokmányának 7. cikkét.

(13) A központi banki függetlenség elve magában foglalja a működési, intézményi, személyi és pénzügyi függetlenséget (lásd például az EKB 2012. évi Konvergenciajelentését, 21. o.)

(14) Elfogadva 2012 szeptemberében. Elérhető a Nemzetközi Fizetések Bankjának a honlapján: http://www.bis.org

(15) Az Alapelvek 2. számú alapelvének (9) bekezdése.

(16) Az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 2010. november 24-i 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 40. cikkének (1) bekezdés d) pontja (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

(17) 48. cikk (7) bekezdés, első albekezdés.

(18) 48. cikk (7) bekezdés, második albekezdés.