HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 25.10.2004 
COM(2004) 708 végleges 
2004/0248 (COD)   
Javaslat 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVE 
előre csomagolt termékek névleges tömegére vonatkozó szabályok megállapításáról, a 
75/106/EGK és a 80/232/EGK tanácsi ir ányelv hatályon kívül helyezésér ől és a 
76/211/EGK tanácsi irán yelv módosításáról 
    
[SEC(2004) 1298] 
(előterjesztő: a Bizottság) 
 
HU 2   HU INDOKLÁS  
Az érdekelt felekkel folytatott széles kör ű konzultációt és egy ha tásvizsgálatot követ ően a 
Bizottság a 75/106/EGK és a 80/232/EGK iránye lv hatályon kívül helyezésével a legtöbb 
ágazat vonatkozásában a csomagolási méretek né vleges mennyiségeinek eltörlését javasolja 
azért is, hogy a kötelez ő névleges mennyiségeket az ágazatoknak csak egy nagyon sz űk köre 
vonatkozásában tartsák fenn, és fogl alják azokat egyetlen jogszabályba. 
1. Előzmények 
1.1. Jelenlegi jogszabályok 
Az előre csomagolt termékek névleges tömegére (csomagolás/üveg méretek) vonatkozó 
különböző nemzeti szabályok az 1960-as években jelent ősen akadályozták az áruk szabad 
mozgását a tagállamok között. 
Akkoriban felmerült ezen méretek harmonizálás ának igénye. Érdek volt ugyanakkor az is, 
hogy az új közösségi szabályokkal ne sújtsák azokat a vállalatokat, amelyek csak a nemzeti piacon m űködnek, és nem szándékoznak exportáln i más tagállamokba. A harmonizációs 
rendelet éppen ezért “választható jelleg ű” volt: a tagállamoknak el kell fogadniuk, de a 
nemzeti piacra vonatkozóan létez ő nemzeti szabályaikat fennt arthatják. Csak a közösségi 
szabályoknak megfelel ő termékek élvezhetik a szabad forgalom el őnyeit. 
Egyes termékekre (pl. borokra, szeszes italok ra….) azonban teljes harm onizációt vezettek be: 
a közösségi méretek kötelez őek minden szerepl őre, amennyiben azok kizárólagosak, tehát 
valamennyi nemzeti méretet eltöröltek. 
Az előre csomagolt termékek különböz ő mérethatáraira vonatkozó els ő közösségi 
jogszabályok 1975-re nyúlnak vissza, amelyek metrológiai követelményekre, valamint 
folyadék mérethatárokra vonatkozó szabályozást is tartalmaznak. A j ogszabályokat az alábbi 
táblázat foglalja össze. 
 Emberi fogyasztásra 
alkalmas folyadékok Egyéb fol yadékok és nem 
folyadékok 
Metrológiai követelmények 75/106 irányelv 1. és 2. melléklet 76/211 irányelv1 
 
Méret-
/mennyiséghatárok  75/106 irányelv23. melléklet  
 80/232 irányelv3 
 
1. táblázat: a jogszabályok összefoglalása  
                                                 
1 Egyes el őre csomagolt áruk tömeg vagy térfogat alapján történ ő kiszerelésére vonatkozó tagállami 
jogszabályok közelítésér ől szóló 1976. január 20-i 76/211/EGK tanácsi irányelv 
2 Egyes el őre csomagolt folyadékok térfogat szerinti kiszerelésére vonatkozó tagállami jogszabályok 
közelítésér ől szóló 1974. december 19-i 75/106/EGK tanácsi irányelv 
3 Egyes el őre csomagolt termékek névleges tölt őtömegének vagy névleges térfogatának megengedett 
értéksorairól szóló tagállami jogszabályok közelítésér ől szóló 1980. január 15-i 80/232/EGK tanácsi 
irányelv 
 
HU 3   HU Ez a javaslat csak “méret-/mennyiséghatá r” jogszabályokat ér int, metrológiai el őírásokat 
viszont nem, ezek egy kés őbbi javaslat tárgyát fogják képezni. 
1.2. A felülvizsgálat igénye 
A SLIM-IV (Simpler Legislation for the Internal Market, a bels ő piaci jogszabályok 
egyszerűsítése) feladat keretében a tagállamok álta l kijelölt tagokból, a Bizottság és a Tanács 
által megnevezett érdekelt felek képvisel őiből és független szakért őkből álló munkacsoport a 
következő tájékoztatást adta a csomagolási méretekr ől szóló jogszabályokról4: 
“bonyolultságuk (mintegy 40 céltermék, bi zonyos értékhatárok  bonyolultsága, stb.) 
az átmeneti id őszakban a fogyasztói szokások és pref erenciák alakulása, és az ilyen 
típusú jogszabályok megtartásának célszer űségére vonatkozó fenntartással. S őt, az 
irányelvek kés őbbi módosításaival, és az el őre csomagolásról szóló 1975. évi 
irányelv hatályának kib ővítésével a jogszabályi kör alkalmazása problematikussá 
vált……..  
Az irányelvek alkalmazása nehéznek bizony ult, nevezetesen a határokra vonatkozó 
különféle szabályok és módszerek eredmé nyeként: bizonyos határokat kötelez ővé 
tettek (pl. a bornál), míg máso k továbbra is választhatóak. S őt, a közösségi szabályok 
választható jellege miatt a tagállamo k fenntartották maguknak a jogot, hogy a 
határokat nemzeti szinten határozzák meg. A szabályok eltér ősége az Európai 
Közösség különböz ő nemzeti piacra tagozódáshoz vezetett. 
Emellett az új csomagolási formák és új termékek megjelenése, illetve azok 
besorolása a határok jelenleg i rendszerébe egyre csak ront otta a már amúgy is kusza 
állapotokat”. 
A Bizottság a SLIM következtetésekre adott válaszában jelezte azt a szándékát, hogy 
“körültekint ően áttekinti a munkacso port jelentésének különböz ő ajánlásait, és adott 
esetben a tagállamokkal és más érintett felekkel szorosan együttm űködve javaslatot 
tesz a szükséges intézkedésekre”. 
A felülvizsgálat igénye ezt követ ően felerősödött, amikor az Európai Bíróság a Cidrerie-
Ruwet ügyben úgy döntött, hogy a ‘Cassis de Dij on jogi tétel’ a nemzeti göngyöleg méretekre 
is alkalmazandó, tehát a tagálla moknak a más tagállamban jogszer űen előállított és 
forgalmazott termékeket piacukra be kell fogadniuk5 feltéve, hogy nem létezik valamilyen azt 
felülbíráló közérdek ű előírás. A Bíróság álláspontja szer int a göngyöleg mére tek esetében 
erről aligha lehet szó. 
1.3. Az elvi alternatívák hatásvizsgálata 
A jobb szabályozás elve részeként6 a Bizottság elvégezte az elvi alternatívák 
hatásvizsgálatát7, amelyből az derült ki, hogy a legkedvez őbb lehetőséget a szabad méretek 
                                                 
4 COM(2000) 56 végleges, 9-11. és 21-22. o. 
5 C-3/99 sz. ügy, 2000. október 12., Cidrerie Ruwet SA kontra Cidre Stassen SA és HP Bulmer Ltd. 
6 Interinstitutional Agreement on better law-making  aláírva 2003 decemberében, és European 
Governance: Better lawmaking , COM(2002) 275 végleges, 2002.6.5. 
7 Impacts of Policy Alternatives  2003. május 28., kihirdetve 2003 júniusában 
 
HU 4   HU jelentik, mert a szakma számár a a teljes versenyt, a fogyasz tók számára pedig a választás 
szabadságát ez teszi lehet ővé úgy, hogy a Közösség környezetvédelmi célkit űzései nem 
gyengülnek. A dereguláció jogos a Közösség által kínált f ogyasztói jogszabályok jobb 
átláthatósága tükrében, amelyek megkövetelik  az egységár feltüntetését, és tiltják a 
megtéveszt ő magatartást és reklámot. Ezen  túl a Cidrerie-Ruwet döntésb ől világossá vált, 
hogy a nemzeti jogszabályok növelik a zavart a bels ő piacon, míg a rögzített méretek 
korlátozzák azt a rugalmasságot, amellyel a te rmékeket az új fogyasztói igényekhez lehet 
igazítani, ami pedig a legtöbb ágaz atban bevett piaci gyakorlat. 
Az is kit űnt azonban, hogy lehetnek olyan ágazat ok, amelyek vonatkozásában a teljes 
harmonizáción alapuló rendelkezést fenn kell tartani. További kutatások8 továbbá azt 
mutatták, hogy a rögzített méretekkel ellensúlyo zni lehet a szupermarketekhez hasonló nagy 
forgalmazók részér ől a kis- és közepes vállalatokra gyakorolt vásárlási nyomást, amelyeknél 
különben túlzott költségek merülnének fel, nevezetesen a rögzített méretekhez szokott 
ágazatokban, ahol a szerkezetb ől adódóan a kereslet lassan növekszik. A kötelez ő határok így 
ezen az alapon jogosak lehetnek az olyan ág azatok vonatkozásában, ahol a közösségi 
jogszabályalkotó harmonizált kötelez ő méreteket már megállapított : azaz pl. bor, szeszes ital, 
oldódó kávé és fehér cukor. Nem merült fel olyan kényszerít ő bizonyíték, hogy a rögzített 
közösségi méreteket ezeken kívül más ág azatokra is ki kellene terjeszteni. 
2. A javaslat céljai és célkit űzései 
2.1. Dereguláció és egyszer űsítés 
A fentiekben meghatározott okok miatt a ja vaslat az, hogy a 75/106/EGKés 80/232/EGK 
irányelv alapján jelenleg választhatóan harmonizált összes jelenlegi göngyöleg méretet 
helyezzék hatályon kívül, és a teljes harm onizáción alapuló jelenlegi rendelkezések közül 
néhányat csak nagyon speciális ágazatokban ta rtsanak meg (azaz a nemzeti szabályokat 
kizárva). Következésképpen a javaslat be vezeti a teljes harmonizációt, ezáltal az EK 
jogszabályokban foglaltakon kívül a tagáll amokat eltiltja a göngyöleg méretek jogi 
szabályozásától. 
A kötelez ő méretek fennmaradnak azon ágazatok vona tkozásában, ahol jelenleg kötelez ő 
rendeletek vannak, vagy a Bizottság részér ől kötelezettség áll fenn9 a korábbi kötelez ő 
méretek visszaállítására. 
A tapasztalatok tükrében azonban a következ ő módosításokat kell bevezetni ott, ahol a 
rögzített méretek fennmaradnak: 
1. A most szóban forgó ágazatokra alkalm azott meghatározásokat esetleg felül kell 
vizsgálni annak érdekében, hogy összhangban maradjanak a mez őgazdaság területén 
a jogszabályokban történt változásokkal: fel kell venni a jelenleg  a borokról szóló 
rendelkezésekben szerepl ő ízesített és lik őrborokat 10 
                                                 
8 A rögzített méretet igényl ő ágazatok kib ővített hatásvizsgálatáról szóló jelentés (megjelenés el őtt) 
9 A kávé-kivonatokról és cikória-kivonatokról szóló 1999. február 22-i 1999/4/EK irányelv, és az emberi 
fogyasztásra szánt egye cukorféleségekr ől szóló 2001/111/EK irányelv 
10 1493/99 rend. a borpiac közös szervezésér ől, illetve 1601/91 az ízesített borok, ízesített bor alapú italok 
és ízesített bortermék koktélok me ghatározásával, leírásával és kiszerelésével kapcsolatos általános 
szabályok megállapításáról 
 
HU 5   HU 2. Ahol csak néhány méret teszi ki a fogya sztói forgalom zömét, ott nincs értelme 
kizárólag professzionális felhasználásra és  “miniben” értékesített méreteket rögzíteni 
(pl. 3, 4, 5 cl-es szeszesitalok). A fogyasz tóknak értékesített méreteket csak egy sz űk 
intervallumban kell rögzíteni, az ezen kívül es ő méreteket pedig fel kell szabadítani. 
Tekintettel arra, hogy a jelenleg  rögzített méretekkel dolgozó köt őipari ágazat részér ől nem 
érkezett be vélemény, a Bizo ttság az ágazat vonatkozásáb an nem javasolja a kötelez ő méretek 
fenntartását. 
A Bizottság javasolja továbbá a 75/324/EGK irányelvben szerepl ő aeroszolos kiszerelés ű 
termékek göngyöleg méretére vonatkozó jelenl egi rendelkezések me gtartását. A jogos 
közgazdasági érdekek védelmét célzó göngyöleg  méretek szabályozásával szemben azonban 
az aeroszol méreteket és a töltési szinteket a biztonság garantálása szabja meg, következésképpen pedig a jöv őben az aeroszol-adagolókkal kapcsolatos tagállami 
jogszabályok közelítésér ől szóló átdolgozott 75/324/EGK tanácsi irányelvben fognak 
szerepelni. 
Az átláthatóság er ősítése érdekében az el őre csomagolt termékekre vonatkozó összes névleges 
mennyiséget egy külön jogszabály szövegébe kell foglalni. Ehhez a 80/232/EGK és a 
75/106/EGK irányelvet hatályon kívül kell hely ezni, mivel a névleges mennyiségek a javasolt 
irányelvben fognak szerepel ni. Mivel a folyékony termék ekre vonatkozó, jelenleg a 
75/106/EGK irányelvben megha tározott metrológiai el őírások azonosak a 76/211/EGK 
irányelvben foglaltakkal, vel ük ez az irányelv foglalkoz ik, amelynek módosítással kib ővített 
hatálya alá kerülnek ezek a termékek. 
2.2. Időbeli korlátozás 
A fennmaradó kötelez ő névleges mennyiségek lényegébe n a hatásvizsgálaton alapuló 
általános irányelvt ől való eltérések a névleges mennyi ségek deregulációja érdekében, ezért 
pedig időben végeseknek kell lenniük. Egy 20 évben megszabott id ő a csomagoló-
berendezések átlagos beruházási él etciklusát tükrözi, és lehet ővé teszi, hogy az érintett 
ágazatok a deregulációhoz alkalmazkodjanak. 
2.3. A jogi aktus formája 
A göngyöleg méretekre vonatkozó je lenlegi jogszabályoknak irányelv a formája. Formai és 
jogfolytonossági okok miatt az e jogszabály okat módosító és hatályon kívül helyez ő 
jogszabályoknak is irányelveknek kell lenni ük. Az irányelv átülte tésénél a tagállamok 
kötelesek a göngyöleg méretekre vonatkozó jogszabályaikat új ból áttekinteni. 
2.4. Jogi alap 
A javasolt irányelv jogi alapját az EK-Szerz ődés 95. cikke képezi. 
3. Összefüggés a közösségi elvekkel 
3.1. Arányosság 
A célkitűzés a göngyöleg méretek deregulációja azon ág azatok kivételével, amelyek esetében 
közösségi szinten már kötelez ő méreteket határoztak meg, vagy abban a Bizottság és az 
 
HU 6   HU Európai Parlament11 elvi síkon megállapodott. Ezt a célkit űzést a konzultációs folyamat során 
mindvégig meger ősítették a fogyasztók és a fogyasztói szervezetek visszajelzései, illetve a 
hatásvizsgálat, amely kide rült annak igénye, hogy ezekben a konkrét  ágazatokban az 
aránytalan vásárlási nyomást ellensúlyozni kell. A célkit űzés elérésének egyetlen eszköze 
ezen ágazatok vonatkozásában a közösségi szinten kötelez ő méret. A javaslat azokra a 
méretekre és intervallum okra korlátozódik, amelyekb ől a termékeket leginkább 
fogyasztóknak értékesítik. 
3.2. Szubszidiaritás 
Ahol a rögzített méretek szükség ességét megállapították, csak a közösségi szinten rögzített 
méretek biztosíthatják az áruk szabad mozgását . A Cidrerie-Ruwet es etjog fényében valóban 
elég valószín űtlen, hogy a más tagállamokban jogszer űen forgalmazott termékekre nemzeti 
határokat lehet megállapítani. 
4. Összefüggés a közösségi elvekkel 
4.1. Vállalkozáspolitika 
A méretliberalizáció a versenyképességet er ősíti, mert vállalkozó szellemre és innovációra 
ösztönöz, és megkönnyíti a piacra való bejutást12. A dereguláció elhárítja a bels ő piaci 
versenyképesség el őtt álló potenciális akadályokat. A fe nnmaradó rögzített méretek a kis- és 
közepes vállalatok érdekeit szolgálják. 
4.2. Fogyasztópolitika 
A fogyasztóvédelmi szempontokkal más olyan közösségi jogszabályok13 foglalkoznak, 
amelyek az el őre csomagolásról szóló jogszabályok óta léptek életbe. Ezek a 
fogyasztóvédelmi jogszabályok til tják a tisztességtelen kisker eskedelmi magatartást, és a 
fogyasztók számára a felcímkézés révén egység es és elégséges tájékoztatási rendszert 
alakítanak ki. A kilónkénti vagy literenként i árak feltüntetéséve l a fogyasztók gyorsan 
összehasonlíthatják a különböz ő méretben kiszerelt termékeket, ami összhangban van az 
Európai Bíróság felfogásával, amely abból in dul ki, hogy az “átlag fogyasztó elég jól 
informált és kell ően figyelmes és körültekint ő”14. 
4.3. Környezetvédelmi politika 
                                                 
11 az Európai Parlament és a Tanács kávé kivonatokról és cikória kivonatokról szóló 1999.február 22-i 
1999/4/EK irányelvének és az emberi fogyasztásra szánt egyes cukorféleségekr ől szóló 2001. december 
20-i tanácsi irányelv preambulumbe kezdésében a Tanács és az Európa i Parlament figyelembe vette a 
Bizottságnak azt a szándékát,hogy az ezen irányelv ekkel érintett termékek vonatkozásában a kötelez ő 
névleges mennyiségeket vissza kívánja állítani; 
12 A. Peterse, L. Nijhuis, A. Palmigiano "", F. Leone (szerk.), EC DG JRC-IPTS M űszaki Jelentés 
Sorozat, Seville, 2002, 55-67. o. 
13 A fogyasztóvédelemre vonatkozó fontosabb eszközök a következ ők: 2000/13 irányelv az élelmiszerek 
címkézésér ől és kiszerelésér ől (2. cikk), 84/450/EGK irányelv a megtéveszt ő reklámról (a 97/55/EK 
irányelvvel módosítva magába foglalja az összehas onlító reklámról szóló rendelkezéseket), módosítani 
fogja a COM(2003)356 végleges, 2003.6.18.: Javaslat a bels ő piacon tanúsított tisztességtelen 
kiskereskedelmi gyakorlatokról szóló EP és tanácsi irányelvre, a fogyasztók felé kínált termékek árának 
feltüntetésénél (literenkénti/kilogr amonkénti ár) a fogyasztóvédelemr ől szóló 98/6/EK irányelvre: 
egységárak, amelyek a szupermarketekben minden termék vonatkozásában kötelez őek. 
14  sz. ügy Estée Lauder Cosmetics kontra Lancaster Group [2000] ECR I-117, 30 §, melyre a C-3/99 
Cidrerie-Ruwet ügyben történik hivatkozás 
 
HU 7   HU A környezetvédelmi rendelkezések nem befolyásol ják a méreteket, és a méreteknek sincs 
hatása a környezetvédelmi rendelkezésekre. A jelenlegi környezetvédelmi rendelkezések 
továbbra is alkalmazandóak, a méretek pedig ne m hátráltatják a környezetvédelmi törvény 
teljes kör ű és megfelel ő végrehajtását, nevezetesen a csomagolóanyagok csökkentését el őíró 
hulladék-megel őzést.15 
5. Hivatkozás a munkaprogramra 
A javaslat tanácsi és európai parlamenti el őterjesztését megemlíti a Bizottság 2003. évi 
munkaprogramja (27. o., 2003/ENTR/33 pont). 
6. EGT vonatkozások 
Erre a javaslatra az Európai Gazdasági Térségr ől szóló megállapodás vonatkozik. 
7. Külső konzultációk 
2002. november 8. és 2003. január 31. kö zött a Vállalkozáspolitikai F őigazgatóság a 
Bizottság konzultációs el őírásai szerint16 nyilvános internet es konzultációt ta rtott 11 nyelven a 
fogyasztókkal, termel őkkel és kiskeresked őkkel. A feleket arra kérték, fejtsék ki 
véleményüket arról, hogy a rögzített méretekr ől szóló el őre csomagolás jelenlegi 
jogszabályait fenntartsák, vagy megengedjék a szabad göngyöleg méreteket. A Bizottság 
munkatársainak átfogó munkadokumentuma me ghatározta a legfont osabb kérdéseket17, egy 
jelentésben pedig összefoglalták a konzultáció f őbb megállapításait18. 
A 2001. októberi Eurobarometer felmérésben19 EU-beli fogyasztókat kérdeztek meg, hogy 
általában milyen tapasztalataik vannak az üz letekben és a szupermarketekben árult csomagolt 
és palackozott termékekkel kapcsolatban. A felmérésb ől kiderült, hogy a legtöbb fogyasztó 
örül a normál méreteknek, de nagyobb választékot  is szeretne. Ahol a méretek szabványosak, 
a fogyasztók azt szeretné k, hogy az üzletekben megfelel ő lehetőség álljon rendelkezésre, 
amivel az általuk kívánt méretet kiválaszthatják. 
Az általános hatásvizsgálatról és a kivételt kér ő ágazatokra gyakorolt hatásokról szóló 
dokumentumok alapján kikérték a 25 tagállam fogyasztói szer vezetének és az európai 
fogyasztó szövegségeknek a véleményét. A (6 ta gállamból) nyolc szervezet válaszolt, és egy 
kivételével összességében mind a szabad mére tek mellett van, és elfogadja a korlátozott sz űk 
határok fenntartását20. 
Az Egyesült Királyság Vakok Királyi Állami Int ézete 2 millió látássérült érdekét képviseli az 
Egyesült Királyságban. A kötelez ő rögzített méreteket támogatja, mert az biztosítja az 
átláthatóságot, ami különösen lényeges a látássérülteknél, akik a címkézési információkhoz gyakran nem férnek hozzá, és akik az egységár ral kapcsolatos információkat nehezen tudják 
leolvasni. Elfogadhatónak tartja, hogy a mére thatárokat a legtöbbet értékesített méretekre 
korlátozzák azokban az ágazatokban, amel yek e javaslatban szerepelnek. 
                                                
 
15 A csomagolóanyagokról és csomagolóanyag hulladékról szóló 94/62/EK irányelv 2. melléklete 
16 COM(2002)704 végleges, 2002.12.11. 
17 "", Vállalkozásfejlesztési F őigazgatóság munkadokumentuma, 2002. július 
18 A kiszerelések méretér ől folytatott nyilvános konzultáció eredményei: Results , 2003. május 
19 Gallup Europe : FLASH Eurobarometer 113.sz. “Les emballages et les ménages” (01/10/22-29) 
20 lásd a rögzített méreteket kér ő ágazatok kib ővített hatásvizsgálatáról szóló jelentés 2. mellékletét 
 
HU 8   HU A cukorbetegek érdekeinek képviselete egyedi  alapon történt. A cukorbetegségek száma 
emelkedik, és a népességnek több mint 5%-a érintett. Sokuknak egy r ögzített adag inzulint 
kell injekcióval maguknak bea dniuk minden elfogyasztott s zénhidrát mennyiség után. A 
szabad méretekkel a csomagolást olyanra lehet alakítani, ami a cukorbeteg emberek számára 
is egyszer űen használható, e javaslat a cukorbetegségben érintett valamennyi ágazatnál 
szabadon hagyja a méreteket21. 
A szakma reakciója összességében pozitív. A szakma támogatja a minden EU vagy nemzeti 
jogszabály nélküli szabad méreteket, mert azzal  a méreteket gyorsan az új fogyasztói igények 
szerint lehet igazítani, egyszer ű újítani és a méretgazdaságosság minden el őnyét a bels ő 
piacon learatni. A kötelez ő közösségi méretek csökkentik  a megtérülést és többlet 
beruházásokat kényszerítenek ki, mert a szak mának változtatnia kell jelenlegi módszerein. 
Ahol e javaslat a rögzített közösségi méreteket meghagyja, az érintett ágazatok teljes támogatásukat nyilvánították ki. 
Nem minden ágazat nyilvánított véleményt (pl. köt őipar). Néhány ágazat - pl. tejtermék - 
valószínűleg nem tudott EU-szint ű véleményt kialakítani, aminek a hiányában a harmonizált 
méretekről a megállapodás nagyon nehéz lehet. Ahol a jelenlegi módszerek a piacon kielégít ő 
eredményeket biztosítanak, ott fenn lehet azokat ta rtani, mivel a javaslat alapján a tagállamok 
méretre vonatkozó okokból a forgalomba hozatalt nem korlátozhatják. 
                                                
 
21 Szénhidrátot tartalmaznak a következ ő termékek: tej és tejtermékek, sajt, kenyér, rizs, gabonafélék, 
tészta, gyümölcslé, édes italok, szárított vagy fagyasztott gyümölcs és zöldség, bef őttek és 
gyümölcskoktél, illetve zsiradékok 
 
HU 9   HU 2004/0248 (COD) 
Javaslat 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVE 
előre csomagolt termékek névleges tömegére vonatkozó szabályok megállapításáról, a 
75/106/EGK és a 80/232/EGK tanácsi ir ányelv hatályon kívül helyezésér ől és a 
76/211/EGK tanácsi irán yelv módosításáról 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerz ődésre, és különösen annak 95. cikkére, 
tekintettel a Bizottság javaslatára22, 
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére23, 
tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére24, 
A Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelel ően25, 
mivel: (1) egyes előre csomagolt folyadékok térfogat szerin ti kiszerelésére vonatkozó tagállami 
jogszabályok közelítésér ől szóló 1974. december 19-i 75/106/EGK tanácsi irányelv
26 
és egyes el őre csomagolt termékek névleges tölt őtömegének vagy névleges 
térfogatának megengedett értéksorairól sz óló tagállami jogszabályok közelítésér ől 
szóló 1980. január 15-i 80/232/EGK tanácsi irányelv27 meghatározta több el őre 
csomagolt folyékony és nem folyékony termék névleges mennyiségét, amelyek célja, hogy biztosítsa az irányelv el őírásainak megfelel ő termékek szabad mozgását. A 
legtöbb termék vonatkozásában a közössé gi névleges mennyiségek mellett nemzeti 
névleges mennyiségek is létezhetnek. Néhány termék vonatkozásában azonban a 
közösségi névleges mennyiségeket a nem zeti névleges mennyiségek kizárásával 
határozzák meg. 
(2) A fogyasztói preferenci ák változása és az el őre csomagolás és kiskereskedelem 
közösségi és nemzeti szint ű innovációja szükségessé tett e annak felmérését, hogy a 
jelenlegi jogszabályok továbbra is megfelel őek-e. 
                                                
 
22 HL C […], […] szám, […] o. 
23 HL C […], […] szám, […] o. 
24 HL C […], […] szám, […] o. 
25 HL C […], […] szám, […] o. 
26 HL L 42., 1975.2.15., 1. o., a 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított irányelv. 
27 HL L 51., 1980.2.25., 1. o., a 87/356/EGK bizottsági irányelvvel módosított irányelv (HL L 192., 
1978.7.11., 48. o. 
 
HU 10   HU (3) 2000. október 12-én a C-3/99 sz. Cidre-Ruwe t ügyben hozott ítéletében az Európai 
Bíróság meger ősítette28, hogy a közösségi tartományban nem szerepl ő, más 
tagállamban jogszer űen gyártott és forgalmazott el őre csomagolt áruk forgalmazását a 
tagállamok csak akkor tilthatják meg, ha a tiltás célja valamely fogyasztóvédelemre 
vonatkozó magasabb rend ű előírás betartása, ez a nemze ti és az importált termékekre 
megkülönböztetés nélkül egyformán érvényes, a kérdéses el őírás betartásához 
szükséges és az elérni kívánt célkit űzéssel arányos, illetve, hogy a célkit űzést a 
közösségen belüli kereskedelemnél enyhé bb intézkedésekkel nem lehet elérni. 
(4) A névleges mennyiségeket fenntartó, fogya sztóvédelemmel kapcsolatos magasabb 
rendű előírásokra nem igen lehet számítani, mive l a fogyasztói érdekeket több olyan 
irányelv védi, amelyeket a 75/106/EGK és a 80/232/EGK irányelv után fogadtak el, 
nevezetesen a fogyasztóknak kínált termékek  árának feltüntetésével kapcsolatos 
fogyasztóvédelemr ől szóló 1998. február 16-i 98/6/EK európai parlamenti tanácsi 
irányelv29. 
(5) A minden érdekelt féllel folytatott konzultáci ót is magába foglaló hatásvizsgálatból 
kiderült, hogy a szabad névleg es mennyiségek növelik a termel ők abbeli szabadságát, 
hogy a fogyasztói ízlésnek megfelel ő árukat kínáljanak, és a min őség és ár 
vonatkozásában er ősítik a bels ő piaci versenyt. 
(6) Következésképpen a névleges mennyiségek álta lában nem képezhetik közösségi vagy 
nemzeti szint ű rendeletek tárgyát, és lehet ővé kell tenni, hogy az el őre csomagolt áruk 
bármilyen névleges mennyisége forgalomba kerülhessen. 
(7) Bizonyos ágazatokban azonban ez a dereguláció aránytalanul súlyos 
többletköltségeket eredményezhet, különösen a kis- és a közepes vállalatok számára. 
Ezen ágazatok vonatkozásában ezért a jelenlegi közösségi jogszabályokat a 
tapasztalatok tükrében át kell alakítani,  különösen annak érdekében, hogy a közösségi 
névleges mennyiségeket legalább azon termékek vonatkozásában rögzítsék, 
amelyekb ől a legtöbbet fogyasztóknak értékesítenek. 
(8) Mivel a kötelez ő névleges mennyiségek fenntar tása eltérésnek tekintend ő, az érintett 
ágazatban a berendezések megfelel ő beruházási életciklusán ak figyelembe vételével 
időben korlátozni kell azt. Ezen ágazat ok vonatkozásában azonban a jelenlegi 
közösségi jogszabályokat a tapasztalatok tükr ében át kell alakítani, különösen úgy, 
hogy a közösségi névleges mennyiségeket csak azoknál rögzítsék, amelyekb ől a 
legtöbbet fogyasztóknak adnak el. 
(9) Az átláthatóság er ősítése érdekében az el őre csomagolt termékek minden névleges 
mennyiségét egy külön jogszabály szövegében kell meghatározni, és a 75/106/EGK és a 80/232/EGK irányelvet hatályon kívül kell helyezni. 
(10) Bizonyos folyékony termékek vonatkozásáb an a 75/106/EGK irányelv az egyes el őre 
csomagolt áruk tömeg vagy térfogat alapján történ ő kiszerelésére vonatkozó tagállami 
jogszabályok közelítésér ől szóló 1976. január 20-i 76/ 211/EGK tanácsi irányelvben 
                                                
 
28 [2000] ECR I-8749 
29 HL L 080., 1998.3.18., 27. o. 
 
HU 11   HU szereplőkkel azonos metrológiai el őírásokat határoz meg30. Ezért a 76/211/EGK 
irányelvet módosítani kell,  hogy annak hatálya kiterjedjen a jelenleg a 75/106/EGK 
irányelvvel érintett termékekre. 
(11) Minthogy a meghozandó intézkedések célkit űzéseit a tagállamok kell őképpen nem 
tudják elérni, és ezért a köz össégi határok hatályon kívül helyezése és szükség esetén 
egységes közösségi névleges mennyiségek biztosítása címén az intézkedés közösségi szinten jobban elérhet ő, a közösség a szerz ődés 5. cikkében meghatározott 
szubszidiaritás elvének megfelel ően intézkedéseket hozhat. A nevezett cikkben 
meghatározott arányosság elvének megfelel ően ez a irányelv a célkit űzések eléréséhez 
szükséges mértéket nem lépi át. 
ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 
1. fejezet - Általános rendelkezések 
1. cikk 
Tárgy és hatály 
Ez az irányelv az el őre csomagolva kiszerelt termékekre vonatkozó névleges mennyiségek 
szabályait határozza meg. Alkalmazandó a 76/211/EGK irányelv 2. cikkében meghatározott előre csomagolt termékekre és el őre csomagoló anyagokra. 
2. cikk 
 Áruk szabad mozgása 
A 3. és 4. cikkben foglaltak ki vételével a tagállamok a csoma golás névleges mennyiségére 
hivatkozva nem tagadhatják meg, nem tilthat ják meg vagy nem korlátozhatják az el őre 
csomagolt termékek forgalomba hozatalát. 
II. fejezet - Különleges rendelkezések 
3. cikk 
Egyes termékek forgalomba hozatala és szabad mozgása 
A [9. cikkben említett határid őt követő 20 év]-en belül a tagállamok gondoskodnak arról, 
hogy a melléklet 3. pontjában meghatározott és  a melléklet 1. és 2. pontjában felsorolt 
intervallumokban el őre csomagolva kiszerelt termékek cs ak akkor kerüljenek forgalomba, ha 
azokat a melléklet 1. és 2. pontjában felsorolt névleges mennyiségekben el őre csomagolták. 
                                                 
30 HL L 46., 1976.2.21., 1. o., a 78/891/EGK bizottsági irányelvvel módosított irányelv (HL L 311., 
1978.11.4., 21. o. 
 
HU 12   HU 4. cikk 
1. A tagállamok a névleges mennyiségekre hivatkozva nem tagadhatják meg, nem 
tilthatják meg vagy nem korlátozhatják az olyan el őrecsomagolt termékek 
forgalomba hozatalát, amelyeket aeroszolkén t értékesítenek, és amelyek a melléklet 
4. pontjában fel vannak sorolva, illetve amelyek megfelelnek az irányelv előírásainak. 
2. Az aeroszol tartályon a melléklet 4. pontja (a) bekezdésének megfelel ően fel kell 
tüntetni a névleges űrtartalmat. A jelzésnek a névleges tömeggel nem szabad 
összekeverhet őnek lennie 
3. A 75/324/EGK tanácsi irányelv 8. cikk (1) bekezdését ől eltérve
31 nem kell feltüntetni 
a tartalom névleges súlyát az aeroszolké nt értékesített, és ennek az irányelvnek 
megfelelő termékeken. 
5. cikk 
1. A 3. és 4. cikk alkalmazásában, ha kett ő vagy több önállóan el őre csomagolt áruból 
gyűjtőcsomagot állítanak össze, a mellékl etben felsorolt névleges mennyiségek 
vonatkoznak valamennyi önállóan el őre csomagolt árura. 
2. Ha az el őre csomagolt áru kett ő vagy több olyan önálló csomagból áll, amelyet nem 
önállóan kívánnak ér tékesíteni, az el őre csomagolt árura a mellékletben felsorolt 
névleges mennyiségek vonatkoznak. 
III. fejezet – Hatályon kívül he lyezések, módosí tások és záró 
rendelkezések 
6. cikk 
Hatályon kívül helyezések 
A 75/106/EGK és 80/232/EGK irányelv hatályát veszti. 
7. cikk 
Módosítás 
A 76/211/EGK irányelv 1. cikkében “az egyes el őre csomagolt folyadékok térfogat szerinti 
kiszerelésére vonatkozó tagálla mi jogszabályok közelítésér ől szóló, 1974. december 19-i 
75/106/EGK tanácsi irányelvben említett termékek kivételével ” rész törölve. 
                                                 
31 HL L 147., 1975.6.9., 40. o. 
 
HU 13   HU 8. cikk 
Átültetés 
1. A tagállamok elfogadják és legkés őbb [a 9. cikkben említett határid ő után 12 hónap]-
on belül kihirdetik azokat a rendelk ezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy 
ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az azok és ezen irányelv közötti megfelelést bemuta tó táblázatot haladéktalanul közlik a 
Bizottsággal. 
A rendelkezéseket [a 9. cikkben rögzített határid őtől számított 18 hónap]-tól 
alkalmazzák.  
Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell 
erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást 
kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.  
2. A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a f őbb rendelkezéseit, 
amelyeket az ezen irányelv által sz abályozott területen fogadnak el. 
9. cikk 
Hatálybalépés 
Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában  való kihirdetését követ ő huszadik napon 
lép hatályba. 
A 6. és 7. cikket a [hatálybalépés napjától számított 18 hónap] hatállyal kell alkalmazni. 
10. cikk 
Címzettek 
Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. 
Kelt Brüsszelben, –án/én 
az Európai Parlament részér ől a Tanács részér ől 
az elnök az elnök 
 
HU 14   HU MELLÉKLET  
 
ELŐRE CSOMAGOLT ÁRUK TARTAL MÁNAK NÉVLEGES MENNYISÉGI 
HATÁRAI  
1. TÉRFOGAT  SZERINT  ÉRTÉKESÍTETT  TERMÉKEK  (MENNYISÉG ML -BEN) 
Csendes 
borok 100ml -1.500ml között csak a következ ő 8 méret: 
Ml: 100 — 187— 250 — 375 — 500— 750 — 1000 — 1500  
Sárga borok 100 ml – 1500 ml között csak a következ ő 1 méret: 
Ml: 620  
Habzóborok 125ml -1.500ml között csak a következ ő 5 méret: 
Ml: 125 — 200 — 375 —750 —1500  
Likőrborok  100 ml -1.500 ml között csak a következ ő 7 méret: ml: 100— 200 — 375 
— 500 — 750 — 1000 — 1500  
Ízesített borok 100 ml -1.500 ml között csak a következ ő 7 méret: 
Ml: 100 — 200 — 375 — 500 —750 — 1000 — 1500  
Szeszesitalok 100 ml -1.500 ml között csak a következ ő 7 méret: 
Ml: 100 — 200 — 350 — 500 — 700 — 1000— 1500  
2. TÖMEG  SZERINT  ÉRTÉKESÍTETT  TERMÉKEK  (MENNYISÉG G -BAN) 
Oldható kávé 50 g –300 g között csak a következ ő 4 méret: 
g: 50 — 100 — 200 — 300  
Fehér cukor 250 g -1.500 g között csak a következ ő 5 méret: 
g: 250 —500 —750 —1000 – 1500  
 
HU 15   HU 3. TERMÉKMEGHATÁROZÁSOK 
Csendes borok A borpiac közös szervezésér ől szóló 1493/1999 tanácsi rendelet 1. cikk (2) bekezdés (b) 
pontjában meghatározott borok32 (KVT-szám: KN-kód ex 22.04).  
Sárga borok A borpiac közös szervezésér ől szóló 1493/1999 tanácsi rendelet 1. cikk (2) bekezdés (b) 
pontjában meghatározott borok (KVT-szám: KN-kód ex 22.04) eredet-megjelöléssel: az 1493/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó egyes szabályok megállapításáról szóló 2002. április 29-i 753/2002/EK bizottsági rendelet I. mellékletének 3. pontjában meghatározott palackozott “Côtes du Jura”,  “Arbois”, “L’Etoile and Château-Chalon”
33 
Habzóborok A borpiac közös szervezésér ől szóló 1493/1999 tanácsi rendelet 1. cikk (2) bekezdés b 
pontjában, és 1. mellékletének 15., 16., 17. és 18. pontjában meghatározott borok (KVT- 
szám 22.04.10) 
Likőrborok  A borpiac közös szervezésér ől szóló 1493/1999 tanácsi rendelet 1. cikk (2) bekezdés b 
pontjában, és 1. mellékletének 14. pontjába n meghatározott borok (KVT- szám 22.04.21-
22.04.29)  
Ízesített borok Az ízesített bor, ízesített boralapú italok és  ízesített boralapú koktélok meghatározására, 
megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó á ltalános szabályokat megállapító 1601/91/EGK 
tanácsi rendelet 2 cikke (1) bekezdésében meghatározott borok34 (KVT- szám 22.05)  
Szeszesitalok A szeszes italok meghatározására, megnevezés ére és kiszerelésére vonatkozó általános 
szabályok megállapításáról szóló 1989. május 29-i l576/89 tanácsi rendelet 1 cikke (2) bekezdésében meghatározott szeszes italok
35 (KVT-szám 22.08)  
Oldható kávé A kávé- és cikória-kivonatokról szóló 1999 február 22-i 1999/4/EK irányelv európai 
parlamenti és tanácsi mellékletének (1) pontjában meghatározott kávékivonatok36 
Fehér cukor Az emberi fogyasztásra szánt egyes cuko rfajtákról szóló 2001. december 20-i 2001/111/EK 
tanácsi irányelv A melléklete (1), (2) és (3) bekezdésében meghatározott cukrok37 
4. AZ AEROSZOLKÉNT  ÉRTÉKESÍTETT  TERMÉKEK  TÉRFOGATHATÁRAI 
Az alábbi határok az ízesített vi zek, a hajvizek, a borotválkozás el őtti és utáni vizek, a 3 
térfogat százaléknál tö bb természetes vagy szintetikus pa rfümolajat, és a 70 térfogat 
százaléknál kevesebb tiszta etil-a lkoholt tartalmazók kivételéve l az aeroszolként értékesített 
összes termékre és a gyó gyszerekre vonatkoznak. 
                                                 
32 HL L 179., 1999.7.14., 1. o. 
33 HL L 272., 2003.10.23., 38. o. 
34 HL L 149., 1991.6.14., 1. o. 
35 HL L 160., 1989.6.12., 1. o. 
36 HL L 66., 1999.3.13., 26. o. 
37 HL L 10., 2002.1.12., 53. o. 
 
HU 16   HU a. FÉMTARTÁLYOKBAN ÉR TÉKESÍTETT TERMÉKEK  
 
FOLYÉKONY 
HALMAZÁLLAPOTÚ TÖMEG ML-BEN AZ ALÁBBI TERMÉKEK TARTÁLY ŰRTARTALMA ML-
BEN 
 Cseppfolyós gázzal hajtott 
termékek  (a) Csak s űrített gázzal hajtott termékek 
 
(b) Csak dinitrogén-oxiddal vagy szén-
dioxiddal, vagy csak a kett ő keverékével 
hajtott termékek, ha a termék Bunsen 
koefficiense legfeljebb 1,2  
25 40 47 
50 75 89 
75 110 140 
100 140 175 
125 175 210 
150 210 270 
200 270 335 
250 335 405 
300 405 520 
400 520 650 
500 650 800 
600 800 1 000 
750 1 000 — 
 
b. ÁTLÁTSZÓ VAGY NEM ÁTLÁTSZÓ ÜVEG VAGY M ŰANYAG TARTÁLYBAN 
ÉRTÉKESÍTETT TERMÉKEK 
(folyékony halmazállapotú tömeg ml-ben): 25 — 50 — 75 — 100 — 125 — 150