Az uniós gazdaság a globális ellátási láncokon keresztül világszerte több millió munkavállalóhoz kapcsolódik, míg az uniós fogyasztók egyre nagyobb igényeket támasztanak az olyan áruk iránt, amelyeket fenntartható és méltányos módon állítanak elő, biztosítva az azokat előállítók tisztességes munkáját. Amint az az Európa jövőjéről szóló konferencián folytatott vitákból is kiderül, az európai polgárok elvárják az EU-tól, hogy cselekedjen, és a Bizottság komolyan veszi ezt a felelősséget. Az uniós munkavállalóknak és vállalatoknak, valamint világszerte a felelős állami és magánszereplőknek is érdekükben áll, hogy megerősítsék a tisztességes munka tiszteletben tartását, és ezáltal elkerüljék a negatív versenyt, amely a beruházásoknak a munkavállalói védelemre vonatkozó normák csökkentése révén történő vonzásának modelljén alapul.

A Horizont 2020 keretprogram keretében a Bizottság támogatta a tisztességes munkával kapcsolatos kutatást, többek között a fenntartható piaci szereplőknek a felelős kereskedelem terén betöltött szerepéről . Az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendjével összhangban a Bizottság a következő Európai Kutatási és Innovációs Keretprogram, a Horizont Európa (2021–2027) keretében világszerte erősíteni fogja a tisztességes munka előmozdítását.

Az uniós fejlesztési és együttműködési eszközök keretében az EU támogatja a tisztességes munka programjának végrehajtását a partnerországokban, többek között a Socieux+ technikai segítségnyújtási eszközön keresztül, amely 2013 óta szakértelmet biztosít a foglalkoztatás és a szociális védelem területén.

3.1.2. A tisztességes munka előmozdítása egyes ágazatokban

„A termelőtől a fogyasztóig” stratégia kezdeményezései révén a Bizottság többek között elő fogja mozdítani a tisztességes munkát a globális élelmiszer-ellátási láncokban, beleértve a biztonságos és méltányos munkakörülményeket és a jogokat. A munkavállalók szociális védelmével, munka- és lakhatási körülményeivel, valamint az egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos megfontolások fontos szerepet fognak játszani a méltányos, erős és fenntartható élelmiszerrendszerek kialakításában.

A nyersanyag-politikai kezdeményezés és a kritikus fontosságú nyersanyagokra vonatkozó cselekvési terv célja a nyersanyagok méltányosabb és fenntarthatóbb beszerzése a globális piacokról. Előmozdítják a kritikus fontosságú nyersanyagokkal kapcsolatos felelős bányászati gyakorlatokat, mivel a nyersanyagok magas kínálati koncentrációja az alacsony szintű kormányzással rendelkező országokban súlyosbíthatja a környezeti és társadalmi problémákat. Ebben az összefüggésben a Bizottság együttműködési programjai révén támogatja partnerországaiban az ásványi erőforrások fenntartható fejlődését. A Bizottság iránymutatások és kísérő intézkedések révén támogatja az (EU) 2017/821 rendelet végrehajtását, amely a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó egyes fémek és ásványok uniós importőrei számára kellő gondosságra vonatkozó kötelezettségeket állapít meg. Az akkumulátorokról és a hulladékakkumulátorokról szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslat kötelezettségeket tartalmaz a gazdasági szereplők számára, hogy ellátási láncaikban teljesítsék a kellő gondossággal kapcsolatos kötelezettségeket.

Az elmúlt években az EU számos szakpolitikát dolgozott ki, és intézkedést támogatott a ruházati ágazaton belüli tisztességes munka kezelésére és a sebezhetőségek csökkentésére, amivel fenntarthatóbbá tette az ellátási láncokat. Az EU például támogatta a ruhaiparban a munkakörülmények javítását célzó „Jobb munkafeltételek” programot, valamint a ruházati ágazat munkahelyi egészségének és biztonságának javítását célzó „zéró-elképzelés” alapot . Az EU más beavatkozásokat is támogat az ismeretek és a tudatosság növelése érdekében azzal a céllal, hogy a felelős termelés és fogyasztás révén javuljanak a munkafeltételek a ruházati ágazatban . A körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv keretében a Bizottság a fenntartható textíliákra vonatkozó stratégiát készít elő, amely a Covid19-válságból való fenntartható kilábalásra , valamint az ágazat környezeti és társadalmi hatásainak csökkentésére összpontosít. Ezzel összefüggésben az EU figyelembe fogja venni a textilipari értéklánc jelenlegi kihívásait, beleértve az emberi jogok, köztük a munkavállalói jogok védelmének szükségességét, és elő fogja mozdítani az átvilágítást a textilágazat ellátási láncaiban. Ezeket az erőfeszítéseket elsősorban a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati átvilágításról szóló irányelv fogja biztosítani.

Az EU törekedni fog arra, hogy az uniós légi közlekedési megállapodásokban rögzített kötelezettségvállalások révén biztosítsa a magas szintű munkahelyi védelmet a légi közlekedési ágazatban, a nemzetközi munkaügyi normákkal összhangban .

Az EU a nemzetközi közúti szállításra vonatkozó valamennyi kétoldalú és többoldalú uniós megállapodásba, valamint a harmadik országokkal kötött társulási megállapodásokba beépíti a munkavállalók védelmére vonatkozó munkaügyi rendelkezéseket. Felül fogja vizsgálni továbbá a nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló európai megállapodást (AETR), hogy az magában foglalja a munkával kapcsolatos releváns uniós vívmányokat, és összehangolja az autóbusszal végzett különjárati személyszállításról szóló többoldalú Interbus megállapodást a közúti szállításra vonatkozó uniós szociális szabályokkal.

Valamennyi uniós tagállam ratifikálta a nemzetközi tengerészeti munkaügyi egyezményt (MLC), amely a tengeri szállítás munkakörülményeit szabályozza. Az EU az IMO-val és az ILO-val együttműködve továbbra is törekedni fog az egyezmény rendelkezéseinek érvényesítésére, és javaslatot tesz arra, hogy a tengerészeti munkaügyi egyezmény hatékony végrehajtásához kapcsolódó kötelezettségvállalásokat foglaljanak bele a harmadik országokkal kötött, tengerrel kapcsolatos uniós megállapodásokba.

A nemzetközi óceánpolitikai irányításra vonatkozó menetrendje és a közös halászati politika révén az EU a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO), a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) és az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) célkitűzéseivel összhangban és a partnerországokkal együttműködve előmozdítja a tisztességes munkát a halászatban. Az EU továbbra is elő fogja mozdítani az ILO C 188. számú, a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményének és egyéb vonatkozó nemzetközi előírásoknak a megerősítését és hatékony végrehajtását . E célból felhasználja a fenntartható halászati partnerségi megállapodásokat, különösen a szociális rendelkezések koherens rendszerének végrehajtása révén, valamint adott esetben a regionális halászati gazdálkodási szervezeteket. A kétoldalú párbeszédek során, valamint a regionális és nemzetközi fórumokon a Bizottság és a főképviselő foglalkozni fog a kényszermunkával és az emberi jogokat sértő egyéb munkavégzési formákkal a halászat területén, ideértve a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem keretében észlelt eseteket is.

A szociális gazdaságra vonatkozó cselekvési tervével a Bizottság nemzetközi szinten továbbra is elő fogja mozdítani a szociális gazdaságot, például az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz, a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz, valamint a Nyugat-Balkán, a keleti partnerség és a déli szomszédság szociális vállalkozói finanszírozáshoz való hozzáférésének javítása révén. A szociális gazdaságról szóló párbeszédet és együttműködést is meg lehetne erősíteni a kulcsfontosságú nemzetközi partnerekkel.

3.1.3. Fokozott erőfeszítések a kényszermunka és a gyermekmunka elleni küzdelem érdekében

Az emberi méltóság tiszteletben tartását, valamint az emberi jogok egyetemességét és oszthatatlanságát a Szerződés szilárdan rögzíti. Emellett az Európai Unió Alapjogi Chartája kifejezetten tiltja a rabszolgaságot és a kényszermunkát. E rendelkezések érvényre juttatása érdekében a Bizottság mozgósít minden rendelkezésre álló horizontális és ágazatspecifikus kezdeményezést a kényszermunka és a gyermekmunka elleni küzdelem érdekében, együttműködve a tagállami hatóságokkal, valamint a magánvállalkozásokkal és más érdekelt felekkel.

Mind a 27 uniós tagállam ratifikálta a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) kényszermunkáról és gyermekmunkáról szóló alapvető egyezményeit. Ennek eredményeként jogilag kötelesek megelőzni és megszüntetni a kényszermunka alkalmazását és rendszeresen jelentést tenni az ILO szabványfelügyeleti szerveinek. A vonatkozó ILO-egyezményekre való hivatkozásokat az Unió által kötött számos szabadkereskedelmi megállapodás is tartalmazza. Az általános tarifális preferenciarendszerről szóló rendelet értelmében az EU egyoldalú kereskedelmi kedvezményeket nyújthat azzal a feltétellel, hogy a kedvezményezett országok megfelelnek a nemzetközi munkaügyi normáknak, ideértve a gyermekmunka és a kényszermunka felszámolását is.

Az emberkereskedelem elleni uniós irányelv előírja a tagállamok számára annak biztosítását, hogy az emberkereskedelem – beleértve a kényszermunkát is – törvény által büntetendő legyen. Az irányelv azt is előírja a tagállamok számára, hogy mérlegeljék a kizsákmányoláson alapuló szolgáltatások tudatos igénybevételének bűncselekménnyé nyilvánítását. A végső döntés azonban a tagállamokra van bízva, ami Unió-szerte eltérő jogi környezethez vezetett. Az emberkereskedelem Unión belüli elterjedtségére és a nemzeti jogi keretek közötti eltérésekre tekintettel a Bizottság értékelni fogja annak lehetőségét, hogy az emberkereskedelem áldozatai által nyújtott, kizsákmányolt szolgáltatások igénybevételét bűncselekménnyé nyilvánító uniós minimumszabályokat vezessen be. Eközben a Bizottság a civil társadalmi szervezetekkel együttműködve tájékoztató kampányokat is szervez a gyakorlat felderítésének és megelőzésének elősegítése érdekében.

A társadalmilag felelős közbeszerzés hatékony eszköz a kényszermunka és a gyermekmunka elleni küzdelemben. Mivel a közbeszerzés az EU GDP-jének mintegy 14 %-át (évente mintegy 2 billió EUR-t) teszi ki, erőteljesen ösztönözheti a vállalatokat a társadalmilag felelős vezetési gyakorlatok alkalmazására. A közbeszerzési irányelvek előírják a tagállamok számára, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a vállalkozók és a beszállítók ténylegesen megfeleljenek az ILO-egyezményekből eredő kötelezettségeknek, többek között a kényszermunka és a gyermekmunka területén. Annak érdekében, hogy felhívja az ajánlatkérő szervek figyelmét a társadalmilag felelős közbeszerzés lehetséges előnyeire, a Bizottság nemrégiben frissítette a „Szociális közbeszerzés” című útmutatóját.

A kényszermunka elleni küzdelmet a közigazgatási szervek nem tudják egyedül megnyerni. A magánvállalkozások fontos szerepet töltenek be. Ezért az új uniós kereskedelempolitika részeként a Bizottság a nemzetközi iránymutatásokkal és elvekkel összhangban előmozdítja a vállalati átvilágítást annak biztosítása érdekében, hogy a kényszermunka ne találjon helyet az uniós vállalatok értékláncaiban. Ezzel összefüggésben a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat 2021 júliusában iránymutatást tett közzé, hogy segítse az uniós vállalkozásokat a működésükben és ellátási láncaikban a kényszermunka kockázatának kezelésére irányuló megfelelő intézkedések meghozatalában, hidat képezve a kötelező horizontális vállalati átvilágítási jogszabályok felé. A fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolásról szóló irányelvre irányuló javaslatában a Bizottság részletes jelentéstételi követelményeket is előterjesztett a munkavállalói jogok, például a gyermekmunka és a kényszermunka felszámolása tekintetében, többek között a globális ellátási láncokban is.

A Bizottság a legveszélyeztetettebb ágazatokban is támogatja az ipar által irányított stratégiákat. A „Clear Cotton” projekt például integrált megközelítést javasol a gyermekmunka és a kényszermunka felszámolására a gyapot-, textil- és ruházati ellátási láncokban. A gyermekmunka és a kényszermunka felszámolása kiemelt helyet foglal el a nyersanyag-politikai kezdeményezésben és a kritikus fontosságú nyersanyagokra vonatkozó cselekvési tervben.

E fontos jogalkotási lépések ellenére további intézkedésekre van szükség a kényszermunka hatékony kezelése érdekében. Ursula von der Leyen elnök ezért olyan kezdeményezést jelentett be, amely kitiltja a kényszermunka által előállított termékeket az egységes piacról. E célból a Bizottság új jogalkotási kezdeményezést készít elő, amely ténylegesen megtiltja a kényszermunkával – köztük a gyermekkényszermunkával – előállított termékek uniós piacon történő forgalomba hozatalát. A kezdeményezés mind a belföldi, mind az importált termékekre kiterjed, és a tilalmat szilárd, kockázatalapú végrehajtási kerettel ötvözi. Az új eszköz nemzetközi szabványokra épül, és kiegészíti a meglévő horizontális és ágazati uniós kezdeményezéseket, különösen a vállalati átvilágításra és az átláthatóságra vonatkozó kötelezettségeket.

A gyermekmunka elleni küzdelem további fellépést igényel. A gyermekmunka rendkívül összetett hajtóerőkkel rendelkezik, mint például a gazdasági nehézségek, a megfelelő oktatási lehetőségek hiánya, a közvélemény megítélése és a gyermekek társadalomban betöltött szerepével kapcsolatos helyi szokások. Ennek eredményeként a gyermekmunka felszámolásához a fenntartható gazdasági fejlődés holisztikus megközelítésére van szükség, amely széles körű intézkedéseket és megfelelően finanszírozott kezdeményezéseket foglal magában a minőségi oktatás, a tisztességes jövedelem és a mindenkit megillető szociális védelem támogatása érdekében. Az EU gyermekjogi stratégiájával összhangban a Bizottság támogatja a kormányokat, a helyi szereplőket és a vállalkozásokat, különösen a leginkább érintett országokban.