[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 23.2.2007

COM(2007) 66 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

a költségvetési hatóságnak az általános költségvetés által fedezett garanciák 2006. június 30-i helyzetéről {SEC(2007) 241}

TARTALOMJEGYZÉK

Első rész: Események a 2005. december 31-i jelentés óta, a kockázati helyzet, és a költségvetési garanciák aktiválása 3

1. Bevezetés: Művelettípusok 3

2. Események a 2005. december 31-i jelentés óta 3

3. Kockázati helyzet 4

3.1. A 2006. június 30-án kinn levő tőke 4

3.2. Az uniós költségvetés által viselt maximális éves kockázat: a 2006. június 30-ig folyósított műveletek (lásd a melléklet A2. táblázatát) 5

3.3. Az uniós költségvetés által viselt elméleti maximális éves kockázat: a 2006. június 30-ig folyósított és jóváhagyott műveletek (lásd a melléklet A3. táblázatát) 5

4. A költségvetési garanciák aktiválása 5

4.1. Kifizetések készpénzforrásokból 5

4.2. A Garanciaalap aktiválása 5

5. A Közösség elméleti hitel- és garancianyújtási képességének elemzése az EU-n kívüli államok tekintetében 6

6. A Garancia Alap helyzete 2006 Június 30-án 6

7. Relatív szoliditás 7

Második rész: A kockázatok értékelése: a legfontosabb hitelműveletekben részesülő EU-n kívüli államok gazdasági és pénzügyi helyzete 8

1. Bevezetés 8

2. Csatlakozó országok 8

3. Tagjelölt országok 8

4. Potenciális tagjelölt országok 9

5. Új független államok 10

6. Egyéb EU-n kívüli országok 10

Első rész: Események a 2005. december 31-i jelentés óta, a kockázati helyzet, és a költségvetési garanciák aktiválása [1]

1. BEVEZETÉS: MűVELETTÍPUSOK

Az uniós költségvetés által viselt kockázatok különféle hitelnyújtási és garanciális műveletekből származnak, amelyek két kategóriába sorolhatók be: az Európai Közösség által makrogazdasági célkitűzésekre nyújtott hitelek, azaz makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) EU-n kívüli államoknak, illetve mikrogazdasági célkitűzésekre irányuló hitelek (az Euratom és az Európai Beruházási Bank (EBB) hitelei[2] EU-n kívüli államoknak). A tagállamok jelenlegi kockázatai a csatlakozás előtt nyújtott hitelekből származnak.

2. Események a 2005. december 31-i jelentés óta

A harmadik országoknak nyújtott makroszintű pénzügyi segítség tekintetében nem fogadtak el új tanácsi határozatot. A meglévő határozatok alapján 10 millió euró összegű hitelt folyósítottak Bosznia-Hercegovina számára, amit az Albánia számára történő 9 millió euró összegű hitelnyújtás követett.

Nem történt kifizetés támogatások formájában 2006 első felében.

Az Euratom vonatkozásában a meglévő és most felhasznált határozatok alapján 17,5 millió eurós hitelt nyújtottak Bulgária (Kozloduy), egy 33,5 millió eurós hitelt pedig Románia (Cernavodă) javára.

Az EBB jelenlegi mandátuma vonatkozásában a Tanács 2006. február 27-én határozott[3] a 2000/24/EK határozat annak érdekében történő módosításáról, hogy a hatálya alá tartozó országok listáját a Maldív-szigetekkel bővítsék a 2004. decemberi indiai-óceáni szökőárt követően. Ezen kívül a Bizottság 2006. június 22-én kiadott egy javaslatot[4] az EBB 2007–2013-as időszakra szóló új külső megbízásáról.

Az új pénzügyi keret alapján az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság elfogadta a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló intézményközi megállapodást[5], amely 2007. január 1-jén lép hatályba. Következésképpen a Garanciaalap finanszírozási összegének a jövőben nem lesz egyértelműen meghatározott korlátja, mivel a Garanciaalap finanszírozása egy, a 4. fejezet (az EU mint globális szereplő) alá tartozó költségvetési tételből történik majd, és nem úgy, mint jelenleg, vagyis elkülönített tartalék révén. Ilyen tartalék hiányában azonban még mindig érvényesülnek a költségvetési fegyelem alapvető elemei: az EBB külső hitelnyújtási megbízása a 2007–2013-as időszakban korlátozott lesz (ez a tanácsi határozat fogja képviselni a teljes hitelösszeg körülbelül 90%-át), a makroszintű pénzügyi támogatásként nyújtott hitelekhez a Tanács egyedi határozata szükséges, az Euratom hitelnyújtás felső határa pedig 4 milliárd euró lesz (amit már nagy mértékben felhasználtak).

3. Kockázati helyzet

Az itt következő kockázatelemzés a kinn levő tőke összegének, a közösségi költségvetés által viselt maximális éves kockázatnak és elméleti maximális éves kockázatnak a mutatószámain alapul (a módszertan magyarázata a bizottsági munkadokumentumban található meg). Részletes adatok a melléklet A1., A2. és A3. táblázatában találhatók.

3.1. A 2006. június 30-án kinn levő tőke

A teljes kockázat a 2006. június 30-i állapot szerint 16 089 millió eurót tett ki, a 2005. december 31-i 16 521 millió euróval szemben.

A következő táblázat azokat a műveleteket mutatja be, amelyek a legutóbbi jelentés óta hatást gyakoroltak a kinn levő tőke összegére.

1. táblázat: A 2006. június 30-án kint levő tőke* | Millió euro (kerekítve) |

A 2005. december 31-én kint levő összeg | 16,521 |

Hitelvisszafizetések |

Euratom | 0 |

Makroszintű pénzügyi támogatás | -31 |

EBB | -1,051 |

Folyósított hitelek |

Euratom | 51 |

Makroszintű pénzügyi támogatás | 19 |

EBB | 1,017 |

Az euro és más valuták közötti árfolyamkülönbség | -437 |

A 2006. június 30-án kint levő összeg | 16,089 |

* Valamennyi garantált hitel (tagállamok és EU-n kívüli államok összesen), kivéve az esedékes, nem teljesített kamatokat és a késedelmes fizetéseket. |

A tagállamokban végzett műveletek kapcsán a kint levő tőke 2 801 millió euro volt 2006. június 30-án, a 2005. december 31-i 2 966 millió euróval szemben.

Az EU-n kívüli államokban végzett műveletek kapcsán a kint levő tőke 13 288 millió euro volt 2006. június 30-án, a 2005. december 31-i 13 554 millió euróval szemben.

3.2. Az uniós költségvetés által viselt maximális éves kockázat [6]: a 2006. június 30-ig folyósított műveletek (lásd a melléklet A2. táblázatát)

- 2006 második felére a teljes maximális éves kockázat 1 258 millió eurót tesz ki.

- A kockázat a tagállamok vonatkozásában 397 millió eurót tesz ki.

- A kockázat az EU-n kívüli államok vonatkozásában 861 millió eurót tesz ki.

3.3. Az uniós költségvetés által viselt elméleti maximális éves kockázat [7]: a 2006. június 30-ig folyósított és jóváhagyott műveletek (lásd a melléklet A3. táblázatát)[8]

- 2006 második felére az elméleti maximális éves kockázat 1 323 millió eurót tesz ki, és a becslések szerint, bizonyos feltételek mellett, 2014-ben eléri a 2 664 millió eurót.

- A tagállamok vonatkozásában a maximális elméleti kockázat 397 millió euro 2006 második felére. A becslések szerint a kockázat 2014-re 168 millió euróra csökken.

- Az EU-n kívüli tagállamok tekintetében ez 926 millió eurót tesz ki 2006 második felére. A kockázat a becslések szerint 2014-re eléri a 2 496 milliót.

4. A költségvetési garanciák aktiválása

4.1. Kifizetések készpénzforrásokból

A Bizottság azért nyúl készpénzes forrásaihoz[9], hogy az adós késedelmes fizetése esetén elkerülje a hitel-visszafizetés késedelmeit és az ebből eredő költségeket.

4.2. A Garanciaalap aktiválása

A módosított 1994. október 31-i 2728/94/EK, Euratom tanácsi rendelet a külső fellépésekre vonatkozó Garanciaalapot hozott létre. Amennyiben a Közösség által nyújtott vagy garantált hitel kedvezményezettje (harmadik ország) fizetési késedelembe esik, az esedékes összeg kifizetésére a Garanciaalapból kerül sor, a fizetés esedékességétől számított három hónapon belül[10].

2006 első felében a Garanciaalapból nem történt lehívás, mivel az ilyen hitelek esetében nem állt be késedelem.

5. A Közösség elméleti hitel- és garancianyújtási képességének elemzése az EU-n kívüli államok tekintetében

A gyakorlatban a Garanciaalap mechanizmusa a Közösség hitel- és garancianyújtási képességét az EU-n kívüli államokra korlátozza, mivel az Alap finanszírozását szolgáló előirányzatokat az aktuális pénzügyi tervben a garanciatartalékra elkülönített összeg korlátozza[11].

A melléklet A4. táblázata 2006-ra vonatkozó becslést ad a Közösség hitelnyújtási kapacitására az EU-n kívüli államok tekintetében, a Garanciaalapról szóló jelenlegi rendeletnek megfelelően. A számítási módszer és a jogszabályi szövegekre való hivatkozások részletei a mellékletben találhatók.

A 2. táblázat szerint az EU-n kívüli államokra vonatkozó hitelnyújtási és hitelgarancia-műveletek kinnlevőségei 2006. június 30-án összesen 13 421 millió eurót tettek ki.

2. táblázat: EU-n kívüli államoknak nyújtott hitelnyújtási és hitelgarancia-műveletek kinnlevőségei millió euróban (kerekített összeg) |

1. Kint levő tőke, EK (makroszintű pénzügyi támogatás), Euratom | 1 504 |

2. Kint levő tőke, EBB | 11 784 |

3. Kifizetetlen esedékes kamat1 | 133 |

Kint levő összeg2 2006. június 30-án | 13 421 |

1 Kifizetetlen esedékes kamat a Garanciaalap létrehozásáról szóló rendelet értelmében. 2 A késedelmes összeg és a késedelmi kamat nem része az Alapból finanszírozandó kint levő összegnek, és a 6. szakaszban, külön szerepel. |

Az Alap forrásai és a tőkekötelezettségek közötti arány, az Alapot létrehozó rendelet szerinti értelmezésben 9,85% volt, ami magasabb, mint az Alapot létrehozó 2728/94/EK rendeletet módosító 1149/1999/EK rendeletben meghatározott 9%-os célérték. A szabályok kimondják, hogy az év végén a többletet vissza kell fizetni egy külön megnevezésre az Európai Unió általános költségvetésének bevételkimutatásában.

6. A Garancia Alap helyzete 2006 Június 30-án

2006. június 30-án a Garanciaalap 1 321,33 millió eurót tett ki. 2006 első felében a következő pénzmozgások történtek:

- Az Alap eszközbefektetésből származó nettó bevétele, a 2006. június 30-i állapot szerint 24,8 millió euro.

Hátralékbehajtás 2006 első felében nem volt.

A teljes hátralék, vagyis az Argentin Köztársaságra kiszabott büntetőkamat 2006. június 30-án összesen 1 718 493,12 USA dollárt tett ki, ebből 1 448 433,44 dollárt (1 139 332,53 eurót) még mindig nem hajtott be az Alap. Az összeg az EBB felé esedékes.

7. Relatív szoliditás

Az Alap 2006. június 30-i összege (1 321,33 millió euro) és az EU-n kívüli államoknak 2006-ban nyújtott hitelek elméleti maximális éves kockázata (926 millió euro) közötti arány a becslések szerint 71% (lásd a melléklet A3. táblázatát) [12].

Második rész: A kockázatok értékelése: a legfontosabb hitelműveletekben részesülő EU-n kívüli államok gazdasági és pénzügyi helyzete

1. BEVEZETÉS

Az első részben szereplő számok tájékoztatást nyújtanak az általános költségvetés által viselt kockázatok mennyiségi vonatkozásairól. Emellett azonban minőségileg is értékelni kell a – művelet típusától és a hitelfelvevő minősítésétől függő – kockázatokat. Az országonkénti kockázatértékelést külön táblázatban mutatja be a bizottsági munkadokumentum[13]. Az értékelés rövid összefoglalása az alábbiakban olvasható.

2. CSATLAKOZÓ ORSZÁGOK

2006 első felében Bulgáriában a reál-GDP növekedése 6,1%-ra gyorsult (a 2005. évi 5,5%-ról). Ennek hajtóereje főként a nagyon erős – 20%-ot meghaladó mértékben megnőtt – bruttó állóeszköz-felhalmozás, valamint a magánfogyasztás folytatódó erős növekedése volt. A folyó fizetési mérleg hiánya tovább nőtt a GDP 13,9%-ára, elsősorban a szolgáltatási mérleg alacsonyabb többlete és a külföldről érkező folyó transzferek alacsonyabb mértéke miatt. 2006 első felében az áruexport növekedése meghaladta az importét, ami azonban nem volt elégséges a kereskedelmi deficit további enyhe növekedésének megakadályozására. 2005-höz hasonlóan a folyó fizetési mérleg hiányát csaknem teljes egészében fedezték a nettó közvetlen külföldi befektetések.

2006 első felében a reál-GDP növekedése Romániában erősen megugrott, 7,4%-ra, a 2005-ös 4,1%-ra való csökkenést követően, aminek okai főként a súlyos áradások okozta negatív hatások és az ipari tevékenységet érintő szerkezeti változások voltak. A gazdasági növekedés viszonylag kiegyensúlyozott volt 2006 első félévében, amit a lakossági fogyasztás 11,8%-os növekedése és a beruházások 11,9%-os növekedése együttesen vezérelt. Az infláció csökkenése 2006-ban a vártnál gyorsabb volt, és a fogyasztói árindex évenkénti növekedése szeptemberben a 2005 végi 8,6%-ról 5,5%-ra csökkent. 2006 folyamán a folyó fizetési mérleg hiánya tovább nőtt, a GDP 2005-ben jelentett 8,7%-áról 2006 júliusára 9,6%-ra, amit főként a jelentős nettó közvetlen külföldi befektetések (fedezve a hiány több mint 70%-át), a magánszektor hitelfelvételei és a portfolió befektetések vezéreltek. 2006 első felében az ország külső adósságállománya körülbelül 5 milliárd euróval nőtt, különösen a rövid lejáratú külső magánadósság gyors növekedése miatt, de enyhén csökkent, a GDP 37%-ára.

3. TAGJELÖLT ORSZÁGOK

Törökországban a reál-GDP éves növekedése 7%-ot ért el 2006 első felében, a 2005. évi 7,4%-hoz képest. A növekedés 2006-ban az 5-6% közötti tartományban várható. A folyó fizetési mérleg hiánya 2005-ben elérte a GDP 6,2%-át és 2006-ban várhatóan stabilizálódik, nagyrészt a líra 2006 május-júniusi leértékelését követő, javuló ár-költség versenyképesség eredményeként. A bruttó közvetlen külföldi befektetések 2005-ben és 2006 első felében elérték a GDP 3%-át, ezzel finanszírozva a folyó fizetési mérleg hiányának körülbelül felét. 2005 végén az ország külső adósságállománya durván a GDP 40%-át tette ki.

2006 első felében Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban a GDP növekedése 2,6%-ra lassult (reálértéken), az egy évvel ezelőtti azonos időszak 3,8%-os értékéhez képest. E lassulás fő tényezői a gyengébb ipari termelés és építőipar volt. A főbb mutatók azonban 2006 harmadik negyedévében már az ipari termelés jelentős gyorsulása irányába mutatnak, ami felhozhatja a GDP 2006. évi teljes növekedését 4% közelébe. 2005-ben jelentősen javult a folyó fizetési mérleg hiánya, amikor is a jobb kereskedelmi teljesítmény és a külföldön dolgozók pénzátutalásainak erősebb beáramlása csökkentette a hiányt, a GDP 7,7%-áról 2004-ben a GDP 1,4%-ára 2005-ben. 2006-ban várható ennek a GDP 2-3%-ára történő növekedése. A bruttó közvetlen külföldi tőkebefektetések a GDP 1,7%-át tették ki 2005-ben, de erősen növekedtek 2006 első felében – a GDP 6%-a körüli értékre –, amely a privatizációval kapcsolatos jelentős közvetlen külföldi tőkebefektetés eredménye. 2005 végén az ország külső adósságállománya a GDP 47%-át tette ki.

4. POTENCIÁLIS TAGJELÖLT ORSZÁGOK

2005-ben Albániában a GDP éves növekedése (reálértéken) 5,5%-ot ért el. A folyó fizetési mérleg hiánya (beleértve az állami transzfereket) 2005-ben elérte a GDP 6,9%-át. A kereskedelmi deficit 2005-ben és 2006 első öt hónapjában a GDP 24,1%-án állt (éves szinten 18%-kal tovább nőtt). 2005-ben a bruttó külföldi közvetlen tőkebefektetés elérte a GDP 3,1%-át, az ország külső adósságállománya pedig 2005 végén a GDP 17,6%-át tette ki. A teljes államadósság 2005-ben a GDP 55,3%-ára csökkent.

Bosznia-Hercegovinában a GDP éves növekedése 2005-ben (reálértékben) 5,5% körül alakult. A várakozások szerint a növekedés 2006-ban is 5% körül marad. A folyó fizetési mérleg hiánya 2005-ben a GDP 22,5%-ára nőtt, ami részben tükrözi az import vonatkozásában a HÉA bevezetésének hatásait. A hiány ismét csökkent 2006 első felében és várhatóan 20% körül lesz az év végén. A bruttó külföldi közvetlen tőkebefektetés 2005-ben elérte a GDP 3,2 %-át. Az ország külső államadóssága 2005 végén a GDP 30%-át tette ki, míg a külső magánadósság a becslések szerint ugyancsak kitette a GDP 30%-át.

Szerbiában a GDP éves növekedése (reálértéken) 6,3%-ot ért el 2005-ben. 2006 első negyedévében a növekedés 6,3%-on folytatódott. 2005-ben a folyó fizetési mérleg hiánya elérte a GDP 9,8%-át és tovább nőtt 2006 folyamán. A bruttó külföldi közvetlen tőkebefektetések 2005-ben a GDP 6,1%-át tették ki, és az ország külső adóssága 2006. július végén elérte a GDP 66%-át. Az államadósság csökkent, a Párizsi Klub 600 millió euro összegű adósságleírását követően, ami kapcsolódott egy új keletű IMF program 2006. februári sikeres befejezéséhez.

Montenegróban a GDP éves növekedése (reálértéken) 4,1%-ot tett ki 2005-ben. A növekedés felgyorsult 6,5%-ra 2006 első félévében. A folyó fizetési mérleg hiánya 2005-ben elérte a GDP 12,2%-át és tovább nőtt 2006-ban. 2005-ben a bruttó külföldi közvetlen tőkebefektetés elérte a GDP 22,8%-át és az ország külső adósságállománya a GDP 42,6%-át tette ki 2005 végén. 2006 júliusában Montenegró megállapodásra jutott Szerbiával a pénzügyi jogoknak és kötelezettségeknek az egykori államszövetség felbomlását követő megosztásáról. A megállapodás megerősítette az adósságszintek korábbi becsléseit.

5. ÚJ FÜGGETLEN ÁLLAMOK

Grúziában – a külső sokkhatás ellenére – a gazdasági növekedés még mindig viszonylag rugalmasnak tűnik a 2005. évi 9,3%-os, nagyon erős növekedést követően, az infláció 2006 közepén 14,5%-on tetőzött és a fő gazdaságpolitikai kihívás az infláció egyszámjegyűre történő visszaszorítása. A kereskedelmi mérleg romlott és várhatóan a GDP 19%-a lesz (2005-ben ez 14,6% volt). A növekvő pénzátutalások és állami transzferek enyhítik a folyó fizetési mérlegre gyakorolt hatást, mindezek ellenére idén a hiány várhatóan a GDP 10%-a körül fog alakulni (2005-ben 5,4% volt). Az erős gazdasági teljesítménynek köszönhetően Grúzia külső államadóssága gyorsan csökkent a GDP 23%-a körüli értékre (2005-ben 27% volt).

Ukrajnában a gazdaság – úgy tűnik – gyorsan alkalmazkodott az olaj és a gáz importárának emelkedéséhez és a növekedés megugrása volt látható 2006 első felében (5,5% az előző évhez viszonyítva, szemben a 2005 teljes évi 2,6%-kal). A folyó fizetési mérleg negatívba fordult át, ami kapcsolódik az acél – Ukrajna fő exportterméke – piacának velejáró fejleményeihez is. Ukrajna külső államadóssága a GDP 12,5%-ára csökkent (15,3% volt 2005-ben), míg a magánszektor külföldi pénzpiacokhoz való jobb hozzáférése a teljes külső adósságot a GDP 45%-a körül tartja. A magasabb termelői árak még nem éreztetik hatásukat a fogyasztói árak emelkedésén, ami 2006 közepén egyszámjegyűre esett vissza. Augusztusban a Standard & Poor's megerősítette azonban Ukrajna BB hosszú lejáratú állami hitelképességi besorolását, amit különösen az eladósodottság alacsony szintje támaszt alá.

Moldovában a GDP növekedése 2005-ben meghaladta a 7%-ot és várhatóan 3%-ra fog lassulni 2006-ban. Ez, az erős külső sokkhatások – az oroszországi földgázimport-árának megduplázódása és a moldovai borkivitelre kivetett tilalom – eredménye, amelyekkel moldovai gazdaság szembesült. 2006-ban a kereskedelmi mérleg és a folyó fizetési mérleg hiánya várhatóan meghaladja a GDP 50 illetve 10%-át. Idén az infláció várhatóan ugyancsak 12% fölé ugrik. Moldova külgazdasági környezetének romlása elér ahhoz a pillanathoz, hogy az ország sikeresen átütemezte a Párizsi Klubbal szembeni adósságát és megindult külső eladósodottságának fokozatos csökkentése útján.

Tádzsikisztán gazdasága továbbra is erőteljesen növekszik 2005-2006-ban 7-8%-kal. Az állami költségvetés – ami három egymást követő évben (2003-2005) többlettel rendelkezett – várhatóan mérsékelt hiánnyal zár 2006-ban. Az Oroszországgal – Tádzsikisztán legnagyobb hitelezőjével – kötött sikeres kétoldalú adósságrendezési megállapodásoknak köszönhetően a külső adósságállomány a GDP 40%-a alá esett 2005-ben. A romló kereskedelmi hiányt (2004-ben a GDP 7%-áról és 2005-ben a 12%-áról ez 2006-ban az előrejelzések szerint 16% fölött lesz) nagyrészt kiegyenlíti a külföldi pénzátutalások gyors növekedése. Ennek eredményeként a folyó fizetési mérleg hiánya várhatóan mérsékelten emelkedni fog 2006-ban (a 2005-ös 3,6%-ról 4,5%-ra). Viszonylag alacsony marad a bruttó állami tartalékok importfedezete, valamivel kéthavi import alatt. Az IMF-fel 2006 elején sikerült megkötni a PRGF-megállapodást. A hatóságok megkezdték az előkészületeket az utód-megállapodáshoz.

6. EGYÉB EU-N KÍVÜLI ORSZÁGOK

Algéria jelentős politikai törést tapasztalt 2005-ben, mivel Bouteflika elnök a 90-es évek „nemzeti tragédiáját” átfordította a gazdasági fejlődés szükségszerűségének sürgető hangsúlyozására. A rekordmagasságba szökő olajárak eddig példátlan stabilitást és virágzást jelentettek az algériai gazdaságnak, valamint kitűnő lehetőséget nyújtottak a reformokra. A kormány infrastruktúrára, lakáshelyzetre, oktatásra és szakképzésre irányuló 60 milliárd dolláros kiadási programja minden bizonnyal hozzájárul a hosszú távú növekedés fenntarthatóvá tételéhez. Azonban a bankszektor 90-es években lezajlott liberalizációja ellenére az algériai pénzpiac jelentősen alulfejlett maradt. Ezen túlmenően a mindössze három, tőzsdén jegyzett részvénnyel és az 1,4 milliárd dolláros piaci kapitalizációval az algériai tőzsde továbbra is gyerekcipőben járó piacként működik. A Kereskedelmi Világszervezethez (WTO) való csatlakozás távlataival és a már hatályos EU társulási megállapodással Algéria egyértelműen jelezte a szabad piacok és a szabad kereskedelem felé történő elmozdulást. Az ország számára a legfőbb kihívásnak most az elmúlt években megkezdett reformfolyamat konszolidálása és felgyorsítása tűnik.

Jordánia gazdasága 2006-ban továbbra is erősen növekszik, 2006 első negyedévében 6,7%-os reál-GDP növekedéssel. A munkanélküliség továbbra is magas (2005-ben elérte a 15,7%-ot). Az infláció 2006-ban várhatóan 6,3%-ra szökik fel (2005: 3,8%). A hatóságok felerősítették a költségvetési kiigazításokat 2005 és 2006 során azért, hogy a költségvetési hiányt (támogatások nélkül) a GDP 6,6%-ára szorítsák, a 2005-ös 10,1%-hoz képest. A külső fizetési mérleg hiánya (támogatásokkal) a 2005-ös 18,2%-ról (és a 2003. évi 11,6%-os többlethez viszonyítva) várhatóan a GDP 20,7%-ára nő 2006-ban. Bár az áruexport növekedése erőteljes maradt, a kereskedelmi deficit tovább nőtt 2005-ben a GDP 38,8%-ára (2004: 29,6%) az import belföldi keresletnövekedést jelző jelentős növekedése, a magasabb olajárak és az export magas importtartalma miatt. A folyó fizetési mérleg hiányát továbbra is a tőkebeáramlás finanszírozza, beleértve az elsősorban a régióból érkező külföldi közvetlen befektetéseket, pénzátutalásokat és portfolió-beáramlásokat. Ugyanakkor az évek óta tartó csökkenés után a tényleges reálárfolyam várhatóan növekedni fog.

Brazília növekedése várhatóan 3,5% körül lesz 2006-ban és az infláció a legalacsonyabb szintre süllyedt az inflációkezelő rendszer elfogadása óta. Az élénk exportnövekedés és az emelkedő nyersanyagárak lehetővé tették az országnak egy jelentős folyó fizetésimérleg-többlet felhalmozását (2006-ra a GDP 1,1%-ára tervezik). A külső adósság GDP-hez viszonyított aránya csökkent és 2006 végére további, 21,1%-ra való csökkenést terveztek. A külső állami eladósodottság csökkentésére kifejtett erőfeszítések most fizetődnek ki: Brazília külföldi hiteleit két vezető hitelminősítő ügynökség is felminősítette 2006 februárja óta, a kamatprémiumok pedig történelmi mélyponton vannak. Fennmaradt azonban a jelentős külső sérülékenység, az államadósság kezelésében elért legújabb fejlemények ellenére. Az államadósság 50% felett marad, jelentősen ki van téve a kamatváltoztatásoknak és átlagos futamideje viszonylag rövid.

Argentína gazdasága 2005-ben várhatóan 9,2%-kal növekszik. 2007 végére az infláció várhatóan eléri a 12%-ot. A gazdaság ereje jelentős javulást eredményezett az állami pénzügyekben is, 2005-ben a GDP 4,5%-a körül várható elsődleges többlettel. A bankszektor fokozatosan helyreáll, de még mindig erőtlen. A jogi kereteket és a közművekre vonatkozó állami politikát érintő bizonytalanságok folytatódnak és továbbra is hátrányosan hat a külföldi befektetők bizalmára. Emellett az a tény, hogy az országnak nem kell többé az IMF-hez fordulnia, miután 2005 decemberében teljes egészében visszafizette teljes IMF adósságát, nem látszik hozzájárulni a hosszú távú sebezhetőség kezelésére szolgáló strukturális reformok előre viteléhez. Argentínának továbbra is hátraléka van az EBB-nél azzal, hogy nem fizette meg az argentin pénzügyi válságból való kilábalás során felhalmozott hátralékokból eredő büntetőkamatot (1,7 millió USD).

[1] Felhívjuk figyelmét, hogy a mellékletben egy bizottsági munkadokumentum található, egy sor részletes táblázattal és ehhez a jelentéshez fűzött magyarázó megjegyzéssel.

[2] Az EBB-mandátumok részletei a melléklet A1 táblázatában szerepelnek.

[3] HL L 62., 2006.3.3., 26. o.

[4] COM(2006)324 végleges, 2006.6.22

[5] HL L 139., 2006.6.14., 1. o.

[6] A „maximális éves kockázat” szakkifejezés magyarázata a melléklet 1. pontjában található.

[7] Az „elméleti maximális éves kockázat” szakkifejezés magyarázata a melléklet 1. pontjában található.

[8] A maximális éves kockázat a még a jelenlegi pénzügyi terv vonatkozásában folyósítandó összegeket veszi figyelembe, mivel a 2007–2013 közötti időszakra szóló új EBB-mandátumot még nem hagyták jóvá.

[9] A Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 94/728/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, módosított, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet 12. cikke értelmében

[10] További részletekért lásd a melléklet 2.5 szakaszát.

[11] A 2000–2006 időszakra szóló pénzügyi tervben szereplő éves adat 200 millió euro 1999-es árakon; 2006-ben az összeg 229 millió euro volt.

[12] Felhívjuk a figyelmet, hogy az A3. táblázatban 2006-ra jelentett maximális elméleti éves kockázat becslése csak 2006 második felére vonatkozik. Az összehasonlíthatóság érdekében ezt az összeget 12 hónapra vonatkoztattuk a fenti összehasonlításhoz.

[13] SEC (2007) aaaa