HU    HU HU 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 18.9.2008 
SEC(2008) 2454 
  
A BIZOTTSÁG SZERVEZETI EGYSÉGEINEK MUNKADOKUMENTUMA 
 
a következ ő dokumentum kísérésére:  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK 
 
az EU kábítószer-ellenes cselekvési tervér ől (2009–2012) 
 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
{COM(2008) 567} 
{SEC(2008) 2455} {SEC(2008) 2456} 
HU 2   HU Összefoglalás  
1.1. Bevezetés 
E hatásvizsgálat célja azonosítani a legmegfelel őbb szakpolitikai lehet őséget az EU 
kábítószer-ellenes st ratégiájának (2005–2012)1 végrehajtására. A stratégia célja a kábítószer-
problémára irányuló kiegyensúl yozott és integrált megközelítés  révén óvni a közegészséget, 
védeni és fokozni a társadalom és az egyének jólétét, továbbá magas szint ű védelmet 
biztosítani a lakosság számára. A stratégia meghatározza a keretet, célkit űzéseket és 
prioritásokat az egymást követ ő két, kábítószer-ellenes uni ós cselekvési terv révén 
végrehajtandó és végrehajtás alatt álló, ká bítószerekkel kapcsolatos unióbeli fellépések 
számára. Az EU els ő kábítószer-ellenes tervét (2005–2008)2 2005-ben fogadták el. 2008 els ő 
felében a Bizottság utólagos ér tékelést tartott a terv hatásainak elemzésére és új uniós 
kábítószer-ellenes cselekvé si terv (2009–2012) javaslata céljából. E hatásvizsgálat 
nagymértékben az említett értékelés eredményeire épül.  
Az értékelés és e hatásvizsgál at tekintetében a Bizottság az érdekeltek különf éle csoportjaival 
folytatott konzultációt. A Tanács kábítószer ekkel foglalkozó horizontális munkacsoportjával 
folytatott folyamatos megbeszéléseken és információcserén túl a Bizottság szolgálatai – szolgálatközi irányító csoport létrehozása révé n – további széles kör ű információkkal 
szolgáltak a hatásvizsgál atra vonatkozóan. zakért ői konzultációk céljából  irányítócsoportot 
hoztak továbbá létre, amely az EU kábítós zer-ellenes cselekvési tervének (2005–2008) 
értékelési folyamatát megel őzően és az értékelés során m űködött közre. A Bizottság két külön 
ülésen konzultált a kábítószere kkel foglalkozó civil társadalmi  fórummal. Nem került sor e 
hatásvizsgálat tekintetében nyí lt konzultációra, leginkább a sz űkös időkeretek miatt.  
1.2. Problémameghatározás 
Az EU kábítószer-ellenes st ratégiája (2005–2012) és az EU káb ítószer-ellenes cselekvési 
terve (2005–2008) a kábítószer -ellenes politika két f ő dimenziója, azaz a kábítószerek iránti 
igény csökkentése  és a kábítószer-kínálat csökkentése  köré épül, három egymást átfed ő 
témával, mégpedig a koordinációval , a nemzetközi együttm űködéssel  és információval , 
valamint a kutatással  és értékeléssel kiegészítve.  
A cselekvési terv els ősorban a szándékaik és célkit űzéseik megvalósításában független 
tagállamok számára összeállított, jogilag nem köt ő erejű koordinációs es zköz. Az Unió 
szintjén, azaz a Bizottság tevékenység e révén csak korlátozott számú célkit űzés és fellépés 
kerül végrehajtásra. A cselekvési terv  iránymutatóul szolgál a nemzeti szint ű kábítószer-
ellenes politika számára, de egyidej űleg tovább is bonyolítja a terv közvetlen hatásainak 
értékelését, mivel a cselekvési tervben szerepl ő legtöbb célkit űzés és fellépés végrehajtására 
közvetett módon kerül sor: a cselekvési terv célja mások fellépésein ek befolyásolása.  
Az EU kábítószer-ellenes csel ekvési tervének (2005–2008) értéke lése azt mutatja, hogy a terv 
célkitűzéseit sikerült átvinni a nemzeti politikákba, és/vagy már tükröz ődtek a meglév ő 
szakpolitikai dokumentumokban. Az értékelés arra enged következtetni, hogy a cselekvési 
terv széles körben indított el tevékenységeket és együttm űködést. Gyakorlatilag valamennyi 
speciális célkit űzés és fellépés tekintetében sikerült el őrehaladást elérni, bár ezek mértéke 
                                                 
1 CORDROGUE 77., 2004.11.22. 
2 HL C 168., 2005.7.8. 
HU 3   HU különböző. Az értékelés számos font os problémát is azonosított. A cselekvési terv hibája, 
hogy számos bels ő ellentmondást, túl sok célkit űzést és fellépést tartalmaz, amelyek között 
ráadásul nincsen prioritási sorrend sem.  
A cselekvési terv végrehajtásá ra vonatkozó, Bizottságon belüli koordinációt fejleszteni 
lehetne, többek között egyértelm ű prioritások meghatározásával, valamint az Unió kábítószer-
ellenes politikai célkit űzéseire vonatkozó, szakpolitikákon  keresztüli kommunikációjának 
javításával.  
A kábítószerek iránti kereslet csökkentése terén csak néhány tagállam vezetett be általános 
minőségügyi iránymutatásokat a megel őzésre, az egészségi ártalmak enyhítésére és 
kezelésére. Hangsúlyt kell továbbá fektetni a ke zeléseket és az egészségi ártalmak enyhítését 
végző szolgálatok hatékonyságának, hozzáférhet őségének, rendelkezésre á llásának javítására 
és az általuk ellátott terüle t növelésére. A tagállamoknak ezenfelül invesztálniuk kell a 
kezelésre irányuló igény terén megjelen ő új irányvonalak elfogadá sába / a hozzájuk való 
igazodásba. A kábítószer-használattal kapcsolatos fert őző betegségek és halálesetek 
visszaszorítása tekintetében – amelyek prevalenciarátái jelent ősen magasabbak a 
börtönhálózatokban, mint a bör tönökön kívül – nagy a jelent ősége annak, hogy a börtönlakók 
esetében is hasonló színvonalú legyen a megel őzés, az egészségkárosodás enyhítése és a 
kezelés, mint a börtönök falain kívül. 
A kábítószer-kínálat csökkentése terén a tagállamok között meglév ő kábítószer-ellenes 
bűnüldözési együttm űködés javuló tendenciát mutat, de a meglév ő eszközök, mint például a 
közös nyomozócsoportok és közös vámügyi szer vezetek kihasználtsága nem teljes mérték ű. 
Jelentős mértékben fejleszthet ő továbbá a tagállamok által az Europol tevékenységeihez 
nyújtott hozzájárulás, mint pl. a nemzeti szint ű bűnüldöző szervek közötti szorosabb 
koordináció révén történ ő információmegosztás és b űnüldözési operatív információk gy űjtése. 
A közelmúlt határokon átnyúló b űnüldözési projektjeinek (pl. a MAOC-N) kedvez ő 
eredményei bizonyítják az operatív információn alapuló b űnüldözésre épül ő operatív 
információszerzés és -megosztás fejlesztésének fontosságát. A kábítószer-ellenes stratégia 
célkitűzésének elérését – amely szerint jobban mérhet ővé és számszer űsíthetővé kell tenni a 
kínálat csökkentését és a b űnüldözés teljesítményét – megnehezíti az e területet jellemz ő 
standardizált kulcsmutatók hiánya.  
A nemzetközi együttm űködés terén a tagállamok szerint a cselekvési terv jelent ősen 
hozzájárult ahhoz, hogy nemzetközi szinten az Unió koherens és konszenzusos fellépést tanúsítson. Az EU cselekedeteit egyre inkább az összhang jellemzi, különösen az Egyesült 
Nemzetek Kábítószerügyi Bi zottságában, ám további er őfeszítésekre van szükség annak 
eléréséhez, hogy az Unió közös hangon szólaljon meg az említett bizottság plenáris ülésein. Az EU integrált és kiegyensúlyozott kábító szerügyi megközelítése modellként szolgált a 
tagjelölt országok, valamint a szomszédsági po litika partnerországainak egy része számára, 
amikor nemzeti kábítószer-ellenes stratégiáika t és cselekvési terveiket dolgozták ki.  
Az elmúlt években nagyszámú segítségnyújtó progr amra került sor a tagj elölt országokban és 
a stabilizációs és társulási folyamatban részt vev ő országokban. Ugyanakkor a küls ő EK és 
tagállami finanszírozási programoknak és proj ekteknek kifejezette bben kellene az EU 
kábítószer-ellenes politikájának prioritásai hoz kapcsolódnia. A kábítószer-csempészet 
kialakulóban lév ő útvonalai miatt rugalmas és széles kör ű együttműködésre van szükség az 
érintett régiók országaival.  
HU 4   HU Az információ, kutatás és értékelés  tekintetében az értékelés a rra a következtetésre jut, hogy 
az európai kábítószerhely zetre vonatkozó, hozzáférhet ő információk min ősége javult az 
elmúlt években, de érdemes lenne további lépé seket tenni abba az irányba is, hogy a nemzeti 
és uniós szint ű kutatói és kutatásfinanszírozási str uktúrák koordinációja javuljon, valamint 
hogy tevékenységük egymást jobban kiegészítse. A nemzeti kormányok által a nemzeti kapcsolattartó pontok számára ju ttatott támogatás esetlege s csökkenése egyre inkább 
aggodalomra ad okot, hiszen e helyek képezik a KKEM információs infrastruktúrájának gerincét. A kábítószer-ellenes politikák értékelésének szükségessége továbbra is nagy jelentőségű.  
1.3. Jelenlegi helyzet 
Az EU-ban a kanabisz maradt továbbra is a leggyakrabban hasz nált illegális kábítószer: az 
elmúlt évben 17,5 millió európai fogyasztotta. K okaint tavaly 4,5 millió európai fogyasztott, 
és e szer fogyasztása drámaian megn őtt néhány tagállamban; ellenben az ecstasy használata 
mindenütt enyhén csökkenni t űnik. A heroinfogyasztás és az in travénás kábítószer-használat 
általában véve állandónak látszik. Különös kihívást jelent a megel őzés és kezelés esetében, 
hogy a fiatalok körében az els ő fogyasztáskori életkor egyre csökken, továbbá hogy a 
politoxikomán kábítószer-használat szintje fokozódik. 
Az Unióban minden 1 000 f őre 1–8 kábítószer-abúzusban szenved ő ember jut. Minden évben 
7 500 – 8 000 kábítószerrel kapc solatos haláleset fordul el ő. Körülbelül 100 000 – 200 000 
olyan európai van, aki adott má r be kábítószert HIV-vel fert őzött tűvel magának, és mintegy 
egy millióan használtak hepatitis C-vel fert őzött tűt. A fertőződés kockázata különösen olyan 
körülmények között magas, ahol általános a közös t űhasználat, mint pl. a börtönökben. 2005-
ben 21 uniós ország 326 000 új, káb ítószer-elvonó kezelésre jelentkez őről számolt be. 
Körülbelül 525 000 kábítósze r-használó kap helyettesít ő kezelést az EU-ban. 
A kábítószerek termesztése, el őállítása és csempészete továbbra is azon szervezett b űnözői 
hálózatok f ő tevékenységei között maradt, amelye k tevékenységüket az Európai Uniót 
célozva, illetve az Unióban fejtik ki. Eg yre változatosabbak az  Unióba irányuló 
csempészútvonalak, beléptetési helyek és az Unión belüli kábítószer-el őállító helyszínek, 
valamint nagymérték ű az Unión belüli csempészet is. 
Kulcsfontosságú közlekedési folyosókon zajlik az ópiátok EU-ba irányuló csempészete; ezek 
Afganisztánból indulnak és a közép-ázsiai államokon át ha ladnak Európa felé. Nyugat-
Európát a heroin legnagyobb ré sze a Törökországból induló balkáni útvonalakon éri el, de 
egyre nagyobb forgalmat bonyolít a Törökorszá gból induló és a balkáni államokon át 
Olaszországba vagy Szlovéniába érkez ő közép-balkáni útvonal is. Az Ukrajnán és Románián 
keresztüli útvonal  szintén egyre jelent ősebb. A kokain esetében három f ő tengeri útvonal van. 
Az északi útvonal a Karib-térségb ől indul, és az Azori-szigeteken  át érkezik Portugáliába és 
Spanyolországba. A központi útvonal Dél-Amerikából indul, átha lad a Zöldfoki-szigeteken 
vagy Madeirán és a Kanári-szigeteken, és úgy érkezik Európába. Nemrégiben alakult ki az 
afrikai útvonal , amely Dél-Amerikából indulva érkezi k Nyugat-Afrikába, majd onnan halad 
tovább Portugáliába és Spanyolországba. Az Európai Unió a szintetikus kábítószerek, 
különösen az amfetaminok és az MDMA (ecstasy) f ő előállító régiója.  
Az elmúlt években állandó szinten maradt a ká bítószer-lefoglalások száma, amely csak a 
kokain esetében emelkedett jelent ősen. Mindazonáltal 2000–2006 között a fent említett 
kábítószerek inflációval  csökkentett utcai árai mérséklődtek, míg a kanabisz, az amfetaminok 
és a kokain esetében a hatóanyag-tart alom állandó maradt, vagy csökkent.  
HU 5   HU Az illegális kábítószerek abúzusa tekintélyes társadalombiztosítási költségeket ró az EU 
tagállamaira. A KKEM egy nemrégiben vég zett felmérése – amely hat tagállamból gy űjtött 
információkat – azt mutatta, hogy a kábítószerekre ford ított közkiadások az érintett országok 
GDP-jének 0,05 %-áról 0,46 %-ára emelkedtek. E jelentésekre alapozva a KKEM becslése 
szerint a 27 uniós tagállamban és Norvégiában a kábítószerekkel kapc solatos közkiadások évi 
13 és 36 milliárd eurót tesznek ki, és az EU tagállamai GDP-jének 0,33 %-ára rúgnak.  
1.4. Szubszidiaritás és hozzáadott érték 
A kábítószerek területén az EU tagállamai a f őszereplők: a kábítószer-ellenes jogszabályok 
megalkotása els ősorban nemzeti hatáskörbe tartozik. Mindazonáltal a Szerz ődések 
kifejezetten elismerik azon igényt , amely szerint a kábítószerek kérdésével uniós szinten kell 
foglalkozni, különösen a bel- és igazságügy3, valamint a népegészségügy4 területén. Az EU 
kábítószer-ellenes st ratégiájának (2005–2012) megfoga lmazása az EU- és EK-Szerz ődés által 
biztosított jelenlegi jogi keretben zajlott, az Unió, a Közösség és az egyes tagállamok 
megfelelő hatásköreire alapozva és kell ően tiszteletben tartva a szubszidiaritás és az 
arányosság elvét. 
Az EU kábítószer-ellenes csel ekvési tervének (2005–2008) értéke lése szerint gyakorlatilag 
valamennyi tagállam úgy véli, hogy az uniós szint ű kábítószer-ellenes cselekvési terv 
hozzáadott értéket képvisel. A tagállamok je lezték, hogy a cselekvési terv egyértelm ű európai 
szintű célkitűzéseket nyújt, valamint iránymutatá ssal szolgál a nemzeti prioritások 
meghatározásához. Ennek eredményeképpen az országok közötti, önkéntes alapon m űködő 
kábítószer-ellenes politikák kohe rensebbé váltak, és egyre i nkább közelíten ek egymáshoz. 
Iránymutatást nyújt továbbá a bevált gyakorlatok megosztásához, és számos kulcsfontosságú 
területre vonatkozóan – a kábítós zerek iránti kereslet és a kíná lat csökkentése terén egyaránt – 
a közös szabályok kidolgozásához. A cselekvési  terv a kábítószerek  tekintetében átfogó 
politikai keretet teremt, valamint sz erte az Unióban ösztönzi a széles kör ű, magas min őségű 
nemzeti stratégiák és csele kvési tervek kidolgozását.  
Számos tagállam jelezte, hogy az EU cselekvési terve fontos szerepet játszik a nemzetközi 
együttműködésben, valamint annak köszönhet ően, hogy az Unió a stratégiában és a cselekvési 
tervben tükröz ődő egyetértésre alapozva léphet fel, ezzel együtt jelent ősége is megn őtt a 
kábítószerekkel foglalkozó nem zetközi színtéren. Az EU cselek vési terve fontos szerepet 
játszik a kábítószer-ellenes politika európai modelljének megismertetésében is, amelynek 
alapkövét a kiegyensúlyozott megközelítés és az alapvet ő jogok képezik. Mivel a hangsúly a 
tapasztalaton alapuló polit ikameghatározásra, ellen őrzésre, értékelésre és információra került, 
ez jelentős hozzáadott értéknek bizonyult a nemzeti kábítószer-ellenes pol itikák terén, és 
eredményeképpen több figyelmet kapott a nemzeti szint ű eredményesség és hatékonyság. A 
jellemző tendenciákat könnyebben sikerült felis merni és egymással összevetni.  
1.5. Célkit űzések 
Mivel az EU kábítószer-ellenes stratégiája (2005–2012) továbbra is az új kábítószer-ellenes 
uniós cselekvési terv kidolgoz ásának átfogó szakpolitikai al apja marad, a stratégiában 
meghatározott célkit űzések és prioritások továbbra is érvényesek. Az EU kábítószer-ellenes 
cselekvési terve (2005–2008) 46 célkit űzést és 86 operatív fellé pést tartalmaz. E 
hatásvizsgálat kereteit és lehet őségeit meghaladná, ha az új cselekvési tervben szerepl ő 
                                                 
3 Az EUSz. VI. címének 29. cikke és 31 . cikke (1) bekezdésének e) pontja. 
4 Az EKSz. 152. cikke. 
HU 6   HU valamennyi lehetséges új célkit űzést és fellépést átgondolnánk, vagy a probléma 
meghatározásának megfelel ő 30 vagy még több következteté s mindegyikét megvizsgálnánk.  
Alternatív megoldásként e hatásvizsgálat az értékelésb ől származó korlátozott számú 
következtetésre összpontosít, a le hetséges új operatív célkit űzések szempontjából. Az egyes 
szakpolitikai lehet őségek mindegyikére vonatkozóan elemezt ük a cselekvési terv mint egész 
észlelt hatását, valamint a kiválasztott minták mindegyiké nek hatását. A jelentés 3. 
szakaszában a kulcsfontosságú dimenziókra – ú.m. a kábítószerek iránti kereslet 
csökkentésére és a kábítószer-kínálat cs ökkentésére, valamint az egymást átfed ő témákra, 
azaz a koordinációra, a nemzetközi együttm űködésre és az információra, kutatásra és 
értékelésre – vonatkozóan mutatjuk be  az általános stratégiai célkit űzéseket. Az egyes átfogó 
stratégiai célok mindegyike esetében két operatív célkit űzést dolgoztunk ki.  
1.6. A szakpolitikai lehet őségek meghatározása és értékelése 
Mivel létezik uniós szint ű átfogó és folyamatban lév ő kábítószer-ellenes stratégia (2005–
2012), a bemutatott lehet őségek egyike sem vezetne jelent ős szakpolitikai változásokhoz. E 
hatásvizsgálat céljából hat szakpolitikai lehet őséget vettünk figyelembe, amelyek közül a 
következő hármat találtuk megvalósíthatónak:  
1. lehetőség – Változtatás nélkül (alapváltozat): E lehetőség szerint nincs javaslat olyan 
cselekvési tervre, amely az EU  kábítószer-ellenes stratégiáj ának (2005–2012) második felét 
hajtaná végre. A stratégia továbbra is általáno s keretet nyújt az uniób eli kábítószer-ellenes 
tevékenységek számára, de nem határoz meg operatív célkit űzéseket és fellépéseket, nem 
dolgoz ki végrehajtási mutatókat, és nem határoz meg a fellépésekre határid őket.  
2. lehetőség – az EU kábítószer-ellenes cselek vési tervét (2005–2008) további négyéves 
időszakra megújítjuk: E lehetőség szerint az EU kábítószer-e llenes cselekvési tervét (2005–
2008) megújítjuk. A jelenleg folyamatban lév ő fellépések továbbfolytatódnak. A már lezárt 
fellépések kikerülnek a tervb ől. További új fellépéseket nem határozunk meg.  
3.2. lehet őség – Részletes uniós kábítószer-e llenes cselekvési tervet (2009–2012) 
mutatunk be, amely operatív célkit űzéseket és fellépéseket ölel fel az Unió és a 
tagállamok szintjén. E lehetőség az EU kábítószer-ellene s cselekvési tervének (2005–2008) 
végső értékeléséb ől leszűrt fontosabb tapasztalatokra épül. Az Unió és a tagállamok számára 
egyaránt érvényes új és részletes cselekvésiterv- javaslat figyelembe veszi az értékelés során 
tett megállapításokat, valamint igazodni képes a legújabb változásokhoz és az uniós 
kábítószerhelyzetet érint ő legfrissebb információkhoz.  
1.7. Hatáselemzés és -összehasonlítás 
A kábítószer-ellenes stratégiát és cselekvé si terveit alátámaszt ó feltételezés az, hogy 
szinergiákhoz és er őteljesebb hatáshoz olyan integrá lt és multidiszciplináris politikai 
megközelítés vezet, amely felöleli a kábítószer-ellenes politika különféle területeit, és egyidejűleg többszörös célkit űzéseket hajt végre.  
A lehetőségek összevetése azt mutatja, hogy az 1. lehetőség, vagyis az alapváltozat  választása 
lendületet és dinamizmust nélkülöz ő uniós szint ű kábítószer-ellenes politikához vezetne. Az 
EU kábítószer-ellenes stratégiája ( 2005–2012) érvényben maradna, de a további 
végrehajtásához szükséges cselekvési terv nélkül; a szakpolitikai fellépések f őként ad hoc 
zajlanának, hiányozna a koherenc ia, valamint nem vennék figyelembe a kábítószerhelyzetet 
érintő új irányvonalakat és fejleményeket. Az uniós szint ű szakpolitikai keret hiánya esetleg 
HU 7   HU növelné a nemzeti politikák közötti széttartást, míg az uniós szint ű tevékenységek a meglév ő 
hatáskörökre és programokra sz űkülnének.  
A 2. lehetőség azt jelentené, hogy nem orvosolnánk az EU meglév ő kábítószer-ellenes 
cselekvési tervének (2005–2008) gyenge pontjait és  hiányosságait, és a terv nem foglalkozna 
kifejezetten az új fejleményekkel és irányvonalakkal. A frissített közös fellépési keret hiánya 
ahhoz vezethetne, hogy az Unió és a tagállamok szintjén a kábítószerkérdés kevésbé lenne 
látható, valamint veszítene prioritási jellegéb ől. Ezt a lehet őséget „biztos tétnek” 
tekinthetnénk, hiszen a célkit űzések és fellépések tekintetében már megszületett a 
megállapodás.  
Amennyiben a 3.2. lehetőséget választjuk, úgy a figyelem az EU ká bítószer-ellenes cselekvési 
tervének (2005–2008) értékelésébe n azonosított problémákra irá nyulna. Egy új cselekvési 
terv figyelembe vehetné az elmúlt évek változásait, valamint a cselekvési tervben foglalt célkitűzések fókuszát oly módon változtathatná meg, hogy a fellépések hatékonyabbá és 
mérhetőbbé váljanak. E lehet őség sokkal inkább összhangban álln a az EU kábítószer-ellenes 
stratégiájával, amely célkit űzéseinek átültetése és végreh ajtása céljából kifejezetten két, 
egymást követ ő kábítószer-ellenes uniós cselekvési tervet jelez el őre.  
Összefoglalva tehát: az 1. lehetőség visszalépést jelent. Az érté kelés világosan mutatja, hogy 
tömörebb, prioritásokat meghatározó cselekvési  tervre van szükség, amely figyelembe veszi 
az új információkat és kihívásokat. Ennélfogva a 2. lehetőség választása sem tanácsos. Ilyen 
lehetőségeket az EU 3.2. lehet őségben bemutatott új kábítószer-ellenes cselekvési terve 
(2009–2012) kínál, így ennélfogva ez az általunk el őnyben részesített választási lehet őség.  
1.8. Ellen őrzés és értékelés 
A 3.2. lehet őségben bemutatott új cselekvési terv vala mennyi fellépés eset ében mutatót és 
időkeretet határoz majd meg, valamint kijelöli a végrehajtásukért felel
ős feleket. A Bizottság 
az elért eredményekr ől évente továbbra is jelentést készít. Az EU kábítószer-ellenes 
cselekvési tervének (2009–2012) és az EU ká bítószer-ellenes stra tégiájának (2005–2012) 
átfogó értékelésére 2012-ben kerül majd sor. 
A KKEM és az Europol saját hatáskörében továbbra is készít majd jelentéseket a 
kábítószerkérdés aktuális helyzetér ől. A javasolt új cselekvési  terv külön hangsúlyt helyez 
majd a szakpolitika kábítószerhelyzetre gyakorolt hatásai mérhet őségének javítására, továbbá 
mutatókra tesz javaslatot a kábító szer-kínálat csökkentése és a b űnüldözés tekintetében.