C 83/73

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele.

(2020/C 83/14)

Ez az értesítés a (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági (1) rendelet 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

ÉRTESÍTÉS STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

„Coteaux d’Aix-en-Provence”

Hivatkozási szám: PDO-FR-A0159-AM03

Az értesítés időpontja: 2019.12.20.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1. A földrajzi terület és a földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület meghatározása

A földrajzi területet és a földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő területet alkotó települések listájának pontosítása érdekében a termékleírás IV. szakasza a 2019. évi hivatalos földrajzi kódexre (Code officiel géographique) hivatkozik.

Ez a pontosítás az egységes dokumentum „További feltételek” pontját érinti.

2. Szőlőfajták

A termékleírás V. szakaszában a vörös- és rozéborok készítéséhez engedélyezett szőlőfajták listája a caladoc noir N másodlagos fajtával egészült ki. A caladoc N szőlőfajtát a 2005 és 2017 közötti évjáratokkal végzett kísérletek eredményeként vették fel a listára.

Az ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott borok profilja nem változott, és ez a fajta a szőlőfajták legfeljebb 10 %-a erejéig használható fel másodlagos szőlőfajtaként.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1. A termék elnevezése

Coteaux d’Aix-en-Provence

2. A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3. A szőlőből készült termékek kategóriái

1. Bor

4. A bor(ok) leírása

A vörösborok kiegyensúlyozottak, gyümölcsösek, és 2-3 évnyi palackos érlelés után érik el teltségüket. Illatukban virágos, például ibolyára emlékeztető, illetve növényekre, például szénára, babérra vagy dohányra emlékeztető jegyek érvényesülnek, melyek később érettebb árnyalatoknak, például fahéjra vagy prémbőrre emlékeztető illatoknak adják át helyüket. A borok a szüret évét követő évben legalább április 15-ig tartó érlelési időszak végére tesznek szert ezekre a jellegzetességekre. A borokat elsősorban grenache N, mourvèdre N és syrah N szőlőfajtákból készítik, melyeket gyakran cabernet-sauvignon N és carignan N szőlőfajtákkal házasítanak.

A rozéborok könnyűek, lágyak, gyümölcsösek és virágosak. Többnyire fiatalon fogyasztják őket. Ezeket a borokat elsősorban grenache N, cinsaut N és counoise N szőlőfajtából készítik. Színük szépen csillogó halványrózsaszín.

A fehérborok vermentino B szőlőfajtából készülnek, amelyet általában ugni blanc B és clairette B szőlőfajtákkal házasítanak. A fehérborok virágos és gyümölcsös aromákat hordozó, üde borok.

A borok minimális természetes alkoholtartalma 11 térfogatszázalék.

A csomagolási műveletszakaszban a vörösborok almasavtartalma legfeljebb 0,4 gramm/liter.

Az erjesztés után a borok erjeszthetőcukor-tartalma (glükóz és fruktóz) legfeljebb 4 g/l.

A fel nem tüntetett analitikai jellemzők a közösségi jogszabályokban meghatározott értékeket követik.

Általános analitikai jellemzők Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) Minimális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) Minimális összes savtartalom Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5. Borkészítési eljárások

a) Alapvető borászati eljárások

Művelési gyakorlat

— Az egyes tőkék legfeljebb 2,5 négyzetméternyi területet foglalnak el. Ez a terület a sorok közötti távolság és a tőkék közötti távolság szorzata.

— A sorok közötti távolság legfeljebb 2,5 méter lehet, míg az egy soron belül található szőlőtőkék közötti távolságnak legalább 0,8 méternek kell lennie.

— A tőkéket rövidmetszéssel művelik (bakműveléssel vagy Royat-kordonműveléssel). Egy tőkén legfeljebb 8 csap lehet 1 vagy 2 rüggyel.

— A cabernet-sauvignon N, sauvignon B, sémillon B és syrah N szőlőfajták metszése Guyot-metszéssel is történhet, tőkénként legfeljebb 8 rügy meghagyásával.

— Az öntözés a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyv D. 645-5. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően engedélyezhető.

Konkrét borászati eljárás

— A borászati felhasználásra szánt aktív szén rozéborok készítéséhez történő használata a mustok és a még erjesztés alatt álló újborok esetében az érintett borász által készített rozéborok mennyiségének 20%-a erejéig és hektoliterenként legfeljebb 60 gramm mennyiségben engedélyezett az adott szőlőtermés tekintetében.

— Tilos fadarabokat használni.

b) Maximális hozamok

hektáronként 60 hektoliter

6. Körülhatárolt földrajzi terület

A szőlő szüretelése, a borok erjesztése és készítése a következő települések területén történik a 2019. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján:

— Bouches-du-Rhône megyében: Aix-en-Provence, Alleins, Aurons, La Barben, Les Baux-de-Provence, Berre-l’Etang, Charleval, Châteauneuf-les-Martigues, Cornillon-Confoux, Coudoux, Eguilles, Ensuès-la-Redonne, Eygalières, Eyguières, La Fare-les-Oliviers, Fontvieille, Gignac-la-Nerthe, Istres, Jouques, Lamanon, Lambesc, Lançon-Provence, Mallemort, Martigues, Maussane-les-Alpilles, Meyrargues, Mouriès, Paradou, Pélissanne, Peyrolles-en-Provence, Port-de-Bouc, Le Puy-Sainte-Réparade, Rognac, Rognes, Saint-Cannat, Saint-Chamas, Saint-Estève-Janson, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Marc-Jaumegarde, Saint-Mitre-les-Remparts, Saint-Rémy-de-Provence, Salon-de-Provence, Vauvenargues, Velaux, Venelles, Ventabren, Vernègues;

— Var megyében: Artigues, Rians.

7. Fontosabb szőlőfajták

Ugni blanc B

Cinsaut N – Cinsault

Counoise N

Grenache N

Mourvèdre N – Monastrell

Syrah N – Shiraz

Vermentino B – Rolle

Clairette B

Grenache blanc B

Sauvignon B – Sauvignon blanc

8. A kapcsolat(ok) leírása

A „Coteaux d’Aix-en-Provence” oltalom alatt álló eredetmegjelölés területe a mészköves Basse Provence nyugati részén, északról déli irányban a Durance-folyótól a Földközi-tengerig, nyugatról keleti irányban pedig a Rhône völgyétől a Sainte-Victoire hegyig terül el. A pontosan körülhatárolt terület Bouches-du-Rhône megye 47 települését és Var megye 2 települését foglalja magában.

A szőlőtermesztés az agyagos-iszapos alapanyagú, kavicsos talajokat adó márgás mészkő-képződményeken, illetve a nagyon homokos vagy kavicsos-homokos-iszapos talajú molassz- vagy homokkő-képződményeken folyik. Bár a táj a tengerparttól a Sainte-Victoire hegy északi részéig lépcsőzetes, a kisebb hegyek és depressziós övezetek sorából álló, jellegzetes morfológiájának köszönhetően összességében egy egységet alkot, ahol egymáshoz hasonló kőzettani képződmények és talajok találhatók.

A szőlők szüreteléséhez pontosan körülhatárolt, parcellákra osztott területhez a márgán kialakult agyagos-iszapos alapanyagú, kavicsos talajú parcellák, illetve a molasszon és homokkövön kialakult nagyon homokos vagy kavicsos-homokos-iszapos talajú parcellák tartoznak. A talaj nagy kavicstartalma egyrészt védelmet biztosít a párolgás ellen, másrészt a szőlőtőkék vízháztartásának elengedhetetlen része, mivel elősegíti a víz elvezetését.

A márgán kialakult talajjal rendelkező parcellák különösen a magas alkoholtartalmú, testes, aromagazdag és kiváló érlelhetőséget biztosító tannin szerkezettel rendelkező borok készítéséhez kedvezőek.

A molasszon és homokkövön kialakult, nagyon homokos vagy kavicsos-homokos-iszapos talajú parcellák inkább az alacsonyabb alkoholtartalmú, könnyű és gyümölcsök borok előállítására alkalmasak.

A sok napsütéssel jellemzett, nagyon meleg és a misztrál hatására igen szeles mediterrán éghajlat rendkívül kedvező a nemzedékek során a környezethez alkalmazkodott, a borok minőségét és karakterét adó igényes szőlőfajták fejlődéséhez. Így a grenache N szőlőfajta magas alkoholtartalmat és lekerekítettséget, a cinsaut N szőlőfajta finomságot és eleganciát, a syrah N szőlőfajta gyümölcsös aromákat, a mourvèdre N szőlőfajta pedig a borok érlelésre való kiváló alkalmasságát biztosítja.

Az egész provence-i térséghez hasonlóan e földrajzi területen is több mint 2 000 éve foglalkoznak szőlőműveléssel. Minden jel arra mutat, hogy az aix-en-provence-i szőlővidék már az időszámítás előtti I. században is igen kiterjedt volt. Az olajfa és a búza mellett a szőlő ekkor lett a mediterrán térség harmadik legfontosabb mezőgazdasági terméke.

A szőlőt a rómaiak telepítették a vidékre, és ez jelentette az első fejlődési szakaszt. A kereskedelem később, a középkorban az egyházi kongregációk közreműködésével alakult ki. Anjou Renátusz, Provence grófjának hatására a XV. században jelentős mértékben nőtt a borok ismertsége és ennek következtében a megművelt területek nagysága is. A szőlő fennmaradt a vidéken és a XIX. század közepétől egy második jelentős fejlődési szakaszon is átesett, amikor a dombok lejtőin egyre nagyobb területeket tettek művelésre alkalmassá. A szőlőtermesztés ezen bővülése is a kereskedelmi kapcsolatok fejlődésével járt. A második császárság idején bevezetett szabadkereskedelmi politika felerősítette ezt a tendenciát.

A körülhatárolt területről származó minőségi bor eredetmegjelölését 1956. január 23-án ismerték el.

Az 1985. december 24-i rendelettel elismert „Coteaux d’Aix-en-Provence” ellenőrzött eredetmegjelölés koronázta meg a minőségre törekvő bortermelők és a közösség erőfeszítéseit és kitartását.

A borászok több generáció tapasztalataiból merített szaktudása a különböző helyekről és különböző szőlőfajtákból származó borok házasításában mutatkozik meg. Ezt az eleinte a vörösbortermelésre szakosodott terület sajátos feltételeihez igazodó szaktudást természetesen a rozéborok és fehérborok előállítása során is alkalmazták.

9. További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

A borok erjesztése és készítése tekintetében biztosított eltérés kapcsán meghatározott, közvetlenül szomszédos terület a következő települések területét foglalja magában a 2019. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján:

— Bouches-du-Rhône megyében: Arles, Aureille, Beaurecueil, Bouc-Bel-Air, Cabriès, Carry-le-Rouet, Eyragues, Fos-sur-Mer, Gardanne, Grans, Maillane, Meyreuil, Miramas, Mollégès, Noves, Orgon, Les Pennes-Mirabeau, La Roque-d’Anthéron, Marignane, Le Rove, Saint-Antonin-sur-Bayon, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Paul-lès-Durance, Sausset-les-Pins, Sénas, Tarascon, Le Tholonet, Vitrolles;

— Var megyében: Esparron, Ollières.

Címkézés

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Az ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott borok címkéjén a „Vin de Provence” jelöléssel megadható a nagyobb földrajzi egység.

Az említett nagyobb földrajzi egység nevének feltüntetésére használt karakterek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladhatja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretét.

A termékleíráshoz vezető link

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-9620d36b-5963-4fa1-81df-458a8ea0c236

(1) HL L 9., 2019.1.11., 2. o.