INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

(1)Bevezetés

1998-ban az Európai Unió (EU) aláírta az Aarhusi Egyezményt. Az akkor is és most is nagy jelentőséggel bír az EU és tagállamai, a kelet-európai országok és a Szovjetunió azon utódállamai számára, amelyek az Egyezmény részes felei. Az egyezmény fő célja, hogy lehetővé tegye a nyilvánosság számára a környezetvédelmi ügyekben való élénkebb részvételt, és az aktív hozzájárulást a környezet jobb megőrzéséhez és védeleméhez.

Az Aarhusi Egyezmény aláírása az Aarhusi rendelet elfogadásához vezetett, míg a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó korábbi uniós szabályok hozzájárultak az egyezmény kialakításához. Vagyis az Aarhusi Egyezmény és az EU kölcsönösen erősítette és támogatta egymást az évek során.

A Megfelelési Bizottságnak az ACCC/C/2008/32 sz. üggyel kapcsolatos megállapításai problémát jelentenek az EU számára, mert a megállapítások nem ismerik el az EU különleges jogrendjét.

Az EU továbbra is támogatja az Aarhusi egyezmény fontos célkitűzéseit.

(2)Az Aarhusi Egyezmény

A környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezmény („Aarhusi Egyezmény”) egy multilaterális környezetvédelmi megállapodás az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) égisze alatt.

Garantálja a nyilvánosság jogát környezeti ügyekben az információkhoz való hozzáféréshez, a döntéshozatalban történő részvételhez és az igazságszolgáltatáshoz. Ezek olyan alapvető eszközök, amelyek hozzájárulnak a környezetvédelmi politikák megerősítéséhez és hatékonyabbá tételéhez.

Az Aarhusi Egyezmény 2001-ben lépett hatályba, és jelenleg 47 részes fele van, köztük az EU és tagállamai is. Az Egyezményt az Európai Közösség 2005. február 17-én hagyta jóvá.

Az EU nyilatkozatot tett az Aarhusi egyezmény aláírásakor és jóváhagyásakor (a továbbiakban: az EU-nyilatkozat), amelyben értesítette az Aarhusi testületeket „a Közösség intézményi és jogi szerkezetéről”, valamint az egyezmény hatálya alá tartozó területeken a tagállamokkal való feladatmegosztásáról.

Az Egyezményből fakadó kötelezettségeket az uniós intézmények és testületek a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló, 2006. szeptember 6-i 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel („az Aarhusi rendelet”) hajtották végre.

(3)Az ügy háttere

Az Aarhusi Egyezmény Megfelelési Bizottsága („Megfelelési Bizottság”) vizsgálja, hogy a felek betartják-e az egyezményt. A Megfelelési Bizottság 2017. március 17-én közzétette a ClientEarth nevű nem kormányzati szervezet (NGO) által az uniós szinten az igazságszolgáltatáshoz való jog tekintetében indított ACCC/C/2008/32 sz. üggyel kapcsolatos megállapításait. A Megfelelési Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Szerződésnek az uniós bíróságok előtt az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésre vonatkozó, általuk értelmezett szabályai, valamint az Aarhusi rendelet értelmében a közigazgatási felülvizsgálathoz való hozzáférés kritériumai sértik az egyezményt.

(4)Jogi háttér

A Megfelelési Bizottság az Aarhusi Egyezmény 9. cikke (3) és (4) bekezdésének megsértését állapította meg. A (3) bekezdés rendelkezései szerint „a felek biztosítják, hogy amennyiben a nemzeti jogukban meghatározott kritériumok teljesülnek, a nyilvánosság tagjai hozzáférnek közigazgatási vagy bírósági eljárásokhoz olyan magánszemélyek és hatóságok által elkövetett cselekmények és mulasztások elleni küzdelem érdekében, amelyek megsértik a nemzeti jognak a környezetre vonatkozó rendelkezéseit”. A (4) bekezdés előírja, hogy ezek az eljárások „megfelelőek és hatékonyak […] méltányosak, igazságosak, gyorsak és nem mértéktelenül drágák” legyenek.

2.A SZÓBAN FORGÓ PROBLÉMA

(1)A Megfelelési Bizottság megállapításai