[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 1.2.2006

SEC(2006) 112 végleges

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Szlovénia aktualizált, a 2005–2008. közötti időszakra szóló konvergenciaprogramjáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

Háttér

Az 1998. július 1-jén hatályba lépett Stabilitási és Növekedési Paktum a rendezett államháztartás célkitűzésén alapul, amely erősíti a munkahelyteremtést elősegítő árstabilitás és erős fenntartható fejlődés feltételeit. A paktum 2005-ben első ízben módosításra került. A reform elismerte a paktum hasznosságát a költségvetési fegyelem biztosítása során, de ugyanakkor arra törekedett, hogy erősítse a paktum hatékonyságát és közgazdasági alátámasztottságát, és hogy védje az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát.

A költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásnak megerősítéséről szóló, 1466/97/EK[1] tanácsi rendelet, amely a paktum részét képezi, előírja a tagállamoknak, hogy stabilitási és konvergenciaprogramokat, illetve azok évente aktualizált változatait nyújtsák be a Tanácsnak és a Bizottságnak ((aktualizált) stabilitási programokat nyújtanak be azok a tagállamok, amelyek már bevezették a közös valutát, (aktualizált) konvergenciaprogramokat nyújtanak be azok a tagállamok, amelyek még nem vezették azt be). Szlovénia első ízben 2004 májusában nyújtott be konvergenciaprogramot. A Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően 2004. július 5-én a Tanács az említett rendelettel összhangban véleményt fogalmazott meg a Bizottság ajánlása alapján. Az aktualizált stabilitási és konvergenciaprogramokat ugyanezzel az eljárással összhangban a Bizottság értékeli és Gazdasági és Pénzügyi Bizottság vizsgálja, a Tanács pedig megvizsgálhatja őket.

A tagállamoknak ezekben a programokban meg kell határozniuk a költségvetési egyenlegre vonatkozó középtávú célkitűzéseiket, és ismertetniük kell az ennek elérését és fenntartását szolgáló szakpolitikai intézkedéseket, valamint az ezekhez használt gazdasági feltételezéseket. A Paktum reformja óta a középtávú célkitűzést tagállamonként egyedileg kell meghatározni, az Unióban meglévő költségvetési és gazdasági különbözőségek – ideértve a fenntarthatóság költségvetési kockázatát is – figyelembe vételével. A reform további eleme az, hogy a költségvetési politikában – a gazdaságilag kedvezőbb időszakokban alkalmazott fokozottabb költségvetési fegyelmen keresztül – szimmetrikusabb megközelítést kell megvalósítani a ciklus során, míg a középtávú célkitűzéstől vagy az oda vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérés a hosszú távú fenntarthatóságot érezhetően befolyásoló „nagyobb horderejű szerkezeti reformok” esetén jöhet szóba.

Figyelembe véve a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzéseit, a magatartási kódexet[2], a várható kibocsátás és a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg becslésére közösen megállapított módszertant és a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokat, a Bizottság megvizsgálta Szlovénia nemrégiben benyújtott aktualizált konvergenciaprogramját, és az alább ismertetett értékelés alapján ajánlást fogadott el a programról szóló tanácsi véleményre.

Értékelés

(1) Szlovénia konvergenciaprogramjának második, a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó aktualizálása 2005. december 8-án került benyújtásra. Az aktualizált program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramok felépítésére vonatkozóan az új magatartási kódexben meghatározott mintát és adatszolgáltatási követelményeket[3].

(2) A konvergenciaprogram megelőző, 2004–2007. közötti időszakra vonatkozó aktualizálásáról szóló, 2005. március 8-i véleményében a Tanács felkérte Szlovéniát, hogy i. ragadjon meg minden lehetőséget az államháztartási hiány csökkentésének gyorsítására és ii. hogy hozzon további intézkedéseket az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítására, amihez hozzátartozik a nyugdíj- és a közegészségügyi rendszer további reformja.

(3) A rendszerváltás miatti, kilencvenes évek elején bekövetkezett hanyatlását követően a szlovén gazdaság teljes mértékben talpra állt és erőteljes növekedésnek indult, a GDP évente átlagosan 4 %-kal nőtt az elmúlt évtized során. Az inflációs nyomásokat sikeresen megfékezték, a fogyasztói árak növekedése 2005 végére az EU átlagát közelítette. Az államháztartási egyenleg 1997-ben romlott és azóta negatív maradt, 2000–2004. között a hiány az ESA95 alapján a GDP átlagosan 3 %-a volt.

(4) A makrogazdasági forgatókönyv valószínűnek tűnik: a programidőszak során a GDP növekedése az előrejelzések szerint 4 % körül marad az élénk belföldi keresletnek köszönhetően. A ciklus feltételei valószínűleg fokozatosan javulni fognak, a negatív kibocsátási rés – amely a becslések szerint 2005-ben a GDP 1 %-a volt – az előrejelzések szerint az időszak végére zárul. A növekedési feltételezések nem veszik figyelembe a 2005. októberben jóváhagyott reformtervezet hatását, amely várhatóan felgyorsítja a növekedést, 2008. után átlagosan 5 % fölé. Ez némileg optimistának tűnik, különösen amiatt, hogy a program elmulasztja részletezni azt, hogy a strukturális reformok milyen módon érintenék a (potenciális) növekedést.

(5) Az infláció 2005-ben ingataggá vált, de átlagosan továbbra is csökkent, és az év végére 2,5 %-ra esett vissza (2004-ben 3,7 % volt). A kormány továbbra is az óvatosság mellett kötelezte el magát a szabályozott árak emelése, valamint a közvetett adók változtatásai során. A jövedéki adókat emellett a magas olajárak hátrányos hatásainak ellensúlyozására rendszeresen kiigazították, ami segítette az infláció féken tartását. Az infláció csökkenését ezen felül az ERM II-ben való részvétel is előmozdította. Amióta Szlovénia 2004. június 28-án csatlakozott az ERM II-höz, a tolár a 239,64 SIT/EUR-nak megfelelő központi paritás közvetlen közelében maradt. A hosszú távú kamatláb-különbözet ingadozása 2004 áprilisa óta 100 bázisponton belül, illetve esetenként még ennél is alacsonyabb szinten volt, amely hűen tükrözi a kötvények kamathozamának alakulását az euró-övezetben. Azért, hogy az inflációt ellenőrzés alatt lehessen tartani az EMU-ba való belépést közvetlenül megelőző időszakban, a monetáris hatóságok figyelembe veszik a korlátokat a kötvények kamatlábainak kiigazításánál. Az infláció a várakozások szerint 2,5 % körül állapodik meg a programidőszakban, ami reálisnak tűnik, de folytatni kell a továbbra is fennálló szerkezeti merevségek felszámolását. Tekintettel az euró 2007 elején történő bevezetésére, a program alapvető fontosságúnak tarja a bérmérséklést és a rendezett államháztartást.

(6) Ami a 2005-ös költségvetés-végrehajtást illeti, az államháztartási hiány a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzéseinek becslése szerint 2005-ben a GDP 1,7 %-ával egyenlő, míg a konvergenciaprogram megelőző aktualizálásában a GDP 2,1 %-át tűzték ki célul. Az előzetes eredmény jobb a vártnál, mivel a várt bevételeket alábecsülték a közvetlen adók 2005. január óta hatályos új rendszere alapján.

(7) Az aktualizált program az EMU-hoz való sikeres csatlakozás feltételeinek megteremtésére összpontosít, de ezzel egy időben az EU átlagos jövedelmi szintjéhez is igyekszik felzárkózni. A költségvetési stratégia jóval a GDP 3 %-a alatt kívánja tartani az államháztartási hiányt és 2008-ra szeretné elérni a költségvetési egyenlegre vonatkozó középtávú célkitűzést, a Stabilitási és Növekedési Paktumnak megfelelően. Ennek elérésére a program adóreform-intézkedéseket (amelyek a bevételi hányad GDP 1,8 %-ának megfelelő csökkenését eredményezik) és kiadás oldali intézkedéseket (amelyek a kiadási hányad GDP 2,5 %-ának megfelelő csökkenését eredményezik) hirdet meg. A program a programidőszak végére ütemezett konszolidációs pályát tervez. A programidőszak kezdetén az államháztartási hiány várhatóan a GDP 1,7 % körül stagnál, majd lassan csökken, 2007-re 1,4 %-ra, majd 2008-ban a GDP 1,0 %-ára. Az új aktualizálás nagyjából változatlan makrogazdasági forgatókönyv mellett a megelőző programhoz képest egy évvel elhalasztja a GDP 1 %-ában meghatározott hiány elérésének célját.

(8) A közösen megállapított módszertan használatával és a programinformációkkal összhangban a Bizottság szolgálatai által végzett számítások alapján a strukturális egyenleg, azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított, valamint az egyszeri és átmeneti intézkedéseket figyelmen kívül hagyó egyenleg a tervek szerint a GDP 0,2 százalékpontjával növekszik a programidőszak során. A strukturális hiány 2005-ben a GDP 1¼ %-a volt. A hiány 2006-ban kissé romlik és eléri a GDP 1½ %-át, de ezt követően várhatóan fokozatosan javulni fog. Az új program a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében középtávú célkitűzést határoz meg a költségvetési egyenlegre nézve – ez a GDP 1,0 %-ának megfelelő strukturális egyenleg, amelyet 2008-ra kívánnak elérni. Mivel a program középtávú célkitűzése meghaladja a minimálisan szükséges értéket (a becslések szerint a GDP majdnem 2 %-ának megfelelő hiány), annak megvalósítása biztosítja a szükséges biztonsági sávot a túlzott hiány felmerülésével szemben. A program középtávú célkitűzése megfelelő szintű, mert az a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euró-övezet és az ERM II-ben résztvevő tagállamok vonatkozásában javasolt értéktartományon belülre esik és megfelelően tükrözi az adóssághányadot és az átlagos potenciális kibocsátás hosszú távú növekedését.

(9) A költségvetési célokhoz kapcsolódó kockázatok nagyjából kiegyensúlyozottak. Szlovéniában az elmúlt években az előrejelzésekhez képest rendre jobban alakult a költségvetés, amit a váratlan bevételkiesés miatt az államháztartási kiadások visszafogására alkalmazott hatékony költségvetési mechanizmus is elősegített. A növekedés emellett a feltételezettnél jobban is alakulhat, ha időben végrehajtják a strukturális reformokat. A célok megvalósítását azonban megnehezítheti az, hogy az adóreform miatti bevételkiesés ellensúlyozását szolgáló kormányzati kiadáscsökkentésekhez hiányzik a világos menetrend, illetve az, hogy nemrégiben döntés született a nyugdíjak bérek szerint történő indexálásának újbóli bevezetéséről. A kötelező kiadások nagy aránya (az összes kiadás több mint 80 %-a) a szabályozási keret merevségéből ered, aminek rugalmasabb módon történő szerkezeti átalakításához még hiányzik a politikai konszenzus.

(10) E kockázatértékelés fényében az aktualizált program költségvetési irányvonala elég széles biztonsági sávot tűnik nyújtani ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett a programidőszak során ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket. A stratégia megfelelőnek tűnik annak biztosítására is, hogy a terveknek megfelelően 2008-ra elérjék a program középtávú célkitűzését. A program középtávú célkitűzése felé vezető kiigazítás üteme azonban nincsen teljes mértékben összhangban a Paktummal, amely a strukturális egyenleg éves javulására vonatkozóan a GDP 0,5 %-ának megfelelő határértéket határoz meg az euró-övezet és az ERM II-ben résztvevő tagállamok számára, és előírja, hogy a kiigazítás mértékének nagyobbnak kell lennie a gazdaságilag kedvezőbb időszakokban. Noha a ciklus feltételei folyamatosan javulnak a programidőszak során, a strukturális egyenleg a tervek szerint csak a GDP 0,25 %-ával fog javulni.

(11) A program az átdolgozott Stabilitási és Növekedési Paktum valamint az új magatartási kódex értelmében „nagyobb horderejű szerkezeti reformok” alapján történő átmeneti eltérésre hivatkozik. A strukturális kiigazítás Paktumban előírt ütemétől való eltérést az adóreform miatti bevételkiesés kezelését szolgáló pótlólagos költségvetési erőfeszítések, valamint a várhatóan csak a programidőszak végére záródó negatív kibocsátási rés teszik szükségessé. Az átmeneti eltérés alapját képező strukturális reformok azonban nem megfelelően részletezettek. A program ezen kívül nem tartalmaz költség-haszon elemzést, és nem támasztja alá adatokkal azt, hogy jelentős kedvező hatás éri az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát. Emiatt a program középtávú célkitűzése felé vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérés nincs összhangban az átdolgozott Stabilitási és Növekedési Paktummal.

(12) A bruttó államadósság viszonylag alacsony, és a programidőszak során az is marad. Az adósság a becslések szerint 2005-ben a GDP 29,3 %-ára esett. A program úgy tervezi, hogy az adóssághányad a következő két évben enyhén emelkedik, 2007-ben a GDP 29,8 %-án tetőzik. Az adósság az előrejelzések szerint 2008-ra 29,4 %-ra csökken, mivel kedvező hatású állományalkalmazkodásra számítanak.

(13) Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Szlovénia magas kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési terhei miatt. A viszonylag alacsony adóssághányad hozzájárul majd a népességelöregedés költségvetési kihatásainak tompításához. Szlovénia azonban továbbra is az állami kiadások nagyon nagy mértékű növekedésével fog szembesülni. Az 1999-es nyugdíjreform jelentősen csillapította a kiadások jövőbeni növekedését, hatásait azonban részben ellensúlyozta az új indexálási szabály (áttérés a bérekhez történő részleges indexálásról a teljes indexálására). Egy idő után szükség lesz majd a nyugdíjrendszer programban is elismert további változtatásaira a kormányzati kiadások jövőbeni növekedésének megfékezésére és a hosszú távú fenntarthatóság kockázatának csökkentésére. Ha a népességelöregedés kiadásai által támasztott nyomások enyhítésére nem hoznak további intézkedéseket, akkor az aláássa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát. E tekintetben kulcsfontosságú az intézkedések körültekintő tervezése és időben történő elfogadása.

(14) Az államháztartás terén tervezett intézkedések nagyjából összhangban vannak a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága azonban explicit módon nem kerül politikai prioritásként azonosításra. Az intézkedések nincsenek pontosan körülhatárolva és nem teszik lehetővé a stratégia hosszú távú megvalósíthatóságának értékelését.

(15) Szlovénia 2005. október 28-án – a növekedést és foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben – benyújtott nemzeti reformprogramja az euró 2007-es bevezetését azonosítja kulcsfontosságú prioritásként. Az aktualizált konvergenciaprogram szoros kapcsolatban áll a nemzeti reformprogram politikai intézkedéseinek átfogó jegyzékével, ugyanis az EMU-hoz való sikeres csatlakozás feltételeinek megteremtésére törekszik azáltal is, hogy javítja az államháztartás minőségét. Mivel azonban számos intézkedést javarészt nem határoztak meg közelebbről, a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések költségvetési kihatásait nem vették figyelembe a konvergenciaprogram költségvetési előrejelzéseiben.

Az aktualizált program az EU átlag közelében kívánja tartani az inflációt, ezzel párhuzamosan pedig fokozatos költségvetési kiigazítási pályát tervez. A fenti értékelés fényében Szlovénia számára helyénvaló lenne:

i. gyorsabban haladni a program középtávú célkitűzésének elérése felé, különösen azáltal, hogy közelebbről is meghatározzák és végrehajtják azokat az intézkedéseket, amelyek a kiadási hányad tervezett csökkentésének alapját képezik, valamint a kiigazítási erőfeszítések programidőszak elejére történő ütemezésén keresztül;

ii. további intézkedéseket hozni az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítására, különösen a nyugdíjrendszer kapcsán.

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 9. cikkének harmadik bekezdésével összhangban Szlovénia aktualizált, a 2005–2008. közötti időszakra szóló konvergenciaprogramjáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének, valamint a gazdaságpolitikák felügyeletének és összehangolásának megerősítéséről szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[4], és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

(1) A rendszerváltás miatti, kilencvenes évek elején bekövetkezett hanyatlását követően a szlovén gazdaság teljes mértékben talpra állt és erőteljes növekedésnek indult, a GDP évente átlagosan 4 %-kal nőtt az elmúlt évtized során. Az inflációs nyomásokat sikeresen megfékezték, a fogyasztói árak növekedése 2005 végére az EU átlagát közelítette. Az államháztartási egyenleg 1997-ben romlott és azóta negatív maradt, 2000–2004. között a hiány az ESA95 alapján a GDP átlagosan 3 %-a volt.

(2) A konvergenciaprogram megelőző, 2004–2007. közötti időszakra vonatkozó aktualizálásáról szóló, 2005. március 8-i véleményében a Tanács felkérte Szlovéniát, hogy i. ragadjon meg minden lehetőséget az államháztartási hiány csökkentésének gyorsítására és ii. hogy hozzon további intézkedéseket az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítására, amihez hozzátartozik a nyugdíj- és a közegészségügyi rendszer további reformja.

(3) Ami a 2005-ös költségvetés-végrehajtást illeti, az államháztartási hiány a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzéseinek becslése szerint 2005-ben a GDP 1,7 %-ával egyenlő, míg a konvergenciaprogram megelőző aktualizálásában a GDP 2,1 %-át tűzték ki célul. Az előzetes eredmény jobb a vártnál, mivel a várt bevételeket alábecsülték a közvetlen adók 2005. január óta hatályos új rendszere alapján.

(4) [2006. február 14]-án/én a Tanács megvizsgálta Szlovéniának a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramját. Az aktualizált program nagyjából követi a stabilitási és konvergenciaprogramok felépítésére vonatkozóan az új magatartási kódexben meghatározott mintát és adatszolgáltatási követelményeket[5].

(5) A program alapját képező makrogazdasági forgatókönyv úgy tervezi, hogy a reál GDP 2005. után folyamatosan kb. 4 %-kal növekedik. Ez a szcenárió a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján úgy tűnik, hogy valószínűsíthető növekedési feltételezésekre épül. A ciklus feltételei valószínűleg fokozatosan javulni fognak, a negatív kibocsátási rés – amely a becslések szerint 2005-ben a GDP 1 %-a volt – az előrejelzések szerint az időszak végére zárul. A program inflációra tett becslései szintén valószerűnek tűnnek. A Stabilitási és Növekedési Paktum szerinti „nagyobb horderejű szerkezeti reformok” vonatkozásában a program átfogó szociális és gazdasági reformokat mutat be, amelyek a szlovén ipar versenyképességének javítására irányulnak, és amelyek végrehajtása 2005-ben megkezdődött. Ezek 2008-tól kezdve várhatóan több, mint 5 %-ra növelik a GDP éves átlagos növekedését. A program ezt alátámasztó elemzése nem megfelelőképpen részletezett, a növekedésre gyakorolt várható hatás pedig nagyon optimista.

(6) Az aktualizált program az EMU-hoz való sikeres csatlakozás feltételeinek megteremtésére összpontosít, de ezzel egy időben az EU átlagos jövedelmi szintjéhez is igyekszik felzárkózni. A költségvetési stratégia jóval a GDP 3 %-a alatt kívánja tartani az államháztartási hiányt és 2008-ra szeretné elérni a költségvetési egyenlegre vonatkozó középtávú célkitűzést, a Stabilitási és Növekedési Paktumnak megfelelően. Ennek elérésére a program adóreform-intézkedéseket (amelyek a bevételi hányad GDP 1,8 %-ának megfelelő csökkenését eredményezik) és kiadás oldali intézkedéseket (amelyek a kiadási hányad GDP 2,5 %-ának megfelelő csökkenését eredményezik) hirdet meg. A program a programidőszak végére ütemezett konszolidációs pályát tervez. A programidőszak kezdetén az államháztartási hiány várhatóan a GDP 1,7 % körül stagnál, majd lassan csökken, 2007-re 1,4 %-ra, majd 2008-ban a GDP 1,0 %-ára. Az új aktualizálás nagyjából változatlan makrogazdasági forgatókönyv mellett a megelőző programhoz képest egy évvel elhalasztja a GDP 1 %-ában meghatározott hiány elérésének célját.

(7) A közösen megállapított módszertan használatával számított strukturális egyenleg (a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések figyelmen kívül hagyása után) várhatóan a GDP mintegy 0,25 %-val javul a programidőszak során. A program a költségvetési egyenlegre vonatkozó középtávú célkitűzést a GDP 1 %-ának megfelelő strukturális hiányként állapítja meg, amelyet 2008-ra kívánnak megvalósítani. Mivel a program középtávú célkitűzése meghaladja a minimálisan szükséges értéket (a becslések szerint a GDP majdnem 2 %-ának megfelelő hiány), annak megvalósítása biztosítja a szükséges biztonsági sávot a túlzott hiány felmerülésével szemben. A program középtávú célkitűzése megfelelő szintű, mert az a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euró-övezet és az ERM II-ben résztvevő tagállamok vonatkozásában javasolt értéktartományon belülre esik és megfelelően tükrözi az adóssághányadot és az átlagos potenciális kibocsátás hosszú távú növekedését.

(8) A program költségvetési előrejelzéseinek kockázatai nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek. Szlovéniában egyfelől az elmúlt években az előrejelzésekhez képest rendre jobban alakult a költségvetés, amit a váratlan bevételkiesés miatt az államháztartási kiadások visszafogására alkalmazott hatékony költségvetési mechanizmus is elősegített. A növekedés emellett a feltételezettnél jobban is alakulhat, ha időben végrehajtják a strukturális reformokat. A célok megvalósítását azonban jócskán akadályozhatja az, hogy az adóreform miatti bevételkiesés ellensúlyozását szolgáló kormányzati kiadáscsökkentésekhez hiányzik a világos menetrend, illetve az, hogy nemrégiben döntés született a nyugdíjak bérek szerint történő indexálásának újbóli bevezetéséről. A kötelező kiadások nagy aránya (az összes kiadás több mint 80 %-a) a szabályozási keret merevségéből ered, aminek rugalmasabb módon történő szerkezeti átalakításához még hiányzik a politikai konszenzus.

(9) E kockázatértékelés fényében a program költségvetési irányvonala elég széles biztonsági sávot tűnik biztosítani ahhoz, hogy szokásos makrogazdasági ingadozások mellett ne lépjék túl a GDP 3 %-ában meghatározott hiány-határértéket a programidőszak során. Emellett megfelelőnek tűnik annak biztosítására, hogy a terveknek megfelelően 2008-ra elérjék a program középtávú célkitűzését. A program középtávú célkitűzése irányában történő kiigazításnak a program által implikált üteme azonban nem felel meg teljes mértékben a Stabilitási és Növekedési Paktumnak, amely előírja, hogy az euró-övezetben és az ERM II-ben résztvevő tagállamokban a strukturális egyenleget évente a GDP 0,5 %-ával kell javítani, és a gazdaságilag kedvező időszakokban ennél magasabb, a gazdaságilag kedvezőtlen időszakokban pedig ennél alacsonyabb kiigazítást kell alkalmazni. Noha a ciklus feltételei folyamatosan javulnak a programidőszak során, a strukturális egyenleg a tervek szerint csak a GDP 0,25 %-ával fog javulni.

(10) A Stabilitási és Növekedési Paktum szerint a program középtávú célkitűzése felé vezető kiigazítási pálya meghatározásakor illetve a program középtávú célkitűzésétől való átmeneti eltérés engedélyezésekor figyelembe kell venni azokat a „nagyobb horderejű szerkezeti reformokat”, amelyek érezhető hatást gyakorolnak az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságára. A programban vázolt középtávú költségvetési stratégia átmeneti eltérést tartalmaz a program középtávú célkitűzése felé vezető kiigazítási pályától. A fent említett gazdasági reformok fokozatos végrehajtásakor, azaz 2005. és 2007. között egyáltalán nem, vagy csak kis mértékben kerül sor a program középtávú célkitűzését szolgáló kiigazításra. Az átmeneti eltérés alapját képező strukturális reformok azonban nem megfelelően részletezettek. A program ezen kívül nem tartalmaz költség-haszon elemzést, és nem támasztja alá adatokkal azt, hogy jelentős kedvező hatás éri az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát. Emiatt a program középtávú célkitűzése felé vezető kiigazítási pályától való átmeneti eltérés nincs összhangban az átdolgozott Stabilitási és Növekedési Paktummal.

(11) A bruttó államadósság 2005-ben a becslések szerint a elérte a GDP 29,0 %-át, amely jóval a Szerződésben meghatározott, a GDP 60 %-át kitevő referenciaérték alatt van. A program úgy tervezi, hogy az adóssághányad a következő két évben enyhén emelkedik, 2007-ben 29,8 %-on tetőzik. Az adósság az előrejelzések szerint 2008-ra a GDP 29,4 %-ára esik.

(12) Az államháztartás fenntarthatóságának tekintetében Szlovénia magas kockázattal szembesül a népességelöregedés becsült költségvetési terhei miatt[6]. A viszonylag alacsony adóssághányad hozzájárul majd a népességelöregedés költségvetési kihatásainak tompításához. Szlovénia azonban továbbra is az állami kiadások nagyon nagy mértékű növekedésével fog szembesülni. Az 1999-es nyugdíjreform jelentősen csillapította a kiadások jövőbeni növekedését, hatásait azonban részben ellensúlyozta az új indexálási szabály (áttérés a bérekhez történő részleges indexálásról a teljes indexálására). Egy idő után szükség lesz majd a nyugdíjrendszer programban is elismert további változtatásaira a kormányzati kiadások jövőbeni növekedésének megfékezésére és a hosszú távú fenntarthatóság kockázatának csökkentésére. Ha a népességelöregedés kiadásai által támasztott nyomások enyhítésére nem hoznak további intézkedéseket, akkor az aláássa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát. E tekintetben kulcsfontosságú az intézkedések körültekintő tervezése és időben történő elfogadása.

(13) Az államháztartás terén tervezett intézkedések nagyjából összhangban vannak a 2005–2008. közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatásokban szereplő átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága azonban explicit módon nem kerül politikai prioritásként azonosításra. Az intézkedések nincsenek pontosan körülhatárolva és nem teszik lehetővé a stratégia hosszú távú megvalósíthatóságának értékelését.

(14) Szlovénia 2005. október 28-án – a növekedést és foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben – benyújtott nemzeti reformprogramja az euró 2007-es bevezetését azonosítja kulcsfontosságú prioritásként. Az aktualizált konvergenciaprogram szoros kapcsolatban áll a nemzeti reformprogram politikai intézkedéseinek átfogó jegyzékével, ugyanis az EMU-hoz való sikeres csatlakozás feltételeinek megteremtésére törekszik azáltal is, hogy javítja az államháztartás minőségét. Mivel azonban számos intézkedést javarészt nem határoztak meg közelebbről, a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések költségvetési kihatásait nem vették figyelembe a konvergenciaprogram költségvetési előrejelzéseiben.

A fenti értékelésre tekintettel a Tanács megállapítja, hogy a program az EU átlag közelében kívánja tartani az inflációt, ezzel párhuzamosan pedig fokozatos költségvetési kiigazítási pályát tervez. A Tanács véleménye szerint Szlovénia számára helyénvaló lenne:

i. gyorsabban haladni a program középtávú célkitűzésének elérése felé, különösen azáltal, hogy közelebbről is meghatározzák és végrehajtják azokat az intézkedéseket, amelyek a kiadási hányad tervezett csökkentésének alapját képezik, valamint a kiigazítási erőfeszítések programidőszak elejére történő ütemezésén keresztül;

ii. további intézkedéseket hozni az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítására, különösen a nyugdíjrendszer kapcsán.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Reál GDP (%-os változás) | KP 2005. dec. | 4,2 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 |

COM 2005. nov. | 4,2 | 3,8 | 4,0 | 4,2 | nincs adat |

KP 2005. jan. | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 | nincs adat |

HICP-infláció (%) | KP 2005. dec. | 3,6 | 2,5 | 2,5 | 2,4 | 2,4 |

COM 2005. nov. | 3,6 | 2,6 | 2,5 | 2,5 | nincs adat |

KP 2005. jan. | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 | nincs adat |

Kibocsátási rés (a potenciális GDP %-ában) | KP 2005. dec.1 | -1,4 | -1,2 | -0,7 | -0,3 | 0,0 |

COM 2005. nov.5 | -1,2 | -0,9 | -0,5 | 0,2 | nincs adat |

KP 2005. jan.1 | -1,2 | -1,2 | -1,3 | -1,3 | nincs adat |

Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2005. dec. | -2,1 | -1,7 | -1,7 | -1,4 | -1,0 |

COM 2005. nov. | -2,1 | -1,7 | -1,9 | -1,6 | nincs adat |

KP 2005. jan. | -2,1 | -2,1 | -1,8 | -1,1 | nincs adat |

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2005. dec. | -0,5 | -0,2 | -0,3 | -0,1 | 0,2 |

COM 2005. nov. | -0,2 | -0,1 | -0,4 | -0,2 | nincs adat |

KP 2005. jan. | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 | nincs adat |

Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (a GDP %-ában) | KP 2005. dec.1 | -1,4 | -1,2 | -1,4 | -1,3 | -1,0 |

COM 2005. nov. | -1,5 | -1,5 | -1,7 | -1,7 | nincs adat |

KP 2005. jan.1 | n,a | n,a | n,a | n,a | nincs adat |

Strukturális egyenleg2 (a GDP %-ában) | KP 2005. dec.3 | -1,4 | -1,2 | -1,4 | -1,3 | -1,0 |

COM 2005. nov.4 | -1,5 | -1,5 | -1,7 | -1,7 | nincs adat |

KP 2005. jan. | n,a | n,a | n,a | n,a | nincs adat |

Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | KP 2005. dec. | 29,5 | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 |

COM 2005. nov. | 29,8 | 29,3 | 29,5 | 29,2 | nincs adat |

KP 2005. jan. | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 | nincs adat |

Megjegyzések: 1 A Bizottság szolgálatainak számításai a program információi alapján. 2 Ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg (ugyanúgy, mint a megelőző sorokban) az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések figyelmen kívül hagyása után. 3 A programban nincsenek egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések. 4 A Bizottság szolgálatainak előrejelzéseiben nincsenek egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések. 5 A 2004–2007. közötti időszak lehetséges becsült növekedési értékei alapján (rendre 3,7%, 3,5%, 3,5% és 3,5%). Forrás: Konvergenciaprogram (KP); a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi gazdasági előrejelzései (COM); a Bizottság szolgálatainak számításai. |

[1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az e szövegben említett valamennyi dokumentum megtalálható a következő internetes oldalon: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleménye az ECOFIN-Tanács által 2005. október 11-én elfogadott következő dokumentumról: „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásával kapcsolatos pontosítások, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergenciaprogramok tartalmára és formájára vonatkozóan”.

[3] A program hiányosságokat mutat az új magatartási kódex által előírt kötelező és opcionális adatok biztosításának terén. Hiányoznak különösen a munkaerő-produktivitás növekedésére vonatkozó kötelező adatok. Szintén hiányoznak a munkaerőpiaci fejleményekre, az ágazati egyenlegekre és az államadósság alakulására vonatkozó egyes opcionális adatok. Hiányzik az a táblázat, amely feladatkörök szerint megosztott államháztartási kiadásokat mutatja.

[4] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az e szövegben említett dokumentumok megtalálhatók a következő internetes oldalon:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[5] A program hiányosságokat mutat az új magatartási kódex által előírt kötelező és opcionális adatok biztosításának terén. Hiányoznak különösen a munkaerő-produktivitás növekedésére vonatkozó kötelező adatok). Szintén hiányoznak a munkaerőpiaci fejleményekre, az ágazati egyenlegekre és az államadósság alakulására vonatkozó egyes opcionális adatok. Hiányzik az a táblázat, amely feladatkörök szerint megosztott államháztartási kiadásokat mutatja.

[6] A hosszú távú fenntarthatósággal kapcsolatos részletek a program Bizottság szolgálatai által végzett technikai értékelésében találhatók:

(http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).