HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 16.8.2004 
COM(2004) 555 végleges 
  
Javaslat 
A TANÁCS RENDELETE 
a 2287/2003/EK rendeletnek a grönlandi  vizekben való halászati lehet őségek, az 
Északi-tengerben foltos t őkehalra halászó hajók tengeren  töltött napjai, továbbá a 
fenékvonóhálók Azori-szigetek, Kanári-szi getek és Madeira környéki vizeken való 
használata tekintetében történ ő módosításáról 
(előterjesztő: a Bizottság) 
 
HU 2   HU INDOKLÁS  
A 2287/2003/EK tanácsi rendelet határozza meg a közösségi vizeken és közösségi hajókra 
vonatkozóan egyes halállom ányokra és állományok csopor tjaira azokon a vizeken 
alkalmazandó halászati lehet őségeket és kapcsolódó feltételeke t, ahol fogási korlátozások 
szükségesek 2004-re. Nemzetközi megállapodások és új tudományos ismeretek következményeként e rendelet m ódosításai váltak szükségessé: 
(1) A környezetvédelmi el őírások Közös Halászati Politikába történ ő beépülésének 
folyamata olyan intézkedések elfogadását teszi szükségessé, melyek minimalizálják a 
halászati tevékenységek tenge ri ökoszisztémákra gyakorolt hatását. Ezt a követelményt 
kifejezetten megemlíti a halászati er őforrások közös halászati politika keretében történ ő 
megóvásáról és fenntartható kiakn ázásáról szóló 2371/2002/EK rendelet
1 2. cikke. 
A legújabb tudományos jelentések kimutatták, hogy egyes mélyvízi él őhelyek védelemre 
szorulnak a halászati eszközök ál tal okozott mechanikai erózió ellen. Ezek közé tartoznak a 
mélyvízi korall ( Lophelia pertusa ) telepek, termál kürt ők és karbonát buckák  által kialakított 
élőhelyek. A legutóbbi tudományo s jelentések, és különösen a Nemzetközi Tengerkutatási 
Tanács. (International Council of the Exploration of the Sea – ICES) jelentései szerint több 
ilyen élőhelyet találtak és térképeztek fel az Atlanti-óceánban. Lophelia pertus- t találtak a 
Kanári-szigetek közelében, továbbá  az atlanti-óceáni Madeira és  Azori-szigetek körül számos, 
többnyire 1000 méternél nagyobb mélység ű helyen. 
E mélyvízi él őhelyeket közösségi érdekl ődésre számot tartó él őhelyekként ha tározza meg a 
természetes él őhelyek, valamint a vad állat-, és növényvilág védelmér ől szóló 1992. május 
21-i 92/43/EK irányelv2. Továbbá ezek egyre nagyobb mértékben válnak a 
környezetvédelemmel foglalkozó nemzetközi fó rumok figyelmének tárgyává. Például az 
Északkelet-atlanti térség Tengeri Környezete Védelmér ől szóló Egyezmény (Convention for 
the Protection of the Marine E nvironment of the North-East A tlantic – „OSPAR Convention”) 
nemrégiben vette fel a mélyvízi korallzátonyokat a veszélyeztetett él őhelyek listájára. A 
mélyvízi él őhelyeket külön védelmet igényl ő sérülékeny él őhelyekként kezelik az Egyesült 
Nemzetek óceánokról és a tenger törvényér ől szóló nem hivatalos tanácsadói folyamatában 
(UNICPOLOS). Világszerte számos parti állam megtette már a szükséges védelmi intézkedéseket. A Bizottság 2003. augusztus  20-án, az Egyesült Királyság kérésére, 
rendkívüli intézkedéseket ha gyott jóvá a 2371/2002/EK re ndelet 7. cikkének megfelel ően, 
betiltva a fenékvonó felszerelések használa tát a Darwin Mounds-ban, majd azt követ ően a 
Tanács a Bizottság javaslata alapján álla ndóvá tette ezt az intézkedést a 850/98/EK 
rendeletnek a mélyvízi korallzát onyok Skóciától északnyugatra fekv ő területen végzett 
vonóhálózás hatásaitól való vé delme tekintetében történ ő módosításáról szóló 2004. március 
22-i 602/2004/EK rendelettel
3 . 
                                                 
1 HL L 358., 2002.12.20., 59. o. 
2 HL L 206, 1992.7.22., 7. o. 
3 HL L 97, 2004.4.1., 30. o. 
 
HU 3   HU Ezenfelül az Azori-szigetek, Madeira és a Ka nári-szigetek körüli közösségi halászati övezet 
számos ismert vagy potenciális mélyvízi él őhelyet foglal magába n, amelyek a 2027/95/EK 
tanácsi rendeletben meghatározott speciális hozzáférési rend miatt eddig védve voltak a 
vonóhálózástól. Mivel e rend alkalmazása 2003. november 15-én megsz űnt, ezért most fontos 
a közösségi jogszabályok részeként szavatolni e területek védelmének folytonosságát. Ebb ől a 
célból a Bizottság elfogadott egy javaslat ot (COM(2004/56)) a vonóhálók fent említett 
szigetek körüli alkalmazásának tilalmára a 850/98/EK rendeletnek4 a halászati er őforrásoknak 
a tengeri él őlények fiatal egyedeinek védelmét szolgá ló technikai intézkedéseken keresztüli 
megőrzése érdekében tett módosításán keresztül. 
E fontos tengeri él őhelyek védelmére tett javaslat kidolgozása során a Bizottság az ICES 
legfrissebb jelentéseit vette fi gyelembe. Különösen azt, hogy az ICES felhívta a figyelmet 
ezeknek az él őhelyeknek a vonóhálózás hatásaival szembeni érzékenységére. 
Az Európai Parlament 2004-es megújulása mi att azonban e javaslat elfogadása valószín űleg 
néhány hónapos késedelmet szenved majd és ez azt jelenti, hogy fennáll a kockázata annak, 
hogy egy védelmi intézkedés hiányában az Azori-szigetek környékén a vonóhálózási 
tevékenységek nagyon nehezen helyreállíth ató károkat fognak okozni a mélyvízi 
élőhelyekben. 
A fent említett megfontolásokat figyelembe véve helytálló a vonó hálók használatának 
tilalmával foglalkozni az érintett területeke n a 2004-es TAC rendelet módosításán keresztül, 
melynek a IV. melléklete kifejezetten a halász at technikai feltétele ire vonatkozó, 2004-ben 
megvalósítandó intézkedésekkel foglalkozik. Ez lehet ővé teszi az érintett mélyvízi él őhelyek 
ideiglenes védelmét addig, amíg az Európai Parlament megteszi javaslatait és a Tanács 
döntést hoz a Bizottság 850/98/EK rendele t módosítására tett javaslatáról. 
Miközben az intézkedés hossz ú távú környezetvédelmi el őnyei jelent ősek lesznek, a halászati 
ipar nem fog komolyabb következményeket s zenvedni, mivel a fenékvonóhálók tilalma a 
legutóbbi id őkig fennállt. Ráadásul a flották továbbra is halászhatnak a védett területeken 
olyan vontatott felszerelést használva, amely ne m érintkezik a tengerfenékkel, mint például 
nyíltvízi vonóhálók és horogsorok, erszényes kerít őhálók és egyéb rögzített felszerelések. 
(2) Az Egyesült Királyság tudományos szolgálatai részér ől új, részletes információkat 
tettek hozzáférhet ővé, melyek azt mutatják, hogy a „t őkehalvédelmi területeken” kívül 
tevékenyked ő flották zsákmányaiban a t őkehal aránya történelm ileg alacsony volt. Ezért a 
halászati er őfeszítések, mint az engedélyezhet ő tengeren töltött napok növelése azoknál a 
hajóknál, melyek nem halásznak a t őkehalvédelmi területeken, várhatóan csekély további 
kockázatot jelent a t őkehalállomány felépülésére. Szükségszer ű azonban biztosítani, hogy e 
további halászati lehet őségek ne legyenek átruházhatók más hajókra, melyek eltér ő feltételek 
mellett halásznak.  
Arra kérik a Tanácsot, hogy a lehet ő legrövidebb id őn belül fogadja el ez t a javaslatot annak 
érdekében, hogy a halászok megtervezhessék te vékenységüket erre a halászati idényre. 
                                                 
4 HL L 125., 1998.4.27, 1. o. A legutóbb a 973/2001/EK rendelettel (HL L 137., 2001.5.19., 1. o.) 
módosított rendelet. [A legutóbb a …/…./EK rendelettel (HL L …) módosított rendelet]. 
 
HU 4   HU Javaslat: 
A TANÁCS RENDELETE 
a 2287/2003/EK rendeletnek a grönlandi  vizekben való halászati lehet őségek, az 
Északi-tengerben foltos t őkehalra halászó hajók tengeren  töltött napjai, továbbá a 
fenékvonóhálók Azori-szigetek, Kanári-szi getek és Madeira környéki vizeken való 
használata tekintetében történ ő módosításáról 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerz ődésre, 
tekintettel a halászati er őforrások közös halászati politika keretében történ ő megóvásáról és 
fenntartható kiaknázásáról szóló 2002. december 20-i 2371/2002/EK rendeletre5, és 
különösen annak 20. cikkére, 
tekintettel a Bizottság javaslatára, mivel: (1) A legutóbbi tudományos jelentések, és különösen a Nemzetközi Tengerkutatási 
Tanács. (International Council of the Explorat ion of the Sea – ICES) jelentései szerint 
erősen érzékeny mélyvízi él őhelyeket találtak és térkép eztek fel az Atlanti-óceánban. 
Azok az él őhelyek fontos és igen változatos bi ológiai közösségeknek adnak otthont és 
elsődleges védelmet igényl ő területnek tekintik. Különösen ezeket közösségi 
érdeklődésre számot tartó él őhelyekként határozza meg a természetes él őhelyek, 
valamint a vad állat- és növényvilág védelmér ől szóló 1992. május 21-i 92/43/EK 
irányelv
6. Továbbá az Északkelet-atlanti té rség Tengeri Környezete Védelmér ől szóló 
Egyezmény („OSPAR Convention”) keretébe n nemrégiben mélyvízi korallzátonyokat 
vettek fel a veszélyeztetett él őhelyek egyik listájára. 
(2) Tudományos bizonyítékok szerint a vonóháló s felszerelés tengerfenéken történ ő 
vontatása által ezen él őhelyekben okozott károsodás utáni helyrehozatal vagy 
lehetetlen, vagy nagyon nehéz és lassú. Az Azori-szigetek, a Kanári-szigetek és 
Madeira körülötti vizek számos is mert vagy potenciális mélyvízi él őhelyet foglalnak 
magukba, amelyek a legutóbbi id őkig védve voltak a vonóhálózástól a bizonyos 
közösségi halászterületekhez és er őforrásokhoz kapcsolódó halászati tevékenységek 
irányítási rendszerének létr ehozásáról szóló, 1995. j únius 15-i 2027/95/EK tanácsi 
rendeletben7 meghatározott speciális hozzáférési re nd miatt. Indokolt tehát betiltani a 
fenékvonóhálók és hasonló felszerelések ha sználatát az Azori-szigetek, a Kanári-
                                                 
5 HL L 358., 2002.12.31., 59. o. 
6 HL L 206., 1992.7.22., 7. o. 
7 HL L 199., 1995.8.24., 1. o. A legutóbb az 1954/ 2003/EK rendelettel (HL L 289., 2003.11.7., 1. o.) 
módosított rendelet. 
 
HU 5   HU szigetek és Madeira körüli vizekben, ahol ezek az él őhelyek még kedvez ő védelmi 
állapotban vannak. 
(3) Új tudományos ismeretek azt jelzik, hogy a IV. melléklet 17. pontjában meghatározott 
feltételek mellett m űködő halászatokban fogott t őkehalzsákmány valószín űleg 
alacsony lesz és következésképp ezek a ha lászatok csekély további kockázatot 
jelentenek a t őkehalállomány regenerációjára. Emiatt indokolt a foltos t őkehalra 
történő halászat napjai számának növelése. 
(4) A közösségi vizeken és közösségi haj ókra vonatkozóan egyes halállományokra és 
állományok csoportjaira azokon a vizeken, ahol 2004-re fogási korlátozások szükségesek, alkalmazandó halászati lehet őségek és kapcsolódó feltételek 
meghatározásáról szóló 2003. december 19-i 2287/2003/EK tanácsi rendelet
8 ezért 
ennek megfelel ően módosul, 
ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 
1. cikk 
A 2287/2003/EK rendelet IC., IV. és V. mellékletei  ennek a rendeletnek a melléklete szerint 
módosulnak. 
2. cikk 
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjá ban való kihirdetését követ ő harmadik napon 
lép hatályba.  
Ez a rendelet teljes egészében kötelez ő és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. 
Kelt Brüsszelben, […] -án/-én. 
 a Tanács részér ől 
 az elnök 
                                                 
8 HL L 344., 3003.12.31., 1. o. 
 
HU 6   HU MELLÉKLET  
A 2287/2003/EK rendelet mellékletei a következ őképpen módosulnak: 
1. A IV. mellékletben: 
Az alábbi ponttal egészül ki: 
‘19. Vonóhálózási tilalom az Azori-szigetek, Kanári-szigetek és Ma deira környéki vizeken. 
A hajók számára tilos az alábbi koordinátáka t egy vonallal körülhatároló területeken 
bármilyen fenékvonóháló vagy hasonló vontato tt hálók használata, amelyek a tenger 
fenekével érintkezve m űködnek: 
a) Azori-szigetek  
É-i szélesség 36° 00’ Ny-i hosszúság 23° 00’ É-i szélesség 42° 00’ Ny-i hosszúság 23° 00’ É-i szélesség 42° 00’ Ny-i hosszúság 34° 00’  É-i szélesség 36° 00’ Ny-i hosszúság 34° 00’ 
b) Kanári-szigetek és Madeira  
É-i szélesség 27° 00’ Ny-i hosszúság 19° 00’ É-i szélesség 26°00’ Ny-i hosszúság 15° 00’ É-i szélesség 29° 00’ Ny-i hosszúság 13° 00’ É-i szélesség 36° 00’ Ny-i hosszúság 13° 00’ É-i szélesség 36° 00’ Ny-i hosszúság 19° 00’ 
2. Az V. mellékletben: 
A 6. pont az alábbi szakasszal egészül ki: ‘(g) Az (a) „a 4a. pontban említett halászfelszerelések csoportosítása” alpontban 
említett napok számától eltér ően a tagállamok 12 napra növ elhetik a területen való 
jelenlét és a kiköt őből való távollét napjainak maximális számát a VMS-sel 
(hajómegfigyelési rendszerrel) felszerelt és a IV. melléklet 17. (b.) pontjában említett 
speciális, egy vagy több naptári hónapra érvényes halászati engedéllyel rendelkez ő 
hajók esetében.  
 
HU 7   HU Ilyen hajóknak  
– értesíteni kell a nemzeti hatóságokat a halak bármely kifogásának helyér ől és 
idejéről a kifogás megtörténte el őtt legalább négy órával,  
– csak a (b) alpontban megállapított módon lehet napokat összevonni arra az 
időszakra, melyre a IV. melléklet 17. (b) pontjában említett különleges 
halászati engedélyt megszak ítás nélkül birtokol,  
– csak a 10. pontban említett módon lehet átruházni napokat az ezen alpontnak 
megfelelően halászati napok növekedésében részesül ő hajók számára.’