„(1) Amennyiben az EKB vagy valamely nemzeti szanálási hatóság megállapítja, hogy a 2. cikkben említett szervezettel összefüggésben teljesülnek a (2) bekezdés a) és b) pontjában említett feltételek, erről az értékelésről haladéktalanul tájékoztatnia kell a Bizottságot és a Testületet. (2) Az (1) bekezdés szerinti tájékoztatás kézhezvételekor vagy saját kezdeményezésére a Testület értékeli, hogy teljesülnek-e a következő feltételek: a) a szervezet csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik; b) az időzítést és más releváns körülményeket is figyelembe véve ésszerűen nem várható, hogy a szervezet vonatkozásában hozott bármilyen alternatív magánszektorbeli vagy felügyeleti intézkedéssel (beleértve a korai beavatkozási intézkedéseket vagy a tőkeinstrumentumoknak a 14. cikk bekezdése szerinti leírását vagy átalakítását) ésszerű időn belül megelőzhető lenne a szervezet csődje; c) a szanálási intézkedésre a (4) bekezdés szerinti közérdek miatt van szükség. (3) A (2) bekezdés a) pontja alkalmazásában akkor tekintendő úgy, hogy a szervezet csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik, ha a következő körülmények közül bármelyik fennáll: a) többek között, de nem kizárólagosan abban az esetben, ha teljes szavatolótőkéjének vagy szavatolótőkéje jelentős részének elvesztésével járó veszteségek elszenvedése vagy valószínűsíthető elszenvedése miatt a szervezet megsérti a működési engedélye fenntartásának a feltételét képező követelményeket, vagy objektív tényezők támasztják alá azt a megállapítást, hogy a közeljövőben valószínűsíthetően megsérti e követelményeket, és mindez indokolná a működési engedélynek az EKB vagy az illetékes hatóság általi visszavonását; […] (6) Az eset körülményeinek sürgősségére való tekintettel a Bizottság saját kezdeményezésére vagy adott esetben az (1) bekezdésben említett tájékoztatás vagy a Testület (5) bekezdésben említett ajánlásának figyelembevételével határoz valamely szervezet szanálás alá vonásáról, az érintett szervezet tekintetében alkalmazandó szanálási eszközök keretéről és az Alapnak a szanálási intézkedés támogatása céljából történő igénybevételéről. A (2) bekezdésben említett valamennyi feltétel teljesülése esetén a Bizottság – saját kezdeményezésére – úgy határozhat, hogy egy szervezetet szanálás alá von. […] (8) A Bizottság határozata által megállapított keretek között a Testület dönt a 20. cikkben említett szanálási rendszerről, továbbá biztosítja, hogy a nemzeti szanálási hatóságok meghozzák a szanálási rendszer végrehajtásához szükséges intézkedéseket. A Testület határozatát az érintett nemzeti szanálási hatóságoknak kell címezni, és a határozat utasítja az említett hatóságokat, hogy a 26. cikknek megfelelően hozzák meg a Testület említett határozatának végrehajtásához szükséges valamennyi intézkedést, és ennek érdekében gyakorolják a(z) [ ] irányelvben, és különösen az említett [ ] irányelv 56–64. cikkében biztosított szanálási hatáskörök bármelyikét. Állami támogatás jelenléte esetében a Testület csak azt követően hozhat határozatot, hogy a Bizottság döntött az állami támogatásról.”

„(1) Amennyiben az EKB vagy valamely nemzeti szanálási illetékes hatóság megállapítja, hogy: a) a szervezet csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik, és b) az időzítést és más releváns körülményeket is figyelembe véve ésszerűen nem várható, hogy a szervezet vonatkozásában hozott bármilyen alternatív magánszektorbeli vagy felügyeleti intézkedéssel, a korai beavatkozási intézkedéseket is beleértve, ésszerű időn belül megelőzhető lenne a szervezet csődje a 2. cikkben említett szervezettel összefüggésben teljesülnek a (2) bekezdés a) és b) pontjában említett feltételek, erről az értékelésről haladéktalanul tájékoztatnia kell a Bizottságot és a Testületet. A Testületnek joga van arra, hogy kérje ezt az értékelést. (2) Az (1) bekezdés szerinti tájékoztatás kézhezvételekor vagy saját kezdeményezésére a Testület az illetékes hatósággal együttműködésben értékeli, hogy teljesülnek-e a következő feltételek: a) a szervezet csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik; b a) az időzítést és más releváns körülményeket is figyelembe véve ésszerűen nem várható, hogy a szervezet vonatkozásában hozott bármilyen alternatív magánszektorbeli megoldással vagy felügyeleti intézkedéssel (beleértve a korai beavatkozási intézkedéseket vagy a tőkeinstrumentumoknak a 14. cikk bekezdése szerinti leírását vagy átalakítását) ésszerű időn belül megelőzhető lenne a szervezet csődje; c b) a szanálási intézkedésre a (4) bekezdés szerinti közérdek miatt van szükség. (3) Az (2 1) bekezdés a) pontja alkalmazásában akkor tekintendő úgy, hogy a szervezet csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik, ha a következő körülmények közül bármelyik fennáll: a) többek között, de nem kizárólagosan abban az esetben, ha teljes szavatolótőkéjének vagy szavatolótőkéje jelentős részének elvesztésével járó veszteségek elszenvedése vagy valószínűsíthető elszenvedése miatt a szervezet megsérti a működési engedélye fenntartásának a feltételét képező követelményeket, vagy objektív tényezők támasztják alá azt a megállapítást, hogy a közeljövőben valószínűsíthetően megsérti e követelményeket, és mindez indokolná a működési engedélynek az illetékes hatóság EKB vagy az illetékes hatóság általi visszavonását; […] d) a 16. cikk (1) bekezdésében említett értékelés. (6) Az eset körülményeinek sürgősségére való tekintettel a Bizottság saját kezdeményezésére vagy adott esetben az (1) bekezdésben említett tájékoztatás vagy és a Testület (5) bekezdésben említett ajánlásának figyelembevételével határoz valamely szervezet szanálás alá vonásáról, az érintett szervezet tekintetében alkalmazandó szanálási eszközök keretéről és az Alapnak a szanálási intézkedés támogatása céljából történő igénybevételéről. A (2) bekezdésben említett valamennyi feltétel teljesülése esetén a Bizottság – saját kezdeményezésére – úgy határozhat, hogy egy szervezetet szanálás alá von. A Testület ajánlásának hiányában a Bizottság saját kezdeményezésére is határozhat valamely szervezet szanálás alá vonásáról, amennyiben az illetékes hatóság értékelése szerint az (1) bekezdésben megjelölt feltételek fennállnak. […] (8) A Bizottság határozata által megállapított keretek között a Testület dönt a 20. cikkben említett szanálási rendszerről, továbbá biztosítja, hogy a nemzeti szanálási hatóságok meghozzák a szanálási rendszer végrehajtásához szükséges intézkedéseket. A Testület határozatát az érintett nemzeti szanálási hatóságoknak kell címezni, és a határozat utasítja az említett hatóságokat, hogy a 26. cikknek megfelelően hozzák meg a Testület említett határozatának végrehajtásához szükséges valamennyi intézkedést, és ennek érdekében gyakorolják a(z) [ ] irányelvben, és különösen az említett [ ] irányelv 56–64. cikkében biztosított szanálási hatáskörök bármelyikét. Állami támogatás jelenléte esetében a Testület a Bizottság által az állami támogatásról hozott határozattal összhangban jár el. Az állami támogatásról hozott e határozat hiánya azonban nem akadályozza vagy késlelteti a Testület határozatán alapuló gyors szanálási intézkedést.”