HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 59/7

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2015/C 59/08)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„NERETVANSKA MANDARINA”

EK-szám: HR-PDO-0005-01225-2014.5.8.

OEM ( X ) OFJ ( )

1. Elnevezés

„Neretvanska mandarina”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Horvát Köztársaság

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

1.6. osztály: Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „neretvanska mandarina” az unshiu satsuma mandarinok (Citrus unshiu „Marcovitch”) közé tartozó mandarinfa termése. Botanikai szempontból a Rutaceae család Aurantioideae alcsaládja Citrus nemzetségének Citrus reticulata „Blanco” faja.

A „neretvanska mandarina” termése gerezdekre tagolt húsos bogyó (hesperidium), amelynek héja könnyen elválik a belső héjtól. A termés ehető része lédús, mag nélküli, narancssárga, és könnyen szétváló gerezdekre tagolódik. A „neretvanska mandarina” ehető részének karotinoidtartalma 15,5–26 mg/kg. Íze savanykás, frissítő, és a termésben található cukor és sav arányának függvényében édeskés. A termés alakja lapított vagy lapított gömbölyded. A héj színe a termés érettségének megfelelően változik. Amikor a termés érni kezd, a héja világoszöld, aztán fokozatosan világossárga, majd aranyszínű, és teljesen érett állapotban végül narancssárga lesz. A termés enyhe, kiegyensúlyozott és frissítő illattal rendelkezik, amely csak akkor válik intenzívebbé, ha megsérül vagy meghámozzák, és az aromás vegyületek felszabadulnak.

A „neretvanska mandarina” minőségét az alábbiak alapján határozzák meg:

— a gyümölcslétartalma legalább 40 %,

— a termés teljes savtartalma 0,7–1,3 %,

— a „neretvanska mandarina” termésében a cukor és a sav arányának legalacsonyabb megengedett értéke 7:1 (teljes oldható szárazanyag-tartalom/titrálható sav),

— a „neretvanska mandarina” termése az 1–XX és 4 közötti méretkategóriába esik.

3.3. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

—

3.4. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „neretvanska mandarina” termesztésének minden munkafázisát a szaporítóanyag előállításától a mandarin betakarításáig a 4. pontban meghatározott földrajzi területen kell végezni.

3.5. A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A termést 30 kg teherbírású dobozokba (ládákba) gyűjtik, raklapokra helyezik, majd az értékesítési és forgalmazási központokba szállítják. A termés további feldolgozása ezekben a központokban történik az alábbi eljárásnak megfelelően: a beléptetésnél a minőség és a visszakövethetőség ellenőrzése, (szükség esetén) a termés érlelése, méret szerinti osztályozás, viaszbevonás, szárítás, és 5–8 °C-on történő hűtés, majd a folyamat végén a kimeneteli minőség és a visszavezethetőség ellenőrzése. A „neretvanska mandarina” esetében a piacra történő előkészítés (a termésnek az értékesítési központba történő megérkezésétől az elszállításáig eltelt idő) legfeljebb 5 nap, azaz 120 óra lehet.

3.6. A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A termék forgalomba hozatalakor minden termékcsomagoláson egyértelműen fel kell tüntetni a „neretvanska mandarina” jelölést. A szöveg méretét, típusát és színét (tipográfiáját) tekintve ezeknek a betűknek egyértelműbben kell látszódniuk, mint a csomagoláson szereplő többi szövegnek. A „Lot broj” szövegnek (a tétel azonosító számának) szintén egyértelműen megkülönböztethetőnek kell lennie a késztermékről készült nyilatkozatban. Ez biztosítja a visszakövethetőséget, és lehetővé teszi, hogy bármikor felvegyék a kapcsolatot a termelővel.

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

A Neretva völgyét, ahol a „neretvanska mandarina” gyümölcsöt termesztik, északon Bosznia-Hercegovina, délen pedig az Adriai-tenger határolja. A Neretva völgyét délről, délkeletről és északnyugatról a Dinári-hegység fogja körül. A „neretvanska mandarina” termesztési területe magába foglalja Metković, Opuzen és Ploče városát, valamint Slivno, Kula Norinska és Zažablje településeket.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

A terület mikroklímáját a tenger közelsége határozza meg, ami télen megakadályozza a nagy hideget, nyáron pedig mérsékli a magas hőmérsékletet. A Neretva völgyében a 2002 és 2012 közötti adatok alapján 15,8 °C az éves átlaghőmérséklet. A téli középhőmérséklet 7,25 °C. A levegő relatív páratartalma igen jelentős biológiai-éghajlati tényező. Ez a levegő hőmérsékletével és a szélviszonyokkal együtt nagyon fontos szerepet játszik a mandarinfák növekedésének vegetatív és generatív szakasza közötti rendszeres átmenet biztosításában. Az átlagos relatív páratartalom (tíz év átlaga alapján) 69 %. A nagy számban előforduló vízfelületek, tavak és folyók a csipkézett vízfolyásokkal és a kézzel ásott vízelvezető csatornákkal a Neretva völgyének fő jellegzetességei, és hidrológiai szempontból is egyedülállóvá teszik a területet. A „neretvanska mandarina” ültetvényei legfeljebb 500 méter távolságra helyezkednek el a nyílt vizű természetes vízforrásoktól. A terület hidrológiai jellemzőinek köszönhetően magas a talajvíz és a relatív páratartalom, ami különösen a termés érésének idején (szeptemberben, októberben és novemberben) jellemző. A növények optimális vízellátása ebben az időszakban kulcsfontosságú a termés minőségének szempontjából. A Neretva völgyére a talaját tekintve határozottan heterogén összetételű, alluviális üledék jellemző. Az állagát tekintve a vályogos homok és a homokos agyagos vályog dominál. A jelentős kapilláris vízkapacitásuk hozzájárul a mandarinok növekedéséhez.

A termőterület fent említett természeti jellemzőinek köszönhetően a „neretvanska mandarina” gyümölcsre vékony, sima, könnyen elváló héj és mag nélküli termés jellemző, amelyben könnyen elválaszthatók egymástól a gerezdek.

A termés ehető része aranysárga, majd narancssárgára érik. Ez a magas karotinoidtartalomra vezethető vissza. A Neretva vidékéről származó mandarinok egyik fő jellegzetessége a termés ehető részének magas karotinoidtartalma. A „neretvanska mandarina” mintáin elvégzett vizsgálatok eredménye azt mutatja, hogy a terméshúsban átlagon felüli a karotinoidok koncentrációja. (V. Dragović-Uzelac et al. 2012.: Određivanje specifičnih svojstava neretvanske mandarine (Citrus reticulata L.) zbog zaštite geografskog podrijetla (GI), Élelmiszer-technológiai és Biotechnológiai Kar, Zágráb). A „neretvanska mandarina”-t emellett a termés ehető részének lédússága, magas szárazanyag-tartalma, valamint a cukor és a savak kiegyensúlyozott aránya jellemzi, s ennek köszönhetőek jellegzetes érzékszervi tulajdonságai: a frissítő íz és a határozott aroma. A mandarin ültetvényeken történő termesztése azután kezdődött a Neretva völgyében, hogy 1961-ben és 1962-ben befejeződtek a rekultivációs munkálatok. Az egyházi (a metkovići Sv. Ilija plébánia által vezetett) feljegyzések szerint „a Neretva völgyét 1971-ben sújtó nagy aszály ellenére a mandarintermés a becslések szerint eléri a 900 tonnát.” A „neretvanska mandarina” ezért sajátos termék, amelynek jellegzetességeit nemcsak a környezet (az éghajlat, az elhelyezkedés és a domborzat) határozza meg, hanem a termesztés régre visszanyúló hagyományai is. Földrajzi szempontból a Neretva völgye a három legészakibb európai citrustermelő régió egyike. Ez nagymértékben meghatározza a termesztés szerkezetét, valamint a kultivárok és az alanyok kiválasztását, ami végül befolyásolja a termés minőségének alapvető elemeit. Kereskedelmi felhasználás céljából a „neretvanska mandarina” minden oltóvesszejét Poncirus trifoliata alanyba oltják. Az ebből fakadó előnyök miatt, amelyek közvetlenül megmutatkoznak a termés minőségében és a korai termésben, nélkülözhetetlen ennek az alanynak a kiválasztása. Emellett a tenger közelsége nagyban befolyásolja a levegő hőmérsékletének (nappalok és éjszakák közötti) napi változásait. Az ingadozások különösen ősszel jelentősek, amikor a tenger hőmérséklete gyakran meghaladja a levegő hőmérsékletét. A hőmérséklet-ingadozás közvetlen hatást gyakorol a termés színére, a terméshús karotinoidtartalmára, valamint az érés egységességére és korai időpontjára. A termesztés régóta fennálló, több mint 80 évre visszanyúló hagyománya, illetve az új know-how és technológia alkalmazása jelentős mértékben hozzájárult nemcsak ahhoz, hogy az utóbbi évtizedben egyre nagyobb területen termesztettek mandarint a Neretva völgyében, hanem ahhoz is, hogy javult a termés minősége. A mezőgazdasági technológia számos változása ellenére a földrajzi terület és a hagyományos művelés valamennyi kulcsfontosságú elemét megőrizték. Ez elsősorban a kisegítő technikai folyamatokban (dugványozás, a korona metszése, a vadhajtások eltávolítása, a gyümölcs eltávolítása a fiatal oltványokról) nyilvánul meg, amelyeket továbbra is kizárólag kézzel végeznek.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(A rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/NER%20MANDARINA/Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda.pdf

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.