[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 14.4.2008

COM(2008) 201 végleges

3. SZ. ELŐZETES KÖLTSÉGVETÉS-MÓDOSÍTÁSI TERVEZET A 2008. ÉVI ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSHEZ

SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ KIADÁSI KIMUTATÁS III. szakasz – Bizottság VI. szakasz – Gazdasági és Szociális Bizottság

3. SZ. ELŐZETES KÖLTSÉGVETÉS-MÓDOSÍTÁSI TERVEZET A 2008. ÉVI ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSHEZ

SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ KIADÁSI KIMUTATÁS III. szakasz – Bizottság VI. szakasz – Gazdasági és Szociális Bizottság

Tekintettel:

- az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 272. cikkére,

- az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 177. cikkére,

- az 1995/2006/EK, Euratom tanácsi rendelettel[1] módosított, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre[2] és különösen annak 37. cikkére,

Az Európai Bizottság ez úton terjeszti a költségvetési hatóság elé a 2008. évi általános költségvetés 3. számú előzetes költségvetés-módosítási tervezetét.

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 4

2. Microsoft 4

3. A bérek kiigazítása 5

4. Vakcinázási kampány a kéknyelv betegség megfékezésére 6

5. Közös technológiai kezdeményezések 7

6. Az EU Szolidaritási Alapjának igénybevétele 10

6.1. Görögország: 2007. augusztusi erdőtüzek 10

6.2. Szlovénia: 2007. szeptemberi áradások 11

6.3. Finanszírozás 12

7. A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete létszámtervének módosítása 12

8. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság létszámtervének módosítása 13

ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLÁZAT A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN 15

AZ ÁLTALÁNOS BEVÉTELI KIMUTATÁS VÁLTOZÁSAI

A SZAKASZONKÉNTI BONTÁSÚ BEVÉTELI ÉS KIADÁSI KIMUTATÁS VÁLTOZÁSAI

Az általános bevételi kimutatás és a szakaszonkénti bontású bevételi és kiadási kimutatás változásait a SEI-BUD-rendszeren keresztül külön továbbítják. Az általános bevételi kimutatás és a szakaszonkénti bontású bevételi és kiadási kimutatás változásainak angol nyelvű változatát tájékoztatásul mellékletként csatolják a költségvetéshez.

1. BEVEZETÉS

Ez az előzetes tervezet a 2008. évi költségvetés 3. sz. módosításáról a következő elemeket tartalmazza:

- A Microsoft-ügyből származó bevétel beállítása a költségvetésbe.

- A 2007. évi bérek és ellátások becsültnél kisebb arányú növekedéséből eredő megtakarítás egy részének beállítása a költségvetésbe, mely megtakarítás 2,3 millió EUR csökkenést eredményezett az V. fejezet alatti kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban.

- Az állat-egészségügyi intézkedések vészhelyzeti alapjának megemelése a kéknyelv betegség okozta válság miatt, 130 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzat és 63,95 millió EUR összegű kifizetési előirányzat formájában.

- A következő négy közös technológiai kezdeményezés elindításához szükséges költségvetési struktúra létrehozása: Innovatív gyógyszerek kezdeményezés (IMI), Tiszta égbolt, ARTEMIS (a beágyazott számítástechnikai rendszerekkel foglalkozó közös technológiai kezdeményezés) és ENIAC (európai nanoelektronikai technológiai platform).

- Az EU Szolidaritási Alapjának 98 millió EUR értékben történő igénybevétele a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban, a 2007. augusztusi görögországi erdőtüzek, illetve a 2007. szeptemberi szlovéniai áradások következtében.

- A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete létszámtervének módosítása.

- Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság létszámtervének módosítása.

E módosításoknak a kiadásokra gyakorolt nettó hatása 225,7 millió EUR növekedés a költségvetési előirányzatokban és 159,6 millió EUR növekedés a kifizetésekben. Pótlólagos bevétel lehívására nem kerül sor.

2. MICROSOFT

2004. március 24-én a Bizottság határozatot hozott az EK-Szerződés 82. cikke szerinti eljárással kapcsolatosan, e határozat címzettje a Microsoft Corporation volt (C(2004) 900 határozat). A Bizottság e határozatában megállapította, hogy a Microsoft megsértette az EK-Szerződés 82. cikkét azzal, hogy olyan tevékenységeket folytatott, amelyek megvalósították az erőfölénnyel való visszaélés különböző formáit. A Microsoft Corporationt 497,2 millió EUR bírság megfizetésére kötelezték. A Bizottság ezenkívül számos intézkedést írt elő a szóban forgó jogsértés hatékony módon történő megszüntetése céljából.

Az 1/2003/EK rendelet[3] 24. cikkének (1) bekezdése szerint a Bizottság 2005. november 10-én figyelmeztette a Microsoftot, hogy amennyiben 2005. december 15-ig a kötelezettségeinek nem tesz eleget, naponta 2 millió EUR összegig terjedő pénzbírságra számíthat. A Microsoft Corporationra a kötelezettségei teljesítésének elmulasztása miatt kivetett kényszerítő bírság végleges összegét a Bizottság 2006. július 12-i határozatának 2. cikke 280,5 millió euróban állapította meg.

A 2004. március 24-én kiszabott bírság és a 2006. július 12-én véglegesen kivetett napi pénzbírság az Elsőfokú Bíróság által a T-201/04 sz. ügyben 2007. november 10-én hozott ítélettel, valamint a T-271/06 sz. ügyben 2007. december 6-án hozott, nyilvántartásból való törlést elrendelő végzéssel emelkedett jogerőre. A Bizottság 2008 folyamán 777,7 millió EUR (497,2 millió EUR és 280,5 millió EUR) tőkeösszeget, illetve 71,5 millió EUR banki kamatot kapott, amely az ideiglenes letét elhelyezése óta halmozódik, így a teljes összeg 849,2 millió eurót tesz ki.

3. A BÉREK KIIGAZÍTÁSA

Az intézmények által előterjesztett 2008. évi előzetes költségvetés-tervezet 2,2 %-ra becsült bér- és ellátásemelést vett alapul.

2007. december 17-én a Tanács a Bizottság javaslatára elfogadta az 1558/2007/EK rendeletet[4], amely 2007. július 1-jei hatállyal 1 %-kal megemeli az Európai Közösségek tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak díjazását és nyugdíját. 2007-ben ezt az emelést alkalmazták a bérek és ellátások vonatkozásában.

Azonban miután a Bizottság benyújtotta javaslatát a Tanácsnak, Olaszország új adatokat közölt a tisztviselői díjazásának 2007. február 1-jei hatállyal történt emeléséről. Ezért a Bizottság átdolgozott javaslatot nyújtott be, amely 2007. július 1-jei hatállyal további 0,4 %-kal megemeli a bérek és ellátások összegét.

Mindez 2008-ra vonatkozóan azt eredményezi, hogy a bérek és ellátások céljára fordított előirányzatok 0,6 %-kal csökkenthetők. Ez két technikai kiigazításnak köszönhető:

- a bérekre és ellátásokra fordított kiadások kb. 0,8 %-os csökkenése, amely a 2,2 %-os becsült emelés és az 1,4 %-os tényleges emelés közötti különbségből adódik,

- a bérekre és ellátásokra fordított kiadások kb. 0,2 %-os növekedése a 2007. második félévére vonatkozó, 0,4 %-os egyszeri visszaható hatályú kifizetés miatt.

Abszolút értékben a nettó hatás az V. fejezetben a bizottsági tisztviselők béreire és az összes intézmény nyugdíjaira fordított kiadásokra vonatkozóan 18,9 millió EUR megtakarítást jelent. A Bizottság az ellátásokat tartalmazó költségvetési sor költségvetési előirányzatainak 2,3 millió euróval történő csökkentését javasolja.

A fennmaradó megtakarítás a T-201/04. sz. ügyben 2007. szeptember 17-én hozott Microsoft-ítélethez kapcsolódó, előre nem látható szükségletek fedezésére szolgál, melyhez az átcsoportosítási kérelem külön kerül benyújtásra.

Az Elsőfokú Bíróság megsemmisítette a határozat 7. cikkének azon részét, amely úgy rendelkezett, hogy a végrehajtást felügyelő megbízottal kapcsolatos valamennyi költséget a Microsoft viseli.

A megbízott kinevezésére 2005-ben, a Bizottság megbízottról szóló határozatában foglalt eljárás szerint került sor. A Microsoft 2005 októberétől finanszírozta a megbízott tevékenységét, ideértve a díjazását is. A Microsoft kifizetései alapján a megbízottnak a bizottsági határozat végrehajtásával kapcsolatos költségei 2007. szeptember 17-ig 14,2 millió euróra tehetők.

A felügyeleti mechanizmus célja a Bizottság támogatása annak ellenőrzésében, hogy a Microsoft teljesíti-e a határozatot. Technikai jelentéseket és szakértői véleményeket biztosít az interoperabilitási információk állapotáról és az információk helyességének gyakorlati ellenőrzéséről. Egyben közvetítőként is szolgál az engedélyjogosultak és a Microsoft között az engedély feltételeivel és az engedély tárgyát képező anyagokkal kapcsolatos valamennyi kérdésben. A felügyeleti mechanizmus munkája abban a folyamatban lévő eljárásban is nagyon fontos, amely az 1/2003/EK rendelet 24. cikkének (2) bekezdése alapján indult a Microsoft határozat-végrehajtással kapcsolatos mulasztása miatt. Ezért biztosítani kell a felügyeleti mechanizmus keretében folytatott munka folyamatosságát. Ahhoz, hogy a felügyeleti mechanizmus szolgáltatásainak szükséges folyamatosságát biztosítani lehessen, a költségek fedezésére 2008-ban további 2,4 millió euróra van szükség. Így a végrehajtást felügyelő megbízott együttes szükségletei 2008-ban 16,6 millió eurót tesznek ki.

4. VAKCINÁZÁSI KAMPÁNY A KÉKNYELV BETEGSÉG MEGFÉKEZÉSÉRE

2007-ben több tagországban megjelent a kéknyelv betegség, és különösen annak 8. szerotípusa Belgiumban, a Cseh Köztársaságban, Dániában, Franciaországban, Hollandiában, Luxemburgban, Németországban, Spanyolországban, illetve annak 1. szerotípusa Franciaországban, Portugáliában és Spanyolországban. A kéknyelv betegséget kórokozó-átvivők (vektorok) terjesztik; a fogékony állatfajok egyedeinek levágása általában nem megfelelő intézkedés, kivéve a kéknyelv betegség már klinikai stádiumában lévő állatokat. E betegség megjelenése komoly veszélyt jelenthet a Közösség állatállománya számára.

A vakcinázás a leghatékonyabb állat-egészségügyi intézkedés a kéknyelv betegség megfékezésére, és a tömeges vészhelyzeti vakcinázási kampány jelenti a célkitűzések – azaz a klinikai stádiumú esetek és a veszteségek csökkentése, a kór továbbterjedésének meggátolása, a tagállamok fertőzésmentes területeinek megóvása és a biztonságos élőállat-kereskedelem elősegítése – elérésének legjobb módszerét.

A betegség továbbterjedésének mielőbbi megfékezése érdekében a Közösségnek a 90/424/EGK határozatban[5] előírt feltételek mellett pénzügyi hozzájárulást kell biztosítania az érintett tagállamokban a betegség elleni küzdelem vészhelyzeti intézkedéseivel kapcsolatban felmerült támogatható kiadásokhoz. E határozat értelmében a közösségi pénzügyi hozzájárulás a vakcina beszerzési költségeinek 100 %-át és a vakcinázás végrehajtásával kapcsolatban felmerülő költségek 50 %-át foglalja magában.

A tagállamok benyújtották a vészhelyzeti vakcinázásra vonatkozó tervüket, amelyben megjelölték a 2007 és 2008 folyamán felhasználandó oltószeradagok hozzávetőleges számát és a vakcinázások végrehajtásának becsült költségeit. A Bizottság állat-egészségügyi és pénzügyi szempontból egyaránt értékelte e terveket, és megállapította, hogy azok összhangban állnak a vonatkozó közösségi állat-egészségügyi jogszabályokkal.

A fenti vakcinázási program becsült összköltsége 130 millió eurót tesz ki. A 2008-ra vonatkozó kifizetési igények összege 63,95 millió EUR. Tekintettel a vészhelyzet által megkövetelt ütemezésre, ezt az összeget a 2008-as költségvetés elkészítésekor és az arról hozott döntés időpontjában nem vették számításba. Az év jelen szakaszában nincs tervezett rendelkezésre álló előirányzat az EMOGA 2008. évi költségvetésén belül. Ezért a Bizottság a „ szükségalap az állat-egészségügyi panaszok és a közegészségügyi kockázatot jelentő egyéb állati fertőzések esetére ” (17 04 03 01) költségvetési jogcím előirányzatainak 130 millió EUR összegű kötelezettségvállalási és 63,95 millió EUR összegű kifizetési előirányzattal történő megemelését kéri. A megemelt költségvetés a 2. fejezet felső korlátján belül marad.

5. KÖZÖS TECHNOLÓGIAI KEZDEMÉNYEZÉSEK

Az EK-Szerződés 166. cikkével összhangban az Európai Parlament és a Tanács elfogadta az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) (a továbbiakban: a keretprogram ) szóló 2006. december 18-i 2006/1982/EK határozatot[6]. A Tanács ezt követően elfogadta az Európai Közösség hetedik keretprogramjának végrehajtására irányuló Együttműködés egyedi programról (a továbbiakban: az egyedi programok ) szóló 2006. december 19-i 2006/971/EK határozatot[7].

Mindazon területeket figyelembe véve, amelyekre a közösségi fellépések kiterjednek, és a meglévő különböző eszközök között a hetedik kutatási keretprogram végrehajtása – igen csekély számú esetben – közös technológiai kezdeményezéseken (KTK) keresztül valósulhat meg.

A javasolt költségvetés-módosítási tervezet a vonatkozó köz- és magánszféra közötti partnerségeknek a Szerződés 171. cikke és a költségvetési rendelet 185. cikke szerinti létrehozásáról szóló négy tanácsi rendelet[8] elfogadását követi:

- A Tanács 2007. december 20-i 73/2008/EK rendelete az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás (IMI) létrehozásáról,

- a Tanács 2007. december 20-i 71/2008/EK rendelete a Tiszta Égbolt közös vállalkozás létrehozásáról,

- A Tanács 2007. december 20-i 72/2008/EK rendelete az ENIAC (európai nanoelektronikai technológiai platform) közös vállalkozás létrehozásáról,

- A Tanács 2007. december 20-i 74/2008/EK rendelete a beágyazott számítástechnikai rendszerekre irányuló közös technológiai kezdeményezést megvalósító ARTEMIS közös vállalkozás létrehozásáról.

Valamennyi közös vállalkozás a Közösségek által létrehozott testület, és azok költségvetésének végrehajtására vonatkozóan a mentesítést a Tanács ajánlása alapján az Európai Parlament adja meg, figyelembe véve azonban a közös technológiai kezdeményezések mint köz- és magánszféra közötti partnerségek természetéből, és különösen a magánszektor költségvetési hozzájárulásából adódó sajátosságokat.

Ez a költségvetés-módosítás a négy közös vállalkozás támogatásához szükséges megfelelő új jogcímek létrehozására vonatkozik. Ezen új költségvetési jogcímek létrehozása nem igényel kiegészítő előirányzatokat: az előirányzatokat a kapcsolódó szakpolitikai területek hetedik keretprogramjának prioritásaira vonatkozó költségvetési jogcímekből vonják le. A következő új jogcímeket kell létrehozni:

08 02 02 Együttműködés – Egészségügy – Innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás (IMI)

08 02 03 Együttműködés – Egészségügy – Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozásra (IMI) vonatkozó támogatási kiadások

08 07 02 Együttműködés – Közlekedés – Tiszta Égbolt közös vállalkozás

08 07 03 Együttműködés – Közlekedés – a Tiszta Égbolt közös vállalkozásra vonatkozó támogatási kiadások

09 04 01 02 Együttműködés – Információs és kommunikációs technológiák – ARTEMIS közös vállalkozás

09 04 01 03 Együttműködés – Információs és kommunikációs technológiák – az ARTEMIS közös vállalkozásra vonatkozó támogatási kiadások

09 04 01 04 Együttműködés – Információs és kommunikációs technológiák – ENIAC közös vállalkozás

09 04 01 05 Együttműködés – Információs és kommunikációs technológiák – az ENIAC közös vállalkozásra vonatkozó támogatási kiadások

A Bizottság 2008-ra a következő összegek elkülönítése javasolja, ahogyan az már a kapcsolódó jogalkotási javaslatokhoz csatolt pénzügyi kimutatásban szerepel:

- IMI: 125 000 000 EUR kötelezettségvállalási előirányzat és 125 000 000 EUR kifizetési előirányzat,

- Tiszta Égbolt: 47 000 000 EUR kötelezettségvállalási előirányzat és 40 250 000 EUR kifizetési előirányzat,

- ARTEMIS: 42 500 000 EUR kötelezettségvállalási előirányzat és 13 950 000 EUR kifizetési előirányzat,

- ENIAC: 43 000 000 EUR kötelezettségvállalási előirányzat és 15 350 000 EUR kifizetési előirányzat.

Az új jogcímek javára elkülönítendő előirányzatokat a következő táblázat foglalja össze:

Új jogcímek | Megnevezés | Kötelezettségvállalási előirányzatok (millió EUR) | Kifizetési előirányzatok (millió EUR) |

08 02 02 | Együttműködés – Egészségügy – Innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás (IMI) | 122,700 | 122,700 |

08 02 03 | Együttműködés – Egészségügy – Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozásra (IMI) vonatkozó támogatási kiadások | 2,300 | 2,300 |

08 07 02 | Együttműködés – Közlekedés – Tiszta Égbolt közös vállalkozás | 45,000 | 38,250 |

08 07 03 | Együttműködés – Közlekedés – a Tiszta Égbolt közös vállalkozásra vonatkozó támogatási kiadások | 2,000 | 2,000 |

09 04 01 02 | Együttműködés – Információs és kommunikációs technológiák – ARTEMIS közös vállalkozás | 41,000 | 12,450 |

09 04 01 03 | Együttműködés – Információs és kommunikációs technológiák – az ARTEMIS közös vállalkozásra vonatkozó támogatási kiadások | 1,500 | 1,500 |

09 04 01 04 | Együttműködés – Információs és kommunikációs technológiák – ENIAC közös vállalkozás | 41,500 | 13,850 |

09 04 01 05 | Együttműködés – Információs és kommunikációs technológiák – az ENIAC közös vállalkozásra vonatkozó támogatási kiadások | 1,500 | 1,500 |

Az előirányzatokat a következő költségvetési sorokból vonják le:

- Az IMI közös vállalkozás számára: 08 02 01 Együttműködés – Egészségügy,

- A Tiszta Égbolt közös vállalkozás számára: 08 07 01 Együttműködés – Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is),

- Az ARTEMIS és az ENIAC közös vállalkozások számára: 09 04 01 Együttműködés – Információs és kommunikációs technológiák. Annak érdekében, hogy a jelenlegi költségvetési szerkezet továbbra is a hetedik keretprogram egyetlen prioritásához tartozzék, a Bizottság e jogcímnek egy új, 09 04 01 01 jogcímmé történő alakítását javasolja.

A közös vállalkozások számára tervezett hozzájárulások számításba vételével a kapcsolódó prioritásokhoz tartozó költségvetési sorokon szereplő teljes összeg a következőképpen alakul:

Költségvetési sor | Megnevezés | Kötelezettségvállalási előirányzatok (millió EUR) | Kifizetési előirányzatok (millió EUR) |

08 02 01 | Együttműködés – Egészségügy | 570,341 | 303,286 |

08 07 01 | Együttműködés – Közlekedés (beleértve a légiközlekedést is) | 301,922 | 156,652 |

09 04 01 01 | Az információs és kommunikációs technológiák terén folytatott kutatási együttműködés támogatása (IKT – Együttműködés) | 974,930 | 700,700 |

A közös vállalkozások személyzetére és ügyvezető igazgatóira a személyzeti szabályzat és a közösségi intézmények által azok alkalmazásában közösen elfogadott szabályok alkalmazandók. Az egyes közös vállalkozásokra vonatkozó részletes létszámtervet a költségvetési melléklet tartalmazza.

6. AZ EU SZOLIDARITÁSI ALAPJÁNAK IGÉNYBEVÉTELE

2007 augusztusában Görögország igen jelentős részét erdőtüzek sújtották. 2007. szeptember 18-án Szlovénia nagy területén heves esőzés és vihar söpört végig, amely súlyos áradásokat és földcsuszamlásokat idézett elő. A 2012/2002/EK tanácsi rendelet[9] 4. cikkében megszabott tízhetes határidőn belül a görög és a szlovén hatóságok az EU Szolidaritási Alapból történő pénzügyi támogatás iránti kérelmet nyújtottak be.

A 2012/2002/EK tanácsi rendelet és különösen annak 2., 3. és 4. cikke értelmében a Bizottság szervezeti egységei alaposan megvizsgálták a kérelmeket.

Az értékelés főbb elemeit az alábbiakban összegezzük.

6.1. Görögország: 2007. augusztusi erdőtüzek

A kérelmet 2007. október 30-án nyújtották be a Bizottságnak, a 2007. augusztus 23-án észlelt első károkat követő 10 hetes határidőn belül. A 2007. december 20-én további információt kérő levélnek megfelelően a görög hatóságok 2008. január 24-én kiegészítették kérelmüket.

A katasztrófa természeti eredetű. A görög hatóságok a teljes közvetlen kárt 2 118,3 millió euróra becsülték. Mivel ez az összeg meghaladja az 1 066,5 millió eurós küszöböt (azaz a GNI 0,6 %-át), a katasztrófa „jelentős természeti katasztrófának” minősül, és következésképpen a 2012/2002/EK rendelet elsődleges alkalmazási területébe tartozik. A pénzügyi támogatás kiszámításának alapja a teljes közvetlen kár. E pénzügyi támogatás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott szükségintézkedésekre fordítható.

A görög hatóságok jelezték, hogy az ország jelentős részén pusztításokat okoztak az erdőtüzek, amelyek a legintenzívebben és a legkiterjedtebben Nyugat-Görögország régióiban, illetve a Peloponnészoszon, Görögország kontinentális részén és Attika területein jelentkeztek. A katasztrófa jelentős károkat okozott a gazdaság különböző ágazataiban, különösen a mezőgazdaságban, elpusztítva az infrastruktúrát a közlekedés, a telekommunikáció, az energiaelosztás, a vízellátás és szennyvízgazdálkodás, valamint a természetikatasztrófa-megelőzés területén. Ezenfelül jelentős károkat okozott a természeti környezetben, kulturális emlékekben, iskolákban, kórházakban és tűzvédelmi szolgáltatásokban is. Az átmeneti szállások biztosítása és az érintett lakosság azonnali szükségleteinek kielégítésére hivatott mentőszolgálatok finanszírozása szintén jelentős költségekkel járt. A tűzvész következtében a Peloponnészoszon, Nyugat-Görögországban és Evvia területén hatvanöt személy veszítette életét.

A görög hatóságok a 2012/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti támogatható szükségintézkedések költségét 1 007,43 millió euróra becsülték és intézkedéstípusokra bontották. Az intézkedések túlnyomó része az infrastruktúra működőképességének azonnali helyreállítására vonatkozik, különösen a közlekedés, a mentőszolgálatok finanszírozása, a megelőző infrastruktúrák azonnali biztonságossá tétele és a katasztrófa sújtotta területeken végzendő tisztítási munkálatok terén. A görög hatóságoktól származó információkból nyilvánvaló, hogy a támogatható intézkedések tényleges költsége messze meghaladja a Szolidaritási Alap által nyújtható támogatást. Az Alap által finanszírozandó intézkedéstípusokat a végrehajtási megállapodás világosan meghatározza majd.

A görög hatóságok kijelentették, hogy a károk helyreállítását más közösségi forrásból nem finanszírozzák. Emellett azt is jelezték, hogy a támogatható károkra biztosítási fedezet nincsen.

Fenti okokból a Bizottság a Görögország által a 2007. augusztus elején bekövetkezett erdőtüzek vonatkozásában benyújtott kérelem „jelentős katasztrófa” minősítésének elfogadását, és a Szolidaritási Alap e célra történő felhasználását javasolja.

6.2. Szlovénia: 2007. szeptemberi áradások

A kérelmet 2007. november 19-én nyújtották be a Bizottságnak, a 2007. szeptember 18-án észlelt első károkat követő 10 hetes határidőn belül.

A katasztrófa természeti eredetű. A szlovén hatóságok a teljes közvetlen kárt 233,4 millió euróra becsülték. Mivel ez az összeg meghaladja a 164,3 millió eurós küszöböt (azaz a GNI 0,6 %-át), a katasztrófa „jelentős természeti katasztrófának” minősül, és következésképpen a 2012/2002/EK rendelet elsődleges alkalmazási területébe tartozik. A pénzügyi támogatás kiszámításának alapja a teljes közvetlen kár. A pénzügyi támogatás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott szükségintézkedésekre fordítható.

A szlovén hatóságok szerint 2007. szeptember 18-án az ország jelentős részét heves esőzés és vihar sújtotta, amely áradásokat, földcsuszamlásokat, valamint sár- és törmelékfolyásokat idézett elő. A katasztrófa jelentős károkat okozott az infrastruktúrában (közlekedés, villamosenergia, vízellátás). Több mint 350 km országos főút és több mint 1 600 km helyi és erdei út, illetve több mint 17 km vízi infrastruktúra, több mint 10 km villamosenergia-hálózat, 48 víztároló és 147 híd rongálódott meg. A katasztrófa ezenfelül jelentős károkat okozott a köz- és magánépületekben (több mint 4 320 lakóházat és 61 közintézményt árasztott el), az üzleti tevékenységben (192 társaságot sújtott az áradás), a mezőgazdaságban és a kulturális örökség műemlékeiben. A kérelem tartalmazza a károk bontását.

A szlovén hatóságok a 2012/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti támogatható szükségintézkedések költségét 158,2 millió euróra becsülték és intézkedéstípusokra bontották. Az intézkedések legnagyobb része a katasztrófa sújtotta területeken végrehajtott tisztítási munkálatokhoz, valamint a vízi és közlekedési infrastruktúra működőképességének azonnali helyreállításához kapcsolódik. A ténylegesen az Alap által finanszírozandó intézkedéstípusokat a végrehajtási megállapodás világosan meghatározza majd.

A szlovén hatóságok kijelentették, hogy a károk helyreállítását más közösségi forrásból nem finanszírozzák. Emellett azt is jelezték, hogy a támogatható károkra biztosítási fedezet nincsen.

Következésképpen, a fenti okokból a Bizottság a Szlovénia által a 2007. szeptemberi áradások vonatkozásában benyújtott kérelem „jelentős katasztrófa” minősítésének elfogadását, és a Szolidaritási Alap e célra történő igénybevételét javasolja.

6.3. Finanszírozás

A Szolidaritási Alap rendelkezésére álló éves teljes keret 1 milliárd EUR. 2008-ban egy korábbi kérelem vonatkozásában már javaslatot tettek 162 387 985 EUR mobilizálására, ebből következően a még rendelkezésre álló összeg 837 612 015 euró.

Mivel az Alap létrehozásának meghatározó oka a szolidaritás, a Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy az Alap támogatásait progresszív alapon kell nyújtani. Ez azt jelenti, hogy a bevett gyakorlatnak megfelelően a küszöbértéket (a GNI 0,6 %-a vagy 2002-es árakon 3 milliárd EUR, a kettő közül az alacsonyabb összeg) túllépő kárrész magasabb támogatási intenzitásban részesül, mint a küszöbérték alatti kárrész. A múltban a jelentős katasztrófákra elkülönített támogatások meghatározására alkalmazott ráta a küszöbérték alatt a teljes közvetlen kár 2,5 %-a, a küszöbérték felett a teljes közvetlen kár 6 %-a volt. Erre az esetre javasoljuk ugyanezen százalékok alkalmazását.

A Bizottság javaslata a támogatás Alapból történő odaítélése tekintetében a kérelmezők által szolgáltatott információn alapul, és a következőket tartalmazza:

(EUR) |

Közvetlen kár | Küszöbérték | 2,5 %-on alapuló összeg | 6 %-on alapuló összeg | A javasolt támogatás teljes összege: |

Görögországi erdőtüzek | 2 118 273 411 | 1 066 497 000 | 26 662 425 | 63 106 584 | 89 769 009 |

Szlovéniai áradások | 233 395 389 | 164 272 000 | 4 106 800 | 4 147 403 | 8 254 203 |

Összesen | 98 023 212 |

A 2012/2002/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint ezen összeg lehetővé teszi, hogy az utolsó negyedévben az Európai Unió Szolidaritási Alapja eszközeinek legalább 25 %-a rendelkezésre álljon.

7. A NEMEK KÖZÖTTI EGYENLőSÉG EURÓPAI INTÉZETE LÉTSZÁMTERVÉNEK MÓDOSÍTÁSA

A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének létszámterve egy AD13 besorolású álláshely létrehozását irányozza elő. Mindazonáltal a 2007-ben a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének igazgatói álláshelyére vonatkozóan AD13 besorolással lebonyolított kiválasztási eljárás során nem sikerült az elvárt szakismeretekkel rendelkező megfelelő jelölteket találni.

Ezért a Bizottság a létszámterv módosítását és az említett beosztás tekintetében az AD13 besorolási fokozat AD14 besorolási fokozatra történő felemelését javasolja, hogy ily módon az vonzó legyen a jól képzett jelöltek számára. Ez egyúttal összehangolná a besorolási fokozatot a többi decentralizált ügynökség igazgatóinak besorolási fokozatával.

A létszámterv javasolt újbóli kiigazítása nem lesz hatással a költségvetési előirányzatok szintjére.

8. AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG LÉTSZÁMTERVÉNEK MÓDOSÍTÁSA

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) létszámtervére vonatkozóan a Bizottság számos módosítást javasol. A módosítások részletesen a következők:

Ideiglenes álláshelyek

1. Az AD16-HC (hors classe, „besorolás nélküli”) állandó beosztás AD16-HC ideiglenes beosztássá történő átalakítása.

Az EGSZB Elnöksége határozatot hozott a besorolás nélküli AD16 állandó beosztás besorolás nélküli AD16 ideiglenes beosztássá történő átalakításáról, a 2008. szeptember 30-án távozó jelenlegi főtitkár ideiglenes alkalmazottal való helyettesítését célzó felvételi eljárás megindítása érdekében.

Ezt a státuszt megfelelőbbnek ítélik a személyzeti szabályzat 2a. cikke tekintetében, mivel a főtitkárnak öt évre szóló ideiglenes szerződést kínál.

2. Két állandó beosztás ideiglenes beosztássá történő átalakítása

A fordítási egységek bizonyos számú álláshelyének az EGSZB más szolgálataihoz történő átcsoportosításának részeként két alkalmazott áthelyezésére került sor, melyek közül az egyiket az elnöki kabinethez, a másikat a II. csoport titkárságára rendelték. Mivel az elnöki kabinet és a csoporttitkárságok személyzetét az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételei 2. cikkének c) pontja szerint alkalmazott ideiglenes alkalmazottak alkotják, és az azokhoz rendelt két AST5 besorolású alkalmazott állandó státusszal rendelkezik, utóbbiak státuszát ideiglenes jellegűre kell átalakítani.

3. Két AD besorolású álláshely AST besorolásúvá, és két AST besorolású álláshely AD besorolásúvá történő átalakítása

Az elnöki kabinet és a III. csoport titkárságra már egyaránt rendelkezik olyan asszisztensekkel, akik megfelelnek az új tisztviselői (AD) álláshelyek követelményeinek. Tekintettel arra, hogy az érintett álláshelyek besorolása (AD5) mindkét esetben túlságosan alacsony a két asszisztens besorolásához (AST8) képest, és mivel a megfelelő besorolás rendelkezésre áll (az általuk jelenleg betöltött két álláshelynek köszönhetően), a helyzet megoldására javaslatot tettek két AD5 besorolású ideiglenes álláshely csoportjának AST5-re, egy AST8 besorolású ideiglenes álláshely csoportjának AD8-ra és egy AST10 besorolású ideiglenes álláshely csoportjának AD10-re történő változtatására.

4. Egy AD álláshely magasabb besorolásba, illetve egy AD álláshely alacsonyabb besorolásba helyezése

Az elnöki kabinet egyik álláshelyének magasabb besorolásba tétele érdekében kérik egy AD5 besorolású álláshely AD6-tá történő átminősítését.

E magasabb osztályba helyezéssel együtt jár egy másik álláshely alacsonyabb osztályba helyezése, amelyre ugyancsak az elnöki kabineten belül kerül sor, ahol kérik egy AD10 besorolású álláshelynek az AD 9 besorolási osztályba történő áthelyezését.

Állandó álláshely

Egy AST besorolású álláshely AD besorolású álláshellyé történő átalakítása

Az informatikai egység munkájának szervezésével összefüggő okokból egy AST10 besorolású álláshelyet AD10 besorolású álláshellyé kell átalakítani, hogy ily módon lehetőség nyíljék az adatközpont csoportvezetői álláshelyének magasabb osztályba sorolására. E tisztség birtokosa – amellett, hogy összetett feladatokat végez – három munkatársának felügyeletéért is felelős. Ezenkívül az informatika olyan érzékeny ágazat, ahol rendszeresen sor kerül ellenőrzésekre.

Összefoglaló a kérelmekről

Működés (T = ideiglenes) | Álláshelyek száma |

AD16-HC-ről AD16-HC T-re | 1 |

AST-ről AST5-T-re | 2 |

AD5-T-ről AST5-T-re | 2 |

AST10-T-ről AD10-T-re | 1 |

AST8-T-ről AD8-T-re | 1 |

AD5-T-ről AD6-T-re | 1 |

AD10-T-ről AD9-T-re | 1 |

AST10-ről AD10-re | 1 |

Költségvetési szempontból a művelet semleges, mivel az egyetlen magasabb osztályba helyezési kérelmet ellentételezi egy magasabb besorolású álláshely leminősítése.

Az engedélyezett álláshelyek száma változatlan marad.

ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLÁZAT A PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

Pénzügyi keret Fejezet/alfejezet | 2008. évi pénzügyi keret[10] | 2008. évi költségvetés (ideértve az 1/2008. és 2/2008. előzetes költségvetés-módosítási tervezetet is) | 3/2008. sz. előzetes költségvetés-módosítási tervezet | 2008. évi költségvetés + 1/2008., 2/2008. és 3/2008. sz. költségvetés-módosítási tervezet |

|Kötelezettségvállalási előirányzatok |Kifizetési előirányzatok |Kötelezettségvállalási előirányzatok |Kifizetési előirányzatok |Kötelezettségvállalási előirányzatok |Kifizetési előirányzatok |Kötelezettségvállalási előirányzatok |Kifizetési előirányzatok | | 1. FENNTARTHATÓ NÖVEKEDÉS | | | | | | | | | | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért |10 386 000 000 | |11 086 000 000 |9 772 639 600 | | |11 086 000 000 |9 772 639 600 | |1b. Kohézió a növekedésért és foglalkoztatásért |47 267 000 000 | |47 255 948 720 |40 551 565 026 | | |47 255 948 720 |40 551 565 026 | | Összesen | 57 653 000 000 | |58 341 948 720 | 50 324 204 626 | | |58 341 948 720 | 50 324 204 626 | | Mozgástér[11] | | |-188 948 720 | | | |-188 948 720 | | | 2. A TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK MEGŐRZÉSE ÉS KEZELÉSE | | | | | | | | | | Ebből: piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések |46 217 000 000 | |40 876 490 000 |40 825 600 500 |130 000 000 |63 950 000 |41 006 490 000 |40 889 550 500 | | Összesen | 59 193 000 000 | |55 434 715 538 | 53 177 320 053 | 130 000 000 |63 950 000 |55 564 715 538 | 53 241 270 053 | | Mozgástér | | |3 758 284 462 | | | |3 628 284 462 | | | 3. UNIÓS POLGÁRSÁG, SZABADSÁG, BIZTONSÁG ÉS A JOG ÉRVÉNYESÜLÉSE | | | | | | | | | | 3a. Szabadság, biztonság és a jog érvényesülése |747 000 000 | |728 034 000 |533 196 000 | | |728 034 000 |533 196 000 | |3b. Uniós polgárság |615 000 000 | |777 230 985 |870 640 991 |98 023 212 |98 023 212 |875 254 197 |968 664 203 | | Összesen | 1 362 000 000 | |1 505 264 985 | 1 403 836 991 | 98 023 212 | 98 023 212 | 1 603 288 000 | 1 501 860 203 | | Mozgástér[12] | | |19 123 000 | | | |19 123 000 | | | 4. AZ EU MINT GLOBÁLIS PARTNER[13]

|7 002 000 000 | | 7 311 218 000 | 8 112 728 400 | | | 7 311 218 000 | 8 112 728 400 | | Mozgástér | | | -70 000 000 | | | | -70 000 000 | | | 5. IGAZGATÁS[14]

|7 380 000 000 | |7 283 860 235 | 7 284 420 235 | -2 334 780 |-2 334 780 | 7 281 525 455 |7 282 085 455 | | Mozgástér | | | 173 139 765 | | | | 175 474 545 | | | 6. ELLENTÉTELEZÉS | 207 000 000 | |206 636 292 | 206 636 292 | | |206 636 292 | 206 636 292 | | Mozgástér | | | 363 708 | | | | 363 708 | | | ÖSSZESEN | 132 797 000 000 | 129 681 000 000 | 130 083 643 770 | 120 509 146 597 | 225 688 432 |159 638 432 |130 309 332 202 |120 668 785 029 | | | | |3 691 962 215 | 9 650 459 388 | | | 3 564 296 995 |9 588 844 168 | |

[1] HL L 390., 2006.12.30., 1. o.

[2] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

[3] A Tanács 1/2003/EK rendelete (2002. december 16) a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról (HL L 1., 2003.1.4., 1. o.).

[4] A Tanács 2007. december 15-i 1558/2007/EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott korrekciós együtthatóknak 2007. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról (HL L 340., 2007.12.22., 1. o.).

[5] HL L 224., 1990.8.18., 19. o.

[6] HL L 412., 2006.12.30., 1. o.

[7] HL L 400., 2006.12.30., 87. o.

[8] HL L 30., 2008.2.4., 1. o.

[9] A Tanács 2002. november 11-i 2012/2002/EK rendelete az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról (HL L 311., 2002.11.14.).

[10] A Bizottság javaslatot terjesztett elő a pénzügyi keretnek a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (48) bekezdésével összhangban történő végrehajtásból adódó módosításairól szóló európai parlamenti és tanácsi határozat meghozatalára.

[11] Az 1a. fejezet felső korlátja alatt fennmaradó mozgástér számításában nem szerepel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGF). A rugalmassági eszközt 200 millió EUR összegben vették igénybe.

[12] Az Európai Unió Szolidaritási Alapjából származó összeg a költségvetésben a megfelelő fejezetek felső határát túllépve szerepel, a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak (HL C 139., 2006.6.14.) megfelelően.

[13] A 4. fejezet 2008-as fennmaradó mozgástere nem veszi figyelembe a sürgősségi segélyre képzett tartalékot. A rugalmassági eszközt 70 millió EUR összegben mobilizálták.

[14] Az 5. fejezet felső korlátja alatt fennmaradó mozgástér kiszámítása során figyelembe vették a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret 1. lábjegyzetét a személyzet által a nyugdíjrendszerbe fizetett 77 millió eurós hozzájárulás erejéig.