Javaslat A TANÁCS RENDELETE a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésével kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések megállapítására vonatkozó intézkedések meghatározásáról szóló 1370/2013/EU rendelet módosításáról /* COM/2014/031 final - 2014/0013 (NLE) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE Általános háttér Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet megteremti azt a jogi és pénzügyi keretet, amely szabályozza a gyermekek meghatározott mezőgazdasági termékekkel történő iskolai ellátását az iskolatej-programon és az iskolagyümölcs-programon keresztül. Az EUMSZ 43. cikkének (3) bekezdése alapján elfogadott 1370/2013/EU tanácsi rendelet rögzíti az 1308/2013/EU rendelet értelmében az iskolatej-programon és az iskolagyümölcs-programon keresztül nyújtható uniós támogatás összegét, valamint előírja a tagállamoknak juttatandó támogatásra vonatkozó intézkedéseket az iskolagyümölcs-program esetében és a támogatható termékek mennyiségének felső határára vonatkozó intézkedéseket az iskolatej-program esetében. E javaslat az 1308/2013/EU rendeletnek az iskolaprogramokra vonatkozó rendelkezési tekintetében történő módosítására irányuló bizottsági javaslattal együtt kerül benyújtásra. A javaslat új keretet hoz létre az oktatási intézményekben tanuló gyermekek gyümölcsökkel, zöldségekkel, banánnal és tejjel történő ellátásának támogatására, beleértve az uniós támogatás összegére és a támogatások tagállamokon belüli elosztásának módjára vonatkozó rendelkezéseket. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI n.a. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI A jogbiztonság érdekében javasoljuk az 1370/2013/EU tanácsi rendelet 5. és 6. cikkének törlését, mivel azok az 1308/2013/EU rendelet javasolt módosításával elavulnának. 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A költségvetési vonzatokat az e javaslatot, valamint az 1308/2013/EU rendelet módosítására irányuló [COM(2014) 32 final] javaslatot kísérő pénzügyi kimutatás ismerteti. 2014/0013 (NLE) Javaslat A TANÁCS RENDELETE a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésével kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések megállapítására vonatkozó intézkedések meghatározásáról szóló 1370/2013/EU rendelet módosításáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: (1) Az 1370/2013/EU tanácsi rendelet[1] 5. és 6. cikke rögzíti az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[2] értelmében az iskolatej-programon és az iskolagyümölcs-programon keresztül nyújtható uniós támogatás összegét, valamint előírja a tagállamoknak juttatandó támogatásra vonatkozó intézkedéseket az iskolagyümölcs-program esetében és a támogatható termékek mennyiségének felső határára vonatkozó intézkedéseket az iskolatej-program esetében. (2) A(z) xxx/xx/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel [új iskolaprogram] módosított 1308/2013/EU rendelet II. része I. címe II. fejezetének 1. szakasza új keretet hoz létre az oktatási intézményekben tanuló gyermekek gyümölcsökkel és zöldségekkel – ideértve a banánt és a tejet – történő ellátásának támogatására, beleértve az uniós támogatás összegére és a támogatások tagállamokon belüli elosztásának módjára vonatkozó rendelkezéseket. Az 1370/2013/EU rendelet 5. és 6. cikke ezért a(z) xxx/xx/EU rendelet [új iskolaprogram] alkalmazásának időpontjától elavulttá válik. A jogbiztonság érdekében az említett cikkeket törölni kell. (3) Az 1370/2013/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk Az 1370/2013/EU rendelet módosítása Az 1370/2013/EU rendelet 5. és 6. cikkét el kell hagyni. 2. cikk Hatálybalépés és alkalmazás Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba. Ezt a rendeletet xxxx. augusztus 1-jétől kell alkalmazni [az 1308/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazásának időpontjával megegyezően]. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe 1.2. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek) 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa 1.4. Célkitűzés(ek) 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek) 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások? 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban 3.3. A bevételekre gyakorolt becsült hatás 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az 1308/2013/EU és az 1306/2013/EU rendeleteknek a gyümölcsök és zöldségek, a banán és a tej oktatási intézményekben való kínálatához kapcsolódó támogatási program tekintetében történő módosításáról A Tanács rendelete a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésével kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések megállapítására vonatkozó intézkedések meghatározásáról szóló 1370/2013/EU rendelet módosításáról 1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[3] 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre[4] irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul X A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzés(ek) 1.4.1. A javaslat által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek) A javaslat célja fenntartható módon növelni a gyümölcsök, zöldségek és tejtermékek arányát a gyermekek étrendjében, ezzel is hozzájárulva a közös agrárpolitika azon célkitűzéseinek megvalósításához, amelyek a piacok stabilitására és a kereslet hosszú távú biztosítására irányulnak. Emellett hozzá kíván járulni a túlsúly, az elhízás és az étrenddel összefüggő betegségek visszaszorításával kapcsolatos szélesebb körű közegészségügyi célok eléréséhez a fenntartható és egészséges táplálkozási szokások kialakítása révén. 1.4.2. Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) Konkrét célkitűzés: Az élelmiszerhez való hozzáférés javítása az érzékeny szociális csoportok számára. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 05 02. alcím: „A mezőgazdasági piacokon végrehajtott intervenciók” 1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás A javaslat várhatóan megváltoztatja a fiatal polgároknak az élelmiszerekkel és élelmiszerforrásokkal, valamint a mezőgazdasággal és a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos ismereteit, hozzáállását és preferenciáit. Emellett az uniós támogatások célzottságának javítása által várhatóan növelni fogja a termékek elosztásának költséghatékonyságát. Ezen túlmenően növelné a költségvetés kísérő intézkedésekre fordított részét, ily módon javítva azoknak a célcsoport fogyasztási szokásaira gyakorolt hatását, és áthidalva az iskolagyümölcs-program és az iskolatej-program oktatási dimenziói közötti távolságot. Végezetül pedig tagállamonkénti közös keretekhez és az uniós intervenció láthatóságának javulásához vezetne. 1.4.4. Eredmény- és hatásmutatók A célkitűzésekre vonatkozó mutatók három szinten kerültek meghatározásra: Hatásmutatók: - A gyermekek közvetlen és közvetett friss gyümölcs- és zöldségfogyasztásában bekövetkezett változások öt év intervenció után - A gyermekek közvetlen és közvetett fogyasztói tej-fogyasztásában bekövetkezett változások öt év intervenció után - Az étrend általános minőségének javulása A fő eredménymutatók: - a rendelkezésre álló költségvetés kísérő intézkedésekre fordított százalékos aránya - a mezőgazdasággal és a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos, végrehajtott kísérő intézkedések százalékos aránya - a mezőgazdasági termékek iskolai fogyasztásának előmozdítására fordított költségek hatékonysági szintje A fő output-mutatók: - A tagállamokban végrehajtott kísérő intézkedések száma - A kísérő intézkedések által érintett gyermekek száma és az összes résztvevőhöz viszonyított aránya - A mezőgazdasághoz kapcsolódó kísérő intézkedések száma a tagállamokban - Adagonkénti ár - A részt vevő tagállamok, iskolák és gyermekek száma - Az iskolákban kiosztott termékek mennyisége (gyümölcs-, zöldség- és tejadagok száma) 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) A javaslatot alátámasztó okok a következők: szükség van a gyermekek gyümölcs-, zöldség- és tejfogyasztásának fenntartható növelésére, valamint körükben az egészséges étkezési szokások alakítására. Jelenlegi végrehajtási formájukban a KAP iskolaprogramoknak vannak olyan gyenge pontjaik a tervezés valamint a működés terén, melyek korlátozzák a mezőgazdasági termékek fogyasztásának előmozdításával kapcsolatos (piaci) célkitűzés és a diákok egészséges táplálkozásával kapcsolatos (egészségügyi) célkitűzés megvalósításához való hozzájárulásukat, és amelyekkel foglalkozni kell. A feltárt problémák az alábbiakat érintik: a programok tervezése és célkitűzései közötti különbségek (a két program oktatási eszközei eltérőek), a két program közötti koordináció és következetesség hiánya, valamint a kiadások közvetlen hatását korlátozó hiányosságok (mindkét program nagy adminisztratív és szervezési terhei, 30%-os költségvetési alulteljesítés az iskolagyümölcs-programban és potenciális holtteher-hatás, valamint alacsony költség-haszon arány az iskolatej-programban). Az okok elsősorban a szabályozási hiányosságokban, a tagállamonként eltérő pénzügyi keretekben és végrehajtási gyakorlatokban, valamint bizonyos külső tényezőkben keresendők. 1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletérték Az uniós szintű intézkedés biztosítja az Unió egészére kiterjedő kezdeményezésekhez szükséges finanszírozást, valamint azon további forrásokat, melyek lehetővé teszik a tagállamok számára saját intézkedéseik hatályának kiterjesztését és hatékonyságának növelését. Ha a tagállamoknak kizárólag saját pénzügyi forrásaikra kellene támaszkodniuk, túlnyomó részük nem volna abban a helyzetben, hogy ambiciózus kezdeményezéseket hajtson végre. Emellett az uniós részvétel hozzájárul a programok hitelességének növeléséhez a tagállamokban, valamint az Unió arculatának és ismertségének javításához. Egy uniós keretnek hozzáadott értéke, hogy elősegíti az ismeretek folyamatos fejlesztését, az átláthatóságot és a tapasztalatcserét. 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága Az EU közös agrárpolitikájának (KAP) az égisze alatt jelenleg két olyan, uniós támogatással megvalósuló iskolai elosztóprogram működik, amelyek kifejezetten az iskolai környezetben található gyermekeket célozzák, nevezetesen az iskolatej-program és az iskolagyümölcs-program. A két programnak közös célja, hogy tartósan növeljék az említett termékek arányát a gyermekek étrendjében, még olyan, korai életszakaszban, amikor étkezési szokásaik kialakulóban vannak, ily módon hozzájárulva a KAP célkitűzéseinek megvalósításához, különösen a piacok stabilitása és a kereslet hosszú távú biztosítása területén. Ezen túlmenően a programok összhangban vannak a szélesebb körű közegészségügyi célokkal is, mivel hozzájárulnak a fenntartható és egészséges táplálkozási szokások kialakításához. Ugyanakkor az említett pozitív iskolai beágyazottság és a programokban rejlő potenciál elismertsége ellenére a különböző jelentések következtetései – különösen az iskolatej-program és az iskolagyümölcs-program Bizottság által kezdeményezett külső értékelései, valamint az Európai Számvevőszék 10/2011. számú különjelentése – továbbá a többéves végrehajtási tapasztalatok rámutattak, hogy mindkét program további fejlesztésre szorul az irányítás eredményességének és hatékonyságának növelése érdekében. A KAP reformjáról a közelmúltban született megállapodás már foglalkozott bizonyos feltárt problémákkal is. 1.5.4. Egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia Az ágazati sajátosságok kellő figyelembevételével a javaslat összeegyeztethető a mezőgazdasági termékek promóciójával. Összhangban van emellett a közegészségügyi célokkal (testtömeg-szabályozás, egészségi egyenlőtlenségek), az egyszerűsítéssel, valamint az Európa 2020 stratégiában megfogalmazott elvekkel és célokkal. 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama ¨ A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik – ¨ A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ [HH/NN]-tól/-től ÉÉÉÉ [HH/NN]-ig – ¨ Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig X A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik – Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig – azt követően: rendes ütem. 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)[5] ¨ Bizottság általi közvetlen irányítás – ¨ a Bizottság szervezeti egységein keresztül, ideértve az uniós küldöttségek személyzetét; – ¨ végrehajtó ügynökségen keresztül X Megosztott irányítás a tagállamokkal ¨ Közvetett irányítás, a végrehajtási feladatokat az alábbiaknak delegálva: – ¨ harmadik országok vagy az általuk kijelölt szervek; – ¨ nemzetközi szervezetek és ügynökségeik (nevezze meg) – ¨ az EBB és az Európai Beruházási Alap; – ¨ a költségvetési rendelet 208. és 209. cikkében említett szervek; – ¨ közjogi szervek; – ¨ magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervek, olyan mértékben, amennyiben megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtanak; – ¨ a valamely tagállam magánjoga alapján működő, köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott és megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtó szervek; – ¨ az EUSZ V. címének értelmében a KKBP terén konkrét fellépések végrehajtásával megbízott, és a vonatkozó alap-jogiaktusban meghatározott személyek. 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések Az új programban a nyomon követéssel és az értékeléssel kapcsolatos kiadások részét képezik az uniós támogatásra jogosult költségeknek, tekintettel e tevékenységek fontosságára a megbízható irányítás, valamint a program meghatározott célkitűzéseinek eléréséhez szükséges hatékonyság/eredményesség értékelése szempontjából. Szintén sor került egy többéves (6 éves) nemzeti/regionális stratégiával való kapcsolat létrehozására. A nyomon követés az éves tagállami jelentések alapján fog történni, melyek a következőkről tartalmaznak információkat: a felhasznált költségvetés, a részt vevő iskolák/gyermekek száma és a célcsoporton belüli összes iskolához/gyermekhez viszonyított aránya, a kiosztás gyakorisága, időtartama, időpontja és rendszere, az adagok átlagos tömege és ára, az egy gyermekre jutó átlagos fogyasztás és a kiosztott összmennyiség. Emellett a nyomon követés a kísérő intézkedésekre is ki fog terjedni az alkalmazott módszerek és azok költségei, a gyakoriság, a részt vevő iskolák/gyermekek, az érdekeltek bevonása és az elosztott termékek tekintetében. Az értékelési folyamat elemei a következők lesznek: a program végrehajtásának öt évét követő tagállami értékelő jelentések, melyek a közép távú hatásokat mérik fel, majd további egy év elteltével egy, az Unióra kiterjedő külső értékelés, mely a programok tagállami és uniós szintű végrehajtását fogja megvizsgálni, valamint a Bizottság értékelési normái és iránymutatásai alapján értékelni fogja az általános eredményességet, hatékonyságot, koherenciát és relevanciát. Ezen túlmenően sor kerülhet egy, a hosszú távú hatásmutatókra vonatkozó külső tanulmány elkészítésére. Az új program nyomonkövetési és értékelési folyamatának tervezésekor kellő figyelmet kaptak az iskolagyümölcs-program és az iskolatej-program külső értékelései, valamint az Európai Számvevőszék e programokról szóló 10/2011. számú különjelentése. 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.2.1. Felismert kockázat(ok) A felismerhető általános kockázat a program hatékonyságával kapcsolatos, nevezetesen azzal, hogy az uniós támogatás eljut-e a program végső kedvezményezettjeihez és hatékonyan hozzájárul-e a program célkitűzéseinek megvalósításához. Az iskolagyümölcs-programból szerzett jelenlegi tapasztalatok alapján külön figyelmet kell szentelni a támogatást kérelmezők kiválasztására, valamint az elosztási, népszerűsítési, nyomon követési és értékelési szerződések odaítélése során alkalmazott közbeszerzési eljárásokra. Az ellenőrzési rendelkezéseknek az említett szerződések végrehajtását is le kell fedniük. A közbeszerzés potenciális probléma lehet az iskolaprogram vonatkozásában. Az olyan egyéb kockázatok tekintetében, mint a lehetséges holtteher-hatás, az elosztott termékek magas ára vagy a szállítók árrése, további rendelkezések várhatók (például az adagonkénti uniós támogatás szintjére vonatkozóan). Ami a kísérő rendelkezéseket illeti, elképzelhető az iskolai oktatási intézkedésekkel és a mezőgazdasági termékek népszerűsítésével való átfedések kockázata. Ezek elkerülése érdekében ezen intézkedések meghatározásában részt fog venni egy uniós tudományos szakértői csoport, továbbá sor kerül az intézkedések és az új program célkitűzései közötti kapcsolat egyértelmű megjelölésére. A kísérő rendelkezésekkel kapcsolatos ellenőrzési intézkedések ki fognak terjedni a kiadások valódiságára, ezáltal az említett intézkedések kiszervezése esetén is biztosítékot nyújtanak. 2.2.2. A működő belső kontrollrendszerrel kapcsolatos információk A kontrollrendszert a kifizető ügynökségek és a tagállami szinten megbízott ellenőrző szervek alkotják. Az ellenőrzésekről szóló és a jelenlegi iskolagyümölcs- és iskolatej-programokra már alkalmazottakon alapuló tagállami éves jelentésekre lesz szükség az adminisztratív irányítás és a végrehajtott helyszíni ellenőrzések részleteinek megismerése érdekében. A belső irányítási és kontrollrendszer építeni fog továbbá a tagállami nyomonkövetési és értékelési jelentésekre, valamint az egész Unióra kiterjedő értékelésre. Végezetül pedig a tudományos szakértői csoport tanácsokat fog adni a tagállamoknak és a Bizottságnak a végrehajtás, a nyomon követés és az értékelés területén. 2.2.3. Az ellenőrzések költsége és haszna, a várt hibaarány értékelése Az iskolaprogramra ki fog terjedni az EMGA-ból teljesített kiadások meglévő irányítási és ellenőrzési rendszere. A javaslat várhatóan nem fogja a hibaarány növekedését eredményezni az EMGA tekintetében. 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések A KAP finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről szóló horizontális rendelet alkalmazandó. Általánosságban a kontrollrendszerek a támogatási kérelmek 100 %-ának teljes körű adminisztratív ellenőrzését, adott esetben egyéb adatbázisokkal történő keresztellenőrzést, valamint az ügyletek minimális számára vonatkozóan kifizetés előtti helyszíni ellenőrzést írnak elő, a szóban forgó támogatási rendszerhez kapcsolódó kockázattól függően. Ha ezek az ellenőrzések nagyszámú szabálytalanságot tárnak fel, további ellenőrzéseket kell végrehajtani. Emellett a KAP reformjára vonatkozó jogszabálycsomag többek között előírja a tagállamok számára a szabálytalanságok és a csalás megelőzését, feltárását és megszüntetését, hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók kivetését az uniós jogszabályokkal vagy a nemzeti joggal összhangban, valamint a jogszerűtlen kifizetések kamatokkal együtt történő visszafizettetését. A rendszer automatikus elszámolási mechanizmust tartalmaz a szabálytalanságok kezelésére, ami biztosítja, hogy amennyiben a visszafizetésre való felhívás időpontját követő négy éven belül, vagy bírósági eljárás megindítása esetén nyolc éven belül nem kerül sor a visszafizettetésre, a szóban forgó összegeket az érintett tagállam viseli. Ez a mechanizmus komoly ösztönzést jelent a tagállamoknak a szabálytalan kifizetések lehető leggyorsabb visszafizettetésére. Az új program kezdeti szakaszában, és annak ellenére, hogy nincs előirányozva a tagállami stratégiák formális uniós jóváhagyása, az ezek tartalmára vonatkozó rendelkezések (és valószínűleg egy minta) lehetővé fogják tenni a csalási kockázatok korai feltárását és megelőzését. A végrehajtás során kérhető a Bizottság és /vagy az uniós tudományos szakértői csoport jogi értelmezése vagy tanácsa, ami szintén a tagállamok segítségére lesz a csalás elkerülésében. Ezen túlmenően a programmal kapcsolatos bárminemű csalás vagy visszaélés gyanúja esetén utólagos ellenőrzésekre és alapos nyomon követésre kerül sor. 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A többéves pénzügyi keret érintett fejezete/fejezetei és a költségvetés érintett kiadási tétele/tételei · Jelenlegi költségvetési tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás || Diff./nem diff. ([6]) || EFTA-országoktól[7] || tagjelölt országoktól[8] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében 2 || 05 02 08 12 – iskolagyümölcs-program || nem diff. || NEM || NEM || NEM || NEM 2 || 05 02 12 08 – iskolatej || nem diff. || NEM || NEM || NEM || NEM · Létrehozandó új költségvetési tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás || Diff./nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében || N.A. || || NEM || NEM || NEM || NEM 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése A többéves pénzügyi keret fejezete || 2 || Fenntartható növekedés: természeti erőforrások || Főigazgatóság: AGRI || || || || 2014[9] || || 2016[10] || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN || ||  Operatív előirányzatok || || || || || || || || || || || 05 02 08 12 – iskolagyümölcs-program || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || || 122 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || Kifizetési előirányzatok || (2) || || 122 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || 05 02 12 08 – iskolatej[11] || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || || 75 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || Kifizetési előirányzatok || (2a) || || 75 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || ÖSSZES előirányzat || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || Kifizetési előirányzatok || =2+2a || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || ||  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || Kifizetési előirányzatok || (5) || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||  Az egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || 0 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || A többéves pénzügyi keret 2. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 A többéves pénzügyi keret fejezete || 5 || „Igazgatási kiadások” || millió EUR || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN Főigazgatóság: AGRI || || || Humánerőforrás || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Egyéb igazgatási kiadások || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 millió EUR || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Kifizetési előirányzatok || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás – X A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását. – ¨ A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket || || || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN TELJESÍTÉSEK || Típus[12] || Átlagos költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség KONKRÉT CÉLKITŰZÉS || Az élelmiszerhez való hozzáférés javítása az érzékeny szociális csoportok számára. || Teljesítés || Kísérő intézkedések száma || || || || || || || || || || || || || Teljesítés || A kísérő intézkedések által érintett gyermekek száma || || || || || || || || || || || || || Teljesítés || A mezőgazdasághoz kapcsolódó kísérő intézkedések száma || || || || || || || || || || || || || ÖSSZKÖLTSÉG || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3.1. Összefoglaló – ¨A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását – X A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után: millió EUR || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE || || || || || || Humánerőforrás || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Egyéb igazgatási kiadások || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ÖSSZESEN || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 A humánerőforrással kapcsolatos előirányzat-igényeket az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt előirányzatokkal és/vagy az adott főigazgatóságon belüli átcsoportosítással kell teljesíteni. A források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. 3.2.3.2. Becsült humánerőforrás-szükségletek – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást. – X A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár: A becsléseket teljes munkaidős egyenértékben kell kifejezni || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 XX 01 01 01 (központ és a bizottsági képviselők) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 XX 01 01 02 (küldöttségek) || || || || || XX 01 05 01 (közvetett kutatás) || || || || || 10 01 05 01. (közvetlen kutatás) || || || || || XX 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) || || || || || XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) || || || || || XX 01 04 yy || – a központban || || || || || – a küldöttségeknél || || || || || XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban) || || || || || 10 01 05 02 (AC, END, INT – közvetlen kutatásban) || || || || || Egyéb költségvetési tételek (kérjük megnevezni) || || || || || ÖSSZESEN (*) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 XX az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím. A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. Az elvégzendő feladatok leírása: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || A jogalkotás irányítása, szakpolitikai döntéshozatal, gazdasági elemzés és tanácsadás, szolgálatközi koordináció és konzultáció, belső kommunikáció és a lakosság tájékoztatása, intézményi képviselet és tárgyalások, statisztikai adatkezelés, Külső munkatársak || 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség – X A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel. – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átprogramozása. – ¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára. 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban – A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást. – X A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő: Az e programra szánt uniós pénzügyi hozzájárulást a rendelettervezet 1. cikkének (3) bekezdése tünteti fel. Továbbá a gyümölcs- zöldség- és tejadagok költségeinek uniós támogatási szintje (átalányösszeg) felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kerül meghatározásra. A termékek költségeihez való uniós hozzájárulás szintjét az adagonkénti uniós támogatás felső határa fogja korlátozni mind a gyümölcs-, mind pedig a zöldség- és tejtermékek esetében. A tagállamok alkalmazhatnak nemzeti kiegészítő támogatásokat vagy ösztönözhetik a magánfinanszírozást annak érdekében, hogy növeljék az iskolaprogram terén megvalósított intervencióhatókörét és/vagy intenzitását. Ebben a szakaszban még nem lehetséges számszerűsíteni a harmadik felek hozzájárulását, tekintettel e harmadik felek sokféleségére (mind az állami, mind pedig a magánszférából), valamint arra, hogy jelenleg nem állnak rendelkezésre az ehhez szükséges információk. 3.3. A bevételekre gyakorolt becsült hatás – X A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre. – ¨ A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő: ¨ a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást ¨ a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást [1] A Tanács 2013. december 16-i 1370/2013/EU rendelete a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésével kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések megállapítására vonatkozó intézkedések meghatározásáról [2] Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 17-i 1308/2013/EU rendelete a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK tanácsi rendelet, a 234/79/EK tanácsi rendelet, az 1037/2001/EK tanácsi rendelet és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.). [3] ABM (Activity Based Management): tevékenységalapú irányítás – ABB (Activity Based Budgeting): tevékenységalapú költségvetés-tervezés [4] A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint. [5] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [6] Diff. = Differenciált előirányzatok / nem diff. = Nem differenciált előirányzatok. [7] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás. [8] Tagjelölt országok és adott esetben a potenciális nyugat-balkáni tagjelölt országok. [9] A 2014. évi költségvetési összegek tájékoztató jellegűek. [10] Összehasonlíthatósági okokból a végrehajtás kezdetének feltételezett időpontja 2016. Továbbá az iskolagyümölcs-keretnek a KAP reformjában – a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésével kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések megállapítására vonatkozó intézkedések meghatározásáról szóló 1370/2013/EU tanácsi rendelet – elfogadott növelését a 2014/2015-ös tanévtől kezdve fogják végrehajtani, és várhatóan a teljes összeg felhasználásra kerül. [11] A tej-programra a javaslat tanévenkénti 80 millió eurós keret megállapítását irányozza elő. Ez összhangban van a költségvetés végrehajtásának várt szintjével, valamint a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben a piaci intézkedésekhez kapcsolódó kiadásokra és a közvetlen támogatásokra elkülönített teljes összegekkel. [12] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.).