[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2011.1.10.

COM(2010) 792 végleges

2010/0389 (NLE)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló megállapodás jóváhagyásáról

INDOKOLÁS

A kikötő szerinti államok intézkedései a nemzetközi közösség alapvető eszközét képezik a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan (IUU) halászat elleni küzdelemben. Ennek eredményeképpen a FAO 2005-ben elfogadta a kikötő szerinti államoknak az IUU-halászat elleni küzdelemre irányuló intézkedéseire vonatkozó mintatervet. Ez a mintaterv olyan minimumszabályokat tartalmaz, amelyek vélhetően elősegítik, hogy az államok intézkedéseket fogadjanak el a kikötőiket használni szándékozó, külföldi lobogó alatt közlekedő halászhajók nyomon követése, ellenőrzése és vizsgálata érdekében. Ez egy önkéntes alapon alkalmazható, jogilag nem kötelező eszköz.

Ezen túlmenően egyes regionális halászati gazdálkodási szervezetek a kikötő szerinti államok tekintetében olyan jogilag kötelező erejű mechanizmusokat vezettek be, amelyeket e szervezetek tagjainak alkalmazniuk kell a kirakodások és átrakások, valamint a kikötőikben zajló egyéb műveletek jogszerűségének nyomon követése érdekében. Egyes regionális halászati gazdálkodási szervezetek ezenkívül különleges szabályokat hoztak, amelyek értelmében a kikötőbe való belépés megtagadható olyan hajóktól, amelyek szerepelnek az adott szervezet által az IUU-halászati tevékenységet folytató vagy támogató hajókról készített jegyzékben.

Az Unió tagja a FAO-nak, valamint 13 regionális halászati gazdálkodási szervezetnek. A regionális halászati gazdálkodási szervezetek által a kikötő szerinti államok intézkedései tárgyában elfogadott mechanizmusok az unós jog részévé váltak, amely a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendelettel[1] általános szabályokat ír elő a halászati termékeknek a közösségi kikötőkben tartózkodó harmadik országbeli hajók általi kirakodására vonatkozóan.

A FAO Halászati Bizottságának 2007. évi ülésén megegyezés született arról, hogy a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedései tárgyában jogilag kötelező erejű nemzetközi okmányt kell kidolgozni.

E tárgyban 2007 szeptemberében Washingtonban szakértői konzultációra került sor. 2008 júniusában a Tanács határozatot fogadott el, amelyben felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy ezen okmány kidolgozásáról az Európai Közösség nevében tárgyalásokat folytasson.

A FAO ezt követően négy – a FAO valamennyi fele előtt nyitott – technikai konzultációt tartott a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló nemzetközi okmány tervezetének véglegesítéséről. A FAO 2009. november 18. és 23. között Rómában megtartott 36. konferenciáján a Felek elfogadták a megállapodást, és azt aláírásra megnyitották. A megállapodást az Európai Közösség nevében – a 2009. november 20-i tanácsi határozattal[2] összhangban – 2009. november 22-én Rómában írták alá, figyelemmel annak későbbi időpontban történő megkötésére is.

Az IUU-halászat elleni küzdelem a közös uniós halászati politika alapvető eleme, ezért az EU-nak képesnek kell lennie arra, hogy a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló nemzetközi okmány elfogadási folyamatában való tevékeny és építő jellegű közreműködés révén előmozdítsa a nemzetközi együttműködést e tárgyban. Az EU a kezdetektől fogva közreműködött ebben a folyamatban, valamint tevékeny és konstruktív szerepet játszott a megállapodás tervezetének kidolgozásában.

A javaslat célja a megállapodásnak az Európai Unió nevében történő jóváhagyása.

A Bizottság felkéri a Tanácsot, hogy a javaslatot – az Európai Parlament egyetértését követően – mielőbb fogadja el.

2010/0389 (NLE)

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló megállapodás jóváhagyásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,

tekintettel a Bizottság javaslatára[3],

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére[4],

mivel:

1. Az Európai Unió hatáskörébe tartozik, hogy intézkedéseket fogadjon el a halászati erőforrások védelmére, kezelésére és ellenőrzésére, illetve hogy megállapodásokat kössön harmadik országokkal és nemzetközi szervezetek keretében.

2. Az Európai Közösség szerződő fele az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményének, amely a nemzetközi közösség valamennyi tagjától megköveteli többek között a tenger biológiai erőforrásainak kezelésére és védelmére irányuló együttműködést.

3. Az Európai Unió szerződő fele az Egyesült Nemzetek tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodásnak, amely 2001. december 11-én lépett hatályba.

4. Az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete konferenciájának 2009. november 18–23. között Rómában megtartott harminchatodik ülésszakán a FAO alapszabályának XIV. cikke alapján elfogadták a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló megállapodást (a továbbiakban: megállapodás).

5. A megállapodást az Európai Közösség nevében – a 2009. november 20-i tanácsi határozattal[5] összhangban – 2009. november 22-én írták alá, figyelemmel annak későbbi időpontban történő megkötésére is.

6. Az Európai Unió a nemzetközi halászat egyik meghatározó szereplője, valamint a halászati termékek egyik fő globális piaca, ezért érdekében áll, hogy szerepet játsszon a megállapodás végrehajtásában és annak a felek általi jóváhagyásában.

7. Következésképpen a megállapodást jóvá kell hagyni.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az I. mellékletben foglalt, a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) a Tanács jóváhagyja.

2. cikk

A Tanács elnöke kijelöli azt a személyt, aki felhatalmazást kap arra, hogy a jóváhagyási okmányt a II. mellékletben szereplő, a hatáskörökről szóló nyilatkozattal egyetemben a megállapodás 26. cikkével összhangban az Európai Unió nevében letétbe helyezze az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének főigazgatójánál, aki a megállapodás értelmében letéteményesként jár el.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, […]-án/én.

a Tanács részéről

az elnök

I. MELLÉKLET

A KIKÖTő SZERINTI ÁLLAMOKNAK A JOGELLENES, NEM BEJELENTETT ÉS SZABÁLYOZATLAN HALÁSZAT MEGELőZÉSÉRE, MEGAKADÁLYOZÁSÁRA ÉS FELSZÁMOLÁSÁRA IRÁNYULÓ INTÉZKEDÉSEIRőL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS

PREAMBULUM

E megállapodás Felei,

Mély aggodalommal tekintve a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat további jelenleg is folytatódó gyakorlatára, és ennek a halállományra, a tengeri ökoszisztémákra és a jogszerűen halászók megélhetésére gyakorolt káros hatására, továbbá a élelmezésbiztonság iránti egyre növekvő globális igényre,

Annak tudatában , hogy a kikötő szerinti államok szerepet játszanak az élő tengeri erőforrások fenntartható hasznosításának és hosszú távú védelmének előmozdítására irányuló, hatékony intézkedések elfogadásában,

Felismerve , hogy a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat leküzdésére irányuló intézkedéseknek elsődlegesen a lobogó szerinti államok felelősségén kell alapulniuk, és a nemzetközi joggal összhangban valamennyi rendelkezésre álló joghatóságot igénybe kell venniük, beleértve a kikötő szerinti államok intézkedéseit, a parti államok intézkedéseit, a piaci intézkedéseket és azokat az intézkedéseket, amelyek biztosítják, hogy az állampolgárok ne támogassanak vagy folytassanak jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászati tevékenységet,

Felismerve , hogy a kikötő szerinti államok intézkedései hathatós és költséghatékony eszközöket nyújtanak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására,

Annak tudatában , hogy regionális és interregionális szinteken fokozottabb koordinációra van szükség ahhoz, hogy a kikötő szerinti államok intézkedései révén fel lehessen lépni a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat ellen,

Felismerve a kikötő szerinti államok intézkedéseit támogató hírközlési technológia, adatbázisok, hálózatok és globális adatállományok gyorsan fejlődését,

Felismerve , hogy a fejlődő országoknak segítségre van szükségük a kikötő szerinti államok intézkedéseinek elfogadásában és végrehajtásában,

Tudomásul véve a nemzetközi közösség részéről az Egyesült Nemzetek rendszerén, köztük az Egyesült Nemzetek Közgyűlésén és az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (a továbbiakban: FAO) halászati bizottságán keresztül érkezett felkéréseket a kikötő szerinti államok intézkedéseinek minimumszabályairól szóló, kötelező erejű nemzetközi okmány megalkotására, amely a FAO-nak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló, 2001-es nemzetközi cselekvési tervén, valamint a kikötő szerinti államok által a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem érdekében hozandó intézkedésekről szóló, 2005-ös FAO-mintaterven alapul,

Szem előtt tartva , hogy a területükön lévő kikötők feletti szuverenitásuk gyakorlása során az államok szigorúbb intézkedéseket is elfogadhatnak a nemzetközi joggal összhangban,

Emlékeztetve az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményének (a továbbiakban: egyezmény) vonatkozó rendelkezéseire,

Emlékeztetve az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló, 1995. december 4-i megállapodásra, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló, 1993. november 24-i megállapodására, valamint a FAO által a felelősségteljes halászatra vonatkozóan 1995-ben elfogadott magatartási kódexre,

Felismerve azt, hogy FAO keretében szükséges nemzetközi megállapodást kötni a FAO alapszabályának XIV. cikke alapján,

a következőkben állapodtak meg:

1. RÉSZ

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk Fogalommeghatározások

E megállapodás alkalmazásában:

a) „védelmi és gazdálkodási intézkedések”: az élő tengeri erőforrások védelmére és kezelésére irányuló, a nemzetközi jog megfelelő szabályaival – és ezen belül az egyezményben foglalt megfelelő szabályokkal – összhangban elfogadott és alkalmazott intézkedések;

b) „hal”: az élő tengeri erőforrások valamennyi faja, akár feldolgozva, akár nem;

c) „halászat”: halak felkutatása, csalogatása, helyének meghatározása, fogása, kitermelése vagy lehalászása, illetve bármely olyan tevékenység folytatása, amely valószínűsíthetően a halak csalogatását, helyének meghatározását, fogását, kitermelését vagy lehalászásáteredményezi;

d) „halászati tevékenységek”: a halászatot támogató vagy előkészítő bármely művelet, beleértve olyan halak kirakodását, csomagolását, feldolgozását, átrakását vagy szállítását, amelyeket előzőleg nem szállítottak partra, valamint a személyzet, üzemanyag, felszerelések és egyéb készletek tengeren történő biztosítását;

e) „jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat”: (a továbbiakban: IUU-halászat): a FAO-nak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló, 2001-es nemzetközi cselekvési tervének (3) bekezdésében meghatározott tevékenységek;

f) „Fél”: olyan állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet, amely hozzájárult ahhoz, hogy e megállapodás kötelezze, és amelyre nézve ez a megállapodás hatályos;

g) „kikötő”: magában foglalja a tengeri terminálokat, valamint a kirakodásra, átrakásra, csomagolásra, feldolgozásra, üzemanyag-feltöltésre és készletfeltöltésre szolgáló egyéb létesítményeket;

h) „regionális gazdasági integrációs szervezet”: olyan regionális gazdasági integrációs szervezet, amelyre tagállamai az e megállapodás alá tartozó ügyek tekintetében hatáskört ruháztak, beleértve az ilyen ügyekben az adott tagállamra nézve kötelező döntések meghozatalát;

i.) „regionális halászati gazdálkodási szervezet”: kormányközi halászati szervezet vagy – adott esetben – megállapodás, amely illetékességgel rendelkezik védelmi és gazdálkodási intézkedések megállapítására;

j) „hajó”: halászatra vagy halászati tevékenységekre használt, ilyen célú felhasználásra felszerelt vagy ilyen célú felhasználásra szánt hajó vagy másfajta vízi jármű.

2. cikk Célkitűzés

E megállapodás célja, hogy a kikötő szerinti államok által végrehajtott hatékony intézkedések révén megelőzze, megakadályozza és felszámolja az IUU-halászatot, és ezáltal biztosítsa az élő tengeri erőforrások és a tengeri ökoszisztémák hosszú távú védelmét és fenntartható felhasználását.

3. cikk Alkalmazás

8. E megállapodást valamennyi Fél kikötő szerinti államként alkalmazza a lobogójuk alatti hajózásra nem jogosult olyan hajók vonatkozásában, amelyek belépni szándékoznak kikötőibe vagy valamely kikötőjében tartózkodnak, kivéve az alábbiakat:

a) valamely szomszédos államnak a kisüzemi és jövedelemkiegészítő halászatot folytató hajói, feltéve, hogy a kikötő szerinti állam és a lobogó szerinti állam együttműködik annak biztosítására, hogy az ilyen hajók ne folytassanak IUU-halászatot vagy az azt támogató halászati tevékenységeket; valamint

b) olyan konténerhajók, amelyek nem szállítanak halat, vagy ha szállítanak, csupán előzőleg kirakodott halat; amennyiben nem merül fel alapos gyanú arra vonatkozóan, hogy e hajók IUU-halászatot támogató halászati tevékenységeket folytatnak.

9. Kikötő szerinti államként bármelyik Fél dönthet úgy, hogy e megállapodást nem alkalmazza olyan hajókra, amelyeket állampolgárai kizárólag az adott Fél joghatósága alá tartozó területeken folytatott és az általa engedélyezett halászat céljára bérelnek. Az ilyen hajókra a Félnek ugyanolyan hatékony intézkedéseket kell alkalmaznia, mint a lobogója alatti közlekedésre jogosult hajókra alkalmazandó intézkedések.

10. E megállapodást a tengeri területeken folytatott, az e megállapodás 1. cikkének e) pontjában meghatározott jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatra és az ilyen halászatot támogató halászati tevékenységekre kell alkalmazni.

11. E megállapodást méltányosan, átláthatóan és hátrányos megkülönböztetéstől mentes módon, a nemzetközi joggal összhangban kell alkalmazni.

12. Minthogy e megállapodás globális hatályú és minden kikötőre vonatkozik, a Felek minden egyéb jogalanyt ösztönöznek a megállapodás rendelkezéseivel összhangban álló intézkedések alkalmazására. Azok, akik nem válhatnak e megállapodás feleivé, kifejezhetik a rendelkezéseinek megfelelő eljárás melletti elkötelezettségüket.

4. cikk Kapcsolat a nemzetközi joggal és más nemzetközi okmányokkal

13. E megállapodás egyetlen rendelkezése sem sérti a Felek nemzetközi jog szerinti jogait, joghatóságát és kötelezettségeit. Különösen nem értelmezhető a megállapodás egyetlen rendelkezése sem úgy, hogy érintené:

a Felek belvizeik, szigetközi és felségvizeik feletti szuverenitását, vagy a kontinentális talapzatuk és a kizárólagos gazdasági övezeteik feletti szuverén jogaikat;

a területükön lévő kikötők feletti szuverenitásnak a Felek által a nemzetközi joggal összhangban történő gyakorlását, többek között a kikötőbe való belépés megtagadásának, valamint a kikötő szerinti állam e megállapodásban meghatározottaknál szigorúbb intézkedések elfogadására vonatkozó jogát, beleértve a valamely regionális halászati gazdálkodási szervezet határozatának megfelelően elfogadott, ilyen irányú intézkedéseket.

14. E megállapodás alkalmazásából nem következik az, hogy a Felek elismernek olyan regionális halászati gazdálkodási szervezetet, amelynek nem tagjai, vagy hogy a Feleket kötelezik az ilyen szervezet intézkedései vagy határozatai.

15. E megállapodás értelmében a Felek semmilyen esetben sem kötelesek végrehajtani valamely regionális halászati gazdálkodási szervezet intézkedéseit vagy határozatait, ha azokat az intézkedéseket vagy határozatokat nem a nemzetközi joggal összhangban fogadták el.

16. Ezt a megállapodást a nemzetközi joggal összhangban kell értelmezni és alkalmazni, figyelembe véve az alkalmazandó – köztük a Nemzetközi Tengerészeti Szervezeten keresztül hozott – nemzetközi szabályokat és előírásokat, valamint más nemzetközi jogi okmányokat.

17. A Felek jóhiszeműen teljesítik az e megállapodás értelmében vállalt kötelezettségeket, továbbá a megállapodás által biztosított jogokat oly módon gyakorolják, amely nem minősül a joggal való visszaélésnek.

5. cikk Egységesítés és összehangolás nemzeti szinten

Valamennyi Fél a lehető legteljesebb mértékben:

a) egységesíti vagy összehangolja a kikötő szerinti államok halászattal kapcsolatos intézkedéseit a kikötő szerinti államok által végzett ellenőrzések tágabb rendszerével;

b) egységesíti a kikötő szerinti államoknak az IUU-halászat és az azt támogató halászati tevékenységek megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseit más hasonló célú intézkedésekkel, adott esetben figyelembe véve a FAO-nak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló, 2001-es nemzetközi cselekvési tervét; valamint

c) intézkedéseket hoz az érintett nemzeti ügynökségek közötti információcsere és ezen ügynökségeknek a megállapodás végrehajtásában vállalt tevékenységeinek koordinálása érdekében.

6. cikk Együttműködés és információcsere

18. E megállapodás hatékony végrehajtásának előmozdítása érdekében és kellő tekintettel a bizalmas adatkezelés követelményeire, a Felek együttműködnek és információt cserélnek az érintett államokkal, a FAO-val, egyéb nemzetközi szervezetekkel és regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel többek között az e regionális halászati gazdálkodási szervezetek által e megállapodás célkitűzésével kapcsolatosan elfogadott intézkedések tárgyában.

19. Valamennyi Fél – a lehető legteljesebb mértékben – meghozza a más államok és egyéb érintett nemzetközi szervezetek által elfogadott védelmi és gazdálkodási intézkedéseket támogató intézkedéseket.

20. A Felek szubregionális, regionális és globális szinten együttműködnek e megállapodás hatékony végrehajtásában, adott esetben a FAO-n vagy a regionális halászati gazdálkodási szervezeteken vagy megállapodásokon keresztül is.

2. RÉSZ

KIKÖTŐBE VALÓ BELÉPÉS

7. cikk Kikötők kijelölése

21. Valamennyi Fél kijelöli és kihirdeti azokat a kikötőket, amelyekre vonatkozóan a hajók e megállapodás értelmében belépési engedélyt kérelmezhetnek. Valamennyi Fél benyújtja a kijelölt kikötőit tartalmazó listát a FAO-hoz, amely azt megfelelő módon nyilvánosságra hozza.

22. Valamennyi Fél a lehető legteljesebb mértékben biztosítja, hogy minden, e cikk (1) bekezdése értelmében kijelölt és kihirdetett kikötő elegendő kapacitással rendelkezzen az e megállapodás szerinti ellenőrzések lefolytatására.

8. cikk Kikötőbe való belépésre irányuló előzetes kérelem

23. Valamennyi Fél minimumszabályként előírja, hogy az A. mellékletben kért információkat egy hajónak a Fél kikötőjébe történő belépésének engedélyezése előtt benyújtsák.

24. Valamennyi Fél előírja, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett információkat kellő időben, előzetesen nyújtsák be annak érdekében, hogy a közölt információk megvizsgálására elegendő időt hagyjanak a kikötő szerinti állam számára.

9. cikk Kikötőbe való belépés engedélyezése vagy megtagadása

25. A 8. cikk értelmében előírt megfelelő információk és minden olyan adat átvétele után, amelyet az adott Fél előírhat annak megállapításához, hogy a kikötőjébe való belépést kérelmező hajó IUU-halászatot vagy az azt támogató halászati tevékenységet folytat-e, az érintett Fél dönt arról, hogy engedélyezi vagy megtagadja a hajónak a kikötőjébe való belépését és e döntését közli a hajóval vagy annak képviselőjével.

26. A belépés engedélyezése esetén a hajó parancsnokának vagy a hajó képviselőjének a hajó kikötőbe érkezésekor be kell mutatnia a belépési engedélyt a Fél illetékes hatóságainak.

27. A belépés megtagadása esetén e cikk (1) bekezdésének értelmében az érintett Fél közli döntését a hajó lobogója szerinti állammal, valamint adott esetben és a lehetőségekhez mérten az érintett parti államokkal, regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel és egyéb nemzetközi szervezetekkel.

28. E cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül, ha valamely Fél elégséges bizonyítékkal rendelkezik arra vonatkozóan, hogy a kikötőjébe való belépést kérelmező hajó IUU-halászatot vagy az azt támogató halászati tevékenységet folytat, különösen ha egy hajónak az ilyen jellegű halászatot vagy az azt támogató halászati tevékenységet folytató hajók listájára történő felvételét valamely érintett regionális halászati gazdálkodási szervezet a szervezet szabályaival és eljárásaival összhangban és a nemzetközi jognak megfelelően jóváhagyta, a Fél a 4. cikk (2) és (3) bekezdését kellően figyelembe véve megtagadja az érintett hajónak a kikötőibe való belépését.

29. E cikk (3) és (4) bekezdéseitől eltérve valamely Fél az e bekezdésekben említett hajó számára kikötőjébe való belépést engedélyezhet kizárólag annak megvizsgálása és a nemzetközi joggal összhangban történő olyan egyéb megfelelő intézkedések megtétele céljából, amelyek az IUU-halászat és az azt támogató halászati tevékenységek megelőzése, megakadályozása és felszámolása szempontjából legalább olyan hatékonyak, mint a kikötőbe való belépés megtagadása.

30. Amennyiben az e cikk (4) vagy (5) bekezdésében említett hajó bármilyen oknál fogva kikötőben tartózkodik, bármelyik Fél megtagadhatja ettől a hajótól kikötőinek a halrakomány kirakodására, átrakására, csomagolására és feldolgozására, valamint egyéb kikötői szolgáltatásokra való felhasználását, beleértve többek között az üzemanyag-feltöltést, készletfeltöltést, karbantartást és szárazdokkolást. Ezekben az esetekben a 11. cikk (2) és (3) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó. Az ilyen jellegű kikötőhasználat megtagadásának összhangban kell állnia a nemzetközi joggal.

10. cikk Vis maior vagy vészhelyzet

E megállapodás egyetlen rendelkezése sem korlátozza a hajóknak a nemzetközi joggal összhangban vis maior vagy vészhelyzet okán történő kikötését, vagy akadályoz meg egy kikötő szerinti államot abban, hogy kizárólag vészhelyzetben lévő személyeknek, hajóknak vagy légi járműnek történő segítségnyújtás biztosítása céljából a kikötőjébe engedjen egy hajót.

3. RÉSZ

KIKÖTŐK HASZNÁLATA

11. cikk Kikötők használata

31. Amennyiben egy hajó belépett egy adott Fél valamely kikötőjébe, az érintett Fél törvényei és rendelkezései értelmében és a nemzetközi joggal összhangban – beleértve ezt a megállapodást is – megtagadja, hogy a hajó a kikötőt az előzetesen ki nem rakodott halrakomány kirakodására, átrakására, csomagolására és feldolgozására, valamint egyéb kikötői szolgáltatásokra felhasználja, beleértve többek között az üzemanyag-feltöltést, készletfeltöltést, karbantartást és szárazdokkolást, amennyiben:

a) a Fél úgy találja, hogy a hajó nem rendelkezik a lobogója szerinti állam által előírt, érvényes és alkalmazható engedéllyel halászat vagy halászati tevékenység folytatására;

b) a Fél úgy találja, hogy a hajó nem rendelkezik valamely parti állam által a joghatósága alá eső területek tekintetében előírt, érvényes és alkalmazható engedéllyel halászat vagy halászati tevékenység folytatására;

c) a Fél egyértelmű bizonyítékot kap arra nézve, hogy a fedélzeten lévő halrakományt valamely parti állam által a joghatósága alá eső területek tekintetében előírt követelmények megsértésével fogták ki;

d) a lobogó szerinti állam a kikötő szerinti állam megkeresésére ésszerű időn belül nem igazolja vissza, hogy a fedélzeten lévő halrakományt valamely érintett regionális halászati gazdálkodási szervezet alkalmazandó követelményeivel összhangban – a 4. cikk (2) és (3) bekezdésére is figyelemmel – fogták ki; vagy

e) a Félnek alapos indoka van azt feltételezni, hogy a hajó egyébként IUU-halászatot vagy az azt támogató tevékenységeket folytat, beleértve a 9. cikk (4) bekezdésében említett hajó támogatását, kivéve ha a hajó bizonyítani tudja, hogy:

i) a vonatkozó védelmi és gazdálkodási intézkedésekkel összhangban járt el; vagy

ii.) a személyzet, üzemanyag, felszerelések és egyéb készletek tengeren történő biztosítása esetén az ellátott hajó az ellátás időpontjában nem a 9. cikk (4) bekezdésében említett hajó volt.

32. E cikk (1) bekezdésétől eltérve a Felek nem tagadhatják meg az hivatkozott bekezdésben említett hajótól az olyan kikötői szolgáltatások használatát, amelyek:

a) a legénység biztonsága vagy egészsége, illetve a hajó biztonsága szempontjából lényegesek, feltéve, hogy e szükségletek kellőképpen igazoltak, vagy

b) adott esetben a hajó leselejtezésére irányulnak.

33. Amennyiben valamely Fél e cikkel összhangban megtagadta kikötőjének használatát, döntéséről haladéktalanul értesíti a lobogó szerinti államot és – adott esetben – az érintett parti államokat, regionális halászati gazdálkodási szervezeteket és egyéb érintett nemzetközi szervezeteket.

34. A Felek valamely hajó tekintetében kizárólag akkor vonják vissza kikötőik használatának e cikk (1) bekezdése szerinti megtagadását, ha elégséges bizonyíték áll rendelkezésre arra nézve, hogy a megtagadás alapjai nem voltak kielégítőek vagy helytállóak, vagy már nem állnak fenn.

35. Amennyiben egy Fél e cikk (4) bekezdésének megfelelően visszavonta a megtagadást, haladéktalanul értesíti az e cikk (3) bekezdése értelmében értesítetteket.

4. RÉSZ

ELLENŐRZÉSEK ÉS NYOMON KÖVETÉSI INTÉZKEDÉSEK

12. cikk Az ellenőrzések szintjei és prioritásai

36. Valamennyi Fél annyi hajót ellenőriz kikötőiben, amennyi az e megállapodás célkitűzéseinek megvalósításához szükséges ellenőrzések éves szintjének eléréséhez elő van írva.

37. A Felek igyekeznek megállapodni a hajók ellenőrzéseinek minimumszintjeiről – adott esetben – a regionális halászati gazdálkodási szervezeteken vagy a FAO-n keresztül, illetve egyéb módon.

38. Az ellenőrzés tárgyát képező hajók kiválasztásakor a Fél előnyben részesíti:

a) az olyan hajókat, amelyektől e megállapodással összhangban megtagadták a valamely kikötőbe való belépést vagy annak használatát;

b) más érintett Felektől, államoktól vagy regionális halászati gazdálkodási szervezetektől érkező, egyes hajók ellenőrzésére irányuló kérelmeket, különösen akkor, ha az ilyen kérelmeket az érintett hajó által folytatott IUU-halászatot vagy az azt támogató halászati tevékenységet igazoló bizonyítékok támasztják alá; valamint

c) az egyéb olyan hajókat, amelyek esetében alapos a gyanú arra vonatkozóan, hogy IUU-halászatot vagy az azt támogató halászati tevékenységeket folytatnak.

13. cikk Az ellenőrzések lefolytatása

39. Valamennyi Fél biztosítja, hogy ellenőrei a B. mellékletben előírt feladatokat minimumszabályként ellátják.

40. A kikötőiben tartott ellenőrzések során valamennyi Fél:

a) biztosítja, hogy az ellenőrzéseket megfelelően képesített, e célra felhatalmazott ellenőrök végezzék, különös tekintettel a 17. cikkre;

b) biztosítja, hogy az ellenőrzés megkezdése előtt az ellenőrök kötelesek legyenek a hajó parancsnokának bemutatni az őket ilyen minőségükben azonosító megfelelő dokumentumot;

c) biztosítja, hogy az ellenőrök megvizsgálják a hajó valamennyi releváns részét, a fedélzeten lévő halrakományt, a hálókat és más halászeszközöket, a felszerelést és bármely olyan dokumentumot vagy feljegyzést, amelyek a vonatkozó védelmi és gazdálkodási intézkedéseknek való megfelelés ellenőrzése szempontjából lényegesek.

d) megköveteli a hajó parancsnokától, hogy az ellenőrök részére adjon meg minden szükséges segítséget és információt, valamint szükség esetén mutassa be a vonatkozó anyagokat és dokumentumokat vagy azok hitelesített másolatát;

e) a hajó lobogója szerinti állammal kötött megfelelő megállapodások esetén felkéri a lobogó szerinti államot az ellenőrzésben való részvételre;

f) minden lehetséges erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy elkerülje a hajó ok nélküli feltartását és minimalizálja a beavatkozást és a kényelmetlenségeket, beleértve az ellenőrök ok nélküli fedélzeten való tartózkodását, valamint hogy elkerüljön minden olyan fellépést, amely hátrányosan befolyásolná a fedélzeten lévő halrakomány minőségét;

g) minden lehetséges erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy megkönnyítse a kommunikációt a hajó parancsnokával és a legénység vezető beosztású tagjaival, illetve lehetőség és szükség szerint az ellenőr mellé tolmácsot biztosít;

h) biztosítja, hogy az ellenőrzések igazságosan, átláthatóan és megkülönböztetéstől mentes módon történjenek és ne minősüljenek az érintett hajó zaklatásának; valamint

i) nem akadályozza meg a parancsnokot abban, hogy a nemzetközi joggal összhangban kapcsolatba lépjen a lobogó szerinti állam hatóságaival.

14. cikk Az ellenőrzések eredménye

Valamennyi Fél minimumszabályként belefoglalja a C. mellékletben meghatározott információkat az egyes ellenőrzések eredményeit tartalmazó írásbeli jelentésbe.

15. cikk Az ellenőrzések eredményeinek átadása

Valamennyi Fél átadja az egyes ellenőrzések eredményeit az ellenőrzött hajó lobogója szerinti államnak és adott esetben:

a) az érdekelt Feleknek és államoknak, beleértve:

i. azon államokat, amelyek vonatkozásában az ellenőrzések bizonyítékkal szolgáltak arra nézve, hogy a hajó IUU-halászatot vagy az azt támogató halászati tevékenységet folytatott a saját nemzeti joghatóságuk alatt álló vizeken; valamint

ii. azon államot, amelynek a hajó parancsnoka állampolgára.

b) az érintett regionális halászati gazdálkodási szervezeteket; és

c) a FAO-t és más érintett nemzetközi szervezeteket.

16. cikk Elektronikus információcsere

41. E megállapodás végrehajtásának megkönnyítése érdekében valamennyi Fél – amennyiben lehetséges – a közvetlen elektronikus információcserét lehetővé tevő kommunikációs mechanizmust hoz létre, kellő tekintettel a bizalmas adatkezelés követelményeire.

42. Lehetőség szerint és kellő tekintettel a bizalmas adatkezelés követelményeire a Felek együttműködnek egy – lehetőség szerint a FAO által koordinált – információ-megosztási mechanizmusnak más, kapcsolódó többoldalú és kormányközi kezdeményezésekkel egyetemben történő létrehozása, valamint az e megállapodáshoz kapcsolódó jelenlegi adatbázisok közötti információcsere megkönnyítése érdekében.

43. Valamennyi Fél kinevez egy hatóságot, amely az e megállapodás szerinti információcsere kapcsolattartójaként működik. E kijelölésről valamennyi Fél értesíti a FAO-t.

44. Minden Fél a D. melléklettel összhangban kezeli az e cikk (1) bekezdése értelmében létrehozott mechanizmuson keresztül benyújtandó információkat.

45. A FAO felkéri az érintett regionális halászati gazdálkodási szervezeteket, hogy nyújtsanak tájékoztatást az e megállapodás vonatkozásában elfogadott és végrehajtott intézkedéseikről és határozataikról annak érdekében, hogy azok – a lehető legnagyobb mértékben és kellő tekintettel a bizalmas adatkezelés követelményeire – integrálódjanak az e cikk (2) bekezdésében említett információ-megosztási mechanizmusba.

17. cikk Az ellenőrök képzése

Valamennyi Fél biztosítja, hogy ellenőrei az E. mellékletben az ellenőrök képzésére vonatkozóan megadott iránymutatásokat is figyelembe véve megfelelő képzést kapjanak. A Felek e tekintetben törekednek az együttműködésre.

18. cikk A kikötő szerinti állam ellenőrzés utáni intézkedései

46. Amennyiben egy ellenőrzést követően alapos gyanú merül fel arra vonatkozóan, hogy egy hajó IUU-halászatot vagy az azt támogató halászati tevékenységet folytatott, az ellenőrző Fél:

a) megállapításairól haladéktalanul értesíti a lobogó szerinti államot és adott esetben az érintett parti államokat, regionális halászati gazdálkodási szervezeteket és egyéb nemzetközi szervezeteket, valamint azt az államot, amelynek a hajó parancsnoka állampolgára; valamint.

b) az e megállapodásban foglaltakkal összhangban, beleértve a 4. cikket is, megtagadja a hajótól, hogy kikötőjét az előzetesen ki nem rakodott halrakomány kirakodására, átrakására, csomagolására és feldolgozására, valamint egyéb kikötői szolgáltatásokra felhasználja, beleértve többek között az üzemanyag-feltöltést, készletfeltöltést, karbantartást és szárazdokkolást, amennyiben ezen intézkedéseket még nem foganatosították a hajó vonatkozásában.

47. E cikk (1) bekezdésétől eltérően a Felek nem tagadhatják meg a szóban forgó bekezdésben említett hajótól az olyan kikötői szolgáltatások használatát, amelyek a legénység biztonsága vagy egészsége, illetve a hajó biztonsága szempontjából lényegesek.

48. E megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza a Feleket abban, hogy a nemzetközi joggal összhangban álló intézkedéseket hozzanak az e cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározottakon felül, beleértve az olyan intézkedéseket is, amelyeket a hajó lobogója szerinti állam kifejezetten kért vagy amelyhez hozzájárulását adta.

19. cikk A kikötő szerinti államban rendelkezésre álló jogsegéllyel kapcsolatos információk

49. A Felek a megfelelő információkat nyilvánosan elérhetővé teszik, és írásbeli kérésre a hajó tulajdonosának, üzemeltetőjének, parancsnokának vagy képviselőjének átnyújtják az általuk a 9., 11., 13. vagy 18. cikknek megfelelően, kikötő szerinti államként foganatosított intézkedésekre vonatkozó nemzeti törvényeikkel és rendelkezéseikkel összhangban kialakított bármilyen jogorvoslati eljárással kapcsolatos információkat, beleértve az e célra rendelkezésre álló közszolgáltatásokra vagy igazságügyi intézményekre, valamint az arra vonatkozó információkat, hogy az érintett Fél által állítólagosan törvénytelenül foganatosított intézkedésből eredő bármilyen veszteség vagy kár esetén van-e jogi lehetőség a nemzeti törvényeikkel és rendelkezéseikkel összhangban kártérítés igénylésére.

50. Az adott Fél tájékoztatja a lobogó szerinti államot, a tulajdonost, üzemeltetőt, parancsnokot vagy képviselőt bármely ilyen eljárás kimeneteléről. Amennyiben a Fél a 9., 11., 13. vagy 18. cikknek megfelelően előzetesen meghozott döntésről tájékoztatott más Feleket, államokat vagy nemzetközi szervezeteket, tájékoztatja ezeket a döntésében eszközölt bármilyen változtatásról.

5. RÉSZ

A LOBOGÓ SZERINTI ÁLLAMOK SZEREPE

20. cikk A lobogó szerinti államok szerepe

51. Valamennyi Fél előírja a lobogója alatti hajózásra jogosult hajók számára, hogy az e megállapodásnak megfelelően végzett ellenőrzések során működjenek együtt a kikötő szerinti állammal.

52. Ha valamely Félnek alapos indoka van azt feltételezni, hogy a lobogója alatti hajózásra jogosult valamely hajó IUU-halászatot vagy az azt támogató halászati tevékenységeket folytatott és egy másik állam kikötőjébe kíván belépni vagy ott áll, adott esetben felkéri azt az államot, hogy ellenőrizze a hajót vagy hozzon egyéb, e megállapodással összhangban lévő intézkedést.

53. Valamennyi Fél ösztönzi a lobogója alatti hajózásra jogosult hajókat, hogy olyan államok kikötőiben rakodják ki, rakják át, csomagolják vagy dolgozzák fel halrakományukat, illetve vegyenek igénybe egyéb kikötői szolgáltatásokat, amelyek e megállapodással összhangban vagy annak megfelelően járnak el. A megállapodás bátorítja a Feleket, hogy – többek között a regionális halászati gazdálkodási szervezeteken vagy a FAO-n keresztül – méltányos, átlátható és hátrányos megkülönböztetéstől mentes eljárásokat dolgozzanak ki az olyan államok azonosítására, amelyek nem e megállapodással összhangban vagy annak megfelelően járnak el.

54. Amennyiben a kikötő szerinti állam által elvégzett ellenőrzést követően egy lobogó szerinti részes állam olyan ellenőrzési jelentést kap, amely szerint alapos gyanú merül fel arra vonatkozóan, hogy egy lobogója alatti hajózásra jogosult hajó IUU-halászatot vagy az azt támogató halászati tevékenységeket folytatott, azonnal és teljes mértékben kivizsgálja az ügyet, és elégséges bizonyíték esetén saját törvényeivel és rendelkezéseivel összhangban haladéktalanul végrehajtási intézkedést hoz.

55. Lobogó szerinti államként valamennyi Fél jelentést tesz a többi Félnek, az érintett parti államoknak és adott esetben más érintett államoknak, a regionális halászati gazdálkodási szervezeteknek és a FAO-nak a lobogója alatti hajózásra jogosult olyan hajók tekintetében hozott intézkedésekről, amelyekről valamely kikötő szerinti állam által e megállapodás értelmében hozott intézkedések eredményeképpen megállapították, hogy IUU-halászatot vagy az azt támogató halászati tevékenységeket folytatott.

56. Valamennyi Fél biztosítja, hogy a lobogója alatti hajózásra jogosult hajók vonatkozásában alkalmazott intézkedések legalább olyan hatékonyak az IUU-halászat és az azt támogató halászati tevékenységek megelőzése, megakadályozása és felszámolása szempontjából, mint a 3. cikk (1) bekezdésében említett hajókra alkalmazott intézkedések.

6. RÉSZ

A FEJLŐDŐ ÁLLAMOK IGÉNYEI

21. cikk A fejlődő államok igényei

57. A Felek teljes mértékben elismerik a részes fejlődő államoknak a kikötő szerinti államok által e megállapodással összhangban meghozandó intézkedések végrehajtásával kapcsolatos sajátos igényeit. A Felek ennek céljából – akár közvetlenül, akár a FAO-n, az ENSZ más szakosított ügynökségén vagy egyéb megfelelő nemzetközi szervezeteken és szerveken keresztül, beleértve a regionális halászati gazdálkodási szervezeteket – segítséget nyújtanak a részes fejlődő államoknak többek között azért, hogy:

a) erősítsék azon képességüket – különösen a legkevésbé fejlett államok és a kis fejlődő szigetállamok esetében –, hogy jogalapot és megfelelő kapacitást hozzanak létre a kikötő szerinti államok hatékony intézkedéseinek végrehajtásához;

b) megkönnyítsék részvételüket olyan nemzetközi szervezetek munkájában, amelyek elősegítik a kikötő szerinti államok intézkedéseinek hatékony fejlesztését és végrehajtását; és

c) megkönnyítsék a kikötő szerinti államok intézkedéseinek ezen országok általi, a megfelelő nemzetközi mechanizmusokkal együttműködésben történő fejlesztésének és végrehajtásának erősítéséhez szükséges technikai támogatást.

58. A Felek megfelelő mértékben figyelembe veszik a kikötő szerinti államként részes fejlődő államok sajátos igényeit – különösen a legkevésbé fejlett államok és a kis fejlődő szigetállamok esetében – annak biztosítása érdekében, hogy az e megállapodás végrehajtásából származó aránytalan megterhelés ne háruljon közvetlenül vagy közvetve rájuk. Olyan esetekben, amikor aránytalan megterhelés áthárítására derül fény, a Felek együttműködnek azért, hogy az e megállapodás értelmében fennálló meghatározott kötelezettségeknek az érintett részes fejlődő államok által történő végrehajtását megkönnyítsék.

59. A Felek – közvetlenül vagy a FAO-n keresztül – felmérik a részes fejlődő államoknak az e megállapodás végrehajtásával kapcsolatos sajátos igényeit.

60. A Felek együttműködnek a fejlődő államokat e megállapodás végrehajtásában segítő, megfelelő finanszírozási mechanizmusok felállításában. E mechanizmusok többek között különösen a következőkre irányulnak:

a) nemzeti és nemzetközi, kikötő szerinti állami intézkedések fejlesztése;

b) a kapacitás fejlesztése és erősítése, beleértve a nyomon követési, ellenőrzési és felügyeleti kapacitást, valamint a kikötővezetők, ellenőrők, végrehajtási és jogi tisztviselők képzésére nemzeti és regionális szinten rendelkezésre álló kapacitást;

c) a kikötő szerinti államok intézkedéseihez kapcsolódó nyomon követési, ellenőrzési, felügyeleti és a jogkövetést biztosító tevékenységek, beleértve a technológiához és felszerelésekhez való hozzáférést; és

d) a részes fejlődő államok felsorolása az e megállapodásnak megfelelően hozott intézkedésekből eredő jogviták rendezésére lefolytatott eljárások költségének feltüntetésével.

61. A részes fejlődő államokkal és közöttük az e cikkben meghatározott célok érdekében folytatott együttműködésbe beletartozhat a kétoldalú, többoldalú és regionális csatornákon – köztük a Dél-Dél együttműködésen – keresztül történő technikai és pénzügyi segítségnyújtás.

62. A Felek ad hoc munkacsoportot állítanak fel, amely rendszeres időközönként jelentést tesz és ajánlásokat fogalmaz meg a Felek számára a finanszírozási mechanizmusok létrehozásával kapcsolatban, beleértve a hozzájárulásokat, a pénzeszközök azonosítását és mobilizálását, a végrehajtást irányító gazdálkodási kritériumok és eljárások kifejlesztését, valamint a finanszírozási mechanizmusok végrehajtásában elért fejlődést. Az e cikkben megfogalmazott megállapításokon felül az ad hoc munkacsoport figyelembe veszi többek között:

a) részes fejlődő országok szükségleteinek értékelését, különösen a legkevésbé fejlett államok és a kis fejlődő szigetállamok esetében;

b) a pénzeszközök elérhetőségét és időben történő kifizetését;

c) a pénzgyűjtéssel és kiutalásokkal kapcsolatos döntéshozatali és irányítási folyamatok átláthatóságát; és

d) a kedvezményezett részes fejlődő államok elszámoltathatóságát a pénzeszközök megállapodás szerinti felhasználásában.

A Felek figyelembe veszik az ad hoc munkacsoport jelentéseit és valamennyi ajánlását, és megfelelő fellépést eszközölnek.

7. RÉSZ

JOGVITÁK RENDEZÉSE

22. cikk A jogviták békés úton történő rendezése

63. Bármelyik Fél konzultációt kezdeményezhet egy másik Féllel vagy más Felekkel az e megállapodásban foglalt rendelkezések értelmezése vagy alkalmazása tekintetében kialakult vitáról azzal a céllal, hogy a lehető leghamarabb sikerüljön valamilyen kölcsönösen elfogadható megoldást kialakítani.

64. Abban az esetben, ha a jogvita ésszerű időn belül nem rendeződik az ilyen konzultációk keretében, az érintett Felek a lehető leghamarabb egyeztetnek egymással arról, hogy a jogvitát tárgyalás, vizsgálat, közvetítés, békéltetés, választottbíróság, bírósági rendezés vagy az általuk megválasztott bármilyen egyéb békés eszköz útján rendezzék.

65. Amennyiben az ilyen jellegű jogviták során a fenti eljárások nem vezetnek eredményre, a jogvitában érintett valamennyi Fél beleegyezésével a Nemzetközi Bíróság, a Nemzetközi Tengerjogi Bíróság vagy választottbíróság elé terjesztik az ügyet. Ha nem sikerül egyetértésre jutni azzal kapcsolatban, hogy a jogvitát a Nemzetközi Bíróság, a Nemzetközi Tengerjogi Bíróság vagy választottbíróság elé terjesszék-e, a Felek folytatják az egyeztetést és az együttműködést annak érdekében, hogy a jogvitát az élő tengeri erőforrások védelmével kapcsolatos nemzetközi jogi szabályokkal összhangban rendezzék.

8. RÉSZ

NEM RÉSZES FELEK

23. cikk E megállapodás nem részes államai

66. A Felek arra ösztönzik az e megállapodásban nem részes államokat, hogy váljanak e megállapodás részeseivé, és/vagy hogy az e megállapodásban foglalt rendelkezésekkel összhangban lévő törvényeket és rendelkezéseket fogadjanak el, illetve ilyen intézkedéseket foganatosítsanak.

67. A Felek igazságos, átlátható, hátrányos megkülönböztetéstől mentes, valamint e megállapodásnak és más alkalmazandó nemzetközi jogforrásnak megfelelő intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy megakadályozzák a nem részes államok e megállapodás hatékony végrehajtását aláásó tevékenységeit.

9. RÉSZ

NYOMON KÖVETÉS, FELÜLVIZSGÁLAT ÉS ÉRTÉKELÉS

24. cikk Nyomon követés, felülvizsgálat és értékelés

68. A Felek a FAO és illetékes szervei keretében biztosítják e megállapodás végrehajtásának rendszeres és módszeres nyomon követését és felülvizsgálatát, valamint az abban megfogalmazott célkitűzés felé történt előrelépés értékelését.

69. Négy évvel e megállapodás hatálybalépése után a FAO ülést hív össze a Felek számára, hogy megvizsgálják és értékeljék a megállapodás célkitűzésének elérésében mutatott hatékonyságát. A Felek szükség szerint döntenek további ülések megtartásáról.

10. RÉSZ

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

25. cikk Aláírás

Ez a megállapodás a FAO-nál 2009. november huszonkettedik napjától 2010. november huszonegyedik napjáig áll nyitva aláírásra valamennyi állam és regionális gazdasági integrációs szervezet számára.

26. cikk Megerősítés, elfogadás és jóváhagyás

70. E megállapodást az aláíróknak meg kell erősíteniük, el kell fogadniuk vagy jóvá kell hagyniuk.

71. A megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratot a letéteményesnél kell letétbe helyezni.

27. cikk Csatlakozás

72. A megállapodás az aláírásra nyitva álló időszak leteltét követően csatlakozásra nyitva áll bármely állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet számára.

73. A csatlakozási okiratot a letéteményesnél kell letétbe helyezni.

28. cikk Regionális gazdasági integrációs szervezetek részvétele

74. Amennyiben valamely, az egyezmény IX. mellékletének 1. cikkében említett nemzetközi szervezetként működő regionális gazdasági integrációs szervezet nem rendelkezik hatáskörrel az e megállapodással szabályozott összes kérdésben, az egyezmény IX. melléklete értelemszerűen alkalmazandó az említett regionális gazdasági integrációs szervezet e megállapodásban való részvételére, kivéve az említett melléklet következő rendelkezéseit:

a) a 2. cikk első mondata; és

b) a 3. cikk (1) bekezdése.

75. Amennyiben valamely, az egyezmény IX. mellékletének 1. cikkében említett nemzetközi szervezetként működő regionális gazdasági integrációs szervezet az e megállapodással szabályozott összes kérdésben hatáskörrel rendelkezik, az említett regionális gazdasági integrációs szervezet e megállapodásban való részvételére a következő rendelkezések alkalmazandók:

a) az aláírás vagy a csatlakozás időpontjában az említett szervezet nyilatkozatot tesz arról, hogy:

i) az e megállapodással szabályozott valamennyi kérdésben hatáskörrel rendelkezik;

ii.) ezért tagállamai nem válnak részes államokká, kivéve azokat a saját területeiket, amelyekért a szervezet nem tartozik felelősséggel; és

iii.) elfogadja az államok e megállapodás szerinti jogait és kötelezettségeit;

b) az említett szervezet részvétele az e megállapodás szerinti jogok egyikével sem ruházza fel a szervezet tagállamait;

c) amennyiben ellentmondás van egy ilyen szervezet e megállapodás szerinti kötelezettségei és a szervezetet létrehozó megállapodás vagy a szervezetre vonatkozó bármely jogi aktus szerinti kötelezettségek között, akkor az e megállapodás szerinti kötelezettségek élveznek elsőbbséget.

29. cikk Hatálybalépés

76. E megállapodás a huszonötödik megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozó okiratnak a letéteményesnél a 26. vagy 27. cikkel összhangban történő letétbe helyezésétől számított harmincadik napon lép hatályba.

77. Valamennyi olyan aláíró Fél számára, amely a megállapodást annak hatálybalépése után erősíti meg, fogadja el vagy hagyja jóvá, e megállapodás az aláíró Fél megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratának letétbe helyezésétől számított harmincadik napon lép hatályba.

78. Valamennyi olyan állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet számára, amely e megállapodáshoz annak hatálybalépése után csatlakozik, e megállapodás az aláíró Fél csatlakozási okiratának letétbe helyezésétől számított harmincadik napon lép hatályba.

79. E cikk alkalmazásában a regionális gazdasági integrációs szervezet által letétbe helyezett bármely okirat nem számít újabb okiratnak a tagállamai által letétbe helyezett okiratokhoz képest.

30. cikk Fenntartások és kivételek

E megállapodás vonatkozásában fenntartással élni nem lehet, és kivétel nem tehető.

31. cikk Nyilatkozatok

A 30. cikk nem zárja ki, hogy egy állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet az egyezmény aláírásakor, megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy az ahhoz történő csatlakozásakor bármilyen megfogalmazásban vagy név alatt nyilatkozatot tegyen többek között azzal a céllal, hogy összehangolja saját törvényeit és rendelkezéseit e megállapodás rendelkezéseivel, feltéve hogy az ilyen nyilatkozatok nem irányulnak arra, hogy kizárják vagy módosítsák az egyezmény rendelkezéseinek jogi hatályát az adott államra vagy regionális gazdasági integrációs szervezetre való alkalmazásukban.

32. cikk Ideiglenes alkalmazás

80. E megállapodást azon államok vagy regionális gazdasági integrációs szervezetek alkalmazzák ideiglenesen, amelyek a megállapodás ideiglenes alkalmazására vonatkozó hozzájárulásukról írásban értesítik a letéteményest. Az ideiglenes alkalmazás az értesítés kézhezvételének időpontjától lép hatályba.

81. A megállapodásnak valamely állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet általi ideiglenes alkalmazása akkor szűnik meg, amikor e megállapodás az érintett állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet vonatkozásában hatályba lép, vagy amikor az adott állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet írásban értesíti a letéteményest arról, hogy az ideiglenes alkalmazást meg kívánja szüntetni.

33. cikk Módosítások

82. A megállapodás hatálybalépésének időpontjától számított kétéves időszak letelte után bármely Fél javasolhatja e megállapodás rendelkezéseinek módosítását.

83. Az e megállapodás rendelkezéseinek bármilyen javasolt módosítását írásban kell benyújtani a letéteményeshez a Feleknek a kérdést megvitató ülésre való összehívására irányuló kérelemmel együtt. A letéteményes valamennyi Fél számára továbbítja a közleményt, valamint a Feleknek a kérelemre adott válaszait. Hacsak a közlemény körbeküldésének időpontjától számított hat hónapon belül a Felek fele nem emel kifogást a kérelem ellen, a letéteményes összehívja a Feleket a javasolt módosítást megvitató ülésre.

84. A 34. cikkre is figyelemmel e megállapodás bármilyen módosítása csak az azon az ülésen részt vevő Felek konszenzusával fogadható el, amelyiken az elfogadást javasolták.

85. A 34. cikkre is figyelemmel a Felek ülésén elfogadott bármilyen módosítás az azt megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó Felek között kilencven nappal azt követően lép hatályba, hogy a módosítás elfogadásának időpontjában részt vevő Felek kétharmadának megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okirata letétbe került. Ezt követően a módosítás bármely más Fél számára kilencven nappal azután lép hatályba, hogy az érintett Fél a módosítást megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratát letétbe helyezi.

86. E cikk alkalmazásában a regionális gazdasági integrációs szervezet által letétbe helyezett okirat nem számít újabb okiratnak a tagállamai által letétbe helyezett okiratokhoz képest.

34. cikk Mellékletek

87. A mellékletek e megállapodás szerves részét képezik, és az e megállapodásra való hivatkozás a mellékletekre való hivatkozásnak minősül.

88. E megállapodás valamely mellékletének bármilyen módosítása az azon az ülésen részt vevő Felek kétharmados többségével fogadható el, amelyiken a melléklet javasolt módosítását megvitatják. Ugyanakkor minden erőfeszítést meg kell tenni annak érdekében, hogy a mellékletek bármilyen módosítása konszenzus útján történjen. A melléklet módosításait e megállapodásba belefoglalják, és attól az időponttól lép hatályba az elfogadásukat kinyilvánító Felek számára, amikor a letéteményes a módosítás elfogadásának időpontjában jelen lévő Felek egyharmadától kézhez veszi az elfogadásról szóló értesítést. Ezt követően a módosítás bármely más Fél számára akkor lép hatályba, amikor az érintett Fél módosítást elfogadó okiratát a letéteményes kézhez veszi.

35. cikk A megállapodástól való elállás

E megállapodástól bármelyik Fél bármikor elállhat az ezen egyezménynek az adott Fél vonatkozásában történő hatályba lépését követő egy év letelte után, a visszavonásról szóló írásbeli értesítésnek a letéteményeshez történő benyújtásával. A megállapodástól való elállás az elállásról szóló értesítésnek a letéteményes által történő kézhezvétele után egy évvel lép hatályba.

36. cikk A letéteményes

E megállapodás letéteményese a FAO főigazgatója. A letéteményes:

a) e megállapodás hiteles másolatait átnyújtja minden aláírónak és Félnek;

b) e megállapodást annak hatálybalépésekor – az Egyesült Nemzetek Alapokmányának 102. cikkében foglaltakkal összhangban – nyilvántartásba veteti az Egyesült Nemzetek Titkárságán;

c) haladéktalanul értesíti e megállapodás valamennyi aláíróját és felét:

i. minden, a 25., 26. és 27. cikk értelmében letétbe helyezett megerősítő, elfogadó, jóváhagyó és csatlakozás szentesítő aláírásról és okiratról;

ii. e megállapodásnak a 29. cikkel összhangban történt hatálybalépésének dátumáról;

iii. e megállapodás módosítására irányuló valamennyi javaslatról és ezeknek a 33. cikkel összhangban történt elfogadásáról és hatálybalépéséről;

iv. e megállapodás mellékleteinek módosítására irányuló valamennyi javaslatról és ezeknek a 34. cikkel összhangban történt elfogadásáról és hatálybalépéséről; és

v. e megállapodástól a 35. cikkel összhangban történt valamennyi elállásról.

37. cikk Hiteles szövegek

E megállapodás angol, arab, francia, kínai, orosz és spanyol nyelvű szövege egyaránt hiteles.

FENTIEK HITELÉÜL az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

Készült Rómában, 2009. november huszonkettedik napján.

A. MELLÉKLET

A KIKÖTőBE VALÓ BELÉPÉST KÉRELMEZő HAJÓK ÁLTAL ELőZETESEN KÖZLENDő INFORMÁCIÓK

1. Tervezett érkezési kikötő |

2. Kikötő szerinti illetékes állam |

3. Az érkezés előrelátható időpontja |

4. Cél(ok) |

5. A legutóbbi kikötő és az oda érkezés dátuma |

6. A hajó neve |

7. Lobogó szerinti állam |

8. A hajó típusa |

9. Nemzetközi rádióhívójel |

10. A hajó kapcsolattartó személyének adatai |

11. A hajó tulajdonosa(i) |

12. A lajstromozási azonosító okmány |

13. IMO hajóazonosító szám, ha van |

14. Külső azonosító, ha van |

15. RFMOazonosító, ha van |

16. VMS | Nincs | Igen: nemzeti | Igen: RFMO(k) | Típus: |

17. A hajó méretei | Hossz | Szélesség | Merülés |

18. A hajóparancsnok neve és állampolgársága |

19. Vonatkozó halászati engedély(ek) |

Azonosító | Kiállító hatóság | Érvényesség | Halászati terület(ek) | Faj(ok) | Halászeszköz |

20. Vonatkozó átrakási engedély(ek) |

Azonosító | Kiállító hatóság | Érvényesség |

Azonosító | Kiállító hatóság | Érvényesség |

21. Az átadó hajóra vonatkozó átrakási információk |

Faj(ok) | Termékforma | Fogás területe | Mennyiség | Mennyiség |

B. MELLÉKLET

A KIKÖTő SZERINTI ÁLLAMOK ELLENőRZÉSI ELJÁRÁSAI

Az ellenőrök:

a) a lehető legteljesebb mértékben ellenőrzik, hogy a hajó fedélzeti azonosító dokumentumai és a hajó tulajdonosára vonatkozó információk valósak, teljesek és helyesek-e, többek között úgy is, hogy szükség esetén kapcsolatba lépnek a hajó lobogója szerinti állammal vagy lekérik a nemzetközi hajónyilvántartások megfelelő adatait;

b) ellenőrzik, hogy a hajó lobogója és jelei (pl. név, külső lajstromszám, Nemzetközi Tengerészeti Szervezetnél (IMO) nyilvántartott hajóazonosító száma, nemzetközi rádióhívójele és egyéb jelei, főbb méretei) megfelelnek-e a dokumentumokban szereplő információknak;

c) a lehető legteljesebb mértékben ellenőrzik, hogy a halászatra és halászati tevékenységekre vonatkozó engedélyek valósak, teljesek és helyesek-e, valamint hogy megfelelnek-e az A. melléklettel összhangban közölt információknak;

d) áttekintenek minden egyéb, a fedélzeten tartott vonatkozó dokumentumot és feljegyzést, beleértve – amennyire lehetséges – a lobogó szerinti állam vagy az érintett regionális halászati gazdálkodási szervezetek (RFMO-k) elektronikus formátumú és hajómegfigyelési (VMS) adatait. A vonatkozó dokumentumok közé tartozhat a hajónapló, a fogást, átrakást és kereskedést rögzítő dokumentumok, a legénység listája, a rakományelrendezés tervei és ábrái, a rakterek leírása, valamint a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezménynek megfelelően előírt dokumentumok;

e) a lehető legteljesebb mértékben megvizsgálják a fedélzeten található minden kérdéses halászeszközt, beleértve az elrakott eszközöket és tartozékeszközöket, valamint a lehető legkiterjedtebben ellenőrzik, hogy azok összhangban vannak-e az engedélyekben foglalt feltételekkel. A halászeszközöket a lehető legteljesebb mértékben ellenőrizni kell azért, hogy a szem- és fonálbőség, az eszközök és tartozékaik, a hálók méretei és elrendezése, a csapdák, a kotróhálók, a horgok méretei és száma megfeleljenek az alkalmazandó jogszabályoknak és a jelölések megfeleljenek a hajó számára engedélyezett jelöléssel;

f) a lehetséges mértékben megállapítják, hogy a fedélzeten lévő halakat az alkalmazandó engedélyekkel összhangban halászták-e ki;

g) megvizsgálják – többek között mintavétellel – a halrakományt a mennyiség és az összetétel megállapítása érdekében. Az ellenőrök ilyenkor kinyithatják az előcsomagolt halat tartalmazó konténereket, és a raktér épségének megállapítása céljából áthelyezhetik a halakat vagy a konténereket. E vizsgálat kiterjedhet a termék típusának ellenőrzésére és a névleges tömeg megállapítására;

h) értékelik, hogy van-e egyértelmű bizonyíték annak feltételezésére, hogy a hajó IUU-halászatot vagy az azt támogató halászati tevékenységet folytat;

i) a hajóparancsnoknak átnyújtják az ellenőrzés eredményét tartalmazó jelentést – beleértve az esetleges foganatosítandó intézkedéseket –, amelyet az ellenőr és a parancsnok aláír. A parancsnok jelentésen szereplő aláírása csak annak elismeréséül szolgál, hogy a jelentés másolatát átvette. A parancsnok számára biztosítani kell, hogy észrevételt, illetve ellenvetést fűzhessen a jelentéshez, valamint adott esetben felvegye a kapcsolatot a lobogó szerinti állammal, különösen akkor, ha a parancsnok számára komoly nehézségeket okoz a jelentés tartalmának értelmezése. A jelentés másolatát át kell nyújtani a parancsnoknak; és

j) szükség esetén és lehetőség szerint fordítást biztosítanak a megfelelő dokumentumokhoz.

C. MELLLÉKLET

AZ ELLENőRZÉS EREDMÉNYÉRőL SZÓLÓ JELENTÉS

1. Az ellenőrzésről szóló jelentés száma | 2. Kikötő szerinti illetékes állam |

3. Ellenőrző hatóság |

4. A főellenőr neve | Azonosító |

5. Ellenőrzési kikötő |

6. Az ellenőrzés kezdete | ÉÉÉÉ | HH | NN | ÓÓ |

7. Az ellenőrzés vége | ÉÉÉÉ | HH | NN | ÓÓ |

8. Előzetes értesítés érkezett | Igen | Nem |

9. Cél(ok) | LAN | TRX | PRO | OTH (pontosítsa) |

10. A legutóbbi kikötő, az e szerinti illetékes állam és az oda érkezés dátuma | ÉÉÉÉ | HH | NN |

11. A hajó neve |

12. Lobogó szerinti állam |

13. A hajó típusa |

14. Nemzetközi rádióhívójel |

15. A lajstromozási azonosító okmány |

16. IMO hajóazonosító szám, ha van |

17. Külső azonosító, ha van |

18. Lajstromozási kikötő |

19. A hajó tulajdonosa(i) |

20. A hajó haszonélvezője(i), ha ismert és eltér a hajó tulajdonosától |

21. A hajó üzemeltetője(i), ha eltér a hajó tulajdonosától |

22. A hajóparancsnok neve és állampolgársága |

23. A halászparancsnok neve és állampolgársága |

24. Hajóügynök |

25. VMS | Nincs | Igen: nemzeti | Igen: RFMO(k) | Típus: |

26. Státusz az RFMO-területeken, ahol halászatot vagy halászati tevékenységet folytattak, beleértve bármely IUU-hajókat tartalmazó listát |

Hajóazonosító | RFMO | Lobogó szerinti állam státusza | Engedélyezett hajók listáján szerepel | IUU-hajók listáján szerepel |

27. Vonatkozó halászati engedély(ek) |

Azonosító | Kiállító hatóság | Érvényesség | Halászati terület(ek) | Faj(ok) | Halászeszköz |

28. Vonatkozó átrakási engedély(ek) |

Azonosító | Kiállító hatóság | Érvényesség |

Azonosító | Kiállító hatóság | Érvényesség |

29. Az átadó hajóra vonatkozó átrakási információk |

Név | Lobogó szerinti állam | Azonosító szám | Faj(ok) | Termékforma | Fogási terület(ek) | Mennyiség |

30. A kirakodott fogás értékelése (mennyiség) |

Faj(ok) | Termékforma | Fogási terület(ek) | Bejelentett mennyiség | Kirakodott mennyiség | A bejelentett és a megállapított mennyiség közötti különbség, ha van |

31. Fedélzeten tartott fogás (mennyisége) |

Faj(ok) | Termékforma | Fogási terület(ek) | Bejelentett mennyiség | Tartott mennyiség | A bejelentett és a megállapított mennyiség közötti különbség, ha van |

32. Hajónapló(k) és egyéb dokumentumok megvizsgálása | Igen | Nem | Megjegyzés |

33. Az alkalmazandó fogási dokumentációs rendszer(ek)nek való megfelelés | Igen | Nem | Megjegyzés |

34. Az alkalmazandó kereskedelmi dokumentációs rendszer(ek)nek való megfelelés | Igen | Nem | Megjegyzés |

35. Használt felszerelés típusa |

36. A felszerelésnek a B. melléklet e) bekezdésével összhangban történő vizsgálata | Igen | Nem | Megjegyzés |

37. Az ellenőr(ök) megállapítása(i) |

38. Észlelt nyilvánvaló jogsértés(ek), a vonatkozó jogi eszköz(ök)re való hivatkozással |

39. A parancsnok megjegyzései |

40. Hozott intézkedés |

41. A hajó parancsnokának aláírása |

42. Az ellenőr aláírása |

D. MELLÉKLET

A KIKÖTő SZERINTI ÁLLAMOK INTÉZKEDÉSEINEK INFORMÁCIÓS RENDSZEREI

E megállapodás végrehajtása során valamennyi Fél:

a) a 16. cikkel összhangban törekszik elektronikus kommunikációs rendszer létrehozására;

b) lehetőség szerint honlapot hoz létre a 7. cikkel összhangban kijelölt kikötők listájának és az e megállapodás megfelelő rendelkezéseivel összhangban hozott intézkedések közzétételére;

c) minden ellenőrzési jelentést a lehető legteljesebb mértékben azonosíthatóvá tesz a kikötő szerinti állam 3-alpha kódjával és a kibocsátó ügynökség azonosítójával kezdődő egyedi hivatkozási számmal;

d) lehetőség szerint az A. és C. mellékletben az alábbi nemzetközi kódrendszert használja és minden egyéb kódrendszert átfordít a nemzetközi rendszerre.

országok/területek: ISO-3166 3-alpha országkód

faj(ok): ASFIS 3-alpha kód (ismertebb nevén FAO 3-alpha kód)

hajók típusai: ISSCFV kód (ismertebb nevén FAO alpha kód)

halászeszközök típusai: ISSCFG kód (ismertebb nevén FAO alpha kód)

E. MELLÉKLET

AZ ELLENőRÖK KÉPZÉSÉRE VONATKOZÓ IRÁNYMUTATÁSOK

A kikötő szerinti állam ellenőreinek képzési programja magában foglalja legalább a következő területeket:

89. Etika;

90. Egészségügyi, biztonsági és védelmi kérdések;

91. Alkalmazandó nemzeti törvények és rendelkezések, az érintett regionális halászati gazdálkodási szervezetek (RFMO-k) illetékességi területei és védelmi és gazdálkodási intézkedései, valamint az alkalmazandó nemzetközi jog;

92. Bizonyítékok gyűjtése, értékelése és megőrzése;

93. Általános ellenőrzési eljárások, így a jelentésírási és a kérdezési technikák;

94. A hajó parancsnoka által nyújtott információk ellenőrzéséhez szükséges információk, azaz a hajónaplók, az elektronikus dokumentumok és a hajótörténet (név, tulajdonos és lobogó szerinti állam) elemzése;

95. Hajóraszállás és hajóátvizsgálás, a halraktárak ellenőrzése és a rakterek űrtartalmának kiszámítása;

96. A kirakodásra, átrakásra, feldolgozásra és a fedélzeten maradó halrakományra vonatkozó információk ellenőrzése és igazolása, beleértve a különböző fajokra és termékekre érvényes átváltási együtthatók használatát;

97. Halfajok azonosítása, valamint a hossz és egyéb biológiai jellemzők mérése;

98. Hajók és felszerelés azonosítása, valamint a felszerelés ellenőrzésének és mérésének technikái;

99. VMS és egyéb elektronikus nyomkövető rendszerek felszerelése és működtetése; és

100. Az ellenőrzés után hozandó intézkedések.

II. MELLÉKLET

NYILATKOZAT AZ EURÓPAI UNIÓ HATÁSKÖRÉRőL A KIKÖTő SZERINTI ÁLLAMOKNAK A JOGELLENES, NEM BEJELENTETT ÉS SZABÁLYOZATLAN HALÁSZAT MEGELőZÉSÉRE, MEGAKADÁLYOZÁSÁRA ÉS FELSZÁMOLÁSÁRA IRÁNYULÓ INTÉZKEDÉSEIRőL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSSAL SZABÁLYOZOTT KÉRDÉSEK VONATKOZÁSÁBAN

(a megállapodás 28. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján tett nyilatkozat)

101. A megállapodás 28. cikke (2) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy amennyiben valamely regionális gazdasági integrációs szervezet az e megállapodással szabályozott valamennyi kérdésben hatáskörrel rendelkezik, az említett szervezetnek erről az aláírás vagy a csatlakozás időpontjában nyilatkozatot kell tennie.

102. A megállapodás 1. cikkének h) pontja szerint a „regionális gazdasági integrációs szervezet” olyan regionális gazdasági integrációs szervezet, amelyre tagállamai a megállapodás hatálya alá tartozó ügyek tekintetében hatáskört ruháztak, beleértve az ilyen ügyekben az adott tagállamra nézve kötelező döntések meghozatalára való feljogosítást;

103. Az Európai Unió a fentiekben hivatkozott cikkekkel összhangban regionális gazdasági integrációs szervezetnek minősül.

104. Következésképpen az Európai Unió az alábbi nyilatkozatot teszi:

i. az e megállapodással szabályozott összes kérdésben hatáskörrel rendelkezik;

ii. emiatt tagállamai nem válnak részes államokká, kivéve azokat a saját területeiket, amelyekért az Európai Unió nem tartozik felelősséggel.

Az Európai Unió tagállamai jelenleg a következők: a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Észt Köztársaság, Írország, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága.

iii. az Európai Unió elfogadja az államok e megállapodás szerinti jogait és kötelezettségeit.

105. Az Európai Unió kijelenti, hogy a kötelezettségeknek a megállapodás 28. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti ütközése esetén a hivatkozott rendelkezésből eredő kötelezettségeket az Európai Közösséget létrehozó, az Európai Bíróság értelmezése szerinti szerződésnek megfelelően alkalmazza.

[1] HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

[2] Az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságának 2009. november 20-i feljegyzése (16430/09).

[3] HL C […]., […]., […]. o.

[4] HL C […]., […]., […]. o.

[5] Az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságának 2009. november 20-i feljegyzése (16430/09).