1.Bevezetés

A 2017. évre vonatkozó 1. sz. költségvetés-módosítási tervezet az Európai Unió Szolidaritási Alapjának 71 524 810 EUR összegű kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzat formájában történő igénybevételére irányul. Az igénybevétel az egyesült királysági árvizekhez, a ciprusi aszályhoz és tüzekhez, valamint a portugáliai tüzekhez kapcsolódik.

2.Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevétele

A Bizottság – a 2016 februárjában eredetileg hiányosan benyújtott kérelmet követően – 2016 szeptemberében kapta meg az Egyesült Királyságban történt árvizekhez kapcsolódó, az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi támogatás iránti végleges kérelmet. 2016 szeptemberében a Bizottság két további, az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi támogatás iránti kérelmet kapott a ciprusi aszályhoz és tüzekhez, valamint a portugáliai tüzekhez kapcsolódóan.

A Bizottság szolgálatai az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2012/2002/EK tanácsi rendeletnek (a továbbiakban: a rendelet) és különösen annak 2., 3. és 4. cikkének megfelelően a kérelmet alaposan megvizsgálták.

Az értékelések főbb elemeit az alábbiakban összegezzük.

2.1.Egyesült Királyság – Árvizek 2016-ban

(1)A 2015 decemberétől 2016 januárjáig tartó heves esőzések és erős szél miatt árvizek keletkeztek, és károk érték az infrastruktúrát, jelentős pusztítást okozva az állami és magáninfrastruktúrában, magánházakban és a mezőgazdaságban. Az Egyesült Királyságban összesen 11 régió volt érintett. Az események több jelentős vihart is magukban foglaltak, így például december 5-én és 6-án a Desmond vihart, valamint december 24-én az Eva vihart.

(2)Az árvíz természeti eredetű, így az EUSZA fő alkalmazási területének hatálya alá tartozik.

(3)Az Egyesült Királyságtól eredetileg kapott kérelem 2016. február 26-án, a 2015. december 5-én észlelt első károkat követő 12 hetes határidőn belül érkezett a Bizottsághoz. Kérelmükben az Egyesült Királyság hatóságai kiemelték, hogy a kárfelmérés még nem zárult le, és a vonatkozó számadatok csak ideiglenesek. A kérelmet csak 2016. szeptember 22-én véglegesítették, miután a Bizottság hivatalosan írásban kapcsolatba lépett az Egyesült Királyság hatóságaival, és 2016. szeptember végi határidőt tűzött ki.

(4)Az Egyesült Királyság nem kérte előleg kifizetését.

(5)Az egyesült királysági hatóságok a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt eredetileg 2 300 millió EUR-ra becsülték. Szeptember 22-i végleges kérelmükben az összeget 2 412,042 millió EUR-ra módosították. Ez az összeg az EUSZA igénybevétele esetén az Egyesült Királyságra 2016-ban alkalmazandó 3 312,242 millió EUR (vagyis 2011. évi árakon 3 milliárd EUR) összegű, jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbérték 73 %-át teszi ki.

(6)Mivel a teljes közvetlen kár nem éri el a Szolidaritási Alap igénybevétele esetén alkalmazandó, jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbértéket, a Bizottság a rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében foglalt „regionális katasztrófára” vonatkozó kritériumok alapján terjesztette elő és értékelte a kérelmet. A rendelet értelmében a „regionális katasztrófa” bármely olyan természeti katasztrófa, amely egy támogatható állam NUTS 2 szintű régiójában olyan közvetlen kárt eredményez, amelynek értéke meghaladja az adott régió GDP-jének 1,5 %-át. Az egyesült királysági kérelem több NUTS 2 szintű régióra vonatkozik (lásd a fenti lábjegyzetet). A bejelentett 2 412,042 millió EUR összegű közvetlen kár az e katasztrófa által érintett régiók súlyozott átlagos GDP-jének (2014. évi adatok alapján 41 784 millió EUR) 5,77 %-át teszi ki, és így meghaladja a rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében szereplő 1,5 %-os küszöbértéket. Az Egyesült Királyság kérelme ezért jogosult a Szolidaritási Alapból való hozzájárulásra.

(7)Ami a katasztrófa hatását és következményeit illeti, 16 143 háztartást öntött el a víz és mintegy 3 600 háztartás számára kellett alternatív lakhatást biztosítani. Az Egyesült Királyság továbbá arról számolt be, hogy 4 985 vállalkozás került víz alá. Az időszak alatt 1 700 katonát hívtak be, hogy segítsék a mentési és helyreállítási erőfeszítéseket, és egyszerre hozzávetőleg 700 katona tartózkodott a helyszínen. Az áradást megelőzően árvíz-előrejelzéseket adtak ki, és szükség esetén az embereket evakuálták otthonaikból. A meglévő árvízvédelmi rendszereket lehetőség szerint fenntartották, és több mint 5 km hosszú ideiglenes árvízvédelmi rendszert alakítottak ki. A károk minimálisra csökkentése érdekében 43 további szivattyút helyeztek el előre az érintett területeken, és megszüntették a vízfolyásokban kialakult akadályokat. A katasztrófa egyértelműen hatást gyakorolt a turizmusra (például szállodafoglalásokat töröltek, kevesebb turista érkezett): egyedül Anglia északi részén az áradások által sújtott területeken tevékenykedő idegenforgalmi vállalkozások 35 %-a volt érintett. A mezőgazdasági üzemek terméshozama is veszteséget szenvedett. A hatás többek között abban nyilvánult meg, hogy kár vagy veszteség érte a meglévő termőföldeket és a tárolt növényeket, nem lehetett bejutni a földekre, valamint költségekkel járt az állatállomány áthelyezése és a tisztítási műveletek. A legjelentősebb hatás azonban a közlekedési infrastruktúrát érte. Fontos hidak rongálódtak, illetve semmisültek meg. A Lockerbie közelében lévő Lamington völgyhidat ért kár miatt például nem működött a West Coast Mainline, az Anglia és Skócia közötti fő vasútvonal.

(8)Az egyesült királysági hatóságok a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti elengedhetetlen veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 408,232 millió EUR-ra becsülték és intézkedéstípusokra bontották. Az intézkedések legnagyobb része (több mint 338 millió EUR) a közlekedési ágazatot érinti. A második legnagyobb rész a megelőző infrastruktúra biztosítását érinti, több mint 32 millió EUR összegben.

(9)Az érintett régiók az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) (2014–2020) besorolása szerint „kevésbé fejlett régiók”, „átmeneti régiók” és „fejlettebb régiók”. Az egyesült királysági hatóságok úgy nyilatkoztak, hogy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból származó költségvetési juttatásukat arra használják fel, hogy kérelemalapú támogatást nyújtsanak a mezőgazdasági termelők talpraállásához, és 12,5 millió EUR-t csoportosítottak át a természeti katasztrófák és katasztrófaesemények által károsított mezőgazdasági termelési potenciál helyreállításához és megfelelő megelőző intézkedések bevezetéséhez.

(10)A katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása tekintetében jelenleg nincs folyamatban kötelezettségszegési eljárás. Az árvízkockázat-irányelv (2009) végrehajtja az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló uniós árvízvédelmi irányelvet. Az irányelv magas szintű keretet biztosít az árvízveszteség kockázatainak közösségi szintű csökkentéséhez, valamint lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy az irányelv követelményeinek teljesítéséhez saját meglévő árvízkockázat-értékeléseiket és terveiket alkalmazzák. A környezetvédelmi ügynökség és egyéb kockázatkezelő hatóságok lehetőség szerint alkalmazták az árvízkockázatra vonatkozóan meglévő átfogó térképeket és terveket. Ezt egészítik majd ki az árvízkockázat-kezelési tervek, amelyek első alkalommal fogják össze az Angliában előforduló helyi árvizek összes forrásának kezelésére irányuló intézkedéseket.

(11)A kérelem benyújtásának idején nem folytattak az Egyesült Királyság ellen kötelezettségszegési eljárást természeti katasztrófához kapcsolódó uniós jogszabályok tekintetében.

(12)Az egyesült királysági hatóságok megerősítették, hogy az elszámolható költségeknek nincs biztosítási fedezete.

2.2.Ciprus – Aszály és tüzek 2016-ban