A Bizottság iránymutatást dolgozott ki arról, hogy miként ötvözhetők az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) és az ESBA-források a további beruházások támogatása érdekében. Jelenleg kidolgozás alatt áll az első projektcsomag, amely a források ezen együttesének gyakorlati működését példázza. Ez az európai beruházási tervben kitűzött azon cél eléréséhez is hozzájárul, miszerint az esb-alapok keretében növelni kell a pénzügyi eszközök alkalmazásának részarányát.

Az európai beruházási terv előterjesztése óta eltelt 18 hónap során javultak a beruházás bővülésének feltételei és visszatérőben van az európai gazdaságba és növekedésbe vetett bizalom. Az Európai Unióban (EU) immár negyedik éve tart a szerény gazdaságélénkülés, és a GDP 2015-ben 2 %-kal növekedett. A pénzügyi válság következtében az EU-ban lényegesen visszaesett a beruházási szint, ám a növekedést fenyegető globális és hazai kockázatok ellenére már észrevehetők a fellendülés első jelei. Az európai beruházási terv révén mozgásba hozott átfogó erőfeszítések máris kézzelfogható eredményeket hoznak, még ha a nagyberuházási projektek makrogazdasági hatásait nem is lehet azonnal érzékelni. A várakozások szerint a beruházás 2016 és 2017 során fokozatosan növekedni fog, viszont még így is a korábbi fenntartható szint alatt marad (lásd az 1. ábrát).

A munkahelyteremtés, a növekedés és a beruházások előmozdítása a Juncker-Bizottság 10 fő prioritásának egyike. Az európai beruházási terv 2014. november 26-i bemutatásával összehangolt és célirányos fellépés vette kezdetét annak érdekében, hogy az Európai Beruházási Bank (EBB) és az Európai Beruházási Alap (EBA) – vagyis együttesen az EBB csoport – támogatásával lendületet kapjon a beruházásfinanszírozás, ami a strukturális reformok, a felelős költségvetési politika és a beruházások alkotta bűvös háromszög egyik eleme. A Bizottság hármas célkitűzés révén kívánja biztosítani, hogy: a szűkös állami forrásokat hatékonyan használják fel a magánberuházás mozgósítására és a magántőke bevonásán keresztül a piaci hiányosságok orvoslására; a beruházások eljussanak a reálgazdaságba; valamint a beruházási környezet európai szinten és az egyes tagállamok szintjén egyaránt javuljon. Az Európai Tanács 2014 decemberében a beruházási terv valamennyi elemét jóváhagyta, és a terv gyors végrehajtását szorgalmazta. Az EBB csoport eleget tett az Európai Tanács felhívásának, és 2015 januárjában megkezdte a terven alapuló beruházási tevékenységét. Az Európai Parlament és a Tanács ezt követően kivételesen rövid időn belül, 2015 júliusában elfogadta a szükséges jogalkotási javaslatot. Most elérkezett az ideje a számvetésnek és a jövőbe tekintésnek.

Az esb-alapokon túlmenően a Bizottság az EBB csoporttal és az EBTP-vel együttműködve annak lehetőségeit is felméri, hogy miként egyszerűsíthető az egyéb uniós programok (például az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz vagy a Horizont 2020) keretében rendelkezésre álló források vegyes finanszírozás révén történő felhasználása, illetve az ESBA által kínált lehetőségekkel való ötvözése a további beruházások mozgósítása érdekében. A forrásötvözés és a vegyes finanszírozás konkrétan újabb beruházásokat eredményezhet a beruházási platformokon és a kkv-kre vonatkozó kockázatmegosztási eszközökön keresztül, továbbá elősegítheti a magas uniós hozzáadott értéket képviselő projektek megvalósítását.

Az ESBA és az egyéb uniós alapok közötti kiegészítő jelleg kulcsfontosságú elemként épül be a Bizottság arra vonatkozó átfogó kötelezettségvállalásába, hogy valamennyi szakpolitikai területen biztosítsa az uniós források jobb felhasználását. Az ESBA-támogatás és más uniós finanszírozási források ötvözése révén egy adott projekt különböző típusú kockázatai fedhetők le, ami a befektetők részéről fokozott érdeklődésre tarthat számot. Az ESBA-projektek társfinanszírozása projektszinten vagy egy beruházási platform szintjén valósulhat meg. A beruházási platformok hozzájárulhatnak kisebb projektek finanszírozásához és a különböző forrásokból származó pénzeszközök összevonásához, aminek nyomán egy adott földrajzi területre vagy témára irányuló, diverzifikált beruházások valósulhatnak meg. Ezen túlmenően pénzügyileg vonzóvá tehetik a kisebb vagy helyi beruházási lehetőségeket új befektetői csoportok – például nyugdíjalapok vagy tengerentúli intézményi befektetők – számára. A beruházási platformok egyik első példája egy 2015 februárjában létrehozott alap, amely a franciaországi termelőberuházások ösztönzését célozza. Az alap magánfelek és francia állami források bevonásával újonnan létrejött vállalkozások támogatására törekszik, hogy biztosítsa számukra az új technológiák és új ágazatok iparosítási szakaszára való átálláshoz szükséges forrásokat. Fő célkitűzése az új ipari lehetőségek előmozdítása, a versenyképesség fokozása és az ipari klaszterek létrejöttének ösztönzése, különös tekintettel az ökológiai és energetikai átállásra. További ESBA beruházási platformok előkészítése is folyamatban van.

Érdemes feltérképezni, hogy miként alkalmazható az ESBA-modell a fejlődő harmadik országokban megvalósuló beruházások mozgósítása céljából. Az (EU) 2015/1017 rendelet értelmében az ESBA-beruházások hatálya az uniós tagállamokra és a szomszédos országokkal megvalósuló, határokon átnyúló beruházásokra korlátozódik. Ugyanakkor egy különálló, ám hasonló rendszer az EU külső együttműködési programjai számára is hasznosnak bizonyulhat. A Bizottság meg fogja vizsgálni, hogy a harmadik országokban megvalósuló beruházások terén miként alkalmazható egy ESBA-jellegű modell, azaz egy olyan rendszer, amely lehetővé teszi a nemzetközi pénzügyi szervezetek számára a beruházás terén fennálló konkrét szűk keresztmetszetek kezelését és ezáltal magánszereplők bevonását. Emellett a különböző nemzetközi pénzügyi szervezeteknek lehetőségük nyílna arra, hogy kihívásokkal teli beruházási környezetben, például instabil és konfliktust követő helyzetben lévő országokban, valamint a migrációval összefüggő projektek terén is kiterjesszék tevékenységüket. A Bizottság a vizsgálat során figyelembe fogja venni a meglévő uniós szintű beruházási programok működését és egymást kiegészítő jellegét (ilyen például az EBB által kezelt, az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok számára létrehozott beruházási keret, az Európai Bizottság kezelésében lévő beruházási eszközök és az EBB hitel-/garanciaprogramja).

A kkv-keret sikerére alapozva jelenleg új pénzügyi eszközök kidolgozása van folyamatban az innovatív kkv-k és közepes piaci tőkeértékű vállalatok szélesebb körének támogatása céljából. Ezek közé tartozik egy sajáttőke-termék, amely bővíteni fogja az innovatív és gyorsan növekvő kkv-k és közepes piaci tőkeértékű vállalatok által igénybe vehető sajáttőke-bevonási lehetőségeket. A Bizottság ezen a téren az EBA-val is együttműködik annak érdekében, hogy létrehozzák a kockázatitőke-alapok páneurópai alapját, amely az állami finanszírozást nagyobb volumenű magántőkével ötvözné, és ezáltal az EBA meglévő tevékenységeit kiegészítve fokozná a legígéretesebb új vállalkozásoknak nyújtott támogatás nagyságrendjét és lendületét. Az alapok alapja kereskedelmi feltételek mellett fog működni és a fragmentációból, illetve a kis méretből adódó azon problémák áthidalását fogja célozni, amelyek jelenleg visszavetik az uniós kockázati tőke eszközosztályának létrehozását. Az EU szociális menetrendjével és készségekre vonatkozó menetrendjével összhangban egyéb új célirányos eszközök révén is támogatni fogják a szociális vállalkozásokat és a mikrofinanszírozást. Továbbá új termékeket fognak kifejleszteni, amelyek előmozdítják a kkv-k számára többletfinanszírozást mozgósító értékpapírosítási ügyleteket, valamint az innovatív kkv-knek és közepes piaci tőkeértékű vállalatoknak nyújtott fedezetlen kölcsönökhöz biztosított garanciákon keresztül javítják az ilyen vállalatok finanszírozási eszközökhöz való hozzáférését.

Maradéktalanul ki kell aknázni az ESBA-ban rejlő lehetőségeket, hogy az még jelentősebb szerepet tölthessen be a finanszírozási szükségletek fenntartható módon történő kielégítése terén. Európának számottevő új, hosszú távú és fenntartható beruházásra van szüksége termelékenységének növelése és a karbonszegény és erőforrás-hatékony gazdaságra való átállás céljából. Ez kiterjed a zöld/fenntartható kötvények piacának támogatására is, amely tekintetben az EBB a világ első számú kötvénykibocsátója. Az ESBA más uniós alapokkal együtt, a tőkepiaci unió összefüggésében új lendületet biztosít az átálláshoz, mivel a párizsi éghajlat-változási megállapodás ambiciózus célkitűzéseivel összhangban növeli a finanszírozandó fenntartható projektek számát és nagyságrendjét. A technikai segítségnyújtás szintén jelentős szerepet játszhat ezekben az ágazatokban és más területeken, például a digitális infrastruktúra terén.

Az addicionalitás az ESBA-garancia alapvető sajátossága, amelyet a megfelelő projektkiválasztáson keresztül erősíteni kell. Az ESBA-n keresztül költségvetési támogatásban részesülő EBB-projektek addicionalitása abban rejlik, hogy piaci hiányosságok vagy nem megfelelő beruházási helyzetek kezelésére irányulnak, és az adott időszakban az ESBA támogatása nélkül az EBB elvileg egyáltalán nem vagy nem ugyanolyan mértékben finanszírozná őket. Ebben az összefüggésben az EBB és a beruházási bizottság számos mutatót és alapelvet alkalmaz a támogathatósági kritériumok értékelésekor. Az ESBA-garancia által támogatott projektek addicionalitásának értékelésekor meghatározó tényező a kockázat mértéke. Az EBB által eddig jóváhagyott valamennyi művelet olyan kockázattal jár, amely megfelel az EBB úgynevezett különleges tevékenységeinek. Ennek eredményeként az EBB képes volt az évi mintegy 4 milliárd EUR-ról évi 20 milliárd EUR-t meghaladó szintre bővíteni a magasabb kockázatú/különleges tevékenységeinek portfólióját. Az EBB csoport olyan új termékek kifejlesztésén is dolgozik, amelyek a nemzeti fejlesztési bankokkal, beruházási platformokkal és a kedvezményezettek új típusaival folytatott együttműködési lehetőségekre épülnek, és a különféle ágazatok finanszírozási szükségleteinek kielégítését szolgálják.

Az ESBA már támogatást nyújt az EBB csoport újabb beruházásaihoz az EU fenntartható növekedése szempontjából kulcsfontosságú területeken. Az ESBA keretében 26 uniós tagállamra kiterjedően mintegy 250 ügylet került jóváhagyásra, ami a várakozások szerint 100 milliárd EUR összberuházást fog mozgósítani – ez mintegy 32 %-át teszi ki a három év alatt elérendő 315 milliárd EUR értékű új beruházásra vonatkozó célkitűzésnek. Ugyancsak sikerült jelentős (a mozgósított összberuházás 85 %-ának megfelelő) többletforrásokat bevonni az állami és magánbefektetőktől. Az ESBA két támogatási keretébe tartozó projektek jegyzéke nyilvánosan hozzáférhető. Az ESBA olyan projekteket támogat, amelyek számos előttünk álló sürgető társadalmi kihívás kezelésén túl a meglévő piaci hiányosságok és az optimálistól elmaradó beruházási helyzetek orvoslásához is hozzájárulnak.

Az EBB és a Bizottság emellett azt is feltérképezi, hogy az EBTP miként segíthetné tanácsadással a tagállamokat az esb-alapokból valószínűleg támogatható kisebb projektekre vonatkozó helyi technikai segítségnyújtási rendszerek kidolgozása terén. A Bizottság az érdeklődést mutató tagállamok bevonásával fel fogja mérni annak lehetőségét, hogy megerősíthető-e az EBTP-hálózat az e tagállamok számára elkülönített esb-alapokból származó hozzájárulások által.

A Tanácsadó Platform szolgáltatásainak nemzeti szintű bevezetése érdekében az EBB és a Bizottság szoros együttműködést folytat a nemzeti fejlesztési bankokkal, valamint más nemzetközi partnerekkel – köztük az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankkal és a Világbankkal –, hogy egyrészt megerősítsék a helyszíni jelenlétet, másrészt pedig tanácsadási támogatást biztosítsanak az EBB jelenlegi tevékenységi körén kívül eső területeken. Az EBB helyi külső irodák hálózatának kialakításán is dolgozik, amely megkönnyíti majd az információk terjesztését, a testre szabottabb helyi szintű technikai segítségnyújtást, valamint a megfelelő ESBA-projektek végrehajtását.

Az ESBA az EU nyitott gazdaságának része, és harmadik felek által nyújtott társfinanszírozásra is nyitott (mind projektszinten, mind a beruházási platformok szintjén) nem kizárólagos jelleggel, feltéve, hogy az EU alapelvei és jogi kerete maradéktalanul érvényesülnek. A Bizottság és az EBB együttesen kidolgozta az állami befektetési alapok által biztosított társfinanszírozás technikai lehetőségeit. A Kínai Népköztársaság volt az első olyan Unión kívüli ország, amely bejelentette az európai beruházási tervhez való hozzájárulási szándékát, és ennek gyakorlati megvalósítását egy társberuházási struktúra keretében képzeli el. A Bizottság nyitott arra, hogy más állami befektetők vonatkozásában is fontolóra vegyen hasonló lehetőségeket.

Az új finanszírozási szemléletmód érvényesítésén és a technikai segítségnyújtás biztosításán túl konkrét fellépések indultak a beruházást gátló pénzügyi, adminisztratív és szabályozásból fakadó akadályok megszüntetése, valamint az egységes piac további mélyítése céljából. A finanszírozási források javítása és diverzifikálása szükséges, ám nem elégséges tényező. Európának kiszámítható szabályozási környezetet kell kialakítania, amely enyhíti az adminisztratív terheket és ösztönzi a beruházást. Az e téren tett uniós szintű erőfeszítéseket az európai szemeszter keretében tett, illetve azon túlmutató tagállami kötelezettségvállalások kísérik, amelyek a nemzeti szintű adminisztratív, pénzügyi és ágazatspecifikus akadályok lebontását célzó reformfolyamat folytatására irányulnak.

a.Uniós szintű előrelépés: az egységes piac kiteljesítése és a meglévő ágazati szabályok egyszerűsítése

A Bizottság számos kulcsfontosságú kezdeményezése támogatja ezeket a célkitűzéseket. A Bizottság egy ma kiadott közleményben beszámol a munkahelyteremtés, a növekedés és a beruházás szolgálatában álló egységes piac létrehozását célzó munkájáról. A közleményben ismertetett intézkedések meghatározó jelentőséggel bírnak az európai beruházási terv céljainak hosszú távú, sikeres teljesítése szempontjából. Emellett az energiaunió stratégiája stabil, piaci alapú szabályozási keret biztosítására törekszik, amely elősegíti az uniós fogyasztók érdekeit középpontba helyező, karbonszegény gazdaságra való átállást, és egyúttal ösztönzi a beruházást – különösen a rugalmas és karbonszegény energiatermelés terén. A Bizottság még az idén előterjeszti az átállást ösztönző szilárd szabályozási keret megteremtéséhez szükséges jogalkotási javaslatokat. Ezzel párhuzamosan a minőségi jogalkotási program keretében a Bizottság a jogi keret egyszerűsítésére és a szabályozásból eredő terhek csökkentésére törekszik.

A tőkepiaci unió összefüggésében kezelt beruházási akadályok konkrét példájaként említhető, hogy csökkentették az elismerhető infrastrukturális projektekbe beruházó biztosítókra és a tőzsdén nem jegyzett európai hosszú távú befektetési alapokra vonatkozó tőkekövetelményeket, és az új szabályozás már életbe is lépett. A Bizottság a Szolvencia II. irányelv további módosításait mérlegeli a biztosítók infrastruktúra-fejlesztési vállalati beruházásait illetően. Értékelni fogja, hogy helyénvaló-e az infrastrukturális kitettségekre vonatkozó banki tőkekövetelmények hasonló csökkentése, figyelembe véve a banki kitettségekre vonatkozó tőkekövetelményekről az illetékes nemzetközi fórumokon zajló egyeztetéseket. Az európai kockázatitőke-beruházások ösztönzése érdekében a kockázatitőke-alapok páneurópai alapjára vonatkozó kezdeményezésen kívül a Bizottság a kockázati tőke szabályozási keretét illetően is több módosítást fog javasolni. Hamarosan megkezdődik az egyéni nyugdíjtermékek európai piacainak létrehozását előkészítő munka – ezek a piacok jelentős tőketartalékot biztosíthatnak a hosszú távú beruházások finanszírozásához. A fenntartható beruházások előmozdítása érdekében – a párizsi megállapodás keretében tett határozott uniós kötelezettségvállalásnak megfelelően – a folyamatban lévő nemzetközi munkára építve alaposan meg kell vizsgálni a zöld finanszírozásnak kedvező átfogó pénzügyi szakpolitikai keret kialakításának lehetőségeit.

E kezdeményezések fenntarthatóbbá teszik a beruházásokat, és egyúttal eleget tesznek az arra vonatkozó igénynek, hogy a magánberuházások – a párizsi megállapodásban foglalt elvárásokkal összhangban – elősegítsék az alacsony kibocsátású és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes gazdaságra való átállást.

A Bizottság számos területen tesz lépéseket, amelyek közvetlen hatást gyakorolnak az európai beruházási döntésekre:

Először is, az állami támogatást illetően a Bizottság tisztázta, hogy az ESBA-finanszírozás a Szerződés értelmében nem minősül állami támogatásnak, és az ESBA keretében az EBB csoport által nyújtott finanszírozásnak – az állami támogatásra vonatkozó uniós szabályok értelmében – nem előfeltétele a bizottsági jóváhagyás. Ugyanakkor az ESBA által támogatott projektek tagállami társfinanszírozásban is részesülhetnek, amely – ha nem piaci feltételek mellett nyújtják, illetve ha nem tartozik a csoportmentesség hatálya alá – állami támogatásnak minősül, és a Bizottságnak jóvá kell hagynia. Az ESBA-támogatás mihamarabbi folyósítása érdekében a Bizottság vállalta, hogy prioritásként kezeli a tagállami társfinanszírozás vizsgálatát, és azt a szükséges információk kézhezvételétől számított hat héten belül elvégzi. A befektetők számára az infrastrukturális projektek finanszírozásával kapcsolatos jogbiztonság fokozása érdekében a Bizottság az állami támogatás fogalmáról szóló közlemény formájában gyakorlati útmutatást adott arról, hogy mi minősül állami támogatásnak. A közlemény meghatározza azokat az eseteket, amikor az állami támogatási szabályok elvileg nem alkalmazandók az infrastrukturális projektek állami finanszírozására.

Másodszor, az állami számvitelt illetően az Eurostat aktív konzultációs tevékenységet folytat a tagállamokkal annak biztosítása érdekében, hogy – mind az ESBA keretében, mind általában véve – a köz-magán társulások osztályozása összhangban álljon a költségvetési felügyelet során alkalmazott adatok alapjául szolgáló állami számviteli elvekkel, és így a PPP-projekteket az állami források legjobb felhasználását lehetővé tevő módon lehessen strukturálni. Az Eurostat a tagállamokkal együttműködve kidolgozta az ilyen projektek osztályozásának statisztikai módszertanát. Emellett az Eurostat kérésre előzetes szakvéleménnyel segíti a tagállami statisztikai hivatalokat annak értékelésében, hogy a PPP-projektek kormányzati számlának minősülnek-e vagy sem (mindkét esetre van példa), szükség esetén az EBB-t is bevonva. A tanácsok tájékozódás céljából a nyilvánosság számára is elérhetők.

A jövőben további intézkedésekre fog sor kerülni a fő érdekeltekkel és az állami projektgazdákkal folytatott aktív együttműködés fellendítése, és ezzel egyidejűleg az Eurostat függetlenségének megőrzése érdekében. Kifejezett cél az uniós alapok – köztük az ESBA – által társfinanszírozott beruházásokkal kapcsolatos tanácsadási kapacitás megerősítése. Ezenfelül az Eurostat szintén együttműködik az EBB által létrehozott Európai PPP Szakértői Központtal (EPEC), hogy a PPP-projektek elszámolását illetően tisztázza a nemzeti számvitel bizonyos vonatkozásait, ismertesse a számviteli szabályokat és megossza a PPP-projektekkel kapcsolatos tapasztalatokat a tagállamokkal. A PPP-szerződéseket előkészítő felek számára a nyár folyamán célirányos iránymutatást tesznek közzé. Az Eurostat a Bizottság egyéb szolgálataival közösen szorosan nyomon fogja követni, hogy az államháztartási számviteli szabályok hogyan befolyásolják a PPP-k létrehozását a különböző ágazatokban. Adott esetben a tagállamokkal konzultálva felül fogja vizsgálni iránymutatását, többek között egyes szerződéses megállapodások – például a megtakarítási garanciákat tartalmazó energiahatékonysági szerződések – sajátosságainak figyelembevétele érdekében.

Harmadszor, a közbeszerzést illetően – amelynek számottevő piaca alakult ki az EU-ban és az államháztartás számára jelentős potenciális megtakarítási forrást jelent – 2014-ben új uniós keretet fogadtak el, amelyet 2016. április 18-ig kellett nemzeti szintre átültetni. A módosított keret nagyobb tárgyalási mozgásteret biztosít, valamint világosabb szabályokat határoz meg a szerződés végrehajtása alatt bekövetkező szerződésmódosításokra és a határokon átnyúló projektekre vonatkozóan, és hozzá fog járulni a projektek – mindenekelőtt az uniós támogatással megvalósuló projektek – népszerűsítéséhez. Az új szabályok az uniós finanszírozás megszerzéséhez szükséges időt és a visszautasított kifizetések kockázatát egyaránt csökkentik. A Bizottság ugyancsak szorgalmazza a zöld közbeszerzés fokozott térnyerését, hogy az állami kiadások összhangba kerüljenek a fenntartható fejlődési célkitűzésekkel. Ami a további lépéseket illeti, a Bizottság 2017 októberéig egy önkéntes előzetes konzultációs mechanizmust kíván életbe léptetni, amely az ajánlatkérő szervek segítségére lesz abban, hogy a lehető legtöbbet hozzák ki a közbeszerzési keretből.

Negyedszer, általánosabb értelemben véve a beruházási projektek kialakítása és jóváhagyása gyakran több bizottsági szolgálat bevonását követeli meg, amelyek eltérő szempontokból – úgy mint uniós finanszírozás, államháztartási számviteli szabályok, állami támogatások ellenőrzése, környezetvédelmi engedélyek és közbeszerzés – vizsgálják a projekteket. A Bizottság a jövőben szorosabban össze akarja hangolni a különféle eljárások ütemezését, hogy kezelje a túl összetettnek tartott uniós szabályokat és eljárásokat. E célból hatékony egyablakos ügyintézési modellt fog bevezetni az infrastrukturális nagyprojektek számára, amely keretében az illetékes bizottsági szolgálatok egyetlen beruházási szakpolitikai csapatot alkotva párhuzamosan végzik az ellenőrzéseket a közös jóváhagyási határidőig. Ez a megközelítés a közös érdekű energiaügyi projektek terén már bizonyos mértékben érvényesül, és ki kellene terjeszteni a nemzeti társfinanszírozást mozgósító fő beruházási platformokra, valamint az egyéb gazdasági ágazatokban – például a közlekedés terén – megvalósuló, uniós hozzáadott értéket képviselő infrastrukturális nagyprojektekre, köztük az ESBA által támogatott projektekre is. A túlzott adminisztratív terhek csökkentésére és az előírt jóváhagyások és értékelések megszerzéséhez szükséges idő lerövidítésére vonatkozó cél az uniós szabályozás folyamatban lévő célravezetőségi vizsgálatai során, illetve a tagállamokkal kialakított új együttműködési mechanizmusok keretében is érvényesülni fog. A Bizottság ugyanebben a szellemben mérlegelni fogja egy egységes uniós engedélyezési keret kialakításának lehetőségét, amely közvetlenül alkalmazandó lenne a határokon átnyúló dimenziójú nagyprojektekre, illetve a nemzeti társfinanszírozást mozgósító fő beruházási platformokra, és felváltaná az uniós és nemzeti szinten alkalmazott engedélyezési eljárások sokaságát.

b.Nemzeti szintű előrelépés: a beruházási akadályok kezelése az európai szemeszter keretében

A tagállamok szintén többet tehetnek a nemzeti szintű beruházási keretfeltételek javítása érdekében. A 2016. május 18-i közlemény áttekintést nyújt a 2016. évi országspecifikus ajánlások fő célkitűzéseiről. A tagállamoknak lehetőség szerint fel kell használniuk költségvetési mozgásterüket a növekedést ösztönző területeken, például az infrastruktúra, az egészségügy, az oktatás és a kutatás területén az állami beruházások növelésére. Ugyanakkor további intézkedésekkel kell elősegíteni a magánberuházásokat, és a tagállamokat arra ösztönzik, hogy gyorsítsák fel a strukturális reformok elfogadását és szüntessék meg a beruházásokat hátráltató szűk keresztmetszeteket, például a szabályozási és adminisztratív akadályokat, valamint a nehézkes és hosszadalmas jóváhagyási eljárásokat. A Bizottság megállapítása szerint egyes tagállamokban továbbra is hatékonysági problémák állnak fenn a közbeszerzés, az adórendszer, az igazságszolgáltatási rendszer és a fizetésképtelenségi keret terén. Az előrelépés azt is magában foglalja, hogy a tagállamok stabil projektportfóliót állítanak össze, és a nemzeti közigazgatás minden szintje tekintetében gondoskodnak a koordinációról és a tervezésről. A Bizottság ugyanebben a szellemben a tagállamokkal együttműködve feltérképezi a tőke szabad mozgásának és a tőkepiaci unió megfelelő működésének útjában álló indokolatlan nemzeti akadályokat, és azok felszámolására törekszik. 2016 végén jelentésben számol majd be tevékenységéről.

Az Európai Bizottság 2015. július 1-jén létrehozta a Strukturálisreform-támogató Szolgálatot, amely szakmai segítséget – például a növekedésösztönző adminisztratív és strukturális reformokkal kapcsolatos kapacitásépítési támogatást – nyújt a tagállamok számára. A Szolgálat konkrét technikai segítségnyújtási projektek keretében több tagállammal működik együtt, hogy elősegítse a beruházás akadályainak azonosítását és megszüntetését.

Az uniós alapok és a reformok szorosabb összekapcsolása. Annak érdekében, hogy a 2014–2020 közötti programozási időszakban rendelkezésre álló esb-alapok még inkább a kulcsfontosságú gazdasági és társadalmi reformok támogatására összpontosuljanak, a Bizottság szorosabbra kívánja fűzni a finanszírozás és az országspecifikus ajánlásokban meghatározott kiemelt prioritások között fennálló kapcsolatot. Az esb-alapokból nyújtott támogatás jóváhagyása számos reform végrehajtásától függ (előzetes feltételek) – ez a feltételesség előmozdítja az esb-alapok felhasználását és hatékonyságát. Az esb-alapokra vonatkozó jogi keret megköveteli, hogy az esb-alapokból társfinanszírozott programok minden releváns országspecifikus ajánlást kezeljenek. A Bizottság nyomon követi az elfogadott célkitűzések végrehajtását, és az elért eredményekről 2017-ig jelentést nyújt be.

5.Előretekintés: az európai beruházási terv megerősítése és az ESBA továbbfejlesztése

Az ESBA kevesebb mint egyéves működése máris kézzelfogható eredményeket hozott. A projektgazdák projektjeik minőségének javítása céljából kihasználják az EBTP-t, a befektetők számára pedig számos beruházási lehetőség vált elérhetővé a BPEP-nek köszönhetően. Ezen túlmenően a Bizottság egy sor kezdeményezést terjesztett elő a beruházási környezet javítása érdekében, és együttműködik a tagállamokkal a beruházást gátló szabályozási és adminisztratív akadályok felszámolása terén.

Az ESBA rugalmasságának, a bürokrácia hiányának és a független, szakmai és pénzügyi életképességen alapuló projektkiválasztásnak köszönhetően az uniós források innovatív felhasználása már most megtérül.

Az (EU) 2015/1017 rendelet előirányozza, hogy a Bizottság 2017 januárjáig vizsgálja felül az uniós garancia felhasználását, és legkésőbb 2018 júliusáig nyújtson be független értékelést az ESBA, az EBTP és a BPEP működéséről. Ugyanakkor, amint az a jelen közleményből is kiderül, néhány fontos tanulság máris levonható.