AZ EURÓPAI PARLAMENT (EU) 2019/1425 ÁLLÁSFOGLALÁSA

(2019. március 26.)

az Európai Unió 2017. évi pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel, X. szakasz – Európai Külügyi Szolgálat

AZ EURÓPAI PARLAMENT

üdvözli, hogy a Számvevőszék szerint az általános hibaarány a többéves pénzügyi keret 5. fejezetben (Igazgatás) – beleértve az Európai Külügyi Szolgálat költségvetését is – továbbra is viszonylag alacsony (2017-ben megközelítőleg 0,5 %) volt;

üdvözli az EKSZ arra irányuló erőfeszítéseit, hogy javítsa a küldöttségek közbeszerzési eljárásait, beleértve a közbeszerzési irányítási eszköz telepítését, az alacsony és közepes értékű szerződésekre vonatkozó beszerzési terv kidolgozását, valamint a pályázati dokumentumok és képzések szabványainak kidolgozását; úgy véli, hogy a közbeszerzések terén feltárt korábbi hiányosságok és a biztonsági szolgálatok irányítása továbbra is folyamatos figyelmet és nyomon követést igényelnek;

megjegyzi, hogy mind a kötelezettségvállalásokra, mind a kifizetésekre vonatkozó előzetes ellenőrzések során feltárt hibák okai azonos jellegűek, nevezetesen az igazoló dokumentumok hiánya, ahogy a korábbi években is; megjegyzi, hogy az EKSZ utólagos ellenőrzése első alkalommal foglalta magában az év végi kiadásokat (2016. november–december);

megállapítja, hogy 2017-ben az összes küldöttségi iroda – beleértve az EFA küldöttségeket is – közös általános költségeit (bérleti díj, biztonság, takarítás és egyéb általános költségek) teljes egészében az EKSZ költségvetési soraiból finanszírozták, a második egymást követő évben;

megjegyzi, hogy 54,9 millió EUR összegű hozzájárulás folyt be az Európai Fejlesztési Alaptól (EFA) és a vagyonkezelői alapoktól; a további átvitelek és a visszavont kötelezettségvállalások nyomán felszabaduló előirányzatok összesen 59,7 millió EUR-t tettek ki (beleértve a pénzügyi év címzett bevételeit is); megjegyzi, hogy 2017 végén a kötelezettségvállalások végrehajtása 52,6 millió EUR-t (88,1 %), a kifizetéseké pedig 46,5 millió EUR-t (78,0 %) tett ki; megjegyzi, hogy a fel nem használt EFA-hiteleket külső címzett bevételként a következő évre viszik át, és az előirányzatok nem csökkennek;

kéri, hogy az EKSZ ingatlanpolitikáját mellékeljék éves tevékenységi jelentéséhez, különös tekintettel annak fontosságára, hogy az e politikához kapcsolódó költségek ésszerűek maradjanak, és ne legyenek túl magasak; sürgeti az EKSZ-t, hogy küldje el a mentesítésért felelős hatóságnak a 2017-ben kötött ingatlanszerződések jegyzékét, tájékoztatva többek között a szerződések részleteiről, valamint arról, hogy mely országban és mennyi időre kötötték a szerződést, ahogyan azt a 2011-es éves tevékenységi jelentésében is tette; kéri az EKSZ-t, hogy ugyanilyen részletesen számoljon be az ingatlanszerződésekről a 2018. évi éves tevékenységi jelentésében;

elismeri, hogy a küldöttségek bizottsági alkalmazottaihoz kapcsolódó műveleteket finanszírozó költségvetési sorok száma (a bizottsági költségvetés különböző fejezeteiből származó 34 különböző költségvetési sor, valamint az EFA-alapok) növeli a költségvetési gazdálkodás összetettségét; emlékeztet arra, hogy ezt a témát a 2018. április 18-i mentesítési jelentés (1) is tárgyalta, és tudomásul veszi, hogy a költségvetési tételek csökkentése révén való egyszerűsítés összetett probléma; ezért arra ösztönzi az EKSZ-t, hogy továbbra is működjön együtt a Bizottsággal a költségvetési sorok egyszerűsítése érdekében, amikor csak lehetséges, a költségvetési gazdálkodás összetettségének csökkentése érdekében;

megjegyzi, hogy a küldöttségvezetők 2017-ben megbízhatósági nyilatkozatot adtak ki; megállapítja, hogy a szíriai küldöttség vezetője kivételével valamennyi küldöttségvezető fenntartás nélkül nyilatkozatot nyújtott be; elismeri, hogy a szíriai küldöttséget jelenleg evakuálják, és a küldöttség jelezte, hogy cselekvési tervet dolgozott ki azon problémák enyhítésére, amelyekkel a háborús övezetben való működés miatt szembesült; megjegyzi, hogy a fenntartást az EKSZ teljes költségvetésének összegeire tekintettel nem tekinti jelentősnek;

megjegyzi, hogy a belső kontrollrendszer 2017. évi felülvizsgálata kellő mértékben biztosította arról az EKSZ vezetőségét a valamennyi belső kontrollnak való megfelelés szintjét illetően; megjegyzi azonban, hogy az EKSZ belső ellenőrzési rendszerének leggyengébb három belső ellenőrzési standardja továbbra is a „személyzeti allokáció és mobilitás”, az „üzletmenet-folytonosság” és a „dokumentumkezelés”; aggodalommal állapítja meg, hogy az „üzletmenet folytonossága” – mind a megfelelés, mind a hatékonyság tekintetében – több éve problematikus, és különösen fontos a küldöttségek esetében;

23.

üdvözli, hogy az EKSZ 7 új, az épületek közös bérlését célzó projektet hozott létre 6 különböző tagállammal, és megállapítja, hogy egyre nagyobb az érdeklődés a közös bérleti rendszerek iránt, amit 14 új, nem csak a tagállamokkal, hanem a FRONTEX-szel vagy az EASO-val is megkötött, közös megállapodás is tanúsít; megjegyzi, hogy a közös bérleti megállapodások hozzájárultak az épületek átlagos területének csökkentéséhez, hogy közelebb kerüljenek az előírt 35 m2/személy értékhez; úgy véli, hogy a közös bérlés költséghatékony, és üdvözli, hogy ez a megoldás támogatja az Unió és tagállamai harmadik országokkal szembeni közös képviseletét; felkéri az EKSZ-t, hogy a költségek nyomon követésének részeként terjessze ki ezeket az egyetértési megállapodásokat egyéb uniós jogalanyokra, így a KBVP-missziókra; felkéri az EKSZ-t, hogy a közös bérletek esetében vezesse be a költségek behajtásának hatékony kezelését;