[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2009.12.10.

COM(2009)682 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK

a 2007. évi mentesítő határozatok nyomon követéséről (Összefoglalás) – Az EK-Szerződés 276. cikke, az Euratom-Szerződés 180b. cikke, az általános költségvetésre alkalmazandó költségvetési rendelet 147. cikke és az EFA pénzügyi szabályzata 119. cikkének (5) bekezdése alapján előterjesztett tanácsi ajánlások {SEC(2009)1700}

TARTALOMJEGYZÉK

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK a 2007. évi mentesítő határozatok nyomon követéséről (Összefoglalás) – Az EK-Szerződés 276. cikke, az Euratom-Szerződés 180b. cikke, az általános költségvetésre alkalmazandó költségvetési rendelet 147. cikke és az EFA pénzügyi szabályzata 119. cikkének (5) bekezdése alapján előterjesztett tanácsi ajánlások {SEC(2009) 1700} 1

PREAMBULUM 3

I. A Tanács általános költségvetésre vonatkozó ajánlása 4

A) Bevezetés (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 1–2. pont) 4

B) 1. fejezet – Megbízhatósági nyilatkozat (DAS) és kiegészítő információk (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 3–4. pont) 4

C) 2. fejezet – Bizottsági belső ellenőrzés (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 5–12. pont) 5

D) 3. fejezet – A költségvetés irányítása (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 13–20. pont) 5

E) 4. fejezet – Bevétel (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 21. pont) 6

G) 6. fejezet – Kohézió (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 26–29. pont) 6

H) 7. fejezet – Kutatás, energia és közlekedés (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 30–35. pont) 7

I) 8. fejezet – Külső segély, fejlesztés, bővítés (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 36–47. pont) 7

J) 9. fejezet – Oktatás és állampolgárság (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 48–53. pont) 8

K) 10. fejezet – Gazdasági és pénzügyek (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 54–58. pont) 8

L) 11. fejezet – Igazgatási és egyéb kiadások (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 59–65. pont) 8

II. A Számvevőszék különjelentései (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 66–85. pont) 9

III. Európai Fejlesztési Alapok (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 86–88. pont) 9

IV. Az egyes ügynökségeket érintő kérések (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 89–90. pont) 9

PREAMBULUM

A Szerződéseknek és a költségvetési rendeletnek megfelelően a Bizottság a 2007. évi mentesítésekhez nyomon követési jelentéseket készített, amelyek a Tanács 2009. február 10-i ajánlásához, valamint az Európai Parlament által 2009. április 23-án elfogadott állásfoglalásokhoz kapcsolódnak. E nyomon követési jelentés a Tanács kéréseivel foglalkozik. A Parlament kérései külön nyomon követési jelentés tárgyát képezik.

A 2007. évi mentesítés során a Bizottság összesen 90 neki szóló tanácsi kérést számolt össze. A Bizottság megítélése szerint 44 kérés esetében a kívánt intézkedést már megvalósították, noha egyes esetekben meg kell vizsgálni azok eredményét. További 46 kérés esetében a Bizottság beleegyezik, hogy meghozza a Tanács által kért intézkedést.

Az EU valamennyi hivatalos nyelvén közzétett összefoglaló nyomon követési jelentéseket a Bizottság szolgálati munkadokumentumai egészítik ki, amelyek részletes választ adnak valamennyi konkrét kérésre. A válaszokban megnevezik azokat az intézkedéseket, amelyeket a Bizottság meg kíván hozni vagy már meg is hozott, illetve kitérnek azokra a kérésekre, amelyeket a Bizottság nem kíván vagy nem tud nyomon követni. A fordítási kapacitás korlátai következtében a részletes szolgálati munkadokumentumokat csak angolul, franciául és németül teszik közzé. Az összefoglaló jelentések minden fejezete kereszthivatkozásokkal utal a szolgálati munkadokumentumok megfelelő pontjainak számára.

I. A TANÁCS ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSRE VONATKOZÓ AJÁNLÁSA

A) Bevezetés (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 1–2. pont)

A BIZOTTSÁG EGYETÉRT AZZAL, HOGY AZ EGYSZERűSÍTÉS FONTOS SZEREPET JÁTSZIK AZ UNIÓS SZAKPOLITIKÁK VÉGREHAJTÁSA SORÁN FELMERÜLő HIBÁK CSÖKKENTÉSÉBEN. A SZABÁLYOK ÉS A TÁMOGATHATÓSÁGI FELTÉTELEK TERÉN MINDAZONÁLTAL ELKERÜLHETETLEN BIZONYOS FOKÚ ÖSSZETETTSÉG, MIVEL EZEKET GYAKRAN A KÍVÁNT SZAKPOLITIKAI CÉLOK MEGVALÓSÍTÁSA ÉRDEKÉBEN HATÁROZZÁK MEG, ILLETVE ÖSSZETETT JOGALKOTÁSI ELJÁRÁS EREDMÉNYEKÉNT SZÜLETNEK. A 2007–2013-ra vonatkozó jogalapokon javított a Bizottság. 2009 májusában a Bizottság további egyszerűsítési intézkedéseket hozott a strukturális alapok tekintetében. Így lehetőség nyílt a költségek átalányalapú, egységköltségeken alapuló és átalányösszegű bejelentésére. A hibaarányokra vonatkozó támogathatósági szabályok egyszerűsítésének hatása várhatóan közép-, illetve hosszú távon jelentkezik majd. A mezőgazdaság területén a – 2008 novemberében egyeztetett – állapotfelmérés is további egyszerűsítést eredményezett, egyebek között a jogosultságokra vonatkozó szabályok terén. Emellett 2009 októberében a Bizottság jelentést adott ki, amely tartalmazta a tagállamok által a Bizottsághoz áprilisban közösen eljuttatott, a 39 egyszerűsítési javaslatra adott reakciókat. A 2009. decemberi Mezőgazdasági és Halászati Tanács foglalkozik majd a jelentéssel.

A Bizottság jelenleg – a költségvetési rendelet háromévenkénti felülvizsgálatára irányuló előkészítő munka keretében – az egyszerűsítés további lehetőségeinek azonosításán dolgozik. Így összpontosíthatna a támogatásokra, különösen a támogathatósági szabályokra; az irányítási módszerekre, amelyek vonatkozó rendelkezései egyre összetettebbé válnak, és amelyek kulcsfontosságúak különösen a külső segítségnyújtás hatékonyságának és megvalósításának javításához; valamint az ellenőrzési intézkedésekre. A Bizottság tanulmányozni fogja továbbá az ágazati jogszabályok egyszerűsítésének alapelveit a – 2014-től hatályba lépő – jogalapok kidolgozásának következő fordulójához.

A támogathatósági szabályok összetettségi foka közvetlen összefüggésben áll a műveletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről megalapozott bizonyosságot nyújtó ellenőrzések intenzitásával és költségeivel. Amennyiben a támogathatósági szabályok egyszerűsítéséről határoznak, és azokat hatékonyan hajtják végre (átalányösszegek és átalánydíjak fokozottabb használata, tagállami társfinanszírozás esetében a nemzeti támogathatósági szabályok elfogadása), az alapul szolgáló műveletek kevesebb hibával járnak, ami kevésbé átfogó ellenőrzést tesz lehetővé (az ellenőrzések a költségek helyett az eredményekre összpontosíthatnak), és végül csökkennek az ellenőrzések költségei.

B) 1. fejezet – Megbízhatósági nyilatkozat (DAS) és kiegészítő információk (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 3–4. pont)

A BESZÁMOLÓ TEKINTETÉBEN A BIZOTTSÁG – MINT MINDIG – MEGFELELő FIGYELEMBE FOGJA VENNI A SZÁMVEVőSZÉK ÉSZREVÉTELEIT ÉS AJÁNLÁSAIT RENDSZEREI JAVÍTÁSÁNAK ÉRDEKÉBEN. A PÉNZÜGYI VISSZATÉRÍTTETÉSRE VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK TEKINTETÉBEN A BIZOTTSÁG 2008 folyamán egy új IT-eszközt hozott létre a hibák – köztük a korábbi évek kifizetéseivel kapcsolatosak – kiigazítására vonatkozó adatok megbízhatóságának és teljességének javítása érdekében. A strukturális alapok cselekvési terve alapján a Bizottság fokozottan törekszik arra, hogy megbízható információkat szerezzen a tagállamoktól a megosztott irányítás keretében általuk végrehajtott pénzügyi korrekciókról és visszatéríttetésekről.

C) 2. fejezet – Bizottsági belső ellenőrzés (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 5–12. pont)

2009 elején a Bizottság elfogadta az egységes belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló cselekvési tervre vonatkozó hatástanulmányt (COM(2009) 43). 2008 végére a 16 eredeti fellépésből 13-at lezárt a Bizottság, míg hármat vagy nem lehetett végrehajtani, vagy más módon került megvalósításra.

A bizottsági szolgálatok 2008. évi éves tevékenységi jelentései az egyes belső ellenőrzési rendszerek hatékonyságának javítására irányuló cselekvési terveket is tartalmaznak. A 2007. évi összefoglaló jelentésben tett kötelezettségvállalások teljesítése érdekében a Bizottság további lépéseket tett annak biztosítására, hogy következetesen értékeljék a felügyeleti és ellenőrzési rendszereket a jelentésekben és a nyilatkozatokban, világosan ismertessék a fenntartások hiányának, meglétének vagy feloldásának okait és az ezek megállapításához vezető ellenőrzési folyamatot.

A tagállamok által a megosztott irányítás keretében kezelt pénzeszközök tekintetében a Bizottság továbbra is együttműködik a tagállamokkal annak érdekében, hogy utóbbiak javítsanak éves összefoglalóikon. A 2008. pénzügyi évre vonatkozóan a tagállamok eleget tudtak tenni a jogi kötelezettségeiknek. Hét tagállam[1] követte a bizottsági útmutatóban foglalt javaslatot, hogy csatoljanak megbízhatósági nyilatkozatot a strukturális intézkedések éves összefoglalóihoz. Az olyan hozzáadott értéket jelentő elemek, mint a nyilatkozat, hasznosnak tekinthetők a rendszer hatékony működésébe vetett bizalom kialakítása szempontjából. A Bizottság ismét felülvizsgálta az útmutatót: kibővítette az általános elemző részt, és megmagyarázza ezen opció alkalmazásának előnyeit.

A Bizottság úgy véli, hogy az elfogadható hibakockázat fogalma világos rálátást fog biztosítani a teljes ellenőrzési rendszer költséghatékonyságára, és előmozdítja azt a 2007. évi mentesítő határozatokban foglalt kedvező visszajelzés tükrében. A szükséges munka jellege és az időzítés a különböző szakpolitikai területektől és a többéves végrehajtásuktól függően fog változni: a kohéziós politika tekintetében a 2010. év tanulmányozása a cél, amely az első olyan év, amikor a kiadások nagy részét a 2007–2013-as jogszabályokban foglalt megerősített ellenőrzési rendelkezések szabályozzák. Mivel az ezen programozási időszak ellenőrzési költségeire vonatkozó statisztikák az elkövetkező két év során válnak majd elérhetővé, a Bizottság azt tervezi, hogy a 2012 végéig tartó időszakban fokozatosan elemzi az elfogadható hibakockázatot a különböző szakpolitikák tekintetében. A Bizottság konkrét javaslatot tesz majd az elfogadható hibakockázatra a kutatás, az energia és a közlekedés, valamint a vidékfejlesztés terén 2010 első felében, illetve 2010 második felében a külső segítségnyújtás, a fejlesztés, a bővítés és az igazgatási kiadások terén.

D) 3. fejezet – A költségvetés irányítása (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 13–20. pont)

A BIZOTTSÁG TOVÁBBRA IS REÁLIS ÉS MEGFELELő KÖLTSÉGVETÉSRE TÖREKSZIK, MÉGPEDIG AZ ELőZETES KÖLTSÉGVETÉSI TERVEZET SZAKASZÁTÓL KEZDVE. EZ MAGÁBAN FOGLALJA A TAGÁLLAMOK KIADÁSI ELőREJELZÉSEINEK KÖRÜLTEKINTő ELEMZÉSÉT ANNAK ÉRDEKÉBEN, HOGY MINÉL HASZNOSABBAK LEGYENEK A KÖLTSÉGVETÉS SZEMPONTJÁBÓL. A KOHÉZIÓS POLITIKA TERÉN A BIZOTTSÁG VIZSGÁLJA TOVÁBBÁ A TAGÁLLAMOK ÁLTAL A 2007–2013-as időszak irányítási és ellenőrzési rendszereire vonatkozóan benyújtott ismertetést, valamint az azt kísérő, független ellenőrző szerv által végzett megfelelési nyilatkozatot, amely kellő szigort állapít meg az időközi kifizetések végrehajtása előtt.

A Bizottság tovább javította a közösségi programok és a fennálló kötelezettségvállalások végrehajtásáról szóló jelentéseket. A 2008. évi beszámolóban teljesebb és megbízhatóbb adatokat nyújtott be a visszatéríttetésekről.

E) 4. fejezet – Bevétel (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 21. pont)

A BIZOTTSÁG – SZOROS EGYÜTTMűKÖDÉSBEN A TAGÁLLAMOKKAL – NEMRÉGIBEN BEVEZETTE AZ ÚN. VEZETőI LÁTOGATÁSOKAT A HÉA-ALAPÚ SAJÁT FORRÁSOKKAL KAPCSOLATOS, MÁR RÉGÓTA FENNÁLLÓ FENNTARTÁSOK VIZSGÁLATÁRA. EZEK A JÓL CÉLZOTT TEVÉKENYSÉGEK MÁR SZÁMOS FENNTARTÁS FELOLDÁSÁT ELőSEGÍTETTÉK, ÍGY A LEGRÉGEBB ÓTA FENNÁLLÓKÉT IS.

F) 5. fejezet – Mezőgazdaság és természeti erőforrások (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 22-25. pont)

A vidékfejlesztés terén a tagállamok kötelesek biztosítani, hogy valamennyi intézkedés hitelesíthető és ellenőrizhető legyen, valamint, hogy a támogathatósági szabályokat tiszteletben tartsák. Ezenkívül a 2007. évet követő időszak tekintetében a kifizetési irányítási és ellenőrzési rendszert összehangolták a KAP első pillérének EMGA rendszerével[2]. Ezáltal az EMGA-rendszer elismert előnyei a vidékfejlesztési kiadásokra is érvényesek lesznek.

Az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) tekintetében Görögország teljesítette cselekvési tervét, és létrehozta új, operatív Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszerét (MePAR). A 2009-es kérelmezési eljárás során alkalmazzák majd a görög hatóságok először az új rendszert. A Bizottság továbbra is szorosan figyelemmel kíséri az IIER alkalmazását Görögországban.

A tagállamoknak kötelességük visszatéríttetni a végső kedvezményezettekkel a feltárt szabálytalan kifizetéseket. Gyakran lehetetlen azonban a végső kedvezményezettekkel való visszatéríttetés, mivel a feltárt problémák a tagállamok irányítási és ellenőrzési rendszereinek hiányosságaihoz kapcsolódnak. Ezekben az esetekben a szabályszerűségi záróelszámolási mechanizmuson keresztül a tagállamoknak kötelezően előírt pénzügyi kiigazítások fontos ösztönzők számukra, hogy javítsanak a rendszereiken, és ezáltal megelőzzék és feltárják a végső kedvezményezettek részére történő szabálytalan kifizetéseket. A szabályszerűségi záróelszámolás tehát a kedvezményezettek szintjén is hozzájárul a műveletek jogszerűségéhez és szabályszerűségéhez.

A Bizottság üdvözli, hogy a Tanács támogatja az 50-50 %-os szabály alkalmazását, amely a tagállamok számára erős ösztönzőt jelent arra, hogy biztosítsák a végső kedvezményezettek részére történő szabálytalan kifizetések gyors és eredményes visszatéríttetését, valamint hogy támogatja a szabályszerűségi záróelszámolást, amely annak az eszköze, hogy megvédje a közösségi költségvetést a nem odatartozó kiadásoktól. A Bizottság üdvözli továbbá a Tanács elismerését a kifizető ügynökségek elszámoltathatósága terén elért javításokkal és fejlődéssel kapcsolatosan.

G) 6. fejezet – Kohézió (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 26–29. pont)

A KOHÉZIÓS POLITIKA ELLENőRZÉSI RENDSZERE HATÉKONYSÁGÁNAK JAVÍTÁSA MEGELőZő ÉS KORREKCIÓS INTÉZKEDÉSEKEN KERESZTÜL FOLYTATÓDIK. A 2000–2006-os programok lezárása tekintetében a Bizottság a programok lezárásáért felelős szervek munkájára fekteti a hangsúlyt annak biztosítása érdekében, hogy a lezárt programokban alacsony legyen a szabálytalan kiadások maradékkockázata, valamint arra, hogy pénzügyi kiigazításokon keresztül megszüntesse a szabálytalan kiadásokat. A 2007–2013-as időszak tekintetében a megelőzési szakasz a következő tevékenységekkel folytatódik: az új programokra irányuló megfelelőségértékelési eljárás lezárása, útmutatás és képzés biztosítása, valamint a működési feltételek egyszerűsítése.

Számos egyszerűsítés került bevezetésre például a jövedelemtermelő projektekkel, valamint bizonyos eredmények esetében átalánydíjak és átalányösszegek alkalmazásával kapcsolatosan. A gazdasági visszaesésre válaszul további egyszerűsítések kerültek bevezetésre a kohéziós politikai alapok minél gyorsabb kifizetésének biztosítása érdekében (284/2009/EK rendelet). A Bizottság – amennyiben szükséges – iránymutatást bocsát ki az egyszerűsített rendelkezésekről, például az átalánydíjakra és a jövedelemtermelő befektetésekre vonatkozóan.

A Bizottság – a felügyeleti szerepének megerősítésére irányuló cselekvési tervnek megfelelően – lépéseket tett eljárásai gyorsítására, valamint az ellenőrzésekkor feltárt jelentős hiányosságok következtében alkalmazott kifizetés-felfüggesztés és pénzügyi kiigazítás során bekövetkező szükségtelen késedelmek csökkentésére. Ezt jól tükrözi, hogy 2007-hez képest 2008-ban jelentősen megnőtt a felfüggesztési határozatok száma, valamint a pénzügyi kiigazítások mértéke.

H) 7. fejezet – Kutatás, energia és közlekedés (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 30–35. pont)

A BIZOTTSÁG MEGALKOTTA AZ ELLENőRZÉSI ÉS AUDITSTRATÉGIÁT, AMELYNEK CÉLJA, HOGY TÖBBÉVES ALAPON BIZTOSÍTSA A KUTATÁSI KERETPROGRAMOK KIADÁSAINAK JOGSZERűSÉGÉT ÉS SZABÁLYSZERűSÉGÉT. EZ A STRATÉGIA A KIFIZETÉS ELőTT NEM AZONOSÍTOTT HIBÁK FELTÁRÁSÁN ÉS KIJAVÍTÁSÁN ALAPUL, AMIT AZ UTÓLAGOS ELLENőRZÉSEKKEL ÉS A TÚLFIZETETT ÖSSZEGEK VISSZATÉRÍTTETÉSÉVEL ÉRNEK EL, IDEÉRTVE A NEM ELLENőRZÖTT SZERZőDÉSEKET UGYANAZOKKAL A KEDVEZMÉNYEZETTEKKEL, AKIKNÉL MÁR MEGÁLLAP ításra került hasonló probléma.

A hetedik keretprogram (7. KP) számos fontos egyszerűsítést eredményezett. A résztvevői garanciaalap bevezetése lehetővé tette az előzetes pénzügyi ellenőrzések számának és a védőintézkedések alkalmazásának csökkentését. A garanciaalap a szerződéses partnerek 6. KP-ban lefektetett kollektív pénzügyi felelősségének helyébe lép. A 7. KP-ban bevezetett, a módszertanra vonatkozó igazolás hozzájárul a megkövetelt igazolások számának csökkentéséhez, továbbá korlátozni fogja az utólagos ellenőrzéseket. Az elektronikus hetedik keretprogram kezdeményezés el fogja érni a teljes mértékig elektronikus rendszereknek a pályázat- és támogatáskezelés egész folyamatába történő fokozatos bevezetését. A kifizetésekhez szükséges idő csökkentésére is történtek intézkedések.

A Bizottság egyetért a mélyrehatóbb egyszerűsítés általános szükségességével, és kéri a jogalkotót, hogy a 8. keretprogram előkészítése során támogassa a jogalap szükséges módosítását (költségvetési rendelet felülvizsgálata, keretprogram részvételi szabályok).

I ) 8. fejezet – Külső segély, fejlesztés, bővítés (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 36–47. pont)

A BIZOTTSÁG TOVÁBB FOLYTATJA AZON INTÉZKEDÉSEKKEL KAPCSOLATOS TEVÉKENYSÉGÉT, AMELYEK A KÖZÖSSÉGI KÜLSő SEGÍTSÉGNYÚJTÁSI PROJEKTEKET MEGVALÓSÍTÓ SZERVEZETEK ÉS A KEDVEZMÉNYEZETTEK TÁMOGATÁSÁRA IRÁNYULNAK A KÖZÖSSÉGI PÉNZESZKÖZÖKKEL VALÓ GAZDÁLKODÁS KERETEI KÖZÖTT, EGYEBEK MELLETT EGY PÉNZÜGYI IRÁNYÍTÁSI ESZKÖZTÁR KIDOLGOZÁSÁVAL A KÖZÖSSÉGI KÜLSő SEGÍTSÉGNYÚJTÁSI PROJEKTEK KEDVEZMÉNYEZETTJEI SZÁMÁRA. 2009 áprilisában az ENSZ és a Bizottság megállapodott az ellenőrző látogatások feladatmeghatározásáról. A Bizottságnak meggyőződése továbbá, hogy az ENSZ-szel kötött hozzájárulási megállapodások ellenőrzési záradéka működésének ismertetésére – többek között képzés útján – tett erőfeszítések elősegítik a félreértések elkerülését az ENSZ országos irodáiban és küldöttségeiben.

A 2007. október 1-je óta rendelkezésre álló, a pénzügyi és rendszerellenőrzésekre vonatkozó szabványosított feladatmeghatározás jelentős előrelépést jelent a jobb minőségű ellenőrzések elérése irányába. 2008 novemberében vált elérhetővé az ellenőrzési feladatirányításról szóló iránymutatás, továbbá 2008-ban a Bizottság kidolgozott és (kétszer) leadott egy haladó képzési programot.

A költségvetéshez nyújtott támogatás tekintetében a Bizottság jelenleg felülvizsgálja az iránymutatásokat a támogathatósági feltételek és az egyes eredményorientált mutatók kialakításának és értékelésének javítása érdekében azzal a céllal, hogy szigorúbb eredményorientáltabb megközelítést alakítson ki.

A bővítés tekintetében a nemzeti hatóságok végrehajtották a hatáskörök megkövetelt szétválasztását, valamint jelentősen növekedett a személyzet száma. A Bizottság számára továbbra is kiemelt feladat maradt a rendszerek folyamatos figyelemmel kísérése és további nyomon követése. A záró ellenőrzések nyomon követésének tekintetében esetenként feldolgozási késedelmekkel is számolni kell a megállapítások összetettsége miatt, és mert a lehetséges pénzügyi korrekciók alkalmazása terén pontosságra van szükség.

J) 9. fejezet – Oktatás és állampolgárság (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 48–53. pont)

A 2007–2013 közötti új programok tervezése során figyelembe vették a szabályok egyszerűsítésére és az átalányfinanszírozás szélesebb körű alkalmazására vonatkozóan a korábbi években tett ajánlásokat.

A nemzeti hatóságok benyújtották valamennyi előzetes és utólagos megbízhatósági nyilatkozatukat, amelyeket a Bizottság megvizsgált, és szisztematikusan nyomon követte a nyitott fenntartásokat. A Bizottság az éves nyilatkozatokra vonatkozóan pontosabb iránymutatást készített, valamint specifikus találkozókat szervezett a nemzeti hatóságokkal.

A 2008 eleje óta végzett ellenőrzések eredményei megtalálhatók az ABAC követő eszközében, ami megkönnyíti az ellenőrzési eredmények megosztását. A Bizottság további lépéseket tett a kifizetések szoros figyelemmel kísérésére és javítására.

Megtette továbbá a szükséges intézkedéseket a kommunikációs kiadások előzetes ellenőrzésének javításáért, ideértve a megfelelő ellenőrző listák kidolgozását.

K) 10. fejezet – Gazdasági és pénzügyek (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 54–58. pont)

A SZÁMVEVőSZÉK EZEN A TERÜLETEN TETT LEGTÖBB ÉSZREVÉTELE ÉS KÖVETKEZTETÉSE A KUTATÁSI KERETPROGRAMOKAT ÉRINTI, EZÉRT A BIZOTTSÁG ELLENőRZÉSI STRATÉGIÁJA VONATKOZIK RÁJUK, AMELYNEK CÉLJA, HOGY TÖBBÉVES ALAPON BIZTOSÍTSA A KERETPROGRAMOK KIADÁSAINAK JOGSZERűSÉGÉT ÉS SZABÁLYSZERűSÉGÉT, TOVÁBBI RÉSZLETEKÉRT LÁSD A 7. fejezetet.

L) 11. fejezet – Igazgatási és egyéb kiadások (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 59–65. pont)

A TANÁCS KÉRÉSÉNEK ELEGET TÉVE A BIZOTTSÁG AZ ELőZETES KÖLTSÉGVETÉSI TERVEZETBEN MINDEN ÉVBEN RÉSZLETES TÁJÉKOZTATÁST NYÚJT A KÖZÖSSÉGI NYUGDÍJKIADÁSOKRÓL, AZ INGATLAN-SZÜKSÉGLETEKRőL ÉS AZ ÜGYNÖKSÉGEK KÖLTSÉGVETÉSÉRőL.

A Bizottság számos területen – így a pénzgazdálkodás, a számvitel és a képzés terén – nyújt széles körű támogatást a decentralizált ügynökségeknek, továbbá ösztönzi az ügynökségeket, hogy támogatási szolgáltatások tekintetében szolgálati megállapodásokat írjanak alá a Bizottság horizontális főigazgatóságaival. A segítségnyújtás további kiigazításakor a Bizottság figyelembe fogja venni az intézményközi munkacsoport eredményeit. A referenciacsoport révén a Tanács és az Európai Parlament is részt vesz a decentralizált uniós ügynökségek értékelésében. Az értékelés eredményei várhatóan 2009 végére lesznek hozzáférhetők.

II. A SZÁMVEVőSZÉK KÜLÖNJELENTÉSEI (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 66–85. pont)

A SZÁMVEVőSZÉK 2007-ben és 2008-ban közzétett különjelentéseivel kapcsolatban a Tanács számos kérést intézett a Bizottsághoz. Az ezekre a kérésekre adott bizottsági választ a mellékelt szolgálati munkadokumentum tartalmazza (66–85. pont).

III. EURÓPAI FEJLESZTÉSI ALAPOK (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 86–88. pont)

AZ EFA-BESZÁMOLÓK MEGBÍZHATÓSÁGÁNAK TEKINTETÉBEN EGY FÜGGETLEN TANULMÁNY BEMUTATTA, HOGY A LEGTÖBB ESETBEN HELYESEK A BIZOTTSÁG BE NEM ÉRKEZETT SZÁMLÁKRA VONATKOZÓ BECSLÉSEIT ALÁTÁMASZTÓ FELTÉTELEZÉSEK, AZONBAN NÉHÁNY ESETBEN MÁS MEGKÖZELÍTÉST JAVASOLT. A BIZOTTSÁG A 2009-es számviteli évben fogja végrehajtani ezeket az ajánlásokat.

A költségvetéshez nyújtott támogatás tekintetében a Bizottság teljes mértékben egyetért azzal, hogy a cotonoui megállapodás, illetve a finanszírozási megállapodások feltételeinek szigorúan teljesülniük kell. Az EFA-val kapcsolatos kérdésekről általában és a költségvetési támogatásról konkrétan már közzétett információk mellett a Bizottság szándéka, hogy mélyebbre hatóan foglalkozzon majd a költségevetési támogatásokhoz kapcsolódó kérdésekkel az Európai Közösség fejlesztéspolitikájáról és a külső segítségnyújtás végrehajtásáról szóló éves jelentéseiben. Ezek a jelentések az eredményekhez, a kockázatelemzéshez és -értékeléshez kapcsolódó tájékoztatást nyújtanak majd, és az államháztartás irányítására vonatkozó, elérhető elemzésekre támaszkodnak majd.

IV. AZ EGYES ÜGYNÖKSÉGEKET ÉRINTő KÉRÉSEK (bizottsági szolgálati munkadokumentum, 89–90. pont)

A TANÁCS KÉRÉSEKET INTÉZETT A BIZOTTSÁGHOZ AZ EURÓPAI ÚJJÁÉPÍTÉSI ÜGYNÖKSÉG ÉS A GNSS ELLENőRZÉSI HATÓSÁGA TEVÉKENYSÉGEINEK BIZOTTSÁG SZÁMÁRA TÖRTÉNő ÁTADÁSÁVAL KAPCSOLATOSAN. AZ EZEKRE A KÉRÉSEKRE ADOTT BIZOTTSÁGI VÁLASZT A MELLÉKELT SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM TARTALMAZZA ( 89–90. pont).

* * *

[1] BG, CY, CZ, HU, LT, RO, SK.

[2] Az 1290/2005/EK tanácsi rendelet.