Különjelentés Az Európai Innovációs és 
Technológiai Intézetnek 
a tőle várt hatás eléréséhez 
módosítania kell működési 
mechanizmusait és egyes 
strukturális elemeitHU 2016  04 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK

EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2016
Print ISBN 978-92-872-4210-5 ISSN 1831-0893 doi:10.2865/085475 QJ-AB-16-003-HU-C
PDF ISBN 978-92-872-4230-3 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/359873 QJ-AB-16-003-HU-N
EPUB ISBN 978-92-872-4233-4 ISSN 1977-5733 doi:10.2865/628462 QJ-AB-16-003-HU-E
© Európai Unió, 2016
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
A 10. oldalon található 1. háttérmagyarázatban szereplő kép bármilyen formában történő felhasználásához vagy 
sokszorosításához közvetlenül a szerzői jog tulajdonosától kell engedélyt kérni.
Az Európai Innovációs és 
Technológiai Intézetnek 
a tőle várt hatás eléréséhez 
módosítania kell működési 
mechanizmusait és egyes 
strukturális elemeit
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második 
albekezdése alapján)KülönjelentésHU 2016  04 SZ.
02
 Az ellenőrző csoport
A Számvevőszék különjelentései az adott költségvetési vagy irányítási területekre vonatkozó teljesítmény- és szabály -
szerűségi ellenőrzéseinek eredményeit mutatják be. Annak érdekében, hogy ellenőrzései maximális hatást érjenek el, 
ezek megválasztásakor és megtervezésekor a Számvevőszék tekintetbe veszi a teljesítmény-, illetve szabályszerűségi 
kockázatokat, az érintett bevétel vagy kiadás nagyságát, a várható fejleményeket, valamint a politika és a nagyközönség 
érdeklődését.
Ezt a teljesítmény-ellenőrzést a bevételek, a kutatás és belső politikák, a pénzügyi és gazdasági irányítás, valamint az 
uniós intézmények és szervek ellenőrzésére szakosodott, Milan Martin Cvikl számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara vé -
gezte. Az ellenőrzést Alex Brenninkmeijer számvevőszéki tag vezette, Antonius Moonen, kabinetfőnök; Raphael Debets, 
a kabinet attaséja és Michael Schuppan, gyakornok; Paul Stafford, ügyvezető; Maria Echanove, feladatfelelős; Alexandre 
Hugé, Eddy Struyvelt és Juan Vazquez Rivera számvevők támogatásával.
Balról jobbra:  R. Debets, A. Hugé, M. Schuppan, A. Brenninkmeijer, P . Stafford, M. Echanove, A. Moonen

03
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Glosszárium és rövidítések
I–IX  Összefoglaló
1–13 Bevezetés
1–2 Európa le van maradva az innováció terén
3–6 Elmozdulás az uniós politikában az innováció felé
7–13 Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet
7–8 Az EIT k üldetése és célja
9–13 Hogyan működik az EIT?
14–18 Az ellenőrzés hatóköre és módszere
19–103 Észrevételek
19–23 Az EIT létjogosultsága megalapozott
24–68 Egyes alapelemeket nem megfelelően terveztek meg
25–26 A tudásháromszög nem megfelelően t ükröződik bizottsági szinten
27–33 Az EIT finanszírozása a kiegészítő tevékenységeken alapul, amelynek fogalmát nem határozták meg 
egyértelműen
34–37 Az állítólagos fellendítő hatás nincs bizonyítva, és nem is tűnik valószínűnek
38–39 Nem valószínű, hogy a TIT-ek pénz ügyileg fenntarthatóvá válnak
40 Az EIT Alapítvány (EITF) nem vonz további forrásokat
41–50 Az éves támogatási megállapodási folyamat nem ösztönzi kellően a TIT-ek innovációs tevékenységét
04 Tartalomjegyzék 
51 – 54 A jelenlegi fő teljesítménymutatók nem alkalmasak az eredményes monitoringra
55 – 57 A vállalkozások részvétele lehetne szélesebb körű
58 – 62 Az EIT-modell nem határoz meg elég célt a meglévő kkv-k támogatásához
63 – 64 Nincs elég konkrét szinergia és egymást kiegészítő hatás
65 – 68 Az EIT egyes elemeit nagyra értékelik; ilyenek: a piac előtérbe helyezése, a hosszú távú perspektíva, a TIT-ek 
autonómiája és a helymegosztási központok
69 – 95 Az EIT-modell végrehajtása javításra szorul
69 Az EIT még nem teljes mértékben autonóm
70 – 72 Az EIT mint hatásvezérelt befektető nem töltötte be szerepét
73 A versenyeztetésen alapuló finanszírozási mechanizmus alulértékeli a teljesítményt
74 – 79 Jelentősek a TIT-partenerekre nehezedő adminisztratív és az ellenőrzési terhek
80 – 84 Az EIT túl kevés erőforrással rendelkezik és korábban nem volt megfelelő az irányítása
85 – 86 Az EIT pénz ügyi támogatása erős koncentrációt mutat
87 – 88 A TIT-ek nem átláthatóak
89 – 95 A TIT-ek serkentően hatottak az innovációs hálózatra és a vállalkozói kultúrára, de mindmáig kevés 
bizonyíték van kézzelfogható eredményekre, illetve hatásokra
96 – 103  A jövő
97 – 98 Bevezették a pénz ügyi fenntarthatóság alapelveit
99 – 100  Átdolgozták a kiegészítő TIT-tevékenységek meghatározását
101 Érdemi fő teljesítménymutatókat fognak kidolgozni
102 Az EIT igyekszik az eddiginél több országot bevonni
103 Jelenleg új partnerségi keretmegállapodásokról folynak tárgyalások
05 Tartalomjegyzék 
104 –111 Következtetések és ajánlások
105 Létjogosultság
106 –107 Tervezés
108–109 Megvalósítás és hatás
 I. melléklet  –  Regionális helymegosztási központok Európában
 II. melléklet – Az EIT céljai
 A Bizottság válaszai
06
 Glosszárium  
és rövidítések
7. keretprogram : A kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik 
keretprogram az Európai Unió fő kutatás- és innovációtámogatási eszköze volt a 2007–2013-as időszakban. Az EIT 
nem képezte a 7. keretprogram részét.
Alapkutatás : Az alapkutatás kísérleti vagy elméleti munka, amelyet elsősorban a jelenségek és megfigyelhető 
tények hátterével kapcsolatos új ismeretek megszerzésének érdekében folytatnak, anélkül, hogy kilátásba 
helyeznék azok konkrét alkalmazását vagy felhasználását.
Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság : Az Európai Bizottság Belső Piaci, Ipar-, 
Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóságának alapvető célja, hogy segítsen az európai vállalatok számára 
növekedésbarát keretrendszert biztosítani. A Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság felelős 
különböző olyan intézkedésekért, amelyek célja az üzleti környezet javítása, különösen a kkv-k számára, és egy 
globálisan versenyképes, erős és fenntartható ipari bázis fejlesztésének támogatása.
ECA : Európai Számvevőszék.
EIT: Európai Innovációs és Technológiai Intézet.
Eredmény : A közvetlen címzetteknél a beavatkozásban való részvételük befejeztével azonnal jelentkező változások.
Európa 2020 : Az Európa 2020 az Unió következő évekre szóló növekedési stratégiája, amelynek célja, hogy az Unió 
intelligens, fenntartható és inkluzív gazdasággá váljék.
Fő teljesítménymutatók : A fő teljesítménymutatók a valamely szervezet sikeréhez elengedhetetlen tényezők 
mérésére használatosak.
H2020 : A Horizont 2020 a 7. keretprogram utódja. A 2014 és 2020 közötti időszakra eredetileg 77 milliárd euró 
költségvetésű program fő célja annak biztosítása, hogy az európai tudomány világszínvonalú legyen, elháruljanak 
az innováció útjában álló akadályok, és a köz- és a magánszféra könnyebben együtt tudjon működni az innováció 
előrevitelében. Az EIT része a H2020-nak.
Hatás : A beavatkozás befejezése után megfigyelhető hosszú távú társadalmi-gazdasági következmények, 
amelyeket a beavatkozás a közvetlen címzettekre vagy a beavatkozás hatókörén kívül eső közvetett címzettekre 
gyakorolt.
Helymegosztási központ : A tudományos és innovációs társulások által létrehozott és irányított helymegosztási 
központok a tudásháromszög gyakorlati integrálását szolgáló földrajzi központok. A helymegosztási központok 
irodahelyiségeiben az újítók személyesen is találkozhatnak és együttműködhetnek.
Kutatási és Innovációs Főigazgatóság : Az Európai Bizottság Kutatási és Innovációs Főigazgatósága felelős 
az Európai Unió kutatási és innovációs politikájáért és az ezzel kapcsolatos tevékenységek koordinálásáért. 
Az innovatív tevékenységeket keretprogramok révén finanszírozza, a jelenlegi ilyen program a Horizont 2020.
Glosszárium és rövidítések 07
Oktatás ügyi és Kulturális Főigazgatóság : Az Európai Bizottság Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatósága az 
Európai Unió oktatási, kulturális, ifjúsági, nyelvi és sportpolitikájáért felelős végrehajtó ága. Az Oktatásügyi és 
Kulturális Főigazgatóság az EIT felügyelő szervezete.
TIT: A tudományos és innovációs társulás az innovációs folyamatban részt vevő felsőoktatási intézmények, 
kutatási szervezetek, vállalkozások és más érdekeltek közötti autonóm partnerség, amely különböző termékek, 
szolgáltatások és folyamatok kifejlesztésével, valamint innovatív, vállalkozó szellemű emberek támogatásával 
szolgálja a társadalmi kihívásokkal való szembenézést.
Tudásháromszög : A felsőoktatás munkahelyteremtéshez és növekedéshez való hozzájárulása az oktatás, a kutatás 
és az innováció – a „tudásháromszög” három oldala – közötti szoros és eredményes kapcsolaton keresztül javítható.
Üzleti inkubátor : Az üzleti inkubátor a vállalkozások sikeres létrehozásának és további fejlesztésének támogatását 
szolgáló szervezet. Gyakran ad hozzáférést fizikai üzleti infrastruktúrához, egyedi igényekhez szabott üzleti 
támogatási szolgáltatásokhoz és hálózatépítési lehetőségekhez.
08
 Összefoglaló
I
Az oktatás, a tudomány és a gazdaság világa közötti kapcsolat gyengeségét gyakran említik annak egyik fő okaként, 
hogy Európa innovációs teljesítménye elmarad a versenytársaiétól. A 2008-ban létrehozott Európai Innovációs és 
Technológiai Intézet (EIT) azt a nagyszabású célt tűzte maga elé, hogy leküzdje ezt az akadályt. Az EIT küldetése 
megerősíteni az Unió innovációs kapacitását azáltal, hogy „integrálja a legmagasabb színvonalú felsőoktatást, kuta -
tást és innovációt, valamint előmozdítja a köztük létrejövő szinergiákat és együttműködést, többek között a vállal -
kozói készség fokozása révén”.
II
A 2008–2020-as időszakra szóló, eredetileg 3 milliárd eurós költségvetésével az EIT-nek kiemelt szerep jut az intelli -
gens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló Európa 2020 stratégiában. A laboratóriumtól a piacig az inno -
vációs ciklus egészét uniós szinten lefedő EIT célja, hogy a tudományos, a kutatói és az üzleti élet legjobb kreatív és 
innovatív partnereit együttműködésre ösztönözze az olyan jelentős társadalmi kihívások kapcsán, mint az éghajlat -
változás, az energiahatékonyság, a digitális innováció, az egészségügy és a nyersanyagok.
III
Az EIT nem kutatóközpont, és nem vesz részt közvetlenül egyedi projektek finanszírozásában, hanem a tudomá -
nyos és innovációs társulásokat (TIT) részesíti támogatásban. A versenyeztetéssel kiválasztott TIT-ek meglévő 
vállalkozásokból, kutatóintézetekből és egyetemekből álló autonóm partnerségek. Ezek főként a következőket 
végzik: 1) képzési és oktatási tevékenységek, 2) együttműködésen alapuló, innováció-központú kutatás; 3) innovatív 
vállalkozások létrehozása és fejlesztése.
IV
Megvizsgáltuk, hogy az EIT eredményes eszköz-e az Unióban zajló innováció előmozdítására. Vizsgáltuk, hogy az 
EIT létjogosultsága és megtervezése megfelel-e az innovációs társulások igényeinek, és értékeltük az EIT tevékeny -
ségeinek végrehajtását és monitoringját. Következtetésünk az, hogy az EIT általános eredményességét – az Intézet 
kétségtelen létjogosultsága ellenére – gátolta működési keretének összetett volta, valamint az irányítási problémák.
V
Az EIT létrehozásának alapos okai voltak, és az érdekelt felek általában véve támogatják ezeket: az üzleti élet, 
a kutató intézetek és a felsőoktatás közötti kapcsolat gyengesége, a kutatási eredmények piacosításának szerény 
sikere, a vállalkozói kultúra hiánya mind olyan tényező, amely indokolta az ezekkel a gondokkal szembenéző EIT 
létre  hozását. Az EIT-nek köszönhetően a 2010-ben elindított három TIT-ben több mint 500, különböző tudomá -
nyágakat, országokat és ágazatokat képviselő partner vesz részt. A TIT-ek autonómak, és az EIT-nek ezt a tulajdon -
ságát különösen értékelik a TIT-partnerei. Az EIT révén a TIT-ek új lehetőségeket kínáltak innovációs tevékenységek 
végzésére, és támogatták a vállalkozói kultúrát.
Összefoglaló 09
VI
Az ellenőrzés azonban több hiányosságot tárt fel egyes fő koncepciók és működési folyamatok terén:
a) az EIT finanszírozási modellje kiterjed a kiegészítő TIT-tevékenységekre, amelyeket az EIT nem finanszíroz. Ez 
a finanszírozási feltétel kevés vagy semmilyen hozzáadott értékkel nem bír, és feleslegesen bonyolítja az EIT 
pénzügyi hozzájárulásának monitoringját és az arról történő beszámolást;
b) az EIT és a TIT-ek közötti gyakorlati együttműködés, például a TIT-eknek nyújtott EIT-támogatások módozatai az 
EIT által támogatni szándékozott innovációs tevékenységek jellegét tekintve kevéssé célszerűek;
c) a TIT-ek pénzügyi fenntarthatósága kétséges. A vállalkozások részvétele a TIT-ek tevékenységeiben nem elégsé -
ges, noha részvételük előfeltétele az EIT sikerének. Az EIT finanszírozása néhány országra és korlátozott számú 
TIT-partnerre összpontosul;
d) a teljesítménymutatók, illetve a monitoring- és beszámolási eljárások nem adnak kellő tájékoztatást az eredmé -
nyekről és a hatásokról.
VII
Hét évvel létrejötte után az EIT a működésében még ma sem teljesen független az Európai Bizottságtól, ami gátolja 
a döntéshozatalban. Az EIT nem az a hatásvezérelt intézet, aminek szánták. A támogatások záró kifizetésekor 
a TIT-ek teljesítményét nem veszik kellően figyelembe. 2015 előtt ritkán fordult elő, hogy az EIT egyes költségeket 
teljesítményhiány miatt nem térített meg.
VIII
A Bizottság és az EIT által 2015-ben tett kiigazító intézkedések hatása még várat magára. Az alábbi következtetések 
és ajánlások továbbra is érvényesek és megszívlelendőek.
IX
Ha az EIT az az úttörő és újító intézet akar lenni, amelynek eredetileg szánták, akkor jelentős jogi és működés -
beli kiigazítások szükségesek ahhoz, hogy jobban növelni tudja az Unió innovációs potenciálját. Ajánlásaink 
a következők:
1) a Bizottság javasolja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az EIT jogalapjának módosítását, felülvizsgálva az 
EIT finanszírozási modelljét;
2) az EIT támogatási megállapodása a) terjedjen ki egy naptári évnél hosszabb időre; és b) azt a tevékenységek 
megkezdése előtt kössék meg;
3) az EIT alkalmazzon a hatások elérésére összpontosító megközelítést. E célból törekedjék nagyobb autonómiára 
és használja ki jobban a Horizont 2020 jogalapjának rugalmasságát. Konkrétan: fogadjon el a TIT-partnerek igé -
nyeire szabott külön szabályokat. Az EIT oldja meg személyzeti kérdéseit, hogy folyamatosan figyelemmel tudja 
kísérni a TIT-ek teljesítményét;
4) az EIT fejlesszen ki hatásalapú elemzést, és optimalizálja monitoring- és beszámolási eljárásait.
10
 Bevezetés
1 Az elméletet az Európai 
Bizottság innovációról szóló 
zöld könyve (1995) fejti ki.
Az európai paradox: a grafén példája
A grafén szénalapú szerkezeti anyag, amelyet 2004-ben fedezett fel Andre Geim, a manchesteri egyetem 
fizika  professzora. Számos rendkívüli tulajdonsága miatt (könnyebb, mégis erősebb az acélnál, és nagyon jó 
hő- és elektromos vezető) a grafén potenciális alkalmazásai igen széles körűek, a nagy teljesítményű elektro -
nikus eszközöktől az energiatárolásig.1. háttérmagyarázatEurópa le van maradva az innováció terén
01 
A Bizottság kutatásai is tanúsítják, hogy az Unióban nincsen olyan innovációs kul -
túra, ahol a nagy ötletek könnyen válhatnának új termékekké és szolgáltatások -
ká. Nem sikerült az alapkutatásra jellemző kiválóságot piacvezérelt innovációra 
váltani. Az 1. háttérmagyarázat  példával szolgál erre az „európai paradoxonnak” 
is nevezett kudarcra1.
Forrás : www.sketchport.com , © Magicalhobo, 2014. Engedélyezve: CC-BY.
Felfedezése óta több mint 11 000 grafénnal kapcsolatos szabadalmat és szabadalmi bejelentést nyújtottak 
be világszerte. A Cambridge IP , egy brit székhelyű technológiai stratégiai cég szerint azonban ezeknek nem 
egészen 1 százalékát jegyezték be az Egyesült Királyságban, míg a bejelentések közel kétharmada ázsiai szer -
vezetektől származott.
Forrás:  Sarah Gordon  „Red tape and cost lie behind Europe’s poor patent performance” („Szabadalmak: Európa a bürokrácia és a költségek 
miatt gyengén teljesít”), Financial Times , 2014. december.
11 Bevezetés 
2 „Innovatív Unió”, az Európa 
2020 kezdeményezése ( http://
ec.europa.eu/research/
innovation-union/
index_en.cfm ).
Az innováció meghatározása
Az innováció  új vagy jelentős fejlesztésen átesett termék, szolgáltatás vagy folyamat, új marketingmódszer, 
vagy új szervezési mód bevezetése az üzletvitel, a munkaszervezés vagy a külkapcsolatok terén. Az innováció -
val szemben támasztott minimális követelmény az, hogy a termék, folyamat, marketingmódszer vagy szerve -
zési mód a cég számára új (vagy jelentős fejlesztésen átesett) legyen.
Innovációs tevékenységnek  minősül minden tudományos, technológiai, szervezeti, pénzügyi és kereske -
delmi tevékenység, amely innováció megvalósításához vagy megvalósítási szándékához vezet. Az innovációs 
tevékenységek közé tartozik az olyan K+F is, amely nem kapcsolódik közvetlenül egy meghatározott innová -
ció fejlesztéséhez.
Forrás:  OECD/Európai Közösségek,  „Oslo manual - guidelines for collecting and interpreting innovation data” („Oslói Kézikönyv – Iránymutatás 
az innovációra vonatkozó adatok gyűjtéséhez és értelmezéséhez”), 2005.2. háttérmagyarázat02 
E probléma megoldása érdekében az Unió igyekszik tudásalapú gazdasággá vál -
ni, a középpontban egy nagyra törő kutatási és innovációs ütemtervvel. Az Euró -
pai Unió stratégiája „olyan innovációbarát környezet kialakítása, amelyben a nagy 
ötletek könnyebben válhatnának termékekké és szolgáltatásokká, ami egyben 
gazdasági növekedést és munkahelyeket eredményezne”2. A 2. háttérmagya -
rázat  meghatározza az innovációt, amely kétségkívül a gazdasági növekedés és 
a munkahelyteremtés egyik fő hajtóereje.
Elmozdulás az uniós politikában az innováció felé
03 
Európának az arra való képtelensége, hogy eladható termékekké és szolgáltatá -
sokká tegye a találmányokat, kutatási politikájának újragondolására késztette az 
Uniót. Az Unióban a közpolitika hagyományosan az alapkutatásra összpontosí -
tott3, amelyet inkább a tudásvágy ösztönöz, mint a potenciális piaci alkalmazá -
sok. A kiinduló feltételezés az volt, hogy az alapkutatás majd serkenti az alkal -
mazott kutatást, az pedig elvezet az innovációhoz és a piaci hasznosításhoz. Ez 
a politika azonban gyakran figyelmen kívül hagyta a piac felvevőképességét és 
azt, hogy a magánszektornak szüksége van támogatásra az innovációhoz.3 A korábbi európai K+F 
keretprogramok fő 
kedvezményezettjei az üzleti 
életen kívül álló kutatók voltak 
(A hetedik keretprogram időközi 
értékelése, a szakértői csoport 
jelentése , 2012. november 12.).
12 Bevezetés 
4 Gyakran említik az Unió 
alulteljesítésének egyik 
okaként, hogy a vállalkozások 
kevéssé hajlamosak K+F 
kiadásokra áldozni. 
Az Eurostat szerint az üzleti 
vállalkozásoknál végzett K+F 
az EU-28 2012-es GDP-jének 
1,30%-ával volt egyenértékű, 
szemben Japán 2,49%-ával 
(2010-es adat) és az Egyesült 
Államok 1,83%-ával (2011-es 
adat).
5 A közös technológiai 
kezdeményezések bevezetése 
az ipar igényeinek való jobb 
megfelelést célozta egyes 
kutatási területeken. A ktk-k 
önálló uniós szervek, 
amelyekben részt vesznek az 
ipar képviselői, valamint egyes 
esetekben a tagállamok.
6 A kockázatmegosztó 
finanszírozási mechanizmus 
azzal a céllal indult, hogy 
javítsa a kutatásvégzők 
hozzáférését 
a finanszírozáshoz, különösen 
a nagyobb kockázatú kutatási 
beruházások, technológiai 
fejlesztések és innováció 
terén.
7 A gyorsan növekvő és 
innovatív kkv-k támogatására 
létrehozott eszköz (GIF), amely 
a versenyképességi és 
innovációs keretprogram 
keretében működik, az 
innovatív kkv-ket és a nagy 
növekedési potenciállal 
rendelkező kkv-ket látja el 
kockázati tőkével.04 
Az Európai Bizottság nagyobb hangsúlyt fektetett az innovációs ciklus végére 
azzal a céllal, hogy a kutatási eredmények megjelenjenek a piacon. Elődeivel 
ellentétben a Horizont 2020 (a jelenlegi kutatási és innovációs keretprogram) 
kifejezetten finanszírozza az innovációt. Az európai innováció erősítésére, illetve 
a vállalkozások innovációs tevékenységben való részvételét ösztönzendő4 a köz -
szféra olyan új uniós eszközeit vezették be, mint a köz- és magánszféra partner -
sége (pl. a ktk-k5), a hitel- és garanciarendszerek (pl. az RSFF6) és a kockázati tőke 
(pl. a GIF7).
05 
Ezek az innovatív uniós kezdeményezések azonban kevéssé vették figyelembe 
a „tudásháromszög” fő érintettjei közötti kapcsolatokat, a kutatás, az oktatás 
és az innováció kölcsönhatását (lásd: 1. ábra ). A gazdasági növekedés alapja 
egy szélesebb, jól működő „tudás- és innovációs rendszer”, amelyben döntő 
fontosságúak az összes innovatív szereplő közötti produktív kölcsönhatások. 
A tudás  háromszögön belüli kapcsolatok jobb megértése ösztönözte a közszféra 
egy olyan új rendszerének kifejlesztését, amely a teljes innovációs ökoszisztéma 
támogatását célozza. 1. ábraA tudásháromszög
Innováció
Oktatás KutatásÚj piacok
Új készségek Új tudás
Forrás:  Európai Számvevőszék.
13 Bevezetés 
8 „Közös munkával 
a növekedésért és 
a munkahelyekért – 
A lisszaboni stratégia új 
kezdete”, (COM(2005) 24 
végleges, 2005. február 2.
9 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2013. december 11-i 
1312/2013/EU határozata az 
Európai Innovációs és 
Technológiai Intézet (EIT)
stratégiai innovációs tervéről: 
az EIT hozzájárulása egy 
innovatívabb Európához 
(HL L 347., 2013.12.20, 892. o.).
10 Az Európai Innovációs és 
Technológiai Intézet 
létrehozásáról és a 294/2008/EK 
rendelet módosításáról szóló, 
2013. december 11-i 
1292/2013/EU európai 
parlamenti és tanácsi rendelet 
(HL L 347., 2013.12.20., 174. o.) 
3. cikke.
11 A Horizont 2020-at az Európai 
Parlament és a Tanács 2013. 
december 11-i 1291/2013/EU 
rendelete (HL L 347., 
2011.12.20., 104. o.) hozta létre. 
A Horizont 2020 a hetedik 
keretprogram 
utódprogramjaként 2014-től 
2020-ig tart majd, 
77 milliárd  eurós 
költségvetéssel.06 
A Bizottság „széles körű uniós innovációs stratégiát” mutatott be, amelynek célja, 
hogy „a tudásba való beruházást termékekké és szolgáltatásokká alakítsa át”, és 
egy külön szerv létrehozását javasolta, amely „a világ minden tájáról a legjobb 
elméket, ötleteket és cégeket vonzaná magához”8: így jött létre 2008-ban az 
Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT).
Az EIT eredeti logója
Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet
Az EIT k üldetése és célja
07 
Az EIT célja, hogy áthidalja a kutatásközpontú egyetemek és a piacorientált cégek 
közötti szakadékot. Az EIT koncepciója a tudásháromszög integrált megköze -
lítéséről egyedülálló módja annak, ahogy a közszférában egy uniós rendszer 
támogatja az innovációt és a vállalkozói készséget. Az EIT-nek továbbá kifejezet -
ten célja, hogy a társadalom számára kézzelfogható eredményekre és előnyökre 
összpontosítson, úgy, hogy „a kutatási eredményeket hasznosítva nagy értéket 
képviselő termékeket és szolgáltatásokat hozzanak létre”9.
08 
A 2008 és 2013 közötti időszak több mint 300 millió eurós, illetve a 2014 és 2020 
közötti időszakra eredetileg tervezett 2,7 milliárd eurós költségvetésével az EIT-
nek kiemelkedő szerep jut az Európa 2020 stratégiában: az, „hogy a tagállamok és 
az Európai Unió innovációs képességének erősítésével hozzájáruljon a fenntart -
ható európai gazdasági növekedéshez és a versenyképességhez. Ezt azzal éri el, 
hogy integrálja a legmagasabb színvonalú felsőoktatást, kutatást és innovációt, 
valamint előmozdítja a köztük létrejövő szinergiákat és együttműködést, többek 
között a vállalkozói készség fokozása révén”10. Az EIT ma már a jelenlegi kutatási 
és innovációs keretprogram, a Horizont 2020. részét képezi11.
14 Bevezetés 
Hogyan működik az EIT?
09 
Az EIT az Európai Bizottság Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóságának felügye -
lete alatt, decentralizált uniós szervként működik. A központja (az EIT-központ) 
Budapesten van. Az EIT nem kutatóközpont, és nem vesz részt közvetlenül egyedi 
projektek finanszírozásában, hanem a tudományos és innovációs társulásokat 
(TIT), meglévő vállalkozások, kutatóintézetek és egyetemek strukturált partner -
ségeit (a TIT-partnerek) részesíti támogatásban. A TIT-ek az EIT tevékenységeinek 
középpontjában állnak, és várhatóan annak fő eszközeként segítik majd az EIT-et 
célkitűzéseinek megvalósításában (az EIT modelljének áttekintését lásd: 2. ábra ).2. ábraAz EIT modelljének áttekintése
Forrás:  Európai Számvevőszék.
Üzleti terv
Teljesítményjelentés
euró
€ € €
TIT-partnerek együttműködnek innovációs tevékenységekben TIT-partner TIT-partner TIT-partnerTIT
Hálózat:
- Üzleti élet
- Kutatás- OktatásEIT
Budapest
15 Bevezetés 
10 
A TIT-eknek kell tenniük arról, hogy az EIT elképzelései és politikája eredményes 
tevékenységekké váljanak. A TIT-eket versenypályázati felhívás útján, egyes nagy 
társadalmi hatású kiemelt témakörökre választják ki. Az EIT öt TIT-et választott 
ki pénzügyi támogatásra, lásd: 3. ábra.  Az egyes TIT-eket egy önálló szervezet, 
a jogi személyiségű TIT képviseli, ez köt szerződéses megállapodásokat az EIT-tel. 3. ábraAz EIT által kiválasztott és támogatott öt TIT
Forrás:  Európai Számvevőszék/EIT.
Indult 2015-benIndult 2010-ben
115Radikális innováció és vállalkozó kedv révén serkenteni 
az európai nyersanyagágazat versenyképességét, 
növekedését és vonzerejétEIT, nyersanyagok209Valamennyi uniós polgár javát szolgálva ösztönözni a vállalkozói szellemet és 
az innovációt az egészséges életmód és az aktív időskor terén, új lehetőségeket 
és forrásokat nyújtva Európa kiemelkedő tehetségeinekEIT, egészségügy242Az innováció és a vállalkozói szellem motorjává lenni 
a fenntartható energia terénInnoEnergy TIT209Lehetőséget teremteni az újítók számára az éghajlatváltozás 
kezelésére és a világgazdaság alakításáraÉghajlati TIT115Európa vezető szerepének erősítése az IKT innovációja terén a 
gazdasági növekedés és az életminőség javáraEIT DigitalA TIT-partnerek 
számaKüldetés TIT
16 Bevezetés 
12 Az együttműködésen alapuló 
hagyományos kutatási 
projektekhez – például a 7. 
keretprogram 
versenypályázatainak 
keretében javasolt 
projektekhez – képest a fő 
különbség az üzleti 
alkalmazások előtérbe 
helyezése.11 
Az EIT támogatási megállapodása meghatározza a maximális éves pénzügyi 
hozzájárulást, és előírja a megállapodás megkötésének naptári évében a TIT 
által végzendő tevékenységek körét. A TIT valamennyi tervezett tevékenységét 
felölelő portfóliót bele kell venni a TIT üzleti tervébe és csatolni kell a támoga -
tási megállapodáshoz. Ezek a TIT-tevékenységek a következő négy fő cselekvési 
irányra oszthatóak fel:
i. oktatás;
ii. innovációs projektek;
iii. vállalkozói szellem;
iv. irányítás és a TIT egyéb működési költségei.
12 
Az oktatási cselekvési irány keretében az EIT a mester- és doktorképzés szintjén 
finanszíroz oktatási és képzési tevékenységeket, különös tekintettel a vállalkozói 
készségekre és az innovációs készségekre. A második cselekvési irány részeként 
innováció-központú projekteket hajt végre egy TIT-partnerekből álló konzor -
cium, amely partnerek kiválasztása a jogi személyiségű TIT által szervezett és 
irányított belső versenypályázat révén történik. A cél a kutatás és a piac közötti 
szakadék áthidalása üzletfejlesztési tevékenységekhez kapcsolódó projektek 
finanszírozásával12. A vállalkozói készséget célzó cselekvési irány arra törekszik, 
hogy inkubátor  házak révén elősegítse új vállalkozások létrehozását, és az indu -
ló vállalkozások növekedésére nyújtott pénzügyi és technikai támogatás révén 
felgyorsítsa a vállalkozások fejlődését. Az egyik legfontosabb cél ezen a téren az 
új vállalkozások piacra jutásához szükséges idő lerövidítése demonstrációs tevé -
kenységekkel, valamint kísérleti laboratóriumok használatának és piackutatási 
tanulmányok készítésének elősegítésével.
13 
A negyedik cselekvési irány a TIT-nek és helymegosztási központjainak irányítá -
sával kapcsolatos költségekre terjed ki. Mindegyik TIT-nek Európa-szerte vannak 
regionális helymegosztási központjai (lásd: I. melléklet ). Ezek személyes találko -
zásra és együttműködésre alkalmas, az innováció helyben történő megvalósításá -
ra tervezett terek.
17
 Az ellenőrzés  
hatóköre és módszere
13 Székhelyük: Grenoble 
(InnoEnergy TIT), London 
(Éghajlati TIT és EIT Digital) és 
Stockholm (EIT Digital és 
InnoEnergy TIT).
14 A TIT-ek (546 közül) csak 298 
TIT-partner érvényes e-mail 
címét adták meg, és ezek 
közül 113-an adtak hiánytalan 
választ a felmérés kérdéseire, 
ami 38%-os válaszadási 
aránynak felel meg.14 
A Számvevőszék ellenőrzésének célja annak értékelése volt, hogy az EIT ered -
ményes eszközként mozdítja-e elő az Unióban zajló innovációt. Konkrétan az EIT 
létjogosultságát, megtervezését és végrehajtását vizsgáltuk annak értékelésé -
hez, hogy az új eszköznek köszönhetően helyes úton haladunk-e azon általános 
célkitűzés felé, hogy a tudásháromszög integrálása révén fellendüljön az Unióban 
zajló innováció.
15 
Az ellenőrzés, amelyre 2014 decembere és 2015 júniusa között került sor, a 2010 
és 2014 közötti TIT- és EIT-tevékenységekre irányult. Az EIT 2015-ben több kez -
deményezést tett, ezeket a 96–103. bekezdések ismertetik. A következő szervek 
képviselőivel találkoztunk:
 ο az Európai Bizottság Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatósága;
 ο az EIT központja;
 ο a három jogi személyiségű TIT;
 ο hét TIT–partner;
 ο öt helymegosztási központ13.
16 
A TIT-partnerek kiválasztása annak alapján történt, hogy mekkora EIT-finanszíro -
zásban részesültek. Egy második kritérium azt biztosította, hogy a mintában sze -
replő TIT-partnerek valamennyi 2010-ben indult TIT-et, valamint a tudáshárom -
szög három oldalát (vagyis az egyetemeket, kutatóintézeteket és vállalkozásokat) 
képviselő minden típusú szervezetet lefedjenek. Mintavétel alapján áttekintettük 
az EIT által finanszírozott TIT-tevékenységeket is.
17 
Ellenőrzési módszerünk kiegészült a következőkkel:
 ο a TIT-partnerek véleményét kikérő webalapú felmérés14;
 ο a TIT-ek által a 2010–2014-es időszakra bejelentett költségek mennyiségi 
elemzése;
 ο az innovációra és az EIT-re vonatkozó szakirodalom áttekintése;
 ο az EIT és a Bizottság által az ellenőrzésünk idején és azóta indított kezdemé -
nyezések elemzése.
18 
Az ellenőrzést megelőzően a fő érdekelt felekből álló bizottság állt össze az EIT 
előtt álló legfontosabb kihívások elemzésére. Információforrásként felhasznál -
ták az EIT pénzügyi beszámolója éves számvevőszéki ellenőrzésének adatait és 
következtetéseit is.
18
 Észrevételek
Az EIT létjogosultsága megalapozott
19 
A felmérés válaszadói közül az érdekelt feleknek, illetve a TIT-partnerek több -
ségének a véleménye szerint az innováció előtt álló fő akadályok a következők, 
a válaszadók szerinti fontosság sorrendjében (lásd: 4. ábra ):4. ábraAz innováció előtt álló fő akadályok, a válaszadók szerinti 
fontosság sorrendjében
Forrás:  Európai Számvevőszék.64%77%79%83%90%Az egyetértő válaszadók aránya 
A felsőoktatás és a magánszektor elégtelen 
beruházása az innovatív tevékenységekbe Az üzleti vállalkozások korlátozott részvétele
a felsőoktatás által kínált tanfolyamok
kifejlesztésében A /f_inanszírozáshoz való nehéz hozzájutás Az azonnali pénzügyi megtérülés kényszereAdminisztratív és jogi akadályok 
100% 80% 60% 40% 20% 0%
20 
Az innováció egyéb akadályaiként a következőket említették: gyengíti a köztámo -
gatási programok általános hatékonyságát, hogy túl sok a különböző, saját szabá -
lyokkal rendelkező közfinanszírozási mechanizmus; költséges párhuzamosságo -
kat okoz az Unió kutatási törekvéseinek túlzott széttagoltsága; nincsenek olyan 
közös stratégiák, illetve szinergiák, amelyek az uniós programokat és az innová -
ciót Unió-szerte támogató egyéb tagállami és helyi programokat összefognák; 
a tagállami jogrendszerek eltérése korlátozza a határokon átnyúló innovációt; 
eredményes uniós belső piac hiányában nehezebb új termékeket/szolgáltatáso -
kat más uniós országokban kereskedelmi forgalomba hozni.
19 Észrevételek 
21 
A válaszadók csaknem 80%-a egyetértett azzal, hogy az innovációt támogató 
közfinanszírozási rendszerek nem irányulnak kellően a piaci alkalmazásokra. Ezt 
a nézetet az interjúk is megerősítették. A válaszadók 66%-a szerint az EIT cél -
kitűzései relevánsak az Európában zajló innovációt gátló főbb akadályok szem -
pontjából – az EIT célkitűzéseiről lásd: II. melléklet . Valamennyi megkérdezett 
megerősítette, hogy megalapozott és szükséges volt egy új, a meglévőktől eltérő 
uniós eszköz (az EIT) létrehozása.
22 
Az EIT által kezelni kívánt piaci hiányosságok (lásd: 5. ábra ) az innovációt akadá -
lyozó, következésképp a gazdasági növekedést és a munkahelyteremtést gátló 
strukturális hiányosságok. Nem elégé fejlett a vállalkozói kultúra. Az eredmé -
nyek piaci hasznosításának elmaradását, illetve a kutatásközpontú egyetemek és 
a piac  orientált cégek közötti együttműködés alacsony szintjét gyakran említik an -
nak egyik fő okaként, hogy az Unió innovációs teljesítménye gyenge. A felsőok -
tatás nem összpontosít kellően az újítók és a vállalkozók ösztönzésére. A felsőok -
tatásnak be kell építenie az innovációt és a vállalkozói készségeket az oktatási 
programokba. 5. ábraAz EIT által kezelni kívánt piaci hiányosságok
Forrás:  Európai Számvevőszék.Gyenge 
tehetségvonzás/
-megtartás A kutatási 
eredmények nem 
jutnak el a piacra 
Kevés erőforrás, többek 
között kevés emberi 
erőforrás Gyenge kutatási 
eredmények a társadalmi
és gazdasági értékek 
létrehozása terén
Túl kevés 
magánberuházás 
a K+F-beA vállalkozói 
kultúra 
hiányaA tudás-
háromszögön 
belüli 
együttműködés 
akadályaiSTRUKTURÁLIS HIÁNYOSSÁGOKÚj szolgáltatások, termékek és folyamatok előállítására való képtelenségGyenge gazdasági növekedés és munkahelyteremtés 
20 Észrevételek 
15 A 2010–2014-es időszakban az 
innovációs projektek 
cselekvési irányára jutott az 
EIT által támogatott 
tevékenységek költségeinek 
42%-a, a vállalkozói szellem 
cselekvési irányára 22%, az 
oktatáséra 14%, míg az egyéb 
költségek 22%-ot tettek ki 
(lásd: 11–13. bekezdés). 
Megjegyzendő, hogy az egyes 
TIT-ek jelentősen eltérő 
módszerekkel mérik az 
egyéb – elsősorban 
adminisztratív és 
a rezsiköltségekből 
álló – költségeket.23 
Ezért az EIT elsősorban felsőoktatási, kutatási és innovációs tevékenységeinek 
üzleti környezetbe helyezését és kereskedelmi alkalmazását részesíti előnyben. 
Noha az EIT létjogosultsága megalapozott, eddig még nem hozta meg a kívánt 
hatást.
Egyes alapelemeket nem megfelelően terveztek meg
24 
Az EIT-et eredetileg innovatív köztámogatási rendszerként hozták létre. 
Az EIT-modell olyan sajátosságokat vezetett be, amelyek az innovációt támogató 
más uniós eszközökben nem találhatók meg. Így például egyedülálló az a képes -
sége, hogy a teljes innovációs ökoszisztémát az oktatástól az induló vállalkozá -
sokig több TIT-partner által működtetett innováció-központú projektek révén 
támogatja. Az EIT-modell egy másik, a partnerei által különösen nagyra értékelt 
jellemzője a TIT-eknek adott autonómia. Az EIT-modell egyes alapelemeit azon -
ban nem úgy tervezték meg, hogy az EIT megfelelne egy eredményes és úttörő 
köztámogatási rendszer igényeinek.
A tudásháromszög nem megfelelően t ükröződik bizottsági 
szinten
25 
Az EIT létrehozása mögött eredetileg az a feltételezés állt, hogy a tudáshárom -
szög integrálásában a leggyengébb láncszem a felsőoktatási ágazat és a vállalko -
zói közösség közötti kapcsolat. Az EIT-et ezért az oktatási programok terén bő ta -
pasztalattal bíró Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság irányítása alá helyezték. 
A Bizottságon belül így az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság vitte a vezető 
szerepet, például megfigyelőként az EIT igazgatótanácsában.
26 
Az innováció és a vállalkozói szellem cselekvési irányainál, amelyek jelenleg az 
EIT finanszírozásának nagyobb részét használják fel, közvetlenül mozgósítható 
szakértelemre van szükség15. Ehhez a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság és 
a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóság szakértelmének 
rend  szeresen az EIT rendelkezésére kellene állnia. A Kutatási és Innovációs Fő -
igazgatóság értékes tapasztalattal rendelkezik a kutatási és innovációs projektek 
irányítása terén, míg a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgató -
ság egyik szakterülete az új vállalkozások létrehozása. Ezek a főigazgatóságok 
azonban nem rendelkeznek olyan csoporttal, amely az EIT-tel kapcsolatos kérdé -
sekért felelne, és a Számvevőszék csekély bizonyítékot talált aktív részvételükre.
21 Észrevételek 
Az EIT finanszírozása a kiegészítő tevékenységeken alapul, 
amelynek fogalmát nem határozták meg egyértelműen
27 
A TIT-partnerek által végrehajtott innovációs tevékenységeket két csoportra 
osztották:
a) 100%-ban az EIT által finanszírozott tevékenységek;
b) olyan kiegészítő TIT-tevékenységek, amelyeket nem az EIT finanszíroz.
Az EIT finanszírozási modellje szempontjából alapvetően fontos különbséget tenni 
a két tevékenységtípus között, mivel ettől függ az EIT hozzájárulásának felső határa. 
Az EIT által nyújtott finanszírozás egy TIT teljes költségének (vagyis az EIT által finan -
szírozott és az EIT által nem finanszírozott tevékenységek költségei összegének – ezt 
a komplex modellt a  6. ábra  ábrázolja) legfeljebb 25%-át fedezheti.6. ábraAz EIT finanszírozási modellje
Forrás:  Európai Számvevőszék.Tevékenységek FinanszírozásEIT-/f_inanszírozású tevékenységek Kiegészítő TIT-tevékenységek 
Max. 25% Min. 75%
EIT-ﬁnanszírozás
(max. az összes
költség 25%-a)TársﬁnanszírozásKiegészítő ﬁnanszírozás
(ebben: egyéb uniós is)
Nem EIT-ﬁnanszírozás
(min. az összes költség 75%-a)
A TIT-ek költségvetéseTIT-tevékenységek
22 Észrevételek 
28 
A 2010–2014-es időszakban az EIT 460 millió euró hozzájárulást nyújtott a három 
TIT-nek. Ennek köszönhetően 540 millió euró értékű innovációs tevékenységet le -
hetett finanszírozni. A kiegészítő TIT-tevékenységekre 2043 millió euró költséget 
jelentettek be (ebből 10% támogatása az EIT-től eltérő olyan uniós programokból 
származott, mint a 7. keretprogram együttműködési projektjei, az EKT támogatási 
programjai, finanszírozási rendszerek, ktk-projektek stb., 23% pedig más tagálla -
mi vagy regionális köztámogatási rendszerekből) – lásd 7. ábra .7 . ábraAz EIT hozzájárulása a TIT-ek tevékenységeihez a 2010–2014-es 
időszakban
Forrás:  EIT.
EIT-/f_inanszírozású tevékenységek,
540 millió euró
(21%)
Kiegészítő TIT-tevékenységek
2043 millió euró (79%)Beruházva460 millió euróAz EIT hozzájárulása (2010–2014)
23 Észrevételek 
16 Ellenőrzéseket végez az EIT, 
külső magánkönyvvizsgálók 
és az Európai Számvevőszék.29 
A kiegészítő TIT-tevékenységek meghatározása hiányos volt. Az egyértelmű meghatá -
rozás hiánya működési nehézségeket okozott a TIT-partnereknek, akik az EIT-től eltérő 
módon értelmezték, hogy miről lehet kiegészítő TIT-tevékenységként beszámol -
ni és mi a beszámolás módja. Ezt a kérdést az egyik TIT 2012-ben fel is vetette 
teljesítménybeszámolójában: „az, hogy a kiegészítő finanszírozás meghatározása 
függőben van, problémákat okoz egyes partnerek teljes szerepvállalását és az 
általuk valóban biztosított kiegészítő források teljes bejelentését illetően”.
30 
A kiegészítő TIT-tevékenységeket egészen addig nem határozták meg jogilag, 
amíg a TIT-ek és az EIT a TIT-ek működése negyedik évének elején meg nem 
kötötték a 2014-es támogatási megállapodásokat. Csakhogy ez a meghatározás 
sem volt igazán hasznos, mivel a kiegészítő tevékenységet pusztán a következő -
képp írják le: „TIT-partnerek […] által végzett […] tevékenységek […], amelyek 
elsődlegesen a [TIT-ek küldetésének teljesítéséhez szükséges] tevékenységekre 
irányulnak”. A 2014-es, „TIT-tevékenységek finanszírozásának, felügyeletének és 
értékelésének alapelvei” című EIT-útmutató leszögezi, hogy az ilyen tevékenysé -
geknek „egyértelmű kapcsolatban” kell állniuk „legalább egy [EIT-finanszírozású 
tevékenységgel] és „nem finanszírozhatók az EIT-hozzájárulásból”. Kikötötte az 
útmutató azt is, hogy e tevékenységek költségeinek „arányban kell állniuk [az 
EIT-finanszírozású tevékenység] költségeivel, illetve a TIT küldetését előmozdító 
várható hatással”.
31 
Az arányosság elvét az EIT azért vezette be 2014-ben, hogy kezelje és megelőzze 
a kiegészítő TIT-tevékenységek felduzzasztását. Annak értékelése azonban, hogy 
valamely kiegészítő TIT-tevékenység megfelel-e az „arányossági” kritériumnak, 
továbbra is gondot okoz, mivel további útmutatás nem áll rendelkezésre, az EIT 
pedig nem vezetett be az arányosság rendszeres vizsgálatára szolgáló konkrét 
mechanizmust. Ebből adódóan a 2010–2014-es időszak kiegészítő TIT-tevékeny -
ségeinek felülvizsgálata során az EIT egyszer sem utasított el költséget azon az 
alapon, hogy az „aránytalan” lett volna.
32 
A 2016-os üzletiterv-ciklus előtt az „egyértelmű kapcsolat” és az „arányosság” 
kritériumait többféleképp lehetett értelmezni. Ez bizonytalanságot okozott 
a TIT-partnerek, az EIT és a költségkimutatások ellenőrzését végzők16 között arra 
nézve, hogy a járulékos költségek el lesznek-e fogadva vagy sem a maximális 
EIT-hozzájárulás kiszámításánál (példa: 3. háttérmagyarázat ). Ez hátrányos 
a TIT-partnerek számára, mivel az elutasított költségek csökkentik az EIT pénz -
ügyi hozzájárulását.
24 Észrevételek 
17 “FAQ about KICs” („Mit kell 
tudni a TIT-ekről?”) – EIT (2010).Példa egy olyan kiegészítő TIT-tevékenységre, ahol korántsem egyértelmű az EIT-
finanszírozású tevékenységhez fűződő kapcsolat
Egy TIT-partner 2013-ban 188 millió euróra értékelt kiegészítő TIT-tevékenységről számolt be. A pénzügyi be -
számoló szerint ez a tevékenység egy 4,5 millió eurós EIT-finanszírozású innovációs projekthez kapcsolódott: 
az értelemszerű költségarány 42:1. Ennek a kiegészítő TIT-tevékenységnek az összege elég lenne az érintett 
TIT-nek kifizetett teljes 2013-as EIT-hozzájárulás támogatásához. A kapcsolat igazolására készült egy rövid do -
kumentum, amely kifejti, hogy a partner számos TIT-tevékenységben részt vesz, köztük oktatási és vállalkozás -
teremtési programokban.
Arra azonban nincs meggyőző bizonyíték, hogy „egyértelmű kapcsolatba” hozható-e a 188 millió eurónyi fel -
merült költség célja a más TIT-partnerek által elkezdett, 4,5 millió euróra becsült értékű innovációs projekttel.3. háttérmagyarázat
33 
A kiegészítő TIT-tevékenységek mérése és a róluk történő beszámolás nem feltét -
lenül szükséges az EIT célkitűzéseinek teljesítéséhez: csak az EIT által finanszíro -
zott tevékenységek „azok a tevékenységek, amelyek TIT-té tesznek egy TIT-et”17. 
A támogatás célja az EIT által támogatott tevékenységeknek, nem pedig a TIT ál -
talános költségei 25%-ának a finanszírozása. Ha a kiegészítő TIT-tevékenységeket 
nem tekintenék a finanszírozás feltételének, ez nem befolyásolná az eredményt: 
a TIT-ek továbbra is elvégeznék az EIT által támogatott tevékenységeket.
Az állítólagos fellendítő hatás nincs bizonyítva, és nem is 
tűnik valószínűnek
34 
A kiegészítő TIT-tevékenységeknek az EIT finanszírozási modelljébe való felvéte -
lével szokás bizonyítani annak „húzóerejét”. A Horizont 2020 leszögezi, hogy „az 
EIT finanszírozási szemlélete […] az erős húzóerőn alapul”. Az EIT 2013-as éves 
jelentése szerint „a tőkeáttételi hatás négyszeres: a TIT teljes költségvetésének 
több mint 80%-a külső forrásokból származik, és az uniós költségvetésből beru -
házott minden egyes euró más forrásból származó nagyobb beruházást generál”. 
A Bizottság 2013-ban teljesítménymutatóként számolt be „az EIT fokozott fellen -
dítő hatásáról a magán-, illetve más közforrásokra nézve”.
25 Észrevételek 
Visszamenőlegesen bejelentett tevékenységből nem származhat pénz ügyi 
fellendítő hatás
Valamely korábbi, 2010 és 2013 között lezajlott uniós együttműködési projekt során felmerült költségeket 
a TIT-partner bejelentheti egy 2014-ben zajlott EIT-finanszírozású tevékenységet kiegészítő TIT-tevékenység -
ként. A 7. keretprogram keretében zajló projekt elkezdésének 2010-es döntése azonban független volt a kap -
csolódó tevékenység finanszírozásának 2014-es EIT-jóváhagyásától, ezért ebben a konkrét esetben fellendítő 
hatásról nem lehet szó.
Többletértéket nem teremtő kiegészítő TIT-tevékenységek: egy példa
Egyes TIT-partnerek kiegészítő TIT-tevékenység költségeként jelentették be annak költségeit, hogy az EIT-en 
kívüli hallgatók vesznek részt EIT-es hallgatók által is látogatott tanfolyamon. Ez azonban nem jelent külön 
költséget, mivel a tanfolyam része az egyetem általános oktatási programjának.4. háttérmagyarázat 5. háttérmagyarázat35 
Az az állítás, hogy az EIT fellendítő hatása négyszeres, azon a feltételezésen alapul, 
hogy a TIT-partnerek által bejelentett minden egyes kiegészítő TIT-tevékenység több -
letet jelent, lévén az EIT beavatkozásának következménye. Ez irreális feltevés, mivel 
az EIT lehetővé tette, hogy a TIT-ek visszamenőlegesen jelentsenek be kiegé -
szítő TIT-tevékenységeket: egy régebbi kiegészítő TIT-tevékenység költségeit 
az EIT-finanszírozású kapcsolódó tevékenység jelenlegi beszámolási évére is be 
lehet jelenteni.
36 
Ezek a visszamenőlegesen bejelentett kiegészítő TIT-tevékenységek nem jelente -
nek többletet, mivel a TIT-partnerek EIT-támogatás nélkül kezdték el őket (példa: 
4. háttérmagyarázat ). A 2010–2014-es időszakra bejelentett összes kiegészítő 
TIT-tevékenység közül a visszamenőlegesen bejelentettek 450 millió eurónak 
(22%) felelnek meg.
37 
Figyelembe veendő az is, hogy a TIT-partnerek rendszerint nem készpénzzel, ha -
nem „természetben” járulnak hozzá a TIT-ek költségvetéséhez, ezért nagy annak 
az eredendő kockázata, hogy úgy járnak el, ahogy egyébként is tették volna („ta -
lált pénz” hatás), a költségeket pedig kiegészítő TIT-tevékenységekhez fizeten -
dő hozzájárulásért bejelentik az EIT-nek. Az ellenőrzésünk során megkérdezett 
TIT-partnerek és a három jogi személyiségű TIT megerősítették, hogy a kiegészítő 
TIT-tevékenységek többsége nem teremt többletértéket, mert az EIT nélkül is 
sor került volna rájuk. A minden kétmillió eurónál nagyobb értékű kiegészítő 
TIT-tevékenységre kiterjedő felülvizsgálatunk tanúsága szerint ez így is van.
26 Észrevételek 
18 Az EIT-et létrehozó módosított 
rendelet 6. cikkének 
(2) bekezdése szerint: „A TIT-ek 
alapvető, általános 
önállósággal rendelkeznek 
belső szervezetük, 
összetételük, valamint pontos 
ütemtervük és 
munkamódszereik 
meghatározása terén. A TIT-ek 
különösen […] stratégiákat 
dolgoznak ki a pénzügyi 
fenntarthatóság elérésére.”
19 Az EIT-et létrehozó módosított 
rendelet 7b. cikke szerint: „ […] 
a TIT-ek általánosságban 7–15 
éves időszakra jönnek létre.”
20 Ezt az EIT 2015-ben 
kifejezetten így közölte 
a TIT-ekkel.Nem valószínű, hogy a TIT-ek pénz ügyileg fenntarthatóvá 
válnak
38 
A TIT-eknek arra irányuló stratégiákat kell kidolgozniuk, hogy pénzügyileg fenn -
tarthatóvá váljanak18, noha ez a célkitűzés hosszú távon nem egyeztethető össze 
a TIT-eknek az EIT-et létrehozó rendelet szerint várható élettartamával (7–15 év)19. 
Ezen jogi ellentmondás miatt az általános vélemény szerint20 az EIT pénzügyi 
hozzájárulása elvileg legfeljebb tizenöt évig tarthat, a TIT-eknek viszont fenn 
kellene maradniuk.
39 
A megkérdezett TIT-partnerek és a három jogi személyiségű TIT szerint nem 
valószínű, hogy a TIT-ek tizenöt év múlva pénzügyileg függetlenné válnak. 
A 2010–2014-es időszakban csak egy TIT számolt be (400 000 eurós) bevételről, 
míg az EIT több mint 460 millió eurót injektált a TIT-ekbe. A számvevőszéki felmé -
rés válaszadóinak kétharmada szerint nem valószínű, hogy a TIT-ek hosszú távon 
pénzügyileg függetlenek lesznek.
Az EIT Alapítvány (EITF) nem vonz további forrásokat
40 
Az EIT 2010-es éves jelentése jelentette be az EITF létrehozását, amelyet „a 
rendes EIT-finanszírozás körén kívül eső EIT-tevékenységek finanszírozásának 
forrásbevonó és forrásbecsatornázó eszközeként fognak alkalmazni (…). Ily 
módon az Alapítvány döntő szerepet játszik majd mind az EIT pénzügyi fenn -
tarthatóságának és autonómiájának megvédésében, mind társadalmi hatásának 
növelésében.” Az Alapítványnak soha nem sikerült jelentős forrásokat bevonnia, 
és 2014-ben meg is szüntették.
Az éves támogatási megállapodási folyamat nem ösztönzi 
kellően a TIT-ek innovációs tevékenységét
41 
A támogatási megállapodáshoz csatolt TIT-üzleti terv olyan átfogó dokumentum, 
amely meghatározza a naptári évre tervezett TIT-tevékenységek portfoliójának 
kiválasztását, leírását és irányítását. Az EIT iránymutatásokban tisztázza az üzleti 
terv szerkezetére, tartalmára és részletességére vonatkozó előírásokat.
27 Észrevételek 
42 
A TIT-üzleti terv jobban hasonlít egy olyan éves munkaprogramra, amely nagy 
hangsúlyt fektet a rövid távú tervezésre. A következő évre szóló üzletiterv-ter -
vezetet legkésőbb az n-1. év szeptemberének végéig kell benyújtani az EIT-
hez – a támogatási megállapodás és a kapcsolódó üzleti terv kronológiáját 
lásd: 8. ábra.  Ahhoz, hogy a TIT tartani tudja ezt a határidőt, a TIT-partnereknek 
a következő évben elvégezni kívánt minden innovációs tevékenységet a második 
negyedév végéig meg kell határozniuk, azok költségével együtt. A TIT-partnerek -
nek tehát legalább 6 hónapra előre kell tudniuk, hogy a következő naptári évben 
pontosan milyen innovációs tevékenységeket fognak végezni. Az innovációs 
projektek cselekvési irányának keretében további három hónapos időtartamra 
van szükség egy projektpályázat kiírásához. A TIT-ek ugyanakkor az év során új 
innovációs projekteket is bevehetnek az üzleti tervekbe és így módosíthatják azo -
kat, ez hivatalosan az éves támogatási megállapodás módosításával történik. 8. ábraA támogatási megállapodás kronológiája a TIT- üzleti tervhez és  
a TIT-teljesítménybeszámoló értékeléséhez képest
Forrás:  EIT – „TIT-tevékenységek finanszírozásának, felügyeletének és értékelésének alapelvei”.n+1. 
évn. évn-1. 
év
LezárásIndulásAz EIT határozata az 
n. évre vonatkozó 
EIT-/f_inanszírozás 
összegérőlA TIT üzletiterv-
javaslatának 
benyújtása n. évre1. negyedév 2. negyedév 3. negyedév 4. negyedév
EIT-/f_inanszírozási 
kritériumok az
n. évre
Az n. évre vonatkozó TIT-jelentés utólagos 
ellenőrzéseAz n. évre vonatkozó 
TIT-jelentés EIT általi 
értékeléseA TIT jelentésének 
benyújtása n. évreA TIT üzleti tervének végrehajtása n. évbenA támogatási 
megállapodás lezárása 
az n. évre
28 Észrevételek 
21 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2008. március 11-i 
294/2008/EK rendelete az 
Európai Innovációs és 
Technológiai Intézet 
létrehozásáról (HL L 97., 
2008.4.9., 1. o.).
22 Az éves támogatás egy 
részének a TIT-ek közötti 
elosztása versenyeztetés 
alapján dől el. A TIT-eknek 
a 2015. évben nyújtott teljes 
EIT-hozzájárulás 40%-át 
osztották le így. Ennek 
a részaránynak az évek során 
növekednie kellene.
Az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA)23 és hatása az EIT költségvetésére
2014 novemberében az Európai Bizottság európai beruházási tervet indított az unióbeli növekedés és beru -
házás fellendítése érdekében. A Bizottság javasolta az EBB-n belül felállítandó, az EU és az EBB által közösen 
finanszírozandó Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) létrehozását.
Az ESBA-rendelet értelmében 12%-kal csökkent az uniós hozzájárulás az EIT-hez, mégpedig a 2014–2020-as 
hétéves időszak alatt 2711 millió euróról 2383 millió euróra. Az EIT 2016-os költségvetése (a Horizont 2020-ban 
eredetileg tervezett) 336 millióról egészen 285 millió euróra fog csökkenni (–15%). Emiatt az EIT által támoga -
tott innovációs tevékenységek száma csökkenni fog. A versenyeztetésen alapuló finanszírozással együtt ez to -
vábbi bizonytalanságot okoz a TIT-ek számára, mert úgy kell kiválasztaniuk a projekteket és megfogalmazniuk 
üzleti terveiket, hogy közben nem lehet világos képük a következő év(ek)ben rendelkezésükre álló forrásokról.
A TIT-ek közvetetten részesülhetnek ESBA-forrásokban, ami részben kompenzálni tudja az EIT költségvetésé -
nek csökkenését.
23 4/2015. sz. vélemény az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai 
parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatról ( http://eca.europa.eu ).6. háttérmagyarázat43 
A TIT-ek stratégiájának „az EIT feladatainak megvalósítása céljából közép- és hos z-
szú távú közös innovációs tervezésen […]”21 kellene alapulnia. Az EIT, illetve a jogi 
személyiségű TIT között megkötött támogatási megállapodás azonban csak egy 
naptári évre határozza meg az EIT pénzügyi hozzájárulását. Az EIT-finanszírozás 
így csak az évente bejelentett költségek fedezését biztosítja. A jövőbeli finan -
szírozás az EIT költségvetésének rendelkezésre állásától függ (ez pedig az ESBA 
bevezetésével járó hatás függvénye) – lásd: 6. háttérmagyarázat  –, valamint 
a TIT-ek egymás közötti versenyeztetésén alapuló finanszírozás eredményeitől22.
44 
Noha a Számvevőszék támogatja a versenyeztetésen alapuló támogatást, az 
időzítés problémát jelent. Mivel a versenyeztetésen alapuló finanszírozásról az 
EIT igazgatótanácsa a decemberi ülésén dönt, a versenyeztetésen alapuló finan -
szírozási eredmények nem ismeretesek az év vége előtt. Ez bizonytalanságot kelt 
a TIT-partnerek körében, mivel egyes projekteket felfüggesztenek addig, amíg ki 
nem derül, hogy rendelkezésre fog-e állni a finanszírozás.
29 Észrevételek 
45 
A működési és pénzügyi tervezésnek ez a rövidtávúsága nem felel meg a TIT-ek 
által felvállalt innovációs tevékenységek időtávlatának. A Számvevőszék által 
felkeresett valamennyi TIT-partner az innováció hosszú távú ösztönzését gátló 
komoly hátrányként említette az évenkéntiség elvét.
46 
Az oktatási cselekvési irány elsősorban mesterfokú és doktori programokból áll. 
Ezeknek az oktatási programoknak a várható időkerete kettő, illetve négy év. 
Ezért a felsőoktatási TIT-partnerek számára kockázatos többéves szerződést kötni 
EIT-hallgatókkal, mivel jogbizonytalanság áll fenn azzal kapcsolatosan, hogy az 
elkövetkező években milyen finanszírozásban részesülnek. Ez különösen a köz -
intézmények (elsősorban egyetemek és kutatóintézetek) számára jelent gondot, 
hiszen a rájuk vonatkozó tagállami jogszabályok értelmében szigorú pénzügyi 
szabályokat kell alkalmazniuk.
47 
Az innovációs cselekvési irányok keretében zajló többéves innovációs projektek 
tervezésében és koordinálásában komoly akadályt jelent az éves támogatási 
folyamat is. Egyes TIT-ek hosszabb távú projekteknek szentelt olyan külön tevé -
kenységeket hívtak életre, amelyek finanszírozása elvileg a teljes élettartamukra 
garantálva van (egy időközi értékelés állapítja meg, hogy életképes-e és való -
színűleg kereskedelmi hatást gyakorol-e a támogatott projekt – egy kedvezőtlen 
időközi értékelés nyomán megszűnne a finanszírozás). Mivel azonban az EIT 
pénzügyi hozzájárulását csak egy évre rögzítik, az elkövetkező évek pénzügyi 
kockázatait a TIT-partnerek viselik: lehetséges, hogy egyes TIT-projekteket finan -
szírozás hiányában meg kell szüntetni vagy abba kell hagyni.
48 
Ezzel szemben az együttműködésen alapuló kutatási projektek uniós támogatá -
sait többéves időszakra kötik meg, például a Marie Sklodowska-Curie program 
keretében nyújtott támogatások tizenkét hónapnál hosszabb időtartamra biztosí -
tanak finanszírozást a kutatók számára.
49 
A 2011–2014-es időszakban a támogatási megállapodásokat átlagban három 
hónappal a naptári év kezdete után kötötték meg. A 2015-ös támogatási meg -
állapodások megkötése 2015 júniusáig húzódott. A TIT-ek által január 1-je után 
megkezdett tevékenységekre addig nem vonatkozik jogi szerződés, amíg az új 
támogatási megállapodást meg nem kötik. A megállapodáskötés késése fenn -
akadást okoz az innovációs folyamatban, mivel egyes TIT-partnerek megvárják 
a támogatási megállapodás megkötését, hiszen nem akarnak források lekötésével 
jogi és pénzügyi kockázatot vállalni.
30 Észrevételek 
24 Az 1312/2013/EU határozat.
Fő teljesítménymutatók
A fő teljesítménymutatóknak három típusuk van:
1. Az EIT alapvető teljesítménymutatói : Az EIT-nek a következő hat alapvető teljesítménymutatója van: 
az oktatási programok vonzereje; az új diplomások száma; az inkubátorba került üzleti ötletek száma; 
a létrehozott induló vagy spin-off vállalkozások száma; tudástranszfer/tudás elfogadása; a piacra kikerülő 
új vagy továbbfejlesztett termékek/szolgáltatások/folyamatok. A versenyeztetésen alapuló finanszírozás 
odaítéléséhez az ezen mutatókhoz képest elért haladást mérik.
2. Az EIT-specifikus teljesítménymutatók  az EIT saját tevékenységeit mérik, működési teljesítményének 
monitoringjához olyan mutatókat alkalmazva, mint a támogatási megállapodások megkötésének, a be -
számolók elfogadásának és a kifizetések teljesítésének határidői, a formalizált eljárások százalékos aránya 
és az EIT-tel való megelégedettség.
3. A TIT-specifikus teljesítménymutatókat  maguk a TIT-ek dolgozzák ki.7 . háttérmagyarázat50 
Az éves támogatási megállapodások késedelmes megkötése az EIT által a TIT-ek -
nek kifizetett előfinanszírozást is késlelteti, mivel ennek a támogatási megálla -
podás hatályba lépésétől számított 30 napon belül kell megtörténnie. A TIT csak 
ezután oszthatja szét a pénzt az egyes partnereknek. Így minden korábban fel -
merült költséget a partnereknek maguknak kell állniuk. A kapott előfinanszírozás 
összegét meghaladó minden költséget (legfeljebb 50%-ig) az EIT csak a követke -
ző év második felében esedékes záró kifizetésben térít meg.
A jelenlegi fő teljesítménymutatók nem alkalmasak az 
eredményes monitoringra
51 
A stratégiai innovációs terv24 szerint az EIT „a Bizottsággal és a TIT-ekkel együtt -
működve átfogó rendszert hoz létre a következők ellenőrzésére: az EIT hozzá -
járulása a Horizont 2020 keretprogramhoz, az EIT által saját tevékenységei és 
a TIT-tevékenységek révén kifejtett hatás, valamint a TIT-ek által elért eredmé -
nyek”. Ez a rendszer azonban még nem épült ki.
52 
Az EIT alapvető teljesítménymutatói (lásd: 7. háttérmagyarázat ) nincsenek 
pontosan meghatározva és nem voltak folyamatosan egységesek (a diplomások 
meghatározása, a technológia átadásának és a tudás elfogadásának fogalma, az 
inkubátorba került ötletek fogalma stb.). A teljesítménymutatók nem egyértelmű 
meghatározására a  8. háttérmagyarázat  szolgál példával. Ez megnehezíti a tel -
jesítményről való beszámolást, különösen, ha a teljesítménymutatók meghatáro -
zása a naptári év közepén változik, ami visszamenőleges kiigazítást követel meg.
31 Észrevételek 
25 Monitoring progress and 
outcomes - External 
evaluation of the European 
Institute of Innovation and 
Technology- Framework 
Contract on evaluation and 
related services („A haladás és 
a végeredmények 
monitoringja – az Európai 
Innovációs és Technológiai 
Intézet külső értékelése – 
Keretszerződés az értékelésről 
és a kapcsolódó 
szolgáltatásokról”) (EAC 
06/03), 2011. május, 
6.31. bekezdés.
26 COM(2006) 77 végleges, 2006. 
február 22., „A növekedésre és 
a foglalkoztatásra vonatkozó 
megújított partnerség 
végrehajtása. A tudás 
jelképének fejlődése: az 
Európai Technológiai Intézet”.
27 „A Bizottság részletezte az 
Európai Technológiai Intézetre 
vonatkozó tervét”, az Európai 
Bizottság sajtóközleménye 
(IP/06/751), 2006. június 8.Nem egyértelmű a létrehozott induló vállalkozások 
teljesítménymutató-meghatározása
Egy induló vállalkozás elismeréséhez a TIT-nek olyan „bizonyítékot” kell szolgáltatnia „(pl. szándéknyilatkoza -
tot vagy megrendelőlapot/számlát), amely bizonyítja, hogy az induló vállalkozás megszerezte első ügyfelét, 
vagy hogy létezik egy első potenciális ügyfél, illetve más azt igazoló dokumentumot, hogy a vállalkozás meg -
kezdte kereskedelmi tevékenységét.” Mivel a kritériumok homályosak (ki tekinthető „első potenciális ügyfél -
nek”?), a TIT-ek eltérően értelmezik ezt a szabályt.8. háttérmagyarázat
53 
A három TIT nehezen hasonlítható össze ezeknek az alapvető teljesítménymuta -
tóknak a révén. Az alapvető teljesítménymutatók figyelmen kívül hagynak olyan 
tényezőket, mint az induló vállalkozás nagysága, a tanfolyam időtartama stb. 
Ezenkívül a TIT-ek különböző ágazatokban, más-más érettségi fokon működnek, 
ezért eltér az induló vállalkozások létrehozásának, az üzleti inkubátoros ötletek 
kifejlesztésének stb. nehézsége. Pusztán kvantitatív elemzés nem veszi figyelem -
be a három TIT működési környezetének eltéréseit. A TIT-specifikus teljesítmény -
mutatók kifejlesztése terén eddig korlátozottak az eredmények.
54 
Egy külső értékelés 2011-ben több hiányosságot azonosított, ám ezeket tovább -
ra sem orvosolták: az alapvető mutatók még mindig inkább az inputra vagy az 
outputra koncentrálnak az eredmények vagy a hatások helyett, illetve abszolút 
értékekre a TIT-eknek köszönhetően megnövekedett tevékenység helyett25 (lásd 
még: 99. bekezdés).
A vállalkozások részvétele lehetne szélesebb körű
55 
Az EIT sikeréhez az üzleti szféra erőteljes szerepvállalására volna szükség straté -
giai és operatív szinten. Ez biztosítaná, hogy a TIT-tevékenységeket piaci igények 
vezéreljék, és hogy azok a gazdaság és a társadalom számára hasznos irányt 
vegyenek26. 2006-ban az oktatásért, képzésért és kultúráért felelős biztos az 
üzleti közösség fontosságát hangsúlyozta a javaslatban: „Az Intézet stratégiai és 
műveleti szintjein a vállalkozások lesznek a fő partnerek. A vállalatok közvetle -
nül részt vesznek majd a kutatási és oktatási tevékenységekben, segítve ezáltal 
a végzett hallgatók és a kutatók vállalkozó kedvének ápolását”27. A vállalatok 
tehát meghatározó szerepet töltenek be a kutatás és az innováció közötti szaka -
dék áthidalásában.
32 Észrevételek 
28 A vállalkozások nem csupán 
pénzügyi okokból 
csatlakozhatnak a TIT-ekhez, 
hanem például azért, hogy ily 
módon kapcsolatba 
kerülhessenek az EIT-
védjeggyel ellátott képzési 
programokból kikerülő 
tehetséges hallgatókkal.56 
Az üzleti szervezetek, jelentőségük ellenére csak az EIT pénzügyi támogatásá -
nak 24%-ában részesültek (lásd: 9. ábra ), noha a TIT-partnerek 56%-át teszik ki. 
A pénzügyi hozzájárulás mértéke ugyan nem a részvétel egyetlen mutatója28, de 
a vállalkozói közösség nagyobb részvételére van szükség az EIT-ben és a TIT-ek -
ben. A 2010–2014-es időszakban az EIT-források 40 legnagyobb kedvezménye -
zettje között csak kettő volt üzleti vállalkozás. 9. ábraSzervezettípus szerinti megoszlás a 2010–2014-es 
időszakban
Forrás:  EIT.
Az EIT-ﬁnanszírozás %-ában A TIT-partnerek %-ában
 0%10%20%30%40%50%60%
Egyéb
(civil szervezetek,
helyi hatóságok stb.)Kutató-
intézetekEgyetemekGazdasági 
társaságok
33 Észrevételek 
57 
Az üzleti szereplők aggodalmukat fejezték ki azzal kapcsolatban, hogy a TIT-ek 
tevékenységét elsősorban a felsőoktatás szükségletei szabják meg, míg az 
ellenőrzésünk során megkérdezett egyetemek amiatt fejezték ki sajnálatukat, 
hogy a vállalkozói közösség nem vesz részt kellő mértékben a felsőoktatás által 
kínált tanfolyamok kifejlesztésében. Az első három évben egyes, a TIT-ek által 
megkezdett együttműködési projektek megszűntek vagy azok nem vezettek 
kézzel fogható eredményekhez, mivel nem vették kellően figyelembe a piaci 
felhasználás szempontjait. Ennek egyik oka az volt, hogy az EIT által finanszíro -
zandó projektekhez a kiválasztott témákat elsősorban a felsőoktatás, nem pedig 
a vállalkozói közösség igényeihez igazították. A TIT-ek azóta úgy orvosolták ezt 
a problémát, hogy biztosították: az EIT által finanszírozandó projekteknek elvben 
potenciális piaci felhasználást kell maguk után vonniuk és így a jövőben bevételt 
kell teremteniük.
Az EIT-modell nem határoz meg elég célt a meglévő kkv-k 
támogatásához
58 
A kkv-k jellemzően gyorsabbak és jobbak az új technológiák kifejlesztésében és 
alkalmazásában a nagyméretű szervezeteknél. Számos uniós szakpolitika el  ismeri 
a kkv-k szerepének jelentőségét. A Horizont 2020 konkrét célkitűzése, hogy 
költségvetésének legalább 20%-át kkv-k számára különítse el, az EIT azonban 
semmiféle célt nem tűzött ki ezzel kapcsolatban.
59 
Annak ellenére, hogy a felmérés résztvevői „a kkv-k innovációs tevékenységek -
ben való részvételének előmozdítását és támogatását” a harmadik legfontosabb 
célnak tartják azok közül, amelyek elérésével az EIT előmozdítaná az Unióban 
zajló innovációt, az EIT az uniós programok intézkedésein túl nem hajtott végre 
külön intézkedéseket a meglévő kkv-k intenzívebb támogatása érdekében. Míg 
az induló és az újonnan létrehozott vállalkozások a TIT-ek üzleti inkubátorai révén 
részesülnek támogatásban, a meglévő, nagy növekedési potenciállal rendelkező 
kkv-k számára nagyobb nehézséget jelent, hogy teljes mértékben kihasználják az 
EIT által nyújtott támogatást. Különösen az innovációközpontú projektek cselek -
vési iránya esetében igen korlátozott a kkv-k részvétele.
34 Észrevételek 
29 A kkv-król csak egy TIT 
esetében áll rendelkezésre 
adat.
Példák a kkv-k részvételével kapcsolatos bírálatokra
„[A] kkv-k egyszer sem kaptak az EIT részéről egyértelmű üzenetet […]”
„A kkv-k az innováció szempontjából döntő szerepet játszanak az Unióban, be kell vonni őket a támogatásba, 
jelenleg azonban a figyelem az induló vállalkozások felé fordult, a bürokrácia terhei, valamint a nem hatékony 
kommunikáció pedig leginkább a nagyvállalatoknak kedvez.”
„A kkv-knek nincs megfelelő képviseletük a TIT-ek irányításában, így korlátaikat és érdekeiket nem veszik 
figyelembe.”
(Forrás:  Ellenőrzési felmérés).9. háttérmagyarázat60 
A megkérdezett összes TIT-partner azt állította továbbá, hogy a támogatás-kifizetési 
ciklus akadályt jelent, mert nem felel meg a kkv-k pénzügyi igényeinek. A TIT 
kifizetési ciklusa jelentős korlátozást jelent a pénzügyileg gyengébb partnerek, 
például a kkv-k számára, amelyeknek nincsen pénzügyi kapacitásuk a finanszíro -
zási hiány áthidalására (lásd: 50. bekezdés).
61 
Az EIT összegyűjtött adatai töredékesek, mert a kkv-knek nincs beszámolási 
kötelezettségük. A 2010–2014-es időszakban azonban a kkv-k az EIT által nyújtott 
pénzügyi támogatás kevesebb mint 5%-ában részesültek29.
62 
Mivel a kkv-k közvetett kedvezményezettek, és rájuk nézve nincsen elszámo -
lás, az összkép talán nem ilyen sivár. A felmérés résztvevői azt állították, hogy 
a TIT-partnerségek olyan környezetet hoztak létre, amelyben az induló vál -
lalkozások, a különválással létrejött vállalkozások és a kkv-k növekedhetnek. 
A TIT-ek – elsősorban üzleti inkubátoraik útján – nyújtanak támogatást induló 
vállalkozásoknak/kkv-knek. Ugyanakkor ha egyértelmű stratégiák és célkitűzé -
sek meghatározása révén a kkv-knak kedvező, jobb feltételek jönnek létre, az 
csak növelheti a kkv-k részvételét a TIT-ekben (a 9. háttérmagyarázatban  
példák találhatók a kkv-k eredményes EIT-támogatásának hiányosságait felvető 
bírálatokra).
35 Észrevételek 
Nincs elég konkrét szinergia és egymást kiegészítő hatás
63 
A 2016-os üzleti tervekig a TIT-ek kevés eredményes ösztönzést kaptak arra, hogy 
keressék egymással az együttműködést. A finanszírozás megszerzéséért való 
versengésük jobb teljesítményre ösztönzi a TIT-eket. Ugyanakkor ez az együtt -
működésüket is akadályozza, hiszen minden hasznukat meg kellene osztaniuk 
a támogatásért küzdő versenytársakkal. Noha egyes tudományos témakörök 
egyaránt tartozhatnak különböző TIT-ekhez, különösen az InnoEnergy TIT és 
az Éghajlati TIT esetében, nincsen arra utaló bizonyíték, hogy a vizsgált idő -
szakban (2010–2014) konkrét azonnali eredménye lett volna a közöttük folyó 
együttműködésnek.
64 
Az uniós kutatási és innovációs programok nagy bősége megnehezíti a TIT-ek kö -
zötti szinergiák megteremtését. A TIT-ek és más uniós kezdeményezések közötti 
kölcsönhatás egyre gyakoribb, de annak további fejlesztésére van szükség.
Az EIT egyes elemeit nagyra értékelik; ilyenek: a piac 
előtérbe helyezése, a hosszú távú perspektíva, a TIT-ek 
autonómiája és a helymegosztási központok
65 
A többi kutatási és innovációs közfinanszírozási rendszerhez képest az egyik 
legfontosabb különbség az, hogy az EIT fő célja a piacra történő összpontosítás. 
Az EIT fő célja, ti. hogy „a felsőoktatásra, kutatásra és innovációra vonatkozó 
tudást üzleti környezetbe helyezze és kereskedelmi alkalmazást találjon neki”, 
a felmérés válaszadói szerint az EIT által elérendő legfontosabb cél.
66 
A TIT-partnerségnek nyújtott EIT pénzügyi támogatás hosszú távlata egyedülálló 
és a kedvezményezettek által elismert jellemző. Elvileg az EIT-eszköz az innovációs 
tevékenységek olyan közép- és hosszú távú tervezését teszi lehetővé, amilyet 
semmilyen más közfinanszírozási rendszer nem nyújthat. Ezt azonban a TIT-part -
nerek szintjén gyöngítette az, hogy az EIT éves támogatásokat nyújtott (lásd 
még: 42–45. bekezdés).
36 Észrevételek 
30 Az Oktatásügyi és Kulturális 
Főigazgatóság 2013-as éves 
tevékenységi jelentése.67 
Amint azt az EIT jogi alapja kifejti, a TIT-ek „alapvető, általános önállósággal 
rendelkeznek belső szervezetük, összetételük, valamint pontos ütemtervük és 
munkamódszereik meghatározása terén”. A TIT-partnerek értékelik az autonómiá -
nak ezt a szintjét. Ez megkönnyítette az alulról építkező megközelítést, amelyre 
az innovációs közösség törekedett. A hagyományos közfinanszírozási programok -
kal ellentétben, ahol a kutatási és innovációs témák kidolgozása felülről diktált 
módon, a költségvetési követelményekhez igazodva történik, a TIT-féle módszer 
nagyobb rugalmasságot tesz lehetővé a tevékenységek megválasztásában, ami 
a partnerek különös tetszésével találkozik.
68 
Az EIT-modell egy másik, a TIT-partnerek által értékelt sajátosságát jelentik 
a helymegosztási központok (lásd:  I. melléklet ). A helymegosztási központ az 
a hely, ahol az innovációs háromszög integrálására sor kerülhet. A tematikus vagy 
regionális területek köré szervezett helymegosztási központok projektet vezet -
nek, ötleteket fejlesztenek ki, együttműködésre ösztönzik a regionális partnere -
ket és stratégiákat dolgoznak ki. Koordinálják és végrehajtják a partnerek TIT-tel 
kapcsolatos adminisztratív feladatait, és teret adnak a partnerek gondjainak 
megvitatására. Egyes esetekben még munkavégzési helyiségeket is bocsátanak 
induló vállalkozások rendelkezésére.
Az EIT-modell végrehajtása javításra szorul
Az EIT még nem teljes mértékben autonóm
69 
Az EIT még nem kapott teljes autonómiát. Ez a szokásosnál hosszabb időtartam: 
más uniós szervek, például a (szintén 2008-ban létrehozott) közös technológiai 
kezdeményezések három éven belül megkapták a teljes pénzügyi autonómiát. 
Az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság szerint ezt „az EIT irányítóinak korláto -
zott vezetői és vezetési képességei okozták”30. Ez utóbbinak állandóan visszatérő 
oka a felső vezetők gyors cserélődése volt (lásd: 84. bekezdés).
37 Észrevételek 
Példa egy TIT rossz teljesítményére
Egy TIT üzleti tervének 2013-as, az EIT projektvezetők által, külső szakértők segítségével végzett értékelése 
szerint „a 2013-as üzleti terv kiemelt célkitűzéseit illetően az Éghajlati TIT csak szerény eredményeket mutat -
hat fel. (…) A 2013-as üzleti tervben említett 18. stratégiai célt illetően az Éghajlati TIT teljes mértékben meg -
valósított 8 célt, míg 7 céllal eddig csak részlegesen foglalkozott, 3 célt pedig eddig nem teljesített”.10. háttérmagyarázatAz EIT mint hatásvezérelt befektető nem töltötte be szerepét
70 
Az EIT-et gyakran mutatják be úgy, mint vállalkozásközpontú innovációs, hatás -
vezérelt befektetési intézetet. A H2020-ban kifejtett jogi alap szerint „az EIT […] 
eredményorientált megközelítést követve működik.” 2012–2014-es hároméves 
munkaprogramjában az EIT kiemeli azt a célt, hogy elkötelezett hatásvezérelt 
befektetővé váljék.
71 
Noha az EIT-et hatásorientált intézetként hozták létre és ilyenként is mutatják be, 
mégis inkább elsősorban a szabályok betartására és saját költségvetésének fel -
használására összpontosít. 2014 szeptemberében az EIT igazgatótanácsának több 
tagja hangsúlyozta, hogy az EIT-et hatásvezérelt intézetté kell alakítani. 2015 
előtt ritkán fordult elő, hogy az EIT egyes költségeket teljesítményhiány miatt 
nem térített meg.
72 
2015-ig a TIT-ek éves teljesítményének az EIT általi értékelése nem vagy csak alig 
befolyásolta a támogatás végleges összegének nagyságát. Az éves értékelések 
gyakran arról számolnak be, hogy a tervezési szakaszban kitűzött több cél nem, 
illetve csak részben teljesült, a támogatás végleges összege mégis kifizetésre 
került (lásd: 10. háttérmagyarázat ).
38 Észrevételek 
A versenyeztetésen alapuló finanszírozási mechanizmus 
alulértékeli a teljesítményt
73 
A versenyeztetésen alapuló finanszírozásnak jutalmaznia kellene a teljesítményt. 
A TIT-eknek 2015-ben nyújtott összes támogatás 40%-át versenyeztetéses eljárás 
révén ítélték oda, a következő három pillér értékelése alapján: 1. a múlt: a 2013-as 
teljesítmény; 2. a jövő: a 2015-ös üzleti terv; 3. a TIT többéves stratégiájának végre -
hajtása, az EIT igazgatótanácsa előtti meghallgatás révén. Mind a három pillér 
egyenlő súlyozást kapott. Mivel a harmadik pillér egyszerre tekint előre és hátra 
az időben, a múltbeli teljesítmény és a jövőre vonatkozó tervek valójában egyen -
lő súlyozással szerepelnek. Az EIT esetében a versenyeztetésen alapuló finanszí -
rozás tehát csak részben jutalmazza a teljesítményt.
Jelentősek a TIT-partenerekre nehezedő adminisztratív és az 
ellenőrzési terhek
74 
Az EIT javarészt hagyományos uniós kutatási programokról másolta működési 
keretét és eljárásait, pedig jogilag nem volt erre kötelezve. Míg a legtöbb uniós 
program egyedi projekteket támogat, az EIT egy egész tevékenységi portfóliót 
finanszíroz a TIT-ek révén. A vonatkozó eljárásokat azonban nem alakították eh -
hez az alapvető különbséghez. Például az ugyanazon 325 000  eurós küszöbérték 
alkalmazása valószínűleg több igazolás szükségességét vonja maga után, mert 
a tevékenységek (az egyedi projektekkel szemben) gyakran túllépik majd ezt 
a küszöbértéket (lásd: 79. bekezdés).
75 
A TIT-partnerek által bejelentett költségeket ebben a működési keretben szá -
mos pénzügyi ellenőrzésnek vetik alá. Több megkérdezett vagy a Számvevőszék 
felmérésében több megvizsgált TIT-partner panaszkodott arra, hogy ugyanazt az 
információt néha többször is meg kell adnia.
76 
A kiegészítő TIT-tevékenységekről mind az üzleti tervekben, mind a TIT-ek által 
benyújtott pénzügyi beszámolókban történő éves beszámolás EIT-specifikus 
követelmény, amely jelentős terhet, ugyanakkor csak korlátozott többletértéket 
jelent (lásd: 33. bekezdés). A TIT-ek által benyújtott éves elszámolások tartalmaz -
zák a kiegészítő TIT-tevékenységek költségeinek részletes lebontását. A kiegészítő 
TIT-tevékenységekről 2015-ben szerzett könyvvizsgálói igazolások a 2010–2014-es 
időszakra vonatkoztak.
39 Észrevételek 
77 
A TIT-partnerek által bejelentett költségek ellenőrzését előírja a támogatásokat 
odaítélő összes uniós szervre (ügynökségekre és közös vállalkozásokra) vonatko -
zó jogi keret. Ilyen ellenőrzéseket mind a TIT-ek végleges támogatásának az EIT 
általi kifizetését megelőzően (előzetesen), mind azután (utólagosan) végeznek.
78 
Az előzetes ellenőrzéseknek része a költségelszámolásoknak a TIT-partner által 
szerződtetett független könyvvizsgáló általi hitelesítése, valamint néhány, az 
EIT pénzügyi tisztviselői által végzett adminisztratív ellenőrzés. Az utólagos 
ellen  őrzéseket egy az EIT által szerződtetett könyvvizsgáló magáncég végzi, 
a TIT-partnereiből vett minta helyszíni ellenőrzésével. A Számvevőszék éves 
ellenőrzést végez, amelynek alapján véleményt ad az EIT éves beszámolójának 
megbízhatóságáról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerű -
ségéről és szabályszerűségéről. Lényeges hibaszint miatt az EIT 2012-es és 2013-as 
beszámolójának alapjául szolgáló tranzakciókról a Számvevőszék korlátozott 
véleményt adott. A 2014-es beszámolóról adott vélemény nem volt korlátozott.
79 
Mind a jogszabályi rendelkezések, mind a Számvevőszék által feltárt lényeges 
hibaszint megerősíti, hogy eredményes pénzügyi ellenőrzésekre van szükség. 
Ugyanakkor az ellenőrzési és beszámolási követelmények hatékonyságának nö -
velésére több különböző lehetőség van:
 ο egyösszegű kifizetésekhez és rögzített átalányokhoz gyakrabban folyamodó, 
egyszerűbb finanszírozási modell alkalmazása;
 ο egyetlen TIT-partner kiválasztott költségeire vonatkozóan független könyv -
vizsgáló általi pénzügyi hitelesítés igénylése, az egyes tevékenységekre 
megadott küszöbérték alapján (lásd: 74. bekezdés);
 ο a költségelszámolások hitelesítését kötelezővé tevő, jelenleg 325 000 eurós 
küszöbérték megnövelése.
40 Észrevételek 
31 Az EIT által indított első három 
TIT-hez kötődő témák.
32 2/2013. sz. különjelentés: 
„Biztosította a Bizottság 
a hetedik kutatási 
keretprogram hatékony 
végrehajtását?” ( http://eca.
europa.eu ).
33 Az uniós intézmények, 
ügynökségek és más uniós 
szervek alkalmazottainak 
javadalmazását be kell 
szorozni a munkavégzés 
helyére jellemző megélhetési 
költségektől függő korrekciós 
együtthatóval. Magyarország 
esetében ezt az együtthatót 
2014–2015-re 71,4%-ban 
állapították meg, vagyis az EIT 
magyarországi alkalmazottai 
majdnem 30%-kal kevesebbet 
keresnek, mint brüsszeli 
kollégáik.Az EIT túl kevés erőforrással rendelkezik és korábban nem 
volt megfelelő az irányítása
80 
Az EIT-központban a 2011–2014-es időszakban 40–50 munkatárs dolgozott. A tá -
mogatási kerethez képest a projektvezetők száma sokkal kisebb, mint a legtöbb 
más uniós kutatási pályázati programnál (a 7. keretprogram keretében az info -
kommunikációs technológiák, az energiaügy és a környezetvédelem31 témáiban 
kezelt költségvetés egy munkatársra vetített nagysága 12,5 és 20,4 millió euró 
között változott32). Az EIT-nél minden olyan TIT-re, amelynek éves költségvetése 
a 400 millió eurót is elérheti, egy projektvezető jut. Ezenkívül három további 
„TIT-közi” tisztviselő felelős az oktatás, az innováció és a vállalkozás cselekvési 
irányaiért.
81 
Mivel nem mindig rendelkezik elegendő szaktudással az érintett területeken, az 
EIT a projektértékelések egy részére külső szakértőket alkalmaz. A 2013-as telje -
sítménybeszámolók értékeléséhez az EIT-nek nem volt az innovációért felelős 
vezető tisztviselője. Ezért az EIT-nek a TIT-ek működési teljesítményének értékelé -
sére vonatkozó házon belüli képessége korlátozott.
82 
Annak ellenére, hogy a költségvetés jelentős mértékben, 309 millió euróról 
(2008–2013) 2,7 milliárd euróra (2014–2020) gyarapodott, és hogy 2014 vége óta 
a TIT-ek száma háromról ötre nőtt, az álláshelyek számában nem várható jelen -
tős növekedés. Fennáll annak a kockázata, hogy az EIT-nek nem lesz a megnőtt 
munka  terheléshez elegendő kapacitása.
83 
Gondot jelentett az EIT-nél a munkaerő gyors cserélődése és a betöltetlen 
álláshelyek nagy száma: a 2011 végén az EIT-nél dolgozó 40 munkatárs közül 
25-en három éven belül távoztak, és 2013 év végén az álláshelyek 30%-a nem 
volt betöltve (lásd: 10. ábra ). 2015-ben ez az arány 16%-ra csökkent. A munkaerő 
cserélődése azonban 2015-ben is nagymértékű maradt (17%). Több betöltetlen 
álláshely van a TIT-ek beszámolóinak szakmai és pénzügyi értékeléséért felelős 
egységnél. Az EIT a legtöbb uniós szervnél kedvezőtlenebb javadalmazást tud 
kínálni, ami a munkaerő fluktuációjának és a betöltetlen álláshelyek nagy arányá -
nak egyik oka33.
41 Észrevételek 
84 
Létrehozása óta az EIT-et öt különböző ügyvezető, illetve megbízott igazgató ve -
zette (lásd 1. táblázat ). Kettejük egy évet sem töltött el hivatalában. 2013-ban há -
rom magas rangú EIT-alkalmazottat elbocsátottak. 2015. január 1-jén egy egység -
vezetői álláshely volt betöltetlen, egy másikat pedig 2013 óta ideiglenes jelleggel 
töltöttek be. A felsővezetői szinten tapasztalható nagy fluktuáció bomlasztóan 
hat, rontja a vezetés minőségét és a stratégiai folytonosságot. 10. ábraA jelenlegi, ill. a tervezett személyzeti létszám
Forrás:  EIT.Személyzet tervezett 
létszámaSzemélyzet tényleges létszáma
2014 2013 2012 201160
55
50
45
40
35
42 Észrevételek 1. táblázatAz EIT ügyvezető igazgatója
Ügyvezető igazgató Megbízatás kezdete Megbízatás vége Hivatali idejének tartama
1. Igazgató Oktatásügyi és 
Kulturális Főigazgatóság, 
Emberi erőforrás 
(ideiglenesen)2008.  április 2009.  október 1,5 év
2. igazgató 2009.11.1. 2010.8.31. 10 hónap
3. igazgató 2010.9.1. 2011.6.30. 10 hónap
4. igazgató 2011.7.1. 2014.7.31. 3 év
5. megbízott igazgató 2014.8.1. Még tart Még tart
Forrás:  EIT.
Az EIT pénz ügyi támogatása erős koncentrációt mutat
85 
Az egyes TIT-eken belül az EIT pénzügyi hozzájárulásának nagy részét néhány 
kiemelkedő TIT-partner kapja: az első 10 partner részesült az EIT által az egyes 
TIT-eknek nyújtott pénzügyi támogatás 49% és 65% közötti részében (lásd: 
2. táblázat ). Az InnoEnergy TIT-en belül az első 10 partner az EIT-hozzájáru -
lás csaknem kétharmadában részesült, míg a maradék a többi 220 TIT-partner 
között aprózódott el. Ezt a koncentrációt egyrészt azzal lehet magyarázni, 
hogy az egyetemek mindegyik cselekvési irányban jelentős szerepet töltenek 
be, másrészt azzal, hogy domináns szerepet játszanak a legfontosabb, már 
a TIT-ek létrejötte óta igen aktív TIT-partnerek is. A skála másik végén a legtöbb 
TIT-partner a 2010–2014-es időszakban 500 000  eurónál kevesebbet kapott, 
20% és 58% közötti részük pedig 100 000 eurónál is kisebb összegben részesült.
43 Észrevételek 
34 „EU12” alatt az Európai 
Unióhoz 2004 és 2007 között 
csatlakozott országokat értjük.86 
Az EIT pénzügyi hozzájárulása túlnyomórészt (73%) öt országra összpontosul, 
míg az EU1234 országok közül csak kettő részesült az EIT pénzügyi támogatásában 
(6%) (lásd: 3. táblázat) . Fennáll a kétsebességes Európa berögzülésének kockáza -
ta, amelyben az EIT kiadásai a fejlett kutatási infrastruktúrával rendelkező orszá -
gokra összpontosulnak (lásd még: 102. bekezdés). 2. táblázatAz EIT pénz ügyi hozzájárulásának megoszlása a TIT-partnerek között
2010–2014 Éghajlati TIT InnoEnergy TIT EIT Digital
Az első 10 kedvezményezett a teljes 
EIT-támogatás ilyen %-ában részesül55% 65% 49%
Az EIT-finanszírozású tevékenységekben 
részt vevő TIT-partnerek száma205 230 114
Az 500 000 eurónál kevesebben részesülő 
aktív TIT-partnerek száma76% 85% 52%
A 100 000 eurónál kevesebben részesülő 
aktív TIT-partnerek száma83 133 23
Az 500 000 eurónál kevesebben részesülő 
aktív TIT-partnerek száma %-ban40% 58% 20%
Forrás:  EIT.3. táblázatAz EIT pénz ügyi hozzájárulása az egyes TIT-ekhez 
országonként (2010–2014)
Az összes EIT-hozzájáru -
lás %-ábanÉghajlati TIT InnoEnergy TIT EIT Digital AZ ÖSSZES EIT1
Az első öt ország 88% 85% 79% 73%2
EU12 4% 10% 2% 6%3
Egyéb 8% 5% 19% 21%
1  Az első 5 országban az egyes TIT-ek eltérnek egymástól; ez magyarázza, hogy az első 5 TIT összesítve 
alacsonyabb értéket mutat, mint az egyes TIT-ek.
2  A legtöbb EIT-támogatásban részesülő öt ország sorrendben Hollandia (24%), Németország (15%), 
Franciaország (13%), Svédország (12%) és az Egyesült Királyság (9%).
3  Lengyelország (4%) és Magyarország (2%) az EU12 országai közül az a kettő, amely EIT-pénzügyi 
támogatásban részesül.
Forrás:  EIT.
44 Észrevételek 
Aggodalmak az EIT pénz ügyi támogatásának koncentrációja és az átláthatóság 
hiánya kapcsán
Egyes TIT-partnerek a következő aggodalmuknak adtak hangot: „néhány befolyásos partner osztja el egymás 
között a forrásokat. A javasolt tevékenységek kiválasztására szolgáló eljárások igen [átláthatatlanok]” és „elmé -
letben az EIT jó gondolat, de a gyakorlatban csak arra szolgál, hogy olyan régi […] partnereket finanszírozzon, 
amelyek java része nagy szervezet. […] Továbbá a projektek értékelését maguk a partnerek végzik, ami össze -
férhetetlenséget jelent. […]”11. háttérmagyarázatA TIT-ek nem átláthatóak
87 
Az EIT pénzügyi támogatásának kisszámú partner közötti megoszlását figyelem -
mel kell kísérni, nehogy az a TIT keretében történő igazságtalan közpénzjuttatás -
ból következzék – lásd 11. háttérmagyarázat.  Egyes esetekben a partner tagja 
a pályázatértékelő és projektkiválasztó bizottságnak. Ez összeférhetetlenségi 
kockázattal jár, valamint annak a kockázatával, hogy megrendül a TIT-be vetett 
bizalom. Ezenkívül – noha általában véve a kiválasztási folyamat jól van doku -
mentálva – a partnerek a pályázatuk benyújtásakor nem mindig tudják, hogy 
végül ki kapja meg a támogatásokat. A válaszadók közel fele nem hiszi, hogy az 
EIT által a TIT-en belül finanszírozandó tevékenységek kiválasztása tisztességes és 
átlátható módon történik.
88 
A számos kommunikációs csatorna megléte ellenére egyes TIT-partnerek keveset 
tudnak azoknak a projekteknek az előrehaladásáról és konkrét eredményeiről, 
amelyekben nem vállaltak vezető szerepet. Egyes közös projektekben minden 
partner teljesíti a maga részét, de nem szerez tudomást a további fejleményekről. 
A kommunikációnak ez a hiánya gátolhatja az ismeretek terjesztését.
45 Észrevételek 
35 A meghatározás szerint 
olyan TIT-partner, amely 
a 2010–2014-es időszakban 
TIT-tevékenységekkel 
kapcsolatos költségeket 
jelentett be.
Az EIT Digitális Mesteriskola program
Az EIT Digitális Mesteriskola program nyolc műszaki szakon kínál mesterképzést, egy innovációs és vállalko -
zási kiegészítő szakkal. 20 vezető európai egyetem, neves kutatók és jelentős cégek partnersége biztosítja az 
élvonalbeli IKT-képzést az innovációs és vállalkozói ismeretek oktatásával együtt, amely egy kettős diploma és 
egy EIT-védjeggyel ellátott bizonyítvány kiadásával zárul.12. háttérmagyarázatA TIT-ek serkentően hatottak az innovációs hálózatra és 
a vállalkozói kultúrára, de mindmáig kevés bizonyíték van 
kézzelfogható eredményekre, illetve hatásokra
89 
Az EIT-nek köszönhetően a TIT-ekben több mint 500, különböző tudomány -
ágakat, országokat és ágazatokat képviselő partner vesz részt. A 2010-ben 
létrehozott első három TIT partnereinek száma jelentős mértékben megnőtt: az 
Éghajlati TIT a 2010-es kezdet 24 partneréhez képest 2014 végén 209 aktív part -
nerrel bír, a EIT Digital 31-ről 115-re, az InnoEnergy TIT pedig 27-ről 242-re növelte 
partnereinek számát35. A partnerek listáján több vezető európai vállalat, valamint 
kiemelkedő európai egyetemek és kutatóintézetek is szerepelnek. A TIT-partne -
rek 56%-a vállalkozás, 19%-a egyetem, 13%-a pedig kutatóintézet (lásd: 9. ábra ).
90 
A TIT-partnerség új innovációs lehetőségeket nyit meg (ezt a válaszadók 86%-a 
vélte így). Az üzleti élet legnagyobb neveit is megtaláljuk itt. Együttműködnek 
velük rangos felsőoktatási intézmények és kutatóközpontok, akárcsak városok, 
régiók és civil szervezetek. Ennek révén elkerülhető, hogy az európai innováció 
töredezett képet mutasson az egyes TIT-ek működési területén. Egyetlen más 
uniós program sem rendelkezik hasonló összeurópai hálózattal.
91 
A TIT-partnerek általában egyetértenek abban, hogy az EIT révén több oktatási 
tevékenység vett sikeres rajtot: a válaszadók mintegy 75%-a megerősítette, hogy 
a TIT-partnerségnek köszönhetően új vállalkozói profilokat teremtő, tehetségeket 
képző oktatási programok jöttek létre (lásd: 12. háttérmagyarázat ).
46 Észrevételek 
92 
Minden megkérdezett, valamint a válaszadók csaknem 80%-a egyetértett azzal, 
hogy a TIT-partnerségek javára váltak a vállalkozó kedvnek és a kreatív gondol -
kodásnak. Arra nézve azonban még nem készült hatásvizsgálat, hogy miként 
hatott az EIT a vállalkozásindításra, és hogy ténylegesen nőtt-e a kockázat -
elfogadás szintje Európában. Az „induló, illetve újonnan létrehozott vállalkozások 
száma” mutató kontextus, illetve összehasonlítási alap hiányában nem nyújt 
tájékoztatást.
93 
Az EIT alapvető teljesítménymutatóit alkalmazva a három TIT 2014-ben együtte -
sen 90 induló vállalkozás létrehozásáról, több mint 400 inkubátorba került üzleti 
ötletről, 52 új és 19 továbbfejlesztett termékről, szolgáltatásról vagy folyamatról, 
valamint 126 tudástranszferről és a tudás elfogadásának 159 esetéről számolt be. 
Ezek outputalapú mutatók (lásd: 54. bekezdés). Az EIT-nek az EIT Digitalra vo -
natkozó értékelő jelentése például rámutat, hogy „az innovációs tevékenységek 
kevés kézzelfogható eredménnyel jártak a piacközeli termékek szempontjából”.
94 
Az oktatás területén a 2014-es eredmények vegyesek. Az EIT-védjeggyel rendel -
kező programokra beiratkozott, mesterképzésben részt vevő és PhD-hallgatók 
száma 2014–2015-ben közel ezerre nőtt, de a három TIT közül kettőnél a vártnál 
kevesebben iratkoztak be mesterképzésre és doktori iskolákba. A beszámolók 
szerint különösen magas az olyan hallgatók aránya, akiket felvettek a progra -
mokba, de a beiratkozáskor nem jelentek meg. Ezenkívül az, hogy milyen kevés 
európai hallgatót vesznek fel a TIT-ek mester- és doktori programjaira, megfelelő 
monitoring híján további kérdéseket vet fel az EIT uniós többletértékére36 nézve, 
hiszen nem tudható, hogy az Unión kívülről érkezett hallgatók maradnak-e majd 
az Unióban, illetve hogy valamely uniós szervezetnél fognak-e dolgozni.
95 
A 2014-es TIT-jelentések EIT általi értékelése szerint a EIT Digital és az InnoEnergy 
TIT kevéssé lépett előre a TIT tudásháromszöge szereplőinek integrálása terén 
a TIT-ek öt évvel ezelőtti létrehozása óta.36 Az uniós többletérték az 
a többletérték, amelyet az EIT 
az Unió vagy az uniós 
tagállamok részére hoz létre. 
A „többlet” és az „uniós” 
szavak arra utalnak, hogy 
a tagállamok az ilyen értéket 
nem tudták volna 
egymagukban létrehozni.
47 Észrevételek 
37 Az EIT igazgatótanácsának 
4/2015. határozata, „A TIT-ek 
pénzügyi 
fenntarthatóságának 
alapelvei”.A jövő
Új logó (2015)
96 
2015 során az EIT több intézkedést hozott az ebben a jelentésben kiemelt hiá -
nyosságok kezelésére. Ezek hatása még várat magára.
Bevezették a pénz ügyi fenntarthatóság alapelveit
97 
2015-ben az EIT elfogadta a pénzügyi fenntarthatóság alapelveit37. Ez a dokumen -
tum meghatározásokat és finanszírozási alapelveket rögzít, valamint ösztönzőket 
arra, hogy a TIT-ek elérjék a pénzügyi fenntarthatóságot.
98 
Az egyes TIT-ek fennállásának 10. évétől kezdve a TIT-nek nyújtott maximális 
EIT-hozzájárulás az EIT által támogatott tevékenységek költségeinek akár 100%-áról 
a 15. évre fokozatosan maximum 10%-ra csökken. A 15. év után döntést lehet 
hozni a TIT-nek nyújtott EIT- finanszírozás előre meghatározott minimális szint -
jéről (lásd: 11. ábra ). A fenntarthatósági elvek nem szólnak arról, hogy a TIT-ek 
mivel váltsák ki az EIT-finanszírozást. Az alapelvek szerint a TIT-ek saját felelős -
sége, hogy kidolgozzák és végrehajtsák fenntarthatósági stratégiáikat. Részletes 
stratégiák eddig még nem léptek életbe. 2015-ig a TIT-ek kevés előrelépést tettek 
ezen a téren, és az EIT továbbra is finanszírozta az általa támogatott tevékenysé -
gek költségeinek közel 90%-át.
48 Észrevételek 
Átdolgozták a kiegészítő TIT-tevékenységek meghatározását
99 
2015-ben az EIT módosította a kiegészítő TIT-tevékenységek meghatározását és 
további útmutatással látta el a TIT-eket. Ezenkívül az EIT első ízben felülvizsgálta 
a 2010–2014-es időszak kiegészítő TIT-tevékenységeit. A felülvizsgálat korlátozott 
körű volt és két részből állt: egyrészt független könyvvizsgálók hitelesítették a ki -
egészítő TIT-tevékenységeknek a pénzügyi kimutatásokban szereplő kiadá  sait, 
másrészt az EIT projektvezetői megvizsgálták az EIT által támogatott tevékeny -
ségek és a kiegészítő TIT-tevékenységek közötti arányosságot és a köztük lévő 
kapcsolat egyértelmű voltát.
100  
Az EIT ezenkívül új iránymutatásokat adott az üzleti tervek elkészítéséhez. 
A 2016-os támogatási megállapodásoktól kezdve a kiegészítő TIT-tevékenysége -
ket már az üzleti tervek értékelési szakaszában át fogják vizsgálni, hogy bizonyo -
san egyértelmű legyen a kapcsolat a tervezett EIT-finanszírozású tevékenységek 
és a kiegészítő TIT-tevékenységek között. 11. ábraAz EIT társfinanszírozási rátájának fokozatos csökkentése
Forrás:  Európai Számvevőszék.1./uni00A0év 9./uni00A0év 10./uni00A0év 11./uni00A0év 12./uni00A0év 13./uni00A0év 14./uni00A0év 15./uni00A0év azután?Maximális
EIT-társ/f_inanszírozási ráta60%
50%
40%
30%
20%
10%
0%70%80%90%100%Az EIT társ/f_inanszírozási rátájának fokozatos csökkenése
49 Észrevételek 
Érdemi fő teljesítménymutatókat fognak kidolgozni
101  
A 2015–2017-es hároméves munkaprogramban az EIT kifejtette, hogy finomított, 
„eredmény- és hatásorientált” monitoringrendszert vezet be. 2015-ben az EIT 
pályázati eljárást írt ki hatásalapú fő teljesítménymutatók kidolgozására, és egy 
munkacsoportot is felállított ebben a témában. Ezenkívül az EIT azt tervezi, hogy 
a tudásháromszög integrálása során feldolgozza a fő teljesítménymutatók mérési 
eredményeit.
Az EIT igyekszik az eddiginél több országot bevonni
102  
Az EIT vezérlő elve mindmáig a műszaki kiválóság volt, s ezzel az olyan tagálla -
mok partnereinek kedvezett, ahol fejlett a kutatási és innovációs infrastruktúra. 
Az EIT felismerte, hogy ennek következtében a TIT-partnerek földrajzilag erősen 
koncentrálódtak kisszámú uniós tagállamra (lásd: 86. bekezdés), és támogatásá -
nak nagyobb kiterjesztése céljából tájékoztatási mechanizmusként létrehozta 
a regionális innovációs tervet, amelynek révén az innováció jobban támogatható 
az egyes régiókban. Ennek elérése érdekében 2016-tól kezdve a TIT-eknek nyúj -
tott éves versenyeztetésen alapuló EIT-hozzájárulás 10%-át a regionális innováci -
ós terv támogatására és általánosan elfogadottá tételére fogják fordítani.
Jelenleg új partnerségi keretmegállapodásokról folynak 
tárgyalások
103  
A célból, hogy összehangolja kereteit a Horizont 2020-szal, az EIT arra törekedett, 
hogy a TIT-partnerek 2015-ben aláírják az új partnerségi keretmegállapodásokat. 
Mind a magatartási kódex révén bevezetendő irányítási elvek, mind a szellemi -
tulajdon-jogok javasolt szabályozása meglehetős ellenállásba ütközött. Az új 
partnerségi keretmegállapodások aláírását ezért elhalasztották.
50
 Következtetések 
és ajánlások
104  
Következtetésünk az, hogy az EIT általános eredményességét – az Intézet két -
ségtelen létjogosultsága ellenére – gátolta működési keretének összetett volta, 
valamint az irányítási problémák. A Bizottság és az EIT által 2015-ben tett intézke -
dések hatása (lásd: 96–103. bekezdés) még várat magára. Az alábbi következteté -
sek és ajánlások továbbra is érvényesek és megszívlelendőek.
Létjogosultság
105  
Az EIT 2008-as létrehozása egy nagyralátó és úttörő gondolatra épült: az innová -
ciót a tudásháromszög három oldalának integrálásával kell elősegíteni. Az eszköz 
kialakítását helytálló módon indokolta az oktatás, a tudomány és gazdaság kö -
zötti kapcsolatok gyengesége, a vállalkozói kultúra hiánya és az európai kutatási 
eredmények piacra vitelének korlátozott sikere (lásd: 19–23. bekezdés). Az EIT az 
első olyan uniós kezdeményezés, amely uniós szinten öleli fel a teljes innovációs 
ciklust, a laboratóriumtól a piacig, s amelyben több mint 500, a legkülönbözőbb 
téren tevékenykedő partner vesz részt a tudomány, a kutatás és az oktatás vilá -
gából, úgy, hogy létrejön a jelentős társadalmi kihívások kezeléséhez szükséges 
kritikus tömeg (lásd: 89–90. bekezdés).
Tervezés
106  
Míg az EIT néhány egyedi jellemzőjét sikeresen tervezték meg (lásd: 65–68. be -
kezdés), addig egyes fő koncepciókat és stratégiai elemeket kezdettől fogva nem 
vettek kellően figyelembe (lásd: 24–64. bekezdés). A kifizetendő összeg meg -
határozásánál az EIT által nem finanszírozott tevékenységeket is beszámítják, 
ami túlságosan bonyolulttá teszi a finanszírozási modellt. Az EIT szerint meglévő 
„erős fellendítő hatás” érvényesülése még nincs bizonyítva.
51 Következtetések és ajánlások 
1. ajánlás. A Bizottság javasolja az Európai Parlamentnek és 
a Tanácsnak az EIT jogalapjának módosítását, fel ülvizsgálva 
az EIT finanszírozási modelljét.
Az EIT által a TIT-eknek nyújtandó pénzügyi hozzájárulás meghatározásába ne 
számítsák be az EIT által nem finanszírozott TIT-tevékenységeket, ahogy azt az EIT 
létrehozásáról szóló 2008-as jogalap eredetileg előírta. A 25%-os finanszírozási 
feltétel megszüntetése jelentősen enyhítené a TIT-partnerek működési és pénz -
ügyi beszámolási terhét. Mérjék a fellendítő hatást annak bizonyítására, hogy az 
EIT sikeresen vonz további forrásokat.
Megvalósítás céldátuma:  a 2017-es értékelés után a lehető leghamarabb.
107  
Hiányosságok vannak alapvető működési folyamatok kialakításában. Az EIT 
pénzügyi támogatásának odaítélési módja nem felel meg a TIT-partnerek igénye -
inek: a támogatás évenkénti volta és a támogatási megállapodások rendszeresen 
késedelmes megkötése nehezíti az EIT által elősegíteni kívánt innovációs tevé -
kenységek zökkenőmentes végrehajtását (lásd: 41–50. bekezdés). A támogatás 
kifizetési ciklusa jelentős korlátozást jelent a pénzügyileg gyengébb partnerek, 
például a kkv-k számára, amelyeknek nincs pénzügyi kapacitásuk a finanszírozási 
hiány (lásd: 59. bekezdés) áthidalására.
2. ajánlás. Az EIT támogatási megállapodása a) egy naptári 
évnél hosszabb időre terjedjen ki; és b) a tevékenységek 
megkezdése előtt kössék meg.
A hosszabb időtáv nemcsak nagyobb jogi és pénzügyi biztonságot nyújtana 
a TIT-partnereknek, de még jobban megszilárdítaná az innovációs tevékeny -
ségeket, a TIT-ek által elfogadott többéves stratégiával összhangban. Egyben 
a TIT-partnerek éves beszámolásának csökkentésével enyhülnének az adminiszt -
ratív terhek is, ami megkönnyítené a TIT-ek teljesítményének hosszabb távú érté -
kelését. A támogatási megállapodás időben történő megkötése lehetővé tenné 
a TIT-ek innovációs tevékenységeinek jogi és pénzügyi folyamatosságát, elejét 
véve a végrehajtás akadozásának.
Megvalósítás céldátuma:  támogatási megállapodás a 2017. január 1-jével kez -
dődő időszakra.
52 Következtetések és ajánlások 
Megvalósítás és hatás
108  
Hét évvel létrejötte után az EIT még ma sem teljesen független működésében az 
Európai Bizottságtól. Az EIT nem az a hatásvezérelt intézet, aminek szánták (lásd: 
70–71. bekezdés). A támogatás végső összegének kifizetésekor a TIT-ek teljesít -
ményét nem veszik kellően figyelembe (lásd: 72. bekezdés). Az EIT egyedülálló 
eszköz az uniós kezdeményezések között, de túl szigorúan követi az általános 
uniós kutatási és innovációs keretprogramot (lásd: 74. bekezdés). Az EIT túl kevés 
erőforrással rendelkezik és korábban nem volt megfelelő az irányítása (lásd: 
80–84. bekezdés).
3. ajánlás. Az EIT alkalmazzon a hatások elérésére 
összpontosító megközelítést. E célból törekedjék nagyobb 
autonómiára és használja ki jobban a Horizont 2020 
jogalapjának rugalmasságát. Konkrétan: fogadjon el a TIT-
partnerek igényeire szabott kü lön szabályokat. Az EIT oldja 
meg személyzeti kérdéseit, hogy folyamatosan figyelemmel 
tudja kísérni a TIT-ek teljesítményét.
Az EIT sürgősen szerezze meg pénzügyi autonómiáját, hiszen az Európai Bizott -
ság ezt eredetileg 2010-re tűzte ki célként. A nagyobb autonómia megadása 
csakis fokozhatja az EIT vezetési képességét, ami előfeltétele e közfinanszírozási 
rendszer sikerének. Továbbá az EIT feleljen meg jobban alapvető céljainak, és 
saját szabályait meghatározva váljék hatásvezérelt intézetté. Ehhez elengedhe -
tetlen feltétel az üres álláshelyek betöltése és a felső vezetés stabilitása is.
Megvalósítás céldátuma:  2016 folyamán.
109  
Az EIT hozzájárult a tudásháromszög integrálásához és ösztönözte a vállalkozói 
kultúrát. Az EIT teljesítményét azonban már működésének 2010-es megkezdése 
óta nehéz felmérni. Nincsenek megbízható és releváns beszámolási és ellen -
őrzési eljárások, és kevés a látható hatás (lásd: 51–53. bekezdés). Nem átláthatóan 
történik az EIT által finanszírozandó tevékenységek kiválasztása a TIT-eknél (lásd: 
87–88. bekezdés).
53 Következtetések és ajánlások 
4. ajánlás. Az EIT fejlesszen ki hatásalapú elemzést. Az EIT 
ezenkív ül optimalizálja monitoring- és beszámolási 
eljárásait.
A Számvevőszék pozitívan értékeli az EIT azon döntését, hogy 2015-ben felül -
vizsgálja a mutatóit és a fő teljesítménymutatók új rendszerét vezeti be. E rend -
szer törekedjék arra, hogy mérje az egyes TIT-ek hatását, mivel a jelenlegi eljárá -
sok nem teszik lehetővé az EIT által finanszírozott tevékenységek eredményeinek 
részletes elemzését. Jelenleg különösen az innovációs tevékenységek hatása van 
kevéssé bizonyítva. Továbbá a monitoringfolyamat tökéletesítése és a pénzügyi 
elemzés finomhangolása érdekében (különösen a kkv-kre és a TIT-ek irányítási 
költségeire nézve) az EIT fontolja meg a pénzügyi beszámolási eljárások egysége -
sítését valamennyi TIT-nél.
Megvalósítás céldátuma:  2016 folyamán.
A jelentést 2016. február 3-i luxembourgi ülésén fogadta el a Milan Martin CVIKL 
számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök
54
 Mellékletek
Regionális helymegosztási központok EurópábanI. melléklet
Forrás:  az Eurostat adatai alapján.
55 Mellékletek II. mellékletAz EIT célkitűzései
Az EIT általános célkitűzése az, hogy „a tagállamok és az Unió innovációs kapacitásának megerősítésével hozzá -
járuljon a fenntartható európai gazdasági növekedéshez és versenyképességhez az európai társadalom előtt 
álló jelentős kihívások kezelése érdekében. Ezt azzal éri el, hogy integrálja a legmagasabb színvonalú felső -
oktatást, kutatást és innovációt, valamint előmozdítja a köztük létrejövő szinergiákat és együttműködést, töb -
bek között a vállalkozói készség fokozása révén”1.
Ezt az általános célkitűzést a Horizont 2020 jogalapja négy konkrét célkitűzéssé finomította a 2014–2020-as 
időszakra nézve2:
 ο teremtsen új kapcsolatokat azzal, hogy az oktatást és a vállalkozói készséget integrálja a kutatásba és az innovációba;
 ο alkalmazzon üzleti logikát és eredményorientált megközelítést;
 ο hosszú távú integrált partnerségekkel vegye elejét a szétaprózottságnak;
 ο tehetségápolással gyarapítsa Európa fő innovációs értékét.
Lásd alább: az EIT célkitűzéseinek áttekintő ábrája .
Az EIT célkitűzéseinek áttekintése
A tudásháromszög 
integrációjaKapcsolatok teremtése
Kereskedelmi hasznosítás
Partnerség 
Emberi tőkeKutatás Innováció OktatásÁltalános célkitűzés Konkrét célkitűzések 
Forrás:  Európai Számvevőszék.
1 Az 1292/2013/EU rendelet 3. cikke.
2 „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram.
56 Mellékletek 
Az EIT egyéb alcélkitűzései többek között:
 ο egy EIT-védjegy kidolgozása a tudásháromszög legjobb újítóinak odavonzása és megtartása érdekében;
 ο a TIT-ek fenntarthatósága;
 ο a kkv-k részvételének előmozdítása.
Az EIT célja tehát az, hogy egyesítse az egyetemek, kutatóközpontok és magánvállalkozások legjobb elméit 
és gondolatait, hogy a kritikus tömeget elérve „az Unió és a tagállamok innovációs kapacitásának erősítésével 
hozzá  járuljon a fenntartható gazdasági növekedéshez és a versenyképességhez, és fokozza az Unió és a tagálla -
mok azon képességét, hogy a kutatási eredményeket hasznosítva nagy értéket képviselő termékeket és szolgál -
tatásokat hozzanak létre”3. Az EIT-nek ezt a képességfokozást kellene tudnia bizonyítani.
3 Amint azt az 1312/2013/EU határozat 1.1. szakasza kifejti.II. melléklet
57 A Bizottság  
válaszai
Összefoglaló
IV
Az EIT számos intézkedést fogadott el az eredményesség terén mutatkozó hiányosságok felszámolására. Az EIT 
a működési keret összetett voltából eredő problémákat az egyszerűsítéssel foglalkozó munkacsoporton, az EIT 
monitoringstratégián keresztül, továbbá a jó kormányzás és a pénzügyi fenntarthatóság elvei alapján kezelte. Vége -
zetül, az EIT megerősítette a vezető szerepét, az irányítását és a kormányzási struktúrákat.
VI a)
A kiegészítő TIT-tevékenységek döntő szerepet játszanak a magán- és az állami innovációs erőfeszítések egyesítésé -
ben, továbbá mérik az innovációs kapacitás kiépítését a meglévő struktúrákon és kapacitásokon kívül.
A Bizottság és az EIT elismerik, hogy a kiegészítő TIT-tevékenységekkel kapcsolatos jelentéstétel és azok nyo -
mon követése további megfontolásokat és javításokat tesznek szükségessé. Az EIT finanszírozási modell részét 
képező kiegészítő TIT-tevékenységek alkalmazási módjának javítása érdekében az EIT 2015-ben felülvizsgálatot 
végzett, hogy bizonyosságot szerezzen arról, hogy a 2010–2014-es időszakban elfogadott összegek arányosak és 
megfelelően kapcsolódnak a KAVA-tevékenységekhez, és hogy betartották azt a szabályt, mely szerint a kiegé -
szítő TIT-tevékenységek teljes összegének max. 25%-a finanszírozható. Ezenkívül 2015-ben további iránymutatást 
nyújtottak a KAVA- és a kiegészítő TIT-tevékenységek közötti kapcsolat megerősítése céljából.
A KAVA-tevékenységek az EIT által finanszírozott tevékenységek a felsőoktatás, kutatás és innováció tudáshárom -
szögének integrációjához, valamint az EIT általános célkitűzéseihez hozzájáruló partnerszervezetek, vagy adott 
esetben a TIT-ben részt vevő jogalanyok által végrehajtott tevékenységek. Ezek közé tartoznak a TIT-ek alapító, 
igazgatási és koordinációs tevékenységei is.
VI b)
A kiegészítő TIT-tevékenységek és az EIT közötti hosszú távú kapcsolatokra a partnerségi keretmegállapodás az irányadó és 
a támogatási megállapodásokra épülő szerződések keretében fejlődtek, nagymértékben a Horizont 2020 modell alapján. 
Annak érdekében, hogy a TIT-tevékenységeket és -stratégiákat hosszú távon tervezni és értékelni lehessen, a TIT straté -
giai menetrend megtalálható a partnerségi keretmegállapodás mellékleteként. A dokumentum a TIT stratégiáját, annak 
célkitűzéseit, valamint a partnerségi keretmegállapodás szerinti tevékenységeket és várható hatásokat ismerteti, továbbá 
többéves üzleti modellt és pénzügyi tervet tartalmaz a piaci célok és a stratégiai mérföldkövek elérésére. Az EIT az egyedi 
éves támogatásokat a partnerségi keretmegállapodások keretében nyújtja. Az a tény, hogy a támogatásokat éves alapon 
nyújtják, azt tükrözi, hogy szükséges gyorsan alkalmazkodni ahhoz a változó környezethez, amelyben az innováció történik.
Továbbá, azon EIT- tevékenységek sikere és eredménye, amelyek előmozdították a hallgatók körében a vállalkozói 
szellemet, az induló vállalkozásokat és a fejlesztés alatt álló üzleti ötleteket, azt mutatják, hogy az EIT-modell alkal -
mas az innovációs tevékenységek előrevitelére. Az egyszerűsítéssel foglalkozó munkacsoport azon dolgozik, hogy 
még jobbá tegye a megvalósítás hatékonyságát és már konkrét, a további egyszerűsítést szolgáló intézkedések 
egész sorát fogadta el azok ütemtervével együtt.
VI c)
A pénzügyi fenntarthatóság elérése az EIT alapvető céljának egyik legnagyobb kihívást jelentő aspektusa. Azóta, 
hogy az EIT 2015 márciusában elfogadta a pénzügyi stabilitásra vonatkozó alapelveket, előrelépés történt a pénz -
ügyi fenntarthatóság felé. A 2014-ben megnevezett két TIT jelentős saját forrásokkal rendelkezik: egyikük teljes 
mértékben tudja finanszírozni a TIT-jogalany összes irányítási és általános költségét annak első működési évében. 
Lásd a 38. bekezdésre adott választ.
A vállalkozások EIT-TIT innovációs modell iránti érdeklődése magas, amit az jelez, hogy az összes TIT-partner 56%-át 
vállalkozások teszik ki. Ez óriási lehetőséget nyújt a vállalkozások TIT-ekben való részvételi szintjének növelésére, 
ennek részletes ismertetését lásd az 56–58. bekezdésre adott válaszokban.
A Bizottság válaszai 58
Az EIT-et létrehozó rendelet szerint az EIT-nek elsősorban kiválóságra épülő felsőoktatási intézmények, kutatási szerve -
zetek, vállalkozások és más érdekeltek közötti autonóm partnerségek keretében kell kifejtenie tevékenységét. A kivá -
lóság elve alapján a magas innovációs kapacitással rendelkező országokban bizonyos szintű koncentrációra lehet 
következtetni. Mindazonáltal az EIT határozott kezdeményezéseket hozott arra, hogy az EIT támogatásait több kedvez -
ményezett ország között ossza szét az EIT regionális innovációs terven keresztül (EIT RIS). Az EIT által 2015-ben kiadott 
új EIT RIS iránymutatás a TIT-ek 2016-os üzleti terveiben kerül végrehajtásra, biztosítva a részvétel kiterjesztését. 
Végezetül az a tény, hogy a TIT-partnerek száma az utóbbi hónapokban több mint 800-ra nőtt, és Európa-szerte új 
helymegosztási központok nyíltak, azt mutatja, hogy a finanszírozás már nem csak néhány országra vagy partnerre 
koncentrálódik.
VI d)
Az EIT átfogóan értékeli a TIT-ek teljesítményét. Az EIT évente elemzi a TIT-ek üzleti tervének végrehajtását, men y-
nyiségi teljesítménymutatók, valamint a külső szakértők és az EIT-alkalmazottak által végzett minőségi szempontú 
felülvizsgálatok révén. Tágabb értelemben az EIT helyszíni monitoringot is végez, valamint a TIT-tevékenységek 
alkalmi felülvizsgálatát. Ezek az eszközök összességükben igen részletes képet nyújtanak a TIT-ek teljesítményéről.
Az EIT igazgatótanácsa 2015. december 3-án átfogó monitoringstratégiát fogadott el az eredmények és a hatások 
mérésére.
VII
Az EIT a hatásvezérelt intézmény és a közösségi források felelősségteljes nyújtója szerepe között egyensúlyozik. 
Ahogy az EIT nem nyújthat forrásokat a teljesítményről való meggyőződés nélkül, úgy gyenge teljesítményt sem 
finanszírozhat. Az EIT folyamatosan javítja a TIT-ek teljesítményének ellenőrzését. Legutóbb az EIT az egyik TIT több 
mint 1,5 millió EUR-nyi tevékenységi költségeit utasította vissza a TIT teljesítményét vizsgáló EIT-értékelés alapján. 
Az EIT megerősítette a hatásvizsgálatát: az EIT igazgatótanácsának a TIT-ekre vonatkozó legutóbbi tavaszi felül -
vizsgálata a hatásra összpontosított; a fő teljesítménymutatók felülvizsgálatának célja a hatásnövelés; a pénzügyi 
fenntarthatósági elvek elfogadása és a folyamatban lévő, a hatásalapot vizsgáló megvalósíthatósági tanulmány azt 
bizonyítják, hogy az EIT folyamatosan középpontba helyezi a TIT-ek hatását és teljesítményét (lásd még a 71–73. 
bekezdésre adott válaszokat).
VIII
A Bizottság és az EIT bízik abban, hogy a 2015-ben hozott intézkedések, beleértve a 97–105. bekezdésben ismerte -
tett intézkedéseket is, kezelik a Számvevőszék által azonosított főbb problémákat.
IX 1)
A Bizottság és az EIT elfogadja az ajánlást.
IX 2) a)
A Bizottság és az EIT részben elfogadja az ajánlást és meg fogja vizsgálni, hogy mekkora mértékben terjeszthető ki 
a többéves jelleg.
IX 2) b)
A Bizottság és az EIT elfogadja az ajánlást.
A Bizottság válaszai 59
IX 3)
Az EIT és a Bizottság elfogadja ezt az ajánlást.
IX 4)
A Bizottság és az EIT elfogadja az ajánlást. Az EIT a továbbiakban is a hatásra fog összpontosítani, az erre irányulóan 
2015-ben elindított intézkedéseknek megfelelően.
Bevezetés
2. háttérmagyarázat – Az innováció meghatározása
Az EIT működésére a 2008-as létrehozása óta (294/2008/EK rendelet) az innováció olyan meghatározása irányadó, 
amely kiterjed az új piacok létrehozására és hozzáadottérték-teremtésre a társadalom számára. Az itt használt meg -
határozást frissítette az OECD, hogy tükrözze az innováció tágabb meghatározását a 2010-es és 2015-ös innovációs 
stratégiájában1.
Az EIT alapvető küldetése, és ezáltal a célkitűzései is, a társadalmi célokat magában foglaló innováció meghatározá -
sára épül.
Észrevételek
25
Az EIT Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság (mely teljes mértékben részt vesz a Horizont 2020 programban 
a Marie Skłodowska-Curie-cselekvései révén) irányítása alá helyezésével valóban biztosítani lehetett a felsőoktatási 
ágazat megfelelő integrálását a tudásháromszögbe, ami döntő fontosságú az EIT számára. Ennek biztosításának 
elsődleges mechanizmusa az EIT igazgatótanácsa, melyben mindig biztosították a háromszög oldalainak kiegyen -
súlyozott részvételét. A Bizottság (az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság) meghozza a szükséges lépéseket az 
érintett szolgálatok és a Bizottság közötti jó koordináció biztosítására.
1 OECD 2015 innovációs stratégia, 15. bekezdés http://www.oecd.org/sti/OECD-Innovation-Strategy-2015-CMIN2015-7.pdf : „Az innováció 
tudományon és technológián túlmutató meghatározása, melybe beletartoznak a tudásalapú javak széles körébe irányuló és a K+F-en túlmutató 
beruházások. A társadalmi és a szervezeti innováció, beleértve az új üzleti modelleket, egyre fontosabb szerepet játszanak a technológiai 
innováció kiegészítésében.”  
 
OECD 2010 innovációs stratégia, 20. oldal http://www.oecdbookshop.org/browse.asp?pid=title-detail&lang=en&ds=&ISB=9789264084704 : „Az 
innováció meghatározása jóval tágabb a K+F-nél és tényezők széles köre határozza meg, melyek közül néhány befolyásolható szakpolitikával. Az 
innovációra bármelyik gazdasági ágazatban sor kerülhet, pl. az olyan állami szolgáltatások terén, mint az egészségügy vagy az oktatás.”  
 
Horizont 2020 hivatkozás: https://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/support/reference_terms.html
A Bizottság válaszai 60
26
A Bizottság különböző szolgálatai közötti koordinációt az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság biztosítja, és az 
a TIT-ek, az EIT és az érintett bizottsági szolgálatok közötti közvetlen interakció formájában valósul meg. Ennek 
előmozdítására az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság különböző formátumokat hozott létre, az operatív 
szinttől kezdődően egészen a stratégiai szintig. Az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság minden évben egynapos 
konferenciát szervez műhelytalálkozókkal, melyek keretében a TIT-ek és az EIT találkoznak a különböző bizottsági 
főigazgatóságok szolgálataival. Az együttműködés elősegítésére adott esetben informális ad hoc találkozókra is sor 
kerül az EIT és a bizottsági szolgálatok, illetve a TIT-ek és a bizottsági szolgálatok között. Az Oktatásügyi és Kulturális 
Főigazgatóság a hároméves munkaprogram elfogadását megelőző, az összes főigazgatóság hivatalos részvételé -
vel zajló szolgálatközi konzultáció koordinálásában is részt vesz. Mindegyik érintett bizottsági szolgálat részt vesz 
a szolgálatközi irányítócsoportban az EIT félidős értékeléséhez.
Az EIT továbbá rendszeresen és közvetlenül együttműködik a bizottsági szolgálatokkal, elsősorban, de nem kizá -
rólagosan a Kutatási és Innovációs Főigazgatósággal és a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgató -
sággal. Az EIT például közvetlen kapcsolatban áll a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság következő TIT-felhívásban 
érintett szolgálataival, illetve a Horizont 2020 IT-eszközökhöz való hozzáférés miatt. Az éves találkozó részeként az 
Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság támogatja az EIT és a szolgálatok közötti kétoldalú találkozókat, melyek 
keretében koordinálják az adott kezdeményezésekkel kapcsolatos éves munkát.
2015 folyamán fontos kapcsolatok létesültek az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság, az EIT és a Regionális és 
Várospolitikai Főigazgatóság között az EIT regionális innovációs tervének és az intelligens szakosodási stratégiák 
közös célkitűzései tekintetében.
27
Az EIT innovációs modellt illetően döntő fontosságú mindkét tevékenységtípus megléte, ami tükrözi a meglévő 
struktúrákon és kapacitásokon (kiegészítő tevékenységek) alapuló innovációépítés (EIT által finanszírozott tevékeny -
ségek) célkitűzését. A Bizottság és az EIT úgy véli, hogy a hozzáadott értéket teremtő TIT-tevékenységek és a kiegé -
szítő TIT-tevékenységek az innovációs tevékenységek koherens tárházát alkotják.
29
A kiegészítő TIT-tevékenységek fogalmát eredetileg nem határozták meg részletesen, azonban időközben már léte -
zik megfelelő meghatározás (lásd még a 100. és a 101. bekezdést).
Az EIT által finanszírozott tevékenységek és a kiegészítő tevékenységek közötti, a Számvevőszék által említett 
gyenge kapcsolatot tudomásul vesszük. Az EIT ezt illetően 2015 első felében változtatásokat vezetett be, melyek 
erősíteni fogják ezt a kapcsolatot az üzleti tervezés szakaszában.
31
Az EIT jelentősen megerősítette az EIT által finanszírozott tevékenységek és a kiegészítő TIT-tevékenységek közötti 
kapcsolatot. A 2015-ös üzleti terv és a támogatási megállapodások első ízben vezették be az arányosság elvét 
a kétféle tevékenység vonatkozásában. 2016-tól ezt a kapcsolatot még jobban megerősítik: az EIT mostantól felül -
vizsgálja a TIT-ek kiegészítő tevékenységeit a TIT-ek éves üzleti tervének értékelési szakaszában. E változások ered -
ményei 2016-tól lesznek láthatóak.
Az EIT figyelembe veszi minden egyes kiegészítő tevékenység eredményeit. Erős eredmény esetén elfogadható 
a TIT-tevékenység viszonylag magas költsége. A kiegészítő tevékenységek költségének arányban kell állnia az EIT 
által finanszírozott tevékenység költségével és/vagy a várt hatással; ezért akkor is elfogadható a kiegészítő tevé -
kenységek viszonylag magas költsége, ha ez a tevékenység jelentősen hozzájárul a TIT alapvető küldetésének 
megvalósításához.
A Bizottság válaszai 61
32
Az EIT megerősíti az EIT által finanszírozott tevékenységek és a kiegészítő TIT-tevékenységek közötti kapcsolatot 
a programozási szakaszban, vagyis az üzleti tervek értékelése során, a 2016-os üzletiterv-ciklustól kezdődően. 
Következésképpen a TIT-ek az EIT jóváhagyása nélkül már nem cserélhetnek ki tervezett kiegészítő TIT-tevékeny -
ségeket a jelentéstételi szakaszban, és megszűnik az azzal kapcsolatos bizonytalanság is, hogy vajon elfogadják-e 
a kiegészítő TIT-tevékenységek költségeit a jelentéstételi szakaszban.
3. háttérmagyarázat – Példa egy olyan kiegészítő TIT-tevékenységre, ahol korántsem 
egyértelmű az EIT-finanszírozású tevékenységhez fűződő kapcsolat
A kiegészítő tevékenységek kétféleképpen járulnak hozzá a TIT-célokhoz. Vagy EIT által finanszírozott tevékenysé -
gekre épülnek, vagy olyan kiindulási alapot nyújtanak, ahonnan az EIT további innovációt finanszírozhat. Amen y-
nyiben a kiegészítő TIT-tevékenységekre kizárólag mint finanszírozási húzóerőre tekintünk, úgy az az innováció túl 
szűk megközelítését jelenti.
Továbbá, az EIT az éves üzleti tervekre vonatkozó iránymutatás részeként finomította a kiegészítő TIT-tevékenysé -
gekről szóló, TIT-eknek készült iránymutatást.
33
Az innováció nem elszigetelten történik és olyan kiegészítő tevékenységeket és ökoszisztémákat tesz szükségessé, 
amelyekbe beágyazhatók az EIT által finanszírozott tevékenységek.
A Bizottság és az EIT egyetért azzal, hogy további figyelmet kíván a kiegészítő tevékenységek meghatározása és az 
EIT-finanszírozás tőkeáttételi hatásának pontosabb mérése. A Bizottság és az EIT ezért támogatja a Számvevőszék 
javaslatait. Az EIT ezek alapján már hozott ezirányú intézkedéseket.
35
Az új hozzáadott értéket képviselő tevékenységekhez tudásalapot nyújtó kiegészítő TIT-tevékenységek logikusan 
mindig „visszamenőlegesek” lesznek abban az értelemben, hogy a szóban forgó kiegészítő TIT-tevékenységek az EIT 
által finanszírozott tevékenységek megkezdése előtt zárulnak le.
Néhány kiegészítő TIT-tevékenységnek a meghatározásból adódóan nincs pótlólagos jellege. Ehelyett az EIT által 
finanszírozott tevékenységek alapját képezik. Az EIT által finanszírozott ezen tevékenységek a folyamat során 
további tőkeáttételhez vezethetnek, mivel megtérülő termékeket, folyamatokat vagy szolgáltatásokat hoznak létre. 
Eredeti kiegészítő TIT-tevékenység nélkül nem várható, hogy az EIT által finanszírozott tevékenység eredményt fog 
hozni. Emiatt az EIT innovációs modellben visszamenőleges kiegészítő TIT-tevékenységekre van szükség.
Ugyanakkor a Bizottság és az EIT elfogadja, hogy az ilyen kiegészítő TIT-tevékenységeket nem lehet közvetlenül 
figyelembe venni az EIT által finanszírozott tevékenységek tőkeáttételi hatásának kiszámításában.
Amint az fentebb ismertetésre került, a kiegészítő tevékenységek döntő szerepet játszanak az innovációs rendszerek 
hatékony működésében, és összhangban állnak a többéves távlattal.
A Bizottság válaszai 62
4. háttérmagyarázat – Visszamenőlegesen bejelentett tevékenységből nem származhat 
pénz ügyi fellendítő hatás
A kiegészítő tevékenységekre azért van szükség, mert alapul szolgálnak az EIT által finanszírozott tevékenységek -
hez, vagy kiegészítik azokat. Nem mindegyik kiegészítő tevékenységnek van tőkeáttételi hatása, melynek mérésé -
hez javítani kell a meghatározáson.
37
Az innovációs rendszerek működése szempontjából döntő fontosságúak a kiegészítő tevékenységek formájában 
nyújtott természetbeni hozzájárulások vagy a kiegészítő tevékenységeknek nyújtott készpénz-hozzájárulások.
5. háttérmagyarázat – Többletértéket nem teremtő kiegészítő TIT-tevékenységek: egy 
példa
Új hallgatók bevonása nem mindig jelent többletköltséget, pl. a tanárok munkaideje, a laboratóriumi felszerelések 
(pl. a magas gyakorlati arányú tanfolyamok), a vállalkozásokkal kötött gyakornoki programok menedzselése (eze -
ket egyenként kell figyelembe venni) és az egyetemi szolgáltatások tekintetében. Ezért a hallgató azon költségei, 
amelyeket nem az EIT finanszíroz, tekinthetők az EIT által finanszírozott tanfolyamhoz nyújtott, kiegészítő TIT-tevé -
kenységek differenciált költségeinek.
38
A pénzügyi fenntarthatóság nem tekintendő a TIT-eknek nyújtott EIT-finanszírozás teljes leállításának, de az EIT 
általi finanszírozás egy „előre meghatározott minimumszintre” fog csökkenni az EIT-igazgatótanács által 2015. már -
cius 5-én elfogadott, „A TIT-ek pénzügyi fenntarthatóságának alapelvei” dokumentumban meghatározottak szerint.
Továbbra is bizonyításra szorul, hogy 15 év nem elég a pénzügyi fenntarthatóság felé vezető stratégia kidolgozásá -
hoz és annak sikeres végrehajtásához.
Az EIT Alapítványt azért hozták létre, hogy a TIT-ekkel szemben más szinten és más célokkal működjön. A TIT-ek 
a beruházások lehetséges megtérülésére számítva gyűjtenek és biztosítanak forrásokat, és a saját tevékenységükből 
jövedelmet generálhatnak, ami az EIT Alapítvány esetében sohasem állt fenn.
39
Míg elfogadott, hogy a pénzügyi fenntarthatóság megvalósítása kihívást jelent, ezzel kapcsolatban még korai ítéle -
tet hozni. Az OECD a 2015-ös innovációs stratégiájában hangsúlyozza, hogy az innovációs beruházások megtérülé -
sét hosszú távon kell mérni. Ennek eredményeként a TIT-műveletek első öt évére vonatkozó adatok nem elegendőek 
ahhoz, hogy következtetéseket lehessen levonni a hosszú távú pénzügyi fenntarthatóságról.
Az EIT megerősítette az erőfeszítéseit ezen a területen. „A TIT-ek pénzügyi fenntarthatóságának alapelvei” doku -
mentumnak megfelelően az EIT jelenleg sablont dolgoz ki a TIT-ek pénzügyi fenntarthatóságára vonatkozó jelentés -
tételhez, melyet a jelentéstételről szóló iránymutatás fog tartalmazni, biztosítandó a TIT-ek jövedelmére vonatkozó 
megfelelő jelentéstételt. A 2016-os üzleti tervek és azok EIT-szakértők által elvégzett értékelései már most jelentős 
haladást jeleznek. Ezt valamennyi TIT beemelte a kiemelt célkitűzései közé, a tevékenységeket ennek megfelelően 
értékelik annak biztosítása érdekében, hagy a tevékenységek jövedelmet termeljenek. Például, az egyik új TIT az irá -
nyítási és működési költségeit teljes mértékben saját forrásokból finanszírozza, ami komoly kiindulási pont a pénz -
ügyi fenntarthatóság felé.
A Bizottság válaszai 63
A TIT-ek által a pénzügyi fenntarthatóság felé tett előrelépést 2016-ban értékelik az első jelentések beérkezése után. 
A pénzügyi fenntarthatóság elveivel összhangban az EIT alaposabban meg fogja vizsgálni a TIT-ek utóbbi hét évben 
tett előrelépéseit. Az EIT munkacsoportot is létrehozott, szakértőt vett igénybe és számos kezdeményezést indított 
el a TIT-ek pénzügyi stabilitás elérésére tett erőfeszítéseinek támogatására.
Ezekből az okokból túl korai lenne ítéletet hozni arról, hogy a TIT-ek pénzügyileg fenntarthatóak lesznek-e 10 év 
után.
42
Az üzleti tervek végrehajtási szakaszban történő módosítására rendszeresen sor kerül, ezzel nagyfokú rugalmasság 
biztosítható, ami lehetővé teszi innovációs projektek befoglalását a támogatási megállapodások hatályának akár 
utolsó hónapjaiban is. A TIT-ek 2010–2014 között fokozottan éltek ezzel a lehetőséggel. 2014-ben az EIT öt olyan 
módosítást hagyott jóvá, melyek új TIT-tevékenységeket tartalmaztak.
Továbbá, a TIT-ek üzleti terveinek elkészítéséről szóló 2014-es iránymutatás szerint a TIT-ek a költségvetés legfeljebb 15%-áig 
pontosan nem meghatározott, hozzáadott értéket teremtő TIT-tevékenységeket foglalhattak bele az üzleti tervbe. Ezt 
a megközelítést 2015-ben is hasonlóképpen követik, vagyis az üzleti tervek tartalmazzák az új tevékenységek kiválasztási 
eljárásának leírását és a tevékenységek pontos meghatározását, amennyiben elegendő információ áll rendelkezésre.
A TIT-eknek továbbá lehetősége van arra, hogy az EIT előzetes jóváhagyása nélkül a költségvetésük akár 100%-át is 
átcsoportosítsák ugyanazon költségvetési soron belüli tevékenységek között, és legfeljebb 20%-át a költségvetési 
sorok között. Ez a rendelkezés jóval rugalmasabb és előnyösebb bármely más uniós programnál és jó példa arra, 
hogy specifikus mechanizmusokat dolgoztak ki a gyorsan változó környezetre való, és az innovációs projektek igé -
nyeit figyelembe vevő reagálásra.
43
Az EIT éves költségvetése az éves uniós költségvetésben az n–1. év decemberében megszavazott összegtől függ. Az 
EIT költségvetési kötelezettségvállalásai nem lehetnek nagyobbak az uniós költségvetésben jóváhagyott összegnél. 
Az EIT ebből az okból ír alá éves támogatási megállapodásokat a TIT-ekkel. Ezenkívül folyamatban van olyan további 
intézkedések azonosítása elsősorban az egyszerűsítéssel foglalkozó munkacsoport által, amelyekkel figyelembe 
vehető néhány tevékenység többéves jellege.
44
Az EIT piaci finanszírozási megközelítése a teljesítményalapú költségvetés-tervezésre épül, mely figyelembe veszi 
a bizonytalanságot és jutalmazza a kiválóságot és hatást. A hosszú távú pénzügyi tervezés hátrányos lehet az ered -
mény- és hatásvezérelt megközelítésre.
Továbbá, ahogy az a 41. és 44. bekezdésre adott válaszokban is szerepel, a TIT-eknek számos olyan eszköz áll ren -
delkezésére, amelyekkel védekezhetnek a finanszírozás rövid távú fluktuációi ellen. Ezek közé tartoznak az általános 
pénzügyi piaci eszközök, valamint az üzleti tervekben alkalmazott rugalmasság.
6. háttérmagyarázat – Az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA)2 és hatása az EIT 
költségvetésére – Második bekezdés: 
Annak ellenére, hogy 2016-ban valóban csökkent a TIT-ek finanszírozása, elegendő lesz a három érett TIT esetében 
az átfogó üzleti tervek fenntartásához, és gyors növekedési pályát biztosít a két újonnan létrehozott TIT esetében. 
2016-ban a három érett TIT-nek 233 millió EUR-t, a két új TIT-nek 41 millió EUR-t nyújtottak.
2 4/2015. sz. vélemény az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai 
parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatról.
A Bizottság válaszai 64
45
Vannak olyan érvek, melyek szerint az éves támogatási megállapodások nem megfelelőek. Ezekkel szembeállíthatók 
az EIT azon kezdeményezései, amelyekben kombinálja az éves távlatot a többéves távlattal. Fontos megjegyezni, 
hogy a többéves távlat az éves piaci finanszírozás keretében kerül figyelembevételre. Továbbá, a TIT-eknek nyújtott 
éves finanszírozás a piaci finanszírozás mellett támogatásfinanszírozási elemet is magában foglal. Ezt a támoga -
tást a TIT-ek között egyenlően osztják el és finanszírozás tekintetében nagyfokú biztonságot nyújt. Fontos azt is 
meg  jegyezni, hogy a partnerségi keretmegállapodás jelenti a jogalapot és az EIT „kötelezettségvállalását” a TIT-ek 
hosszú távú finanszírozására. A fent ismertetettek alapján az éves támogatási ciklusnak rugalmassági eleme is van, 
mellyel az év alatt leállíthatók és bevezethetők innovációs projektek, vagyis az éves ciklus nem jelenti azt, hogy ne 
lehetne alkalmazni a rugalmasságot az egyes projektek esetében, hanem keretet biztosít az átfogó tervezéshez.
46
Az oktatás az EIT tevékenységeinek egyik főpillére. Az EIT kiemelt figyelmet szentel az oktatási programjai meg -
felelő finanszírozásának. Azáltal, hogy a költségvetés jelentős arányában nyújt garantált támogatást a TIT-ek szá -
mára, csökken a bizonytalanság az olyan többéves kiemelt tevékenységek esetében, mint pl. az oktatási programok.
47
A nyújtott támogatással csökkenthető annak kockázata, hogy a program nagy részeit le kell állítani.
Lásd a Bizottság és az EIT 41. és 44. bekezdésre adott válaszát.
48
Az a tény, hogy az EIT finanszírozási modell nagy összegű támogatásfinanszírozást tartalmaz, hosszú távon bizonyos 
mértékű biztonságot nyújt a tervezést illetően.
Lásd a Bizottság és az EIT 41. és 44. bekezdésre adott válaszát.
49
Tekintettel az EIT költségvetésének éves jellegére, és arra, hogy az EU költségvetését általában nem fogadják el 
december közepe előtt, az adott év támogatási megállapodásait nem lehet aláírni a szóban forgó év január 1-je 
előtt. Az Európai Számvevőszék erre először a 2011-es pénzügyi évről szóló éves különjelentésében hívta fel a figyel -
met, melyre az EIT megküldte az észrevételeit. Az EIT vállalta, hogy csökkenti a tevékenységnek a TIT üzleti tervek -
ben meghatározott megkezdése és a támogatási megállapodások aláírása közötti időt. Ennek az erőfeszítésnek az 
eredményeként a 2013-as és a 2014-es támogatási megállapodásokat 2013 és 2014 februárjában írták alá a három 
TIT-tel.
A 2015-ös év kivételes volt, mivel a TIT-ek halasztást kértek az új partnerségi keretmegállapodás alkalmazását ille -
tően, hogy pontosabban meghatározhassák a speciális rendelkezések EIT-et, TIT-eket és Európai Bizottságot érintő 
hatásait a Horizont 2020 szabályaival való összehangolás kontextusában. Mivel jogi konzultációra volt szükség, az új 
támogatási megállapodások Bizottság általi előzetes jóváhagyása a szokásosnál tovább tartott. Az EIT azzal számol, 
hogy a támogatási megállapodások aláírása 2016-tól felgyorsul, mert akkor már hatályosak lesznek az új partnerségi 
keretmegállapodások, vagyis a 2015-ös késés csak egyszeri eset volt.
A Bizottság válaszai 65
50
Míg 2015-ig ez volt az általános gyakorlat, a TIT-ek további előfinanszírozási kifizetéseket kérhetnek bizonyos olyan 
feltételek mellett, mint az előző előfinanszírozás felhasználása, és félidős jelentéstételi kötelezettségek.
Míg az EIT a nyújtott támogatás max. 70%-ának megfelelő előfinanszírozást kíván nyújtani a TIT-eknek a likviditási 
pozíciójuk kezeléséhez, fontos megjegyezni, hogy az előfinanszírozás szintje a kifizetési előirányzatok rendelkezésre 
állásától függ, ami kívül esik az EIT hatáskörén. A 2016-os támogatási megállapodás előfinanszírozása 60% körüli 
lesz.
A TIT-ek erőteljes innovációs hálózatokként, ideértve az erős ipari partnereket és egyetemeket, abban a helyzetben 
vannak, hogy biztosítani tudják a pénzáramlásokat, pl. bankkölcsönökkel, ahogy azt néhány TIT már bizonyította. Ez 
lehetővé teszi számukra, hogy megnöveljék az olyan partnerek vagy kedvezményezettek (pl. hallgatók vagy induló 
vállalkozások) esetében az előfinanszírozási rátákat, akik számára a készpénz előteremtése máskülönben problémát 
jelentene.
51
Az EIT igazgatótanácsa 2015. december 3-án fogadta el az EIT-monitoringstratégiát, mely a Horizont 2020 adatokat 
fogja mérni az EIT saját és TIT-tevékenységekre gyakorolt hatása és a TIT-eredmények tekintetében. Továbbá, az EIT 
aktívan hozzájárul a Horizont 2020 2014-es éves monitoringjelentéséhez, melyben külön szakasza lesz.
52
A kulcsfontosságú TIT-eknél végzett változtatások a koncepciójuk/jelentésük finomhangolását célozta annak érde -
kében, hogy azonos feltételeket lehessen teremteni a különböző TIT-ek számára, és azért, hogy reagálni lehessen 
a TIT-ek fejlődésére. A változtatásokra a TIT-ekkel folytatott konzultáció után került sor, többek között a TIT-ek 
működési területeit képező gazdasági ágazatok közötti különbségek, továbbá a TIT-ek tágabb környezetének figye -
lembevétele érdekében.
A TIT-eknél bevezetett változtatások ezért közvetlenül hozzájárulnak az 52. bekezdésben ismertetett hiányosságok 
felszámolásához.
53
Az EIT átfogó elemzéseket végez, melyekben nem egyszerűen a kulcsfontosságú TIT-ek alapján, hanem számos 
tényező alapján hasonlítja össze a TIT-eket. A TIT-ek üzleti terveinek végrehajtása mennyiségi teljesítménymutatók, 
valamint a külső szakértők és az EIT-alkalmazottak által végzett minőségi szempontú felülvizsgálatok alapján törté -
nik. Tágabb értelemben az EIT helyszíni monitoringot is végez, valamint a TIT-tevékenységek alkalmi felülvizsgála -
tát. Ezek az eszközök összességükben igen részletes képet nyújtanak a TIT-ek közötti különbségekről.
54
Az EIT elismeri, hogy a végeredmények és a hatások csak a minőségi és mennyiségi mutatók kombinációjával mér -
hetők. Ezzel átfogóan foglalkozik az EIT igazgatótanácsa által 2015 decemberében elfogadott monitoringstratégia, 
valamint a fő teljesítménymutatók felülvizsgálata, ehhez lásd a 102. bekezdést.
A Bizottság válaszai 66
55
A vállalkozási szféra erősen képviselve van a TIT-ek irányításában, és vezető szerepet töltenek be a TIT-stratégiák 
kialakításában. A TIT-ek igazgatótanácsában részt vevő iparágak képviselői a teljesség igénye nélkül:
– EIT Digital: Deutsche Telekom AG, Philips, Nokia, British Telecom, Alcatel-Lucent, Ericsson
– az éghajlatváltozással és annak mérséklésével foglalkozó TIT: Bayer Technology Services GmbH, GDF Suez, South 
Pole Carbon, Velux A/S
– a fenntartható energiával foglalkozó TIT: Total SA, Gas Natural Fenosa, Electricité de France, ABB AB, Areva SA
56
Az EIT támogatás-finanszírozásának szintje nem méri kellőképpen a TIT-ekben való közreműködés szintjét. Például 
a felsőoktatásnak nyújtott támogatás több, a vállalkozói szellemet fejlesztő tantervre és a végzős egyetemi hallga -
tókra irányul, amiből közvetlenül a vállalkozások profitálnak. A közreműködés szintjének mérése során figyelembe 
kell venni a partnerek számát, mivel ezzel lehet közvetlenül mérni a TIT vonzerejét, valamint a támogatott tevékeny -
ségek természetét, és kevésbé a tevékenységet végző intézmény típusát.
57
Az EIT-et és a TIT-eket azért hozták létre, hogy megoldják az egyetemek és a vállalkozások közötti alacsony szintű 
együttműködés uniós szintű problémáját. A vállalkozási szféra ezért van erősen képviselve a TIT-ek irányításában, 
és vezető szerepet töltenek be a TIT-stratégiák kialakításában. Ennek ellenére várható volt, hogy az egyetemek és 
a vállalkozások közötti együttműködés kívánt szintjének elérésében kezdeti problémák merülhetnek fel. Ennek 
érdekében az EIT megváltoztatta az üzleti tervek elkészítésére vonatkozó iránymutatást és stratégiai javaslatokat 
nyújt a TIT-eknek. A TIT-ek is megváltoztatták a belső szabályaikat és eljárásaikat.
Az EIT és a TIT-ek által ezen a téren elért előrelépés azt jelzi, hogy a TIT-modell a megfelelő a hosszú távú együtt -
működés fejlesztésére az egyetemek, a kutatók és a vállalkozások között, és meggyőződésünk, hogy a jövőben az 
eredmények tovább fognak javulni.
58
Az EIT-nek nincs célszáma a költségvetés kkv-knak nyújtandó arányára vonatkozóan, de a kkv-alapításra vonatko -
zóan rendelkezik célszámokkal. Az EIT által alapított induló kkv-k az EIT fő teljesítménymutatóinak egyike, és ezért 
azokat nagymértékben ösztönzik. 2014-re a három elsőként létrehozott TIT azt jelentette, hogy 90 új induló vállal -
kozás alakult, mindegyikük a C(2003) 1422 bizottsági ajánlás értelmében vett kkv. Továbbá, számos más létező kis -
vállalkozást támogatások továbbadásával vagy a TIT-ek akcelerátor programjai keretében nyújtott szolgáltatásokkal 
támogattak.
A Bizottság válaszai 67
59
Az EIT kiemelkedő eredményeket ért el a kkv-k innovációs tevékenységekben való részvételének előmozdításában 
és támogatásában.
Az EIT számos tevékenysége kifejezetten kkv-kra irányul. A kkv-k pénzügyi ösztönzőjeként az EIT-nek az uniós 
költségvetési rendelettől való különleges eltérést biztosítottak a 2010–2013 közötti időszakban, mely lehetővé tette 
a kkv-knak, hogy TIT-partnerként a közvetlen költségeiken felül a közvetett költségek 40%-át igényelhessék vissza, 
szemben a nem kkv-k esetében engedélyezett 20%-kal.
A meglévő kkv-kra irányuló támogatást illetően a TIT-partnerségek erős ökoszisztémát nyújtanak, amelyben hozzá -
férhetnek a támogatáshoz. A kiemelkedő innovációs potenciállal rendelkező meglévő kkv-k ezért ideális helyzetben 
vannak ahhoz, hogy TIT-partnerséghez csatlakozzanak, és teljes mértékben profitálhassanak az EIT által nyújtott 
támogatásból. Ennek eredményeként egyre több kkv vesz részt TIT-partnerként és TIT-támogatások kedvezménye -
zettjeiként, és vesz igénybe a vállalkozásalapítást és akcelerátorszolgáltatásokat.
60
Mivel a TIT-ek célja, hogy pénzügyileg fenntarthatóak legyenek és képesek pénzügyi eszközöket (pl. bankkölcsö -
nök) és az EIT-forrásoktól eltérő más jövedelemforrásokat használni, biztosítani tudják, hogy a kifizetések teljesí -
tése a kkv-knak időben és függetlenül attól történjen, hogy mikor kapják az EIT-forrásokat. Az EIT nincsen abban 
a helyzetben, hogy a TIT-ekre fizetési feltételeket szabjon meg a partnereikkel kialakított szerződéses kapcsolataik 
tekintetében, mivel a TIT-ek ebben a vonatkozásban függetlenek. Azonban, mivel a kkv-knak eszközölt támogatási 
kifizetések összege korlátozott a program egészéhez képest, a TIT-eknek lehetőségük van arra, hogy megfelelő 
cash-flow menedzsment révén növeljék a kkv-knak eszközölt előlegfizetéseket (a Bizottság és az EIT 41. és 44. 
bekezdésre adott válaszai további példákat ismertetnek a TIT-finanszírozás rugalmasságára vonatkozóan).
61
Az EIT szisztematikusan információt gyűjt az új TIT-partnerek státuszáról, mihelyst azok a TIT-ekhez csatlakoznak. Az 
EIT ezért naprakész adatokkal rendelkezik a TIT-partner kkv-k számáról.
A TIT-ek életének első éveiben túlnyomórészt a nagyobb szervezetek vannak jelen, mivel megvan a képességük 
arra, hogy megalapozott stratégiai menetrendet és nyertes pályázatot készítsenek el, ami előfeltétele annak, hogy 
TIT-nek válasszák ki őket. A kkv-k rendszerint egy későbbi szakaszban csatlakoznak a TIT-ekhez, amikor a részvételük 
többletértéket teremt a meglévő partnerségek tevékenységeihez.
Például a fenntartható energiával foglalkozó TIT-ben 2010–2013 között 25 kkv vett részt TIT-partnerként. Ugyan -
akkor a fenntartható energiával foglalkozó TIT-hez 2014-ben és 2015-ben 55, illetve 50 új kkv csatlakozott, ezáltal 
130-ra növelve a kkv-partnerek számát.
Számos kkv vesz részt az EIT-TIT programban és EIT-támogatás végső kedvezményezettje az olyan TIT-partnerekkel 
alvállalkozási és támogatások továbbadásáról szóló megállapodások révén, mint egyetemek, kutatóközpontok vagy 
ipari vállalatok. A TIT-ek akcelerátor- és inkubátorprogramjai különösen az induló kkv-kra irányulnak, az EIT egyik fő 
teljesítménymutatója az új kkv-k létrehozását követi nyomon. A kkv-k TIT-partnerségeken belüli számának az 
EIT-támogatások növekedése természetszerűleg növelni fogja a kkv-k által felhasznált támogatások arányát.
A Bizottság válaszai 68
62
Az EIT aktívan támogatja a kkv-ket. Egyértelmű célkitűzések léteznek az induló vállalkozások létrehozására, mely az 
EIT fő teljesítménymutatóinak egyike.
Lásd még a Bizottság és az EIT 57. bekezdésre adott válaszát.
64
Az EIT és az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság számára prioritást jelent a más uniós kezdeményezésekkel való 
szinergiák és a kiegészítő jelleg előmozdítása. Ezt a célt tartalmazza az EIT stratégiai innovációról szóló menetrendje 
és rendelete.
Az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság és a TIT elősegíti a szinergiákat és a kiegészítő jelleget (pl. éves ülés 
a Bizottság szolgálataival, az EIT-tel és a TIT-ekkel, valamint az új TIT-ek kiválasztási szempontjai), ez részét képezi 
a TIT-modellnek, melynek elemei tükrözik a célkitűzéséket és a más uniós programokból levont tanulságokat (pl. 
a tudásháromszög koncepciója az Erasmus+ és az „Egyetemek és vállalkozások párbeszéde” bizonyos szempontjait 
tükrözi; a helymegosztási központ koncepciója az EU regionális politikáját tükrözi; a társadalmi kihívások megköze -
lítés megtalálható a Horizont 2020 programban; az EIT finanszírozási modellje a más programokból levont tanulsá -
gokra épül). Konkrét példák vannak a TIT-ek tematikus területein belüli szinergiákra, ilyen pl. az EIT Digital esetében 
a jövő internetje és a big data technológiával foglalkozó PPP-k; a fenntartható energiával foglalkozó TIT (InnoEnergy) 
esetében a SET-terv, valamint az éghajlatváltozással és annak mérséklésével foglalkozó TIT (Climate-KIC) esetében 
az Éghajlatpolitikai Főigazgatósággal való együttműködés a 2015 decemberében Párizsban megrendezett ENSZ 
éghajlat-változási konferencia előkészítésében.
Az EIT továbbra is előmozdítja a szinergiákat a konkrét projektek szintjén, legutóbb az Európai Stratégiai Beruházási 
Alap keretében az Európai együttműködés a tudomány és a technológia területén (COST) keretprogramban és az 
Európai Űrügynökséggel.
69
Az EIT már kérte a teljes pénzügyi autonómia megvalósítását célzó folyamat elindítását. Ez a folyamat várhatóan 
2016 vége előtt zárul le.
71
A szabályok betartásának biztosításán kívül az EIT növekvő mértékben jutalmazza a teljesítményt és ösztönöz 
hatásokat. Például a gyenge teljesítmény a TIT költségvetésére egyre negatívabb hatást fog gyakorolni. A TIT-ek 
pénzügyi fenntarthatóságára vonatkozó elvek egyikeként a TIT-ek EIT-költségvetésében egyre nagyobb arányban 
fog szerepelni a piaci finanszírozás. Mivel a teljesítményt jutalmazó arány idővel növekedni fog, ez a gyenge teljesít -
ményű TIT-eknek még erősebb pénzügyi ösztönzést jelent arra, hogy javítsák teljesítményüket.
72
Az EIT 2015 óta gondoskodik arról, hogy a gyenge teljesítménynek közvetlen hatása legyen a kifizetendő össze -
gekre – az EIT nem fogja elfogadni a TIT költségnyilatkozatának bizonyos részeit, amennyiben a tevékenység végre -
hajtása elégtelen volt. Ehhez lásd a Bizottságnak és az EIT-nek az összefoglaló VII. bekezdésére adott válaszait.
A Számvevőszék beavatkozását követően az EIT fokozta a költségellenőrzéseit az éves ellenőrzési jelentésekben. 
Az EIT következetesen jutalmazza a teljesítményt, ugyanakkor nagyfokú bizonyosságot nyújt a felmerült költségek 
elszámolhatóságát illetően.
A Bizottság válaszai 69
74
Az EIT és a Bizottság megfelelőnek tartja a TIT-eknek kifizetett EIT-támogatások „Horizont 2020” keretprogram 
részvételi szabályzatának 34. cikke szerinti küszöbértéket. Arányosnak tartjuk az uniós/EIT-források azon kedvezmé -
nyezettjétől ellenőrzési igazolást kérni, aki 325 000 EUR-nál több éves támogatást igényel. Mindenesetre az EIT-nek 
a „Horizont 2020” keretprogram részvételi szabályzatának 34. cikkétől való különleges eltérést kellene biztosítani, 
hogy a résztvevők által igényelt támogatások esetében a 325 000 EUR-tól eltérő vagy annál magasabb küszöbérté -
ket alkalmazhasson.
Lásd még a Bizottság és az EIT 79. és 80. bekezdésre adott válaszát.
76
Fontos megjegyezni, hogy a „pénzügyi jelentések” már nem EIT-specifikusak, mivel a költségjelentéseket teljes mér -
tékben hozzáigazították a „Horizont 2020” sablonhoz, melyek a 2016-os támogatási megállapodásokkal kezdődően 
alkalmazandók.
79 Második francia bekezdés
Ez az ajánlás a „Horizont 2020” keretprogram részvételi szabályzatától és a költségvetési rendelettől való különleges 
eltérést tenne szükségessé3.
79 Harmadik francia bekezdés
Ez az ajánlás az EIT hatáskörén kívül esik, mivel a „Horizont 2020” keretprogram részvételi szabályzatától és 
a költség  vetési rendelettől való különleges eltérést tenne szükségessé4.
81
A projektek műszaki értékelésének kiszervezése általános gyakorlat a K+F programokban. Ez különösen igaz 
a különböző tevékenységi területeket, mint pl. oktatást, innovációt és vállalkozásokat lefedő és integráló, rendkívül 
összetett projektekre.
83
Fontos megjegyezni, hogy az EIT 2013 óta csökkenteni tudta a munkaerő fluktuációját. Magyarország esetében az 
alacsony országkoefficiens (jelenleg 69%) jelentősen hozzájárul a munkaerő fluktuációjához. Erre azonban az EIT-nek 
nincs befolyása.
84
Eközben jelentősen javult az EIT irányítási kapacitása. Betöltötték az egységvezető üres álláshelyét és folyamatban 
van a másik egységvezető kiválasztása. Továbbá folyamatban van az EIT igazgatójának kiválasztása.
3 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135
4 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135
A Bizottság válaszai 70
86
Mivel az EIT a kiválóságra összpontosít, természetes, hogy a nagyobb innovációs kapacitással rendelkező országok 
erősebben vannak jelen a TIT-ekben. Míg az EIT számára egyértelmű cél, hogy Európában megerősítse a meg -
lévő képességeket és kiválósági központokat, az EIT azt is biztosítja, hogy az EIT regionális innovációs terven (EIT 
RIS) keresztül az eredményekből az Unió olyan területei is részesüljenek, amelyek közvetlenül nem vesznek részt 
TIT-ekben.
11. háttérmagyarázat – Aggodalmak az EIT pénz ügyi támogatásának koncentrációja és 
az átláthatóság hiánya kapcsán
Ésszerű egyensúly van a tudásháromszög oldalai között a partnerek és a források elosztása tekintetében. Létez -
nek világos eljárások a projektek TIT-ek általi kiválasztására, melyek biztosítják a minőség-ellenőrzést és az 
átláthatóságot.
89
Az EIT eredményei egyre láthatóbbá válnak. Az EIT tevékenységének köszönhetően több mint 1000 fiatal végzett 
vállalkozás szakirányon, számos induló vállalkozás alakult és számos sikertörténethez járult hozzá, továbbá Európa-szerte 
létrejött a helymegosztási központok és akcelerátorok erős hálózata és elősegítette a vállalkozói kultúrát.
92
A 2015 novemberében elkészített, a vállalkozásalapítást vizsgáló értékelés meggyőző bizonyítékot talált az EIT/TIT 
akcelerátorprogramok nyújtotta többletértékéről és léteznek a beruházási feltételeket tartalmazó dokumentumok 
azon támogatott vállalkozásokra, amelyek jelentős eredményeket tudnak felmutatni az EIT-támogatásból történő 
vállalkozásalapítás terén.
93
A fő teljesítménymutatók azt jelzik, hogy jelentős eredmények születtek, melyek közül több már kézzelfoghatóvá 
vált (lásd a 90. bekezdésben említett példákat).
94
Érdemes kiemelni, hogy a nem európai hallgatók is integrálódnak az európai vállalkozásokba, vagy tanulmányaik 
elvégzése után saját vállalkozást alapítanak, aminek hatásaként többletértéket teremtenek a társadalmunknak. Az 
EIT TIT-jei olyan környezetet hoztak létre, amelyben csökkent a felsőoktatás és a vállalkozások közötti szakadék, 
ezért a tanulmányaik elvégzése után jobb lehetőségek nyílnak a hallgatók előtt arra, hogy valamely TIT üzleti part -
nernél dolgozzanak, és ezáltal Európában maradjanak.
98
Az EIT alapító rendelet 6. cikke (2) bekezdésének e) pontja szerint mindhárom elsőként létrehozott TIT a pénzügyi 
stabilitásra vonatkozó stratégiát dolgozott ki. E stratégiák összefoglalását 2014 óta a TIT üzleti tervek tartalmazzák. 
A 2016-os üzleti tervet illetően az EIT szakértője elsősorban a pénzügyi fenntarthatósági kérdéseket vizsgálta és 
értékelte minden egyes TIT tervét.
103
Az új partnerségi keretmegállapodásokat 2016 elején írják alá.
A Bizottság válaszai 71
Következtetések és ajánlások
1. ajánlás
A Bizottság és az EIT elfogadja az ajánlást.
A jogszabályok módosítására irányuló bármilyen javaslatot a minőségi jogalkotás elveinek megfelelően kell elkészí -
teni, különösen az „előbb értékel” elvnek megfelelően. Az EIT jogalapja szerint a Bizottság 2017 végéig értékeli az 
EIT-et, jelenleg értékelés készül az összes érintett bizottsági szolgálat részvételével.
Az értékelésben figyelembe fogják venni az ellenőrzés kritikus véleményét is, a független értékelők hozzáférnek 
ennek az értékelésnek az eredményeihez. A további lépésekről az értékelés eredményei alapján hoznak döntést, 
a minőségi jogalkotás elveinek megfelelően.
A Bizottság álláspontot fog kialakítani az EIT jogalapjának megváltoztatásával kapcsolatban a független szakértői 
értékelés megállapításai és ennek az ellenőrzésnek az eredménye alapján.
107
Lásd a Bizottság és az EIT 40–49. és 60. bekezdésre adott válaszait, melyekben összefoglalják az ezekkel a kérdések -
kel kapcsolatos álláspontjukat.
2. ajánlás a)
A Bizottság és az EIT részben elfogadja az ajánlást és meg fogja vizsgálni, hogy mekkora mértékben terjeszthető ki 
a többéves jelleg.
2. ajánlás b)
A Bizottság és az EIT elfogadja az ajánlást.
Az a) pontot illetően: teljes felülvizsgálat 2017 tavaszáig és (a felülvizsgálattól függő) végrehajtás 2018-ig.
108
Lásd a Bizottság és az EIT ezen bekezdésekre adott válaszait, melyekben összefoglalják az ezekkel a kérdésekkel 
kapcsolatos álláspontjukat.
3. ajánlás
A Bizottság és az EIT elfogadja ezt az ajánlást.
A Bizottság válaszai 72
109
Lásd a Bizottság és az EIT ezen bekezdésekre adott válaszait, melyekben összefoglalják az ezekkel a kérdésekkel 
kapcsolatos álláspontjukat.
4. ajánlás
A Bizottság és az EIT elfogadja az ajánlást.
Az EIT a továbbiakban is a hatásra fog összpontosítani, az erre irányulóan 2015-ben elindított intézkedéseknek 
megfelelően.
HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
  egy példány:  
az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu),
  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül (http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül (http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm)  
vagy a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész  
területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül,  
telefonfülkékből és hotelekből a számot csak díj/f_izetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok: az EU Bookshopból (http://bookshop.europa.eu).
Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) azt 
a nagyszabású célt tűzte maga elé, hogy az oktatás, 
a tudomány és a  gazdaság világa közötti kapcsolatokat 
szorosabbá fűzve az innováció hajtóereje lesz az Európai 
Unióban. Megállapítottuk, hogy az EIT általános 
eredményességét – az Intézet kétségtelen létjogosultsága 
ellenére  – működési keretének összetett volta, valamint 
irányítási problémák gátolják. Az EIT finanszírozási 
modelljét, az EIT és a tudományos és innovációs társulások 
közötti beszámolási kereteket, valamint az utóbbiak 
pénzügyi fenntarthatóságát tekintve több hiányosságot is 
észleltünk. Hét évvel létrejötte után az EIT a működésében 
még ma sem teljesen független az Európai Bizottságtól, 
ami gátolja a  döntéshozatalban. Következtetésünk: ha az 
EIT az az úttörő és újító intézet akar lenni, amelynek 
eredetileg szánták, akkor jogi és működésbeli kiigazítások 
szükségesek ahhoz, hogy jobban növelhesse az Unió 
innovációs potenciálját.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK