HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 9.6.2004 
COM(2004) 416 végleges Volume I 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDAS ÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK 
„Az Európai Környezetvédelmi és Eg észségügyi Cselekvési Terv 2004–2010” 
{SEC (2004) 729 } 
 
HU 2   HU A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDAS ÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK 
„Az Európai Környezetvédelmi és Eg észségügyi Cselekvési Terv 2004–2010” 
TARTALOMJEGYZÉK 
Jobb környezetb ől adódó jobb egészség – jöv őbeli kihívás .................................................. 4 
A Cselekvési Terv el őzményei................................................................................................... 4 
A Cselekvési Terv kulcsfontosságú elemei................................................................................ 5 Hogyan kerül végrehajtásra a Cselekvési Terv? ........................................................................ 8 A nemzetközi dimenzió – A Budapesti Környezet  és Egészség Minisz teri Konferencia.......... 8 
SZAKMAI MELLÉKLETEK 
I. MELLÉKLET .........................................................................................................................  
Intézkedések a 2004-2010-ig terjed ő időszakban ....................................................................  
A információs lánc javítása az integrált kö rnyezetvédelmi és egészségügyi információk 
fejlesztésével. ................................................................................................................ . 
A tudáshézag kitöltése a környezetre és  egészségre vonatkozó kutatás meger ősítése és a 
felmerülő kérdések azonosítása által..............................................................................  
Válasz: a politikák felülvizsgálat a és a kommunikáció javítása ..................................................  
A figyelemfelhívás, a kockázatközlés , az oktatás és a képzés fejlesztése ..................................  
A kockázatcsökkentési politika felü lvizsgálata és kiigazítása .....................................................  
II. MELLÉKLET: KONZULTÁCIÓS FOLYAMAT: A Cselekvési Terv kidolgozása 
során a konzultációban részt vev ő szervezetek listája .................................................................  
A Cselekvési Terv kidolgozása so rán szervezett ülések listája....................................................  
III. MELLÉKLET: A F ŐBB CSELEKVÉST VÉGZ Ő CSOPORTOK 
VÉGREHAJTÁSI HATÁRID ŐI..............................................................................................  
SZÓSZEDET ..............................................................................................................................  
 
HU 3   HU JOBB KÖRNYEZETB ŐL ADÓDÓ JOBB EGÉSZSÉG – JÖVŐBELI KIHÍVÁS  
 A Cselekvési Terv el őzményei 
A jó egészség olyan dolog, amelyet minde nki szeretne — magának, a gyermekeinek, 
továbbá mindazon szélesebb gazdasági és társadalmi el őnyöket is, amelyeket a jó 
egészség ad társadalmunknak. Az egészség  meghatározó szerepet tölt be a hosszú 
távú gazdasági növekedésben és a fenntartható fejl ődésben — egyre nyomósabb 
bizonyíték van arra, hogy nem az egészség ára a magas, hanem sokkal inkább a rossz egészség költsége (az egészs égügyi ellátás, a gyógyszerek, a táppénz, az alacsonyabb 
termelékenység, a rokkants ág és a nyugdíjkorhatár el őtti nyugdíjazás költségeiben 
mérve) 
1. 
Európa polgárai aggódnak a környezet egés zségükre gyakorolt potenciális hatása 
miatt, és elvárják a politikusoktól , hogy cselekedjenek. A közvélemény ezen 
aggodalmai, és a Szerz ődésből eredő kötelezettségek2 alapján a Bizottság felel ős 
azért, hogy jobban feltérképezze a környezet és az egészség között fennálló káros 
kölcsönhatásokat annak érdekében, hogy haté konyabban kezelje azokat. A közérzet 
javításán túl a Cselekvési  Terv további célja a potenciális gazdasági el őnyök 
maximalizálása, mivel az egészség helyre állítására fordított pénzeszközök és a 
termelékenység-csökkenés költségei  gyakran túlszárnyalják a megel őzés költségeit. 
Magánszemélyként bizonyos mértékben dönthetünk életstílusunkról, amely 
befolyásolja egészségünket, de a közhatóságokra is hagyatkozunk abban, hogy 
megbízható információt nyújtsanak számunkra, amelyre döntéseinket alapozzuk, és hogy védjenek meg bennünket azoktól az eg észségünket és jó közérzetünket 
veszélyeztet ő tényezőktől, amelyeket nem tudunk befolyásolni. Nem választhatjuk 
meg a belélegzett leveg ő minőségét, és nem mindig tudjuk megvédeni magunkat 
attól, hogy olyan szennyez őanyagoknak legyünk kitéve, amelyek felhalmozódhatnak 
szervezetünkben — néha még azt megel őzően, hogy megszületnénk. A környezet és 
az egészég kapcsolatáról sz óló közelmúltbeli tanulmányok becslései szerint, minden 
évben hat-kilencezer francia városlakó hal meg id ő előtt a leveg őszennyezés
3 miatt, 
és a gyermekek halálozásáva l és betegségével összefügg ő teljes terhel és egyhatoda 
környezeti tényez őknek tulajdonítható4. 
A sérülékeny csoportokra ható környezeti hatásokat különleges figyelem kíséri. A 
Stratégia különleges hangsúlyt fektet a gyermekekre , mivel a gyermekek sokkal 
                                                 
1 Például: Európában a tüd őbetegséggel kapcsolatban felmerül ő évi összes pénzügyi terhet 102 milliárd 
euróra becsülik, amely adat Írország GDP-jével haso nlítható össze. Európában a legköltségesebb légúti 
betegség a krónikus obstruktív légúti betegség (COP D), amelynek éves költségeit 38,7 milliárd euróra 
becsülik, és amelynek 74%-a (28,6 milliárd euró) a kiesett munkanapokból származik. A 
termelékenység-csökkenésb ől eredő közvetett költségek a közvetlen egészségügyi ápolás költségeinek 
közel háromszorosát teszik ki. Európai Fehér Könyv a Tüd őről, Európai Légzési Társaság (ERS) és 
Európai Tüd ő Alapítvány (ELF), 2003. november.  
2 A Szerz ődés 152. és 174. cikke 
3 A Francia Környezetegés zségügyi Üg ynökség 2004. évi jelentése (http:// 
www.affse.fr/documents/Rapport_1.pdf ) 
4 A meghatározott környezeti tényez őknek tulajdonítható, gyermekek és serdül ők körében el őforduló 
betegségek és sérülések terhe Európában, Frances ca Valent, D'Anna Little, Fabio Barbone, Giorgio 
Tamburlini; WHO, Genf 2004 (nyomdában) 
 
HU 4   HU inkább ki vannak téve káros hatásoknak és e hatások folyamán a betegségek 
kialakulásának valószín űsége nagyobb, mint a feln őttek esetében. A kihívás most az, 
hogy a gyermekek azon jogával kapcsola tos kötelezettségvállalásokat, hogy 
egészséges környezetben n őjenek fel és éljenek — amelyek nemcsak a Stratégiában, 
hanem a Gyermekek jogairól szóló egyezményben és a Fenntartható fejl ődés világ-
csúcs alkalmával is vállalásra kerültek —, a gyakorlatban is megvalósításra kerüljenek. 
A nemzeti és az EU szintjén végzett kutatások egyaránt jelent ősen gyarapították 
tudásunkat a környezeti terhel ő hatások (környezeti stresszorok) és az egészség 
között fennálló kapcsolatok egy részér ől, és ez lehet ővé tette számunkra, hogy 
cselekedjünk, mint például az ólom üzemanyagból történ ő fokozatos kivonását 
illetően. Ugyanakkor számos környezeti veszély egészségre gyakorolt 
következményei komplex kölcsönhatások eredményei, amelyeket sokkal kevésbé értünk még. 
A kutatás alapvet ő fontosságú azon tudásbázis megteremtéséhez és a konkrét 
intézkedések meghozatalához, amelyek által az európai környezetvédelmi és 
egészségügyi kutatások eredményeit a poli tika-alkotásba beemeljük, hogy az európai 
környezetvédelmi és egészségügyi tevékenys égeket elemezzük, és az abban található 
hiányosságokat pótoljuk. A m unkakörnyezettel kapcsolatos po litikák szintén hatással 
vannak az egészségre, a munkahelyen belül és azon túl egyaránt, és szinergiákat kell 
kidolgozni a Közösség munkaegészségügyi és munkabiztonsági  Stratégiájával
5. Ezen 
okokból a Bizottság 2003 júniusában elindított  egy Környezetés Eg észség Stratégiát 
(amelyre SCALE kezdeményezésként6 hivatkoznak), amely integrált megközelítést 
javasol azzal, hogy szorosabb együttm űködést kell kialakítani az egészségügyi, a 
környezetvédelmi és a kutatási területek köz ött. E stratégia hozzáadott értéke abban 
áll, hogy közösségi rendszert dolgoz ki, amely integrálja a környezet állapotáról, az 
ökoszisztémáról és  az emberi egészségr ől szóló információkat. Ez az emberi 
egészségre gyakorolt átfogó környezeti hatás értékelésé t hatékonyabbá teszi majd 
azáltal, hogy figyelembe vesz olyan hatá sokat, mint a „koktélhatásokat”, a 
hatásoknak való együttes k itételt és a kumulatív hatásokat. A stratégia végs ő célja 
egy környezeti és egészségi „ ok-okozati keret ” kidolgozása, amely biztosítja a 
szükséges információkat az egészséget károsító hatások (egészségi stresszorok) forrásaival és hatás-útvonalával fogl alkozó közösségi polit ika kidolgozásához. 
Tekintettel a kérdés kiterjedtségére és összetettségére, a Stratégia hosszú távú, 
ciklikusan megvalósuló megközelítést ha tározott meg, fokozatosan kiterjesztve 
hatókörét, tudásbázisunk szélesedével. A Ta nács, az Európai Parlament és az Európai 
Gazdasági és Szociális Bizottság üdvözölte a Stratégiát, továbbá hangsúlyozták egy, 
a meglévő politikákra és programokra épül ő Cselekvési Terv, valamint a megfelel ő 
nemzetközi szervezetekkel való szoros együttm űködés szükségességét. 
A 2004–2010-ig terjed ő időszakra szóló Cselekvési Tervet úgy dolgozták ki, hogy 
tudományosan megalapozott információt nyúj tson az EU számára, amely szükséges 
                                                
 
5 Példa erre a várandós, a gyermekágyas vagy szoptató munkavállalók munkahelyi biztonságának és 
egészségvédelmének javítását ösztönz ő intézkedések bevezetésér ől szóló 92/85/EGK tanácsi irányelv, 
amely nemcsak az anyák, hanem a gyermekek egészségét is védi.  
6 A Bizottság közleménye az Európai Környezet-egészségügyi Stratégiáról COM (2003) 338 végleges 
 
HU 5   HU mind a 25 EU-tagállamnak ahhoz, hogy el ősegítse bizonyos környezeti tényez ők 
egészségre gyakorolt káros hatásain ak csökkentését és hozzájáruljon a 
környezetvédelmi, az egészségügyi és a kutatási területeken m űködő szereplők 
közötti jobb együttm űködés kialakításához. A Cselekvé si Terv figyelembe veszi a 
többi intézmény szempontjait a javasolt intézkedések azonos ításánál, és úgy 
alakították ki, hogy illeszkedjen a regionáli s, nemzeti, európai és nemzetközi szint ű 
jelenlegi intézkedésekhez, különösen a W HO „pán-európai körny ezet és egészség” 
folyamatához és a gyermekek számára biztonságosabb környezet biztosítására 
vonatkozó kötelezettségvállalásaihoz. 
 A Cselekvési Terv kulcsfontosságú elemei 
Ez a Cselekvési Terv az els ő ciklus id őszakát öleli fel és a tagállamok szakért őivel, 
valamint a f ő érintettek képvisel őivel szoros együttm űködésben került kidolgozásra, 
beleértve az új tagállamok szakért őit és érdekeltjeit is, akiket a folyamat kezdetét ől 
bevontak a munkába (a részleteket lásd  a konzultációs foly amatról szóló II. 
mellékletben ). A Cselekvési Tervben három f ő téma szerepel: 
• a információs lánc javítása a szennyezés forrásokat és az egészségre gyakorolt 
hatásokat illet ően (1–4. intézkedések). 
• a tudás-hézag kitöltése a kutatás meger ősítése és a környezetvédelemmel és 
egészséggel kapcsolatban felmerül ő kérdések kezelése álta l (5–8. intézkedések). 
• a politikák felülvizsgálata és a komm unikáció javítása (9–13. intézkedések). 
A „válaszként” adott konkrét intézkedések kés őbb kerülnek további meghatározásra 
és kidolgozásra, párhuzamosan azzal , ahogyan e kérdések megértése fejl ődik. Az 
első lépés annak felmérése, milyen mért ékben járulnak hozzá a környezeti tényez ők 
az egészségi problémákhoz. Ez magával vonja az t, hogy teljessé kell tenni a tudást és 
az információs láncot a környezeti októl — beleértve a szennyezési forrásokat is — a 
különböző útvonalakon át, amelyek által az em beri egészségre gyakorolt hatás 
kialakul. Szükséges a környezet monitoringj ának és az egészség megfigyelésének 
javítása ahhoz, hogy biztosítsuk, hogy a két politika megfelel ően koordinált legyen. 
Ezen túlmen ően, az EU Kutatási Keretprogramja meger ősíti majd a tudományos 
kutatási er őfeszítéseket annak érdekében, hogy el emezzük és javítsuk tudásunkat a 
környezeti tényez ők és az emberi egészség közö tt fennálló okozati összefüggésekr ől. 
Csak ha már kell ően világos bizonyítékok állnak rendelkezésre — az 
elővigyázatossági alapelvvel7 is összhangban —, akkor do lgozhatók ki a politikát 
érintő megfelel ő cselekvési lehet őségek annak érdekében, hogy a meglév ő politikák 
által adott válaszokat áttekintsük, és ha szükséges, felülvizsgáljuk, és újakat 
dolgozzunk ki. 
A Cselekvési Terv az alábbiak szerint fogl alható össze és részletesebben a „Szakmai 
mellékletek a 2004–2010-es id őszakra szóló Európai Környezet és Egészség 
Cselekvési Tervhez” cím ű dokumentum ismerteti: 
                                                 
7 Az el ővigyázatossági alapelv alkalmazásának kritériumai a Bizottság COM(2000)1 végleges 
közleményében vannak meghatározva.  
 
HU 6   HU 1 – AZ INFORMÁCIÓS LÁNC JAVÍTÁSA  integrált környezetvédelmi és 
egészségügyi információk kidolgozása által, hogy megértsük a szennyez őanyagok 
forrásai és az egészségre gyakorol t hatások közötti kapcsolatokat:  
1. Intézkedés: Környezetvédelmi és egészségügyi mutatók kidolgozása  
2. Intézkedés: A környezet integrált monitoringjának kidolgozása, beleértve az 
élelmiszereket is, hogy lehet ővé tegyük a káros hatásoknak való emberi kitétel 
meghatározását  
3. Intézkedés: Koherens megközelítés  kidolgozása az európai biomonitoring 
kérdéséhez  
4. Intézkedés: A koordináció és a környezetvédelemmel, valamint az egészséggel 
kapcsolatos közös tevékenységek fokozása 
2 – A TUDÁSHÉZAG KITÖLTÉSE a környe zetvédelemmel és az egészséggel 
kapcsolatos kutatás meger ősítése és a felmerül ő kérdések azonosítása által  
5. Intézkedés: Az európai környezetvédelm i és egészségügyi kutatás integrálása és 
megerősítése  
6. Intézkedés: Célzott kutatás a betegségekre, rendellenességekre és a kitételre 
vonatkozóan  
7. Intézkedés: Módszertani rendszerek ki dolgozása a környezet és az egészség 
kölcsönhatásainak elemzésére  
8. Intézkedés: Annak biztosítása, hogy a környezetre és az egészségre ható 
potenciális veszélyek azonosításra és megfelel ő kezelésre kerülnek 
3 - VÁLASZ: A POLITIKÁK ÁTTEK INTÉSE ÉS A KOMMUNIKÁCIÓ 
JAVÍTÁSA  
a figyelemfelkeltés, a kockázat közlésé,  valamint az oktatás és a képzés 
fejlesztése által, annak érdekében, hogy a polgárok megkapják azt az információt, 
amelyre jobb egészségi döntések meghozatal ához szükségük van, és biztosítsuk azt, 
hogy valamennyi területen a szakemberek éberen figyeljenek a környezet és az 
egészség kölcsönhatásaira.  
9. Intézkedés: A közegészségügyi tev ékenységek és a környezeti egészséget 
meghatározó tényez őkkel kapcsolatosan a hálózatépít és fejlesztése a közegészségügyi 
program útján  
10. Intézkedés: A szakemberek képzésének el ősegítése és a környezeti és 
egészségügyi szervezeti kapacitás javítása  
a kockázatcsökkent ő politika áttekintése és kiigazítása által  
11. Intézkedés: A folyamatban lév ő kockázatcsökkentési intézkedések koordinálása és 
a prioritást jelent ő betegségekre való összpontosítás  
12. Intézkedés: A beltéri leveg ő minőségének javítása  
13. Intézkedés: Az elektromágneses mez őket érintő fejlemények követése 
E kezdeti id őszakban a Cselekvési Terv különö sen arra összpontosít, hogy jobban 
megértsük a környezeti tényez ők és a légúti betegségek, a fejl ődés-neurológiai 
rendellenességek, a rák és az endokrin elváltozást okozó hatá sok között fennálló 
összefüggéseket. E több okból kifejl ődő betegségek és állapotok esetében vannak 
arra utaló jelek és némi kezdeti bizonyíték arra, hogy a környezeti tényez ők szerepet 
játszhatnak kialakulásukban és súlyosbodá sukban. A környezeti hatások ehhez való 
hozzájárulásának pontosabb jellemzéséhez  és a betegségcsoportokon belül a 
legfontosabb betegségekre és állapotokra való koncen trálás érdekében több 
információra van szükség. A Cselekvési Terv  célzott kutatási inté zkedéseket állapít 
 
HU 7   HU meg az érdemi okozati összefüggésekr ől alkotott tudásunk javítása és további 
finomítása érdekébe n, és ezzel egy id őben az egészség-figyelést  is javítani fogjuk, 
hogy jobb képet kapjunk a betegségek Közösségen belüli el őfordulásáról. 
Egy további fontos információs szempont az, hogy folyamatosan figyelemmel 
kísérjük azokat a környezeten keresztül — beleértve az élelmiszereket — ható kitételt is, amelyek e betegségek el őfordulásával leginkább összefügg ő tényezőkhöz 
kapcsolódnak. Az integrált kitétel-mon itoring koherens kereteinek kidolgozása 
érdekében három kísérleti projektet való sítottak meg azon anyagokra vonatkozóan, 
amelyekkel kapcsolatban az adatgy űjtést és a monitoringot már bevezették 
(dioxinok, PCB-k
8, nehézfémek és az endokr inzavarokat okozó anyagok). A 
Cselekvési Terv ezt a keretet nemcsak a kísérleti projektekben  vizsgált anyagoknak 
való kitétel, hanem az eg észségügyi problémákkal öss zefüggésbe hozott összes f ő 
környezeti tényez őnek való kitétel felmérésére is al kalmazni fogja, és a környezeti és 
egészségügyi monitoringot adap tálni fogja, ahol szükséges.9 
Ha a szükséges kockázatalapú információk rendelkezésre állnak, a megfelel ő 
kockázatkezelési döntések is meghozhatók, akár az egyének, akár a közpolitikák 
alkotói által. A kommunikáci ó és a figyelemfelkeltés mi ndkét esetben fontos lesz 
annak biztosítása érdekében, hogy széleskör ű információn alapuló, tudományosan 
megalapozott döntéseket hozzanak. 
A gyermekekkel kapcsolatos aggodalmakat a Cs elekvési Terv egészébe integrálták. 
A gyermekek egészségével kapcsolatos számos kérdést felölel majd a monitoring, mint például az egészséget károsító kör nyezeti hatásoknak való kitétel (környezeti 
stresszorok), amelyekre a gyermekek különösen érzékenyek. A betegségekkel 
szembeni fogékonysággal kapcsolatos kutatás  különösen fontos, hogy a politika által 
adott válaszokat a gyermekek szükségle teihez lehessen al akítani azokban az 
esetekben, amelyekben a gyermekek különösen sérülékenyek. Jó példát szolgáltatnak 
erre a Cselekvési Tervben a beltéri lé gszennyezésre vonatkoz ó javaslatok, mivel a 
tudományos bizonyítékok azt mutatják, hogy például a Környezeti Dohányfüst (Environmental Tobacco Smoke – ETS) eg észségre gyakorolt hatása különösen 
nyilvánvaló a gyermekek esetében. 
A Bizottság 2003. júniusi közleménye rávilágí tott az Európán be lüli regionális 
eltérésekre a környezeti ha tásoknak betudható egészs égügyi problémákat illet ően. 
Például a víz útján terjed ő betegségek és a kültéri szennyezésnek való kitétel 
előfordulása magasabb számos új tagállamban, míg az asztma el őfordulása 
gyakoribb más tagállamokban. Sokat te ttek és tesznek még ezen egyenl őtlenségek 
csökkentése érdekében, és jelent ős csökkenés történt már a leveg őszennyezés 
csökkentésére irányuló er őfeszítések eredményeképpe n a légúti betegségek 
következtében el őforduló halálesetek és betegségek  számában. A Cselekvési Terv 
törekedni fog a régiók és az országok között a kib ővített Unióban meglév ő 
eltérésekr ől szóló információk és tudás javítására, figyelembe véve az új 
                                                
 
8 Poliklórozott bifenilek  
9 Azon túl, hogy általános módszertant dolgoztak ki, a munkacsoportok számos anyagspecifikus ajánlást 
is tettek. Ezeket az ajánlásokat az ezen anyago kra összpontosító bizottsági kezdeményezésekben 
figyelembe fogják venni, így például a Dioxin és PCB Stratégiában (COM(2001)593), az Endokrin 
zavarokat okozó anyagok stratégiájában (COM(1999)706) és a közeljöv őben közzéteend ő Higany 
Stratégiában.  
 
HU 8   HU tagállamokban a kibocsátásokkal (például a dioxinok kibocsátásával) kapcsolatban 
jelenleg folyó, az EU által finanszírozott projektek eredményeit is. 
 Hogyan valósul meg a Cselekvési Terv? 
A környezettel összefügg ő egészségügyi problémák me gértéséhez és kezeléséhez 
számos szerepl ő fenntartható együttm űködése szükséges — így a tagállamok, a 
nemzeti, regionális és helyi hatóságok, a környezetvédelmi, egészségügyi és kutatóközösségek, az ipar, a mez őgazdaság képvisel ői és az érintettek 
együttműködése. Ezen a bonyolult és összetett területen az el őrehaladásért vállalt 
felelősséget meg kell osztani 
• a tagállamok között, amelyek felel ősek a monitoring és a kockázatkezelési 
intézkedések megvalósításáért. Felel ősek továbbá a kutatásért, az oktatásért és 
képzésért, amely a környezetvédelem és az egészség határterületének 
kulcsfontosságú szempontja és központi s zerepet játszik anna k biztosításában, 
hogy a nemzeti szinten elért eredményeket EU-szint ű tárgyalások témájává 
tegyék, és az EU-ból származó információkat eljuttassák a nemzeti és helyi szintre; 
• az érdekeltek csoportjai, így az ipar és a polgári  társadalom képvisel ői között, akik 
kulcsfontosságú szerepet töltenek be az azonosított veszélyek megel őző 
intézkedésekké és innov atív válaszokká történ ő átalakításában; 
• a Bizottság között, amely illetékességi területein belül folytatja a párbeszédet 
valamennyi f őbb szerepl ővel és el ősegíti az együttm űködést az EU szintjén, 
valamint kapcsolatot tart az Európai Kö rnyezetvédelmi Ügynökséggel, az Európai 
Élelmiszerbiztonsági Ügynökséggel és más ille tékes testületekkel. Az érintetteket 
teljes mértékben bevonják a megvalósítá si folyamatba a Konzultatív Csoporton 
keresztül (amely a tagá llamokból, az érintettekb ől és nemzetközi szervezetekb ől 
áll). Amint az megfelel ő, konzultálnak az érintett Tudományos Bizottságokkal és 
munkacsoportokkal. 2007-ben a Bizottság  elvégzi a Cselekvési Terv 
megvalósításának félid ős értékelését. A Bizottság az intézkedéseket meglév ő 
kezdeményezések és programok útján valósítja meg, amelyekhez már forrásokat 
allokáltak, nevezetesen a Közegészsé gügyi Program, a Hatodik Kutatási 
Keretprogram és az érintett szolgála tok operatív költségvetése útján; 
• a nemzetközi szervezetek, így a WHO, az OECD és az ENSZ szervei között, 
amelyeknek hosszú tapasztalatai vannak a környezetvédelmi és egészségügyi 
kérdésekben. A velük való további együttm űködés alapvet ő fontosságú lesz annak 
biztosításához, hogy ezt a szakértelmet a jöv őbeli tevékenységek irányításában 
felhasználják. 
 
HU 9   HU  A nemzetközi dimenzió – A Budapesti Kö rnyezet és Egészség A Cselekvési Terv 
a Bizottság hozzájárulásául szolgál a WHO által 2004 júniusában Budapesten 
szervezett Negyedik Környezet és Egés zség Miniszteri Konferenciához. A 
Cselekvési Terv úgy került kidolgozásr a, hogy konzisztens legyen a Miniszteri 
Nyilatkozattal és a Gyermekek Európai Környezetvédelmi és Egészségügyi 
Cselekvési Tervével (CEHAPE), amelye ket várhatóan Budape sten fogadnak el. 
A budapesti következtetések megvalósításában a Bizottság továbbra is aktívan együtt 
fog működni a WHO-val a környezet és eg észség valamennyi kölcsönhatására 
vonatkozóan.