A halászati lehetőségek éves állománygazdálkodási ciklusokban kerülnek meghatározásra (a mélytengeri állományok esetében kétéves ciklusokban). Ez azonban nem akadályozza hosszú távú állománygazdálkodási megközelítések bevezetését. Több jelenlegi többéves terv elavult, mert nem egyeztethető össze az alaprendeletben megállapított célokkal, vagy mert megváltoztak a tervek biológiai referenciapontjai. Ezért a Bizottság 2016. augusztus 3-án benyújtotta az Északi-tengerre vonatkozó többéves tervről szóló javaslatot, valamint a Bizottság a közeljövőben egy, az Atlanti-óceánra vonatkozó többéves tervről szóló javaslatot is be kíván nyújtani.

Végezetül figyelembe kell venni a KHP-alaprendelet és a 847/96/EK tanácsi rendelet közötti összefüggéseket. Az utóbbi rendelet kiegészítő feltételeket vezet be a teljes kifogható mennyiségek éves kezelésére vonatkozóan, beleértve az elővigyázatossági szempontból kifogható állományokra vonatkozó 3. cikkben és az analitikai célokra kifogható állományokra vonatkozó 4. cikkben előírt rugalmassági rendelkezéseket is. A hivatkozott rendelet 2. cikke értelmében a teljes kifogható mennyiségek rögzítésekor a Tanács határoz arról, hogy mely állományok esetében nem alkalmazandó a 3. és a 4. cikk, figyelembe véve különösen az állományok biológiai állapotát. Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdése alapján nemrégiben egy másik rugalmassági mechanizmus is bevezetésre került. Ezért annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a túlzott rugalmasság, amely gyengíti az élő tengeri biológiai erőforrások észszerű és felelősségteljes kiaknázásának elvét, valamint akadályozza a közös halászati politika célkitűzéseinek elérését, egyértelművé kell tenni, hogy a 847/96/EK rendelet 3. és 4. cikke nem alkalmazható az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdésében előírt, egymást követő évek közötti rugalmassági rendezkedésekkel együttesen.

A KHP-alaprendelet által bevezetett kirakodási kötelezettség 2015 és 2019 között fokozatosan válik alkalmazandóvá. 2019-ben a fogási korlátok hatálya alá tartozó valamennyi állományra vonatkozni fog a kirakodási kötelezettség. 2016. január 1-jétől az Északi-tengeren, valamint az Atlanti-óceán északnyugati és délnyugati vizein a tengerfenéken folytatott egyes halászati tevékenységek a kirakodási kötelezettség hatálya alá tartoznak. A tagállamok által az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének megfelelően benyújtott közös ajánlások alapján a Bizottság felhatalmazáson alapuló rendeleteket fogadott el, amelyek egyedi visszadobási terveket határoznak meg. 2016-ban a tagállamok frissített közös ajánlásokat nyújtottak be a kirakodási kötelezettség 2017. január 1-jétől történő fokozatos kiterjesztése érdekében. A kirakodási kötelezettség bevezetése 2017-ben is folytatódik, és a tagállamok közös ajánlásokat nyújtottak be arra vonatkozóan, hogy 2018. január 1-jétől mely halászati tevékenységek tartozzanak a kirakodási tilalom hatálya alá.

(13)A 847/96/EK tanácsi rendelet kiegészítő feltételeket vezetett be a teljes kifogható mennyiségek éves kezelésére vonatkozóan, beleértve az elővigyázatossági szempontból, illetve analitikai célokra kifogható teljes mennyiségek tekintetében az említett rendelet 3. és a 4. cikkében előírt rugalmassági rendelkezéseket is. Az említett rendelet 2. cikke értelmében a teljes kifogható mennyiségek rögzítésekor a Tanácsnak – mindenekelőtt az állományok biológiai állapota alapján – határoznia kell arról, hogy mely állományok esetében nem alkalmazandó az említett rendelet 3. és a 4. cikke. Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdése bevezette az egymást követő évek közötti rugalmassági mechanizmust a kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó valamennyi állomány vonatkozásában. Ezért annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a túlzott rugalmasság, amely gyengítené a tengeri biológiai erőforrások észszerű és felelősségteljes kiaknázásának elvét, akadályozná a közös halászati politika célkitűzéseinek elérését, valamint rontaná az állományok biológiai állapotát, indokolt úgy rendelkezni, hogy a 847/96/EK rendelet 3. és 4. cikke csak akkor legyen alkalmazandó az analitikai célokra kifogható teljes mennyiségre, ha a tagállamok nem alkalmazzák az egymást követő évek közötti rugalmasságnak az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdésében előírt elvét.

(8)[The measures for sea bass will be established following the scientific advice by ICES, which will be issued on 24 October 2017].

(17)A vándorló, vadon élő állatfajok védelméről szóló egyezmény szerződő feleinek 2014. november 3–9-én Quitóban megtartott 11. konferenciáján 2015. február 8-i hatállyal több fajt felvettek a védett fajoknak az egyezmény I. és II. függelékében szereplő jegyzékeire. Helyénvaló ezért rendelkezéseket hozni e fajok védelmére a valamennyi vízen halászatot folytató uniós halászhajók és az uniós vizeken halászatot folytató nem uniós halászhajók tekintetében.

(18)Az uniós hajók számára rendelkezésre álló, e rendeletben meghatározott halászati lehetőségek igénybevétele az 1224/2009/EK tanácsi rendelet és különösen annak a fogások és a halászati erőkifejtés nyilvántartásáról, valamint a halászati lehetőségek kimerülésére vonatkozó adatok bejelentéséről szóló 33. és 34. cikke hatálya alá tartozik. Ezért meg kell határozni azokat a kódokat, amelyeket a tagállamoknak az e rendelet hatálya alá tartozó állományok kirakodásai tekintetében a Bizottság felé teljesítendő adatszolgáltatás során használniuk kell.

(19)Az ICES szakvéleménye alapján helyénvaló fenntartani a homoki angolnára és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó egyedi állománygazdálkodási rendszert az ICES 2a és 3a körzet, valamint az ICES 4 alterület uniós vizein. Mivel az ICES tudományos szakvéleménye csak 2018 februárjára várható, e vélemény kibocsátásáig az erre az állományra vonatkozó teljes kifogható mennyiséget és kvótákat célszerű ideiglenesen nullában megállapítani.

(20)A Norvégiával és a Feröer szigetekkel fennálló halászati kapcsolatokra vonatkozó megállapodásokban, illetve jegyzőkönyvekben előírt eljárásokkal összhangban az Unió konzultációkat tartott a halászati jogokról az említett partnerekkel. A Grönlanddal fennálló halászati kapcsolatokra vonatkozó megállapodásban és jegyzőkönyvben biztosított eljárással összhangban a vegyes bizottság megállapította az uniós hajók által a grönlandi vizeken 2018-ban kiaknázható halászati lehetőségeket. Ezeket a halászati lehetőségeket ezért bele kell foglalni e rendeletbe [The recital will be updated after the consultations].

(21)2017. évi éves ülésén az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) állományvédelmi intézkedéseket fogadott el az Irminger-tengerben élő két vörösálsügér-állománnyal kapcsolatban. Ezeket az intézkedéseket végre kell hajtani az uniós jogban [The recital will be updated after the annual meeting].

(22)2017. évi éves ülésén az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) elfogadta a dél-atlanti és az észak-atlanti germonállományra, valamint az észak-atlanti és a dél-atlanti kardhalállományra vonatkozó teljes kifogható mennyiségek és kvóták meghosszabbítását, továbbá a sárgaúszójú tonhalra vonatkozó teljes kifogható mennyiség meghosszabbítását. Ezenfelül fogási korlátot állapított meg az észak-atlanti kékcápa-állományra, valamint a kelet-atlanti és nyugat-atlanti vitorláshal-állományra vonatkozóan, meghatározta a földközi-tengeri kardhal-állományra vonatkozó teljes kifogható mennyiséget, és megerősítette a kékúszójú tonhal és a nagyszemű tonhal tekintetében korábban megállapított teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat 2018-ra. A kormos és a fehér marlin tekintetében az ICCAT 2018-ra megerősítette a korábban megállapított teljes kifogható mennyiségeket, és elfogadta a Spanyolország által 2014-ben és 2015-ben túlhalászott mennyiségért járó ellentételezés megfizetésére vonatkozóan az Unió által javasolt tervet. Helyénvaló, hogy – a kékúszójútonhal-állomány esetében alkalmazott eljáráshoz hasonlóan – az ICCAT szerinti összes más állományból hobbihorgászat keretében kifogott halakra is vonatkozzanak az említett szervezet által elfogadott fogási korlátok. Ezenkívül elő kell írni, hogy az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen nagyszemű tonhalra halászó, legalább 20 méter hosszúságú uniós halászhajókra vonatkozzanak az ICCAT által a 15-01 sz. ICCAT-ajánlásban elfogadott kapacitáskorlátok. Mindezeket az intézkedéseket végre kell hajtani az uniós jogban [The recital will be updated after the annual meeting].

(23)Az Antarktisz Tengeri Élővilágának Védelmével Foglalkozó Bizottság (CCAMLR) 2016. évi 35. éves ülésén a tagok a 2016/17-es és a 2017/18-as időszakra fogási korlátokat fogadtak el mind a célfajokra, mind a járulékos fogásként kifogott fajokra vonatkozóan. A 2017. évre vonatkozó halászati lehetőségek meghatározásakor figyelembe kell venni e kvótának a 2016. év folyamán való kihasználtságát [The recital will be updated after the annual meeting].

(24)2016. évi éves ülésén az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC) fogási korlátokat fogadott el a sárgaúszójú tonhalra (Thunnus albacares) vonatkozóan. Az IOTC ezenkívül egy, a halcsoportosulást előidéző eszközök és az ellátóhajók használatának csökkentésére irányuló intézkedést is elfogadott. Mivel az ellátóhajók tevékenysége és a halcsoportosulást előidéző eszközök használata az erszényes kerítőhálós flotta halászati erőkifejtésének szerves részét képezi, az említett intézkedést indokolt végrehajtani az uniós jogban [The recital will be updated after the annual meeting].

(25)A Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet (SPRFMO) éves ülését 2018. január 30. és február 3. között tartják meg. Helyénvaló előírni, hogy az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen jelenleg érvényes intézkedések a szervezet éves ülésének megtartásáig ideiglenesen hatályban maradjanak.

(26)2017-es éves ülésén az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság (IATTC) a 2018–2020-as időszak tekintetében állományvédelmi intézkedést fogadott el a sárgaúszójú tonhalra, a nagyszemű tonhalra és a bonitóra vonatkozóan, valamint módosította az e fajok tekintetében 2017-re megállapított meglévő állományvédelmi intézkedést. Ezeket az intézkedéseket helyénvaló végrehajtani az uniós jogban.

(27)2016. évi éves ülésén a Délkelet-atlanti Halászati Szervezet (SEAFO) olyan állományvédelmi intézkedést fogadott el, amely szerint a chilei tengeri sügér, a mélytengeri vörös tarisznyarákok, a nyálkásfejűhalak és a páncélosfejű sügér vonatkozásában kétéves teljes kifogható mennyiséget kell megállapítani. Emellett a SEAFO kétéves teljes kifogható mennyiséget állapított meg az atlanti tükörhalra vonatkozóan a B1 körzetben, a SEAFO-egyezmény hatálya alá tartozó többi területen azonban egy évre korlátozta a teljes kifogható mennyiséget e faj tekintetében. A halászati lehetőségek elosztásáról szóló, a SEAFO által elfogadott, jelenleg alkalmazandó intézkedéseket végre kell hajtani az uniós jogban [The recital will be updated after the annual meeting].

(28)13. éves ülésén a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottság (WCPFC) megerősítette az érvényben lévő állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket. Ezeket az intézkedéseket továbbra is végre kell hajtani az uniós jogban [The recital will be updated after the annual meeting].

(29)2017-ben megtartott 39. éves ülésén az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (NAFO) halászati lehetőségeket fogadott el 2018-ra a NAFO-egyezmény hatálya alá tartozó terület 1–4 alterületén előforduló egyes halállományokra vonatkozóan. Az említett intézkedéseket végre kell hajtani az uniós jogban.

(30)2016-ban megtartott 40. éves ülésén a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) a 2017. és 2018. évre fogási és erőkifejtési korlátokat fogadott el egyes, a GFCM-megállapodás hatálya alá tartozó terület 17-es és 18-as földrajzi alterületén (Adriai-tenger) élő kisméretű nyílt vízi fajok állományaira vonatkozóan. Az említett intézkedéseket végre kell hajtani az uniós jogban. Az IL. mellékletben megállapított maximális fogási korlátok kizárólag egy évre szólnak, és nem befolyásolják a jövőben elfogadandó egyéb intézkedéseket, illetve a tagállamok közötti esetleges elosztási megállapodásokat.

(31)Figyelembe véve a szlovén flotta sajátosságait és annak a kisméretű nyílt vízi fajok állományaira gyakorolt marginális hatását, helyénvaló fenntartani a jelenlegi halászati gyakorlatot, és a szlovén flotta számára hozzáférést biztosítani a kisméretű nyílt vízi fajok egy minimális mennyiségéhez.

(32)Az Unió számára halászati lehetőségeket létrehozó vagy korlátozó bizonyos nemzetközi intézkedéseket az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet fogadja el az év végén, és azok e rendelet hatálybalépése előtt alkalmazandóvá válnak. Ennélfogva szükséges, hogy az említett intézkedéseket az uniós jogban végrehajtó rendelkezések visszaható hatállyal kerüljenek alkalmazásra. Mivel a CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területen a halászati idény december 1-jétől a következő év november 30-áig tart, és így a CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területre vonatkozó egyes halászati lehetőségek, illetve tilalmak a 2017. december 1-jével kezdődő időszak vonatkozásában kerülnek meghatározásra, indokolt, hogy e rendelet vonatkozó rendelkezései az említett időponttól kezdődő hatállyal legyenek alkalmazandók. Ez a visszamenőleges alkalmazás nem sérti a jogos elvárások védelmének elvét, mivel a CCAMLR-tagoknak tilos engedély nélkül halászniuk a CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területen.

(33)A jeges-tengeri pókokra vonatkozó, a Svalbard területe körüli halászati lehetőségeket illetően az 1920. évi párizsi szerződés egyenlő és megkülönböztetéstől mentes hozzáférést biztosít a szerződés valamennyi részes felének, többek között a halászat tekintetében. A Svalbard körüli kontinentális talapzaton folytatott jegestengeripók-halászat kapcsán az Unió 2016. október 25-én kelt szóbeli jegyzékben tájékoztatta Norvégiát az ezen hozzáférésre vonatkozó álláspontjáról, annak a norvég rendeletnek a nyomán, amely a jeges-tengeri póknak a norvég kontinentális talapzaton folytatott halászatát szabályozza, ez ugyanis az Unió álláspontja szerint sérti a párizsi szerződés konkrét rendelkezéseit és különösen annak 2. és 3. cikkében előírtakat. Annak biztosítása érdekében, hogy a jeges-tengeri pók állományának a Svalbard területén való kiaknázása összhangban álljon azokkal a megkülönböztetésmentes állománygazdálkodási szabályokkal, amelyeket az e terület fölött szuverenitással és joghatósággal rendelkező Norvégia állapíthat meg a párizsi szerződés keretein belül, helyénvaló korlátozni az ilyen halászat végzésére engedéllyel rendelkező hajók számát. Az e halászati lehetőségek tagállamok közötti elosztása a 2018-as évre szól. Emlékeztetni kell arra, hogy az alkalmazandó jogszabályok tiszteletben tartásának biztosítása elsődlegesen a lobogó szerinti tagállamok felelőssége. [The recital will be updated in light of possible developments]

(34)A Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő hajók részére a Francia Guyana partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezet uniós vizein halászati lehetőségek engedélyezéséről szóló, az Unió által a Venezuelai Bolivári Köztársaságnak címzett nyilatkozatnak megfelelően indokolt meghatározni az uniós vizeken a csattogóhalak tekintetében Venezuela számára rendelkezésre álló halászati lehetőségeket.

(35)Tekintettel arra, hogy bizonyos rendelkezések folyamatos jelleggel alkalmazandók, valamint azért, hogy elkerülhető legyen a jogbizonytalanság a 2017 vége és a halászati lehetőségeket 2018-ra meghatározó rendelet hatálybalépésének időpontja közötti időszakban, helyénvaló úgy rendelkezni, hogy a tilalmakra és tilalmi időszakokra vonatkozó rendelkezések 2019 elején is hatályban maradjanak addig, amíg a halászati lehetőségeket 2019-re meghatározó rendelet hatályba nem lép.

(36)A Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni annak biztosítása érdekében, hogy az egyes tagállamok egységes feltételek mellett kapjanak engedélyt arra, hogy a halászatierőkifejtés-mennyiségeiket kilowattnapok szerinti rendszerben kezelhessék. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni.