1. BEVEZETÉS

Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmust 2007-ben, Románia Európai Unióhoz való csatlakozásakor hozták létre . Célja, hogy kezelje az igazságügyi reform, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén fennálló hiányosságokat. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus létrehozása óta az annak keretében készült jelentések arra törekedtek, hogy célzott ajánlások révén támogassák a román hatóságokat erőfeszítéseik összpontosításában és bemutassák az elért haladást. Amint azt a Tanács hangsúlyozta, az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus akkor zárul le, amikor a Romániára vonatkozó összes négy értékelési kritérium kielégítő mértékben teljesül.

Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében készült 2017. januári jelentésben a Bizottság áttekintést nyújtott az elért haladásról, a még megoldandó kihívásokról és az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus célkitűzéseinek megvalósításához szükséges kulcsfontosságú további lépésekről. E célból a Bizottság tizenkét kulcsfontosságú ajánlást tett, melyek teljesülése az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus folyamatának lezárását eredményezi. A jelentés kiemelte, hogy a folyamat gyorsasága attól függ majd, hogy Románia milyen ütemben lesz képes visszafordíthatatlan módon teljesíteni az ajánlásokat, és attól, hogy elkerülhetők-e azok a negatív lépések, amelyek veszélyeztetik az elmúlt 10 évben elért haladást.

Ezért az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus jelen szakaszában ez a jelentés a 2017. januári jelentésben meghatározott ajánlások teljesítése terén elért haladást ismerteti. A korábbi évekhez hasonlóan ez a jelentés a román intézményekkel való szoros együttműködés, valamint a civil társadalom és más érdekelt felek – beleértve a többi tagállamot is – hozzájárulása alapján, a Bizottság által végzett alapos elemzés eredményeként készült el.

Az Unió helyzetét értékelő, 2017. szeptemberi beszédében Juncker elnök hangsúlyozta a jogállamiság és a független bíróságok fontosságát: e két elem elengedhetetlen nemcsak az együttműködési és ellenőrzési mechanizmusban résztvevő tagállamok, hanem az összes uniós tagállam számára is. Ez hangsúlyozza, hogy fontos elkerülni a különböző állami struktúrák közötti konfrontatív légkört, aminek káros következményei lehetnek a bíróságok függetlenségére. A 2017. januári jelentés említi ezt a problémát, mely továbbra is fennállt a mostani jelentésben vizsgált időszakban.

A Románia által az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében 2007 óta elért haladás, valamint a 2017. januári jelentés óta elért haladás elemzése alapján a Bizottságnak továbbra is az a véleménye, hogy az állami intézmények közötti lojális együttműködés, valamint a már elért eredmények mellett kitartó, határozott politikai irányítás és az igazságszolgáltatás függetlenségének tiszteletben tartása révén Románia a közeljövőben képes lesz teljesíteni az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében meghatározott, még teljesítendő ajánlásokat.

A Bizottság 2018 végére tervezi az elért haladás értékelését, és készen áll arra, hogy további segítséget nyújtson Romániának a még hátralévő ajánlások teljesítéséhez a haladás visszafordíthatatlanságának megerősítése, és ezáltal a mechanizmus lezárása céljából.

2. ÁLTALÁNOS HELYZET

A 2017. januári jelentésben az elmúlt tíz évre visszatekintve összességben elmondható, hogy Románia jelentős haladást ért el az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus értékelési kritériumainak való megfelelés terén. Számos kulcsfontosságú intézmény kezdte meg működését és több fontos jogszabály lépett hatályba. A polgári és büntető törvénykönyvek reformja közel került a lezáráshoz. A jelentés megerősítette, hogy Románia igazságszolgáltatási rendszerét alapjaiban megreformálták és a bíróságok újfent bizonyították a szakmaiságukat, a függetlenségüket és az elszámoltathatóságukat. A jelentésben megemlítenek számos belső biztonsági intézkedést, melyek célja az eddig elért eredmények hirtelen visszafordításának megakadályozása. A 2017. januári jelentés tizenkét kulcsfontosságú ajánlása a még fennálló, azonosított hiányosságok kezelését szolgálta. Az ajánlások többsége a román hatóságok felelősségét és elszámoltathatóságát, valamint az eredmények visszafordíthatatlanságának biztosításához szükséges belső biztosítékokat helyezi előtérbe.

A román kormány elfogadta ezt a megközelítést és ismételten megerősítette elkötelezettségét az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében tett ajánlások teljesítése mellett. A parlamentben a parlamenti többség és az ellenzék is hajlandóságot mutatott a konstruktív párbeszédre és pozitív választ adott bizonyos ajánlásokra.

Annak ellenére, hogy a kormány elkötelezett az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus mihamarabbi lezárása mellett, a politikai helyzet kihatott az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében készült 2017. januári jelentésben meghatározott ajánlások teljesítésére. A 2017. januári jelentés óta eltelt kilenc hónapos időszakban Romániában két kormány volt hivatalban, és az állam hatalmi ágai (parlament, kormány, igazságszolgáltatás) közötti növekvő feszültségek egyre nehezebbé tették közöttük az együttműködést.

Emellett az olyan események, mint pl. 2017 januárjában annak a sürgősségi kormányrendeletnek az előző kormány általi elfogadása, mely megszüntette bizonyos korrupciós bűncselekmények – pl. a hivatali visszaélés – büntetendőségét, valamint a közkegyelemről szóló törvényre vonatkozó javaslat, nagy mértékben veszélyeztették az igazságszolgáltatási intézmények által a korrupció elleni küzdelem terén elért pozitív haladást és a folyamatosan jó eredményeket. Románia-szerte tüntetésekre került sor az említett intézkedések ellen. Bár a sürgősségi kormányrendeletet a kormány nem léptette hatályba és a parlament is visszavonta, ezek az események további aggályokat keltettek a nyilvánosságban.

Augusztus óta vita tárgyát képezik az igazságszolgáltatási törvényekkel kapcsolatban javasolt felülvizsgálatok is. A Magisztratúra Legfelsőbb Tanácsa a vele folytatott konzultációt követően két alkalommal is elutasított tervezeteket arra hivatkozva, hogy azok érinthetik az igazságszolgáltatás függetlenségét. Románia elnöke és a civil társadalom is hangot adott aggályainak. A román bírók többsége petíciót írt alá, melyben követelték a Legfelsőbb Tanács véleményének tiszteletben tartását. A bírók és az ügyészek jogállását, továbbá a bíróságok, az ügyészségek és a Legfelsőbb Tanács szervezetét és működését három, 2004-ben hozott igazságszolgáltatási törvény szabályozza. A törvényeknek közvetlen hatása van a bíróságok függetlenségére és a tágabb értelemben vett igazságszolgáltatási rendszerre, és a törvények a jelenlegi formájukban fontos szerepet töltöttek be a Bizottság legutóbbi januári pozitív értékelésében. Néhány javasolt módosítás olyan kérdésekre irányult, mint az Igazságügyi Felügyelőség szerepe és a bírók személyes felelőssége, valamint a vezető ügyészek kinevezése: ezek mind olyan kérdések, melyek érintik az igazságszolgáltatás függetlenségét, és kérdéseket vetnek fel a 2017. januári jelentés részét képező, az igazságszolgáltatási rendszer függetlensége terén elért haladás értékelésének esetleges felülvizsgálatával kapcsolatban. A bírói kar és a civil társadalom egyes szereplőinek erősen negatív reakciója kiemelten az igazságszolgáltatás függetlenségének kérdésére irányult.

Döntő fontosságú lesz, hogy a kormány és a parlament képes lesz-e biztosítani a jogalkotási folyamat nyitottságát, átláthatóságát és konstruktivitását az igazságszolgáltatási törvényeket illetően. Általában véve egy olyan folyamat, amely során kellőképpen figyelembe veszik és értéknek tekintik az igazságszolgáltatás függetlenségét és a bírói kar véleményét, és figyelembe veszik a Velencei Bizottság véleményét, előfeltétele a reform fenntarthatóságának és fontos eleme az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében meghatározott értékelési kritériumok teljesítésének.

A bírói kart érő bírálatok továbbra is problematikus elemei a nyilvános vitának. Ez ellentmond a Magisztratúra reformok előre vitelében betöltött szerepére vonatkozó pozitív bizottsági megállapításoknak, melyeket a Tanács támogatott, valamint a bírói kar függetlensége tiszteletben tartásának. A jogerős bírósági ítéletek elfogadása és tiszteletben tartása, valamint annak lehetővé tétele, hogy a bírók akadálytalanul elláthassák feladataikat, döntő fontosságú többek között a januári jelentésben meghatározott feltétel teljesítéséhez.

3. AZ EGYÜTTMŰKÖDÉSI ÉS ELLENŐRZÉSI MECHANIZMUS ÉRTÉKELÉSI KRITÉRIUMAINAK TELJESÍTÉSE TERÉN ELÉRT HALADÁS ÉRTÉKELÉSE AZ EGYÜTTMŰKÖDÉSI ÉS ELLENŐRZÉSI MECHANIZMUS KERETÉBEN KÉSZÜLT 2017. JANUÁRI JELENTÉSBEN MEGHATÁROZOTT AJÁNLÁSOK ALAPJÁN

3.1. Az első értékelési kritérium: Független igazságszolgáltatás és igazságügyi reform

3.1.1. Független igazságszolgáltatás