P6_TA(2005)0079

A cukorpiac közös szervezésének következő reformja

Az Európai Parlament állásfoglalása a cukorpiac közös szervezésének következő reformjáról

Az Európai Parlament,

- tekintettel a cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EGK tanácsi rendeletre [1],

- tekintettel a Bizottság által Tanácshoz és a Parlamenthez intézett közleményekre a fenntartható európai mezőgazdasági modell - különösen a cukorágazat reformja által történő - megvalósításáról (COM(2003)0554 [2] és COM(2004)0499),

- tekintettel a közösségi cukorpiaci rendszer reformjának különböző módjairól készített kiterjedt hatásvizsgálatra (SEC(2003)1022),

- tekintettel az AKCS-országokkal folytatott tárgyalásokra, amelyeket AKCS-EK partnerségi megállapodás V. mellékletéhez csatolt, AKCS-országokból származó cukorról szóló 3. jegyzőkönyv [3] említ, az Indiára vonatkozó különös vámkontingensre, amelyet az Európai Közösség és India között levélváltás formájában létrejött megállapodások megkötéséről szóló, 2001. december 3-i 2001/870/EK tanácsi határozat [4] említ, a közösségi általános preferenciális rendszere vonatkozó 2501/2001/EK rendeletre [5], valamint a legkevésbé fejlett országokból (LDC) származó termékekre a mennyiségi korlátozásoktól mentes vámmentes hozzáférés kiterjesztéséről szóló 416/2001/EK rendeletre [6],

- tekintettel az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés cukorról szóló, 2001. november 1-jei [7] és 2002. március 21-i [8], állásfoglalásaira,

- tekintettel az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre kivételes kereskedelmi intézkedések bevezetéséről, szóló, 2000. szeptember 18-i 2007/2000/EK tanácsi rendeletre [9],

- tekintettel a 2007/2000/EK rendeletnek az Európai Unió stabilizációs és társulási folyamatában részt vevő vagy ahhoz kapcsolódó országokra és területekre vonatkozó kivételes kereskedelmi intézkedéseknek Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságra és a Jugoszláv Szövetségi Köztársaságra való kiterjesztése tekintetében történő módosításáról szóló, 2000. november 20-i 2563/2000/EK tanácsi rendeletre [10],

- tekintettel az általános prefenciális rendszer Bizottság által javasolt reformjára (COM(2004)0461 [11] és COM(2004)0699 [12]),

- tekintettel az EK-Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésére,

- tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére,

A. mivel az Európai Uniónak a DOHA ciklus keretében felvállalt kötelezettségvállalásai megkövetelik a vámok, valamint a termelési és exporttámogatási intézkedések csökkentését, és mivel ezen kötelezettségvállalások és a teljes ágazat naprakésszé tételének, és versenyképessége növelésének szükségessége elengedhetetlenné teszik a cukorpiac közös szervezésének reformját,

B. mivel a WTO Vitarendezési Testületének döntése ellen benyújtott fellebbezés eredménye befolyással lesz a kvótakorlátozások szintjére, ezáltal szükségessé téve a C cukor jövőjének újragondolását,

C. mivel az AKCS-országokkal és Indiával kötött preferenciális megállapodások értelmében az Európai Unió vállalta, hogy garantált áron importál ezen országokból meghatározott mennyiségű cukrot,

D. mivel a "Mindent, csak fegyvert ne" (Everything but Arms EBA) elnevezésű kezdeményezés - amenynyiben jelenlegi formájában alkalmazzák - azt eredményezi, hogy illegális háromszög-kereskedelem útján az előzőleg világpiaci áron felvásárolt, majd Európába újraexportált cukor nagy mennyiségben fogja elárasztani az európai piacot; és mivel az ilyen ügyletek felderítése aligha lehetséges és mivel ezek az importok kockázatot jelentenek a cukorpiac közös szervezésének koherenciája és egyensúlya számára, és mivel ezzel egyidejűleg az ilyen jellegű a csalás károsítja az európai adófizetőket,

E. mivel az EBA-kezdeményezés - bár célkitűzéseiben nagyvonalú - nem garantálja a gazdasági és társadalmi fejlődést a legkevésbé fejlett országoknak, tekintettel arra, hogy a háromszög-kereskedelem várható növekedése csak a már versenyképes országok számára lesz előnyös; mivel ez a cukor vonatkozásában gazdaságilag megtévesztő, hisz ezután a legkevésbé fejlett országok Európába irányuló cukorexportjának növekedése csökkenteni fogja az európai árat, ami pedig ellenkezik a legkevésbé fejlett országok érdekeivel,

F. mivel az előbbiekből adódóan a legkevésbé fejlett országok újabb szabályozást követelnek az EBA-kezdeményezés keretében, és a többéves általános preferenciális rendszer 2005. december 31-én lejár,

G. mivel a 2007/2000/EK és a 2563/2000/EK rendelet, amelyek a nyugat-balkáni államok számára szabad és korlátozásoktól mentes bejutást biztosítottak az Európai Unió cukorpiacára, példa nélküli növekedést eredményeztek az ezen országokból származó cukorimportban, különösen az illegális háromszög-kereskedelem, azaz az előzőleg világpiaci áron felvásárolt cukor Európai Unióba történő újraexportálása révén,

H. mivel a nyugat-balkáni államok jövőben lehetséges Európai Unióhoz való csatlakozását tekintve nem lenne sem kívánatos, sem észszerű, ha a preferenciális elbánás révén olyan többletcukor termelési kapacitás jönne létre, amely gazdaságilag nem életképes,

I. mivel a KAP célja többek között a mezőgazdaság multifunkcionális jellegének előremozdítása az egész Európai Unióban, és mivel ennek hozzá kell járulnia a megfelelő életszínvonal megteremtéséhez a mezőgazdasági népesség körében, ahogyan azt az európai alkotmány és a Lisszaboni Stratégia előírja; mivel ez utóbbi hangsúlyozza, hogy szükséges a foglalkoztatás szintjének és minőségének javítása és a nagyobb társadalmi kohézió biztosítása; úgy ítélve, az Európai Tanács által annak luxembourgi ( 1997. december 12- 13.) és berlini ( 1999. március 24- 25.) ülésein hozott állásfoglalások alapján, hogy a mezőgazdaságnak továbbra is egész Európára kiterjedően kell tevékenységét folytatnia, beleértve a hátrányos helyzetű régiókat is,

J. kihangsúlyozva az Európai Tanács brüsszeli ( 2002. október 24- 25.) ülésén hozott állásfoglalás fontosságát, amely úgy rendelkezik, hogy a reformokat oly módon kell végrehajtani, hogy megfelelően tekintetbe vegyék a hátrányos helyzetű régiók sajátos problémáit; és mivel törekedni kell arra, hogy a versenyképes európai termelés fenntartható szinten maradjon,

K. mivel - amint arra az Európai Tanács brüsszeli ülésén elfogadott következtetések felszólítottak - az EU leghátrányosabb helyzetű régióiban élő termelők szükségleteit is figyelembe kell venni,

L. mivel a cukorpiac közös szervezésének reformja arra kellene hogy szolgáljon, hogy biztosított legyen az árak olyan szintű megállapítása, amely megfelelő jövedelmet biztosít mind a közösségi termelők, mind az AKCS-országok mind a legkevésbé fejlett országok szállítói számára,

M. mivel az Európai Bizottság közleményei általában hajlanak arra, hogy megbontsák a cukorpiaci ágazat egyensúlyát (és ez a közösségi termelők számára ugyanúgy hátrányos, mint a legkevésbé fejlett országok és az AKCS-országok szállítói számára), valamint arra, hogy a cukorrépa-termesztés, a cukoripar és az ahhoz kapcsolódó gazdasági tevékenységek megszüntetésével fenyegessenek az Európai Unió számos régiójában;

N. mivel a Bizottság által tervezett ár- és kvótacsökkentés hatalmas jövedelemveszteséget fog okozni a cukorpiaci ágazatban dolgozóknak - ideértve a cukorrépa-termelőket is - anélkül, hogy - minden eshetőség szerint - a fogyasztók számára kézzelfogható előnnyel járna, mint ahogy ez a korábbi reformok során már bebizonyosodott, amelyek alkalmával a nyersanyag-árak csökkenése nem vonta maga után a fogyasztói árak csökkenését.

O. mivel a cukornád egyes legkülső régiókban lényeges társadalmi-gazdasági szerepet játszik, és ezen régiókban - amelyek a szerződések által is elismert, sajátos és állandó strukturális hátrányokkal küzdenek - helyettesíthetetlen szerepet játszik a mezőgazdasági termelők jövedelme tekintetében,

P. mivel a cukortermelés növekedése egyes vezető cukornádtermelő országokban súlyos környezeti károkat okoz, mint például az esőerdők pusztulását, talajeróziót, a természeti erőforrások, a víz, a talaj kizsákmányolását stb,

A reform belső vonatkozásai

1. hangsúlyozza, hogy a cukorpiaci ágazat szereplőinek megfelelő előreláthatóságra van szükségük ahhoz, hogy a versenyképességük növeléséhez szükséges beruházásokat elvégezzék; ezért elengedhetetlennek tartja, hogy a Bizottság már most meghatározza a 2008 utáni időszakra vonatkozó szándékait; javasolja, hogy a közös piacszervezés reformját ne módosítsák 2012 végéig;

2. üdvözli, hogy a Bizottság a reformmal kapcsolatos választási lehetőségekről részletes hatásvizsgálatot végzett; nehezményezi azonban, hogy ez a tanulmány nem tárgyalja azt, hogy milyen hatással lesznek a tervezett reformok az egyes tagállamokban és az egyes cukortermelő régiókban, különös tekintettel a foglalkoztatás alakulására az ágazaton belül;

3. felkéri a Bizottságot, hogy sürgősen végezzen részletes hatásvizsgálatot ezen reform társadalmi-gazdasági - mind a cukorrépa-termelőkre, mind a szektorban dolgozókra gyakorolt - hatásainak tanulmányozása céljából, és térjen ki arra a kérdésre is, hogy várható-e az EU egyes vidéki területeinek elhagyása; továbbá kéri a Bizottságot, hogy hatásvizsgálata terjedjen ki annak tanulmányozására is, hogy a reform milyen hatással lehet a gabonapiacra;

4. megjegyzi, hogy a Bizottság által javasolt cukorárcsökkentés nagyobb, mint amit a WTO-szabályok betartása megkövetel; kéri tehát, hogy e csökkentést olyan mértékűre korlátozzák, amely az EU-ban a fenntartható, hatékony és szilárd cukortermelés eléréséhez és megőrzéséhez szükséges, összhangban a WTOszabályokkal; úgy véli, hogy a kvóta csökkentését illetően ugyanezt az elvet kell szem előtt tartani, és hogy a ár- és kvótacsökkentés halmozott hatása mind a veszélyeztetett, mind a legversenyképesebb régiókban az ágazat életképességét érinti;

5. elutasítja a Bizottság javaslatát az izoglükózkvóták növelésére, mivel ez azután a cukorkvóták csökkentését tenné szükségessé;

6. úgy ítéli meg, hogy a Bizottság által javasolt jelenlegi referenciaár-rendszer nem működőképes, és a segítségével nem lehet elérni a piaci stabilitást; javasolja ezért, hogy a jelenlegi ártámogatási rendszert tartsák meg, mint biztonsági védőhálót, a cukorpiacon esetlegesen kialakuló súlyos aránytalanságok megelőzésére;

7. sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a kvóta tulajdonlásának kérdését jogilag még nem rendezték, és felszólítja a Bizottságot, hogy rögzítse, hogy a kvóták az egyéni cukorrépa- és cukornád-termelőkhöz kötődjenek;

8. úgy véli, hogy a Bizottság által javasolt kvótaátruházások rendszere nem felel meg a versenyképességgel, a foglalkoztatással és a Közösségen belüli szolidaritással kapcsolatos célkitűzéseknek; elutasítja ezt a rendszert, mivel az a gazdaságilag legveszélyeztetettebbeket fenyegeti a munkahelyek és a termelőtevékenység elfogadhatatlan áthelyeződése miatt;

9. felkéri a Bizottságot, hogy fontolja meg egy az Európai Unió által kezelt külön alap létrehozását, amely ésszerű feltételekkel lehetővé teszi a rendszerből való kilépést az ezt választók számára, azáltal hogy a kvótáikat önként eladhatják az Európai Uniónak vonzó majd idővel csökkenő áron egy meghatározott időn belül, amelyet követően ezeket a kvótákat azonnal el kell törölni; javasolja egy költségvetéstől független finanszírozási forma bevezetését mind az ágazatban érdekelt felek, mind a piac bevonásával;

10. úgy véli, hogy a kvóták megfelelő eszközt jelentenek a termelés kiegyensúlyozott alakulásának biztosítására az egész Közösségben, és alkalmazásuk ezt a célt kell, hogy szolgálja; javasolja, hogy a jogalkotási javaslat tartalmazza a minimális termelési kvóta fogalmát, amelyet meg kell őrizni az adott tagállamon belül;

11. kéri a Bizottságot, hogy vonja vissza a kvóták tagállamok közti átruházásának lehetővé tételére vonatkozó javaslatát;

12. hangsúlyozza, hogy az új tagállamok olyan kötelezettségvállalások alapján csatlakoztak az Európai Unióhoz, amelyek teljesítése jelentős erőfeszítésbe került; javasolja a Bizottságnak, hogy fontolja meg egy olyan intézkedés lehetőségét, amely megkíméli ezeket az államokat a túlzott kvótacsökkentési intézkedések okozta nehézségektől; ebben a vonatkozásban felhívja a figyelmet arra a jelentős különbségre, ahogyan a B-kvótákat rögzítették az új tagállamok számára; örömmel üdvözli a Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy teljes mértékű kompenzációt nyújtsanak az új tagállamok cukorrépa-termelői részére;

13. megjegyzi, hogy a reformnak összhangban kell lennie a WTO szabályokkal, de egyben biztosítania kell az egyensúlyt a közösségi cukorpiacon, a termelés fenntartását és a mezőgazdasági termelők életszínvonalának védelmét;

14. úgy véli, hogy az exporttámogatások várható csökkentése vagy eltörlése nem eredményezheti a közösségi költségvetési források megtakarítását, hanem az így felszabaduló pénzeket az ágazat javára kell felhasználni, akár a termelők jövedelemkiesésének megfelelőbb kompenzálására, akár a piaci egyensúly elérését célzó egyéb intézkedésekre;

15. felkéri a Bizottságot, hogy jogalkotási javaslatának kidolgozásakor vegye figyelembe a WTO Vitarendezési Testületének döntéseit; ezzel összefüggésben reméli, hogy a javaslat tartalmazni fog a C cukor jövőjével kapcsolatos megoldásokat; felkéri például a Bizottságot, hogy sürgősen tegyen lépéseket a cukor alternatív felhasználási módjainak kifejlesztésére annak érdekében, hogy a közösségi termelés számára újabb értékesítési lehetőségeket találjon, különösen a biotüzelőanyagok kifejlesztéséből adódó lehetőségekre tekintettel; felkéri továbbá a Bizottságot, hogy tanulmányozza a cukor biotüzelőanyagként való felhasználásával kapcsolatos lehetőségeket gazdasági és környezetvédelmi szempontból;

16. kéri, hogy a cukortermelésre - mind az élelmiszerként, mind a tüzelőanyagként történő felhasználás esetén - alkalmazzák a szociális és környezetvédelmi előírásokat, beleértve legalább a kölcsönös megfeleltetésre (cross compliance) vonatkozó környezetvédelmi előírásokat, és a bővített vetésforgót, mint a mezőgazdasági termelők hozzájárulását a talajrehabilitációhoz, ezáltal tovább erősítve a cukortermelésben a mezőgazdaság multifunkcionális jellegét;

17. úgy véli, hogy az előrelátható veszteségek kompenzációja nem megfelelő, javasolja, hogy - a 4. bekezdésben igényelt - korlátozott árcsökkentés esetén őrizzék meg a Bizottság által javasolt pénzügyi keretet és azt utalják kifejezetten az ültetvényesek és a cukorrépa-termelők számára, hogy azok a lehető legteljesebb kompenzációban részesülhessenek; úgyszintén kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy az árcsökkentés miatti kompenzációk kiszámításánál vegyék figyelembe az alacsonyabb árakat az azokat alkalmazó tagállamokban;

18. reméli, hogy a 8. bekezdésben említett alapok (vagy valamely más külön alap) egy részét a termelők jövedelmezésére lehet felhasználni, a szállítási jogok elveszítésének kompenzációjaként, és azzal a céllal, hogy segítsék őket más tevékenységre történő átállásban; továbbá szociális biztonsági intézkedéseket követel a cukorültetvények megszüntetése által sújtott munkavállalók javára;

19. üdvözli a Bizottság elkötelezettségét a legtávolabbi régiókkal szembeni különös elbánás iránt; mindemellett sajnálattal veszi tudomásul az értékesítési támogatás megszüntetését, kéri ezen támogatás visszaállítását és a jövedelemkiesés teljes megtérítését a legtávolabbi régiókra jellemző hátrányok megfelelő figyelembe vétele érdekében,

20. reméli, hogy a Bizottság gondosan értékelni fogja az EU hátrányos helyzetű térségeinek termelési helyzetét, és meghatározza azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala szükséges ahhoz, hogy megakadályozzák a cukorrépa-termelés megszűnését a reform következében ezeken a területeken;

21. kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy közelről kövessék nyomon a cukorpiac szervezésének következő reformja miatti esetleges gyárbezárások társadalmi következményeit, és hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket, ha a szociális intézkedések nem bizonyulnak elégségesnek;

A reform külső vonatkozásai

22. felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Unió képessége a cukorkínálat kezelésére saját piacán jelentősen befolyásolja a cukorpiac közös szervezésének egyensúlyát és életképességét;

23. nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy cselekedjen az AKCS-országok és a legkevésbbé fejlett országok kérése szerint, és vizsgálja meg az EBA-kezdeményezés keretében egy oly szabályozás bevezetését, amely lehetővé teszi az Európai Unió számára, hogy a kínálatot a jövőben is kezelni tudja, és megakadályozza, hogy a közösségi termelés szintje olyan változó legyen, amely az új közös piacszervezés kiigazítását teszi szükségessé; javasolja, hogy ez a szabályozás az importkvóták mennyiségi ellenőrzését szolgáló eszközök formáját öltse, amelyeket rendszeresen felül lehetne vizsgálni az EBA-kezdeményezés ezen országok fejlődésére - különösen a helyi foglalkoztatás és a termelés tekintetében - gyakorolt tényleges hatása alapján; javasolja, hogy a kvóták olyan szintűek legyenek, amely lehetővé teszik egyéb élelmiszerek termelését az ország saját szükségleteinek kielégítésére;

24. kéri, hogy a Bizottság jogalkotási javaslata tegye lehetetlenné a cukor exportját az Európai Unióba harmadik országokból, a legkevésbé fejlett országokon keresztül, háromszög-kereskedelem útján;

25. kéri, hogy az importált cukor termelésére ugyanazon szociális és környezetvédelmi előírások vonatkozzanak, mint az Európai Unión belüli cukortermelésre; abban az esetben, ha a szállító országok nem felelnek meg ezeknek az előírásoknak, kéri, hogy vessenek ki díjat az importált cukorra, és ezt juttassák új EU alapba, amelynek célja az ember- és környezetbarát mezőgazdaság támogatása lenne a cukorszállító fejlődő országokban;

26. felkéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul állapítson meg kvótákat a nyugat-balkáni országok részére, és ezeket kellően megerősített történelmi adatokra alapozza úgy, hogy a kvóták révén biztosítva legyen a hazai termelés és fogyasztás nettó egyensúlya, és következésképpen a nyugat-balkáni országok ne exportálhassanak újra cukrot az Európai Unióba;

27. felkéri a Bizottságot, hogy javítson a bevezetett ellenőrzési rendszeren, és ellenőrizze a származásra vonatkozó rendelkezések betartását, különösen mivel az EBA-kezdeményezés megkönnyítette a bejutást az európai piacra és ez olyan árkülönbségekhez vezethet, amelyek csalásra ösztönözhetnek;

28. felkéri a Bizottságot, hogy sürgősen javasoljon megfelelő támogató intézkedéseket, amelyek az Európai Unióba irányuló cukorexporttól erősen függő AKCS-országokat segítik versenyképességük növelésében és azon képességük erősítésében, hogy gazdasági alapjaikat változatosabbá tegyék;

29. kéri a Bizottságot, biztosítsa a jelenlegi reform beépítését Európai Unió WTO-tárgyalások során képviselt álláspontjába, annak érdekében hogy a jövőbeli többoldalú kötelezettségvállalások ne tegyenek szükségessé további reformot, ami miatt a termelőknek kétszeresen kellene megfizetniük;

30. nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a reform hatását különösen Brazíliában, ahol a cukortermelést és a cukorfeldolgozást egy kisebb személyi csoport tartja kézben annak a sok embernek a kárára, akik a cukornádföldeken és a cukorgyárakban dolgoznak; úgy ítéli meg, hogy az EU erkölcsi felelősséggel tartozik azért, hogy ne segítse elő reformjaival a cukortermelés tovább fenn nem tartható, latifundiumokra épülő rendszerét, ahogyan azt Brazíliában alkalmazzák;

31. kéri a Bizottságot arra, hogy tárgyalja meg a cukorpiac Európai közös szervezése reformjának az összekapcsolását a más országok, elsősorban az Amerikai Egyesült Államok cukorpiaci szervezeteinek hasonló reformjaival;

32. kéri a Bizottságot, hogy tegyen meg mindent annak érdekében, hogy nemzetközi megállapodások jöjjenek létre a WTO keretében a cukortermelés és a cukorárak ellenőrzéséről;

***

33. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek, valamint az AKCS-országok és a legkevésbé fejlett országok kormányainak és parlamentjeinek.

[1] HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.

[2] HL C 96., 2004.4.21., 17. o.

[3] HL L 195., 2000.8.1., 46. o.

[4] HL L 325., 2001.12.8., 21. o.

[5] HL L 346., 2001.12.31., 1. o.

[6] HL L 60., 2001.3.1., 43. o.

[7] HL C 78., 2002.4.2., 79. o.

[8] HL C 231., 2002.9.27., 49. o.

[9] HL L 240., 2000.9.23., 1. o.

[10] HL L 295., 2000.11.23., 1. o.

[11] HL C 242., 2004.9.29., 8. o.

[12] HL C 52., 2005.3.2., 47. o.

--------------------------------------------------