HU    HU HU 
 
HU 1   HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 21.12.2010 
SEC(2010) 1591 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
 
Javaslat: 
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVE 
a veszélyes anyagokkal kapcsolatos sú lyos balesetek elleni védekezésr ől 
   
COM(2010) 781 final 
SEC(2010) 1590 final 
 
HU 2   HU TARTALOMJEGYZÉK 
1. A probléma meghatározása.......................................................................................... 3 
2. A szubszidiaritás elemzése........................................................................................... 4 3. Célkit űzések ................................................................................................................. 4 
4. Szakpolitikai lehet őségek, a hatások elemzése és összehasonlítása ............................ 4 
5. Nyomon követés és értékelés..................................................................................... 11 
 
HU 3   HU 1. A  PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
A Seveso-irányelv által kezelt probléma 
A vegyi balesetek gyakran súlyos, bizonyos esetekben katasztrofális 
következményekkel járnak. Egyes jól ismert, súlyos balesetek – mint a sevesói, a bhopali, a schweizerha llei, az enschedei, a toul ouse-i és a buncefieldi – sok 
emberéletet követeltek, és több milliárd eu róba kerültek. A Seveso-szabályozás a 
balesetek megel őzésével és az azokra való felkészüléssel, valamint a balesetek 
tanulságaival foglalkozik. A jelenlegi Seve so II. irányelvet ( 96/82/EK irányelv) a 
jogalkotó 1996-ban fogadta el, és a 2003/105/EK irányelvvel módosította. F ő 
célkitűzése az I. mellékletében felsorolt nagy mennyiség ű veszélyes anyagokkal 
(vagy azok keverékeivel) kapcso latos súlyos balesetek megel őzése és emberi 
egészségre és a környezetre gyakorolt következményeinek a csökkentése. Az irányelv az ellen őrzés szintjeire vonatkozóan többszint ű megközelítést alkalmaz: 
minél nagyobb mennyiség ű anyag van jelen, annál szigorúbbak a szabályok. 
2000 és 2008 között nagyjából 20%-kal csökkent a súlyos balesetek el őfordulási 
gyakorisága. Ez arra utal, hogy az irányelv teljesíti a célkit űzéseit. Az is tanúsítja a 
sikerét, hogy a Seveso-irányelv által köve tett megközelítést v ilágszerte átvették. 
Az e hatásvizsgálat tárgyát képez ő probléma 
Az irányelvet módosítani kell, me rt megváltozott a veszélyes anyagok 
osztályozásának uniós rendszere, amelyre az I.  melléklet hivatkozik. Az új rendszert 
az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézésér ől és csomagolásáról szóló 
1272/2008/EK rendelet (a továbbiakban: os ztályozási rendelet)  állapítja meg, 
amelyet végleges formájában 2015. június 1-jét ől fogva kell alkalmazni. Az 
osztályozási rendelettel való összehangolás három f ő kérdést vet fel. A legfontosabb 
az, hogy hogyan célszer ű végrehajtani az I. melléklet nek az osztályo zási rendelettel 
való összehangolását (1. szakpolitikai kérdéskör). Ehhez kapcsolódnak az I. melléklet azon egyéb lehetséges technikai módosításai, amelyek meghatározzák az 
irányelv alanyi hatályát (2. szakpolitikai kérdéskör), illet őleg azokat az eljárásokat, 
amelyekkel az I. mellékletet a jöv őben hozzá lehet igazítani az osztályozási rendelet 
változásaihoz azokban az esetekben, ha a konkrét eset rugalmasabb megoldást 
igényel, mint a rendeletre való egyszer ű utalás (3. szakpolitikai kérdéskör). 
E módosítás szükségességére való tekintette l a Bizottság az irányelv szélesebb kör ű 
felülvizsgálata mellett döntött, mert az irányelv az elfogadása óta alapvet ően nem 
változott. Bár a felülvizsgálat meger ősítette, hogy az irányelv nagyban hozzájárult a 
vegyi balesetek el őfordulási valószín ű
ségének csökkentéséhez és következményeik 
enyhítéséhez, és a jelenlegi re ndelkezések megfelelnek a kit űzött céloknak, több 
olyan terület is van, ahol bi zonyos rendelkezések egyértelm űsítése és korszer űsítése 
érdekében, valamint a végrehajtás és a be tartatás javítása céljából helyénvalóak 
lennének kisebb módosítások. A legfont osabb ilyen területek a nyilvánosság 
tájékoztatásához és az információkezelési re ndszerekhez (4. szakpolitikai kérdéskör), 
valamint a területfelhasználás terv ezéséhez (5. szakpolitikai kérdéskör) 
kapcsolódnak, ahol lehet őség van a rendelkezések t ovábbfejlesztésére. A másik 
kérdés több olyan részletes rende lkezés viszonylag kisebb módosításával 
 
HU 4   HU kapcsolatos, amelyeket hasznos lenne pontosítani vagy naprakésszé tenni (6. 
szakpolitikai kérdéskör). 
2. A  SZUBSZIDIARITÁS ELEMZÉSE  
Uniós szint ű fellépés szükséges az irányelv módosításához egyfel ől annak 
biztosítására, hogy az emberi egészség és a környezet védelmének Unió-szerte 
meglévő magas szintje megmaradjon, másfel ől a végrehajtás jobb harmonizálásának 
előmozdítása érdekében. Ez segíteni fog annak elkerülésében, hogy a tagállamokban 
a védelem szintje jelent ősen eltérő legyen, és emiatt esetleg torzuljon a verseny. A 
szubszidiaritás elve nem sérül, mert a cél a jelenlegi, harmonizált célkit űzéseket 
megállapító, de a részletes gyakorlati végrehajtás meghatározását a tagállamokra hagyó megközelítés továbbvitele. 
3. C
ÉLKITŰZÉSEK  
Az átfogó célkit űzés továbbra is a sú lyos balesetek megel őzése és 
következményeinek enyhítése a védelem meglév ő szintjének megtartásával és 
esetleges további javításával. A Bizottság stratégiai célkit űzéseivel és a jobb 
szabályozás elveivel össz hangban ezt a szabályozási re ndelkezések olyan módon 
történő javításával célszer ű elérni, hogy azok hatékonyabbak és eredményesebbek 
legyenek, valamint – ahol csak lehetséges  – a szükségtelen adminisztratív terhek 
csökkentésével. Az iránye lvnek továbbá egyértelm űnek, koherensnek és könnyen 
érthetőnek kell lennie, hogy segítse a végreha jtás következetességé nek a javítását. 
A legfontosabb különös célkit űzés az I. melléklet összehangolása az osztályozási 
rendelettel oly módon, hogy a védelem meglév ő szintje ne csökkenjen. További 
különös célkit űzés bizonyos rendelkezések egyértelm űbbé tétele a végrehajtás és a 
betartathatóság javítása érdekében. Más rend elkezéseket a jelenleg  hatályos irányelv 
elfogadása óta a m űszaki életben és a szabályozás  területén bekövetkezett fejl ődés 
figyelembevétele érdekében kell átdolgo zni. Ezenkívül, ahol a biztonság 
veszélyeztetése nélkül csak lehetséges, az üzemeltet ők és a hatáskörrel rendelkez ő 
hatóságok adminisztratív terhei nek csökkentése érdekében ésszer űsíteni és 
egyszerűsíteni kell az el őírásokat,. 
4. S ZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK , A HATÁSOK ELEMZÉSE ÉS ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
1. szakpolitikai kérdéskör: az I. melléklet összehangolása az oszt ályozási rendelettel 
Ez a hatásvizsgálat központi eleme. 
Az összehangolást a veszélyes anyagok több veszélyességi kategóriájára nézve el 
kell végezni, de ez csak a toxicitás vonat kozásában jelent problémát. Ez azért van 
így, mert az osztályozási rendelet három új  toxicitási kategóriát vezet be, amelyek 
nem felelnek meg teljes mértékben a ké t korábbi kategóriának, ugyanis eltér ő 
küszöbértékeket vagy cut-off értékeket tartalmaznak. Az új toxicitási kategóriák 
emellett három expozíciós útvonalra vannak felosztva (szájon át, b őrön át, 
belélegezve történ ő expozíció). Így a fontolóra vett lehet őségek eltérnek abban a 
tekintetben, hogy melyik kategóriákat és expozíciós útvonalakat vesszük figyelembe. 
 
HU 5   HU Bár a hosszabb távú hatá sok részben bizonytalanok, általában elmondható, hogy a 
különböző lehetőségek hatása, illet őleg a hatásaik közötti különbségek egyaránt 
korlátozottak. 
A hatás az irányelv alanyi hatályának kismérték ű módosulása. Az adott lehet őségtől 
függően 405, jelenleg az irányelv hatálya alá tartozó üzem kerülhet ki az alkalmazási 
körből (–4,2%), vagy 342 új üzem kerülhet  oda be (+3,4%). Ez hasonló mérték ű 
hatást váltana ki a megfelelés adminisztratív költségeire és a védelem szintjére nézve is. Az átfogó költséghatás az irányelv ö sszes adminisztratív költségéhez képest 
alacsony. Az osztályozási rendelethez való hozzáigazításnak (amelyet a választott 
lehetőségtől függetlenül minden üzemeltet őnek el kellene végeznie) vannak egyszeri 
költségei is, ezek becsült összege 1,7 millió EUR. Az egyes lehet őségek esetében 
különböző további költségek (vagy megtakarítások) merülnek fel az ágazat szintjén, 
a választott lehet őségtől függően évi 4,9 millió EUR összeg ű költségnövekedést ől 
1,1 millió EUR összeg ű költségmegtakarításig. A hatóságokat érint ő költséghatás az 
ágazat költségeinek/megtakarítása inak körülbelül 10%-ára tehet ő. Ehhez képest az 
irányelv alkalmazásának teljes becsül t adminisztratív költsége az ágazatra 
vonatkozóan nagyjából évi 52 millió EUR, az ágazatra és a hatóságokra együttesen 
vonatkoztatva pedig legalább évi 100 millió  EUR. Figyelembe kell venni más, e 
hatásvizsgálat keretében csak kvalitatív  módon értékelt szempontokat is, amelyek a 
gyakorlati végrehajtáshoz  és az adminisztratív összetettséghez/er őfeszítéshez 
kapcsolódnak, és túlmutatnak az ös szehangolás kezdeti feladatán. 
Ezen értékelés alapján azt a lehet őséget célszer ű választani, amely azonkívül, hogy – 
más lehet őségekhez hasonlóan – alig van hatással  az irányelv alanyi hatályára, a 
súlyos baleset esetén el őálló legvalószín űbb expozíciós útvonalak 
figyelembevételével magas szint ű védelmet tart fenn. 
2. szakpolitikai kérdéskör: az I. me lléklet egyéb technikai módosításai 
A lehetőségek ahhoz kapcsolódnak, hogy egyes termékkategóriákra vagy anyagokra 
az irányelv megfelel ő módon vonatkozik-e, ideértve az osztályozási rendelet által 
érintett bizonyos termék eket/anyagokat is. A lehet őségek a jelenlegi helyzet 
fenntartásától az érintett anyagokra vonat kozó egyedi, magasabb küszöbértékek 
megállapításáig és a csomagolt termék ekre vonatkozó eltérésekig terjednek. 
Feltételezhet ő, hogy a különböz ő lehetőségek általános hatása nem jelent ős. A 
megemelt küszöbértékeket stb. tartalmazó lehet őségek kisebb mérték ű 
költségcsökkenést eredményezhetnek az ér intett ágazatok vonatkozásában, de a 
védelem szintjét is csökkenthetik. 
Legkedvez őbbnek azok a megoldások t űnnek, amelyek fenntartják vagy fokozzák a 
védelem szintjét. 
3. szakpolitikai kérdéskör: az I. melléklet kés őbbi módosításai 
Az 1. szakpolitikai kérdéskör kapcsán említett szempontoknak megfelel ően az I. 
melléklet kezdeti összehangolásán ak hosszú távú hatásait illet ően vannak 
bizonytalanságok, különösen ami az anyago k és a keverékek osztályozásának 
jövőbeni változásaihoz való kés őbbi automatikus hozzáigazítást  illeti. Ez arra utal, 
hogy szükség van arra, hogy az I. mellékletet szükség esetén felhatalmazáson alapuló 
jogi aktusok útján módosíta ni lehessen. Ez a lehet őség olyan eszközöket foglal 
magában, mint az egész Unióra kiterjed ő anyagspecifikus elté rések, a tagállami 
 
HU 6   HU szintű üzemspecifikus eltérések, valamint e gy olyan védintézkedés, amely lehet ővé 
teszi az irányelv hatálya alá nem tartoz ó veszélyeknek az ir ányelv hatálya alá 
vonását. 
Ez az eszközrendszer az I. mellékletet módosító felhatalmazáson alapuló jogi 
aktusok lehet őségével együtt biztosíthatja azt a r ugalmasságot, amely az osztályozási 
rendelettel való ö sszehangolásból ered ő olyan helyzetek kezeléséhez szükséges, 
amikor súlyos balesetek el őidézése szempontjából veszél yes vagy veszélytelen 
anyagok kerülnének az irányelv hatálya alá vagy kerülnének ki onnan. Ez pozitív hatást gyakorolna a védelem szintjére, és összességében is pozit ív hatással lenne a 
költségekre. 
Az ebben a szakpolitikai ké rdéskörben értékelt lehet őségek mindegyike kiegészít ő 
jellegű, és mindegyikkel célszer ű élni. 
4. szakpolitikai kérdéskör: a nyilvánossá g tájékoztatása, információkezelési 
rendszerek 
A cél a nyilvánosság tájékoztatásának javítása, beleértve a hatáskörrel rendelkez ő 
hatóságok felé való információszolgáltatást is. Ez az átláthatóság  érdekét szolgálná, 
és biztosítaná, hogy a nyilvánosság tisztáb an legyen a veszélye kkel és azzal, hogy 
baleset esetén mi a teend ő. A különböz ő lehetőségek különböz ő szintű 
beavatkozásokat jelentenek, a „minden marad a régiben” elvt ől a sokkal részletesebb 
információk szerepeltetéséig. 
Fontos az is, hogy az információk gy űjtése, kezelése és megosztása hatékony és 
ésszerű módon történjék, megkönnyítve ezzel a jelentéstételt és  a végrehajtás 
nyomon követését. Az erre vonatkozó lehet őségek a tagállami szint ű adatbázisok 
létrehozásától egy teljes mértékben integr ált, központi uniós adatbázisig terjednek. 
Az értékelés azt mutatja, hogy minél több információt kell elérhet ővé tenni, annál 
magasabbak a költségek, ugyanakkor minél magasabb szint ű információkat kell 
szolgáltatni, annál nagyobb a lehetséges haszon a véde lem szintje vonatkozásában. 
Hasonlóképpen, minél jobb az információkezelés, annál nagyobbak a költségek, de a haszon is. 
A költség-haszon megfontolások alapján azok a lehet őségek tűnnek a 
legkedvez őbbnek, amelyek javítják a releváns információk elérhet őségének szintjét, 
ugyanakkor csak mérséke lt költségekke l járnak. 
5. szakpolitikai kérdéskör: a területfelhasználás tervezése 
A cél annak vizsgálata, hogy a területfelhasználás terve zése területén hogyan lehetne 
jobban figyelembe venni a súlyos balesetek ve szélyeit. A hatályos irányelv tartalmaz 
olyan követelményeket, amelyek értelmében a tagállamoknak megfelel ő biztonsági 
távolságok, illetve meglév ő üzemek esetén kiegészít ő technikai intézkedések útján 
bizonyos fokú ellen őrzést kell gyakorolniuk az új üzemek telepítése, a meglév ő 
üzemek módosítása és a közelükben történ ő új fejlesztések felett. Megfontolandó a 
rendelkezések további pontosítás a és jobbítása. Egyik lehet őség a meglév ő 
rendelkezések fenntartása, egyúttal pontosít ása, hangsúlyozva a környezetvédelmet 
és utalva az eljárásoknak a hasonló szabályoz ás szerinti e ljárásokkal való lehetséges 
integrációjára; másik lehet őség az új üzemekhez ka pcsolódó rendelkezések 
kiterjesztése a meglév ő telephelyekre. 
 
HU 7   HU Az utóbbi lehet őség jelent ős költségekkel járhat, de a védelem szintjének jelent ős 
növekedését is eredményezné. Túlságos an kevés tapasztalat áll azonban 
rendelkezésre egy ilyen megközelítés gyakor lati megvalósításáról ahhoz, hogy ebben 
a szakaszban támogatni lehe ssen egy konkrét javaslatot. 
Ebből következ ően az els ő lehetőség tűnik a legkedvez őbbnek. Várhatóan nem 
gyakorol jelent ős hatást a költségekre, de javíthatja a védelem szintjét. 
6. szakpolitikai kérdéskör: egyéb pontosítások 
A cél a különböz ő hatóságok közötti szorosabb koordináció, az információk és az 
eljárások jobb integrációja a következetesebb végrehajtás el ősegítése érdekében, 
valamint az ésszer űsítés és az egyszer űsítés az adminisztráci ós terhek csökkentése 
céljából. További cél több rendelkezés pontosítá sa a betartathatóság és a végrehajtás 
hatékonyságának javítása érdekében. Számos részlehet őséget értékeltünk. Azok, 
amelyek hozzájárulnak a szorosab b koordinációhoz stb., valószín űleg összességében 
pozitív hatással járnak a végrehajtást, az egyszer űsítést és az adminisztratív terhek 
csökkentését illet ően (bár ezt nehéz számszer űsíteni), esetleg a védelem jelenlegi 
szintjének bizonyos mérték ű javítása mellett. Has onlóképpen azok a lehet őségek, 
amelyek célja egyes rendelkezések pont osítása és javítása, egyértelm űbb és jobb 
szabályozáshoz vezetnek, és jelent ős többletköltség nélkül javítják a védelem 
szintjét. 
Az ebben a csomagban szerepl ő részlehet őségek közül azokat tartottuk meg a 
továbbiakra nézve, amelyek (1) potenciá lisan megtakarításokat eredményeznek és 
nem csökkentik a védelem szintjét, valami nt azokat, amelyek (2) a legalacsonyabb 
költségek mellett növelik a védelem szintjét. 
Általános megjegyzések a hatásokról 
A fontolóra vett lehetséges  változtatások összességében az irányelv mérsékelt 
módosítását jelentik, és nem befolyásoljá k érdemben a védelem szintjét vagy az 
alkalmazás költségeit. A különböz ő lehetőségek költségei az irányelv 
összköltségéhez képest alacsonyak. 
A túlnyomórészt a nagyobb vállalatoknál jelen lév ő, nagy mennyiség ű vegyszerek 
súlyos veszélyeivel foglalkozó Seveso-m egközelítés korlátozza a kkv-kat érint ő 
lehetséges hatásokat. Ezt az irányelv kéts zintes megközelítése tükrözi, amelyben az 
alsó küszöbérték ű üzemekre csak alapvet ő követelmények vonatkoznak, amelyek 
figyelembe veszik a kkv-k lehet őségeit. 
A rendelkezésre álló információk ar ra utalnak, hogy azoknak a kkv-ként m űködő 
üzemeknek az aránya, amelyekre az irányelv az osztályozási rendelethez való hozzáigazítás nyomán kiterjedne, nem különbözne a jelenleg az irányelv hatálya alá tartozó, kkv-ként m űködő üzemek arányától; maradna k azonban bizonytalanságok, 
mivel a keverékekre vonatkozóan kevés info rmáció áll rendelkezé sre. Az irányelv 
egyéb javasolt módosításainak többsége csak  mérsékelt költségeket eredményez, és 
csak a meglév ő költségek kis hányadát jelenti.  Ez a beruházásokra és az 
adminisztratív költségekre egyaránt vona tkozik. Azonban ha egyes ambiciózusabb, 
az alsó küszöbérték ű üzemekre további követelmények bevezetésével járó 
lehetőségeket is figyelembe vennénk, ezek a kkv-kra nézve jelent ősebb költségeket 
 
HU 8   HU eredményezhetnének. A fels ő küszöbérték ű kkv-kra vonatkozóan a költségteher 
azonban nagyobb lehet, és egyes lehet őségek hatással vannak e vállalkozások üzleti 
tevékenységére, mivel a kis- és kö zépvállalkozások te rmészetüknél fogva 
érzékenyebbek a költségek emelkedésére, mint a nagyobbak. A 3. szakpolitikai kérdéskör keretében fontolóra vett lehet őségek azonban nagyobb rugalmasságot 
eredményezhetnek a kkv-k mentesítése terén, ha kimutatható, hogy a tevékenységükhöz kapcsolódóan nem á ll fenn súlyos baleset veszélye. 
A fő jelentés 5. és 6. szakasza ö sszehasonlítja a legfontosabb lehet őségeket a 
különböző szakpolitikai kérdéskörökön belül, ideértve a lehet őségek 
költségeit/hatásait és el őnyeit is. A következ ő táblázat a legkedvez őbbnek tűnő 
lehetőségeket foglalja össze: 
A lehetőség tartalma Gazdasági hatások, 
az 1. szakpolitikai 
kérdéskörre vonatkozóan 
ideértve az alanyi 
hatály változását is
1 A védelem szintje2  Egyéb hatások, 
ideértve az 
egyszerűsítést, 
adminisztratív 
erőfeszítéseket stb. 
1. szakpolitikai kérdéskör: az I. 
melléklet összehangolása az osztályozási rendelettel    
E* 
A költség elérheti 
az évi 2,4 millió 
EUR-t Enyhe csökkenés (a 
szájon át történ ő 
expozíció kizárása a 3. akut toxikus 
kategóriában) Enyhe növekedés a 
differenciált 
expozíciós útvonalak miatt 
2. szakpolitikai kérdéskör: az I. melléklet egyéb technikai módosításai    
Hidrogén: a) a cselekvés 
mellőzése Semleges Változatlan  
Nehéz fűtőolaj: b) a lehetséges 
hatás elkerülése nevezett anyagként, az egyéb 
kőolajtermékek között való 
felsorolással Semleges Változatlan 
 
Aeroszolok: a) 150/500 – 
közelítés az osztályozási 
rendelethez + kb. 0,5 millió 
EUR évente Változatlan/ 
enyhe növekedés 
 
                                                 
1 A gazdasági hatás az adminisztratív költségek vált ozása. A megfeleléssel járó nem adminisztratív 
költségeket, például a fizikai módosításokhoz ka pcsolódóakat nem vettük figyelembe, mert ezek 
kifejezetten telephely-sp ecifikusak, és számszer űsítésük nem volt lehetséges. 
2 A védelem szintjének szempontja a körn yezeti károk, az emberi egészséget ér ő károk és a köz- és 
magántulajdont ér ő károk elleni védelmet foglalja magában. Így a környezeti hatás, valamint a 
társadalmi hatás egy része közvetlenül a védelem szintjén elért eredményekb ől következik. 
 
HU 9   HU A lehetőség tartalma Gazdasági hatások, 
az 1. szakpolitikai 
kérdéskörre vonatkozóan 
ideértve az alanyi 
hatály változását is
1 A védelem szintje2  Egyéb hatások, 
ideértve az 
egyszerűsítést, 
adminisztratív 
erőfeszítéseket stb. 
Nátrium-hipoklorit: a) az 
osztályozási rendelet miatti 
újraosztályozás hatásának elfogadása a keverékekre nézve + akár 3,5–4 millió 
EUR évente Növekedés  
3. b)/d): Annak lehet ővé tétele a 
tagállamok számára, hogy 
harmonizált feltételek alapján eltéréseket engedélyezzenek a 
Seveso-el őírások egy része 
vagy egésze alól Lehetséges 
megtakarítások az 
ágazat és a hatáskörrel 
rendelkez ő 
hatóságok számára Nincsenek hatások 
vagy kismérték ű 
hatások (az eltérés feltétele) A piac torzulásának 
lehetséges kockázata 
3. c): Az egész Unióra kiterjed ő 
anyagspecifikus eltérések 
lehetővé tétele a Seveso-
előírások egy részét ől vagy 
egészétől, harmonizált 
feltételek alapján Lehetséges jelent ős 
megtakarítások az 
ágazat és a 
hatáskörrel 
rendelkez ő 
hatóságok számára Nincsenek hatások (az 
eltérés feltétele) Az osztályozási 
rendelethez képest 
rugalmasságot 
biztosít 
3. e) Védintézkedés bevezetése Az alanyi hatály 
lehetséges b ővülése Lehetséges növekedés Az osztályozási 
rendelethez képest 
rugalmasságot 
biztosít 
4.A szakpolitikai kérdéskör – a nyilvánosság tájékoztatásának 
típusa
3    
c) Több információ az alapvet ő 
adatokról minden telephelyre vonatkozóan, továbbá balesetek 
forgatókönyvei és f őbb 
információk a fels ő 
küszöbérték ű üzemekre 
vonatkozó küls ő vészhelyzeti 
tervből (felülvizsgált V. 
melléklet) online  Egyszeri költség 
kb. 2–4 millió EUR 
Éves költségek 
akár 0,5 millió 
EUR Növekedés. Javulás a 
rendelkezésre álló információk terén. 
 Jobb hozzáférés az 
információkhoz. Kevesebb 
következmény 
baleset esetén. Segíti a tanulságok 
levonását, a bevált 
gyakorlat cseréjét, a tényleges 
végrehajtás nyomon 
követését stb. 
Fokozottabb 
átláthatóság. 
 
4.B szakpolitikai kérdéskör: 
információkezelés    
                                                 
3 Az információk bizalmas kezelésével kapcsolatos kérdéseket is figyelembe kell venni. 
 
HU 10   HU A lehetőség tartalma Gazdasági hatások, 
az 1. szakpolitikai 
kérdéskörre vonatkozóan 
ideértve az alanyi 
hatály változását is
1 A védelem szintje2  Egyéb hatások, 
ideértve az 
egyszerűsítést, 
adminisztratív 
erőfeszítéseket stb. 
c) Egyszer ű honlap, az EU 
honlapjára közvetlenül feltöltött 
dokumentumokra vagy az információkat/dokumentumokat 
tartalmazó tagállami 
honlapokra mutató hiperhivatkozásokkal Évi 50 000–
100 000 EUR a 
fenntartásra, továbbá bizonyos 
tagállami költségek 
1 millió EUR 
egyszeri költség a 
dokumentumok 
feltöltése, ill. a hiperhivatkozások 
beillesztése 
kapcsán Növekedés. Jelent ős 
javulás a 
rendelkezésre álló információk terén. 
 Mint fent. Továbbá 
nagyobb mérték ű 
harmonizáció, kisebb mérték ű 
elaprózottság, 
ésszerűsítés és 
egyszerűsítés. 
5. szakpolitikai kérdéskör: a 
területfelhasználás tervezése    
b) Kisebb pontosítások Nincsenek 
költségek vagy lehetséges 
megtakarítások Korlátozott hatás  
6.A szakpolitikai kérdéskör: 
szorosabb koordináció, az információk és az eljárások 
integrációja stb. Kb. 0,5 millió EUR 
éves költségmegta-karítás (ellen őrző 
vizsgálatok 
koordinálása). Nincsenek további 
költségek. Nincs hatás vagy a 
védelem szintjének enyhe emelkedése Egyszerűsítés. 
Nagyobb hatékonyság. 
Harmonizáltabb 
végrehajtás. 
6.B szakpolitikai kérdéskör: egyéb fejlesztések/pontosítások    
Biztonsági teljesítménymutatók    
b) A bels ő biztonságra 
vonatkozó biztonsági 
teljesítménymutatók 
használatára való utalás szerepeltetése Nincsenek jelent ős 
további költségek Lehetséges növekedés  
c) Iránymutatás Nincsenek további 
költségek Lehetséges növekedés  
Biztonsági irányítási 
követelmények az alsó 
küszöbérték ű telephelyekre 
vonatkozóan    

 
HU 11   HU A lehetőség tartalma Gazdasági hatások, 
az 1. szakpolitikai 
kérdéskörre vonatkozóan 
ideértve az alanyi 
hatály változását is
1 A védelem szintje2  Egyéb hatások, 
ideértve az 
egyszerűsítést, 
adminisztratív 
erőfeszítéseket stb. 
a) A meglév ő rendelkezések 
pontosítása Nincs jelent ős 
változás / 
lehetséges kisebb megtakarítások Nincs változás  
Egyéb pontosítások (föld alatti 
gáztárolás, dominóhatás, 
környezeti szempontok, vészhelyzeti tervekre vonatkozó 
határidők, határid ők és 
küszöbértékek a balesetek jelentésére vonatkozóan) Kisebb 
többletköltség (1,5 
millió EUR éves költség a föld alatti 
gáztározók 
kapcsán) Növekedés  
5. N YOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
Az irányelv uniós szint ű nyomon követése és értéke lése továbbra is konkrét 
mutatókon fog alapulni. A f ő alapmutatók közé tartozik a jelentett súlyos balesetek 
száma, az irányelv hatálya alá tartozó üzemek száma és a tervek és jelentések benyújtása. A jelenlegi nyomon követési és jelentéstételi eszközök a 4. szakpolitikai 
kérdéskör kapcsán felvázolt módon egyszer űbbé és ésszer űbbé válnak. Az I. 
mellékletnek az osztályozási rendelettel való összehangolása gyakorlati hatásainak és 
a tervezett korrekciós mechanizmu sok hatékonyságának a nyomon követése 
vonatkozásában a mutatók az alsó és a fels ő küszöbérték ű üzemek számán, az ezek 
tevékenységére és az érintett f őbb veszélyes anyagokra vonatkozó információkon, 
továbbá az engedélyezett eltérések számán és okain alapulnak majd.