[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 12.1.2009

COM(2008) 908 végleges

2007/0197 (COD)

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének második albekezdése alapján a Tanácsnak

az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel kialakított közös álláspontjáról

2007/0197 (COD)

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdésének második albekezdése alapján a Tanácsnak

az Energiaszabályozói Együttműködési Ügynökség létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel kialakított közös álláspontjáról

1. ELŐZMÉNYEK

A javaslat továbbítása az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz: (COM(2007) 530 – 2007/0197/COD): | 2007. 09. 19 |

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye: | 2008. 04. 22 |

A Régiók Bizottsága véleménye: | 2008. 04. 10 |

Az Európai Parlament véleménye (első olvasat): | 2008. 06. 18. |

A közös álláspont egyhangú elfogadása: | [2009. 01. 09] |

2. A BIZOTTSÁG JAVASLATÁNAK CÉLJA

A javaslat része az EU belső villamosenergia- és földgázpiacáról szóló harmadik jogalkotási csomagnak (harmadik energiapiaci csomag), amely két irányelvet és három rendeletet foglal magában.

A jogalkotási csomag elsődleges célja az, hogy az Unió polgárai és ipara érdekében létrehozza a piac teljes megnyitásához és az Európai Unió egységes villamosenergia- és földgázpiacának megteremtéséhez szükséges szabályozási keretet. Ez elő fogja segíteni az áraknak a lehető legalacsonyabb szinten való tartását, és növelni fogja a szolgáltatás színvonalát, valamint az ellátásbiztonságot.

Ez a következő főbb intézkedéseken keresztül történik:

- A független nemzeti szabályozó hatóságok által biztosított hatékonyabb szabályozói felügyelet;

- Ügynökség létrehozása a nemzeti szabályozó hatóságok közötti hatékony együttműködés és a határokon átnyúló ügyekben való döntéshozatal biztosítása érdekében;

- Kötelező együttműködés a hálózatüzemeltetők között az energia Európában való szállításával kapcsolatos szabályok harmonizálása és a beruházások tervezésének összehangolása érdekében;

- Az energia termelésének és szállításának hatékony szétválasztása az érdekütközések kiküszöbölése, a hálózati beruházások előmozdítása és a diszkriminatív piaci magatartások megelőzése érdekében;

- Fokozott átláthatóság és a kiskereskedelmi piac megfelelőbb működése;

- Fokozottabb szolidaritás és regionális együttműködés a tagállamok között az ellátásbiztonság növelése érdekében.

3. MEGJEGYZÉSEK A KÖZÖS ÁLLÁSPONTRÓL

3.1. Általános megjegyzések

A harmadik energiapiaci csomagot alkotó öt szövegtervezettel kapcsolatban elfogadott tanácsi közös álláspontok a Bizottság javaslatának minden olyan lényeges elemét tartalmazzák, amelyek szükségesek a belső földgáz- és villamosenergia-piac megfelelő működésének biztosításához, és – általánosabban – a fentebb felsorolt alapvető célok megvalósításához. Ezért a Bizottság a közös álláspontot általában véve támogatni tudja (lásd alább a 3.2. pontot).

Az első olvasat középpontjában a Tanácson belüli egyetértés létrehozása állt. Az Európai Parlament által elfogadott módosításokat ezért formálisan nem építették be a közös álláspontba. Az erre irányuló tárgyalásokra a második olvasat során kerül sor. Néhány, az Európai Parlament által elfogadott módosítást azonban a közös álláspontban figyelembe vettek (lásd alább a 3.3. pontot). A Bizottság véleménye szerint több, a közös álláspontban egyelőre nem szereplő módosítást figyelembe kell majd venni a második olvasat során (lásd alább a 3.4. pontot).

3.2. Részletes megjegyzések

A bizottsági javaslattól való főbb eltérések a következők:

A közös álláspont olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek célja, hogy kiegyensúlyozott munkakapcsolatokat teremtsenek a hálózati szabályzatok („üzemi és kereskedelmi szabályzatok”) kidolgozásával és figyelemmel kísérésével kapcsolatos feladatok ellátása során az Ügynökség, a Villamosenergia-piaci Átvitelirendszer-üzemeltetők Európai Hálózata, illetőleg a Gázpiaci Szállításirendszer-üzemeltetők Európai Hálózata (a továbbiakban a kettő együtt: ENTSO-k), valamint a Bizottság között.[1]

1. A 6. cikk (4) bekezdésének második albekezdése: Az Ügynökség keretjellegű, kötelező erővel nem rendelkező iránymutatás-tervezetet nyújt be a Bizottságnak, amelyben meghatározza a hálózati szabályzatok egyértemű és objektív elveit. Az iránymutatás a hálózati szabályzatok kereteit anélkül jelöli ki, hogy megfosztaná az ENTSO-kat az azok kidolgozása során élvezett autonómiájuktól.

2. A 6. cikk (4) bekezdésének harmadik és negyedik albekezdése: Az Ügynökség indokolással ellátott véleményt bocsát ki az ENTSO-k részére az általuk készített hálózati szabályzatok tervezetéről. Mihelyt az Ügynökség meggyőződött arról, hogy a hálózati szabályzatok összhangban vannak a vonatkozó, kötelező erővel nem rendelkező, keretjellegű iránymutatással, az Ügynökség benyújtja azt a Bizottságnak, és ajánlást tehet annak elfogadására. Amennyiben az ENTSO-k elmulasztják kidolgozni a hálózati szabályzatot, a Bizottság felkérheti az Ügynökséget, hogy készítse el a hálózati szabályzat tervezetét.

3. A 6. cikk (5) és (6) bekezdése: Az Ügynökség figyelemmel kíséri a hálózati szabályzatok ENTSO-k általi végrehajtását, és arról jelentést tesz a Bizottságnak.

A Bizottság javaslata szerint az Ügynökség egyedi határozatokat fogadhat el a harmadik energiapiaci csomag hatálybalépése után a komitológiai eljárással elfogadott iránymutatások alapján , például olyan kérdésekben, amelyekkel az irányelvek és/vagy a rendeletek eredetileg nem foglalkoztak. Ez a rendelkezés a folyamatosan fejlődő belső földgáz- és villamosenergia-piac feltételei között bizonyos rugalmasságot biztosíthat az Ügynökség számára feladatai ellátásában. A közös álláspont a 7. cikk (1) bekezdéséből kiveszi az iránymutatásokra vonatkozó utalást, és ezzel korlátozza a Bizottság és az Ügynökség mozgásterét a piaci fejleményekre való válaszadásban.

A Tanács az Ügynökség 9. cikkben meghatározott hatásköreit jelentősen korlátozta, aminek következtében az csak végső megoldásként adhat mentességet (pl. a határokon átnyúló átviteli rendszerek szétválasztási követelményei alól). Ez a változtatás a határokon átnyúló ügyekben jelentősen korlátozza az Ügynökség felügyeleti jogkörét.

A közös álláspont szerint az ügyvezető tanács hat tagból fog állni (öt tag a Tanács, és egy tag a Bizottság részéről), a Bizottság által javasolt 12 tag (hat-hat tag a Tanács és a Bizottság részéről) helyett. Ez a változtatás nem tartja tiszteletben a közösségi végrehajtó hatalom két ágát megillető egyenlő képviselet elvét az ügyvezető tanácsban. A vonatkozó európai parlamenti módosítás (44. módosítás) kiegyensúlyozottabb.

A Tanács az igazgató rovására megerősíti a szabályozók tanácsának hatásköreit (15. cikk (2) bekezdés, 14. cikk (1) bekezdés és 16. cikk (3) bekezdés). Az Ügynökség független közösségi testület, amelyet az igazgató képvisel. Az igazgatónak rendelkeznie kell az Ügynökség vezetéséhez szükséges hatáskörrel és jogosítványokkal. Ezeket a hatásköröket lényegesen korlátozná, ha a nemzeti szabályozó hatóságokat képviselő szabályozók tanácsa a közös álláspontban ráruházott hatáskörökkel rendelkezne. -{}-

3.3. A közös álláspont azon elemei, amelyek tükrözik az Európai Parlament módosításait

A közös álláspont a következő módosításokat lényegüket tekintve vagy részben figyelembe vette: a 19. módosítás az átviteli-, illetve szállításirendszer-üzemeltetőknek (a továbbiakban együtt: rendszerüzemeltetők) címzett ajánlások kibocsátásáról, a 23. módosítás a hálózati szabályok harmonizálását szolgáló elveket megállapító iránymutatások megfogalmazásáról és ajánlás készítéséről a Bizottság részére, amennyiben az átvitelirendszer-üzemeltetők nem hajtották végre a hálózati előírásokat, a 40. módosítás a piaci szereplőkkel, a fogyasztókkal és a végfelhasználókkal való konzultációról, a 44. módosítás az ügyvezető tanács tagjai számának 12-ről 6-ra való csökkentéséről, a 45. módosítás a szabályozók tanácsa elnökének és az Ügynökség igazgatójának az ügyvezető tanács ülésein való részvételéről, a 47. és a 48. módosítás az ügyvezető tanács tagjainak függetlenségéről, a 49. módosítás az ügyvezető tanácsi tagság és a szabályozók tanácsában való tagság összeférhetetlenségéről, az 51. módosítás a szabályozók tanácsának szerepéről az igazgató kinevezésében, az 53. módosítás az Ügynökség munkaprogramjának közzétételéről, az 54. módosítás az ügyvezető tanácsnak az igazgató felett – a szabályozók tanácsával való konzultáció mellett – gyakorolt fegyelmi jogköréről, az 58. módosítás a szabályozók tanácsának szavazási szabályairól, az 59. módosítás a szabályozók tanácsa eljárási szabályzatának tartalmáról, a 64. módosítás az igazgató hivatali idejének lehetséges meghosszabbítását megelőző értékelésről és az ügyvezető tanács azon kötelességéről, hogy az igazgató hivatali idejének meghosszabbítása előtt konzultáljon a szabályozók tanácsával, a 65. módosítás a szabályozók tanácsa szerepének erősítéséről, a 66. módosítás az Európai Parlament azon jogáról, hogy felkérje az Ügynökség igazgatóját arra, hogy tegyen jelentést kötelességeinek teljesítéséről, és a 68. módosítás annak megköveteléséről, hogy a fellebbezési tanács tagjait nyilvános pályázati felhívást követően nevezzék ki.

3.4. Az Európai Parlament Bizottság által elfogadott, de a Tanács által nem támogatott módosításai

A Bizottság az Európai Parlament módosításainak többségét – némely esetben pontosabb megfogalmazásban vagy átszövegezve – teljesen vagy legalább részben el tudja fogadni. Ez a következő főbb kérdésekre vonatkozik:

A Parlament javasolja, hogy az Ügynökség feladatai a következő további feladatokkal egészüljenek ki: az energiapiacok közötti régióközi együttműködés előmozdítása (19. módosítás), az uniós és a harmadik országbeli átvitelirendszer-üzemeltetők közötti kommunikáció összehangolása (24. módosítás), a Bizottság, a tagállamok és az érintett szabályozó hatóságok részére vélemény kibocsátása arról, hogy egy szabályozó hatóság határozata megfelel-e a Közösség energiaügyi jogszabályainak (32. és 33. módosítás), valamint a földgáz- és villamosenergia-piacok bizonyos fejleményeinek nyomon követése (35. és 41. módosítás).

A Parlament továbbá javasolja, hogy az Ügynökség hozzon felfüggesztő hatályú határozatot az olyan átvitelirendszer-üzemeltetővel, illetőleg szállításirendszer-üzemeltetővel kapcsolatban, amely nem alkalmazza a hálózati előírásokat (26. módosítás), hogy kövesse nyomon a határokon átnyúló új infrastruktúrák építésére vonatkozó engedélyezési folyamatot (27. módosítás), valamint hogy az ilyen rendszerek esetében kísérje figyelemmel az átvitelirendszer-üzemeltetők kapacitásszámítását (28. módosítás). A Bizottság elviekben el tudja fogadni az Ügynökség felruházását az említett hatáskörökkel, feltéve, hogy e hatáskörök alapvetően nem járnak mérlegelési jogkörrel, és hogy az Ügynökség kizárólag a közösségi szabályokat konkrét esetekre alkalmazó egyedi határozatokat fogad el, továbbá hogy e hatásköröket egyértelműen meghatározott feltételek mellett gyakorolja.

A Bizottság elfogadja, hogy az ügyvezető tanács feladata legyen a földgáz- és a villamosenergia-piac alakulásáról szóló éves jelentés elfogadása (43. módosítás).

4. KÖVETKEZTETÉS

A közös álláspont megtartja a Bizottság javaslatának főbb pontjait, és a lényeges kérdésekben olyan megfelelő egyensúlyt biztosít, illetve olyan működőképes kompromisszumot tükröz, amely a belső földgáz- és villamosenergia-piacot képessé teszi arra, hogy fennakadásmentesen működjön. A Bizottságnak és az Ügynökségnek azonban erősebb felügyeleti jogosítványokat kell kapnia ahhoz, hogy a harmadik energiapiaci javaslatcsomag harmonizált alkalmazását biztosítsa, és garantálja a belső piac fennakadásmentes működését. A Bizottság ezért támogatja a közös álláspontot, de nyomatékosan ajánlja a Bizottság és az Ügynökség felügyeleti szerepének megerősítését. A Bizottság továbbá úgy véli, hogy az Európai Parlament által az első olvasatban elfogadott több módosítást a második olvasat során majd be kell illeszteni a mostani szövegbe.

[1] A hálózati szabályzatok kidolgozásának átfogó rendszerét a villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről szóló rendelet elfogadására tekintettel, illetve a földgáz határokon keresztül történő kereskedelméről szóló megfelelő rendelet elfogadására tekintettel kialakított közös álláspont 6. cikke tartalmazza.