A bírósági rendszer hatékonysága némileg csökkent, és továbbra is fennállnak a 2020. évi jogállamisági jelentésben azonosított, a gazdasági és pénzügyi bűncselekményekkel kapcsolatos bírósági ügyekhez kapcsolódó kihívások. 2020-ban az összes bírósághoz 11 %-kal kevesebb ügy érkezett be, és 13 %-kal kevesebb ügyet bíráltak el 2019-hez képest. Az ügyhátralék 2020 végén 5 %-kal volt magasabb, mint 2019-ben. Az elsőfokú bírósági eljárások átlagos hossza mintegy 20 hónapra emelkedett a polgári peres ügyekben, és továbbra is 11 hónap a kereskedelmi peres ügyekben. A fellebbezés során – a többnyire írásbeli eljárások miatt – az ilyen típusú ügyeket gyorsabban, polgári ügyekben körülbelül 2,4 hónap, kereskedelmi ügyekben pedig átlagosan 3,4 hónap alatt rendezték. Az összetettebb pénzmosási bűncselekmények esetében az elsőfokú bírósági tárgyalások időtartama 2019-ben átlagosan 876 napra csökkent (a 2018. évi 1 132 napról), és továbbra is a legmagasabbak között van az EU-ban . 2020-ban az elsőfokú közigazgatási bírósági ügyek átlagos hossza 13,7 hónapra nőtt .

A Bírói Tanács és az Államügyészi Tanács számára kedvező a források kismértékű növelése, de még így is hiány mutatkozik. A 2020. évi jogállamisági jelentés megállapította, hogy a Bírói Tanács, valamint az Államügyészi Tanács független és hatékony működésének fontos feltétele, hogy megfelelő források álljanak rendelkezésre ezen önkormányzó szervek számára. A Tanácsok alacsony adminisztratív kapacitása a bírák és az államügyészek kiválasztási folyamatának minőségét is befolyásolja, különösen a kiadott határozatok és vélemények indokolása és az interjúk alapossága tekintetében. 2022-től a Bírói Tanács két további alkalmazottat tud majd foglalkoztatni, ami a rendelkezésre álló erőforrások minimális növekedését jelenti. Az Államügyészi Tanácsban azonban nem irányoztak elő további munkaerő-felvételt. A Bírói Tanács rendelkezésére álló költségvetés növekszik, míg az Államügyészi Tanács költségvetése stagnál. Meg kell jegyezni, hogy az igazságszolgáltatási rendszer teljes költségvetése évek óta növekszik.

A Covid19-világjárvány rávilágított arra, hogy fel kell gyorsítani az igazságszolgáltatási rendszer elektronikus kommunikációs eszközeinek szükséges fejlesztését. A 2020. évi jogállamisági jelentés megállapította, hogy bár az ügyvitelre magas szintű információs és kommunikációs technológiai eszközök alkalmazása jellemző, a bíróságok és a felek közötti elektronikus kommunikáció azonban továbbra is kevésbé fejlett. Az elmúlt években történt némi előrelépés az elektronikus kommunikáció kibővítése terén. Néhány területen a dokumentumokat – például a közjegyzők és a felszámolók (ingatlan-nyilvántartásban, bírósági nyilvántartásokban és a fizetésképtelenségi ügyekben), valamint az adósok (nem vitatott követelésbehajtás esetén) – csak elektronikus formában nyújthatják be a bírósághoz. 2021 februárja óta a szociális központoknak családjogi ügyekben a kérelmeket elektronikus úton kell benyújtaniuk a bírósághoz, és az elektronikus árverési rendszert a végrehajtási eljárás, a fizetésképtelenségi eljárás, a kötelező felszámolási eljárás, a nemperes ügyek, valamint a büntetőjogi és szabálysértési eljárás keretében értékesített valamennyi ingatlan, ingó vagyon és jogok értékesítési módjától függetlenül indították el. A büntető-, közigazgatási, polgári és kereskedelmi peres ügyekben folyamatban vannak az arra irányuló erőfeszítések, hogy 2023 végéig korszerűsítsék az ügyviteli rendszert az elektronikus kommunikáció lehetővé tétele érdekében. A bírósági eljárások lefolytatására és nyomon követésére szolgáló digitális megoldások továbbra is korlátozottak, különösen büntetőügyekben. A digitális technológiáknak a biztonságos távmunkára való alkalmazása különösen az államügyészségnél hiányzik, és a rendőrség részéről a digitalizáció hiánya különösen a bonyolult ügyekben okozhat késedelmet, amikor a bűnügyi jelentés csak papírformátumban létezik. Figyelembe véve, hogy a bíróságok 2020 márciusa óta több mint négy hónapon keresztül csak sürgős ügyekkel foglalkoztak, az igazságszolgáltatás és az Igazságügyi Minisztérium intenzíven együttműködött, hogy további videokonferencia-berendezéseket bocsásson rendelkezésre, így 2020-ban megháromszorozták az aktuális kapacitásokat, és 2021-re további beszerzéseket terveztek. A Legfelsőbb Bíróság tájékoztatta az Igazságügyi Minisztériumot arról, hogy módosítani kell az eljárásjogot annak érdekében, hogy egyértelműen meghatározzák a videokonferencia útján folytatott eljárásokban (mint például a tanú kihallgatása) a bizonyítékok megbízhatóságának megállapításához szükséges feltételeket.

Az Alkotmánybíróság a bírói függetlenségére vonatkozó biztosítékok hiánya miatt alkotmányellenesnek nyilvánította a parlamenti vizsgálatokra vonatkozó szabályokat. Amint az a 2020. évi jogállamisági jelentésben is szerepel, 2019-ben egy parlamenti vizsgálóbizottság vizsgálatot indított az ügyészek és a bírák konkrét büntetőeljárásokban folytatott tevékenységének vizsgálata céljából. Az Alkotmánybíróság azonban később felfüggesztette a parlamenti vizsgálatokról szóló, az említett vizsgálat alapjául szolgáló törvény alkalmazását, mivel az kockázatot jelentett a bírák és az ügyészek függetlenségére nézve . Az Alkotmánybíróság 2021 januárjában alkotmányellenesnek találta a parlamenti vizsgálatokról szóló törvényt és a parlamenti vizsgálatra vonatkozó eljárási szabályzatot, mivel nem tartalmaznak olyan eljárási biztosítékokat, amelyek garantálnák a bírák függetlenségét a parlamenti vizsgálat megindításakor. A Bíróság megállapította, hogy az igazságszolgáltatás nem zárható teljesen a parlamenti vizsgálatok révén gyakorolt parlamenti ellenőrzés alól, mivel a Parlament megvizsgálhatja például az igazságszolgáltatásban megfigyelhető tendenciákat vagy a bírósági eljárás tárgyát is képező korábbi eseményeket. A Bíróság azonban hangsúlyozta, hogy a Parlament nem akadályozhatja a bírósági eljárásokat, és semmilyen módon nem befolyásolhatja a bírákat konkrét eljárásokban, többek között az egyes ítéletek jogszerűségéről vagy megfelelőségéről folytatott utólagos megbeszélések révén. Ezenkívül a bírákat nem lehet tanúként vagy gyanúsítottként behívni a nyitott vagy zárt bírósági üggyel összefüggő kérdésekkel kapcsolatos parlamenti vizsgálatra, mivel ez sértené a bírói függetlenséget. Az Alkotmánybíróság egy évet adott a Parlamentnek arra, hogy eltávolítsa az alkotmányellenes elemeket a parlamenti vizsgálatokról szóló törvényből. A megállapított alkotmányellenesség megszüntetéséig a Bírói Tanács felkérheti az Alkotmánybíróságot annak ellenőrzésére, hogy egy esetleges új parlamenti vizsgálat tiszteletben tartja-e a bírói függetlenséget. A megállapított alkotmányellenesség megoldására még nem nyújtottak be jogalkotási javaslatot.

A tömegtájékoztatás szabadsága és a médiapluralizmus helyzete romlott. A médiaszabályozó függetlenségét törvény biztosítja, de továbbra is kihívásokkal kell szembenéznie a széles körű feladataihoz szükséges erőforrások és a függetlenség további megerősítése iránti elkötelezettség tekintetében. A médiára és az audiovizuális szolgáltatásokra vonatkozó jogszabályok felülvizsgálata még folyamatban van. E tervezetekkel kapcsolatban továbbra is vannak aggályok, de a médiatörvény 2020-ban javasolt bizonyos módosításai javíthatják a médiában fennálló tulajdonviszonyok átláthatóságát. Az állami reklámok elhelyezése nem szabályozott, és gyakran nem átlátható, különösen a helyi média esetében. A lakosság és az újságírók számára továbbra is hosszadalmas a közérdekű információkhoz való hozzáférés megszerzése. Az újságírók online zaklatása és az ellenük irányuló fenyegetések egyre aggasztóbb méretet öltenek, és számos megfélemlítő hatású, újságírók elleni perről is érkeztek beszámolók. A nemzeti és nemzetközi érdekelt felek aggályaiknak adtak hangot azt követően, hogy a hatóságok megtagadták a szlovén sajtóügynökség 2021. évi finanszírozását. A Covid19-világjárvánnyal kapcsolatban a médiaágazatra vonatkozóan nem hoztak különleges intézkedéseket; az újságírók azonban hozzáférhetnek az általános támogató intézkedésekhez.

A korrupció megelőzésének és leküzdésének jogi és intézményi kerete tovább fejlődik. A jogszabály-módosítások javították a korrupció megelőzésével foglalkozó bizottság függetlenségét, szervezetét és működését, bár emberi erőforrásai továbbra is korlátozottak. Ugyanezek a módosítások a lobbitevékenységre, a visszaélést bejelentő személyek védelmére és a vagyonnyilatkozatra vonatkozó jogi keretet is megerősítették. Mindazonáltal továbbra is aggodalomra ad okot a korrupcióellenes, például az összeférhetetlenségre és a visszaélést bejelentő személyekre vonatkozó szabályok eredményes érvényesítése. Az előző stratégia végrehajtása nagyrészt megvalósult, de néhány intézkedés továbbra is függőben van, és egyelőre nem fogadtak el új tervet. Bár nőtt a büntetőeljárások száma, továbbra is vannak kihívások, különösen a hatékony nyomozási kapacitás és a korrupciós ügyekben hozott ítéletek alacsony száma tekintetében, különösen a magas szintű ügyekben. A kormány számos kockázatértékelést indított a Covid19-világjárvány alatt, különös tekintettel a közbeszerzések terén jelentkező korrupciós kockázatra.

A szlovén igazságszolgáltatási rendszerben történtek pozitív fejlemények, többek között a 2020. évi jogállamisági jelentésben felvetett kérdésekkel kapcsolatban. Különösen az Alkotmánybíróság ítélete, amely a bírói függetlenségre vonatkozó biztosítékok hiánya miatt alkotmányellenesnek nyilvánította a parlamenti vizsgálatokra vonatkozó szabályokat, nyújt fontos védelmet a bírák számára. A bírói kar vitát kezdeményezett a bírákkal kapcsolatos fegyelmi eljárások keretének javításáról. Az ügyészek kinevezése indokolatlan késedelmet szenved, és aggodalomra ad okot, hogy nem sikerül időben kinevezni a delegált európai ügyészeket. A gazdasági és pénzügyi bűncselekményekkel kapcsolatos eljárások továbbra is kihívásokkal küzdenek. A Covid19-világjárvány rávilágított arra, hogy fel kell gyorsítani az elektronikus kommunikációs eszközök fejlesztését. A bírósági és ügyészségi dokumentumokhoz való hozzáférés kényes kérdéssé vált, amelynek eredményeként egy legfelsőbb bírósági ítélet és egy jogszabály-módosítás is született.

Szlovéniában a korrupció megelőzésére és leküzdésére szolgáló intézményi és jogszabályi keretet létrehozó kulcsfontosságú jogszabály az integritásról és a korrupció megelőzéséről szóló törvény. A törvényt 2020 novemberében módosították, többek között a korrupció megelőzésével foglalkozó bizottság szervezetére és működésére vonatkozó új rendelkezésekkel, valamint a lobbitevékenységre és a visszaélést bejelentő személyek védelmére vonatkozó szabályokkal. Ugyanezek a módosítások az összeférhetetlenségre, a vagyonnyilatkozatra, a lobbizásra és a forgóajtó-jelenségre vonatkozó szabályokat is aktualizálták. A korrupció megelőzésével foglalkozó bizottság a korrupció elleni küzdelemért felelős önálló és független állami szerv. A korrupció megelőzésével foglalkozó bizottság rendszeresen együttműködik a rendőrséggel és a különleges ügyészséggel, de megtart bizonyos felügyeleti és igazgatási vizsgálati hatásköröket, feladata továbbá az összeférhetetlenségre, integritásra, vagyonnyilatkozatokra, ajándékokra és a forgóajtó-jelenségre vonatkozó rendelkezések végrehajtásának ellenőrzése. A Nemzeti Nyomozó Iroda a súlyos bűncselekmények – különösen a korrupció, valamint a gazdasági, pénzügyi és szervezett bűnözés – felderítésére és kivizsgálására szakosodott bűnügyi nyomozóegység.

A szakértők és a vállalatvezetők úgy vélik, hogy a közszférában továbbra is viszonylag alacsony a korrupció szintje. A Transparency International 2020-as korrupcióérzékelési indexe szerint Szlovénia 60/100 pontot ért el, ezzel az Európai Unió országai között a 11., világszinten pedig a 35. helyen áll. Ez az érzékelés viszonylag stabil volt az elmúlt öt évben.

A közelmúltban megerősítették az integritásról és a korrupció megelőzéséről szóló törvényt. A törvényt 2020 novemberében módosították, a korrupció megelőzésével foglalkozó bizottság vezetőjének és biztoshelyetteseinek kinevezésére vonatkozó rendelkezésekkel. A módosítások emellett egyértelműbben meghatározzák a bizottság előtti különböző igazgatási vizsgálati eljárásokat és az ilyen eljárások lefolytatása során rá alkalmazandó szabályokat, valamint a gyorsított, kisebb súlyú szabálysértési eljárásokat és más közjogi eljárásokat, beleértve a vizsgálat alá vont személyek eljárási jogait és a bizottság határozatai elleni fellebbezés lehetőségét. Ezek az eljárási jogok a Közigazgatási Bíróság és a Legfelsőbb Bíróság ítéleteire válaszul jelentek meg, amely ítéletek rámutattak a bizottság előtt közigazgatási eljárás alatt álló személyek jogaival kapcsolatos hiányosságokra. Az ajándékokkal, a lobbitevékenységgel és a vagyonnyilatkozatok ellenőrzésével kapcsolatos feddhetetlenségi rendelkezéseket is tartalmazták .

Lejártáig nagyrészt végrehajtották a nemzeti korrupcióellenes stratégiát, de néhány intézkedés még függőben van, és új terv elfogadására még nem került sor. A korrupció elleni harmadik nemzeti stratégiáról (2017–2019) szóló végrehajtási jelentés , amelyet 2020 áprilisában fogadtak el, rámutat, hogy bár az intézkedések nagy részét végrehajtották, más intézkedések továbbra is függőben vannak, különösen a feddhetetlenségi eszközök egyes ágazatokban (például az állami tulajdon, a külügy, a tudomány, az oktatás és a sport területén) történő fejlesztésével kapcsolatos területeken . A stratégia végrehajtásának nyomon követéséért felelős Közigazgatási Minisztérium arról számolt be, hogy más közintézményekkel (mint például a Belügyminisztérium, az Igazságügyi Minisztérium, az Egészségügyi Minisztérium, valamint a korrupció megelőzésével foglalkozó bizottság) együtt dolgozik a fennmaradó intézkedések végrehajtásán. A 2019 utáni időszakra vonatkozó új korrupcióellenes stratégiára még nem született javaslat.

Megerősítették a korrupció megelőzésével foglalkozó bizottságot, beleértve annak függetlenségét is, bár a teljes körű eredményességet még nem sikerült elérni. Továbbra is ez a bizottság a korrupció megelőzéséért felelős autonóm állami szerv. Az integritásról és a korrupció megelőzéséről szóló törvény módosításait követően a bizottság a vezetőségére – a főbiztosra és két helyettesére – vonatkozó új kinevezési eljárás révén növelte függetlenségét. A módosítások új kritériumokat határoznak meg a vezetőség kinevezési eljárása átláthatóságának javítására. A módosítások (a felvételi bizottság helyett) jelölőbizottságot irányoznak elő, amely megnevezi a jelölteket, a politikai háttérrel rendelkező jelölteket pedig kizárja. A jelölőbizottság ezenkívül a jelöltek személyes alkalmasságának értékelését is elvégzi. A köztársasági elnök most a jelölőbizottság által benyújtott jelöltlista alapján nevezi ki a vezetőséget . Ami az igazgatási vizsgálati eljárást illeti, az integritásról és a korrupció megelőzéséről szóló módosított törvény egyértelművé tette és megerősítette a bizottság által vizsgált személyek jogait, beleértve a bizottság által hozott határozatok megtámadásának lehetőségét is. Ami a forrásokat illeti, a bizottság 2021 áprilisától 40 tisztviselőből (azaz a főbiztosból, két helyettesből és 37 köztisztviselőből) álló személyzettel rendelkezik. A teljes létszám feltöltése azonban még nem zajlott le . A bizottság 2021-ben és 2022-ben további öt tisztviselő felvételét tervezi . Ezt az teszi lehetővé, hogy 2019 óta évente mintegy 200 000 EUR-val növekedtek a pénzügyi forrásai. Mindazonáltal a közkiadások általános korlátozása miatt a bizottság 2021 májusáig nem vehetett fel további munkatársakat, illetve nem csoportosíthatta át erőforrásait annak ellenére, hogy megkapta a szükséges költségvetést . E javulás ellenére a bizottság továbbra is kihívásokkal szembesül a technikai (pl. adatelemzési) készségekkel és erőforrásokkal kapcsolatban.

Továbbra is kihívást jelent a gazdasági és pénzügyi bűncselekmények kivizsgálása, valamint a Nemzeti Nyomozó Iroda vezetése. A rendőrség rendelkezésére álló erőforrások (a rendőrök száma, szolgálati ideje és szakosodása) továbbra is kihívást jelentenek, ami a hatóságok szerint befolyásolja a nyomozások minőségét és időtartamát, különösen a gazdasági és pénzügyi bűncselekmények esetében. Az erőforrások hiánya egyes rendőrségi körzetekben szintén késedelmet okoz az államügyészek nyomonkövető vizsgálatok iránti kérelmei tekintetében. A jelentések szerint politikai beavatkozásra került sor a nyomozó- és bűnüldöző hatóságok, különösen a Nemzeti Nyomozó Iroda tekintetében , amely egy, a súlyos bűncselekmények, különösen a korrupció, valamint a gazdasági, pénzügyi és szervezett bűnözés felderítésére és kivizsgálására 2009-ben létrehozott szakosodott bűnügyi nyomozóegység. 2020 októberében, miután a Közigazgatási Bíróság ítéletet hozott a volt igazgató felmentésének jogellenességéről, és a fellebbezési eljárás függvényében a kormány nyilvános versenyvizsgát hirdetett az igazgatói pozíció betöltésére. 2021 júniusában még mindig csak megbízott igazgató volt. Úgy tűnik, hogy az elmúlt 14 hónapban a négy egymást váltó igazgató késleltette a Nemzeti Nyomozó Iroda működését. Hiányoznak a magas szinten elkövetett korrupciós ügyekben az Iroda által végzett nyomozások konkrét eredményei.

Bár nőtt a büntetőeljárások száma, az ügyek bíróság általi elbírálása továbbra is alacsony mértékű, különösen a magas szinten elkövetett korrupciós ügyek tekintetében. 2020-ban az előző évhez képest nőtt a korrupciós ügyekben folytatott büntetőeljárások száma (2020-ban 298 volt, a 2019. évi 185-höz képest, ami körülbelül 62 %-os növekedést jelent) . Ami a bíróságokat illeti, 2020-ban csak 15 ítélet született korrupciós ügyekben (két ügyben szabadságvesztést rendeltek el) , és ezek közül egyik sem vonatkozott magas szinten elkövetett korrupciós ügyekre . Ez az elbírált korrupciós ügyek számának további csökkenését jelenti. Egyes magas szintű ügyekben a bíróságok több mint másfél évig nem tartottak bírósági tárgyalást. A Különleges Államügyészség hatáskörébe tartozik a közszférában és a magánszektorban elkövetett, korrupcióval kapcsolatos bűncselekmények büntetőeljárás alá vonása. A Különleges Államügyészség irányítja a Nemzeti Nyomozó Iroda, a Rendőrségi Főigazgatóság és a regionális rendőri szervek bűnügyi rendőrségi részlegeinek munkáját. A Különleges Államügyészség 28 államügyészből áll, akik büntetőügyek széles körével foglalkoznak. A képzett emberi erőforrások (különösen az államügyészek) hiánya kihat a magas szintű ügyek elsőbbségi kezelésére. Az Államügyészség a pénzügyi és adatelemzéssel kapcsolatos szakértelem terén is hiányosságokra mutatott rá. A pénzügyi adatok vizsgálatát a rendőrségre vagy a pénzmosás elleni hivatalra (pénzügyi nyomozóegység) bízzák. A rendőrségen belül a fent említett emberi és technikai erőforrások hiánya miatt azonban a rendőrségnek a nyomozások lezárásával kapcsolatos késedelme kihívást jelent a Különleges Államügyészség számára. A Különleges Államügyészség által jelentett egyéb kihívások az intézményi széttagoltsággal (a különböző szervek hasonló szerepkörökben járnak el), a pénzügyi bűncselekmények késedelmes felderítésével, a bírák szakosodásának hiányával, valamint a rendőrséggel folytatott elektronikus kommunikáció hiányosságaival függnek össze .

A szakértelem és az erőforrások hiánya mellett a korrupció üldözése az elévülés miatt is kihívást jelent. Az államügyészség szakértelmének és erőforrásainak fent említett hiányosságain kívül a hatóságok szerint az elévülés további kihívást jelent a korrupció üldözése szempontjából. A korrupciós bűncselekmények elévülési ideje általában tíz év. Az elévülési idő módosítása nincs tervbe véve . Ezen túlmenően a Legfelsőbb Bíróság elnökének határozata értelmében a Covid19-világjárvány alatt valamennyi ügyben (beleértve a korrupciós ügyeket is) felfüggesztették a büntetőeljárást, kivéve, amikor fennállt annak a kockázata, hogy az állítólagos bűncselekmény a következő hat hónapban elévül .

A vagyonnyilatkozatokat a tisztviselők további kategóriáira is kiterjesztették, közzétételük azonban továbbra is kihívást jelent. Az integritásról és a korrupció megelőzéséről szóló módosított törvény kibővítette azon személyek listáját, akiknek vagyonnyilatkozatot kell benyújtaniuk, így az a magasrangú, választott és kinevezett tisztviselők mellett a Nemzeti Tanács tagjaira és az állami tulajdonban lévő vállalatok felügyelőire is kiterjed . A korrupció megelőzésével foglalkozó bizottság felelős a köztisztviselők pénzügyi nyilatkozatainak nyomon követéséért, és egy új elektronikus nyilatkozattételi platform elindítása érdekében nemrég összefogott a Közigazgatási Minisztériummal. A korrupció megelőzésével foglalkozó bizottság humán erőforrásainak szűkössége miatt, valamint a beérkezett nyilatkozatok számának (évente mintegy 4 500 nyilatkozat és 4 300 egyéb kapcsolódó beadvány) fényében az ellenőrzéseket a nyilatkozatok véletlenszerűen kiválasztott mintáján végzik el. A vizsgálatok azt mutatják, hogy a nyilatkozatok pontatlansága (hiányos vagy hibás) korlátozott és jelentéktelen, és nem szükséges bűnügyi értesítést küldeni az Államügyészségnek . 2020-ban a bizottság mindössze három tisztviselője dolgozott a vagyonnyilatkozatok benyújtására kötelezett 18 470 tisztviselő vagyonnyilatkozatának ellenőrzésén, akik 923 természetes személyre és 67 bíróságra vonatkozóan 16 ellenőrzést végeztek el. Bár az integritásról és a korrupció megelőzéséről szóló módosított törvény kiterjesztette azon tisztviselők listáját, akik vagyonnyilatkozat benyújtására kötelezettek, szűkítette azon tisztviselők listáját is, akiknek a vagyonnyilatkozatát közzé kell tenni. Annak ellenére, hogy a törvény közzétételi követelményéhez való igazodás érdekében a korrupció megelőzésével foglalkozó bizottság megkezdte informatikai rendszerének és online platformjának fejlesztését, a köztisztviselők vagyonnyilatkozatait még nem tették közzé.

Megerősítették az összeférhetetlenség megelőzésére és kezelésére vonatkozó rendelkezéseket, bár hatékony végrehajtásuk továbbra is kihívást jelent. Az integritásról és a korrupció megelőzéséről szóló törvény értelmében minden olyan köztisztviselő, aki hivatalba lépése előtt a jelenlegi tisztségével összeférhetetlen tevékenységet végzett vagy tisztséget töltött be, legkésőbb a megválasztásától, kinevezésétől vagy megbízatásának jóváhagyásától számított 30 napon belül köteles e tevékenységét beszüntetni. Az integritásról és a korrupció megelőzéséről szóló módosított törvény kiterjesztette a munkaviszony megszűnése utáni korlátozásokat a magánszektorban állást betöltő köztisztviselőkre. A korrupció megelőzésével foglalkozó bizottság eljárást indíthat a hivatali összeférhetetlenség felmérésére, ha úgy ítéli meg, hogy az adott tevékenység végzése aránytalan kockázatot jelenthet a hivatali feladatok objektív és pártatlan ellátására, vagy veszélyeztetheti annak integritását. 2021 májusában a bizottság kezdeményezte a kormánynál, hogy egységesítsék az összeférhetetlenségek és a feddhetetlenség megsértésének valamennyi tisztviselőre vonatkozó szabályozását, ami a korrupció megelőzésével foglalkozó bizottság szerint javítaná az ellenőrzést, a tisztviselőkkel szembeni egyenlő bánásmódot, és lehetővé tenné a korábbi tisztviselők feddhetetlenségére vonatkozó eljárások lefolytatását. A korrupció megelőzésével foglalkozó bizottság jelenleg állítólagos összeférhetetlenséggel kapcsolatos, nagy horderejű ügyeket dolgoz fel.

Tovább javulnak a köztisztviselők és megválasztott személyek lobbitevékenységére vonatkozó rendelkezések. A nemzeti és helyi szintű tisztviselőknek és közalkalmazottaknak jelenteniük kell a lobbistákkal való kapcsolattartást mind a munkaadójuknak, mind pedig a korrupció megelőzésével foglalkozó bizottságnak. A bizottság feldolgozza és közzéteszi honlapján (Erar) a lobbitevékenységgel kapcsolatos adatokat , a lobbitevékenység nyilvántartásában szereplő információkkal együtt. Az integritásról és a korrupció megelőzéséről szóló módosított törvény értelmében a lobbistáknak (amelyek most már az egyéni lobbisták mellett érdekcsoportokat is magukban foglalnak) éves jelentést kell közzétenniük.

A – különösen a közkiadásokkal kapcsolatos – közérdekű adatok átláthatósága továbbra is biztosított. Az Erar weboldal a lobbitevékenységgel kapcsolatos adatoktól eltérő, a közigazgatásra vonatkozó adatok közzétételére is szolgál, ideértve a közbeszerzési tranzakciókat és információkat is. A becslések szerint az Erar a 2003. évtől kezdődően mintegy 200 millió pénzügyi tranzakcióra vonatkozó adatot tartalmaz mind a nemzeti kormány, mind a helyi hivatalok részéről. A „Láda” (Skrinja) egy másik olyan online közigazgatási platform, ahol a felhasználók adatokat és jelentéseket kaphatnak a közszférában fizetett bérekről . A Számvevőszék 2020-ban 13 politikai párt pénzügyi műveleteit ellenőrizte (2018-ra vagy 2019-re vonatkozóan), és hat kedvező véleményt továbbá hét fenntartást tartalmazó véleményt adott ki, amelyben ajánlásokat fogalmazott meg a pénzügyi műveletek javítására és az átláthatóság növelésére vonatkozóan (pl. kölcsönök, hozzájárulások tekintetében).

2020-ban elfogadták a parlamenti képviselőkre vonatkozó etikai szabályokat. A Parlament elnökének tanácsa felelős az etikai kódex végrehajtásának nyomon követéséért , és kötelességszegés esetén szankciókat szabhat ki . Az etikai kódex elfogadása óta egy kisebb jelentőségű jogsértésért egy parlamenti képviselővel szemben szabtak ki szankciót.

A visszaélést bejelentő személyek védelmére vonatkozó hatályos jogi rendelkezések ellenére a hatékony jogérvényesítés továbbra sem biztosított. Az integritásról és a korrupció megelőzéséről szóló törvénynek van egy olyan fejezete, amely kizárólag a visszaélést bejelentő személyek védelméről szól. A bejelentett visszaélések és a törvény szerinti védelem iránti kérelmek száma azonban továbbra is alacsony . Továbbá, bár a törvény lehetőséget ad arra, hogy személyeket jelöljenek ki a közintézményekben előforduló etikátlan vagy jogellenes magatartásról szóló bejelentések fogadására, úgy tűnik, hogy vagy nem jelölnek ki ilyen típusú tisztviselőket, vagy azok nem teljes hatókörrel működnek . Mindazonáltal a világjárvány során visszaélést bejelentő személy által benyújtott információk alapján legalább egy nagy horderejű ügy kezdeményezésére került sor . Az Államügyészség szerint a büntetőeljárási törvénykönyvnek a védett tanúkra vonatkozó meglévő rendelkezései nem alkalmazhatók a visszaélést bejelentő személyekre, ha gyanúsítottnak is minősülnek (pl. korrupciós ügyben).

A Covid19-világjárvány során számos intézkedésre sor került, amelyek célja a korrupció kockázatának értékelése, megelőzése és megakadályozása, különösen a közbeszerzés területén. A Covid19-világjárvány alatt a korrupció megelőzésével foglalkozó bizottság egy sor iránymutatást adott ki a korrupció kockázatának feltárása és megakadályozása érdekében, különös tekintettel a közbeszerzési eljárásokra. A Parlament kérésére a Számvevőszék lezárta a Covid19-cel összefüggő orvostechnikai eszközök beszerzéséről szóló országos ellenőrzési jelentést, amely 2021 februárjában jelent meg. A megállapítások 13 korrupciógyanús esetet tártak fel, amelyeket azután továbbítottak az ügyészségnek. 2020-ban a közbeszerzési eljárásokért felelős nemzeti felülvizsgálati bizottság a közbeszerzési eljárások megsértésének egyes eseteiről számolt be, ami új ügyek megindításához vezetett. 2021 januárja óta lehetőség van a közbeszerzési eljárások felülvizsgálatára irányuló online kérelmek benyújtására; az ezekre vonatkozó határozatok az interneten is elérhetőek . Ezzel összefüggésben a Közigazgatási Minisztérium nyilvános konzultációs eljárást indított a közbeszerzési törvény módosításával kapcsolatban, az Egészségügyi Minisztérium pedig munkacsoportot hozott létre a közbeszerzési jogszabályok módosítására irányuló ajánlások kidolgozására az orvostechnikai eszközök hatékonyabb beszerzése érdekében .

III.Médiapluralizmus és médiaszabadság

Szlovéniában a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságát az Alkotmány rögzíti, míg a médiapluralizmust külön másodlagos jogszabályok biztosítják. A médiaszabályozó (a Kommunikációs Hálózatok és Szolgáltatások Ügynöksége, AKOS) független hatóság, amely jogilag és funkcionálisan elkülönül a kormánytól. A média tulajdonviszonyainak átláthatóságára vonatkozó szabályok megkövetelik a vállalatoktól, hogy egy bizonyos küszöbérték felett nyilatkozzanak a versenyhatóságoknak a tulajdonjog vagy irányítás révén gyakorolt befolyásról. A tulajdonviszonyok jelentős változásához az illetékes minisztérium beleegyezése is szükséges. Az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvet átültető jogszabály még nem született meg .

A Kommunikációs Hálózatok és Szolgáltatások Ügynökségének függetlenségét törvény írja elő, de továbbra is kihívások figyelhetők meg az Ügynökség erőforrásai és a függetlenségének megerősítése iránti elkötelezettség tekintetében. Az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv közelgő átültetéséből eredő új feladatainak ellátásához a Kommunikációs Hálózatok és Szolgáltatások Ügynöksége (AKOS) kiegészítő forrásokat kapott. Mindazonáltal még meg kell határozni, hogy a kiegészítő források elegendőek-e ahhoz, hogy az Ügynökség teljes mértékben el tudja látni a rábízott feladatok széles körét . Továbbra is aggodalomra ad okot a politikai beavatkozás elleni biztosítékok hiánya . Ezért a Médiapluralizmus Monitor (MPM 2021) a médiahatóság függetlenségét és hatékonyságát közepes kockázatúnak találja . Az AKOS státuszát az elektronikus hírközlésről szóló törvény garantálja, és az audiovizuális média területén végrehajtási jogköre a tömegtájékoztatásról szóló törvényből és az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló törvényből fakad. A kormány 2020-ban javaslatot tett a tömegtájékoztatásról szóló törvény felülvizsgálatára, amely a tervek szerint 2021 végére fejeződik be. Az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló törvény felülvizsgálata – amely magában foglalja az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv átültetését is, – még folyamatban van, és a kormány 2021 végéig tervezi annak befejezését . 2020 júniusában nyilvános konzultáció indult az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló törvény felülvizsgálatáról, amely felülvizsgálat kifejezett rendelkezést tartalmazott az Ügynökség függetlenségéről. A törvénytervezet jelenlegi változata azonban, amelyet a kormány 2021 márciusában nyújtott be a Parlamentnek, nem tartalmaz ilyen rendelkezést. Ezért továbbra is kétséges, hogy a hatóságok elkötelezettsége az Ügynökség függetlenségének megerősítése mellett valóban eléri-e ezt az eredményt. 2020 októberében a kormány javaslatot tett egy olyan jogszabályra, amely nyolc szabályozó szervezetet – köztük az AKOS-t – két ügynökségbe tömörít. Ez a javaslat aggályokat vetett fel a szabályozó függetlenségével kapcsolatban . 2021 áprilisában a javasolt törvény nem kapta meg a támogatást a Parlamentben, ezért parlamenti eljárása lezárult.

Szlovéniában külön rendelkezések vonatkoznak a média tulajdonviszonyainak átláthatóságára, de továbbra is aggodalomra ad okot a tulajdonosi szerkezetek hatékony azonosítása. A kiadók vagy műsorszolgáltatók kötelesek jelentést tenni minden olyan esetben, amikor a vállalatban az egyéni tulajdonosi részesedés vagy vezetői érdekeltség eléri vagy meghaladja az 5 %-ot. A média tulajdonviszonyaira vonatkozó információkat közzéteszik a Médianyilvántartásban, amely nyilvánosan elérhető a Kulturális Minisztérium honlapján. 2020 júliusában a kormány közzétette a tömegtájékoztatásról szóló törvény módosítástervezetét, amely megerősítené a média tulajdonviszonyainak átláthatóságára vonatkozó rendszert azáltal, hogy – a részvénytársaságként bejegyzett vállalatok kivételével – megszünteti az 5 %-os minimális küszöbértéket. Ez a módosítás – elfogadása esetén – javítaná a média tulajdonviszonyainak átláthatóságát. Amint azonban a 2021. évi MPM is megjegyezte, jelenleg a végső tényleges tulajdonosok nem mindig azonosíthatók a Nyilvántartásban. A média tulajdonviszonyainak átláthatóságára vonatkozó megállapítás Szlovénia esetében ezért közepes kockázatú. Az oknyomozó újságírók által készített kétéves tanulmány átláthatatlan, integrált tulajdonosi struktúrákra mutatott rá, különösen a több tulajdonosi szint esetében, ami megnehezítik a végső tulajdonos vagy az adott médiaorgánum felett befolyást gyakorló személy azonosítását . Ami a hírmédia-koncentrációt illeti, a tömegtájékoztatásról szóló törvény több mint 20 %-os tulajdoni részesedést ír elő küszöbértékként a médiaközi koncentráció korlátozása érdekében, a 2021. évi MPM azonban arról számol be, hogy nem állnak rendelkezésre adatok, és hiányzik a helyzet értékeléséhez szükséges rendszeres elemzés.

Jelentések érkeztek a médiába való politikai beavatkozásról. A 2021. évi MPM megállapította, hogy a szlovén média politikai függetlensége magas kockázatnak van kitéve. Aggályok merültek fel a közszolgálati műsorszolgáltató finanszírozásának a tömegtájékoztatásról szóló törvény módosítástervezetében előirányzott lehetséges változásaival, valamint a nemzeti sajtóügynökségre gyakorolt nyomással kapcsolatban, amelyet az érdekelt felek politikai indíttatásúnak tekintettek . Külön kiemelendő, hogy miután a Szlovén Sajtóügynökség (STA) részére késedelmesen fizették ki a 2020. évi finanszírozást, a Kormányzati Kommunikációs Hivatal (UKOM) az ügynökség 2021. évi finanszírozását nem fizette ki. A szlovén hatóságok kérésére az Európai Bizottság 2021. április 29-én kijelentette, hogy a Szlovénia által a szlovén sajtóügynökség számára közszolgáltatási feladatának teljesítéséhez nyújtott 2,5 millió EUR összegű finanszírozás teljes mértékben összhangban van az uniós joggal. Ezeket a pénzeszközöket azonban még nem folyósították. A különböző érdekelt felek aggodalmukat fejezték ki a médiapluralizmus általános szlovéniai helyzetével kapcsolatban.