[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 27.9.2005

COM(2005) 451 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Az Ukrajnával közös légtér kialakításáról

1. Bevezetés

A “Közösség légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikája cselekvési programjának kidolgozásáról” (COM (2005) 79 végleges) című közleményben a Bizottság kiemelte a keleti és déli szomszédokkal létrehozandó közös légtér fontosságát. A végső cél az EK és délen valamint keleten határos szomszédainak összefogása azzal a céllal, hogy közös piaci szabályokat fogadjanak el. Az Európai Unió Tanácsa június 27-én tartott ülésén a Közösség légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikája cselekvési programjának kidolgozásával kapcsolatos következtetéseiben támogatta ezt a célkitűzést, és üdvözölte az EU-val szomszédos országokkal alkotott tágabb európai közös légtér 2010-ig történő kialakításában elért előrehaladást.

A „Közösség szomszédos országokkal folytatott légiközlekedési politikája" (COM (2004) 74 végleges) című közleményben a Bizottság bejelentette, hogy szorosan figyelemmel fogja kísérni az ukrajnai jogi és gazdasági fejleményeket abból a célból, hogy a megfelelő időben konkrét javaslatokat tehessen a szorosabb légiközlekedési kapcsolatokra.

Ukrajna az Orosz Föderáció után a kibővített Európai Unió legnagyobb szomszédja. Ukrajna számára az EU a legfontosabb kereskedelmi partner. 2003-ban Ukrajna exportjának 34%-át és az importjának 33,4%-át bonyolította a 25 EU tagállammal. Ugyanebben az évben az ukrán GDP 8,5%-kal nőtt, a szállítási ágazat ezt meghaladva 9%-kal. Az EU és Ukrajna közötti kapcsolatokat a partnerségi és együttműködési megállapodás szabályozza. A megállapodás kiemeli a közlekedés terén történő együttműködés megerősítését (64. cikk), és lehetőséget ad a felek közti különös közlekedési megállapodások kötésére (40. cikk). Különösen az országban történt politikai változásokat követően Ukrajna elsőbbséget élvező ország az európai szomszédsági politikában. 2005 februárjában mindkét fél megerősítette a közös EU–Ukrajna cselekvési tervet, ami támogatja Ukrajnának az európai politikai és gazdasági szerkezetbe történő további integrációját. A polgári légi közlekedés, beleértve a védelmi és biztonsági kérdések terén történő fokozott együttműködést a cselekvési tervben megfogalmazott konkrét prioritások egyike.

Az Európai Bíróság által 2002. november 5-én az úgynevezett „nyitott égbolt”-ügyekben meghozott ítéletek következtében a tagállamok és Ukrajna között létrejött 25 kétoldalú megállapodást bizonyos közösségi jogba ütköző rendelkezéseik miatt módosítani kellett, különösen azok miatt, amelyek nem engedélyezték az európai fuvarozók számára származási országuktól eltérő helyről járatok indítását Ukrajnába. A Bizottság „horizontális” felhatalmazást kapott, hogy harmadik országokkal a kétoldalú megállapodások szükséges módosításairól tárgyaljon. A Bizottság 2005 során hatékonyan kihasználta horizontális felhatalmazását, és igen jelentős számú kétoldalú megállapodást hozott összhangba a közösségi joggal. Az Európai Bizottság a horizontális meghatalmazás alapján 2005 júniusában írt alá egy légi szolgáltatásokról szóló megállapodást Ukrajnával, ezzel feloldva az Európai Bíróság által hozott „nyitott égbolt” ügyek által okozott jogi problémákat, és alapot teremtve az EU és Ukrajna közötti légiközlekedési kapcsolatok további fejlesztésére.

Az EU szomszédaival folytatott légiközlekedési kapcsolatok fejlesztése, amelynek végső célja egy közös légtér létrehozása, az európai légiközlekedési ágazat további gazdasági fejlesztésének egyik fontos célkitűzése. Az EU szomszédos országaiba irányuló járatok az EU fölötti nemzetközi forgalom 19%-át teszik ki, ami valamivel kevesebb mint az észak-amerikai piacokra irányuló forgalom. Az EU szoros megállapodások által már integrálta Svájc és Norvégia légiközlekedési piacait. 2005 márciusában a Bizottság a Tanács által 2004 decemberében adott tárgyalási iránymutatások alapján tárgyalásokat kezdett a nyugat-balkáni régióval egy európai közös légiközlekedési megállapodás (ECAA) létrehozása céljából. Ugyanakkor a Bizottság tárgyalási iránymutatásokat kapott egy Marokkóval létrehozandó átfogó légiközlekedési megállapodás céljából annak érdekében, hogy az ország légiközlekedési ágazatát a lehető legnagyobb mértékben integrálja az európai légiközlekedési térségbe.

Ukrajna, az európai integráció felé haladva érdekeltségét fejezte ki az EU-val a légi közlekedés terén folytatandó jóval szorosabb együttműködéssel, és egy átfogó légiközlekedési megállapodásra vonatkozó tárgyalásokkal kapcsolatban. Ukrajna kinyilvánította hajlandóságát a nemzetközi légi közlekedés kereteinek az Európai Közösséggel együtt történő reformjára. 2005 eleje óta Ukrajna megkezdte egy piacorientáltabb gazdaság- és közlekedéspolitika megvalósítását, és elkezdte megnyitni piacait az EU tagállamai felé.

E közleményben a Bizottság javasolja a Tanácsnak, hogy engedélyezze a Bizottság számára egy közös légtérről szóló átfogó megállapodás létrehozását Ukrajnával, a piaci megnyitását egyidejűleg kombinálva a szabályozási együttműködéssel és/vagy konvergenciával főként az olyan kiemelt területeken, mint például repülésbiztonság és –védelem, környezetvédelem, valamint olyan versenyszabályok alkalmazása, amelyek egyenlő esélyeket, tisztességes és azonos versenyfeltételeket biztosítanak.

2. A jelenlegi szabályozási keret

A 2004. májusi bővítés óta az EU vált Ukrajna legnagyobb kereskedelmi partnerévé, Ukrajna teljes kereskedelmének hozzávetőlegesen 35%-ával. 2003 során az EU jelenlegi 25 tagállamába irányuló export 5,7 milliárd eurót tett ki, az import 8,8 milliárd euró értékű volt. Az Ukrajnával zajló kereskedelem a legnagyobb kedvezmény elvén alapul a PCA szerint, ami lehetővé teszi az áruk kereskedelmét mennyiségi megszorítások nélkül, kivéve az acél ágazatot, ahol speciális megállapodások vannak érvényben. A 2004-re vonatkozó új kétoldalú acél-megállapodás 2004. december 28-án lépett hatályba. Az EK és Ukrajna 2005. március 9-én írt alá kétoldalú megállapodást a textilkereskedelemről. E megállapodás szerint megszüntetik a textiláruk és ruhaneműk kereskedelmére vonatkozó utolsó korlátozásokat is, és a felek megállapodnak a vámtételek megfelelően alacsony szinten tartásában. Ukrajna a WTO-hoz kíván csatlakozni, és 2003 márciusában kétoldalú piaci hozzáférési jegyzőkönyvet írt alá az EK-val. Ukrajna jelenleg a WTO multilaterális szabályainak teljesítésén dolgozik, és az EU támogatja Ukrajnát ebben a folyamatban. Az ukrajnai új politikai fejlemények fényében az EU úgy döntött, maximális támogatást nyújt a reformok megvalósításában és az ukrán gazdaság modernizációjában.

Ukrajna és az EU egy tudományos és technológiai megállapodással terjesztették ki kétoldalú együttműködésüket, és a közelmúltban aláírták Ukrajna a GALILEO, az európai műholdas rádiónavigációs programban való részvételéről szóló megállapodást. Ez világosan mutatja Ukrajna szándékát az EU programjaiba és tevékenységeibe történő szorosabb integrációra.

Ukrajna 68 kétoldalú légiközlekedési megállapodással rendelkezik harmadik országokkal, és régóta tagja a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnek (ICAO). Az Orosz Föderáció után Ukrajna a második legfontosabb légiközlekedési piac Kelet-Európában és a volt FÁK területén, és erős növekedési potenciállal rendelkezik. Ukrajnában az előzetes számítások szerint 2005 első hónapjaiban 30%-kal nőtt a nemzetközi utasforgalom.

Az EU és Ukrajna légiközlekedési piacai szorosan összekapcsolódnak. Ukrajna azon kevés országok egyike a világon, amely mind a 25 EU tagállammal kétoldalú légiközlekedési megállapodást írt alá. Ez is hangsúlyozza az Európai Unió e kulcsfontosságú szomszédjával folytatott légiközlekedési kapcsolat fontosságát. 2003 során közel 1,2 millió utas utazott az EU és Ukrajna között légi úton. Nem végleges adatok szerint 2004-ben 1,4 millió utasra emelkedett. Az EU és Ukrajna közötti forgalom legnagyobb részét Németország (2004-ban 260 000 utas), Ausztria (215 000), Hollandia (168 000), valamint Lengyelország (110 000) és Magyarország (128 000) adja. Az utasok 50%-át EK fuvarozók szállították. Az elmúlt évek nagymértékű növekedése az ukrán hatóságok a piaci nyitással kapcsolatban 2004-ig folytatott meglehetősen korlátozó hozzáállásának ellenére történt. Az Ukrajnából induló forgalom növekedésére ható fő tényezők a virágzó gazdaság, az elkölthető jövedelem növekedéséből adódó nagyobb életszínvonal, és az ebből következő nagyobb külföldi utazási hajlandóság.

Ukrajna ezenkívül a Közép- és Nyugat-Európából kiinduló turizmus gyorsan növekvő piaca. 2002 során több mint 6 millió külföldi turista látogatta meg Ukrajnát (+ 9%) – ami az Orosz Föderációhoz és Horvátországhoz mérhető.[1]

Ukrajna 1999 óta az Európai Polgári Repülési Konferencia (ECAC) teljes jogú tagja, és 2004-ben az Eurocontrol tagjává vált. Az ukrán légiközlekedési politika európai irányát a 2005 elején történő kormányváltás is megszilárdította, és ezt erősítette meg a 2005. június 3-án az Európai Közösséggel aláírt horizontális megállapodás, amelyben Ukrajna elfogadta a közösségi fuvarozók záradék elvét.

Ukrajna számára még elérendő lépés az Egyesített Légügyi Hatóságok (JAA) tagsága, ahol Ukrajna jelenleg tagjelölt. A JAA, amelynek feladatait az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) veszi majd át, 39 tagországgal rendelkezik, és számos, egész Európában érvényes fontos repülési előírást dolgozott ki. Mind Ukrajna, mind az Európai Unió érdeke azt kívánja, hogy fűzzék szorosabbra kapcsolataikat a biztonság terén, valamint Ukrajna segítésében az EU biztonsági előírások átvételében. Az EK Tacis-programján belül az EU már indított projekteket az e téren végzett tevékenység támogatása céljából.

Az ukrán légiközlekedési ágazat

Ukrajnában az ukrán polgári légiforgalmi hatóságok mintegy 80 légitársaságot tartanak nyilván. A két fő nemzetközi légitáraság az Aerosvit és az Ukraine International Airlines, amelyek egyaránt működtetnek belföldi és nemzetközi járatokat. 2004-ben az Aerosvit 33%-os részesedéssel rendelkezett az ukrán piacon, és az utasok száma közel 50%-kal, 1 millió utasra nőtt. A vállalat 9 Boeing 737 és 767 sorozatú repülőgépből álló flottát üzemeltet a délkelet-európai, amerikai és közel-keleti járataihoz, többségi tulajdonosa egy ukrán utazási iroda, a vállalatban ezenkívül az állam és egy holland befektetési cég rendelkezik kisebbségi tulajdonnal. Az Ukraine International Airlines 20 nemzetközi úti célt szolgált ki, főleg Nyugat-Európában, többségi tulajdonosa az Ukrán Állami Vagyonkezelő Alap, 22%-os tulajdonosa az Austrian Airlines.

További kihívások Ukrajna légiközlekedési piacának modernizálása terén

- infrastrukturális akadályok megszüntetése

- a légiközlekedési ágazat modernizálása nyugati előírásoknak megfelelően

- az európai biztonsági felügyeleti követelmények teljes mértékű végrehajtása

- az ATM eljárások és navigációs rendszerek modernizációja

- az ukrán repülőgépek biztonsági és környezetvédelmi előírásainak fejlesztése: az ukrán légitársaságok már elkezdtek modern nyugati repülőgépeket vásárolni és lízingelni, de a belföldi járatokat leginkább a szovjet időszakban gyártott régi gépekkel üzemeltetik. 2003-ban a bejegyzett repülőgépek mindössze 5%-a teljesített minden EU környezetvédelmi előírást. A nemzetközi és EU előírásokat teljesítő modern repülőgépek iránti szükséglet mind az európai, mind az ukrán ipar számára új lehetőségeket fog teremteni.

Ipari együttműködés

Ukrajna számottevő repülőgép-gyártási ipart örökölt a Szovjetuniótól, amelynek fő összetevője az Antonov tervezőiroda és a kapcsolódó gyárak. A repülőgépipar az ukrán ipar újjáépítésében a csúcstechnológiai magot jelenti. A poszt-szovjet légiközlekedési ágazat hanyatlása az elmúlt évtizedben a repülőgépgyártás gyors csökkenését eredményezte. Ma az Antonov egy regionális repülőgép (An-140) gyártására koncentrál, és folytatja más repülőgépek fejlesztését, köztük az An-70 katonai szállítógépét. Ukrajna és az EU iparának érdekében áll együttműködésük kiterjesztése. Az előirányzott megállapodás az Ukrajna és az EU közötti légiközlekedési ipari kapcsolatok új kereteit hozhatja létre, ami az ukrán repülőgépipar szerkezetátalakításával és modernizációjával együtt járhat. Ezt az együttműködést közös kutatási projektekre kell összpontosítani, beleértve az EU–Galileo együttműködési megállapodást, az ukrán előírások közelítését az EU védelmi, biztonsági és környezetvédelmi előírásaihoz, oktatási programokat, valamint az ukrán repülőtéri infrastruktúra és repülésirányítási rendszer modernizálását a navigációs rendszerek harmonizációja céljából. Az átfogó megállapodáson alapuló fokozott együttműködés nem csak az EU kulcsfontosságú szomszédja légiközlekedési ágazatának védelmi és biztonsági szintjét javítaná, hanem egységes előírások és minősítési eljárások meghatározásával új lehetőségeket nyitna a repülőgépiparban is. Ezenkívül megnyitná az utat az ukrán részvétel előtt a fő EU projektekben és vállalkozásokban, mint például a „Sesame”[2], vagy az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA).

3. A kulcsfontosságú szomszéddal folytatott kapcsolatok további megerősítése

2005 júniusában a Közösség és Ukrajna közti horizontális megállapodás aláírását követően Ukrajna kérte átfogóbb légiközlekedési kapcsolatok kialakítását az Európai Unióval. Az ukrán hatóságok megerősítették készségüket az ukrán légiközlekedési jogszabályoknak az EU közösségi vívmányaihoz való közelítésének lehető leggyorsabban történő megkezdéséhez, valamint az Európai Unióval folytatott légiközlekedési kapcsolatok új korszakának megkezdéséhez. Az ukrán kormány ezenkívül érdekeltségét fejezte ki a légiközlekedési biztonság terén folytatott kapcsolatok megerősítése iránt, beleértve az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséggel (EASA) történő együttműködést, valamint az ukrán repülőterek és légi navigációs rendszerek modernizálásának EU támogatását is.

2005 eleje óta Ukrajna liberálisabb megközelítést alkalmaz számos EU tagállam nemzetközi járataival kapcsolatban, és jobb hozzáférést biztosít az ukrán piachoz. Ukrajna és az EU tagállamai a kétoldalú tárgyalásokon kölcsönös alapon jelentősen növelni tudták heti járatsűrűségeiket.

4. A KÖZÖSSÉGI MEGKÖZELÍTÉS ELőNYEI ÉS HOZZÁADOTT ÉRTÉKE

A polgári légiközlekedési ágazat (beleértve az infrastruktúrát, fuvarozókat és más iparági szereplőket) az európai gazdaság jelentős összetevője. A légi fuvarozók az európai GDP mintegy 1,5%-át adják, és 350 000 embert foglalkoztatnak, míg a teljes ágazat az EU egészében mintegy 3 millió főt foglalkoztat. Az egységes légiközlekedési piac a 90-es évek eleje óta jelentősen hozzájárult az ágazat dinamikájához és hatékonyságához, ami nagymértékű gazdasági és társadalmi előnyökkel járt. 1992 és 2003 között a közösségen belüli járatok száma több mint 40%-kal növekedett. A főbb közösségi fuvarozók hatékonysága 1990 és 2002 között 87%-kal nőtt.[3] A belső piacban rejlő lehetőségek azonban nem aknázhatók ki teljes mértékben mindaddig, amíg a Közösség nem egyetlen, összehangolt egységként lép fel a harmadik országokkal fenntartott légiközlekedési kapcsolataiban mindenkor, ha az ilyen összehangolt fellépés az európai légiközlekedési ágazat és az utasok érdekeit szolgálhatja. Ezenkívül az EU ezzel kapcsolatos tapasztalatai igen értékesek a harmadik országok számára. Ez különösen igaz Ukrajnára, mely országgal az EU különösen szoros kapcsolatot kíván kialakítani.

Az EU tagállamai és Ukrajna különböző légiközlekedési megállapodásokat kötöttek, amelyek eltérő szintű piacnyitást és feltételeket tartalmaztak a fuvarozók számára. Egyes tagállamok nyitottabb megállapodásokat tudtak kötni Ukrajnával, míg mások egyelőre nem. Számos megállapodás lehetővé teszi több fuvarozó kijelölését, míg egyes tagállamok esetében csak egy légi fuvarozó kijelölése engedélyezett. Az EU tagállamai és Ukrajna közötti kétoldalú légiközlekedési megállapodások jelenlegi rendszere ezért torzítja a közlekedést, és hátrányos helyzetbe hozhat számos EK fuvarozót, valamint egyes EU tagállamok fogyasztóit. Egy EU megállapodás a lehető legmagasabb szinten egyenlő feltételeket biztosítana minden EK fuvarozó számára, és lehetővé tenné minden tagállam utasainak, hogy az EU és Ukrajna közötti megnövekedett forgalom és a hasonló feltételek előnyeit élvezzék.

Egy az EU és Ukrajna közötti közös légtér jelentős gazdasági előnyökkel járna. Az ukrajnai piacnyitás és az EU szabályok átvétele földrajzi elhelyezkedése és az Ukrajnával folytatott hagyományosan szoros gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok miatt különösen az közép-európai piacok számára lesz előnyös.

A piacnyitás következtében jelentősen növekednének az EU tagállamok és Ukrajna fogyasztóinak utazási lehetőségei. Az EU és Ukrajna közti követlen kapcsolatok számának, valamint a járatok általánosságban vett számának növekedése jelentősen növelné az EU és Ukrajna közötti kereskedelmet és idegenforgalmat. Arra számítunk, hogy a gazdasági előnyök jelentős részét az európai légiközlekedési ipar és a tágabb értelemben vett európai gazdaság fogja élvezni. Ez jelentős új piaci lehetőségeket jelentene az EU azon légi fuvarozói számára, akik Ukrajnában kívánnak tevékenységet folytatni, de jelenleg nem rendelkeznek forgalmi jogokkal. Ezenkívül elősegítené az ukrán fuvarozók integrációját az EU fuvarozók meglévő szövetségeibe, lehetővé téve azok modernizációját, és a magasabb szintű védelmi, biztonsági és környezetvédelmi előírások átvételét.

Természetesen kiemelt fontosságú annak biztosítása, hogy a piacok megnyitása és integrációja kiegyensúlyozott módon, a többi fontos politikai célkitűzés figyelembe vételével történjen, és enyhítse a lehetséges hátrányos hatásokat. Fontos gondoskodni arról, hogy a piac megnyitásával párhuzamosan szabályozási együttműködés és/vagy konvergencia valósuljon meg a védelem, biztonság, környezetvédelmi és versenytörvények terén, az esélyegyenlőségen alapuló egyenlő feltételeket és tisztességes versenyt biztosítva. A nyitott piac olyan szabályozási keretet igényel, amely biztosítja a tisztességes versenyt és a magas szintű védelmet és biztonságot. A környezet védelmére tekintettel a megállapodásnak összhangban kell lennie az EU fenntartható fejlődés iránti elkötelezettségével. Fontos kiemelni, hogy a megállapodás nem korlátozza az EU lehetőségeit a légi forgalom várható növekedése következtében előálló, elsősorban a repülőterek környékének levegőminőségére és zajszintjére, valamint a globális éghajlatváltozásra vonatkozó káros mellékhatások enyhítésére szolgáló szabályozási vagy gazdasági eszközök alkalmazására.

Az EU politikai és gazdasági érdeke, hogy gondoskodjon az európai előírások betartásáról keleti határai mentén. Ez csak közösségi szinten tárgyalt átfogó megállapodással érhető el. A megállapodás végső célja az ukrán légiközlekedési ágazat integrációja az Európai Unióval alkotott közös légiközlekedési térségbe, és az EU légiközlekedési jogszabályai főbb területeinek teljes harmonizációja.

A Ukrajnával folytatandó tárgyalásokra vonatkozó átfogó meghatalmazás bizonyítaná az EU elkötelezettségét a piacnyitás és a fenntartható fejlődés mellett, valamint kiterjesztené védelmi és biztonsági előírásait a szomszédos országokra is. Az EU és Ukrajna közti légiközlekedési megállapodás tágabb értelemben vett gazdasági hatásokkal is járna az EU és az EU keleti határai mentén szomszédos országok közötti légi közlekedésre vonatkozóan, valamint fokozná a regionális együttműködést.

E közlemény azt mutatja, hogy Ukrajna kinyilvánította készségét az EU-val alkotott közös légtérbe történő integrációra, ahogy azt az Európai Bizottság 2005. márciusi közleményében javasolta. Ez arra utal, hogy Ukrajna készen áll a polgári légiközlekedési ágazat modernizációjának elindítására.

5. Következtetések

A Bizottság ezért fontosnak tartja, hogy Ukrajna számára átfogó lehetőséget adjon a szorosabb együttműködésre a polgári légi közlekedés terén. Az Ukrajnával kötött megállapodás a tágabb értelemben vett légiközlekedési problémákat összefogó ambiciózus kereteket határozná meg, ami magában foglalná a légiközlekedési védelem, biztonság, légiforgalmi szolgáltatás, technológia és kutatás, üzleti ügyek és ipari együttműködés terén történő szabályozási együttműködést.

A polgári légiközlekedési ágazat a légiközlekedési együttműködés további erősítését elősegítő jelentős új lehetőségeket, valamint Ukrajna és az EU kölcsönös előnyhöz jutását nyújtja. Ezért erőfeszítéseket kell tenni, hogy a légi közlekedés az EU és Ukrajna közti szorosabb együttműködés kulcsfontosságú területe legyen, és ezáltal Ukrajna számára konkrét példával szolgáljon az európai intézményi keretekbe és piacokba történő integráció tekintetében. A megállapodás fontos lépés lesz az Európai Unió és a szomszédos országok közötti közös légtér megvalósítása felé, ami az EU külső légiközlekedési politikájának egyik fő célkitűzése, és az EU külpolitikájának fontos eleme.

Csak egy EU szintű megállapodás lehet képes Ukrajna az európai légiközlekedési szervezetébe történő integrációjára, és a piac megnyitásának előnyeit a szabályozási, technikai és ipari ágazatokban folytatott együttműködéssel kombinálni annak érdekében, hogy egyenlő feltételeket biztosítsanak a fuvarozók, és előnyöket a fogyasztók számára.

Az Ukrajnával kötött légiközlekedési megállapodás számottevő politikai és gazdasági hozzáadott értéke – hosszú távon – modellként szolgálhat a régió más országai számára és elősegítheti a kelet-európai regionális kooperációt.

A fentiek fényében a Bizottság javasolja az átfogó nyílt légiközlekedési megállapodás megkötésére irányuló tárgyalások folytatását Ukrajnával, és felkéri a Tanácsot, hogy hatalmazza fel a Bizottságot az említett megállapodás megkötésére vonatkozó tárgyalások folytatására.

A Bizottság szorosan együttműködik a tagállamokkal és az összes érdekelt féllel a javasolt tanácsi határozatban meghatározott célkitűzések továbbfejlesztése és teljesítése érdekében.

[1] Turisztikai Világszervezet, Tények és számok, Nemzetközi turistaforgalom, Európa (http://www.world-tourism.org/facts/tmt.html)

[2] Az Egységes Európai Égbolt műszaki megvalósítására szolgáló Sesame projektet az Európai Bizottság indította, célja a felkészülés a légiközlekedési irányítási rendszerek új generációjának használatára, amelyek képesek megbirkózni a növekvő légi forgalommal.

[3] A Bizottság “A Közösség légi közlekedéssel kapcsolatos külpolitikája cselekvési programjának kidolgozásáról” (COM (2005) 79 végleges) című közleményének melléklete.