HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 30.6.2009 
SEC(2009) 895 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
Kísérő dokumentum a dohányfüstmentes környezetr ől szóló tanácsi ajánlásra irányuló 
javaslathoz 
 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
 
{COM(2008) 328 final} 
{SEC(2008) 894} {SEC(2008) 896} 
 
HU 2   HU 1. B EVEZETÉS  
A 2004–2010 közötti id őszakra vonatkozó környezetvédelmi és egészségügyi cselekvési 
tervében a Bizottság elkötelez te magát amellett, hogy – különösen a munkahelyi dohányzás 
korlátozására irányuló intézkedések öszt önzése révén – javítsa a beltéri leveg ő minőségét. A 
„dohányfüstmentes Európáért: Az Európai Unió politikai lehet őségei” cím ű zöld könyvön 
keresztül a Bizottság által k ezdeményezett konzultáció jelent ős támogatásról tanúskodott 
mind az átfogó dohányzásellenes politikák teré n, mind pedig a dohányfüstmentes környezetek 
megvalósításának el ősegítésére irányuló további uniós fe llépések tekintetében. A munkahelyi 
egészségvédelemre és biztonságra vona tkozó közösségi st ratégia (2007–2012) nagyobb 
erőfeszítésre szólított fel a munkavállalók egészség ének és biztonságának javítása érdekében. 
Nemzetközi szinten a WHO dohányzás-ellen őrzési keretegyezménye arra kötelezi az 
egyezmény részes feleit, hogy lépjenek fel a be ltéri munkahelyeken és nyilvános helyeken a 
dohányfüstnek való kitettség ellen. 
2. H ÁTTÉR ÉS A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
2.1. Háttér 
2.1.1. A környezeti dohányfüstnek való kite ttség egészségügyi következményei 
A környezeti dohányfüstnek – melyet másodla gos dohányfüstnek vagy passzív dohányzásnak 
is neveznek – való kitettség az EU-ban na gy arányú halálozás, morbiditás és fogyatékosság 
forrása. A környezeti dohányfüst és a feln őtteknél jelentkez ő tüdőrák, szívkoszorúér-betegség, 
stroke, asztma és krónikus obstruktív tüd őbetegség között összefüggést tártak fel. A 
dohányfüst a gyermekek számára is káros: hirtelen csecsem őhalált, akut légúti fert őzéseket, 
középfül-gyulladást és súlyos asztmát okozhat. 
Korábbi becslések szerint 2002-ben az EU-25 tagállamaiban 7300 feln őtt – köztük 2800 nem 
dohányzó – halt meg a környezeti dohányfüstnek való munkahelyi kitettség következtében. 
További 72 000 személy, köztük 16 400 nem dohányzó halálát okozhatta a környezeti 
dohányfüstnek való otthoni kitettség1. A hatásvizsgálat becslései szerint az irod ákban, illetve 
vendéglátó-ipari egységekbe n (bárok, éttermek) történ ő passzív dohányzásnak tulajdonítható 
halálozások száma az EU 27 tagá llamában 2008-ban 6000-re tehet ő, amelybe beletartozik 
2500 nem dohányzó alkalmazott halála. Valószín űleg további jelent ős egészségügyi és 
pénzügyi terhet jelent azok dohányfüstnek való kitettsége, akik nem az érintett munkahelyek 
személyzethez tartoznak (például a bárok vagy éttermek vendégei).  
A környezeti dohányfüstnek való kitettség következtébe n bekövetkezett, EU-n belüli halálesetek be csült száma 
2008-ban a dohányzó és nem dohányzó alkalmazottak körében 
 Nem dohányzók  Dohányzók  Dohányzók és 
nem dohányzók  
 Irodák  Bárok és 
éttermek  Össze
sen Irodák  Bárok és 
éttermek  Össze
sen Összesen  
Tüdőrák 387   156   542   600   161   761  1303 
                                                 
1 The Smoke Free Partnership (2006). Lifting the smokescreen: 10 reasons for a smoke free Europe 
Brussels, Belgium, European Respiratory Society : 146. o . 
 
HU 3   HU Stroke   378  160  538   601   197   798  1336 
Szívbetegségek   384   138   522  612   159   771  1293 
Krónikus  
alsó légúti 
megbetegedések   565  332  897  881   296   1 176  2073 
Összesen   1 714   786   2 500  2 694   813   3 507  6 007  
Ha ezeket a halálozási adatokat összehasonlítjuk más (akár munkahelyspecifikus, akár a teljes 
népességet érint ő) egészségügyi kockázatok halálo zási adataival, egyértelm ű a környezeti 
dohányfüstnek való kitettség jelentette számottev ő egészségügyi teher. 
2.1.2. A környezeti dohányfüstnek való kite ttség gazdasági következményei 
A környezeti dohányfüstnek való kitettség jelent ős pénzügyi terhet je lent. A környezeti 
dohányfüstnek való munkahelyi kitettség az EU 27 tagállamában a becslések szerint évi 2,46 
milliárd EUR makrogazdasági költséggel jár. Ezt az összeget a dohányzással összefügg ő 
megbetegedésekre fordított, 1,3 milliárd EUR- t meghaladó egészségügyi kiadás (beleértve a 
nem dohányzó alkalmazottak ellátására fordított  560 millió EUR-t), valamint több mint 1,1 
milliárd EUR nem egészségügyi jelleg ű, a termelékenységben bekövetkezett veszteségekhez 
kapcsolódó kiadás (beleértve 480 millió  EUR-t a nem dohányzó alkalmazottakkal 
összefüggésben) alkotja. A környezeti dohányfüstn ek való kitettség mi krogazdasági terhei 
közé a munkavállalók alacsonyabb termelék enysége, a dohányzóeszközök által el őidézett 
tűzkár, valamint a dohányzáshoz kapcsolódó tová bbi takarítási és fe lújítási költségek 
tartoznak. 
2.2. A probléma meghatározása 
2.2.1. A dohányzás-ellenes keretegyezményb ől eredő nemzetközi kötelezettségek elégtelen 
betartása 
A WHO dohányzás-ellen őrzési keretegyezménye, melyet a Közösség és 26 tagállama 
megerősített, jogilag kötelezi a részes feleke t, hogy védelmet biztosítsanak az emberek 
számára a dohányfüsttel szemben minden beltér i munkahelyen, a tömegközlekedésben és a 
beltéri nyilvános helyeken. A felek második, 2007. júliusi konferenciája iránymutatásokat 
fogadott el, amelyek meghatározták a minden fél számára megvalósítandó referenciacélokat.  
Jelenleg azonban mindössze a tagállamok alig  több mint egy harmada dolgozott ki a 
dohányzás-ellen őrzési keretegyezmény értelmében tett kötelezettségvállalások betartását 
célzó szakpolitikákat. Számos országban komo ly nehézséget okoz az átfogó dohányzásellenes 
törvények bevezetése és/vagy érvényre juttatása. A bárok és éttermek különösen nehezen szabályozható területnek biz onyultak. Jelenleg nem valószín ű, hogy valamennyi tagállam 
teljesíteni tudja a dohányzás-ellen őrzési keretegyezmény értelmében vállalt kötelezettségeit, 
kivéve abban az esetben, ha uniós szint ű politikai ösztönzés és ellen őrzési mechanizmus jön 
létre.  
A Közösség mindeddig csak részleges intézk edéseket hozott a dohányfüstmentes környezet 
elősegítése érdekében. A kérdéssel nem kötelez ő erejű állásfoglalások és ajánlások 
formájában foglalkoztak, melyek azonban ne m nyújtanak részletes útmutatást a teljes 
mértékben dohányfüstmentes környezet megvalósításának módja tekintetében. Emellett a kérdéssel több, munkahelyi egészségr ől és biztonságról szóló iránye lv is foglalkozik, de egyes 
 
HU 4   HU esetekben csak közvetve érintik a témát, míg más jogszabályokban a védelem szintje nem 
átfogó.  
2.2.2. A környezeti dohányfüst magas és kiegyen súlyozatlan elterjedtsége az EU 27 
tagállamában 
Azokban az országokban, amelyekben nem lét eznek átfogó dohányzásellenes törvények, a 
dohányzás a legtöbb nyilvános helyen, így legtöbbször a munka helyeken is jelen van. Az 
Eurobarométer 2006 végén szolgáltatott adatai al apján a becslések szerint az Európai Unióban 
dolgozó munkavállalók 28%-a van kitéve  naponta környezeti dohányfüstnek beltéri 
munkahelyeken és irodákban, 2008 végér ől származó adatok alapján pedig ez a szám bárok és 
éttermek esetében 39%. Emellett a vendégl átó-ipari egységek vendégei különösen nagy 
mértékű környezeti dohányfüstnek – és az ezzel járó egészségügyi kockázatoknak – vannak 
kitéve.  
A tagállamok között nagy eltérések mutatkozna k a környezeti dohányfüstnek való kitettség 
terén: míg Írországban ez az arány 3%, Görögországban eléri a 85%-ot. A nemzeti dohányzásellenes törvények hatálya és er őssége dönt ő tényező a környezeti dohányfüstnek 
való kitettség EU-n belül tapasztalható eltérései terén.  
A környezeti dohányfüstnek való kitettség veszélye emellett jelent ősen nagyobb az 
alacsonyabb gazdasági-társadalmi csoportok eset ében, ami tovább növeli az egészség terén 
meglévő egyenlőtlenségeket. 
2.2.3. A gyermekek és fi atalok nem megfelel ő védelme a dohányfüsttel szemben 
A gyermekek és serdül őkorúak dohányfüstnek való kite ttsége különös egészségügyi 
aggályokat vet fel. A gyermekek egyáltalán  nem vagy alig tudják szabályozni a feln őtt 
dohányzók által őket érő dohányfüstnek való kitettséget. A gyermekek emellett különösen 
veszélyeztetettek a környezeti dohányfüst egészs égügyi hatásai szempontjából. A környezeti 
dohányfüst egészségügyi kockázatai mellett a dohá nyfüstnek való kitettség hatására a 
gyermekek nagyobb valószín űséggel fogják a dohányzást mindennapos feln őttkori 
tevékenységnek tekinteni, és kezdenek el maguk is serdül őkorba érve dohányozni.  
A környezeti dohányfüst legnagyobb része a szül ők érvén, otthon éri a gyermekeket. Az 
Eurobarométer legutóbbi felmérés e szerint a dohányzók több mint  egy harmada állította, hogy 
otthon, zárt térben, gyermekek jelenlétéb en dohányzik. A WHO ne mzetközi ifjúsági 
dohányzásfelmérése (Global Youth Tobacco Study) megállapította, hogy tizenkét uniós 
tagállamban a serdül őkorúak 40-90%-a ki van téve környe zeti dohányfüstnek otthonában. Az 
otthoni dohányzás mellett a szül ők autóban történ ő dohányzása szintén különösen nagy 
mértékű környezeti dohányfüstnek való kitettség forrása.  
A gyermekek rendszeresen szembesülnek a dohányzással mint feln őttekre jellemz
ő, 
mindennapos viselkedésmintával nyilvános já tszótereken, iskolák, kórházak és egyéb, 
gyermekek számára szolgáltatást nyújtó intézménye k kültéri területein, valamint kültéri sport- 
és kulturális eseményeken is.  
3. A Z UNIÓS FELLÉPÉS SZÜKSÉGESSÉGÉNEK INDOKOLÁSA  
Az EK-Szerz ődés 137. és 152. cikke egyértelm ű jogalapot biztosít uni ós intézkedéshez a 
dohányfüsttel szembeni védelem területén. Az ilyen, uniós szint ű támogatás segítené a 
 
HU 5   HU dohányzás-ellen őrzési keretegyezmény rendelkezéseinek id őben történ ő, egységes 
végrehajtását, összhangban a tagállamok és az EU nemzetközi kötelezettségvállalásaival. 
Emellett hozzájárulna a környe zeti dohányfüstnek való kite ttséggel szembeni védelem 
szintjében mutatkozó, a különböz ő tagállamok közötti, illetve azokon belüli különbségek 
csökkentéséhez, valamint az egészség  terén ennek következtében jelentkez ő egyenlőtlenségek 
és a határokon átnyúló, kedvez őtlen következmények mérséklésé hez. A közösségi fellépés 
egyértelm ű többletértéket nyújtana a nemzeti er őfeszítésekhez azáltal, hogy tudományos 
alapot határoz meg, el ősegíti a tapasztalatok és bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét, 
továbbá azon tagállamoknak, amelyekben mé g nem léteznek átfogó dohányzásellenes 
törvények, útmutatást nyújt ezek  kidolgozásához (melyet lehet őség szerint a munkavállalók 
védelmére vonatkozó uniós minimumel őírások kísérnek), és az EU egészében nyomon követi 
az előrehaladást.  
4. C ÉLKITŰZÉSEK  
 
Különleges célkit űzések 
Működési célkit űzések A polgárok és munkavállalók egészségének 
javítása, az EK-szerz ődés 152. és 137. 
cikkével összhangban a dohányzással 
összefügg ő betegségek és halálozás terén 
A dohányzás-ellenes 
keretegyezményben foglalt 
rendelkezések átültetése 
uniós környezetbe  A dohányfüstmentes környezetek 
megteremtése terén elért 
előrehaladás nyomon követése  A tagállamoknak segítségnyújtás 
a munkahelyen/nyilvános 
helyeken a környezeti 
dohányfüstnek való kitettség  
megszüntetése és a 
dohán yfüstmentes otthonok A dohányzás-ellenes 
keretegyezményben vállalt 
uniós és tagállami 
kötelezettségeknek való 
megfelelés Általános célkit űzés 
 
5. S ZAKPOLITIKAI ALTERNATÍVÁK  
1. A jelenlegi helyzet fenntartása 
Ez az alternatíva azt jelentené, hogy az EU nem kezd új tevékenységbe, de folytatja a 
környezeti dohányfüsttel kapcsolatos jelenlegi fellépéseket a különböz ő közösségi programok, 
tájékoztató és oktató kampányok, valamint hálózatépít ő kezdeményezések keretében. 
2. Nyílt koordinációs módszer   
A tagállamokat ezen alternatíva értelmében arra ösztönöznék, hogy m űködjenek együtt a 
dohányfüstmentes környezet kérdésében info rmációcsere, a közös célok és mutatók 
meghatározása, valamint a rendszeres felülv izsgálat érdekében. Eh hez szükség lenne a 
tagállamok és az Európai Bizottság együttm űködését segít ő koordináló szerv felállítására. Az 
 
HU 6   HU alternatíva tartalma a tagállamok közötti megállapodások függvénye lenne, de elméletileg 
átfogó hatállyal rendelkezne, és túlmutatna a dohányzás-ellen őrzési keretegyezmény 
iránymutatásaiban foglaltakon (amely a belté ri nyilvános helyeken és munkahelyeken 
előforduló környezeti dohányfüst el leni védelemre koncentrál). 
3. /4. Bizottsági vagy tanácsi ajánlás   
A Bizottság vagy a Tanács ajánlása, a 152. cikk alapján, ösztönözné és segítené a 
tagállamokat átfogó dohányzásellenes politikák  kialakításában, összhangban a dohányzás-
ellenőrzési keretegyezményben szerepl ő követelményekkel, egységes uniós végrehajtási 
határidőt, egyértelm ű jelentéstételi és nyomon követé si mechanizmust vezetve be. A 
dohányzás-ellen őrzési keretegyezmény iránymutatásaiban foglalt rendelkezések mellett az 
ajánlásnak a gyermekek és serdül őkorúak környezeti dohányfüstnek való kitettségére irányuló 
intézkedéseket, valamint kísér ő intézkedéseket is kell tartalmaznia, mint például a tudatosság 
növelése és a dohányzásról va ló leszokás támogatása. 
3+ / 4+ A bizottsági vagy tanácsi ajánlás és a nyílt koordinációs módszer ötvözete 
A Bizottság vagy a Tanács ajánlása ös ztönözné a tagállamok közötti együttm űködés 
erősítését. Ebben az esetben az ajánlás szövege ala pként és hivatkozási p ontként szolgálna, a 
tagállamok pedig információkat és bevált gya korlatokat oszthatnának meg egymással az 
ajánlás végrehajtásáról, közös  célokat és teljesítménymér ő referenciaértékeket határoznának 
meg a követelmények teljesítésére és lehet őség szerint azokon túlmen ően, továbbá közös 
mutatókat dolgoznának ki az el őrehaladás nyomon követésére.  
5. Kötelez ő erejű jogszabályok   
Kötelező erejű jogszabályok elfogadása a meglév ő, az egészséggel és biztonsággal foglalkozó 
irányelvek (különösen a munkahely i biztonsági és egészségvédelmi 
minimumkövetelményekr ől szóló 89/654/EGK irányelv, és/vagy a rákkelt ő anyagokról és 
mutagénekr ől szóló 2004/37/EK irányelv) felülviz sgálatával, vagy a 137. cikk alapján a 
munkahelyi dohányzásról szóló, külön irányelv ha tályba léptetésével járhatna. Ez az 
alternatíva hatályában a munka helyi környezetre korlátozódna,  és nem vonatkozna azokra a 
nyilvános helyekre, amelyek nem min ősülnek munkahelynek, sem pedig az önálló 
vállalkozókra.  
6. A  LEHETŐSÉGEK VIZSGÁLATA  
A megállapított szakpolitikai alternatívákat öt f ő paraméter alapján vizsgálták: az EU 
részvétele jelentette többletérték, az adott politikai eszköz elfogadásának várható gyorsasága, a politikai lehet őség valószín űsíthető tartalma, a tagállamra a megfelelés szempontjából 
vonatkozó politikai vagy jogi kötelezettség szintje, vala mint esetleges nem kívánt 
következmények. E min őségi elemzés, valamint a tagállamokban el őre jelzett fejlemények 
alapján az alábbi feltételezések tehet ők arról, hogy az egyes szakpolitikai lehet őségek milyen 
hatékonysággal csökkentenék a környezeti dohányfüst el őfordulását 2013-ig (a jelenlegi 
egészségügyi stratégia utolsó éve):  
Az 1. számú szakpolitikai lehet őség (a jelenlegi helyzet fenntar tása) csökkentené legkevésbé a 
környezeti dohányfüst el őfordulási arányát; ez a lehet őség többé-kevésbé azt jelentené, hogy a 
dohányzásellenes törv ények terén jelent ős vagy viszonylagos hala dást elért országokban a 
javasolt szakpolitikák végreh ajtása 2013-ra megtörténne. A jelenlegi, a dohányfüst egyre 
 
HU 7   HU nagyobb mérték ű kiküszöbölésére irányuló tendencia várhatóan foly tatódna, azonban lassabb 
ütemben.  
Az öt, nem szabályozó jelleg ű lehetőség által várhatóan viszonylag hasonló hatás lenne 
elérhető, mivel mindegyik keretében támogatást aj ánlanának fel szakpolitika kialakítására, 
azonban a tagállamokat nem kötelezhetnék dohá nyzásellenes törvények elfogadására és 
végrehajtására. A jelenlegi helyzethez viszony ítva várhatóan felére-n egyedére csökkenhetne a 
környezeti dohányfüst el őfordulási aránya. A 2. (nyílt koor dinációs módszer) és a 3. 
(bizottsági ajánlás) alte rnatíva bizonyulna valószín űleg a legkevésbé hatékonynak a nem 
szabályozó jelleg ű lehetőségek közül. A nyílt koordinációs módszer végrehajtása viszonylag 
hosszadalmas lenne, és nem t űnik megfelel őnek olyan régóta fennálló probléma kezeléséhez, 
mint a környezeti dohányfüst. Egy bizottsági ajánlás hatása ugyanakkor korlátozott lenne, 
mivel a tagállamokat nem késztetné elköteleze ttségre. A 4. alternatíva (tanácsi ajánlás) 
potenciálisan hatékonyabb, els ősorban azért, mert a tagállamokat felel ősségvállalásra 
ösztönözné. A 3+. alternatíva (bizottsági aján lás és nyílt koordináci ós módszer) várhatóan 
hasonló hatással járna. A 4+. alternatíva (tanácsi ajánlás és nyílt koordinációs módszer) lenne várhatóan a leghatékonyabb a nem szabályozó jelleg ű lehetőségek közül. Ez a lehet őség 
erősítené meg leginkább a tagállamok felel ősségvállalását, amelyek mind az ajánlás 
szövegének elfogadásában, mind a végreh ajtásához szükséges teljesítményértékel ő 
referenciaértékek és mutatók kido lgozásában szerepet vállalnának. 
Valószínűleg az 5. lehet őség (kötelez ő erejű jogszabály) hozná a legnagyobb eredményeket a 
környezeti dohányfüst csökkent ése terén. A legkedvez őbb esetben ezzel az alternatívával 
tulajdonképpen az EU egészében fel lehetne számolni a munkahelyi dohányfüstöt. Hatálya 
azonban korlátozottabb lenne, mint a nem s zabályozó alternatív áké, mivel az önálló 
vállalkozók, valamint a kísér ő intézkedések nem szerepelnének a jogszabályban. Emellett az 
új jogi eszközb ől származó el őnyök csak viszonylag hosszabb távon mutatkoznának meg.  
6.1. A megoldási lehet őségek összehasonlítása 
Az egyes szakpolitikai alternat ívákhoz tartozó, várható társadalmi, gazdasági és környezeti 
hatásokat a környezeti dohányfüstn ek való kitettség csökkent ésére irányuló potenciáljukra 
vonatkozó feltételezések alapján érté kelték. Ennek következtében valószín űleg az 5. 
alternatíva (kötelez ő erejű jogszabály) járna a legnagyobb ha tással; a második leghatékonyabb 
a 4+. lehet őség lenne (tanácsi ajánlás és nyílt koordinációs módszer), ezt követné a 4/3+. 
(tanácsi ajánlás /bizottsági ajánlás és nyílt koordinációs m ódszer), a 2/3. lehet őség (nyílt 
koordinációs módszer/ bizottság i ajánlás), míg a jelenlegi helyzet fenntartása hozná a 
legkevesebb változást.  
6.1.1. Társadalmi hatások 
Az uniós kezdeményezés a környezeti dohányfüstnek  való kitettség csökkentésével várhatóan 
mérsékli a környezeti dohányfüsttel összefügg ő súlyos betegségekb ől (tüdőrák, stroke, 
szívbetegségek, krónikus alsó légúti megbe tegedések) származó megbetegedések és 
halálozások arányát. A dohányfogyasztás csökke ntésével és a leszokás ösztönzésével a 
dohányzók körében várhatóan közvetett hatá st gyakorol majd az aktív dohányzással 
összefügg ő morbiditásra és halálozásokra is. Az uniós kezdeményezés valószín űleg a 
társadalom legkiszolgáltatottabb helyzetben lév ő csoportjai számára járna különös 
előnyökkel. Emellett hozzájárulna a dohányzás ellenes politikák támogatásának er ősödéséhez, 
beleértve az otthoni dohányzás kérdését is . A dohányzók számára lehe tséges, nem kívánt 
következmény a megbélyegzés és elidegenedés. 
 
HU 8   HU  Kiindulá
s 1. 
szakpol
itikai 
alternatí
va 2. 
szakpoli
tikai 
alternatí
va/ 
3. 
szakpoli
tikai 
alternatí
va 3+. 
szakpoliti
kai 
alternatív
a/ 
4. 
szakpoliti
kai 
alternatív
a 4+. 
szakpolit
ikai 
alternatí
va/ 5. 
szakpol
itikai 
alternatí
va 
Társadalmi hatások  
A környezeti dohányfüstnek való 
kitettségb ől eredő éves halálozások 
számának csökkenése az 
alkalmazottak körében  6 007  -386 -774 -774-ről -1 
550-re  -1 550 -4 884 
A környezeti dohányfüstnek való 
kitettségb ől ered ő morbiditás 
csökkenése   + ++ +++ ++++ +++++ 
A halálozások számának csökkenése 
a kisebb arányú aktív dohányzás 
következtében   + ++ +++ ++++ +++++ 
A morbiditás csökkenése a kisebb 
arányú aktív dohányzás 
következtében   + ++ +++ ++++ +++++ 
A környezeti dohányfüstnek való 
otthoni kitettség arányának 
csökkenése   + ++ ++ ++ +++ 
A társadalmi-gazdasági 
egyenlőtlenségek csökkenése   + ++ ++ ++ ++++ 
A dohányzásellenes jogszabályok 
támogatottságának er ősödése   + ++ ++ ++ ++++ 
6.1.2. Gazdasági hatások 
Makrogazdasági szinten az uniós kezdeményezésb ől származó, az egészségi állapotban 
bekövetkez ő javulás várhatóan jelent ősen csökkenti a környezet i dohányfüsttel összefügg ő 
súlyos betegségekkel kapcsolatos eg észségügyi és nem egészségügyi jelleg ű költségeket. 
Nem valószín ű, hogy az aktív dohányzás szintjé nek várható csökkenése jelent ős hatást 
gyakorolna a tagállamoknak a dohánytermékek adójából származó bevételeire. A 
mikrogazdaság szintjén jelentkez ő gazdasági hatások közé a tisztítással, karbantartással és 
felújítással kapcsolatos költségek csökkenése, valamint a t űzkárral kapcsolatos költségek 
csökkenése tartozik.  
A leginkább érintett ágazatok a vendéglátóipar  és a dohányipar. A sz akirodalomban szerepl ő 
adatok alapján a vendéglátóiparban a foglalkoz tatásra és a bevételekre gyakorolt hatások 
között csökkenés és a növekedés egyaránt el őfordulhat. Összességé ben nem várható jelent ős 
gazdasági hatás. A dohányiparban nyere ségvisszaesés következhet be, és ezzel 
összefüggésben a dohányiparhoz kapcsolódó  foglalkoztatás te rületén is csökkenés 
jelentkezhet.  
 Kiindulás  1. 
szakpoliti
kai 
alternatív
a 2. 
szakpolitik
ai 
alternatíva/ 
3. 
szakpolitik
ai 
alternatíva  3+. 
szakpolitik
ai 
alternatíva/ 
4. 
szakpolitik
ai 
alternatíva  4+. 
szakpolitik
ai 
alternatíva/  5. 
szakpolitikai 
alternatíva  
Gazdasági hatások  
 
HU 9   HU Az alkalmazottak körében a 
környezeti dohányfüstnek való 
kitettség csökkenéséb ől eredő 
éves egészségügyi kiadások 
csökkenése  1336 
millió EUR  - 85 millió 
EUR -172 millió 
EUR -172 millió 
EUR -344 
millió EUR 
között -344 millió 
EUR -1073 millió 
EUR 
Az alkalmazottak körében a 
környezeti dohányfüstnek való 
kitettség csökkenéséb ől eredő 
éves, nem egészségügyi 
jellegű kiadások csökkenése  1124 
millió EUR -73 millió 
EUR -144 millió 
EUR -144 millió 
EUR és -290 millió 
EUR között -290 millió 
EUR -893 millió 
EUR 
A dohánytermékek adójából 
származó bevételek 
csökkenése   - -- --- ---- ----- 
A munkavállalók 
termelékenységének a 
dohányzás céljából igénybevett 
szünetek tekintetében történ ő 
változása   +/- ++/-- +++/--- ++++/---- ++++/----- 
 
A tűzesetből, takarításból és 
felújításból szá rmazó költségek 
csökkenése   + ++ +++ ++++ +++++ 
965 millió 
EUR 
A vendéglátóipar bevételeinek 
éves változása  114 
milliárd 
EUR 
 +/- ++/-- +++/--- ++++/---- +++++/------ 
-11milliárd 
EUR és +10 
milliárd között 
A vendéglátóipar foglalkoztatási 
szintjének változása  6 887 912  +/- ++/-- +++/--- ++++/---- +++++/------ 
-265 000 és 
+271 000 között 
Éves bevételcsökkenés a 
dohányiparban 
 67 milliárd 
EUR - -- --- ---- ----- 
-3,3 milliárd 
Megszűnt munkahelyek a 
dohányiparban 
 53 521 - -- --- ---- ----- 
-2 609 
A végrehajtás és érvényre 
juttatás költségei   - --- -- --- -- --- --- 
6.1.3. Környezeti hatások 
A fő környezeti hatást a beltéri leveg ő minőségének jelent ős javulása jelentené. Az esetleges 
negatív hatás a légmelegít ő berendezések megnövekedett használatában és az eldobott 
cigarettavégek következtében megnövekedett ut cai szemétmennyiségben jelentkezhetne. Ezek 
a hatások azonban valószín űleg csekély mérték űek lennének. 
 Kiindulás  1. 
szakpoliti
kai 
alternatív
a 2. 
szakpolitik
ai 
alternatíva/ 
3. 
szakpolitik
ai 
alternatíva  3+. 
szakpolitik
ai 
alternatíva/ 
4. 
szakpolitik
ai 
alternatíva  4+. 
szakpolitik
ai 
alternatíva/  5. 
szakpolitikai 
alternatíva  
Környezeti hatások  
A beltéri leveg őszennyezés 
csökkenése   + ++ ++ +++ ++++ 
Megnövekedett utcai 
szemétmennyiség és a 
légmelegít ő berendezések  - - - -- --- 
 
HU 10   HU megnövekedett használata  
6.2. Az el őnyben részesített lehet őség 
Jóllehet a kötelez ő erejű jogszabályok érnék el a legna gyobb csökkenést a környezeti 
dohányfüst el őfordulásában, illetve eredményeznék a legjelent ősebb egészségügyi és 
gazdasági el őnyöket, végrehajtásuk hosszadalmas lenne, és a jogszabály hatálya 
korlátozottabb lenne, mint ajánlás esetében. Rövid távon a tanácsi ajánlás és a nyílt 
koordinációs módszer ötvözete az el őnyben részesített alterna tíva, mivel ez a lehet őség tűnik 
a leggyorsabbnak és a legá tfogóbbnak ahhoz, hogy a tagállamoknak segítséget nyújtson 
szigorú dohányzásellenes törvények végr ehajtásában, összhangban a dohányzás-ellen őrzési 
keretegyezményben tett kötelezetts égvállalásokkal, emellett pedig biztosítsa a probléma 
arányos megközelítését. 
7. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A kiválasztott politikai lehet őség hatásainak nyomon követé sére használt mutatók közé a 
következőknek kell tartozniuk: a nemzeti politikák elterjedtsége és min ősége, a 
dohányfüstnek való kitettség különböz ő környezetekben, a dohánytermékekkel és a 
dohányfüsttel kapcsolato s ismeretek és attit űdök, valamint a dohányzással összefügg ő 
megbetegedések gyakorisága és az ebb ől származó halálozások aránya. A kezdeményezés 
átfogó hatása el őreláthatólag egy, a dohányzásellenes st ratégiáról szóló, 2010-re vagy 2011-re 
tervezett közleményben kerül értékelésre.