Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Észtország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és az Észtország 2012-2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről /* COM/2012/0311 final - 2012/ () */





Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Észtország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról és az Észtország 2012-2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére, tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[2], tekintettel az Európai Tanács következtetéseire, tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira[3], tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére, a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően, mivel: (1)(1) Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta az Európai Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén rejlő lehetőségeit. (2)(2) A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot[4], melyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat. (3)(3) A Tanács 2011. július 12-én ajánlást fogadott el Észtország 2011. évi nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményt nyilvánított Észtország 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó, aktualizált stabilitási programjáról. (4)(4) A Bizottság 2011. november 23-án elfogadta a második éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció második európai szemeszterét. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2012. február 14-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést[5], amelyben Észtországot nem sorolta azon tagállamok közé, amelyek vonatkozásában részletes felülvizsgálatra kerülne sor. (5)(5) Az Európai Tanács 2012. március 2-án jóváhagyta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedést elősegítő költségvetési konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás normál feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást. Emellett felszólította a tagállamokat, hogy hajtsák végre a Tanács 2011-re szóló országspecifikus ajánlásait, és ezeket a prioritásokat konkrét intézkedések formájában építsék majd be stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba és nemzeti reformprogramjukba. (6)(6) Az Európai Tanács 2012. március 2-án arra is felkérte az Euró Plusz Paktumban részt vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kellő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba beépíthessék. (7)(7) Észtország 2012. április 26-án benyújtotta a 2012–2015 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programját, és előterjesztette 2012. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. (8) A stabilitási programnak az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerinti értékelése alapján a Tanács véleménye szerint a programban szereplő költségvetési előrejelzéseket alátámasztó 2012–2013-as makrogazdasági forgatókönyv megalapozott, a tervezett GDP-arányos növekedés átlagosan mintegy 2,4 %. A Bizottság 2012. évi tavaszi előrejelzése 2013-ra 3,8 %-os GDP-arányos növekedéssel számol. A programban körvonalazott költségvetési stratégia kiegyensúlyozott növekedést szolgáló olyan fenntartható költségvetési politika biztosítására irányul, amely strukturális többlet megvalósításával kellő mértékű költségvetési tartalékot eredményez és csökkenti a munka adóterhét. A stratégia emellett teljesíteni kívánja a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeit. A 2012-től strukturális többlet elérésére irányuló középtávú költségvetési cél túlteljesítése is része a programnak. A középtávú költségvetési cél megfelelő módon tükrözi a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeit. Az (újraszámított) strukturális költségvetési egyenleg[6] alapján az állami kiadások a várható növekedési ütem 2013 (ekkorra kell elérni a középtávú költségvetési célt) és 2014 kivételével valamennyi évben – a diszkrecionális bevételi intézkedések fegyelembe vétele esetén – megfelel a Stabilitási és Növekedési Paktum kiadásokra vonatkozó referenciaértékének. Ezzel párhuzamosan a program célja, hogy Észtország 2014-re államháztartási többletet tudjon felmutatni. Jóval 60 % alatti a GDP-arányos államadósság, amely a program szerint 2013 után csökkenni fog, mígnem 2015-ben eléri a 10 %-os szintet. (9)(9) Észtország tetemes költségvetési többlettel rendelkezett 2011-ben. A Bizottság 2012. évi tavaszi előrejelzésében a 2012-re prognosztizált 1,6 %-os gazdasági növekedési ütem jóval alacsonyabb a 2011-re előre jelzettnél (7,6 %), ennélfogva a későbbiekben is ügyelni kell a kiadások hatékonyságára. Észtország a kiadások ellenőrzés alatt tartása érdekében strukturális költségvetési szabály bevezetését tervezi 2012-ben. Emellett a költségvetési szabály bevezetésétől kezdve megerősítik a többéves kiadási célkitűzések kötelező jellegét is. Így részben végrehajtottnak tekinthetők a vonatkozó 2011-es ajánlások. (10)(10) A munkaerőpiacot illetően számos előrelépés történt a munkára kivetett adók területén. A munkavállalást szolgáló ösztönzőkön javítani lehetne azonban a rokkantság és a keresőképtelenség esetén igénybe vett juttatások emelkedő tendenciájának kezelésével, valamint az álláskeresési járadékban, illetve szülői juttatásokban részesülő alacsony és magas keresetűek számára a munka kifizetődővé tételével. Észtország ígéretes erőfeszítéseket tesz ugyan a magas munkanélküliség csökkentésére, továbbra is magas azonban a tartós és az ifjúsági munkanélküliség. Ennek következtében az aktív kereső nélküli háztartásokban egyre inkább fenyegeti a gyermekeket a szegénység, amelynek problémáját hatékonyabb szociális, többek között családsegítő szolgáltatásokkal kell orvosolni. A családtámogatást költségvetési szempontból semleges módon lehetne hatékonyabbá tenni, mégpedig a családi és szülőknek járó juttatások célirányosabbá tétele és a gyermekekhez kötött, jövedelem utáni eredménytelen adómentesség eltörlése révén. (11)(11) A nemzeti energiahatékonysági cselekvési terv intézkedései – abból fakadóan, hogy jelenleg is zajlik a tömegközlekedés kárára történő modális váltás – nem kielégítőek. Az észtországi újautó-flotta a legenergiaigényesebb az EU-ban. Az üzemanyagokra kivetett jövedéki adó nem elegendő a fogyasztói minták megváltoztatásához. Számos, energiával kapcsolatos uniós irányelvet sem ültettek át hiánytalanul. Észtország energiaellátását tovább kell diverzifikálni. A villamosenergia-infrastruktúrát modernizálni kellene, hogy nagyobb mennyiségű szélenergiát legyen képes integrálni. (12)(12) Minőségileg és kínálatilag jelentősen fejlődött a szakképzés, és 2012–2013-ra további modernizációs intézkedéseket terveznek. Javítani kell azonban az általános oktatásról a szakképzésre való átállást, amely során számításba lehetne venni a munkahelyi környezetben történő tanulás általánosítását. Az egész életen át tartó tanulási programokban való részvétel javulást mutat ugyan, de nagyobb figyelmet kell fordítani az alacsonyan képzett munkavállalókra is. Folyamatos kihívással jár, hogy az oktatási rendszerek nem igazodnak kellően a munkaerő-piac igényeihez. Sürgős reformra van szükség a középfokú oktatás területén, és tovább kell javítani a helyi önkormányzatok által nyújtott oktatási szolgáltatásokat is. Emellett nem erősödött az üzleti szektor és a felsőoktatási intézmények közötti együttműködés, miközben a magánszektor tudásintenzív része is fejlesztésre szorul. (13)(13) Tekintettel a csökkenő demográfiai tendenciára, illetve a regionális fejlődés kiegyensúlyozottságának és versenyképességének garantálása érdekében hosszú távon biztosítani kell a helyi önkormányzatok költségvetési fenntarthatóságát, a helyi szintű közszolgáltatások szintjének javítását, valamint a viszonylag elszórtan rendelkezésre álló források optimális módon történő felhasználását. A korlátozott méretű helyi önkormányzatok többsége számára nehézséget jelent az egyetemes szociális, egészségügyi, munkaerő-piaci, közlekedési és oktatási szolgáltatások biztosítása. (14)(14) Észtország az Euró Plusz Paktum keretében számos vállalást tett. E vállalások, illetve a 2011-ben előterjesztett vállalások végrehajtása a foglalkoztatás és a versenyképesség ösztönzéséhez, valamint az államháztartás fenntarthatóságának fokozásához kapcsolódnak. A Bizottság értékelte az Euró Plusz Paktum keretében tett vállalásokat. Az ajánlás figyelembe veszi ennek az értékelésnek az eredményeit. (15)(15) Az európai szemeszter keretében a Bizottság elvégezte Észtország gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, és értékelte a stabilitási programot, valamint a nemzeti reformprogramot. Figyelembe vette nemcsak a programok Észtország fenntartható költségvetési és társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy a jövőbeli nemzeti döntéseknél az uniós szempontok beépítésével kell megerősíteni az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását. A Bizottság európai szemeszter keretében megfogalmazott ajánlásait az alábbi, (1)–(5) ajánlások tükrözik. (16)(16) A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta Észtország stabilitási programját. Véleményét[7] mindenekelőtt az 1. ajánlásban foglaltak tükrözik, AJÁNLJA, HOGY Észtország a 2012–2013 közötti időszakban tegyen intézkedéseket a következők érdekében: 1.1. az előirányzott költségvetési tervek végrehajtása, a középtávú költségvetési cél legkésőbb 2013-ra történő elérésének biztosítása, valamint a kiadásokra vonatkozó referenciaérték betartása révén őrizze meg stabil fiskális pozícióját. A középtávú költségvetési kereten belül egészítse ki a tervezett költségvetési szabályt kötelezőbb jellegű többéves kiadási szabályokkal, továbbá fokozza az állami kiadások hatékonyságát és a szürkegazdaság elleni küzdelmet. 2.2. A szociális ellátórendszer racionalizálásával, valamint a rokkantsági és álláskeresési járadékok, illetve a szülői juttatások rendszerének rugalmasabbá tételével javítsa a munkára történő ösztönzést, és mindeközben ügyeljen a megfelelő szintű szociális védelemre. Javítsa a szociális szolgáltatásokat, ugyanakkor tegye célirányosabbá a családi és szülőknek járó juttatásokat, és törölje el a gyermekekhez kötött, jövedelem utáni adómentességet, amely torzulásokat okozott. Növelje a fiatalok és a tartósan munkanélküliek munkaerő-piaci részvételét. 3.3. Az oktatást és a képzést igazítsa hatékonyabban a munkaerő-piaci szükségletekhez, továbbá erősítse meg az üzleti szektor és az akadémiai szereplők közötti együttműködést. Teremtsen több lehetőséget az alacsonyan képzett munkavállalóknak, hogy nagyobb mértékben vehessenek részt az egész életen át tartó tanulásban. Támogassa a kutatási és innovációs rendszereknek priorizálását és nemzetköziesedését. 4.4. Javítsa az energiahatékonyságot, különösen az épületek és a közlekedés esetében, továbbá fokozza a környezetvédelmi ösztönzőket a gépjárművek és a hulladékkezelés területén, ennek részeként pedig vegyen számításba olyan ösztönzőket, mint például a gépjárművek megadóztatása. Támogassa a megújuló energia használatát, többek között modernizált infrastruktúra és jogszabályok révén. Folytassa a határain átnyúló összeköttetések kiépítését viszonylagos elszigeteltségének felszámolása céljából. 5.5. Javítson az önkormányzatok költségvetési fenntarthatóságán, mindeközben növelje a helyi önkormányzatok hatékonyságát, valamint biztosítson hatékony közszolgáltatásokat, különösen az önkormányzatok összevonására, illetve fokozott együttműködésükre történő ösztönzés révén. Az erre vonatkozó reformjavaslatokat Észtországnak ésszerű időn belül meg kell valósítania. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. [2] COM(2012) 311 final. [3] P7_TA(2012)0048 és P7_TA(2012)0047. [4] A Tanács 2012. április 26-i 2012/238/EU határozata. [5] COM(2012) 68 final. [6] A Bizottság szolgálatai által, a programban közölt információk alapján, közös módszertannak megfelelően számított, egyszeri és ideiglenes intézkedésektől mentes, ciklikusan kiigazított egyenleg. [7] Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.