(4)Az európai szemeszter a gyorsan változó gazdasági és geopolitikai helyzetet figyelembe véve 2022-ben újraindítja az átfogó gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordinációt, ugyanakkor a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentésben foglaltaknak megfelelően a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtási követelményeihez is igazodik. Az elfogadott helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása elengedhetetlen az európai szemeszter szerinti szakpolitikai prioritások teljesítéséhez, mivel a tervek a 2019. és 2020. évi szemeszter ciklusában kiadott releváns országspecifikus ajánlások összességét vagy egy jelentős részét érintik. A 2019. és 2020. évi országspecifikus ajánlások – a módosított terv benyújtásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlások mellett – ugyanúgy relevánsak maradnak az (EU) 2021/241 rendelet 14., 18. és 21. cikkével összhangban felülvizsgált, aktualizált vagy módosított helyreállítási és rezilienciaépítési tervek tekintetében is.

(2)A Bizottság 2021. november 24-én elfogadta az éves fenntartható növekedési jelentést, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2022. évi európai szemeszterét. A jelentés kellően figyelembe vette a szociális jogok európai pillérének további végrehajtására vonatkozó közös kötelezettségvállalást, amelyet az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2017. november 17-én hirdetett ki, majd a 2021. májusi portói szociális csúcstalálkozón újólag megerősített. Az Európai Tanács 2022. március 25-én jóváhagyta a 2022. évi éves fenntartható növekedési jelentés prioritásait. A Bizottság 2021. november 24-én az 1176/2011/EU rendelet alapján elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Görögországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra van szükség. Ugyanezen a napon a Bizottság elfogadta az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is, amelyet a Tanács 2022. április 5-én elfogadott, valamint a foglalkoztatási iránymutatások és a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek végrehajtását elemző 2022. évi együttes foglalkoztatási jelentésre vonatkozó javaslatot, amelyet a Tanács 2022. március 14-én elfogadott.

(5)Az általános mentesítési rendelkezést 2020 márciusa óta alkalmazzák. 2021. március 3-i közleményében a Bizottság kifejtette azon álláspontját, hogy az általános mentesítési rendelkezés deaktiválására vagy további alkalmazására vonatkozó döntést a gazdaság állapotának átfogó értékelése alapján kell meghozni, és ehhez fő mennyiségi kritériumként az uniós vagy az euróövezeti gazdasági aktivitásnak a válság előtti (azaz a 2019 végi) állapothoz viszonyított szintjét kell figyelembe venni. Az Európában zajló háborúval összefüggésben a megnövekedett bizonytalanság és a gazdasági kilátásokat övező számottevő lefelé mutató kockázatok, továbbá az energiaárak példátlan emelkedése és az ellátási láncok tartósan fennálló zavarai indokolttá teszik a Stabilitási és Növekedési Paktumban foglalt általános mentesítési rendelkezés alkalmazásának 2023-ig történő meghosszabbítását.

(6)A 2021. évi stabilitási programról szóló, 2021. június 18-i tanácsi véleményben alkalmazott megközelítés alapján a költségvetési irányvonal jelenleg a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, de a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből és más uniós alapokból származó vissza nem térítendő támogatásokból finanszírozott kiadások figyelembevételével számított elsődleges kiadások (diszkrecionális bevételi intézkedések nélküli) változásának a középtávú potenciális növekedéshez viszonyított arányával mérhető a legjobban. Az összesített költségvetési irányvonalon túl – annak értékelése érdekében, hogy a nemzeti költségvetési politika prudens-e, és összetétele elősegíti-e a zöld és digitális átállással összhangban lévő fenntartható helyreállítást – figyelmet kell fordítani a (diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül és a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések nélkül számított) nemzeti finanszírozású elsődleges folyó kiadások és a beruházások alakulására is.

(7)A Bizottság 2022. március 2-án közleményt fogadott el, amelyben átfogó költségvetés-politikai iránymutatást nyújt 2023-ra, ezáltal támogatva a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjainak előkészítését, egyúttal erősítve a szakpolitikai koordinációt. A Bizottság megjegyezte, hogy a 2022. évi téli előrejelzésben felvázolt makrogazdasági kilátások alapján a 2020–2022-ben követett, támogató jellegű aggregált költségvetési irányvonalról 2023-ban célszerűnek tűnik áttérni egy lényegében semleges aggregált költségvetési irányvonalra, ugyanakkor készen kell állni a változó gazdasági helyzetre való reagálásra. A Bizottság véleménye szerint a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlásokban továbbra is differenciáltan kell kezelni a tagállamokat, és figyelembe kell venni az országok közötti esetleges átgyűrűző hatásokat. A Bizottság felkérte a tagállamokat, hogy stabilitási és konvergenciaprogramjukban is juttassák érvényre az iránymutatást. A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy szorosan nyomon követi a gazdasági fejleményeket, és szükség szerint – de legkésőbb a szemeszter tavaszi fordulójában, 2022 májusának végén – kiigazítja gazdaságpolitikai iránymutatását.

(8)A 2022. március 2-án közzétett költségvetési iránymutatásnak megfelelően a 2023-ra vonatkozó költségvetési ajánlások figyelembe veszik a gazdasági kilátások romlását, a fokozott bizonytalanságot és más lefelé mutató kockázatokat, valamint a téli előrejelzéshez képest magasabb inflációt. E megfontolások fényében a költségvetési válaszintézkedések részeként bővíteni kell a zöld és digitális átállásra, valamint az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat, továbbá meg kell őrizni a legkiszolgáltatottabb háztartások vásárlóerejét, ezáltal célzott és átmeneti intézkedésekkel enyhítve az energiaárak megugrásának hatását, és mérsékelve a másodlagos hatásokból eredő inflációs nyomást. Változatlanul rugalmas költségvetési politikát kell folytatni, hogy az lépést tudjon tartani a gyorsan változó körülményekkel, és az egyes országok költségvetési és gazdasági helyzetének függvényében differenciált megközelítést kell alkalmazni, többek között azzal összefüggésben, hogy mennyire érinti az adott országot a válság és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek beáramlása.

(9)2021. április 27-én Görögország az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban benyújtotta nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervét a Bizottságnak. Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikkének megfelelően a Bizottság az említett rendelet V. mellékletében foglalt értékelési iránymutatásokkal összhangban értékelte a helyreállítási és rezilienciaépítési terv relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és következetességét. A Tanács 2021. július 6-án elfogadta Görögország helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról szóló határozatát. A részletek folyósításának feltétele, hogy a Bizottság az (EU) 2021/241 rendelet 24. cikkének (5) bekezdésével összhangban határozatot hozzon arról, hogy Görögország kielégítően teljesítette a tanácsi végrehajtási határozatban foglalt releváns mérföldköveket és célokat. A kielégítő teljesítés előfeltétele, hogy a korábbi mérföldköveket és célokat továbbra is teljesítettnek lehessen tekinteni.

(10)Görögország 2022. április 30-án benyújtotta 2022. évi nemzeti reformprogramját, 2022. április 29-én pedig 2022. évi stabilitási programját, összhangban az 1466/97/EK rendelet 4. cikkében megállapított határidővel. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. Az (EU) 2021/241 rendelet 27. cikkével összhangban a 2022. évi nemzeti reformprogram a Görögország által a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása terén elért eredményekről készített féléves jelentést is tükrözi.

(11)A Bizottság 2022. május 23-án közzétette a Görögországra vonatkozó 2022. évi országjelentést. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019-ben, 2020-ban és 2021-ben elfogadott releváns országspecifikus ajánlások végrehajtása terén Görögország által elért eredményeket, valamint a helyreállítási és rezilienciaépítési eredménytábla alapján számba vette a helyreállítási és rezilienciaépítési terv Görögország általi végrehajtását. Ezen elemzés alapján az országjelentés hiányosságokat tárt fel a helyreállítási és rezilienciaépítési terv által nem vagy csak részben kezelt kihívásokkal kapcsolatban, valamint új és kialakulóban lévő – többek között az ukrajnai orosz invázióból eredő – kihívásokat azonosított. A jelentés értékelte továbbá a Görögország által a szociális jogok európai pillérének végrehajtása, a foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére vonatkozó kiemelt uniós célok elérése, valamint az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítása terén elért eredményeket.

(12)A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke alapján Görögország vonatkozásában részletes vizsgálatot végzett, amelynek eredményeit 2022. május 23-án közzétette. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Görögország esetében makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. Sebezhetőségek állnak fenn a magas államadóssággal, a külső egyensúly elégtelen helyreállításával és a nemteljesítő hitelek magas szintjével összefüggésben, miközben a potenciális növekedés alacsony, a munkanélküliség pedig magas.

(13)A Bizottság 2022. május 23-án az EUMSZ 126. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentést adott ki. A jelentés megvizsgálta Görögország költségvetési helyzetét, mivel a költségvetési hiány 2021-ben meghaladta a Szerződésben a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket. A jelentés megállapította, hogy a hiányra vonatkozó kritérium nem teljesült. A 2022. március 2-i közleménnyel összhangban a Bizottság nem javasolta új túlzotthiány-eljárás megindítását 2022 tavaszán, és 2022 őszén felül fogja vizsgálni, hogy helyénvaló-e túlzotthiány-eljárás megindítását kezdeményeznie.

(14)A Tanács 2020. július 20-i ajánlásában felkérte Görögországot, hogy az általános mentesítési rendelkezéssel összhangban 2020 és 2021 folyamán hozzon meg minden szükséges intézkedést a világjárvány hatékony kezelése, a gazdaság működőképességének fenntartása és az elkövetkező helyreállítás támogatása érdekében. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Görögország – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására irányuló költségvetési politikát, egyúttal fokozza a beruházásokat. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Görögország államháztartási hiánya a 2020. évi 10,2 %-ról 2021-ben 7,4 %-ra csökkent. Görögország költségvetés-politikai válasza 2021-ben támogatta a gazdasági helyreállítást, míg az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedésekre fordított kiadások GDP-arányosan a 2020. évi 7,6 %-ról 2021-ben 7,2 %-ra csökkentek. A Görögország által 2021-ben hozott intézkedések összhangban vannak a 2020. július 20-i tanácsi ajánlással. A kormány által 2020-ban és 2021-ben elfogadott diszkrecionális költségvetési intézkedések ideiglenesek voltak, illetve azokat más intézkedések ellensúlyozták. Az Eurostat által hitelesített adatok alapján az államadósság 2021-ben a GDP 193,3 %-ának felelt meg.

(15)A 2022. évi stabilitási program költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2022 tekintetében realisztikus, 2023-ra vonatkozóan pedig optimista. A 2022. évi stabilitási program előrejelzése szerint a reál-GDP 2022-ben 3,1 %-kal, 2023-ban pedig 4,8 %-kal nő. Ehhez képest a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-re magasabb, 3,5 %-os, 2023-ra pedig alacsonyabb, 3,1 %-os reál-GDP-növekedést vetít előre. Az előrejelzések közötti különbség főként az uniós források felhasználásának ütemével, valamint a katonai agresszió – mindenekelőtt a magánfogyasztásra gyakorolt – hatásával kapcsolatos eltérő feltételezésekkel magyarázható. A 2022. évi stabilitási program szerint a kormány arra számít, hogy az államháztartási hiány 2022-ben a GDP 4,4 %-ára, 2023-ban pedig 1,4 %-ára csökken. A 2022. évi csökkenés főként a gazdasági aktivitás helyreállásának folytatódását és a szükséghelyzeti intézkedések többségének megszüntetését tükrözi. A program szerint a GDP-arányos államadósság 2022-ben várhatóan jelentős mértékben, 180,2 %-ra, majd 2023-ban 168,6 %-ra esik vissza. Az előrejelzés zárónapján ismert gazdaságpolitikai intézkedések alapján a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-ben és 2023-ban a GDP 4,3 %-ának, illetve 1,0 %-ának megfelelő költségvetési hiánnyal számol. Ez nagyjából összhangban van a 2022. évi stabilitási programban előrejelzett hiánnyal. A reál-GDP növekedésére vonatkozó előrejelzések különbsége ellenére a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése 2022-re és 2023-ra egyaránt dinamikusabb ár- és bérnövekedést feltételez, előrevetítve a személyi jövedelemből származó bevételek növekedését. A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése magasabb GDP-arányos államadóssággal számol: 2022-ben 185,7 %-kal, 2023-ban pedig 180,4 %-kal. A különbség a készpénz- és az eredményszemléletű költségvetési egyenlegek közötti különbségek eltérő becsléséből, valamint a pénzügyi eszközök nettó felhalmozására vonatkozó eltérő feltételezésből ered.

A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése alapján a kibocsátás középtávú (tízéves átlagos) potenciális növekedése jelenleg –0,3 %-ra becsülhető. Ez a becslés azonban nem tartalmazza a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét képező reformok hatását, amelyek élénkíthetik Görögország potenciális növekedését.

(16)2022-ben a kormány fokozatosan megszüntette a Covid19-válságra válaszul hozott intézkedések többségét, így az ideiglenes szükséghelyzeti támogatási intézkedések GDP-hez viszonyított aránya az előrejelzések szerint a 2021. évi 7,2 %-ról 2022-ben 1,8 %-ra csökken. A költségvetési hiányt befolyásolják a megemelkedett energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak ellensúlyozása érdekében elfogadott intézkedések, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben a GDP 1,1 %-ára becsülhetők, majd 2023-ban – a tervezett fokozatos megszüntetés eredményeként – nem lesz költségvetési hatásuk. A hiányra gyakorolt hatást részben ellensúlyozzák a kibocsátási egységekből származó magasabb bevételek. Ezek az intézkedések elsősorban az energiafelhasználóknak nyújtott támogatásokat, a szegényebb háztartásoknak biztosított szociális transzfereket, valamint a közlekedési szolgáltatásokat terhelő közvetett adók csökkentését foglalják magukban. Az intézkedéseket eredetileg ideiglenes intézkedésként jelentették be. Görögország stabilitási programjának benyújtását és a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésének zárónapját követően a kormány 2022-re vonatkozó – a megnövekedett energiaárak következményeinek kezelését célzó – új intézkedéscsomagot jelentett be. Amennyiben az energiaárak 2023-ban is magasak maradnak, az említett intézkedések némelyike továbbra is hatályban maradhat. A költségvetési hiányt emellett a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyek ideiglenes védelmének költségei is befolyásolják, amelyek a Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése szerint 2022-ben és 2023-ban egyaránt a GDP 0,1 %-át fogják kitenni.

(17)2021. június 18-án a Tanács azt az ajánlást fogalmazta meg Görögország számára, hogy 2022-ben fordítsa a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt a helyreállítást támogató addicionális beruházások finanszírozására, egyúttal folytasson prudens költségvetési politikát, továbbá őrizze meg a nemzeti finanszírozású beruházások szintjét. Az ajánlásban szerepelt továbbá, hogy Görögország – amint a gazdasági feltételek lehetővé teszik – folytasson a prudens középtávú költségvetési pozíció megvalósítására és a középtávú költségvetési fenntarthatóság biztosítására irányuló költségvetési politikát, ugyanakkor a növekedési potenciál élénkítése céljából fokozza a beruházásokat.

(18)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzése és a Görögország 2022. évi stabilitási programjában foglalt információk alapján 2022-re a Tanács ajánlásával összhangban támogató jellegű, a GDP –3,3 %-ának megfelelő költségvetési irányvonal valószínűsíthető. A Tanács ajánlásának megfelelően Görögország továbbra is támogatni kívánja a helyreállítást, amihez a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből addicionális beruházásokat tervez finanszírozni. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és más uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitásra gyakorolt pozitív hatása az előrejelzések szerint GDP-arányosan 0,2 százalékponttal nő 2021-hez képest. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2022-ben 0,8 százalékpontnak megfelelő expanzív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra. Görögország tehát a Tanács ajánlásával összhangban fenn kívánja tartani a nemzeti finanszírozású beruházásokat. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2022-es növekedése az előrejelzések szerint 2,2 százalékpontos expanzív hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez a jelentős expanzív hatás magában foglalja egyrészt a magasabb energiaárak gazdasági és társadalmi következményeinek kezelésére irányuló intézkedések addicionális hatását (a GDP 0,6 %-a), másrészt a lakóhelyüket elhagyni kényszerült, Ukrajnából érkező személyeknek nyújtott ideiglenes védelem költségeit (a GDP 0,1 %-a), ugyanakkor a nyugdíjakra és a szociális ellátásokra fordított kiadások növekedése (a GDP 0,6 %-a) az előrejelzések szerint szintén hozzájárul a nettó folyó kiadások növekedéséhez. A Bizottság előrejelzése alapján ezeket az intézkedéseket nem ellensúlyozzák teljes mértékben más intézkedések.

(19)A Bizottság 2022. tavaszi előrejelzésében – változatlan szakpolitikát feltételezve – 2023-ban a GDP +1,5 %-ának megfelelő költségvetési irányvonalra számít. Görögország az előrejelzés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokat 2023-ban továbbra is a helyreállítást támogató addicionális beruházások finanszírozására használja fel. A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz vissza nem térítendő támogatásai és más uniós alapok által finanszírozott kiadásoknak a gazdasági aktivitáshoz való pozitív hozzájárulása az előrejelzés szerint 2022-höz képest GDP-arányosan 0,3 százalékponttal csökken, ami arra vezethető vissza, hogy más uniós alapok esetében a programozási időszak kezdeti szakasza valósul meg. A nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 2023-ban 0,6 százalékpontnak megfelelő expanzív hatást gyakorolnak a költségvetési irányvonalra. Ugyanakkor a nemzeti finanszírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2023-as növekedése az előrejelzések szerint 1,7 százalékpontos restriktív hatást gyakorol az összesített költségvetési irányvonalra. Ez magában foglalja a megugrott energiaárak kezelését célzó intézkedések kivezetésének hatását (a GDP 1,1 %-a).

(20)A 2022. évi stabilitási program a költségvetési hiány fokozatos csökkenését vetíti előre: 2024-ben a GDP 0,4 %-ára, 2025-ben pedig 0,1 %-ára. A költségvetési hiány tehát a tervek szerint a program időhorizontján belül a GDP 3 %-a alatt marad. Ezek az előrejelzések azon a feltételezésen alapulnak, hogy a gazdaság helyreállítása folytatódik, és figyelembe veszik a személyi jövedelemadón felül alkalmazott szolidaritási különadó és a szociális szolidaritási járulékok csökkentésének meghosszabbítását, ami ösztönzőleg hat a növekedésre. A program szerint a GDP-arányos államadósság várhatóan tovább fog csökkenni: 2024-ben 155,2 %-ra, majd 2025-ben 146,5 %-ra. A Bizottság elemzése alapján az államadósság fenntarthatóságát övező kockázatok középtávon magasnak tűnnek.

(21)A helyreállítási és rezilienciaépítési terv keretében megkezdett reformokra építve a görög adópolitikai keret módosításai hozzájárulhatnak a beruházási hiány kezeléséhez. Konkrétabban, a feltételes adómegállapítási rendszer bevezetése javíthatja a jogbiztonságot a befektetők szempontjából, és megerősítheti az adórendszer egyszerűsítésére irányuló, folyamatban lévő intézkedéseket. Emellett, más tagállamok bevált gyakorlataira építve az önálló vállalkozókra (a személyi jövedelemadón és a hozzáadottérték-adón felül) kivetett jelenlegi éves egyösszegű adó felülvizsgálata javíthatná az önálló vállalkozókra nehezedő adóteher szerkezetét, előmozdíthatná az adójogszabályoknak való önkéntes megfelelést és támogathatná a beruházásokat. Görögország folytatja a közigazgatás modernizálását, de teljesítménye összességében továbbra is alacsony, ami részben a magasan képzett munkavállalók közszférába vonzásával és megtartásával kapcsolatos kihívásnak tudható be. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz a közigazgatás hatékonyságának javítására irányuló intézkedéseket, középpontban a digitális szolgáltatások fejlesztésével. A terv részét képező intézkedéseken túl Görögország eredményeket ért el egy integrált humánerőforrás-gazdálkodási rendszer létrehozása terén is, amely a közszférabeli szervezetek által használható digitális szervezeti ábrákat és a jelenlegi álláshelyekre vonatkozó munkaköri leírásokat tartalmaz. Ez várhatóan lehetővé teszi majd, hogy az erőforrásokat a megállapított és prioritások szerint rangsorolt igényeknek megfelelően osszák el. Ugyanakkor, noha az állandó tisztviselők száma nagyjából változatlan maradt a felvettek és a távozók létszámának egyensúlyban tartására vonatkozó, továbbra is hatályban lévő munkaerő-felvételi szabálynak köszönhetően, az ideiglenes alkalmazottak száma 2018 óta meredeken, közel 25 %-kal nőtt. A közigazgatás méretének növekedése visszafordíthatja azon intézkedések hatását, amelyek arra irányultak, hogy Görögország (GDP-hez viszonyított) bérköltsége megközelítse az uniós átlagot. Amellett, hogy költségvetési kockázatot jelent, ez a tendencia gyengítheti az állandó álláshelyekre vonatkozó új kiválasztási eljárás integritását, tekintve, hogy az ideiglenes álláshelyekhez kapcsolódó kiválasztási eljárás nem annyira szigorú, mint az állandó álláshelyek esetében. Az állandó személyzet vonatkozásában a felvettek és távozók létszámának egyensúlyban tartását előíró munkaerő-felvételi szabály alkalmazásának folytatása, kiegészítve az ideiglenes személyzetre vonatkozóan meghatározott, és 2022-től hatályos felső korláttal, megteremti az átfogó keretet a munkaerő-felvétel központi ellenőrzésének megerősítéséhez, és lehetővé teszi, hogy a személyzeti létszám a világjárvány előtti szint felé mozduljon el. Amennyiben megvalósul a teljes személyzeti létszám várt csökkenése, egyes konkrét, alapvető fontosságúnak tekintett álláshelyek és szervezetek esetében lehetővé válhat a javadalmazási szintek kiigazítása a közigazgatás olyan területein, ahol nehézségekbe ütközik a képzett munkaerő közszférába vonzása és megtartása. Ez magában foglalhatja a munkaköri leírás kiegészítő bértáblával való összekapcsolását vagy speciális bértábla megállapítását egyes konkrét közszektorbeli intézmények (pl. piacszabályozók) esetében, mivel az ilyen szisztematikus megközelítések nem veszélyeztetnék az egységes bértábla alkalmazását és összhangban vannak a prudens költségvetési politikával. Végezetül, bár a helyreállítási és rezilienciaépítési terv tartalmaz az aktív munkaerőpiaci politikák megerősítésére, valamint a több és jobb munkahelyre épülő, befogadó munkaerőpiac támogatására irányuló intézkedéseket, további intézkedésekkel javítani lehetne a fiatalok és a nők foglalkoztathatóságát.

(22)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és V. mellékletének 2.2. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv a 2026-ig végrehajtandó, egymást kölcsönösen erősítő reformok és beruházások széles körét tartalmazza. Ezek kezelik a Tanács által az európai szemeszter keretében 2019-ben és 2020-ban Görögországnak címzett országspecifikus ajánlásokban felvázolt gazdasági és társadalmi kihívások összességét vagy jelentős részét, valamint a terv elfogadásának időpontjáig kiadott országspecifikus ajánlásokat. Ezek az ajánlások mindenekelőtt a következőkre terjednek ki: az államháztartás minősége és fenntarthatósága, az egészségügyi rendszer elérhetősége és rezilienciája, aktív munkaerőpiaci politikák, az oktatásra, készségekre és foglalkoztathatóságra irányuló közberuházásokat támogató szakpolitikák, kutatás és fejlesztés, biztonságos, intelligens, fenntartható és reziliens közlekedés és logisztika, tiszta és hatékony energiatermelés és -felhasználás, beleértve a megújuló energiára és a hálózatok összekapcsolására vonatkozó projekteket is, környezeti infrastruktúra, városi térségek rehabilitációja, valamint a közigazgatás és a vállalkozások digitális átállása. A terv emellett számos intézkedést tartalmaz a költségvetési strukturális politikák, a szociális jólét, a pénzügyi stabilitás, a munkaerő- és termékpiacok, valamint a közigazgatás korszerűsítése terén jelentkező kihívások kezelésére, mely intézkedések a program lezárását követő időszakra vonatkozóan tett kötelezettségvállalások folytatásának, kibővítésének és kiegészítésének tekinthetők. A terv magában foglal olyan intézkedéseket is, amelyek az üzleti környezet javítása és a szabályozási keret egyszerűsítése révén a versenyképesség javítására és a magánberuházások előmozdítására irányulnak. Ezekhez a reformokhoz egy olyan hitelkeret kapcsolódik, amelynek célja, hogy ösztönözze a magánberuházásokat a gazdaság transzformatív ágazataiban, beleértve a zöld átállást és a digitális transzformációt is.

(23)Görögország helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtása várhatóan hozzájárul majd a zöld és digitális átállás terén való további előrelépéshez. A Görögország éghajlat-politikai célkitűzéseit támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 37,5 %-át, míg a digitális célkitűzéseket támogató intézkedések a terv teljes allokációjának 23,3 %-át teszik ki. A helyreállítási és rezilienciaépítési terv teljes körű – a releváns mérföldkövekkel és célokkal összhangban történő – végrehajtása segíteni fogja Görögországot a Covid19-válság következményeiből való gyors kilábalásban, egyúttal megerősíti rezilienciáját. Az átfogó szakpolitikai stratégia iránti széles körű felelősségvállalás biztosítása érdekében a helyreállítási és rezilienciaépítési terv, valamint a terven túlmutató egyéb gazdaság- és foglalkoztatáspolitikák sikeres végrehajtása szempontjából változatlanul nagy jelentőséggel bír a szociális partnerek és más érdekelt felek szisztematikus bevonása.