2021/0164 (NLE)

Javaslat

A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

LETTORSZÁG helyreállítási és rezilienciaépítési terve értékelésének jóváhagyásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló, 2021. február 12-i (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 20. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

(1)A Covid19-járvány rendkívül káros hatást gyakorolt Lettország gazdaságára. 2019-ben Lettország egy főre jutó bruttó hazai terméke (GDP) az uniós átlag 51,0 %-ának felelt meg. A Bizottság 2021. tavaszi előrejelzése szerint Lettország reál-GDP-je 3,6 %-kal csökkent 2020-ban, 2020-ban és 2021-ben kumulatívan pedig várhatóan 0,3 %-kal esik vissza. A középtávú gazdasági teljesítményre régebb óta hatást gyakorló szempontok közé tartozik mindenekelőtt az adózási fegyelem, a szakemberhiány, a rossz egészségügyi eredmények és a gyenge innovációs teljesítmény.

(2)A Tanács 2019. július 9-én és 2020. július 20-án az európai szemeszter keretében ajánlásokat intézett Lettországhoz. A Tanács mindenekelőtt azt ajánlotta, hogy Lettország csökkentse az alacsony keresetűek adóterheit azáltal, hogy az adóterhet más forrásokra – különösen a tőkére és az ingatlantulajdonra – csoportosítja át, és javítja az adózási fegyelmet, valamint továbbra is biztosítsa a pénzmosás elleni keretrendszer végrehajtásának folytatását. Ajánlotta továbbá, hogy erősítse meg a szociális védőhálót és kezelje a társadalmi kirekesztés problémáját, különösen a minimumjövedelmi ellátások, az öregségi alapnyugdíj és a fogyatékossággal élő személyek jövedelemtámogatása megfelelőségének javításával; többek között a szakképzésben és a felnőttoktatásban való részvétel erősítése révén növelje az oktatás és képzés minőségét és hatékonyságát, különös tekintettel az alacsony képzettségű munkavállalókra és az álláskeresőkre, és fokozza az egészségügyi rendszer rezilienciáját, hozzáférhetőségét, minőségét és költséghatékonyságát, többek között további emberi és pénzügyi erőforrások biztosítása révén. Az ajánlás azt is tartalmazta, hogy helyezze a zöld és digitális átállást a beruházások középpontjába, különösen a kutatást és az innovációt, a tiszta és hatékony energiatermelést és -felhasználást, a fenntartható közlekedést és a digitális infrastruktúrát. A válság hatásainak leküzdését illetően a Tanács azt ajánlotta, hogy az ország nyújtson megfelelő jövedelemtámogatást a válság által leginkább sújtott csoportok számára és csökkentse a válságnak a foglalkoztatásra gyakorolt hatását, többek között rugalmas munkafeltételek, aktív munkaerőpiaci intézkedések, valamint készségfejlesztés révén. Végül azt ajánlotta, hogy javítsa az állami szektor elszámoltathatóságát és hatékonyságát, különös tekintettel a helyi hatóságokra, az állami és önkormányzati vállalkozásokra, valamint az összeférhetetlenségi szabályokra. Az említett országspecifikus ajánlások végrehajtása terén a helyreállítási és rezilienciaépítési terv benyújtásáig elért eredmények vizsgálata alapján a Bizottság megállapítja, hogy jelentős előrelépés történt a költségvetési politikára, a pénzmosás elleni küzdelemre, a jövedelemtámogatásra és a válság hatásainak leküzdését célzó likviditási támogatásra vonatkozó ajánlások kapcsán.

(3)[Az euróövezethez tartozó tagállamok gazdaságpolitikájára vonatkozó ajánlásában a Tanács egyebek mellett azt ajánlotta az euróövezeti tagállamoknak, hogy – többek között helyreállítási és rezilienciaépítési terveik révén – biztosítsanak a gazdaság helyreállítását támogató szakpolitikai irányvonalat, és javítsák tovább a konvergenciát, a rezilienciát, valamint a fenntartható és inkluzív növekedést. A tanácsi ajánlás azt is tartalmazta, hogy erősítsék meg a nemzeti intézményi kereteket, biztosítsák a makroszintű pénzügyi stabilitást, valamint teljesítsék ki a gazdasági és monetáris uniót és erősítsék meg az euró nemzetközi szerepét.] [If the Council recommendation is not adopted by the time of the CID adoption, the recital will be removed].]

(4)2021. április 30-án Lettország az (EU) 2021/241 rendelet 18. cikke (1) bekezdésének megfelelően benyújtotta a Bizottságnak nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervét. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervek iránti nemzeti felelősségvállalás alátámasztja azok sikeres végrehajtását, tartós nemzeti szintű hatását és európai szintű hitelességét. Az említett rendelet 19. cikkének megfelelően a Bizottság a rendelet V. mellékletében foglalt értékelési iránymutatásokkal összhangban értékelte a helyreállítási és rezilienciaépítési terv relevanciáját, eredményességét, hatékonyságát és következetességét.

(5)A helyreállítási és rezilienciaépítési terveknek az (EU) 2021/241 rendelettel létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, valamint az (EU) 2020/2094 tanácsi rendelettel létrehozott Európai Uniós Helyreállítási Eszköz általános célkitűzéseit kell követniük a Covid19-válságot követő helyreállítás támogatása érdekében. Elő kell mozdítaniuk az Unió gazdasági, társadalmi és területi kohézióját azáltal, hogy hozzájárulnak az (EU) 2021/241 rendelet 3. cikkében említett hat pillérhez.

(6)A tagállami helyreállítási és rezilienciaépítési tervek végrehajtása Unió-szerte összehangolt beruházási és reformtörekvéseket jelent majd. E reformok és beruházások összehangolt és egyidejű végrehajtása, valamint a határokon átnyúló projektek végrehajtása révén a reformok és beruházások kölcsönösen erősítik majd egymást, és pozitív továbbgyűrűző hatásokat eredményeznek az egész Unióban. Ezért az eszköz által a tagállamok növekedésére és munkahelyteremtésére gyakorolt hatás körülbelül egyharmada más tagállamokból eredő továbbgyűrűző hatásokból fog származni.

A hat pillérhez hozzájáruló kiegyensúlyozott válasz

(7)Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének a) pontjával és V. mellékletének 2.1. pontjával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv nagymértékben („A” minősítés) átfogó és kellően kiegyensúlyozott választ jelent a gazdasági és társadalmi helyzetre, ezáltal megfelelően hozzájárul az (EU) 2021/241 rendelet 3. cikkében említett hat pillér mindegyikéhez, és figyelembe veszi a konkrét kihívásokat és az érintett tagállam pénzügyi allokációját.