EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.12.20. 
SEC(2011) 1586 végleges 
  
COMMISSION STAFF WORKING PAPER 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
Javaslat 
az Európai Parlament és a Tanács irányelve 
a közbeszerzésr ől 
és 
Javaslat 
az Európai Parlament és a Tanács irányelve 
a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban m űködő 
ajánlatkér ők beszerzéseir ől 
{COM(2011) 896 végleges} 
{SEC(2011) 1585 végleges}  
 
HU 2   HU 1. HÁTTÉR  
A közbeszerzés az a folyamat, amelyet a kormányzati intézmények és a közszféra 
szervezetei áruk, szolgáltatá sok és építési beruházások megvásárlására használnak. 
Ezek a kiadások a gazdaság jelent ős és nagy befolyással bíró elemei. 2009-ben az 
Unió közbeszerzési szabályain ak hatálya alá tartozó szerz ődések az Unió GDP-jének 
3,6%-át (420 milliárd EUR-t) tették ki. 
Több nemrégiben elkészült jelentés és pol itikai nyilatkozat is hangsúlyozza a szóban 
forgó irányelvek felülvizsgálatának sz ükségességét. A közbeszerzés kereteinek 
felülvizsgálata az egységes piaci intézkedéscsomag egyik prioritása. 
E hatásvizsgálat elemzi az uniós közbeszer zési politika jelenlegi kihívásait, és 
megvizsgálja a 2004/17/EK és a 2004/18 /EK irányelv fenntartásának és 
módosításának lehet őségeit. 
2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ  
Ez a jelentés arra a széles kör ű külső szakértelemre, konzultációra és elemzésre épít, 
amely a közbeszerzés 2011-ben elvégzett ér tékelésének, valamint az elektronikus 
közbeszerzésr ől szóló 2004. évi cselekvési terv  2010-ben elvégzett értékelésének 
alapjául szolgált. Merít továbbá két zöld könyvvel kapcsolatos, az alábbiakról szóló 
konzultáció megállapításaiból is: 
a) az EU közbeszerzési politikájának  modernizálása (több mint 620 válasz) 
b) az elektronikus közbeszerzés Európai Unión belüli alkalmazásának 
kiterjesztése (77 válasz). 
Mindkét zöld könyvet nagy látogatottságnak örvend ő konferenciák kísérték 
Brüsszelben, amelyeken az érde kelt feleknek további lehet őségük volt véleményük 
kinyilvánítására. 
A tagállamok képvisel őivel a Közbeszerzési Szerz ődések Tanácsadó Bizottságán 
keresztül konzultáltak. 
3. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA  
Három fő probléma került meghatározásra: 
• Nem megfelel ő költséghatékonyság – a hatályos uniós szabályok 420 milliárd 
EUR-ból évente körülbelül 20 milliárd EUR megtakarítást eredményeznek, az eljárások azonban indokolatlanul nagy te rhet jelenthetnek, mivel a velük 
kapcsolatos költség körü lbelül 5,6 milliárd EUR. 
• A társadalom által elszalasztott lehet őségek – a hatályos szabályok nem teszik 
minden esetben lehet ővé az érdekeltek számára er őforrásaik felhasználásának 
optimalizálását, és/vagy azt, hogy a legjobb vásárlási döntéseket hozzák. 
 
HU 3   HU • Inkább nemzeti, mint uniós közbeszerzé si piac – az uniós szabályok szerint 
odaítélt szerz ődéseknek több mint 98%-át nemzeti ajánlattev ők nyerik el (a 
teljes értéknek körülbelül a 96%-át). 
A további elemzés a következ őket azonosította e problémák okaiként, amelyeket öt 
fő területre sorolt be. 
3.1. Hatály 
Az ok: bonyolult szabályok  
A hatályt és az alkalmazási kört me ghatározó bonyolult, nem egyértelm ű uniós 
szabályok bizonytalanságot teremtenek, a szabályok kockázatkerül ő kijátszásához és 
a közbeszerz ők által tanúsított rutinszer ű magatartáshoz vezetnek, amely hátrányos 
hatással van a beszerzési eredmények min őségére. Költséges szabályozó apparátust 
alkalmaznak a beszerz ők vagy az ügyletek nagy tömegé re, az azt ellensúlyozó 
előnyök nélkül. Több „szürke zóna” is létezik az irányelvek hatálya alá tartozó 
tevékenységekkel (például az állami szervek közötti együttm űködés formájával) és a 
különböző szerződésfajtákra vonatkozó szabál yokkal kapcsolatban. Ez az 
összetettség perköltségekkel jár, amelyek els ősorban azokat a közszférában m űködő 
szervezeteket terhelik, amelyeknek tanács adásra van szükségük azzal kapcsolatban, 
hogy hogyan érhet ő el a szabályok betartása. 
3.2. Eljárások  
Az okok: aránytalan és rugalmatlan eljárások  
Az aránytalan eljárások többletkölts égeket generálna k, különösen a kisebb 
szerződések esetében. Egy tipikus eljárás köz el 28 000 EUR-ba kerül (a közszféra 
szervezeteinek átlagos költsége 5500 EUR; 5,9 cég 3800 EUR/cég költség mellett nyújt be ajánlatot). A legalacsonyabb uniós értékhatár esetében (125 000 EUR) ezek 
a költségek a szerz ődés értékének 18–29%-át jelentik. További bizonyítékot 
szolgáltatnak a tagállamok te ljesítményében megfigyelhet ő jelentős eltérések (a 
hirdetmény feladása és a szerz ődés odaítélése közötti id őtartamok különbsége 
például 180 napos tartományban mozog). 
Több érdekelt kifogásolja, hogy a jelenleg i eljárások rugalmatlanok, és korlátozzák 
tárgyalási lehet őségeiket. Különösen a közszféra s zervezetei nem tudják kihasználni 
a nem szokványos közbeszerzési megoldás okat (például az in novatív beszerzést). 
3.3. Stratégiai beszerzés 
Az okok: bizonytal anság és nem kielégít ő rendelkezések a stratégiai célok 
integrálásával kapcsolatban   
Számos közlemény ellenére, amelyek a nnak tisztázására irányultak, hogy hogyan 
integrálhatók az egyéb politikai célkit űzések (például a zöld, szociális, innovatív 
megfontolások) a közbeszerzési szabál yok alkalmazásakor, több érdekelt úgy véli, 
hogy még mindig maradtak problémák. Úgy ér zik továbbá, hogy többe t is lehet tenni 
a közszféra azon szervezeteinek támogatá sa érdekében, amelyek stratégiailag 
felelősebb módon kívánják elkölteni a közpé nzeket. A (szabályok be nem tartása 
miatti) peres ügyekt ől való félelem azt eredményezte, hogy ilyen lehet őségekkel csak 
 
HU 4   HU szűk körben élnek, a nyomon követés álta lános hiánya pedig a sikerek 
azonosításának és a szélesebb kör ű ismertetésének az akadályát képezi. Ezenkívül a 
tagállamok nem egységesen használják a rendelkezésre álló eszközöket, az ebb ől 
eredő eltérő szabványok / címkék pedig azzal a tényleges veszéllyel járnak, hogy a 
piac tovább töredezik a nemzeti irányvonalak mentén. 
3.4. Hozzáférés 
Az okok: hatósági és „ter mészetes” piaci akadályok  
Az európai piaci hozzáférést befolyásoló nehézségek csökkentik a kkv-k részvételi 
arányát, valamint a határokon átny úló licitálást. Számos ajánlattev ő a természetes 
(például nyelvi, földrajzi) és a hatósági , közigazgatási akadályok elegye miatt még 
meg sem kísérelt más országban ajánlatot tenni. Mind a kkv és a határokon átnyúló ajánlattev őket gátolják a közigazgatási köve telmények (például az okirati 
bizonyítékok benyújtása) és az informáci ószerzéssel kapcsolatos problémák. A 
közbeszerzési szerz ődéseket elnyer ő kkv-k aránya nem változott jelent ősen 2002 óta, 
valamint a határokon átnyúló részvételi arányok sem javultak. A kkv-k részvételét 
befolyásoló legfontosabb tényez ő a szerződés értéke – a kkv-knek gondot okoz a 
300000 EUR-t meghaladó szerz ődések esetében történ ő ajánlattétel, illetve teljesítés. 
3.5. Irányítás  
Az okok: a tagállamok eltér ő modelljei és köziga zgatási kapacitásai  
A tagállamok által kialakított köz igazgatási szervezetek jelent ős eltérései 
következetlen jogalkalmazáshoz, ellen őrzéshez és felügyelethez vezettek az 
Unióban. Ez hibákat okozott, valamint a cs alások veszélyének megnövekedését és az 
erőforrások nem optimális kezelését eredmény ezte. Az Unió által finanszírozott 
projektek közelmúltban elvé gzett vizsgálata jelent ős hibaarányt állapított meg, 
amelynek oka a közbeszerzési szabályok helytelen alkalmazása, illetve néhány 
esetben az uniós irányelvek helytelen át ültetése volt. A Bizottság által 2005 óta 
bevezetett jogsértési eljárások elemzése a hibák és a problémák hasonló körét 
határozta meg, ami arra utal , hogy a szóban forgó hibák ne m egyszeri esetek, hanem 
ismételten el őfordulnak. 
3.6. Következmények 
Ez a három probléma együtt arra enged következtetni, hogy a bels ő piac nem éri el 
teljes potenciálját a közbeszerzés terén . Ha nem cselekszünk, a helyzet továbbra is 
fennmarad, s őt az eltérések egyre hangsúlyosa bbá válásával, valamint a nem 
optimális keretekkel kapcsola tban elszalasztott lehet őségek költségeinek 
figyelembevételével rosszabbodhat is. 
Mivel több azonosított probléma két uniós irányelvb ől származó intézkedésekb ől és 
értelmezésekb ől ered, az említett kérdések megoldásához indokolt, illetve szükséges 
lehet az uniós szint ű cselekvés. 
 
HU 5   HU 4. CÉLKITŰZÉSEK  
Az értékelés elismerte, hogy a fennálló  közbeszerzési politika általános célkit űzései 
továbbra is érvényesek, teki ntve különösen több tagálla m jelenlegi nehéz pénzügyi 
helyzetét. Ezért az Unió továbbra is támogatni fogja a tisztességes, megkülönböztetésmentes és az egész Unióra kiterjed ő versenyt, a gazdaságilag 
legelőnyösebb és a társadalom számára a lehet ő legjobb közbeszerzési eredmények 
elérése érdekében. Ezenkívül továbbra is aktívan fog harcolni  a korrupció ellen. 
A fent megállapított f őbb problémákra való reakcióként konkrét célkit űzéseket 
határoztak meg. Ezek a következ ők: 
1. az uniós közbeszerzési szabályok és eljárások költséghatékonyságának 
javítása; 
2. minden lehet őség maximális kihasználása a társadalom számára a lehet ő 
legjobb eredmények elérése érdekében; 
3. a közbeszerzések terén inkább uniós, mint nemzeti piacok létrehozása. 
A problémák okainak kezelése érdekében meghatározásra került kilenc m űködési 
célkitűzés is. E m űködési célkit űzések megvalósításának segítenie kell az egyedi 
célkitűzések elérését, és jobb teljesítményt  kell eredményeznie az átfogó célok 
tükrében. 
5. L
EHETŐSÉGEK  
A lehetőségek széles körét mérlegelték, a ra dikális intézkedéseket (az uniós 
jogszabályok teljes eltörlését, illetve a teljes harmonizációt) azonban rövid úton 
elvetették. A m űködési célkit űzések útmutatóként történ ő használata mellett számos 
– bizonyos kritikus választásokon alapuló – nem jogalkotási (SOFT) és jogalkotási 
(LEGI) lehet őség kialakításra került az öt f ő problémakör kezelésére. Egy magas 
szintű megközelítés került elfogadásra, mi vel az összes lehe tséges jogszabályi 
változás alapos megvizsgálása egy több száz oldalas dokumentumot eredményezne. 
További vizsgálat után 12 lehet őséget választottak ki további elemzésre az 
alapforgatókönyvvel (nincs változás) szemben. Minden egyes problémakör 
tekintetében két jogalkotási (LEGI) lehet őséget tartottak meg, amelyek az ambíció 
fokát tekintve eltér őek, valamint nem jogalkotási (soft) lehet őségeket fogadtak el a 
hozzáférés és az irányítás problémájával kapcsolatban. 
Az egyes problémakörök esetében nem mi ndig választható ki pusztán egyetlen 
lehetőség. A hatállyal, az eljárásokkal és az irányítással kapcsolatban javasolt 
megoldások esetében a legj obb megoldás a két LEGI lehet őség vagy a LEGI és a 
SOFT lehet őségek kombinációja is lehet. 
6. HATÁSOK ; A LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
A lehetőségek főbb hatásainak összefoglalása az alábbiakban látható. A 
legközvetlenebb hatások általában gazdaságia k, korlátozott társadalmi és környezeti 
 
HU 6   HU hatásokkal, kivéve a stratégiai felhasználással kapcsolatos lehet őségek esetében, 
amelyek célja – már természetüknél fogva is – a (pozitív) társadalmi és környezeti hatások létrehozása. 
6.1. Hatály 
Lehetőségek  
SCO.LEGI.TARGET:  a közbeszerzési jogszabályok hatályának célzott módosítása 
SCO.LEGI.REDUCE:  jelentős módosítások bizonyos beszerz ők/beszerzések kizárása 
érdekében 
Hatások  
Mindkét lehet őség alapján javulnia kell az érthet őségnek, ezáltal pedig a 
költséghatékonyságnak. A SCO. LEGI.TARGET a jelenlegi sz ürke területeket veszi 
célba, és anélkül javítja a jogbi ztonságot, hogy várható nemzetközi 
következményeket váltana ki. Az 500 000 EUR-t meghaladó, szociális szolgáltatásokra irányuló szerz ődések esetében egy új, megenged őbb 
szabályrendszer kialakítása, és a teljes s zabályrendszer minden egyéb szolgáltatásra 
történő alkalmazása nyomán javulnia kell az érthet őségnek és az uniós szabályok 
alkalmazásának. 
A SCO.LEGI.REDUCE hatásai – és el őnyei – a kizárt közbeszerzésre 
korlátozódnának, és azon a feltételezése n alapulnak, hogy bármely helyettesít ő 
nemzeti szabályrendszer megenged őbb lenne, mint az uniós. Míg a nemzeti (az uniós 
értékhatárok alatti) közbeszer zési szabályok esetleg kevésbé el őíró jellegűek, jelentős 
hatósági költségek maradnának meg a ki zárt beszerzések esetében, valamint 
megmaradnának a közbeszerzés hatékony keze lésével együtt járó , elkerülhetetlen 
költségek. A kizárások uniós szinten csökkentenék az átláthatóságot, azonban 
valószínűleg nemzeti szinten is, amivel együtt já r a versenyre és a kifizetett árakra 
gyakorolt negatív hatás is. A konkrét kizárásoktól függ ően további költségek 
keletkezhetnek, ha az adott kizárások ellentétesek a nemzetközi kötelezettségekkel, és egy partnerország piacainak kizárását idézik el ő, ezáltal feltehet ően jelentősen 
hátrányosan hatnak az ad ott országokkal keresked ő uniós cégekre. 
A jogi egyértelm űség javítása (SCO.LEGI.TARGET) nem kezelné az érdekelt felek 
és az ügyletek körét befolyásoló kérdés eket. Annak eldöntés e, hogy a megfelel ő
 
érdekeltekre és tárgyra terjedne-e ki a lehet őség, összetettebb (és a lehetséges 
nemzetközi következményeket tekintve bizonyos fokig politikai) kérdés. 
6.2. Eljárások 
Lehetőségek  
PRO.LEGI.DESIGN: a jelenlegi eljárások korrigálása és jobbá tétele. 
PRO.LEGI.FLEXIB:  a közszféra szervezeteinek rendelkezésére álló eljárási 
lehetőségek bővítése, és az aránytalan költségek kel járó eljárások csökkentése. 
Hatások  
 
HU 7   HU A PROC.LEGI.DESIGN javítaná bizonyos eljárások felépítését, és jogilag 
egyértelm űbbé tenné, hogy mik a követelménye k. Ezáltal javulnia kell a 
költséghatékonyságnak és a közbeszerzési folyamat általános arányosságának. Míg 
az ismétl ődő beszerzési technikák szélesebb körben történ ő használata általános 
pozitív hatásokkal járna a közszféra szerve zetei számára, aggályok merültek fel a 
piaci zárlattal és a cégek említett eszközökhöz való hosszú távú hozzáférésével kapcsolatban. Ezzel foglalkoz ni kell az átláthatóság és  a megkülönböztetésmentesség 
biztosítása, valamint a ve rseny korlátozásának megel őzése érdekében. Azoknak az 
eszközöknek és intézkedéseknek a végrehajtása, amelyek el ősegítik az elektronikus 
közbeszerzés terjedését, jelent ősen javítaniuk kell a költs éghatékonyságot, és meg 
kell erősíteniük az uniós közbeszerzési piacokat,  bár a kialakításnak is lennének 
költségei, valamint a technikai akadályok at is le kellene küzdeni (a piaci 
töredezettség megel őzése érdekében). 
A PROC.LEGI.FLEXIB növelné a közszfé ra szervezetei számára elérhet ő 
lehetőségeket és rugalmasságot, ami a beszerzési eredményeket is javítaná, 
különösen a tárgyalások szélesebb körben történ ő alkalmazása útján (jóllehet a 
megfelelő használatra és a tárgyalási szak értelem kialakításának potenciális 
költségeire vonatkozó figyelmeztetések me llett). A központi szint alatti hatóságok 
által megpályáztatott szerz ődésekre vonatkozó megenged őbb szabályrendszernek 
javítania kell a költséghatékonyságot, és – feltételezve az átláthat ósággal kapcsolatos 
bizonyos minimumkövetelményeket (el őzetes tájékoztató alkalmazása) – a verseny 
nem csökkenne érzékelhet ően, és nem lennének számottev ő nemzetközi 
következmények. 
6.3. Stratégiai beszerzés 
Lehetőségek  
STR.LEGI.FACILIT:  lehetővé teszi, hogy a közszféra szervezetei egyéb politikai 
célok integrálása mellett alakítsá k ki a közbeszerzési igényeiket. 
STR.LEGI.ENFORC:  elvonja a közszféra szervezeteit ől a döntés jogát. A 
szerződéseket (részben vagy teljes egészé ben) az egyéb pol itikai célokkal 
kapcsolatos teljesítmény  alapján kell odaítélniük.  
Hatások  
A fenti két lehet
őség körébe tartozó intézkedések  nagy általánosságban hasonlóak. 
Hatásaik els ősorban attól függ ően különböznének, hogy uniós szinten megenged ő 
vagy kényszerít ő megközelítés került-e elfogadásra. Mindkét lehet őség célja a 
közszférában m űködő szervezetek azon képességéne k fejlesztése, hogy szélesebb 
körben elérjék a stratégiai  célokat. A FACILIT lehet őség stratégiai hatásai 
általánosságban gyengébbek lennéne k, mint az ENFORC-éi, köszönhet ően a 
végrehajtás tagállamonkénti különbség einek, amely a választott lehet őségek 
függvényében alakul. Ugyanakkor a nemzeti hatóságok és a közszféra szervezetei 
megtartanák azt a lehet őséget, hogy a tényleges körülmé nyek és a rendelkezésre álló 
források függvényében választhassanak, am i a jelenlegi pénz ügyi helyzetben 
különösen fontos. Az ENFORC nagyobb következet ességet és részvé telt biztosítana 
az Unión belül. A megnövekedett tájékoztatási  követelmények és a számos politikát 
érintő több ismeret, illetve ellen őrzés szükségessége miatt mindkét lehet őség 
 
HU 8   HU költségeket ró a közszféra szervezeteire és a cégekre. Mindkét lehet őség növelheti a 
komplexitást és az adminisztratív  terheket – legalább rövid távon. 
6.4. Hozzáférés 
Lehetőségek  
ACC.SOFT:  támogatja a hozzáféréssel kapcsolatos uniós útmutatást és képzést, 
például a határokon átnyúló vásárlás  és eladás megkönnyítése érdekében. 
ACC.LEGI.FACILIT:  megszünteti azokat az adminisz tratív akadályokat, amelyek 
útját állják a kkv-k részvételének és  a határokon átnyúló hozzáférésnek. 
ACC.LEGI.ENFORC:  előíró intézkedéseket vezet be annak érdekében, hogy a 
közbeszerzési piacok egyes részeit a kkv-k számára tartsák fenn, vagy a beszerzések 
olyan strukturálását írja el ő, amelyek a kkv-k részvételének kedveznek.  
Hatások  
A 2 LEGI lehet őség itt is hasonló tartalmú, és a f ő hatásbeli különbség abban rejlik, 
hogy megenged ő vagy kényszerít ő megközelítést fogadnak-e el. Míg a kényszerít ő 
intézkedéseknek a kkv-k fokozo ttabb hozzáférését és lehet őség szerint jobb 
határokon átnyúló hozzáférés t kellene eredményezniük, valamint általánosságban 
javítaniuk kellene a bels ő piacot a közbeszerzések terén, nem feltétlenül egyértelm ű, 
hogy ez racionalizálná és egyszer űsítené a szabályokat. A megnövekv ő tájékoztatási 
követelmények növelhetik a közszféra sz ervezetei és a cégek számára az ügyek 
bonyolultságát és az adminisz tratív terheket. Megenged ő megközelítés esetén – ami 
sokkal jobban kapcsolódhat a helyi igényekhez – e költségek némelyike alacsonyabb lehet. 
Azoknak az eszközöknek, amelyek az Unió köz beszerzési piacaihoz való hozzáférés 
megkönnyítését célozzák, például az ajánla ttétellel kapcsolatos bizonyítási 
követelmények csökkentése útján, egyszer űbb és kevesebb terhet jelent ő 
folyamatokat kell eredményezniük a kkv- k és a határokon átnyúló ajánlattev ők 
számára. Ha az okirati bizonyítékok benyújtá sa tekintetében elfogadnák a nyertes 
ajánlattev ő megközelítést, az 80%-kal csökkente né az ügyintézési költségeket. Ha a 
bizonyos értékhatá r feletti szerz ődéseket részekre osztaná k, az szintén növelné a kkv-
k számára hozzáférhet ő szerződések számát. 
Az ACC.SOFT lehet őség kisebb pozitív hatással lenne a hozzáférési arányokra, 
viszont alacsony költséggel járna. 
6.5. Irányítás 
Lehetőségek  
GOV.SOFT: útmutatást nyújt az irányítást befolyásoló, ismétl ődő problémákkal, 
például a „legjobb gyakorlattal”, a tanul ással és a teljesítményértékeléssel 
kapcsolatban. 
 
HU 9   HU GOV.LEGI.TARGET:  a méretgazdaságosság és az optimális eredmények ösztönzése 
a közszféra szervezetei körében, olyan szakmai testületek alkalmazása útján, 
amelyek adott esetben összesítik a beszerzést. 
GOV.LEGI.ENHANC:  kötelezi a tagállamokat a közbeszerzés megvalósításáért, 
ellenőrzéséért és felügyeletéért felel ős nemzeti hatóság felállítására, amely évente 
jelentést tesz a teljesítményr ől. 
Hatások  
A szakosított beszerz ő szervek rendelkezésre állásá nak és szerepének növelése 
jelentős segítséget nyújtana anna k a számos közszférában m űködő szervezetnek, 
amely ritkán bonyolít le nagy érték ű beszerzéseket, és bizonytalan az uniós 
szabályoknak való megfelelés terén. Míg a fokozottabb összevonás a lehetséges piaci 
zárlattal kapcsolatos aggályokra ad okot  – amivel foglalkozni kellene –, a 
GOV.LEGI.TARGET általános el őnyökkel járna a közszféra szervezetei és a cégek 
számára. A GOV.LEGI.ENHANC hasonló feltétel eket és architektúrát alakítana ki a 
közbeszerzési szabályok ellen őrzéséhez, felügyeletéhez és alkalmazásához nemzeti 
és uniós szinten, ami álta l az egész Unióban javulna  a következetesség és a 
biztonság, valamint meger ősödne a bels ő piac. Bár ez a tagállamok és a közszféra 
szervezetei számára valószín űleg némi többletköltséggel járna, több tagállam már 
rendelkezik a szükséges struktúrákkal, és  a jobb koordinációna k és felügyeletnek 
köszönhet ően megtakarításokat érhetnének el. 
Hasonló, bár kisebb hatások várhatók a GOV.SOFT-tól, amely önkéntes jellegének 
köszönhet ően valószín űleg nem érné el az elfogadás és  a következetesség ugyanilyen 
fokát. 
7. AZ ELŐNYBEN RÉSZESÍTETT LEHET ŐSÉGEK  
A jelen elemzés alapján a következ ő megoldáscsomag javasolt (szürkével kiemelve):  
Lehetőségek  
 
Problémakörök  Változással 
nem járó 
lehetőségek 
(no change 
– NC)  Nem 
jogalkotási 
lehetőségek 
(SOFT)  Jogalkotási – általában a 
jelenlegi keretek között  
(LEGI._)  Jogalkotási – új vagy 
jelentős változással járó  
(LEGI._)  
Hatály (SCO) SCO. NC  SCO. SOFT  SCO.LEGI.TARGET  
(a közigazgatási határok 
világos meghatározása)  SCO.LEGI.REDUCE (a 
hatály jelent ős mértékű 
módosítása)  
Eljárások (PRO) PRO. NC  PRO. SOFT  PRO.LEGI.DESIGN  
(a fogalommeghatározások 
és a felépítés javítása)  PRO.LEGI.FLEXIB (a 
választási lehet őségek és az 
elektronikus eljárások 
növelése)  
Stratégiai (STR) STR. NC  STR. SOFT  STR.LEGI.FACILIT (a 
stratégiai közbeszerzés 
megkönnyítése)  STR.LEGI.ENFORC (a 
stratégiai közbeszerzés 
végrehajtása)  
Hozzáférés 
(ACC) ACC. NC  ACC. SOFT  ACC.LEGI.FACILIT (a 
hozzáférés megkönnyítése)  ACC.LEGI.ENFORC (a 
hozzáférési eszközök 
végrehajtása)  
Irányítás (GOV) GOV. NC  GOV. 
SOFT  GOV.LEGI.TARGET (az 
erőforrás-felhasználás 
optimalizálása)  GOV.LEGI.ENHANC (az 
ellenőrzés és a felel ősség 
fokozása)  
 
HU 10   HU 8. JÖVŐBENI NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A következetes és összehasonlítható adat ok hiánya útját állj a a közbeszerzési 
eredmények nyomon követésére és a további cselekvési területe k meghatározására 
irányuló jelenlegi törekvéseknek. A nyomon követési rendelkezések bizonyos 
fejlesztései több mérlegelt int ézkedés alapján magától értet ődőek, például az 
irányítás és az elektronikus közbeszerzés fe jlesztése körében. Fontolóra kell venni a 
jobb statisztikai és nyomonkövetési módszer ek alkalmazását az alábbiak felügyelete 
terén: 
• Megfelelési költségek. 
• Az elektronikus beszerzésre való áttéré ssel és a stratégiai célok teljesítésével 
kapcsolatos használat és megtakarítás/költségek. 
• A kkv-k hozzáférésének és a határokon átnyúló hozzáférés arányai. 
• A csalások, a korrupció és a versenyell enes magatartás kezelésére irányuló 
intézkedések. 
A tervezet kötelezettségvállalást tart almazna az esetleges új jogszabályok 
értékelésére.