[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 4.9.2007

COM(2007) 494 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

az 58/97/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtásáról

A BIZOTTSÁG JELENTÉSEAZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

az 58/97/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtásáról (EGT-vonatkozású szöveg)

Tartalomjegyzék

1. Bevezetés 3

2. Szabályozási fejlemények 3

3. A vállalkozások szerkezeti statisztikánaik hozzáférhetősége a felhasználók által 4

3.1. Fő adatkészletek 4

3.2. A felhasználók számára hozzáférhető adatkészletek határidő szerinti közlése, pontossága és teljessége 5

3.3. A titoktartási szabályok és alkalmazásuk 7

3.4. Pontosság 8

3.5. Összehasonlíthatóság és koherencia 9

4. Az SBS-rendelet betartása 9

5. A vállalkozásokra nehezedő terhek és azok csökkentése 13

5.1. Bevezetés 13

5.2. A terhek mérése 13

5.3. A tagállamok tehercsökkentő intézkedései 15

1. Bevezetés

Az 58/97 tanácsi rendelet (a továbbiakban: SBS-rendelet – Structural Business Statistics) célja az 1. cikkében meghatározottak szerint, hogy megteremtse a Közösségben működő vállalkozások szerkezetére, tevékenységére, versenyképességére és teljesítményére vonatkozó közösségi statisztikák összegyűjtésének, összeállításának, közlésének és értékelésének közös keretét. Az SBS-rendelet meghatározza azokat a normákat, szabványokat és definíciókat, melyekre az összehasonlítható közösségi statisztikák előállításakor szükség van.

E jelentés a legutóbb a 410/98 tanácsi rendelettel és a 2056/2002 európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított, 58/97 tanácsi rendelet végrehajtásáról szól, és a rendelet 14. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerint készült: „A Bizottság e rendelet hatálybalépésétől számított 3 éven belül és azután háromévente ismétlődően jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé e rendelet szerint összeállított statisztikákról, különösen azok minőségéről és a vállalkozások számára jelentett terhéről.”

Általánosabban fogalmazva: a jelentés a Bizottság azon intézkedéseiről hivatott információval szolgálni, melyeknek célja, hogy jó minőségű vállalkozásszerkezeti statisztikák álljanak a felhasználók rendelkezésére, valamint arról számol be, hogy melyik tagállam hogyan és milyen mértékben hajtotta végre az SBS-rendeletet. Adatokkal szolgál a vállalkozások terheiről és az ezen terhek csökkentésére meghozott intézkedésekről.

2. Szabályozási fejlemények

Az 58/97 rendelet és végrehajtási rendelkezései elfogadása óta négy fő szabályozási fejlemény történt.

1) Az első módosítást, melyet a Tanács fogadott el, 1998. február 21-én tették közzé. E módosítás során a rendelet egy ötödik melléklettel egészült ki, amely az 1996-os referencia-időszakkal kezdődik, és az élet- és egyéb biztosítási aktivitások vállalkozásszerkezeti statisztikáinak kereteiről szól.

2) A rendeletet 2001-ben komitológiai eljárás alkalmazásával adaptálták. E módosítás célja az volt, hogy a kötelezettségek kevésbé hasznos részeinek eltörlésével csökkentsék a vállalkozások statisztikai terheit, és ezáltal teret nyissanak az SBS-rendelet fejlődésének. A vonatkozó módosítást 2002. szeptember 6-án fogadták el.

3) A második módosítást, melyet a Tanács és az Európai Parlament fogadott el, 2002. november 21-én tették közzé. Ennek során a rendelet két új, hitelintézetekre és nyugdíjalapokra vonatkozó melléklettel, valamint két környezetvédelmi kiadásokra vonatkozó változóval egészült ki.

4) Az SBS-rendelet átdolgozására irányuló bizottsági javaslat (COM(2006) 66 végleges) jelenleg együttdöntési eljárás alatt áll. A javaslat eltörli a kevésbé fontos ismérveket, és ezáltal leegyszerűsíti a kötelezettségeket.

Célja, hogy azokat a gyorsan fejlődő gazdasági ágazatokat – főként a szolgáltatásokat – is lefedje, melyekre korábban a statisztikai ellenőrzési rendszer nem terjedt ki.

Adatokkal szolgál az üzleti szolgáltatások dinamikus ágazatáról és a vállalkozások demográfiájáról. Korszerűsíti és egységes szerkezetbe foglalja a meglévő jogi eszközöket, és célja, hogy hatályon kívül helyezze az előző jogi aktust.

Az SBS-rendeletnek jelenleg hét melléklete van:

I. melléklet Közös modul

II. melléklet Ipar

III. melléklet Forgalmazás és kereskedelem

IV. melléklet Építőipar

V. melléklet Biztosítás

VI. melléklet Hitelintézetek

VII. melléklet Nyugdíjalapok

Az SBS-rendelet végrehajtási hatáskörökkel ruházza fel a Bizottságot. Összesen tizenkét bizottsági rendelet[1] van hatályban a meghatározásokkal, a közlendő adatsorokkal, a technikai megjelenítéssel, az engedélyezhető eltérésekkel, a műszaki és gazdasági fejlődéshez való alkalmazkodással, valamint a minőség értékelésének kritériumaival kapcsolatban. Ezekre a jogi eszközökre azért van szükség, hogy az SBS-rendelet végrehajtása minden tagállamban összehangolt módon történjék. Az SBS-rendeletben meghatározottak alapján a tagállamok szabadon választhatják meg a statisztikák összeállításának módszerét; ezért fontos, hogy a statisztikai hivatalok kövessék a bizottsági rendeletekben foglalt meghatározásokat, és tájékoztassák a Bizottságot az adatok minőségéről. További bizottsági rendeletek az SBS-változók és technikai megjelenítésük bontására térnek ki, valamint biztosítják, hogy az adatközlés valamennyi tagállamban összehangolt módon és hibák nélkül történjék.

A célból engedélyezhető a tagállamoknak eltérés, hogy több idő álljon rendelkezésükre a szükséges adatgyűjtési rendszerek létrehozásához, illetve a meglévők átalakításához, és hogy az SBS-rendeletben előírtakat az átmeneti időszak lejárta előtt tudják teljesíteni. Az I., III., IV. és V. melléklet tekintetében letelt az átmeneti időszak. A II., VI. és VII. melléklet tekintetében eltérést engedélyez egy bizottsági rendelet. A II. és VII. melléklet környezeti változóit illetően az átmeneti időszakot meghosszabbító rendelet elfogadása folyamatban van.

3. A vállalkozások szerkezeti statisztikánaik hozzáférhetősége a felhasználók által

3.1. Fő adatkészletek

A vállalkozások szerkezeti statisztikái átfogó képet adnak az európai vállalkozások és azok változatos tevékenységeinek szerkezetéről, fejlődéséről és jellemzőiről. Tágabb értelemben véve a mezőgazdasági ágazat kivételével minden piaci tevékenységet lefednek.

A vállalkozások szerkezeti statisztikáinak fő ismérvei (változói) az alábbiakra terjednek ki:

- vállalkozásdemográfiai változók (pl. a vállalkozások száma)

- eredmény (output)-orientált változók (pl. árbevétel, hozzáadott érték)

- forrás (input)-orientált változók; munkaerő-ráfordítás (pl. foglalkoztatás, munkaórák); ráfordított áruk és szolgáltatások (pl. a beszerzések összege); befektetett tőke (pl. tárgyi eszközökbe való beruházás)

A rendelet megszabja az adatközlés határidejét, amely összegezve 18 hónap az I–IV. melléklet végleges adatai esetében, 10 hónap az előzetes adatok esetében, az V–VII. melléklet tekintetében pedig 10–18 hónap.

Az éves vállalkozási statisztikák sorozataiban az ismérveket országok szerint és a NACE REV 1.1. szakágazati (általában négy számjegyű) szintjén kell megadni.

Az éves vállalkozási statisztikákat méretosztály szerinti bontják le. Az ismérveket országok szerint, a NACE REV 1. alágazatai (általában három számjegyű) szintjén, valamint foglalkoztatási méretosztályok szerint tüntetik fel. A forgalmazásra és kereskedelemre egy kiegészítő bontás is vonatkozik, amely az árbevétel méretosztályán alapszik.

Az éves regionális statisztikákban négy ismérvet adnak meg NUTS-2 régió[2] szerint, melyeket NACE REV 1.1. ágazati (két számjegyű) szinten részleteznek. A forgalmazás és kereskedelem nemzetgazdasági ágazatának adatai három számjegyűek.

A vállalkozások szerkezeti statisztikáinak adatait többnyire a nemzeti statisztikai intézetek gyűjtik, mégpedig statisztikai felméréseken keresztül, valamint a cégjegyzék és egyéb adminisztratív nyilvántartások felhasználásával. A nemzeti statisztikai intézetek a választott adatfelvételi stratégiának megfelelően egy vagy több ilyen forrást használhatnak, figyelembe véve a vállalkozásokra nehezedő válaszadási terhet, a költségeket és a válaszok minőségét. Az Eurostat szintjén ellenőrzik az adatokat, mielőtt közzétennék őket. A különböző változók közötti összefüggéseket számos logikai ellenőrzésnek vetik alá, és az adatok időbeli állandóságát is leellenőrzik.

3.2. A felhasználók számára hozzáférhető adatkészletek határidő szerinti közlése, pontossága és teljessége

A vállalkozások szerkezeti statisztikai adatainak közzététele

Minden adat díjmentesen hozzáférhető az Eurostat honlapján az „Industry, trade and services” (Ipar, kereskedelem és szolgáltatások) címsor alatt. A kibocsátási jegyzék néven is ismert, az adatok közzétételére vonatkozó menetrendet évente állítják össze. A legutóbb közzétett adatok, melyek a legtöbb ország esetében az I–IV. melléklet 2004-re vonatkozó végleges adatai, 2006 novemberében jelentek meg a NewCronosban.

Az EU-aggregátumok (uniós összesített adatok) az elérhető adatok alapján, hiányzó adatok esetében pedig becslések alapján kerülnek kiszámításra. Az első aggregátumokat 2006 decemberében tették közzé. Az I–IV. mellékletek 2005-re vonatkozó, előzetes adatai a legtöbb ország számára 2007 januárjában hozzáférhetőek voltak.

A 2006-os kiadványprogram

Az eredmények nem csupán az Eurostat honlapján jelennek meg, hanem számos kiadványban is. A vállalkozások szerkezeti statisztikái 2006-os kiadási programjának részeként egy Panorama-kiadvány, egy zsebkönyv, 18 „Fókuszban a statisztika” és a „European business dedicated website” (az európai vállalkozások weboldalának) újabb verziója láttak napvilágot. A Panorama-kiadvány 2006-os kiadása „European business – Facts and figures ” (Európai vállalkozások tényekben és számokban) címmel 2007 februárjában jelent meg. E publikáció átfogó képet ad az európai vállalkozások és változatos tevékenységük szerkezetéről, fejlődéséről és jellemzőiről.

Ezzel egyidejűleg megújították az Eurostat honlapjának az európai vállalkozásokról szóló weboldalát. A megújult portál a vállalkozások szerkezeti statisztikáit témák szerint csoportosítja (olyan különleges témákat is felölelve, mint a globalizáció, a kis- és középvállalkozások, regionális vállalkozások, külföldi irányítású vállalkozások stb.). A kiadványok, az adatok és a módszertan külön linkek segítségével betekinthetők.

2006 októberében egy zsebkönyv jelent meg, amely egyszerűen és tömören összefoglalja az európai vállalkozások és változatos tevékenységük főbb jellemzőit. E kiadás egyben azt a célt is szolgálja, hogy betekintést és bevezetést nyújtson az e téren elérhető adatokba.

A kiadványprogram keretében a „Fókuszban a statisztika” c. sorozaton belül összesen hét mélyreható ágazati tanulmány, három horizontális (ágazatokon átnyúló) tanulmány, valamint nyolc, a vállalkozások szerkezeti statisztikáinak fejlesztését célzó projektek eredményeit bemutató (több esetben a rendszeres adatsorok ide vonatkozó adatait is felhasználó) tanulmány jelent meg. A vállalkozások szerkezeti statisztikáira vonatkozó adatokra ezenkívül számos más kiadványban is hivatkoznak. 2006-ban például az Eurostat évkönyvben, a Regionális évkönyvben, a Közlekedésügyi áttekintésben („panoráma”) és a kulturális statisztikákról szóló új kiadványokban ezek a statisztikai adatok fontos szerepet játszottak.

A felhasználók számára hozzáférhető adatkészletek teljessége

Nagy általánosságban levonhatjuk azt a következtetést az 1. táblázatból, hogy az Eurostat rendelkezésére bocsátott adatkészletek valamennyi tagállam esetében elfogadható mértékben teljesek. Néhány ország esetében azonban hiányosságokat tapasztalhatunk, ami kihatással van az adatok széleskörű hozzáférhetőségére is. Ezekre a hiányosságokra a 4. fejezetben térünk ki.

A táblázatból az is kitűnik, hogy az adatok bizalmas természete jelentősen korlátozza az eredmények felhasználók általi hozzáférhetőségét. Számos adat bizalmas jellegű, különösképpen a kisebb országokban. Az V–VII. mellékletre vonatkozóan még nem készült részletes elemzés. Az adatok hozzáférhetősége azonban viszonylag jó azokban az országokban, amelyeknél nem engedélyeztek eltérést, és ahol az adatok nagy része nem bizalmas természetű.

1. táblázat: Az összes rendelkezésre bocsátott cella, valamint a bizalmassági vizsgálat után publikálásra alkalmasnak talált cellák . I–IV. melléklet, az adatok %-ban megadva az SBS-rendelet által elvárt mennyiséghez viszonyítva

Ország | Az összes rendelkezésre bocsátott cella az SBS-rendelet által elvárt mennyiséghez viszonyítva, %-ban | A nem bizalmas természetű adatokat tartalmazó cellák az SBS-rendelet által előírt mennyiséghez viszonyítva, %-ban | Bizalmas természetű adatokat tartalmazó cellák a rendelkezésre bocsátott cellákhoz viszonyítva, %-ban |

Nagy országok | 91 | 80 | 12 |

Közepes méretű országok | 78 | 61 | 23 |

Kis országok | 81 | 61 | 24 |

ÖSSZESEN | 81 | 64 | 21 |

3.3. A titoktartási szabályok és alkalmazásuk

A nemzeti statisztikai hatóságok és a közösségi hatóság köteles az egyedi válaszadók adatai védelmének elvét alkalmazni, mint ahogy ezt a közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendelet[3] 13. cikkének (1) bekezdése is előírja. Mivel a vállalkozások szerkezeti statisztikáit viszonylag részletes tevékenységekre bontják le, és mivel tevékenység és méretosztály szerinti kombinált lebontásra van szükség, számos adatot országos szinten védeni kell, nehogy bizalmas információ váljon hozzáférhetővé. A 3.2. fejezetben található táblázat illusztrálja, hogy a titoktartási szabályok milyen mértékben korlátozzák az adatok hozzáférhetőségét. Ezeket nemzeti szinten még nem harmonizálták teljes mértékben. Az egy, illetve kis számú vállalkozásra vonatkozó adatok valamennyi országban védettek. Számos tagállamban ehhez még egy úgynevezett „dominanciaszabály” is járul, melynek értelmében nem szabad az adatokat közzé tenni, amennyiben az eredményeket egy bizonyos százalékos arányt meghaladó mértékben egy válaszadó dominálja. E százalékos arány jelentős országonkénti eltérést mutathat.

A nemzeti szinten bizalmasnak számító adatokat közösségi szinten is vissza kell tartani, nehogy olyan információ váljon hozzáférhetővé, amely nemzeti szinten bizalmasnak minősül. Hogy milyen szabályok szerint mely EU-aggregátumokat kell visszatartani, azt a tagállamokkal elfogadott Bizalmassági Charta (Confidentiality Charter) szabályozza. A Bizalmassági Charta szabályait követve jelentős mennyiségű közösségi aggregátum nem kerül közlésre. A 2. táblázatból kitűnik, hogy az összes olyan EU-aggregátum, melyekhez az éves vállalkozási statisztikák a referenciaévben (2004) adatokat szolgáltattak, 32 %-át bizalmas jellege miatt nem lehetett nyilvánosságra hozni.

2. táblázat: A 2004-es EU-aggregátumokba beszámított éves vállalkozási statisztikák fő változói, minden tevékenységi szint

A cellák teljes száma | A bizalmas információt tartalmazó cellák száma | A bizalmas információt tartalmazó cellák %-ban kifejezett aránya a cellák teljes számához képest |

I. melléklet | 492 | 106 | 22 % |

II. melléklet | 4956 | 1578 | 32 % |

III. melléklet | 1116 | 387 | 35 % |

IV. melléklet | 300 | 110 | 37 % |

I–IV. melléklet | 6864 | 2181 | 32 % |

A Bizottság jelenleg vizsgálja, hogy miként lehetne több EU-aggregátumot közzétenni, hogy eleget tudjunk tenni a felhasználók információigényének. Ehhez azt is meg fogjuk vizsgálni, hogy miként lehet a bizalmas jellegű EU-aggregátumokat becsült adatok alapján kiszámolni, melyek egyrészt az egyedi válaszadó adatainak kellő védelmet nyújtanak, másrészt pedig az összesített adatok bizonyos fokú pontosságát is szavatolják. Jelenleg az EU-aggregátumok hiányosságait, melyek valós értékét nem lehetett nyilvánosságra hozni, úgy kompenzálják, hogy a nem bizalmas jellegű nemzeti adatok alapján becslik fel a közösségi szintű információt. Az SBS-rendelet átdolgozásával lehetővé válik a tagállamok számára, hogy bizonyos adatokat a „csak az európai összesített értékek számolására” jelzéssel lássanak el, amitől szintén az elérhető EU-aggregátumok számának növekedése várható.

3.4. Pontosság

Az SBS-rendelet előírja, hogy a tagállamok az Eurostatnak az adatok minőségéről évente jelentést írjanak, amely információval szolgál a relatív szórási együtthatókról és a nem válaszolás arányáról.

A tagállamok a relatív szórási együtthatóról százalékban kifejezett adatokat közölnek, melyek alapján az Eurostat kiszámolja az EU-aggregátumok relatív szórási együtthatóit. Az alábbi táblázat azt mutatja, hogy az EU-aggregátumok relatív szórási együtthatója a legtöbb NACE-alágazat esetében nem haladja meg a 1,5 %-ot. A relatív szórási együtthatók általában kisebbek a NACE ipari alágazatai esetén, az építőiparban, a kereskedelemben és kiváltképpen a szolgáltatások terén viszont nagyobbak. Ez annyit tesz, hogy az ipari tevékenységekre vonatkozó adatok általában pontosabbak.

3. táblázat: Az EU-aggregátumok relatív szórási együtthatóinak (RSZE) eloszlása %-ban megadva, három számjegyű NACE-szinten aggregálva

A RSZE terjedelme uniós szinten | NACE-alágazatok száma |

0,0 – 0,5 | 95 |

0,6 – 1,5 | 51 |

1,6 – 2,5 | 21 |

2,5 feletti érték | 2 |

A nem válaszolás aránya tagállamonként más és más, néhány esetben meghaladja a 20 %-ot.

3.5. Összehasonlíthatóság és koherencia

Az adatok országok közti összehasonlíthatóságát leginkább azzal lehet biztosítani, hogy a bizottsági rendeletekben található meghatározásokat használjuk. A vállalkozások szerkezeti statisztikáinak összeállításakor használt eszközök megválasztása a statisztikai hatóságok hatáskörébe tartozik. A tagállamok közlik az Eurostattal, hogy milyen módszert használtak nemzeti szinten, aki közzéteszi ezt az információt, segítve ezzel a felhasználókat az adatgyűjtés módszereinek megértésében.

A koherencia azt jelenti, hogy a statisztikák mennyiben engedik meg a különböző forrásból származó adatok együttes használatát. A vállalkozások szerkezeti statisztikáit számos más statisztikai adatkészlettel össze lehet kapcsolni, mint pl. nemzeti számlák, munkaügyi adatok, rövid távú statisztikák, de ahhoz, hogy a felhasználó együttesen is tudja a különféle forrásokat használni, biztosítani kell ezen adatok koherenciáját.

Már végeztek olyan teszteket, melyek segítségével a vállalkozások szerkezeti statisztikái és a rövid távú statisztikák közötti koherenciát vizsgálták. Mivel a statisztikák bizonyos módszertanbeli eltéréseket mutattak, további vizsgálódásra van szükség e téren. Végeztek hasonló összehasonlítást a vállalkozások szerkezeti statisztikáinak a foglalkoztatottságra vonatkozó adatai és egyéb munkaügyi adatok között. Itt is módszertanbeli eltérésekre, valamint különböző módon használt meghatározásokra lettek figyelmesek, tehát további harmonizációs tevékenységre lesz szükség. Lévén a cégjegyzék az a keret, amely alapján a vállalkozások szerkezeti statisztikáit összeállítják, annak elvileg a koherenciát kellene biztosítania. Mivel azonban több tanulmány szerint jelentős eltérések tapasztalhatók e két forrás között, ezen aspektus további elemzést igényel.

4. Az SBS-rendelet betartása

Az SBS-rendelet betartását az alapján értékelik, hogy a tagállamok adataikat a határidőn belül továbbították-e, és hogy mennyire teljesek az adatkészletek. A tagállamok összességében jobban megfeleltek a rendeletnek, mint az az előző jelentéshez készült értékelés alapján megállapításra került. A rendeletnek való megfelelés egyéb szempontjait, például a közölt adatok minőségét, még nem lehet teljesen kiértékelni.

Az adatok határidők szerinti közlése általában javult az elmúlt évek során. Néhány ország azonban továbbra is jelentős késéssel továbbítja adatait, ami késlelteti az EU-aggregátumok terjesztését. Az érintett tagállamok nemzeti cselekvési terveket készítettek a rendelet által előírt határidők jövőbeli betartására.

A kereskedelmi ágazat esetében az EU-aggregátumokat nem lehetett a többi ágazatra vonatkozó adatokkal egy időben közzétenni, mert Németország jelentős késéssel küldte el adatait. Az előző jelentéshez viszonyítva, amely az adatközlés időbeli pontosságát az SBS-rendelet által érintett országokban a 2000-es referenciaévben vizsgálta, a legjelentősebb fejlődés Franciaország és Írország esetében mutatkozott. Írország azonban még mindig késve közli adatait. Spanyolország az építőipari adatokat (IV. melléklet) már sokkal pontosabban továbbította, mint ahogy Norvégia pontossága is sokat javult a kereskedelmi adatokkal kapcsolatban (III. melléklet). Belgium és Luxemburg a 2004-re vonatkozó adatokat később közölte, mint a 2000-es referenciaévben.

Ami az adatkészletek teljességét illeti, az EU 27 tagállama és Norvégia által közölt, az I–IV. melléklet végleges sorozatára vonatkozó valamennyi adatkészlet az elvárt adatmennyiség összesen 85 %-át teszi ki. Ez szembetűnő előrelépést jelent az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló előző jelentésben leírt helyzettel összehasonlítva, de a javulás még mindig nem kielégítő. Ezért több ország még dolgozik az adatok hozzáférhetőségének javításán.

A 4. táblázat a rendelet betartásának általános értékelését mutatja be minden olyan ország tekintetében, amelyre az SBS-rendelet 2007-ben vonatkozik (az EU 27 tagállama, Izland, Liechtenstein és Norvégia). Az értékelés alapjául az I–IV. mellékletre vonatkozó 2004-es végleges adatok, az V–VII. mellékletre vonatkozó 2005-ös adatok, valamint az I–IV. mellékletre vonatkozó előzetes 2005-ös adatok közlésének ideje szolgált. Az I–IV. melléklet esetében a 2003-as végleges adatkészletek teljességét is figyelembe vettük. A pénzügyi mellékletek (V–VII.) teljességét részleteiben még nem becsültük fel, de amennyire lehetséges volt, számításba vettük. Az országokat a rendeletnek való megfelelés alapján négy csoportba osztottuk:

VG Kiváló megfelelés, minden kívánt adat (kisebb kivételektől eltekintve) időben közlésre került

G Jó megfelelés, néhány adat hiányzott, illetve kisebb késéseket lehetett tapasztalni az adatközlésben (az adatokat a határidő lejártát követő két hónapon belül elküldték)

P Csak az adatok egy része áll rendelkezésre, a rendeletnek való megfelelés fontos elemei hiányoznak, a határidőket nem tartották be (az adatokat a határidő lejártát követő két hónapon túl küldték el)

N Az adatok nagy része hiányzik, az adatközlés jelentős késéssel (a határidő lejárta után több mint hat hónappal) történt, az adatok jóváhagyott változata még nem érkezett meg, illetve a megfelelő minőségű új változat még mindig hiányzik (vagy csak nagyon hosszú idő elteltével küldték el)

4. táblázat: A rendelet betartásának általános értékelése

ORSZÁG | Vállalkozások szerkezeti statisztikái | Általános értékelés |

Belgium | Az I–IV. mellékletre vonatkozó végleges 2002-es adatokat még nem küldték el az Eurostatnak. A 2003-as és 2004-es referenciaévekre vonatkozó adatokat jelentős késéssel közölték. Az adatok hozzáférhetősége kielégítő. A 2002–2005 referenciaévek V. mellékletre vonatkozó adatait nem küldték el. | P |

Bulgária | Az I–IV. mellékletre vonatkozó adatokat már két hónappal a határidő lejárta előtt elküldték. A többi adatot is a határidő lejárta előtt közölték. Az adatok hozzáférhetőségén még lehetne javítani, mivel a legrészletesebb szintre vonatkozóan nem szolgáltak információval. Már megkezdték a korrigáló intézkedéseket. | G |

Cseh Köztársaság | Az adatokat időben közölték. Az iparral és építőiparral kapcsolatos mellékletből hiányoznak a tevékenységfajta szerinti szériákra vonatkozó adatok; a környezetvédelmi kiadásokkal kapcsolatos, a 2004-es referenciaévre vonatkozó ipari adatokat csak jelentős késéssel küldték el; a hitelintézetekkel kapcsolatban nem szolgáltattak regionális adatokat. A szakágazati tevékenységekre vonatkozó adatok minősége még mindig nem kielégítő, ami az adatok alacsony hozzáférhetőségéhez vezet a felhasználók számára. | P |

Dánia | Az adatokat általában időben közölték, néhány sorozat esetében kisebb késés volt tapasztalható. Az V. melléklet esetében a 2004-es és 2005-ös referenciaévvel, valamint a VII. melléklet esetében 2005-ös referenciaévvel kapcsolatban nem szolgáltak adatokkal. Az adatok hozzáférhetősége kielégítő. | G |

Németország | A kereskedelemmel kapcsolatos adatok határidő szerinti közlése továbbra is problémát jelent. Az I. melléklet 2004-es referenciaévre vonatkozó adatait időben közölték; a H nemzetgazdasági ággal kapcsolatos adatokat azonban jelentős késéssel küldték el. A II. melléklet adatai nem foglalják magukba az E nemzetgazdasági ággal kapcsolatos adatokat, melyeket jelentős késéssel közöltek. | G |

Észtország | Az adatokat időben közölték. Az adatok teljesek. | VG |

Görögország | A nagyon kedvezőtlen kiindulási helyzethez képest, 2005 óta az adatközlés javulása figyelhető meg. Először 2007 februárjában közöltek a K nemzetgazdasági ágra vonatkozó adatokat. Az iparban levágási küszöbértéket használtak: a kevesebb mint 10 főt foglalkoztató vállalkozásokról nem szolgáltattak adatokat, de lépéseket tettek a hiányzó adatok becslésére. Az V. és VI. mellékletből hiányzik néhány adatsor. | P |

Spanyolország | Az adatokat időben közölték. Csak néhány adat hiányzott: jó az adatok hozzáférhetősége | VG |

Franciaország | Minden adatot időben közöltek az V. melléklet kivételével, mellyel kapcsolatban hiányoznak a 2004–2005 referenciaévre vonatkozó adatok. Jó az adatok hozzáférhetősége. | VG |

Írország | Az I. és III. melléklet 2004-es referenciaévre vonatkozó adatait csak jelentős késéssel közölték (átmeneti problémák egy nagyobb információtechnológiai projekt miatt) Az utóbbi három évben javult az adatok hozzáférhetősége. Építőipari adatok: csak 20 főnél többet foglalkoztató vállalkozásokról. A VII. mellékletre vonatkozóan nincs adatszolgáltatási kötelezettsége, de ennek ellenére a rendelkezésre álló adatokat továbbra is közli. A Központi Statisztikai Hivatal (Central Statistics Office) a VII. melléklettel kapcsolatban is felmérést szeretne végezni, de ez nehéznek bizonyul. Az V. melléklet 2002–2005 referenciaévre, valamint a VI. melléklet 2005-ös referenciaévre vonatkozó adatai hiányoznak. | G |

Olaszország | A fő adatsorokat időben közölték, a környezetvédelmi kiadásokkal kapcsolatos adatokat azonban csak jelentős késéssel küldték. Az adatok elérhetősége általában kielégítő, de néhány adat még mindig hiányzik. | VG |

Ciprus | Az adatokat időben közölték. Néhány adat hiányzik: a 70-es NACE ágazatról nem közöltek adatokat, és az V. melléklet adatai nem teljesek. | VG |

Lettország | Néhány kivételtől eltekintve az adatokat időben közölték. Az adatok hozzáférhetősége nagyon jó. A 2003-as referenciaévre vonatkozólag az adatok több verziójára szükség volt, mielőtt azok publikálásra alkalmasnak bizonyultak volna; A 2004-es adatok minősége javult. | VG |

Litvánia | Az adatokat időben közölték. Az adatok hozzáférhetősége nagyon jó. | VG |

Luxemburg | A 2004-es adatok közlésében még mindig nagy késedelem mutatkozott, de azok a másodlagos bizalmassági mintát is magukban foglalták. Fejlődés tapasztalható az adatok hozzáférhetőségében (2003-ra vonatkozóan minden mellékletben közölték a foglalkoztatottsági méretosztályok szerinti adatokat, és a II. melléklet esetében a tevékenységfajta szerinti adatokat is); a helyi egységekkel (regionális adatsorok) és a II. melléklet néhány különleges adatsorával kapcsolatban még több információra van szükség. | G |

Magyarország | Az adatokat időben közölték. Csupán néhány adat hiányzott. | VG |

Málta | Nem kaptunk 2003-ra és 2004-re vonatkozó adatokat. | N |

Hollandia | Apróbb késedelmek az adatközlésben a környezetvédelmi költségek kivételével, ahol valamivel nagyobb késést tapasztaltunk. Az adatok hozzáférhetősége kielégítő. | G |

Ausztria | Az adatokat időben közölték az V. melléklet 2005-ös referenciaévre vonatkozó adatainak kivételével. A 2002-es adatok határidőn belüli közlésében átmeneti probléma adódott, mivel a Statistik Austria arra az évre vonatkozólag megváltoztatta az I–IV. melléklet adatainak felvételi stratégiáját . Nagyon jó az adatok hozzáférhetősége. | VG |

Lengyelország | Az adatok határidőn belüli közlésében fejlődés mutatkozott. Részletes ágazatspecifikus adatok (az ágazati modulok azon változói, melyek nem az I. melléklethez tartoznak) korlátozottan állnak rendelkezésre. | P |

Portugália | Az adatokat időben közölték. Csupán néhány adat hiányzik. | VG |

Románia | Az adatokat időben közölték. Jó az adatok hozzáférhetősége. | VG |

Szlovénia | Az adatokat időben közölték. Az adatok hozzáférhetőségén lehetne javítani. | G |

Szlovák Köztársaság | Az I–VI. melléklet 2005-ös referenciaévre vonatkozó adatait időben közölték; a VII. melléklet esetében 2005-ig késés volt tapasztalható, de a 2005-ös adatokat időben közölték. | VG |

Finnország | Az adatokat időben közölték. Nagyon jó az adatok hozzáférhetősége. A 2003-as adatok több verzióját fel kellett dolgozni, mielőtt azok publikálásra alkalmasnak bizonyultak volna; a 2004-es referenciaévre vonatkozó, először beküldött adatkészletek minősége javult. | VG |

Svédország | Az adatokat időben közölték. Jó az adatok hozzáférhetősége. A 2003-as referenciaévre vonatkozó adatok minőségével problémák adódtak, de ezeket 2007 elején megoldották. A 2004-es adatok minősége jobb. | G |

Egyesült Királyság | Az V. melléklet kivételével az adatokat időben közölték. Nagyon jó az adatok hozzáférhetősége: minden adatsor teljes. | VG |

Izland | Az I–IV. melléklettel kapcsolatban soha nem szolgáltattak adatokat. Az V–VII. melléklet 2005-ös referenciaévre vonatkozó adatait még nem közölték. | N |

Liechtenstein | Semmilyen adatokat nem közöltek. | N |

Norvégia | Az adatokat időben közölték. Jó az adatok hozzáférhetősége. | VG |

A legutóbbi jelentés óta több ország javított az SBS-rendelet rendelkezéseinek való általános megfelelésen. A 2001-es referenciaévről a 2004-esre javult Franciaország, Írország, Luxemburg, Finnország, az Egyesült Királyság és Norvégia megfelelési szintje. Az új tagállamok többségében a megfelelési szint „jó” vagy „nagyon jó”.

Görögország 2005 óta, mikor is az 1999–2002 referenciaévekre vonatkozó adatokat kellett közölni, jelentős erőfeszítéseket tett, hogy behozza lemaradását, de még további lépésekre van szükség. Görögország cselekvési terve alapján a 2006-os referenciaévre vonatkozó adatoknak már teljesen meg kell felelniük az SBS-rendeletnek. Belgium esetében az adatvételi stratégiai felülvizsgálata súlyos megfelelési problémákat okozott: az I–IV. melléklet 2002-re vonatkozó végleges adatait nem küldték el, és a 2003-as és 2004-es adatokat jelentős késéssel közölték. Ezért az időben történő adatközlés terén további erőfeszítésekre van szükség. Németország már csak kisebb késéssel közölte a kereskedelemre, a szállodákra és éttermekre, valamint az energiaágazatra vonatkozó adatait, de az adatközléshez szükséges időn még mindig rövidíteni kell. A Német Statisztikai Hivatal cselekvési terve szerint, melyet a Bizottság szolgálataihoz eljuttatott, a 2005-ös adatokat már időben fogják küldeni. A 2005-ös előzetes adatokat időben közölték.

5. A vállalkozásokra nehezedő terhek és azok csökkentése

5.1. Bevezetés

A 2005. márciusi „Jobb szabályozás a növekedés és a munkahelyteremtés területén” című bizottsági közlemény a szabályozási környezet egyszerűsítését az EU prioritásaként határozta meg. A közösségi statisztikák terén az adatszolgáltatói terhek csökkentéséről, az egyszerűsítésről és prioritások kitűzéséről szóló bizottsági közleményben (COM(2006) 693 végleges) ez a kötelezettségvállalás kiváltképp a statisztikákra irányult. A közlemény a Bizottság által megtett és tervezett lépésekről számol be.

Az SBS-rendelet átdolgozásának (COM(2006) 66 végleges) az a célja, hogy a vállalkozásokra nehezedő terheket olyan alacsony szinten tartsa, amennyire csak lehetséges, mégpedig számos kötelező változó eltörlésével, az addig évenként felmérendő változók többévenkénti felmérésével és a szabadon választható változók eltörlésével. A SBS-rendelet átdolgozása egy azon eszközök közül, melyeket a szabályozási környezet egyszerűsítésére lehet használni:

- Az SBS átdolgozásával lehetővé válik, hogy az országok csupán hozzájáruljanak az európai összesített adatokhoz , de ne kelljen az adatokat valamennyi részlettel együtt elküldeniük. Ez nem teljes mértékig európai megközelítés, de egy lépés annak irányába, és lényegesen csökkenti a terheket.

- A közigazgatási adatok felhasználása szintén csökkenteni fogja a vállalkozások terheit. Az SBS átdolgozása új területeken vezeti be ezt a lehetőséget. A vállalkozások demográfiájáról való adatgyűjtés (ezt az új területet a rendelet átdolgozott verziója vezette be) kizárólag a cégjegyzék alapján fog működni, és így egyáltalán nem ró terhet a vállalkozásokra.

5.2. A terhek mérése

Hogy az Eurostat pontos képet kapjon a vállalkozások szerkezeti statisztikáiból származó válaszadási teherről, egységesített kérdőívek segítségével adatgyűjtést végzett. A kérdőív első része a tényleges válaszadási teherre vonatkozott, míg a másik arra tért ki, hogy a tagállamok milyen intézkedéseket tettek, illetve terveznek bevezetni a vállalkozásokra nehezedő terhek csökkentésére.

Az Eurostat 18 országtól kapott választ, melyek közül 15 az I–IV. mellékletből adódó terhekkel kapcsolatban közölt információt, 5 pedig az V–VII. mellékletre vonatkozóan. 14 esetben jelezték, hogy az SBS-rendelet bizonyos részeinek törlésével megtakarításokat lehetne elérni. A 15 ország, melyekről információink vannak: Ausztria, Bulgária, Dánia, az Egyesült Királyság, Észtország, Görögország, Hollandia, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Spanyolország és Svédország. A felmérés eredményei az SBS-rendelet I–IV. mellékletére terjednek ki. Az V–VII. mellékletekkel kapcsolatban nagyon kevés ország válaszolt. Ezekhez a mellékletekhez a legtöbb országban közigazgatási adatok alapján gyűjtenek információt.

Az országok többségében a vállalkozások szerkezeti statisztikáit felmérő adatgyűjtés mintavétellel történik. Néhány tagállamban a kisvállalkozásokat csak közigazgatási adatok alapján vonják be a felmérésbe. Így csupán nagyon kevés vállalkozás kap kitöltendő kérdőívet.

A vállalkozásoknak átlagban 110 percet vett igénybe a kérdőív kitöltése – ami az ágazat valamennyi vállalkozását figyelembe véve vállalkozásonként átlagosan 6 percnek felel meg. Mint ahogy azt az alábbi táblázat mutatja, a válaszadási teher mértéke az ország méretétől függően különbözik:

5. táblázat: Az I–IV. mellékletre vonatkozó válaszadással töltött idő vállalkozásonként

I–IV. melléklet | A mintában szereplő vállalkozások válaszadással töltött ideje (percekben) | Átlag válaszadási idő az ágazat valamennyi vállalkozására leosztva |

nagy országok | 114 | 5 |

közepes méretű országok | 86 | 8 |

kis országok | 182 | 41 |

átlag (EU-szinten) | 110 | 6 |

Ami a mintában szereplő országok válaszadási idejét illeti, nehéz az országok különböző csoportjai között tapasztalható eltérésekre magyarázatot találni. Annak oka, hogy a kis országok esetén az ágazat valamennyi vállalkozására kapott átlagidő magasabb, viszont abban rejlik, hogy a mintavételi törtek nagyobbak. Mivel valamennyi országnak ugyanolyan részletességgel kell válaszolni, a kis országok esetében nagyobb mintát kell létrehozni, hogy elfogadható pontosságú eredményeket kapjunk.

Az átlag uniós mintavételi tört a felmérésben résztvevő országok esetén 5,8 %. Csak egy ország számolt be teljes körű adatfelvételi módszer használatáról.

6. táblázat: Mintanagyság

I–IV. melléklet | Mintanagyság, a vállalkozások száma | A vállalkozások teljes száma | Mintavételi tört |

nagy országok | 438573 | 9084194 | 4.8 |

közepes méretű országok | 184845 | 2078198 | 8.9 |

kis országok | 33610 | 147665 | 22.8 |

átlag (EU-szinten) | 657028 | 11310057 | 5.8 |

A vállalkozásszerkezeti statisztikákra fordított órák számából durván fel lehet becsülni a vállalkozások válaszadási költségeit: ha az egész Európai Unió esetében az átlag válaszadási időt feltételezzük, az SBS-rendelet I–IV. mellékleteihez szükséges adatgyűjtés 75 millió EUR gazdasági terhet ró az egész közösségre.

A kérdőívben a kevesebb mint 50 alkalmazottat foglalkoztató vállalkozások válaszadási terheire vonatkozó kérdések is voltak. Nagy átlagban ilyen vállalkozásokra esik a valamennyi vállalkozás által válaszadással töltött idő 70 %-a. Bár általában a nagy vállalkozások is részt vesznek a felmérésben, a kis vállalkozások hozzájárulása igen jelentős.

5.3. A tagállamok tehercsökkentő intézkedései

Ez a fejezet az utóbbi években meghozott, a vállalkozások válaszadási terheinek csökkentését célzó, tagállami intézkedéseket foglalja össze.

A mintavételi eljárás igen gyakran használt módszer. 2007 februárjában a 27 tagállamból 26 már a mintavételi módszert alkalmazta a teljes körű adatfelvétel helyett. Nagy országok esetében átlag 5 %-os, közepes méretű országok esetében 8 %-os, kis országok esetében valamivel több mint 20 %-os mintanagyság mellett ez a vállalkozások válaszadási terheinek számottevő csökkenését jelenti. Ezek a számok azt is jelzik, hogy indokolt a kis országok válaszadási terheinek jelentős csökkentése, pl. megkülönböztetett adatszolgáltatási kötelezettségekkel, mint ahogy azt az SBS-rendelet átdolgozási javaslata is tervezte a „CETO”-jelzés (Contribution to European totals only – csak az európai összesített értékek számolására) bevezetésével.

Számos esetben az országok mentesítették a mikrovállalkozásokat az adatszolgáltatás alól. Hogy mégis közölni tudják a szükséges információt, a hiányzó felmérési adatokat becsült adatok, illetve közigazgatási adatok alapján pótolják. A szolgáltatások vállalkozási statisztikákba való jobb bevonásával ez a tendencia folytatódni fog, hiszen a legtöbb szolgáltatási ágazat túlnyomórészt kis vállalkozásokból áll.

Több tagállamban egyre inkább a közigazgatási adatok használatát részesítik előnyben a felmérésekkel szemben. Ennek azonban akadályai is vannak. A közigazgatási adatok formátumukban, kódjaikban, adatátviteli protokolljukban stb. többnyire eltérnek a statisztikai adatoktól, tehát statisztikákban való felhasználásuk befektetést igényel. Ezenkívül a nemzeti statisztikai intézetek és az érintett kormányszervezetek közötti megállapodáshoz politikai támogatás szükséges. A közigazgatási adatok felhasználásának megváltoztatása további belső forrásokat igényel, mivel a nemzeti statisztikai intézeteknek adaptálniuk kell belső munkafolyamataikat, hogy a befektetést optimálisan ki tudják használni.

Jobb mintavételi eljárásokkal is lehet a vállalkozások terhein csökkenteni. Gyakran előfordul, hogy a tagállamok a kezdetekben egyszerű mintavételi eljárásokat alkalmaztak; kifinomultabb módszerekkel azonban tovább lehetne könnyíteni a válaszadási terhen. Megismételjük, hogy ehhez azonban befektetésre van szükség a nemzeti statisztikai intézetek részéről.

Ilyen eseteket számos tagállamban meg lehet figyelni. Néhány ország már közvetlenebb adatgyűjtési módszereket kezdett el vizsgálni, pl. a vállalati számlákból való adatgyűjtést. Optimális esetben a statisztikák a vállalkozások rendszeres könyvelésének melléktermékeként keletkeznének, az adatokat automatikusan dolgoznák fel, közös azonosítók segítségével az összegyűjtött információt a leghatékonyabb módon fel lehetne használni, melyet aztán automatikusan továbbítanának pl. az Eurostat felé, mégpedig közvetlenül feldolgozásukat követően.

[1] A 2700/98, 2701/98, 2702/98, 1225/99, 1227/99, 1228/99, 1618/99, 1614/2002, 1667/2003, 1668/2003, 1669/2003, 1670/2003 bizottsági rendeletek.

[2] A statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája (1059/2003/EK rendelet).

[3] HL L 052, 1997.02.22., 1–7. o.