58.

mély aggodalmát fejezi ki az oroszországi fejlemények miatt, és megismétli, hogy az EU érdeke a szabadság, a stabilitás és a béke fenntartása az európai kontinensen és azon túl is; úgy véli, hogy az EU-nak együtt kell működnie és szorosan egyeztetnie kell a NATO-val és más partnerekkel, hogy visszatartsa Oroszországot attól, hogy destabilizáló és felforgató lépéseket tegyen Európában, konkrétan a Baltikumban és Kelet-Európában, beleértve a választásokba való beavatkozást, a dezinformációs kampányokat és a szélsőjobboldali pártok támogatását; hangsúlyozza, hogy növelni kell az orosz hatóságok által a saját polgárai elnyomásáért fizetett árat; sajnálja, hogy az orosz katonai erők a nemzetközi jogot megsértve továbbra is megszállva tartják Ukrajna és Grúzia egyes részeit, hogy továbbra is jelen vannak a Moldovai Köztársaságban, és hogy Oroszország továbbra is destabilizálja a békét és a biztonságot a régióban, valamint aktívan alkalmaz hibrid intézkedéseket az európai demokráciák ellen; aggodalmát fejezi ki a nyugat-balkáni térségben zajló orosz beavatkozás miatt, amelyet hibrid taktikával hajtanak végre, beleértve a dezinformációs kampányokat is, amelyek célja az EU szerepének és az egyes országok európai jövő iránti elkötelezettségének aláásása; hangsúlyozza, hogy ebben az összefüggésben egységes álláspontot kell képviselni az EU politikájával kapcsolatban, beleértve a szankciók végrehajtását; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy szorosabban hangolja össze Oroszország-stratégiáját a tagállamokkal, hogy az EU egységesen lépjen fel az orosz fenyegetésekkel szemben; hangsúlyozza, hogy a Parlament azt ajánlotta az EU-nak, hogy a tagállamokkal együtt vizsgálja felül az EU Oroszországgal kapcsolatos politikáját, és dolgozzon ki átfogó uniós stratégiát vele szemben; sürgeti az EU-t, hogy dolgozzon ki stratégiát az EU és a demokratikus Oroszország közötti jövőbeli kapcsolatokra vonatkozóan, amely világosan megmutatná az orosz nép számára, hogy az ilyen kapcsolatok milyen előnyökkel járhatnak; hangsúlyozza, hogy az Oroszországgal fenntartott kapcsolatokban mindaddig nem lehet lényeges változás, amíg az EU-val és szomszédaival szemben agresszív politikát folytat; megismétli, hogy az EU-nak egyértelművé kell tennie: amennyiben Oroszország folytatja a Belarusszal kapcsolatos jelenlegi politikáját, az EU kénytelen lesz újabb korlátozó és visszatartó intézkedéseket hozni Oroszországgal szemben; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Oroszország ismételten megsértette a fegyverzet-ellenőrzési megállapodásokat és normákat, ami a közepes hatótávolságú nukleáris erőkről szóló szerződés (INF-szerződés) összeomlásához vezetett, továbbá hogy megsértette a vegyifegyver-tilalmi egyezményt azzal, hogy katonai ideggázokat vet be mind belföldön, mind pedig az EU területén; hangsúlyozza, hogy nyomást kell gyakorolni az Oroszországi Föderációra a nemzetközi jog és a nemzetközi szerződések betartása érdekében; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Oroszország geopolitikai nyomásgyakorlási eszközként használja fel az energiaforrásokat, különösen a tagállamok Ukrajnán keresztül történő gázellátását, és felszólít az Oroszországtól való energiafüggőség minimalizálására az energiaforrások és útvonalak diverzifikációjának ösztönzésével, köztük az Északi Áramlat 2 projekt leállításáva; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg az európai energiabiztonságot, különösen a jelenleg csúcson lévő gáz- és villamosenergia-árak fényében; sürgeti az EU-t, hogy szorosabban működjön együtt az orosz néppel, többek között egy világosan meghatározott „együttműködési” célkitűzés kidolgozása révén, amelynek nemcsak a Kremllel való hagyományos szelektív együttműködésre kell összpontosítania, hanem az orosz ellenzékkel és civil társadalommal való „stratégiai” és dinamikusabb együttműködésre is;