[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2009.10.15.

COM(2009)542 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

a 2003–2009. referenciaév tekintetében az acéliparra vonatkozó éves közösségi statisztikák előállításáról szóló, 2003. december 5-i 48/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazásáról

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

a 2003–2009. referenciaév tekintetében az acéliparra vonatkozó éves közösségi statisztikák előállításáról szóló, 2003. december 5-i 48/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazásáról

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 3

2. Az előállított acélstatisztikák előnye a költségek viszonylatában 3

2.1. Az előállított adatok 3

2.2. Előnyök 4

2.2.1. Az acél- és öntöttvashulladék mérlege 5

2.2.2. Tüzelőanyag- és energiafogyasztás, valamint a villamosenergia mérlege 5

2.2.3. A vas- és acélipari beruházások statisztikái 5

2.3. Az acélipari statisztikák gyűjtésének költségei 6

3. Az acélstatisztikák minősége 7

3.1. A felhasználók számára hozzáférhető adatkészletek határidő szerinti közlése, pontossága és teljessége 7

3.2. Az adatok bizalmas kezelésének szabályai 9

4. Szinergiák más közösségi statisztikai tevékenységekkel 10

4.1. Vállalkozások szerkezeti statisztikái (SBS) 11

4.2. Az ipari termelés statisztikái 11

4.3. Külkereskedelmi statisztikák 11

4.4. Az energiafogyasztás statisztikái 12

4.5. A levegőbe történő kibocsátás statisztikái 12

5. Az acélstatisztikák jövője 12

BEVEZETÉS

Az Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) fennállása alatt a Bizottság (Eurostat) az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés (ESZAK-Szerződés) rendelkezései alapján az acéliparra vonatkozó szükséges statisztikákat közvetlenül az acéliparban aktívan működő vállalkozásoktól gyűjtötte be. Az ESZAK acélstatisztikai rendszerének az ESZAK-Szerződés lejárta utáni meghosszabbításáról szóló, 2002. szeptember 30-i 1840/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet[1] azért fogadták el, hogy az ESZAK-Szerződés 2002. július 23-i lejárta után 2002. december 31-ig biztosítva legyen az ESZAK acélstatisztikai rendszerének meghosszabbítása.

Az acéliparral kapcsolatos közösségi politikák végrehajtása érdekében szükséges volt az acéliparra vonatkozó statisztikák 2002. december 31. utáni további gyűjtése. Mivel európai szinten semmilyen más meglévő statisztikai rendszer nem tudta kielégíteni az e statisztikákra vonatkozó igényt, az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés alapján új rendeletet fogadtak el, ez a 2003–2009. referenciaév tekintetében az acéliparra vonatkozó éves közösségi statisztikák előállításáról szóló, 2003. december 5-i 48/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet[2]. A 48/2004/EK rendelet előír egy 2003. és 2009. közötti átmeneti időszakot annak meghatározása érdekében, hogy az acélstatisztikák beilleszthetőek-e más statisztikai rendszerekbe.

E jelentés a 48/2004/EK rendelet végrehajtásáról szól. A 48/2004/EK rendelet 9. cikkének megfelelően a 48/2004/EK rendelet hatálybalépésétől számított öt éven belül a Bizottság a rendelet végrehajtásáról jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentés különösen a következőket tartalmazza:

a) a költségek vonatkozásában értékeli a Közösségnek, a tagállamoknak, valamint a statisztikai adatok szolgáltatóinak és felhasználóinak az elkészült statisztikákból származó előnyeit;

b) felméri az elkészült statisztikák minőségét;

c) feltárja e tevékenység és az egyéb közösségi tevékenységek közötti szinergiákat;

d) javaslatokat tesz a 48/2004/EK rendelet működésének javításához szükséges módosításokra.

AZ ELőÁLLÍTOTT ACÉLSTATISZTIKÁK ELőNYE A KÖLTSÉGEK VISZONYLATÁBAN

Az előállított adatok

Az acélstatisztika a vas-, acél- és vasötvözet-alapanyag (az Európai Közösségben a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozásáról szóló, 1990. október 9-i 3037/90/EGK tanácsi rendeletben[3] létrehozott, az Európai Közösségben a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozásának (NACE Rev. 1.1) 27.1-es csoportja) gyártásáról tartalmaz adatokat.

A következő statisztikai adatokat a 48/2004/EK rendelet alapján gyűjtik:

(1) az acél- és öntöttvashulladék-mérlegre vonatkozó éves statisztikai adatok (a továbbiakban: S10);

(2) a tüzelőanyag- és energiafogyasztásra vonatkozó éves statisztikai adatok üzemtípusonként lebontva (a továbbiakban: S2A);

(3) az acélipari villamosenergia-felhasználás mérlegének éves statisztikai adatai (a továbbiakban: S2B);

(4) a vas- és acélipar beruházásaival kapcsolatos információkérés, valamint a kiadások éves statisztikai adatai (a továbbiakban: S3A);

(5) a vas- és acélipar beruházásaival kapcsolatos információkérés, valamint a kapacitás éves statisztikai adatai (a továbbiakban: S3B).

A fent említett adatokat általában a tagállamok illetékes hatóságai gyűjtik a megfelelő statisztikai felmérések segítségével, amelyeket esetenként az adott iparág nemzeti szövetségeivel együttműködve szerveznek meg. Bizonyos esetekben az adatokat közvetlenül az adott iparág nemzeti szövetségei juttatják el az Eurostathoz.

Az Eurostat szintjén közzététel előtt az adatokat ellenőrzik. A különböző változók között, illetve az adatok időbeli következetességét illetően számos logikai ellenőrzést végeznek.

Előnyök

Az acélstatisztikákat leginkább politikaalkotás céljából és az adott ágazat szereplői (pl. hatóságok, vállalkozások, szövetségek) számára gazdasági elemzések elősegítésének eszközeként gyűjtik, illetve információforrásként is szolgálnak a polgárok és a vállalkozások számára[4]. Az Eurostat adatbázisából történő letöltések száma elérhető, és ezzel mérhető a statisztikák iránti érdeklődés az azokat felhasználók körében. 2008 folyamán az acélstatisztikai táblázatokból 1725 letöltést regisztráltak. A felhasználók viszonylag nagyobb érdeklődést tanúsítanak a kapacitás éves statisztikái és az acél- és öntöttvashulladék-mérleg éves statisztikái iránt.

Az acélstatisztikák felhasználóinak alábbi összefoglalása az adatok legfontosabb felhasználói körében végzett felmérésen alapul, beleértve a Bizottság szolgálatait és az Európai Vas- és Acélipari Szövetséget (EUROFER) is.

Az acél- és öntöttvashulladék mérlege

Az acél- és öntöttvashulladék mérlegének statisztikáira többek között azért van szükség, hogy figyelemmel lehessen kísérni ezen anyagoknak az acélgyártásban történő felhasználását világpiaci kínálat- és ártendenciáik fényében.

Ezek az adatok különösen abban segítenek, hogy e területnek a Bizottság „Nyersanyag-politikai kezdeményezés – Az európai gazdasági növekedés és foglalkoztatás kritikus szükségleteinek kielégítése”[5] című közleményében meghatározott ajánlásait értékelni lehessen, és elsősorban egy olyan keret létrehozására használják őket, amely európai forrásokból fenntartható nyersanyagkészletet tesz lehetővé, és megerősíti az újrahasznosítandó anyagok hatékony felhasználását.

Hasznosak továbbá az acél- és öntöttvashulladék elektromos kemencékben történő felhasználásáról szóló részletes adatok is például az elektromos ívkemencék (EAF) feldolgozási útvonala és a hagyományos (oxigén) acélművekben a hulladékbevitel közötti trendek nyomon követéséhez.

Tüzelőanyag- és energiafogyasztás, valamint a villamosenergia mérlege

Egy olyan magas energiafogyasztású iparban, mint az acélipar, a tüzelőanyag- és energiafogyasztás, valamint a villamosenergia-mérleg statisztikáihoz nagy szükség van az iparon belüli termelésről szóló adatokra. Ezen kívül az energiafogyasztás statisztikái az acélipar szennyezőanyag-kibocsátásáról is információt nyújtanak. Ezek a statisztikák tehát a globális felmelegedés elleni küzdelemben – ami a Bizottság egyik fontos célja – is hasznos szerepet töltenek be.

A tüzelőanyag- és energiafogyasztás üzemtípusonkénti lebontású éves statisztikái szintén hasznos keretként szolgálhatnak a teljesítményértékeléshez.

Az acélipar villamosenergia-mérlegéről szóló adatoknak köszönhetően nyomon követhető, hogy hol szükséges szigorítani az energiahatékonyságon.

A vas- és acélipari beruházások statisztikái

A vas- és acélipar beruházásainak kiadásairól és lehető legmagasabb termeléséről (kapacitás) szóló adatok gyűjtése érdekében áll a Bizottságnak. A beruházásokra és a kapacitásra vonatkozó statisztikai adatok különösen hozzájárulnak az OECD acélbizottságának égisze alatt szervezett, a világ acéltermelési kapacitására vonatkozó globális információs hálózathoz.

Az acélipari gazdasági egységeknek az acéltermékek egyes osztályai esetében a jövőben esetleg felmerülő kapacitáshiány vagy kapacitásfelesleg becslése céljából szükségük van az egész világra kiterjedő, a beruházásokra és a kapacitásra vonatkozó információkra. Emellett az acélipar beruházásairól szóló statisztikai adatok lehetővé teszik a gyártási folyamat különböző állomásainak figyelemmel kísérését.

Az acélipari statisztikák gyűjtésének költségei

Információgyűjtés történt az acélipari statisztikák gyűjtésének, feldolgozásának és összeállításának költségeiről. Tizenegy ország reagált a 48/2004/EK rendelet jelentette terhekről szóló konkrét felmérésre, és további három ország számára a vállalkozások és a nemzeti statisztikai hivatalok terheiről szóló információk egy általánosabb, az üzleti statisztikák gyűjtése által okozott terhekről szóló felmérésből származtak.

2. táblázat A vállalkozások és adatszolgáltató intézmények terheiről szóló felmérés eredményei

Mintaméret, a statisztikai egységek száma (1) | Az összes statisztikai egység száma | A minta összes egysége által ráfordított összes idő (teher), óra évenként | Az adatszolgáltató hatóság által ráfordított összes idő, óra évenként |

BE | 14 | 14 | N/A | 7 |

CZ | 37 | 37 | 150 | 276 |

DE | 500 | 500 | 31.5 | 9903(2) |

FR | 53 | 53 | 150 | 150 |

IT | 80 | 80 | 560 | 280 |

LU | 3 | 3 | N/A | 24 |

NL | 1 | 1 | 15 | 10 |

AT | 13 | 13 | 40 | 250 |

PL | 32 | 32 | 500 | 750 |

RO | 19 | 19 | N/A | 845 |

SK | 25 | 25 | 47 | 70 |

SE | 28 | 83 | 224 | 160 |

FI | 4 | 4 | N/A | 50 |

UK | 31 | 31 | N/A | 825 |

N/A = nincs adat

(1) Az egységek lehetnek vállalkozások vagy szakosodott egységek (KAU)

2) Németország adatai esetében az adatszolgáltató hatóságok által ráfordított idő tartalmazza az acélipar azon adatainak összeállítására fordított időt is, amelyek nem szerepelnek a 48/2004/EK rendeletben, és amelyeket kizárólag nemzeti célra gyűjtenek. A kizárólag uniós szinten szükséges adatokra fordított időt nem lehet kiszámolni.

Az egységek által a kérdőívek kitöltésére fordított időről nem minden ország tudott információt szolgáltatni, mivel ezt nem kísérik figyelemmel. Erről a kérdésről kilenc ország szolgáltatott adatot. A rendelkezésre álló információk alapján számítva egy felmérési egység átlagosan körülbelül 2 órát fordít a kérdőív kitöltésére. Mindazonáltal a kérdőív kitöltéséhez szükséges idő országonként jelentősen változik: Németország 3,78 percétől[6] Lengyelország több mint 15 órájáig. Az Eurostat adataiban szereplő országok nagy részében számba vették az egységeket, hogy az ágazat valamennyi egysége megkapja a kérdőívet. Az adatszolgáltatók által benyújtott információk, valamint a NACE Rev.1.1. 27.1-es csoportja több mint 50 főt foglalkoztató vállalkozásainak számáról szóló, az információt nem szolgáltató vállalkozások esetében a vállalkozások szerkezeti statisztikáiból elérhető adatok alapján ki lehet számolni az összes érintett egység számát. Összesen mintegy 1000 egység érintett az acélstatisztikák gyűjtéséről szóló felmérésben.

A kérdőív kitöltéséhez szükséges átlagos időt figyelembe véve meg lehet becsülni az unió acéliparának összes vállalkozása által az acélstatisztikák felméréseinek kitöltésére fordított összes időt. A becslések szerint az összes vállalkozás együttvéve 2000 órát töltött a felméréssel, amely 80 000 és 100 000 EUR közötti becsült költséggel jár. Ennek alapján a 48/2004/EK rendeletnek a vállalkozásokra gyakorolt összes statisztikai terhét meglehetősen kicsinek lehet tekinteni. Meg kell jegyezni azonban, hogy ez csak a legalább 50 főt foglalkoztató vállalkozásokra igaz. E vállalkozások szinte mindegyikének számos más statisztikai felmérésen is részt kell vennie, ami azt jelenti, hogy az egyes vállalkozások összes statisztikai terhe viszonylag nagy.

A költségekről szóló felmérés arra is fényt derített, hogy a legtöbb esetben az adatszolgáltató hatóságok (a nemzeti statisztikai hivatalok és néhány tagállam esetében a saját ipari szövetségek) költségei magasabbak voltak, mint az ágazat vállalkozásainak költségei. Az adatszolgáltató hatóságok uniós szintű összes költsége 400 000 és 500 000 EUR közötti összegre becsülhető, ami az acélstatisztikák feldolgozására és összeállítására fordított mintegy 10 000 munkaórával jár. A teljes uniós gazdaság acélstatisztikáinak összköltsége tehát 480 000 EUR és 600 000 EUR közötti összegre becsülhető.

AZ ACÉLSTATISZTIKÁK MINőSÉGE

A felhasználók számára hozzáférhető adatkészletek határidő szerinti közlése, pontossága és teljessége

A 48/2004/EK rendelet 6. cikke (3) bekezdésének értelmében a tagállamok az adatokat és a metaadatokat a referenciaév végétől számított legkésőbb hat hónapon belül továbbítják. A 48/2004/EK rendelet 3. cikke ugyanakkor úgy rendelkezik, hogy amennyiben a tagállam acéliparában a gazdasági egységek tényezőköltségen számított hozzáadott értéke a teljes közösségi érték 1 %-ánál kevesebbet képvisel, szükségtelen a mutatókra vonatkozó adatokat gyűjteni. Ez az adatátvitelről szóló kivétel Bulgáriára, Dániára, Észtországra, Írországra, Görögországra, Ciprusra, Litvániára, Lettországra, Magyarországra, Máltára, Portugáliára és Szlovéniára vonatkozik. Ezen országok némelyike ennek ellenére időben szolgáltatott adatot a vas- és acéliparról az Eurostatnak.

3. táblázat Adatátviteli késedelem (napban) az acélstatisztikákban, referenciaév: 2007 (2008. június 30-ához, azaz a 48/2004/EK rendeletben előírt adatátviteli határidőhöz képest)

2009. február 1-jén

Az EU 27 hozzáadott értékének kevesebb mint 1%-a |

Ahogy a 3. táblázat is mutatja, a legtöbb tagállam, amely a 48/2004/EK rendelet alapján köteles acélstatisztikákat szolgáltatni, eljuttatta az adatokat a rendeletben előírt határidőn belül.

Ami a statisztikai adatok Eurostat általi terjesztését illeti, a 2007-es referenciaév minden adatát 2008. december 1-je előtt megfelelően közzétették.

4. táblázat 2007-es acélstatisztikák, az összes rendelkezésre álló cella százalékos aránya a kért cellákhoz képest, ország és sorozat szerint (az adatok közzétéve: 2008.09.01.) (1)

S10 | S2A | S2B | S3A | S3B | Összesen |

EU | 94 | 89 | 100 | 94 | 94 | 92 |

BE | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

BG | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

CZ | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

DE | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

ES | 0 | 0 | 100 | 0 | 0 | 13 |

EE | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

FR | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

IT | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

LU | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

NL | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

AT | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

PL | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

RO | 100 | 16 | 100 | 100 | 100 | 56 |

SK | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

FI | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

SE | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

UK | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

(1) Azon országok, amelyek a NACE Rev.1.1 27.1-es csoportjának összes közösségi hozzáadott értékének kevesebb mint 1 %-át képviselik, kivéve ha ezen országok szolgáltattak adatot.

A 4. táblázat szerint az adatszolgáltató országok közül mindössze kettő szolgáltatott hiányos adatokat. Az uniós adat-hozzáférhetőséghez hozzájárul, hogy Spanyolország esetében a 2007-es adatok számos sorozatnál hiányoznak. Mivel Spanyolország acélipara az unió acéliparának jelentős részét teszi ki, az adatok hiánya negatív hatással van az uniós aggregátumokra, amelyekhez a hiányzó adatokat meg kell becsülni.

Az adatok bizalmas kezelésének szabályai

A közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendelet[7] 13. cikkének (1) bekezdése szerint a nemzeti hatóságok és a közösségi hatóság által a közösségi statisztikák előállítása érdekében felhasznált adatok akkor tekintendők bizalmasnak, ha azok lehetővé teszik a statisztikai egységek akár közvetlen, akár közvetett azonosítását, és ezáltal egyedi információkat hoznak nyilvánosságra. Mivel a vas- és acéliparban aktív vállalkozások száma meglehetősen korlátozott, az Eurostathoz eljuttatott adatok jelentős részét bizalmas természetük miatt nem lehet közzétenni. Az 5. táblázat alább azt mutatja be, hogy a bizalmas kezelés mennyiben csökkenti az adatok hozzáférhetőségét[8].

5. táblázat Bizalmasan kezelendő cellák a szolgáltatott adatokhoz viszonyítva százalékban

S10 | S2A | S2B | S3A | S3B | Összesen |

EU aggregátum (1) | 0 | 22 | 0 | 0 | 0 | 11 |

Az összes adatszolgáltató ország együttvéve | 29 | 41 | 50 | 51 | 55 | 44 |

BE | 0 | 39 | 43 | 14 | 0 | 28 |

BG | 42 | 18 | 43 | 86 | 75 | 39 |

CZ | 25 | 64 | 57 | 64 | 92 | 62 |

DE | 17 | 64 | 21 | 0 | 0 | 38 |

ES (2) | 0 | 14 | 43 | : | 42 | 20 |

EE | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

FR | 17 | 54 | 36 | 21 | 67 | 44 |

IT | 8 | 63 | 21 | 21 | 33 | 43 |

LV | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |

LU | 83 | 55 | 100 | 100 | 83 | 73 |

HU | 0 | 43 | 29 | 43 | 42 | 36 |

NL | 42 | 71 | 71 | 64 | 75 | 68 |

AT | 25 | 78 | 57 | 64 | 83 | 61 |

PL | 33 | 7 | 93 | 86 | 100 | 42 |

RO | 100 | 21 | 100 | 100 | 100 | 59 |

SK | 8 | 2 | 36 | 50 | 50 | 19 |

FI | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

SE | 0 | 100 | 21 | 57 | 25 | 28 |

UK | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(1) Az EU aggregátum bizalmasan kezelendő celláinak százaléka a 2006-os referenciaévre vonatkozik.

(2) Spanyolország esetében a bizalmasan kezelendő cellákat a 2006-os adatok alapján számították, kivéve az S2B sorozatot, amelynél a 2007-es adatokat használták.

Kizárólag Finnország és az Egyesült Királyság esetében továbbították valamennyi adatot. Észtországnak nincs acélipara, ezért minden statisztikának „0” értéket adtak. A többi országban a bizalmasan kezelendő cellák 19 % és 100 % között mozognak. Összesen a továbbított adatok 44 %-a nem tehető közzé bizalmas természetük miatt. Az országos szintű, bizalmasan kezelendő cellák nagy mennyisége komolyan hátráltatja az adatok elemzési célú felhasználását.

Az acélstatisztikákhoz az országos adatok alapján számított uniós aggregátumok többsége nem kezelendő bizalmasan. Bizalmas természetük miatt csak az üzemtípusonként lebontott tüzelőanyag- és energiafogyasztás-sorozatokban nem lehet közzétenni a nemzeti adatok alapján számított adatokat.

SZINERGIÁK MÁS KÖZÖSSÉGI STATISZTIKAI TEVÉKENYSÉGEKKEL

Ez a rész azt vizsgálja, hogy mennyiben lehet a vas- és acéliparra vonatkozó, az Eurostat által gyűjtött és továbbított egyéb statisztikai adatokat a jelenleg a 48/2004/EK rendeletnek megfelelően gyűjtött és továbbított statisztikai információk helyett használni.

Vállalkozások szerkezeti statisztikái (SBS)

A jelenleg a vállalkozások szerkezeti statisztikáiról szóló, 1996. december 20-i 58/97/EK, Euratom tanácsi rendelet[9] alapján a NACE Rev.1.1. 27.1 csoportjában (vas-, acél- és vasötvözet-alapanyag gyártása) gyűjtött vállalkozások szerkezeti statisztikáit (SBS) az acélstatisztikákkal együtt lehet használni, figyelembe véve az adatok összehasonlíthatóságára vonatkozó bizonyos korlátokat[10]. A 48/2004/EK rendelet 4. cikke előírja, hogy a szolgáltatott adatok a szakosodott egységeknek a közösségi termelési rendszer megfigyelésére és elemzésére szolgáló statisztikai egységekről szóló, 1993. március 15-i 696/93/EGK tanácsi rendeletben[11] meghatározott mutatóira, valamint a legalább 50 főt foglalkoztató gazdasági egységekre vonatkoznak.

Az Eurostat által közzétett minden SBS adat a vállalkozásra mint statisztikai egységre vonatkozik. Emellett a vállalkozások méret szerinti kategóriáinak meghatározása a vállalkozások szerkezeti statisztikáihoz alkalmazott személyek száma és nem az alkalmazottak száma alapján történik. Ezért tehát nehéz összehasonlítani a vállalkozások szerkezeti statisztikáinak adatait és az acélstatisztikákat. Az egyetlen közös információ a beruházási adatok, de mivel ennek a változónak a foglalkoztatottság alapú méretkategóriák szerinti lebontása nem kötelező, nehéz ellenőrizni, hogy az adatok lefedettsége azonos-e. Mindazonáltal az SBS-rendelet nem ír elő olyan, a tárgyi eszközök szerinti részletes lebontást, amely az acélstatisztikákból elérhető lenne.

Ennek keretében információkat gyűjtenek a környezetbarátabb technológiákba történő beruházásokról, beleértve a szennyezésellenőrző üzemekbe és speciális szennyezésgátló tartozékokba (főként csővég-berendezésekbe), valamint a tisztább technológiához („integrált technológia”) kötött felszerelésbe és üzemekbe történő beruházásokat. Végül a vállalkozások szerkezeti statisztikáinak adatai nem tartalmaznak mennyiségben kifejezett adatokat.

Az ipari termelés statisztikái

Az ipari termelés közösségi felmérésének létrehozásáról szóló, 1991. december 19-i 3924/91/EGK tanácsi rendelet[12] értelmében adatgyűjtés történik a referenciaidőszak alatt gyártott különböző acéltermékek mennyiségéről, amit elsősorban az acéliparban hasznosítanak. Mivel az acélipar-ágazatban viszonylag kevés aktív vállalkozás található, a nemzeti szintű adatok nagy része bizalmasan kezelendő. Ez hátráltatja az adatok gazdasági elemzési célú felhasználását.

Külkereskedelmi statisztikák

Az importált és exportált acél- és öntöttvas hulladék mennyiségére és értékére vonatkozó információk elérhetők a tagállamok közötti áruforgalomra vonatkozó statisztikákról szóló, 1991. november 7-i 3330/91/EGK tanácsi rendelet[13] és a Közösség és tagállamai, illetve a harmadik országok közötti áruforgalomra vonatkozó statisztikáról szóló, 1995. május 22-i 1172/95/EK tanácsi rendelet[14] alapján gyűjtött külkereskedelmi statisztikákból. Ezek az információk részben duplán tartalmazzák az összegyűjtött adatokat, mivel része az acél- és öntöttvashulladék-mérleg éves statisztikáinak. A 48/2004/EK rendelet adatkészleteiben elérhető információk a belföldi beszerzésről, a készletmozgásokról és a fogyasztásról azonban nem érhetők el a külkereskedelmi statisztikákból. A passzív bizalmas kezelés elvei alkalmazásának köszönhetően – amely szerint az adatokat mindig közzéteszik, akkor is, ha csak egy vállalkozásra vonatkoznak, kivéve ha a vállalkozás kifejezetten kéri a titoktartást – e termékek esetében nincs bizalmasan kezelendő adat.

Az energiafogyasztás statisztikái

Az energiastatisztikák a vas- és acélipar különböző energiatermékeinek fogyasztásáról nyújtanak információkat. Mindazonáltal ezek az adatok nincsenek üzemtípus szerint lebontva, ahogy a 48/2004/EK rendelet előírja. Az energiafogyasztás statisztikáiból elérhető információk tehát jelenleg túl átfogóak ahhoz, hogy a 48/2004/EK rendelet alapján gyűjtött adatok részletes információit helyettesíteni lehessen velük.

A levegőbe történő kibocsátás statisztikái

Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség levegőbe történő kibocsátásról szóló statisztikái információt szolgáltatnak a vas- és acélipar üvegházhatást okozó gázkibocsátásáról. Ez hasznos a vas- és acélipar környezetre gyakorolt hatásának felméréséhez.

AZ ACÉLSTATISZTIKÁK JÖVőJE

Mivel a 48/2004/EK rendelet csak a 2003-2009-es referenciaévek adatgyűjtéseit érinti, valószínűnek tűnik, hogy az átmeneti időszak vége után a rendelet által említett statisztikák egyikét sem fogják gyűjteni.

A Bizottság 2005. március 16-i „Jobb szabályozás a növekedés és a munkahelyteremtés területén az Európai Unióban” című közleménye[15] az egyszerűsítést írta elő az Unió legfontosabb intézkedéseként. A közösségi statisztikák terén az adatszolgáltatói terhek csökkentéséről, az egyszerűsítésről és prioritások kitűzéséről szóló bizottsági közleményben[16] ez a kötelezettségvállalás kiváltképp a statisztikákra irányult. A statisztikai prioritások jobb kitűzése az egyszerűsítési folyamat alapvető elemeként lett meghatározva. Az egyszerűsítés legfontosabb területeinek kiválasztásában kulcsfontosságú lépés annak felmérése, hogy a statisztikák mennyiben relevánsak és hasznosak az uniós politikák számára, csakúgy mint a tagállamoknak, az adatszolgáltatóknak és az Európai Bizottságnak a közösségi statisztikák előállításával kapcsolatban felmerülő költségeinek értékelése. Noha a (nemzeti és) közösségi statisztikák előállításának elősegítése a vállalkozásokra eső összes adminisztratív tehernek mindössze csekély részét adja, a terhet mégis sokkal nagyobbnak érzékelik. A Közösség szintjén a Bizottságnak tehát folytatnia kell azoknak a módoknak a feltárását, amelyek révén hozzájárulhat az e terhek csökkentésére irányuló általános erőfeszítésekhez. Ezért a Bizottságnak folyamatosan ki kell tűznie a legfontosabb célokat az új statisztikai tevékenységek (globalizáció, éghajlatváltozás) és a meglévő statisztikai követelmények között, kiegyensúlyozottabbá téve ezáltal a statisztikai programot.

A 48/2004/EK rendeletben meghatározottak szerint az átmeneti időszak lejárta után a statisztikák egészének vagy részének jövőbeli gyűjtéséről szóló határozatnak tehát a legfontosabb célok kitűzésén, az ágazat vállalkozásaira nehezedő terhen és a Bizottság e teher csökkentésére irányuló erőfeszítésein kell alapulnia. Mivel az ágazatban kevés az érintett vállalkozás, az adatgyűjtés és -összeállítás teljes költsége az Európai Unió számára csekély. Mindazonáltal a nagy cégeket leginkább a sok más felmérés terheli, és az acélstatisztikai kérdőív csak tovább növeli a statisztikákkal járó terheiket. Emellett a céges könyvelésből származó adatok nem könnyen hozzáférhetőek.

A nem mezőgazdasági jellegű üzleti tevékenységek között az acélipar az egyetlen ágazat, amelynek részletes adatokat kell gyűjtenie a nyersanyag-felhasználásról, az üzemtípusok szerinti energiafelhasználásról, a beruházásokról és a kapacitásokról. Ilyen részletes statisztikák előállítása csupán egy konkrét ágazatban nem indokolható. Ezért a vállalkozások terheinek minél alacsonyabb szinten tartása érdekében a szükséges adatokat a hivatalos statisztikák rendszeres előállítása helyett speciális, ad hoc tanulmányokkal is el lehet érni.

Mivel szükség van a statisztikák területén egyértelműen megfogalmazott célokra, valamint az adatgyűjtésnek, az acélstatisztikák használatának és az Európai Unió hasonló érdekeltségű ágazataihoz kötődő adatok elérhetőségének költségelemzésére, a Bizottság nem szándékozik rendeletet javasolni az acélstatisztikák gyűjtésének folytatására. Ennek eredményeképpen az acélstatisztikák – a 48/2004/EK rendeletnek megfelelően – a 2009 utáni referenciaévekre nem lesznek elérhetőek.

[1] HL L 279., 2002.10.17., 1. o.

[2] HL L 7., 2004.1.13., 1. o.

[3] HL L 293., 1990.10.24., 1. o.

[4] Megjegyzendő, hogy nem könnyű egyértelműen meghatározni az acélstatisztikák felhasználóit, különösen azokat a felhasználókat, akik az Eurostat adatbázisában elérhető, az acéliparra vonatkozó adatokat használják. Az Eurostat adatbázisának felhasználásáról az egyetlen elérhető adat az Eurostat adatbázisából történő letöltések száma.

[5] COM(2008) 699 végleges.

[6] Ez becsült adat, mivel a 48/2004/EK rendelet által előírt adatok egy nemzeti célú havi felmérés részét képezik.

[7] HL L 52., 1997.2.22., 1–7. o.

[8] Az 5. táblázatban a bizalmas kezelésről szóló adatok országonként jelentősen változnak. Ennek oka többek között a bizonyos adatok bizalmas kezelésére és a titoktartásra vonatkozó eltérő nemzeti szabályok a számos tagállamra vonatkozó „dominanciaszabály” miatt, amely szerint amennyiben egy vagy két adatszolgáltató egy meghatározott százalékpontnál magasabb arányban dominál, az adatokat nem lehet továbbítani.

[9] HL L 14., 1997.1.17., 1–24. o.

[10] Megjegyzendő, hogy az 58/97/EK, Euratom rendelet a vállalkozások szerkezeti statisztikáiról szóló, 2008. március 11-i 295/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 97., 2008.4.9., 13 .o.) hatályát vesztette. A vas-, acél- és vasötvözet-alapanyag gyártását a NACE Rev.2 24.1-es csoportja tartalmazza.

[11] HL L 76., 1993.3.30, 1. o.

[12] HL L 374., 1991.12.31, 1. o.

[13] HL L 316., 1991.11.16., 1. o.

[14] HL L 118., 1995.5.25., 10. o.

[15] COM(2005) 97 végleges.

[16] COM(2006) 693 végleges.