[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 24.10.2006

COM(2006) 632 végleges

BIZOTTSÁGI MUNKADOKUMENTUM

A COM (2006) 631 végleges dokumentum kíséretében: Szorosabb partnerség, növekvő felelősségAz EU és Kína közötti kereskedelemről és befektetésekről szóló szakpolitikai dokumentum Verseny és partnerség

{COM(2006) 631 végleges}

TARTALOMJEGYZÉK

1. Kína gazdasági újjáéledése 4

2. Az EU és Kína közötti kereskedelem és gazdasági viszony 5

2.1. A nyitottság előnyei 5

2.2. A verseny hatása 7

2.3. A piacra jutás akadályai 8

2.4. A verseny feltételei 10

3. Az EU válasza és fellépésének prioritásai 11

3.1. Elkötelezettség a nyitottság mellett 11

3.2. Azonos versenyfeltételek biztosítása 12

3.3. Európai cégek támogatása 13

3.4. Az EU érdekeinek védelme: a párbeszéd az első 14

3.5. Erősebb globális kapcsolat építése 15

Következtetés 17

Verseny és partnerség Az EU és Kína közötti kereskedelem és befektetések politikája

Vezetői összefoglaló

Kína a legfontosabb kihívás az EU kereskedelempolitikája számára. Az EU és Kína közötti kereskedelem mértéke drámaian megnövekedett az elmúlt néhány évben, 2000 és 2005 között a kétszeresére ugrott. Kína legnagyobb exportpiaca Európa; Kína pedig Európa legjelentősebb importforrása. E kereskedelmi szakpolitikai dokumentum foglalkozni kíván az e változásból eredő gazdasági és versenyjellegű kihívásokkal, valamint az EU által a kereskedelem és a befektetések területén adandó válaszokkal. Ez a Kínával fenntartott tágabb értelemben vett partnerség része, és a Bizottság e kérdéshez való viszonyulása legjobban a Bizottság Kínával folytatott kapcsolatokról szóló közleményéből tűnik ki: „ Szorosabb partnerség, növekvő felelősség”.

Az EU nyílt piaca nagymértékben hozzájárult az exporton alapuló kínai növekedésnek. Az Uniónak is származott haszna a kínai piac növekedéséből. Az elmúlt öt év során a Kínába irányuló export több mint kétszeresére nőtt. A versenyképes árú kínai termékek hozzájárultak az európai infláció és kamatlábak alacsonyan tartásához. Az európai befektetők nyereségre tettek szert kínai befektetéseik következtében. De a Kínával szembeni verseny néhány fontos ipari ágazatban jelentős kihívást jelent Európa számára.

Ha megtaláljuk a megfelelő egyensúlyt, mind Európa, mind Kína számára hosszú távú, hasznos együttműködést alakíthatunk ki. Mindkét fél politikai vezetői továbbra is a nyílt gazdasági elköteleződés mellett kell, hogy fellépjenek. Európának továbbra is nyílt és méltányos hozzáférést kell biztosítania a kínai export számára, valamint alkalmazkodnia kell a verseny jelentette kihíváshoz, de ezzel egyidejűleg a gazdasági átalakítás terheit viselőket támogató rendelkezéseket kell elfogadnia. Kínának pedig ezt viszonoznia kell a gazdasági nyitottság és a piaci reform iránti elkötelezettsége megerősítésével. Javítania kell a külföldi cégek jog általi védelmét, illetve e védelem érvényesítését, valamint el kell utasítania a versenyellenes kereskedelmi gyakorlatokat és politikákat.

E kapcsolat keretében az Európai Bizottság erőteljesen védelmezni fogja a Kínával folytatott európai kereskedelem nyitottságát. De továbbra is gondoskodni kíván arról, hogy Kína ugyanakkor megfeleljen a WTO-ból folyó kötelezettségeinek és folytassa az áru-, szolgáltatási, befektetési és közbeszerzési piacához való hozzáférés liberalizálását. A Bizottság törekedni fog az európai befektetőkre rákényszerített technológiaátadás, illetve a kivetett export-terhek megszüntetésére. Az EU törekszik arra, hogy erősebben védje az uniós cégek jogait, különösen a szellemi tulajdonjog területén, és sürgeti Kínát, hogy hagyjon fel a stratégiai fontosságú iparágainak tisztességtelen támogatásával, illetve védelmével. Igyekszik továbbá biztosítani, hogy e problémák az Európa és Kína között folytatott párbeszéd és együttműködés során napirendre kerüljenek, és e problémákat világosan és egyértelműen rendezzék az 1985-ös kereskedelmi és együttműködési megállapodás módosításaként készülő új partnerségi és együttműködési megállapodás keretében. A Kínában működő európai vállalkozások segítése érdekében a Bizottság fel fogja mérni új kereskedelmi struktúrák létrehozásának lehetőségét Kínában és Európában, hogy ezzel is támogassa az európai üzleti vállalkozásokat és a nyelvtanulást.

1. KÍNA GAZDASÁGI ÚJJÁÉLEDÉSE

Kína gazdasági fellendülése | Kétszáz évvel ezelőtt Kína volt a világ legnagyobb gazdasága. De 1978-ra a részesedése a világ GDP-jéből 0,5 %-ra csökkent. Azóta Kína reformpolitikája és gazdasági nyitottsága példa nélkül álló növekedést és fejlődést tett lehetővé. A reformok megnövelték a magánszektor szerepét, a megtakarítások nagy részét befektetésekre fordították, nőtt az oktatás színvonala, támogatták, hogy a gazdaságban a mezőgazdaságról áttevődjön a hangsúly az iparra, és hozzáférhetővé tették Kína 700 milliós munkaerő-tartalékát. Kína 1980 óta éves szinten 9 %-os növekedést tudhat magáénak, és részesedése a világ GDP-jéből tízszeresére nőtt, elérve az 5 %-ot. |

A növekedés eredményei | Kína növekedésének köszönhetően a szegénység területén a világtörténelem leggyorsabb dokumentált csökkenését érte el. Az egy főre jutó jövedelem megduplázódott; majd megduplázódott és ismét megduplázódott, és így elérte a vásárlóerő-paritáson mért jelenlegi uniós színvonal egyötödét. Kína 1990 és 2000 között 170 millióval csökkentette a napi egy dollárból élő emberek számát. Ezzel egy időben növekedő vásárlóerővel rendelkező széles középosztály jelent meg. |

Új kereskedelmi hatalom | Kínának a nemzetközi kereskedelmi rendszerbe való fokozatos bevonása révén – amelyet a 2001-es WTO-tagsága is ösztönzött – az ország biztonságos, nyílt és kiszámítható exportpiacra tett szert. Kína lett a világ harmadik legnagyobb exportőre. Teljes külkereskedelme nagyobb, mint India és Brazília együttes kereskedelmének a háromszorosa. Kína gazdaságának több mint harmadát az export teszi ki. A kínai export nagy része viszont kis hozzáadott értékkel rendelkező feldolgozott termékekből áll. |

A külföldi befektetések egyik fő célpontja | Kína a világ egyik legnagyobb közvetlen külföldi befektetési (FDI) célpontja, és ösztönzi a külföldi befektetéseket. 2005-ben a teljes kínai export több mint fele a külföldi befektetők által létrehozott cégektől származott. |

A stabil, növekedő Kína Európa érdeke | Európa számára különösen fontos, hogy Kína stabil, jól működő és nyílt gazdasággá alakuljon. Európa felismeri, hogy a kínai termékek előtt nyitott uniós piac fontos szerepet fog játszani Kína további fejlődésében. De Európa is ki tudja aknázni a fejlett technológia, a nagy értékű áruk és az összetett szolgáltatások iránti növekvő kínai igényt. Az európai fogyasztóknak továbbra is hasznukra fog válni a versenyképes árú kínai import. A kínai export erősségének jelentős az európai versenyképességre és növekedésre gyakorolt makrogazdasági előnye. E hasznok egyensúlyozzák az egyes területeken elszenvedett veszteségeket. Az egyetlen fenntartható megközelítés Európa számára az, ha üdvözli a kínai növekedést, és azt igyekszik kiaknázni a nyílt kereskedelem keretében. E politika, illetve az általa kívánt módosítások európai politikai támogatásának elnyeréséhez és fenntartásához teljes mértékben tisztában kell lenni a nyitottság és a változás előnyeivel. Ez azt jelenti, hogy Kínának bizonyítania kell, hogy elkötelezett a globalizáció mellett, és elfogadja annak viszonosságát. A nyílt piacok és a tisztességes verseny melletti fellépésre Kínának fel kell használnia növekvő befolyását. |

A fenntartható fejlődésből eredő kihívások | Gazdasági sikerei ellenére Kína komoly kihívásokkal áll szemben. Bár versenyképes az export területén, nem feledkezhet el a megoldásra váró strukturális problémáiról. A gyors növekedés környezeti költségekkel, társadalmi egyenlőtlenségekkel és az emberi egészségre nehezedő kihívásokkal jár. A növekedés folytatódásához Kínának fenn kell tartania a belső reformok sebességét, a növekedési struktúráját pedig meg kell változtatnia, mégpedig úgy, hogy a hangsúly eltolódjon az exportágazatról a hazai keresletre. Kínának további erőfeszítéseket kell tennie annak érdekében, hogy fenntarthatóbb megközelítést alakítson ki a természeti erőforrások kiaknázása terén. E területeken Európának méltányolnia kell a kihívásokat és támogatnia kell a kínai reformot, hogy kiegyensúlyozza Kína kereskedelmi partnereivel és a nemzetközi rendszerrel szembeni fellépésével kapcsolatos jogos követeléseket. |

2. AZ EU ÉS KÍNA KÖZÖTTI KERESKEDELEM ÉS GAZDASÁGI VISZONY

2.1. A NYITOTTSÁG ELőNYEI

Kölcsönös előnyök | Kína beépült a globális kereskedelmi és befektetési rendszerbe, és ez mind Európa, mind Kína számára előnyökkel jár. Az EU-ba irányul Kína külkereskedelmének több mint 19 %-a. A Kínában kereskedelmi tevékenységet folytató európai cégek tőkét, tudást és technológiát hoztak magukkal, amelyek hozzájárultak Kína termelési kapacitásának növekedéséhez. Ezt mintegy ellensúlyozza az, hogy megnőtt a Kínába irányuló export, amely továbbra is a nagy értékű termékekre, illetve szolgáltatásokra specializálódik, és erősíti az unióbeli cégek globális versenyképességét. |

EU EU export | Az EU Kínába irányuló exportja 2000 és 2005 között több mint 100 %-kal növekedett, sokkal gyorsabban, mint a világ többi részébe irányuló exportja. Az EU Kínába irányuló exportja 1994 és 2004 között meghatszorozódott a szolgáltatási ágazatban, azon belül is főként az erős pénzügyi, építőipari, elosztási és oktatási szolgáltatási ágazatoknak köszönhetően. |

Az EU befektetései Kínában | Kínai befektetéseik révén az uniós cégeknél a ráfordítások költsége alacsonyabb, és így versenyképesek tudnak maradni. A Kínában gyártott termékek („made in China") esetében a hozzáadott érték jelentős része az európai cégeknél realizálódik. Ennek köszönhetően az európai vállalkozások fenntarthattak munkahelyeket, illetve megtérülő gazdasági tevékenységeket az EU-ban – ilyen például a kutatás, tervezés, marketing, globális irányítás és komplex termelés. Néhány Kínában megvalósított befektetés révén az uniós cégek részesedést szereztek a kínai piacból, és így segítették az exporttevékenységünket. |

Kínai befektetések Európában | Kína közvetlen külföldi befektetései még szerény mértékűek, de gyorsan növekednek. 2004-ben az összes külföldön megvalósított kínai befektetés 3 milliárd euró volt, amely főleg a természeti erőforrásokhoz való hozzáférés biztosítására törekedett. Európába ennek csak töredéke (2 %) jut. Ahogy a kínai kereskedelem túlnő a hazai piacon, meg fog növekedni az ilyen jellegű befektetések száma, és az európai cégek számára hasznot hoz majd az elosztási, az értékesítési és logisztikai hálózatok terén szerzett tapasztalataik és tudásuk eladása. |

Az árhatás | A versenyképes árú kínai import eredményeként olcsóbbak lettek az uniós vállalkozások számára a ráfordítások, továbbá Európában olcsóbbak lettek a feldolgozóipari termékek, és ez általában a fogyasztói árak csökkenésében is jelentkezett. Az euroövezetben e jelenség inflációs hatását az OECD -0,2 %-ra becsülte a 2001-2005 közötti időszakban. Ez hozzájárult a globális kamatok csökkenéséhez. A termékek és ráfordítások olcsóbbá válása következtében megjelent megtakarításokat az európai gazdaság más területein fektették be. |

1. keret: Európai vállalkozások részvételi lehetősége a kínai versenyben |

Az EU és Kína közötti kereskedelem tükrözi az EU-nak a gazdaságilag felemelkedő országokkal folytatott kereskedelmében általánosan jelentkező fejlődést. Míg az utóbbiak, Kína pedig különösen, jelentős nyereségre tesznek szert a fejlett technológiájú termékek (laptop számítógépek, mobiltelefonok és DVD-lejátszók) bizonyos területein, addig az EU erősíteni törekszik az alacsony, illetve közepes minőségű termékekkel szemben a csúcsminőségű termékekre való specializációját. |

Bizottsági tanulmányokból kitűnik, hogy a kínai piac növekedése továbbra is jelentős hasznot fog hajtani az EU piaci szereplői számára. Bár a kínai cégek több piaci ágazatban lesznek versenyképesek (például a vegyi alapanyagok, illetve néhány járműfajta esetében), más ágazatok nagy sebességgel fognak nőni (például különleges vegyi anyagok, tőkeigényes autóalkatrészek), és ezáltal új lehetőségek nyílnak az EU piaci szereplői előtt. |

Az EU különösen jól teljesít gépek és járművek exportjában, amelyek az EU összes termékexportjának kétharmadát teszik ki, a kínai gépimportnak pedig az egyharmadát. A Kínába irányuló uniós vegyianyag-export az elmúlt öt év során megduplázódott, és így Kína lett az EU második legnagyobb exportpiaca. Az EU piaci részesedése Kínában 2005-ben 16 % volt – ehhez hasonló a Japánban, illetve az ASEAN-országokban meglévő piaci részesedése, de nem éri el az USA (20 %), India (21 %) vagy Brazília (31 %) piacán meglévő részesedését. Még tovább lehet növelni az EU piaci részesedését az EU más piacokon nyújtott teljesítményéhez hasonlóan. Kína fejlődése következtében megnövekszik majd a magas színvonalú európai fogyasztási cikkek iránti igénye. |

A siker érdekében az EU piaci szereplőinek sokkal mélyebben meg kell ismerniük a kínai piacot, és ki kell használniuk a helyzeti előnyüket. A Kínával folytatott kereskedelem terén Európa fő ereje az innovációban, a specializációban, a minőségben, a kapcsolódó szolgáltatásokban és a márkaazonosságban rejlik. Az egy egységre jutó nagy munkaerő-igény magas költsége nem szükségszerűen gátja az exportsikereknek: a kínai piacon legjobban teljesítő európai exportőröké majdnem a legnagyobb munkaerő-költség Európában. |

2.2. A verseny hatása

Alkalmazkodás Európában | A versenyképes árú kínai import tovább növelte az európai gazdaságra nehezedő nyomást, hogy alkalmazkodjon a globális verseny új fajtáihoz, különösen a hagyományos alacsony hozzáadott értéket kívánó gyártás terén. Nemcsak hazai pályán versenyeznek a kínai termékek az uniós termékekkel, hanem Ázsia, Afrika és Latin-Amerika gazdaságilag felemelkedő piacain is. Ez a verseny elengedhetetlen és fontos ösztönző az európai versenyképesség számára. Európának különösen fejlesztenie és konszolidálnia kell a nagy értékű és fejlett technológiájú tervezés és termelés azon területeit, amelyekben helyzeti előnnyel rendelkezik, támogatnia kell az innovációt és segíteni a munkavállalók alkalmazkodását és átképzését. Ez még szükségesebbé teszi, hogy tovább fejlesszék a lisszaboni reformmenetrendet, és hogy Európában a megfelelő versenyképességi és átálláshoz szükséges politikákat folytassák. |

Termelés áthelyezése | A termelés áthelyezése Kínába bizonyos ágazatokra és régiókra kedvezőtlen hatást gyakorolt. Mégsem ez az általános jelenség. Az EU Kínában megvalósított beruházásai az Unió összes külföldi befektetéseinek csak egy töredékét képviselik (a teljes kiáramlásnak csak 1 %-a, a közvetett befektetések kivételével). A Kínában megvalósított közvetlen beruházások 5,5 %-át adják az összes külföldi befektetésnek. |

A technológiai kihívás | Kínában a kutatás gyorsan fejlődik, és Kína képes arra, hogy annak minőségi fejlődése során a hagyományosan uniós szakterületeken is megvesse a lábát. De Kína még ez ideig nem alakított ki koherens innovációs politikát, és az ilyen irányú erőfeszítéseit hátráltatja a szellemi tulajdonjog nem megfelelő védelme. Bár Kína a világ első számú exportőrévé nőtte ki magát az információtechnológiai termékek területén, ennek az exportnak a jelentős része olyan, Kínában székhellyel rendelkező külföldi cégek révén valósul meg, amelyek kutatásigényes, nagy hozzáadott értékkel rendelkező alkatrészeket importálnak. De Európa nem engedheti meg magának, hogy a babérjain pihenjen. |

Kereskedelmi deficit | A Kínával való kereskedelem Európa számára jelentős deficittel jár: 2005-ben az EU-ba irányuló kínai export 158 milliárd EUR volt, az EU Kínába irányuló exportja 52 milliárd EUR, amely 106 milliárd EUR kereskedelmi deficitet eredményez. De félrevezető, ha önmagában vizsgáljuk az EU és Kína közötti kereskedelmi deficitet. Az elmúlt évtized során Ázsia részesedése az EU importjából hozzávetőlegesen kiegyensúlyozott, 20-25 % körüli volt. A Kínával folytatott kereskedelem deficitjének egyik oka, hogy a kínai export részben belépett a többi ázsiai országból származó export helyébe. |

A Kína jelentette versenykihívást összefüggéseiben kell szemlélni, ugyanakkor tagadhatatlan, hogy valós kihívást jelent, amely fontos következményekkel jár az európai cégek és az egyes munkavállalók számára. Ezért létfontosságú a kölcsönösen szabad és tisztességes piacra jutás biztosítása Kínában. A piacra jutás akadályaira és az egyenlőtlen versenyfeltételekre sürgősen figyelmet kell fordítani. |

2.3. A piacra jutás akadályai

Bár Kína vámtarifái a WTO-hoz történő csatlakozását követően jelentősen csökkentek, az európai export mégis számtalan tarifális és nem tarifális kereskedelmi akadállyal, illetve a termelésbe és a szolgáltatásokba való beruházás korlátozásával szembesül. Egyre inkább teret nyer az a vélekedés, hogy a WTO-tagságból folyó kötelezettségek nem megfelelő végrehajtása, továbbá a piacra jutás akadályai gátolják Európa és Kína között a valóban kölcsönös kereskedelmi kapcsolat kialakítását. |

Vámtarifák | A WTO-ba való belépésével Kína vámtarifái a nem mezőgazdasági termékek esetében átlagosan 8,8 %-ra csökkentek. De Kína továbbra is fenntartotta rendkívül magas tarifáit számos, az EU számára különösen fontos ipari ágazatban – például textil és ruházat, bőr és szőrme, lábbeli, kerámia, acél és jármű. |

Nem tarifális akadályok | Az európai exportőrök és befektetők növekvő számú indokolatlan, nem tarifális akadállyal szembesülnek – ilyenek például a terméktanúsítás, címkézési szabványok, import-jóváhagyási követelmények és a vámkezelési késedelmek. A jogszabályok alkalmazása gyakran nem egységes, és a vámeljárások regionális eltérései hátrányosan befolyásolják a kereskedelmet. Indokolhatatlan higiéniai és egészségügyi előírások is képezhetnek olyan akadályokat, amelyek gátolják a Kínába irányuló exportot, különösen a mezőgazdasági termékek esetében. A kínai nemzeti szabványok gyakran jelentősen eltérnek a nemzetközi szabványoktól. Ezek eredményeképpen a megfelelésre fordított költségek magasak, illetve elhúzódó késedelmeket jelentenek a vállalkozások számára, ez pedig befolyásolja a kínai piacon az értékesítési képességeiket – ez különösen az unióbeli kis- és középvállalkozásokat érinti. |

Kormányzati beszerzések | Kína elkötelezte magát, hogy megnyitja közbeszerzési piacát, továbbá a WTO-hoz való csatlakozását követően, a lehető leghamarabb, csatlakozik a többoldalú kormányzati beszerzési megállapodáshoz. Kína most pedig elkötelezte magát a csatlakozási megállapodások 2008-as megkezdése mellett. Még így is sok beszerzési piac elzárva marad az európai vállalkozások elől. Néhány szektorban a technológiaátadás volt a a feltétele annak, hogy a külföldi cégek részt vehessenek a nemzetközi licitálásban. |

A külföldi piaci szereplőket diszkrimináló új politikák | Kulcsfontosságú ágazatokban – mint például az autó, acél, félvezetők vagy hajóépítés – új politikák jelentek meg, amelyek láthatóan az „először Kína” megközelítést alkalmazzák, a WTO hátrányos megkülönböztetést tilalmazó alapelveivel szemben. Számos iparágban Kína előírja, hogy a termékben legyen helyi elem is, mindezt közvetett vagy közvetlen jogszabályi kötelezés, illetve a befektetések ellenőrzése útján teszi, ezáltal pedig korlátozza az EU exportját és tisztességtelenül támogatja a helyi ipart. Nő annak a kockázata, hogy külföldi piaci szereplőkkel szemben fogják felhasználni a versenypolitikát, és hogy a függetlenség és számos rendelkezés átláthatóságának hiánya a kínai piaci szereplőknek kedvező döntéseket eredményez. |

Befektetések korlátozása | A gyártó- és a szolgáltatóipar területén az európai befektetők számára nem engedélyezik teljes mértékben külföldi tulajdonban álló vállalkozások alakítását, és kínai partnerekkel vegyesvállalatok létrehozására kötelezik őket. A telekommunikációs és pénzügyi szolgáltatási szektorban az uniós cégek képtelenek voltak jelentős terjeszkedést végrehajtani a nagy tőkekövetelmények és az összetett jóváhagyási eljárás következtében. A gyártóipar területén Kína néhány, Európa számára kulcsfontosságú ágazatban – autó, petrolkémiai anyagok és acél – továbbra is befektetési korlátozásokat tart fenn. |

2.4. A verseny feltételei

Az uniós cégek Kínában gyakran kénytelenek tisztességtelenül meghatározott feltételek szerint részt venni a versenyben. A tisztességes piaci verseny feltételeinek hiánya és a nem megfelelő jogszabályi oltalom komoly problémát jelent. Kína környezetre, társadalmi normákra, a valuta értékének megállapítására és a természeti erőforrásokra vonatkozó politikái torzíthatják a kereskedelmet. |

Szellemi tulajdonjog, jogszabályból fakadó jogosultságok, kikényszerített technológia-átadás | A szellemi tulajdonjog – mint például a szabadalom, a szerzői jog és a védjegy – elengedhetetlen Európa számára ahhoz, hogy helyzeti előnyét az innováció, a tervezés és a nagy értékű termékek gyártása területén kamatoztathassa. A szellemi tulajdonjog elégtelen védelme miatt a Kínában működő uniós vállalkozások számos kihívással szembesülnek. Az EU határain lefoglalt hamis vagy kalóz termékek jelentős többsége Kínából származik. Bár Kína kezdeti erőfeszítéseket tett a szellemi tulajdonjog rendszerének létrehozására, abban mégis számos kiskapu van, valamint hiányzik vagy nagyon kiegyensúlyozatlan a hatékony végrehajtás és a jogszabályok kikényszerítése. Az uniós cégek olyan átláthatatlan és buktatókkal teli jogi és igazságszolgáltatási rendszerrel állnak szemben, amely az uniós cégek jogainak jogszabályi védelmét nem megfelelő módon biztosítja. |

Támogatások | Kína jelentős támogatásokat juttatott kivételezett hazai iparágaknak, különösen olyan cégeknek, amelyeknek nemzeti vagy regionális szinten kiemelkedő szerepet szán. E cégek előnyhöz jutottak a preferenciális politikák, mint például a bankszektor nyújtotta szolgáltatásokhoz való könnyebb hozzáférés révén is. Néhány esetben, mint például az autógyártás vagy az acélszektor tekintetében, az egész szektor előnyhöz jut az integrált iparpolitika révén, melynek célja a hazai termelés támogatása és az export felfuttatása. Ezen túl Kína olyan adórendszert alakított ki, amely adókedvezményeket nyújt helyi erőforrások vagy az exporttevékenység alkalmazása esetén. |

Rugalmas árfolyam | Az EU-ba irányuló kínai export számára hasznos volt a kínai renminbinek a dollárhoz való igazítása, és ezáltal a kínai export fontos versenyelőnyhöz jutott. Kína valutarendszere egyre rugalmasabb, amely hozzájárulhat a hazai fogyasztás megnövekedéséhez. |

A túlzott mértékű megtakarítás csökkenti az import iránti igényt | Az államnak kicsiny szerepe van az egészségügyi és társadalombiztosítási szolgálatok működtetésében, ez nagyobb mértékű társadalmi megtakarításokat kíván, amelyek visszafogják a hazai keresletet és ez csökkenti az uniós termékek iránti kínai keresletet. A vállalkozások megtakarításai is igen nagymértékűek, és körülbelül Kína megtakarításainak felét teszik ki. Ez egyrészt visszafogja a hazai keresletet, beleértve az uniós termékek és szolgáltatások iránti keresletet is, másrészt biztosítja, hogy a hazai termékek nagy része exportálásra kerüljön. |

Környezeti, szociális és biztonsági feltételek | Kínának a környezet védelmére vonatkozó szabályozási rendszere továbbra is hiányos, és annak tényleges megvalósítása nem megfelelő, illetve a helyi gyártóknak kedvező megkülönböztetéseket alkalmaz. Ez hozzájárul Kína környezetének gyors romlásához. Kína bizonyos környezetbarát termékek és szolgáltatások importjára, illetve az abba való befektetésekre is fenntartotta a korlátozásokat. Kínának még meg kell erősítenie, a hazai jogba át kell ültetnie és végre kell hajtania a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) nyolc alapvető egyezményéből négyet, amelyek az egyesülési szabadságról, a kollektív tárgyalásokról és a kényszermunkáról szólnak, illetve más fontos egyezményeket a munkafelügyeletről, a munkahelyi egészségről és biztonságról, illetve a szociális védelemről. A kínai cégek termékei gyakran nem felelnek meg az elvárható biztonsági előírásoknak sem; Európában a veszélyes, nem élelmiszeripari termékekre vonatkozó riasztások fele Kínában előállított termékekre vonatkozik. A Kínában alkalmazott alacsonyabb szintű környezeti, szociális és biztonsági normák révén a Kínában történő gyártás versenyelőnyhöz jut. |

A természeti erőforrások világméretű kereskedelme piacának torzítása | Kína külföldi természeti erőforrásokért folytatott versenye jelentős méreteket öltött. Kína jelenleg a második legnagyobb tüzelőanyag-importőr a világon: ez egyértelműen jelzi, hogy az erőforrások iránti globális verseny növekedni fog. Kína export-teljesítménye a sok fejlődő országból behozott különböző erőforrásoktól is függ. Néhány esetben Kína támogatja nyersanyag-behozatalt, és ezáltal előnyhöz juttatja saját iparát. Ezzel egyetemben Kína bizonyos hazai, gyakran előforduló természeti erőforrások tekintetében korlátozza a kivitelt – ilyen például a szén, a koksz, a ritkaföld, a nyersbőr és a selyem –, amely a világ piacain a nyersanyagok hozzáférhetőségét és árát torzíthatja. |

3. AZ EU VÁLASZA ÉS FELLÉPÉSÉNEK PRIORITÁSAI

3.1. Elkötelezettség a nyitottság mellett

Európának tisztességes és határozott kereskedelempolitikát kell folytatnia Kínában. Európának ragaszkodnia kell ahhoz, hogy a nyitottság Európa és Kína számára is gyümölcsöző, és hogy a gazdaságilag erős Kína létrejötte Európa érdekében áll. Saját falai között ülve nem várhatja el Kínától, hogy nyitott legyen. |

Kína WTO-s kötelezettségeinek végrehajtása | Az EU továbbra is szorosan figyelemmel kíséri Kína WTO-hoz való csatlakozásából adódó kötelezettségeinek végrehajtását. Még lényeges munka vár Kínára. Az elkövetkező években ez az EU számára központi kérdés marad. Azáltal, hogy Kína nem csatlakozott a WTO kormányzati beszerzési megállapodásához, fontos kínai piacok elzárva maradtak, és Kínának be kell tartani ígéretét, amely szerint 2008 folyamán megkezdi a csatlakozási tárgyalásokat és igyekszik azokat a lehető leggyorsabban be is fejezni. 2007-ben a Bizottság átfogó felülvizsgálatot fog folytatni a kínai piac nyitottságáról és Kína WTO-s kötelezettségvállalásainak végrehajtásáról. A Bizottság szorosabbra fogja fűzni kapcsolatait az uniós vállalkozásokkal, ami hozzájárul a kulcsfontosságú problémás területek megtalálásához. |

A WTO-s kötelezettségeken túlmenő liberalizáció | Az EU továbbra is sürgetni fogja Kínát, hogy az uniós cégek piacra jutásának segítése érdekében haladja meg a WTO-s kötelezettségvállalásait. Az uniós piac a világ egyik legnyíltabb piaca, és továbbra is fáradozni fog a kínai piac nyitottabbá tételén, hogy ezáltal mind az uniós, mind a kínai piaci szereplők számára kölcsönös lehetőségeket teremtsen. Az EU együtt fog működni a kínai hatóságokkal valamennyi szinten, hogy megvalósítsa ezt a célt. 2007-ben az EU is át fogja alakítani az általános piacra jutási stratégiáját. Jobban együtt fog működni a tagállamokkal, hogy ezáltal növelje a Kínába irányuló uniós exportot. |

3.2. Azonos versenyfeltételek biztosítása

Az EU továbbra is nyomást gyakorol Kínára, hogy az javítsa az uniós cégek jogainak védelmét olyan átlátható jog- és igazságszolgáltatási rendszerrel, amelyben a szabályozók teljesen függetlenek. |

A kikényszerített technológia-átadás, a kalózkodás és a hamisítás elleni küzdelem | Egy idén végzett globális végrehajtási-felmérést követően Kína az Unió elsődleges célpontja a szellemi tulajdonjogok érvényesítésének területén. Kínának át kell ültetnie WTO-s kötelezettségeit mind jogrendszerébe, mind pedig a gyakorlatába, és hatékony elrettentő eszközöket kell alkalmaznia a hamisítással és a kalózkodással szemben. Az Unió ki fog alakítani konkrét viszonyítási pontokat, amelyekhez képest mérni lehet majd Kína fejlődését. Az EU Kínával közösen elkészít egy, a vámellenőrzés kockázatértékelésére vonatkozó rendszert, hogy az a hamisítással hatékonyabban felvehesse a küzdelmet, és kapcsolatokat teremtsen az uniós és a kínai kikötők és repterek között. Az Unió által alapvető fontosságúnak tartott további kérdés a nem önkéntes gazdasági döntésen alapuló technológiaátadás, illetve a jogdíjak meg nem fizetése az uniós jogosultak számára. Az EU a szellemi tulajdonjogok végrehajtásának javítását, valamint a hamisított és kalóz termékek Kínában történő gyártásának és kereskedelmének, valamint ezek Európába való exportálásának megfékezését célzó alapvető programokat fog indítani Kínában. Az EU e területen szorosabban együttműködik főbb nemzetközi partnereivel, közös erőfeszítések keretében. |

Támogatások, bankreform, továbbá a nyersanyagokon, valamint energiahordozókon fennálló kereskedelmi korlátozások | A Bizottság sürgetni fogja, hogy Kína javítsa a támogatási rendszerének átláthatóságát, és ragaszkodni fog ahhoz, hogy Kína eleget tegyen WTO-s kötelezettségvállalásának, és a tiltott támogatások odaítélésének véget vessen. A kínai bankrendszert át kellene alakítani, hogy az kereskedelmi alapon működjön, és a kedvezményes kamatozású kölcsönöket, illetve egyéb nem rentábilis finanszírozási formákat meg kell szüntetni. A Bizottság sürgetni fogja Kínát, hogy a nyersanyagok és az energiahordozók – például a szén, koksz és ritkaföldek – területén folytatott kereskedelmében engedje a piaci erőket érvényesülni. |

3.3. Európai cégek támogatása

A Bizottság tevékenységével támogatni fogja a Kínában lévő uniós vállalkozásokat, különösen a kis- és középvállalkozásokat. Ennek keretében a Bizottságnak szerepe szerint inkább ki kell egészíteni mintsem szükségtelenül megkettőznie a tagállamok vagy a magánszektorbeli szereplők által tett kezdeményezéseket. |

Az európai szellemi tulajdonjog védelme | A már létező rendszert felhasználva – a szellemi tulajdonjoggal foglalkozó ügyfélszolgálat és az európai információs központok hálózata – az EU megnöveli és megerősíti a már működő szellemi tulajdonjoggal foglalkozó ügyfélszolgálatot, hogy az képzést és tanácsot tudjon adni az európai szellemi tulajdonjogok védelméről Kínában. Az EU fáradozni fog azon, hogy az uniós iparszövetségekkel és másokkal magán- és közkapcsolatokat alakítson ki, hogy ezáltal Kínában javítsa a szellemi tulajdonjogok védelmét. |

Uniós vállalkozások támogatása Kínában | A Bizottság partnereket fog keresni az Európai Központ Pekingben történő létrehozására, hogy ezáltal támogatni tudja a Kínában exporttal vagy befektetéssel foglalkozni kívánó cégeket. Az előkészítő munkálatokat 2006 folyamán meg kell kezdeni, elemezni kell az ilyen jellegű támogatás megvalósíthatóságát és lehetséges szerkezetét. |

Nyelvi képzés | A Bizottság 2006 júliusában elindította a cégvezetők csere- és képzési programját az Unió és Kína között, amely az elkövetkező öt év folyamán több mint 200 európai vezető számára nyújt majd lehetőséget a kínai nyelv elsajátítására. A Bizottság szorgalmazni fogja, hogy e program 2010 után is folytatódjon. |

A Bizottság megerősítése a helyszínen | A Bizottság nagyobb hangsúlyt fog fektetni a Bizottság pekingi küldöttségének kereskedelmi tevékenységére. Igyekszik megerősíteni tevékenységét Sanghajban és Guangzhouban annak érdekében, hogy a fő kereskedelmi csomópontokban a kínai hatóságok és az uniós cégek közelében legyen. |

3.4. Az EU érdekeinek védelme: a párbeszéd az első

WTO vitarendezési eljárás | Amennyiben Kína és az EU között kereskedelmet zavaró tényezők merülnek fel, az Unió azokat mindig párbeszéd és tárgyalás útján próbálja majd megoldani. Ha ez azonban nem jár sikerrel, a Bizottság igénybe fogja venni a WTO vitarendezési eljárását a Kínával szemben felmerült kereskedelmi jellegű problémái megoldására és a többoldalúan elfogadott szabályok és kötelezettségek biztosítására. Ez nem azt jelenti, hogy az együttműködést felváltja a konfrontáció, hanem egy szilárd kapcsolat létrehozását, amely az elfogadott multilaterális szabályok objektív alkalmazásán alapszik. |

Dömping- és támogatásellenes eszközök | A kereskedelmet védő intézkedések továbbra is a Kína és az EU, illetve más országok közötti tisztességes kereskedelmi feltételek biztosítására szolgálnak. Az Unió igazolt esetben ezen eszközöket óvatosan, de szigorúan alkalmazni fogja. A jelen körülmények között Kína nem kaphatja meg a piacgazdasági státuszt (MES) a dömpingellenes vizsgálatokhoz. Az EU tevékenyen együtt munkálkodik Kínával azon, hogy mihamarabb megteremtsék a piacgazdasági státusz megszerzésének feltételeit. Néhány feltétel vonatkozásában mostanában előrehaladást értek el. A Bizottság továbbra is együtt fog működni a kínai hatóságokkal az általunk létrehozott eljárások keretében, és készen fog állni arra, hogy az összes feltétel teljesülése esetén a lehető leggyorsabban fellépjen. A kiépülő kétoldalú kereskedelmi kapcsolatok hozzájárulnak az erre alkalmas környezet megteremtéséhez. Kína reformpolitikájára szükség lesz a piacgazdasági státusz megszerzéséhez fűződő technikai feltételek teljesítése során. |

2. keret: A párbeszéd szerepe |

Az utóbbi években az Európai Bizottság számos fontos kereskedelmi vonatkozású gazdasági párbeszédet folytatott Kínával. A Bizottság, az Európai Parlament és a Gazdasági és Szociális Bizottság élen jártak e tevékenységben. |

E párbeszédek során foglalkoznak a szellemi tulajdonnal, piacra jutással, makrogazdasági és pénzügyi szektorbeli problémákkal, mezőgazdasággal, versennyel, szabályozási és iparpolitikával, valamint termék- és élelmiszerbiztonsággal kapcsolatos kérdésekkel. Az Unió ágazati megállapodásokat is kötött Kínával, mint például a vámügyi együttműködési megállapodás, amely rendelkezik az EU és Kína közötti megerősített együttműködésről a szellemi tulajdonjogok ellenőrzésének, valamint a beszállítói lánc biztonságának kérdésében. |

E párbeszédek hozzájárulnak a szabályozási együttműködés és a konvergencia javításához, fontosak továbbá ennek az egyre összetettebbé váló viszonynak a kezelésében. Fontos szerepük lehet abba, hogy egyes nehézségek kereskedelmi vitákká alakulását megelőzzék. A Bizottság továbbra is kereskedelmi és gazdasági kérdésekkel foglalkozik elsősorban. A következők azok a területek, amelyeken fontos a további párbeszéd: tisztességes munka, fenntartható kereskedelem, Kína nyersanyagokra és energiára vonatkozó politikája, illegális fakitermelés, illetve annak szükségessége, hogy Kína javítson környezetvédelmén és statisztikáin. |

Amennyiben ez hasznos és megfelelő, az uniós és a kínai vállalkozásokat, szakszervezeteket, nem kormányzati szervezeteket és más érdekelteket be kell vonni a technikai és a magas szintű találkozókba. Az európai cégeknek tevékeny szerepet kell vállalniuk a tisztességes munkáról szóló program végrehajtásában, valamint európai normák, ökotechnológiák, továbbá a Kínában való tevékenységükhöz kapcsolódó vállalati szociális felelősségre vonatkozó normák kialakításával fejlesztik a szociális és környezeti normákat. |

A párbeszédeket segítő együttműködési programokat folytatni kell. Az Unió és Kína közötti kereskedelmi programot, amely a 2004 és 2009 közötti időszakban a kereskedelempolitikai kérdésekkel összefüggő kapacitás kiépítését 15 millió euróval támogatja, 2009-et követően meg kell újítani. Hatályát pedig ki kell terjeszteni a központi kormányzat mellett a helyi és regionális kormányzatokra is. |

3.5. Erősebb globális kapcsolat építése

Az Unió és Kína partnerségét fel kell használni a két gazdaság közötti kapcsolatok elmélyítésére, és Kína globális problémák iránti elkötelezésére. |

Az Unió és Kína között új bilaterális megállapodás megkötése | E partnerség középpontjában a Kínával kötött új partnerségi és együttműködési megállapodás fog állni. E megállapodás különösen kereskedelmi és befektetési kérdésekkel fog foglalkozni. A partnerségi és együttműködési megállapodás fő célkitűzése Kína WTO-s kötelezettségvállalásain fog alapulni, melyek szerint Kínában a befektetéseket és a külföldiek tulajdonlását akadályozó korlátozásokat fel kell számolni, megfelelőbb védelemben kell részesíteni a szellemi tulajdonjogokat, továbbá a földrajzi megjelölések kölcsönös elismeréséről tárgyalásokat kell folytatni. Az EU is igyekszik több figyelmet szentelni a Kínával meglévő gazdasági és kereskedelmi kapcsolatainak fenntarthatóságára, illetve azok környezeti szempontjaira és hatásaira, valamint a biztonsági és egészségügyi szabványok területén való együttműködés erősítésére. |

Kínának a többoldalú rendszerhez fűződő elköteleződésének fokozása | Kína már most is egyik fő kedvezményezettje a nemzetközi kereskedelmi rendszernek, és a WTO dohai fejlesztési menetrendjéről folyó tárgyalások sikeres befejezése esetén még többet nyerne, különösen az ipari termékek területén. De a tárgyalások sikeréhez Kínának jobb irányítói képességre lenne szüksége. Az EU felhívja Kínát, hogy a többoldalú kereskedelmi rendszer révén szerzett előnyökkel arányosan vállaljon feladatokat is, és nagymértékben járuljon hozzá a WTO dohai fordulójának újraindításához és befejezéséhez. Kínának kellene elsősorban a piacaira jutáshoz való jobb hozzáférést felajánlania, beleértve a fejlődő országokra jellemző alapvető fontosságú import területét, mint például a textil, és az előállítási ráfordítások terén. Meg kell erősíteni az EU és Kína együttműködését a WTO-ban, és más többoldalú, szabályozó szervezetben is. |

Makrogazdasági kihívások kezelése | A világgazdaság stabilitásának egyik fő problémája annak biztosítása, hogy a fő gazdasági térségek folyó fizetési mérlegeinek egyensúlyhiányát rendszeresen korrigálják. Az USA folyó fizetési mérlegének hiánya elérte a példa nélkül álló, a GDP 6,4 %-át (2005) kitevő mértéket, míg a folyó fizetésimérleg-többlet tovább növekedett a Közel-Kelet olajexportőr országaiban és Ázsiában. Kína folyó fizetésimérleg-többlete elérte a GDP 7,2 %-át 2005-ben. Saját tapasztalatai alapján az EU a megfelelő fórumokon továbbra is ösztönözni fogja Kínát, hogy végrehajtsa azokat a pénzügyi, monetáris és strukturális politikákat, amelyek egyensúlyba hoznák növekedési struktúráját, és biztosítanák a hosszú távú fenntartható fejlődést. |

Következtetés

Kína újbóli felemelkedése továbbra is jelentős hatást fog gyakorolni a világgazdaság minden területére. Hatása érezhető lesz az emberek mindennapi életében, a benzin árától kezdve a ruhák áráig mindenhol. A globális fenntartható fejlődés számára jelentős kihívást jelent e felemelkedés. Az elkövetkező évtizedben az EU kereskedelempolitikája számára jelentős politikai és gazdasági kihívást jelent majd a versenykihíváshoz való alkalmazkodás és a tisztességes alku. Európa és Kína egyre szorosabban lesz kénytelen együttműködni a globális kérdések terén, a világban betöltött felelős kereskedelmi és gazdasági vezető szerepük révén.

Kína 2001-es, WTO-hoz történő csatlakozása révén széleskörű és tartós hozzáférést szerzett külföldi piacokhoz, különösen Európában. Eközben pedig az európai cégek, bár profitálnak Kína növekedéséből, folyamatosan akadályokba ütköznek a kínai piacra való bejutás terén. Fennáll a veszélye, hogy az EU és Kína közötti kereskedelmi kapcsolatokat egyre kevésbé jellemzi a kölcsönösség. Az EU-ra nehezedő, a kínai verseny felé a nyitottságot elutasító politikai nyomás valószínűleg növekedni fog, ha e problémát nem kezelik időben, ahogy ez az Egyesült Államokban már tapasztalható.

A Kínával kapcsolatos kereskedelempolitika terén Európa igyekszik a nyitottságot és a kölcsönösen haszonnal járó együttműködést támogatni, figyelemmel Kína hazai nehézségeire. Európa kölcsönösséget vár el Kínától, mint egyenlő kereskedelmi partnertől. Emellett hatékony politikákkal kellene gondoskodni azokról, akik Európában a gazdasági átalakítás terheit viselik. Európának állnia kell a kemény versenyt. Kínának pedig biztosítania kell a verseny tisztaságát.