HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 16.7.2008 
SEC(2008) 2288 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
Kísérődokumentum a  
 
Javaslat  
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVE 
 
a szerzői jog és egyes szomszédos jogok védelmi idejér ől szóló 2006/116/EK európai 
parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról 
  
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁ SA AZ EURÓPAI UNIÓBAN AZ 
ELŐADÓMŰVÉSZEK ÉS A HANGFELVÉTEL-EL ŐÁLLÍTÓK JOGI ÉS 
GAZDASÁGI HELYZETÉR ŐL 
{COM(2008) 464 végleges} 
{SEC(2008) 2287} 
 
HU 2   HU ÖSSZEFOGLALÁS  
Ez a hatásvizsgálat az el őadóművészek és hangfelvétel-el őállítók gazdasági és társadalmi 
helyzetét vizsgálja az Európai Unióban.  
Az előadóművészek tekintetében a hatásvizsgálatból kiderül, hogy sok európai zenész vagy 
énekes a húszas évei elején kezdi karrierjét. Amikor a jelenleg érvényes 50 éves védelmi id ő 
véget ér, ők hetvenes éveikben járnak, és valószín űleg nyolcvanas, kilencvenes éveiket is 
megérik (a várható élettartam Európában átlagosan 75 év a férfiak, 81 év a n ők esetében). 
Ennek következtében az el őadóművészek életük vége felé jövedelemkieséssel szembesülnek, 
mivel elveszítik a hanglemezkiadó társaságt ól kapott jogdíjakat és a hangfelvételeik 
sugárzásáért vagy nyilvános el őadásáért járó díjazást is. Ez utóbbi jövedelmeket az 
előadóművészek közvetlenül a közös jogkezel őiken keresztül kapják  meg, és ezeket a 
kifizetéseket nem érintik a hangl emezkiadó társaságo kkal kötött szerz ődéses megállapodások.  
A háttérzenét játszó kísér ő zenészek, és a kevésbé ismert m űvészek számára a hangfelvételek 
sugárzásából és nyilvános el őadásából származó jövedelem é ppen akkor csökken, amikor 
életük legkiszolgáltatottabb id őszakában vannak, azaz a nyugdíjhoz közelednek. A szerz ői jogi 
védelem lejártával azt a potenciális jö vedelemforrást is elveszítik, amit korai el őadásaik 
internetes értékesítése jelent.  
Sőt, a jogok lejártával el őfordulhat, hogy az el őadóművészek előadásait olyan kifogásolható 
módokon használják fel, amelyek sért őek vagy károsítják a m űvészek hírnevét. Az 
előadóművészek a szerz őkkel szemben is hátrányban vannak, akiknek m űvei haláluk után 70 
évig részesülnek védelemben. Ez annál inkább méltánytalannak t űnhet, hiszen az el őadók ma 
már nem csak ugyanolyan fontosak, mint a szerz ők, de a hangfelvétel kereskedelmi sikere is 
jobban köthet ő hozzájuk.  
A hangfelvétel-el őállítók vonatkozásában a hatásvizs gálat rámutat, hogy az els ődleges 
nehézséget a fájlcserés kalózk odás jelenti, valamint az ig ény, hogy vállalkozásaikat a 
dematerializált terjesztés kihívásaihoz igazítsá k. Ezen körülmények között nehézséget jelent az 
új tehetségekbe történ ő befektetésekhez szükséges folyamatos bevételek fenntartása. A 
hanglemezkiadó társaságok állításuk szerint b evételeik mintegy 17%-át új tehetségek 
gondozására, azaz új tehetségek szerz ődtetésére, karrierjük eg yengetésére és innovatív 
felvételek készítésére fordítják. A hosszabb védelmi id ővel a hanglemezkiadó társaságok 
további jövedelemre tehetnének szert az új te hetségek finanszírozásár a és jobban eloszlana az 
új tehetségek gondozásának kockázata. A bi zonytalan megtérülés (nyolc hangfelvételb ől csak 
egy sikeres) és az úgynevezett „információs aszimmetria” miatt az ehhez szükséges források 
gyakran nem teremthet ők elő a tőkepiacokon.  
A hatásvizsgálat hat lehet őség gazdasági, társadalmi és kulturális hatását elemzi 
A hatásvizsgálat összesen hét lehet őséget mutat be, de egy lehet őséget a hatások elemzése 
előtt elvetettek. A „be nem avatkozá st”, azaz a zenei piac szabad fejl ődését jelent ő standard 
lehetőségen kívül a hatásvizsgálat a hangfelvét elek védelmi idejéhez kapcsolódóan két 
lehetőséget elemez, és három olyan lehet őséget, amelyek nem változtatják meg a 
hangfelvételekre jelenleg érvényes védelmi id őt.  
A hatásvizsgálatban a védelmi id őre vonatkozóan megv izsgált egyik lehet őség 
meghosszabbítja az el őadóművészek védelmi idejét „élethos szra vagy 50 évre”, attól függ ően, 
 
HU 3   HU melyik a hosszabb. Ez a lehet őség javítaná az el őadóművészek jogállását és mivel 
élettartamukhoz köti a védelmet, elismeri el őadásaik egyéni és kreatív természetét. Ez a 
lehetőség nem csak az el őadóművészek kizárólagos jogaira v onatkozna, hanem arra a számos 
sugárzási és nyilvános el őadási jogra is, amelyeket nem ruháznak át a hanglemezkiadó 
társaságokra.  
A védelmi id őre vonatkozó másik lehet őség az előadóművészek és hanglemezkiadó társaságok 
jelenlegi 50 éves védelmi idejét kiterjesztené 95 évre. Ez a lehet őség a világ leghosszabb 
védelmi idejét biztosítaná. Annak érd ekében, hogy a meghosszabbított védelmi id ő előnyeiből 
az előadóművészek, különösen azok a kísér ő zenészek részesüljenek, akik egyszeri díjazás 
ellenében átruházták szomszédos jogaikat, a hanglemezkiadó társaságo k védelmi idejének 
meghosszabbítása mellett a hanglemezkiadónak a me gnövekedett bevétele bizonyos százalékát 
egy alapba kell befizetnie, amely a kísér ő zenészek helyzetének ja vítását célozza. Ugyanúgy, 
mint az „élethossz vagy 50 év” lehet őségnél, a sugárzásért és a nyilvános el őadásért járó 
díjazásra 95 évig az el őadó jogosult.  
A lehetőségek másik csoportja a fent megállapíto tt problémák kezelésének a védelmi id ő 
módosítása nélküli módjait vizsg álja. Ezek az opciók az el őadóművészek pénzügyi helyzetét és 
személyhez f űződő jogait javító különböz ő lehetőségeket foglalnak magukban. Ezeket az 
intézkedéseket természetesen a védelmi id ő meghosszabbításának alte rnatívájaként vagy azt 
kiegészítő intézkedésekként is fel lehet használni. Egyes intézkedések esetében közösségi 
jogszabályra lenne szükség.  
A hatásvizsgálat le írja, hogy az el őadóművészek hogyan ruházzák át szerz ődésesen 
kizárólagos jogaikat a h anglemezkiadókra (beleértve a többszö rözési, terjesztési, bérleti és 
hozzáférhet ővé tételi jogaikat, kivéve a sugárzásért és nyilvános el őadásért járó díjazási 
jogosultságot). Az el őadóművészek kizárólagos jogainak a hanglemezkiadó társaságokra 
történő szisztematikus szerz ődéses átruházásával járóhatá sok korlátozása érdekében a 
hatásvizsgálat megvizsgálja a díjazás hoz való elidegeníthetetlen jog lehet őségét, amely révén 
az előadóművészek a díjazásra jogosultak maradnának azután is, hogy átruházták 
hozzáférhet ővé tételi jogukat a hangfelvétel-el őállítóra. Az online értékesítés vagy az 
előadások online hozzáférhet ővé tételének más formái után járó méltányos díjazás iránti 
igény megteremtése érdekes lehet őség, amelynek ideje még eljöhet. Ezen a ponton azonban 
még olyan mérték ű bizonytalanságok övezik a kérdést, hogy  ki fizesse ezt a méltányos díjazást, 
hogy ennek a lehet őségnek a valószín ű hatásait nem lehet kell ő biztossággal számszer űsíteni. 
A méltányos díjazás iránti igény gyakorlati alkalmazását övez ő bizonytalanságok fényében e 
lehetőség további tanulmányozására van szükség. A jöv őben ez a lehet őség ugyan szerepet 
játszhat abban, hogy az online elért bevételekb ől fokozottabban részesüljenek az 
előadóművészek, jelenleg azonban túl korai err ől beszélni. Ezt a lehet őséget ezért a hatások 
elemzése el őtt elvetették.  
Egy további vizsgált lehet őség az el őadóművészek személyhez f űződő jogainak er ősítése. 
Össze lehetne hangolni a személyhez f űződő jogaik hatályát és ki lehetne egészíteni az 
előadásaik méltatlan felhasználásának  korlátozására irányuló joggal.  
Megoldás lenne annak bizt osítása, hogy az el őadóművészek és a hanglemezkiadók közti 
megállapodásokba „felhasználod vagy elveszíted”  záradék kerüljön. Ez azt jelenti, hogy ha 
egy hanglemezkiadó társaság a meghosszabbított védelmi id ő alatt nem hajlandó újra kiadni 
az előadást, az el őadóművész másik lemezkiadóhoz mehet vagy saját maga használhatja ki a 
hangfelvételt.  
 
HU 4   HU A különböz ő lehetőségek hatásai 
Minden lehet őség értékelése az alábbi hat m űködési célkit űzés alapján történt: 1) a szerz ők és 
az előadók védelmének fokozatos összehangolása; 2) az el őadóművészek díjazásának 
fokozatos emelése;  3) az EU és az Egyesült Államok kö zött a védelem terén fennálló eltérések 
csökkentése; 4) az A&R-tevékenységre (m űvésszel és repertoárral kapcsolatos 
tevékenységekre) – például te hetséggondozás – fordított er őforrások növekv ő mértékű 
emelése; 5) a zene ésszer ű árakon történ ő forgalmazása; és 6) az archívumok 
digitalizálásának ösztönzése.  
A hatásvizsgálat következtetése szerint a be nem avatkozás nem ajánlható lehet őség. 
Beavatkozás híján a következ ő tíz évben a hangfelvételeiket az ötvenes évek végén és a 
hatvanas években készít ő európai el őadóművészek ezrei veszítenék el a sugárzás utáni minden 
jogdíjukat. Ez jelent ős társadalmi és kulturális következm ényekkel járna. A hangfelvételi ipar 
is kénytelen lenne visszafogni az új európai hangfelvételek el őállítását.  
A hatásvizsgálat megvizsgálta az el őadóművészek és a hangfelvétel-el őállítók védelmi idejét 
nem érint ő lehetőségeket (a 3a, b, c és d lehet őséget). A 3a lehet őség (méltányos díjazáshoz 
való elidegeníthetetlen jog) bevezetése korainak t űnik, mivel nem egyértelm ű, hogy kinek 
kellene kifizetnie ezt a díjat és nehéz felbecsülni a vele járó pénzügyi el őnyöket. A 3b 
lehetőség (a személyhez f űződő jogok erősítése) nem jár pénzügyi hatással az el őadóművészek 
és a hangfelvétel-el őállítók számára. A 3c lehet őség, a „felhasználod vagy elveszíted” 
záradék, el őnyös lenne az el őadóművészek szempontjából, mivel biztosítaná, hogy el őadásaik 
hozzáférhet őek legyenek a piacon. A kulturális sokszín űséget is támogatná. A 3d lehet őség, a 
hanglemezkiadó társaságok álta l létrehozandó alap, igen el őnyös lenne a kísér ő zenészek 
szempontjából. A hangfelvétel-el őállítóknak azonban legalább 20%-o t be kellene fizetniük az 
alapba a meghosszabbított védelmi id ő révén keletkezett többletbevételükb ől. A hatásvizsgálat 
viszont arra a következtetésre jut, hogy a hangfelvé telek forgalmazása nyereséges maradna a 
hanglemezkiadó cégek számára annak ellenére is, hogy 20%-ot be kell fizetniük az alapba.  
A védelmi id ő meghosszabbításával járó lehet őségek (2a „élethosszra vagy 50 évre” és 2b 
„95 év el őadóművészek és hangfelvétel-el őállítók esetében”) alkalmasabbnak t űnnek a hat 
szakpolitikai célkit űzés megvalósítására. Mi nd a 2a, mind a 2b lehet őség pénzügyi haszonnal 
járna az el őadóművészek számára, így az el őadóművészek több id őt fordíthatnának m űvészi 
tevékenységeikre.  
A védelmi id őnek az előadóművész élethosszához való kötésével a 2a lehet őség hozzájárulna 
az előadóművészek és a szerz ők jogi védelmének a közelítéséhez. E lehet őség tükrözné az 
előadóművészek m űvészi hozzájárulásának személyes je llegét és elismerné, hogy az 
előadóművészek ugyanolyan nélkülözhe tetlenek a zene közvetítéséhez, mint a szerz ők. Azt is 
lehetővé tenné, hogy az el őadóművészek életük során kifogást emeljenek m űveik méltatlan 
felhasználásával szemben.  
Ezen túlmen ően, a 2b lehet őség növelné a hangfelvétel-el őállítók rendelkezésére álló A&R-
erőforrások választékát és így további kedvez ő hatást gyakorolna a ku lturális sokféleségre. A 
hatásvizsgálat azt is kimutatja, hogy a védelmi id ő meghosszabbítása nem feltétlenül csak a 
híres vezet ő előadóművészek számára jelentene el őnyt. Noha a hanglemez kiadókkal kialkudott 
szerzői jogdíjak nagy része te rmészetesen a vezet ő előadóművészekhez jut, az el őadásait 
tartalmazó hangfelvétel nyil vános sugárzása vagy el őadása után az összes el őadóművész, 
legyen az vezet ő művész vagy kísér ő zenész, jogosult az úgynevezett „másodlagos” 
jövedelemforrásokra, például az egyszeri méltányos díjra. A védelmi id ő meghosszabbítása 
 
HU 5   HU biztosítaná, hogy ezek a jövedelem források ne apadjanak el az el őadóművész élete során. Az 
előadóművészek a minimális jövedelememelkedést is a m űvészi karrierjüknek szentelt id ő 
növelésére fordítják, és hogy kevesebb id őt töltsenek részmunkaid ős másodállásokban. S őt, 
azon anonim kísér ő zenészek ezrei számára, akik az öt venes évek végén és a hatvanas években 
voltak karrierjük csúcsán, gyakr an a felvételeik sugárzása után járó „egyszeri méltányos díj” 
képezi a m űvészi karrierjükb ől fennmaradt utolsó jövedelemforrást.  
Azon kívül, hogy A&R-tevékenységek fokozott hozzáférhet őségét biztosítja, a 2b lehet őséget 
könnyebb megvalósítan i, mint a 2a lehet őséget, mivel ez utóbbi az egyéni el őadók 
élethosszához köt ődik. A társszerz ők példájából kiderül, hogy az egyéni el őadók élethosszához 
kötött szerz ői jog gyakran bonyolult problémákat vet fel, amikor egy hangf elvételhez több 
előadó is hozzájárul. Mindez megnövelné a tagálla mok jogalkotási és igazgatási terheit, és 
jogbizonytalanságot teremt ene, mivel a védelmi id ő nem egy bizonyos és egységes dátumhoz – 
az előadást tartalmazó hangfelvéte l közzétételéhez – köt ődne, hanem az egyéni el őadótársak 
néha igen eltér ő élethosszához.  
Mely rendelkezések valószín űek a javaslatban, amelye k biztosítják, hogy az el őnyökből az 
előadóművészek részesüljenek?  
Annak érdekében, hogy a meghosszabbított védelmi id ő előnyeiből az előadóművészek, 
különösen a kísér ő zenészek részesüljenek, a hatás vizsgálat szerint a hanglemezkiadó 
társaságoknak hozzá kell járulniuk egy kísér ő zenészek számára létrehozott alaphoz (3d 
lehetőség).  A kísérő zenészek számára valós el őnyt jelent ő pénzügyi volumen biztosítása 
érdekében hatásvizsgálat javaslata az, hogy a hanglemezkiadó társaságok a meghosszabbított védelmi id ő során keletkezett bevétel le galább 20%-át félreteszik a kísér ő zenészek számára. 
Az alap pozitívan hatna a kísér ő zenészekre, hiszen egy 45 éves id őszak alatt az 
előadóművészek átlagos éves bevétele majdnem megháromszorozódna.  
A hatásvizsgálat javaslatai közt szerepel a meghosszabbított védelmi id ő kiegészítése a 
„felhasználod vagy elveszíted” elvvel (3c lehet őség). Abban az esetben, ha egy 
hanglemezkiadó társaság a meghosszabbított védelmi id ő alatt nem hajlandó újra kiadni az 
előadást, az el őadóművész másik hanglemezkiadóhoz mehet vagy saját maga teheti 
hozzáférhet ővé a hangfelvételt.  
Gyakorlati tanulmányokból kiderül, hogy a védelmi id ő meghosszabbításának nem lenne 
negatív hatása a fogyasztók számára.  
Gyakorlati tanulmányok azt is kimutatták, hogy a szerz ői jogi védelem nélkül álló 
hangfelvételek ára nem alacsonyabb a szerz ői jogi védelem alatt állókénál. Ez igaz a 
törvényes díjkövetelések és a CD -értékesítések vonatkozásában is.  
A sugárzásért és a nyilvános zenei el őadásokért járó egyszeri  méltányos díj ugyanannyi 
maradna, mivel ezeket a díjakat a m űsorszóró vagy egyéb üzemeltet ő bevételének 
százalékában számítják ki. A CD-értékesítések te kintetében igen kevés tanulmány vizsgálja a 
szerzői jogi védelem alatt álló és  a nem védett felvételek árai  közti különbséget. A Price 
Waterhouse Coopers egyik tanulm ánya megállapította, hogy a szerz ői jogi védelem alatt álló 
és az azon kívüli hangfelvételek ára között nincs rendszerszer ű eltérés. Ez a tanulmány a mai 
napig a legátfogóbb, 129, 1950 és 1958 között felv ett albumot vizsgált meg. A vizsgálat 
megállapítása szerint nincs egyértelm
ű bizonyíték arra, hogy a szomszédos jogok lejárta után 
a felvételeket rendszerszer űen alacsonyabb áron értékesítenék, mintha még mindig védelem 
alatt állnának.  
 
HU 6   HU A szerzői vagy más szomszédos jogok árakra gyakorolt hatásának vizsgálatában más 
tanulmányokat is figyelembe vettek. Ezek le gtöbbje a könyvekre he lyezi a hangsúlyt. Azonban 
még ebben a kategóriában is megállapítható, hog y vagy nincs általános árkülönbség a szerz ői 
jogi védelem alatt álló vagy az azon kívüli könyvek között, vagy a szerz ői jogi védelem árra 
gyakorolt hatása rendkívül modellfügg ő, ezért a kapott eredmények nem tekinthet ők igazán 
hitelesnek. A széles körben elf ogadott modellek hiánya és az id őtáv hossza miatt kimondható, 
hogy nincs egyértelm ű bizonyíték arra, hogy az ár ak emelkednének a védelmi id ő 
meghosszabbítása miatt.  
A meghosszabbított védelmi id ő összességében pozitív hatás t gyakorol a fogyasztói 
választékra és a kulturális sokszín űségre. Hosszú távon azért válik a védelmi id ő 
meghosszabbítása a kulturális sokszín űség javára, mivel biztosí tja az új tehetségek 
finanszírozásához és gondozásához szükséges er őforrások rendelkezésre állását. Rövid és 
középtávon pedig a hosszabb védelmi id ő arra ösztönzi a hanglemez kiadó cégeket, hogy régi 
felvételeik archívumát digitalizálják és új ra értékesítsék. Az már most egyértelm ű, hogy az 
internetes terjesztés egyedülálló lehet őségeket kínál a hangfelvét elek példátlan mennyiség ű 
értékesítésére.  
Nemzetközi dimenzió 
A hatásvizsgálat figyelembe vette a hosszabb védelmi id ő kereskedelmi hatásait is és 
előzetesen arra a következtetésre jutott, hogy a hosszabb védelmi id ő alatt keletkezett 
többletbevétel legnagyobb része Európában maradna és európai el őadóművészek élvezhetnék 
az előnyeit. Ez jót tenne az európai el őadóművészek el őrelendítésének és az európai 
hangfelvételek kulturális sokszín űségének.