Ez az intézkedés városi polgárok találkozóinak és testvérvárosok hálózatainak, valamint nemzetközi és határokon átnyúló dimenzióval rendelkező polgári projekteknek kínált támogatást. E tevékenységek arra irányultak, hogy erősítsék egymás kölcsönös ismeretét és megértését a különböző önkormányzatokhoz és kultúrákhoz tartozó polgárok között. E fellépés olyan támogatási intézkedéseket is tartalmazott, amelyek célja a testvérvárosi és polgári projektek minőségének javítása volt.

Németország volt az a tagállam, amely a legtöbb (2 791) projektet nyújtotta be, majd Franciaország (2 537), Magyarország (2 434), Olaszország (2 265) és Lengyelország (1 219) következett.

A 2007 és 2013 közötti időszakban csaknem 20 000, vissza nem térítendő támogatás iránti pályázatot nyújtottak be. A program négy fő fellépése a testvérvárosi polgári találkozók, a testvérvárosok hálózatai, a megemlékezési projektek és a civil társadalmi projektek voltak.

Hasonlóképpen megszigorodtak a tartalmi jellegű követelmények a megemlékezési, polgári és civil társadalmi projektek esetében, szorosabb kapcsolatot teremtve a program célkitűzéseivel. Ennek megfelelően egyre több nagyméretű szervezet nyújtott be innovatívabb, határozottabb európai dimenzióval rendelkező projekteket.

A Bizottság és a végrehajtó ügynökség célzott és stratégiai fellépései révén program testvérvárosi és városhálózati intézkedései keretében finanszírozott projektek fokozatosan nagyobb méretű, strukturáltabb és ambiciózusabb projektekké váltak, amelyek szorosabban kapcsolódtak a program célkitűzéséhez és éves munkaprogramjaihoz, számos várost és települést vontak be és konkrétabb kérdésekre, például a pénzügyi és gazdasági válságra, a környezetvédelmi problémákra vagy a migránsok és az utazó munkavállalók beilleszkedésére stb. koncentráltak. E programok alkalmasabbak voltak arra, hogy jelentősebb hatást gyakoroljanak a polgárokra.

Úgy tűnik, hogy az évek során a pályázók is tapasztaltabbá váltak, és ennek következtében több résztvevő bevonásán alapuló, bonyolultabb projekteket nyújtottak be.

Az évek során egyre több résztvevőt vontak be a benyújtott projektekbe. Összességében véve a projektek közvetlen résztvevőinek teljes száma a 2007. évi 700 000-ről 2013-ra 1 175 000-re emelkedett. Ezt a folyamatot a civil társadalmi projektek révén elért résztvevők számának folyamatos növekedése, valamint a viszonylag kis hatókörű testvérvárosi találkozók számának fokozatos csökkenése alakította.

A program első és utolsó éve között a Kelet-Európából és a Balkánról érkező pályázatok viszonylagos aránya emelkedett, Közép- és Észak-Európa aránya pedig csökkent. Nem csupán Magyarország, hanem Szlovákia, Románia és Szlovénia is jelentős növekedést mutatott, a három balti állam pedig ugyanabban az időszakban megháromszorozta a pályázatok számát, miközben Luxembourg, Dánia és Portugália csekély mértékben vettek részt a programban. Ez részben azzal magyarázható, hogy ezekben az országokban hiányoznak az „Európa a polgárokért” programmal foglalkozó kapcsolattartó pontok.

2007-ben ez az öt ország képviselte a benyújtott projektek több mint 70 %-át, 2013-ban pedig 54 % volt ez az arány. Ugyanakkor, bár Franciaország és Németország, valamint kisebb mértékben Lengyelország részesedése jelentősen csökkent, Olaszország és mindenek előtt Magyarország részaránya komoly mértékben nőtt; a program utolsó évében Magyarországról nyújtották be a legtöbb pályázatot.

A program elősegítette a testvérvárosi mozgalom előrehaladását, arra ösztönözve a városokat és önkormányzatokat, hogy tematikusabban, a szakpolitikákhoz kapcsolódva gondolkodjanak. A testvérvárosok hálózatai új intézkedést jelentettek, amelyet a Bizottság röviddel a 2007–2013 közötti időszakra szóló program elindulása után vezetett be, hogy új típusú, nagyobb hatókörű projektekkel egészítse ki a hagyományos testvérvárosi intézkedést abból a célból, hogy erősítse annak hatását és fenntarthatóságát. Ez önmagában véve is innovatívnak bizonyult, és lehetőséget nyújtott a részt vevő városoknak arra, hogy tartós kapcsolatokat alakítsanak ki, lényeges eredményeket érjenek el és bekapcsolódjanak a szakpolitikai döntéshozatali folyamatba. Így 2007 és 2013 között több mint 50 %-kal nőtt a „testvérvárosok hálózata” elnevezésű intézkedésre érkezett pályázatok száma.

A program ezenfelül nemzeti szinten is kiegészítő szerepet játszott, mivel ugyanebben az időszakban kevés hasonló kezdeményezés működött a tagállamokban.

A legtöbb uniós támogatási programmal szemben, amelyek közvetlenül kapcsolódnak konkrét uniós politikákhoz, a program hiánypótló szerepet töltött be azáltal, hogy úgy foglalkozott a Bizottság átfogó célkitűzésével, hogy polgárközelivé tette azokat az alábbiak révén:

2007 és 2013 között az uniós intézményeknek szembe kellett nézniük a számos európai polgár életét beárnyékoló gazdasági válság következményeivel is. Az európai integráció előnyeit kétségbe vonó populista mozgalmak növekvő választási sikereivel szembesülve lényegessé vált, hogy az Unió láthatóvá tegye hozzáadott értékét, és figyelembe vegye a polgárok legfontosabb aggodalmait.

A program működési támogatások és projektfinanszírozás révén nyújtott támogatást a civil társadalmi szervezeteknek. A program uniós irányultságú szervezetek széles körét érte el, amelyek számos különböző módon vállaltak aktív polgári szerepet. Ennek révén folyamatos figyelmet kaptak az érintett területek és független hang szólalt meg az uniós szakpolitikai vitákban. Emellett a programban való részvétel lehetővé tette a civil társadalmi szervezetek és partnereik számára, hogy kapacitásokat építsenek és nemzetközi tapasztalatokat szerezzenek, tanuljanak egymástól, és egyes esetekben tartós hálózatokat alakítsanak ki.

Az emlékezettel kapcsolatos projektek egy kiemeltebb szerepet kaptak a program időtartama folyamán. A holokauszttal és a népirtással kapcsolatos projektek érzékenységi területén a Bizottság fellépése lényeges hozzáadott értéket nyújtott a vitákban, ösztönözve a szabad véleménycserét és a másik álláspontjának figyelembevételét.

A 2007 és 2013 közötti időszakban közel 7 millióan vettek részt közvetlenül az „Európa a polgárokért” programban. A program mintegy 25 000 európai várost és települést ért el, és 350 városi és települési hálózatot hozott létre közös problémák mentén. 4 250 civil társadalmi szervezetet mozgósítottak a polgárok aggodalmainak eloszlatására. Több mint 500 szervezett vett részt a polgárok bevonásával tartott megemlékezéseken.

3.5. A politikai döntéshozatalra gyakorolt hatás

Ami a politikai hatás elérését illeti, a program helyi és regionális szinten ki tudta bővíteni alkalmazási körét és be tudta vonni a polgárokat. A helyi szinten, a polgárokat célzó kisméretű projektek esetében azonban viszonylag valószínűleg, hogy a politika befolyásolásához szükséges szakértelmet és ambíciót képviseljenek. Ami a nagyobb méretű projekteket, például a testvérvárosok hálózatait, a civil társadalmi projekteket és támogatási intézkedéseket illeti, ezek – a polgárok bevonása mellett – bizonyos módon a politikát is befolyásolták, de nehezen érték el azokat a személyeket, akik még nem vállaltak aktív szerepet.

Potenciális hatást lehetett elérni akkor is, amikor sikerült bekapcsolódni a politikai döntéshozatali folyamatba. A működési támogatások és a civil társadalmi projektek arra irányultak, hogy európai szinten befolyásolják a politikai folyamatokat, és a konkrét mechanizmusoktól, célcsoportoktól és módszerektől függően részleges sikert értek el. Döntő fontosságúnak bizonyultak olyan tényezők, mint a fenntartható hálózatok kialakítása (például Polgárok Európai Éve Szövetség (EYCA)) és konkrét célcsoportok bevonása (például gyerekek, fiatalok, vagy hátrányos helyzetű csoportok, például távol eső mezőgazdasági térségekből származó személyek).

A program emellett hozzájárult az uniós szintű döntéshozatalhoz az úgynevezett strukturált párbeszéd révén, amely biztosította, hogy az európai vitákban megszólaltassák a civil társadalom véleményét, a polgárságról és az ahhoz kapcsolódó kérdésekről szóló kutatást valósított meg, továbbá fórumot biztosított a Bizottság és a többi intézmény közötti párbeszéd számára.

Az önkéntesség európai éve (2011) és a polgárok európai éve (2013) folyamán érzékelhető politikai hatást értek el, amikor a programból finanszírozott projektek hozzájárultak az Unió önkéntesség és polgárság területén betöltött szerepének jobb megismeréséhez, és így szinergiákat hoztak létre az e területekre vonatkozó európai politikai menetrenddel.

4. Következtetések

A 2007–2013 közötti időszakra szóló „Európa a polgárokért” program komoly érdeklődést váltott ki a polgárok körében, amint azt a pályázatok számának folyamatos növekedése egyértelműen igazolja. A polgárok nagyon szívesen vesznek részt a vitákban és fejtik ki véleményüket a mindennapi életüket érintő uniós szakpolitikákról. Mivel az európai integrációs folyamat megerősítésének és megóvásának fontos elemeként tekint az európai polgárságra, az Európai Bizottság felhasználta a programot, hogy lehetőséget teremtsen erre a polgároknak, és általában véve ösztönözze az európai projektben való szerepvállalásukat. E megközelítés arra az elképzelésre épült, hogy a részvétel elősegíti az uniós kérdésekkel kapcsolatos tudatosságot, kölcsönös megértést és Európával való azonosulást alakít ki, és így hozzájárul az európai integráció hosszú távú folyamatának megszilárdításához.

Még ha nehéz is annak hosszú távú hatását értékelni, a program hatékonyan elősegítette a polgári szerepvállalást és a demokratikus részvételt, továbbá nagyszámú olyan polgárt ért el, akik különben nem kapcsolódtak volna be az európai projektbe. Az egyetlen, közvetlenül a polgárokat célzó uniós programként az „Európa a polgárokért” program egyedülálló fórumot teremtett arra, hogy alulról építkező megközelítés révén bevonják a hétköznapi polgárokat az EU alakításába. A program utolsó három éve során hatását jelentős mértékben növelte, hogy javult a projektek minősége, nőtt azok mérete, és szorosabban kapcsolódtak a polgársággal és a polgári szerepvállalással összefüggő főbb témákhoz, valamint sok, első alkalommal megjelenő résztvevőt is sikerült bevonni. A költségvetési követelményeket figyelembe véve, a jövőben úgy fogjuk továbbfejleszteni a programot, hogy maximálisra növeljük annak hatását, és a stratégiai jelentőségű, közvetlenül a polgárokra irányuló tevékenységekre fordítsuk a finanszírozást.

A 2014–2020 közötti időszakra szóló „Európa a polgárokért” jogutód program 2017 decemberében esedékes időközi értékelése alkalmat ad majd annak ellenőrzésére, hogy az utólagos értékelésben megfogalmazott értékelési ajánlások milyen mértékben kerültek figyelembe vételre.

MELLÉKLET

1. MELLÉKLET: „Európa a polgárokért” program Példák a bevált gyakorlatnak minősülő projektekre

Testvérvárosok és testvérvárosok hálózatai