HU    HU  
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2014.8.8.  
COM(2014) 508 final 
  
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPA I PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK
az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) küldetésér ől és szervezeti felépítésér ől
{SWD(2014) 260 final}  
 
2 
 A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ E URÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A 
TANÁCSNAK 
az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) küldetésér ől és szervezeti 
felépítésér ől 
1. B EVEZETÉS  
A 2008-as pénzügyi világválság rámutato tt az Európai Unió szabályozási és 
felügyeleti keretrendszerén ek hiányosságaira. A fel ügyeleti rendszer országonként 
eltérő maradt, és nem kaptak kell ő hangsúlyt a pénzügyi rend szeren belü li kölcsönös 
függőségi viszonyok. Ezenkívül hiányzo tt a felügyeletek közötti megfelel ő 
információcsere és együttm űködés is, és csekély figyelmet kapott a 
makroprudenciális felügyelet. A 2009. évi de Larosière-jelentés1 ajánlásai alapján 
2010-ben megalakult az egész Unióra kiterjed ő makroprudenciális felügyeletért 
felelős hatóság, az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT). A testület az új 
Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének  (PFER) részét képezi, amelynek tagja 
további három európai ágazati mikroprude nciális hatóság, az európai felügyeleti 
hatóságok (EFH-k)2 is. 
Az ERKT létrehozásáról szóló rendelet3 20. cikkével összhangban ez a jelentés az 
ERKT küldetését és szervezeti felépítését tekinti át (beleért ve az ERKT elnökének 
kinevezésével összefügg ő kérdéseket), az utóbbi három év távlatában. A rendelet 5. 
cikkének (1) bekezdése értelmében az Eu rópai Központi Bank elnökét bízzák meg 
az ERKT elnöki tisztségének ellátásá val a rendelet hatálybalépését ől, azaz 2010. 
december 16-tól számított els ő ötéves id őtartamra. Az ERKT elnökét az ezt követ ő 
hivatali id őszakokra a kés őbb meghatározandó feltételeknek megfelel ően jelölik ki. 
E jelentés az EKB által az ERKT számára nyújtandó támogatás módját 
meghatározó, az ERKT-ról szóló második rendelet4 8. cikkében foglalt jelentéstételi 
követelménynek való megfelelést is szolgálja. 
A következetesség kedvéért, és mivel a né gy hatóság egyazon fe lügyeleti rendszer 
részét képezi, a Bizott ság úgy döntött, hogy egy id őben végzi el az ERKT és az 
EFH-k felülvizsgálatát, és két felülvizsgálati jelentést fogad el és tesz közzé 
egyazon id őben: az egyiket az ERKT-ról, míg a másikat az EFH-król. A jelentés 
célja az, hogy a két ERKT-re ndelet felülvizsgálatra von atkozó rendelkezéseivel 
összhangban kiértékelje az ERKT küldeté sét és szervezeti felépítését annak 
megalakulásától kezdve. A Bizottság az ERKT igazgatótanácsában, illetve egyéb 
irányító és tanácsadó szerveiben betöltött tagsága révén els ő kézből szerzett 
                                                 
1 Az európai uniós pénzügyi felügyelettel foglalkozó, Jacques de Larosière által vezetett magas szint ű 
csoport 2009. február 25-i jelentése; http://ec.europa.eu/internal_market/fin ances/docs/de_larosiere_report_en.pdf
. 
2 Az EFH-k alapító rendeleteit lásd: HL L 331., 2010.12.15., 12. o.  
3 Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1092/2010/EU rendelete a pénzügyi rendszer 
európai uniós makroprudenciális felügyeletér ől és az Európai Rendszerkockázati Testület 
létrehozásáról (HL L 331., 2010.12.15., 1. o.) (ERKT-rendelet). 
4 A Tanács 2010. november 17-i 1096/2010/EU rendelete az Európai Központi Banknak az Európai 
Rendszerkockázati Testület m űködését érint ő külön feladatokkal történ ő felruházásáról (HL L 331., 
2010.12.15., 162. o.). 
 
3 információi mellett az ERKT-ról készített jelentésében más információforrásokat is 
felhasznált. El őször is a Bizottság elemezte a 2013. május 24-én az ERKT-
felülvizsgálat keretében tartott nyilvános meghallgatás tapasztalatait. Másodsorban a 
Bizottság értékelte a 2013. áp rilis 26. és július 31. közöt t megtartott konzultációs 
eljárás során kapott visszajelzéseket. Az  utóbbi egy nyilvános és egy célzott 
konzultációt foglalt magában, amelyek az  EFH-kra, a nemzeti hatóságokra, az 
illetékes intézményekre, ügynökségekre és kulcsfontosságú érdekelt felekre 
irányuló, részletesebb szakma i kérdésekre is kiterjedtek. A Bizottsághoz összesen 
137 válasz érkezett (ebb ől 94 a nyilvános konzultáció, míg 43 a célzott konzultáció 
keretében). Harmadrészt a Bizottság me gvizsgálta az ERKT felülvizsgálatával 
foglalkozó magas szint ű ERKT-csoport hozzájárulását5, valamint az EFH-knak az 
ERKT-felülvizsgálattal összefüggésb en kialakított együttes véleményét6. A 
Bizottság ezenkívül a kérdéssel kapc solatos további IMF-tanulmányokat és -
jelentéseket7 is figyelembe vett. Végül pedi g alaposan megvizsgálta az ERKT 
felülvizsgálatával foglalkozó, az Eur ópai Parlament (EP) által készíttetett 
tanulmányt8, az EP állásfoglalását és az ahhoz kapcsolódó, az ERKT 
felülvizsgálatára9 vonatkozóan a Bizottsághoz intéze tt EP-ajánlásokat, valamint a 
korábbi megbeszéléseket. Az el őbbiekben felsorolt különböz ő külső forrásokra (a 
továbbiakban: érdekelt felek) építv e a Bizottság elvégezte a vonatkozó 
jogszabályban10 előírt értékelést. 
Az ERKT m űködésének ebben a szakaszban végzend ő értékelése két f ő okból is 
összetett feladat. El őször is nehéz felmérni az ERKT, mint el őretekintő 
makroprudenciális hatóság teljesítményé t, hiszen az a pénzügyi válság 
legkritikusabb id őszakában jött létre azzal az els ődleges feladattal, hogy 
megakadályozza hasonló válságok el őfordulását. Másodszor, a pénzügyi 
                                                 
5 ERKT: az ERKT-felülvizsgálattal foglalkozó magas szint ű ERKT-csoport hozzájárulása az ERKT-
rendeletben el őírt ERKT-felülvizsgálathoz, 2013. március;  
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/130708_h ighlevelgroupreport.pdf?e913faa529f509c934cd48
4435ad13a8 . 
6 Az EFH-k együttes véleménye az Európai Rendszerkockázati Testület felülvizsgálatáról (ERKT, 2013. 
december 17., ESAs-2013-035; https://eiopa.europa.eu/fileadmin/tx_dam/files/pu blications/opinions/ESAs _opinion_on_the_ESRB_re
view.pdf ). 
7 Európai Unió: A pénzügyi ágazati értékelési program dokumentációjának megjelentetése – Szakmai 
megjegyzés a makroprudenciális felü lvizsgálatról és az ERKT szerepér ől; 13/70. számú IMF-
országjelentés; 2013. március. 
8 Európai Parlament: Az új pénzügyi felügyeletek európai rendszerének (PFER) felülvizsgálata – 2. 
rész: Az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) munkája (Szerz ők: Samuel McPhilemy és John 
Roche [Oxford Analytica]), 2013. október;  
http://www.europarl.europa.eu/RegData/ etudes/etudes/join/2013/507490/IPOL-
ECON_ET(2013)507490_EN.pdf .  
9 Az Európai Parlament 2014. március 11-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a Pénzügyi 
Felügyeletek Európai Rendszerének (PFER) felülvizsgálatáról (2013/2166(INL)):  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc .do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P7-TA-2014-
0202+0+DOC+XML+V0//HU . 
10 Vö. az ERKT-rendelet 20. cikkével és az 1096/2010/EU tanácsi rendelet 8. cikkével. Várható az 
Európai Központi Bank véleménye. 
 
4 keretrendszert érint ő két olyan fontos reform végr ehajtása is folyamatban van, 
amely hatással lesz az ERKT szerepér e. Ezen reformok egyike az egységes 
felügyeleti mechanizmus (SSM)11 létrehozására terjed ki az euróövezetben és 
azokban az euróövezeten kívüli tagá llamokban, amelyek szoros együttm űködést 
építettek ki az EKB-val, míg a másik reformot az új t őkekövetelmény-irányelvben 
és rendeletben (a CRD IV./CRR csomag)12 foglalt makroprudenciális eszközökre 
vonatkozó rendelkezések képezik. Ett ől függetlenül a jelentés az alábbiakban az 
ERKT eddigi tevékenységére összpontosít, és kiemeli annak f őbb erősségeit és 
eredményeit, illetve meghatározza azokat a területeket, ahol további fejl ődés érhető 
el. 
2. A Z ERKT  MŰKÖDÉSE (KÜLDETÉSE ÉS SZERVEZETI FELÉPÍTÉSE ) A 
TESTÜLET MEGALAKULÁSA ÓTA  
2.1. Az ERKT küldetése 
Az ERKT megbízatását b ővebben az ERKT-rendelet határozza meg. A testület 
hatáskörrel rendelkezik az Unió pé nzügyi rendszerének makroprudenciális 
felügyeletére a pénzügyi rendszer fejleményeib ől eredő, az Unió pénzügyi 
stabilitását fenyeget ő rendszerkockázatok megel őzéséhez vagy mérsékléséhez való 
hozzájárulás érdekében. Hozzájárul a bels ő piac zavartalan m űködéséhez, ezáltal 
biztosítva a pénzügyi ágazatnak a fenntartható gazdasági növekedés 
előmozdításában betöltött szerepét. Az ERKT-rendelet szerint a rendszerkockázat „a 
pénzügyi rendszer leállásána k veszélye, amely jelent ős negatív következményekkel 
járhat a bels ő piacra és a reálgazdaságra nézv e. A rendszer szempontjából bizonyos 
mértékben valamennyi pénzügyi közvetít ő, piac és infrastruktúra jelent ős lehet.”13  
Az ERKT-rendelet hangsúlyozza az ERKT megel őző szerepét , kiemelve „az Unió 
pénzügyi stabilitását fenyeget ő rendszerkockázatok megel őzéséhez vagy 
mérsékléséhez való hozzájárulás[át] … a széles kör ű pénzügyi zavarok id őszakainak 
elkerülése céljából”. Az ERKT feladata  továbbá „a rendszerkockázatok azonosítása 
és rangsorolása”. 
Makroprudenciális feladatköre keretébe n az ERKT számos kulcsfontosságú 
funkciót is ellát, nevezete sen a kockázatok nyomon követ ését és értékelését, és 
végül – szükség esetén – javító intézkedés  céljából figyelmeztet ések és ajánlások 
                                                 
11 A Tanács 2013. október 15-i 1024/2013/EU rendele te az Európai Központi Banknak a hitelintézetek 
prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történ ő megbízásáról 
(HL L 287., 2013.10.29., 63. o.) (az egységes felügyeleti mechanizmus létrehozásáról szóló rendelet). 
12 Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 575/2013/EU rendelete a hitelintézetekre és 
befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekr ől és a 648/2012/EU rendelet 
módosításáról (HL L 176., 2013.6.27. , 1. o.) és az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 
2013/36/EU irányelve a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésr ől és a hitelintézetek és 
befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletér ől, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 
2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezésér ől (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.). 
13 Vö. az ERKT-rendelet 2. cikkének c) pontjával. 
 
5 elfogadását14. A szakpolitikai ajánlások mellett az ERKT számos dokumentumot is 
közzétett tevékenységi körével és elemz ői munkájával összef üggésben, például 
negyedéves kockázati jelz őrendszereket, a tudományos tanácsadó bizottság 
jelentéseit, illetve egyéb alkalmi tanul mányokat és magyarázatokat, valamint két 
éves jelentést. Az ERKT-rendelet érte lmében az ERKT kizárólag olyan, nem 
kötelező érvényű figyelmeztetéseket és ajánlásoka t adhat ki, amelyekre a „cselekedj 
vagy indokolj” elv érvényes. A nem kötelez ő érvényű eszközök révén az ERKT 
szabadon kapcsolatba léphet bármely, pé nzügyi kérdésekben érintett állami 
hatósággal, és nagyobb a mozgástere aján lásai megfogalmazása során. Az ERKT 
befolyásoló erejét és tekintélyét (azaz hí rnevén alapuló hatalmát) használja annak 
biztosítására, hogy figyelmeztetései és  szakpolitikai ajánlásai megfelel ő 
válaszintézkedést váltsana k ki. A figyelmeztetéseket és ajánlásokat az ERKT 
igazgatótanácsának eseti alapon meghozott döntését követ ően lehet nyilvánosságra 
hozni. Ezidáig az ERKT hét szakpoliti kai ajánlást hozott nyilvánosságra15.  
A CRD IV./CRR csomag makroprudenciális  keretrendszerének 2014. január 1-jei 
hatálybalépésével az ERKT olyan elemzési és szervezeti keretrendszer kidolgozását 
kezdte meg, amelynek segítségével vállalni tudja a jogszabályok értelmében rá ruházott 
feladatokat,  vagyis a tagállamoknak címzett vélemények és/vagy ajánlások 
megfogalmazását az új makroprudenciáli s eszközök (azaz az anticiklikus t őkepufferek, 
rendszerkockázati pufferek) tekintetében, beleértve annak lehet őségét is, hogy szigorúbb 
prudenciális követelményeket állapítson meg a CRR 458. cikke („rugalmassági záradék”) 
értelmében. A makroprudenc iális keretrendszer m űködtetésére való tekintettel az ERKT 
2014 márciusában közzétette az új unió s makroprudenciális keretrendszerr ől első 
áttekintést nyújtó zászlóshajó-jelentését16, valamint az új eszközök használata 
tekintetében a tagállami hatóságoknak ir ánymutatást nyújtó részletes kézikönyvét17 
. Az EKB is kulcsfontosságú szerep et játszik ezen a területen a jöv őben. Az 
egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) lé trehozásáról szóló rendelet 5. cikke 
értelmében az EKB konkrét makroprudenciáli s feladatokat lát el az euróövezetben 
és azokban az euróövezeten kívüli tagá llamokban, amelyek szoros együttm űködést 
építettek ki az EKB-val, továbbá a nemzeti szint űnél szigorúbb makroprudenciális 
puffereket állapíthat meg.  
                                                 
14 Vö. az  ERKT-rendelet 3. cikkével. 
15 Ajánlás a devizahitelezésr ől (HL C 342., 2011.11.22., 1. o.); Ajánlás az USA-dollár alapú 
finanszírozásról (HL C 72., 2012.03.10., 1. o.), Ajánlás az országos hatóságok makroprudenciális 
megbízatásáról (HL C 41., 20 12.2.14., 2. o.); Ajánlás a hitelint ézetek finanszírozásáról (HL C 119., 
2013.4.25., 1. o.), Ajánlás a pénzpiaci alapokról (HL C 146., 2013.5.25., 1. o.); Ajánlás a 
makroprudenciális politika köztes célkit űzéseiről és eszközeir ől (HL C 170., 2013.6.15., 1. o.); 
Ajánlás az anticiklikus t őkepuffer-ráták megállapításáról szóló iránymutatásokról (ERKT/2014/1; 
2014.06.30.).  
16 Zászlóshajó-jelentés a bankszektor makroprudenciális politikájáról; 
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/140303_f lagship_report.pdf?31b5f8e9c568a6ca55d8bd08d3
6b1eb8  
17ERKT kézikönyv a bankszektor makroprudenciális politikájának m űködtetésér ől; 
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/140303_esrb_handbook.pdf?d15dae97dfb3b9136f3d130ba18
5dfe9  
 
6 2.2. Az ERKT szervezeti felépítése 
Az ERKT összetett szervezeti fe lépítése jól tükrözi arra irányuló törekvését, hogy 
mind nemzeti szinten (beleértve a nemzet i központi bankokat és felügyeleteket), 
mind európai uniós szinten (beleértve az  EKB-t, a Bizottságot, a Gazdasági és 
Pénzügyi Bizottságot [EFC] és az EFH- kat) összefogja a szükséges szakértelmet.  
Az ERKT intézményi keretrendszerét az igazgatótanács, az irányítóbizottság, a 
szakmai tanácsadó bizottság  (ATC) és a tudományos ta nácsadó bizottság (ASC) 
alkotják. E különböz ő fórumok munkáját az ERKT titkársága18 segíti. Az ERKT 
legfőbb döntéshozó testülete az igazgatótanács, amely jelenleg 67 tagot számlál. Az 
igazgatótanács jelenlegi 38 szavazati joggal bíró tagja19 egy-egy szavazattal 
rendelkezik; az igazgatótanács általában egyszer ű többséggel hozhat döntést. 
Ajánlás elfogadásához, illetve figyelm eztetés vagy ajánlás nyilvánosságra 
hozatalához kétharmados többség szükséges20. Az igazgatótanács szavazati joggal 
nem bíró tagjait (jelenleg 29) az egyes ta gállamok illetékes felügyeleti hatóságának 
tagállamonként egy magas szint ű képviselője és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság 
elnöke alkotják. Az igazgatótanács szavazás i rendjét az érdekelt felek összességében 
megfelelőnek találták. A 14 igazgatót anácsi tagból álló irányí tóbizottság felel az 
igazgatótanácsi ülések el őkészítéséért. A szakmai tanács adó bizottság összetétele az 
igazgatótanács felépítésének még inkább szakmai szint ű leképezése. A tudományos 
tanácsadó bizottság azért jö tt létre, hogy másfajta, kívülr ől jövő tudományos 
szemlélettel egészítse ki az ERKT munká ját. A bizottság 15 tagja széles kör ű 
ismeretekkel és szakértelemmel rendelkezik. 
Az ERKT az EKB elemzési, pénzügyi és igazgatási segítségére támaszkodik.  Az 
ERKT létrehozásakor számos tényez ő figyelembevétele alapján született döntés az 
EKB befogadó intézményi szerepkörér ől. Az elsődleges célkit űzés az volt, hogy 
kihasználják az EKB-nak a pénzügyi stabilitás területén már meglév ő szaktudását. 
Előnyként értékelték továbbá a makropr udenciális politikának a monetáris 
szakpolitikai funkciókhoz való közelségét. Magát a tényt, hogy az ERKT 
támaszkodhat az EKB elemzési, pénzügyi és  igazgatási támogatására, alapvet őnek 
tartották jöv őbeni sikere szempontjából. Ennél is fontosabb azonban, hogy az ERKT 
az EKB láthatóságából, függetlenségéb ől és hírnevéb ől is profitálhat. Ugyanilyen 
szellemben döntöttek arról, hogy az ERKT els ő elnökének tisztségét ötéves 
időszakra az EKB elnöke töltse be. Mivel az ERKT kötelez ő erővel nem bíró, 
ugyanakkor az erkölcsi meggy őzés és az együttes nyomásgyakorlás eszközére épít ő 
szerv, indokoltnak találták, hogy az ERKT el nöki tisztségére ismert és hiteles 
személyt válasszanak. Az ERKT-rendelet felülvizsgálat ra vonatkozó rendelkezése 
                                                 
18  Az 1096/2010/EU tanácsi rendelet 2. cikkének e) pontja. 
19  Az EKB elnöke és alelnöke; a nemzeti központi bankok elnökei; az Európai Bizottság egy tagja; az 
európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) elnöke; az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) elnöke; az európai felügyeleti hatóság (az Európai 
Értékpapír-piaci Hatóság) elnöke; a tudományos tanácsadó bizottság elnöke és két alelnöke; a szakmai 
tanácsadó bizottság elnöke. 
20  Az ERKT-rendelet 10. cikke. 
 
7 konkrét utalást tesz az ERKT elnökéne k kijelölésével vagy megválasztásával 
kapcsolatos szabályok meghatározására21. 
Az ERKT a Parlament és a Tanács felé tartozik elszámolással. A testület köteles 
tájékoztatni az Európai Parlamentet és a Tanácsot a tevékenységeir ől22. Évente 
legalább egyszer, kiterjed t pénzügyi zavarok eset ében pedig ennél nagyobb 
gyakorisággal meghallgatásra hívják az ER KT elnökét az Európai Parlamentbe. Az 
ERKT elnökének meghallgatásai általá ban az EKB-elnök meghallgatásaival 
párhuzamosan folynak. Az ERKT elnöke év ente legalább kétszer bizalmas szóbeli 
megbeszéléseket tart az Európai Parlamen t Gazdasági és Monetáris Bizottságának 
elnökével és alelnökeivel. 
Az ERKT a Pénzügyi Felügyeletek Eu rópai Rendszerének (PFER) részét képezi, 
és az alapító rendeletekben külön figy elmet kap a PFER és az EFH-k közötti 
kölcsönhatás. A gazdasági válság egyik legf ontosabb tanulsága az volt, hogy 
pénzügyi rendszerünk stabilitása attól f ügg, hogy a mikroprudenciális felügyeletek 
szorosan együttm űködnek-e az új makroprudenciális szinttel. Az új felügyeleti 
rendszer mindkét pillérére szükség van a mikro- és makroszint közötti értékes szinergiák kialakításához, a pénzügyi stabilitásra kife jtett hatás kölcsönös 
megerősítéséhez, illetve a teljes mértékbe n integrált felügyeleti keretrendszer 
jelentette el őnyök kihasználásához. A szoros együttm űködést a négy hatóság közötti 
kereszttagság biztosítja. Az EFH-rendeletek
23 ugyancsak meghatározzák az EFH-k 
által az ERKT ajánlásaira válaszul követend ő eljárásokat és azt, hogy miként 
használják az EFH-k jogkörüket az egy vagy akár több illetékes nemzeti felügyeleti 
hatóságnak címzett ajánlások jól id őzített nyomon követésének biztosítására. A 
stressztesztek szempontjából ugyancsak lé nyeges az ERKT és az EFH-k közötti 
együttműködés.  
3. A Z ERKT  MUNKÁJÁNAK ÉRTÉKELÉSE : LEGF ŐBB ER ŐSSÉGEK ÉS 
FEJLESZTEND Ő TERÜLETEK  
Az érdekelt felek sok teki ntetben meg voltak elégedve az ERKT megalakulása utáni 
első évben nyújtott munkájával. Szinte mindegyikük kiemelte a makroprudenciális 
felülvizsgálat jelent őségét és a makroprudenciális eszközhasználat tagállami 
összehangolásának szükségességét. Az érdekelt felek ugyanakkor általánosságban 
úgy érezték, túl korai lenne az ERKT-figyelm eztetések és -ajánlások hatásairól 
bármilyen megalapozott véleményt kialakítan i. Az ERKT csak most véglegesítette 
hatásvizsgálati keretr endszerét, és több id őre van szükség ahhoz, hogy jobb és 
mélyrehatóbb képet kaphassunk a címzettek reakcióiról.  
Miközben az ERKT-t a PFER kulcsfontossá gú elemének tekintik, számos érdekelt 
fél rámutatott arra, hogy bizonyos területeken fejl ődésre van szükség. Ezek a 
                                                 
21 Vö.  20. cikkel az ERKT-rendelet 5. cikkével együtt értelmezve. 
22 Vö.  ERKT-rendelet 19. cikkével. 
23 Vö. az EFH-k létrehozásáról szóló rendeletek 36. cikkével (lásd a 2. lábjegyzetet). 
 
8 fejlesztend ő területek els ősorban a szervezeti identitáshoz, a bels ő irányításhoz és a 
rendelkezésre álló eszközökhöz (azaz figyelm eztetések és ajánlások) kapcsolódnak.   
3.1. L EGFŐBB ERŐSSÉGEK  
Az ERKT er ősségeit és sikereit számos érdekelt fél kiemelte. Az ERKT egyedi és 
széles kör ű szakértelemmel bír, a pénzügyi stabilitás kérdéseiben eredményesen 
növelte a tudatosságot a politikai döntés hozók körében, és hasznos, ígéretes 
elemzési munkába kezdett els ősorban az összekapcsolódás témakörében.  
Az ERKT megbízatásá t és jogköreit illet ően az érdekelt felek többsége osztotta azt 
a nézetet, miszerint az ERKT megbízatása kell ően széles kör ű, és valamennyi 
érdekelt fél megelégedettségét feje zte ki az ERKT megbízatásának el őretekintő és 
megelőző jellege kapcsán. Az érdekelt fe lek ugyancsak értékelték az ERKT-
figyelmeztetések és -ajánlások nem kötelez ő jellegét, ami az ERKT széles kör ű 
megbízatásaihoz és hatásköréhez is jól ille szkedik. Ezen a területen egyik érdekelt 
fél sem szorgalmazott változtatást. Széles kör ű az egyetértés azzal kapcsolatban is, 
hogy a „cselekedj vagy indokolj” mechanizmus továbbra is az id őben és rugalmasan 
biztosítandó figyelmeztetési és ajánlási rendszer kulcsfontosságú része maradjon. 
A válság során az ERKT mindvégig egyedi vitafórumot biztosított  a központi 
bankárok, nemzeti felügyeletek és az eur ópai hatóságok között a pénzügyi stabilitás 
kérdéseiről folytatott legmagasabb szint ű vitához. Az ERKT olyan, pénzügyi 
ágazatokon és országokon átível ő, kiterjedt szakmai tudáshalmazt fog össze, 
amelyet számos érdekelt fél az egyik legf őbb erősségeként ismer el. Az érdekelt 
felek az ERKT titkárságának szerepét általánosságban pozitívan értékelték. A 
titkárság kulcsfontosságú szerepet játszott a bels ő eljárások kialakításában, a 
munkamódszerek és eszközök (pl. az ER KT honlapja, az ERKT informatikai 
alkalmazása) kidolgozásában, illetve a megbeszélések hatékony el őkészítésében és 
megszervezésében. Aktívan részt vett az ERKT elemz ői munkájában is. Az ERKT 
titkárságához rendelt er őforrásokat azonban egyes érdekelt felek nem találták 
elégségesnek. 
Az ERKT hozzájárult ahhoz, hogy a ma kroprudenciális dimenzió a pénzügyi 
szakpolitikákba és rendeletekbe is bekerüljön. A de Larosière-jelentés legnagyobb 
vívmánya a makroprudenciális szakpolitik a volt. Az ERKT létrejöttét megel őzően 
nem volt olyan európai uniós hatóság, amely aktívan foglalkozott volna a 
makroprudenciális felügyelet tel. Míg az EFH-k alapvet ően a korábban már nemzeti 
szinten megvalósított tevékenységekre építettek, az ERKT hatáskörébe tartozó 
terület még nagyrészt feltérképezetle n volt. Tevékenységeinek köszönhet ően, és 
különösen, ám nem kizárólag figyelmeztetései  és ajánlásai révén, az ERKT elérte, 
hogy a politikai döntéshozók érzékenyebbek legyenek a rendszerkockázatok és 
pénzügyi stabilitási problémák iránt.  
Az ERKT kulcsfontosságú szerepet játszi k az európai uniós makroprudenciális 
keretrendszer kialakításában. A szakmai tanácsadó bizottság aktívan részt vesz a 
minden tagállamra kiterjed ő, egységes keretrendszer kialakításában. E célból a 
testület két ajánlást fogalmazott meg, amel yeket az igazgatótanács el is fogadott és 
nyilvánosságra is hozott. Az egyik aján lás konkrét megbízatással bíró nemzeti 
 
9 makroprudenciális hatóságok létrehozását célozza, míg a másik a makroprudenciális 
szakpolitikák célkit űzéseivel és eszközeivel f oglalkozik. A makroprudenciális 
hatóságokra vonatkozó ajánlás ha tása kézzelfogható volt. Az ajánlásra válaszul – és 
a CRD IV./CRR csomag 2014. januári ha tálybalépésének következményeként, 
amelynek értelmében a tagállamok kötelesek meghatározni egy az új 
makroprudenciális pufferek aktiválásáért felel ős kijelölt hatóságot – minden 
tagállamban létrejöttek nemzeti makr oprudenciális hatóságok vagy létrehozásuk 
folyamatban van (noha nem mindegyik ha tóság képviselteti magát jelenleg az 
ERKT-ban). Az ERKT-nak a CRD IV./CRR csomag keretében gyakorolt tagállami 
makroprudenciális szakpolitika-koordinát ori szerepe összhangban van az ERKT-
rendelet célkit űzésével, mely szerint a testület nek közvetlenül hozzá kell járulnia 
egy integrált uniós felülvizsgálati str uktúra kiépítéséhez, amely elengedhetetlen 
ahhoz, hogy a tagállamok id őben és egységes módon hozzák meg szakpolitikai 
válaszlépéseiket, és ezzel elejét vegye az eltér ő megközelítések alkalmazásának és 
javítsa a bels ő piac működését. Tekintettel az EKB- nak az euróövezetben és az 
euróövezeten kívüli, de az EKB-val szorosan együttm űködő tagállamokban 
kifejtendő jövőbeni makroprudenciális hatáskörére,  biztosítani kell az EKB és az 
ERKT közötti megfelel ő kölcsönhatást. 
Az ERKT komoly elemz ői munkát végez a horizontális makroprudenciális 
kérdésekben (pl. túlzott banki tevékenység, összekapcsolódás). E tekintetben 
különösen érdekes a hitel-nemteljesítési cs ereügyleteken keresztüli továbbterjedési 
csatornák, illetve a bankközi finanszírozás témájában nemrég végzett munka. 
Számos érdekelt fél hangsúlyozta ez utóbbi munka jelent őségét, és annak 
továbbfejlesztését javasolta. A makroprudenc iális felügyeletek részvétele az ERKT 
munkájában, illetve az ERKT  részvétele az EFH-k munkájában egyaránt alapvet ő 
fontosságú annak biztosításához, hogy a makroprudenciális kockázatértékelés 
hiánytalan és pontos információk alapjá n készüljön el. Általánosságban véve 
elmondható, hogy az ERKT és az EFH-k közötti együttm űködés megfelel ő volt, bár 
számos érdekelt fél a nagyobb fokú közös  munkát (pl. kö zös kockázati jelz őrendszer 
kiépítését) részesítené el őnyben. Érdemes megjegyezni, hogy a stressztesztelés 
területén n őtt az ERKT szerepe, amit számos érdekelt fél üdvözölt.  
Az elszámoltathatóság jelenlegi rendjét az érdekelt felek megfelel őnek találták , 
mivel megfelel ő párbeszédet tesz lehet ővé a bizalmas információkra vonatkozó 
teljes körű titoktartás mellett. 
3.2. F EJLESZTEND Ő TERÜLETEK  
Az érdekelt felek által meghatározott potenciális fejlesztési területek f őként három 
szempont köré csoportosulnak: az ERKT szervezeti identitása, az ERKT bels ő 
szervezeti felépítése és m unkastruktúrái, valamint a re ndelkezésére álló eszközök és 
jogkörök, amelyek akár a korai figyelmeztet ő funkció el őmozdítására is 
kiterjeszthet ők. 
3.2.1. Szervezeti identitás  
Az, hogy az ERKT elnöki tisztségét az ERKT megalakulásától számított els ő öt 
évben az EKB elnöke látja el , lehetővé tette az ERKT számára, hogy el őnyt 
 
10 kovácsoljon magának az EKB lá thatóságából, függetlenségéb ől és hírnevéb ől. 
Tekintettel arra, hogy az els ő elnöki mandátum az ERKT -rendelet hatálybalépését ől 
számított öt év után (azaz 2015. december 16-án) lejár, a rendeletet a jogi 
egyértelm űség végett kés őbb módosítani kell. Mivel az ERKT kötelez ő erővel nem 
rendelkez ő, ugyanakkor az erkölcsi meggy őzés és az együttes nyomásgyakorlás 
eszközére épít ő szerv, komoly értéket képvisel az  a tény, ha az ERKT elnöke ismert 
és hiteles személy.  
Számos érdekelt fél rámutatott arra, hogy er ősíteni kell az ERKT identitását.  
Többen hangsúlyozták az ERKT autonóm iája növelésének szükségességét, 
miközben lehet ővé kell tenni, hogy a testület továbbra is támaszkodhasson az EKB 
hírnevére és szaktudására. A kérdéssel az Európai Parlament állásfoglalása is 
foglalkozott. Ezzel összefüggésben  néhány érdekelt fél kétszint ű vezetési struktúra 
lehetőségét vetette fel. Az ERKT elnöki tiszt ségét továbbra is az EKB elnöke töltené 
be, azonban létrejönne egy új, teljes munkaid ős ügyvivő igazgatói funkció is. Míg 
az EKB elnöke továbbra is az ERKT legfels őbb döntéshozó szervét, az ERKT 
igazgatótanácsát elnökölné, az ügyviv ő igazgató felelne az ERKT napi szint ű 
tevékenységéért, és ugyancsak ő képviselné az ERKT-t bizonyos kulcsfontosságú 
fórumokon (pl. a Gazdasági és Pénzügyi  Bizottságban [EFC]). Az európai 
parlamenti állásfoglalás is javasolta hasonló „ügyvezet ő elnök” kinevezését.  
3.2.2. Bels ő szervezeti felépítés és munkastruktúrák  
Az érdekelt felek többség e szerint a hatékony döntéshoz atal érdekében az ERKT 
jelenlegi struktúráját és irányítási rendszerét javítani lehetne.  
Csökkenteni lehetne az igaz gatótanács taglétszámát.  Szinte valamennyi érdekelt 
fél potenciális problémaként azonosíto tta az igazgatótanács 67 tagot számláló, 
kiterjedt méretét, és néhányuk hasonlóan vélekedett a szakmai tanácsadó testületr ől 
is. Számos érdekelt fél kiemelte, hogy ha általánosságban el őnynek és értéknek 
tekintjük a széles kör ű szaktudás összefogását, akkor  az igazgatótanács jelenlegi 
mérete komoly hátrányokat hordoz magá ban az ülések és megbeszélések 
lebonyolítása, a bizalmas és érzéke ny információk cseréje és a zökken őmentes 
döntéshozatal szempontjából. A korlátozott létszámú (azaz az igazgatótanács 14 
tagjából álló) irányítóbizottság jóval alkalmasabb a kényes kérdéseket érint ő 
megbeszélésekre, azonban nem ruházták fel döntéshozatali jogkörrel és ekképpen 
szerepe az igazgatótanács üléseinek el őkészítésére korlátozódik. Néhány érdekelt fél 
érvelt amellett, hogy az irányítóbizotts ági ülések gyakoriságának növelése 
hozzájárulhatna a bizottság szerepének növeléséhez. Számos érdekelt fél 
megállapította, hogy az igazgatótanács mérete csökkenthet ő (például azáltal, hogy a 
tagállami képviseletet egy képvisel őre korlátozzák), illetve  nincs akadálya annak, 
hogy több jogkörrel lássák el az irányítóbi zottságot. Utóbbi bizottság összetétele 
ugyancsak változhat, különösen, ám ne m kizárólag az SSM létrejöttéb ől kifolyólag.  
Néhány érdekelt fél javaslatot tett az igazgatótanács összetételének módosítására 
is azzal a céllal, hogy így kiegyensú lyozzák az ERKT ágazatok között megosztott 
figyelmét és er ősítsék az európai  szemléletet. A tagok például egyazon tagállamon 
vagy akár több tagállamon belül számos int ézményt képviselhetnének. Az érdekelt 
 
11 felek az általuk tapasztalt egyfa jta banki orientáltsághoz vezet ő elemként 
azonosították azt, hogy az ERKT titkárság ának munkatársai a központi bankokból 
érkeznek, és így vélhet ően inkább a banki kérdésekre mintsem egyéb pénzügyi 
szektorok ügyeire koncentrálnak. Ezt magyarázza az is, hogy a legtöbb esetben a 
központi bankok felelnek a nemzeti bankfelügyele tért. El kell továbbá ismerni, hogy 
jellemzően a bankok a rendszerkockázat f ő forrásai. Ennek megfelel ően a figyelem 
koncentrálódását ösztönzi  a bankszektorból ered ő magasabb kockázat is.  
Javaslat született a két tanácsadó bizott ság összetételének felülvizsgálatára. 
Ellentmondásos volt a két tanácsadó bizo ttság munkájáról foly tatott konzultáció 
során kapott visszajelzés. A szak mai tanácsadó bizottságot illet ően számos 
válaszadó méltányolta, hogy a bizottság rendszeresen biztos ított az ERKT 
igazgatótanácsa számára napirenden tárgyalandó témákat. Mások azonban a 
bizottság túlzott banki orient áltságára és bizonyos nemze ti részrehajlásra mutattak rá 
a bizottság rendszerkockázati megközelítésében. Az igazgatótanács esetében is 
tartható megoldást tükröz ő javaslat született a szakmai tanácsadó bizottság 
taglétszámának csökkentésére. A tudományos  tanácsadó bizottsággal kapcsolatosan 
az érdekelt felek megjegyezték, hogy az m unkája során kevesebbszer mutatott fel 
eredményt, mint a szakmai tanácsa dó bizottság. Munkája azonban jóval 
innovatívabb, és a szakmai tanácsadó bi zottságénál nagyobb er edetiséget követel.  
Néhány válaszadó a két tanácsadó bizottsá g összeolvasztását javasolta, hogy így 
egyesítsék a szakmai tanácsadó bizo ttság munkamódszerét és a tudományos 
tanácsadó bizottság er edeti gondolkodásmódját.  
3.2.3. Az ERKT eszköztára 
Az ERKT egyéb intézményekkel és szer vekkel folytatott kommunikációja és 
interakciója nem egy érdekelt fél szerint még tökéletesítést igényel, és túlzott 
mértékben a figyelmeztetések és ajánlások formális eszközeire épít. 
Az érdekelt felek nagyobb fokú átláthatóságot szorgalmaznak  a „cselekedj vagy 
indokolj” mechanizmusának el őmozdítása érdekében (pl. figyelmeztetések és 
ajánlások nyilvánosságra hozása, nagyobb átláthatóság a címzettek általi nyomon 
követésük tekintetében stb.).  
Az érdekelt felek ugyancsak utaltak arr a, hogy az „intézkedj vagy indokolj” 
mechanizmus a többi európai uniós szervvel, mindenekel őtt az EFC-vel folytatott 
interakció javítása révén is el őmozdítható.  A korai és jobb együttm űködés 
erősíthetné az ERKT intézkedéseinek ha tását, és növelhetné a tagállamok 
tudatosságát a pénzügyi stabilitásról hozott konkrét tagállami szakpolitikai 
döntéseik hatása tekintetébe n. Néhányan – és konkrétan a szakmai és a tudományos 
tanácsadó bizottság magas szint ű szakért ői jelentésének szerz ői – azt 
nyomatékosították, hogy az ERKT teljes munkaid ős ügyvivő igazgatója24 már a 
kezdetekt ől fogva el ősegíthetné a lehetséges címzettekkel folytatott zökken őmentes 
együttműködést, így téve még hatékonya bbá az ERKT tevékenységét. 
                                                 
24 Lásd a fenti a 3.2.1. szakaszt. 
 
12 Néhány érdekelt fél szerint jobban meg kell tervezni az ERKT jogalkotásba 
történő beavatkozását , hogy elkerülhet ő legyen a testületnek a jogalkotási eljárás 
késői szakaszába vagy akár a jogszabály elfogadása után történ ő bevonása. A korai 
részvétel el őirányozásával elkerülhet ő a kései részvétel okozta rossz hatékonyság, 
ahogy az a CRD IV./CRR csomag esetében is  történt. Ezzel összefüggésben hangot 
adtak annak, hogy az ER KT részvételét jöv őbeni jogalkotási intézkedési területek 
meghatározására korlátoznák. Más érdeke lt felek azt javasolták, hogy a pénzügyi 
stabilitás területét érint ő bármely jogszabálytervezet elfogadása el őtt kerüljön sor 
egyeztetésre az ERKT-val.  
Az érdekelt felek célként fogalmazták meg az ERKT küls ő kommunikációjának 
javítását is. Az ERKT szerepkörébe tartozik  a pénzügyi rendszert fenyeget ő 
kockázatok nyomon követése és értékelése. A testület ugyanakkor más szervekre és 
tagállamokra támaszkodva próbálja végrehajtani az el őbbi kockázatok 
csökkentésére irányuló makroprudenciális szakpolitikákat. Teljesítménye éppen 
ezért attól függ, hogy milyen ka pcsolatot tart fenn a többi érdekelt féllel és a 
tagállamokkal. A testület munkájához ugyancsak e szervek információira 
támaszkodik. Néhány érdekelt fél lehet őséget lát az ERKT kommunikációjának 
minőségi és id őbeli javítására – mind a bels ő, a PFER, illetve a Központi Bankok 
Európai Rendszere szerveivel folytatott kommunikáció, mind a külföldi és 
nemzetközi partnerekkel (az egyesült ál lamokbeli Pénzügyi Stabilitási Felügyeleti 
Tanács, a Pénzügyi Stabilitási Bizottsá g, a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság, az 
IMF), piaci szerepl őkkel és általánosságban a nyilvánossággal folytatott 
kommunikáció vonatkozásában. A teljes munkaid ős ügyvivő igazgató potenciális 
szerepet kaphat az ERKT láthatósága növelésének el ősegítésében, valamint egy 
proaktívabb és egységesebb kommunikációs stratégia el őmozdításában.  
Az érdekelt felek azonosították a PFER-en  belül az ERKT és az EFH-k közötti 
adatcsere-eljárások jav ításának szükségességét.  Az ERKT igen részletes és 
hosszadalmas jóváhagyási eljárást követ ően jut adatokhoz, ami befolyással lehet a 
testület eredményeinek id őszerűségére és hatására. Számos jóváhagyási lépés 
kétszer is megjelenik az eljárás során. Szót emeltek annak érdekében, hogy ezeket 
az eljárásokat a hatékonyság és ered ményesség javítása céljából egyszer űsítsék. Az 
adatokhoz való késedelmes hozzáférés az ER KT számára azt jelentheti, hogy esetleg 
nem tud még az adott veszél yek kikristályosodása el őtt figyelmeztetéseket és 
ajánlásokat kiadni; ez pedig kedvez őtlenül befolyásolhatja a testület korai 
figyelmeztetési képességét. 
Az ERKT eszköztára szélesebb kör ű „puha hatalommal” b ővülhetne.  Az ERKT az 
utóbbi három évben egy sor hivatalos aj ánlást tett közzé. Néhány érdekelt fél 
kifogásolta az ERKT-ajánlások id őszerűségét azzal érvelve, hogy néhány ajánlás 
kései volt, míg egy eset ben az ajánlást azt követ ően hozták nyilvánosságra, hogy az 
adott problémát már kezelték. Az ERKT-ajá nlások igazgatótanács általi elfogadási 
eljárását és az ERKT-ajánlások túlságosan formális megszövegezését a késedelem 
potenciális forrásaként azonosították. Az ajánlások címzettjei az ajánlásokat gyakran 
túlzottan formálisnak talált ák, és válaszul védekez ő állásba helyezkedtek. 
Fokozatosabb megközelítéssel javulhatna az ERKT-intézkedések hatása, és már 
 
13 korai szakaszban is lehet ővé tenné a potenciális címzettekkel folytatott konstruktív 
párbeszédet. Nincs akadálya annak sem, hogy b ővítsék az ERKT puhahatalom-
gyakorlási lehet őségeit – például levelek közzétételével és nyilvános 
nyilatkozatokkal a korai figyelmeztet ő funkció rugalmassága javításának 
eszközeként. Utaltak tarra is, hogy az ERKT teljes munkaid ős ügyvivő igazgatója e 
tekintetben pozitív szerepet tölthetne be  az ERKT láthatóságának növelése révén. 
Így javulna a testület befolyásoló ereje a hivatalos figyelmeztetések és ajánlások 
közzététele el őtti szakaszban is. 
4. Ö SSZEFOGLALÁS  
Nem könny ű felmérni az ERKT, mint el őretekintő makroprudenciális hatóság 
teljesítményét, tekintve hogy az nemr ég jött létre. Az érdekelt felekt ől a 
Bizottsághoz beérkez ő visszajelzések azonban azt mutatják, hogy a megalakulásától 
számított els ő három évben az ERKT az európai felügyeleti keretrendszer 
kulcsfontosságú elemévé n őtte ki magát. Az érdekelt felek elismerték, hogy az 
ERKT a válság alatt egyedi vitafórumot bi ztosított a pénzügyi stabilitási kérdések 
megvitatására, és növelte a szakpolitik ai döntéshozók tudatosságát a pénzügyi 
szakpolitikák és szabályozások makr oprudenciális dimenzióját illet ően. Az ERKT 
továbbra is a PFER fontos eleme marad. 
Ezeket az eredményeket szem el őtt tartva érdemes ugyanakkor  felhívni a figyelmet 
az ERKT keretrendszerének egyes meghatá rozó aspektusaira az uniós szint ű 
makroprudenciális felügyelet hatékonyságának javítása céljával.  
Néhány fejlesztést maga az ERKT már rövid távon is megvalósíthat; azok nem 
igénylik a jogszabályi keret módosítását. Ilyen például:  
– A proaktívabb kommunikációs stratégi a és a potenciális címzettekkel 
folytatott korai interakció.  Ezzel különösen a Gazdaság i és Pénzügyi Bizottsággal 
(EFC) folytatott információcsere javul hatna, és fokozottabb részvételt 
eredményezhetne az ERKT részér ől az EFC megbeszélésein és ülésein. Ezenkívül 
az ERKT szélesebb kör ű puha hatalmat gyakorolhatna,  például közzé tett levelek 
vagy nyilvános nyilatkozatok formájában. Ezek a korai figyelmeztet ő funkció 
rugalmasságát növel ő eszközként szolgálhatnának a hivatalos figyelmeztetéseket és 
ajánlásokat megel őzően. 
– Gyakoribb irányítóbizottsági ülések.  Ez megoldást jelenthetne az 
irányítóbizottság szerepének er ősítésére azáltal, hogy lehet ővé tenné a bizottság 
számára az ERKT munkastruktúráinak az ig azgatótanácsi ülések közötti alaposabb 
nyomon követését. 
– Kevésbé formális szövegezés ű ERKT-ajánlások.  Ennek köszönhet ően 
lerövidülhetne az ajánlások elfogadási  határideje és javulhatna az ERKT 
reakcióképessége is, ezáltal meger ősítve a testület korai figyelmeztet ő funkcióját.  
 
14 – A figyelem kiterjesztése a banki kockázatokon túlra.  Az ERKT megkezdte 
látószögének kiszélesítését, és a közel múltban egyre több nem banki vonatkozású 
kérdéssel is foglalkozott.  Ez a tendencia üdvözlend ő, mivel alapvet ő fontosságú 
fenntartani az ERKT megbízatásának ágazatközi dimenzióját. 
Ugyanakkor az érdekelt felek által további figyelmet igényl ő elemként azonosított 
számos kérdés magával az ERKT alapító re ndeleteivel függ össze.  Ez különösen az 
elnöki tisztséggel kapcsolatos intézkedések et (az EKB elnökét ne vezték ki elnöknek 
az első öt évre, azaz 2015. december 16-ig), a teljes munkaid ős ügyvivő igazgatói 
funkció létrehozását és a döntéshozói szerv ezet változtatásait (pl.  az igazgatótanács 
és az irányítóbizottság öss zetételének módosítása, az igazgatótanács taglétszámának 
csökkentése, az irány ítóbizottság döntéshozatali jogkörének b ővítése stb.) érintik. 
Az Európai Bizottság szakmai és jogi sz empontból további vi zsgálatnak kívánja 
alávetni a felvetett kérdéseket, és meg kívánja indítani az el őkészítő munkát e 
kérdések lehetséges kezelési módjainak felmérésére. Az el őkészítő munka során 
elsősorban az alábbiakat vizsgálják:  
– Szervezeti identitás: Növelni kell az ERKT láthatóságát és autonómiáját, 
mindeközben pedig lehet ővé kell tenni a testület s zámára, hogy továbbra is el őnyt 
kovácsolhasson az EKB hírnevéb ől és szakismeretéb ől. A Bizottság a kés őbbiekben 
foglalkozik ezzel a kérdéssel. A kétszint ű vezetési struktúra (azaz az elnöki 
tisztséget ellátó EKB elnök és az ERKT napi szint ű tevékenységeiért felel ős teljes 
munkaidős ügyvivő igazgató) lehet ősége elképzelhet ő, további kidolgozást igényl ő 
opció. 
– Belső irányítás:  Előnyös lenne az ER KT jelenlegi bels ő szervezeti felépítésének 
reformja. Az igazgatótanács taglétszám ának csökkentésével, illetve több jogkör 
irányítóbizottságnak való átadásával egyszer űsíteni lehetne az igazgatótanács és az 
irányítóbizottság részvételét igényl ő döntéshozatali intézkedéseket. A támogató 
tanácsadó bizottságok hatékonys ágának és eredményességének javítására is vannak 
további lehet őségek.  
– Eszköztár:  Az ERKT az utóbbi három évben egy sor hivatalos figyelmeztetést és 
ajánlást adott ki. Az ERKT  eszköztára azonban tovább b ővíthető oly módon, hogy 
szélesebb kör ű „puha hatalmat” gyakoroljon, í gy javítva a rugalmasságot és 
előmozdítva a korai beavatkozást. Másrészt világosabban meg lehetne határozni az 
ERKT jogszabály-módosítások terén betöltött szerepét. 
Az Európai Bizottság az általa elvégzend ő szakmai és jogi munka során figyelembe 
veszi majd az általános pénzügyi architektúr ának azokat a fontos elemeit, amelyeket 
jelenleg még nem vezettek be. A bankunió különböz ő pillérjei még nincsenek teljes 
mértékben kialakítva; a tagállamok jelenleg hozzák létre a nemzeti 
makroprudenciális hatóságokat; most kerüln ek megállapításra az EKB/SSM keretén 
belüli makroprudenciális felel ősségi körök. Világosabban és pontosabban kell 
látnunk ezeket az alkotóelemeket még azt megel őzően, hogy az ERKT reformját 
 
15 illetően bármilyen jogalkotási intézkedésre javaslatot tennénk, hiszen ezek mind 
egyértelm űen befolyásolják majd a javaslat kidolgozását.