Összefoglaló A német igazságszolgáltatási rendszerre jellemző az ország szövetségi tagozódása és a tartományok (németül „Länder”) fontos szerepe az igazságszolgáltatásban. A bírói függetlenség érzékelt szintje magas. Az ügyészek függetlenségének biztosítékai nemrégiben vita tárgyát képezték. A német igazságszolgáltatási rendszer többnyire hatékonyan teljesít, habár egyes mutatók az összteljesítmény romlását mutatják. Konkrét erőfeszítések irányulnak az igazságszolgáltatási rendszer digitalizációjának továbbfejlesztésére, melynek célja a hatékonyság és minőség javítása. A szövetségi szint és a tartományok közötti 2019. évi „jogállamisági paktum” eredményeként az igazságszolgáltatási rendszer kiegészítő finanszírozásban fog részesülni, valamint 2000 új bírói álláshely jön majd létre 2021 végéig. Mindez az elkövetkező években nyugdíjba vonuló bírák és ügyészek egyre nagyobb száma tekintetében is fontos. Széles körben működik a jogi, szabályozási és intézményi korrupcióellenes keret, melyben a visszaszorítást célzó korrupcióellenes politikák végrehajtása és a korrupció büntetőjogi üldözése a tartományok feladata. Szövetségi szinten és a legtöbb tartományban létezik forgóajtó-jelenséget szabályozó politika. A lobbizás tekintetében hiányzik a szövetségi parlamenti képviselőkkel és a szövetségi kormány tagjaival fennálló kapcsolatok kötelező nyilvántartásba vétele, habár ezen a területen folyamatban van a reformok mérlegelése. Németországban a visszaélést bejelentő személyek védelme a vállalkozásokon belül integrált rendszerre támaszkodik, ami az intézményi mellett további bejelentési csatornát biztosít az emberek számára. Németországban jól működik a tömegtájékoztatás szabadságának és sokszínűségének szabályozása, amely főként a tartományok hatáskörébe tartozik. A tizennégy tartományi médiahatóság állami intézmény, amelyek politikai és gazdasági beavatkozástól való függetlenségét jogi biztosítékok szavatolják. A médiaorgánumok tulajdonviszonyainak átláthatósága nagyfokú, és biztosítékok akadályozzák a médiába történő politikai beavatkozást. Az alkotmány és a másodlagos jog kifejezetten garantálja az újságírók jogát a forrásaik titokban tartásának védelmére és szabályozza az információkhoz való hozzáférés jogát. Az utóbbi években aggályok merültek fel az újságírókkal szembeni egyre gyakoribb támadások miatt. Jól működik a fékek és ellensúlyok rendszere. A hatásvizsgálati keret és az érdekelt felek bevonása hozzájárul a jogalkotási folyamat minőségéhez. Alkotmányossági felülvizsgálat szövetségi és tartományi szinten egyaránt létezik. Adottak a civil társadalom támogató keretei, és a politika aktívan támogatja az állampolgárok információhoz való hozzáférését. Németországban szabadon működhetnek a civil társadalmi szervezetek. A jogállamisági témák – belföldi és európai szempontból történő – rendszeres megvitatása támogatást élvez, beleértve a „jogállamisági paktum” összefüggésében 2019 során lefolytatott országos információs és tömegtájékoztatási kampányt is, amely a jogállamiság jelentőségének és az egyes polgárok és a demokratikus társadalom számára nyújtott garanciáinak közvetítésére összpontosított.

I.Igazságszolgáltatási rendszer

A németországi bírósági rendszer szövetségileg tagozódik. A joghatóságot a szövetségi bíróságok és a 16 szövetségi állam (Länder, tartományok) bíróságai gyakorolják. Az igazságszolgáltatás tekintetében a hatáskörök és munkaterhelés nagyobb része a tartományoknál van. A bírósági rendszer a rendes bíróságokra és a szakbíróságokra osztható. A rendes bíróságok körébe a polgári és büntetőügyekben hatáskörrel rendelkező bíróságok tartoznak. A szakbíróságok körébe a közigazgatási bíróságok, a pénzügyi bíróságok, a munkaügyi bíróságok és a szociális ügyek bíróságai tartoznak. A tartományok bíróságainak igazgatásával kapcsolatos feladatokat a tartományok igazságügyi minisztériumai látják el. A szövetségi bíróságok kivételével a bírák és ügyészek kinevezése a tartományok hatásköre. Bár az egyes tartományok kinevezési eljárásai részleteikben eltérőek, mégis vannak közös központi elemeik, különösen az érdemelv (Leistungsprinzip) , továbbá a kinevezési eljárás és a kinevezési döntés bírósági felülvizsgálata. A szövetségi bíróságokra a bírák felvételi bizottsága (Richterwahlausschuss) választja ki a bírákat a végrehajtó hatalom általi kinevezésre, és az érintett bíróságok bírói tanácsával (Präsidialrat) egyeztetni kell ebben a folyamatban. A rendes bíróságokat jelenleg 638 helyi bíróság, 115 regionális bíróság és 24 regionális felsőbíróság alkotja. A 16 tartományban ezenfelül 51 közigazgatási bíróság, 15 közigazgatási fellebbviteli bíróság, 18 pénzügyi bíróság, 108 munkaügyi bíróság, 18 munkaügyi fellebbviteli bíróság, 68 szociális ügyekkel foglalkozó bíróság és 14 szociális ügyekkel foglalkozó fellebbviteli bíróság működik . Szövetségi szinten a szövetségi igazságügyi miniszter felel a szövetségi legfelsőbb bíróságért, a szövetségi közigazgatási bíróságért és a szövetségi pénzügyi bíróságért. A Szövetségi Munkaügyi és Szociális Minisztérium felel a szövetségi munkaügyi bíróságért és a szociális ügyekkel foglalkozó szövetségi bíróságért. Az alkotmányossági felülvizsgálatot a Szövetségi Alkotmánybíróság és a tartományi alkotmánybíróságok biztosítják. Németországban az ügyészségek a végrehajtó hatalom részei, szövetségi szinten a szövetségi legfelsőbb bíróságon működik a legfőbb ügyész. Tartományi szinten minden tartománynak van saját ügyészsége. Németországban 27 regionális ügyvédi kamara működik . A 28 németországi ügyvédi kamara csúcsszervezete a berlini Német Szövetségi Ügyvédi Kamara.

Függetlenség

A nagyközönség és a vállalkozások körében a bíróságok és a bírói kar függetlenségének érzékelt szintje továbbra is magas. A lakosság 76 %-a és a vállalkozások 73 %-a úgy ítéli meg, hogy a bíróságok és a bírák „meglehetősen vagy nagy mértékben” függetlenek . A bírói függetlenség érzékelt szintje az elmúlt években stabilan volt ilyen magas . Ezt az olyan érdekelt felek is megerősítették, mint a Német Bírói és Ügyészi Egyesület, a Német Ügyvédi Kamarák Egyesülete és a Német Szövetségi Ügyvédi Kamara . A német igazságszolgáltatási rendszerek függetlenségét több biztosíték is szavatolja, különösen az igazságszolgáltatással kapcsolatos bármely döntés – például a kinevezések, szakmai értékelések, előléptetések, fegyelmi szankciók és felmentések – jogszerűségére irányuló bírósági ellenőrzés . A német igazságszolgáltatási rendszer ezen túlmenően a bírósági önigazgatás több elemét is tartalmazza .

Vita tárgyát képezi az igazságügyi miniszterek ügyészeket érintő, egyedi esetekben alkalmazható utasítási joga. Az Európai Unió Bíróságának az európai elfogatóparancs alkalmazásával kapcsolatos ítéletére – amely megállapította, hogy az európai elfogatóparancs kibocsátása tekintetében a német ügyészségek végrehajtó hatalomtól való függetlensége nincs kellő mértékben biztosítva – adott válaszként került sor az említett jogot eltörlő módosítás előterjesztésére. A Szövetségi Parlament (Bundestag) 2020. május 28-án elutasította ezt a módosítást . Az ügyészi kar strukturális szempontból a végrehajtó hatalom része. Ezért – és az igazságszolgáltatási rendszerről szóló törvény vonatkozó rendelkezéseiben előírtaknak megfelelően – a tartományok igazságügyi minisztereinek és a szövetségi igazságügyi miniszternek lehetősége van egyedi esetekben utasítani az ügyészeket. Ez a jogkör jogi biztosítékoknak van alárendelve. A jogszerűség elve (amely behatárolja az ügyészi kar eljárását) és a jogállamiság alkotmányos elve mellett további biztosítékok működnek szövetségi és tartományi szinten . Ezáltal biztosítva van, hogy konkrét ügyben semmilyen utasítás se léphessen túl a jog keretein . Ezenfelül a hatóságok és az érdekelt felek is kifejtették, hogy csak nagyon ritka esetekben kerül sor az említett utasítási jog tényleges gyakorlására . Ez a gyakorlat – a hatályos jogi biztosítékokkal együtt – nyilvánvalóan enyhíti az utasítási joggal való visszaélés kockázatát .

Minőség

A bírósági rendszer digitalizációja halad, de továbbra is hosszabb távú kihívást jelent. 2018. január 1-jén hatályba lépett az elektronikus aktáknak az igazságszolgáltatásban történő bevezetéséről és az elektronikus jogi kommunikáció továbbfejlesztéséről szóló törvény. Ezen törvény szerint a bíróságoknak és az ügyészeknek legkésőbb 2026. január 1-jétől kötelező lesz kizárólag elektronikus formában megőrizni a bírósági aktákat és eljárási aktákat. Az érdekelt felek kifejtették, hogy – tartománytól függetlenül – az informatikai eszközök használata jelenleg bíróságonként eltérő lehet . A tartományok három nagyméretű hálózat kiépítésébe kezdtek a bírósági akták teljes körű digitalizációjának („elektronische Akte”) megvalósítása érdekében . Az érintett szövetségi bíróságtól függően a szövetségi szint is részt vesz e hálózatok némelyikében. A további digitalizáció fokozni fogja az igazságszolgáltatási rendszer minőségének javítására irányuló erőfeszítéseket. Németország többek között intézkedéseket hoz a géppel olvasható bírósági határozatok létrehozására, gondoskodik az alternatív vitarendezési módszerek igénybevételére irányuló ösztönzők előmozdításáról, az igazságszolgáltatási rendszert gyermekbarátabbá tevő szabályozásról, a bírák képzéséről, valamint a bíróságokat igénybe vevők körében végzett felmérések használatáról és nyomon követésről . Úgy tűnik azonban, hogy Németországban viszonylag magasak a bírósági díjak bizonyos ügykategóriák, például az alacsony értékű fogyasztói jogviták vagy határon átnyúló elemet tartalmazó konkrét kereskedelmi ügyek esetében .

Az igazságszolgáltatási rendszerben az elkövetkező években jelentősen meg fog növekedni a nyugdíjkorhatárt elérő bírók és ügyészek száma. A hatóságok és az érdekelt felek egyaránt jelezték, hogy több tartományban – különösen a keletiekben – jelentősen meg fog növekedni a nyugdíjba vonulások száma a következő években. Mindez odafigyelést igényel az Igazságügyi Minisztérium és a Pénzügyminisztérium részéről egyaránt, hogy biztosítva legyen az elegendő számú új bíró és ügyész felvétele. Az érdekelt felek aggályuknak adtak hangot amiatt, hogy az új bírák és ügyészek kezdő fizetése nem versenyképes – különösen a magánszférához viszonyítva –, ami megnehezíti az elegendő számú frissdiplomás bevonzását a bíróságokra és az ügyészi karba . Ez a kihívás súlyosabb lehet az ország egyes részeiben, mivel a tartományok között akár 17 % is lehet a fizetések közötti különbség .

Az igazságszolgáltatási rendszer és a jogállamiság erősítése érdekében Németország „jogállamisági paktumot” hajt végre, mely további erőforrásokat irányoz elő szövetségi és tartományi szinten egyaránt. A szövetségi szint és a tartományok 2019. január 31-én „jogállamisági paktumról” állapodtak meg, mely a tartományok számára 220 millió EUR további forrást irányoz elő szövetségi forrásokból 2000 további bírói és ügyészi álláshely (a szükséges igazgatási személyi állománnyal együtt) létrehozására 2021. december 31-ig. Az igazságszolgáltatási rendszer erősítése érdekében a szövetségi szint saját hatáskörében további 24 álláshelyet hoz létre a Szövetségi Legfelsőbb Bíróságon és 71 álláshelyet a Szövetségi Legfelsőbb Bíróság Legfőbb Ügyészségén . Az érdekelt felek – különösen a Német Bírói és Ügyészi Egyesület – nagyon kedvezőnek ítélték a „jogállamisági paktumot”, mivel az figyelembe veszi az igazságszolgáltatási rendszer forrásainak emelésére irányuló, régóta hangoztatott követeléseket , ami a soron következő nyugdíjba vonulásokkal összefüggésben várható kihívások tekintetében is lényeges.

Hatékonyság

A német igazságszolgáltatási rendszer többnyire hatékonyan teljesít, habár egyes mutatók az összteljesítmény romlását mutatják. Amint a közel 100 %-os lezárási arány is mutatja, a polgári és kereskedelmi peres ügyekben eljáró elsőfokú bíróságoknak jórészt sikerül kezelniük a munkaterhelésüket. 2018 során azonban 97,2 %-ra esett a lezárási arány . Az elsőfokú polgári és kereskedelmi peres ügyek eljáráshossza folyamatosan növekszik 2012 óta . Ezt az érdekelt felek is jelezték . A közigazgatási bíróságok többnyire hatékonyan teljesítenek, különösen harmadfokon, ahol az ügyek rendezéséhez szükséges idő jelentősen rövidebb, mint az első- és másodfokú közigazgatási bíróságokon . A közigazgatási bíróságokra azonban viszonylag sok ügy érkezik , ami a folyamatban lévő ügyek viszonylag magas számában is megmutatkozik .

II.Korrupcióellenes keret

Németországban több hatóság felel a korrupció megelőzéséért és üldözéséért, többek között a Szövetségi Belügyi, Építésügyi és Közösségügyi Minisztérium, a Szövetségi Igazságügyi és Fogyasztóvédelmi Minisztérium, a Legfőbb Ellenőrző Intézmény, a Pénzügyi Hírszerző Egység, a Szövetségi Igazságügyi Hivatal, a Szövetségi Bűnügyi Rendőrségi Hivatal és a tartományok hatáskörrel rendelkező hatóságai (ügyészségek és bíróságok). Egyes tartományoknak korrupciós bűncselekményekre szakosodott ügyészsége van, más tartományokban pedig valamennyi ügyészségre kiterjedő, korrupcióval foglalkozó szervezeti egységek működnek. A korrupció szövetségi közigazgatásban való megelőzéséről szóló irányelv adja a megelőzés jogi keretét. Ezt az irányelvet a szövetségi szintet érintő korrupció megelőzését célzó részletes iránymutatások és átfogó magatartási kódexek egészítik ki.