INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

Az azonnali fizetés az átutalás olyan formája, amelynek során a fizető fél számlájáról a pénzeszközök az év bármely napján, nappal és éjszaka egyaránt másodperceken belül átkerülnek a kedvezményezett számlájára. Ez megkülönbözteti az azonnali fizetéseket az egyéb átutalásoktól, amelyeket a pénzforgalmi szolgáltatók csak nyitvatartási időben dolgoznak fel, és a pénzeszközöket csak a következő munkanap végéig írják jóvá a kedvezményezettnek. Az azonnali fizetés jelentős technológiai újítást jelent a fizetések terén, mivel lehetővé teszi a pénzügyi rendszerben blokkolt pénzeszközök felszabadítását, amelyek így azonnal elérhetővé válnak a végfelhasználók – az uniós fogyasztók és vállalkozások – számára fogyasztás és beruházások céljára. Az azonnali fizetés a bankok és a pénzügyi technológiai (fintech) vállalkozások számára is lehetőséget kínál arra, hogy az interakciós ponton, akár a fizikai értékesítési pontokon, akár az e-kereskedelmi ügyletekben (pl. mobil fizetési alkalmazások okostelefonon történő használata) igénybe vehető új fizetési megoldásokat dolgozzanak ki. Ezek a megoldások segítenének csökkenteni az interakciós pontok piacának jelenlegi magas koncentrációját, különösen a határon átnyúló fizetések esetében. Az Unióban már kiépült az euróban történő azonnali fizetések architektúrája. A struktúra azonnali kiegyenlítést kínáló fizetési rendszereket és az egységes eurofizetési térség (SEPA) azonnali átutalási rendszerét (SCT Inst. Scheme) foglalja magában, amelyet 2017 novemberében indított el az Európai Pénzforgalmi Tanács (EPC). Az azonnali fizetés által az uniós fogyasztók és vállalkozások számára kínált jelentős potenciális előnyök kiaknázását azonban akadályozza az azonnali fizetés lassú és alacsony fokú elterjedtsége. 2021 végén az Unióban indított euroátutalásoknak csupán 11 %-a volt azonnali fizetés. Ennek okait az e javaslatot kísérő hatásvizsgálat tartalmazza (lásd alább). Az „Úton az euró erősebb nemzetközi szerepe felé” című, 2018. december 5-i közleményében a Bizottság támogatta az azonnali fizetések uniós piacának teljes mértékű integrációját, a kis értékű fizetések kockázatainak és sebezhetőségeinek csökkentése, valamint a meglévő fizetési megoldások autonómiájának növelése érdekében. Az uniós lakossági pénzforgalmi stratégiáról szóló 2020. szeptember 24-i közleményében a Bizottság bejelentette, hogy adott esetben olyan jogszabályra tesz javaslatot, amely előírja az EU-ban működő pénzforgalmi szolgáltatók számára, hogy 2021 végére kínáljanak euróban történő azonnali fizetést biztosító szolgáltatást. A Tanács a 2021. március 22-i következtetéseiben kiemelte, hogy a lakossági pénzforgalmi stratégia egyik célkitűzéseként elő kell mozdítani az azonnali fizetések széles körű használatát. A Bizottság emellett a 2021. január 20-i, „Az európai gazdasági és pénzügyi rendszer: a nyitottság, az erő és a reziliencia előmozdítása” című közleményében ismételten rámutatott a lakossági pénzforgalmi stratégiájának és a digitális pénzügyi innovációnak a pénzügyi szolgáltatások egységes piaca megerősítésében betöltött fontos szerepére, amelyen keresztül e piacnak a makrogazdasági és a pénzügyi területen egyaránt érvényesülő nyitott stratégiai autonómiája is erősödik. Ezt követően a Bizottság 2022. évi munkaprogramjában megjelenítette az azonnali fizetésekre vonatkozó kezdeményezést.

A Tanács a 2022. április 5-i következtetéseiben utalt a Bizottság azon szándékára, hogy jogalkotási kezdeményezést nyújt be az azonnali fizetésekről, emlékeztetve a versenyképes belföldi és páneurópai, piaci alapú fizetési megoldások fejlesztésének előmozdítására irányuló célkitűzésre, és hangsúlyozta a független, hatékony, jól működő, nyitott és autonóm európai pénzforgalmi térségre vonatkozó keret meghatározásának és hatékony végrehajtásának fontosságát.

•Összhang a meglévő szakpolitikai rendelkezésekkel

Az euróban történő azonnali fizetés általános rendelkezésre állása a SEPA aktualizálásának és korszerűsítésének szükséges része. A SEPA lehetővé teszi az európai fogyasztók, vállalkozások és közigazgatási szervek számára, hogy a határon átnyúló, euróban történő fizetéseket ugyanolyan könnyen indítsák és fogadják, mint a belföldi fizetéseket, és mindenki számára lehetővé teszi, hogy a saját tagállamukban meglévő fizetési számláikat a külföldről kapott bérük fogadására vagy külföldre fizetendő számláik rendezésére használják. A SEPA-projektet 2002-ben indították el a Bizottság támogatásával, és ez ösztönözte az európai bankszektort az EPC létrehozására, amely a Bizottság és az Európai Központi Bank (EKB) kérésére kötelezettséget vállalt arra, hogy az összes érdekelt féllel (köztük a kereskedőkkel és a fogyasztókkal) szoros párbeszédben kidolgozza az euróban történő fizetések teljesítésére vonatkozó szabályok és eljárások harmonizált rendszereit. Az euroátutalások SEPA-rendszerét 2008-ban, a SEPA-beszedést pedig 2009-ben indították el. Ezt a két rendszert a 2012. évi SEPA-rendelet ténylegesen kötelezővé tette az euróban történő fizetések tekintetében. A SEPA azonnali átutalási rendszerét 2017-ben indították el.

A fizetések területén két uniós jogi aktus – a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló 2015. évi irányelv (PSD2) és a határon átnyúló fizetésekről szóló rendelet – már most is alkalmazandó az azonnali fizetésekre, és az e javaslatban szereplő rendelet hatálybalépését követően is alkalmazandók maradnak. A PSD2 a pénzforgalmi szolgáltatókra vonatkozó szabályokat és kötelezettségeket, valamint fogyasztói jogokat állapít meg az EU-ban általánosan használt fizetések számos típusára vonatkozóan, beleértve az átutalásokat is. Folyamatban van az irányelv értékelése, és az irányelvvel kapcsolatos esetleges módosítási javaslatok teljes mértékben figyelembe fogják venni ezt a javaslatot. A határon átnyúló fizetésekről szóló rendelet előírja, hogy a határon átnyúló, euróban teljesített fizetésekért ugyanazt az árat kell felszámítani, mint az azonos típusú, ugyanazon pénzforgalmi szolgáltató által feldolgozott, nemzeti pénznemben történő belföldi fizetésekért, beleértve az átutalásokat és így az azonnali fizetéseket is (a határon átnyúló fizetésekről szóló rendelet és e javaslat közötti kölcsönhatás további magyarázatát lásd alább).

Az azonnali fizetések teljesítésekor – csakúgy mint bármely más típusú fizetés esetében – a pénzforgalmi szolgáltatóknak biztosítaniuk kell, hogy megfelelő és valós idejű eszközökkel rendelkezzenek a csalás, pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás megelőzésére, a hatályos uniós jogszabályokkal teljes összhangban. Ez a kezdeményezés nincs hatással a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni ellenőrzések alaposságára. Így például az azonnali fizetések 10 másodpercen belüli gyorsasága semmilyen módon nem befolyásolja a kötelezett szolgáltatók azon kötelezettségét, hogy elvégezzék a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni előírt ellenőrzéseket, és szükség esetén megtegyék a gyanús ügyletekre vonatkozó bejelentéseket. Ezek általában utólagos ellenőrzésekre vonatkozó követelmények, ellentétben a korlátozó intézkedésekhez kapcsolódó ellenőrzési kötelezettségekkel, amelyeket az ügylet teljesítése előtt (az azonnali fizetés esetében 10 másodpercen belül) kell elvégezni, és ezért e javaslat hatálya alá tartoznak. Ez a javaslat semmilyen módon nem érinti az ilyen gyanús ügyletekre vonatkozó bejelentések pénzügyi információs egységek (FIU-k) általi vizsgálatának hatékonyságát és időszerűségét sem.

•Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

A kezdeményezés teljes mértékben összhangban van a Bizottság uniós digitális pénzügyi szolgáltatási stratégiájában meghatározott, a lakossági pénzforgalmi stratégiával együtt elfogadott egyéb bizottsági kezdeményezésekkel, amelyek célja a pénzügyek és az uniós gazdaság digitális átalakításának előmozdítása, valamint a digitális egységes piac széttagoltságának megszüntetése. A javaslat teljes mértékben összhangban van a Bizottság „Úton az euró erősebb nemzetközi szerepe felé” című közleményével, amelyben a Bizottság az azonnali fizetések uniós piacának teljes mértékű integrációja mellett foglalt állást, a kis értékű fizetési rendszerek kockázatainak és sebezhetőségének csökkentése, valamint a meglévő fizetési megoldások autonómiájának növelése érdekében. Összhangban van továbbá a Bizottság „Az európai gazdasági és pénzügyi rendszer: a nyitottság, az erő és a reziliencia előmozdítása” című 2021-es közleményével is, amelyben a Bizottság ismételten rámutatott a lakossági pénzforgalmi stratégiájának és a digitális innovációnak a pénzügyi szolgáltatások egységes piacának megerősítésében betöltött fontos szerepére. Ugyanez a közlemény megerősítette, hogy a Bizottság és az EKB szolgálatai – az uniós szerződésekben meghatározott megbízatásukkal összhangban – szakértői szinten közösen át fogják tekinteni a digitális euro esetleges bevezetéséből eredő szakpolitikai, jogi és technikai kérdések széles körét. A digitális euróról szóló jogalkotási kezdeményezés a Bizottság 2023. évi munkaprogramjába is bekerült. Az azonnali fizetések teljes körű bevezetése az EKB lakossági pénzforgalmi stratégiájának egyik fő eleme, és az EKB biztosítja a TARGET azonnali fizetéskiegyenlítési (TIPS) szolgáltatást is. Ezért az EKB-t felkérhetik, hogy nyilvánítson véleményt erről a javaslatról.

2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

•Jogalap