Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésének Magyarország részére történő engedélyezéséről (csak a magyar nyelvű szöveg hiteles) /* COM/2012/0356 final - 2012/0173 (NLE) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK irányelv[1] (a továbbiakban: héairányelv) 395. cikke értelmében a Tanács a Bizottság javaslata alapján, egyhangúlag eljárva bármelyik tagállamot felhatalmazhatja arra, hogy az említett irányelvben foglaltaktól eltérő különös intézkedéseket alkalmazzon a hozzáadottérték-adó (héa) beszedésének egyszerűsítésére vagy az adócsalás és adókikerülés egyes típusainak megakadályozására. Magyarország a Bizottságnál 2012. február 3-án iktatott levelében kérelmezte, hogy két évre kapjon engedélyt a héairányelv 193. cikkétől eltérő intézkedés bevezetésére annak érdekében, hogy a búzát és a kétszerest, a rozst, az árpát, a zabot, a kukoricát, a tritikálét, a szójababot, az olajrepce- vagy repcemagot és a napraforgómagot beszerző adóalanyt tekintse a hozzáadottérték-adó megfizetésére kötelezett személynek (az ún. fordított adózás). A héairányelv 395. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2012. április 26-án kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Magyarország kérelméről. A Bizottság 2012. május 2-án kelt levelében értesítette Magyarországot, hogy a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információ a birtokában van. Magyarország kifejtette, hogy az adócsalás számos fajtájával szembesült, amelyek során az értékesítések kiszámlázását követően az értékesítők eltűnnek anélkül, hogy adót fizetnének az adóhatóságnak, miközben ügyfeleik érvényes számla birtokában adólevonásra jogosultak. Nemzeti szinten és a Közösségen belüli kereskedelem viszonylatában egyaránt adócsalási rendszereket fedeztek fel. A Magyarország által nyújtott információk alapján az összes levont vagy visszaigényelt héa megközelítőleg 20%-a a fent említett mezőgazdasági termékek esetében csalást is magában foglal, és 2010. évi árakon számítva 13,5 milliárd HUF összegű becsült héaveszteséget eredményezett az Államkincstárnak. Erre válaszul Magyarország fordított adózási eljárást kíván alkalmazni, ezzel kizárva a csalás lehetséges eseteit oly módon, hogy a kivetett héa hiányában az esetlegesen „hiányzó” kereskedő nem tudná megtartani a vásárlójától beérkezett héát. Az adóköteles személy – a héalevonásra teljes mértékben jogosult adóalany lévén – ugyanazon az adóbevalláson vallaná be és vonná le a héát. Ez azonnal megakadályozná a további, jelentős mértékű bevételkiesést. Ugyanakkor Magyarországnak megfelelő ellenőrző intézkedéseket kell hoznia és be kell vezetnie a beszámolási kötelezettséget a mezőgazdasági termékek értékesítésével foglalkozó azon adóalanyok számára, akikre az eltérés vonatkozik, annak érdekében, hogy biztosítsa az intézkedés megfelelő működését és megelőzze az adócsalás más szintre (például a nyers termékek feldolgozásának szakaszába), illetve más mezőgazdasági termékekre vagy ágazatokra történő átvitelét. Ezen intézkedésekről tájékoztatni kell a Bizottságot. Az intézkedés továbbá módot adna arra, hogy alkalmazásának kétéves ideje alatt Magyarország olyan, a héairányelvvel összeegyeztethető, szokványos és végleges ellenőrzési intézkedéseket vezessen be, amelyekkel a javasolt végrehajtási határozatban foglalt engedély hatályvesztése után az ilyenfajta adócsalás megelőzhető, illetőleg az ellen fel lehet lépni. Magyarország valójában elkötelezte magát amellett, hogy nem újítja meg az intézkedést. A jogbizonytalanság elkerülése érdekében az eltérő intézkedés által célzott árukat a lehető legpontosabban meg kell határozni és ezért a 2658/87/EGK tanácsi rendeletben rögzített Kombinált Nómenklatúrát kell használni. Indokolt továbbá, hogy az intézkedés csak feldolgozatlan, ilyen állapotban végső fogyasztásra elvben alkalmatlan árukra vonatkozzék. 2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK Konzultációra vagy külső szakértők bevonására nem volt szükség. A határozatjavaslat célja, hogy megszüntesse a héacsalást Magyarország mezőgazdasági piacán, ami pozitív hatással járhat. Az eltérés szűk alkalmazási köre és időben korlátozott alkalmazása miatt e hatás mindenképpen korlátozott lesz. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI A határozat felhatalmazza Magyarországot arra, hogy a mezőgazdasági termékek bizonyos értékesítéseinek esetében a héafizetési kötelezettségnek az értékesítőről az adóköteles vásárlóra történő átruházása tekintetében a héairányelvtől eltérő intézkedést alkalmazzon. E határozat alapja a héairányelv 395. cikke. A javaslat az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. A határozat engedélyt ad egy tagállam számára annak saját kérelme alapján, kötelezettséget tehát nem keletkeztet. Az időbeli hatályt és az alkalmazási kört érintő szigorú korlátozásra tekintettel a különleges intézkedés a kitűzött céllal arányosnak tűnik. A héairányelv 395. cikke értelmében a héára vonatkozó közös szabályoktól kizárólag abban az esetben lehet eltérni, ha arra a Tanács a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag engedélyt ad. A tanácsi határozat az egyetlen megfelelő eszköz, mivel címzettje egy adott tagállam is lehet. 4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK A javaslatnak nincs az Unió költségvetését érintő vonzata. 5. KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK A javaslat megszüntetésre vonatkozó rendelkezést tartalmaz. 2012/0173 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésének Magyarország részére történő engedélyezéséről (csak a magyar nyelvű szöveg hiteles) AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre[2] és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, mivel: (1) Magyarország a Bizottságnál 2012. február 3-án iktatott levelében kérelmezte, hogy két évre kapjon engedélyt a 2006/112/EK irányelv 193. cikkében foglalt, a hozzáadottérték-adónak (héa) az adóhatóságok számára történő megfizetésére kötelezett személyekre vonatkozó rendelkezésektől eltérő intézkedés bevezetésére. Magyarország levelében említi, hogy nem kíván az engedély megújításáért folyamodni. (2) A 2006/12/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdése második albekezdésének megfelelően a Bizottság 2012. április 26-án kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Magyarország kérelméről. A Bizottság 2012. május 2-án kelt levelében értesítette Magyarországot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükségesnek ítélt valamennyi információnak. (3) A 2006/112/EK irányelv 193. cikkének megfelelően az általános szabály az, hogy a héát az adóztatandó termékértékesítést vagy szolgáltatást végző adóalany köteles megfizetni. A Magyarország által kért eltérés célja, hogy egy bizonyos ideig azon adóalany teljesítse ezt a fizetési kötelezettséget, akinek a gabonafélék és az olajos magvak ágazatához tartozó bizonyos feldolgozatlan mezőgazdasági termékeket értékesítettek. (4) Magyarország megállapította, hogy ezen ágazatokon belül számos kereskedő részt vesz az adócsalás különböző formáiban, mind a hazai, mind pedig az Unión belüli kereskedelemben azáltal, hogy nem fizeti be az értékesítéseire kiszabott héát az adóhatóságoknak. Vásárlóik – a héalevonásra teljes mértékben jogosult adóalanyok lévén – továbbra is jogosultak héalevonásra. (5) A héafizetési kötelezettségnek az értékesítőről az árubeszerző adóalanyra való átterhelését olyan ideiglenes sürgősségi intézkedésnek szánják, amellyel felszámolható az ilyenfajta adócsalás elkövetésének lehetősége. A szóban forgó intézkedés két éven keresztüli alkalmazása elegendő időt hagy Magyarországnak arra, hogy az ilyenfajta adócsalás megelőzése és az ellene való fellépés érdekében végleges és a 2006/112/EK irányelvvel összeegyeztethető intézkedéseket vezessen be. (6) Az adócsalásnak a termékek feldolgozási szintjére, más termékekre és ágazatokra történő átvitelének megelőzése érdekében Magyarországnak megfelelő ellenőrző intézkedéseket és beszámolási kötelezettségeket kell bevezetnie, és ezekről értesítenie kell a Bizottságot. (7) Annak érdekében, hogy az eltérésről szóló intézkedés alkalmazása csak bizonyos mezőgazdasági termékekre korlátozódjék, és hogy a jogbiztonság ne kerüljön veszélybe, az említett intézkedés által érintett áruk megnevezéséhez célszerű a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelettel[3] rögzített Kombinált Nómenklatúrát alkalmazni. (8) Az intézkedés arányos a célkitűzésekkel, mivel időben korlátozott, és alkalmazása nem általános, hanem csak néhány olyan, gondosan meghatározott termékre vonatkozik, amely eredeti állapotában végső fogyasztásra elvben alkalmatlan, és amellyel kapcsolatban az adócsalás jelentős héabevétel-veszteséget eredményezett. (9) Ez a különös intézkedés nem módosítja a végső fogyasztás szakaszában Magyarország bevételét képező teljes héaösszeget, és nem lesz kedvezőtlen hatással az Uniónak a héából származó saját forrásaira, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk A 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérve Magyarország engedélyt kap arra, hogy a 2658/87/EGK rendelet szerinti Kombinált Nómenklatúrában szereplő alábbi áruk esetében az azokat beszerző adóalanyt tekintse a hozzáadottérték-adó megfizetésére kötelezett személynek: KN-kód || Termék 1001 || Búza és kétszeres 1002 || Rozs 1003 || Árpa 1004 || Zab 1005 || Kukorica 1008 60 00 || Tritikálé 1201 || Szójabab, törve is 1205 || Olajrepce- vagy repcemag, törve is 1206 00 || Napraforgómag, törve is 2. cikk Az 1. cikk alkalmazásának feltétele, hogy Magyarország megfelelő és hatékony ellenőrzési intézkedéseket, valamint beszámolási kötelezettségeket vezessen be az e határozat által érintett árukat értékesítő adóalanyokra vonatkozóan. Magyarország értesíti a Bizottságot az első bekezdésben említett intézkedések és kötelezettségek bevezetéséről. 3. cikk Ez a határozat a róla szóló értesítés napjától számított két évig alkalmazandó. 4. cikk Ennek a határozatnak Magyarország a címzettje. Kelt Brüsszelben, a Tanács részéről az elnök [1] HL L 347., 2006.12.11., 1. o. [2] HL L 347., 2006.12.11., 1. o. [3] HL L 256., 1987.9.7., 1. o.