Az űr fontos Európa számára.

Európa – a tagállamok, az Európai Űrügynökség (ESA), a Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezete (EUMETSAT) és az EU – számos sikert könyvelhet el az űrben az olyan technológiai áttöréseknek és felfedező misszióknak köszönhetően, mint az ESA Rosetta missziója, egyedülálló Föld-megfigyelő és meteorológiai képességei – például a Meteosat –, valamint az olyan világelső kereskedelmi telekommunikációs és felbocsátási rendszerek, mint az Ariane család és a Vega. Jelenleg Európa rendelkezik a világ második legnagyobb űrköltségvetésével, amelyből különböző európai országokra kiterjedő programokat és létesítményeket finanszíroznak. 2014 és 2020 között csak az EU több mint 12 milliárd EUR-t fektet be az űrrel kapcsolatos tevékenységekbe. Birtokában van a Föld megfigyelésére használt világszínvonalú űrrendszer, a Kopernikusz, valamint a műholdas navigációt és földrajzi helymeghatározást segítő EGNOS és Galileo. A 18, jelenleg is Föld körüli pályán keringő, valamint az elkövetkezendő 10-15 évre beütemezett több mint 30 műholddal az EU az európai felbocsátási szolgáltatások legnagyobb intézményi megrendelője.

Az űrtechnológiák, -adatok és -szolgáltatások nélkülözhetetlenné váltak az európaiak mindennapjaiban: a mobiltelefonok és autós navigációs rendszerek használatakor, műholdas tv-csatornák nézésekor vagy pénzfelvételkor egyaránt. A műholdak azonnali információkkal szolgálnak katasztrófák, például földrengés, erdőtüzek és áradások esetén, lehetővé téve a sürgősségi segélyszolgálatok és mentőcsapatok számára, hogy koordináltabban együtt tudjanak működni. A mezőgazdaság a jobb földhasználat előnyeit élvezheti. A műholdas technológiáknak köszönhetően a közlekedési és energetikai infrastruktúrák biztonságosabban és hatékonyabban irányíthatók. A növekvő népesség, a megnövekedett erőforrásigények és az éghajlatváltozás jelentette világméretű kihívások miatt bizonyos információkra van szükségünk bolygónkról, amelyek az űralapú megoldások segítségével könnyebben elérhetővé válnak.

Az űrtechnológiákkal és az általuk biztosított adatokkal és szolgáltatásokkal számos uniós szakpolitikát és kulcsfontosságú politikai prioritást támogatni lehet, beleértve gazdaságunk versenyképességét, a migrációt, az éghajlatváltozást, a digitális egységes piacot és a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodást is. Az űr stratégiai jelentőséggel is bír Európa számára. Megerősíti Európát globális szerepében, és biztonságát és védelmét tekintve is igen hasznos. Az űrpolitika elősegítheti a munkahelyteremtést, és serkenti a növekedést és a beruházásokat Európában. A világűrrel kapcsolatos beruházások kitágítják a tudomány és kutatás határait. Európa világszínvonalú űrágazattal rendelkezik, melynek része a szabad világpiac körülbelül 33 %-át birtokoló erős műholdgyártó ipar és egy dinamikus downstream szolgáltatási ágazat is, amely sok kkv-nak ad munkát. Az európai űrgazdaság, beleértve a gyártást és a szolgáltatásokat is, több mint 230 000 szakértőt foglalkoztat, értékét pedig 46-54 milliárd EUR-ra becsülték 2014-ben, amely a globális űrágazat értékének körülbelül 21 %-át teszi ki.

Az űrkutatás általános nemzetközi kontextusa gyorsan változik: éleződik a verseny, az űrkutatás új szereplőivel új kihívások és új ambíciók jelennek meg; az űrtevékenységek egyre inkább kereskedelmivé válnak a magánszektor fokozódó szerepvállalása mellett; a jelentős technológiai váltások felborítják az ágazat hagyományos ipari és üzleti modelljeit, csökkentve az űrhöz való hozzáférésnek és az űr használatának költségeit. A digitális technológiával támogatott, illetve egyéb adatforrásokkal kombinált űradatok minden tagállamban számos üzleti lehetőséget kínálnak.

Európának össze kell fognia annak érdekében, hogy megerősítse a világűr terén szerzett vezető helyét, növelje részesedését a világ űrtechnológiai piacán, és éljen az űr által biztosított lehetőségekkel és előnyökkel. A Bizottság ezért a Szerződés (EUMSZ) 189. cikke alapján új űrstratégiát javasol Európa számára, amelyben négy stratégiai célra helyezi a hangsúlyt.

1.Maximalizálni az űr által nyújtott előnyöket a társadalom és az uniós gazdaság számára

Az űrmegoldásokban rejlő potenciál és az űradatok nyújtotta széles körű lehetőségek még nincsenek teljesen kiaknázva. Az űrágazatot jobban be kell ágyazni a többi szakpolitikába és gazdasági területbe uniós szinten és az összes tagállamban is. A Kopernikusz, EGNOS és Galileo uniós űrprogramokban rejlő lehetőségeket jobban ki kell használni. A Bizottság célja az űr által a társadalom és a tágabb értelemben vett uniós gazdaság számára nyújtott előnyök optimalizálása. Ezt úgy lehet elérni, hogy az állami és magánfelhasználók körében növelni kell a keresletet, meg kell könnyíteni az űradatokhoz való hozzáférést és azok használatát, és serkenteni kell az innovatív downstream alkalmazások fejlesztését és felhasználását. Emellett biztosítani kell az uniós űrprogramok folyamatosságát és felhasználó-központú fejlesztését is.

1.1.Az űrszolgáltatások és -adatok alkalmazásának ösztönzése

Az űrrendszerekből származó adatok és szolgáltatások – köztük a műholdas felvételek, a földrajzi helyzetmeghatározási információk és a műholdas kommunikáció – már most is számos közpolitikához és gazdasági ágazathoz hozzájárul: a környezetvédelemhez, a közlekedésbiztonsághoz, a precíziós mezőgazdaságoz, a halállomány szabályozásához, a hajózási útvonalak felügyeletéhez, az olajfoltok észleléséhez és a városi, illetve regionális tervezéshez egyaránt. Rengeteg további felhasználási terület lehet még, melyek még nincsenek maradéktalanul kiaknázva. Ezért a Bizottság minden olyan esetben támogatni fogja az űrszolgáltatások, -adatok és -alkalmazások felhasználását az uniós szakpolitikákban, amikor azok hatásos megoldással szolgálhatnak. Biztosítani fogja, hogy az uniós jogszabályok segítsék alkalmazásukat, és rendszeres felülvizsgálatot fog tartani az idevágó akadályok és új lehetőségek feltárása érdekében, beleértve az igazgatási egyszerűsítéseket is.

A Bizottság konkrét lépéseket, többek között szabályozási intézkedéseket fog tenni, amennyiben ez indokolt és célravezető, a Galileo bizonyos piacokra vagy területekre való bevezetése érdekében, mint például a mobiltelefonok, az európai kritikus infrastruktúra és a légi közlekedés. Az Európában piacra kerülő új lapkakészleteknek és vevőegységeknek Galileo- és EGNOS-kompatibilisnek kell lenniük. Az ágazat törekvéseit támogatandó, a Bizottság önkéntes címkézési és tanúsítási rendszert fog bevezetni.

Hosszabb távon a Bizottság az űrmegoldások alkalmazását szabványosítási intézkedésekkel, ütemtervekkel és az űr jövőbeli – például az önvezető és „összekapcsolt” autókra, vasútvonalakra, repülésre és pilóta nélküli légi járművekre (drónokra) irányuló – stratégiákba való integrálásával fogja ösztönözni. A Bizottság európai rádiónavigációs tervet fog kiadni, hogy elősegítse a globális navigációs műholdrendszer alkalmazásainak beépülését az ágazati politikákba.

Ezt a törekvést nemzeti és regionális szinten is kísérőintézkedéseknek kell támogatniuk. A Bizottság, a GSA-val és egyéb szereplőkkel figyelemfelhívó kampányokat fog szervezni, támogatási hálózatot fog kiépíteni (Kopernikusz multiplikátorok, Kopernikusz Akadémia), és technikai segítséget nyújt abban, hogy az űrmegoldások közbeszerzése innovatív módon és határokon átnyúlóan történjen.

A Kopernikusz a Föld-megfigyelési adatok egyik vezető szolgáltatója. Jelenleg azonban a technikai akadályok meggátolják a felhasználókat a Kopernikusz által szolgáltatott adatok és információk teljes mértékű felhasználásában. A Bizottság ezért javítani fogja az űrből származó adatok hozzáférhetőségét és felhasználhatóságát. Ezzel elősegíti az űr- és az egyéb forrásokból származó adatok közötti kedvező kölcsönhatást, megkönnyítve a digitális kutatási infrastruktúrákba való integrálásukat, az Európai számításifelhő-kezdeményezést kiegészítve. Ez konkrétan annyit tesz, a Bizottság különösen szorgalmazni fogja a Kopernikusz által generált Föld-megfigyelési adatok elterjesztését. Létre fog hozni számos, további adatbázisokhoz és online adatfeldolgozási kapacitásokhoz hozzáférést biztosító platformszolgáltatást, melyek terén az európai ipar vezető szerepet fog betölteni. Ezen intézkedések új üzleti lehetőségeket nyitnak meg az európai ipar – kkv-k és induló vállalkozások – előtt egyaránt, és lehetővé teszik a kutatási intézmények, az állami hatóságok és cégek számára, hogy űrmegoldásokat fejlesszenek ki, és hasznosítani tudják az ezekből származó előnyöket. Mivel a végfelhasználók az űradatokat gyakran csak más adatokkal együtt tudják teljes mértékben kiaknázni, a Bizottság különös figyelmet fog az adathalmazok átjárhatóságára fordítani, az INSPIRE-irányelvre és az európai interoperabilitási keretre építve.

A kereskedelmi downstream ágazattal kialakított szorosabb kapcsolatok elengedhetetlenek a testreszabott alkalmazások fejlesztéséhez, új felhasználók eléréséhez és az űr más ágazatokkal való összekapcsolásához. E kapcsolatok előmozdításához a Bizottság megteremti a szükséges keretfeltételeket. Egyértelműen el fogja határolni a Kopernikusz ingyenes információs alapszolgáltatásait a kereskedelmi célú downstream alkalmazásoktól. Továbbá bevezet egy úgynevezett „ipari tesztet” annak ellenőrzésére, hogy képesek-e a downstream szolgáltatók megbízható és megfizethető szolgáltatásokat nyújtani.

Az űr- és műholdas kommunikáció révén emellett Európa digitális társadalmának és gazdaságának összekapcsoltsága is javulhat. A műholdak költséghatékony megoldást kínálnak különösen a távoli, illetve tengeri területeken a létesítmények és az emberek összeköttetésére, vagy a jövőbeli 5G-hálózatok részeként, amelyekben számos, űradatokat használó alkalmazás és szolgáltatás igényel majd folyamatos kapcsolatot. A Bizottság a tagállamokkal együtt azon fog dolgozni, hogy előmozdítsák a hosszú távú együttműködési kereteket, amelyek ösztönzik a műholdas és földi technológiák együttműködését, és összehozzák az érintett üzleti közösségeket.

Fő tevékenységek – a Bizottság teendői: -elősegíti a Kopernikusz, az EGNOS és a Galileo által kínált megoldások elterjedését az uniós szakpolitikákban, amennyiben ez indokolt és előnyös – rövid távon is –, valamint intézkedéseket hoz a Galileo mobiltelefonok és időszinkronizálást használó kritikus infrastruktúra esetében történő felhasználása érdekében, -megkönnyíti a Kopernikusz adatainak és információinak használatát az adatterjesztés erősítése, valamint platformszolgáltatások létrehozása révén, és elősegíti a nem űrből származó adatokkal és szolgáltatásokkal való interfészek kialakítását, -ösztönzi az űralkalmazások fejlesztését a különböző területekről érkező új szereplők nagyobb mértékű bevonásával, -a tagállamokkal és az ágazattal együtt elősegíti a műholdas kommunikáció hatékony és keresletorientált felhasználását a mindenütt jelenlevő kapcsolat előmozdítása érdekében valamennyi tagállamban.

1.2.Az uniós űrprogramok előmozdítása és az új felhasználói igények kielégítése

A magánszektor csak abban az esetben fogja az űrmegoldásokat alkalmazni, illetve csak akkor fog beruházni azokba, ha a felhasználók és az üzleti szereplők biztosak lehetnek abban, hogy a Kopernikusz, az EGNOS és a Galileo nyújtotta szolgáltatások és adatok a jövőben is elérhetőek lesznek. Ezért a Bizottság megerősíti elkötelezettségét az uniós űrprogramok stabilitása és a rendszerek versenyelőnyeinek megerősítése mellett, olyan szolgáltatásokkal, mint például a Galileo tekintetében nyújtott hitelesítés és nagy fokú pontosság. A változó környezetben és a gyorsan fejlődő piacon e rendszerek fejlődésének folytatódnia kell annak érdekében, hogy továbbra is a legkorszerűbb, egyre javuló megbízhatóságú és stabilitású szolgáltatásokat lehessen nyújtani.