Az Eurostat részletesebb éves statisztikákat is közölt a nemzetközi szolgáltatáskereskedelemről és a közvetlen külföldi befektetésekről (kkb). A vállalkozások éves pénzügyi kimutatásaira épülő éves kkb-adatok több információt tartalmaznak, mint a negyedéves kkb-adatok. Ily módon bővebb információk nyújthatók, és átfogóbb minőségi ellenőrzések végezhetők a kkb stock változói, ezek változásainak különböző összetevői és a kkb-jövedelmek tekintetében. A nemzetközi szolgáltatáskereskedelemre vonatkozó éves adatok a szolgáltatási tételek átfogó listája szerint kerülnek lebontásra, Geo 5 szintű földrajzi bontásban. A tagállamok 9 hónappal a referenciaidőszak végét követően szolgáltatnak adatot, amelyeket az Eurostat 2–3 hónappal később tesz közzé. A közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos éves statisztikák flow és stock jellegű adatokra vonatkozóan eszköztípus, partnerország és gazdasági tevékenység szerint lebontott adatokat tartalmaznak. A tagállamoknak emellett külön kkb-adatokat kell szolgáltatniuk a rezidens különleges célú gazdasági egységekre vonatkozóan. A tagállamok 9 hónappal a referenciaidőszak végét követően küldik meg az Eurostatnak adataikat, amelyeket az Eurostat az adatok validálása és feldolgozása után nagyjából 3 hónappal később tesz közzé.

A havi fizetésimérleg-adatok és a havi becslésekből nyert első negyedéves előzetes fizetésimérleg-mutatók 7 héttel a referenciaidőszak végét követően állnak rendelkezésre. A negyedéves fizetési mérlegre / a külfölddel szembeni befektetési pozícióra vonatkozó első becsléseket 14 héttel a referenciaidőszak végét követően teszik közzé. A negyedéves fizetési mérleg sokkal szélesebb körű információkat tartalmaz, mint a havi előzetes becslés, és részletesebb bontásban kerül bemutatásra. A pénzügyi oldalt illetően az a tény, hogy a fizetési mérleg pénzügyi számláját, a befektetési jövedelemre és a külfölddel szembeni befektetési pozícióra vonatkozó statisztikákat egyidejűleg és konzisztens módon állítják össze, javítja az ezekre vonatkozó becslések minőségét, és átfogóbb elemzést tesz lehetővé a nemzetközi kapcsolatok tekintetében. A fizetési mérlegre / a külfölddel szembeni befektetési pozícióra vonatkozó negyedéves statisztikák földrajzi bontásban, a legfontosabb fejlett és feltörekvő gazdasági partnerek szerint is tartalmazzák az adatokat.

4)külföldi közvetlen befektetési tranzakciók (a jövedelmeket is beleértve);

Fizetésimérleg-statisztikák szerepelnek a gazdasági és monetáris unióban még részt nem vevő tagállamokra vonatkozó, a Bizottság és az EKB által készített és közzétett konvergenciajelentésekben is.

A fizetési mérleggel és a külfölddel szembeni befektetési pozícióval kapcsolatos statisztikákat monetáris politikai célokra is felhasználják. Más mutatókkal együtt az áruk és szolgáltatások kereskedelmére vonatkozó statisztikákat a külső kereslet által az érintett gazdaságokra gyakorolt inflációs nyomás értékelésére, valamint a nettó exportnak a bruttó hazai termékhez való hozzájárulása számszerűsítéséhez használják. A fizetési mérlegre és a külfölddel szembeni befektetési pozícióra vonatkozó adatokat nemzetgazdaságok (akár a saját nemzeti valutával rendelkezők, akár az euróövezethez hasonló monetáris unióhoz tartozó nemzetgazdaságok) külső mérlege fenntarthatóságának, valamint a devizaárfolyamra esetlegesen gyakorolt nyomás vizsgálatához használják fel. A fizetési mérlegre és a külfölddel szembeni befektetési pozícióra vonatkozó adatokat széles körben használják a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárásban.

Az Unión belüli aszimmetriák változatlanul megfigyelhetők. A folyó fizetési mérleg összetevőit érintő aszimmetriák az idők folyamán alig mutatnak változást, némileg még fokozódtak is a közvetlen befektetések esetében. A szolgáltatásokkal a szolgáltatásnyújtás módja szerint foglalkozó, a közelmúltban az Eurostat által felállított munkacsoport idővel remélhetőleg bővebb információkkal szolgál majd azon ágazatokról/szolgáltatásnyújtási módokról, amelyek hibákat és inkonzisztenciákat okoznak.

Az Európai Unióban a fizetési mérlegre vonatkozó adatok és a nemzetközi árukereskedelemre vonatkozó statisztikák általában továbbra is nagyon konzisztensek. Az eltérések általában módszertani különbséggel magyarázhatók, amelyeket az alkalmazott módszertani standardok indokolnak. A tagállamok egy része esetében a folyó fizetési mérleg teljesen vagy nagy mértékben konzisztens volt a nemzeti számlákkal, míg más országoknál – helyenként jelentős – eltérések mutatkoztak a kettő között.

Az adatok sértetlenségére vonatkozó szabályoknak való megfelelés összességében kielégítő. A nemzetközi szolgáltatáskereskedelemre és a közvetlen külföldi befektetésekre vonatkozó negyedéves és éves adatok tekintetében jóformán nincsenek eltérések. A tagállamok jelentős erőfeszítéseket tettek a hibák és a kihagyások csökkentése érdekében, aminek köszönhetően kevesebb hiba és kihagyás fordult elő a folyó fizetési mérleg és a külfölddel szembeni befektetési pozíció adatai tekintetében. Néhány más területen azonban továbbra is jelentős mennyiségű hiba és kihagyás fordul elő.

A végfelhasználók részére elérhetővé tett adatok mennyisége kielégítő; 18 tagállam a negyedéves fizetésimérleg-statisztikák legfontosabb tételei 100 %-ának közzétételét lehetővé teszi. Mindazonáltal egyes tagállamok az adataikat túlzott mértékben látják el „nem közzétehető” vagy „bizalmas” minősítéssel, aminek hátterében bizonyos esetekben az adatok minőségével kapcsolatos fenntartások állnak. Ez korlátozza a felhasználók számára rendszeresen nyújtott statisztikai információ értékét, és hátráltatja az Unió egészét lefedő statisztikákra épülő megfelelő szakpolitikai elemzést. A „bizalmas” minősítés alkalmazása a BPM 6 Unió-szerte történő átvétele nyomán részletesebbé váló adatközlés miatt is gyakoribbá vált, különösen az éves adatok tekintetében.

Nyilvános adatbázisában az Eurostat a fizetési mérleggel kapcsolatban havi és negyedéves, a külfölddel szembeni befektetési pozícióval kapcsolatban negyedéves statisztikákat és átértékeléseket, a nemzetközi szolgáltatáskereskedelemmel és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatban pedig éves statisztikákat tesz közzé. Bizonyos adatok a nemzeti weboldalakon is elérhetők a vonatkozó metaadatokkal együtt. Ugyanakkor az említett adatok terjesztésére vonatkozó nemzeti politikákból kifolyólag bizonyos korlátozások érvényesülnek.

Felhasználók széles köre mutat érdeklődést a fizetési mérleggel, a külfölddel szembeni befektetési pozícióval, a nemzetközi szolgáltatáskereskedelemmel és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos adatok iránt. Ezeket az adatokat gyakorta használják az uniós szakpolitikákban, az üzleti szereplők által készített és a tudományos célú makrogazdasági elemzésekben, továbbá a nyilvánosság érdeklődésére is számot tartanak.

A fizetésimérleg-statisztikáknak konzisztensnek kell lenniük olyan más kapcsolódó statisztikai területeken gyűjtött, uniós vonatkozású kulcsfontosságú statisztikákkal is, mint például:

1)bruttó hazai termék (amely magában foglalja az árukat és szolgáltatásokat érintő, határokon átnyúló műveleteket), ideértve a havi fizetésimérleg-mutatószámokat igénylő gyorsbecsléseket is;

2)bruttó nemzeti jövedelem (amely magában foglalja az árukat és szolgáltatásokat érintő, határokon átnyúló műveleteket, illetve jövedelmeket);

3)a külföld számla az EU és az euróövezet negyedéves szektorszámláiban és pénzügyi számláiban.

Egyes felhasználók számára a fő aggregátumokon kívül bizonyos tételek különösen relevánsak:

­az Eurostat által a nemzetközi szolgáltatáskereskedelemről évente közzétett, részletes információk a kereskedelmi tárgyalásokhoz és a vámpolitikák meghatározásához fontosak;

­a fizetésimérleg-statisztikák földrajzi megoszlása segít a tagállamok és a harmadik országok közötti kapcsolatok nyomon követésében;

­a flow és stock pénzügyi adatok összetétele (mint közvetlen befektetés, portfólió- és más befektetés) értékes információkat hordoz a pénzügyi stabilitás értékeléshez;

­a közvetlen külföldi befektetések áramlásaival kapcsolatos részletes adatok fontosak bizonyos piacok nyitottságának méréséhez vagy a közvetlen tőkeberuházások összesített jövedelmezőségének értékeléséhez.

A fizetésimérleg-munkacsoport elismeri, hogy a 184/2005/EK rendelet végrehajtása számos területen javulást eredményezett a fizetésimérleg-statisztikák vonatkozásában. Annak felmérése céljából, hogy a nemzeti szinten az adat-összeállítók és felhasználók számára milyen előnyök keletkeztek, a munkacsoportot felkérték, hogy 1-től 5-ig terjedő skálán adjon pontszámokat. A 1-es pontszám azt jelenti, hogy a 184/2005/EK rendelet nagyon csekély mértékű előnyökkel járt, míg az 5-ös pontszám jelentése az, hogy a rendelet maximálisan hozta a tőle várt előnyöket.

-A felhasználók számára a fizetési mérlegre, a nemzetközi szolgáltatáskereskedelemre és a közvetlen külföldi befektetésekre vonatkozóan elérhető adatok részletesebb jellegére adott átlagpontszám 4,0.

-A felhasználók számára a fizetési mérlegre, a nemzetközi szolgáltatáskereskedelemre és a közvetlen külföldi befektetésekre vonatkozóan elérhető adatok időben megfelelőbb és pontosabb jellegére adott átlagpontszám 3,9.

­A fizetésimérleg-adatok és a nemzeti számlák adatai közötti magasabb fokú konzisztenciára adott átlagpontszám 4,0.

Megállapítást nyert továbbá, hogy a BPM 6 kézikönyv alapján az 555/2012/EU bizottsági rendelet által bevezetett módszertani változások és új standardok, valamint a külfölddel szembeni befektetési pozícióra fordított fokozottabb figyelem egyértelműbb helyzetet és fontos kiegészítő információkat eredményezett a statisztikai adatoknak a makrogazdasági szakpolitika alakításában és a közgazdasági kutatásban részt vevő felhasználói számára. Elismerést nyert továbbá az is, hogy a 184/2005/EK rendelet révén javult az adatok tagállamok közötti összehasonlíthatósága és konzisztenciája.

6.A fizetésimérleg-statisztikákhoz kapcsolódó költségek és terhek

A nemzeti adat-összeállítók nyilatkozata szerint elsődleges adatokat használnak a fizetési mérleggel, a nemzetközi szolgáltatáskereskedelemmel és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos statisztikák összeállításához. Az elsődleges statisztikai adatok számos különböző forrásra, például vámstatisztikai adatokra, az Unión belüli árukereskedelemre vonatkozó felmérés adataira, cégnyilvántartások adataira, adóigazgatási adatokra, ingatlan-nyilvántartási adatokra és idegenforgalmi adatokra támaszkodnak. A tagállamok számára nehezen kivitelezhető a 184/2005/EK rendelet által előírt adatok gyűjtési és előállítási költségének a más célokat szolgáló adatgyűjtés teljes költségétől való elkülönítése.

A fizetésimérleg-munkacsoport becslése szerint a fizetésimérleg-adatok előállításához és terjesztéséhez szükséges közvetlen munkaerő-ráfordítás uniós szinten mintegy 772 teljes munkaidős egyenérték (24 tagállam válasza alapján). Ezek az erőforrások megoszlanak a fizetési mérleggel kapcsolatos különböző területek között. A legtöbb munkaráfordítást követelő adatkészlet a negyedéves fizetési mérleg, amely az erőforrások 48,1 %-át veszi igénybe. A sorban a havi fizetési mérleg (20,2 %), majd a közvetlen külföldi befektetésekre (16,1 %), és a nemzetközi szolgáltatáskereskedelemre (15,7 %) vonatkozó statisztikák következnek.

A tagállamok szerint a 184/2005/EK rendelet elfogadása előtti állapothoz képest, azaz amikor nem küldtek adatot az Eurostat részére, a többletteher a teljes munkaidős egyenérték 10,4 %-ára tehető. A fizetésimérleg-adatokra nemzeti célokból is szükség van, és a tagállamok már a rendelet elfogadása előtt is gyűjtötték ezeket az adatokat. Ezt azt jelenti, hogy a rendelet követelményeinek való megfeleléshez csak korlátozott kiegészítő forrásokra van szükség. Figyelembe kell venni azt is, hogy jelentős átfedés van a 184/2005/EK rendelet követelményei és más nemzeti és nemzetközi szervezetek – különösen az EKB és az IMF – adatkövetelményei között. A tagállamok által kifejezetten a 184/2005/EK rendeletnek való megfelelés céljából előállított adatok nem különböztethetők meg más adatkövetelményeknek való megfelelés céljából előállított adatoktól.

A tagállamoknak nagyon kevés információjuk van a fizetési mérlegre, a nemzetközi szolgáltatáskereskedelemre és a közvetlen külföldi befektetésekre vonatkozó adatok gyűjtésének szükségessége miatt keletkező adatszolgáltatói terhekről. A rendelkezésükre álló adatok nem teszik lehetővé, hogy becslést adjanak erre vonatkozóan.

7.Esetlegesen javításra vagy módosításra szoruló területek