2008
INTELLIGENS ENERGIA
20032006EURÓPAI 
SZÁMVEVŐSZÉK
7. sz. különjelentés
HU

INTELLIGENS ENERGIA 
200320067   2008.   sz. különjelentés
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK(az EK-Szerződés 248. cikke (4) bekezdése második albekezdése alapján)
2
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK
12, rue Alcide De Gasperi
L – 1615 Luxembourg
Tel.: (352) 4398 45410
Fax: (352) 4398 46430
Mail: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
7   2008.   sz. különjelentés
Jelentős mennyiségű további információt talál az Európai Unióról az interneten.
Az információk az Europa szerveren, a következő címen állnak rendelkezésre: http://europa.eu
Katalógusinformáció a kiadvány végén található.
Luxembourg: Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala, 2008
ISBN 978-92-9207-055-7
DOI 10.2865/14884
© Európai Közösségek, 2008
A sokszorosítás a forrás megnevezésével engedélyezett.
Printed in Belgium
TARTALOMJEGYZÉK
Bekezdés 
IV  ÖSSZEFOGLALÓ
17 BEVEZETÉS
89 ELLENŐRZÉSI MEGKÖZELÍTÉS, AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE
1042  ELLENŐRZÉSI MEGÁLLAPÍTÁSOK
1018 TERVEZÉS, A FORRÁSOK ELOSZTÁSA
1518  ERŐSSÉGEK ÉS GYENGESÉGEK
1929 MONITORING ÉS PROGRAMÉRTÉKELÉS
2124 SIKEREK ÉS HIÁNYOSSÁGOK
2529 HELYI ENERGIAÜGYNÖKSÉGEK ÉRTÉKELÉSE: ESETTANULMÁNY
3038  ADMINISZTRATÍV KÖLTSÉGEK: JAVASLATELŐKÉSZÍTÉS,
JELENTÉSTÉTEL A PROJEKTEKRŐL ÉS PROGRAMIRÁNYÍTÁS
3233 A RÉSZTVEVŐK ÁLTAL VISELT KÖLTSÉGEK34 A VÉGREHAJTÓ HIVATAL KÖLTSÉGEI 
3536 AZ ENERGIAÜGYI ÉS KÖZLEKEDÉSI FŐIGAZGATÓSÁG ÁLTAL VISELT KÖLTSÉGEK
3738 ADMINISZTRATÍV KÖLTSÉGEK ÖSSZESEN
3942 VÉGREHAJTÓ HIVATAL: JOBB IRÁNYÍTÓ?
4354  KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK
4345 A PROGRAM TERVEZÉSE
4651 MONITORING ÉS ÉRTÉKELÉS
5254 A RENDSZER MŰKÖDTETÉSE
 I. MELLÉKLET
 A BIZOTTSÁG VÁLASZAI
I.
Az Intelligens Energia – Európa program  
(Intelligent Energy for Europe – IEE) az  
energiahatékonyságot, a megújuló energia-források alkalmazását és az energia diverzi-
fikálását igyekszik előmozdítani. Célja olyan  
környezet létrehozása, amelyben széleskörűen 
ismertek a megfelelő technológiák és azok  
jelentősége.
II.
Az IEE 2003–2006 programnak 250 millió EUR volt a költségvetése. Ezzel a pénzzel csaknem 450 projektet támogattak. A programban több 
mint 1700 szervezet vett részt (helyi hatósá-
gok, kutatóintézetek, szabályozó testületek,  iparági szövetségek, ipari kamarák, tanácsadók 
és gyártók stb.).
III.
A Számvevőszék vizsgálata a következő kérdé-sekre kereste a választ:
hogyan osztotta szét a Bizottság az IEE for- –
rásait;
a Bizottság milyen módon monitorozta és   –
értékelte a programot;
mekkorák voltak a program adminisztratív   –
költségei;
hogyan értékelhető a Végrehajtó Hivatal sze- –
repe a program irányításában.ÖSSZEFOGLALÓ
5
V.
A Számvevőszék egy sor lehetséges javító intéz-
kedést javasol az IEE utódprogramjai (illetve  
más hasonló programok) megtervezéséhez és megvalósításához:
a programjavaslatok világosan körvonalazott  –
intézkedési modellre épüljenek, és tükrözzék, hogy melyek az elvárt összefüggések költsé-
gek, eredmények és hatás között;
a program meghirdetett céljait figyelembe   –
vevő monitorozás révén az egyes projektek-
nél tágabb, a program egészét átfogó képet 
lehessen alkotni;
a programokat oly módon értékeljék, hogy   –
a visszajelzés tájékoztató értéke a lehető  
legnagyobb legyen, esetleg szélesebb kör-
ben alkalmazva a „longitudinális” értékelést 
annak vizsgálatára, hogy a legfőbb projekt-
kategóriák milyen hatást gyakoroltak az egy-mást követő finanszírozási rendszerekben;
a programok adminisztratív költségeiről szóló  –
információt rendszerezettebben rögzítsék  
és elemezzék, figyelembe véve a kedvezmé-nyezettek költségeit is, és ezt az információt 
használják fel a programok összehasonlításá-
hoz, illetve a követendő példák meghatáro-
zásához és terjesztéséhez.IV.
A Számvevőszék a következő megállapításokat 
tette:
A Bizottság az IEE program céljait részletes   –
munkaprogramra bontotta le, külső szakér-
tőket alkalmazva a pályázatok értékelésére. 
Ugyanakkor a program megtervezésénél nem 
tartotta kellően szem előtt a követendő pél-dákat, az anyagi források pedig úgy oszlottak 
el a sok tevékenységi terület között, hogy az korlátozta az egyes konkrét területeken elér-hető jelentős és kimutatható előrehaladást. 
Az IEE mint kiadási program híján volt a vilá-
gos hangsúlyoknak.
A Bizottság monitorozta a projektek előreha- –
ladását, de a monitoring és az értékelés révén 
nem alkothatott átfogó képet a program  
egészének minőségéről és megtervezéséről. 
A Bizottság nem értékelhette, hogy a helyi  
és regionális energiaügynökségek jelentős  
hatást gyakoroltak-e, és hogy javították-e az energiahatékony technológiák népszerűsíté-
sének összehangolását. Az értékelési jelen-
tések nem készültek el időben ahhoz, hogy  
befolyásolhassák a jogalkotással kapcsolatos 
vitákat.
A javaslatok előkészítésének, a projektekről  –
történő jelentéstételnek és a programirá-
nyításnak a költségei (beleértve a sikeres  
pályázók által viselt ilyen költségeket is)  
becslés szerint megegyeznek a 2003 és 2006 
közötti időszak kiadásainak összegével. Ha  figyelembe vesszük a jövőbeni kifizetéseket, 
ezeknek a tevékenységeknek az összes költ-
sége várhatóan meg fogja haladni a kifizetett 
összegek egyhatodát.
A Végrehajtó Hivatal pozitívan befolyásolta  –
az ügyfelek elégedettségét.ÖSSZEFOGLALÓ 
 1.  Az Európai Unió számos eszközt alkalmaz energiapolitikájának megvalósításához1. 
Ezek közé tartoznak a következők:
nemzetközi megállapodások; –
az energiahatékonysággal és a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos  –
kutatás és fejlesztés támogatása;
az energiahatékonyságot szolgáló jogi környezet létrehozása (például az  –
uniós energiafogyasztási címke);
demonstrációs projektek előmozdítása; –
az energiával kapcsolatos projekteknek a strukturális alapokból történő  –
finanszírozása;kibocsátáskereskedelem. –
 2.  Az Intelligens Energia – Európa program (Intelligent Energy for Europe – IEE) arra 
törekszik, hogy ezeket az eszközöket kiegészítendő előmozdítsa az energiaha-
tékonyságot, a megújuló energiaforrások alkalmazását és az energia diverzifi-
kálását. A program célja olyan környezet létrehozása, amelyben széleskörűen 
ismertek a megfelelő technológiák és azok jelentősége. A program többek 
között a tapasztalatcsere és a know-how-átadás, valamint a követendő példák és a rendelkezésre álló legjobb technológiák terjesztésének ösztönzésével 
igyekszik elősegíteni az energiaellátás biztonságát, a versenyképességet és 
a környezet védelmét. Nem támogatja viszont a program közvetlenül az új 
technológiák fejlesztését
2.1 Az EU a következőképpen határozta 
meg energiapolitikai céljait:
–  az ellátás biztonságának növelése;
–  az európai gazdaságok 
versenyképességének és 
a megfizethető energia rendelkezésre 
állásának biztosítása;
– a környezeti fenntarthatóság 
előmozdítása és az éghajlatváltozás 
elleni harc.
Elnökségi következtetések, Brüsszel, 
2007. március (7224/07 tanácsi 
dokumentum).
2 Az Európai Parlament és a Tanács 
1230/2003/EK határozatának 1. és 
2. cikke (HL L 176., 2003.7.15., 29. o.).BEVEZETÉS
OKTATÁS AZ INTELLIGENS ENERGIÁRÓL A SZOCIÁLIS LAKÁSOK KORSZERŰSÍTÉSÉHEZ 
IEOKTATÁS  SAVE PROJEKT1. SZÖVEGDOBOZ
Cél: 
Ellátni a szociális lakásokkal foglalkozó cégeket az energiahatékony korszerűsítéshez szükséges tudással és 
eszközökkel.
Időtartam:
2006.01.–2006.12.
Költségvetés:
457 291 EUR (EU-hozzájárulás: 50 %)
E projekt keretében egy oktatási programmal és egy külön útmutatóval segítették a szociális lakásokkal 
foglalkozó cégeket, az önkormányzatokat és a lakásállomány egyéb tulajdonosait abban, hogy az „intelli-
gens energia szellemében” korszerűsítve legalább 30 %-os energiamegtakarítást érjenek el a felújítás előtti 
állapothoz képest.
7
IEE 20032006
 3.  Az IEE 2003–2006 program költségvetése a négy tárgyévben 250 millió EUR köte-
lezettségvállalási előirányzatból állt. Ezzel a pénzzel Unió-szerte, az Európai 
Gazdasági Térség más tagországaiban, valamint tagjelölt országokban csak-
nem 450 projektet támogattak, amelyekben konzorciumok is szerepet vállaltak 
(a résztvevők száma átlagosan hét és nyolc között mozgott). A projektekben többek között helyi hatóságok, kutatóintézetek, szabályozó testületek, iparági 
szövetségek, ipari kamarák, tanácsadók és gyártók vettek részt. A részt vevő 
szervezetek száma meghaladta az 1700-at.
 4.  Az Intelligens Energia-Európa 2003–2006 program egyfelől négy „vertikális” 
alprogramot foglalt magában:
SAVE: energiahatékonyság, különösen az épületekben és az iparban –3;
Altener: új és megújuló energiaforrások –3;
STEER: a közlekedés energetikai vonatkozásai –3;
Coopener: együttműködés a fejlődő országokkal; –
  másfelől öt olyan „horizontális” tevékenységet is felölelt, amelyek a fenti  
alprogramok közül többet ötvöznek össze és/vagy közösségi prioritásokhoz 
kapcsolódnak.3 A SAVE és az Altener 1993-ban 
indult el, és finanszírozásuk régebben 
más programok keretében történt 
(lásd: a Joule-Thermie program 
társfinanszírozási intézkedései és az Altener program kísérleti intézkedései 
keretében a megújuló energiaforrások 
támogatásáról szóló, 17/98 sz. 
különjelentés (HL C 356., 1998.11.20.)).
GREENLODGES  „ZÖLD SZÁLLÓK”  ALTENER PROJEKT2. SZÖVEGDOBOZ
Cél: 
Előmozdítani és megkönnyíteni távoli vidéki szállodákban a megújuló energián alapuló berendezések, illetve 
a hőt és az energiát összekapcsoló mikroberendezések alkalmazását.
Időtartam: 
2005.01.01.–2007.01.31.
Költségvetés:
849 652 EUR (EU-hozzájárulás: 50 %)
A projekt keretében az Unió különböző részein található vidéki szálláshelyeken végzett energiaauditokra 
támaszkodva útmutatót dolgoztak ki vidéki szállodák és hasonló szálláshelyek tulajdonosai és vezetői szá-mára a megújuló energián és a kapcsolt energiatermelő mikroegységeken alapuló rendszerek felszereléséhez. 
Minderről regionális és országos szintű workshopokon nyújtottak tájékoztatást.
8
 5.  Az 1. táblázatban  az alprogramokhoz rendelt (a program valamennyi részte-
rületére vonatkozóan aláírt támogatási megállapodásoknak megfelelő)  
kiadásokkal, illetve az egyéb költségekkel kapcsolatos eredmények látha-
tóak. A kifizetések üteme sokkal lassúbb volt a kötelezettségvállalásokénál: 2006 végéig a résztvevőknek összesen 46,8 millió eurót fizettek ki.
EURÓPAI KAMPÁNY A JÁRMŰVEZETŐI MAGATARTÁS JAVÍTÁSA, AZ ENERGIAHATÉKONYSÁG 
ÉS A KÖZLEKEDÉS BIZTONSÁGA ÉRDEKÉBEN ECODRIVEN  STEER PROJEKT3. SZÖVEGDOBOZ
Cél: 
Az energiahatékony és biztonságosabb járművezetői stílus és magatartás népszerűsítése (környezettudatos 
járművezetés)
Időtartam: 
2006.01.–2008.12.
Költségvetés: 
1 440 040 EUR (EU-hozzájárulás: 50 %)
A környezettudatos járművezetést előmozdító, kilenc uniós országra kiterjedő Ecodriven kampány a sze-
mélyautók, szállító kisteherautók, teherautók és autóbuszok vezetőit célozta meg.
9
EURÓPAI PLATFORM AZ ENERGIATELJESÍTMÉNYRE VONATKOZÓ SZERZŐDÉSKÖTÉSEK 
ELŐMOZDÍTÁSÁRA EUROCONTRACT  „HORIZONTÁLIS PROJEKT”4. SZÖVEGDOBOZ
Cél: 
A szerződések pontosabban szóljanak az energiaspecifi  kációról
Időtartam: 
2005.01.–2007.12.
Költségvetés: 
2 302 036 EUR (EU-hozzájárulás: 50 %)
E projekt keretében mintaszerződéseket, pályázati mintadokumentációt és energiaszolgáltatási minőségi 
szabványokat dolgoztak ki, majd ezek alapján önkormányzatoknak, lakásszövetkezeteknek és a lakásügyi 
szolgáltatások egyéb résztvevőinek szánt útmutatókat is.20032006 KÖZÖTT VÁLLALT KIADÁSOK1. TÁBLÁZAT
Támogatáson alapuló projektekAz aláírt támogatási 
megállapodások 
számaMillió 
EUR
Altener (Megújuló források) 118 61,6
SAVE (Energiahatékonyság) 106 56,2
STEER (Közlekedés) 28 19,7
Horizontális intézkedések 80 44,5
Események célzott támogatása 77 2,7
Coopener 38 14,5
Támogatott projektek ÖSSZESEN 447 199,2
Közbeszerzéses projektek128
Összehangolt fellépésre épülő projektek22,2
Az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság kommunikációs 
és támogatási költségei 2,5
Az Intelligens Energiával Foglalkozó Végrehajtó Hivatal 
működési költségei8,9
ÖSSZESEN3240,81 Közbeszerzés: a Bizottság által 
kezdeményezett (elsősorban tanulmányokra és informatikai 
szolgáltatásokra irányuló) szerződések.
2 Összehangolt fellépés: az épületek 
energiateljesítményéről szóló irányelv 
(EPBD-irányelv) átültetésére és 
alkalmazására összehangolt fellépést kezdeményeztek.
3 Ebben az EFTA-nak az IEE programhoz 
való hozzájárulása is benne van.
10
AZ IEE 20032006 ELŐTTI HELYZET
 6.  A SAVE és az Altener programokat, valamint a 2003-ban a Coopener alprogramhoz 
sorolt egyes tevékenységeket korábban az 1998–2002-es energia-keretprog-ram alapján finanszírozták. A 2003–2006-os programban a következő lényeges 
változások történtek:
a program működtetésére Végrehajtó Hivatalt hoztak létre; –
az energiaágazatnak a fenntartható fejlődés szempontjából meghatá- –
rozó területein a közösségi támogatásokat egyetlen programba fogták 
össze;a közlekedéssel kapcsolatos tevékenységek finanszírozására külön alprog- –
ramot hoztak létre.
A 2006 UTÁN VÁRHATÓ HELYZET
 7.  A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó, IEE2 elnevezésű következő program 
az alábbi változásokkal jár majd:
nem adnak többé célzott támogatást kisebb, különálló eseményekre; –
a Coopenert kiemelik a programból; –
engedélyezik a piaci bevezetési projekteket (ezek a projektek olyan újító  –
jellegű technikák, folyamatok vagy termékek ismertté tételét célozzák, 
amelyek sikeres bemutatkozásuk ellenére még nem jelentek meg szá-
mottevően a piacon);
az új helyi és regionális energiaügynökségek létrehozásához adható maxi- –
mális uniós hozzájárulást a költségek 75 %-ára, illetve 250 000 euróra  
növelik, és lehetővé teszik, hogy az energiaügynökségek létrehozására 
irányuló javaslatokat ne csak konzorcium keretében, hanem önállóan is 
be lehessen nyújtani.
 8.  A Számvevőszék azt vizsgálta, hogy a Bizottság megfelelő intézkedésekkel bizo-
nyosodott-e meg arról, hogy az Intelligens Energia – Európa programot ered-
ményes módon alakították ki és hajtották végre, úgy, hogy az európai szintű 
értéknövelő hatással járt. Az ellenőrzés a következő kérdéseket vizsgálta:
hogyan osztotta szét a Bizottság a forrásokat; –
a Bizottság milyen módon monitorozta és értékelte a programot; –
mekkorák voltak a program adminisztratív költségei; –
hogyan értékelhető a Végrehajtó Hivatal szerepe a program irányításá- –
ban.
 9.  Az ellenőrzés a következőkből állt:
a program jogalapjának és a döntéshozatali folyamathoz kapcsolódó  a) 
egyes dokumentumoknak az elemzése; az IEE programra, annak előd- és 
utódprogramjaira vonatkozó értékelések elemzése;a Végrehajtó Hivatal jelentéseinek és a monitoring során született doku- b) 
mentumainak elemzése;
elbeszélgetés az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság, illetve a Vég- c) 
rehajtó Hivatal munkatársaival;
ajánlattételi felhívások elemzése; d) 
65 projektdosszié áttekintése; e) 
a program 736 résztvevőjétől gyűjtött adatokat felhasználó felmérés f) 
4;
a projekt adatbázisának elemzése. g) 4 A felméréshez használt kérdőív 
tervezetét 2006 novemberében 
küldték meg a Bizottság részlegeinek. 
A kérdőívet valamennyi 2006. november 7-ig finanszírozásért 
folyamodó érdekelt megkapta. 
Összesen 736 válasz érkezett be, ami 
29 %-os általános válaszadási aránynak 
felel meg. A válaszadók többsége egynél több projektben vett részt, s 
így széleskörű tapasztalatot szerzett 
a program működésének terén. 
A válaszadók fele például össze tudta 
hasonlítani azokat a tapasztalatait, 
amelyeket az Energiaügyi és 
Közlekedési Főigazgatósággal, illetve amelyeket az ügynökséggel történő 
együttműködése során szerzett. 
A felmérésben a válaszadókat arra 
is megkérték, hogy jelöljék meg 
javaslataik elkészítésének költségét, 
illetve a sikeres pályázók esetében 
a Brüsszelnek történő beszámolás költségét is.ELLENŐRZÉSI MEGKÖZELÍTÉS, 
AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE
TERVEZÉS, A FORRÁSOK ELOSZTÁSA
 10.  Egy közösségi beavatkozás eredményes megtervezéséhez egyértelmű célokat 
kell kitűzni; világosan kell látni, hogyan éri majd el ezeket az adott eszköz, és egyértelmű szempontok alapján kell kiválasztani a nyertes pályázatokat.
 11.  A közösségi jogszabályok értelmében az IEE 2003–2006 program keretében támo-
gatott projekteknek a következő szempontoknak kellett megfelelniük:
mozdítsák elő a fenntartható fejlődést, az energiaellátás biztonságát,  a) 
a versenyképességet vagy a környezet védelmét;hozzanak létre vagy fejlesszenek tovább a fenntartható energetikai fej- b) 
lesztéshez szükséges struktúrákat és eszközöket;
mozdítsák elő a fenntartható energetikai rendszerek és berendezések  c) 
terjedését;
fejlesszék az információs tevékenységet, az általános és a szakképzést; d) 
monitorozzák a közösségi kezdeményezések végrehajtását és hatását; e) 
értékeljék a program alapján finanszírozott intézkedések hatását f) 
5.
  A pénzügyi támogatást az adott tevékenységtől várható közösségi szintű érték-
növekedéstől, a tevékenység eredményeitől, illetve várt hatásától tették  függővé
6.
 12.  A Bizottság a fenti elveket a következőkön keresztül valósította meg:
a 2003 és 2006 közötti időszakra szóló globális munkaprogram, 17 „kulcs- –
tevékenységgel”, amelyek 63 „célterületre” oszlanak (ezeket az I. mel-
léklet  sorolja fel);
az alprogramok és a kiemelt intézkedések irányvonalait, illetve a kivá- –
lasztás szempontjait megállapító éves munkaprogramok7;
támogathatósági és kiválasztási szempontokat megszabó ajánlattételi   –
felhívások, amelyek a Bizottság és az érintett konzorcium közötti tárgya-
lásokat követően támogatási megállapodásokra vezetnek;
szolgáltatási szerződéseket célzó pályázati felhívások. –5 Az 1230/2003/EK határozat 
4. cikkének (1) bekezdése.
6 Az 1230/2003/EK határozat 
4. cikkének (2) bekezdése.
7 Ezeket a munkaprogramokat 
valamennyi résztvevő ország 
képviselőivel folytatott konzultációk 
során dolgozták ki.ELLENŐRZÉSI 
MEGÁLLAPÍTÁSOK
13
 13.  Az egyes kulcstevékenységekre valamennyi ajánlattételi felhívásnál szakértői 
csoportokat hoztak létre (lásd: I. melléklet ). Ezek tagjai öt szempont szerint 
értékelték a pályázatokat:
az intézkedés/ügynökség/esemény minősége; –
a szemlélet minősége; –
a közösségi szintű értéknövelő hatás; –
költségek és hozamok; –
a csoportszervezés. –
 14.  A szakértői csoport jelentései alapján egy értékelő bizottság rangsorba állította 
a pályázatokat a jóváhagyáshoz. Csak olyan pályázat volt elfogadható, amely-nél mind az összpontszám, mind az ötödik szempontra (csoportszervezés)  adott pontszám elérte a megszerezhető pontok legalább 70 %-át, valamint 
egyetlen szempontra adott pontszám sem volt alacsonyabb 50 %-nál. A beér-
kezett pályázatoknak kb. 33 %-át fogadták el.
ERŐSSÉGEK ÉS GYENGESÉGEK
 15.  A Bizottság a program céljait konkrét intézkedésekre bontotta le, és létrehozott 
egy rendszert a pályázatok objektív értékeléséhez és a szerződések megkö-
téséhez. A pályázatokat értékelő és pontozó szakértők megfelelően alátá-masztották és dokumentálták értékelésüket és pontozásukat.
 16.  A program keretében támogatott intézkedések jórészt régebbi programokból 
öröklődtek tovább. A támogatható célterületek közé tartozott a figyelem  
ráirányítása olyan kérdésekre, mint a haszongépjárművek üzemanyag-haté-konysága és az épületszigetelés: olyan területek, ahol független szakértői  
vélemények szerint nagyok a lehetőségek a kevesebb üvegházhatású gáz  
kibocsátásával járó technológiák költséghatékony bevezetése terén
8.
 17.  Az viszont, hogy ez a viszonylag kevés kiadást lehetővé tévő program nem keve-
sebb mint 63 célterületre irányult, csökkentette annak a valószínűségét, hogy 
a program bármely konkrét területen jelentős hatást gyakoroljon. Az IEE mint kiadási program híján volt a világos hangsúlyoknak.8 Lásd pl. a következő, nemrég készült 
elemzést: A Cost curve for Greenhouse 
Gas Reduction  („Az üvegházhatást 
okozó gázok csökkentésének költséggörbéje”), McKinsey Quarterly, 
2007.
14
 18.  A program által finanszírozott jelentés9 következtetései viszonyítási alapul szol-
gálnak a program végrehajtására hozott intézkedések értékeléséhez. A Bizott-
ság munkaprogramjában nem szerepeltek a következők:
„az intézkedési modell kifejtése” (vagyis annak egyértelművé tétele, hogy  –
az uniós támogatások hogyan segítenének lebontani az energiahatékony 
technológiák bevezetésének útjában álló konkrét akadályokat);
konkrét, mérhető és határidős programcélok kitűzése; –
a legfontosabb piaci szereplők elemzése (Az utódprogram munkaprog- –
ramja ugyan ad elemzést a piaci szereplőkről, de a felsorolt 41 „célcso-
portot” sok esetben nagyon tágan határozza meg („oktatási rendszer”, „iparosok”, „média” stb.).
MONITORING ÉS PROGRAMÉRTÉKELÉS
 19.  A költségvetési rendelet10 előírja, hogy a Bizottság a költségvetésben foglalt 
minden tevékenységi ágra egyedi, mérhető, elérhető, szakszerű és időzített 
célkitűzéseket szabjon meg, és azok megvalósítását teljesítménymutatókkal 
ellenőrizze.
 20.  A Bizottság csupán az egyes projektek szintjén vezetett be monitoring-intézke-
déseket, mégpedig a következőket:
a támogatási megállapodás megadta a projektek tartalmát, illetve azok  –
közvetlen termékeit (a teljesítéseket), továbbá a közösen meghatározott 
teljesítménymutatókat;a támogatási megállapodás a jelentések gyakoriságát is meghatározta,  –
a projekt időtartamától függően általában három-négy jelentésnek kellett 
készülnie (kisebb eseményekről csak egyszer készült jelentés);
valamennyi projektnél egy-egy projektfelelőst bíztak meg, hogy ellen- –
őrizze a jelentések benyújtását és a szerződésben foglalt projektleíráshoz 
viszonyított előrehaladást;
a végrehajtó Hivatalon belül az egyes részlegek ellenőrizték a hozzájuk  –
tartozó projektfelelősöket;
erről a nyomon követésről áttekintő jelleggel beszámoltak az Energiaügyi  –
és Közlekedési Főigazgatóságnak.9 Az IEE keretében az ECOFYS külön 
jelentésben adott értékelést 20 
energiahatékonysági eszközről, 
amelyek közül 17 a tagállamokon belül működött („ From Theory Based Policy 
Evaluation to SMART Policy Design ” /„Az 
elméleti alapú szakpolitika-értékeléstől 
a SMART jegyében történő szakpolitika-
tervezésig”/, ECOFYS, 2007. április, – 
http://www.aid-ee.org/documents/
SummaryreportFinal.PDF?bcsi_scan_522CC38ADEA72627=0&bcsi_
scan_filename=SummaryreportFinal.
PDF – 2008. június 10). Ez a jelentés 
számos követendő példával 
szolgál az energiahatékonysági programok megtervezéséhez és 
monitoringjához. A szakértői jelentés 
többek között azt ajánlotta, hogy 
az energiahatékonyságra irányuló 
programok:
–  fejtsék ki, hogy az intézkedési 
modellben milyen összefüggés várható a költségek, az eredmények 
és a hatás között;
–  szabjanak meg konkrét célokat 
konkrét határidőkkel, és mondják ki, 
hogy mely mérhető mutatók révén történik a monitoring;
–  adjanak becslést a kitűzött célok 
eléréséhez alkalmazott lehetséges 
szakpolitikai intézkedéscsomagok 
lehetséges hatásáról;
–  adjanak elemzést az érintett piacokról 
és ágazatokról, határozzák meg, 
kik a legfontosabb piaci szereplők, 
melyek az energiahatékonyságot 
hátráltató tényezők, gátak és 
akadályok, és hogy a szakpolitikai 
eszközök várhatóan milyen eredményesen küzdik le ezeket 
a problémákat.
10 Az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi 
rendelet 27. cikke (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).
15
SIKEREK ÉS HIÁNYOSSÁGOK
 21.  Ezek az intézkedések hasonlítottak az egyéb uniós programok esetében hozot-
takhoz, és lehetővé tették, hogy a Bizottság monitorozhassa az egyes konkrét projektek keretében megvalósuló tevékenységeket. A kért és nyújtott moni-
toring-információt ugyanakkor nem illesztették be egy olyan rendszerbe, ahol 
mutatókkal mérték volna a program egészének sikerét. A Bizottság így csak 
korlátozottan tudta felhasználni ezt az információt ahhoz, hogy véleményt 
alkosson a program sikeréről, illetve arról, hogy maga a program vagy a pro-jektkövetelmények módosításra szorulnak-e
11. Az Intelligens Energia – Európa 
program során nem módosították a javasolt projektek értékelési szempontjait (a SAVE és az Altener esetében pedig ezek a szempontok változtatás nélkül öröklődtek át régebbi programokból).
 22.  Az IEE használható értékelését a pénzeszközök kifizetésének üteme is hátráltatta12. 
Az IEE félidős értékelése a program befejezésének idején, 2006 januárjában ért véget. Az addig az időpontig folyósított kifizetések azonban a program 
tervezett összkiadásának még csak kevesebb mint 5 %-át tették ki. A tanul-
mányt végző csoport úgy értékelte, hogy „még túl korai lenne értékelni a [pro-
jektek] hosszú távú hatásait”. 2006 végéig az összes kifizetés még mindig  
csupán 46,8 millió eurót ért el – ami annak a jele, hogy a program keretében 
kifizethető pénzeszközök 80 %-át a programidőszak után fogják kifizetni.
 23.  Az Intelligens Energia – Európa program abból a feltételezésből indult ki, hogy 
az energiahatékony termékek, eljárások és módszerek meghonosításának,  
valamint a megújuló energiaforrások használatának egyik legjelentősebb  
akadálya az információhiány. Ha a program monitorozása a legjobban bevált 
gyakorlathoz híven történt volna, akkor sor került volna annak mérésére  is, hogy a program hatására milyen mértékben gyarapodott a döntéshozók 
tájékozottsága. A Bizottság programszinten nem szerzett erre vonatkozó  
adatokat.
 24.  A programértékelés egyik legnagyobb gyengesége az volt, hogy a jelentések nem 
készültek el időben ahhoz, hogy befolyásolhassák a jogalkotással kapcsolatos 
vitákat, és nem nyújtottak érdemi elemzést a program hatásáról. A SAVE és Altener alprogramok értékeléséről szóló jelentések csak az IEE elfogadása után 
készültek el. Az IEE2 (az IEE utódprogramja) előzetes értékelése még azelőtt 
készült el, hogy az IEE programról bármilyen információ rendelkezésre állt 
volna (a jelentést
13 2004 szeptemberében bocsátották ki: az IEE keretében 
meghirdetett első felhívás ajánlatbenyújtási határideje 2004 áprilisa volt, és az IEE 2003–2006 keretében megkötött támogatási megállapodásokat csupán 
annak az évnek az őszén írták alá).11 Az IEE2 előzetes értékelésére 
felkért tanácsadó szerint „A jelenlegi IEE program mutatóinak rendszere 
a fejlesztésnek ebben a szakaszában 
csak a projekt szintjére szorítkozik, 
ahol a javaslattevőktől várják 
el, hogy javaslatot tegyenek 
a projektjeik előrehaladásának 
mérésénél alkalmazandó mutatókra. Programszinten azonban nincs 
eszköz ezeknek a mutatóknak az 
összehangolására. A konzultációk 
során többen adtak hangot 
aggodalmuknak a rendszert illetően, mivel az félreértésekre adhat alkalmat, 
valamint akadályozza a hatások 
érdemi monitoringját azáltal, hogy 
projektenként eltérő végtermékek, 
eredmények és hatások mérésére 
ösztönöz. IIyen keretek között bármely 
értékelés kapcsán rendkívül nehéz lesz valamely program hatásának 
felmérése, illetve az annak sikerére 
vonatkozó következtetések levonása.” 
(Ex-ante evaluation of a renewed 
multiannual Community programme in the field of energy  /„Az energia 
területére vonatkozó, megújított 
többéves közösségi program előzetes 
értékelése”/ (2007-2013), ECOTEC 
Research and Consulting Limited, 38. o.).
12 Mid Term Evaluation of the Multi-
annual Programme for Action in 
the field of Energy /„Az energia 
területére vonatkozó többéves 
cselekvési program félidős értékelése”/ „Intelligent Energy – Europe, 
2003-2006”, ECOTEC Research & 
Consulting Limited, Egyesült Királyság. 
http://ec.europa.eu/dgs/energy_
transport/evaluation/activites/doc/reports/energie/no52_eie_midterm_
final_report.pdf
13 Ebben szerepet játszott a program 
jóváhagyásának elhúzódása is (lásd: 
a jelentés 2. o.).
16
HELYI ENERGIAÜGYNÖKSÉGEK ÉRTÉKELÉSE: ESETTANULMÁNY
 25.  Az elmúlt 15 év során az Unió egy sor program keretében társfinanszírozta helyi 
energiaügynökségek megalakítását a tagállamokban (5. szövegdoboz). Ebben az időszakban kb. 300 ilyen ügynökség alakult meg uniós támogatással (az 
EU-hozzájárulás maximális összege 200 000 EUR volt). A Bizottság ezt azzal 
támasztja alá, hogy az ügynökségek az uniós energiapolitika helyi szintű  
„előmozdítói és megvalósítói”, és egyéb helyi és regionális tevékenységek 
„energiaügyi szakértőiként” is működnek.
 26.  Az IEE keretében, ha egy állami hatóság vagy más testület helyi/regionális energia-
ügynökség felállítására tesz javaslatot, induló munkaprogramot kell benyúj-tania. E programnak helyi/regionális tevékenységeket kell ötvöznie uniós  léptékű tevékenységekkel. Azt is ki kell mutatnia, hogy a helyi/regionális  
tevékenységeknek hasznukra fognak válni az új ügynökséget az Unió más  
részeiből érő hatások.
 27.  A 2003 és 2006 közötti időszakra szóló globális munkaprogram szerint az új 
ügynökségek létrehozásának támogatásánál szelektív szemléletmódot kellett 
érvényesíteni (ezek legyenek „szükségesek és alkalmasak, és a helyi hatóságok 
egyértelműen kötelezzék el magukat az ügynökség hosszú távú infrastruktu-
rális támogatására”). Prioritásként határozták meg, hogy az (akkori) tagjelölt 
országokban alakuljanak ügynökségek. A gyakorlatban ez a cél nem valósult meg: legnagyobb számban az akkori tagállamokban alakultak ügynökségek, és 
ott is leginkább azokban, ahol már addig is a legtöbb helyi energiaügynökség 
működött.
HELYI ENERGIAÜGYNÖKSÉGEK5. SZÖVEGDOBOZ
Az ügynökségek általában kisebb – kettő-tíz embert foglalkoztató – testületek, amelyeket a helyi hatóságok 
kezdeményezésére állítanak fel. Élükön igazgató áll, aki egy irányítóbizottságnak tartozik felelősséggel. Az 
utóbbi tagjai lehetnek a magánszektor képviselői, de a közszféra szereplői alkotják a többséget.
Az ügynökségek leggyakrabban említett tevékenysége a tanácsadás (akár helyi döntéshozók, akár fogyasztók 
részére).
17
 28.  A Bizottság nem készíttetett független értékelést a helyi energiaügynökségek 
hatásáról. A SAVE energiaügynökségek eredményeiről, teljesítményéről és  
kilátásairól viszont készült tanulmány14, a Cseh Köztársaságban, Franciaor-
szágban, Olaszországban és az Egyesült Királyságban működő energiaügy-nökségek szakértőinek munkája alapján. Ez a tanulmány különös figyelmet 
fordított a helyi energiaügynökségeknek nyújtott bizottsági támogatásra,  
ugyanakkor felvetette, hogy aggályok merülhetnek fel az ügynökségek moni-
toringjával, illetve az energiahatékonyság terén a magánszektorral és az  
állami szektorral való együttműködésükkel kapcsolatban.
 29.  Ennek ellenére az IEE2 jobban támogatja új energiaügynökségek megalakítását: 
a finanszírozás maximális összege (200 000 euróról) 250 000 euróra, illetve a finanszírozható költségek (50 %-áról) 75 %-ára emelkedett.14 „Study of outputs, performance 
and future perspectives of SAVE 
energy agencies” /„Tanulmány a SAVE 
energiaügynökségek végtermékeiről, teljesítményéről és kilátásairól”/, 
zárójelentés, ECUBA srl 2005.
A SAVE II PROGRAM 19982004 KERETÉBEN LÉTREHOZOTT ENERGIAÜGYNÖKSÉGEK

18
ADMINISZTRATÍV KÖLTSÉGEK: 
JAVASLATELŐKÉSZÍTÉS, JELENTÉSTÉTEL A PROJEKTEKRŐL ÉS PROGRAMIRÁNYÍTÁS
 30.  Az Intelligens Energia – Európa programmal kapcsolatos adminisztratív költsé-
geket a következők viselik:
a program résztvevői (és néha a szponzoraik); –
2006 óta a program irányítására felállított Végrehajtó Hivatal, valamint  –
a felelős bizottsági részlegek (elsősorban az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság).
  A Bizottságot, illetve a résztvevőket terhelő adminisztratív költségeknek arányban 
kell állniuk a program léptékével, és nem szabad meghaladniuk azt a mértéket, 
amely a program eredményes megvalósításához szükséges.
 31.  A Bizottság nem rendelkezik más hasonló programok alapján kidolgozott irányvo-
nalakkal vagy viszonyítási pontokkal az adminisztratív költségek tekintetében, 
és nem gyűjt átfogó információt ezekről a költségekről.
A RÉSZTVEVŐK ÁLTAL VISELT KÖLTSÉGEK
 32.  A Számvevőszék felmérte, hogy milyen nagyságúra becsülik a résztvevők a javas-
lat-előkészítés és a projektekről történő jelentéstétel költségeit. Egy pályázat 
benyújtásának és megtárgyalásának költségei a válaszadók szerint átlagban 
az igényelt összeg 10 %-át teszik ki. A jelentéstétel költségeit az uniós támo-
gatás további legalább 6 %-ára becsülik (ezekre a költségekre adható uniós 
támogatás). A program egészére vetítve tehát a sikeres pályázók költségei 22 millió EUR körül járhatnak
15.15 A 22 millió eurós összeg az odaítélt 
összes támogatás (199,2 millió EUR – 
lásd 1. táblázat ) 10 %-ának plusz 
a 2003–2006-as időszakban 
a kedvezményezetteknek eszközölt 
összes kifizetés (43,6 millió EUR) 6 %-ának felel meg. Javaslattételi 
költségek azonban a sikertelen 
javaslatok esetén is felmerülnek, 
a jelentéstételi költségeket pedig 
végső soron a projektekre kifizetett teljes (várhatóan 200 millió EUR körüli) 
összegre kell vonatkoztatni.
19
 33.  Az 1. és a 2. ábra  a pályázók pályázati költségekre vonatkozó becsléseit mutatja 
az igényelt támogatás százalékában. A 3. ábra a pályázók jelentéstételi költ-
ségekre vonatkozó becsléseit mutatja be a támogatás százalékában16. A részt-
vevők több mint fele vélte úgy, hogy a pályázatok elkészítéséhez adott időt 
méltányosan szabták meg, habár a projektkoordinátoroknak már csak 40 %-a gondolta így. A félidős értékelés megállapítása szerint hasonlóképpen gondot jelentettek a javaslat-előkészítésnek, valamint a Bizottsággal történő tárgya-lásnak a költségei is: „rámutattak, hogy egyre több időt emészt fel a szerződés 
megtárgyalásának folyamata, és a pályázóknak igen sok dokumentumot kell 
benyújtaniuk. A szerződéskötést megelőző feladatok egyes szervezeteknél szinte kimerítik az erőforrásokat”
17. A félidős értékelés a számvevőszéki felmé-
rés megközelítéséhez hasonló módszerrel készült, de kevesebb résztvevővel 
és kisebb válaszadási aránnyal (számvevőszéki felmérés: 736 válasz, 29 %-os 
válaszadási arány; értékelés: 82 válasz, 22 %-os válaszadási arány).16 A Számvevőszék az Intelligens 
Energia – Európa program pályázóinak 
körében végzett felmérést a program lebonyolításáról. A kérdőívet 
736 pályázó töltötte ki.
17 Mid Term Evaluation of the Multi-
annual Programme for Action in the 
field of Energy „Intelligent Energy – 
Europe, 2003-2006”, ECOTEC Research & Consulting Limited, Egyesült 
Királyság (42. o.). (http://ec.europa.
eu/dgs/energy_transport/evaluation/
activites/doc/reports/energie/no52_
eie_midterm_final_report.pdf)
HOGYAN OSZLOTTAK MEG A BECSÜLT JAVASLATTÉTELI KÖLTSÉGEKKEL KAPCSOLATOS 
VÁLASZOK AZ IGÉNYELT TÁMOGATÁS SZÁZALÉKÁBAN 689 VÁLASZADÓ?1. ÁBRA
11-15 %16-20 %20 % felett
5 % alatt
6-10 %
20
HOGYAN OSZLOTTAK MEG A JELENTÉSTÉTELI KÖLTSÉGEKNEK A KAPOTT TÁMOGATÁS 
SZÁZALÉKÁBAN KIFEJEZETT KÖLTSÉGÉVEL KAPCSOLATOS VÁLASZOK 529 VÁLASZADÓ?3. ÁBRAHOGYAN OSZLOTTAK MEG A KOORDINÁCÓS JAVASLAT MEGTÉTELÉNEK AZ IGÉNYELT 
TÁMOGATÁS SZÁZALÉKÁBAN KIFEJEZETT KÖLTSÉGÉVEL KAPCSOLATOS VÁLASZOK A FELMÉRÉS SORÁN VÁLASZT ADÓ 121 KOORDINÁTOR?2. ÁBRA
11-15 %16-20 %20 % felett
5 % alatt
6-10 %
11-15 %16-20 %20 % felett
5 % alatt
6-10 %
21
A VÉGREHAJTÓ HIVATAL KÖLTSÉGEI
 34.  Az Intelligens Energia – Európa program újítást hozott azzal, hogy a program admi-
nisztratív lebonyolítására Végrehajtó Hivatalt hoztak létre (lásd: 6. szövegdo-
boz)18. A Bizottság 8,5 millió eurót rendelt a Végrehajtó Hivatal 2005–2006-os 
működésével kapcsolatos költségvetési tételekre. 2006-ban a hivatal (ered-ményszemléletű) pénzügyi beszámolójában 4 millió EUR kiadás
19, illetve  
2006. december 31-én 0,9 millió EUR felhalmozott többlet szerepel. A hivatal 
működtetésének 2005–2006-os költségeit így 7,6 millió euróra lehet becsülni. 
2006 végén a Hivatalban 41-en dolgoztak: ebből 5 volt a Bizottság által kiren-delt állandó tisztviselő, 11 a Bizottságtól ideiglenesen átirányított munkatárs, 
25 pedig szerződéses alkalmazott.18 Az ügynökség kizárólag az 
Intelligens Energia – Európa program 
lebonyolításával foglalkozott, előző 
programok által finanszírozott 
tevékenységek lebonyolításában nem 
vett részt. 2007-től kezdve az IEE 
utódprogramja a versenyképességi 
és innovációs keretprogram (CIP) része. Az ügynökség jelenlegi 
tevékenységi körébe beletartoznak 
más CIP-tevékenységek, illetve az IEE 
program még futó intézkedései is.
19 2006-os eredménykimutatás. 
Jelentés az Intelligens Energiával Foglalkozó Végrehajtó Hivatalnak 
a 2006-os pénzügyi évre vonatkozó 
beszámolójáról, a Hivatal válaszaival 
együtt (HL C 309., 2007.12.19., 18. o.). 
Az összes kiadás 66 %-át a személyzeti kiadások teszik ki. Az adminisztratív 
kiadások további jelentős részét 
szakértőkre és tanulmányokra 
fordították, valamint a Bizottságnak 
fizettek térítést helyiségek 
biztosításáért és más szolgáltatásokért. 
AZ INTELLIGENS ENERGIÁVAL FOGLALKOZÓ VÉGREHAJTÓ HIVATAL LÉTREHOZÁSA6. SZÖVEGDOBOZ
Az Intelligens Energiával Foglalkozó Végrehajtó Hivatal a közösség első végrehajtó ügynöksége, amely 
2005-ben kezdte el működését. A Hivatal kapta feladatául az Intelligens Energia-Európa (2003–2006) program 
java részének lebonyolítását. A gyakorlatban ez a következőkből állt:
Projekt-ciklus:
éves ajánlattételi felhívások elindítása, a pályázatok kiválasztása, szerződéskötés, –
a projektek monitorozása (az előrehaladást és a pénzügyeket tekintve), –
a projektek tényleges hatásainak monitorozása azok célterületén, –
az uniós hozzájárulás kifi  zetése a szerződéses feltételek szerint,  –
a programmal és annak projektjeivel kapcsolatos kommunikáció és azok népszerűsítése. –
Visszajelzés a Bizottságnak:
jelentések a program végrehajtásáról, –
visszajelzések a jövőbeni programfejlesztéshez, információ nemzeti kezdeményezésekről, –
jelentések a Hivatal működéséről és annak működési költségvetéséről. –
A Hivatal működtetése és irányítása (humán erőforrások, pénzügyek stb.). –
A Hivatal feladatköre időközben bővült (CIP), új neve: Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal, 
működését pedig 2015 végéig meghosszabbították.
22
AZ ENERGIAÜGYI ÉS KÖZLEKEDÉSI FŐIGAZGATÓSÁG 
ÁLTAL VISELT KÖLTSÉGEK
 35.  Az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság által az IEE programhoz kapcsoló-
dóan viselt személyzeti költségeket a Bizottság pénzügyi beszámolója külön 
nem mutatja ki, de a munkatársak száma alapján meg lehet becsülni azokat. A Bizottság szerint 2003-ban a program lebonyolításában 38-an vettek részt [COM(2002) 162]. Ez a szám 20-ra csökkent azután, hogy 2006-ban a Hiva-
tal megkezdte teljes körű működését (addigra 16 munkatársat rendeltek ki 
a Hivatalhoz). A Végrehajtó Hivatal megalapítása mellett érvelő költségha-tékonysági értékelés
20 becslését felhasználva a 2003 és 2006 közötti időszak 
személyzeti költségeit 16 millió euróra tehetjük.
 36.  Az adminisztratív irányítás költségei (lényegében a tanulmányokkal, az értekez-
letekkel, a tájékoztatással és a nyilvánossággal kapcsolatos költségek) a 2003 
és 2006 közötti időszakban 2 millió euróra rúgtak.20 Az Intelligens Energia – Európa 
program kiszervezési intézkedései. 
Költséghatékonysági értékelés, Eureval-
C3E, 2002.
23
ADMINISZTRATÍV KÖLTSÉGEK ÖSSZESEN
 37.  Az Európai Unió által a 2003 és 2006 közötti időszakban az IEE programmal 
kapcsolatban viselt adminisztratív költségek (a Végrehajtó Hivatal működési 
költségeivel együtt) tehát elérik a 25 millió eurót. A résztvevők körében  
végzett felmérés szerint a pályázatok, illetve a projektekről szóló jelentések elkészítésének költségei kb. 22 millió euróra rúgnak. 2006 végéig összesen 46,8 millió eurót fizettek ki a résztvevőknek. Ennek alapján állítható, hogy 
ebben az időszakban az Intelligens Energia – Európa program adminisztratív, 
javaslat-előkészítési és jelentéstételi költségei azonos nagyságrendű össze-get képviseltek, mint amennyit a kedvezményezetteknek operatív célokra  
kifizettek.
 38.  Egy olyan program során, mint az IEE, számos költség leginkább a program ele-
jén jelentkezik. Az olyan költségek, mint például az ajánlattételi felhívá-
sok előkészítésének költségei, szükségszerűen a program korai szakaszára  
összpontosulnak, míg a program előrehaladtával azután változik az admi-nisztratív és a működési költségek közötti arány. Az eddig felmerült admi-
nisztratív, javaslat-előkészítési és jelentéstételi költségek becslés szerint  
együttesen meghaladják az összes kötelezettség egyhatodát, és a jövőben 
további adminisztratív költségek is fel fognak merülni, mivel a Végrehajtó 
Hivatal továbbra is monitorozza majd a szerződéseket, fokozottan részt vesz a visszatérítési igények ellenőrzésében, míg a kedvezményezettek továbbra 
is viselnek majd jelentéstétellel kapcsolatos költségeket, illetve egyre több 
forrást fordítanak a költségnyilatkozatok elkészítésére és könyvvizsgálói iga-
zolások beszerzésére.
24
VÉGREHAJTÓ HIVATAL: JOBB IRÁNYÍTÓ?
 39.  A Számvevőszék szerint a Végrehajtó Hivatal:
javította a program kommunikációját (honlapja, internetes videoközve- –
títései és hírlevele révén);javította a pályázati dokumentumok minőségét; –
enyhítette a résztvevők adminisztratív terheit; –
a haladási és a pénzügyi jelentéstétel gyakoriságát hathaviról kilenchavira  –
csökkentette, a két jelentésfajtát összevonta.
 40.  Az adminisztratív eljárás változásával változik a kedvezményezettek viszonyulása 
is a programhoz. A „pályázati eljárás során kapott segítség” és „az eljárás  
hossza” ( 4. ábra ) szempontokat tekintve 10 %-kal több pályázó értékelte  
„jónak vagy kitűnőnek” a Végrehajtó Hivatal által nyújtott szolgáltatást, mint 
ahányan ezt a Bizottság esetében tették. Különösen a „kitűnő” kategóriában 
volt szembetűnő a különbség.
 41.  Míg összességében véve a résztvevők szívesebben működtek együtt a Végrehajtó 
Hivatallal, kb. a felük kevés különbséget érzett a szolgáltatás minőségében. 
A projektkoordinátorok (akiknek több a kapcsolatuk Brüsszellel, mint más  
résztvevőknek) jobban meg voltak elégedve a Hivatallal, mint a Bizottsággal (5. és 6. ábra ).
 42.  Korai lenne még végleges következtetéseket levonni a Hivatal tevékenységéről, 
de a program résztvevői úgy érzik, hogy a kezdet sikeres volt.
A PÁLYÁZATI ELJÁRÁS HOSSZA4. ÁBRA
Kitűnő
Jó
Megfelelő
Rossz
Nem nyújtott szolgáltatástA felmérés résztvevőinek véleménye együttműködési tapasztalataikról…
... a végrehajtó ügynökséggel
0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 %... a Bizottsággal
25
5. ÁBRA
VALAMENNYI KEDVEZMÉNYEZETT VÉLEMÉNYE A BIZOTTSÁG ÉS A VÉGREHAJTÓ 
HIVATAL ÁLTAL NYÚJTOTT SZOLGÁLTATÁSOK MINŐSÉGÉNEK KÜLÖNBSÉGEIRŐL
6. ÁBRA
PROJEKTKOORDINÁTOROK VÉLEMÉNYE A BIZOTTSÁG ÉS A VÉGREHAJTÓ HIVATAL 
ÁLTAL NYÚJTOTT SZOLGÁLTATÁSOK MINŐSÉGI KÜLÖNBSÉGEIRŐLBiz.ugyan-
olyan
Hiratal
Biz.ugyan-
olyan
Hiratal
Biz.ugyan-
olyan
Hiratal
Biz.ugyan-
olyanHiratal
Biz.ugyan-
olyan Hiratal
Biz.ugyan-
olyanHiratalAz információhoz 
való hozzáférhetőség 
jobbA pályázati 
eljárás gyorsabban 
haladA folyamatban 
lévő projektekről 
szóló jelentéstétel 
könnyebb
Az információhoz 
való hozzáférhetőség 
jobbA pályázati 
eljárás gyorsabban 
haladA folyamatban 
lévő projektekről 
szóló jelentéstétel 
könnyebb020406080100120140160180
051015202530354045
A PROGRAM TERVEZÉSE
 43.  A Bizottság az IEE program céljait részletes munkaprogramra bontotta le, külső 
szakértőket alkalmazva a pályázatok értékelésére. Az IEE-intézkedések egyes 
célterületein sok lehetőség mutatkozik a kevesebb üvegházhatású gáz kibo-
csátásával járó technológiák költséghatékony bevezetésére.
 44.  Ugyanakkor a program megtervezésénél nem tartották kellően szem előtt a köve-
tendő példákat. A Bizottság:
nem fejtette ki az intézkedési modelljét; –
nem határozott meg konkrét és időhöz kötött célkitűzéseket; –
nem adott elemzést a legfontosabb piaci szereplőkről. –
 45.  Mivel az anyagi források igen sok tevékenységi területre oszlottak el, az egyes 
konkrét területek nem mutathattak fel jelentős és kimutatható előrehaladást. 
Az IEE mint kiadási program híján volt a világos hangsúlyoknak.
1. JAVASLAT  TERVEZÉS
A Bizottság gondoskodjék arról, hogy a programjavaslatok világosan kör-
vonalazott intézkedési modellre épüljenek, és tükrözzék, hogy melyek az 
elvárt összefüggések a költségek, eredmények és hatás között.KÖVETKEZTETÉSEK 
ÉS AJÁNLÁSOK
27
MONITORING ÉS ÉRTÉKELÉS
 46.  A monitoring- és értékelési eljárások nem alkottak eredményes visszajelző rend-
szert. A Bizottság egyes projekteket monitorozott, a program egészének tel-
jesítményére vonatkozóan viszont nem törekedett erre. Az előző program  
értékelésére túl későn került sor ahhoz, hogy az befolyásolhassa az Intelligens Energia – Európa program megtervezését, az utódprogramról pedig előbb  született megállapodás, mint hogy az Intelligens Energia – Európa programot 
értékelték volna. A program értékelése „félidőben” történt, de az értékelést 
akadályozta az, hogy addig még csak a kifizetések 5 %-ára került sor.
 47.  A monitoring- és értékelési intézkedések tehát nem tették lehetővé, hogy a Bizott-
ság véleményt alkosson a program egészének minőségéről és kialakításáról, 
illetve megítélhesse például azt, hogy a szakpolitikai célok elérésének alkal-
mas eszköze-e a hagyományos projektalapú szemlélet21, és ha igen, akkor az 
IEE céljait nem lehetne-e inkább egy sokkal összefogottabb program révén 
elérni. Az Intelligens Energia – Európa program többek közt abból indult ki, hogy a döntéshozók ismerethiány miatt nem vezetnek be megfelelő tech-
nológiákat. Eredményes monitoringgal észlelni lehetett volna, hogy javul-e 
a döntéshozók tájékozottsága.
 48.  A Bizottság nem értékelhette, hogy az energiaügynökségek létrehozása jelentős 
hatással járt-e, illetve hogy az ügynökségek javították-e az energiahatékony 
technológiák előmozdításának összehangolását. A 2007 és 2013 közötti idő-
szakra vonatkozó programban mégis megnőtt ezeknek a szerveknek a pénz-
ügyi támogatása.
 49.  Az IEE kicsinek volt mondható az általa befolyásolni kívánt (energia)piachoz 
képest. Az IEE projektjei hoztak ugyan középtávú eredményeket (jellemzően: tanácsadás döntéshozóknak, részvétel rendezvényeken, népszerűsítő anya-gok), de azt nehéz megmondani, hogy ezek az eredmények okoztak-e visel-kedésbeli változásokat.21 Figyelemre méltó például 
a tagállami döntéshozók gyakori 
eltérő hozzáállása, amikor inkább 
energiaszolgáltató cégekkel dolgoznak 
együtt, mivel ezeket alkalmas 
energiatakarékossági tanácsadónak 
tekintik. Ennek a hozzáállásnak 
előnye, hogy a szolgáltató cégeknek bejáratott kapcsolatuk van az energia-
felhasználókkal, és hogy megvannak 
az eszközeik az energiafogyasztásra 
gyakorolt hatás méréséhez. Hátránya 
viszont, hogy a szolgáltatók nyilvánvaló 
üzleti érdekei nem kedveznek 
a pártatlan és átlátható tanácsadásnak.
28
 50.  Hasonlóképpen eredendően nehéz eldönteni, mikor és hogyan értékeljék azokat 
a többéves programokat, amelyek lassan (vagy megkésve) indulnak el, és  
kiadásaik következményei túlnyúlnak a hivatalos programidőszakon. Amint a Számvevőszék a strukturális alapok „félidős eljárásairól” szóló jelentésében 
(1/2007 sz. különjelentés) rámutatott, ha egy értékelésre valamely program 
korai szakaszában kerítenek sort azért, hogy az eredmények befolyásolhassák 
az utódprogram megtervezését, akkor az értékelés a tervezett kiadások csu-
pán egy kis részéből nyert adatokból indulhat ki. Az olyan értékelés viszont, 
amely a kiadások jelentős részére támaszkodik, valószínűleg később készül 
el, semhogy még befolyásolhatná az utódprogram megtervezését.
 51.  Ezek miatt az eredendő nehézségek miatt még fontosabb, hogy a Bizottság teher-
bíró és átfogó teljesítménymutató-rendszert alkalmazzon, és gondoskodjék 
az értékelés lehető legmegfelelőbb időzítéséről.
2. JAVASLAT  MONITORING
A Bizottság gondoskodjék arról, hogy a programok monitoringja minél  
jobban szolgálja a programok hatásáról szóló információk visszacsatolá-
sát. Ezek az információk legyenek olyanok, hogy segítségükkel az egyes projekteknél tágabb, a program egészét átfogó, a program meghirdetett 
céljait szem előtt tartó képet lehessen alkotni.
3. JAVASLAT  ÉRTÉKELÉS
A programokat olyan módon értékeljék, hogy a visszajelzés a lehető legna-
gyobb tájékoztató értékkel bírjon a kiadási programok tökéletesítéséhez. 
A Bizottság fontolja meg, hogy szélesebb körben alkalmazza a „longitu-
dinális” értékelést annak vizsgálatára, hogy a legfőbb projektkategóriák milyen hatást gyakoroltak az egymást követő finanszírozási rendszerekben. 
Ehhez megfelelő keretet adhatnak a Bizottság által a tagállami programok-
ról kapott különböző jelentések.
29
A RENDSZER MŰKÖDTETÉSE
 52.  A Számvevőszék ellenőrzése arra enged következtetni, hogy a teljes javaslat-elő-
készítési, jelentéstételi és adminisztratív költség megegyezett a 2003 és 2006 
között a projektek támogatására fordított teljes összeggel. Figyelembe véve 
a jövőbeni kifizetéseket és adminisztratív költségeket, e három költségfajta 
együtt várhatóan meg fogja haladni a kifizetések egyhatodát.
 53.  Habár az Európai Bizottság számos olyan rendszert működtet, amely az IEE-hez 
hasonlóan működik, még sincs egy olyan keretrendszere, amellyel megbecsül-hetné ezek adminisztratív költségeit. Ezért az IEE adminisztratív költségeit 
nem lehet könnyen összehasonlítani más rendszerekéivel.
4. JAVASLAT  IRÁNYÍTÁSI KÖLTSÉGEK
A Bizottság rögzítse és elemezze rendszerezettebben a programok admi-
nisztratív költségeiről szóló információt (olyan mutatók figyelembevéte-
lével, mint az egy kifizetett euróra eső költség és az egy értékelt pályázati 
anyagra eső költség). „Költség” alatt értendők nemcsak a Bizottság, hanem 
a kedvezményezettek által viselt költségek is. A Bizottság használja fel ezt az információt a programok összehasonlításához, valamint a követendő 
példák meghatározásához és terjesztéséhez.
 54.  A Végrehajtó Hivatal pozitívan befolyásolta az ügyfelek megelégedettségét: 
a résztvevők (és különösen a projektkoordinátorok) szívesebben működtek 
együtt a Végrehajtó Hivatallal, mint a Bizottsággal.
  Ezt a jelentést a Számvevőszék a 2008. szeptember 4-i ülésén, Luxemburgban 
fogadta el.
  A Számvevőszék nevében
  Vítor Manuel da Silva Caldeira
elnök

30
A SAVE, AZ ALTENER ÉS A STEER VERTIKÁLIS KULCSTEVÉKENYSÉGEI 
ÉS A HOZZÁJUK KAPCSOLÓDÓ CÉLTERÜLETEK: ÁTTEKINTÉSI. MELLÉKLET
TERÜLETVERTIKÁLIS KULCSTEVÉKENYSÉG CÉLTERÜLET
CÍM CÍMSAVEAZ ENERGIAHATÉKONYSÁG 
MEGSOKSZOROZÁSA ÉPÜLETEKNÉLEszközök az épületenergetikai irányelv megvalósításának 
beindításához
Épületek energiaszolgáltatását működtető rendszerek 
Példaképként szolgáló középületekA legnagyobb energiateljesítményű épületek mint 
követendő példák megismertetése
SZOCIÁLIS LAKÁSOK 
KORSZERŰSÍTÉSEFigyelemfelkeltés, oktatás és képzés
Egyéni igényekhez igazított ﬁ  nanszírozás
Korszerű megoldások az integrált energiahatékonysági 
korszerűsítéshez 
Jogi és intézményi változtatások 
INNOVATÍV SZEMLÉLET AZ IPARBANEnergiagazdálkodás (eszközei) Energiaszolgáltatások a KKV-kban Poligeneráció
ENERGIAHATÉKONY BERENDEZÉSEK 
ÉS TERMÉKEKAz EU-energiacímke és az energiahatékonysági minimum-
követelmények ismeretének erősítése, illetve ezek alkalmazásának keresztülvitele 
Technológia beszerzése, vásárlói kezdeményezések, egyéb 
módok a piac átalakulásának előmozdítására
A piaci átalakulás nyomon követése, új kezdeményezések 
előkészítéseALTENERMEGÚJULÓ ENERGIAFORRÁSOKBÓL 
TERMELT VILLAMOS ENERGIANemzeti célelőirányzatok
Támogatási rendszerek 
Távvezeték-hálózattal kapcsolatos kérdésekZöld villamos energiaDecentralizált villamosenergia-termelés 
MEGÚJULÓ ENERGIAFORRÁSOKBÓL 
TERMELT HŐJogalkotás, üzemanyagszabványok és -normák
Ellátási lánc és piaci struktúrákSpeciális alkalmazások és épületintegráció 
KISEBB RES ALKALMAZÁSOKNapenergiás víz- és térfűtés, ill. -hűtésFotovoltaikus (PV) villamosenergia-termelésBiomassza otthonok fűtéséhez 
Kisebb méretű kogenerációs és hőszivattyúk 
ALTERNATÍV HAJTÓERŐ 
JÁRMŰVEKNÉLJogalkotás, adózási rendszerek, üzemanyagszabványok és 
-normák
Bioüzemanyagok ellátási lánca és piaci struktúráiSTEERAlternatív, külön ellátási láncot igénylő üzemanyagok 
ellátási lánca és piaci struktúrái
Alternatív meghajtású járművek iránti piaci kereslet Kísérő intézkedések
A KÖZLEKEDÉSBEN AZ ENERGIA 
HATÉKONY FELHASZNÁLÁSÁRA 
IRÁNYULÓ FELMÉRŐ INTÉZKEDÉSEKA közlekedési igények csökkentése
Valamely közlekedési mód energiahatékonyságának 
fokozása
A kisebb energiaigényű közlekedési módokra való átállás 
ösztönzése
Gazdasági eszközök és ösztönzők
Tájékoztatás, tudatosítás, oktatás
HELYI IRÁNYÍTÓÜGYNÖKSÉGEK 
TÁJÉKOZOTTSÁGÁNAK NÖVELÉSE 
A KÖZLEKEDÉS TERÜLETÉNKépzés és oktatás a helyi ügynökségeknél az energia 
hatékonyabb felhasználása és az alternatív üzemanyagok közlekedésbeli alkalmazása terén
Együttműködés és partnerség előmozdítása: a helyi 
szereplők támogatása, hogy részt vegyenek a programban és a projektekben
Forrás:  Intelligens Energia – Európa 2003–2006 – Globális munkaprogram 2003–2006
31
A COOPENER VERTIKÁLIS KULCSTEVÉKENYSÉGEI ÉS A HOZZÁJUK KAPCSOLÓDÓ 
CÉLTERÜLETEK: ÁTTEKINTÉS
TERÜLETVERTIKÁLIS KULCSTEVÉKENYSÉG CÉLTERÜLET
CÍM CÍMCOOPENERFEJLŐDŐ ORSZÁGOKBAN 
A SZEGÉNYSÉG ENYHÍTÉSÉT 
SZOLGÁLÓ ENERGIAPOLITIKA, 
JOGALKOTÁS ÉS PIACI 
KÖRÜLMÉNYEKAz energiapolitika láncolata, kidolgozástól a promócióig és 
a láncolat kiépítéséig 
A szegényebbeknek kedvező energiaügyi szabályozás, 
törekvés a fenntarthatóságra, célkitűzések, decentralizált termelés
Energetikai tervezés városi, vidéki és falusi környezetben
Az energiaszektor programjai és projektjei keretében 
működő ﬁ  nanszírozási, befektetési és támogatási 
rendszerek, különös tekintettel a KKV-kra 
Követendő példák terjesztése a szegényebb rétegek 
szükségleteit kielégítő energiaszolgáltatások terén 
A HELYI ENERGIAÜGYI SZAKÉRTELEM 
ERŐSÍTÉSE A FEJLŐDŐ 
ORSZÁGOKBANKépzések és networking az energiapolitika alakítói, 
szabályozói és tervezői számára
Képzések, networking, mobilitási és tanulmányutak 
energiaügyi szakemberek számára
A létező energiaközpontok, ügynökségek és ipari 
szövetségek erősítése 
Forrás:  Intelligens Energia – Európa 2003–2006 – Globális munkaprogram 2003–2006
HORIZONTÁLIS KULCSTEVÉKENYSÉGEK ÉS A HOZZÁJUK KAPCSOLÓDÓ 
CÉLTERÜLETEK: ÁTTEKINTÉS
TERÜLETHORIZONTÁLIS KULCSTEVÉKENYSÉG CÉLTERÜLET
CÍM CÍMÖSSZESFENNTARTHATÓ 
ENERGIAKÖZÖSSÉGEKPolgári energiatudatosság, az energiapiac helyi szereplőinek 
mozgósítása
A megújuló és a hagyományos energia hatékony 
felhasználásának helyi közösségi tervezése, keresleti szemléletű irányítás és az ezzel kapcsolatos mobilitás
Kedvező feltételek kialakítása a helyi energiapiacok és 
szolgáltatások számára, a kritikus tömeg elérése érdekében 
GONDOLKOZZ GLOBÁLISAN, 
CSELEKEDJ LOKÁLISANManagEnergy: az energiával kapcsolatos helyi 
kezdeményezések támogató eszköze
Támogatás helyi és regionális energiagazdálkodási 
ügynökségek alapításához, illetve ezek országos szövetségeinek működéséhez
Gondolkozz globálisan: közösségi szintű hozzáadott érték 
(Vitacsoport)
PÉNZÜGYI MECHANIZMUSOK 
ÉS ÖSZTÖNZŐKKülönböző ﬁ  nanszírozási mechanizmusok országos szintű 
elemzése 
Újító ﬁ  nanszírozási mechanizmusok kifejlesztése és 
elősegítése az RES és az RUE (ésszerű energiafelhasználás) terén megvalósuló befektetéseknél
A méltányos versenyhez való jog 
Pénzügyi rendszerek és ösztönzők tapasztalatcseréjének 
fóruma/platformja
MONITORING ÉS ÉRTÉKELÉSKülönböző RES/RUE intézkedések monitoringja és értékelése 
A jövőbeni trendekre, illetve az intézkedések hatásaira 
vonatkozó módszerek, mutatók és modellek
A monitoring és értékelés tapasztalatcseréjének platformja 
AZ EREDMÉNYEK TERJESZTÉSE 
ÉS MEGISMERTETÉSEProjekteredmények terjesztése 
Az ágazat követendő példáinak népszerűsítése 
A program népszerűsítése és eredményeinek terjesztése Tudatosságébresztő kampány: Fenntartható Energia – Európa 
Forrás: Intelligens Energia – Európa 2003–2006 – Globális munkaprogram 2003–2006
A BIZOTTSÁG 
VÁLASZA AZ INTELLIGENS ENERGIA 20032006 
PROGRAMRÓL SZÓLÓ SZÁMVEVŐSZÉKI KÜLÖNJELENTÉSRE
33
ÖSSZEFOGLALÓ
I. 
Az IEE program célja, hogy az energiaellátás  
biztonságáról szóló zöld könyvben, a közleke-désről szóló fehér könyvben és egyéb vonat-kozó közösségi jogszabályokban meghatározott elvek alapján elősegítse az energiaellátással  kapcsolatos európai uniós szakpolitikák végre-hajtását. A program kiegyensúlyozott módon járul hozzá az energiaellátás biztonságával,  a versenyképességgel és a környezetvédelem-mel kapcsolatos általános célkitűzések meg-
valósításához (a programról szóló határozat  
1. cikke).
IV.
Első francia bekezdés
Az IEE program elsősorban katalizátor szerepet 
játszik: viszonylag kis finanszírozási összegek 
nyújtásával jóval nagyobb jövőbeli beruházá-
sokra ösztönöz.
Prioritási területeket mindenképpen ki kell  
jelölni, ha az energiaszektorhoz hasonló nagy-
ságú ágazattal foglalkozunk. Az IEE1 program 
hatókörét és célkitűzéseit a Parlament és  
a Tanács határozta meg, négy sajátos terü-
letre osztva ezeket. Az IEE1 programról szóló határozat utalást tesz számos, a négy program-területhez kapcsolódó közleményre, amelyek mindegyike tartalmazza a fontos tevékenységi 
területek felsorolását
1. A Bizottság úgy véli,  
hogy a jogszabályban meghatározott szak-
politikai területeken való fellépésre kialakí-
tott program tervezete elfogadhatóan magas színvonalat képvisel ahhoz viszonyítva, hogy 
milyen belső akadályok rejlenek egy ilyen jel-
legű politikai eszközben.
1 A közösségi stratégia és cselekvési terv kialakításáról szóló fehér 
könyv [COM(1997) 599 végleges, 1997. 11. 26.] például négy tevékeny-ségi területet és 22 egyedi tevékenységet sorol fel csak a megújuló energiával kapcsolatban; az Európai Közösségben az energiahatékony-ság javítására készített cselekvési tervről szóló bizottsági közlemény [COM(2000) 247, 2000. 04. 26.] minden ágazatban és a legfontosabb 15 területen javasol tevékenységeket. 2006-ban ezt a megközelítést megerősítette az energiahatékonyságról szóló zöld könyvhöz kap-csolódó európai parlamenti vélemény (P6_A(2006)0160 parlamenti jelentés, 2006. 05. 03.), amely több mint 100 ajánlást terjeszt elő, vala-mint az energiahatékonysági cselekvési tervről szóló 2006. október 19-i bizottsági közlemény, amely hatásvizsgálat alapján hat területet, tíz prioritást és 75 költséghatékony tevékenységet választott ki.Második francia bekezdés
Az IEE1 (a parlamenti és tanácsi határozatban 
ismertetett módon) az energiaellátás fenntart-hatóságának valamennyi társadalmi rétegben való megteremtésére irányuló, széles hatókörű program. A program monitorozása projekten-ként történik, így hatásait a projektek célki-tűzéseihez viszonyítva lehet megállapítani.  A Bizottság megfelelőnek tartja a monitorozási rendszert.
Nehezen kivitelezhető a monitorozás fokozot-
tabb szintje, mivel nehéz a katalizátorjellegű 
programeredmények és a makrogazdasági  
tendenciák – mint például az EU energiafüg-gősége – közötti ok-okozati kapcsolatok elkü-
lönítése. A Bizottság úgy véli, hogy ez nem  
befolyásolja hátrányosan az IEE program minő-
ségét és felépítését.
Az energiaügynökségek, illetve hosszú távú  
hatósági finanszírozásuk iránti megnöveke-dett igények azt jelzik, hogy ezen ügynökségek 
hatása jelentős.
A programértékelések időzítését tekintve az IEE 
gördülő program, amely a befejezett progra-mok tapasztalatait továbbviszi a következőkbe. Az értékelések eredményeit szisztematikusan felhasználják a későbbi programok jogalkotási 
javaslatainak megszövegezésénél.
34
Harmadik francia bekezdés
A Számvevőszék összeadja a Bizottság és a vég-
rehajtó hivatal költségeit, valamint a kedvezmé-nyezettek által becsült járulékos költségeket. 
Ez utóbbi költségeket – rendkívül eltérő jelle-gük miatt – külön kell kezelni: A javaslat előké-szítése az eredményes és versenyképes projekt megtervezésébe való befektetés. A projektről történő jelentéstétel társfinanszírozott szer-
ződéses kötelezettség, amely megteremti az  eredmények érdekeltekhez történő eljuttatá-
sának alapját. A programirányítást kizárólag  
a Bizottság és a végrehajtó hivatal végzi. Az IEE 
esetében a programirányítási költségek részét 
képezi a végrehajtó hivatal létrehozásába tör-ténő befektetés, amely a jövőben előnyökkel és költségmegtakarítással jár majd.
 A programtá-
mogatások elosztását illetően a Számvevőszék 
a 38. pontban helyesen állapítja meg, hogy az 
IEE-hez hasonló programok esetében a javas-
latok előkészítésének költségei elsősorban  
az időszak elején keletkeznek, ezzel szemben a kedvezményezetteknek való fizetés több-
nyire az időszak végén történik. A résztvevők 
javaslatelőkészítéshez kapcsolódó költségeit  
kérdőív alapján extrapolációval becslik meg.  
A Számvevőszék kérdőíve nem határozta meg 
sem a figyelembe veendő költségek jellegét,  
sem a meghatározás módszerét. A megkere-settek közül 29 % válaszolt. Őket nem kérték  
arra, hogy számviteli adatokkal szolgáljanak,  a válaszaikat pedig nem ellenőrizték. Ebből  következően a válaszok nagyon közelítőek,  a válaszadóktól származó extrapoláció pedig  megbízhatatlan.V.
Első francia bekezdés
A Bizottság úgy véli, hogy az IEE program  
egyértelműen az uniós energiapolitika elsőd-leges célkitűzéseire összpontosít, mégpedig  1) a kereslet kézbentartására (a fogyasztás és a növekedés szétválasztása) valamint 2) a meg-újuló energia részesedésének növelésére az EU végső energiafogyasztásában.
A munkaprogramot úgy alakították ki, hogy  
a jogszabályban meghatározott szakpolitikai  
területekre irányuljon. Az már a pályázókon  
áll, hogy meggyőzően mutatják-e be a várható 
eredményeket, és a Bizottságnak kell eldön-tenie a projekttervezet teljes költségekkel  bemutatott változata alapján, hogy a javasolt megközelítés és a várható eredmények költ-
séghatékonyak-e és összeegyeztethetőek-e  
a Közösség politikai célkitűzéseivel.
Második francia bekezdés
A program monitorozása projektenként tör-
ténik, így hatásait a projektek célkitűzéseihez 
viszonyítva lehet megállapítani.
A monitorozási költségeket arányos szinten  
kell tartani, és nem szabad jelentősen megnö-velniük a programvégzés költségeit.
Harmadik francia bekezdés
A Bizottság szeretné megvalósítani a pro g-
ramértékelésre vonatkozó ajánlást. A 2008-as 
IEE munkaprogram keretében pályázatot írnak ki egy új, longitudinális alapon végzendő tanul-
mány készítésére.
35
Negyedik francia bekezdés
Az előzetes költségvetés-tervezethez csatolt  
munkadokumentumok minden évben tartal-mazzák a főigazgatóság és az egyes végrehajtó 
ügynökségek tevékenységeihez kapcsolódó  adminisztratív költségek bontását
2. A 2008-as 
eljárás óta ez a dokumentum az Európai Par-lament kérésére tartalmazza a programok  költségvetésének a végrehajtó ügynökség  
működésére fordított százalékát is.
Azoknak az ügynökségeknek, amelyek saját  
számviteli rendszereik mellett használják  
a Bizottság ABAC számviteli informatikai rend-
szerét is, a Bizottság egy új eszköz segítségé-vel lehetővé teszi majd az ügynökségi kiadások tevékenységekhez való rendelését. Ezáltal  javulnak majd a költségekről – beleértve az  
adminisztratívokat – való jelentéstételi lehető-
ségeik. Az új eszköz a tervek szerint a 2009-es 
pénzügyi évtől áll egyes ügynökségek ren-
delkezésére, ezt követően pedig fokozatosan kiterjesztik a többiekre.
A Bizottság véleménye szerint a résztvevők által 
viselt költségek a programok igazgatási költsé-
geinek részévé válhatnak. A tervezetek előké-
szítéséhez kapcsolódó, kedvezményezett által 
viselt költségekkel kapcsolatos adatok össze-gyűjtésével és ellenőrzésével járó, a kedvezmé-
nyezettre és a Bizottságra egyaránt nehezedő tehertöbblet jelenleg nem indokolt.
2 Az előzetes költségvetés-tervezethez mellékelt II., III. és IV: 
munkadokumentum.ELLENŐRZÉSI MEGÁLLAPÍTÁSOK
17. 
A program elsősorban katalizátor szerepet  
játszik: viszonylag kis finanszírozási összegek nyújtásával jóval nagyobb jövőbeli beruházá-
sokra ösztönöz. Az IEE1 program hatókörét és célkitűzéseit a Parlament és a Tanács határozta meg, négy sajátos területre osztva ezeket. Az IEE1 programról szóló határozat utalást tesz  számos, a négy programterülethez kapcsolódó 
közleményre, amelyek mindegyike tartalmazza a fontos tevékenységi területek felsorolását
3.
A Bizottság úgy véli, hogy az IEE program  
egyértelműen az uniós energiapolitika elsőd-
leges célkitűzéseire összpontosít, mégpedig  1) a kereslet kézbentartására (a fogyasztás és a növekedés szétválasztása) valamint 2) a meg-újuló energia részesedésének növelésére az EU 
végső energiafogyasztásában.
18.
Első bekezdés
A munkaprogramot úgy alakították ki, hogy  
a jogszabályban meghatározott szakpolitikai  
területekre irányuljon.
Az már a pályázókon áll, hogy meggyőzően  
mutatják-e be a várható eredményeket, és  
a Bizottságnak kell eldöntenie a projektter-vezet teljes költségekkel bemutatott válto-
zata alapján, hogy a javasolt megközelítés és a várható eredmények költséghatékonyak-e és összeegyeztethetőek-e a Közösség politikai  célkitűzéseivel. A kiválasztási eljárás biztosí-tékot nyújt arra, hogy a támogatott projektek járulnak hozzá a leghatékonyabban az „A” poli-tikai célkitűzések eléréséhez.
3 A közösségi stratégia és cselekvési terv kialakításáról szóló fehér 
könyv [COM(1997) 599 végleges, 1997. 11. 26.] például négy tevékeny-ségi területet és 22 egyedi tevékenységet sorol fel csak a megújuló energiával kapcsolatban; az Európai Közösségben az energiahatékony-ság javítására készített cselekvési tervről szóló bizottsági közlemény [COM(2000) 247, 2000. 04. 26.] minden ágazatban és a legfontosabb 15 területen javasol tevékenységeket. 2006-ban ezt a megközelítést megerősítette az energiahatékonyságról szóló zöld könyvhöz kap-csolódó európai parlamenti vélemény (P6_A(2006)0160 parlamenti jelentés, 2006. 05. 03.), amely több mint 100 ajánlást terjeszt elő, vala-mint az energiahatékonysági cselekvési tervről szóló 2006. október 19-i bizottsági közlemény, amely hatásvizsgálat alapján hat területet, tíz prioritást és 75 költséghatékony tevékenységet választott ki.
36
Második francia bekezdés
Az Unió egészére vonatkozó konkrét, mér-
hető és határidős célkitűzéseket a tanácsi és  parlamenti határozatok tartalmazzák, például 
a megújuló energiáról szóló irányelvek és  bizottsági közlemények (pl. a közlekedésről  szóló fehér könyv és az energiahatékonyságról szóló cselekvési terv). Minden egyes projekt  célkitűzéseinek eseti alapon kapcsolódniuk kell 
a vonatkozó közösségi célkitűzésekhez.
Harmadik francia bekezdés
Az IEE1 esetében a célcsoportokat külön  
dokumentumban határozták meg. Az IEE szak-
mabeliek számára indított program, akiktől  elvárják, hogy saját elemzést készítsenek a pro-jektek célcsoportjaként meghatározott piaci  szereplőkről.
21. 
A program egészének sikerét mérő mutatókat és a monitorozást tekintve az IEE1 – a par-lamenti és tanácsi határozatban ismertetett  
módon – az energiaellátás fenntarthatóságá-
nak valamennyi gazdasági ágazatban való meg-
teremtésére irányuló, széles hatókörű program. 
Ebben az összefüggésben a Bizottság továbbra 
is azon a véleményen van, hogy a monitorozási 
rendszer megfelelő.
A projektmonitorozás eredményeként a Bizott-
ság és a végrehajtó hivatal fontos kiinduló  adatokkal rendelkezik a jövőbeli projektköve-telmények vonatkozásában.22. 
A program a tanácsi és parlamenti határozat  2003. augusztusi hatálybalépésével indult.  A végrehajtás menetét illetően másfél év telt el továbbá a jogalap (a 2003. júniusi tanácsi  és parlamenti határozat) elfogadása és az első támogatási megállapodások 2004. végi aláírása között. Ez normálisnak tekinthető, figyelembe véve a munkaprogram elfogadásához, a pályá-zatok kiírásához, a kiválasztáshoz és a szerző-déskötéshez szükséges időt.
Valamennyi kötelezettségvállalásra a program-
időszakban került sor. A kifizetés ütemezésének 
időtartama az egyes projektek időtartamához kapcsolódik, amelyek közül a legtöbb 2006  után is folytatódik.
23. 
A Bizottság kért és kapott is információt az  
energiahatékony technológiák meghonosítá-
sának útjában álló akadályok – elsősorban az információhiány – megszüntetésével kapcso-
latban. Ezt kifejezetten kérték és meg is kap-
ták a projekttervezetekben szereplő technikai 
vívmányokra vonatkozó ajánlattevői értékelés 
részeként. Később, a támogatott projektekről 
tett jelentésekben kértünk és kaptunk adatokat 
az akadályokról és megszüntetésük sikerének mértékéről. A Bizottság az információs szük-
ségletekkel kapcsolatban is gyűjtötte a vissza-jelzéseket, például az energiahatékonyságról szóló zöld könyvhöz kapcsolódó nyilvános  konzultáció során, amely 2006. március 31-én zárult.
37
24. 
A programértékelések időzítését tekintve az IEE 
gördülő program, amely a befejezett progra-mok tapasztalatait továbbviszi a következőkbe. 
Az értékelések eredményeit szisztematikusan felhasználják a későbbi programok jogalkotási javaslatainak megszövegezésénél.
25. 
A helyi energiaügynökségekről független  tanulmány készül az IEE 2008. évi munka-programja keretében finanszírozott pályázat  
eredményeként.
27. 
Az ügynökségek létrehozása nagyrészt azon  múlik, hogy rendelkezésre állnak-e a helyi  és regionális társfinanszírozási struktúrák,  
valamint hosszú távon az ügynökség rendel-
kezésére bocsátják-e azokat. Elismerve ezt  
a különbséget, a Bizottság elsősorban az új  
tagállamokat ösztönözte arra, hogy honosít-sák meg az energiaügynökség koncepcióját (pl. 
a 2004-es pályázat során elsőbbséget élveztek 
az új tagállamokban létrejövő ügynökségek). 
Ez lendületet adott, és befolyásolta a helyi  
döntéshozatali folyamatot. Lassú kezdet után 
így 2005 és 2007 között 16 új energiaügynök-
séget hoztak létre az új tagállamokban.
28. 
Az ügynökségek munkájába szorosan bevont  
(de az Európai Bizottságtól független) szakér-
tők által készített ECUBA-tanulmány hasznos  rálátást nyújtott a helyi és regionális ener-
giaügynökségek igazgatásához kapcsolódó  
kihívásokra. A 2008-as IEE munkaprogram  
keretében pályázatot írnak ki egy új tanulmány készítésére. Ezt egy konzorcium készíti majd  el, amely eddig nem került kapcsolatba a helyi energiaügynökségekkel.Az ügynökségek tevékenységeiről a Manage-
nergy és vitacsoportja gyűjt rendszeresen ész-revételeket a Bizottság számára. A vitacsoport 
évente két-három alkalommal ül össze, hogy  megvitassa a helyi szereplők, elsősorban az  energiaügynökségek szükségleteit, prioritá-sait és tevékenységeit. A Managenergy kon-zorcium évente ellenőrzi, hogy az ügynökségek 
működnek-e még, majd frissíti a Managenergy weboldal ügynökségekkel kapcsolatos részét  
és a vonatkozó ügynökségi tájékoztatót.
29. 
A Bizottság csak az indulási szakaszban támo-gatja az energiaügynökségeket. Az a tény, hogy a közösségi támogatással létrehozott új ügy-
nökségek még mindig működnek, azt mutatja, 
hogy ezek iránt kereslet és Európa-szerte ele-
gendő közhasználat mutatkozik, amely indo-
kolja a közpénzekből való beruházást.
31. 
A Bizottságnak van információja a Bizottság és 
a hivatal programirányításhoz kapcsolódó költ-
ségeiről, és általában nem tekinti adminisztra-
tív költségnek a résztvevők tervezetelőkészítés 
során felmerülő költségeit.
38
32. 
A vonatkozó jogalap a projekttervezet elkészí-
tésekor a pályázóknál keletkezett „költségeket” nem minősíti visszatéríthetőnek.
A Bizottság véleménye szerint az ilyen költ-
ség a projektvégrehajtás szükséges lépésének eredménye, és nem minősül adminisztratívnak. A jelentéstételi költségek sem tekinthetők tisz-
tán adminisztratív költségnek. Ezek a költsé-gek a résztvevők által bármilyen versenyeljárás 
során fizetendő díjak (a Számvevőszék kérdő-
íves felmérése szerint a válaszadók 60 %-a  
„jutányosnak” ítélte ezeket a költségeket).
A tervezet előkészítése az eredményes és   –
versenyképes projekt megtervezésébe való  
befektetés, a jelentéstétel pedig szerződéses 
és működési kötelezettség, amely megteremti 
a végrehajtó hivatal és a Bizottság számára  
az eredmények érdekeltekhez történő eljutta-
tásának alapját. Az ilyen közzététel kedvező átgyűrűző hatást fejt ki, és növeli a prog-
ram iránti érdeklődést, azaz maximalizálja  
a közösségi finanszírozás értékét, és hiteles-
séget biztosít a projektgazdák részére.
A válaszadók költségbecsléseit – jellegüknél  –
fogva – nehéz szisztematikusan számszerű-síteni. A Bizottság megjegyzi, hogy a Szám-
vevőszék kérdőíve nem határozta meg sem  
a figyelembe veendő költségek jellegét, sem 
az értékelésük módszerét. A kérdőívet kitöltő-
ket nem kérték meg arra, hogy mellékeljenek számviteli adatokat, válaszaikat pedig nem  
ellenőrizték. A megkeresettek közül a kérdő-
ívet kitöltő 29 % által adott válaszok ennél-
fogva szükségképpen a válaszadó szubjektív 
megközelítését tükrözik, tartalmukban külön-bözőek, a válaszadóktól származó extrapolá-ciók pedig megbízhatatlanok.33. 
Néhány érdekelt megjegyezte, hogy a pályá-
zat folyamata egyszerűsödött, az eljárás és  az értékelési szempontok érthetőbbé váltak.  
A Bizottság ezért úgy véli, hogy a külső érté-kelésre adott válaszokban a válaszadók ked-vezően ítélték meg a pályázati folyamatot,  ami kapcsolódik a Számvevőszék által emlí-tett pályázattervezet-készítési költségekhez.  
A Számvevőszék által említett szerződéselőké-szítési folyamat nem része a pályázati szakasz-
nak, hanem attól merőben eltérő. Ez a folyamat 
csak a finanszírozásra kiválasztott pályázatokat 
érinti, és az a célja, hogy előkészítse a kedvez-
ményezetti konzorcium és a Bizottság közötti támogatási megállapodást. Ezért a szerződése-lőkészítéshez használt forrásokat a pályázatírás költségeitől külön kell kezelni.
37–38. 
A Számvevőszék összeadja a Bizottság és a vég-rehajtó hivatal költségeit, valamint a ked-vezményezettek által becsült „költségeket”.  
Ez utóbbiak rendkívül eltérő jellege miatt  
el kell őket különíteni. A javaslat előkészí-
tése az eredményes és versenyképes projekt  
megtervezésébe való befektetés. A projektről 
történő jelentéstétel társfinanszírozott szer-
ződéses kötelezettség, amely megteremti az  eredmények érdekeltekhez történő eljuttatá-
sának alapját. A programirányítást kizárólag  a Bizottság és a végrehajtó hivatal végzi. Az IEE esetében a programirányítási költségek részét képezi a végrehajtó hivatal létrehozásába tör-ténő befektetés, amely a jövőben előnyökkel és költségmegtakarítással jár majd.
39
A résztvevők pályázatelőkészítéshez és a pro-
jektekről való jelentéstételhez kapcsolódó  költségeit (a Számvevőszék által végzett kér-
dőíves felmérés alapján 22 millió euró) ille-tően, valamint a 32. pontra adott válasz szerint a Bizottság megjegyzi, hogy ezen költségek  jellege eltérő, és a projektvégrehajtás szük-séges lépésének eredményeként keletkeztek. 
A Számvevőszék kérdőíve továbbá nem hatá-rozta meg sem a figyelembe veendő költségek 
jellegét, sem az értékelésük módszerét. A kér-
dőívet kitöltőket nem kérték meg arra, hogy  
mellékeljenek számviteli adatokat, válaszaikat 
pedig nem ellenőrizték. Ebből következően  a megkeresettek 29 %-a által adott válaszok  nagyon közelítőek, a tőlük származó extrapo-láció pedig megbízhatatlan.
A Bizottság úgy véli, hogy a pályázatelőkészí-
téshez és a jelentéstételhez kapcsolódó költsé-
gek eltérő jellege miatt a pályázók által ezekre a folyamatokra adott költségbecsléseket nem 
számíthatják be, nem adhatják hozzá, illetve  
nem hasonlíthatják a Bizottság és a hivatal  
oldalán a programigazgatás során felmerült  
adminisztratív költségekhez. A programtámo-
gatások kifizetését illetően a Számvevőszék  
a 38. pontban helyesen állapítja meg, hogy az IEE-hez hasonló programok esetében a terve-
zetek előkészítésének költségei elsősorban az időszak elején keletkeznek, ugyanakkor a ked-vezményezetteknek való fizetés jellemzően az időszak végén történik.KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK
44. 
A Bizottság úgy véli, hogy a program megter-
vezése elfogadhatóan magas színvonalat kép-visel, tekintetbe véve az ilyen jellegű politikai 
eszközben rejlő akadályokat. A munkaprog-ramot úgy alakították ki, hogy a jogszabály-ban meghatározott szakpolitikai területekre  irányuljon.
Lásd a 18. pontra adott választ.
45. 
A program elsősorban katalizátor szerepet  
játszik: viszonylag kis finanszírozási összegek 
nyújtásával jóval nagyobb jövőbeli beruházá-sokra ösztönöz. Az IEE1 program hatókörét és célkitűzéseit a Parlament és a Tanács határozta meg, négy sajátos területre osztva ezeket. Az 
IEE1 programról szóló határozat utalást tesz  
számos, a négy programterülethez kapcsolódó 
közleményre, amelyek mindegyike tartalmazza 
a fontos tevékenységi területek felsorolását
4.
4 A közösségi stratégia és cselekvési terv kialakításáról szóló fehér 
könyv [COM(1997) 599 végleges, 1997. 11. 26.] például négy tevékeny-ségi területet és 22 egyedi tevékenységet sorol fel csak a megújuló energiával kapcsolatban; az Európai Közösségben az energiahatékony-ság javítására készített cselekvési tervről szóló bizottsági közlemény [COM(2000) 247, 2000. 04. 26.] minden ágazatban és a legfontosabb 15 területen javasol tevékenységeket. 2006-ban ezt a megközelítést megerősítette az energiahatékonyságról szóló zöld könyvhöz kap-csolódó európai parlamenti vélemény (P6_A(2006)0160 parlamenti jelentés, 2006. 05. 03.), amely több mint 100 ajánlást terjeszt elő, vala-mint az energiahatékonysági cselekvési tervről szóló 2006. október 19-i bizottsági közlemény, amely hatásvizsgálat alapján hat területet, tíz prioritást és 75 költséghatékony tevékenységet választott ki.
40
AJÁNLÁS 1 – TERVEZÉS
Lásd a 17–18. pontra adott választ.
A Bizottság jelenleg hajtja végre a Számvevő-
szék tervezésre vonatkozó ajánlását. A Bizottság az IEE vonatkozásában világosan körvonalazott intézkedési modellt hozott létre, amely minden beavatkozási szinten tükrözi, hogy melyek az elvárt összefüggések a költségek, eredmények és hatás között. Ezt projektenként konkrétan ellenőrzik.
46. 
Az IEE1 – a parlamenti és tanácsi határozatban ismertetett módon – az energiaellátás fenn-tarthatóságának valamennyi gazdasági ága-zatban való megteremtésére irányuló, széles  hatókörű program. Ebben az összefüggésben a Bizottság továbbra is azon a véleményen van, hogy a monitorozási rendszer megfelelő.
A projektmonitorozás eredményeként a Bizott-
ság és a végrehajtó hivatal fontos kiinduló  
adatokkal rendelkezik a jövőbeli projektköve-
telmények vonatkozásában.
Az IEE gördülő program, amely a befejezett  
programok tapasztalatait továbbviszi a követ-kezőkbe. Az értékelések eredményeit sziszte-
matikusan felhasználják a későbbi programok jogalkotási javaslatainak megszövegezésénél.47. 
A program monitorozása projektenként tör-
ténik, így hatásait a program célkitűzéseihez viszonyítva lehet megállapítani. Nehezen kivi-
telezhető a monitorozás fokozottabb szintje, mivel nehéz a katalizátorjellegű programered-mények és a makrogazdasági tendenciák – mint például az EU energiafüggősége – közötti ok-okozati kapcsolatok elkülönítése. A Bizottság 
úgy véli, hogy ez nem befolyásolja hátrányosan az IEE program minőségét és felépítését.
Lásd a 23. pontra adott választ.
48. 
Az uniós tagállamok közjogi szerveitől érke-
zett visszajelzés, amely az energiaügynökségek 
iránti kereslet jelentős növekedéséről tanús-
kodik, megerősíti, hogy ezen szervek megíté-
lése szerint a helyi vagy regionális ügynökség 
hatása jelentős. Az a tény, hogy a közjogi szer-
veknek nem csak az IEE támogatás első három évében kell társfinanszírozniuk az ügynökség 
működését, hanem ezen időszakot követően  
további öt évig fenn kell azt tartaniuk, azt erő-
síti meg, hogy a helyi hatóságok meg vannak 
győződve az ügynökség értékes voltáról. Lásd 
a 28. pontra adott választ.
49. 
A viselkedésbeli változás csak hosszú távon  
számítható ki, pl. az Eurostat által készített  konszolidált adatok felhasználásával. Mind-azonáltal a program kedvező hatást gyakorolt az uniós szakpolitika fejlődésére.
41
50. 
Az értékelésnek az utódprogramok megterve-
zésében játszott szerepét illetően az eddigi  értékelési eredmények (egy folyamatban  
lévő program köztes/záró értékelése, vala-mint az előző program utólagos értékelése)  nagyon fontos kiindulópontot szolgáltat-nak az utódprogram előzetes értékeléséhez/hatásvizsgálatához.
Az IEE gördülő program, amely a befejezett  
programok tapasztalatait továbbviszi a követ-
kezőkbe. Az értékelések eredményeit sziszte-
matikusan felhasználják a későbbi programok 
jogalkotási javaslatainak megszövegezésénél.
51. 
A teljesítménymutatók vonatkozásában a prog-
ramirányítás átruházása a végrehajtó ügynök-
ség szakemberekből álló, e célra létrehozott és 
teljes munkaidőben ezzel foglalkozó csapatára 
azzal jár, hogy folyamatos visszajelzés érkezik, a folyamat hatékonyabbá válik, mindez pedig 
lehetővé teszi a program irányultságának és  
prioritásainak évenkénti módosítását, illetve  
a hangsúlyok áthelyezését attól függően,  
hogy milyen módon változik a piac és az uniós 
szakpolitika.
AJÁNLÁS 2 – MONITORING
A program monitorozása projektenként tör-
ténik, így hatásait a projektek célkitűzéseihez viszonyítva lehet megállapítani.
A monitorozási költségeket arányos szinten  
kell tartani, és nem szabad jelentősen megnö-velniük a programvégzés költségeit.
AJÁNLÁS 3 – ÉRTÉKELÉS
A Bizottság szeretné megvalósítani a progra-mértékelésre vonatkozó ajánlást. A 2008-as IEE 
munkaprogram keretében pályázatot írnak ki egy új, longitudinális alapon végzendő tanul-
mány készítésére.52. 
A Számvevőszék összeadja a Bizottság és a vég-
rehajtó hivatal költségeit, valamint a kedvez-ményezettek által becsült „költségeket”. Ezeket 
a költségeket rendkívül eltérő jellegük miatt el kell különíteni egymástól. A javaslat előkészí-tése az eredményes és versenyképes projekt  megtervezésébe való befektetés. A projektről történő jelentéstétel társfinanszírozott szer-
ződéses kötelezettség, amely megteremti az  eredmények érdekeltekhez történő eljutta-
tásának alapját. Programirányítási költségek  
csak a Bizottság és a végrehajtó hivatal oldalán 
keletkezhetnek, és a kérdéses időszakra vonat-
kozóan beleszámítanak a hivatal létrehozására fordított beruházások, amelyek a jövőben elő-nyökkel és költségmegtakarítással járnak.
42
A Számvevőszék kérdőíve nem határozta meg 
sem a figyelembe veendő költségek jellegét,  
sem a meghatározás módszerét. A kérdőívet  kitöltőket nem kérték meg arra, hogy mellékel-
jenek számviteli adatokat, a válaszokat pedig nem ellenőrizték. Ebből következően a vála-szok nagyon közelítőek.
A programtámogatások elosztását illetően  
a Számvevőszék a 38. pontban helyesen álla-pítja meg, hogy az IEE-hez hasonló programok 
esetében a tervezetek előkészítésének költsé-
gei elsősorban az időszak elején keletkeznek, 
ezzel szemben a kedvezményezetteknek való 
fizetés többnyire az időszak végén történik.
53. 
Az előzetes költségvetés-tervezethez csatolt  
munkadokumentumok minden évben tartal-
mazzák a főigazgatóság és az egyes végrehajtó 
ügynökségek tevékenységeihez kapcsolódó  
adminisztratív költségek bontását5. A 2008-as 
eljárás óta ez a dokumentum az Európai Par-
lament kérésére tartalmazza a programok  
költségvetésének a végrehajtó ügynökség  
működésére fordított százalékát is.
Azoknak az ügynökségeknek, amelyek saját  
számviteli rendszereik mellett használják  a Bizottság ABAC számviteli informatikai rend-
szerét is, a Bizottság egy új eszköz segítségé-vel lehetővé teszi majd az ügynökségi kiadások tevékenységekhez való rendelését. Ezáltal  javulnak majd a költségekről – beleértve az  adminisztratív költségeket – való jelentésté-teli lehetőségeik. Az új eszköz a tervek szerint a 2009-es pénzügyi évtől áll egyes ügynöksé-gek rendelkezésére, ezt követően pedig foko-zatosan kiterjesztik a többiekre.
5 Az előzetes költségvetés-tervezethez mellékelt II., III. és IV: 
munkadokumentum.AJÁNLÁS 4 – IRÁNYÍTÁSI KÖLTSÉGEK
A Bizottság számviteli informatikai rendsze-
rét használó ügynökségeknek egy új eszköz  segítségével lehetővé teszik majd az ügynök-ségi kiadások tevékenységekhez való rendelé-sét.
 A tervezetek előkészítéséhez kapcsolódó, 
kedvezményezett által viselt költségekkel  kapcsolatos adatok összegyűjtésével járó,  a kedvezményezettre és a Bizottságra egya-ránt nehezedő ellenőrzési tehertöbblet jelen-leg nem indokolt. A Bizottság nyilvántartja és elemzi a programirányítási költségeket.
43
1. MELLÉKLET
Kivonat: Az Intelligens Energia – Európa (2003–2006) című többéves 
energetikai cselekvési program időközi értékelése
ECOTEC Research & Consulting Limited, Egyesült Királyság
A program által képviselt hozzáadott érték (58. o.)
Az értékelők szempontjából az IEE program  
által képviselt hozzáadott érték fontos eleme a területek közötti erőteljes együttműködés.  Ennek eredményeként közeledhetnek egymás-hoz a megújuló energia, az energiahatékonyság és a szállítás területén érdekeltek. A megelőző programok értékelése és tanácskozásaink  kiemelték, hogy a finanszírozott projektek arra ösztönözték a tagállamokat, hogy politikáikat megváltoztassák és beavatkozzanak. Túl korai 
még annak megállapítása, hogy a jelenleg  finanszírozott projektek is ilyen hatást fejte-nek-e majd ki. Az értékelők véleménye szerint azonban a megelőző projektek azonos jellegé-ből ésszerűen arra következtethetünk, hogy így történik majd. Ezt a szempontot meg kell vizs-gálni az IEE program utólagos értékelésében.



Európai Számvevőszék
7/2008. sz. különjelentés
Intelligens Energia 2003–2006
Luxembourg: Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala 2008 – 43 oldal – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-055-7DOI 10.2865/14884

Hogyan juthat hozzá az EU hivatalos kiadványaihoz?
A Kiadóhivatal gondozásában megjelent kiadványok megvásárolhatók az 
EU-Könyvesboltban (EU Bookshop), azaz megrendelhetők a http://bookshop.europa.eu/ címen, megjelölve az Ön által kiválasztott értékesítési pontot.
A (352) 29 29-42758-as számra küldött faxban kérheti a nemzetközi értékesítési 
hálózathoz tartozó boltok listáját.
AZ „INTELLIGENS ENERGIA 20032006” TÉMÁJÚ  
KÜLÖNJELENTÉS SORRA MEGVIZSGÁLJA, HOGY AZ ENERGIAHATÉKONYSÁG ÉS A MEGÚJULÓ ENERGIA ALKALMAZÁSÁT ELŐMOZDÍTÓ UNIÓS PROGRAM SORÁN HOGYAN HASZNÁLTÁK FEL AZ UNIÓS FORRÁSOKAT, MELYEK VOLTAK A MONITORING ÉS AZ ÉRTÉKELÉSI RENDSZER SIKEREI ÉS KORLÁTAI, ÉS MILYEN ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGEKET KELLETT VISELNIE A BIZOTTSÁGNAK, ILLETVE A PROGRAM RÉSZTVEVŐINEK. A JELENTÉS SZÁMOS AJÁNLÁSSAL IGYEKSZIK ELŐSEGÍTENI A JÖVŐBELI HASONLÓ PROGRAMOK JOBB MEGTERVEZÉSÉT, AZT, HOGY A MONITORING ÉS AZ ÉRTÉKELÉSI RENDSZER A LEHETŐ LEGNAGYOBB HASZNOT HAJTSA, ILLETVE AZ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGEK LESZORÍTÁSÁT.
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉKQJ-AB-08-003-HU-C
ISBN 978-92-9207-055-7