A BIZOTTSÁG VÁLASZAI AZ EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK KÜLÖNJELENTÉSÉRE „UNIÓS IFJÚSÁGI GARANCIA: AZ ELSŐ LÉPÉSEK MEGTÖRTÉNTEK, DE KOCKÁZATOK VÁRHATÓK A VÉGREHAJTÁS SORÁN” /* COM/2015/0143 final */





A BIZOTTSÁG VÁLASZAI AZ EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK KÜLÖNJELENTÉSÉRE „UNIÓS IFJÚSÁGI GARANCIA: AZ ELSŐ LÉPÉSEK MEGTÖRTÉNTEK, DE KOCKÁZATOK VÁRHATÓK A VÉGREHAJTÁS SORÁN” ÖSSZEFOGLALÁS V. Első francia bekezdés: A Bizottság felhívja a figyelmet a tagállamoknak címzett ajánlásra, és egyes esetekben valóban üdvözölné az ifjúsági munkanélküliség leküzdése céljából tervezett intézkedések becsült költségeiről készített jobb áttekintést. A Bizottság által kidolgozott minta kötelezi a tagállamokat az uniós, nemzeti, regionális/helyi, foglalkoztatói és egyéb finanszírozási forrásokról való tájékoztatásra, így ösztönözve a tagállamokat arra, hogy teljes körű információt adjanak az ifjúsági garancia átfogó költségeiről és finanszírozásáról (ideértve a finanszírozási hiányosságokat is). A 28 tagállam közül 19 szolgáltatott ilyen információt (eltérő részletességgel). Második francia bekezdés: A Bizottság az ajánlást elfogadja, és részben végrehajtottnak tekinti, különösen a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről szóló tanácsi ajánlás, a tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetsége és a kapcsolódó tanácsi nyilatkozat, valamint a foglalkoztatás minőségének az európai szemeszter keretében végzett nyomon követése révén. A minőségi jellemzők bevezetését illetően a Bizottság továbbra is ösztönözni fogja a színvonalas állásajánlat mérlegelését, figyelembe véve az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés értékelési útmutatójában említett minőségi jellemzőket. A Bizottság elsősorban: vitát kezdeményez a színvonalas állásajánlatokról szóló elképzelésről az ifjúsági garancia nemzeti koordinátorainak következő találkozóján, felkéri a tagállamokat a színvonalas állásajánlatokról szóló elképzelés megvitatására az EMCO munkájának keretében, feltérképezi az ifjúsági garancián belüli színvonalas állásajánlatok lehetőségeit a kölcsönös tanulási program keretében, valamint további útmutatást nyújt a színvonalas állásajánlatokról az ifjúsági garanciával kapcsolatos gyakran ismételt kérdéseket tartalmazó dokumentumban. A Bizottság megjegyzi, hogy az utólagos értékelések bizonyítékokat fognak nyújtani az állásajánlatok minőségéről, amint azt az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés értékelési útmutatója is ajánlotta. Harmadik francia bekezdés: A Bizottság elfogadja az ajánlást, és részben végrehajtottnak tekinti az alábbiak révén: az EPSCO Tanács által jóváhagyott mutatórendszer, az ESZA-rendelet 19. cikkében, valamint I. és II. mellékletében szereplő vonatkozó előírások, az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésből finanszírozott intézkedések nyomon követésével és értékelésével kapcsolatos, releváns CPR-előírások, valamint a Bizottság azon kötelezettségvállalása, hogy 2016-ban jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az ifjúsági garancia végrehajtásáról. A nyomonkövetési tevékenységek be fognak épülni a későbbi európai szemeszterek keretében az ifjúsági garancia végrehajtásáról készítendő bizottsági értékelésbe. E tevékenységek az ifjúsági garancia végrehajtásáról szóló, 2016-os bizottsági jelentéshez is támpontként fognak szolgálni. Ezt a jelentést a Bizottság a megfelelő csatornákon keresztül formálisan az Európai Parlament és a Tanács elé fogja terjeszteni. BEVEZETÉS 15. A Bizottság megjegyzi, hogy további 11 milliárd EUR-t szánnak az olyan intézkedésekre, mint például a foglalkoztatási szolgálatok korszerűsítése és az önfoglalkoztatás előmozdítása, ami közvetett módon ugyancsak hozzájárul az ifjúsági foglalkoztatáshoz. Több mint 26 milliárd EUR-t fognak oktatási intézkedésekre költeni, ideértve az egész életen át tartó tanulást is, amely területen a fiatalok minden bizonnyal a fő kedvezményezettek között lesznek. ÉSZREVÉTELEK 37. A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy egy tanácsi ajánlás alapján – tehát „puha” jogi környezetben – tevékenykedik, és bár adott esetben az ifjúsági garancia számos alkotóeleme kívánatos, nem mindet kell feltétlenül belefoglalni egy adott nemzeti rendszerbe. Ezen túlmenően a benyújtott ifjúságigarancia-végrehajtási tervek értékelése csak az első lépés volt az ifjúsági garancia tagállami végrehajtására vonatkozó folyamatos nyomon követésnek. A Bizottság az európai szemeszter keretében követi nyomon az ifjúsági garanciarendszerek végrehajtását. Az európai szemeszter folyamata az ifjúsági garancia megvalósításához kapcsolódó nemzeti szakpolitikák széles körét felöleli. Első francia bekezdés: Az európai szemeszter összefüggésében egyes esetekben kiemelték az IKT-/digitális készségek javításának szükségességét. Második francia bekezdés: A Bizottság véleménye szerint a méltányos állásajánlat visszautasítása és a munkanélküliség vagy a szociális segély közötti kapcsolat figyelmen kívül hagyása nem feltétlenül korlátozza az ifjúsági garanciarendszer eredményességét. A bizottsági szolgálati munkadokumentum rögzíti, hogy a kölcsönös kötelezettségvállalás elveit – például az aktív munkaerő-piaci intézkedésekben való részvételt – is figyelembe lehetne venni az ifjúsági garanciák kialakításakor[1]. A tanácsi ajánlásban a kölcsönös kötelezettségvállalás elvét a korai beavatkozás és aktiválás összefüggésében említik (10. ajánlás). A „kölcsönös kötelezettségvállalás” ugyan lényeges előnyökkel járhat, az értékelési mátrixban nem jelenik meg, mivel túlságosan előíró jellegű lenne egy rendszert ezen kritérium megléte alapján megítélni, amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy rendszerét nem erre alapozza, vagy ezt nemzeti előírásai és gyakorlatai nem teszik lehetővé. Ezért az ifjúsági garancia fő alkotóelemeinek és az állásajánlatok tervezett meglétének és hatókörének értékelését részesítették előnyben. 41. Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés intézkedéseit tartalmazó operatív program elfogadásának összefüggésében az ifjúsági foglalkoztatás előmozdítását célzó stratégiai szakpolitikai keretnek már a bizottsági támogatások bármilyen folyósítása előtt életbe kell lépnie. A Bizottság ezen előfeltétel (az ún. ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés előzetes feltétele) értékelését a tagállami önértékelésekre és az azokban található információkra alapozta. Mikor egy tagállam az ifjúságigarancia-végrehajtási tervtől eltérő, ifjúsági foglalkoztatással kapcsolatos további nemzeti stratégiákra utalt, a Bizottságnak a tagállam által említett valamennyi, ifjúsági foglalkoztatási stratégiai dokumentum alapján kellett értékelnie az előzetes feltétel teljesülését. Ezen előzetes feltétel értékelésekor ugyanakkor a Bizottság az ifjúságigarancia-végrehajtási tervvel fennálló összhangot is vizsgálja, hogy az ESZA-támogatások az érintett tagállam szakpolitikai célkitűzéseinek teljesítését szolgálják. 42. A Bizottság megjegyzi, hogy az ifjúságigarancia-végrehajtási tervekre más értékelési keret vonatkozik, mint az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés előzetes feltételére, hiszen a két folyamat különböző célokra irányul: szakpolitikai célkitűzésekre (ifjúsági garancia), illetve jogi megfelelésre (ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés). Az előzetes feltételnek való megfelelés követelményei szükségessé teszik az ifjúsági foglalkoztatást többek közt az ifjúsági garancia végrehajtása által előmozdító stratégiai szakpolitikai keret meglétét. A rendelet szintén meghatározza a részkritériumokat, amelyek alapján a Bizottság szolgálatai értékelik a stratégiai szakpolitikai keretet. Maga a rendelet semmiféle utalást nem tartalmaz az ifjúságigarancia-végrehajtási terv meglétére, sem pedig annak kedvező bizottsági értékelésére. Nincs tehát automatikus kapcsolat az ifjúságigarancia-végrehajtási terv szakpolitikai szempontokon, illetve az ifjúsági garanciára vonatkozó ajánláson alapuló értékelése és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezéshez kapcsolódó előzetes feltételnek a CPR-ben rögzített, meghatározott kritériumrendszeren alapuló értékelése között. A Bizottság megjegyzi, hogy egy ilyen kapcsolat az előzetes feltétel teljesítésének jogi követelményévé tenné az ifjúságigarancia-végrehajtási terv meglétét, amire a Bizottság javaslatot tett, ám azt a Tanács a jogalkotási folyamat során elutasította. 43. A Bizottság a 42. pontra adott válaszára hivatkozik. A két folyamat olykor árnyalt vagy némileg eltérő eredményei a folyamatok eltérő, ugyanakkor bizonyos mértékben kölcsönösen összefüggő jellegére vezethetők vissza. Az ifjúsági foglalkoztatást előmozdító stratégiai szakpolitikai keret értékelésekor alkalmazandó részkritérium kvalitatív elemeket is tartalmaz, mint például a kulcsfontosságú érintettek azonosítása, ideértve a bevont közigazgatási szerveket és a partnerekkel kialakított koordinációs megoldásokat, a korai beavatkozási és aktiválási rendszerek felállítása, valamint a nyomonkövetési megállapodások. E kvalitatív elemek értékelése túlmutat a pusztán formalitásból végzett ellenőrzésen. Ezen túlmenően – az ésszerűség határain belül – az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés előzetes feltételének teljesülésére vonatkozó bizottsági értékelés egyúttal lehetőséget teremtett az ifjúságigarancia-végrehajtási tervek egyes módosítási kérelmeinek benyújtására is (például Franciaország esetében). A Bizottság közös válasza a 45. és a 46. pontra. A Bizottság egyetért, és ki szeretné emelni, hogy az ifjúsági garanciába való beruházás kulcsfontosságú az EU számára ahhoz, hogy a jövőben is meg tudja őrizni növekedési potenciálját. A jelentős uniós pénzügyi támogatás – elsősorban az Európai Szociális Alapból és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés összefüggésében – hozzájárulhat ehhez. Ám ahhoz, hogy az ifjúsági garancia tényleg megvalósuljon, a tagállamoknak is előtérbe kell helyezniük az ifjúsági foglalkoztatási intézkedéseket nemzeti költségvetésükben. 47. A 28 tagállamból 19 nyújtott információt ifjúsági garanciarendszere tervezett finanszírozási forrásairól (eltérő részletességgel). Egyes esetekben a Bizottság azonban kívánatosnak tartaná az összes tervezett intézkedés becsült költségének jobb áttekintését, még ha tudatában is van annak, hogy az ifjúsági garancia költségeire vonatkozó becslés fenntartásokkal kezelendő. 49. Az ifjúsági garanciára vonatkozó ajánlás nem írja elő pontosan, hogy a tagállamoknak miként kell végrehajtaniuk az ifjúsági garanciát, mivel ez nagymértékben függ majd a nemzeti helyzettől (tehát a NEET-fiatalok számától és egyedi jellemzőitől). Ebből adódóan a hatások attól függenek, hogy a tagállam hogyan alakítja ki a támogatás célcsoportját és struktúráját. A bizottsági javaslat indokolásában kifejtetteknek megfelelően a javaslatot kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum részletesebben ismerteti az ifjúsági garancia alkotóelemeit, foglalkozik az ilyen rendszerek költségeinek és előnyeinek kérdésével, továbbá egyenként bemutatja az ifjúsági garancia sikeréhez szükséges összetevőket. Emellett a munkadokumentum melléklete bemutatja azokat az ifjúsági foglalkoztatást támogató intézkedéseket, amelyek a 27 tagállamban és Horvátországban már életbe léptek, és tükrözik, hogy az egyes országok igen különböző kiindulópontról közelednek a teljes körűen működő ifjúsági garanciarendszer megvalósítása felé. Az ifjúsági garancia tényleges költségeit befolyásolják még a nemzeti körülmények és a rendszer adott tagállam általi kialakításának és végrehajtásának módja is. Mindezt figyelembe véve az ifjúsági garancia költségeire vonatkozó bármiféle becslés fenntartásokkal kezelendő. E tekintetben Ausztria, Finnország, Svédország és az Egyesült Királyság példája jó fogódzóként szolgálhat a lehetséges költségeket illetően az ifjúsági garancia végrehajtását mérlegelő tagállamok számára. 50. A Bizottság a 15. pontra adott válaszára hivatkozik. 53. A Bizottság a 47. pontra adott válaszára hivatkozik. 54. A Bizottság valóban közölte Franciaországgal, hogy a terv átfogó kvantitatív célkitűzései nem elég egyértelműek, továbbá jelezte, hogy a Pôle Emploi által az ifjúsági garancia teljesítése jegyében a NEET-fiataloknak nyújtandó állásajánlatok kvalitatív szempontjai is kétségeket vetnek fel. A kérdés további nyomon követése az európai szemeszter keretében zajlik. Írország ifjúságigarancia-végrehajtási tervében egy táblázat szolgáltat információt az átlagos részvételről, az új résztvevők bekapcsolódásáról, a fiatalok várható bekapcsolódásáról és az ifjúsági programok indikatív költségéről. Az ír hatóságok a nemzeti költségvetési juttatások meghatározásáig nem kívánnak további részvételi adatokat előre jelezni, ezért a 2014 utáni évekre vonatkozóan nem szolgáltattak információt. A Bizottság tehát nem tekintette szükségesnek vagy helyénvalónak, hogy további információt kérjen az ír hatóságoktól. A Bizottság közös válasza az 55. és az 56. pontra. A Bizottság elsődleges fontosságúnak vélte, hogy képes legyen felmérni, hogy az uniós forrásokon túl előirányoztak-e nemzeti forrásokat is, és ezek elegendők-e. E célból a tagállamokat egy formanyomtatvány kitöltésére kérte, amelyben információt nyújtanak a rendelkezésre álló finanszírozási forrásokról, tehát arról, hogy a támogatás uniós, nemzeti, regionális/helyi, foglalkoztatói és/vagy egyéb forrásokból származna-e. Ebben a szakaszban az egyes uniós források megoszlása másodlagos szempont volt, hiszen rövid időn belül elkészültek az operatív programok is. A Bizottság elképzelése szerint az ESZA/ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés uniós finanszírozási forrásainak részletes bontása az adott operatív programokban szerepelne, különösen mivel az operatív programok pénzügyi terveiről szóló, a tagállamok és a Bizottság közötti informális tárgyalások ekkor még nem zárultak le. 57. A Bizottság megjegyzi, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében elszámolt kiadások szabályszerűségének ellenőrzése részét képezi a rendes megbízhatósági eljárásnak, amely megfelelően figyelembe veszi a sajátos kockázatokat. A Bizottság közös válasza a 61. és a 62. pontra. A Bizottság egyetért azzal, hogy a megfelelő „színvonal” az ifjúsági garancia végrehajtásának meghatározó eleme. A Bizottság szorgalmazza a szakmai gyakorlatokra, illetve a tanulószerződéses gyakorlati képzésekre vonatkozó minőségi előírásokat (a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről szóló tanácsi ajánlás, illetve a tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetsége és a kapcsolódó tanácsi nyilatkozat révén). Az állásokat illetően a Bizottság az európai szemeszter keretében nyomon követi a foglalkoztatás minőségét, kiemelt figyelmet fordítva az oktatásból a munka világába való átmenetre, valamint a munkaerőpiac szegmentációjával kapcsolatos kérdésekre. A nyílt piacon a foglalkoztatás minőségét illetően a Bizottság álláspontja szerint bármilyen minőségértékelés az adott munkaerőpiac helyzetétől fog függeni, ideértve az olyan szempontokat is, mint például a munkajogi törvények vagy az aktuális gazdasági légkör. A Bizottság továbbra is ösztönözni fogja a „színvonalas” állásajánlat mérlegelését, figyelembe véve az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés értékelési útmutatójában említett minőségi jellemzőket. A Bizottság mindenekelőtt vitát kezdeményez a „színvonalas” állásajánlatokról szóló elképzelésről az ifjúsági garancia nemzeti koordinátorainak következő találkozóján, felkéri a tagállamokat a „színvonalas” állásajánlatokról szóló elképzelés megvitatására az EMCO munkájának keretében, feltérképezi az ifjúsági garancián belüli színvonalas állásajánlatok lehetőségeit a kölcsönös tanulási program keretében, valamint további útmutatást nyújt a színvonalas állásajánlatokról az ifjúsági garanciával kapcsolatos gyakran ismételt kérdéseket tartalmazó dokumentumban. 63. A Bizottság a 61. és a 62. pontra adott közös válaszára hivatkozik. Ezen túlmenően a Bizottság úgy véli, hogy az ifjúsági garancia következetes végrehajtása és az „egyenmegoldás” nem lehetséges és nincs is összhangban a tanácsi ajánlással, amely világosan leszögezi, hogy az ifjúsági garanciarendszereknek igazodniuk kell a helyi, regionális és nemzeti körülményekhez. A Bizottság mindazonáltal egyetért azzal, hogy kulcsfontosságú az ifjúsági garanciarendszerek eredményes végrehajtása. A Bizottság által érvényesített eredményközpontú megközelítés számos előnnyel rendelkezik az ifjúsági garanciarendszerek keretében tett intézkedések eredményességének felmérése terén, mivel tekintetbe veszi a különböző munkaerő-piaci helyzeteket és az állásajánlat megfelelőségét az adott egyén számára. Ebben a vonatkozásban a Bizottság egy állásajánlatot általában akkor tekint színvonalasnak, ha a kedvezményezett személynek fenntartható munkaerő-piaci kötődést sikerül kialakítania, vagyis a későbbiekben nem tér vissza a munkanélküliséghez vagy az inaktivitáshoz; tehát egy állásajánlat „színvonala” az eredmények alapján mérhető. A korábbiakban említetteknek megfelelően (a 61. és a 62. pontra adott közös válasz) a Bizottság továbbra is ösztönözni fogja a „színvonalas” állásajánlat mérlegelését. A Bizottság megjegyzi, hogy a tanulószerződéses gyakornoki képzésekre, a szakmai gyakorlatokra és a továbbképzésre, legyen szó akár támogatott – például az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés vagy az ESZA programjai, vagy a nemzeti programok keretében finanszírozott –, akár nem támogatott állásajánlatokról, már jelenleg is alkalmaznak minőségi standardokat. 65. A Bizottság szeretné kiemelni, hogy a közös nyomonkövetési keretrendszer kialakítása egy hosszadalmas konszenzusépítési folyamat eredménye. Ez a kritikus pillanatban hátráltathatta az ifjúsági garanciáról szóló tanácsi ajánlás elfogadását, így visszavetette a gyors megvalósítást. 68. A Bizottság szeretne rámutatni, hogy a nyomon követéi eredményeit beépítik az Európai Bizottság által az európai szemeszter keretében elfogadott kulcsfontosságú dokumentumokba (bizottsági szolgálati munkadokumentumok, részletes vizsgálatok, országspecifikus ajánlásokra vonatkozó javaslatok). A Bizottság rendszeres párbeszédet folytat az Európai Parlamenttel az európai szemeszter fejleményeiről. Mindemellett, az Európai Tanács 2013. június 27–28-i következtetései nyomán a Bizottság 2016-ban jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az ifjúsági garancia végrehajtásáról és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés működéséről. A Bizottság közös válasza a 69. és a 70. pontra. A Bizottság megjegyzi, hogy 2014. december 3-án az EMCO keretében másodszor is felülvizsgálták 21 tagállambeli ifjúsági garanciarendszer végrehajtásának haladását, és minden egyes érintett tagállam tekintetében következtetéseket vontak le. A következtetéseket 2015 májusában nyomon követik. Az EMCO által 2014 decemberében elvégzett felülvizsgálatok mindegyike széles körűen és konzisztens módon, az összes tagállam tekintetében azonos munkamódszereket érvényesítve foglalkozott az ifjúsági garanciarendszerekkel. Mind a 2014. májusi, mind a 2014. decemberi felülvizsgálatnak visszhangja volt az ifjúsági munkanélküliségről és az ifjúsági garanciáról szóló, soron következő EPSCO-üléseken. 71. Az ifjúsági garancia nyomon követésére használt mutatórendszert az EMCO 2014. szeptember 22-én hagyta jóvá. Az EPSCO Tanács 2014 decemberében jóváhagyta az EMCO legfőbb üzeneteit az ifjúsági garancia nyomon követésére használt mutatórendszerről, amelyek határozott politikai elkötelezettségre szólítanak fel a meglévő adatgyűjtési akadályok áthidalása, valamint az ifjúsági garancia uniós és tagállami szintű, megbízható nyomonkövetési rendszerének biztosítása érdekében, a javasolt keretre építve. Lásd még a Bizottság 65. pontra adott válaszát. 72. A Bizottság egyetért azzal, hogy szükség van a tagállamok folyamatos szerepvállalására. Az ifjúsági garanciára vonatkozó kísérleti adatgyűjtést az EMCO mutatókkal foglalkozó csoportja indította 2014 októberében. E kezdeményezés célja, hogy a rendszeres adatgyűjtés 2015 júniusában való megkezdésére tekintettel teszteljék az ifjúsági garancia végrehajtásának nyomon követésére vonatkozó, rendszeres adminisztratív adatgyűjtéshez javasolt módszertant, valamint felmérjék a tagállamokban felmerülő akadályokat, illetve leküzdésük lehetséges módjait. Február 18-ig három kivételével valamennyi tagállam elküldte hozzájárulását. Várhatóan a többi hozzájárulás is hamarosan megérkezik. 73. A fő foglalkoztatási és szociális mutatók eredménytáblájában foglaltakat kiegészíti a többek között a foglalkoztatási teljesítményértékelésből, valamint a tagállamok által végrehajtott szakpolitikai intézkedések értékeléséből származó további információ. A Bizottság közös válasza a 74., a 75. és a 76. pontra. A Bizottság hangsúlyozza, hogy az országspecifikus ajánlások kidolgozása és elfogadása elsősorban politikai folyamat, amely során a Bizottság a szolgálati munkadokumentumokban szereplő országspecifikus elemzések alapján javaslatot fogalmaz meg, amelyet a bizottságok és a tanácsi munkacsoportok multilaterális felügyeleti eljárás keretében felülvizsgálnak, majd az Európai Tanács jóváhagyja. A Bizottság országspecifikus ajánlásokra vonatkozó javaslatai figyelembe veszik az egyes országok sajátos helyzetét. 7. háttérmagyarázat. 2013-as országspecifikus ajánlások: Litvánia és Olaszország példája A Bizottság úgy véli, hogy mind a Litvániának, mind az Olaszországnak címzett országspecifikus ajánlások megfelelően figyelembe vették az adott ország helyzetének sajátosságait. 77. A Bizottság megjegyzi, hogy összességében az európai szemeszter folyamata középtávon jelentős tagállami reformtörekvéseket eredményez. 80. A Bizottság úgy véli, hogy a tagállamok által benyújtott ifjúságigarancia-végrehajtási terv az esetek többségében máris hasznos általános áttekintést nyújt az ifjúsági garanciával kapcsolatos valamennyi intézkedésről. Emellett a Bizottság létrehozta az ifjúsági garancia nyomon követésére szolgáló rendszert. A strukturális reformok nyomon követése az európai szemeszter keretében zajlik, ideértve az EMCO tevékenységét is. Az egyéneket célzó intézkedések nyomon követése egyrészt az ifjúsági garancia nyomon követésére használt mutatórendszer, másrészt pedig –az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésből finanszírozott intézkedéseket illetően – az ESZA-rendelet 19. cikkében, I. és II. mellékletében, valamint a nyomon követéssel és értékeléssel kapcsolatos, idevágó CPR-előírásokban rögzített releváns rendelkezések révén történik. 84. Az ESZA-rendelet II. mellékletében szereplő, ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre vonatkozó mutatókat úgy alakították ki, hogy a lehető legjobban igazodjanak az ESZA-rendelet I. mellékletében szereplő közös mutatókhoz. Ugyanakkor az előbbiek az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés sajátos jellegét is tükrözik. Első francia bekezdés: A Bizottság az (ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésből) nyújtott támogatással kapcsolatos eredmények minőségének biztosítása érdekében egy adott személy státuszának változására vonatkozó átfogó eredmények mérését tartja kívánatosnak – tehát, hogy a programba belépő NEET-fiatalok státuszában az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében nyújtott támogatás hatására milyen potenciális változás következik be. Az ifjúsági garancia saját nyomonkövetési követelményekkel rendelkezik, amelyek 2016-tól lehetővé teszik az ifjúsági garancia keretében nyújtott állásajánlatok típusának nyomon követését. Második francia bekezdés: Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezéssel kapcsolatos mutatók az ESZA közös mutatóinak logikáját és mintáját követik. Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés korábbi résztvevőinek későbbi nyomon követése többletterhet ró a résztvevőkre és az adminisztratív erőforrásokra is, mivel az intézkedések némelyike esetében költségesnek és túlzónak tűnhet az ilyen széles körű, kötelező nyomon követés. A huzamosabb idő után megfigyelt hatások egyúttal gyengítik a megfigyelések és a beavatkozások közötti ok-okozati összefüggést, és ezáltal csökken e megfigyelések hozzáadott értéke. A tagállamok mindazonáltal a kötelező nyomon követés mellett további, hosszabb távú mutatók alkalmazása mellett is dönthetnek, például egy felmérést 6 hónap elteltével megismételhetnek. A tagállamok számára ugyancsak kötelező a hatásvizsgálatok készítése, amelyek részletes képet nyújtanak a beavatkozások hosszú távú hatásairól, például – a II. mellékletben szereplő mutatókon túl – ismertetik a következő évi jövedelemkülönbségeket és hasonló mutatókat. Harmadik francia bekezdés: Amennyiben egy tagállam operatív programjában jelezte, hogy a célcsoportot a 30 éven aluliakra is ki akarja terjeszteni, a Bizottság további, programspecifikus mutatók bevezetésére kérte fel az adott tagállamot, amelyek lefedik a 25–29 év közötti korcsoportot. Az eredménymutatók nem függnek az életkortól, és nem minden korcsoportot fednek le (például a 15–18 év közöttieket nem). A Bizottság mindazonáltal programspecifikus eredménymutatók kidolgozására kérte fel a tagállamokat az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés 25–29 év közötti célcsoportja tekintetében, amennyiben az intézkedések ezen korcsoportot is érintik. Ezen mutatók segítségével – a II. mellékletben szereplő eredménymutatókkal együttesen alkalmazva – értékelhető a beavatkozások hatékonysága. KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK 87. Lásd a Bizottság 37. pontra adott válaszát. 89. A Bizottság a 47. pontra adott válaszára hivatkozik. A Bizottság megjegyzi, hogy a tanácsi ajánlás nem írja elő pontosan, hogy a tagállamoknak miként kell végrehajtaniuk az ifjúsági garanciát (foglalkoztatás, továbbképzés, tanulószerződéses gyakornoki képzés vagy szakmai gyakorlat formájában), mivel ez a nemzeti helyzettől függ (tehát a NEET-fiatalok számától és e csoport struktúrájától). A konkrét támogatás célcsoportja és kialakítása befolyással van a költségekre és előnyökre, és megnehezíti az összes lehetőség költségeinek és előnyeinek előzetes felmérését. A Bizottság mindazonáltal egyetért azzal, hogy fennáll a veszélye annak, hogy az összes támogatás nem lesz megfelelő az ifjúsági garanciarendszerek végrehajtásához, és arra biztatta a tagállamokat, hogy nemzeti költségvetésükben prioritásként kezeljék az ifjúsági foglalkoztatási intézkedéseket. Szintén meg kell említeni, hogy az ifjúsági garancia uniós alapokból történő támogatása túlmutat az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés és az ESZA keretében végrehajtott, közvetlenül a fiatalok képzésére és foglalkoztatására irányuló intézkedéseken. Az ESZA ezenkívül támogatja a munkaerő-piaci szolgáltatások korszerűsítését, az önfoglalkoztatást, az oktatást és a társadalmi befogadást elősegítő intézkedéseket, amelyek részben – a strukturális reform szempontjából – szintén előmozdítják az ifjúsági foglalkoztatást. 1. ajánlás A Bizottság tudomásul veszi a tagállamoknak címzett ajánlást, és egyes esetekben valóban üdvözölné az ifjúsági munkanélküliség leküzdése céljából tervezett intézkedések becsült költségeiről készített jobb áttekintést. A Bizottság által kidolgozott minta alapján a tagállamoknak tájékoztatást kellene nyújtaniuk az uniós, nemzeti, regionális/helyi, foglalkoztatói és egyéb finanszírozási forrásokról, így ösztönözve a tagállamokat arra, hogy teljes körű információt adjanak az ifjúsági garancia átfogó költségeiről és finanszírozásáról (ideértve a finanszírozási hiányosságokat is). A 28 tagállam közül 19 adta meg ezt az információt (eltérő részletességgel). 90. A Bizottság úgy véli, hogy az ifjúsági garancia következetes végrehajtása és az „egyenmegoldás” nem lehetséges és nincs is összhangban a tanácsi ajánlással, amely világosan leszögezi, hogy az ifjúsági garanciarendszereknek igazodniuk kell a helyi, regionális és nemzeti körülményekhez. A Bizottság egyetért azzal, hogy kulcsfontosságú az ifjúsági garanciarendszerek eredményes végrehajtása. A Bizottság által érvényesített eredményközpontú megközelítés számos előnnyel rendelkezik az ifjúsági garanciarendszerek keretében tett intézkedések eredményességének felmérése terén, mivel tekintetbe veszi a különböző munkaerő-piaci helyzeteket és az állásajánlat megfelelőségét az adott egyén számára. Ebben a vonatkozásban a Bizottság egy állásajánlatot általában akkor tekint színvonalasnak, ha a kedvezményezett személynek fenntartható munkaerő-piaci kötődést sikerül kialakítania, vagyis a későbbiekben nem tér vissza a munkanélküliséghez vagy az inaktivitáshoz; tehát egy állásajánlat „színvonala” az eredmények alapján mérhető. A Bizottság megjegyzi, hogy a tanulószerződéses gyakornoki képzésekre, a szakmai gyakorlatokra és a továbbképzésre, legyen szó akár támogatott – például az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés vagy az ESZA programjai, vagy a nemzeti programok keretében finanszírozott –, akár nem támogatott állásajánlatokról, már jelenleg is alkalmaznak minőségi standardokat. E tekintetben a Bizottság szorgalmazza a szakmai gyakorlatokra, illetve a tanulószerződéses gyakorlati képzésekre vonatkozó minőségi előírásokat (a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről szóló tanácsi ajánlás, illetve a tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetsége és a kapcsolódó tanácsi nyilatkozat révén). Az állásokat illetően a Bizottság az európai szemeszter keretében nyomon követi a foglalkoztatás minőségét, kiemelt figyelmet fordítva az oktatásból a munka világába való átmenetre, valamint a munkaerőpiac szegmentációjával kapcsolatos kérdésekre. A nyílt piacon a foglalkoztatás minőségét illetően a Bizottság megjegyzi, hogy bármilyen minőségértékelés az adott munkaerőpiac helyzetétől fog függeni, ideértve az olyan szempontokat is, mint például a munkajogi törvények vagy az aktuális gazdasági légkör. 2. ajánlás A Bizottság elfogadja az ajánlást, és részben végrehajtottnak tekinti, különösen a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről szóló tanácsi ajánlás, a tanulószerződéses gyakorlati képzés európai szövetsége és a kapcsolódó tanácsi nyilatkozat, valamint a foglalkoztatás minőségének az európai szemeszter keretében végzett nyomon követése révén. A minőségi jellemzők bevezetését illetően a Bizottság továbbra is ösztönözni fogja a színvonalas állásajánlat mérlegelését, figyelembe véve az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés értékelési útmutatójában említett minőségi jellemzőket. A Bizottság elsősorban: vitát kezdeményez a színvonalas állásajánlatokról szóló elképzelésről az ifjúsági garancia nemzeti koordinátorainak következő találkozóján, felkéri a tagállamokat a színvonalas állásajánlatokról szóló elképzelés megvitatására az EMCO munkájának keretében, feltérképezi az ifjúsági garancián beüli színvonalas állásajánlatok lehetőségeit a kölcsönös tanulási program keretében, valamint további útmutatást nyújt a színvonalas állásajánlatokról az ifjúsági garanciával kapcsolatos gyakran ismételt kérdéseket tartalmazó dokumentumban. A Bizottság megjegyzi, hogy az utólagos értékelések bizonyítékokat fognak nyújtani az állásajánlatok minőségéről, amint azt az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés értékelési útmutatója is ajánlotta. 91. A Bizottság az európai szemeszter keretében követi nyomon az ifjúsági garanciák végrehajtását, többek között a tagállamokkal tartott kétoldalú találkozók, valamint a tényfeltáró látogatások keretében. A Bizottság a Foglalkoztatási Bizottságban (EMCO) való tagság – a tanácsi megbeszélések előkészítése – útján ugyancsak hozzájárul az ifjúsági garancia végrehajtásának multilaterális felügyeletéhez. Ebben az összefüggésben az EMCO 2013-ban egy, 2014-ben pedig két alkalommal hajtott végre tematikus multilaterális felügyeleti vizsgálatot. Mind a 2014. májusi, mind a 2014. decemberi felülvizsgálatnak visszhangja volt az ifjúsági munkanélküliségről és az ifjúsági garanciáról szóló, soron következő EPSCO-üléseken. A Bizottság adott esetben országspecifikus ajánlásokat dolgoz ki a tagállamok számára. Az EMCO multilaterális vizsgálatainak következtetéseit felhasználják az országspecifikus ajánlásokról szóló végső tárgyalásokon. Az EMCO 2014. szeptember 22-én jóváhagyta az ifjúsági garancia nyomon követésére szolgáló mutatórendszert, amely makrogazdasági, végrehajtási és nyomonkövetési szintű mutatókon alapul, amelyek együttesen átfogó képet kívánnak nyújtani az ifjúsági garanciarendszereknek a fiatalok munkaerő-piaci helyzetére gyakorolt hatásáról Európa-szerte. Jelenleg zajlik a végrehajtási szinthez szükséges adminisztratív adatok tesztelése a mind a 28 tagállamot felölelő, kísérleti adatgyűjtés keretében. A rendszeres adatgyűjtés várhatóan 2015-ben kezdődik meg. Az EPSCO Tanács 2014. december 11-én jóváhagyta az EMCO legfőbb üzeneteit az ifjúsági garancia nyomon követésére használt mutatórendszerről, amely üzenetek kiemelik a tagállamok adatszolgáltatás iránti politikai elkötelezettségét. Az egyéneket célzó intézkedések nyomon követése egyrészt az ifjúsági garancia nyomon követésére használt mutatórendszer, másrészt pedig –az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésből finanszírozott intézkedéseket illetően – az ESZA-rendelet 19. cikkében, I. és II. mellékletében, valamint a nyomon követéssel és értékeléssel kapcsolatos, idevágó CPR-előírásokban rögzített releváns rendelkezések révén történik. Konkrétan az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést illetően a Bizottság az ESZA-rendeletben rögzített közös mutatók révén nyomonkövetési keretrendszert vezetett be az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés ifjúsági garancia keretében végrehajtott intézkedéseire nézve. 3. ajánlás A Bizottság elfogadja az ajánlást, és részben végrehajtottnak tekinti az alábbiak révén: az EPSCO Tanács által jóváhagyott mutatórendszer, az ESZA-rendelet 19. cikkében, valamint I. és II. mellékletében szereplő vonatkozó előírások, az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésből finanszírozott intézkedések nyomon követésével és értékelésével kapcsolatos, releváns CPR-előírások, valamint a Bizottság azon kötelezettségvállalása, hogy 2016-ban jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az ifjúsági garancia végrehajtásáról. A nyomonkövetési tevékenységek be fognak épülni a későbbi európai szemeszterek keretében az ifjúsági garancia végrehajtásáról készítendő bizottsági értékelésbe. E tevékenységek az ifjúsági garancia végrehajtásáról szóló, 2016-os bizottsági jelentéshez is támpontként fognak szolgálni. Ezt a jelentést a Bizottság a megfelelő csatornákon keresztül formálisan az Európai Parlament és a Tanács elé fogja terjeszteni. [1] AZ Európai Bizottság szolgálati munkadokumentuma, SWD(2012) 409 final, 4. o.