1990. szeptember 6-i SEC(90) 1661 végleges közleményében a Bizottság tájékoztatta a Tanácsot azon szándékáról, hogy aláírja a fent említett megállapodást. Filippo M. Pandolfi, a Bizottság alelnöke és Dr. David Allan Bromley, George H. W. Bush amerikai elnök tudományos és technológiai tanácsadója 1990. szeptember 7-én öt évre írta alá a Kutatási Munkacsoportot létrehozó dokumentumot. A megállapodást a későbbiekben három ízben, 1996-ban, 2001-ben és 2006-ban megújították.

A Kutatási Munkacsoport létrehozása tárgyában fennálló megállapodás a biotechnológiai kutatás tudományos aspektusaihoz kapcsolódó információcsere és koordináció számos formáját érinti. A Kutatási Munkacsoport évek óta kulcsszerepet játszik születőben lévő tudományágak – így például a rendszerbiológia, a tengeri genomika, a biotechnológia fenntartható energetikai alkalmazásai, valamint a szintetikus biológia – széles skálájának létrehozásában. Az olyan főbb, többek között az újszerű fertőző betegségekkel, a táplálkozással, az elhízással, a környezetszennyezés biotechnológiai úton történő felszámolásával, a bioetikával, a nőknek a tudományos életben betöltött szerepével és a biotechnológiára vonatkozó közvélekedéssel kapcsolatos társadalmi aggályokat is megvizsgálták.

A Kutatási Munkacsoport 2010 júniusában, az EU spanyol elnöksége alatt szervezett „Biotechnológiai kutatás komplex világunkban”(„Biotechnology Research for a Complex World”) című magas szintű konferenciával ünnepelte fennállásának 20. évfordulóját. Az Európai Unió Bizottságának és az Egyesült Államok kormányának erre az alkalomra kiadott közös kiadványa[1] kiemeli az EU–USA Kutatási Munkacsoport azon szerepét, hogy az Atlanti-óceán két partján működő kutatókat a jövő tudományos szükségleteinek kielégítése érdekében már ma együttműködésre tudja sarkallni.

A transzatlanti együttműködés szükségessége ezen egyedülálló fórum keretében a közeljövőben sem csökken, és a Biotechnológiai Kutatási Munkacsoport tevékenysége még a mainál is fontosabbá válhat. A Kutatási Munkacsoport következő öt évben elérni kívánt céljait kitűző stratégiai terv egy sor együttműködési tevékenységet tartalmaz olyan fontos tudományos területeken, mint a szintetikus biológia, a tengeri genomika, a környezetvédelmi biotechnológia, az állategészségügy, a fenntartható bioalapú termékek és a növényi biotechnológia, valamint a bioinformatika.

Ebből a megfontolásból a Bizottságnak szándékában áll negyedszerre is megújítani az Európai Bizottság és az Amerikai Egyesült Államok Tudomány- és Technológiapolitikai Hivatala között fennálló megállapodást.

A Bizottság a megújítás megtörténtéről és az új megállapodásban előirányzott tevékenységről tájékoztatja a Tanácsot és az Európai Parlamentet.

MELLÉKLET

VÉGREHAJTÁSI MEGÁLLAPODÁS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ÉS AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK TUDOMÁNY- ÉS TECHNOLÓGIAPOLITIKAI HIVATALA KÖZÖTT A BIOTECHNOLÓGIAI KUTATÁSI MUNKACSOPORT LÉTREHOZÁSA TÁRGYÁBAN FENNÁLÓ MEGÁLLAPODÁSHOZ

Az Amerikai Egyesült Államok Tudomány- és Technológiapolitikai Hivatala és az Európai Bizottság (a továbbiakban: Felek):

az Amerikai Egyesült Államok kormánya és az Európai Közösség közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló, 1997. december 5-én Washingtonban aláírt, később kiterjesztett és módosított megállapodásnak (a továbbiakban: Együttműködési Megállapodás) megfelelően, továbbá

az Európai Bizottság és az Amerikai Egyesült Államok kormánya között a Biotechnológiai Kutatási Munkacsoport létrehozása tárgyában 1990. szeptember 7-én aláírt, 1996-ban, 2001-ben és 2006-ban megújított igazgatási megállapodásra (a továbbiakban: Igazgatási Megállapodás) építve,

a következőképpen állapodtak meg:

Cél

E végrehajtási megállapodás az eredeti Igazgatási Megállapodás megújításaként szolgál, és az Együttműködési Megállapodás 5. cikke értelmében végrehajtási megállapodásnak minősül. E végrehajtási megállapodás a Felek szándéka szerint összhangban áll az Együttműködési Megállapodás rendelkezéseivel.

Az EU–USA Biotechnológiai Kutatási Munkacsoport célja, hogy növelje a kölcsönös megértést az EU és az USA biotechnológiai kutatási tevékenységeiben és programjaiban. Ennek keretében a Kutatási Munkacsoport a biotechnológia tudományos aspektusai és a biotechnológia fejlődését támogató más tudományágak területén végzett kutatás területén az információcsere és a koordináció mechanizmusaként szolgál.

Feladatok

Az EU–USA Biotechnológiai Kutatási Munkacsoport:

- áttekinti a biotechnológia és más kapcsolódó tudományágak területén megvalósuló kutatási-fejlesztési programokat,

- elősegíti a kommunikációt és az együttműködést a biotechnológiai kutatás területén,

- közös szimpóziumokat, műhelytalálkozókat és más, a nem bizalmas információk megosztását célzó tevékenységeket tervez a biotechnológiai kutatás szempontjából kiemelt fontosságú kölcsönös érdekű témákban,

- megvizsgálja a további, a nyilvánosságot a biotechnológiáról tájékoztató közös tevékenységek lehetőségét,

- a biotechnológia biztonságos fejlődése érdekében beazonosítja és meghatározza a kutatási igényeket,

- foglalkozik azokkal a konkrét programozási és operatív szintű tudományos kérdésekkel, amelyek érintik a biotechnológiai kutatás fejlődését, továbbá

- áttekintéseket, elemzéseket, tanácsokat és javaslatokat készít az Európai Bizottság és az Egyesült Államok Nemzeti Tudományos és Technológiai Tanácsa (National Science and Technology Council – NSTC) közös Biotechnológiai Operatív Bizottsága (Biotechnology Steering Committee) számára.

Felépítés

Az EU részéről az EU–USA Kutatási Munkacsoport tagjai: az EU-t képviselő elnök és a Bizottság érdekelt szolgálatainak képviselői.

Az USA részéről a munkacsoportban a biotechnológiai kutatásban érdekelt kormányügynökségek kiválasztott tagjai vesznek részt. Az USA küldötteit és az USA-t képviselő elnököt a Tudomány- és Technológiapolitikai Hivatal igazgatója nevezi ki.

A Kutatási Munkacsoportban az elnöki tisztet az EU-t és az USA-t képviselő elnök évente felváltva tölti be.

A Kutatási Munkacsoport albizottságainak és almunkacsoportjainak tagjai nemcsak a Kutatási Munkacsoport állandó képviselői lehetnek, és a tagság a két Felet képviselő elnökök jóváhagyásával jön létre.

A Kutatási Munkacsoport tevékenységét az Európai Bizottságot képviselő végrehajtó titkár és az USA-t képviselő végrehajtó titkár koordinálja; a két végrehajtó titkárt az adott Felet képviselő elnök jelöli ki. Amennyiben szükséges, az elnökök további kisegítő munkaerőt a Kutatási Munkacsoportban képviselt főigazgatóságoktól, illetve kormányügynökségektől igényelhetnek.

Az elnökök felelősségi körei

Az elnökök felelősséggel tartoznak:

- a megvitatandó témákat, az információcsere tárgyát és a közös tevékenységeket tartalmazó éves munkaterv kidolgozásáért,

- a Kutatási Munkacsoport üléseinek rendszeres megtartásáért (évente legalább egy alkalommal),

- az éves munkatervben lefektetett célok eléréséhez szükséges körben az albizottságok és az almunkacsoportok létrehozásának, munkájuk folytatásának és megszűnésének jóváhagyásáért, továbbá

- jelentés készítéséért a Biotechnológiai Operatív Bizottság és a Tudomány- és Technológiapolitikai Hivatal számára a Kutatási Munkacsoport minden egyes ülését követően.

Finanszírozás

Mindkét Fél viseli a képviselőinek a Kutatási Munkacsoport összes ülésén és tevékenységében való részvételével járó teljes költséget.

További rendelkezések

A Kutatási Munkacsoport nem kezelhet bizalmas üzleti információkat, és nem folytathat olyan tevékenységet, amelynek eredményeképpen szellemi tulajdon jön létre.

Kapcsolata a magánszektorral

A Kutatási Munkacsoport – az elnökök mérlegelési jogkörben hozott döntésétől függően – különböző nem kormányzati személyektől eseti jelleggel tanácsot kérhet. Az elnökök kérelme alapján nem kormányzati személyek részt vehetnek a Kutatási Munkacsoport ülésein és más tevékenységeiben.

Dokumentálás

A Kutatási Munkacsoport üléseinek napirendjét és az ülésekről készült jelentéseket az ügyvezető titkárok készítik el és juttatják el a Kutatási Munkacsoport tagjaihoz, valamint – az elnökök engedélyével – az azt kérelmező érdeklődőkhöz. A Kutatási Munkacsoport által szervezett műhelytalálkozókról és tudományos rendezvényekről készült összefoglalók nyilvánosak.

Időtartam

E végrehajtási megállapodás mindkét Fél általi aláírásával lép hatályba. A végrehajtási megállapodás mindaddig hatályban marad, amíg az Együttműködési Megállapodás hatályos vagy amíg a Felek egyike e végrehajtási megállapodást fel nem bontja. Amennyiben az egyik Fél meg kívánja szüntetni az e végrehajtási megállapodásban való részvételét, e szándékáról 90 nappal korábban értesíti a másik felet.

AZ EURÓPAI AZ AMERIKAI EGYESÜLT BIZOTTSÁG RÉSZÉRőL: ÁLLAMOK TUDOMÁNY- ÉS TECHNOLÓGIA-POLITIKAI HIVATALA RÉSZÉRőL:

Dátum: Dátum:

[1] The US-EC Task Force on Biotechnology Research 1990-2010: Biotechnology Research for a Complex World