Különjelentés A regionális beruházási 
eszközök által nyújtott 
támogatások és 
a pénzintézeti hitelek 
ötvözésének 
eredményessége az 
Unió k ülső politikáinak 
támogatása szempontjábólHU 2014  16 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál (http://europa.eu).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2014
ISBN 978-92-9207-033-5
doi:10.2865/85572
© Európai Unió, 2014
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
Printed in Luxembourg
HU 2014  16 SZ.
Különjelentés A regionális beruházási 
eszközök által 
nyújtott támogatások 
és a pénzintézeti 
hitelek ötvözésének 
eredményessége az 
Unió k ülső politikáinak 
támogatása szempontjából
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második  
albekezdése alapján)
02
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Glosszárium és rövidítések
I–VIII  Összefoglaló
1–13 Bevezetés
1–4 A kü lső egy üttműködési támogatások hitelekkel történő ötvözésének  
potenciális előnyei
5–13 Uniós forrásötvözési mechanizmusok
14–15 Az ellenőrzés hatóköre és módszere
16–52 Észrevételek
16–37 A regionális beruházási eszközök létrehozása megfelelő módon történt,  
de a bizottsági irányítást még hiányosságok jellemzik
17–21 A regionális beruházási eszközök kialakítása kielégítő, a szabályozási és eljárási  
keretrendszer javul
22–31 A kiválasztott projektek megfelelőek, de a bizottsági értékelés nem összpontosít  
kellően az uniós támogatások értéknövelő hatására és összegére
32–33 A Bizottság sz ükségtelen ül magas előlegkifizetéseket eszközöl
34 A részmechanizmusok esetében a közvetített hitelek elbírálásának kritériumai  
bizonytalanok vagy tágak voltak
35–37 A támogatások végrehajtásának bizottsági monitoringja eltérő mértékű volt
38–52 A támogatások és hitelek ötvözésével elérni kívánt előnyök eddig még  
nem váltak teljesen valóra
39–42 Csak a megvizsgált projektek felénél volt kimutatva, hogy a hitelfelvételhez  
szükség volt a támogatásra
43–46 Nem siker ült teljes mértékben kiaknázni azt a lehetőséget, hogy a Bizottság  
befolyásolhatja a szakpolitikák kialakítását, illetve a projektek kidolgozását és irányítását
47–52 A forrásötvözés kapcsán javult az adományozók közötti koordináció, az uniós  
támogatások láthatóbbá tétele viszont mindeddig kevésbé siker ült
03 Tartalomjegyzék
53–60 Következtések és ajánlások
 I. melléklet  –  A regionális beruházási eszközök globális jellege
 II. melléklet –  A Bizottság által lekötött, leszerződött és kifizetett összegek az egyes 
regionális beruházási eszközökre nézve, 2013.12.31-i állapot
 III. melléklet –  Az egyes regionális beruházási eszközök által a 2007 és 2013 közötti időszakra 
jóváhagyott projektek száma
 IV. melléklet –  Az egyes regionális beruházási eszközök hozzájárulása a 2007 és 2013 közötti 
időszakra jóváhagyott 387 projekthez
 V. melléklet –  Pénzintézetek által a 2007 és 2013 közötti időszakban az egyes regionális 
beruházási eszközökhöz nyújtott hitelek
 VI. melléklet –  A 15 vizsgált ITF-projektből álló minta
 VII. melléklet –  A 15 vizsgált NIF-projektből álló minta
 VIII. melléklet –  A részmechanizmusok létrehozása kapcsán vizsgált ellenőrzési minta
 IX. melléklet –  A 42. bekezdésben említett projektek
 A Bizottság válasza
04
 Glosszárium  
és rövidítések
AFD : Agence française de développement  
A Francia Fejlesztési Ügynökség, az AFD állami fejlesztési pénzintézet, amely a fejlődő országokban és a francia 
tengerentúli tartományokban küzd a szegénység ellen, és segíti a gazdasági növekedést. Ez a francia fejlesztési 
együttműködés legfőbb végrehajtó ügynöksége.
AIF: Ázsiai beruházási eszköz (Asian Investment Facility)
CIF: Karibi beruházási eszköz (Caribbean Investment Facility)
EBB : Európai Beruházási Bank  
Az EBB az Európai Unió bankja. Az Európai Unió tagállamainak tulajdonában van, és azok érdekeit képviseli; 
szorosan együttműködik a többi uniós intézménnyel az EU politikájának megvalósításában, beruházási projektek 
finanszírozása révén.
EBRD : Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank  
Az EBRD köztulajdonban álló, londoni székhelyű fejlesztési bank, amely Közép- és Kelet-Európától Közép-Ázsiáig, 
illetve a dél- és kelet-mediterrán térségig elősegíti az országok átmenetét a nyílt, piaci alapú gazdaságba. Az EBRD 
projektfinanszírozást biztosít bankok, az ipar és az üzleti világ szereplői számára, akár új vállalkozásokról, akár 
meglévő társaságokba való tőkebefektetésről van szó. A bank elsősorban a magánszektorban tevékeny, de állami 
tulajdonú vállalkozásokkal is együttműködik.
EFA : Európai Fejlesztési Alap  
Az Európai Unió által nyújtott fejlesztési együttműködési támogatások elsősorban az EFA-n keresztül jutnak el az 
afrikai, karibi és csendes-óceáni államokhoz, illetve a tengerentúli országokhoz és területekhez. A 2000. június 
23-án Cotonouban húsz évre aláírt partnerségi megállapodás (Cotonoui Megállapodás) biztosítja jelenleg a keretet 
az Európai Uniónak az ezekkel az országokkal és területekkel fenntartott kapcsolataihoz. A megállapodás központi 
célja a szegénység mérséklése, majd végső soron felszámolása.
EuropeAid : Fejlesztési és Együttműködési Főigazgatóság, EuropeAid
IFCA : Közép-ázsiai beruházási eszköz (Investment Facility for Central Asia)
IFP: Csendes-óceáni beruházási eszköz (Investment Facility for the Pacific)
IMF : Nemzetközi Valutaalap (International Monetary Fund)
ITF: EU–Afrika Infrastruktúraalap (EU-Africa Infrastructure Trust Fund)
Kedvezményes hitel : A kedvezményes hitel a piaci feltételeknél lényegesen kedvezőbb feltételek mellett felvehető 
hitel. A kedvezményszintet az IMF a hitel nominális értéke, illetve a hitelfelvevő által a jövőben teljesítendő 
adósságszolgálat diszkontált törlesztéseinek összege közötti különbségként fejezi ki, a hitel nominális értékének 
százalékában.
05 Glosszárium és rövidítések 
KfW : Kreditanstalt für Wiederaufbau  
A KfW a Német Szövetségi Köztársaság fejlesztési bankja, frankfurti székhellyel. A bank fejlesztési részlege a német 
kormány nevében folytat pénzügyi fejlesztési együttműködést.
LAIF : Latin-amerikai beruházási eszköz (Latin America Investment Facility)
MRI : Kezdeményezés a kölcsönös bizalomról (Mutual Reliance Initiative)  
Az MRI kezdeményezést mint hivatalos keretet az AFD, az EBB és a KfW 2009-ben azzal a céllal hozta létre, hogy 
javítsa a fejlesztési projektek társfinanszírozásának eredményességét. Az MRI fő jellemzői: a legtöbb feladat 
átruházása az adott művelet vezető pénzintézetére és az eljárások kölcsönös elismerése.
NIF: Szomszédsági beruházási eszköz (Neighbourhood Investment Facility)
ROM : Eredményorientált monitoring (Results Oriented Monitoring)  
A ROM-rendszer projektek és programok értékelésére szolgáló eszköz, amely javítási ajánlásokat fogalmaz meg.
Uniós k ülképviselet : Az Európai Uniót világszerte139 uniós képviselet és iroda képviseli. Az uniós külképviseletek 
szervezetileg az Európai Bizottsághoz tartoznak, de az Unió egészének érdekeit szolgálják.
WBIF : Nyugat-balkáni beruházási keret (Western Balkans Investment Framework)
06
 Összefoglaló
I
A forrásötvöző mechanizmusok pénzintézeti hiteleket1 
elegyítenek vissza nem térítendő támogatásokkal. 
A források ötvözése lehetővé teszi az adományozók 
számára, hogy külső együttműködési forrásaik hatá -
sát pénzintézeti hitelek mozgósításával fokozzák. Ily 
módon befolyásolhatják a szakpolitikák kialakítását, 
illetve a projektek kidolgozását és irányítását is. A hite -
lek és támogatások ötvözése erősítheti továbbá a fej -
lesztési támogatásokban érdekelt felek közötti együtt -
működést, és növelheti a támogatások láthatóságát.
II
2007 óta a Bizottság és a tagállamok nyolc regioná -
lis beruházási eszközt hoztak létre, amelyek lefedik 
a bizottsági külső együttműködés teljes területét. 
A 2007 és 2013 közötti időszakban az EU 2106 millió 
eurót fordított ilyen eszközökre. A fejlesztést finan -
szírozó intézmények választják ki a projekteket és 
igényelnek támogatást, amelyet a végrehajtó szervek 
hagynak jóvá, köztük a Bizottság, a tagállamok és 
egyéb adományozók. A technikai segítségnyújtásra 
vonatkozó legtöbb szerződést a pénzintézetek írják 
alá, és ők kísérik figyelemmel a projekteket.
III
A számvevőszéki ellenőrzés a létrehozásuktól fogva 
vizsgálta a regionális beruházási eszközöket. Különö -
sen azt értékeltük, hogy mennyire eredményes a regi -
onális beruházási eszközök által nyújtott támogatások 
ötvözése a pénzintézeti hitelekkel. Az ellenőrzés első -
sorban a regionális beruházási eszközök kialakítására 
és irányítására összpontosított, valamint arra, hogy 
milyen mértékben valósultak meg a forrásötvözés 
tervezett előnyei. Az ellenőrzési munka a következők -
ből állt: elemző vizsgálat, interjú a Bizottság munka -
társaival, 40 uniós külképviseletre kiterjedő felmérés, 
amelyek közül 22 válaszolt, a négy fő pénzintézetnél 
tett látogatás, valamint egy 30, a projekteknek meg -
ítélt támogatásokból álló minta vizsgálata.
1 A hitelek mellett kisebb mértékben jelen vannak egyéb nem 
támogatás jellegű finanszírozási formák is.IV
A Számvevőszék szerint az Unió külső politikáinak 
támogatása szempontjából általában véve ered -
ményesnek volt mondható a regionális beruházási 
eszközök által nyújtott támogatások és a pénzintézeti 
hitelek ötvözése. A regionális beruházási eszközöket 
rendben kialakították, de a forrásötvözés potenciális 
előnyeit a bizottsági irányítás hiányosságai miatt nem 
sikerült teljes mértékben kihasználni.
V
A tagállamok és a Bizottság gondoskodtak a regionális 
beruházási eszközök megfelelő kialakításáról, és ezek 
mára stabilan működnek. A finanszírozás hitelezési 
elemét túlnyomórészt négy európai pénzintézet bizto -
sította, s ezek határozták meg, hogy mely beruházások 
részesülnek hitelben. Az elmúlt hét évben elegendő 
megfelelő projektet azonosítottak ahhoz, hogy a ren -
delkezésre álló forrásokat le lehessen kötni.
VI
A Számvevőszék által megvizsgált 30 projekt mind -
egyike relevánsnak bizonyult az érintett régiók és 
országok szempontjából. A Bizottság jóváhagyási 
folyamata azonban nem volt elég alapos, és egy 
bizonyos szinten az egyes támogatásokat odaítélő 
döntések mögött gyakran nem álltak meggyőző 
bizonyítékok. Hiányzott az arra vonatkozó útmutatás 
is, hogy a Bizottság milyen kritériumok alapján hozza 
meg ezeket a döntéseket. A támogatások jóváhagyása 
után szükségtelenül magas előlegek kifizetésére került 
sor. A bizottsági nyomon követés nem biztosította 
minden esetben a támogatások értéknövelő hatásá -
nak meglétét.
Összefoglaló 07
VII
A regionális beruházási eszközök egyrészt platformot 
biztosítottak a szoros együttműködésre a fejlesztési 
partnereknek, másrészt olyan nagyprojektek felválla -
lását tették lehetővé, amelyeket nehéz lett volna más 
módon finanszírozni. Egyes esetekben egyértelmű 
volt, hogy indokolt a hitelekkel ötvözött támogatás 
eszközével élni, különösen ott, ahol kedvezményességi 
kritériumoknak kellett eleget tenni. Más esetekben 
azonban – voltaképp a vizsgált esetek mintegy 50%-
ánál – ez korántsem volt nyilvánvaló. A Bizottság nem 
élt teljes körűen annak lehetőségével, hogy pozitív 
hatást gyakoroljon a projektek kidolgozására, illetve 
tágabb értelemben az ágazati politikára. A támogatás 
uniós volta eddig csak korlátozottan volt látható, de 
a Bizottság már elkezdett foglalkozni a kérdéssel.
VIII
A Számvevőszék több ajánlást tesz a Bizottságnak 
a regionális beruházási eszközök eredményességé -
nek javítása érdekében. Az ajánlások a következőkre 
irányulnak: a projektkiválasztás és a támogatások jóvá -
hagyása, a források folyósítása, az uniós támogatások 
végrehajtásának nyomon követése, valamint a támo -
gatások láthatóságának növelése.
08
 Bevezetés
A külső egy üttműködési 
támogatások hitelekkel 
történő ötvözésének 
potenciális előnyei
01 
A forrásötvöző mechanizmusok pénz -
intézeti hiteleket2 elegyítenek vissza 
nem térítendő támogatásokkal. A tá -
mogatások különféle formákat ölthet -
nek, de a fejlődő országokkal történő 
uniós együttműködés esetében a leg -
gyakoribb támogatásfajták a közvetlen 
beruházási támogatások, a kamattá -
mogatások, a technikai segítségnyúj -
tás és a hitelgarancia-programok.
02 
A forrásötvöző mechanizmusok fő cél -
ja, hogy külső együttműködési forrása -
ik hatását pénzintézeti hitelek moz -
gósításával fokozzák. A forrásötvözés 
különösen az optimálistól elmaradó 
olyan beruházási helyzetek kezelésére 
alkalmas, amikor az adott tevékenység 
vagy infrastruktúra életképes lehetne, 
de piaci forrásokból nem képes ele -
gendő finanszírozást vonzani. Annak, 
hogy egy projekt a szokásos piaci ára -
kon miért nem vonz elég finanszírozót, 
a következők lehetnek a fő okai:
a) nem elég nyereséges, pedig nagy 
gazdasági, környezeti, illetve társa -
dalmi haszonnal járna;b) túlságosan magas a kockázati 
profilja;
c) olyan súlyosan eladósodott 
országban található, amely 
csak a Nemzetközi Valutaalap 
(IMF) követelményeit betart -
va vehet fel hiteleket (lásd: 
1. háttérmagyarázat ).
03 
Amellett, hogy lehetővé teszi pénzin -
tézeti hitelek mozgósítását, a forrás -
ötvözés azt a lehetőséget kínálja az 
adományozó számára, hogy befolyá -
solhatja a szakpolitikák kialakítását, 
illetve a projektek kidolgozását és 
irányítását. Történhet ez például úgy, 
hogy a forrásötvözés mérsékli a pro -
jektek negatív externáliáit, pl. a káros 
környezeti vagy társadalmi hatásokat, 
vagy úgy, hogy a projekthez kapcsoló -
dó konkrét célok, pl. az adminisztratív 
vagy technikai kapacitásfejlesztés, 
további finanszírozásban részesülnek.2 A hitelek mellett kisebb 
mértékben jelen vannak 
egyéb nem támogatás jellegű 
finanszírozási formák is.
Az IMF-nek a súlyosan eladósodott országokkal szemben támasztott hitelfelvételi 
követelményei
Az IMF előírásai szerint súlyosan eladósodott országok csak olyan feltételek mellett köthetnek 
hitelszerződést, amelyek lényegesen kedvezőbbek a piaci hitelfelvételi feltételeknél. Az ilyen hiteleket 
kedvezményes hiteleknek szokás nevezni. Súlyosan eladósodott országok esetében az IMF legalább 35%-os 
kedvezményszintet ír elő.1. háttérmagyarázat
09 Bevezetés
04 
A forrásötvözés alkalmazása további 
más potenciális általános előnyökkel is 
járhat, például:
a) elősegíti a fejlesztési támogatás 
terén az érdekeltek közötti együtt -
működést. Forrásötvöző mechaniz -
musokat különösen európai pénz -
intézetekkel partnerségben szokás 
létrehozni, ami szavatolja az ezek 
speciális szakértelméből és tudá -
sából való részesülést. A fokozott 
együttműködés a partnerország 
részére nagyobb átláthatóságot, 
méretgazdaságosságot és a tranz -
akciós költségek csökkenését is 
eredményezheti. Lehetővé teszi 
továbbá, hogy olyan projektek is 
megvalósulhassanak, amelyeket 
a nagyságuk miatt egy adomá -
nyozó vagy egy pénzintézet nem 
képes finanszírozni;
b) láthatóbbá teszi a kedvezménye -
zettek és a nyilvánosság számára, 
hogy a beruházásokat adományo -
zók támogatásával finanszírozták. 
A különböző adományozók és 
pénzintézetek beavatkozásainak 
összekapcsolása lehetővé teszi 
a támogatás láthatóságához szük -
séges kritikus tömeg elérését.Uniós forrásötvözési 
mechanizmusok
05 
A Bizottság már régóta nyújt kamat -
támogatásokat. Újabban azonban 
a Bizottság és a tagállamok külön 
mechanizmusokat is létrehoztak 
a forrásötvözés serkentésére. 2007 óta 
a Bizottság nyolc regionális beruházási 
eszközt hozott létre, amelyek lefedik 
a bizottsági külső együttműködés 
teljes területét (lásd: I. melléklet ). Ezek 
az Európai Fejlesztési Alapból (EFA) 
és az Unió általános költségvetéséből 
nyújtott támogatásokat a főként euró -
pai fejlesztési pénzintézeti hitelekkel 
elegyítik. Egyes esetekben ehhez az 
uniós tagállamok közvetlen hozzájáru -
lása is hozzáadódik.
06 
A regionális beruházási eszközök irá -
nyítási struktúrája háromszintes3:
a) egy stratégiai testület4, amely -
nek feladata a finanszírozási 
eszköz átfogó stratégiájának 
meghatározása;
b) a Bizottságból, a tagállamokból 
és más adományozókból álló, az 
egyes támogatások jóváhagyásá -
ért felelős végrehajtó szerv5;
c) egy szakmai testület6, amely pénz -
intézetekből és a Bizottságból áll: 
ez szabja meg a közös projektter -
vezési folyamatot, és választja ki 
a végrehajtó szerv elé terjesztendő 
projekteket.3 Kivételt képez ez alól 
a nyugat-balkáni beruházási 
keret (WBIF), mivel ezt egy 
irányító bizottság és 
a projektfinanszírozók egy 
csoportja irányítja.
4 Szokásos neve „stratégiai 
testület” vagy „irányító 
bizottság”.
5 Szokásos neve „operatív 
bizottság” vagy „végrehajtó 
bizottság”.
6 Szokásos neve 
„projektfinanszírozó csoport” 
vagy „pénzintézeti csoport”.
10 Bevezetés
07 
Az érintett partnerországgal 
vagy  -országokkal folytatott kon -
zultációt követően a pénzintézetek 
javaslatot tesznek a projektekre7. 
A projekttervezési folyamat kidolgo -
zását a pénzintézetek vezetik. Saját 
pénzügyi értékelési szempontjaik 
alapján ezek azonosítják és választják 
ki a projekteket, majd a projektek jel -
legét és összegét megjelölve támoga -
tásért pályáznak. A projektkidolgozás 
folyamatának során együttműködnek 
a Bizottsággal, mégpedig a szakmai 
testületek és az uniós külképviseletek 
szintjén. A projekt vezető pénzinté -
zete felügyeli a projekt végrehajtását, 
és beszámol annak előrehaladásáról. 
A vezető pénzintézet a projektvégre -
hajtás irányításáért díjra jogosult.
08 
Az EU–Afrika Infrastruktúraalap (ITF) 
az egyetlen olyan regionális beru -
házási eszköz, amely vagyonkezelői 
alapként működik. Az alap kincstárno -
ka az Európai Beruházási Bank (EBB). 
A többi regionális beruházási eszköz 
esetében a Bizottság legtöbbször 
a vezető pénzintézet útján juttatja el 
a támogatást a végső kedvezménye -
zetteknek. A mögöttes szerződéseket 
maguk a kedvezményezettek ítélik 
oda és kezelik. A pénzintézetek végzik 
azonban a technikai segítségnyújtást 
és a forrásötvözéses projektek végre -
hajtásának monitoringját. A végrehajtó 
szervek munkáját mindegyik regionális 
beruházási eszköz saját titkársággal 
támogatja. E titkárságok házigazdája 
a Bizottság8, kivéve az ITF titkárságát, 
amelyet az EBB működtet.09 
Az EU-nak vannak más forrásötvöző 
mechanizmusai is. A fő példa erre 
a Cotonoui Megállapodás által 2003-
ban 20 éves időtartamra létreho -
zott beruházási eszköz. A regionális 
beruházási eszközök körén kívül 
további példák a forrásötvözésre: az 
Euromediterrán Beruházási és Part -
nerségi Pénzügyi Eszköz (FEMIP) és 
a Globális Energiahatékonysági és 
Megújulóenergia-alap (GEEREF).
10 
Az EU a regionális beruházási eszkö -
zökre a 2007 és 2013 közötti időszak -
ban összesen 2106 millió eurót különí -
tett el (lásd: II. melléklet ). 2013 végéig 
a Bizottság ebből már 1205 millió eurót 
folyósított. A regionális beruházási 
eszközök végrehajtó szervei 387 pro -
jektet hagytak jóvá (lásd: III. mellék -
let); az ezekre adott támogatások 
összesen 2346 millió eurót tettek ki 
(lásd: IV. melléklet ). A támogatásokhoz 
összesen 22 152 millió euró hitel tár -
sult. Mindeddig a hitelek nemteljesítési 
aránya nulla.
11 
A támogatott projektek elsősorban 
állami beruházások. Eszközönként vál -
tozó, hogy mely ágazatok érintettek, 
de a legtöbb támogatást a közlekedési 
és az energiaágazat kapja9. A projektek 
között vannak viszonylag kicsik, még 
0,3 millió eurósak is, míg más projek -
tek az 1000 millió eurót is túlléphetik. 
Az esetek többségében egynél több 
pénzintézet is szerepet játszik. Egyes 
esetekben a regionális beruházá -
si eszközök nem egyes beruházási 
projekteknek nyújtanak finanszírozást, 
hanem egy másik eszköznek vagy 
alapnak. Az ilyen részmechanizmusok 
esetében a pénzintézetek választ -
ják meg és finanszírozzák a helyi 
finanszírozó partnereket is bevonó 
alintézkedéseket.7 WBIF-támogatásért 
túlnyomórészt 
partnerországok 
folyamodnak.
8 A Fejlesztési és 
Együttműködési 
Főigazgatóság (EuropeAid), 
a WBIF kivételével, amelynek 
titkárságát a Bővítési 
Főigazgatóság adja.
9 Kb. 55%-ot.
11 Bevezetés
12 
A regionális beruházási eszközökben 
kezdettől fogva részt vevő négy fő 
pénzintézet10 az EBB, az Európai Újjá -
építési és Fejlesztési Bank (EBRD), az 
Agence Française de Développement 
(AFD) és a Kreditanstalt für 
Wiederaufbau (KfW). Az V. mellék -
let áttekintést nyújt a 2007 és 2013 
közötti időszakban az ezen eszközök 
keretében támogatásban részesü -
lő 387 projekt részére jóváhagyott 
hitelösszegekről.
13 
2012 decemberében a Bizottság létre -
hozta az uniós külső együttműködési 
támogatásötvözési platformot, hogy 
megvizsgálja, hogyan lehetne javítani 
a regionális beruházási eszközök mi -
nőségét és hatékonyságát. Ez a most is 
zajló folyamat várhatóan egy sor aján -
lást és iránymutatást fog eredményez -
ni a támogatásötvözés alkalmazásáról 
a külső együttműködés terén, valamint 
arról, hogyan lehetne további köz- és 
magánforrásokat mozgósítani az uniós 
külső együttműködési és fejlesztési 
politika hatásának fokozására.10 Szintén részt vehetnek 
a következő pénzintézetek: 
Spanyol Nemzetközi 
Fejlesztési Együttműködési 
Ügynökség (Agencia Española 
de Cooperación Internacional 
para el Desarrollo, AECID), 
Afrikai Fejlesztési Bank (AfDB), 
Belga Befektetési Társaság 
a Fejlődő Országok számára 
(Belgian Investment Company 
for Developing Countries, BIO), 
Karibi Fejlesztési Bank (CDB), 
az Európa Tanács Fejlesztési 
Bankja (CEB), Spanyol 
Fejlesztésfinanszírozási 
Társaság (Companía Española 
de Financiación al Desarrollo, 
COFIDES), Finn Ipari 
Együttműködési Alap Kft. 
(FINNFUND), Amerika-közi 
Fejlesztési Bank (IADB, 
megfigyelő a LAIF-ban), 
Luxemburgi Fejlesztési 
Ügynökség (Lux-Dev), Északi 
Beruházási Bank (NIB), a Privát 
Infrastruktúrafejlesztési 
Csoport (Private Infrastructure 
Development Group, PIDG), az 
Osztrák Fejlesztési Bank Rt. 
(Österreichische 
Entwicklungsbank AG, OeEB), 
az Olasz Társaság a Külföldi 
Befektetések Ösztönzésére 
(Società Italiana per le Imprese 
all’Estero, SIMEST), 
a Fejlesztésfinanszírozási 
Társaság (Sociedade para 
o Financiamento do 
Desenvolvimento, SOFID).
12
 Az ellenőrzés  
hatóköre és módszere
14 
A Számvevőszék a következő két kér -
dést vizsgálta annak megállapítására, 
hogy az Unió külső politikáinak támo -
gatása szempontjából eredményes 
volt-e a regionális beruházási eszközök 
által nyújtott támogatások, illetve 
a pénzintézeti hitelek ötvözése:
a) Megfelelő-e a regionális beru -
házási eszközök létrehozása és 
irányítása?
b) Meghozta-e a forrásötvözés alkal -
mazása a várt előnyöket?
15 
A Számvevőszék 2013. májusa és 
decembere között – ezen a téren első 
ízben – végezte ellenőrzését, és meg -
vizsgálta, hogy milyen volt a regionális 
beruházási eszközök teljesítménye a lét -
rehozásuktól fogva. A Számvevőszék 
ellenőrzése elsősorban az uniós pénz -
eszközök elosztására, valamint a Bizott -
ság szerepére irányult. Az ellenőrzési 
munka a következőkből állt: elemző 
vizsgálat, interjú a Bizottság munkatár -
saival, 40 uniós külképviseletre kiterjedő 
felmérés11, a négy fő pénzintézetnél tett 
látogatás, valamint egy projektminta 
részletes vizsgálata. A minta12 15 olyan 
projektből állt, amely az ITF támoga -
tásában részesült (lásd: VI. melléklet ), 
valamint 15 olyan projektből, amelyet 
a szomszédsági beruházási eszköz (NIF) 
támogatott (lásd: VII. melléklet ). Ez 
a két regionális beruházási eszköz mind 
az EFA, mind az EU általános költség -
vetésére kiterjed, és együtt a regionális 
beruházási eszközök által 2013 végéig 
jóváhagyott támogatások több mint 
70%-át képviselik. Egyben ez a kettő 
a legrégebbi beruházási eszköz, így 
ezek projektjei vannak a legelőrehala -
dottabb állapotban. Sajátos jellemzőik 
miatt ellenőrzésünk keretében megvizs -
gáltunk nyolc olyan projektet is, ame -
lyek a helyi pénzintézetek bevonásával 
zajló finanszírozási tevékenységekre 
létrehozott részmechanizmusokhoz 
(lásd: 11. bekezdés) kapcsolódnak  
(lásd: VIII. melléklet ).11 22 uniós külképviselet 
válaszolt a felmérés kérdéseire.
12 A projektek kiválasztása 
véletlenszerűen, 
pénzegységalapú mintavétel 
révén történt.
13
 Észrevételek
A regionális beruházási 
eszközök létrehozása 
megfelelő módon történt, 
de a bizottsági irányítást 
még hiányosságok 
jellemzik
16 
A Számvevőszék megvizsgálta, hogy 
megfelelő volt-e a regionális beruházá -
si eszközök kialakítása általában véve, 
illetve az eljárási keret. Az ellenőrzés 
középpontjában még a következők 
álltak: a támogatási kérelmek értékelé -
si eljárása, a projektek kiválasztásának 
megindokolása, valamint a támogatá -
sok típusának és összegének megfe -
lelő volta. Végül az ellenőrzés része -
ként a támogatások végrehajtását és 
a projektmonitoringot is vizsgáltuk.
A regionális beruházási esz -
közök kialakítása kielégítő, 
a szabályozási és eljárási 
keretrendszer javul
17 
Helyes, hogy egy globális beruházási 
eszköz helyett nyolc különböző regio -
nális beruházási eszköz létezik, mivel:
a) az egyes beruházási eszközök 
eltérő struktúrákat alkalmaznak 
arra, hogy elegyítsék a különböző 
adományozóktól származó fi -
nanszírozást, és azt eljuttassák az 
egyes projektekhez;
b) az egyes regionális beruházási esz -
közöknek nyújtott uniós finanszí -
rozás eltérő jogi alapokon nyugvó, 
különböző pénzügyi eszközökből 
származik;c) a Bizottságon és a pénzintézeteken 
belüli felelősségmegoszlás földraj -
zi alapú;
d) régiónként eltérő az irányító 
testületek (lásd: 6. bekezdés) 
összetétele.
18 
A regionális beruházási eszközök 
mindegyikének céljai és kiemelt 
ágazatai összhangban vannak az EU 
átfogó politikai célkitűzéseivel. Az ITF 
esetében csak regionális vonatkozású 
projektek voltak támogathatóak, ami 
korlátozta a forrásötvözés potenciálját.
19 
A költségvetési rendelet13 nemrég kü -
lön szabályokat vezetett be a forrásöt -
vözési mechanizmusokra nézve14. Ezek 
a 2014-től alkalmazandó szabályok 
jelentős mértékben javítják a szabá -
lyozási keretet, mivel meghatározzák 
a fogalmakat és elveket, egyszerűsítik 
a forrásötvözésnél alkalmazott irá -
nyítási módokat, és jogi alapot adnak 
innovatív finanszírozási eszközök alkal -
mazására. A Bizottság jelenleg dolgo -
zik a keret további javításán: útmutatót 
készít a regionális beruházási eszközök 
irányításához15.
20 
A Bizottság tett ugyan némi előre -
lépést ezen a téren, általában mégis 
a pénzintézetek kezdeményezték 
a projekteket, míg a Bizottság csak 
reagált ezekre a javaslatokra és a rájuk 
következő támogatási kérelmekre, 
maga viszont nem kutatott fel aktívan 
projekteket.13 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2012. október 25-i 
966/2012/EU, Euratom 
rendelete az Unió általános 
költségvetésére alkalmazandó 
pénzügyi szabályokról és az 
1605/2002/EK, Euratom 
tanácsi rendelet hatályon kívül 
helyezéséről (HL L 298., 
2012.10.26., 1. o.).
14 Új címként (VIII. cím) 
bekerültek a rendeletbe 
a „Pénzügyi eszközök”.
15 Olyan gyakorlati útmutató, 
amely a partnerországoknak 
segít a WBIF-hez kapcsolódó 
projektpályázati és -benyújtási 
előírások megértésében, 
már 2012 óta létezik.
14 Észrevételek
21 
Az ITF titkárságát az EBB működteti 
(lásd: 8. bekezdés). Tekintettel arra, 
hogy az EBB maga is projektfinan -
szírozó, ez a helyzet annak dacára is 
átgondolandónak tűnik, hogy a tit -
kárság el van különítve az EBB banki 
tevékenységeitől.
A kiválasztott projektek 
megfelelőek, de a bizottsági 
értékelés nem összpontosít 
kellően az uniós támogatá -
sok értéknövelő hatására és 
összegére
A projektek kiválasztása 
támogatásra
22 
A projektazonosítási és -kiválasztási fo -
lyamat elegendő pályázat benyújtását 
tette lehetővé ahhoz, hogy az elkülö -
nített forrásokat a tervezett határidőn 
belül le lehessen kötni. A jóváhagyott 
projektek relevánsak voltak az érintett 
régiók és országok fejlesztési igényei 
szempontjából.23 
Egy regionális befektetési eszköz -
től támogatást a pénzintézetek egy 
pályázati űrlap16 benyújtásával igényel -
hetnek. Noha az idő múlásával az űrlap 
hosszabb és részletesebb lett, a pénz -
intézetek által a támogatás jóváhagyá -
sa előtt szolgáltatott információk így 
is túl általános jellegűek voltak ahhoz, 
hogy a regionális beruházási eszközök 
végrehajtó szervei megfelelő döntést 
hozhassanak. Hiányoztak a számszerű 
adatok a hitelfeltételekre, a kedvezmé -
nyességre (lásd: 1. háttérmagyarázat ) 
és az életképességre (példa: 2. háttér -
magyarázat ) vonatkozóan. Ezenkívül 
az sem volt jól kifejtve, strukturáltan 
bemutatva és számszerűsítve, hogy 
a támogatás nyújtásától milyen érték -
növelő hatás várható.16  A EuropeAid által kezelt egyes 
regionális beruházási 
eszközök esetében ez 
a „standard projektűrlap”, 
a WBIF esetében a „pályázati 
űrlap”, az ITF esetében pedig 
a „borítólap”.
ITF-projekt – Az áramszolgáltatás helyreállítása Beninben és Togóban
A szóban forgó projekt összesen 85,7 millió euró értékben villamos távvezetékek és alállomások építésére és 
felújítására vonatkozott. A projekt a benini és togói villamosenergia-ellátás megbízhatóságának és hatékony -
ságának javítását tűzte ki célul. Az ITF 12,25 millió euró értékben nyújtott kamattámogatást, ami lehetővé 
tette, hogy teljesüljön az IMF által előírt 35%-os kedvezményszint (lásd: 1. háttérmagyarázat ).
A pénzintézet nem szolgáltattak elég információt
A pénzintézetek által rendelkezésre bocsátott pályázati űrlapon nem szerepelnek adatok a projekt pénzügyi 
és gazdasági életképességére és a kedvezményszintre vonatkozóan, sem arra nézve, hogy összhangban áll-e 
a projekt az ország igényeivel, pedig mindezek az információk megtalálhatóak voltak a pénzintézet dokumen -
tációjában. Az űrlap az ITF-támogatás várható értéknövelő hatását sem mutatja be egyértelműen. Ezen adatok 
hiányában a Bizottság nem tudta megfelelően megvizsgálni a támogatási kérelmet.2. háttérmagyarázat
15 Észrevételek
17 Az ennek kiszámításához 
szükséges információ a többi 
regionális beruházási eszköz 
esetében nem állt 
rendelkezésre.
18 Noha fennáll annak 
a lehetősége, hogy 
a pénzintézetek ún. „elvi 
hozzájárulást” kérjenek 
a végrehajtó bizottságtól.24 
Annak egyik oka, hogy a pénzintézetek 
csak korlátozott információkat tudtak 
nyújtani, az volt, hogy a támogatási 
kérelmek benyújtásakor a projektek 
gyakran még csak előzetes szakasz -
ban voltak. A pénzintézetek csak egy 
későbbi szakaszban, a megvalósít -
hatósági tanulmány elkészülte után 
hoznak döntést a hitelnyújtásról. 
Döntéseiket ezért olyan információkra 
alapozták, amelyek jobbak és részle -
tesebbek voltak azoknál, amelyekkel 
a Bizottság a pályázatok értékelésekor 
rendelkezett.
25 
Noha erre a témára nézve nincsen 
külön útmutató, a Bizottság idővel 
javította a támogatási kérelmek kiér -
tékelését. Ez a kiértékelés ugyanakkor 
továbbra is korlátozott, mivel jobba -
dán a pályázati űrlapon szereplő infor -
mációkon alapul. A vizsgált projektek 
esetében az értékelés kevés figyelmet 
fordított a kedvezményszintre, az 
adósságszint fenntarthatóságára, a tá -
mogatás összegére, illetve a projekt 
gazdasági életképességére. A Bizott -
ság nem állapított meg kritériumokat 
a gazdasági életképességre nézve. 
Valójában a Bizottságnak nincsenek 
egyértelmű szabályai vagy útmutatá -
sa arra nézve, hogy milyen fejlesztési 
beruházások finanszírozása történjék 
inkább támogatások, inkább hitelek, 
avagy a kettő ötvözése révén.
26 
A bizottsági értékelésbe fokozatosan 
bevonták az érintett uniós külkép -
viseleteket is, és konzultáltak velük 
a pályázatok értékelésekor. A pro -
jektek számvevőszéki vizsgálata és 
a képviseletek munkatársaival készült 
interjúk jelezték, hogy a képviseleteket 
egyelőre még nem vonják be eléggé, 
különösen nem az azonosítási sza -
kaszban. A Számvevőszék felmérésére 
választ adó 22 uniós külképviselet 
csupán 59%-a nyilatkozott úgy, hogy részt vettek a forrásötvöző projektek 
azonosítási eljárásában. Ez korlátozta 
a képviseleteknek a program iránti 
elkötelezettségét. A pénzintézetek 
támogatási kérelmeinek benyújtása 
után a Bizottság az esetek többségé -
ben azonban már kikérte a külképvise -
letek véleményét az érintett országban 
kiválasztott projektekről.
27 
A projekttervezési folyamatba való 
felvételtől a végső jóváhagyásig eltelő 
napok száma átlagosan 215 volt az 
ITF, 257 a LAIF és 290 a NIF esetében17. 
A LAIF és a NIF esetében minden 
projektnél szükség volt mind műszaki, 
mind vezetőségi, ideiglenes és vég -
leges jóváhagyásra, ami sok időt vett 
igénybe. Némileg könnyebb volt az 
eljárás az ITF-nél, ahol nem volt szük -
séges előzetes jóváhagyás18.
A támogatás típusának és 
összegének megválasztása
28 
A választott támogatástípusok (lásd: 
1. bekezdés) megfelelőek voltak az 
elérni kívánt értéknövelő hatás szem -
pontjából. Kamattámogatást csak az 
ITF nyújtott, a többi regionális beruhá -
zási eszköz nem, noha a szabályozási 
és a szerződéses keret lehetővé tette 
volna ezt.
16 Észrevételek
19 Amint a Számvevőszék ezt 
már a 3/99. sz., 
a kamattámogatások 
bizottsági irányításáról és 
ellenőrzéséről szóló 
különjelentés (HL C 217., 
1999.7.29, 1. o.) 3.2. bekez -
désében is észrevételezte.29 
A Számvevőszék által megvizsgált 
30 támogatás közül 11-nek volt célja 
annak biztosítása, hogy a hitel megfe -
leljen az IMF által megkövetelt 35%-os 
minimális kedvezményszintnek (lásd: 
1. háttérmagyarázat ). E 11 támoga -
tás közül hétnél a Számvevőszék nem 
tudott bizonyítékot szerezni a Bizott -
ságtól, illetve a pénzintézetektől arra 
nézve, hogy a kedvezményszint nem 
volt nagyobb annál, mint ami az IMF 
előírásának való megfeleléshez szüksé -
ges. Egy esetben a kedvezményszint 
meghaladta a minimális 35%-ot, de 
a Bizottságot erről nem tájékoztatták.
30 
Ott, ahol a fő cél nem az IMF-előírás -
nak való megfelelés volt, nem voltak 
meghatározott kritériumok a támoga -
tások összegének meghatározására. 
A megvizsgált esetekben gyakran nem 
volt egyértelmű, hogyan állapították 
meg egyes támogatások összegét. 
A Bizottság továbbá nem tartotta 
szükségesnek, hogy szigorú ellenőr -
zésnek vesse alá a pénzintézetek által 
kért támogatási összegek kiszámítási 
módját.
31 
Elvileg a pénzintézetek a szokásosnál 
magasabb kamatot is megszabhat -
nának, és azt elfogadtathatnák a ked -
vezményezettel úgy, hogy a pénzügyi 
csomagba támogatást is belefoglal -
nak. Ennek következtében fennáll az 
a veszély, hogy a támogatások haszna 
teljes egészében nem a kedvezménye -
zettnél jelentkezik. Noha a fejlesztési 
segély terén tevékeny pénzintézetek 
felelősek azért, hogy a legmegfelelőbb 
finanszírozási feltételeket biztosítsák, 
sem a Bizottság, sem a Számvevőszék 
nem tudja kizárni e kockázat valóra 
válását, mivel a kamatlábak megha -
tározásának bizalmas volta miatt ezt 
nem tudják vizsgálni19.A Bizottság sz ükségtelen ül 
magas előlegkifizetéseket 
eszközöl
32 
A támogatások jóváhagyása és a meg -
állapodások aláírása után jelentős 
előlegkifizetésekre került sor. A Bi -
zottságnak rendelkezésére álltak 
a források, és már akkor átutalta őket, 
amikor még nem volt szükség rájuk. 
A kedvezményezett lassan használta 
fel ezeket a forrásokat, egyrészt azért, 
mert a projekt létrehozása, valamint 
a szükséges szolgáltatási és kivitelezési 
szerződések megkötése soká tartott, 
másrészt a végrehajtás időtartama mi -
att. Az átutalt források ezért hosszabb 
ideig felhasználatlanok maradtak, 
ami ellentmond a gondos pénzgaz -
dálkodás elveinek (példa: 3. háttér -
magyarázat ). Ennek következtében 
a költségvetési eredmény nem tükrözi 
az eszközök keretében folytatott tény -
leges tevékenységet.
33 
Az ITF esetében a Bizottság átutal 
pénzeszközöket az alapba, majd az 
alap kezelőjeként az EBB utal át az 
alapból támogatást a vezető pénz -
intézetnek. Az ITF végrehajtó szerve 
összesen olyan összegben hagy jóvá 
támogatásokat, hogy az ne haladja 
meg az alap készpénzegyenlegét. Az 
ITF ezzel az elővigyázatos hozzáállással 
biztosítja, hogy képes legyen teljesíte -
ni kötelezettségeit. Mivel a tényleges 
projektvégrehajtás csak bizonyos idő 
elteltével kezdődik meg, a kedvezmé -
nyezett a vonatkozó összegeket csak 
néhány évvel később használja fel. 
Ebből adódóan évekig nagy mennyisé -
gű pénz alszik az alap bankszámláján 
(lásd: ábra ).
17 Észrevételek ÁbraITF-készpénzmozgások
Forrás : az ITF titkársága.NIF-projekt – A tuniszi gyorsvasúti hálózat második szakasza
Ez az 550 millió eurós projekt a tuniszi nagy sebességű városi vasúthálózat két új vonala kiemelt szakaszainak 
építését finanszírozza. A 28 millió eurós NIF-támogatás technikai segítségnyújtást finanszíroz az ajánlatkérő és 
az építésvezető számára.
Szükségtelen ül magas előzetes kifizetés a NIF-támogatásból
2010-ben a Bizottság a teljes támogatást átutalta a kedvezményezettnek. A pénzintézetek csak akkor folyó -
sítottak hitelt, amikor a kedvezményezettnél felmerült a forrásszükséglet. Mivel a projekt jelentős végrehaj -
tási késedelmeket szenvedett, az első hitelfolyósításra csak 2013-ban került sor. A késedelem miatt a NIF-
támogatásból több mint három évig 24,5 millió euró felhasználatlan maradt.3. háttérmagyarázat
0100200300400500600700
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Készpénzállomány(millió euró)
Összesített készpénzbeáramlás
Összesített készpénzkiáramlás
18 Észrevételek
A részmechanizmusok eseté -
ben a közvetített hitelek elbí -
rálásának kritériumai bizony -
talanok vagy tágak voltak
34 
A Számvevőszék által vizsgált (lásd: 
VIII. melléklet ) nyolc részmechaniz -
mus (lásd 11. bekezdés) esetében nem 
volt olyan előírás, hogy a részmecha -
nizmus által támogatott tevékenysége -
ket a Bizottságnak előzetesen egyen -
ként jóvá kellene hagynia; pénzintézeti jóváhagyásra csak egy esetben került 
sor. Ugyanakkor a részmechanizmu -
sok által támogatandó tevékenységek 
kiválasztásának kritériumai az esetek 
többségében vagy bizonytalanok, 
vagy túlságosan tágak voltak20, és 
nem történt említés arról, hogy mely 
ágazatok és prioritások érintettek. 
A Bizottság ezért nem lehetett biztos 
abban, hogy a kiadások középpontjá -
ban valóban uniós prioritások álltak 
(példa: 4. háttérmagyarázat ).20 A geotermikus 
kockázatcsökkentést szolgáló 
pénzügyi eszköz kivételével.
NIF-projekt – Kkv-finanszírozási eszköz
A kis-és középvállalkozásokat finanszírozó, összesen 150 millió euró támogatást biztosító eszköz két terméket 
kínált. Az első termék technikai segítséget nyújtott a helyi pénzügyi partnerintézményeknek, illetve veszte -
ségkockázat-megosztási eszközt hitelportfóliók részére. A második termék technikai segítséget és kamatmen -
tes hitelt nyújtott a kamatlábak csökkentése, valamint a veszteségkockázat megosztás általi enyhítése érdeké -
ben. A projektre adott NIF-támogatás összege 15 millió euró volt.
A részmechanizmusok által támogatandó tevékenységek kiválasztásának kritériumai tágak voltak
A pénzintézetek által biztosított pályázati űrlap nem jelölte meg egyértelműen, hogy a közvetített hiteleket 
milyen szinten kel jóváhagyni. Nem pontosította a vezető pénzintézet felelősségét sem az értékelési és kivá -
lasztási folyamatban. Nem volt előírva, hogy a kiválasztási folyamat során vegyék figyelembe az uniós prioritá -
sokat, mivel a jogosultsági kritériumok alapján bármely ágazatban történő beruházás elfogadható volt. Ezen -
kívül a projekt nyomon követésének beszámolási követelményei sem voltak egyértelműen meghatározva.4. háttérmagyarázat
A támogatások végrehajtásá -
nak bizottsági monitoringja 
eltérő mértékű volt
35 
Az eszközök általános pénzügyi 
monitoringjáért a regionális beruházá -
si eszközök titkárságai felelősek. Magát 
a projektvégrehajtást a pénzintézetek 
követik nyomon. Bizottsági szinten 
a támogatások nyomon követése az uniós külképviseletek felelőssége. 
A nyomon követés mértéke eltérő 
volt egyrészt az egyértelmű belső 
iránymutatások hiánya miatt (lásd: 
19. bekezdés), másrészt mert a kép -
viseletek eltérő mértékben kaptak 
szerepet a projektazonosításban (lásd 
26. bekezdés). Ezenfelül a pénzintéze -
tekkel elfogadott szerződési feltételek 
nem voltak egyértelműek és kellően 
szigorúak.
19 Észrevételek
36 
A teljesítmény-ellenőrzés minded -
dig korlátozott és strukturálatlan 
volt. Az uniós külső együttműködési 
támogatásötvözési platformon belül 
jelenleg folyik egy eredményalapú 
monitoringrendszer kidolgozá -
sa, amely tartalmazni fog egy sor 
monitoringcélú standard mutatót.
37 
Amint az más uniós támogatásban 
részesülő fejlesztési projektek eseté -
ben is történik, a Bizottság eredmény -
orientált monitoring (ROM) céljára 
véletlenszerűen kiválasztott több for -
rásötvöző projektet. E vizsgálat során 
külső szakértők egységes módszertan 
szerint rövid, koncentrált, helyszíni 
értékeléseket végeztek. A ROM-
értékelés a következő öt kritérium 
alapján vizsgálta számos szempontból 
a projektmegvalósítást: relevancia, 
hatékonyság, eredményesség, potenci -
ális hatás és valószínű fenntarthatóság. 
A támogatások értéknövelő hatására 
azonban az értékelés nem fordított 
megkülönböztetett figyelmet. A ROM-
értékelés eredményeit tekintve nem 
volt világos, hogy a pénzintézetnek 
vagy az uniós külképviseletnek kell-e 
lépéseket tennie a következtetések és 
ajánlások nyomán. Az ITF által támoga -
tott projektekre azonban nem vonat -
kozott a ROM-értékelés.A támogatások és hitelek 
ötvözésével elérni kívánt 
előnyök eddig még nem 
váltak teljesen valóra
38 
A Számvevőszék felmérte, hogy men y-
nyiben sikerült elérni a forrásötvözés -
től várt előnyöket. Ezen előnyök közé 
tartozik a támogatáson kívüli egyéb 
finanszírozás mozgósítása, a szakpo -
litikák, illetve a projektkidolgozás és 
-irányítás befolyásolásának lehetősége, 
az adományozók együttműködésének 
javítása, valamint az európai fejlesztési 
együttműködési támogatások látható -
ságának növelése (lásd: 4. bekezdés).
Csak a megvizsgált projektek 
felénél volt kimutatva, hogy 
a hitelfelvételhez sz ükség 
volt a támogatásra
39 
A regionális beruházási eszközök 
révén támogatáshoz jutott projektek 
jelentős mértékű finanszírozásra tettek 
szert Európán kívüli pénzintézetektől, 
valamint kedvezményezettektől is. 
A Számvevőszék által vizsgált projekt -
mintában az európai pénzintézetektől 
származott a teljes beruházási költség 
45%-a, Európán kívüli pénzintézetektől 
mintegy 20%, míg a kedvezményezet -
tek saját hozzájárulása 25%-ot tett ki. 
Ez utóbbi példaértékű gyakorlat, mivel 
a kedvezményezettek így felelősséget 
vállalnak a beruházásokért. Így tehát 
a finanszírozás mindmáig túlnyomó -
részt intézményes fejlesztési bankoktól 
származott, míg a magánszektor eddig 
még kevés hitelt nyújtott.
20 Észrevételek
21 Ez az ITF lekötött összegei 
18%-ának, a NIF lekötött 
összegei 10%-ának, illetve 
a WBIF lekötött összegei 
35%-ának felel meg.
ITF-projekt – Maputo rep ülőtere
Az ITF tanácsadói szolgáltatásokat finanszírozott a maputói (Mozambik) nemzetközi repülőtéren tervezett 
munkálatok előkészítési szakaszában. A tervezett beruházás a futópályák, a gurulóutak és a reptéri földi világí -
tás rehabilitációját és fejlesztését érinti. A tanácsadási szolgáltatások költsége 0,6 millió euró volt, a projektki -
dolgozás megvalósíthatósági tanulmányát és a pályázati eljárás előkészítését foglalták magukban.
A beruházást megelőző szakaszban nyújtott technikai segítség követendő példa, mert fokozza a beruhá -
zási finanszírozás hatását
A technikai segítségnyújtásnak köszönhetően a projekt előkészítése sikeres volt. A beruházás 52 millió eurós 
költségét európai pénzintézeti hitelek finanszírozzák. Az építési munkálatok 2014 második felében fognak 
elkezdődni.5. háttérmagyarázat40 
Az ITF azzal a céllal is nyújtott kamat -
támogatást, hogy a pénzintézeti hitelt 
az IMF kedvezményességi kritériu -
mához igazítsa (lásd: 29. bekezdés). 
A támogatás így lehetővé tette, hogy 
sor kerüljön a beruházásra. 2013 végén 
a 71 projekt közül, amelyre az ITF tá -
mogatást vállalt, 14-nek volt ez a célja. 
Ezek a projektek az ITF által vállalt 
összesen 494 millió euróból 217 mil -
lió eurónak feleltek meg.41 
A regionális beruházási eszközök jelen -
tős számú tevékenységet finanszíroz -
tak a beruházást megelőző szakaszban 
is. Többnyire tanulmányokról, például 
a beruházási projektek elindításá -
hoz szükséges megvalósíthatósági 
tanulmányokról volt szó, amelyekre 
a pénzintézetek általában csak korláto -
zottan tudtak rendelkezésre bocsátani 
forrásokat. Ezek a projektek tették ki 
a vizsgált ITF-projektek 46%-át, a vizs -
gált NIF-projektek 20%-át, illetve vala -
mennyi WBIF-projekt 70%-át.21 E tanul -
mányok túlnyomó többsége tényleges 
beruházásokhoz vezetett, vagy nagy 
valószínűséggel azokhoz fog vezetni, 
ezért elmondható, hogy – legalábbis 
bizonyos mértékben – hitellel finanszí -
rozott beruházásokat tettek lehetővé 
(példa: 5. háttérmagyarázat ).
42 
A Számvevőszék által vizsgált 30 pro -
jekt közül 15 esetében nem támasz -
totta alá meggyőző elemzés azt, 
hogy a hitelszerződést támogatás 
nélkül nem kötötték volna meg (lásd: 
IX. melléklet ). Az érintett esetek közül 
többnél utaltak jelek arra, hogy a be -
ruházásra a támogatás nélkül is sor 
került volna:a) egy esetben a támogatás célja az 
volt, hogy kedvezményessé tegye 
a hitelt, de a kedvezményezett 
országot már nem kötötték az IMF-
nek a kedvezményes hitelfolyósí -
tásra vonatkozó szabályai;
21 Észrevételek
b) két esetben a beruházás jelentős 
részét közvetlenül az EFA finanszí -
rozta. Ezért a támogatás nem volt 
szükséges ahhoz, hogy kedvez -
ményessé tegye a finanszírozási 
csomagot;
c) négy esetben a támogatás nagysá -
ga elhanyagolható volt a teljes be -
ruházási költséghez képest, és nem 
növelte jelentősen a projekt általá -
nos pénzügyi nyereségességét;
d) egy esetben a projekt pénzügyileg 
életképes volt a támogatás nélkül 
is;
e) egy esetben az érintett ország 
kormánya erősen elkötelezte ma -
gát a környezeti előnyökkel járó, 
kiemelt jelentőségű beruházás 
megvalósítása mellett, noha az 
pénzügyileg nagyon kevéssé volt 
nyereséges. A támogatás odaíté -
lése nem volt szükséges ahhoz, 
hogy a kormány magára vállalja 
az esetleges jövőbeni veszteségek 
fedezését;
f) öt esetben a támogatás elsődleges 
haszna az volt, hogy segítségével 
a pénzintézetek a kedvezménye -
zett országok kormányai számára 
valószínűleg elfogadható pénzügyi 
csomagot javasolhattak, például 
úgy, hogy más finanszírozóknak 
az érintett projektekre vonatkozó 
ajánlataival összemérhető ajánla -
tot tettek;
g) egy esetben a hitelminőség-javítás 
támogatására egy részmechaniz -
must hoztak létre. A részmechaniz -
mus két hasonló terméket kínált, 
és az egyik termék mindennemű 
támogatás nélkül is képes volt 
sikeresen működni.Nem siker ült teljes mérték -
ben kiaknázni azt a lehe -
tőséget, hogy a Bizottság 
befolyásolhatja a szakpo -
litikák kialakítását, illetve 
a projektek kidolgozását és 
irányítását
43 
A regionális beruházási eszközök által 
nyújtott támogatások gyakran pozití -
van befolyásolják a projektek kidolgo -
zását és irányítását (lásd: 3. bekezdés). 
A Számvevőszék által vizsgált 30 pro -
jekt esetében ezt az egyes projektek -
nél különböző módokon sikerült elérni:
a) 11 esetben a támogatás lehetővé 
tette olyan projektösszetevők 
bevezetését, amelyeket másképp 
valószínűleg nem lehetett volna 
finanszírozni. Ilyen összetevő volt 
többek közt a hasznos technikai 
segítségnyújtás, vagy az, hogy 
a projekt keretében külön odafi -
gyeltek a szegényebbekre (példa: 
6. bekezdés);
b) három esetben a Bizottság közvet -
len szerepet játszott a projekt ki -
alakításában, mivel a Bizottság tett 
javaslatot a projektre, finanszírozta 
a megvalósíthatósági tanulmányt, 
illetve közvetlen hozzájárulás 
révén társfinanszírozta a projektet;
c) két esetben a támogatás megvaló -
síthatósági tanulmányt finanszíro -
zott, amely fontos szerepet játszott 
a beruházási projektek jellegére 
és terjedelmére vonatkozó döntés 
meghozatalában;
d) egy esetben a támogatás lehető -
vé tette a projekt terjedelmének 
jelentős kiterjesztését.
22 Észrevételek
44 
A Számvevőszék által vizsgált 13 má -
sik projekt esetében viszont nem volt 
bizonyíték arra, hogy a regionális 
beruházási eszközök hozzájárulása 
bármilyen hatással lett volna a projek -
tek kidolgozásra.
45 
A Számvevőszék által vizsgált pro -
jektek között 10 olyan volt, amelyek 
esetében a támogatás pozitív hatást 
gyakorolt a kedvezményezett ország -
nak az érintett ágazatban követett 
szakpolitikájára is. A legtöbb ilyen 
esetben a támogatás megerősítet -
te a Bizottsággal már folyó politikai 
párbeszédet abban az ágazatban, 
amelyben a projekt megvalósításá -
ra sor került. A politikai párbeszéd 
potenciálja jelentősebb volt akkor, ha 
a támogatás kiegészítő finanszírozást 
is mozgósított (lásd: 42. bekezdés).46 
A többi 20 projekt esetében nem volt 
rá bizonyíték, hogy a támogatások 
tágabb értelemben hatást gyakorol -
tak volna arra az ágazatra, amelyben 
a támogatást nyújtották. Amikor 
a pénzintézet feltételeket fűzött a hi -
teleihez, a feltételek a legtöbb esetben 
közvetlenül a projekt megvalósításá -
hoz kapcsolódtak. A Bizottság nem 
játszott szerepet a szabályszerűség 
monitoringjában és értékelésében, és 
a legtöbb esetben nem követelte meg, 
hogy a regionális beruházási eszközök 
az érintett ágazatok szakpolitikájá -
val kapcsolatos feltételekhez kössék 
támogatásaikat.ITF-projekt – Vízellátás és higiénia a Viktória-tó vidékén – Vízellátás Kampalában
A projekt a kampalai (Uganda) Nemzeti Víz-és Csatornázási Társaság (National Water and Sewerage Corpora -
tion) pénzügyi és operatív kapacitásának javítását célozta. Célul tűzte ki, hogy növelje a vízellátási szolgálta -
tások megbízhatóságát, illetve javítsa az azokhoz való hozzáférést Kampala és a környező területek lakossága 
számára. A projekt teljes költsége 212 millió euró volt. Az ITF 8 millió euró értékben finanszírozta a projekt-
előkészítés során nyújtott technikai segítséget, valamint 14 millió euró kamattámogatást adott az IMF által 
előírt 35%-os kedvezményszint biztosítására.
A projektkidolgozásra gyakorolt hatás: követendő példa
A támogatás azáltal, hogy a projekt keretében odafigyeltek a szegényebbekre, külön szociális előnyöket ered -
ményezett. Elsősorban az említendő, hogy a Kampala környéki szegényebb vidékeken javult az ivóvízellátás 
és az alapvető higiéniai körülmények. A támogatás nyújtotta előnyök úgy jutottak el a végső kedvezménye -
zettekhez, hogy a legszegényebb háztartások kedvezményes áron kapták a vizet. Támogatás nélkül a projekt 
csak a gazdagabb területekre összpontosított volna.6. háttérmagyarázat
23 Észrevételek
A forrásötvözés kapcsán 
javult az adományozók 
közötti koordináció, az uniós 
támogatások láthatóbbá 
tétele viszont mindeddig 
kevésbé siker ült
Az adományozók közötti 
koordináció
47 
A regionális beruházási eszközök 
ösztönzik a fejlesztési partnerek kö -
zötti koordinációt, azzal, hogy keretet 
biztosítanak a pénzintézetek számá -
ra, hogy találkozzanak, megvitassák 
a beruházási terveket, és a projekteken 
túlmenően is összehangolják munkáju -
kat. Ez példaértékű gyakorlat a fejlesz -
tés terén, és összhangban áll a Párizsi 
Nyilatkozat22 elveivel.
48 
Az összesen 38 ITF és 73 NIF beru -
házási projekt23 közül, amelyekre 
a végrehajtó szervek 2013 végéig 
támogatásokat különítettek el, 26, il -
letve 52 projekt részesült egynél több 
forrásból hitelben.
49 
A forrásötvözés azáltal tette lehetővé 
nagyprojektek finanszírozását, hogy 
az egyes projekteken belül különbö -
ző pénzügyi forrásokat egyesített. 
2013 végéig az ITF és a NIF 22, illetve 
26 beruházási projektre különített el 
támogatást, amelyek összértékben 
több mint 100 millió euró hitelben 
részesültek. Ilyen projekteket nehe -
zen finanszírozhatott volna egyetlen 
pénzintézet.50 
A három európai pénzintézet által 
létrehozott, a kölcsönös bizalomról 
szóló kezdeményezés (Mutual Reliance 
Initiative, MRI) tovább javította az 
együttműködést és a koordinációt. Az 
MRI-kezdeményezést mint hivatalos 
keretet az AFD, az EBB és a KfW 2009-
ben azzal a céllal hozták létre, hogy 
javítsák a fejlesztési projektek társfi -
nanszírozásának eredményességét. 
Az MRI fő jellemzői: a legtöbb feladat 
átruházása az adott művelet vezető 
pénzintézetére és az eljárások kölcsö -
nös elismerése. Ez csökkenti a kedvez -
ményezett tranzakciós költségeit, ami 
összhangban van a segélyhatékonysá -
gi elvekkel. A döntéshozás és a szer -
ződéskötés joga azonban az egyes 
pénzintézeteknél marad.
Az uniós finanszírozás 
láthatósága
51 
A regionális beruházási eszközökre 
vonatkozó szabályozási keret általános 
láthatósági szabályokat ír elő24. A fő 
alapelv értelmében a vezető pénzin -
tézet a saját láthatóságával legalább 
egyenértékű uniós láthatóságot 
biztosít. Általában az egyes projektek -
re vonatkozó szerződési feltételek is 
kikötik a megfelelő láthatóságot25, bár 
konkrét szabályokkal vagy utasítások -
kal nem szolgálnak. Az egyes projektek 
számvevőszéki vizsgálata és az uniós 
külképviseleteken végzett felmérés 
tanúsága szerint a pénzintézetek 
eddig csak korlátozott láthatóságot 
biztosítottak az uniós támogatásoknak 
a forrásötvöző projektekben. Ennek 
számos oka van:
a) a szerződéses keret nem tartalmaz 
a láthatóságra vonatkozó egy -
értelmű és konkrét szabályokat 
vagy utasításokat a pénzintézetek 
számára;22 A Párizsi Nyilatkozat (2005) 
a segélyezés eredményesebbé 
tétele érdekében a következő 
elveket fekteti le: egyéni 
felelősségvállalás, 
összehangolás, harmonizáció, 
eredményorientáltság és 
kölcsönös elszámoltathatóság.
23 Ebben a számban nincsen 
benne a beruházást megelőző 
33 ITF-, illetve 18 NIF-projekt 
(lásd: 4. bekezdés).
24 Például az ITF végrehajtási 
szabályait rögzítő 
megállapodás 10. cikkében, 
valamint a pénzintézetek és 
a Bizottság közötti NIF-
keretmegállapodás 
13. pontjában.
25 A NIF típusú eszközök 
esetében minden 
hozzájárulási megállapodás 
tartalmaz egy, azt előíró 
záradékot, hogy 
a pénzintézetnek kifejezetten 
említést kell tennie a NIF-en 
keresztül nyújtott európai 
uniós támogatásról.
24 Észrevételek
b) az Unió külső tevékenységeinek 
kommunikációs és láthatósági 
kézikönyvének kivételével, ame -
lyet a Bizottság által végrehajtott 
projektekre dolgoztak ki, jelenleg 
nincsenek a forrásötvözés sajátos -
ságaihoz szabott külön szabályok 
vagy iránymutatások;
c) néhány eset kivételével a költség -
vetésben nem szerepelnek a látha -
tóságra elkülönített összegek;
d) nincsen előírva, hogy be kellene 
számolni az uniós láthatóság érde -
kében tett lépésekről.
52 
A Bizottság jelenleg dolgozik azon, 
hogy javítsa a forrásötvöző projektek 
uniós láthatóságát. A pályázati űrlap 
legújabb változatában már le kell írni, 
hogy milyen kommunikációs és látha -
tósági tevékenységek vannak tervbe 
véve. Ezenfelül egyes esetekben a Bi -
zottság megkövetelte, hogy a pénzin -
tézetek dolgozzanak ki kommunikációs 
tervet, ami követendő példa. Noha erre 
nézve nincsen egyértelmű iránymuta -
tás, néhány uniós külképviselet saját 
kezdeményezésként hozzájárult a regi -
onális beruházási eszközök támogatá -
sainak népszerűsítéséhez.
25
 Következtetések  
és ajánlások
Következtetések
53 
A Számvevőszék szerint az Unió külső 
politikáinak támogatása szempont -
jából általában véve eredményesnek 
volt mondható a regionális beruházási 
eszközök által nyújtott támogatások és 
a pénzintézeti hitelek ötvözése. A regi -
onális beruházási eszközöket rendben 
kialakították, de a forrásötvözés po -
tenciális előnyeit a bizottsági irányítás 
hiányosságai miatt nem sikerült teljes 
mértékben kihasználni.
54 
A Bizottság a tagállamokkal együtt 
sikeresen elindította a regionális 
beruházási eszközöket, és ezek kiala -
kítása általában véve megfelelő volt. 
Számos európai pénzintézetet sikerült 
bevonni, és ezek a rendelkezésre álló 
finanszírozáshoz képest elegendő 
projektet azonosítottak. Az ellenőrzött 
projektek relevánsak voltak az érintett 
régiók és országok fejlesztési igényei 
szempontjából. Bár a támogatástípu -
sok megfelelőek voltak, a támogatási 
kérelmek bizottsági értékelése hiányos 
információkon alapult, és nem irányult 
eléggé a támogatások értéknövelő 
hatására. A támogatások jóváhagyása 
után szükségtelenül magas előlegek 
kifizetésére került sor, és a bizottsági 
nyomon követés nem biztosította min -
den esetben a támogatások értéknö -
velő hatásának meglétét.55 
A regionális beruházási eszközök 
megkönnyítették a fejlesztési part -
nerek együttműködését a különböző 
szinteken, s ez olyan projektek finan -
szírozását is lehetővé tette, amelyek 
nagyobbak, mintsem egyetlen ado -
mányozó vagy pénzintézet finan -
szírozhatná őket. A támogatások és 
hitelek ötvözésével elérni kívánt egyéb 
potenciális előnyöket azonban eddig 
nem sikerült teljesen valóra váltani. Az 
esetek felében a forrásötvözés tette 
lehetővé hitelek felvételét, például 
azáltal, hogy az IMF előírásainak ér -
telmében kedvezményessé tette őket. 
Az esetek másik felében azonban nem 
támasztotta alá meggyőző elemzés 
azt, hogy a hitelszerződések megkö -
téséhez a pénzintézeteknek szüksé -
gük volt a támogatásra. A Bizottság 
ezenkívül nem élt teljes körűen annak 
lehetőségével, hogy pozitív hatást 
gyakoroljon a projektek kidolgozására, 
illetve tágabb értelemben az ágazati 
politikára. A támogatás uniós volta 
eddig csak korlátozottan volt látható, 
de a Bizottság már elkezdett foglalkoz -
ni a kérdéssel.
Ajánlások
56 
A regionális beruházási eszközökről 
szerzett hétéves tapasztalat nyomán 
a Bizottság igyekszik javítani ezek ki -
alakítását és működését, például irány -
mutatások megfogalmazásával és az 
uniós külső együttműködési támoga -
tásötvözési platformban való részvé -
tellel. A Számvevőszék felhívja a Bi -
zottságot, hogy e folyamatban vegye 
figyelembe a következő ajánlásokat.
26 Következtetések és ajánlások 
57 
A Bizottság biztosítsa, hogy az uni -
ós támogatások odaítélése annak 
dokumentált értékelésén alapuljon, 
hogy a támogatások eredményeként 
az Unió fejlesztési, szomszédsági és 
bővítési céljainak szempontjából mi -
lyen többletérték áll elő. Ennek során 
a Bizottság:
a) biztosítsa, hogy megfelelő irány -
mutatásokat fogadjanak el és 
hajtsanak végre a jóváhagyási és 
nyomonkövetési folyamat minden 
szakaszában történő bizottsági 
részvételt illetően;
b) vállaljon kezdeményezőbb szere -
pet a projektek azonosításában 
és kiválasztásában, különösen az 
uniós külképviseletek szintjén;
c) biztosítsa, hogy a végrehajtó 
szervek elé végleges jóváhagyásra 
csak érett projektek és teljes körű 
információkat tartalmazó támoga -
tási pályázatok kerüljenek. A pályá -
zatokban legyen pontosan kifejtve, 
hogy miért szükséges a támoga -
tás és milyen értéknövelő hatás 
várható tőle, illetve az, hogyan 
állapították meg az igényelt összeg 
nagyságát;
d) csökkentse a jóváhagyási folyamat 
átlagos időtartamát annak meg -
fontolásával, hogy mindig szükség 
van-e előzetes jóváhagyásra.58 
A Bizottság csak akkor folyósítson 
pénzt, amikor a kedvezményezettnek 
valóban szüksége van rá.
59 
A Bizottság javítson az uniós támoga -
tás végrehajtásának monitoringján. 
Ennek során a Bizottság:
a) vezessen be eredménymérési kere -
tet, amely hatáskövető mutatókat 
is magában foglal az uniós támo -
gatások utóéletére nézve;
b) lássa el az uniós külképviselete -
ket egyértelmű utasításokkal arra 
nézve, hogy mi a szerepük a forrás -
ötvöző projektek uniós támogatá -
sának monitoringjában;
c) vonja be az ITF-et az eredményori -
entált monitoring folyamatába, és 
szabja hozzá a ROM módszertanát 
a forrásötvözés sajátosságaihoz.
60 
A Bizottság fokozza az uniós finan -
szírozás megfelelő láthatóságának 
biztosítására irányuló erőfeszítéseit 
azáltal, hogy világos láthatósági köve -
telményeket ír elő a pénzintézeteknek, 
az uniós külképviseletektől pedig 
megköveteli, hogy vegyék ki részüket 
a láthatósági intézkedésekből.
A jelentést a Karel PINXTEN számvevőszéki tag elnökölte III. Kamara 2014. július 8-i 
luxembourg-i ülésén fogadta el.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 elnök

27
 Mellékletek
A regionális beruházási eszközök globális kiterjedése
Forrás : A regionális beruházási eszközök titkárságainak adatai.I. melléklet
Közép-ázsiai beruházási
eszköz (IFCA) – 2010
Támogatások összesen: 64/uni00A0millió/uni00A0euróHitelek összesen: 317/uni00A0millió/uni00A0euró
Ázsiai beruházási eszköz(AIF) – 2012
Támogatások összesen: 36/uni00A0millió/uni00A0euróHitelek összesen: 358/uni00A0millió/uni00A0euró
Latin-amerikai beruházásieszköz (LAIF) – 2010
Támogatások összesen: 190/uni00A0millió/uni00A0euróHitelek összesen: 4515 millió/uni00A0euróKaribi beruházásieszköz (CIF) – 2012
Támogatások összesen: 35/uni00A0millió/uni00A0euróHitelek összesen: 67/uni00A0millió/uni00A0euróSzomszédsági beruházásieszköz  (NIF) – 2008
Támogatások összesen: 953 millió/uni00A0euróHitelek összesen: 9626 millió/uni00A0euró
Csendes-óceáni beruházásieszköz (IFP) – 2012
Támogatások összesen: n.a.Hitelek összesen: n.a.
EU–Afrika Infrastruktúraalap(ITF) – 2007
Támogatások összesen: 762 /uni00A0millió/uni00A0euróHitelek összesen: 4549 millió/uni00A0euróNyugat-balkáni beruházásikeret  (WBIF) – 2008
Támogatások összesen: 302/uni00A0millió/uni00A0euróHitelek összesen: 2720 millió/uni00A0euró
28 Mellékletek II. mellékletA Bizottság által lekötött, leszerződött és kifizetett összegek az egyes regionális 
beruházási eszközökre nézve, 2013.12.31-I állapot
(millió euró)
Lekötött Leszerződött Kifizetett 
ITF 638 638 459
WBIF 274 260 214
NIF1789 477 422
LAIF1179 160 78
IFCA 86 66 22
AIF 60 34 9
CIF 70 2 1
IFP 10 - -
Összesen 2106 1637 1205
1 Ebben nincsen benne az Éghajlat-változási pénzügyi eszközre 2011-ben lekötött további 17 millió euró, amelyet a NIF és a LAIF között kell 
felosztani.
Forrás : Európai Bizottság.
29 Mellékletek III. mellékletAz egyes regionális beruházási eszközök által a 2007 és 2013 közötti időszakra  
jóváhagyott projektek száma
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Összesen
ITF 4 4 9 13 13 11 15 69
WBIF - 18 47 16 42 31 24 178
NIF - 14 13 15 15 18 17 92
LAIF - - - 5 3 12 5 25
IFCA - - - 1 3 3 4 11
AIF - - - - - 3 5 8
CIF - - - - - - 4 4
Összesen 4 36 69 50 76 78 74 387
Forrás : a regionális beruházási eszközök titkárságainak adatai.
30 Mellékletek IV. mellékletAz egyes regionális beruházási eszközök hozzájárulása a 2007 és 2013 közötti  
időszakra jóváhagyott 387 projekthez
(millió euró)
ITF1WBIF NIF LAIF IFCA AIF CIF Összesen
TÁMOGATÁSOK
Beruházási eszközBizottság 383 226 696 190 64 36 35 1630
Egyéb 
adományozók114 - - - - - - 114
Országos/Regionális indikatív 
programok80 - 200 - - - - 280
Egyéb adományozók 185 76 57 - - - - 318
Támogatások összesen 762 302 953 190 64 36 35 2342
HITELEK
EUTöbboldalú 1237 2360 7095 209 312 110 - 11 323
Kétoldalú 1127 360 2531 1992 5 248 37 6300
Az EU-n kívülrőlRegionális 1174 - - 2314 - - 30 3518
Többoldalú 826 - - - - - - 826
Kétoldalú 185 - - - - - - 185
Hitelek összesen 4549 2720 9626 4515 317 358 67 22 152
1 Az ITF, a Bizottság és más adományozók hozzájárulásai, az Alap részére folyósított kifizetések arányában.
Forrás : A regionális beruházási eszközök titkárságainak adatai.
31 Mellékletek V. mellékletPénzintézetek által a 2007 és 2013 közötti időszakban az egyes regionális beruházási 
eszközökhöz nyújtott hitelek
(millió euró)
EBB EBRD AFD KfWEgyéb 
pénzintézetekÖsszesen
ITF 1237 - 881 246 - 2364
WBIF 1760 600 200 160 - 2720
NIF 4498 2588 1100 1429 11 9626
LAIF 209 - 823 772 397 2201
IFCA 170 142 - 4 1 317
AIF 110 - 203 45 - 358
CIF - - 37 - - 37
Összesen 7984 3330 3244 2656 409 17 623
Forrás : a regionális beruházási eszközök titkárságainak adatai. 
32 Mellékletek VI. mellékletA 15 vizsgált ITF-projektből álló minta
Forrás : a regionális beruházási eszközök titkárságainak adatai.
MALI–MAURITÁNIA–SZENEGÁL
Félou-i vízerőmű
Összköltség: 112/uni00A0millió/uni00A0euróITF-hozzájárulás: 9/uni00A0millió/uni00A0euró
KAMERUN–CSÁD–KÖZÉP–AFRIKAI KÖZTÁRSASÁGDoualai bekötőút
Összköltség: 66/uni00A0millió/uni00A0euróITF-hozzájárulás: 6/uni00A0millió/uni00A0euró
ZAMBIAItezhi Tezhi
Összköltség: 286/uni00A0millió/uni00A0euróITF-hozzájárulás: 18/uni00A0millió/uni00A0euróMOZAMBIK–DÉL–AFRIKAMaputói repülőtér
Összköltség: 58/uni00A0millió/uni00A0euróITF-hozzájárulás: 2/uni00A0millió/uni00A0euróMOZAMBIK–ZIMBABWE–ZAMBIA–MALAWIBeirai folyosó
Összköltség: 230/uni00A0millió/uni00A0euróITF-hozzájárulás: 29/uni00A0millió/uni00A0euróZAMBIA–MALAWI–MOZAMBIKA nagy keleti út helyreállítása
Összköltség: 285/uni00A0millió/uni00A0euróITF-hozzájárulás: 40/uni00A0millió/uni00A0euróTANZÁNIAFő rendszerösszekötő
Összköltség: 388/uni00A0millió/uni00A0euróITF-hozzájárulás: 14/uni00A0millió/uni00A0euróTANZÁNIAViktória-tó: Vízellátásés higiénia, Mwanza
Összköltség: 122/uni00A0millió/uni00A0euróITF-hozzájárulás: 18/uni00A0millió/uni00A0euróBURUNDI–RUANDA–KONGÓIDEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁGKelet-afrikai közlekedési folyosó
Összköltség: 146/uni00A0millió/uni00A0euróITF-hozzájárulás: 17/uni00A0millió/uni00A0euró
BURUNDI–RUANDA–KONGÓIDEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁGRuzizi I és II: áramszolgáltatás helyreállítása
Összköltség: még nincs megállapítvaITF-hozzájárulás: 3/uni00A0millió/uni00A0euró
UGANDA–KENYA–TANZÁNIAVízellátás Kampalában – Vízellátásés higiénia a Viktória-tó vidékén
Összköltség: 234/uni00A0millió/uni00A0euróITF-hozzájárulás: 22/uni00A0millió/uni00A0euró
RUANDA–ETIÓPIA–KENYA–UGANDA–TANZÁNIA–BURUNDIA geotermikus kockázatcsökkentéstszolgáló pénzügyi mechanizmusKelet-Afrika számára
Összköltség: még nincs megállapítvaITF-hozzájárulás: 30/uni00A0millió/uni00A0euró
ZAMBIA–NAMÍBIA–DÉL–AFRIKACaprivi rendszerösszekötő
Összköltség: 321/uni00A0millió/uni00A0euróITF-hozzájárulás: 15/uni00A0millió/uni00A0euróBENIN–TOGÓA villamoshálózat helyreállítása
Összköltség: 86/uni00A0millió/uni00A0euróITF-hozzájárulás: 12/uni00A0millió/uni00A0euróELEFÁNTCSONTPART–SIERRA LEONE–LIBÉRIA–GUINEAVillamosenergia-hálózatokösszekapcsolása
Összköltség: 387/uni00A0millió/uni00A0euróITF-hozzájárulás: 13/uni00A0millió/uni00A0euró
33 Mellékletek VII. mellékletA 15 vizsgált NIF-projektből álló minta
Forrás : A regionális beruházási eszközök titkárságainak adatbázisai.
EGYIPTOM
Vízminőség-javítási és
szennyvíztisztításiSzolgáltatási program
Összköltség: 295/uni00A0millió/uni00A0euróNIF-hozzájárulás: 5/uni00A0millió/uni00A0euró
TUNÉZIA
Gyorsvasúti hálózat 2. szakasza  Tuniszban
Összköltség: 550/uni00A0millió/uni00A0euróNIF-hozzájárulás: 28/uni00A0millió/uni00A0euróGRÚZIA
Kelet–nyugati főút
Összköltség: 592/uni00A0millió/uni00A0euróNIF-hozzájárulás: 20/uni00A0millió/uni00A0euró
MOLDOVA
Vízműfejlesztési program
Összköltség: 32/uni00A0millió/uni00A0euróNIF-hozzájárulás: 10/uni00A0millió/uni00A0euró
Kkv-ﬁnanszírozási eszköz
Örményország, Azerbajdzsán,Grúzia, Moldova, Ukrajna, BelaruszÖsszköltség: 150/uni00A0millió/uni00A0euróNIF-hozzájárulás: 15/uni00A0millió/uni00A0euró
Kkv-garanciakeret
Jordánia, Libanon, Egyiptom,Tunézia, MarokkóÖsszköltség: 320/uni00A0millió/uni00A0euróNIF-hozzájárulás: 24/uni00A0millió/uni00A0euróÖRMÉNYORSZÁG
Kisebb települések vízügyi projektje
Összköltség: 21/uni00A0millió/uni00A0euróNIF-hozzájárulás: 8/uni00A0millió/uni00A0euróMAROKKÓ
Rabati villamos
Összköltség: 346/uni00A0millió/uni00A0euróNIF-hozzájárulás: 5/uni00A0millió/uni00A0euró
MAROKKÓ
Ouarzazate-i naperőmű
Összköltség: 807/uni00A0millió/uni00A0euróNIF-hozzájárulás: 30/uni00A0millió/uni00A0euró
MAROKKÓ
Ivóvíz-hatékonysági program
Összköltség: 101/uni00A0millió/uni00A0euróNIF-hozzájárulás: 7/uni00A0millió/uni00A0euró
EGYIPTOM
Energiaátvitel
Összköltség: 762/uni00A0millió/uni00A0euróNIF-hozzájárulás: 20/uni00A0millió/uni00A0euró
GRÚZIA
Vízügyi infrastruktúrakorszerűsítése, II. szakasz
Összköltség: 80/uni00A0millió/uni00A0euróNIF-hozzájárulás: 8/uni00A0millió/uni00A0euró
EGYIPTOM
Integrált és fenntartható lakásépítési ésközösségi fejlesztési program
Összköltség: 175/uni00A0millió/uni00A0euróNIF-hozzájárulás: 30/uni00A0millió/uni00A0euróUKRAJNA
Technikai segítségnyújtásitámogatás önkormányzatoknak
Összköltség: 135/uni00A0millió/uni00A0euróNIF-hozzájárulás: 5/uni00A0millió/uni00A0euró
EGYIPTOM
Kairói 3. metróvonal, III. szakasz
Összköltség: 2075 millió/uni00A0euróNIF-hozzájárulás: 40/uni00A0millió/uni00A0euró
34 Mellékletek VIII. mellékletA részmechanizmusok létrehozása kapcsán vizsgált ellenőrzési minta
Mechanizmus Megnevezés EszközA támogatás 
összege 
(millió euró)Ország/régióVezető 
pénzintézetMás külső finanszí -
rozási források
ITF Afrikai energia-garanciaalapTechnikai 
segítségnyújtás 1 Regionális EBB -
ITFAfrikai Fenntarthatóenergia-
ügyi pénzügyi eszközTechnikai 
segítségnyújtás/
Támogatás 8 Regionális EBB -
ITFA geotermikus kockázatcsök -
kentést szolgáló pénzügyi 
eszközTámogatás  30 Ruanda, Etiópia, 
Kenya, Uganda, 
Tanzánia, BurundiKfW -
NIF Kkv-garanciakeret Támogatás  24 Jordánia, Libanon, 
Egyiptom, Tunézia, 
MarokkóEBB AFD, WB, OFID
NIF Kkv-finanszírozási eszközTechnikai 
segítségnyújtás/
Támogatás 15 Örményország, 
Azerbajdzsán, 
Grúzia, Moldova, 
Ukrajna, BelaruszEBRD EIB, KfW
NIFMENA alap mikro-, kis- és 
középvállalkozások részéreTechnikai 
segítségnyújtás/
Támogatás 10 Regionális KfW -
IFCAKirgizisztán fenntartható 
energiahatékonyságának 
finanszírozási eszközeTechnikai 
segítségnyújtás/
Támogatás 7 Kirgizisztán EBRD -
IFCAKkv-finanszírozási eszköz 
Közép-Ázsia részéreTechnikai 
segítségnyújtás/
Támogatás 11 Regionális EBRD -
35 Mellékletek
A 42. bekezdésben említett projektek
Mechanizmus A projekt megnevezése EszközA támogatás 
összege 
(millió euró)Ország/régióVezető 
pénzintézet
ITFVillamosenergia-hálózatok 
összekapcsolásaKamattámogatás 13Elefántcsontpart – Sier -
ra Leone – Libéria –  
GuineaEBB
ITFCaprivi, villamosenergia-hálózatok 
összekapcsolásaKamattámogatás 15Zambia – Namíbia –  
Dél-AfrikaEBB
ITF A nagy keleti út helyreállítása Kamattámogatás 25Zambia – Malawi –  
MozambikEBB
ITF Kelet-afrikai közlekedési folyosó Kamattámogatás 17Tanzánia – Kenya –  
Uganda – Ruanda –  
Burundi – Kongói De -
mokratikus KöztársaságEBB
ITF Itezhi Tezhi Kamattámogatás 18 Zambia EBB
NIFVízminőség-javítási és szennyvíztisztí -
tási szolgáltatási programTámogatás 5 Egyiptom KfW
NIF Villamos Rabatban Technikai segítségnyújtás 5 Marokkó AFD
NIFA tuniszi gyorsvasúti hálózat 2. 
szakaszaTámogatás 28 Tunézia AFD
NIFA vízügyi infrastruktúra korszerűsíté -
se, II. szakaszTechnikai segítségnyújtás 8 Grúzia EBB
NIF Kkv-finanszírozási eszközTechnikai segítségnyújtás/
Támogatás15Örményország, Azerbaj -
dzsán, Grúzia, Moldova, 
Ukrajna, BelaruszEBRD
NIF Energiaátvitel Technikai segítségnyújtás/
Támogatás16 Egyiptom EBB
NIF Kelet–nyugati főút Támogatás 20 Grúzia EBB
NIF Ouarzazate-i naperőmű Támogatás 30 Marokkó EBB
NIF Ivóvíz-hatékonysági programTechnikai segítségnyújtás/
Támogatás7 Marokkó KfW
NIF Kairói 3. metróvonal, III. szakasz Technikai segítségnyújtás 40 Egyiptom AFDIX. melléklet
36
A Bizottság az eszközökben rejlő potenciális elő -
nyöket a rendszer kialakításakor teljes mértékben 
figyelembe vette, és úgy ítéli meg, hogy az irányítá -
suk megfelelő volt.
Véleménye szerint a potenciális előnyök kihasználá -
sakor figyelembe kell venni a támogatások jellegét 
(pl. technikai segítségnyújtás) és a projektek végre -
hajtásának eredményeit.
VI
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jóváhagyási folya -
mat alapos volt: a Bizottság a folyamatba minden 
fontos érdekeltet bevont, és a konzultációs eljárást 
a projektek sajátosságaihoz igazítja. A döntéshoza -
tali eljárás során elegendő és teljes körű információ 
áll rendelkezésre.
Az értéknövelő hatás minden esetben biztosított: 
a projektek csak akkor kerülnek az illetékes operatív 
bizottság elé, ha valamennyi projektösszetevő egy -
értelmű, és az értéknövelő hatás nyilvánvaló.
Az előlegkifizetések feltételeit a Bizottság a pénz -
ügyi eszközökre vonatkozó új szerződésmintákban 
felülvizsgálja.
VII
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a finanszírozás min -
den esetben egyértelműen indokolt volt. A szóban 
forgó esetek leírását a jelentés 42. bekezdése tartal -
mazza. Az eseteket a Bizottság körültekintően meg -
vizsgálta és megfelelően indokolta. Lásd a Bizottság 
42. bekezdés a)–g) pontjára adott válaszát.
A Bizottság az eszközök prioritásait minden eset -
ben az uniós ágazati politikához igazította minden 
egyes régió tekintetében (ez a vonatkozó stratégiai 
iránymutatásokból egyértelműen kiderül).
A Bizottság mindazonáltal megvizsgálja majd, hogy 
hogyan tud tágabb értelemben hatást gyakorolni az 
ágazati politikára, és az uniós támogatás láthatósá -
gát hogyan tudja növelni.Összefoglaló
I
A Bizottság üdvözli a Számvevőszék különjelentését 
és ajánlásait, amelyek tovább javítják a fejlesztési 
együttműködés finanszírozásának innovatív megkö -
zelítését képviselő forrásötvöző eszközöket.
Az EU partnerországainak beruházási igényei 
jelentősek. A kormányok és adományozók által 
létrehozott alapok messze nem tudják ezeket az 
igényeket kielégíteni. Az országoknak további 
állami és magánforrásokat kell bevonniuk a gazda -
sági növekedés fellendítéséhez, ami a szegénység 
csökkentésének alapja.
A Változtatási program nagy hangsúlyt helyez 
az inkluzív növekedés és a munkahelyteremtés – 
mint az uniós külső együttműködés legfontosabb 
prioritásai – támogatására. Ezen a téren a forrásöt -
vözés elismerten fontos szerepet tölt be a további 
források hatékonyabb kihasználásában és az uniós 
támogatás hatásának növelésében.
Az uniós támogatás a beruházási projektek finan -
szírozási hiányainak áthidalása révén gyakran teszi 
lehetővé az egész projekt megvalósítását és a pénz -
intézeti hiteleken túlmenően további finanszírozási 
források mobilizálását. Emellett a forrásötvözésben 
közvetlenül részt vevő állami pénzintézetek a hite -
leken kívül egyéb finanszírozási forrást is biztosíta -
nak, például saját tőkét és alárendelt kölcsönt.
IV
A Bizottság feladata az eszközök kialakítása, ame -
lyeket a jelentés kedvezően értékelt. A projektek 
irányítása partnerség keretében valósul meg. Az 
eszközöket a Bizottság kezeli, míg a projektek napi 
szintű irányítása a fejlesztési pénzintézetek feladata. 
A rájuk bízott költségvetési feladatokat a költségve -
tési rendeletben a közvetett irányítási módra vonat -
kozóan előírt szabályok szerint hajtják végre.A Bizottság  
válasza
A Bizottság válasza 37
A jelentés kedvezően értékelte a Bizottság által 
kialakított eszközöket. A projektek irányítása 
partnerség keretében valósul meg. Az eszközöket 
a Bizottság kezeli, míg a projektek napi szintű irá -
nyítása a fejlesztési pénzintézetek feladata. A rájuk 
bízott költségvetési feladatokat a költségvetési ren -
deletben a közvetett irányítási módra vonatkozóan 
előírt szabályok szerint hajtják végre.
A Bizottság az eszközökben rejlő potenciális elő -
nyöket a rendszer kialakításakor teljes mértékben 
figyelembe vette.
18
A Bizottság foglalkozik az ITF irányításával és 
a Számvevőszék által megállapított korláttal, misze -
rint csak regionális vonatkozású projektek voltak 
támogathatóak (pl. az alap kiterjesztése nemzeti 
programokra, különböző ágazatok – azonos szava -
zati jogok, Bizottság általi irányítás).
20
A projektek azonosítása a különböző érdekelt felek, 
többek között a partnerországok vagy az érintett 
regionális szervezetek, a Bizottság és az uniós kül -
képviseletek, egyéb adományozók, pénzintézetek, 
valamint némely esetben a magánszektor és a civil 
társadalom képviselői által folytatott kölcsönös 
együttműködés és egyeztetés eredménye.
A projektek azonosítása a programozási folyamatra 
és a Bizottság, az EKSZ, valamint a partnerországok 
által elfogadott szakpolitikai prioritásokra épül. 
Ezenkívül alapul szolgálnak az egyes forrásötvöző 
eszközökön belül a stratégiai testület vagy irányító 
bizottság keretében folytatott stratégiai egyezteté -
sek, valamint a jóváhagyott projektek portfólióinak 
elemzéséről és a projekttervezési folyamatról szóló 
megbeszélések.VIII
A Bizottság megjegyzi, hogy a Számvevőszék aján -
lásai teljes mértékben összhangban állnak azokkal 
a reformokkal, amelyeket a Bizottság az eszközök 
tekintetében 2013 végén elkezdett, és amelyek 
a jóváhagyás szakaszába értek.
Bevezetés
1. háttérmagyarázat
Az IMF már nem hitelenként írja elő a hitelfelvételi 
követelményeket, hanem valamennyi kedvezmé -
nyes hitel kamatára vonatkozóan egy általános 
súlyozott átlagot határoz meg. Ez a mechanisztikus 
megközelítés azonban a jövőben nem alkalma -
zandó automatikusan.
08
A Bizottság fontolóra vette az EU–Afrika Infrastruk -
túraalap (ITF) módosítását annak érdekében, hogy 
az alap irányítása az egységes szabályokkal ren -
delkező másik hat regionális eszközhöz hasonlóan 
történjen, így valamennyi partner számára átlátha -
tóbb és kiszámíthatóbb lesz a folyamat, valamint 
az operatív bizottságokban részt vevő valamen y-
nyi tagállam részére egyenlő jogok biztosíthatók. 
Ezenkívül, amennyiben a tagállamok úgy kívánják, 
az általuk forrásötvözésre elkülönített különleges 
alapokat továbbra is az EBB kezelheti.
12
A Bizottság az egyenlő feltételek biztosítása és 
a bevált gyakorlatok fokozottabb megosztása érde -
kében támogatja, hogy az eszközök végrehajtásá -
ban több tagállami ügynökség vegyen részt.
Észrevételek
16
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a regionális beruhá -
zási eszközök irányítása megfelelő volt.
A Bizottság válasza 38
A finanszírozást biztosítók feladata, hogy elvégez -
zék a nemzetközi standardok, a kellő gondosság 
elve, valamint egy partnerség és hatékony munka -
megosztás keretében elfogadott módszerek szerint 
szükséges számításokat.
A projektek alapos értékelését a pénzintézetek 
erre szakosodott csoportjai a kellő gondosság elve 
szerint végzik.
Az értékelést alátámasztó vizsgálatokat elsősorban 
a vezető európai hitelintézetek végzik, amelyek 
minden esetben rendelkezésre állnak, amennyi -
ben a projektek megfelelőségét illetően aggályok 
merülnének fel, illetve amennyiben a pályázati 
űrlapban szereplő információkkal kapcsolatban 
vagy azokon kívül további információkra van 
szükség.
A Bizottság nem tartja szükségesnek, hogy a finan -
szírozást nyújtó intézetek rendszeresen rendelke -
zésre bocsássák a vizsgálati eredményeket, mivel 
ez a legtöbb esetben csak növelné az adminiszt -
ratív terheket anélkül, hogy valódi többletértéket 
biztosítana.
24
A Bizottság hangsúlyozza, hogy az uniós támo -
gatásokat csak akkor hagyták jóvá, ha a stratégiai 
iránymutatásokban előírt legfontosabb követelmé -
nyeknek való megfelelést alátámasztó információ -
kat beszerezték.
A döntéshozatalhoz szükséges valamennyi infor -
máció rendelkezésre állt, és azokat a döntéshozatali 
eljárás során figyelembe vették. A Bizottság a költ -
ségvetési rendelet alapján és a közvetett irányítás 
keretében támaszkodhat a megbízott szervezet 
által – a pénzintézetekkel fennálló partnerség 
lényegét jelentő kellő gondosság és munkamegosz -
tás elve szerint – elvégzett munkára.
Végleges jóváhagyásra csak megfelelően kidolgo -
zott projektek kerülnek. Azokat a megvalósítható -
sági tanulmányokat, amelyek célja, hogy a projek -
teket még inkább a kedvezményezettek igényeihez 
igazítsák, egy későbbi szakaszban is el lehet készí -
teni, amely révén növelni lehet a projekt minőségét.A módszeres  „kezdeményezés” nem tartozik 
a Bizottság működési célkitűzései közé. A Bizottság 
inkább arra törekszik, hogy a lehető legnagyobb 
hatékonyságot és a legoptimálisabb munkamegosz -
tást érje el az azonosítási folyamat során, valamint 
az érdekelt felek erősségeire épít. A folyamatot 
a Bizottság a forrásötvöző eszközök reformja során 
a jóváhagyás szakaszában tovább korszerűsíti.
21
A Bizottság felül fogja vizsgálni az afrikai régióra 
vonatkozó eszközök kialakítását. Lásd a Bizottság 
18. bekezdésre adott válaszát.
A Bizottság közös válasza  
a 22–31. bekezdésre
22
Mivel az eszközök rugalmasak és az ágazatok széles 
körét lefedik, egy olyan közös mutató meghatáro -
zása, amely valamennyi projekt tekintetében jelzi 
az értéknövelő hatást, mindenképpen összetett, és 
szinte kivitelezhetetlen feladat.
A Bizottság minden esetben kiértékeli a támogatás 
értéknövelő hatását, és különösen az uniós platform 
keretében folytatott munka révén ez az értékelés 
egyre alaposabb lett.
23
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jóváhagyás külön -
böző szakaszaiban (előzetes és végleges szakasz) 
a szükséges információk a Bizottság rendelkezésére 
álltak. A pénzügyi adatok az előzetes jóváhagyás 
szakaszához képest valószínűleg változnak. A vég -
leges jóváhagyás szakaszában azonban ezeket az 
információkat értékelik.
Ezenkívül a gazdasági ingadozások miatt egyes 
hitelfeltételek a kérelem benyújtása és a végleges 
jóváhagyás időpontja között változhatnak. A pénz -
intézetek ezért az általuk nyújtott hitelek pontos 
feltételeivel (kamat, futamidő stb.) kapcsolatos 
tárgyalásokat a bizottsági jóváhagyást követően 
véglegesíthetik.
A Bizottság válasza 39
A kedvezményszint, az adósságszint fenntartható -
sága, a támogatás összege és a projekt gazdasági 
életképessége mind olyan tényező, amely a pénz -
intézetek és a Bizottság által végzett elemzések 
központi elemének számít.
26
A Bizottság bevonja az uniós külképviseleteket 
a támogatás fenntarthatóságának értékelésébe, 
továbbá minden olyan esetben kikéri a tanácsukat, 
amikor az a kiválasztási folyamat során lényeges.
A válaszadó külképviseletek 96%-a úgy nyilatkozott, 
hogy a Bizottság bevonta őket a kiválasztási folya -
matba. Az alacsonyabb százalékos arány (59%) az 
azonosítás korai szakaszára vonatkozott, ami a teljes 
kiválasztási folyamat részét képezi.
A Bizottság arra törekszik, hogy az uniós külképvi -
seleteket a forrásötvöző mechanizmusok előkészí -
tési és nyomonkövetési folyamatába még inkább 
bevonja. Ez az uniós fellépések koherenciájának biz -
tosításához, az uniós támogatások láthatóságának 
növeléséhez és az Unió politikai párbeszédekben 
képviselt súlyának megerősítéséhez elengedhetet -
lenül fontos.
27
A számításokat nem a projekttervezési folyamatba 
való felvétel napján kell elkezdeni. A projektterve -
zési folyamat csak egy előzetes jelzés arra vonat -
kozóan, hogy melyek a különböző kidolgozottsági 
szinten lévő és különböző érettségi fokon álló 
lehetséges projektek.
A Bizottság véleménye szerint a legmegfelelőbb 
mutató a szakmai bizottság jóváhagyása és az ope -
ratív bizottság végleges jóváhagyása között eltelt 
idő.
Az eltelt idő a LAIF-projektek esetében 4 hónap, 
a CIF-projektek esetében 3 hónap, a NIF-projektek 
esetében 6 és fél hónap, az AIF-projektek esetében 
5 és fél hónap, az IFCA-projektek esetében pedig 
körülbelül 4 hónap. Ez az időkeret a forrásötvöző 
projektek technikai összetettségét és a részt vevő 
partnerek lehetséges számát figyelembe véve elfo -
gadhatónak tekinthető.2. háttérmagyarázat
Az ITF végrehajtó bizottságának 9. üléséről készült 
jegyzőkönyvben foglaltak szerint az előzetes kérés -
nek eleget téve a projekttel kapcsolatos további 
információkat a tagok rendelkezésére bocsátották.
Ezt a projektet 2009-ben hagyták jóvá. A pályázati 
űrlapot azóta jelentősen módosították annak érde -
kében, hogy az abban szereplő adatok kiegészítsék 
a pénzintézetek által szolgáltatott információkat.
25
Az eszközök által finanszírozott valamennyi projekt 
kiértékelése során vizsgálták a gazdasági szem -
pontokat és az adósságszint fenntarthatóságát is. 
A Bizottság, valamint a finanszírozók egyik legfon -
tosabb célkitűzése az, hogy megőrizzék a tervezett 
beruházás életképességét és hosszú távú fenntart -
hatóságát, valamint annak fejlesztő hatását.
Ugyanakkor a gazdasági életképesség értékelé -
séhez nem lehet olyan egységes kritériumokat 
meghatározni, mint például a minimális érték -
határ. A forrásötvöző mechanizmusok keretében 
a támogatások kiegészítő jellegével foglalkozó 
munkacsoport 2009-ben azt állapította meg, hogy 
a forrásötvöző mechanizmusok jellegéből adó -
dóan a szükséges támogatás összegét, formáját és 
jellegét illetően eseti értékelésre van szükség. Ezt 
a megközelítést az uniós külső együttműködési 
támogatásötvözési platform a közelmúltban elvég -
zett munkája során megerősítette.
A kellő gondosság keretében a gazdasági belső 
megtérülési rátát minden projekt esetében értéke -
lik. A támogatások odaítélésére vonatkozó dön -
tést a projektek gazdasági és pénzügyi elemzése, 
valamint a várható társadalmi előnyök (megfizet -
hetőség, az egészségre gyakorolt hatás, szociális 
helyzet) alapján hozzák meg.
A kiértékelés a pályázati űrlapon szereplő informá -
ciókon, valamint a különböző bizottsági szolgálatok 
és külképviseletek, a pénzintézetek és az egyéb 
érdekeltek által a technikai értekezletek előtt, 
alatt és után folytatott egyeztetésekből származó 
további információkon alapul.
A Bizottság válasza 40
Míg a forrásötvöző eszközök alkalmazásának 
kezdeti időszakában a hasonló projektek közötti 
összehasonlítás hiányában az értékelés igen nehéz 
feladat volt, a Bizottság ma már az idők során szer -
zett tapasztalatokra építve finomítja az értékelési 
folyamatot.
A forrásötvöző eszközök említett és közelmúltban 
elfogadott reformját követően a finanszírozásként 
biztosított támogatási összegeket összehason -
líthatóvá teszik, és ár-érték arány szempontjából 
vizsgálják.
31
Egyelőre nincs olyan bizonyíték, amely alátámasz -
taná, hogy ez bekövetkezett volna. A Bizottság part -
nerei nem kereskedelmi, hanem fejlesztési bankok, 
amelyek legfontosabb célja az, hogy hozzájárulja -
nak a fejlesztési finanszírozáshoz. Mindazonáltal az 
árképzési modellek és döntések bizalmas jellege 
valóban gátolta a kamattámogatási eszközök széles 
körű felhasználását.
Kamattámogatás alkalmazásakor a Bizottság 
különösen a multilaterális intézmények saját maga 
által végzett ellenőrzésére (pl. a pilléreken alapuló 
értékelésre), valamint a bilaterális intézményekre 
vonatkozó nemzeti felügyeletre és szabályozásra – 
mint kockázatcsökkentő tényezőkre – támaszkodik.
A kamatlábak bankok általi meghatározását ellenőr -
zik, és azokat referenciaértékekhez viszonyítják.
32
A közvetett központosított vagy közös irányítás 
keretében zajló projektek esetében az első eszközök 
létrehozásakor az előlegkifizetések valóban maga -
sak voltak. Ennek az volt az oka, hogy új támogatási 
formákra volt szükség, és ösztönözni kellett a pénz -
intézeteket arra, hogy vállalják fel az összetett 
projektek irányítását.
Az előlegkifizetések feltételeit a Bizottság a pénz -
ügyi eszközökre vonatkozó új szerződésmintákban 
felülvizsgálta, és ennek eredményeként az előfinan -
szírozás szintje alacsonyabb lett.Azt, hogy az eljárás hossza megfelelő és elfogad -
ható, az bizonyítja, hogy nem volt még példa arra, 
hogy egy releváns projektet a jóváhagyási eljárás 
elhúzódása miatt ne lehetett volna kivitelezni. 
Épp ellenkezőleg, a jóváhagyási folyamat kellően 
rugalmas ahhoz, hogy szükség esetén figyelembe 
vegye a partnereknek a folyamat felgyorsítására 
vonatkozó igényét.
29
A Bizottság szeretné leszögezni, hogy az IMF által 
meghatározott kedvezményszint biztosítása szüksé -
ges lehet, de a projektspecifikus kérdéseket figye -
lembe véve nem elégséges. A 35%-os küszöbérték 
teljesítése a kedvezményezett által az IMF előírásai 
szerint igénybe veendő finanszírozási csomag legelső 
szükséges előfeltételének tekinthető. Ez önmagában 
azonban nem feltétlenül elegendő feltétel. Egyes pro -
jektek esetében szükség lehet arra, hogy a finanszí -
rozási csomag 35%-nál magasabb támogatási elemet 
tartalmazzon anélkül, hogy a projektek által gyako -
rolt jelentős fejlesztő hatást kétségbe kellene vonni.
30
A kért támogatási összegek indoklása többek között 
a konkrét piaci korlátoktól, a célcsoport teherbíró 
képességétől, a projekt érettségétől, a helyi piaci 
feltételektől, az egyéb finanszírozók által biztosí -
tott alapoktól, valamint a projekt kivitelezőinek 
kapacitásától és kockázatvállalási hajlandóságától 
függően meglehetősen eltérő lehet. Ezek a különb -
ségek a partnerországokban tapasztalható megbíz -
ható piaci információk hiányával társulva igencsak 
megnehezítik az olyan támogatási összegek megál -
lapítására vonatkozó kritériumok meghatározását, 
amelyek minden lehetséges, dinamikusan változó 
piaci helyzetben valamennyi lehetséges beavatko -
zást fedeznek. A Bizottságnak végső soron bizonyos 
mértékig a partner pénzintézetekre kell hagyat -
koznia, hogy megállapodjanak a legkedvezőbb 
feltételekben, azaz abban a minimális támogatási 
összegben, amely katalizáló hatást fejt ki egy konk -
rét projektben. Egyes projektek esetében ennek az 
„árképzési” eljárásnak nincs megfelelő alternatívája. 
Például a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott 
hitelek esetében a kezdeti veszteség átvállalásának 
mértékét általában nem a korábbi tapasztalatok (ha 
vannak ilyenek) alapján határozzák meg, hanem 
inkább a hitelezők által észlelt kockázat alapján, ami 
egy olyan szubjektív tényező, amelyet csak szakmai 
egyeztetések révén lehet megállapítani.
A Bizottság válasza 41
35
A projekt jóváhagyását követően (a projekt ható -
körétől függően) az uniós külképviseletek és/vagy 
a Bizottság központi részlegei gondoskodnak a pro -
jektek megfelelő nyomon követéséről.
A bizottsági szolgálatok rendszeresen tartják a kap -
csolatot az adott országban működő bankfiókokkal, 
a külképviseletek pedig egyeztetéseket folytatnak 
a vezető pénzintézetek helyi projektkoordinátora -
ival. A vezető pénzintézetek szerződésben foglalt 
kötelezettsége, hogy éves jelentést küldjenek 
a külképviseleteknek. Ezenkívül a felhatalmazáson 
alapuló együttműködés keretében aláírt szerző -
désekben foglaltak szerint a Bizottság részt vesz 
a vezető pénzintézetek által a helyszínen végzett 
nyomonkövetési kiküldetésekben, továbbá azokról 
a Bizottságot tájékoztatják, és azokra meghívják.
A szerződési feltételek a monitoring megfelelő 
elvégzéséhez egyértelműek.
Azáltal, hogy a külképviseleteket a folyamat korábbi 
szakaszaiba is bevonják, a nyomon követés és 
a monitoring mértéke is növekszik. A Bizottság 
ennek érdekében frissíti a külképviseleteknek szóló 
utasításokat.
36
A Bizottság elfogadja a pénzintézetek által moni -
toring és jelentéstétel céljára alkalmazandó, ered -
ményalapú mutatókkal kapcsolatos munkára való 
utalást, és hangsúlyozza, hogy a teljesítmény-ellen -
őrzést a vezető pénzintézetek végzik.
37
Monitoring és értékelés céljából minden projektet 
benyújtanak. Néhány félidős értékelés már lezárult, 
mint például a NIF esetében, vagy arra hamarosan 
sor kerül, mint a LAIF esetében.3. háttérmagyarázat
A Bizottság teljes mértékben az alkalmazandó jog -
szabályok és rendelkezések szerint járt el.
A 3. háttérmagyarázatban említett kifizetésre 
2010-ben került sor. A NIF esetében a Bizottság ezt 
a kifizetési politikát 2012-ben módosította.  
(vö. 32. bekezdés).
Ezenkívül a szóban forgó NIF-projekt értékelésekor 
mindenképpen figyelembe kell venni a partner -
országban fennálló rendkívüli körülményeket és 
a 2011 januárját követően lezajlott eseményeket, 
amelyek hatással voltak a projekt végrehajtására.
33
Az ITF keretében működő előlegkifizetési rendszer 
várhatóan felülvizsgálat alá kerül.
34
Az említett eszközök által finanszírozott projekteket 
közvetlenül az európai pénzintézetek hagyják jóvá 
és választják ki a projekt tekintetében meghatá -
rozott célkitűzések, tevékenységek és kritériumok 
figyelembe vételével. A közvetített hitelek és garan -
ciák kiválasztását a projekttel kapcsolatos (a felhí -
vásban részletesen leírt) paraméterek határozzák 
meg, különösen azok, amelyek a projekt céljait írják 
le. A pénzintézetek átvilágítási előírásait a jóváha -
gyási és kiválasztási eljárás során alkalmazzák. Az 
említett eljárások során előzetesen egyeztetett és 
költséghatékony munkamegosztás folyik a part -
nerek között, amely magában foglalja a résztevé -
kenységek kiválasztásának feltételeit is. A jogosult 
pénzintézetek rendszeresen vagy eseti alapon, 
illetve a Bizottság kérésére jelentést készítenek az 
eszköz által finanszírozott projektekről.
4. háttérmagyarázat
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kis- és középvállal -
kozásokat finanszírozó NIF-projekt pályázati űrlapja 
minden szükséges elemet tartalmaz.
A Bizottság válasza 42
42 a)
Az IMF-program keretében ITF-hozzájárulás nélkül 
biztosítható finanszírozás esetében valóban meg 
van határozva a nem kedvezményes hitelek folyósí -
tásának felső határa (lásd az IMF 2009. és 2010. évre 
szóló országjelentésének 1. táblázatát), ezért bármi -
lyen további hitelfolyósításnak kedvezményesnek 
kellett lennie. Az, hogy egy konkrét projekt eseté -
ben fontolóra veszik, hogy folyósítanak-e kedvez -
ményes hitelt, vagy egyáltalán nem folyósítanak 
hitelt, Zambia szuverén döntése, amelyet a nemzet -
közi közösséggel folytatott egyeztetést követően az 
adott projekt gazdasági helyzete alapján hoz meg.
42 b) 
Az EFA-támogatás önmagában nem volt elegendő 
a projektek finanszírozásának lezárásához. A finan -
szírozási hiány áthidalásához szükséges további 
finanszírozás csak az ITF-hozzájárulás révén hozzá -
férhető pénzintézeti források mobilizálásával vált 
lehetővé.
42 c) 
Még alacsony összegű támogatások is magas 
többletértéket biztosíthatnak, például ha áthidalják 
a finanszírozási hiányt, vagy növelik a projekt minő -
ségét stb. A támogatás három esetben kedvezőbbé 
tette az általános pénzügyi feltételeket, mivel 
a társfinanszírozók által javasolt pénzügyi csoma -
got a hitelfelvevő nem tartotta teljes mértékben 
elfogadhatónak. A negyedik esetben a támogatás 
lehetővé tette a projektek lehetséges hatásainak 
növelését, ideértve a pénzügyi előnyöket is.
42 d) 
A Bizottság nem ért egyet a Számvevőszék követ -
keztetésével. A végső kedvezményezett másik 
alternatívát is választhatott volna, amely kedvezőt -
len környezeti hatások mellett nagyobb nyereséget 
biztosított volna. Az ITF-támogatás lehetővé tette 
a környezetvédelmi szempontból előnyösebb alter -
natíva megvalósítását, és kompenzálta a magasabb 
beruházási költségeket.A Bizottság ezenkívül szeretné hangsúlyozni, hogy:
i. a DEVCO által irányított regionális beruházási 
eszközök esetében végzett ROM-értékelések 
ugyanúgy zajlanak, mint a többi DEVCO-projekt 
esetében; és
ii. a DEVCO a ROM eredményeivel kapcsolatban 
megteszi a szükséges intézkedéseket: a ROM-
értékelésen átesett projektek esetében az ered -
ményeket elküldi a projekt irányításában érintett 
uniós külképviseleteknek/központi részlegeknek. 
A külképviseletek erre válaszolnak, és a választ 
elküldik a vezető pénzintézetnek. Amennyiben 
szükséges, egyeztető tárgyalást is szerveznek, 
amelynek célja, hogy a ROM megállapításait 
tisztázzák. A Bizottság képviselői ezenkívül el -
igazító-tájékoztató ülések keretében találkoznak 
a helyszíni ROM-ellenőrzéseket végző szakértők -
kel annak érdekében, hogy az aktuális helyzetről 
tájékozódjanak.
A többi eszközzel való összehangolás céljából 
a Bizottság várhatóan felülvizsgálja az ITF-projektek 
irányítását.
A Bizottság közös válasza  
a 39–42. bekezdésre
39
A Bizottság nem ért egyet a Számvevőszék azon 
elemzésével, miszerint a vizsgált projektek felé -
nél mutatták ki, hogy a hitelfelvételhez szükség 
volt a támogatásra. A pályázati űrlap szolgáltatja 
az alapot ahhoz az értékeléshez, amely tematikus 
és földrajzi egységektől, uniós külképviseletektől, 
valamint a titkárságtól származó és gyakran további 
kérdőívekkel alátámasztott információkon alapuló 
megfontolt döntés. A Bizottság értékelése – ame -
lyet a pénzintézetekkel és az operatív bizottságok -
kal a tagállamok jelenlétében folytatott technikai 
értekezletek is alátámasztanak – megbízható és 
megalapozott. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy 
a támogatások kiválasztási folyamata elegendő 
bizonyítékot szolgáltat arra, hogy a támogatásra 
szükség volt.
42
A Bizottság az alábbi okok miatt nem ért egyet az 
elemzéssel:
A Bizottság válasza 43
46
A Bizottság véleménye szerint az eszközök álta -
lában véve jelentős szakpolitikai előnyöket 
eredményeznek.
A politikai környezet a projekt értékelésének szer -
ves részét képezi. Minden egyes projektnek megvan 
a konkrét célja és a várt hatása, amelyek a projektek 
jellegétől függően különbözőek. Nem várható el, 
hogy egy projekt minden egyes célkitűzésre hatás -
sal legyen (és ez nem is volna tanácsos).
Az ITF esetében, ha a projekt hatóköre egybeesik 
azzal az ágazattal, amelyre a külképviselet össz -
pontosít, akkor valóban közösen lehet az ágazati 
politikát befolyásolni. Más a helyzet azonban akkor, 
ha a projekt hatóköre attól eltérő, mindazonáltal 
a hatását regionális szinten fejti ki.
51
A Bizottság – szakpolitikai és stratégiai okokból – 
szigorúbb láthatósági feltételeket fog előírni (noha 
úgy ítéli meg, hogy az uniós láthatósági iránymu -
tatásokat tiszteletben tartották), és a folyamatba 
a külképviseleteket is jobban bevonja.
51 a) 
A regionális forrásötvöző eszközök révén finanszíro -
zott projektekre vonatkozó valamennyi szerződés -
ben konkrét cikkek szerepelnek (mind az általános 
feltételek között, mind pedig a fellépést leíró 
mellékletben). Ezek a cikkek előírják, hogy a vezető 
pénzintézetnek biztosítani kell a támogatás megfe -
lelő láthatóságát.
Ezen túlmenően a közvetett irányításra vonatkozó, 
a regionális forrásötvöző eszközök révén finanszíro -
zott valamennyi projekt esetében 2014-től alkalma -
zandó új hatáskör-átruházási megállapodásokban 
szerepel majd egy olyan melléklet, amely kifejezet -
ten a minden egyes projekt esetében elkészítendő 
kommunikációs és láthatósági tervről szól.42 e) 
A Bizottság nem ért egyet a Számvevőszék követ -
keztetésével, amelyet nem támaszt alá elegendő 
bizonyíték.
A NIF-támogatás szükséges volt ahhoz, hogy 
a projekthez kapcsolódó teljes beruházási csomag 
hozzáférhetővé váljon, továbbá a támogatás teljes 
mértékben összhangban volt az EU, valamint a part -
nerország szakpolitikai célkitűzéseivel.
42 f) 
A Bizottság nem ért egyet az értékeléssel, ami azt 
sugallja, hogy a támogatásra azért volt szükség, 
hogy a kedvezményezett elfogadja a kapcsolódó 
hiteleket, valamint, hogy a forrásötvöző csomag 
más pénzügyi ajánlatokkal összehasonlítható 
volt, és nem tartalmazott túlságosan nagy arányú 
támogatást.
42 g) 
Ez az észrevétel nem veszi figyelembe azt a tényt, 
hogy a „támogatást nem tartalmazó” termék 
működése azon a feltételezésen alapult, hogy 
a támogatást biztosítani fogják. Egy ilyen rend -
szerben a NIF-hozzájárulás feltétlenül szükséges 
ahhoz, hogy az európai pénzintézetek olyan 
kamatok mellett tudjanak hitelt biztosítani, amely 
arra ösztönzi a bankokat, hogy a kis- és középvál -
lalkozások számára továbbhitelezzenek. Az a tény, 
hogy a NIF-hozzájárulást nem (vagy csak részben) 
használták fel, inkább a siker jelének tekinthető. 
Előkészíti a terepet egy alacsonyabb mértékű 
NIF-hozzájárulás mellett működő nyomonkövetési 
eszköz számára (ami azonban nem jelenti azt, 
hogy alacsonyabb összegű NIF-támogatást kellene 
biztosítani más országban is, ahol az eszközt első 
alkalommal veszik igénybe).
44
A Bizottság proaktívan befolyásolja a projektek 
kidolgozását. Ez a befolyás nagymértékben függ 
a projektek típusától, mivel a projekteknek külön -
böző a célja, és a várható hatásuk is eltérő. A forrás -
ötvöző projekteket partnerség, illetve olyan rend -
szer keretében hozzák létre, amelyben a feladatokat 
megosztják az adományozók között. A Bizottság 
ebben a partnerségben központi szerepet tölt be, 
és a projekt minden lényeges területére nagy hatást 
gyakorol.
A Bizottság válasza 44
54
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jóváhagyási folya -
mat alapos volt: a Bizottság a folyamatba minden 
fontos érdekeltet bevont, és a konzultációs eljárást 
a projektek sajátosságaihoz igazítja. A döntéshoza -
tali eljárás során elegendő és teljes körű információ 
áll rendelkezésre.
Az értéknövelő hatás minden esetben biztosított: 
a projektek csak akkor kerülnek az illetékes operatív 
bizottság elé, ha valamennyi projektösszetevő egy -
értelmű, és az értéknövelő hatás nyilvánvaló.
A Bizottság az előlegkifizetések feltételeit a pénz -
ügyi eszközökre vonatkozó új szerződésmintákban 
felülvizsgálja.
55
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a finanszírozás min -
den esetben egyértelműen indokolt volt. A szóban 
forgó esetek leírását a jelentés 42. bekezdése tartal -
mazza. Az eseteket a Bizottság körültekintően meg -
vizsgálta, és megfelelően indokolta. Lásd a Bizott -
ság 42. bekezdés a) –g) pontjára adott válaszát.
A Bizottság az eszközök prioritásait minden eset -
ben az uniós ágazati politikához igazította minden 
egyes régió tekintetében (ez a vonatkozó stratégiai 
iránymutatásokból egyértelműen kiderül).
A Bizottság mindazonáltal megvizsgálja majd, hogy 
hogyan tud tágabb értelemben hatást gyakorolni az 
ágazati politikára, és az uniós támogatás láthatósá -
gát hogyan tudja növelni.
57
A Bizottság elfogadja az ajánlást. Az új pályázati 
űrlap egyértelműen feltünteti, hogy a támogatástól 
milyen értéknövelő hatás várható.A WBIF esetében a Bővítési Főigazgatóság a tech -
nikai segítségnyújtásra vonatkozó szerződések (IPF 
és IFICO) révén biztosította, hogy minden kommu -
nikációs és promóciós eszköz (weboldal, jelenté -
sek, iránymutatások, adatlapok, szemináriumok, 
műhelytalálkozók stb.) feltünteti az Unió szerepét 
a mechanizmusban. Ezenkívül az EU a nemzetközi 
pénzintézetek kommunikációs egységeivel szo -
rosabb együttműködést alakít ki, valamint egy -
értelműen egyre többször hivatkoznak az EU-ra 
és a WBIF-re. A WBIF valamennyi kommunikációs 
tevékenységét a kibővített, új IFICO-szerződésben 
központosítják, melynek révén tovább javul a látha -
tóság és az összhang.
52
A Bizottság hangsúlyozza, hogy az Unió külső 
tevékenységeinek kommunikációs és láthatósági 
kézikönyve a külső tevékenységek minden terüle -
tére érvényes és alkalmazandó.
Következtetések és ajánlások
53
A Bizottság feladata az eszközök kialakítása, ame -
lyeket a jelentés kedvezően értékelt. A projektek 
irányítása partnerség keretében valósul meg. Az 
eszközöket a Bizottság kezeli, míg a projektek napi 
szintű irányítása a fejlesztési pénzintézetek feladata. 
A rájuk bízott költségvetési feladatokat a költségve -
tési rendeletben a közvetett irányítási módra vonat -
kozóan előírt szabályok szerint hajtják végre.
A Bizottság az eszközökben rejlő potenciális elő -
nyöket a rendszer kialakításakor teljes mértékben 
figyelembe vette, és úgy ítéli meg, hogy az irányítá -
suk megfelelő volt.
Véleménye szerint a potenciális előnyök kihasználá -
sakor figyelembe kell venni a támogatások jellegét 
(pl. technikai segítségnyújtás) és a projektek végre -
hajtásának eredményeit.
A Bizottság válasza 45
59 a)
A pályázati űrlap már tartalmaz eredménymérési 
keretet, valamint iránymutatásokat arra vonatko -
zóan, hogy pontosan milyen információkra van 
szükség. Az adott uniós támogatás hatását gyakran 
nem lehet elkülöníteni az egész projekttől. Az uniós 
támogatás értéknövelő hatását ugyanakkor egyér -
telműen ki kell emelni (lásd fentebb).
59 b) 
A Bizottság az utasításokat minden uniós külképvi -
seletnek elküldte, az iránymutatások pedig kidolgo -
zás alatt állnak.
59 c) 
A Bizottság részben elfogadja az ajánlást. A Bizott -
ság fontolóra veszi annak lehetőségét, hogy a ROM 
módszertanát a forrásötvözés sajátosságaihoz 
igazítsa.
60
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
A regionális forrásötvöző eszközök révén finanszí -
rozott valamennyi projekt esetében alkalmazandó, 
közvetett irányításra vonatkozó új hatáskör-átruhá -
zási megállapodás előkészület alatt áll. Ez a szer -
ződésminta egy olyan mellékletet tartalmaz majd, 
amely kifejezetten a minden egyes projekt eseté -
ben elkészítendő kommunikációs és láthatósági 
tervről szól.57 a)
A Bizottság elfogadja az ajánlást. Az uniós platform 
keretében kidolgozás alatt állnak a projektek jóvá -
hagyási és nyomonkövetési folyamatának minden 
szakaszában történő bizottsági részvételre vonat -
kozó iránymutatások.
57 b) 
A Bizottság elfogadja az ajánlást. Az intézkedés 
folyamatban van, és várhatóan 2014 végén lezárul.
57 c) 
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A forrásötvöző 
eszközök irányításának felülvizsgálata keretében 
a Bizottság javasolta, hogy a projekteket csak végle -
ges jóváhagyásra terjesszék elő (ne legyen előze -
tes jóváhagyás). A pályázati űrlap részletes leírást 
tartalmaz arra vonatkozóan, hogy miért szükséges 
a támogatás, és milyen értéknövelő hatás várható 
tőle, továbbá, hogy az igényelt összeg nagyságát 
hogyan állapították meg/számították ki.
A folyamatnak előzetes elemzést és egyeztetést 
kell tartalmaznia a projekttervezési folyamatban 
szereplő projekteket illetően, amelyeket a végleges 
jóváhagyásra való előterjesztés előtt pontosítani 
kell annak érdekében, hogy a projektek érettségét, 
hatását és ár-érték arányát biztosítani lehessen.
57 d) 
A Bizottság elfogadja az ajánlást.
58
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság a kész -
pénzigényt a jövőben a folyósítás előtt számításba 
fogja venni. A pénzügyi eszközökre vonatkozó új 
szerződésminták jelenleg előkészület alatt állnak. 
Az intézkedésre várhatóan 2014 végén kerül sor.
59
A Bizottság elfogadja az ajánlást.

HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
•  egy példány: az EU Bookshopból ( http://bookshop.europa.eu),
•  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül ( http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül ( http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm) vagy  
a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül, telefonfülkékből és hotelekből 
a számot csak díjfizetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok:• az EU Bookshopból ( http://bookshop.europa.eu).
Előfizetéses kiadványok:•  az Európai Unió Kiadóhivatalának forgalmazó partnereitől 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_hu.htm).
QJ-AB-14-016-HU-C ISSN 1831-0893A Bizottság és a tagállamok nyolc regionális 
beruházási eszközt hoztak létre az Unió külső 
politikáinak támogatására. E beruházási 
eszközök célja, hogy az Európai Bizottság által 
nyújtott támogatásokat pénzintézeti hitelekkel 
ötvözzék. Az eszközök olyan alapvető 
infrastrukturális projekteket társfinanszíroznak, 
amelyek jelentős pénzügyi forrásokat 
igényelnek.
A Számvevőszék azt értékelte, hogy mennyire 
eredményes az uniós támogatások ötvözése 
a pénzintézeti hitelekkel. Következtetése szerint 
a forrásötvözés általában véve eredményesnek 
mondható. A regionális beruházási eszközök 
kialakítása megfelelő, de a forrásötvözés 
potenciális előnyeit nem sikerült teljes 
mértékben kihasználni. A Számvevőszék több 
ajánlást intéz a Bizottsághoz a következőket 
illetően: a projektkiválasztás és a támogatások 
jóváhagyása, a források folyósítása, az uniós 
támogatások végrehajtásának nyomon 
követése, valamint az uniós támogatások 
láthatóságának növelése.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK