A javasolt program célja, hogy hozzáadott értéket teremtsen és kiegészítse a meglévő támogatási intézkedések már eddig is sikeres eredményeit azáltal, hogy a támogatás azon vonatkozásaira összpontosít, amelyek szorosabban kapcsolódnak a tanácsadás és a szakértelem helyszíni biztosításához, vagyis (lehetőség szerint kirendelt szakértő révén) segítséget nyújt a kérelmező tagállamok nemzeti hatóságainak a reformfolyamat során vagy e folyamat meghatározott állomásai vagy különböző szakaszai alkalmával. Ez az ország legsürgetőbb szükségletein alapul, amelyekről a Bizottság és az érintett tagállam kölcsönösen megállapodik.

Több uniós program valóban előirányozza a technikai segítségnyújtás lehetőségét azoknak a tagállamoknak, amelyek bizonyos közpolitikai intézkedéseket vezetnek be egyes konkrét területeken. Ezeket úgy alakították ki, hogy – a konkrét célkitűzés és terület függvényében – elősegítsék a gazdasági növekedéshez kedvező feltételek megteremtését, a társadalom és a környezet védelmét és javítását. Az e programok keretében nyújtott támogatást konkrét tematikus irányultság jellemzi, ami elősegíti a vonatkozó programok konkrét célkitűzéseinek elérését.

A tagállamokkal való együttműködés szükségessége azon hiányosságok tekintetében is fennáll, amelyeket az európai szemeszter keretében megfogalmazott országspecifikus ajánlásokban javasolt reform végrehajtása terén tártak fel.

A reformokat helyesen kell megtervezni, jogszabályi formába kell önteni és hatékonyan végre kell hajtani. A sikeres reformok többet igényelnek a szükséges jogszabályok puszta elfogadásánál, hatékonyan végre is kell hajtani azokat, ami azt jelenti, hogy kezelni kell a közigazgatás strukturális problémáit (pl. hatáskörök, mobilitás, ösztönzők, munkafolyamatok változtatásai stb.), valamint a gazdasági és társadalmi területeken jelentkező kihívásokat. Bizonyos időt vesz igénybe, amíg beérnek a reformok eredményei. Ezért a korai és hatékony végrehajtás döntő fontosságú a válság sújtotta vagy strukturális gyengeséggel küzdő gazdaságok számára.

A program végezetül lehetővé teszi technikai támogatás nyújtását, ami alapvető fontosságú az egységes piac fontos új elemeinek (annak digitális részét is beleértve) sikeres megvalósításához. Például a tőkepiaci unió cselekvési terve technikai támogatást irányoz elő a tőkepiac fejlesztésére. A program biztosítja a szükséges keretet és finanszírozást ehhez a támogatáshoz.

A reformfolyamat bonyolult, gyakran költséges, a különböző területeken egyidejűleg kíván szakértelmet, és határon átnyúló hatással járhat. Az uniós támogatás elősegíti, hogy olyan mélyreható, növekedésösztönző reformokat tudjanak végrehajtani a tagállamokban, amelyek az Unió egészére is kihatnak.

Először is a Bizottság – a leginkább érintett szolgálatok képviselőinek bevonásával működő koordinációs mechanizmus létrehozásával – megerősíti a belső munkaszervezés megfelelő koordinációját annak érdekében, hogy az uniós programok és alapok keretében nyújtott támogatás következetes legyen és elkerülje a párhuzamosságokat.

A javasolt program még inkább horizontális szempontot vezet be a technikai segítségnyújtásba. A program keretében nyújtott támogatás az alkalmazási körébe tartozó konkrét területek tekintetében átfogó, ugyanakkor a makrogazdasági felügyelet során az érintett ország tekintetében azonosított legsürgetőbb igényekre, vagy az uniós vívmányok végrehajtása során felmerülő hiányosságokra/hatékonysági problémákra összpontosít. A program hozzáadott értéket képvisel a különböző ágazati uniós programokhoz és az uniós alapok keretében végrehajtott fellépésekhez képest, mivel makroszintű országspecifikus szempontot biztosít, miközben támogatja a tagállamokban zajló legfontosabb strukturális reformokat, összhangban az Unió legfontosabb szakpolitikai célkitűzéseivel. Az e program keretében végrehajtott intézkedések hozzáadott értékét más uniós eszközök tekintetében annak szem előtt tartásával fogják biztosítani, hogy a kérelmező tagállamnak nyújtott támogatásra vonatkozó döntés kellően figyelembe vegye az uniós alapokból finanszírozott meglévő fellépéseket és intézkedéseket, illetve az érintett tagállamban folytatott más uniós programokat.

Ezzel összefüggésben a javasolt program lehetővé teszi a technikai segítségnyújtás fokozását, valamint arra törekszik, hogy az Unió konkrét együttműködést folytathasson a tagállamok nemzeti hatóságaival és helyszíni technikai támogatást nyújthasson az erőfeszítéseikhez a növekedésösztönző strukturális reformok kialakítása és végrehajtása során, azon országok körén túl is, amelyek a gazdasági kiigazítási program alapján uniós pénzügyi támogatásban részesülnek.

Ez az értékelés összességében véve arra a következtetésre jutott, hogy a Görögországgal foglalkozó munkacsoport által nyújtott és koordinált technikai segítségnyújtás hozzájárult az adóigazgatás és a központi igazgatás terén zajló görögországi reformprogram végrehajtásához a 2011–2013 közötti időszakban. Ez a következtetés a segítségnyújtás eredményességének, hatékonyságának, relevanciájának és fenntarthatóságának értékelésén alapult, és a következtetést a legtöbb érdekelt fél válasza is megerősítette, akik azt közölték, hogy a Görögországgal foglalkozó munkacsoport által nyújtott segítség hiányában a vállalt reformok végrehajtása nem valósult volna meg.

A program keretében végrehajtott intézkedéseknek először is lehetővé kell tenniük olyan megoldások kidolgozását és végrehajtását, amelyek a nemzeti kihívások kezelése mellett határon átnyúló és uniós szintű hatást fejthetnek ki, valamint hozzájárulnak a bevált gyakorlatok megosztásához és elősegítik a rendelkezésre álló szakértők hálózatának kiépítését. Végül a program keretében végrehajtott intézkedések hozzájárulnak a kedvezményezett tagállamok és a Bizottság közötti kölcsönös bizalom további előmozdításához.

Ezenfelül a szakértelem Unió általi mozgósítása eredményesebb is lenne, mivel méret- és választékgazdaságosságot eredményezne azáltal, hogy uniós szintű platformot hoz létre a bevált gyakorlatok biztosítására és megosztására.

Az alapforgatókönyv szerint a technikai támogatást továbbra is az alábbiak keretében nyújtanák: a) konkrét szakpolitikai területekre vonatkozó, a többéves pénzügyi keretbe illeszkedő (minden tagállam számára nyitott) uniós pénzügyi programok révén; valamint b) az uniós pénzügyi segítségnyújtásban részesülő tagállamok (ez a helyzet jelenleg Görögország és Ciprus esetében) gazdasági kiigazítási programja keretében zajló reformok végrehajtásához kapcsolódó „kiterjedt” technikai támogatás révén (vagyis az adott ország igényeihez igazított támogatás révén, amely több közpolitikai területen ível át, és amelyet átfogó módon, az ország átfogó jövőképéhez illeszkedve nyújtanak).

A Bizottság az e javaslatot kísérő előzetes értékelésben az alábbi két szakpolitikai lehetőséget vizsgálta meg: alapforgatókönyv, amely a jelenlegi helyzet változatlanságát irányozza elő, valamint egy második lehetőség, amely célzott finanszírozási programot vezetne be.

Ezenfelül a program további pénzügyi forrásokat is kaphat a tagállami kezdeményezésre létrejött, technikai segítségnyújtásra vonatkozó pénzügyi forrásokból származó önkéntes juttatásokból. A Bizottság ezért javasolja az 1303/2013/EU rendelet 25. cikkének módosítását annak érdekében, hogy minden tagállam (és ne csupán – a jelenlegi helyzetnek megfelelően – az ideiglenes pénzügyi nehézségekkel küzdő tagállamok) számára lehetővé tegyék, hogy hozzájáruljanak a program pénzügyi keretösszegéhez az 1303/2013/EU rendelet 59. cikke alapján rendelkezésre álló, a tagállamok kezdeményezésére létrejött technikai segítségnyújtási források egy részének átcsoportosítása révén (17. cikk). Az említett további finanszírozási források olyan fellépések támogatására használhatók fel, amelyek elősegítik az Unió intelligens, fenntartható és inkluzív növekedési stratégiájának kizárólag a kedvezményezett tagállamokban történő megvalósítását (10.cikk).

Az e program szerinti támogatás iránti kérelmet az ilyen támogatásban részesülni kívánó tagállamnak kell benyújtania. A kérelmet az európai szemeszter keretében lehet benyújtani minden esetben az adott naptári év október 31-ig. A támogatás iránti kérelem az alábbi három körülményre vonatkozhat: a) a gazdasági kormányzási folyamatok, különösen az európai szemeszter keretében kibocsátott vonatkozó országspecifikus ajánlások vagy az uniós joggal kapcsolatos egyéb intézkedések végrehajtása keretében tett reformok megvalósítása; b) a meglévő eszközök alapján uniós pénzügyi támogatásban részesülő tagállamok gazdasági kiigazítási programjaival összefüggő reformok végrehajtása; valamint c) a tagállamok saját kezdeményezésre vállalt, különösen a fenntartható beruházásokra, a növekedésre és a munkahelyteremtésre irányuló reformok végrehajtása.

A program keretében finanszírozott fellépések típusai közé tartoznak többek között a szemináriumok, konferenciák és munkaértekezletek, munkalátogatások, tanulmányok, kutatás, elemezések és felmérések, értékelések és hatásvizsgálatok, projekt-előkészítés, végrehajtás és értékelés, IT kapacitásépítés, szakpolitikai tanácsadással kapcsolatos szakértelem, szakpolitikai változtatás, jogalkotási, intézményi, strukturális és/vagy igazgatási reformok, valamint (helyi) szakértők biztosítása, a helyszíni operatív támogatás megszervezése olyan területeken, mint a menekültügy, a migráció és a határellenőrzés (6. cikk). Az említett fellépések a reformfolyamat különböző szakaszaira vonatkozhatnak.

A program konkrét célkitűzéseinek megvalósítását a technikai támogatási tevékenységekhez kapcsolódó több mutató alapján fogják nyomon követni és értékelni. Ezek az alábbiak: a támogatásban részesülő nemzeti hatóságok száma és típusa, a támogatásnyújtók száma és típusa, a végrehajtott támogatható fellépések száma és típusa (pl. szakértők, képzések, szemináriumok biztosítása stb.) a szakpolitikai kezdeményezések száma (pl. cselekvési tervek, ütemtervek, iránymutatások, ajánlások, ajánlott vagy elfogadott jogszabályok). Az említett kvantitatív információkat az országspecifikus ajánlások, az uniós jog végrehajtásával kapcsolatos intézkedések, a gazdasági kiigazítási programok vagy a tagállam saját kezdeményezésű reformjai tekintetében fogják összegyűjteni. A várható eredményekre vonatkozó mutatók a program keretében biztosított támogató intézkedések eredményeként a kedvezményezett tagállamok által meghozott, vonatkozó intézkedésekből származnak; ezeket az információkat szintén az országspecifikus ajánlások, az uniós jog végrehajtásával kapcsolatos intézkedések, a gazdasági kiigazítási programok, illetve a tagállam saját kezdeményezésű reformjai szerinti bontásban közlik. Ezenfelül a várható eredményekre vonatkozó kvalitatív jelzésként szolgálnak a támogatásban részesülő nemzeti hatóságoktól származó, illetve a támogatásnyújtóktól eredő visszajelzések a támogatás szakpolitikai területek és érintett tagállamok szerinti hatásáról és/vagy eredményéről. Továbbá alapvető mutató lesz az érdekeltek véleményének alakulása is arról, hogy a program mennyiben járul hozzá a reformok megvalósításához. Megfelelő kvantitatív és empirikus adatokat is felhasználnak majd értékelési célokra, amennyiben ezek rendelkezésre állnak.

(9)A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a program alapján támogatást kérhessenek a Bizottságtól a gazdasági kormányzási folyamatok, különösen az európai szemeszteren belüli országspecifikus ajánlások keretébe illeszkedő reformok végrehajtása, az uniós jog végrehajtásával kapcsolatos intézkedések, valamint a gazdasági kiigazítási programok végrehajtása tekintetében. Lehetővé kell tenni számukra azt is, hogy támogatást kérhessenek a saját kezdeményezésükre vállalt reformok tekintetében, amelyek célja a fenntartható beruházások, a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés megvalósítása.

(1)Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 9. cikke szerint szakpolitikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Unió figyelembe veszi a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket. Ezenfelül az Európai Unió működéséről szóló szerződés 11. cikke előírja, hogy a környezetvédelmi követelményeket — különösen a fenntartható fejlődés előmozdítására tekintettel — be kell illeszteni az uniós politikákba.

(20)A program értékelésének megkönnyítése érdekében kezdettől fogva megfelelő keretet kell létrehozni a program eredményeinek nyomon követésére. Félidős értékelést kell végezni, amely megvizsgálja a program célkitűzéseinek megvalósulását, hatékonyságát és európai szintű hozzáadott értékét. A záró értékelésnek emellett a program hosszú távú hatását és fenntarthatósági hatásait is vizsgálnia kell. Az említett értékeléseknek a program hatásait mérő mutatókra kell épülniük.

(19)Az Unió pénzügyi érdekeit a kiadási ciklus egészében arányos intézkedésekkel kell védeni, beleértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, az elveszített, jogtalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzösszegek visszafizettetését, valamint – adott esetben – a szankciókat is.

(1)A program alapján támogatásban részesülni kívánó tagállam támogatás iránti kérelmet nyújt be a Bizottsághoz, amelyben meghatározza a támogatandó szakpolitikai területeket és prioritásokat a programnak az 5. cikk (2) bekezdésében meghatározott alkalmazási körén belül. Ezt a kérelmet legkésőbb az adott naptári év október 31-ig kell benyújtani.

h)kommunikációs projektek: oktatási, együttműködési, figyelemfelhívó és terjesztési tevékenységek, valamint a bevált gyakorlatok cseréje; figyelemfelhívó és tájékoztató kampányok, médiakampányok és események szervezése, az intézményi kommunikációt is beleértve;

f)IT kapacitásépítés: az érintett reformok végrehajtásához szükséges IT infrastruktúra és alkalmazások fejlesztése, karbantartása, üzemeltetése és minőségellenőrzése;

(1)A 9. cikkben meghatározott pénzügyi keretösszeg mellett a program a tagállamok kiegészítő hozzájárulásaiból is finanszírozható.

(2)A program pénzügyi allokációja fedezheti a program irányításához és a program célkitűzéseinek megvalósításához szükséges előkészítő, nyomon követési, ellenőrzési és értékelési tevékenységekkel – különösen tanulmányokkal, szakértői ülésekkel, információs és kommunikációs fellépésekkel, többek között az Unió politikai prioritásaira vonatkozó intézményi kommunikációval – kapcsolatos kiadásokat, amennyiben azok kapcsolódnak e rendelet általános célkitűzéseihez, továbbá az információk feldolgozására és cseréjére összpontosító IT hálózatokkal kapcsolatos kiadásokat, valamint a program irányítása tekintetében a Bizottságnál felmerült minden egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtási kiadást.

(3)A támogatás iránti kérelem az alábbiak tekintetében nyújtható be:

(4)A támogatás egyéni szakértők révén is nyújtható, akiket felkérhetnek arra, hogy segítsék elő a program keretében szervezett, kiválasztott tevékenységeket, amennyiben ez az 5. cikkben meghatározott konkrét célkitűzések megvalósításához szükséges.

a)vissza nem térítendő támogatás (többek között a tagállamok nemzeti hatóságai javára nyújtott támogatások is);

(1)A Bizottság megfelelő intézkedésekkel – csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekkel, tényleges ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal – biztosítja, hogy az Európai Unió pénzügyi érdekei az e rendelet alapján finanszírozott intézkedések végrehajtása során ne sérüljenek.

(2)A Bizottság vagy képviselői, valamint a Számvevőszék a dokumentumok alapján és a helyszínen történő ellenőrzési hatáskörrel rendelkezik a vissza nem térítendő támogatások kedvezményezettjei, valamint a program alapján uniós forrásokból részesülő kivitelezők és alvállalkozók felett.

Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) jogosult az ilyen finanszírozás által közvetlenül vagy közvetetten érintett gazdasági szereplőknél a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben előírt eljárásoknak megfelelően helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezni annak megállapítására, hogy történt-e az uniós finanszírozásra vonatkozó támogatási megállapodással, támogatási határozattal vagy szerződéssel összefüggésben olyan csalás, korrupciós vagy más jogellenes cselekmény, amely az Unió pénzügyi érdekeit sérti.

Az első és második albekezdés sérelme nélkül az e rendelet végrehajtása keretében nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásokban, az e rendelet végrehajtása keretében létrejött támogatási megállapodásokban, támogatási határozatokban és szerződésekben kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság, a Számvevőszék és az OLAF elvégezheti az említett helyszíni és egyéb ellenőrzéseket és vizsgálatokat.

15. cikk

Nyomon követés és értékelés

(1)A Bizottság nyomon követi a programból finanszírozott fellépések végrehajtását, valamint a mellékletben foglalt mutatóknak megfelelően méri az 5. cikk (1) bekezdésében említett konkrét célkitűzések megvalósulását.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 16. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a mellékletben foglalt mutatók listájának módosításai tekintetében.

(2)A Bizottság időközi értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak legkésőbb 2019 közepéig, majd egy utólagos értékelő jelentést 2021. december végéig.

(3)Az időközi értékelő jelentés a program célkitűzéseinek megvalósítására, a források felhasználásának hatékonyságára, valamint a program által nyújtott európai hozzáadott értékre vonatkozó információkat, és arra vonatkozó értékelést tartalmaz, hogy a program alkalmazási körébe tartozó területeken biztosított finanszírozást ki kell-e igazítani vagy meg kell-e hosszabbítani 2020 utánra is. Az időközi jelentés azzal is foglalkozik, hogy továbbra is releváns-e mindegyik célkitűzés és fellépés. Az utólagos értékelési jelentés információkat tartalmaz a program hosszabb távú hatásáról.

16. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)A Bizottság a 15. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása négy éves időtartamra szól 2017. január 1-jétől kezdődő hatállyal.

(3)Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 15. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetést követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)A 15. cikk (1) bekezdésének második albekezdése értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

17. cikk

Az 1303/2013/EU rendelet módosításai

Az 1303/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:

1. A 25. cikk a következőképpen módosul:

a) a cím helyébe a következő szöveg lép:

„A tagállamok számára nyújtott technikai segítségnyújtás igazgatása”;