C 136/11

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2021/C 136/08)

Ez az értesítés az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

ÉRTESÍTÉS AZ EGYSÉGES DOKUMENTUMOT ÉRINTŐ STANDARD MÓDOSÍTÁSRÓL

„CRÉMANT DU JURA”

PDO-FR-A0740-AM01

Az értesítés időpontja: 2021.2.2.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1. A földrajzi terület településeit tartalmazó jegyzék aktualizálása

A „Crémant du Jura” ellenőrzött eredetmegjelölés termékleírásának I. fejezete az alábbiak szerint módosult:

a IV. szakasz 1. pontjának a) alpontja kiegészült a 2018. évi hivatalos földrajzi kódexre való hivatkozással, és a települések jegyzékét naprakésszé tették. Ezenfelül a szöveg a földrajzi területnek az Institut national de l’origine et de la qualité intézet illetékes nemzeti bizottsága általi jóváhagyása dátumával is kiegészült. Ezek a módosítások megváltoztatják a megfogalmazást, de nincsenek hatással a szóban forgó földrajzi terület határaira. Ez a települések vagy településrészek egyesítései és szétválásai, illetve a névváltoztatások miatt szükséges. Az új megfogalmazás lehetővé teszi annak biztosítását, hogy a földrajzi területen található települések továbbra is egyértelműen meg legyenek jelölve a termékleírásban.

A IV. szakasz 1. pontjának b) alpontjában ugyanezek a módosítások ugyanezen okokból történtek.

Az egységes dokumentum 1.6. pontja („Körülhatárolt földrajzi terület”) ennek megfelelően módosul.

Az a) és b) pont után a szöveg a termelők tájékoztatása céljából a következő mondattal egészül ki: „A földrajzi területet ábrázoló térképészeti dokumentumok megtekinthetők az Institut national de l’origine et de la qualité honlapján”.

E módosítás az egységes dokumentumot nem érinti.

2. Ültetési sűrűség

Az 1. fejezet VI. szakasza 1. pontjának a) alpontjában a szöveg a következőkkel egészül ki: „a parcellák közötti sorok szélessége 2 és 3,2 méter között lehet, hatsoronként elosztva, a speciális gépek áthaladásának lehetővé tétele érdekében”. A korábbi szabályok megtiltották a sorok közötti 2 méternél nagyobb távolságot.

A sorok közötti távolság alapvető szempont a szőlőtőkével borított terület kiszámításához, amelyet figyelembe vesznek az eredetmegjelöléssel ellátott szőlőültetvények várható terméshozamának kiszámításakor. E rendelkezés ellenőrzésének lehetővé tétele érdekében a termékleírás meghatározza az átlagos sortávolságot.

A termékleírás ezen új szabályai a „Borkészítési eljárások” című 1.5. pontban kerültek beillesztésre az egységes dokumentumba.

3. A támrendszerre és a levélmagasságra vonatkozó szabályok

Az 1. fejezet VI. szakasza 1. pontjának c) alpontjában a megtámasztott levéltömeg magasságára vonatkozó szabályt úgy módosították, hogy az kiterjedjen az 1,6 méternél nagyobb, de legfeljebb 2 méteres sortávolságú szőlőültetvényekre, valamint az 1,6 méteres vagy annál kisebb sortávolságú szőlőültetvényekre. Ezenkívül e két szőlőültetvény-típus esetében a szöveg a következőkkel egészül ki: „a megtámasztott levéltömeg magasságának minden kilónyi szőlő esetében legalább 1,2 négyzetméternyi külső felületű lombozatot kell biztosítania”.

A gazdasági szereplők gyakorlatainak kiegészítése biztosítja, hogy a lombozat elegendő méretű felülettel rendelkezzen ahhoz, hogy lehetővé tegye a szőlő megfelelő érését. Ezekre a kiegészítésekre azért van szükség, mert a jurai szőlőültetvényekről származó borokat a sorok közötti távolság csökkentése révén a minimumnál nagyobb sűrűségben ültetett szőlőtőkékből állítják elő.

E módosítás az egységes dokumentumot nem érinti.

4. Átlagos maximális növényterhelés parcellák és terméshozamok szerint

Az 1. fejezet VI. szakasza 1. pontjának d) alpontjában az 1,6 méteres vagy annál kisebb sortávolságú szőlőparcellák esetében a parcellánkénti átlagos maximális növényterhelést 16 000 kilogramm/hektárban határozták meg. Ezen szőlőültetvények ültetési sűrűsége magasabb, mint azoké, amelyekben a sorok közötti átlagos távolság meghaladja az 1,6 métert. Figyelembe véve a szőlőgazdálkodásra vonatkozó egyéb szabályokat, ezeken a szőlőtőkéken több szőlő terem.

A VIII. szakasz 1. pontjában az 1,6 méteres vagy annál kisebb átlagos sortávolságú szőlőparcellák esetében a terméshozamot 78 hektoliter/hektárban határozták meg. A sűrűbben ültetett szőlőtőkék esetében megnövelték a parcellánkénti terméshozamot és a maximális növényterhelést. Ennek oka, hogy az ültetési sűrűség és a levélmagasság lehetővé teszi e termelékenységi szint elérését a várt minőség fenntartása mellett.

A hektáronkénti terméshozam 74 hektoliter marad az 1,6 méternél nagyobb, de legfeljebb 2 méteres átlagos sortávolságú szőlőültetvények esetében.

A szöveg kiegészült a termékleírás 2011-ben jóváhagyott változatának II. fejezetében már szereplő kötelezettségre, a parcella-kiosztásról szóló előzetes nyilatkozatra vonatkozó bekezdéssel. A szövegben most már szerepel, hogy ilyen nyilatkozat hiányában a szóban forgó termésre vonatkozó maximális hozam a „Côtes du Jura” eredetmegjelölés (fehérbor) terméshozamának felel meg, ha ez utóbbi nem éri el a „Crémant du Jura” megjelölésre engedélyezett terméshozamot. Ez az előzetes nyilatkozat megkönnyíti a „Crémant du Jura” előállítási feltételeinek való megfelelés ellenőrzését, amelyek a földrajzi területen előállított csendes borokra engedélyezettnél magasabb terméshozam elérését teszik lehetővé.

Az I. fejezet VIII. szakasza 2. pontjában az 1,6 méteres vagy annál kisebb átlagos sortávolságú szőlőparcellák esetében a terméshozamra vonatkozó célértéket 90 hektoliter/hektárban határozták meg.

A hektáronkénti terméshozamra vonatkozó célérték 80 hektoliter marad az 1,6 méternél nagyobb, de legfeljebb 2 méteres átlagos sortávolságú szőlőültetvények esetében.

Ezek a módosított terméshozamok figyelembe veszik a Crémant előállításához használt szőlőtőkék terméshozamának alakulását a jurai szőlőültetvényeken. A legnagyobb ültetési sűrűségű szőlőültetvények esetében a terméshozam a javasolt szintre növelhető. A lombozat előírt minimális felülete biztosítja, hogy a szőlő a szüretkor elvárt minőségűre érjen.

A maximális hozam módosítása az egységes dokumentum 1.5.2. pontjában történt.

5. Egyéb művelési gyakorlatok

Az 1. fejezet VI. szakasza 2. pontjának a) alpontjában a meredekebb lejtőkön lévő, esővízgyűjtő rendszerek nélküli parcellák esetében a sorok maximális hosszát felváltotta az ültetett vagy természetesen előforduló növényzet kezelésére vonatkozó kötelezettség. Ez az új szabály lehetővé teszi az erózió hatékonyabb nyomon követését, és figyelembe veszi a művelés alatt álló fűtakaró fejlődését a szőlőültetvényen.

Az 1. fejezet VI. szakasza 2. pontjának a) és b) alpontjából törlésre került az e szabályok végrehajtásának kezdő időpontja és a kizárólag új ültetvényekre korlátozott alkalmazásuk.

A jelenlegi művelési gyakorlat azt jelenti, hogy ezek a szabályok valamennyi szőlőültetvényre alkalmazhatók.

Ezek a módosítások nem érintik az egységes dokumentumot.

6. A szüret kezdetének időpontja

Az 1. fejezet VII. szakasza 1. pontjának a) alpontjából törölték a szüret kezdő időpontjának meghatározására vonatkozó rendelkezést. A szüret időpontját a gazdasági szereplők minden parcellán az érettségi szintnek megfelelően és a termékleírásban meghatározott minimális cukortartalom figyelembevételével határozzák meg.

E módosítás az egységes dokumentumot nem érinti.

7. Palackos erjesztés (tirázs)

Az 1. fejezet IX. szakasza 2. pontjának c) alpontjában a szöveg a következőkkel egészül ki a tirázs tekintetében: „Csak olyan alapborok esetében engedélyezett a tirázs, amelyek az érzékszervi vizsgálat során megfelelnek a nyomonkövetési tervben foglalt feltételeknek.”

Ezt a szabályt azért vezették be, hogy megakadályozzák az olyan alapborok második erjesztését (prise de mousse), amelyek a késztermékben hibát okozhatnak.

E módosítás az egységes dokumentumot nem érinti.

8. Tárolás

Az 1. fejezet IX. szakaszának 4. pontja meghatározza, hogy a kiszerelt termékek tárolására kijelölt hely szükségessége a seprőn tartott borokra is vonatkozik. Ennek célja az elvárt minőség megőrzése a második erjesztés során, amely e bortípus esetében nélkülözhetetlen szakasz, valamint az ellenőrzés megkönnyítése.

E módosítás az egységes dokumentumot nem érinti.

9. Ok-okozati összefüggés

Az 1. fejezet X. szakaszának 3. pontjában az első bekezdés a következő mondatot tartalmazza: „A termékleírásban szereplő előállítási feltételek hozzájárulnak e talajok megőrzéséhez, és korlátozzák az erózió jelenlegi kockázatát, pl. a fűtakaró sorainak és sávjainak korlátozott hossza”. A „sorainak korlátozott hossza” szövegrész törlésre került.

Ennek oka a szőlőgazdálkodásra vonatkozó új szabály bevezetése: az ültetett vagy természetesen előforduló növényzet kezelésének kötelezettsége (a VI. szakasz szőlőgazdálkodásról szóló 2. pontja). Ez a szabály a sorok maximális hosszára vonatkozó kötelezettség helyébe lép. Az új szabály lehetővé teszi az erózió hatékonyabb nyomon követését, és figyelembe veszi a művelés alatt álló fűtakaró fejlődését a szőlőültetvényen.

Ez a módosítás az egységes dokumentum 1.8. pontjában az „Ok-okozati összefüggés” bekezdésbe került át.

10. Átmeneti intézkedések

Az 1. fejezet XI. szakaszának 1. pontjában meghatározták, hogy az 1994. augusztus 1-je előtt beültetett parcellák esetében, amelyek nem felelnek meg a minimális ültetési sűrűségnek, átmeneti időszak áll rendelkezésre, amelynek során az ilyen parcellákról leszüretelt termés esetében továbbra is használható az ellenőrzött eredetmegjelölés. Ez az időszak a 2024. évi szürettel zárul. Korábban ez a jog a szőlőültetvények kivágásának időpontjáig állt rendelkezésre.

Most meghatározásra került, hogy ezeknek a parcelláknak meg kell felelniük a szőlőgazdálkodásra és a terméshozamra vonatkozó összes többi szabálynak, amelyek az 1,6 méternél nagyobb, de legfeljebb 2 méteres átlagos sortávolságú szőlőültetvényekre vonatkoznak.

A XI. szakasz 3. pontja arra az időszakra vonatkozott, amely során a tirázs műveletek azt jelentették, hogy érvényben volt egy konkrét rendelkezés arra a dátumra vonatkozóan, amikortól termék a fogyasztó rendelkezésére bocsátható a piacon. Ez a hivatkozás törlésre került, mivel a határidő lejárt.

Ezek a módosítások nem érintik az egységes dokumentumot.

11. A parcellák kiosztására vonatkozó előzetes nyilatkozat

A II. fejezet I. szakaszának 1. pontjában az előzetes nyilatkozat megtételére vagy az automatikus megújítás törlésére vonatkozó határidő június 1-jéről június 30-ára módosult. Ez lehetővé teszi a termelők számára, hogy jobb képet kapjanak a soron következő szüretről, és eldöntsék, hogyan lehet a legjobban felhasználni a szőlőt.

E módosítás az egységes dokumentumot nem érinti.

12. Névhasználat-igénylési nyilatkozat

A II. fejezet I. szakaszának 5. pontja szerint az e nyilatkozatban megadott információknak tartalmazniuk kell az alapbor tételszámát annak érdekében, hogy az alapbor érzékszervi vizsgálatát követően biztosítható legyen a nyomonkövethetőség.

Ez az információ megerősíti annak a kötelezettségnek a teljesítését, miszerint minden alapbort ki kell vonni a „Crémant du Jura” termeléséből, ha azok nem megfelelő minőségű készterméket eredményezhetnek.

E módosítás az egységes dokumentumot nem érinti.

13. Főbb ellenőrizendő pontok és értékelési módszerek

A III. fejezet I. szakaszában az ellenőrizendő főbb pontok táblázatát és a megfelelő értékelési módszereket az I. fejezet bizonyos módosításaival összhangban aktualizálták, és bizonyos értékelési módszereket határoztak meg.

E módosítás az egységes dokumentumot nem érinti.

14. Az ellenőrző szervre vonatkozó adatok

A III. fejezet I. szakaszában: az ebben a szakaszban szereplő szövegezési szabályok a termékleírás 2011. decemberi jóváhagyását követően módosultak. A cél az volt, hogy töröljék az ellenőrző hatóságra való teljes hivatkozást azokban az esetekben, ahol az ellenőrzést tanúsító szerv végzi.

Az ellenőrző szerv COFRAC általi akkreditációjára való hivatkozás törlésre került, mivel ez a hivatkozás meglehetősen rendszeresen változik. Ez szükségessé tenné a termékleírás minden alkalommal történő módosítását a helyes tájékoztatás érdekében.

E módosítás az egységes dokumentumot nem érinti.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1. A termék elnevezése

Crémant du Jura

2. A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3. A szőlőből készült termékek kategóriái

5. Minőségi pezsgő

4. A bor(ok) leírása

Minőségi fehér vagy rozé pezsgők.

a) Must hozzáadásával történő alkoholtartalom-növelés esetén a második erjesztést követően és a degorzsálás előtt a borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma nem haladhatja meg a 13 térfogatszázalékot.

b) Az összes savtartalmat, az illósavtartalmat, az összes kén-dioxid-tartalmat, a cukortartalmat, valamint a szén-dioxid 20 °C-os hőmérsékleten mért túlnyomását az uniós jogszabályok állapítják meg. A főként Chardonnay B szőlőfajtából készült fehér pezsgő finom és kiváló minőségű. Összetett de finom aromákkal rendelkezik, gyakran almára, briósra és mogyoróra emlékeztető jegyekkel. A rozé pezsgő főként a Pinot noir N fajtából készül. Nagyon gyakran piros bogyós gyümölcsök jegyeivel rendelkezik. Általános analitikai jellemzők Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) Minimális összes savtartalom Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5. Borkészítési eljárások

a) Különleges borászati eljárások

Különleges borászati eljárás

a) Faforgács használata tilos.

b) A rozé borok készítéséhez tilos borászati használatra szánt aktív szenet használni, akár önmagában, akár különféle készítményekbe keverve.

c) A fenti rendelkezéseken kívül az alkalmazott borászati eljárásoknak meg kell felelniük az uniós szinten, valamint a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyvben meghatározott kötelezettségeknek.

d) A préselést végző telephelyeknek eleget kell tenniük a termés szállítására, a préselő létesítményekre és a présekre, a prések megtöltésére, a szőlőlevek frakcionálására, valamint a higiéniára vonatkozó kritériumoknak.

Művelésmód

Ültetési sűrűség

A minimális ültetési sűrűség hektáronként 5 000 tőke, kivéve a teraszos művelésű szőlőültetvényeket.

A nem teraszos művelésű szőlőültetvények és a kevesebb mint két sor szőlőtőkével rendelkező teraszok esetében az egyes szőlőtőkék számára rendelkezésre álló terület legfeljebb 2 négyzetméter lehet. Ennek a területnek a méretét a sorok közötti távolság és a tőkék egyazon soron belüli térközei szorzataként számítják ki. E szőlőtőkék sorai közötti távolság nem haladhatja meg a 2 métert.

A parcellák közötti sorok szélessége 2 és 3,2 méter között lehet, hatsoronként elosztva, a speciális gépek áthaladásának lehetővé tétele érdekében.

A sorok közötti átlagos távolságot úgy kell kiszámítani, hogy a parcella legszélesebb pontjára vonatkozó mérési értéket elosztjuk a legszélesebb részen lévő sorok számával.

A metszésre vonatkozó szabályok

A szőlőtőkék metszése történhet egyszerű vagy kettős Guyot-metszéssel, vagy csapos metszést lehet alkalmazni kordonműveléssel („cordon du Royat”), tőkénként legfeljebb 20 rügy és hektáronként 120 000 rügy erejéig.

Az egyszerű vagy kettős Guyot-metszést követően a rügyek száma legfeljebb 10 lehet a száron, legfeljebb két csappal, egyenként két rüggyel.

A termés szállítása

A szőlőt csak lezáratlan tárolókban lehet szállítani olyan körülmények között, amelyek biztosítják a szőlő sértetlen állapotát és a szőlőszemek összepréselődése során keletkező levek lecsepegtetését.

b) Maximális hozamok

Legfeljebb 1,6 méteres átlagos sortávolságú parcellák

90 hektoliter hektáronként

1,6 méternél nagyobb, de legfeljebb 2 méteres átlagos sortávolságú parcellák

80 hektoliter hektáronként

6. Körülhatárolt földrajzi terület

a) A szőlő szüretelése és a borok előállítása, érlelése és kiszerelése Jura megye következő településein történik, a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex alapján, az illetékes nemzeti bizottság által 2010. november 16-án jóváhagyott formában: Abergement-le-Grand, Abergement-le-Petit, Aiglepierre, Arbois, Arlay, Les Arsures, Augea, Aumont, Balanod, Baume-les-Messieurs, Beaufort, Bersaillin, Blois-sur-Seille, Brainans, Bréry, Buvilly, Césancey, La Chailleuse (csak a korábbi Saint-Laurent-La-Roche település területe), Champagne-sur-Loue, La Chapelle-sur-Furieuse, Château-Chalon, Chevreaux, Chille, Chilly-le-Vignoble, Conliège, Courbouzon, Cousance, Cramans, Cuisia, Darbonnay, Digna, Domblans, L’Etoile, Frébuans, Frontenay, Gevingey, Gizia, Grange-de-Vaivre, Grozon, Ladoye-sur-Seille, Lavigny, Lons-le-Saunier, Le Louverot, Macornay, Mantry, Marnoz, Mathenay, Maynal, Menétru-le-Vignoble, Mesnay, Messia-sur-Sorne, Miéry, Moiron, Molamboz, Monay, Montagna-le-Reconduit, Montaigu, Montain, Montholier, Montigny-lès-Arsures, Montmorot, Mouchard, Nevy-sur-Seille, Orbagna, Pagnoz, Pannessières, Passenans, Perrigny, Le Pin, Plainoiseau, Les Planches-près-Arbois, Poligny, Port-Lesney, Pretin, Pupillin, Quintigny, Revigny, Rotalier, Ruffey-sur-Seille, Saint-Amour, Saint-Cyr-Montmalin, Saint-Didier, Saint-Jean-d’Etreux, Saint-Lamain, Saint-Lothain, Sainte-Agnès, Salins-les-Bains, Sellières, Les Trois Châteaux, Toulouse-le-Château, Tourmont, Trenal, Vadans, Val-Sonnette (csak Grusses, Vercia és Vincelles korábbi települések területe), Vaux-sur-Poligny, Vernantois, Le Vernois, Villeneuve-sous-Pymont, Villette-lès-Arbois, Voiteur.

b) A borok az illetékes nemzeti bizottság által 2010. november 16-án jóváhagyott 2018. évi hivatalos földrajzi kódex alapján Jura megye következő településein is előállíthatók, érlelhetők és kiszerelhetők: Le Chateley, La Ferté, Hauteroche (csak a korábbi Crançot település területe) és Pont-du-Navoy.

7. Fontosabb borszőlőfajták

Chardonnay B

Pinot gris G

Pinot noir N

Poulsard N – Ploussard

Savagnin blanc B

Trousseau N

8. A kapcsolat(ok) leírása

A földrajzi területre vonatkozó részletek

a) A kapcsolathoz hozzájáruló természeti tényezők leírása

A „Crémant du Jura” megjelölés földrajzi területe Revermont természeti régiójához tartozik. Keleten a Jura-hegység Premier Plateau (első fennsík) néven ismert mészkő-kiemelkedéssel határos, átlagosan 550 méteres tengerszint feletti magasságban. Nyugaton a Bresse síkság keleti szélén fekvő alföld határolja. A szőlőültetvények egy 2–5 kilométer széles, 80 kilométeres sávban elszórva helyezkednek el. Ezek az ültetvények nagyrészt nyugati tájolásúak, és 300–450 méter közötti tengerszint feletti magasságon helyezkednek el.

A szőlőültetvények egy északtól délig terjedő, összetett dombvonulaton helyezkednek el, amelyet a tájat uraló, magasabban fekvő vidék véd, amely a közöttük húzódó völgyek fölé emelkedik mintegy 50–100 méterrel. Ez az elrendeződés közvetlenül kapcsolódik a Jura borvidék területének a Bresse síkságon az Alpok kialakulásakor történt áttolódásához. A magasabban fekvő terület a jurai Premier Plateau szegélyének megfelelő egyenes oldalú képződmény. Földtani szempontból a középső jura korból származó kemény mészkő-alapkőzetből és az ezalatt elhelyezkedő, triászkori és liászkori vastag márga- és agyagrétegekből áll. A dombok a fennsíkról levált töredékekből keletkeztek az áttolódások helyén. Általában észak-déli irányban, 2–3 km-es távolságban helyezkednek el, szemben a kelet-nyugati irányban mért 0,5-1 km-rel. E mészkőtöredékek erózióval szembeni erős ellenálló képessége lehetővé tette, hogy azok folyamatosan a földrajzi terület tája fölé emelkedjenek. Ezzel szemben a völgyek márgás altalajjal rendelkeznek. A völgyfenéken több mint 200 méteres mélységben található vastag márgarétegből állnak, amely az áttolódás idején több részletben levált és a Bresse síkságon keresztülhaladt.

Az erózió különösen aktív volt ezeken a morzsolódó márgás talajokon, és éles domborzati elemekké formálta azokat. A szőlő szüretelése céljából körülhatárolt parcellák többsége a fennsík erdős sziklaáthajlása alatti közepes és alacsony lejtőkön, valamint a több napfény előnyeit élvező előhegységek napsugárzásnak jobban kitett oldalain helyezkednek el. A mészkő mindenütt jelen van. Ez az áteresztő és oldódó kőzet nagyon hasznos a szőlők, különösen a jurai fajták számára. A mészkőből álló fennsíkból kiálló lejtőkön a talajok a márga, az agyag és a mészkőtörmelék meglehetősen összetett elegyéből állnak.

A földrajzi területre hűvös tengeri éghajlat jellemző, amely bőséges esőzésekkel és figyelemre méltó kontinentális hatásokkal jár. Ezek közé tartozik a széles éves hőmérsékleti tartomány, a 10,5 C-os átlaghőmérséklet, valamint meleg, nedves nyarak. Az éves csapadékmennyiség meghaladja az 1 000 millimétert, amely egyenletesen eloszlik az év során.

b) A kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők leírása

Jura megyében a római idők óta léteznek szőlőültetvények. A jurai szőlőültetvényekre való utalások a 11. századtól kezdve nagy számban állnak rendelkezésre.

A jurai pezsgőkészítés régi időkre nyúlik vissza. A palackban történő második erjesztés módszere a 17. század óta létezik. Ez egy hagyományos termék. Még az olyan ellenőrzött eredetmegjelölések esetében is, mint az „Arbois” és a „L’Étoile”, az előállítás egy része pezsgőkészítésre van fenntartva. Ezek a jurai pezsgők meglehetős hírnévre tettek szert. A 20. században a termelői családok a pezsgőkészítésre szakosodtak. Technikáikat finomították, hogy kiváló minőségű borokat állítsanak elő, ideértve például az alábbi technikákat: a szőlő ép állapotban tartása, a kíméletes préselés, valamint a palackok vízszintesen, hosszú ideig történő tárolása a második erjesztés során.

A „Crémant du Jura” ellenőrzött eredetmegjelölést 1995. október 9-én ismerték el. A termelők ezt követően felhagytak az egyéb jurai ellenőrzött eredetmegjelölésekkel, például az „Arbois”, a „Côtes du Jura” és a „L’Étoile” megjelöléssel ellátott pezsgők előállításával.

A jurai szőlőfajtákat évszázadok óta ezen a területen termesztik. A szőlőtermesztők a Jura borvidékre jellemző három fajtát választottak ki: a Poulsard N-t, amelyről Jura megyében 1620-ra visszamenőleg léteznek írásos feljegyzések; a Trousseau N-t, amelynek a Jura borvidéken történő termesztése bizonyítottan 1732-re vezethető vissza; és a Savagnin B-t, amely esetében a bizonyítékok 1717-re nyúlnak vissza. A szőlőtermesztők a szomszédos Burgundia régió szőlőültetvényeiről származó két fajtát is bevezettek: az egyik a Chardonnay B, amely 1717 óta van jelen a Jura borvidéken, a másik pedig a Pinot noir N, amely esetében a legkorábbi írásos utalás 1385-ből származik, „Savagnin noir” néven. Mindezeket a fajtákat felhasználják a „Crémant du Jura” előállítására.

2009-ben a mintegy 310 hektárnyi szőlőültetvényen körülbelül 17 000 hektoliter fehér pezsgőt és 2 000 hektoliter rozé pezsgőt állítottak elő.

A termék minőségére és jellemzőire vonatkozó információk

A főként Chardonnay B szőlőfajtából készült fehér pezsgő finom és kiváló minőségű. Összetett, de finom aromákkal rendelkezik, gyakran almára, briósra és mogyoróra emlékeztető jegyekkel.

A rozé pezsgő főként a Pinot noir N fajtából készül. Nagyon gyakran piros bogyós gyümölcsök jegyeivel rendelkezik.

Ok-okozati összefüggés

A szőlő sajátos tulajdonságai a márgás, agyagos mészkőből és a mészkőszemcsékkel tarkított talajból erednek. A felszín alatt a talaj hűvösen tartja a szőlőtőkéket, míg a felszín felett a vastag kavicstörmelékes réteg hatékonyan felmelegíti a talajt és jó vízelvezetést biztosít. A termékleírásban szereplő, pl. a fűtakaró sávjaira vonatkozó feltételek hozzájárulnak e talajok megőrzéséhez és csökkentik az erózió folyamatos kockázatát.

A Jura borvidéken folytatott pezsgőkészítés hagyománya lehetővé tette az egymást követő generációk számára, hogy folytassák az ősi technikák kiigazítását. Az ép szőlő lezáratlan tárolókban történő begyűjtésével, valamint nagyon kíméletes és fokozatos préseléssel megőrzik a szőlő alapvető tulajdonságait, különösen a természetes környezetből eredő aromapotenciálját.

A préselést végző létesítményeknek tehát szigorú szabályoknak kell megfelelniük, és szigorúan ellenőrzött engedélyezési eljárás vonatkozik rájuk. A palackban történő második erjesztés során a hosszú ideig tartó „seprőn” tartás lehetővé teszi a másodlagos aromák kialakulását, és megerősíti a bor sajátos tulajdonságait, amelyek a bor eredetéhez kötődnek.

1734-ben egy Chevalier nevű Poligny-i szőlőtermesztő részletesen ismertette a „champagne-eljárással készült vin gris” receptjét. A 17. század eleje óta a pezsgőre a sokatmondó vin fou („bolond bor”) kifejezés utal, amelyet egy ismert Arbois-i borkereskedő [márkanévként] átvett.

9. További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Azokat a választható feliratokat, amelyek használatát a közösségi rendelkezések értelmében a tagállamok szabályozhatják, a címkéken akkora méretű karakterekkel kell feltüntetni, amelyek sem a magasság, sem a szélesség tekintetében nem haladják meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének kétszeresét.

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

Csomagolás a körülhatárolt földrajzi területen belül

A feltétel leírása:

a) A szőlő szüretelésétől a degorzsálásig valamennyi előállítási műveletre a földrajzi területen kerül sor.

b) Erre a folyamatra tekintettel a borok kiszerelése a földrajzi területen történik.

c) Az üvegpalackokba töltést, amelyekben a második erjedés végbemegy, csak a szüretelést követő december 1-jétől lehet végezni.

d) A borokat a palackozás időpontjától számított legalább 12 hónapos érlelési időszakot követően bocsátják a fogyasztók rendelkezésére.

A termékleíráshoz vezető link

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3639eb82-2655-461f-a811-87ed70ec6303

(1) HL L 9., 2019.1.11., 2. o.