HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 23.2.2009 
SEC(2009) 203  
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ  EURÓPAI PARLAMENTNEK, A 
TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A 
RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
A természeti csapások és az em ber okozta katasztrófák megel őzésére irányuló közösségi 
koncepcióról  
  
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
 
{COM(2009) 82} 
{SEC(2009) 202}  
 
 
 
HU 2   HU 1. B EVEZETÉS  
A hatásvizsgálatot a Bizottság szolgálatai készítették a „Természeti csapások és az 
ember okozta katasztrófák megel őzésére irányuló közösségi koncepció” cím ű 
közlemény alátámasztására.  
A közlemény célja azoknak az intézkedés eknek a kijelölése, amelyek – a már 
meglévő intézkedésekre támaszkodva és azoka t egymással ötvözve – a természeti 
csapások és az ember okozta katasztrófák megel őzésére irányuló közösségi 
koncepció részét képezhetik. Célja t ovábbá az érdekeltek közötti eszmecsere 
ösztönzése és az európai un iós intézmények közötti sz akpolitikai egyeztetések 
elindítása.  
A szakpolitika kialakításának ezen korai sz akaszában a hatásvizsgálat céljai a 
következők voltak: 
– azon politikai döntés meghozatalának alát ámasztásához szükséges információk 
biztosítása, hogy kerüljön-e kido lgozásra egy európai uniós 
katasztrófamegel őzési koncepció, 
– a közleményben felvázolandó szakpolitikai lehet őségek feltárása és értékelése.  
2. A Z ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ  
A hatásvizsgálat alapját két – független küls ő szakértők által készített – tanulmány 
képezi, amelyek a hatályos katasztrófamegel őzési eszközökben rejl ő hiányosságok 
feltárására, valamint egyes tagállamok által a katasztrófamegel őzés terén alkalmazott 
módszerek vizsgálatára irányultak.  
A főbb érdekelteket felkérték, hogy ve gyenek részt egy általános jelleg ű 
konzultáción, valamint fejtsék ki véleményüket a téma f ő kérdéseir ől készült 
dokumentummal kapcsolatban. Továbbá háro m olyan konzultációs ülésre is sor 
került, amelyeken a tagállamok közigazgat ási szervei és magánszervezetek által 
delegált szakért ők vettek részt azzal a céllal,  hogy egyes konkrét gazdasági és 
környezetvédelmi szempontokkal – így az erd őtüzek kérdésével, a 
területfelhasználással, valamint a kockázatok feltérképezésével kapcsolatos 
kérdésekkel – foglalkozzanak.  
Az érdekeltek körében széles kör ű egyetértés alakult ki  a tekintetben, hogy mind 
tagállami, mind európai uniós szin ten fokozni kell a katasztrófamegel őzésre irányuló 
erőfeszítéseket, valamint abban, hogy e fo lyamatban az uniós fellépés hozzáadott 
értéket képvisel. Az érde keltek egyetértettek abban, hogy bár a katasztrófamegel őzés 
elsősorban az egyes tagállamok felel őssége, tekintettel arra, hogy a tagállamok 
hasonló jelleg ű veszélyeknek vannak kitéve, uniós szinten fokozni kell a 
koordinációt és az együttm űködést.  
 
HU 3   HU 3. A PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA ÉS A SZAKPOLTIKAI CÉLKIT ŰZÉS  
Az utóbbi évek tragikus eseményeit követ ően intenzívebbé vált a polgári 
védelemmel kapcsolatos – a katasztrófákra  való felkészülést és reagálást érint ő – 
uniós jogszabályalkotás: ennek részeként meger ősítették a közösségi polgári védelmi 
mechanizmust1 és elfogadták a polgári védelmi pénzügyi eszközt2. Jelenleg 
egyöntetű politikai akarat érvényesül az ér dekeltek körében a tekintetben, hogy meg 
kell erősíteni a katasztrófavédelem egyes területei (megel őzés, felkészülés, reagálás 
és helyreállítás) közötti kapcsolatot:  a felkészülést és a reagálást érint ő beruházásokat 
hasonló intézkedéseknek kell kísérniük a megel őzés terén.  
Az egyes tagállamok, különböz ő mértékben ugyan, de jelenleg is folytatnak 
katasztrófamegel őzési politikát. Bár a katasztrófamegel őzés elsősorban az egyes 
tagállamok felel őssége, az uniós szint ű fellépést az alábbi tényez ők indokolják: 
– Európa lakossága egyre inkább ki  van téve a katasztrófáknak, 
– a katasztrófák – határokon átnyúló hatá saik révén – transznacionális jelleg űek, 
– a katasztrófák jelent ős károkkal és költségekkel járn ak, és hatással vannak az 
EU gazdasági fejl ődésére és versenyképességére.  
A kezdeményezés célja tehát a lakosság, a környezet és a tulajdon (ezen belül a 
kulturális örökség) fokozott védelme, amely a jelenleg  tapasztalható hiányosságok 
felszámolása, a különféle ágazatok és érdekeltek közötti kapcsolatok javítása, valamint tematikus kezdeményezéseket, horizontális eszközöket és katasztrófamegel őzési iránymutatásokat magában foglaló szakpolitikai keret 
létrehozása révén érhet ő el.  
Ennek előmozdítását az alábbi  három konkrét célkit űzés megvalósítása segítheti el ő:  
– tudásalapú katasztrófamegel őzési szakpolitikák kidolgozását szolgáló feltételek 
megteremtése a kormányzás valamennyi szintjén, 
– kapcsolódási pontok kialakítása az egyes szerepl ők és szakpolitikák között a 
katasztrófavédelem valamennyi területén, 
– a hatályos eszközök hatékonyságán ak növelése a katasztrófamegel őzésben. 
4. 
A SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEKR ŐL KÉSZÜLT HATÁSVIZSGÁLAT  
A szakpolitikai lehet őségek mérlegelésekor a Bizotts ág az alábbi eljárást követte: 
– megvizsgált egy alapforgatókönyvet , amely azt a helyzetet jelenti, amikor 
semmilyen intézkedésre nem kerül sor a katasztrófamegel őzés terén. Ez a 
megoldás nem vezetne a katasztrófák hatásainak megfelel ő csökkenéséhez és 
nem biztosítana megfelel ő mértékű védelmet az európai polgárok számára.  
                                                 
1 A Tanács 2007/779/EK, Euratom határozata a közösségi Polgári Védelmi Mechanizmus kialakításáról 
(átdolgozás). 
2 A Tanács 2007/162/EK, Euratom határozata a polgári védelmi pénzügyi eszköz létrehozásáról. 
 
HU 4   HU – megvizsgált néhány konkrét lehet őséget , amelyek révén a kijelölt területeken 
eredmények érhet ők el. Ezek a lehet őségek nem zárják ki egymást, és számos 
módon kombinálhatók.  
– A nem kötelez ő erejű intézkedések  közé többek között a következ ők 
tartoznak: iránymutatások kiadás a a katasztrófákkal kapcsolatos 
tudásbázis létrehozása céljából, ka pcsolódási pontok kialakítása az egyes 
szereplők és szakpolitikák között és/v agy az európai uniós alapok 
felhasználásának hatékonyabbá tétele. Ezeket az intézkedéseket egy nyílt 
koordinációs módszert alkalmaz ó, több ágazatot összefogó 
irányítócsoport tevékenységéne k keretében lehetne összefogni. 
– Kísérő intézkedések : a katasztrófamegel őzéssel kapcsolatos 
szempontoknak az e témát érint ő jogszabályok tervezett felülvizsgálata 
során való figyelembevétele valószín űleg számos el őnnyel járna, hiszen 
ésszerű módon egészítené ki a katasztrófavédelem területeit (megel őzés, 
felkészülés, reagálás és helyreállí tás). A katasztrófákra vonatkozóan az 
Európai Unióban jelenleg re ndelkezésre álló adatoknak és 
információknak egy „katasztrófa-adatbázisba” való összegy űjtése révén 
gyorsan és kevés költséggel átfogó adatokhoz jutnánk.  
– Finanszírozási intézkedések : ezek – már meglév ő finanszírozási 
eszközök esetleges módosít ása révén – növelhetik a 
katasztrófamegel őzéshez biztosított közösségi finanszírozás 
következetességét és hatékonyságát. A legkevesebb el őnnyel egy új, 
kifejezetten a katasztrófamegel őzést célzó finanszírozási eszköz 
létrehozása járna.  
– A jogszabályi intézkedések közé a veszélyek feltérképezését és a 
katasztrófamegel őzést együttesen célzó integrált eszközök, vagy egyes 
konkrét katasztrófatípusok (például az erd őtüzek) kezelésére irányuló 
vertikális intézkedések tartozhatnak. A katasztrófák hatásait ezek révén lehetne a leghatékonyabban csökkenteni, azonban jelent ős er
őfeszítéseket 
igényelhetnek mind európai uni ós, mind tagállami szinten.  
5. K ÖVETKEZTETÉS  
Egy európai uniós katasztrófamegel őzési koncepció megvalósítása révén csökkenteni 
lehetne azokat a különbségeket, amelyeke t a lakosság, a gazdaság és környezet 
katasztrófák elleni védelm e tekintetében az EU-n belül tapasztalhatunk. Továbbá 
mind a politikai döntéshozók, mind a közvéle mény figyelmét fokozottan e témára 
lehetne irányítani, el ő lehetne segíteni a bevált gya korlati megoldások terjedését, ily 
módon pedig fokozni lehetne az EU és g azdasága ellenálló ké pességét az egyre 
nagyobb fenyegetést jelent ő természeti csapásokkal és ember okozta katasztrófákkal 
szemben. 
Rövid távon a katasztrófákka l kapcsolatos ismeretek b ővítését, az egyes szerepl ők és 
szakpolitikák közötti kapcsolatok szorosabbra f űzését és a hatályos szakpolitikai 
eszközök által a katasztrófamegel őzés tekintetében kifejtett hatás javítását el ősegítő 
konkrét fellépések jelentenék a le gjobb megoldást: ezek ugyanis kell ő 
 
HU 5   HU rugalmassággal rendelkeznek ahhoz, hogy az egyes tagállamok eltér ő igényeihez és 
lehetőségeihez lehessen őket igazítani, ugyanakkor bizt osítani lehetne az európai 
uniós szint ű koordinációt és együttm űködést. Ez a megoldás viszonylag kevés 
költséggel eredményekhez vezetne, valamennyi szinten el ősegítené a 
katasztrófamegel őzéssel kapcsolatos ismeretek b ővülését, és kiindulási pontként 
szolgálna az e területet érint ő szakpolitikák további alakításakor.  
Hosszú távon ebb ől a koncepcióból – további fejl esztések eredményeként – a 
természeti csapások és az ember okozta katasztrófák megel őzésére irányuló egységes 
közösségi stratégia jöhetne létre.