Az új iránymutatás és eszköztár szerint az elemzés kulcsfontosságú része a mérlegelendő kezdeményezés „uniós relevanciájának” értékelése. Minél nagyobb a relevancia, annál valószínűbb, hogy a tagállami fellépés egyedül nem lesz elégséges. A kulcsfontosságú szempontok a következők: a földrajzi hatály, az érintett vállalkozások vagy más szereplők száma, az érintett tagállamok száma és a gazdasági hatás. Továbbá, az elemzés minőségi – és amennyiben lehetséges mennyiségi – szempontok alapján meghatározza, hogy fennáll-e jelentős, határon átnyúló probléma. Például annak értékelése, hogy valamely környezeti probléma más tagállamok tevékenységeinek tudható-e be. Ide tartoznak a határon átnyúló hatások (mint pl. szennyezés) vagy az emberek, az áruk, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgásának akadályai. Az elemzés vizsgálja az uniós fellépés azon előnyeit és hátrányait is, amelyek a tagállamok fellépéséhez képest jelentkezhetnek.

A szubszidiaritás és az arányosság fontos elemei voltak a 2015-ben elvégzett visszatekintő értékeléseknek és célravezetőségi vizsgálatoknak is. Ezek során azt vizsgálták, hogy az európai fellépések meghozzák-e a várt eredményeket hatékonyság, eredményesség, koherencia, relevancia és az európai hozzáadott érték tekintetében. Az értékelések azt vizsgálják, hogy az említett fellépések továbbra is szükségesek-e, vagy pedig másképpen jobban elérhetőek a célok. A Bizottság elkötelezett az „előbb értékel” elv mellett – ami más szavakkal azt jelenti, hogy a jogszabály potenciális megváltoztatásának fontolóra vétele előtt kielemzi a korábbi teljesítményt. A döntéshozatalba becsatornázható bizonyítékok gyűjtése és a tanulságok azonosítása által az EU az értékelést a politikai döntéshozatala integráns és állandó részévé teszi.

Fiscalis és Customs 2013 – A Fiscalis és Customs programok olyan IT-rendszereket támogatnak, amelyek lehetővé teszik az információ gyors és biztonságos cseréjét és rendelkezésre bocsátását a tagállamok adó- és vámhatóságai között. Ez a közös hálózat biztosítja, hogy a nemzeti hatóságoknak csak egyetlen egyszer kell csatlakozniuk a hálózathoz, hogy információt cserélhessenek bármelyik tagállammal. A 2015-ben elvégzett értékelések megerősítették a programok jelentős európai hozzáadott értékét. Amennyiben nem állna rendelkezésre ez az infrastruktúra, a tagállamnak 27-szer kellene kapcsolódnia az egyes tagállamok nemzeti rendszereihez. Ez jóval nagyobb adminisztratív költségeket eredményezne.

Közbeszerzés – Az Európai Unió közbeszerzési szabályainak 2011. évi értékelése megállapította, hogy az európai közbeszerzési irányelvek által generált megtakarítások jóval meghaladják a beszerzők és a beszállítók költségeit. Az értékelés ugyanakkor arra is utalt, hogy lehetnek bizonyos olyan területek, ahol előfordulhat, hogy a folyamatban levő szabályozott eljárások költsége nem áll arányban a hasznokkal. Ezért a Bizottság intézkedések egész sorát javasolta a követelmények egyszerűsítésére és a tagállamok számára nagyobb rugalmasság bevezetésére abból a célból, hogy a közbeszerzések hatékonysági és stratégiai szempontból eredményesebbé váljanak. Az Európai Parlament és a Tanács nagyrészt elfogadta a Bizottság javaslatait és a 2014 áprilisában hatályba lépett módosított jogszabályt jelenleg végrehajtják a tagállamok. Öt tagállamban a költségmegtakarítások a becslések szerint 29 % és 58 % között mozogtak.

Tájékoztató – A tájékoztatóról szóló irányelvet 2015-ben értékelték a célravezető és hatásos szabályozás program keretében. Erre nagyrészt amiatt került sor, mert az érdekeltek aggályosnak tartották a tájékoztatók elkészítésének magas költségeit. Értékelték továbbá a 2011-ben bevezetett arányos közzétételi szabályokat annak érdekében, hogy könnyítsék a kis- és középvállalkozásokra nehezedő terheket. Az értékelés alapján megállapították, hogy a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó szabályokat nem alkalmazták a várt mértékben, mivel a közzétételi szabályok túl nagy terhet jelentettek. A Bizottság erre válaszul – az értékelés és a hatásvizsgálat alapján – 2015 végén felülvizsgált javaslatot fogadott el, hogy javítsa az irányelvben meghatározott követelményeket. A felülvizsgált javaslat csökkenti a vállalkozásokra (nevezetesen a kis-és középvállalkozásokra) nehezedő adminisztratív terhet és a potenciális befektetők számára értékesebb információs eszközzé teszi a tájékoztatókat. A kis- és középvállalkozások becsült potenciális megtakarítása évente 45–67 millió EUR között van.





2.2. A nemzeti parlamentek indokolt véleményeinek nyomon követése

2015-ben a Bizottsághoz nyolc indokolt vélemény érkezett nemzeti parlamentektől a szubszidiaritás elvével kapcsolatban. A 2014-ben beérkezett 21 indokolt véleményhez képest ez 62 %-os csökkenés. A 2015-ben beérkezett indokolt vélemények jóval kisebb részét (2 %) tették ki a politikai párbeszéd keretében a Bizottsághoz az ugyanabban az évben beérkezett összes véleménynek (350).

2015 volt az a naptári év, amelyben a legkevesebb indokolt vélemény érkezett azóta, hogy 2009-ben a Lisszaboni Szerződés bevezette a szubszidiaritás-ellenőrzési mechanizmust. Megemlítendő az is, hogy a nemzeti parlamentek által 2015-ben a politikai párbeszéd keretében összesen benyújtott vélemények száma is jelentősen csökkent.

Az előző évekhez hasonlóan az indokolt vélemények formájukat tekintve különbözőek voltak. Különbségek figyelhetők meg azon érvek között is, amelyekkel a nemzeti parlamentek a szubszidiaritás elvének állítólagos sérülésével kapcsolatos következtetéseiket indokolták. A 2015-ben kiadott nyolc indokolt vélemény három bizottsági javaslatra vonatkozott. Az a javaslat, amellyel kapcsolatban a legtöbb indokolt véleményt nyújtották be, az áthelyezési válságmechanizmus létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslat volt,öt indokolt véleménnyel. Az 1829/2003/EK rendeletnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok területükön való felhasználásának korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló rendeletre irányuló javaslattal kapcsolatban két indokolt véleményt adtak ki, a 2011/16/EU irányelvnek az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere tekintetében történő módosításáról szóló irányelvre irányuló javaslattal kapcsolatban pedig egyetlen indokolt véleményt adtak ki. További részletek találhatók a lenti 3. szakaszban és e jelentés mellékletében.

A kiadott indokolt vélemények teljes számának 2015. évi jelentős mértékű csökkenése tükröződött a kamaránként kiadott indokolt vélemények számának komoly csökkenésében. 2015-ben a 41 kamara közül mindössze nyolc adott ki indokolt véleményt (a 2014. évi 15 kamarához képest). Az indokolt véleményeket a cseh Senát, a cseh Poslanecká sněmovna, a spanyol Congreso de los Diputados / Senado, a magyar Országgyűlés, a holland Tweede Kamer, a román Camera Deputaților, a svéd Riksdag és a szlovák Národná Rada adta ki. Egyetlen kamara sem adott ki egynél több indokolt véleményt.

Annak ellenére, hogy 2015-ben kevés indokolt véleményt nyújtottak be, néhány kamara továbbra is a szubszidiaritás-ellenőrzési mechanizmus megerősítésére szólított fel. Januárban a holland Tweede Kamer nem hivatalos találkozót szervezett Brüsszelben a nemzeti parlamentek szerepéről, melynek keretében megvitatták a szubszidiaritás-ellenőrzési mechanizmus javításának lehetőségeit is. Májusban és októberben került sor a nemzeti parlamentek nem hivatalos munkacsoportjának találkozójára Varsóban és Luxembourgban a mechanizmus javítási lehetőségeinek megvitatása céljából. A munkacsoportban lezajlott megbeszélések alapján a LIV. COSAC felkérte a Bizottságot annak mérlegelésére, hogy vegye ki a karácsonyi/újévi szünetet, valamint az uniós intézmények szüneti időszakait annak a nyolchetes időszaknak a kiszámításából, amelyen belül a nemzeti parlamentek indokolt véleményt adhatnak ki. Felkérte a soron következő COSAC-elnökséget, hogy tájékoztassa a COSAC-ot az ezzel a kérdéssel kapcsolatos fejleményekről. Felkérte továbbá a Bizottságot, hogy erősítse meg az arra irányuló erőfeszítéseit, hogy jobb minőségű és gyorsabb válaszokat nyújtson a nemzeti parlamentek indokolt véleményeire. Végezetül a COSAC tudomásul vette a politikai párbeszéd javított – zöld lapként is ismert – formájának széles körű támogatását. Ennek keretében a nemzeti parlamentek valamely csoportja felkérheti a Bizottságot arra, hogy nyújtson be javaslatokat új vagy módosított jogszabályokra.

2.3. Az Európai Parlament és a Tanács

a) Az Európai Parlament

Az Európai Parlament 2015-ben hivatalosan 254 beadványt kapott a nemzeti parlamentektől. Ezek közül nyolc indokolt vélemény, a többi 246 pedig hozzájárulás (vagyis olyan beadvány, amely nem vet fel a szubszidiaritás elvével kapcsolatos aggályt) volt. Ezek a számok kisebb csökkenést mutatnak 2014-hez képest, amikor 18 indokolt véleményt és 269 hozzájárulást küldtek meg hivatalosan az Európai Parlamentnek.

Az Európai Parlament Jogi Bizottsága (JURI bizottság) felelős a szubszidiaritás elvének való megfelelés nyomon követéséért. A JURI bizottság egyik tagját a szubszidiaritásért felelő „állandó előadóvá” nevezik ki hat hónapos időtartamra a politikai csoportok közötti rotáció alapján. 2015 első felében Laura Ferrara (EFDD/IT) volt az állandó előadó. Őt az év második felében Sajjad Karim (ECR/UK) követte. Az előadó követi nyomon a beérkezett indokolt véleményeket. A felmerült kérdéseket a JURI bizottságban lehet megvitatni és ajánlásokat eredményezhetnek a szóban forgó javaslat tárgyáért felelős bizottság számára.

A JURI bizottság emellett rendszeresen jelentést készít a Bizottság szubszidiaritásról és arányosságról szóló éves jelentéséről. A JURI bizottság 2015. október 13-án elfogadta a Sajjad Karim által elkészített jelentést a Bizottság 2012. évi és 2013. évi éves jelentéseiről. A JURI bizottság hozzájárul a COSAC szubszidiaritással kapcsolatos kérdésekről szóló féléves jelentéseihez is. A JURI bizottság, mint a javaslatok jogalapjának ellenőrzéséért, valamint a minőségi jogalkotásért és a REFIT-programért felelős hatóság, szorosan figyelemmel kíséri az arányosság elvének való megfelelést.

Emellett az Európai Parlament Kutatószolgálata segítette az Európai Parlamentet abban, hogy munkájában vegye figyelembe a szubszidiaritás és az arányosság elvét, a következők révén:

– a Bizottság hatásvizsgálatainak szubszidiaritási és arányossági szempontjainak szisztematikus ellenőrzése, továbbá a figyelem felhívása különösen a nemzeti parlamentek és a Régiók Bizottsága által megfogalmazott bárminemű aggályokra,

– annak biztosítása, hogy ezeket az elveket teljes mértékben tiszteletben tartják az Európai Parlament munkájában, például a saját lényegi módosításokkal kapcsolatos hatásvizsgálatok elvégzése vagy a Parlament új jogszabályra irányuló javaslatai hozzáadott értékének, valamint az európai szintű fellépés elmaradása költségének elemzése során, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikke alapján,

– hatásvizsgálatok megszövegezése során a szubszidiaritás és az arányosság szempontjainak ellenőrzése, melynek középpontjában az uniós hozzáadott érték nemzeti kiadásokkal vagy fellépésekkel való összevetése áll.