Javaslat A TANÁCS RENDELETE a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 990/2011/EU végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követő módosításáról /* COM/2013/0263 final - 2013/0138 (NLE) */





INDOKOLÁS A javaslat háttere || A javaslat okai és céljai A javaslat tárgya az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazása a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kerékpárok behozatalára kivetett hatályos dömpingellenes vámra vonatkozó időközi felülvizsgálat során. || || Háttér-információk Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben készült, és az alaprendeletben megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően elvégzett vizsgálat eredményeként jött létre. || Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A 2474/93/EGK rendelettel[1] a Tanács 30,6 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó kerékpárok behozatalára. Az alaprendelet 13. cikkének megfelelően a kijátszás feltárását célzó vizsgálatot követően ezt a vámot a 71/97/EK tanácsi rendelet[2] kiterjesztette a Kínából származó egyes kerékpáralkatrészek behozatalára is. Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács az 1524/2000/EK rendelettel[3] úgy határozott, hogy az említett intézkedéseket fenn kell tartani. Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követően a Tanács az 1095/2005/EK rendelettel[4] úgy határozott, hogy a hatályos dömpingellenes vámot 48,5 %-ra emeli. Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács a 990/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel[5] úgy határozott, hogy az említett intézkedéseket fenn kell tartani. || Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan. Konzultáció az érdekeltekkel; hatásvizsgálat || Konzultáció az érdekelt felekkel || Az eljárásban érintett érdekelt felek az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálat során megvédjék érdekeiket. || Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása || Külső szakértők bevonására nem volt szükség. || Hatásvizsgálat Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, azonban tartalmazza a vizsgálandó feltételek teljes körű listáját. A javaslat jogi elemei || A javaslat összefoglalása A Bizottság 2012. március 9-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés útján bejelentette a Kínából származó kerékpárok behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések időközi felülvizsgálatának megindítását. A felülvizsgálatot a Bizottság hivatalból indította meg. A felülvizsgálat feltárta, hogy a dömping és a kár tekintetében a körülmények nem változtak jelentősen, ezért a dömping ellensúlyozásához szükség van az intézkedés további fenntartására. Megállapítást nyert továbbá, hogy a dömpingellenes intézkedések megszüntetése a dömping folytatódásához és az uniós gazdasági ágazatot érő jelentős kárhoz vezetne. Megállapítást nyert továbbá, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes az Unió érdekeivel. Ami a három együttműködő exportáló gyártót illeti, a vizsgálat során kiderült, hogy a körülmények tartósan megváltoztak, és ezért az őket érintő egyedi dömpingkülönbözeteket módosítani kell. Ezért javasolt, hogy a 990/2011/EU végrehajtási rendelet módosítása érdekében a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, melyet legkésőbb 2013. június 5-ig közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. || Jogalap Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet. || A szubszidiaritás elve A javaslat az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. || Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: || Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. || Nem szükséges annak feltüntetése, hogy az Unióra, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági szereplőkre és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, és milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével. || A jogi aktus típusának megválasztása || Javasolt aktus: rendelet. || Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt: Az alaprendelet nem rendelkezik alternatív lehetőségekről. Költségvetési hatások || A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre. 2013/0138 (NLE) Javaslat A TANÁCS RENDELETE a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 990/2011/EU végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követő módosításáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre[6] (a továbbiakban: alaprendelet), és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikkének (3), (5) és (6) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) javaslatára, amelyet a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően terjesztett elő, mivel: A. AZ ELJÁRÁS 1. Hatályos intézkedések (1) A Tanács a 2474/93/EGK rendelettel[7] 30,6 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó kerékpárok behozatalára (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat). Az alaprendelet 13. cikkének megfelelően a kijátszás feltárását célzó vizsgálatot követően ezt a vámot a 71/97/EK tanácsi rendelet[8] kiterjesztette a Kínából származó egyes kerékpáralkatrészekre is. Ezenkívül az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján mentességi rendszer létrehozásáról született döntés. A rendszerre vonatkozó részleteket a 88/97/EK bizottsági rendelet[9] határozta meg. A kiterjesztett vám alóli mentességet megszerezni kívánó uniós kerékpárgyártóknak meg kell felelniük az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételeknek, vagyis a tevékenységük során felhasznált kínai kerékpáralkatrészek arányának 60 % alatt kell maradnia, vagy pedig a behozott alkatrészekhez hozzáadott értéknek több mint 25 %-nak kell lennie. Mindeddig több mint 250 esetben szereztek mentességet a gyártók. (2) Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács az 1524/2000/EK rendelettel[10] úgy határozott, hogy az említett intézkedéseket fenn kell tartani. (3) Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot (a továbbiakban: módosítást eredményező időközi felülvizsgálat) követően a Tanács az 1095/2005/EK rendelettel[11] úgy határozott, hogy a hatályos dömpingellenes vámot 48,5 %-ra emeli. (4) Az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének és 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően a kijátszás elleni intézkedések felülvizsgálatát követően a Tanács a 171/2008/EK[12] rendelettel úgy döntött, hogy fenntartja a Kínából származó kerékpárok behozatalára kivetett dömpingellenes vám kiterjesztését a Kínából származó egyes kerékpáralkatrészek behozatalára. (5) Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács a 990/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel[13] (a továbbiakban: a korábbi vizsgálat) úgy határozott, hogy az említett intézkedéseket fenn kell tartani. 2. A vizsgálat hivatalból történő megindítása (6) A 2011-es hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Bizottság rendelkezésére álló bizonyítékok azt mutatták, hogy a meglévő intézkedések elrendeléséhez vezető körülmények a dömping és a kár tekintetében megváltozhattak, és ezek a változások tartósnak bizonyulhatnak. (7) A Bizottság rendelkezésére álló meggyőző bizonyítékok szerint a Kínában működő kerékpárgyártókra alkalmazott exportkvótarendszer, amely miatt az exportáló gyártók nem részesülhettek piacgazdasági elbánásban a módosítást eredményező időközi felülvizsgálatban, 2011 januárjában megszűnt. (8) Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat struktúrájában is történtek változások. Számos uniós gyártó ugyanis a teljes gyártási ciklust (részleges) összeszerelési műveletekkel váltotta fel, melyek során importált alkatrészeket használnak fel. (9) Emellett az Európai Unió 2004 és 2007 közötti bővítéseinek eredményeként jelentős számú gyártó csatlakozott az uniós kerékpárágazathoz. Ezenfelül azon gyártók közül, akik már a két bővítést megelőzően is az uniós gazdasági ágazat részét képezték, sokan költöztették át gyártólétesítményeiket az újonnan csatlakozott tagállamokba, illetve hoztak ott létre újakat. Ennek eredményeképpen az uniós gazdasági ágazat költségszintje megváltozhatott. (10) Végezetül, a kár megszüntetéséhez szükséges jelenlegi szintet az acélból készült kerékpárok alapján számították ki, a jelek szerint azonban a kerékpárok nagy része az utóbbi időben alumíniumötvözetekből készül. (11) A fent említett fejlemények tartósnak tűntek, ezért indokolttá tették a kárral és a dömpinggel kapcsolatos megállapítások újraértékelését. (12) Ráadásul a mentességi rendszer előnyeit élvező vállalatok száma gyors ütemben növekszik, anélkül, hogy a rendszert 1997-es bevezetése óta módosították volna. Ezenfelül a dömpingellenes intézkedések alól mentes alkatrészek behozatalának nyomon követését végző rendszer meglehetősen bonyolulttá és nehézkessé vált, ami veszélyt jelenthet annak hatékonyságára. (13) Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti vizsgálat megindításához, 2012. március 9-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel[14] (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínából származó kerékpárok behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések időközi felülvizsgálatának hivatalból történő megindítását. 3. A kijátszás feltárását célzó párhuzamos vizsgálat (14) A Bizottság 2012. szeptember 25-én a 875/2012/EU rendelettel[15] vizsgálatot kezdeményezett a Kínából származó kerékpárok behozatalára vonatkozó 990/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet által elrendelt dömpingellenes intézkedéseknek az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatala által megvalósuló esetleges kijátszására és az ilyen behozatalok nyilvántartásba vételének elrendelésére vonatkozóan (a továbbiakban: a kijátszás feltárását célzó vizsgálat). (15) 2013 májusában a Tanács az XXX/2013/EU rendelettel[16] (a továbbiakban: a kijátszásellenes rendelet) kiterjesztette a Kínából származó kerékpárok behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedéseket az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára, mivel megállapítást nyer, hogy e behozatalok átrakodás és/vagy összeszerelési műveletek révén az alaprendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében kijátsszák az intézkedéseket. 4. Párhuzamos szubvencióellenes vizsgálat (16) 2012. április 27-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés[17] útján bejelentette a Kínából származó kerékpárok Unióba történő behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárás megindítását (a továbbiakban: szubvencióellenes vizsgálat). (17) 2012 novemberében a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítés[18] útján bejelentette, hogy a kijátszás feltárását célzó vizsgálat megállapításai felhasználhatók a fenti (14) és (15) preambulumbekezdésekben hivatkozott szubvencióellenes eljárásában. (18) 2013 májusában a Bizottság az xxx/2013/EU rendelettel intézkedések alkalmazása nélkül megszüntette a szubvencióellenes vizsgálatot[19]. 5. A vizsgálatban érintett felek (19) A vizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta az ismert uniós gyártókat, az uniós gyártók ismert szervezeteit, az ismert kínai exportáló gyártókat és a kínai gyártók egy szervezetét, az érintett ország képviselőit, az ismert importőröket és az importőrök ismert szervezeteit, a kerékpáralkatrészek ismert uniós gyártóit és szervezeteiket, valamint a felhasználók ismert szervezeteit. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat és szóbeli meghallgatást kérjenek. (20) Tekintettel az érintett exportáló gyártók, uniós gyártók és független importőrök nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkével összhangban történő mintavételt rendeltek el. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkért minden exportáló gyártót és azok ismert szervezeteit, valamint minden uniós gyártót és független importőrt arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően nyújtson alapvető információkat az érintett termékre vonatkozó tevékenységéről 2011. január 1. és 2011. december 31. között. (21) Mivel az érintett ország képviselői a vizsgálat megindításakor nem jelentkeztek, a Bizottság megkeresett körülbelül 70, a bizottsági szolgálatok számára a korábbi vizsgálatból már ismert kínai vállalatot. Egy későbbi szakaszban, amikor a fenti (16) preambulumbekezdésben hivatkozott szubvencióellenes vizsgálatot kezdeményezték, a Bizottság körülbelül további 300 kínai exportáló gyártót azonosított, amelyekkel a jelen időközi felülvizsgálattal összefüggésben is kapcsolatba lépett. (22) A Bizottság együttműködés elérését célzó erőfeszítései ellenére csak nyolc kínai exportáló gyártó vállalkozáscsoport jelentkezett, amelyek közül csak négy számolt be az Unióba irányuló exportról a lenti (37) preambulumbekezdésben meghatározott felülvizsgálati időszak során, amely a felülvizsgálati időszak során a Kínából származó összesített kerékpárimportnak kevesebb mint 4 %-át tette ki. (23) A fentiek alapján úgy határoztak, hogy a kínai exportáló gyártókat illetően nincs szükség mintavételre. (24) Ahogy a lenti (63)–(64) és (131) preambulumbekezdésben szerepel, egy kínai exportáló csoport, a Giant China esetében indokolt volt az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazása. Következésképpen a kínai exportáló gyártók részéről tanúsított együttműködés még tovább csökkent. (25) A lenti (32)–(35) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően az uniós gyártókból álló mintát választottak ki. (26) A lenti (36) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a Bizottság úgy határozott, hogy a független importőrök tekintetében nem szükséges mintavétel. (27) A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek, valamint minden egyéb olyan félnek, amely ezt az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül kérte, nevezetesen a mintavételbe bevont uniós gyártóknak, a kínai együttműködő exportáló gyártóknak, a lenti (36) preambulumbekezdésben leírtak szerint jelentkezett független importőröknek, és az ismert uniós kerékpáralkatrész-gyártóknak. (28) Négy kínai exportáló gyártó vállalatcsoport és képviselőjük, a mintába bekerült nyolc uniós gyártó, egy felhasználói szervezet és az uniós gyártók nyolc szervezete, 53 kerékpáralkatrész-gyártó, és a kerékpáralkatrész-gyártók egy szervezete adott válaszokat a kérdőívekre, valamint nyújtott be egyéb beadványokat. A megkeresett független importőrök egyike sem adott választ a kérdőívre. (29) A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az ebből eredő kár, az okozati összefüggés és az uniós érdek megállapításához szükséges valamennyi információt, és ellenőrzést végzett a következő vállalatok telephelyén: (a) Uniós kerékpárgyártók – Accell Hunland, Magyarország – Decathlon RGVS, Portugália – Denver srl, Olaszország, – SC Eurosport DHS, Románia – Koninklijke Gazelle, Hollandia – Maxcom Ltd, Bulgária – MIFA, Németország; – Sprick Rowery, Lengyelország (b) Uniós kerékpáralkatrész-gyártók – Chimsport, Románia – Telai Olagnero, Olaszország, (c) Kínai exportáló gyártók – Ideal (Dong Guan) Bike Co., – Oyama Bicycles (Taicang) Co., – Zhejiang Baoguilai Vehicle Co., (30) Mivel olyan kínai exportáló gyártók tekintetében is meg kellett állapítani a rendes értéket, amelyek nem részesülhettek piacgazdasági elbánásban, a következő vállalatok telephelyén tettek ellenőrző látogatást azzal a céllal, hogy egy analóg országból származó adatok alapján állapítsák meg a rendes értéket: – Distribuidora de Bicicletas Benotto, S.A. DE C.V., Mexikóváros, Mexikó, – Bicicletas Magistroni, Mexikóváros, Mexikó, – Bicicletas Mercurio SA DE CV, San Luis Potosí, Mexikó. (31) Az alapvető tények és szempontok ismertetését (a továbbiakban: ismertetés) követően egyes felek úgy érveltek, hogy a felek számára az észrevételezésre biztosított időszak nem volt megfelelő. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a feleknek elegendő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy észrevételeket tegyenek, az alaprendelet 20. cikke (5) bekezdésének megfelelően. Ezért a Bizottság az észrevételt elutasította. 6. Mintavétel az uniós gyártók körében (32) Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A minta a vizsgálat megkezdése előtt ismert több mint 380 uniós gyártó közül nyolc vállalatból állt, amelyeket különösen az uniós gyártás és értékesítés azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választottak ki, amely a földrajzi kiterjedésre figyelemmel a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható. A minta kiterjedt a legnagyobb gyártó országokra, a gyártási mennyiségek alapján. Minden ilyen ország esetében a mintában szereplő vállalatok a legnagyobb együttműködő gyártók közül kerültek ki. A minta emellett tartalmazott a legnagyobb együttműködő vállalatcsoportokhoz tartozó jogi személyeket is. Ebben az esetben különös figyelmet fordítottak arra, hogy egyenlő számú vállalatot szerepeltessenek a mintában a régi és az új tagállamokból. (33) A minta a felülvizsgálati időszak alatti teljes becsült uniós gyártás és értékesítés körülbelül 25 %-át képviselte. Az érdekelt feleket felkérték, hogy tanulmányozzák az aktát, és az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül nyilvánítsanak véleményt arról, megfelelőnek találják-e a választást. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják. (34) Egyes érdekelt felek kifogásolták az uniós gyártókat érintő mintavételt. Állításuk szerint: i. az ideiglenes mintában csak az érintett vállalatcsoportokhoz tartozó egyes jogalanyok szerepeltek, nem pedig valamennyi, a szóban forgó terméket gyártó teljes gazdasági egységet alkotó jogi személy; és ii. a javaslat tartalmazott egy olyan vállalatot, amely az utóbbi időben vesztséggel működött, holott az uniós gyártók ezen időszak folyamán sikeresen működtek. Emellett azt állították, hogy e veszteségek nem kapcsolódtak az érintett termékhez. (35) Ezeket az érveket az alábbi indokok alapján elutasították: i. A nagyobb csoportokhoz tartozó olyan jogi személyeket, amelyekről megállapították, hogy a csoport más leányvállalataitól függetlenül működnek, az uniós gazdasági ágazat képviselőinek tekintették, és ezért nem volt szükség arra, hogy az egész csoportot egységesen vizsgálják. ii. Az érintett fél nem bizonyította azon állítását, amely szerint a mintába felvett, és állítólagosan veszteségeket elszenvedő vállalat nem reprezentálta az uniós gazdasági ágazatot. Végül, bár a kiválasztott mintának reprezentálnia kell az uniós gazdasági ágazatot, a kiválasztott vállalatoknak nem szükségképpen kell homogénnek lenniük. E fél ezen állítását tehát el kell utasítani. 7. Mintavétel a független importőrök körében (36) Az eljárás megindításáról szóló értesítés független importőrökre vonatkozó mintavételről is rendelkezett. Valamennyi ismert független importőrt megkeresték az eljárás megindításakor. Figyelemmel a mintavétel során beérkezett kis számú válaszra, a Bizottság nem választott ki mintát. Valamennyi jelentkező független importőrt felkértek az együttműködésre, és kérdőívet küldtek számukra. A független importőrök egyike sem válaszolt a kérdőívre, és más módon sem működött együtt a jelen vizsgálatban. 8. Vizsgálati időszak (37) A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár elemzése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata 2008 januárjától a felülvizsgálati időszak végéig tartott (a továbbiakban: figyelembe vett időszak). B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK 1. Érintett termék (38) A jelen felülvizsgálat tárgyát képező termék a motorral nem rendelkező, jelenleg a 8712 00 30 és az ex 8712 00 70 KN-kód alá tartozó, Kínából származó kétkerekű és más kerékpárok (beleértve a háromkerekű szállító kerékpárokat, de bele nem értve az egykerekűeket) (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék). (39) A korábbi vizsgálathoz hasonlóan a kerékpárokat a következő kategóriákba sorolták: – A. ATB (24″ vagy 26″ átmérőjű terepkerékpárok, beleértve a hegyikerékpárokat), – B. 26″ vagy 28″ átmérőjű trekking-/városi/hibrid/VTC-/túrakerékpárok, – C. 16″ vagy 20″ átmérőjű ifjúsági crosskerékpárok (BMX) és gyermekkerékpárok, – D. más kerékpárok (kivéve az egykerekűeket). (40) A fent meghatározott valamennyi kerékpártípusnak ugyanazok az alapvető fizikai és műszaki jellemzői. Ezeket hasonló értékesítési csatornákon keresztül adják el az uniós piacon, így például szakosodott kiskereskedők, sportáruházláncok és nagybani forgalmazók útján. Mivel a kerékpárok alapvető alkalmazása és használata azonos, azok nagy részben felcserélhetők, és ezért a különböző kategóriájú modellek versenyeznek egymással. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az összes kategória egyetlen terméket alkot. (41) Az egyik fél érvelése szerint a különböző kerékpártípusok jellemzői és felhasználási célja jelentősen eltér, ahogy áraik is jelentősen különböznek, így a fogyasztók szempontjából e különböző kerékpártípusok nem felcserélhetők. Emellett úgy érvelt, hogy az acél- és az alumínium-kerékpárok nem tekinthetők felcserélhetőeknek, és áruk is különböző. (42) Érvelése alátámasztása érdekében a fél előterjesztett egy, az öt különböző terméktípus alapvető fizikai és műszaki jellemzőiről, használatáról, valamint felcserélhetőségéről szóló tanulmányt. Meg kell jegyezni, hogy a tanulmány állítólag 36 személy válaszain alapult, ám nem egyértelmű, hogy milyen módon választották ki a válaszadókat. Emellett úgy tűnik, hogy a tanulmány kifejezetten a jelen vizsgálat céljára készült. A tanulmány nem tartalmaz semmilyen számszerűsíthető adatot. Meg kell jegyezni, hogy a tanulmány tartalma láthatóan fogyasztók és/vagy kerékpárgyártók nyilatkozatain alapul, nem pedig ellenőrizhető bizonyítékokon. Ennélfogva a tanulmány eredményeinek reprezentativitása megkérdőjelezhető. (43) A fél nem nyújtott be semmilyen más, állításait alátámasztó bizonyítékot. (44) A vizsgálat megerősítette, hogy a fent meghatározott valamennyi kerékpártípusnak ugyanazok az alapvető fizikai és műszaki jellemzői. Megállapítást nyert különösen az, hogy a különböző nyersanyagok használata nincs hatással egy kerékpár alapvető jellemzőire. Noha az acél és az alumínium egyes műszaki tulajdonságai, mint például a súlya, eltérő, az acélból és az alumíniumból készült kerékpárok alapvető jellemzői hasonlóak. (45) Ehhez hasonlóan a fél nem nyújtott be konkrét bizonyítékot arra, hogy egyfelől az acélból, másfelől az alumíniumból készült kerékpárok valóban más alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek. (46) A sajátos alkalmazás, használat és fogyasztói felfogás tekintetében a jelen vizsgálat megerősítette, hogy minden kerékpárnak ugyanazok az alapvető alkalmazásai, és lényegében ugyanazt a funkciót tölti be. Noha igaz, hogy a különböző kategóriák elsősorban más végfelhasználói elvárás teljesítését célozzák, a végfelhasználók azonban egy bizonyos kategóriába tartozó kerékpárt rendszerint sokféle módon használnak. (47) Ebből következik, hogy a különböző kategóriák végfelhasználók általi használata és fogyasztói felfogásai alapján nem léteznek egyértelmű választóvonalak. (48) Emellett a gyártás, forgalmazás és elszámolások tekintetében az uniós gyártók gyakran maguk sem tesznek különbséget a különböző kategóriába sorolt kerékpárok között. Valójában gyakran hasonló gyártási eljárásaik vannak valamennyi különböző kerékpár-kategóriájukra. (49) Emellett a különböző kategóriába tartozó kerékpárokat hasonló értékesítési csatornákon keresztül adják el az uniós piacon, így például szakosodott kiskereskedők, sportáruházláncok és nagybani forgalmazók útján. (50) Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az összes kategória egyetlen terméket alkot. (51) Az egyik fél felvetette azt, hogy a jelen vizsgálat a fenti (38) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint két KN-kódra vonatkozik, míg a korábbi vizsgálat a fenti (5) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint három KN-kódra vonatkozott, mégpedig a 8712 00 10, 8712 00 30 és ex 8712 00 80 KN-kódokra. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a kódok módosulása a Kombinált Nómenklatúra 2012. január 1‑jétől hatályos, az 1006/2012/EU rendelet[20] által előírt módosításának eredménye. (52) Ezzel összefüggésben a fél azt állította, hogy a golyóscsapágy nélküli kerékpárokat nem lehet egységes terméknek tekinteni a golyóscsapággyal rendelkező kerékpárokkal. Ugyanakkor a vizsgálat azt mutatta, hogy a golyóscsapágy nélküli kerékpároknak és a golyóscsapággyal rendelkező kerékpároknak ugyanazok a műszaki jellemzői és ugyanaz a használatuk. Emellett a fél semmilyen bizonyítékkal nem támasztotta alá állítását, így azt el kellett utasítani. (53) Ezenfelül a fél úgy érvelt, hogy az érintett termékre vonatkozó két KN-kód között jelentős különbség van az Eurostat által rögzített átlagos importárak tekintetében. E tekintetben a lenti (157) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint hangsúlyozni kell, hogy a termékösszetétel miatt az Eurostat által rögzített átlagos árak csak az ártrendek jelzésére alkalmasak, de nem használhatók a különböző országok és az Unió eladási árainak összehasonlítására. (54) Az ismertetést követően az egyik fél megismételte azon állítását, amely szerint a jelen vizsgálat hatálya alá tartozó különböző kerékpártípusok nem hasonló termékek, és azt állította, hogy valós bizonyítékokat terjesztett elő az alapanyagokat, a fizikai jelleget, a technológiai jellemzőket és a végfelhasználást érintő azon különbségek alátámasztására, amelyek a különböző kerékpártípusok között állítólag fennállnak. (55) E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a fél által állítása szerint előterjesztett valós bizonyíték valójában a Bizottság által a fenti (42) preambulumbekezdésben értékelt tanulmány. Megfelelő értékelés után a Bizottság azt állapította meg, hogy a tanulmány eredményeinek reprezentativitása a fenti (42) preambulumbekezdésben hivatkozott indokok miatt megkérdőjelezhető. (56) A felek azt állították, hogy a fél által a 16 hüvelykes és az alatti méretű kerékkel rendelkező kerékpárként meghatározott gyermekkerékpárokat ki kell zárni a vizsgálat hatálya alá tartozó termékek köréből. Ezek az állítások azon a feltételezésen alapultak, amely szerint különösen a használatuk tartama és a jellemzők egyszerűsége alapján e kerékpárok világosan elkülöníthetők a más típusú, a jelen vizsgálat hatálya alá tartozó kerékpároktól. (57) Ugyanakkor ezeket az állításokat a Bizottság nem tekintette elégségesnek ahhoz, hogy a 16 hüvelykes és az alatti méretű kerékkel rendelkező kerékpárokat kizárja az érintett termék meghatározásából, mivel azokat nem támasztották alá elegendő olyan bizonyítékkal, amely azt bizonyította volna, hogy a jelen vizsgálatban egyértelmű választóvonalat lehet húzni a 16 hüvelykes és az alatti méretű kerékkel rendelkező kerékpárok, valamint az egyéb, a vizsgálat hatálya alá tartozó kerékpárok között. Valójában éppen ellenkezőleg, az nyert megállapítást, hogy a 16 hüvelykes és az alatti méretű kerékkel rendelkező kerékpárok alapvető fizikai és műszaki tulajdonságai megegyeznek az érintett termék – emberi erővel, pedál révén meghajtott, egynél több, vázhoz erősített kerékkel rendelkező jármű – alapvető fizikai és műszaki tulajdonságaival, és ez sokkal fontosabb, mint bármilyen különbség (vagyis lényegileg a kerék mérete). Ezenfelül kitűnt, hogy a gyártás, az értékesítési csatornák, valamint az ügyfélszolgálat nem tért el alapvetően a vizsgálat alatt álló egyéb kerékpártípusokhoz képest. Az a puszta tény, hogy a 16 hüvelykes és az alatti méretű kerékkel rendelkező kerékpárok elkülönülő termék-alcsoportot alkotnak az érintett termékkörön belül, nem indokolja, hogy azokat kizárják a termékkörből. Valójában megállapítást nyert, hogy nincs egyértelmű választóvonal a 16 hüvelykes és az alatti méretű kerékkel rendelkező kerékpárok és az érintett termék között, hanem jelentős átfedés áll fenn az érintett termék meghatározása tekintetében, amely szerint az egy emberi erővel, pedál révén meghajtott, egynél több, vázhoz erősített kerékkel rendelkező jármű, amelyet lényegileg közlekedésre és sportolásra használnak. E tekintetben a vizsgálat rávilágított arra, hogy az egyik együttműködő kínai exportáló gyártó ténylegesen exportál az Unióba 12 hüvelykes kerékkel rendelkező kerékpárokat, amelyek nem szükségképpen minősülnek gyermekkerékpároknak, hanem olyan, felnőttek által használt összecsukható kerékpárok, amelyek esetében a tárolás fontos jellemzője a kerékpároknak. (58) Ennélfogva a 16 hüvelykes és az alatti méretű kerékkel rendelkező kerékpároknak a vizsgálat hatálya alól történő kizárására irányuló kérelmet a Bizottság elutasította. 2. Hasonló termék (59) Az uniós gazdasági ágazat által gyártott, az uniós piacon értékesített kerékpárok, az analóg országban gyártott és annak piacán értékesített kerékpárok, valamint a Kínából származó, az uniós piacra importált kerékpárok alapvető fizikai és műszaki jellemzői és felhasználása megegyezik, ennélfogva azokat az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek kell tekinteni. C. DÖMPING 1. Piacgazdasági elbánás 1.1. A piacgazdasági elbánás feltételeinek vizsgálata (60) Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezek a kritériumok röviden és kizárólag tájékoztatás céljából a következőképpen foglalhatók össze: – a vállalati döntéseket piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik, – a cégek világos alapvető számviteli nyilvántartásokkal rendelkeznek, amelyeket független eljárás során auditálnak a nemzetközi számviteli standardokkal (IAS) összhangban, és minden célra azokat alkalmazzák; – nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások; – a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok garantálják a stabilitást és a jogbiztonságot; és – a valutaváltásokat piaci árfolyamon végzik. (61) Ebben a vizsgálatban valamennyi, a vizsgálatban eredetileg együttműködő exportáló csoport piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében, és a megadott határidőn belül válaszolt a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványra. (62) A Bizottság valamennyi, a vizsgálatban eredetileg együttműködő exportáló csoport tekintetében felkutatott minden szükségesnek ítélt információt, és a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtott valamennyi információt ellenőrizte az egyes csoportok telephelyein. (63) Az egyik csoport, a Giant China válaszát úgy tekintették, hogy az súlyosan hiányos, mivel nem tartalmazott minden előírt információt a csoport szerkezetét illetően, a Bizottság arra irányuló erőfeszítései ellenére, hogy beszerezze a szükséges információkat a csoporttól. (64) Az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésében előírtak szerint a Giant China-t tájékoztatták a rendelkezésre álló tények vele szemben való várható felhasználásáról, és felkérték, hogy tegyen észrevételeket. Mivel azonban a Giant China megtagadta a szükséges információk szolgáltatását a Bizottság számára, az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdését alkalmazták, és a Bizottság elutasította a piacgazdasági elbánás iránti kérelmet. (65) Emellett a vizsgálat arra a megállapításra jutott, hogy a kínai vállalatcsoportok egyikének sem adható piacgazdasági elbánás, mivel egyikük sem teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumok mindegyikét, méghozzá a következő okok miatt. 1. kritérium (66) Egyetlen együttműködő exportáló csoport sem tudta igazolni, hogy teljesíti az 1. kritériumot, mivel a fő nyersanyagok (acél és alumínium) tekintetében hozott döntéseknél állami beavatkozásra került sor. Az acél és alumínium ára az érintett termék gyártási költségének legalább 20–25 %-át jelenti az együttműködő exportáló csoportok számára. Számos vállalat teljes mértékben vertikálisan integrált, vagyis alumíniumtömböket vagy acélt vásárolnak, amelyből csöveket állítanak elő a vázak, illetve villák gyártásához, amelyekből végül a kerékpárokat állítják elő. (67) A vizsgálat bebizonyította, hogy a három együttműködő kínai exportáló gyártó csoport az érintett termék gyártására felhasznált acélt és alumíniumot a kínai belföldi piacon szerezte be. (68) Az árak az állami ellenőrzés alatt álló sanghaji színesfémtőzsde (a továbbiakban a tőzsde vagy SHFE) alumíniumárain alapulnak. Ezen az állami Értékpapírszabályozói Bizottság ellenőrzése alatt álló zártkörű tőzsdén csak a Kínában bejegyzett vállalatok és kínai állampolgárok kereskedhetnek. A tőzsde működését szabályozó számos előírás a tőzsde alacsony változékonyságához és a piaci értéket nem tükröző áraihoz járul hozzá: a napi áringadozás az előző kereskedési nap elszámolóáraihoz képest legfeljebb 4 %-os lehet, kevés üzletet kötnek (az egyes hónapok 15. napjáig), határidős ügyleteket legfeljebb 12 hónapos futamidővel lehet kötni, továbbá az ügyleti költségeket a tőzsde és a brókerek egyaránt felszámítják. (69) Ezenkívül a tőzsdei ügyletek jellemzője, hogy az árukat Kína területén kizárólag jóváhagyott raktárakba lehet szállítani, eltérően a nemzetközi tőzsdéktől, ahonnan az árukat a világ bármely részére szállíthatják. A tőzsde kizárólag fizikai termékek kereskedésére szolgál (származékos termékeket nem lehet értékesíteni), ami teljes mértékben elszigeteli a kínai alumíniumpiacot. Ennek következtében az arbitrázs a világszerte referenciának számító londoni fémtőzsdével (LME) vagy más piacokkal gyakorlatilag nem lehetséges, így a tőzsde a világ többi piacától teljesen elszigetelten működik. Emiatt a piacok közötti arbitrázs nem lehetséges. A felülvizsgálati időszak során a nyersalumínium árai a helyszíni ár alapján összehasonítva körülbelül 7 %-kal voltak alacsonyabbak az SHFE-en (a héát nem számítva), mint a londoni fémtőzsdén (a héát szintén nem számítva). (70) Az Állami Tartalékiroda és más állami szervek a nyersalumínium eladásában és vételében is részt vesznek, így az állam az SHFE működésébe az árképzési mechanizmusa révén is beavatkozik. Emellett az állam az SHFE szabályai révén napi árplafonokat is megállapít, amelyeket az állami szabályozó szervezet, a kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság (CSRC) jóváhagyott. (71) Kína azáltal támogatja az alumíniumtermékek feldolgozását, hogy részleges héa-visszatérítést biztosít számos alumíniumtermék kivitele után (a kerékpárok esetében az arány 15 %); míg a nyersalumínium kivitele esetén nincs visszatérítés. Ez a kínai ipar arra való ösztönzésére irányul, hogy tovább dolgozzák fel az alumíniumot, és közvetlen hatással van a nyersalumínium hozzáférhetőségére és árára a belföldi piacon. Ezenfelül a vizsgálat során kiderült, hogy az exportra szánt nyersalumínium 17 %-os adó alá esik, míg a kerékpárok exportját nem terheli kiviteli adó. Ez megerősíti azt a megállapítást, amely szerint a kínai állam beavatkozik az alumínium belföldi piacán. Ezek az eszközök leszorító hatással vannak a belföldi árakra, arra ösztönözve a belföldi ipart, hogy alumíniumot tartalmazó végtermékeket gyártson (mint az érintett termék), mint a belföldi, mind az exportpiacok számára. (72) A piac működését az is torzítja továbbá, hogy a kínai állam a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság részét képező Állami Tartalékiroda révén beavatkozik a piac működésébe. 2008 végén és 2009 elején az Állami Tartalékiroda nyersalumínium-készleteket kezdett felvásárolni a kínai alumíniumkohóktól, hogy élénkítse az árucikk árát. Az Állami Tartalékiroda a nyersalumíniumot a Bloomberg jelentése[21] szerint 2010 novemberének elején értékesítette ismét a piacon. A Xinhua Hírügynökség 2008 decemberében számolt be a készletek felhalmozására irányuló intézkedésekről, amelyek révén az árak stabilizálása érdekében a terv szerint 300 000 tonna alumíniumot halmoznának fel a piaci árnál 10 %-kal magasabb árakon[22]. Az Állami Tartalékiroda felhalmozási tervének részét képezte a több kínai kohóból való beszerzés, noha körülbelül a felét Aluminium Corporation of China Ltd.-től kívánták beszerezni. A fentiek bizonyítják, hogy a kínai állam elsődleges szerepet játszik a nyersalumínium árának meghatározásában, és hogy beavatkozik a piacon. (73) A fent említett jelentős állami beavatkozásra vonatkozó nyilvánvaló célkitűzést többek között a 12. ötéves alumíniumipari fejlesztési terv (2011–2015) is alátámasztja, amelynek keretében a kínai kormány egyértelműen kinyilvánítja a szándékát arra vonatkozóan, hogy az „adó- és exportadó-visszatérítéseket és egyéb gazdasági eszközöket ki kívánja igazítani és szigorúan szabályozni kívánja az expanzió mértékét, illetve az elsődleges termékek kivitelét”. Ez a terv a korábbi alumíniumipari tervben foglalt politikát folytatja. Az említett tervek végrehajtása már több éve tart és az eddig bemutatottak szerint a felülvizsgálati időszakban számos végrehajtási intézkedést foganatosítottak. (74) Ilyen módon a nyersalumínium-árak tekintetében a kínai állam által előidézett többszörös torzítás kihat a nyersanyagárakra. A gyártók számára ezek a torzulások ráadásul előnyösek olyan értelemben, hogy az alapanyagokat rendszerint a kínai piacon a helyi beszállítóktól szerzik be alapvetően a kínai azonnali piacok árai (vagy az SHFE-árak) alapján. A felülvizsgálati időszakban ezek az árak a világpiaci áraknál mintegy 7 %-kal voltak alacsonyabbak. Amennyiben a kínai piac árai az állami beavatkozás eredményeként magasabbak, akkor a kínai vállalatok elméletileg bizonyos mennyiségeket a londoni fémtőzsde árain is vásárolhatnak, azonban a külföldi gazdasági szereplők számára a kínai beszerzés nem megengedett. (75) Levonható tehát az a következtetés, hogy a kínai alumíniumpiac a jelentős állami beavatkozás miatt torzult. (76) A kínai állam acélágazatba való beavatkozását mutatja az a tény, hogy a nagy kínai acélgyártók túlnyomó többsége állami tulajdonban van, és a beépített acélipari kapacitást és gyártást befolyásolják a különféle ötéves ipari tervek, különösen a vas- és acélágazatra vonatkozó jelenlegi, 12. ötéves terv (2011–2015). (77) Az állam jelentős ellenőrzést gyakorol a nyersanyagok piaca felett is. A kokszra (az acélgyártáshoz szükséges legfontosabb nyersanyaggal, a vasérccel együtt) mennyiségi exportkorlátozások és 40 %-os exportvám vonatkozik. Levonható tehát az a következtetés, hogy a kínai acélpiac a jelentős állami beavatkozás miatt torzult. (78) A Bizottság által lefolytatott dömpingellenes vizsgálat[23] megerősítette az állami beavatkozás jelentőségét a csövek ágazatában is, amelyek az acélkerékpárok gyártásánál használt fő nyersanyagot jelentik. (79) Levonható tehát az a következtetés, hogy a kínai alumíniumpiac a jelentős állami beavatkozás miatt torzult. (80) Ilyen körülmények között egyik vállalat sem tudta bizonyítani, hogy a nyersanyagbeszerzéssel kapcsolatos döntéseit nem jelentős állami beavatkozás mellett hozza meg, és hogy a főbb ráfordítások költségei alapvetően a piaci értékeket tükrözik. Így nem tudták azt igazolni, hogy az 1. kritérium követelményeinek megfelelnek. (81) A többi négy kritérium tekintetében a három együttműködő kínai exportáló gyártó be tudta bizonyítani, hogy megfelelnek a fennmaradó kritériumoknak. (82) Az 1. kritériumra vonatkozó fenti megállapítások fényében a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy a piacgazdasági elbánást meg kell tagadni a három együttműködő kínai exportáló gyártó vállalatcsoporttól. (83) A Bizottság a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat az érintett kínai vállalatokkal és a panaszossal hivatalosan közölte. Az érintettek arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban ismertessék véleményüket, és meghallgatást kérjenek, amennyiben erre különleges okaik vannak. 1.2. A felek észrevételei (84) A piacgazdasági elbánással kapcsolatos közlést követően az egyik vállalat úgy érvelt, hogy piacgazdasági elbánás megtagadása a kínai kerékpár-ágazaton, mint egészen alapul, nem pedig az egyes vállalatokon. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy noha a Bizottság a kínai acél- és alumínium-ágazat értékelését végezte el, egyértelmű kapcsolat áll fenn a kínai acél- és alumíniumpiac, és az acél- és alumíniumtermékek együttműködő csoportok által nyersanyagként való megvásárlása között. (85) Emellett a fél érvelése szerint a kínai kerékpárgyártók acélra és alumíniumra vonatkozó árelőnye jelentéktelen, mivel csak 1,4 % és 1,75 % közötti értéket jelent, ha figyelembe vesszük, hogy a nyersalumínium és az acél a kerékpárok gyártási költségeinek 20–25 %-át jelenti, és hogy a londoni fémtőzsde és az SHFE árkülönbsége a felülvizsgálati időszak során 7 % volt. (86) E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy az elemzés központi tényezője a nyersanyag aránya a gyártási költségekben (amely ebben az esetben jelentős volt, mivel a gyártási költségnek legalább 20–25 %-át képviselte), valamint az a tény, hogy az alapanyag piaca Kínában torzult. A torzulás által a vállalat költségeire gyakorolt pontos számszerű hatás nem tekinthető döntő tényezőnek. (87) Emellett az érvelés szerint a Bizottság egy másik vizsgálatban az érintett termék gyártása során felhasznált közvetlen nyersanyagok árait elemezte, nem pedig az elsődleges nyersanyag árát, és ezért a jelen ügyben a Bizottságnak a közvetlen nyersanyag – vagyis a sajtolt alumíniumötvözet – árait érintő állami beavatkozást kellett volna értékelnie, nem pedig a nyersalumínium – az elsődleges nyersanyag – árával kapcsolatos állami beavatkozást. (88) Ebben a tekintetben megjegyzendő, hogy minden vizsgálatot saját érdemi kérdései alapján elemeznek. Ezenfelül az a tény, hogy a nyersalumínium piacát az állam ellenőrzi, azt jelzi, hogy a közbenső alumíniumtermékek piaca szintén nem piacgazdasági feltételek szerint működik, vagyis nem a kínálatnak és a keresletnek megfelelően. Az állítást ezért a Bizottság elutasította. (89) Az érvelés továbbá azt tartalmazta, hogy a SHFE és a londoni fémtőzsde nyersalumínium-árai közötti különbség adott esetben nem eredményezi a sajtolt alumíniumötvözet árának eltérését a megfelelő piacok között, valamint, hogy figyelembe kell venni az olyan tényezőket, mint a gyártási hatékonyság, a maradványkapacitás és a környezetvédelmi kötelezettségek. (90) E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy ennek az állításnak az igazolására semmiféle bizonyíték sem érkezett. Az azt alátámasztó bizonyíték hiányában a Bizottság nem tudta elemezni és ellenőrizni ezt az állítást, amit ezért el kellett utasítani. (91) Emellett azt állították, hogy annak figyelmen kívül hagyásával, hogy több későbbi közbenső termék van, a Bizottság nem vette figyelembe a kerékpár-végtermék árazásának tényleges jellemzőit és tényezőit. Különösen mivel a kerékpárt (ellentétben a nyersalumíniummal) közvetlenül a végfelhasználónak értékesítik, a nyersanyag árától eltérő tényezők határozzák meg a kerékpárok árát, mint például a kerékpár sajátos műszaki tulajdonságai és a fogyasztói kereslet. (92) Ugyanakkor nem szolgáltattak konkrét adatokat ezen figyelembeveendő jellemzőkről és tényezőkről, így a Bizottság azokra nem tehetett észrevételt. (93) Egy érdekelt azt is állította, hogy a Bizottság tévesen értékelte azokat az elveket, amelyek alapján az SHFE működik. Az érvelés szerint a kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság az SHFE funkcióit a franciaországi Autorité des marchés financiers-hez (a továbbiakban: AMF) és az egyesült királyságbeli Financial Services Authority-hoz (a továbbiakban: FSA) hasonlóan szabályozza, valamint, hogy a kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság szerepe és sajátos szabályozói/felügyeleti intézkedései összhangban vannak a G-20-ak elveivel. Ebből következően a kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság szerepén és az SHFE működésén alapuló, a piacgazdasági elbánásra vonatkozó következtetések megalapozatlanok. (94) Meg kell jegyezni, hogy a vállalat elmulasztotta figyelembe venni azt a tény, hogy míg az FSA[24] és az AMF[25] független nem kormányzati szervezetek, addig a kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság minisztériumi szintű szervezeti egység, amely közvetlenül az Államtanács alárendeltségében működik[26]. Az Államtanács az államhatalom legfőbb végrehajtó szerve, valamint a legmagasabb szintű államigazgatási szerv[27]. Ez egy másik példa arra, hogy az állam aktívan részt vesz a kínai alumíniumpiac szabályozásában. Ami a G-20-ak elveinek aló megfelelést illeti, a vállalat pusztán nyilatkozatot nyújtott be, anélkül, hogy valóban kifejtette volna az általa hivatkozott elveket. Az érvet ezért elutasították. (95) Emellett egy vállalat nem értett egyet a Bizottság értékelésével, amely szerint az arbitrázs a világszerte referenciának számító londoni fémtőzsdével vagy más piacokkal és az SHFE-vel gyakorlatilag nem lehetséges, így az SHFE a világ többi piacától teljesen elszigetelten működik. (96) Meg kell jegyezni, hogy ez ellentmond annak, hogy a vállalat elfogadta az SHFE és a londoni fémtőzsde közötti árkülönbséget azon időszak során, amikor az SHFE ára magasabb volt, mint a londoni fémtőzsde árai, azzal érvelve, hogy ezen időszak folyamán a kínai gyártók többet fizettek az alumíniumtermékekért, mint az uniós gyártók. (97) Emellett a vállalat úgy érvelt, hogy 2010-től az SHFE lehetővé tette az alumínium fizikai szállítását a sanghaji szabadkereskedelmi övezetben található vámraktárakba. Ebből következik, hogy e nyilatkozat nem mond ellent Bizottság értékelésének, amely szerint az árukat Kína területén kizárólag az SHFE által jóváhagyott raktárakba lehet szállítani, eltérően a nemzetközi tőzsdéktől, ahonnan az árukat a világ bármely részére szállíthatják, hanem megerősíti azt. (98) A további érvek szerint az SHFE határidős piac, és az alumíniumra vonatkozó határidős ügyleteket 1991 óta kötnek az SHFE-n, így a Bizottság értékelése, amely szerint az SHFE-n nem értékesítenek származékos termékeket, téves. (99) Az SHFE valóban határidős piac. Ugyanakkor az SHFE-n kötött határidős ügyleteket fizikai szállítással rendezik. A fizikai szállítás nélküli származékos termékek, vagyis a ténylegesen nem teljesített, hanem a teljesítés időpontja előtt eladott ügyletek Kínában korlátozás alá esnek, és ezért az SHFE pusztán fizikai kereskedési platform, amely elszigeteli a kínai alumíniumpiacot. (100) Emellett úgy érveltek, hogy a Bizottságnak a héa/adóintézkedések és a nyersalumíniumra irányuló raktározási intézkedések által a kerékpárok árazására gyakorolt hatással kapcsolatos érvelése közgazdaságilag kétséges, indokolása pedig hiányos. (101) Ugyanakkor, mivel a vállalat nem fejtette ki, hogy a Bizottság elemzéséből milyen elemek hiányoznak, valamint állítását egyéb módon sem támasztotta alá, így a Bizottság azokra nem tehetett észrevételt. (102) Emellett, olyan érvelést is megfogalmaztak, amely szerint hasonlóságok állnak fenn Kína iparpolitikája és az EU szakpolitikái között, valamint, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy Kína iparpolitikája bármilyen közvetlen vagy jelentős hatással lenne a kínai exportáló kerékpárgyártók alapanyagokkal kapcsolatos döntéseire, a kerékpárgyártásukra vagy értékesítési műveleteikre. (103) E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vállalat nem jelölte meg, hogy milyen uniós szakpolitikákra hivatkozik, ezért a Bizottság erre az állításra nem tud észrevételt tenni. Emellett azon állítást illetően, amely szerint nem bizonyították, hogy a kínai iparpolitika jelentős hatást gyakorolt a kínai exportáló kerékpárgyártók alapanyagokkal kapcsolatos döntéseire, a kerékpárgyártásukra vagy értékesítési műveleteikre, meg kell jegyezni, hogy a kínai alumíniumágazatban az ötéves terv létezése és az elszigetelt tőzsdén kereskedett alumínium árának – amely a kerékpár összesített gyártási költségének 20–25 %-át teszi ki – torzulásai egyértelmű kapcsolatot jeleznek a kínai iparpolitika és a kínai exportáló kerékpárgyártók alapanyagokkal kapcsolatos döntései, a kerékpárgyártásuk és értékesítési műveleteik között. (104) Olyan érvelés is megfogalmazódott, amely szerint a Bizottság megsértette az alaprendeletben meghatározott három hónapos határidőt. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy mivel a kínai exportőrök együttműködése igen alacsony szintű volt, a Bizottság különleges erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy nagyobb fokú együttműködést érjen el, azáltal, hogy nagy számú további, a vizsgálat későbbi szakaszában azonosított exportőrt keresett meg. Ennek eredményeként nem volt lehetőség a piacgazdasági elbánás meghatározására a kikötött időszakon belül. A Bizottság továbbá emlékeztet arra, hogy a Törvényszék[28] nemrégiben kimondta, hogy a piacgazdasági elbánással kapcsolatban az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott három hónapos határidő letelte után hozott döntés önmagában nem elegendő ahhoz, hogy a dömpingellenes intézkedéseket előíró rendelet megsemmisítését eredményezze. Azt is meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdését időközben módosították, oly módon, hogy a Bizottságnak csak a mintában szereplő vállalkozások esetében kell elvégeznie a piacgazdasági elbánás meghatározását, és a meghatározást rendes esetben a vizsgálat megkezdésétől számított hét hónapon, de minden esetben legkésőbb nyolc hónapon belül kell elvégezni[29]. E módosítást valamennyi új és valamennyi folyamatban lévő vizsgálat során alkalmazni kell, beleértve a jelen vizsgálatot is. A meghatározásokat a vizsgálat megkezdésétől számított nyolc hónapon belül végezték el. (105) Figyelemmel a fentiekre, a három hónapos határidő megsértésére vonatkozó állítást a Bizottság ezennel elutasítja. 1.3. A felek kérelme (106) Egy fél azt kérte, hogy elemezzék azon kínai gyártók piacgazdasági elbánás iránti kérelmeit is, amelyek felhagytak az Unióba irányuló kivitellel. Állítása szerint e gyártók csak a 2005-ben bevezetett dömpingellenes vámok miatt hagytak fel az Unióba irányuló kivitellel. (107) E tekintetben hangsúlyozni kell, hogy a dömpinggel és a kárral kapcsolatos megállapítások az alaprendelet 6. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban megállapított felülvizsgálati időszakra vonatkoznak. Ez azt jelenti, hogy az exportáló gyártóktól a rendes érték és az exportár megállapítása érdekében gyűjtött adatok szintén kizárólag erre az időszakra vonatkoznak. A piacgazdasági elbánásra vonatkozó elemzést a kínai exportáló gyártók rendes értékének meghatározásával összefüggésben végezték el, amelyet ezután összehasonlítottak ugyanezen időszak exportárával. Ha egy gyártó nem exportálta az érintett terméket a felülvizsgálati időszak alatt, lehetetlen az exportár megállapítása és a dömpingkülönbözet kiszámítása. Ennélfogva nincs ok a piacgazdasági elbánás vizsgálatára egy olyan gyártó tekintetében, amely nem exportálta az érintett terméket a felülvizsgálati időszak alatt. Ugyanakkor emlékeztetni kell arra, hogy minden exportáló gyártónak lehetősége van „időközi vizsgálatot” kérni, annak érdekében, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján felülvizsgálják helyzetét, illetve azoknak az exportáló gyártóknak, amelyek nem exportálták az érintett terméket az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszakban, lehetőségük van ugyanazon rendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján „új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatot” kérni. (108) Ezenfelül kérelmében a fél hivatkozott az Európai Közösségek Bíróságának Brosmann-ügyben hozott ítéletére is[30], és úgy tűnt, arra utal, hogy ennek alapján a kínai gyártóknak lehetővé kellene tenni, hogy piacgazdasági elbánás iránti kérelmeket nyújtsanak be akkor is, ha nem exportálják az érintett terméket az Unióba az aktuális vizsgálati időszak alatt. Meg kell állapítani, hogy az ítélet nem az olyan exportáló gyártók által benyújtott piacgazdasági elbánásra irányuló kérelmekre vonatkozik, amelyek nem exportáltak a vizsgálati időszak alatt, és így az a jelen összefüggésben nem releváns. (109) Következésképpen ezt a kérelmet a Bizottság elutasította. (110) Arra is hivatkoztak, hogy a felülvizsgálati időszak során uniós exporttal nem rendelkező vállalatok exportárait az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdése alapján kell meghatározni, vagyis bármely ésszerű alapon. (111) E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése nem utal arra egyértelműen, hogy exportárat kell képezni az érintett ország gyártói számára, amennyiben semekkora mennyiséget sem exportálnak az Unióba. Ellenkezőleg, az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése az importált termék viszonteladási árára hivatkozik, mint az exportár képzésének, és az importálás és a viszonteladás között felmerülő minden költségen végrehajtott kiigazítások alapjára, ami azt jelenti, hogy az Unióba irányuló importra ténylegesen sor kerül. A rendelkezés első mondatában a „bármely egyéb ésszerű alap” olyan sajátos esetekre utal, amelyekben az előbbi, ott említett módszerek nem alkalmazhatók. Ez nem változtat semmit azon, hogy az említett cikk magában foglalja, hogy a felülvizsgálati időszak során történt behozatal az Unióba. 1.4. Következtetés (112) A fentiek alapján egyetlen, piacgazdasági elbánást kérelmező kínai vállalatcsoport sem tudta igazolni az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumoknak való megfelelést. Ezért az a döntés született, hogy a piacgazdasági elbánást egyetlen vállalatcsoport sem kaphatja meg. 2. Egyéni elbánás (113) A 2012. szeptember 6-án hatályba lépett 765/2012/EU rendelettel[31] az Európai Parlament és a Tanács módosította az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdését. A 765/2012/EU rendelet 2. cikke úgy rendelkezett, hogy a módosítást csak a hatálybalépését követően indított vizsgálatokra kell alkalmazni. Következésképpen, mivel a jelen vizsgálatot 2012. március 9-én indították meg, a módosítást a jelen vizsgálatra nem kell alkalmazni. (114) Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint adott esetben országos vámot kell megállapítani az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének hatálya alá tartozó országok esetében, kivéve ha az említett vállalatok az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban igazolni tudják, hogy exportáraik és az értékesítései mennyiségek és feltételek megállapítására szabadon került sor, a valutaváltás piaci árfolyamon történik, és az állami befolyás nem teszi lehetővé az intézkedések megkerülését, ha az exportőrökre eltérő vámmértékek vonatkoznak. (115) A piacgazdasági elbánást kérő három együttműködő exportáló csoport egyéni elbánást is kért arra az esetre, ha nem kapják meg a piacgazdasági elbánást. A rendelkezésre álló információk alapján megállapítást nyert, hogy mindhárom kínai csoport megfelel az egyéni elbánáshoz szükséges valamennyi előírásnak. 3. Rendes érték 3.1. Analóg ország (116) Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket a belföldi árak alapján vagy az analóg ország kiszámított rendes értéke alapján állapítják meg. (117) E célból az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság Mexikót ajánlotta, amely a Kínát érintő korábbi vizsgálat során szintén analóg ország volt. (118) Minden érdekelt félnek megadták a lehetőséget, hogy észrevételt tegyen az analóg ország tervezett kiválasztására. (119) Az egyik fél érvelése szerint Mexikó nem a legjobb választás, mint analóg ország, Tajvan viszont jobb lenne, mivel Tajvan nagy kerékpárgyártó, jobban hasonlít Kínára, mint Mexikó, és ez valószínűleg megbízhatóbb rendes értéket eredményez. (120) A Bizottság 15 ország tekintetében próbált meg együttműködést elérni, ezek Banglades, Kanada, Kambodzsa, India, Indonézia, Malajzia, Mexikó, Norvégia, Fülöp-szigetek, Srí Lanka, Tajvan, Thaiföld, Tunézia, Törökország és az USA. (121) A Bizottság csak három mexikói kerékpárgyártótól kapott választ a kérdőívre, amelyek ahhoz is hozzájárultak, hogy válaszaik helytállóságát a telephelyeiken ellenőrizzék. A megkeresett más országokban további vállalatok nem működtek együtt. E három gyártó belföldi értékesítései a mexikói piac több mint 30 %-át jelentik, amelyet 2011-ben 1,7 millió darabra becsülnek. Több mint 14 gyártó és számos importőr működik versenykörnyezetben. 2011-ban a kerékpárbehozatal főként Kínából (több mint 60 %) és Tajvanból (20 %) származott. Ezek a behozatalok a helyi piac mintegy 5 %-át jelentették (forrás: az ANAFABI, a mexikói kerékpárgyártók szövetségének éves jelentése). (122) A mexikói piac érintett termékre vonatkozó profilja, a gazdasági szereplők száma, a belföldi verseny és a gyártási folyamat jellemzői alátámasztották, hogy Mexikó továbbra is megfelelő analóg országnak tekinthető. A fentiekre tekintettel a mexikói piac reprezentatívnak és versenyhelyzetben lévőnek volt tekinthető. Ezért megállapították, hogy Mexikó megfelelő analóg ország. 3.2. A rendes érték meghatározása az analóg országban (123) Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket az alábbiak szerint, az analóg ország gyártóitól kapott ellenőrzött információk alapján állapítják meg. (124) A vizsgálat kimutatta, hogy az érintett terméket reprezentatív mennyiségben értékesítették a mexikói belső piacon. (125) Emellett elemezték, hogy tekinthető-e úgy, hogy azt az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében szokásos kereskedelmi forgalomban értékesítik. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megállapította, mekkora volt a felülvizsgálati időszakban a hazai piacon független fogyasztóknak történt nyereséges értékesítés aránya. (126) Amennyiben a kiszámított gyártási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó áron értékesített terméktípus értékesítési volumene az adott típus teljes értékesítési volumenének több mint 80 %-a volt, és ahol az adott terméktípus súlyozott átlagára megegyezett a gyártási költséggel vagy azt meghaladta, a rendes érték alapja a tényleges belföldi ár volt. Ezt az árat a felülvizsgálati időszak során az adott terméktípus tekintetében végzett valamennyi belföldi értékesítés súlyozott átlagáraként számították ki, az értékesítés nyereségességére való tekintet nélkül. (127) Amennyiben egy terméktípus nyereséges értékesítési volumene az adott típus teljes értékesítési volumenének legfeljebb 80 %-a, vagy ha az adott típus súlyozott átlagára a gyártási költség alatt maradt, a rendes érték alapja a tényleges belföldi ár, amelyet kizárólag az adott terméktípus nyereséges értékesítésének súlyozott átlagaként számítanak. (128) Emellett a vizsgálat során nem derült fény olyan terméktípusra, amelynek esetében nyereséges értékesítés nem történt. 4. Exportár (129) Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független fogyasztók számára exportálták az Unióban, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése, vagyis a ténylegesen megfizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg. (130) Amennyiben az értékesítés egy kapcsolatban álló importőrön vagy kereskedőn keresztül történt, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban a kapcsolatban álló importőr által az első független fogyasztó felé felszámított újraértékesítési ár alapján képezték. A behozatal és a viszonteladás között felmerült költségek, többek között az értékesítési, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség vonatkozásában kiigazításokat végeztek. A haszonkulcs tekintetében az érintett termék független importőre/kereskedője által realizált nyereséget vették alapul, mivel az exportáló gyártó és a vele kapcsolatban álló importőr/kereskedő között fennálló kapcsolat miatt az importőr/kereskedő tényleges hasznát nem tekintették megbízhatónak. (131) Ahogy a fenti (63) és (64) preambulumbekezdésekben megállapítottuk, a Giant China megtagadta a csoport szerkezetére vonatkozó szükséges információk és a Kínában az érintett termék gyártásában és értékesítésében résztvevő Jinshan Development and Construction Ltd (a továbbiakban: Jinshan csoport) részét képező vállalatok által a felülvizsgálati időszakban az érintett termék gyártásához, az Unióba irányuló exportértékesítéseinek mennyiségéhez és áraihoz kapcsolódó lényeges információk szolgáltatását a bizottsági szolgálatok számára, ezért az exportár tekintetében az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdését alkalmazták. (132) A Giant China kifogásolta az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazását mind a piacgazdasági elbánás elutasítása, mind a rendelkezésre álló tények exportár-számításokra való alkalmazása tekintetében. Érvelésük szerint a Bizottság által kért információ nem volt szükséges a dömpingkülönbözet kiszámításához. E tekintetben a Giant China úgy érvelt, hogy a Kínában található Jinshan csoporttól kért információ nem volt releváns a piacgazdasági elbánás mérlegelése, illetve az exportárra vonatkozó számítások szempontjából, mivel az csak nagyon közvetetten kapcsolódott a Giant China-hoz és kapcsolt vállalkozásaihoz (a továbbiakban: Giant csoport). (133) Ugyanakkor a vizsgálat megerősítette, hogy a Giant csoport egyik leányvállalata – amely aktívan gyártotta és exportálta az érintett terméket az Unióba a felülvizsgálati időszak egy része alatt –, név szerint a Shanghai Giant & Phoenix Bicycles Co Ltd (a továbbiakban: GP) közös részesedés, szerkezeti és ügyvezetési kapcsolatok révén kapcsolódott a Jinshan csoporthoz, és hogy e csoport részt vett az érintett termék gyártásában és értékesítésében. Az érintett termék Kínában történő gyártásában és forgalmazásában résztvevő, a Jinshan csoportba tartozó vállalatok által a piacgazdasági elbánás igénylésére szolgáló űrlapra és a dömpingellenes kérdőívre adott válaszok hiányában nem értékelhető, hogy az érintett termék Jinshan csoport általi gyártása és forgalmazása milyen mértékben hatott ki az exportár meghatározására a GP, és ebből következően a Giant mint teljes csoport tekintetében. Emellett nem lehetett megvizsgálni, hogy teljesültek-e az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában szereplő feltételek. Az e tekintetben tanúsított együttműködés hiányára figyelemmel a Giant China állításait el kellett utasítani. (134) Ezenfelül a Giant China úgy érvelt, hogy csak akkor kell figyelembe venni az egyéb exportáló gyártókra vonatkozó árinformációkat egy exportáló gyártó egyedi különbözetének kiszámításánál, ha a Giant csoport és a Jinshan csoport a szoros pénzügyi, üzleti és ügyvezetési kapcsolatokra figyelemmel egységes jogalanyt alkot. (135) Az iratokban található bizonyítékok megerősítik azt a megállapítást, amely szerint a GP és a Jinshan csoport összekapcsolódik és közöttük szoros kapcsolat áll fenn a közös részesedés, szerkezeti és ügyvezetési kapcsolatok tekintetében. A GP-hez kapcsolódó valamennyi féllel, különösen azokkal a kínai exportáló kerékpárgyártókkal kapcsolatos teljes körű információk hiányában, amelyek a Jinshan csoport leányvállalatai, lehetetlen teljes körű és megbízható számításokat végezni az exportárral kapcsolatban, és így megoldani az egyedi különbözet kiszámítását a GP, és ebből következően a Giant mint teljes csoport tekintetében. (136) Az az állítás is megfogalmazódott, hogy a kért információ ésszerűtlen terhet jelentett a Giant China számára, és hogy az a tőle telhető legjobban együttműködött a vizsgálat során. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a végleges ismertetésre tett észrevételekig nem terjesztettek elő azt alátámasztó bizonyítékot, hogy a Giant China bármilyen erőfeszítést tett volna a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben és a dömpingellenes kérdőívben kért, az érintett termék gyártásában és forgalmazásában résztvevő, a Jinshan csoport részét képező vállalatokra vonatkozó információk összegyűjtése érdekében. A vizsgálat során a Giant China előadta, hogy nem volt szükség a kért információ szolgáltatására, azonban nem állította, hogy az ilyen információ beszerzése ésszerűtlenül terhes. A Giant China az állítólagos erőfeszítések kapcsán csak a végső ismertetést követően terjesztett elő bizonyítékokat, olyan szakaszban, amikor az ilyen információkat már nem lehetett ellenőrizni. E bizonyítékokat tehát már nem lehetett figyelembe venni. (137) A Giant China előadta, hogy semmiképpen sem állt fenn bármilyen potenciális dömpingellenes intézkedés kijátszásának veszélye, például azáltal, hogy átcsoportosítják a gyártást a két csoport között, mivel a GP, a két csoportot összekötő egyetlen kapocs 2011 szeptemberében abbahagyta működését. E tekintetben meg kell jegyezni ‑ ahogy azt a Giant China is megerősítette ‑, hogy a felülvizsgálati időszak végén a GP még létezett mint jogi személy. Ennélfogva a gyártási tevékenységet bármikor folytatni lehetett volna a jövőben, és az a tény, hogy a GP állítólag abbahagyta tevékenységét 2011 szeptemberében, nem releváns. Emellett a Giant China úgy érvelt, hogy a kijátszás kockázatát más módon is kezelni lehetett volna, vagyis a lenti (276) és (277) preambulumbekezdésben hivatkozott monitoring-kikötés révén. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a monitoring-kikötés csak a nem kapcsolódó vállalkozásokra vonatkozik, így az azzal járó kockázatok nem azonos jellegűek, és ugyanazok az orvoslási módok nem alkalmazhatók. (138) Emellett a Giant China úgy érvelt, hogy a GP kínai helyiségeiben helyszíni vizsgálatot kellett volna tartani a GP 2011 szeptemberét követő gyártási és értékesítési tevékenységének ellenőrzése érdekében. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a Bizottság nem tekintette relevánsnak, hogy a GP abbahagyta-e tevékenységét 2011 szeptemberét követően. Valójában még ha így is állt volna a helyzet, a GP bármikor folytathatta volna kerékpár-gyártási és értékesítési tevékenységét, és a helyszíni ellenőrzés nem csökkentette volna ennek kockázatát. (139) Ezenfelül a Giant China előterjesztett néhány bizonyítékot, amelyek azt támasztották alá, hogy a Giant csoport részesedését a GP-ben 2013. március 30-án eladták. Meg kell ugyanakkor jegyezni, hogy erre az ügyletre a felülvizsgálati időszak után került sor, és összefüggésben a vizsgálat előrehaladott szakaszával, ezt az információt nem lehetett ellenőrizni, illetve az nem is releváns a jelen vizsgálat keretében. E tekintetben, ha a Giant a részvények eladására figyelemmel helyzetének felülvizsgálatát kéri, ezt az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban megfelelő időben mérlegelni lehet. (140) Ugyanezekben a beadványokban a Giant China további felvilágosításokat nyújtott az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének alkalmazását alátámasztó bizottsági értékeléssel kapcsolatban. Ezek azonban nem voltak alkalmasak az eredeti bizottsági értékelés megváltoztatására. (141) Ennélfogva a Bizottság megerősíti az alaprendelet 18. cikke (1) bekezdésének a Giant csoporttal összefüggésben történő alkalmazására vonatkozó megállapításokat. 5. Összehasonlítás (142) A rendes értéket és az exportárat gyártelepi paritáson hasonlították össze. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően – kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét. Adott esetben kiigazításokat alkalmaztak a közvetett adók, az árengedmények, a kereskedelmi szintek, a szállítási, biztosítási, kezelési és járulékos költségek, csomagolási, bank- és hitelköltségek, valamint a jutalékok esetében, amennyiben úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és bizonyítékokkal alátámasztottak. 6. Dömpingkülönbözet 6.1. Az együttműködő exportáló gyártók esetében (143) A három együttműködő vállalat esetében a dömpingkülönbözetek megállapítására úgy került sor, hogy az együttműködő mexikói gyártók tekintetében megállapított súlyozott átlagos rendes értéket összehasonlították az egyes vállalatok Unióba irányuló exportjára vonatkozó súlyozott átlagos exportárral, az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdése szerint. (144) A vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet a következő: Vállalatok || Dömpingkülönbözet Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd. || 19,2% Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. || 20,9% Ideal (Dong Guan) Bike Co., Ltd. || 0% 6.2. Az összes többi exportáló gyártó esetében (145) Mivel a kínai együttműködés, ahogy azt a fenti (22) és (24) preambulumbekezdésekben megállapítottuk, nagyon alacsony szintű volt, az együttműködő vállalatokra vonatkozó megállapítások nem tekinthetők reprezentatívnak az ország szempontjából. Ezért az egész országra kiterjedő, minden más kínai exportáló gyártóra alkalmazandó dömpingkülönbözetet nem lehet felülvizsgálni. (146) Ezért az egész országra kiterjedő dömpingkülönbözetet a jelen rendelet változatlanul fenntartja, az 1095/2005/EK tanácsi rendelet által megállapított 48,5 %-ban. D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA 1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat (147) Becslések szerint hasonló terméket az Unióban 380 ismert gyártó gyárt. Emellett az uniós gyártók hat nemzeti szervezete jelentkezett. (148) Minden rendelkezésre álló információ, többek között az uniós gyártóktól és a nemzeti szervezetektől gyűjtött adatok, valamint a Bizottság rendelkezésére álló gyártási statisztikai adatok is felhasználásra kerültek a teljes uniós gyártás megállapítása céljából, amely a felülvizsgálati időszak során 11 millió kerékpárt tett ki. (149) Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése, valamint 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a teljes uniós gyártást képviselő uniós gyártók alkotják az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat). (150) Ahogy azt fent jeleztük, figyelemmel az együttműködő uniós gyártók nagy számára, nyolc uniós gyártóból álló minta került kiválasztásra, amely a hasonló termék felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós gazdasági ágazat általi gyártásának és értékesítésének körülbelül 25 %-át képviseli. Valamennyi, a mintába bekerült uniós gyártó a fenti (1) preambulumbekezdésben leírt mentességi rendszer előnyeiből részesül. E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE 1. Uniós fogyasztás (151) Az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek helyzetét a mintavételi kérdőívre adott válaszok alapján a gyártóktól begyűjtött adatok és az uniós kerékpárgyártók különböző szervezeteitől gyűjtött adatok alapján mérték fel. (152) Az uniós fogyasztást a teljes uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon végrehajtott eladásaira (lásd a (151) preambulumbekezdésben szereplő becsléseket) és a többi országból származó behozatalokra vonatkozó Eurostat-adatokra alapozva állapították meg. (153) A felülvizsgálati időszak során az uniós fogyasztás a 2008-as 22 459 062 darabról 20 116 602 darabra, vagyis a figyelembe vett időszak alatt 10 %-kal csökkent. Ez főként egy 8 %-os visszaesés eredménye 2008 és 2009 között, miközben a fogyasztás ezután stabil maradt, és a felülvizsgálati időszak alatt is csak enyhén csökkent (2 %). 2009-ben a piacot különösen befolyásolta a gazdasági válság hatása, és azóta sem állt helyre. A 2011-es újabb visszaesést főként az aktuális gazdasági hangulatot jellemző továbbra is óvatos fogyasztói költekezés okozta. 1. táblázat Fogyasztás || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 Mennyiség (darab) || || || || + Teljes behozatal || 10 017 616 || 8 974 906 || 9 734 143 || 8 840 362 + Az uniós piacon értékesített uniós gyártás || 12 441 446 || 11 604 072 || 10 946 875 || 11 276 240 = Fogyasztás || 22 459 062 || 20 578 978 || 20 681 018 || 20 116 602 Index (2008 = 100) || 100 || 92 || 92 || 90 Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok. 2. A Kínából származó behozatal 2.1. A Kínából származó kerékpárok dömpingelt behozatalának mennyisége és piaci részesedése (154) Az érintett termék Kínából származó behozatalának mennyiségét az Eurostat által szolgáltatott statisztikai adatok alapján állapították meg. A Kínából származó behozatal mennyisége meredeken zuhant 2008 és 2009 között, 941 522 darabról 597 339 darabra, vagyis 37 %-kal. 2010-ben a behozatal nőtt, a felülvizsgálati időszakban azonban ismét csökkent, elérve az 581 459 darabot. A kínai behozatal jelentős csökkenése egybeesett a gazdasági válsággal, és azóta sem tért magához. A figyelembe vett időszak során a kínai behozatal összességében 38 %-kal csökkent. (155) A kínai piaci részesedés ennek megfelelően a felülvizsgálati időszakban a 2008-as 4,2 %-ról 2,9 %-ra csökkent. A piaci részesedés csökkenését részben ellensúlyozta az uniós fogyasztás csökkenése. (156) Ugyanakkor hangsúlyozni kell, hogy a kínai behozatal viszonylag alacsony és csökkenő piaci részesedését a fenti (14) és (15) preambulumbekezdésben említett, a kijátszás feltárását célzó, párhuzamosan folyó vizsgálat megállapításaival összefüggésben kell vizsgálni (lásd a lenti (223) és (224) preambulumbekezdést). 2. táblázat A Kínából származó behozatal || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Az érintett országból származó behozatal mennyisége (darab) || 941 522 || 597 339 || 627 120 || 581 459 Index (2008 = 100) || 100 || 63 || 67 || 62 Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése || 4,2% || 2,9% || 3,0% || 2,9% Forrás: Eurostat. 3. Az érintett behozatal árai 3.1. Az árak alakulása (157) Ahogy az az 1095/2005/EK tanácsi rendeletben szerepel[32], az Eurostat adatait a következő okok miatt lehet csak korlátozott mértékben felhasználni a 2008 és a felülvizsgálati időszak közötti időszak dömpingelt behozatalai ártrendjeinek a meghatározásához: (158) Az Eurostat adatain alapuló importárak nem veszik figyelembe a különböző terméktípusokat, és az érintett termék különböző terméktípusai közötti lényeges árkülönbségeket. Az országonkénti átlagárakat erősen befolyásolja az ország termékösszetétele. Emellett az együttműködő exportőrök behozatalainak modellenkénti összehasonlítása során még ugyanazon terméktípuson és modellen belül is jelentős, a kerékpárok alkatrészeitől függő árkülönbségek vannak. Ezért az Eurostat statisztikáiban található árak továbbra sem döntőek e vizsgálat szempontjából. Az Eurostat Kínára vonatkozó, a továbbiakban indexszel jelölt importárai csak az ártrendek jelzésére alkalmasak, de nem használhatók a különböző országok és az Unió eladási árainak összehasonlítására. (159) Az Eurostat adatai szerint a kínai importárak – a továbbiakban indexszel jelölt – súlyozott átlaga a 3. táblázatban szereplő adatoknak megfelelően jelentősen nőtt a figyelembe vett időszak során. Ugyanakkor anélkül, hogy tudnánk, milyen típusú kerékpárokat importáltak Kínából, valamint, hogy történt-e elmozdulás a termékösszetételben az egyes évek között, nem lehet következtetést levonni. 3. táblázat A Kínából származó importár || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak A Kínából származó importár || || || || Index (2008 = 100) || 100 || 173 || 217 || 214 Forrás: Eurostat. 3.2. Áralákínálás (160) Azon együttműködő exportáló gyártók áralákínálását, amelyek esetében a dömpinget megállapították, tényleges ellenőrzött exportárai (CIF uniós határparitás) alapján számították ki, dömpingellenes vámmal együtt, és anélkül is. Az uniós gazdasági ágazat vonatkozó releváns eladási árai az uniós független fogyasztók számára történő eladások árai, amelyeket szükség esetén gyártelepi szintre igazítottak ki. A felülvizsgálati időszak alatt – a kérdőívben meghatározott különböző terméktípusok alapján – áralákínálást csak egy exportáló gyártó esetében állapítottak meg, és az 61 % volt a dömpingellenes vám nélkül, és 44 % azzal együtt. (161) Mivel a kínai exportáló gyártók együttműködése nagyon alacsony szintű volt, és az együttműködő vállalatokra vonatkozó megállapítások nem tekinthetők reprezentatívnak az ország szempontjából, valamint az Eurostat által rögzített átlagos ár nem tekinthető döntőnek, a Bizottság úgy tekintette, hogy mivel más megbízhatóbb információk nem álltak rendelkezésre, a fenti (3) preambulumbekezdésben hivatkozott 1095/2005/EK tanácsi rendelet által elvégzett utolsó hatályvesztési felülvizsgálat során megállapított áralákínálási szinteket kell referenciaként felhasználni Kína országos áralákínálásának megállapítása során, vagyis a dömpingellenes vám levonása után 53 %-ot, azzal együtt pedig 39 %-ot. 4. Az uniós ágazat gazdasági helyzete (162) Ahogy azt a fenti (8), (9) és (10) preambulumbekezdésekben jeleztük, a jelen vizsgálat azt elemezte, hogy beállt-e olyan változás az uniós gazdasági ágazat helyzetében, amely indokolja a módosítást eredményező időközi felülvizsgálat kárra vonatkozó megállapításai újraértékelésének szükségességét. A vizsgálat a következőket erősítette meg: i. A globális tendenciának megfelelően az uniós kerékpárgyártás főként olyan kerékpáralkatrészek munkaigényes összeszereléséből áll, amelyeket a fogyasztói igényeknek megfelelően terveznek és szereznek be különböző forrásokból. ii. A vizsgálat megállapította, hogy a gyártási költség leszorítása érdekében az uniós gazdasági ágazat folyamatos erőfeszítést tesz az összeszerelési folyamat automatizálása és áramvonalasítása érdekében. Emellett a módosítást eredményező időközi felülvizsgálat vizsgálati időszakához viszonyítva egyes uniós gyártók hasznot húztak Közép-Európa és Kelet-Európa viszonylag alacsonyabb munkaerő-költségeiből. A Bizottság rendelkezésére álló gyártási statisztikák megerősítik ezt a tendenciát. iii. A vizsgálat megerősítette, hogy nyersanyagként előnyben részesítik az alumíniumötvözetet, míg az acél maradt a fő nyersanyag az alsóbb kategóriás modellek és a gyermekkerékpárok esetében. E változások fényében az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének vizsgálata az alábbiak szerint történt. (163) A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amelyek az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásolják. (164) A kár elemzése céljából a következőképpen állapították meg a kármutatókat: · a makrogazdasági mutatókat (gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység, növekedés, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi dömping hatása alól) vizsgálatát az uniós gyártás egészének szintjén az összes uniós gyártó tekintetében, az uniós gyártók nemzeti szervezeteitől és az egyes uniós gyártóktól beszerzett információk alapján végezték el. Ezeket a tényezőket lehetőség szerint összevetették a releváns hivatalos statisztikák által szolgáltatott átfogó adatokkal. · a mikrogazdasági mutatókat (készletek, értékesítési egységárak, gyártási költségek, pénzforgalom, nyereségesség, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, beruházások és bérek) a mintába bekerült uniós gyártók esetében az általuk szolgáltatott információk alapján elemezték. Makrogazdasági mutatók (a) Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás (165) A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat gyártása folyamatosan csökkent, gyorsabb ütemben, mint az uniós fogyasztás, ahogy az a fenti (153) preambulumbekezdésben található 1. táblázatban is látható. A gyártás a 2008-as 13 541 244 darabról 11 026 646 darabra csökkent a felülvizsgálati időszakban, ami 19 %-os csökkenést jelent. 4. táblázat A teljes uniós gyártás || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Mennyiség (darab) || || || || Gyártás || 13 541 244 || 12 778 305 || 11,682,329 || 11,026,646 Index (2008 = 100) || 100 || 94 || 86 || 81 Forrás: a kérdőívre adott válaszok, vonatkozó hivatalos statisztikák. (166) A gyártási kapacitás 2008 és a felülvizsgálati időszak között 5 %-kal csökkent, ami részben ellensúlyozza a gyártás 19 %-os visszaesése által a kapacitáskihasználási rátára gyakorolt hatást. Az utóbbi 14 százalékponttal esett ugyanezen időszak során, a felülvizsgálati időszak alatt elérve a 74 %-ot. 5. táblázat Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Mennyiség (darab) || || || || Gyártási kapacitás || 15 804 000 || 15 660 000 || 15 150 000 || 15 000 000 Index (2008 = 100) || 100 || 99 || 96 || 95 Kapacitáskihasználás || 86% || 82% || 77% || 74% Index (2008 = 100) || 100 || 95 || 90 || 86 Forrás: a kérdőívre adott válaszok, vonatkozó hivatalos statisztikák. (b) Értékesítési volumen (167) Összességében az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piacon az uniós fogyasztáshoz hasonlóan csökkent, a figyelembe vett időszak során 9 %-kal zsugorodva, a 2008-as 12 441 446 darabról a felülvizsgálati időszakban 11 276 240 darabra csökkenve. 2009 és 2010 között ugyanakkor az értékesítések tovább csökkentek, miközben a fogyasztás stabil maradt, ami tükröződik az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének 2010-es csökkenésében, ahogy azt a lenti (168) preambulumbekezdésben szereplő 7. táblázat is mutatja. A felülvizsgálati időszakban az értékesítések mennyisége megint nőtt, de nem érte el a 2008-as szintjét. 6. táblázat Az uniós gazdasági ágazat értékesítései az Unióban || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Mennyiség (darab) || 12 441 446 || 11 604 072 || 10 946 875 || 11 276 240 Index (2008 = 100) || 100 || 93 || 88 || 91 Forrás: a kérdőívre adott válaszok, vonatkozó hivatalos statisztikák. (c) Piaci részesedés (168) Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a 2008-as 55,4 %-ról 56,1 %-ra nőtt a felülvizsgálati időszak során, ami 0,7 százalékpontos növekedést jelent a felülvizsgálati időszak alatt. A csekély 0,7 százalékpontos javulás a figyelembe vett időszakban egy jelentős esést is tartalmazott a 2009-es 56,4 %-ról a 2010-es 52,9 %-ra. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének általános növekedése – az értékesítések csökkenő mennyisége mellett (lásd a fenti (167) preambulumbekezdést) – a fogyasztás általános visszaesésével magyarázható (lásd a fenti (153) preambulumbekezdést). 7. táblázat Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Uniós piaci részesedés || 55,4% || 56,4% || 52,9% || 56,1% Index (2008 = 100) || 100 || 102 || 96 || 101 Forrás: a kérdőívre adott válaszok, vonatkozó hivatalos statisztikák. (d) Foglalkoztatás és termelékenység (169) A közvetlen foglalkoztatás a 2008-as 14 197 alkalmazottról a felülvizsgálati időszakban 11 783-ra csökkent. E csökkenés a gyártási mennyiség visszaesését követte. (170) Összességében a termelékenység 2 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A gyártás 2008 és 2009 közötti visszaesése, ugyanezen időszak állandó foglalkoztatásával együtt a termelékenység visszaesését eredményezte 2008 és 2009 között. Ezt a termelékenység növekedése követte 2009 és 2010 között, ami ugyanezen időszak során az ágazat szerkezetátalakításával és a hatékonyabb gyártási folyamatokba való befektetésekkel magyarázható. A gyártási mennyiség felülvizsgálati időszak alatti további csökkenése, amely a foglalkoztatás területén mutatkozó kevésbé meredek visszaeséssel párosult, a termelékenység további csökkenését eredményezte a felülvizsgálati időszak során. 8. táblázat Teljes uniós foglalkoztatás és termelékenység || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Foglalkoztatottak száma || 14 197 || 14 147 || 12 067 || 11 783 Index (2008 = 100) || 100 || 100 || 85 || 83 Termelékenység (darab/év) || 954 || 903 || 968 || 936 Index (2008 = 100) || 100 || 95 || 102 || 98 Forrás: a kérdőívre adott válaszok, vonatkozó hivatalos statisztikák. (e) Növekedés (171) A figyelembe vett időszak során a fogyasztás 10 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése viszonylag állandó maradt (csak enyhén, vagyis +0,7 százalékponttal nőtt a figyelembe vett időszak során, ahogy azt a (168) preambulumbekezdésben vázoltuk). A csökkenő uniós piac azt jelenti, hogy az uniós gyártóknak nincs lehetőségük arra, hogy bármilyen növekedésből előnye tegyenek szert. (f) A dömpingkülönbözet nagysága (172) A Kínából származó dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott, ahogy azt a fenti (143)–(145) preambulumbekezdésben kifejtettük. Figyelemmel Kína jelentős többletkapacitására (lásd a lenti (203) preambulumbekezdést), és a megállapított kijátszást (lásd a lenti (223) és (224) preambulumbekezdést), a tényleges dömpingkülönbözetek által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás nem minősíthető elhanyagolhatónak. (g) A gazdasági ágazat felépülése a korábbi dömping hatása alól (173) A Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazat kiheverte-e a korábbi dömping hatásait. Megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat nem heverte ki a korábbi dömping hatásait, amit különösen a nyereségesség folyamatosan alacsony szintje és a kapacitáskihasználás csökkenése jelzett. Az uniós gazdasági ágazat felépülését gátolták a bizonyított kijátszási gyakorlatok is (lásd a lenti (223) és (224) preambulumbekezdést). Mikrogazdasági mutatók (h) Készletek (174) A felülvizsgálati időszak végére az uniós gyártók kerékpárkészletei 517 977 darabot tettek ki, amely nagyrészt stabil a 2008-as szinthez képest, a 2008 és 2009 közötti 25 %-os visszaesés ellenére. (175) Egyes uniós gyártók igen korlátozott szintű készletekkel rendelkeztek, mivel teljes gyártási mennyiségüket a csoportjukon belüli kapcsolt vállalkozásoknak értékesítették. Emellett megállapítást nyert, hogy az uniós gyártók főként vevői megrendelésekre gyártanak. E tényezők torzították a készletek alakulását a figyelembe vett időszak során, így e mutató nem tekinthető relevánsnak. 9. táblázat Készletek || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Mennyiség (darab) || || || || Zárókészletek || 519 832 || 390 398 || 522 779 || 517 977 Index (2008 = 100) || 100 || 75 || 101 || 100 Forrás: kitöltött kérdőívek. (i) Eladási árak és költségek (176) Az átlagos uniós eladási ár gyártelepi paritáson stabil maradt a figyelembe vett időszak során, a 2008 és 2009 közötti 3 %-os emelkedés ellenére. A felülvizsgálati időszakban az eladási ár ismét a 2008-as szintre esett. 10. táblázat Uniós értékesítési egységárak || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Értékesítési egységárak az EU-ban (EUR) || 144 || 149 || 146 || 144 Index (2008 = 100) || 100 || 103 || 102 || 100 Forrás: kitöltött kérdőívek. (177) A gyártási költség kiszámítása az uniós gyártók által előállított hasonló termék összes típusának súlyozott átlaga alapján történt. Összességében a gyártási költség enyhén, 2 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, ahogy az a lenti 11. táblázatban látható. 11. táblázat Egységenkénti előállítási költség || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Egységenkénti előállítási költség (EUR/darab) || 141 || 147 || 146 || 145 Index (2008 = 100) || 100 || 104 || 103 || 102 Forrás: kitöltött kérdőívek. (j) Nyereségesség (178) A Bizottság a nyereségességi szinteket a független fogyasztóknak történő értékesítések alapján állapította meg. Az uniós gazdasági ágazat 2010 és a felülvizsgálati időszak között majdnem elérte a nyereségküszöböt. Egészében véve a nyereségesség csökkent a figyelembe vett időszak során, a 2008-as 1,9 %‑ról a felülvizsgálati időszakban -0,1 %-ra csökkenve. 12. táblázat Nyereségesség || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Az uniós értékesítések nyereségessége || 1,9% || 1,6% || 0,3% || -0,1% Index (2008 = 100) || 100 || 100 || 98 || 98 Forrás: kitöltött kérdőívek. (k) Beruházások és a beruházások megtérülése (179) A beruházások lényegesen, 16 %-kal nőttek a figyelembe vett időszakban, a 2008-as 7 952 150 EUR-ról a felülvizsgálati időszak alatti 9 263 184 EUR-ra. Ez az uniós gazdasági ágazat arra irányuló folyamatos erőfeszítéseit tükrözi, hogy fokozza a gyártási folyamat hatékonyságát, és versenyképes maradjon. (180) A beruházások megtérülése a nyereségességhez hasonló tendenciát követett. 2008-ban a beruházások megtérülése pozitív (14 %) volt, a felülvizsgálati időszakban azonban -1 %-ra csökkent. 13. táblázat Beruházások és a beruházások megtérülése || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Beruházások (ezer EUR) || 7 952 150 || 9 421 745 || 19 288 284 || 9 263 184 Index (2008 = 100) || 100 || 118 || 243 || 116 Befektetések megtérülése || 14% || 11% || 2% || -1% Forrás: kitöltött kérdőívek. (l) Pénzforgalom és tőkebevonási képesség (181) A pénzforgalom hasonlóan alakult, mint a nyereségesség, azonban a figyelembe vett időszak során pozitív maradt. Ezt a lenti 14. táblázat a forgalom százalékában fejezi ki. (182) Csak a nagyobb csoportok részét képező uniós gyártók nem számoltak be különösebb problémákról a tőkebevonást illetően. Az olyan uniós gyártók, amelyek nem képezték részét nagyobb csoportoknak, az alacsony nyereségességhez és a mind a beszállítókkal, mind a fogyasztókkal szembeni üzleti feltételek romlásához kapcsolódóan a pénzforgalmi helyzetükre nehezedő fokozott nyomásról számoltak be. A tőkebevonási képességet emellett rontotta a bankok vonakodása attól, hogy a jelen gazdasági légkörben finanszírozzák a kerékpárpiacot. 14. táblázat Pénzforgalom || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Pénzforgalom || 3,2% || 3,1% || 1,8% || 1,3% Index (2008 = 100) || 100 || 97 || 99 || 98 Forrás: kitöltött kérdőívek. (m) Bérek (183) A figyelembe vett időszakban az egy alkalmazottra jutó bérköltség nagyrészt stabil maradt, emelkedésére csak 2009-ben került sor. Ennek oka főként a hatékonyság és a minőség fenntartása érdekében a képzett munkavállalók megtartása mellett a személyzet csökkentése által a vállalatok bértáblájára gyakorolt hatás. 15. táblázat Bérek || 2008 || 2009 || 2010 || Felülvizsgálati időszak Bérköltség alkalmazottanként (EUR-ban) || 15 747 || 17 393 || 17 383 || 16 581 Index (2008 = 100) || 100 || 110 || 110 || 105 Forrás: kitöltött kérdőívek. 5. A kárra vonatkozó következtetések (184) A hatályos intézkedések ellenére az uniós gazdasági ágazat teljesítményére vonatkozó kármutatók többsége romlott a figyelembe vett időszak során. Különösen az olyan makrogazdasági gazdasági mutatók, mint a gyártási mennyiség (-19 %), gyártási kapacitás (-5 %), kapacitáskihasználási ráta (-14 %) és a foglalkoztatás (-17 %) csökkentek jelentősen. Emellett a nyereséggel kapcsolatos mikrogazdasági mutatók is csökkentek a figyelembe vett időszak során, a felülvizsgálati időszakbeli -0,1 % nyereségesség mellett. (185) A fentiek azt mutatják, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is sérülékeny helyzetben van, csökkenő nyereségességgel, és 2010-ben és a felülvizsgálati időszak során a nyereségküszöbhöz közeli helyzetben. Emellett a további növekedés és nyereség lehetőségét teljes mértékben aláásta a Kínából származó dömpingelt behozatalok és a kijátszást megvalósító behozatalok (lásd a lenti (223) és (224) preambulumbekezdést) által gyakorolt nyomás. (186) Mindazonáltal az uniós gazdasági ágazatnak sikerült fenntartania, sőt kissé növelnie is piaci részesedését egy csökkenő piacon. A figyelembe vett időszakban a megnövekedett beruházások (+16 %) mutatják az uniós gazdasági ágazat által a versenyképesség megőrzése érdekében tett erőfeszítéseket. Ez, együttesen az uniós gazdasági ágazat legújabb, a lenti (248) preambulumbekezdésben ismertetett innovációival, mutatja annak mögöttes dinamizmusát és gazdasági életképességét. (187) A fentiek alapján ezért megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazatot továbbra is az alaprendelet 3. cikkének értelmében vett jelentős kár éri, és továbbra is sebezhető gazdasági helyzetben van. (188) Az ismertetést követően a felek ‑ hivatkozva a tartósított mandarinok ügyében hozott ítéletre[33] – úgy érveltek, hogy a Bizottság köteles volt megtenni mindent annak érdekében, hogy orvosolja egyes információknak a kínai gyártók alacsony szintű együttműködése által okozott hiányát, és ezt elmulasztva a Bizottság megsértette az alaprendelet szerinti eljárási kötelezettségeit. Emellett a felek a kínai exportstatisztikák alkalmazását javasolták, amelyek az Eurostattól eltérően bontják fel az uniós piacra exportált kerékpártípusokat, illetve azt, hogy az alaprendelet 6. cikkének (3) vagy (4) bekezdése alapján kérjék fel a legnagyobb importáló tagállamok vámhatóságait arra, hogy elemezzék a Kínából importált különböző kerékpártípusokat. (189) Ahogy a fenti (19) és (21) preambulumbekezdésben említettük, a Bizottság a vizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kínai exportáló gyártókat, a kínai gyártók egyik szervezetét és az érintett ország képviselőit. A Bizottság körülbelül 70, a bizottsági szolgálatok számára már a korábbi vizsgálatból ismert kínai vállalattal lépett kapcsolatba, egy későbbi szakaszban pedig, amikor a fenti (16) preambulumbekezdésben hivatkozott szubvencióellenes vizsgálatot megindította, körülbelül 300 további kínai exportáló gyártót azonosított, amelyekkel a jelen időközi felülvizsgálattal összefüggésben szintén kapcsolatba lépett. Emellett az érintett ország képviselőit a vizsgálat megindításakor tájékoztatták arról, hogy az exportáló gyártók részéről tanúsított kellő együttműködés hiányában a Bizottságnak lehetősége van arra, hogy megállapításait – az alaprendelet 18. cikkének megfelelően – a rendelkezésre álló tényekre alapozza. A Bizottság hangsúlyozta, hogy a rendelkezésre álló tények alapján tett ténymegállapítások kedvezőtlenebbnek bizonyulhatnak az érintett fél számára. (190) A tartósított mandarinok ügyében hozott ítéletben a Bíróság által elemzett körülmény azon erőfeszítések szintje volt, amelyeket a Bizottság annak érdekében kellett volna tennie, hogy azáltal szerezzen releváns információkat az áron vagy a számtanilag képzett értéken alapuló rendes érték számítása tekintetében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik ország belföldi gyártóitól, hogy együttműködésre törekszik azonosított potenciális analóg piacokkal. (191) A jelen vizsgálatban az információk hiányát azon felek együttműködésének széles körű hiánya okozta, amelyek ténylegesen a vizsgálat tárgyát képezték. Ahogy a fenti (186) preambulumbekezdésben említettük, a feleket ismételten felhívták az együttműködésre, de ennek nem tettek eleget. Vagyis a tartósított mandarinok ügyétől eltérően a Bizottság aktívan és ismételten megpróbálta elérni az érintett felek együttműködését. A tartósított mandarinok ügye és a jelen vizsgálat közötti párhuzam tehát nem megalapozott. (192) A Bizottság értékelte egyéb források, beleértve a kínai statisztikák hasznosságát. Megállapította, hogy az alternatív források nem voltak megfelelőek a jelen vizsgálat céljaira, mivel nem voltak kellően részletesek ahhoz, hogy lehetővé tegyék új különbözetek kiszámítását. Emellett a kínai statisztikákról megállapítást nyert, hogy azok nincsenek összhangban az Eurostat statisztikáival, mivel például jelentősen magasabb szintű importot mutatnak, mint amelyről az Eurostat beszámol. A javasolt alternatív forrásokat tehát nem lehetett felhasználni. Egyes felek azt is javasolták, hogy a Bizottság törekedjen együttműködésre a legnagyobb importáló tagállamok vámhatóságaival annak érdekében, hogy elemezzék a Kínából importált különböző terméktípusokat. Ezen állításra válaszul a Bizottság úgy tekintette, hogy a gyakorlati kivitelezhetetlenségtől eltekintve, még ha be is szereznék ezen adatokat, azok nem pótolnák az együttműködés elmaradása által okozott információhiányt. Ennek oka különösen az, hogy az elemzés szükséges szintje nem alapozható pusztán olyan számlákra, amelyeken nem írják le a releváns terméktípust az ésszerű terméktípus-összehasonlításhoz szükséges részletességgel. (193) Több fél úgy is érvelt, hogy a Bizottság nem végezte el a Kínából származó importok termékösszetételének elemzését, annak érdekében, hogy tisztességesen összehasonlítsa a behozatalt az Unióban gyártott kerékpárokkal, abból a célból, hogy objektív és tisztességes összehasonlítást érjen el a kár és az áralákínálás meghatározásában. Emellett a felek úgy érveltek, hogy a Bizottság a fenti (5) preambulumbekezdésben hivatkozott korábbi vizsgálat során meghatározott áralákínálási adatra hivatkozott, amelyet az Eurostat átlagos árai alapján számítottak ki, anélkül, hogy ismerték volna a behozatal tényleges összetételét. Emellett olyan érvelést is előadtak, amely szerint a Bizottság semmilyen erőfeszítést sem tett annak érdekében, hogy megállapítsa, az importált termékek tényleges összehasonlíthatók voltak-e az Unióban gyártott kerékpárokkal, és ezért a Bizottságnak az együtt nem működő gyártókkal összefüggésben elvégzett áralákínálási elemzése hibás. A fenti okok miatt a felek úgy érveltek, hogy azt is meg kell állapítani, hogy a Bizottság elmulasztotta az objektív értékelést, és azt, hogy megfelelő indokolást adjon azon megállapítására, amely szerint az uniós gazdasági ágazatot továbbra is jelentős kár éri. (194) E tekintetben meg kell jegyezni, ahogy arra fenti (160) preambulumbekezdésben is rámutattunk, hogy azon együttműködő exportáló gyártók áralákínálását, amelyek esetében a dömpinget megállapították, tényleges ellenőrzött exportárai (CIF közösségi határparitás) alapján számították ki, a dömpingellenes vámmal együtt, és e nélkül is, figyelembe véve a felülvizsgálati időszak alatti exportjaik termékösszetételét. Ugyanakkor mivel a kínai exportáló gyártók együttműködése nagyon alacsony szintű volt, és ebből következően az együttműködő kínai exportáló gyártókra vonatkozó megállapítások, ahogy azt a fenti (145) preambulumbekezdésben említettük, nem tekintetők reprezentatívnak Kína egésze tekintetében, a fenti (3) preambulumbekezdésben említett módosítást eredményező időközi felülvizsgálat során megállapított áralákínálási szintek nem módosíthatók. (195) Az együttműködés széles körű elmaradásával szembesülve a Bizottságnak a rendelkezésre álló tények alapján kellett meghatároznia az országos dömping, áralákínálás és kár megszüntetéséhez szükséges szinteket. Ebben az összefüggésben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a fenti (192)‑(194) preambulumbekezdésekben ismertetett okokból alternatív információforrások nem használhatók. Ennélfogva, ellentétes megállapítás hiányában, a Bizottság a fenti (3) preambulumbekezdésben említett módosítást eredményező időközi felülvizsgálat során megállapított, az országos dömping, áralákínálás és kár megszüntetéséhez szükséges szinteket vette alapul a jelen vizsgálat céljaira. (196) A Bizottság megerősíti, hogy a felek állításával ellentétben az alkalmazott referenciaszintek a fenti (3) preambulumbekezdésben említett 1095/2005/EK rendeletben elvégzett hatályvesztési felülvizsgálat során megállapított szintek, nem pedig a fenti (5) preambulumbekezdésben említett 990/2011/EU v