[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 5.5.2008

COM(2008)234 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

a kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket támogató közösségi cselekvési program végrehajtásáról

(előterjesztő: a Bizottság)

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

a kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket támogató közösségi cselekvési program végrehajtásáról

BEVEZETÉS

Ez a jelentés a kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket támogató közösségi cselekvési program létrehozásáról szóló, 2004. április 21-i 792/2004/EK határozat[1] értelmében kerül benyújtásra. Előterjeszti a program célkitűzéseinek teljesítését és a Bizottság álláspontját a program külső értékelésének – amely a http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm honlapon található – fő következtetéseiről és ajánlásairól.

A PROGRAM HÁTTERE

A program célja

A 792/2004/EK határozat szerint a program célja a kultúra terén tett közösségi fellépés megszilárdítására, valamint az ezen a téren európai szintű tevékenységeket folytató szervezetek támogatásával a fellépés hatékonyságának növelése.

Ezeknek a tevékenységeknek hozzá kell járulniuk, vagy hozzá kell tudniuk járulni a kultúra terén a közösségi együttműködési politika és fellépés kialakításához és megvalósításához.

A határozat megemlíti, hogy e szervezetek fő tevékenységei, amelyek a kultúra terén valószínűleg hozzájárulnak a közösségi fellépés megerősítéséhez és hatékonyságához, a következők:

– az érdekeltek közösségi szintű képviselete,

– a közösségi fellépésre vonatkozó információk terjesztése,

– a kultúra terén működő szervezetek hálózatainak létrehozása,

– az Európai Unió regionális és kisebbségi nyelvi közösségeinek képviselete és tájékoztatása,

– a jogalkotás, az oktatás és a média terén információgyűjtés és -terjesztés,

– kulturális „nagyköveti” szerep betöltése, a közös európai kulturális örökséggel kapcsolatos tájékozottság növelése,

– a volt táborok, valamint a tömeges mártírhalál és a tömegmészárlás más helyszínein emelt emlékművek által szimbolizált deportálásokhoz kapcsolódó főbb helyszínek és archívumok gondozása, a kapcsolódó megemlékezések, valamint az áldozatok emlékének ápolása ezeken a helyszíneken.

A közösségi támogatás általános leírása

A kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezeteket támogató közösségi cselekvési program három különböző részből áll:

– a program I. része két olyan szerv támogatására összpontosít, amely már az elmúlt 20 évben is részesült az Európai Bizottság támogatásából: a Kevésbé Használt Nyelvek Európai Irodája (EBLUL) és a Mercator-hálózat, amelynek három központja van: a Mercator Media, a Mercator Legislation és a Mercator Education.

– a program II. része a kultúra iránt általános érdeklődést mutató szervezetek támogatására összpontosít. Amennyiben eleget tettek a költségvetési rendelet és végrehajtó szabályai, illetve az alapjogszabály követelményeinek, 2004-ben és 2005-ben a program II. mellékletében említett szervezetek támogatásban részesültek. 2006-ban a támogatásokat nyílt pályázati felhívás útján ítélték oda.

– a program III. része a deportálásokkal kapcsolatos fő helyszínek és archívumok megőrzésére és a róluk történő megemlékezésre irányuló tevékenységek támogatására összpontosít. A támogatásokat pályázati felhívás útján ítélték oda.

Két különböző finanszírozási típust jelöltek ki: az I. és II. részhez éves működési támogatást , amely a szervezet éves munkaprogramját támogatja és a III. részhez cselekvési támogatást .

A közösségi cselekvési program 3 éves időszakot érint: 2004, 2005, 2006.

A közösségi támogatás jövőbeli kerete

A program 2006. december 31-én véget ért, azonban 2007 és 2013 között elemei három különböző programba épültek be.

– az I. rész az egész életen át tartó tanulási programba, azaz a transzverzális programba épült be a nyelvvel foglalkozó 2. kulcstevékenységbe,

– a II. rész a 2007–2013. évi Kultúra programba épült be „Az európai kulturális szervek támogatása” elnevezésű 2. területre,

– a III. rész a 2007–2013. évi „Európa az állampolgárokért” programba épült be az „Aktív európai megemlékezés” elnevezésű 4. cselekvési területre.

A KÜLSő ÉRTÉKELÉS

Az értékelés feltételei és célja

Az EAC 41/2006. számú pályázati felhívást[2] követően az értékelés elvégzésére az Ernst & Young et Associés-t választották ki.

A külső értékelés célja a program és egyes részei hatékonyságának elemzése volt: a program végrehajtásának a minősége és hatékonysága, valamint a finanszírozott projektek vagy szervezetek fenntarthatósága.

Az értékelés a program teljes időszakát (2004–2006) felölelte. 2007-től a program három részének beillesztése a három új programba azonban speciális téma, amelyet az értékelés is tárgyal.

Módszer

A külső értékelő által használt módszert a következőképpen lehet összefoglalni:

– az értékelő kérdések részletes meghatározása– elsődleges és másodlagos adatok összegyűjtése– a begyűjtött adatok elemzése– az értékelő kérdésekre adott válaszok – ajánlások

Az adatgyűjtés háromféleképpen zajlott: a dokumentáció áttekintése, interjúk a projekt támogatóival, a ki nem választott pályázókkal és európai tisztviselőkkel, valamint strukturált felmérések.

Az értékelő eredményei

A program I. részének kedvezményezettje a Kevésbé Használt Nyelvek Európai Irodája és a Mercator-hálózat volt. A szervezetek fő tevékenységei a kisebbségi nyelvek oktatási, média és jogi területéről európai szintű információk gyűjtése és terjesztése, az uniós programokra jelentkezők számára adminisztratív segítség nyújtása, valamint a kisebbségi nyelvek terén megfelelő partnerségek létrehozása.

A program II. része kedvezményezettjeinek kétharmada társaságok vagy alapítványok, amelyek nagy része Brüsszelben található. A 2006. évi kiválasztottak közül négy kedvezményezett az új tagállamokban rendelkezik székhellyel. A fő tevékenységek között szerepelnek hálózatépítési tevékenységek, művészi teljesítmény, kulturális alkotások támogatása, szervezetek reprezentációs tevékenységei az európai intézmények felé, valamint kutatási és képzési tevékenységek. A II. részben érintett kedvezményezettek száma állandósult: 2004-ben 36, 2005-ben 35 és 2006-ban 34, amelyből 16 új volt. Összesen 53 különböző szervezet részesült támogatásban.

A III. részben a legtöbb támogatott projekt német volt. A célcsoportok a nyilvánosság, a fiatalok, a kutatók és a tudósok stb. voltak. Az elvégzett projektek tekintetében a projektek többsége az archívumok fenntartásán/kiaknázásán dolgozott pl. konferenciákon, kiállításokon, könyvtárakban stb. való felhasználásra, valamint szemtanúk vallomásait gyűjtötte össze. Más projektek megemlékezések/események szervezésével, művészi alkotásokkal és didaktikai vagy oktatási anyagokkal, illetve szimbolikus jelentőségű helyszínek helyreállításával foglalkoztak. Az ebben a részben kiválasztott projektek száma szintén állandónak mondható: 2004-ben 28, 2005-ben 25 (amelyből 24 új), 2006-ban 24, amelyből 20 új. Ily módon összesen 72 különböző szervezet részesült támogatásban.

3.3.1. Eredményesség

Nagy kihívást jelentett a program szintjén a fellépés hatásáról általános következtetéseket levonni, ugyanis alapvetően egymástól távol álló projektekből állnak. Az értékelő jelentése szerint azonban az volt az általános benyomás, hogy a program hozzájárult a kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek támogatásának általános célkitűzéséhez.

A fő célkitűzés megvalósításához különösen az I. részben támogatott struktúrák és a II. részben támogatott hálózatok járultak hozzá. Az értékelő megállapította, hogy a kulturális élet szereplőinek a szervezettsége javult, tevékenységeik köre kibővült, és nőtt az uniós projektek és partnerségek terén tanúsított professzionalizmusuk. A „nagykövetként” kategorizált kedvezményezettek jelképesebb szinten járultak hozzá a támogatáshoz.

A határozat I. mellékletében említett fő tevékenységeket illetően, amelyek a kultúra terén valószínűleg hozzájárulnak a közösségi fellépés megerősítéséhez és hatékonyságához , a szervezetek teljesítménye jónak mondható, bár némileg kiegyensúlyozatlan, mivel néhány tevékenység nagyobb hangsúlyt kapott, míg mások kevesebbet.

Az érdekeltek például nem voltak meggyőződve arról, hogy a program hozzájárult az érdekeltek közösségi szintű képviseletéhez vagy a közösségi fellépésre vonatkozó információk terjesztéséhez. Az értékelés szerint a program résztvevőinek puszta természetéből adódóan az információk terjesztése viszonylag kevéssé sikerült, hiszen a szervezetek a kisebbségi nyelvek, a kultúra vagy megemlékezési fellépések területén belül rendelkeznek különleges szakértelemmel vagy érdeklődési körrel. Az értékelő úgy véli, hogy csak kevés esemény (II. rész) és a III. részben kevés projekt szól a nyilvánosságnak. A fő kihívás azonban az, hogy a terjesztés a kedvezményezetteknél nem kap első számú prioritást (II. rész), bár néhányuk esetében némi javulást észre lehetett venni (pl. az I. részben a kisebbségi nyelvekre irányuló közösségi fellépésre vonatkozó tevékenységekről szóló kevés információ). Ennek következtében a program nem eléggé látható.

A terjesztési tevékenységek általában az II. rész kedvezményezettjei számára nem kapnak jelentős prioritást. Az ebben a részben finanszírozott hálózatok végeztek némi tájékoztatási és terjesztési tevékenységet, különösen az EU-ról szóló információk terén. Míg a fordítás továbbra is ritkaságszámba megy, számos kedvezményezett (18) szervezett konferenciákat, és majdnem mindegyikük javított honlapja minőségén. Reprezentációs tevékenységeik továbbá idővel javultak. A II. részben finanszírozott szervezetek valójában jobban teljesítenek az érdekeltek európai szintű képviselete terén.

Az értékelő megállapította, hogy a program a kultúra terén európai szintű tevékenységet folytató szervezetek támogatásában, valamint hálózataik kiépítésében sikeres volt, különösen az I. részben támogatott struktúrák és a II. részben támogatott hálózatok segítségével. A II. részben támogatott partnerségek száma idővel nőtt.

A regionális vagy kisebbségi nyelvi közösségekben az Európáról szóló információk terjesztése az I. részben támogatott szervezetek célkitűzése. Az értékelő azt a következtetést vonja le, hogy ennek a célkitűzésnek a teljesítése még nem teljes, különösen a Mercator-hálózat esetében. Mindez a következő hiányosságokkal magyarázható: a terjesztés fő eszköze az internet (internet-hozzáférés és a honlap elérhetősége), a fordítási költségek korlátozzák a nyelvek számát, és a felhasználók száma kevés (bár növekszik). Az új tagállamok azonnali bevonása a szervezet(ek) tevékenységi körébe azonban erősség.

Jónéhány mutató és deszkriptor alapján az értékelő azt a következtetést vonta le, hogy az I. részben támogatott szervezetek jelentősen hozzájárultak a kisebbségi nyelvek tekintetében a jogalkotás, az oktatás és a média terén történő információgyűjtéshez és –terjesztéshez . A mutatók között szerepel a begyűjtött és beazonosított információk változatossága, a terjesztés eszközeinek fejlesztése, valamint az információt igénylő kapcsolattartók száma és földrajzi kiterjedése.

A III. részben támogatott projektek általában eleget tettek a deportálásokkal kapcsolatos fő helyszínek és archívumok megőrzése és a róluk történő megemlékezés célkitűzésének. A projektek támogatói azonban maguk is hangsúlyozzák, hogy a tevékenységek csak korlátozottan járulnak hozzá a jelen és jövőbeli nemzedékek deportálásokról szóló ismereteinek javításához. A program által támogatott fellépések elősegítették az ilyen ismeretek csökkenésének megakadályozását. A kedvezményezettek tehát egyetértenek abban, hogy az áldozatok emléke ápolásának célkitűzése csak részben teljesült. További erőfeszítéseket kell tenni a vallomások begyűjtésére (ami további eszközök szükségességét vonja maga után) – ez igen sürgős feladat, hiszen a deportálások szemtanúinak száma egyre kevesebb.

2. Hatékonyság

Az ellenőrző adatok hiánya összességében megnehezítette a program általános hatékonyságának felmérését. Az értékelő azt a következtetést vonta le, hogy a fellépés hatékonysága a három részen belül és a három rész között változó. A Mercator-hálózat (I. rész) például növelte hatékonyságát: míg az éves támogatás az adott időszakban állandó maradt, a tevékenységek szintje fokozatosan nőtt. A projektek és tevékenységek, különösen az átlagos támogatási szint feletti összegűek rendszeresebb ellenőrzése javítaná a fellépések hatékonyságát.

A II. részbe tartozó kedvezményezettek és pályázók az pályázati eljárás (pl. a kiválasztási kritériumok és az értékelő bizottság összetétele és kinevezése) nagyobb átláthatóságának szükségességét hangoztatták. Több válaszadó vélte úgy, hogy mérhetőbb kiválasztási kritériumok nagyobb legitimitást biztosítottak volna a kiválasztási eljárásnak. A pályázati szakaszban nagyobb technikai segítségnyújtás és a jobb kommunikáció hasznos lett volna.

A program II. részében 2006-ban a pályázati felhívás struktúrájának bevezetése kedvező fejlemény az elkülönítési („earmarking”) rendszerből az átlátható és versenyképes eljárás felé, ami lehetővé teszi, hogy a kedvezményezetteket nagyobb számú pályázó közül válasszák ki. A 2006. évi eljárásban a projekt II. részében kiválasztott kedvezményezettek arra mutattak rá, hogy a pályázat eredményét későn hirdették ki, és a kihirdetést legkésőbb a program várható kezdetének napja előtt meg kellett volna tenni. Megállapítást nyert, hogy az eredmények korábbi kihirdetése hozzájárult volna a szervezetek célkitűzéseinek eléréséhez.

Az értékelő megállapította, hogy a program II. részében a pályázati felhívásban a kedvezményezettek kategorizálása – amely során a kedvezményezettek a nagykövetek, az európai hálózatok vagy a kulturális eseményeket szervező szervezetek csoportjába kerültek besorolásra – csak korlátozott előnyökkel járt, mivel a szervezetek tevékenységeinek elemzése azt bizonyította, hogy igen heterogének.

Az értékelés szerint a program III. részében a projektek annak ellenére, hogy kicsik voltak, és korlátozott idő állt rendelkezésükre, konkrét eredményeket hoztak. A kis összegű támogatások tehát konkrét eredményeket hoztak. A fordítás finanszírozásának hiánya azonban korlátozta a projektek láthatóságát.

A program szintjén hangsúlyozni kell, hogy függetlenül attól, hogy egy adott fellépésre fordított összeg eredménye mennyire költséghatékony, amikor az eredmények terjesztése nem kielégítő, az előnyök korlátozottak.

3. Fenntarthatóság

A program szintjén a fellépések fenntarthatósága szempontjából nehéz általánosítani. A program összes részében azonban az eredmények a projekt vége után is időtállónak bizonyultak.

Az I. részben a program támogatása segítette a szervezeteket szakértelmük fejlesztésében, és hozzájárult a kisebbségi nyelvek terén folytatott kutatások eredményeihez. Ezek a struktúrák a programban való részvételt jó lehetőségnek tekintették ahhoz, hogy az új programok keretében felkészüljenek a versenyre. Az érdekeltek megerősítették, hogy a hálózatok és szakértelmük olyan elismert szintet értek el, amely segít abban, hogy alternatív finanszírozási formákat is találjanak. A hálózat fenntartható jellege megerősíti az uniós támogatás hatékonyságát.

A II. rész eredményei hosszabb távú hatásokat is mutatnak: a kedvezményezettek túlnyomó többsége azt állítja, hogy stabil kapcsolatokat alakított ki a hálózatok tagjaival. A szervezetek 90%-a arra mutatott rá, hogy tevékenységeik eredményeit más szervezetek is felhasználták, és úgy érezték, hogy az uniós támogatások elősegítették a szervezetek láthatóságának növelését, valamint növelték hitelességüket más finanszírozási szervezetek tekintetében.

A III. részbe tartozó projektekben létrejött néhány egyedi partnerség, de csak korlátozott számban. A projekt támogatói szerint a partnerségek ilyen típusú projekthez kevésbe relevánsak. Az értékelők szerint a megemlékezési projektekben előnyösebb lett volna a nagyobb számú partnerség mind a terjesztés, mind a fenntarthatóság szempontjából.

A KÜLSő ÉRTÉKELÉS Fő AJÁNLÁSAI ÉS A BIZOTTSÁG MEGJEGYZÉSEI

Az értékelő fő ajánlásai dőlt betűkkel, a Bizottság válaszai pedig normál betűkkel olvashatók.

Hatékonyság és eredményesség

A Bizottságnak erősítenie kell a kulturális ágazat és a többi politikai kérdés közötti kapcsolatokat, hogy a polgárság tekintetében teljesen kiaknázhassa a kulturális tevékenységek hozzáadott értékében rejlő lehetőségeket. Adott projektek felügyelete érdekében strukturált együttműködést lehetne végrehajtani más főigazgatósággal, amelynek igen jelképes értéke lenne.

A Bizottság egyetért mindezzel. A 2007-ben elfogadott európai kulturális menetrendről szóló közleményben előterjesztették a kultúra érvényesítését valamennyi vonatkozó uniós szakpolitikában . A Bizottság erősíti a szolgálatai közötti együttműködést, és mélyíti a kulturális sokszínűség és más bizottsági politikák közötti kapcsolódás elemzését, hogy a szabályozási vagy pénzügyi jellegű döntések meghozatalakor vagy javaslatok megtételekor megfelelő egyensúlyt alakítson ki a különböző állami szakpolitikai célok – beleértve a kulturális sokszínűség támogatását – között.

A Bizottságnak be kell tartania a kiválasztási eljárás ideiglenes menetrendjében szereplő határidőket, és biztosítani kell a kiválasztott pályázók korábbi kihirdetését, mert számos szervezet a naptári évet követi. Ajánlatos lenne ezért az uniós támogatások kiutalását és a szervezetek tevékenységeinek megvalósítását az év végén összehangolni.

A Bizottság egyetért vele, hogy a pályázati felhívások eljárásainak időtartamát rövidíteni kellene, és már tett lépéseket, hogy a kultúra terén tevékenykedő szervezeteknek szánt működési támogatások tekintetében a lehető legjobban rövidítse a folyamatot. 2008-ban például a szerződések helyébe támogatási határozatok lépnek, ami átlagosan egy hónappal rövidíti le a folyamatot. Az átalányösszegek gyakoribb használata valószínűleg szintén felgyorsítja a pályázatok feldolgozását. 2008-tól a többéves támogatások bevezetése (lásd alább) szintén elősegíti a késedelmek elkerülését.

Azt is érdemes megemlíteni, hogy egyéb tényezők, mint pl. a komitológiai eljárás (konzultáció az irányítóbizottsággal és az Európai Parlament ellenőrzési joga először a felhívások kihirdetése előtt, majd másodszor a kiválasztás eredményének kihirdetése előtt) jelentősen meghosszabbítják a kiválasztási eljárást. A Bizottság azonban a Kultúra program jogalapjának módosítására törekszik, amely lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy közvetlenül elfogadhassa a kultúra terén tevékenykedő szervezeteknek szánt működési támogatásokat odaítélő határozatokat. A Tanács és az Európai Parlament jóváhagyásával a kiválasztási eljárás újabb hetekkel rövidebb lenne.

A Bizottságnak iránymutatások rendelkezésre bocsátásával javítania kell a kedvezményezettek felé irányuló segítségnyújtást, hogy homogén választ és a kedvezményezetteknek nyújtott válaszokra jobb reakcióképességét biztosítson.

Hangsúlyozni kell, hogy a végrehajtó ügynökség létrehozása, amely 2006-tól az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság programfellépései nagy részének végrehajtásáért felelős, növeli a pályázati felhívások kezelésének általános hatékonyságát és eredményességét.

A programok új generációjának kezdete óta (2007–2013) a Bizottság és a végrehajtó ügynökség egyaránt arra törekedett, hogy jobban segítse a pályázókat. Több hasznos eszköz és szolgáltatás jött létre (ideértve gyakorlati iránymutatásokat, gyakran ismételt kérdéseket, felhasználóbarátabb nyomtatványokat, különleges elektronikus postaládát stb.).

2007-ben ezen kívül a Bizottság és a végrehajtó ügynökség két információs napot szervezett Brüsszelben, amely során a pályázók gyakorlati iránymutatást kaptak arról, hogy hogyan kell megfelelően elkészíteni a pályázatokat, és alkalmuk nyílt kérdéseket is feltenni. A sikeres rendezvényt a jövőben meg is ismétlik.

A Bizottságnak adatbázist kell létrehoznia a jobb ellenőrzés érdekében, valamint meg kell szilárdítania és követnie kell a zárójelentésekből származó ellenőrző adatokat.

A Bizottság egyetért mindezzel. A végrehajtó ügynökség új adatbázist hozott létre, amely a jövőben alaposabb ellenőrzést tesz lehetővé, és megkönnyíti az Európai Unió által társfinanszírozott fellépésekről szóló jelentést.

Az eredmények láthatósága

A Bizottságot felkérik, hogy a kiválasztási eljárás láthatóságára vonatkozóan különleges kritériumokat vezessen be. A Bizottság mindegyik kedvezményezett rendelkezésére bocsát egy füzetet, amelyben meghatározza az eredmények láthatóságának javítására irányuló helyes gyakorlatokat.

A Bizottság teljesen egyetért azzal, hogy a támogatott fellépések láthatóságát és terjesztését javítani kell. A pályázati felhívások új generációjában (2007–2013 közötti programok) az eredmények láthatósága és terjesztése fontos odaítélési kritérium. Ez azt jelenti, hogy a pályázókat a tervezett tevékenységek láthatóságának, terjesztésének és kiaknázásának szintje (alkalmazott különféle kommunikációs eszközök, a médiaterv minősége, a fellépés által elért emberek száma stb.) alapján is bírálják.

A Bizottság egy új adatbázist is létrehoz („EVE” néven), amelyen keresztül a támogatott projektekről sok hasznos információ nyilvánosságra kerül.

Fenntarthatóság

A Bizottságnak többéves támogatásokat kellene kínálnia. A projekt jellegétől függően javasolni lehetne az éves és többéves támogatások ötvözését. A pályázók választhatnának az éves és a többéves támogatás között.

A Bizottság tisztában van azzal, hogy előnyös lenne a működési támogatásokra pályázó kedvezményezetteknek stabilitást és biztonságot nyújtani, és felismeri, hogy a többéves támogatások néhány szervezetet állandó tevékenységeik folytatásában jelentősen segítene. A Bizottság ezért a költségvetési rendelet rendelkezéseinek betartása mellett megvizsgálta a többéves támogatások nyújtásának lehetőségét. Ennek eredményeként 2008-tól a Bizottság a Kultúra program II. területére jelentkező pályázók számára lehetőséget kínál a többéves vagy éves támogatás közötti választásra. 2007-től a Bizottság lehetőséget nyújt a korábbi I. részbe tartozó szervezetek számára, hogy az egész életen át tartó tanulási program keretében többéves támogatásra pályázzanak.

A kismértékű külső finanszírozás (20% a II. részre és 25% a III. részre) előírásának fenntartása, amely igazodik a kulturális ágazat sajátosságaihoz. Még ha a támogatások fokozatos csökkentésének elve által érintett összegek alacsonyak is, végrehajtása jelképes értékű, és a kedvezményezettek korlátozásnak tekintik. Az értékelés szerint az elv végrehajtásának költség-hasznon aránya az adott célkitűzés szempontjából kedvezőtlen.

A Bizottság egyetért azzal, hogy a kulturális szervezetek támogatása során (működési támogatások) ajánlatos lenne a magas szintű közösségi társfinanszírozást fenntartani, különösen a strukturális támogatás esetén. A költségvetési rendeletben azonban a degresszivitás elvét a működési támogatások esetében nem lehet elkerülni. A Bizottság mindemellett az elvet a lehető legkisebb mértékben kívánja alkalmazni. 2007-ben és 2008-ban csak 1% volt, és inkább a társfinanszírozási arányhoz alkalmazzák közvetlenül a támogatás helyett.

A projektek végrehajtása során a Bizottságnak meg kell erősítenie a minőségi ellenőrzést, és javítania kell a kulturális ágazatról, illetve az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóságon és a végrehajtó ügynökségen belüli érdekeltekről szóló ismeretek fejlesztésére szánt forrásokat.

A Bizottság szerint ajánlatos lenne közelebbi kapcsolatot kialakítani a teljes kulturális ágazattal, különösen pedig a projekt végrehajtása során a kulturális szereplőkkel. A Bizottság megvizsgálja annak lehetőségét, hogy több helyszíni látogatást szervezzen, és részt vegyen az uniós támogatások kedvezményezettjei által szervezett néhány rendezvényen.

Az európai kulturális menetrendről szóló közlemény keretében a Bizottság strukturált párbeszédet alakít ki a kulturális ágazattal (fórumok, konferenciák és egyéb struktúrák, amelyek megkönnyítik a kommunikációt).

A BIZOTTSÁG KÖVETKEZTETÉSEI

A Bizottság egyetért az értékelő általános értékelésével, mely szerint a program elérte fő céljait. Noha a program szintjén nehéz általános következtetéseket levonni, a program egyes részei eredményeinek elemzése azt mutatja, hogy működési célkitűzései teljesültek.

A program keretén belül különféle nagyságú és jellegű, számos kulturális hálózat és szervezet – kórusok, múzeumok, zenekarok, színházak, kulturális alapítványok – részesült támogatásban, hogy európai érdekeltségű tevékenységeket és projekteket hajthasson végre. A program III. része komoly európai hozzáadott értékkel rendelkező megemlékezési projekteket finanszírozott, amelyek európai támogatás nélkül nem jöhettek volna létre. Mivel a kedvezményezettek tevékenységei között minden kulturális terület képviseltetve volt, a fellépésekből az érdeklődők széles köre profitált. A Bizottság azonban felismeri, hogy az eredmények terjesztése és láthatósága terén még van lehetőség fejlődésre.

Az értékelés egy sor hasznos ajánlást tartalmaz. A korábbi program lezárultával a három részt három különböző programba vonták be. E programok módosításai és a 2007-től érvényes pályázati felhívások már tartalmazzák az értékelő tanácsait. A Kultúra program, az egész életen át tartó tanulási program és az Európa az állampolgárokért program (I. és II. rész) új pályázati felhívásaiban például az eredmények terjesztése már a pályázatok minőségi értékelésének egyik fő kritériuma lett, és a többéves támogatások lehetőségével is élni lehet.

[1] HL L 138/40., 2004.4.30.

[2] 2006/S 122-129441