Először is, a közlemény felvázolta a meglévő információs rendszerek előnyeinek maximalizálására vonatkozó lehetőségeket, hangsúlyozva, hogy a tagállamoknak maradéktalanul ki kell használniuk e rendszereket. Ennek nyomán a Bizottság 2016 decemberében jogalkotási javaslatokat terjesztett elő a határőrségek, a vámhatóságok, a rendőrségek és az igazságügyi hatóságok közötti együttműködés legsikeresebb meglévő eszközét jelentő Schengeni Információs Rendszer (SIS) megerősítése céljából. A Bizottság továbbá 2016 májusában jogalkotási javaslatot terjesztett elő az Eurodac menekültügyi és irreguláris migrációs adatbázisának továbbfejlesztése céljából, ami előmozdítaná a visszatérést és hozzájárulna az irreguláris migráció kezeléséhez. 2016 januárjában a Bizottság jogalkotási javaslatot mutatott be a harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó bűnügyi nyilvántartási adatok EU-n belüli cseréjének megkönnyítéséről, ami az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer (ECRIS) továbbfejlesztése révén valósulna meg. A korábban bejelentett tervek szerint, illetve a 2016. januári javaslatról a társjogalkotókkal folytatott megbeszélések fényében a Bizottság 2017 júniusában kiegészítő javaslatot fog előterjeszteni egy olyan központi rendszer létrehozásáról, amely azonosítja az elítélt harmadik országbeli állampolgárokat, és feltünteti, hogy melyik tagállam rendelkezik rájuk vonatkozó információkkal.

A közelmúltbeli világméretű kibertámadás – amelynek során rosszindulatú programok (ransomware) több ezer számítógépes rendszert bénítottak meg – újfent rámutatott arra, hogy az internetes szervezett bűnözés gyors ütemű terjedésére való tekintettel feltétlenül meg kell erősíteni a kibertámadásokkal szembeni ellenálló képesség és a kiberbiztonság javítására irányuló uniós erőfeszítéseket, amint azt a biztonsági unió megvalósításáról szóló legutóbbi jelentés is megállapította, illetve az Europol is hangsúlyozta a súlyos és szervezett bűnözés általi fenyegetettség értékelésében. A Bizottság a kiberbiztonságra irányuló munka felgyorsítására törekszik, különösen a 2013. évi uniós kiberbiztonsági stratégia felülvizsgálata keretében – a digitális egységes piac félidős értékelésében bejelentetteknek megfelelően –, hogy aktuális és hatékony válaszintézkedések révén tudjon szembeszállni ezekkel a fenyegetésekkel.

A Bizottság 2016 júniusában létrehozta az információs rendszerekkel és az interoperabilitással foglalkozó magas szintű szakértői csoportot. A szakértői csoport feladata az interoperabilitás megvalósítására vonatkozó négy lehetőséghez kapcsolódó jogi, technikai és operatív kihívások kezelése volt, az egyes megoldások szükségességét, technikai megvalósíthatóságát, arányosságát és adatvédelmi következményeit is beleértve. A szakértői csoport egyúttal megbízást kapott az információs rendszerek összetettségéből és fragmentációjából adódó hiányosságok és esetleges információs hézagok azonosítására és kiküszöbölésére is. A csoport tevékenységében tagállamok, schengeni társult országok, valamint uniós ügynökségek (eu-LISA, Europol, Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal, Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség, valamint Alapjogi Ügynökség) szakértői vettek részt. A terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátora és az európai adatvédelmi biztos teljes jogú tagként járult hozzá a szakértői csoport munkájához. Az Európai Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságának (LIBE) titkárságának, valamint a Tanács Főtitkárságának képviselői megfigyelőként kapcsolódtak be.

A 2016. december 3-i dániai népszavazás értelmében Dánia kilép az Europolból – az ezzel járó negatív hatások minimalizálása érdekében 2017. április 30-án az Europol operatív együttműködési megállapodást írt alá Dániával. Amint azt Juncker bizottsági elnök, Tusk tanácsi elnök és Rasmussen dán miniszterelnök 2016. december 15-i együttes nyilatkozata is rögzíti, a megállapodás speciális operatív szabályokat tartalmaz a Dánia és az Europol közötti kielégítő mértékű operatív együttműködés biztosítása érdekében – az operatív adatok és az összekötő tisztviselők cseréjét is beleértve –, amelyekhez megfelelő biztosítékok társulnak. Bár ez a megállapodás nem helyettesíti Dánia teljes jogú Europol-tagságát – vagyis az Europol adatbázisaihoz való hozzáférést vagy az Europol irányítási fórumaiban való teljes jogú tagságot –, Dánia elfogadta a Bíróság joghatóságát és az európai adatvédelmi biztos illetékességét és hatáskörét, továbbá végrehajtotta a dán nemzeti jogban a vonatkozó uniós adatvédelmi szabályokat. Az együttes nyilatkozatban foglaltakkal összhangban e rendelkezések azon a feltételezésen alapulnak, hogy Dánia változatlanul az EU és a schengeni térség tagja marad.

A három intézmény által az interoperabilitás 2020-ig történő megvalósításának következő lépéseiről folytatott közös megbeszélés nem vezethet késedelemhez a társjogalkotók által jelenleg tárgyalt, információs rendszerekről szóló jogalkotási javaslatokkal kapcsolatos munkában. E javaslatok többsége már a közös nyilatkozatban is sürgős és kulcsfontosságú prioritásként került meghatározásra, és mindegyikük sürgős fellépést igénylő, jelentős információs hézagokat kezel, így a szakértői csoport ajánlásaival is összhangban áll. A harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszerre (ECRIS) irányuló kiegészítő jogalkotási javaslat – amelyet a Bizottság 2017 júniusában fog előterjeszteni – szintén teljes mértékben összeegyeztethető a szakértői csoport interoperabilitásra vonatkozó ajánlásaival és az e közleményben ismertetett megközelítéssel. Az új megközelítés kezelhető módon történő végrehajtásának nélkülözhetetlen feltétele, hogy valamennyi érintett információs rendszer szilárd jogi alapokon nyugodjon. Éppen ezért először a jelenleg tárgyalt jogalkotási javaslatokról kell megállapodásra jutni.

Az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal folytatott párbeszédre, valamint az információs rendszerekkel kapcsolatban zajló jogalkotási munka és a további technikai elemzések eredményeire építve a Bizottság jelentős erőfeszítéseket tesz az interoperabilitásról szóló jogalkotási javaslat mielőbbi előterjesztéséért. A jogalkotás minőségének javítására vonatkozó elveknek megfelelően a jogalkotási javaslat előkészítése keretében nyilvános konzultációra és hatásvizsgálatra kerül sor, többek között az alapvető jogok – mindenekelőtt a személyes adatok védelméhez való jog – tekintetében. Az interoperabilitásról szóló jogalkotási javaslattal együtt a Bizottság elő fogja terjeszteni a Vízuminformációs Rendszer jogalapjának felülvizsgálatára irányuló jogalkotási javaslatot is, amely a 2016 októberében közzétett értékelő jelentésen alapul. A Vízuminformációs Rendszer azon központi információs rendszerek egyike, amelyeket be kell emelni a határigazgatási és a biztonsági célú adatkezelésre vonatkozó új megközelítésbe.

Az új megközelítés orvosolja az EU adatkezelési struktúrájában jelenleg tapasztalható hiányosságokat, és az azonosított fehér foltokat is kiküszöböli. Az eu-LISA meghatározó szerepet fog játszani az információs rendszerek interoperabilitására irányuló munkában, többek között a folyamatban lévő, illetve a további technikai elemzések révén (lásd a III.2. szakaszt). A Bizottság által 2017 júniusában előterjeszteni kívánt jogalkotási javaslat az eu-LISA mandátumának megerősítését célozza, hogy az ügynökség képes legyen biztosítani az új megközelítés végrehajtását. A Bizottság emellett továbbra is bevonja az európai adatvédelmi biztost és az Alapjogi Ügynökséget az interoperabilitással kapcsolatos munkába.

2017. április 28-án a Bizottság az uniós utasnyilvántartási adatállományról (PNR) szóló irányelvnek megfelelően végrehajtási határozatot fogadott el a PNR-adatok utasadat-információs egység részére történő továbbítása során a légi fuvarozók által használandó közös protokollokról és adatformátumokról. A végrehajtási határozat harmonizálja az utasnyilvántartási adatállományban szereplő adatok légi fuvarozók általi továbbításának technikai vonatkozásait. Az elfogadott adatformátumok és továbbítási protokollok használata 2018. április 28-ától lesz kötelező a légi fuvarozók számára a PNR-adatok utasadat-információs egység részére történő továbbítása során.

2017. április 25-én a Tanács formálisan elfogadta a tűzfegyverekről szóló új irányelvet. A tagállamoknak most 15 hónap áll rendelkezésükre a tűzfegyverek megszerzésére és tartására vonatkozóan előírt ellenőrzések bevezetésére, amelyek azt hivatottak biztosítani, hogy a bűnözői csoportok vagy a terroristák ne fordíthassák saját javukra az uniós szinten fragmentált szabályozást. 2017. április 28-án a hatástalanítási előírásokkal foglalkozó szakértői csoport megállapodott az új hatástalanítási előírásokról, ezáltal lehetővé téve, hogy 2017 júliusáig elfogadásra kerüljön a (EU) 2015/2403 bizottsági rendelet felülvizsgált változata. Ez a felülvizsgált változat bizonyos műszaki szabványokat egyértelműsít a fegyverek hatástalanítására vonatkozó valamennyi műszaki eljárás helyes alkalmazásának biztosítása érdekében.

2. Nem jogalkotási aktusok végrehajtása

A 2017. május 12-i nagyszabású globális ransomware támadás nyomatékosította, hogy az EU-nak, az uniós ügynökségeknek és a tagállamoknak sürgősen fokozniuk kell a számítógépes bűnözés egyre növekvő kockázatával szembeni fellépésüket, a felderítésre és az elrettentésre is nagy hangsúlyt fektetve. Az Europol keretében működő Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központ (EC3) vezető szerepet játszott a legutóbbi támadás nyomán hozott bűnüldözési válaszintézkedésekben, az e területre irányuló, különösen a „no more ransom” kampány keretében elvégzett munkára építve. Az EU hálózatbiztonsági vészhelyzeteket elhárító csoportja ugyancsak szorosan együttműködött a Számítástechnikai Bűnözés Elleni Európai Központtal, az érintett országok hálózatbiztonsági incidenselhárító csoportjaival, a kiberbiztonsági egységekkel, valamint a fő ipari partnerekkel a fenyegetés mérséklése és az áldozatoknak való segítségnyújtás érdekében. A Bizottság 2017. május 10-én a digitális egységes piac félidős értékelésében bejelentette arra irányuló szándékát, hogy 2017 szeptemberéig felülvizsgálja a 2013. évi uniós kiberbiztonsági stratégiát. Most gyorsított ütemben folyik az ezzel kapcsolatos munka, hogy a megelőzésre helyezett jelenlegi hangsúlyt kiterjesztve a felderítés és az elrettentés is fokozott szerephez jusson. Mindez a számítógépes támadások valószínűségének és hatásának csökkentését is célozza a reziliencia megerősítésén, valamint a nemzeti kapacitások kiépítésére és a hálózati és információs rendszerek biztonságáról szóló irányelv maradéktalan végrehajtására irányuló tagállami erőfeszítések előmozdításán keresztül. A számítástechnikai bűnözés (és az internetes bűnözés) potenciálja nem csupán a rendszerek és szoftverek tökéletlenségére, hanem a kiberhigiéniát rontó magatartásokra is visszavezethető. A Bizottság az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) mandátumának megerősítésén túl több javaslatot is elő fog terjeszteni a kiberbiztonsági szabványok, a tanúsítás és a címkézés kidolgozása érdekében, hogy a rendszerek és az eszközök számítástechnikai szempontból biztonságosabbá váljanak. Emellett a kiberkészségek és a műszaki kapacitások Unión belüli kiépítésére is kiemelt figyelmet fog fordítani.

A közrendet, illetve a belső biztonságot fenyegető jelenlegi veszélyek közepette a schengeni térségen belüli biztonság növelése érdekében szükségesnek és indokoltnak minősülhet a tagállamok területén – többek között a határ menti területeken – végzett fokozott rendőri ellenőrzés. A Bizottság ezért 2017. május 2-án ajánlást adott ki a schengeni térségen belüli arányos rendőrségi ellenőrzésekről és rendőrségi együttműködésről. Az ajánlás felvázolja, hogy a schengeni államok milyen intézkedésekkel biztosíthatják a meglévő rendőri erők hatékonyabb kihasználását a közrendet vagy a belső biztonságot fenyegető veszélyek kezelése terén. Amennyiben az szükséges és indokolt, a tagállamoknak fokozniuk kell a határ menti területeken és a fő közlekedési útvonalak mentén végzett rendőri ellenőrzést. Az ilyen ellenőrzésekkel kapcsolatos döntés, továbbá az ellenőrzések helyszíne és intenzitása teljes mértékben tagállami hatáskörben marad, és azoknak minden esetben arányosnak kell lenniük az azonosított fenyegetésekkel. Ezen túlmenően a Bizottság azt javasolja, hogy a tagállamok erősítsék meg a határokon átnyúló rendőrségi együttműködést a közrendet vagy a belső biztonságot fenyegető veszélyek kezelése érdekében.

A légi közlekedés védelme területén az elmúlt hetekben új fejlemények következtek be, mivel az Egyesült Államok és az Egyesült Királyság új biztonsági intézkedéseket vezetett be számos közel-keleti és észak-afrikai országból és a Törökországból érkező légi járatokra vonatkozóan, amelyek értelmében a nagyméretű elektromos készülékeket a feladott poggyászban kell elhelyezni. Ami az EU-t illeti, előrehaladt a harmadik országokból érkező légi járatokhoz kapcsolódó fenyegetésekre és sebezhetőségekre vonatkozó kockázatelemzési munka. Arra az információra reagálva, miszerint az Egyesült Államok az uniós repülőterekről érkező légi járatok tekintetében is hasonló intézkedések bevezetését tervezheti, a Bizottság megerősítette a politikai szintű kapcsolattartást az Egyesült Államok és az EU összehangolt fellépésének biztosítása érdekében. Az Egyesült Államok és az EU képviselői 2017. május 17-én Brüsszelben találkoznak, hogy közösen mérjék fel a potenciális kockázatokat, és előrelépést tegyenek a változó fenyegetések kezelésére vonatkozó közös megközelítés kialakítása felé.

A Tanács Belső Biztonságra Vonatkozó Operatív Együttműködéssel Foglalkozó Állandó Bizottsága (COSI) keretében zajlik a szervezett és súlyos nemzetközi bűnözésre vonatkozó következő, 2018–2021 közötti uniós szakpolitikai ciklus előkészítése, aminek során figyelembe veszik a Bizottság által a biztonsági unióról szóló legutóbbi eredményjelentésben prioritásként azonosított nyolc bűnügyi fenyegetést. A Tanács várhatóan 2017. május 18-án fogadja el az új uniós szakpolitikai ciklussal kapcsolatos következtetéseit.

Miután 2016 decemberében a Bel- és Igazságügyi Tanács kézhez vette a nyomozók elektronikus bizonyítékokhoz való, határokon átnyúló hozzáférésének javítását célzó, folyamatban lévő munkáról szóló bizottsági eredményjelentést , a Bizottság jelenleg az értékelés véglegesítésén dolgozik, és a Bel- és Igazságügyi Tanács 2017. június 8-i ülésén ismerteti az egyeztetés következő lépéseire vonatkozó javaslatait.

A Bizottság támogatta azokat az erőfeszítéseket, amelyeket ebben a szakaszban a tagállamok egy csoportja hajt végre a határokon átnyúló igazságügyi együttműködést és a jogi eljárásokhoz való digitális hozzáférést biztosító e-CODEX rendszer üzemeltetése érdekében. A Bizottság megjegyezte, hogy az érintett tagállamok ezt nem tekintik fenntartható megoldásnak. A tagállamok tanácsi munkacsoporti szinten vizsgálták a különböző lehetőségeket, és arra a következtetésre jutottak, hogy az e-CODEX rendszer üzemeltetése és működőképességének biztosítása az eu-LISA-nál lenne a legjobb kezekben. A legkedvezőbb megoldás azonosítása céljából a Bizottság vizsgálatot indított az e-CODEX üzemeltetésére vonatkozó különböző lehetőségek hatásainak felmérése érdekében. A hatásvizsgálat eredményei 2017 őszére válnak elérhetővé.

A tűzfegyverekről szóló irányelv említett elfogadása jelentős előrelépés a tűzfegyverek jogszerű megszerzésére és tartására vonatkozó szabályok szigorítása felé. A Bizottság a tűzfegyverek tiltott kereskedelmének kezelésére is törekszik, mind az EU határain belül, mind azokon túl. 2017. március 16-án Kijevben EU–Ukrajna szakmai kerekasztalt tartottak a tűzfegyverek tiltott kereskedelméről. Ez volt az első ilyen jellegű találkozó az EU és Ukrajna között, amely a tűzfegyverek tiltott kereskedelmére vonatkozó információcserét hivatott javítani. 2017. március 28-án Tuniszban megrendezték a tűzfegyverek tiltott kereskedelméről szóló második EU–Tunézia szakmai kerekasztalt. Mind Ukrajna, mind Tunézia tekintetében megállapodás született egy cselekvési tervről, amely uniós szakértői missziókat is előirányoz az adott ország közigazgatási keretének értékelése, a releváns joganyaggal kapcsolatos magas szintű konferencia megszervezése, az adatkezelés gyakorlati oldalára vonatkozó képzések, tanulmányi látogatások és műhelytalálkozók biztosítása, valamint az operatív együttműködés érdekében.

A Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat 2017. május 12-én közös informális dokumentumot nyújtott be a Tanácsnak az EU terrorizmus elleni küzdelemre irányuló külső tevékenységéről, amely felvázolja az uniós fellépés szempontjából kiemelt országokat, területeket és eszközöket. A közös dokumentum hozzájárul az EU terrorizmus elleni külső tevékenységéről szóló, 2015. februári tanácsi következtetések felülvizsgálatáról folytatott eszmecseréhez, amelynek nyomán a Külügyek Tanácsa 2017. júniusi ülésén új tanácsi következtetéseket kíván elfogadni.

Az EU és a szomszédos országok részvételével megrendezett, a kritikus infrastruktúrák védelméről szóló első műhelytalálkozót 2017. március 16–17-én tartották Bukarestben, a kritikus infrastruktúrák védelmére vonatkozó európai program külső dimenziójának kiterjesztése jegyében. A tagállamokon kívül nyolc kelet-európai, illetve nyugat-balkáni ország képviselői is részt vettek a rendezvényen. Az első ízben megrendezett műhelytalálkozó célja a kapcsolatteremtés és a kritikus infrastruktúrák védelmét szolgáló intézkedésekkel és eszközökkel kapcsolatos információcsere volt. A résztvevők azonosították a további együttműködés lehetséges területeit is, amelyek közé tartoznak a gyakorlati (operatív) kérdésekre összpontosító közös képzések és gyakorlatok, a regionális kölcsönös függőségeket vizsgáló tanulmányok, valamint a kritikus infrastruktúrák védelmére vonatkozó nemzeti stratégiák partneri felülvizsgálata.

A Bizottság felkéri az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy mozdítsák előre a biztonság, a határigazgatás és a migrációkezelés terén használt információs rendszerekre vonatkozó jogalkotási prioritások végrehajtását. Ez megerősíti a meglévő rendszereket, és kiküszöböli a feltárt információs hézagokat, ezáltal kielégíti a határőrök, a bűnüldöző szervek tagjai – köztük a vámtisztviselők –, a bevándorlási tisztviselők és az igazságügyi hatóságok igényeit, egyúttal megteremti a szóban forgó rendszerek közötti fokozott interoperabilitás alapját.

A határigazgatás és a biztonság erősítését szolgáló, szilárd és intelligens információs rendszerekről szóló, 2016. áprilisi közlemény nyomon követéseként, valamint az információs rendszerekkel és az interoperabilitással foglalkozó magas szintű szakértői csoport ajánlásainak fényében a Bizottság új megközelítésbe helyezi az adatkezelést a határigazgatás és a biztonság terén, amelynek értelmében a biztonság, a határigazgatás és a migrációkezelés terén használt valamennyi központi uniós információs rendszer interoperábilis módon, az alapvető jogok maradéktalan tiszteletben tartásával működik. Ennek megvalósítása érdekében a Bizottság az információs rendszerekre vonatkozó, folyamatban lévő jogalkotási és szakmai munkára építve 2017 júniusában jogalkotási javaslatot terjeszt elő az eu-LISA mandátumának megerősítéséről, hogy az ügynökség képes legyen biztosítani az új megközelítés végrehajtását, majd ezt követően a lehető leghamarabb bemutatja az interoperabilitásról szóló jogalkotási javaslatot is. A Bizottság felkéri az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy közösen vitassák meg a javasolt további lépéseket. A három intézmény ennek nyomán egyetértést alakíthat ki az interoperabilitást célzó további lépésekről, valamint az annak 2020-ig történő megvalósításához szükséges intézkedésekről, maradéktalanul tiszteletben tartva az alapvető jogokat. Az interoperabilitásra vonatkozó megközelítés végrehajtása hatékonyabbá és eredményesebbé tenné az uniós adatkezelést, hogy javuljon a külső határok védelme és megerősödjön a belső biztonság – valamennyi polgár érdekeinek szolgálatában.