Együttes javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodással kialakított Társulási Tanácson belül a második EU–Libanon európai szomszédságpolitikai cselekvési terv végrehajtására vonatkozó ajánlás elfogadásával kapcsolatban képviselendő uniós álláspontról /* JOIN/2013/014 final - 2013/0149 (NLE) */





INDOKOLÁS Libanon és az Európai Közösség között az első szerződéses kapcsolat az 1965-ben aláírt kereskedelmi és technikai együttműködésről szóló megállapodással jött létre. Mind a 2002. évi társulási megállapodás (amely 2006. április 1-jén lépett hatályba), mind pedig a 2007-ben elfogadott, ötéves időszakra szóló európai szomszédságpolitikai (ENP) cselekvési terv jelentősen hozzájárult a kétoldalú kapcsolatok fejlődéséhez. Az évek során Libanon és az Európai Unió között jó, és egyre szorosabb együttműködés alakult ki, amely erős és konstruktív partnerségi kapcsolat kialakulását eredményezte. E kereteken belül az utóbbi időben egyre intenzívebbé váltak az EU és Libanon közötti kapcsolatok: az albizottságok számos alkalommal tartottak munkaüléseket, a Társulási Bizottság folytatta megkezdett tevékenységét, a Társulási Tanács legutóbbi ülésére pedig 2012 októberében került sor. Aktív közreműködésével, illetve eredményes eszmecserék folytatásával Libanon tanúbizonyságot tett az iránti elkötelezettségéről, hogy komoly partnerként kíván részt venni az európai szomszédságpolitikában. Ami az Európai Uniót illeti, a Külügyek Tanácsának 2012. júliusi következtetéseiben újonnan kiemelte annak „jelentőségét, amelyet az európai szomszédságpolitika keretén belül az EU a Libanonnal való partnerség szorosabbra fűzésének tulajdonít”. A Külügyek Tanácsának 2012. novemberi következtetéseiben az Európai Unió a reformfolyamat folytatására ösztönözte Libanont és hangsúlyozta, hogy „várakozással tekint a jelenleg elfogadás alatt álló új ENP cselekvési tervben felvázoltak szerinti, Libanonnal megvalósuló fokozott együttműködés elé”. Az első EU–Libanon ENP cselekvési terv 2012 januárjában lejárt, de a Štefan Füle bővítésért és az európai szomszédságpolitikáért felelős biztos, illetve Nicolas Nahhas libanoni gazdasági és kereskedelmi miniszter közötti levélváltást követően a cselekvési terv érvényességi idejét egy évvel, illetve az új cselekvési terv elfogadásáig meghosszabbították. A főképviselő és a Bizottság 2011. májusi, a Parlamentnek és a Tanácsnak szóló „Az átalakuló szomszédság új megközelítése – Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata” című közös közleményében új megközelítést vázolt fel, amely jóval differenciáltabb szemléletet tűz ki célként, lehetővé téve, hogy minden egyes partner saját törekvéseinek, igényeinek és kapacitásának megfelelően, ugyanakkor a kölcsönös elszámoltathatóság, az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság univerzális értékei iránti elkötelezettség, valamint a közösen megállapított prioritások végrehajtási kapacitása alapján alakítsa kapcsolatát az EU-val. Az említett közleményben foglaltak szerint az EU egyszerűbb és koherensebb politikára, illetve programhálózatra törekszik majd oly módon, hogy az ENP cselekvési terv és az EU támogatása kevesebb prioritásra összpontosul, amelyekhez pontosabb referenciaértékeket állapítottak meg. A második cselekvési terv egyértelműen meghatározza az EU–Libanon partnerség kiemelt prioritásait és mindegyikhez konkrét referenciaértékeket, mutatókat, ütemezést és lehetséges uniós beavatkozást rendel. Az Európai Külügyi Szolgálat 2012 tavaszán tájékozódó megbeszéléseket folytatott Libanonnal. Ezt követően, a bizottsági szolgálatokkal és a tagállamokkal tartott többszöri konzultáció és szoros együttműködés során megfogalmazták az új cselekvési tervet, majd ennek eredményeként megszületett a tárgyalások alapjául szolgáló tervezet. A 2012. augusztusi Bejrútban megtartott tárgyalássorozatot követően a Bizottság és a tagállami partnerek tovább módosították a tervezetet. A Társulási Tanács 2012. októberi ülését követően az EU és Libanon között politikai megállapodás született a tervezetről, figyelemmel a még függőben lévő eljárásokra. A második EU–Libanon ENP cselekvési terv olyan alapvető referenciadokumentum, amely az elkövetkezendő években pontos iránymutatást fog adni az Unió számára a Libanonnal fenntartott kétoldalú kapcsolatai tekintetében. Az ENP továbbra is katalizátorként és olyan egységes szakpolitikai keretként fog szolgálni, amelynek alapját többek között a partnerség, a közös felelősségviselés, valamint a teljesítményalapú megkülönböztetés és az egyedi igényekkel összhangban nyújtott támogatás testesíti meg. A Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: a főképviselő) csatolja a mellékletben szereplő második cselekvési terv végrehajtásáról szóló ajánlás elfogadására vonatkozóan az EU–Libanon Társulási Tanácson belül az Európai Unió álláspontjáról szóló tanácsi határozatra irányuló együttes javaslat szövegét. A Bizottság és a főképviselő ezért felkéri a Tanácsot a csatolt tanácsi határozatra irányuló együttes javaslat elfogadására. 2013/0149 (NLE) Együttes javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodással kialakított Társulási Tanácson belül a második EU–Libanon európai szomszédságpolitikai cselekvési terv végrehajtására vonatkozó ajánlás elfogadásával kapcsolatban képviselendő uniós álláspontról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodás megkötéséről szóló, 2006. február 14-i 2006/356/EK tanácsi határozatra és különösen annak 2. cikke első albekezdésére, tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének együttes javaslatára, mivel: (1) Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) 2002. június 17-én írták alá és 2006. április 1-jén lépett hatályba. (2) A felek megállapodtak a második EU–Libanon európai szomszédságpolitikai cselekvési tervről, amely támogatja az euromediterrán társulási megállapodás végrehajtását a célkitűzések elérése érdekében tett konkrét lépések kidolgozása és egyeztetése révén, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodással kialakított Társulási Tanácson belüli uniós álláspont az EU–Libanon európai szomszédságpolitikai cselekvési terv végrehajtása tekintetében a Társulási Tanács e határozathoz csatolt ajánlástervezetén alapul. 2. cikk Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök Tervezet AJÁNLÁS az EU–Libanon európai szomszédságpolitikai cselekvési terv végrehajtásáról AZ EU–LIBANON TÁRSULÁSI TANÁCS, tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 76. cikke (2) bekezdésére, mivel: · A megállapodás 86. cikkének értelmében a felek a megállapodásban foglalt kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges bármely általános vagy egyedi intézkedést meghoznak és gondoskodnak arról, hogy elérjék a megállapodásban meghatározott célkitűzéseket. · A megállapodás felei megállapodtak a második EU–Libanon európai szomszédságpolitikai cselekvési terv (a továbbiakban: az EU–Libanon cselekvési terv) szövegében. · A végrehajtásra vonatkozóan a felek által hozott, gyakorlati útmutatóul szolgáló konkrét lépések kidolgozása és elfogadása révén az EU–Libanon cselekvési terv elősegíti a megállapodás végrehajtását. · A cselekvési terv kettős célt szolgál, egyrészt konkrét lépéseket állapít meg a felek tekintetében a megállapodásban meghatározott kötelezettségek teljesítésére, másrészt a megállapodás átfogó célkitűzéseivel összhangban tágabb keretet biztosít az EU és Libanon közötti kapcsolatok további megszilárdításához a jelentős mértékű gazdasági integráció és a politikai együttműködés elmélyítése érdekében, ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ AJÁNLÁST: Egyetlen cikk A Társulási Tanács ajánlja a feleknek a mellékletben szereplő EU–Libanon cselekvési terv végrehajtását, amennyiben ez a végrehajtás az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulást létrehozó euromediterrán megállapodás célkitűzéseinek elérésére irányul. Kelt, […] a Társulási Tanács részéről az elnök MELLÉKLET EU–Libanon partnerségi és együttműködési Cselekvési Terv (2013-2015) I. Bevezetés A Libanon és az Európai Unió közötti kapcsolatot a 2006-tól hatályos euromediterrán társulási megállapodás testesíti meg. A felek közti szerződéses kapcsolat azonban jóval korábbra, az 1965. évi kereskedelmi és technikai együttműködési megállapodásig nyúlik vissza. Ezen időszak alatt jó együttműködés alakult ki Libanon és az Európai Unió között, amely fokozatosan egyre intenzívebbé vált. Mindkét fél – a társulási megállapodásban foglaltaknak megfelelően – elkötelezett híve a demokráciának és az emberi jogoknak, illetve számos közös politikai és gazdasági érdek fűzi őket össze. A felek ezen alapokra építkezve kívánják továbbfejleszteni és megszilárdítani partnerségi kapcsolatukat. Az elmúlt években az egymást követő libanoni kormányok mind a jogszabályalkotás, mind a szakpolitikai kiigazítások és a közigazgatás javítása révén tanúbizonyságot tettek a politikai és gazdasági reformok iránti elkötelezettségükről. A kormányok hangsúlyozták: kitartanak a libanoni alkotmányban és későbbi megállapodásokban foglalt elvek, így többek között Libanon szuverenitása, függetlensége, demokratikus berendezkedése, az alapvető szabadságok, valamennyi állampolgár egyenlősége, valamint a nemzet területének, lakosságának és intézményeinek egysége mellett. Kijelentették továbbá, hogy tiszteletben tartják a nemzetközi határozatokat. Az Európai Unió teljes mértékben támogatja és ösztönzi az ezen elvek melletti elkötelezettséget, csakúgy mint az ezeken az elveken alapuló reformtörekvéseket. Új szomszédságpolitika Az Európai Unió a déli szomszédság országaiban bekövetkezett történelmi jelentőségű változások nyomán új megközelítést dolgozott ki. Ez azt a célt szolgálja, hogy a leginkább megfelelő választ lehessen adni a szomszédos országokban tapasztalt, hirtelen végbemenő fejleményekre, többek között a mélyreható és jelentős reformok kezdeményezése és folytatása, az egészséges demokráciák megteremtése és konszolidációja, a fenntartható és inkluzív gazdasági növekedés, valamint a nemzetközi következmények kezelése iránt mutatkozó igényre. Libanon hozzájárult ahhoz az elemzéshez, amelynek alapján az EU a szóban forgó megközelítést kialakította. A felülvizsgált európai szomszédságpolitika (ENP) a kölcsönös elszámoltathatóságon, valamint az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság egyetemes értékei iránti közös elkötelezettségen alapul. Ennek révén jóval differenciáltabb szemlélet valósul meg, és az EU által nyújtott támogatás szintjét a partnerországoknak az EU-hoz való közeledési szándéka, illetve egyedi igényeiknek és rendelkezésre álló kapacitásuknak, a reformok végrehajtása, a demokrácia és a jogállamiság megszilárdítása terén megtett lépéseiknek, illetve az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának függvényében határozza meg. Lehetőséget teremt továbbá, hogy a kapcsolatok megszilárdítása révén nagyobb fokú gazdasági integráció, fokozott mobilitás valósuljon meg, illetve a kormányzás, a biztonságpolitikai kérdések, a konfliktusmegoldás és a közös érdekű ügyek kapcsán a nemzetközi fórumok keretén belüli koordináció terén szorosabb politikai együttműködés jöjjön létre. A szomszédságpolitika új megközelítésének célja, hogy: a) fokozottan támogassa a demokrácia elmélyítése, valamint a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása érdekében fellépő partnereket, b) támogassa a fenntartható és inkluzív gazdaság fejlesztését, amely mérsékli a társadalmi és regionális egyenlőtlenségeket, munkahelyeket teremt és növeli a lakosság életszínvonalát, valamint c) szorosabb együttműködést alakítson ki a partnerországok népeivel és civil társadalmával. Az új cselekvési terv Tekintettel a kérdés iránti kölcsönös, nagyfokú elkötelezettségükre, megfelelőek a körülmények ahhoz, hogy Libanon és az EU szorosabbra fűzze kapcsolatát. A második EU–Libanon ENP cselekvési terv olyan politikai dokumentum, amely az együttműködési területeket kijelölő társulási megállapodás rendelkezésein alapul. Annak érdekében, hogy a cselekvési tervnek operatívabb jelleget kölcsönözzenek, a felek megállapodtak, hogy korlátozott számú, közösen meghatározott kiemelt célkitűzésre összpontosítanak. Ezek meghatározásához az alábbiakban szereplő referenciaértékek és mutatók nyújtanak segítséget, amelyek az egyes kiemelt célkitűzések eléréséhez konkrét mérföldköveket rendelnek, illetve az előrehaladás mértékéről tanúskodó adatokat vagy konkrét lépéseket jelölnek meg. Az ütemezés a végrehajtásra szánt időintervallumot jelöli. Minden egyes kiemelt célkitűzés meghatározása tartalmazza az együttműködéssel, támogatásnyújtással vagy forrásmozgósítással kapcsolatos esetleges uniós beavatkozásokat (amennyiben feltüntetik a már rendelkezésre álló eszközöket, akkor azok a következő – vagyis a 2013. évet követő – időszakra is vonatkoznak). Az EU és Libanon közötti későbbi pénzügyi együttműködés, illetve támogatás programozására e cselekvési tervvel összhangban kerül sor. A további célkitűzéseket a melléklet tartalmazza, amely egyrészről felöleli a társulási megállapodásban előirányzott együttműködési területeket, másrészről referenciadokumentumként szolgál a végrehajtáshoz. A cselekvési terv kezdeti időtartama három év. A lehető legjobb végrehajtás, valamint a fentiekben meghatározott kiemelt célkitűzések megvalósítására tett lépések és a nyújtott támogatás összekapcsolásának érdekében a Társulási Bizottság és a társulási megállapodás keretén belül felállított albizottságok, eredményjelentések keretén belül pedig a felek is rendszeres ellenőrzéseket és értékeléseket végeznek. Amennyiben a felek szükségesnek vélik, és erről megállapodnak, a következő év(ek)re vonatkozóan határozhatnak a cselekvési terv megfelelő kiigazításáról. Az érvényességi idő lejártának közeledtével a felek értékelik a cselekvési terv általános végrehajtását. Az értékelés alapján határozhatnak úgy, hogy egy évvel meghosszabbítják az időtartamot, illetve ennek leteltét követően évente dönthetnek a további, évenkénti meghosszabbításról. Az említett határozatok meghozatala a Társulási Tanács hatáskörébe tartozik. A cselekvési terv tervezetét jóváhagyás céljából benyújtják az EU–Libanon Társulási Tanácsnak. II. Cselekvési prioritások Prioritási lista A........... Az igazságszolgáltatás (többek között a börtönök) reformja a nagyobb hatékonyság, eredményesség, valamint a bíróságok függetlenségének érdekében............................................................................ 8 B........... A nemzetközi normák átvételét célzó választási reform és a libanoni parlament hatékonyságának fokozása 10 C........... Emberi jogok, illetve a kiszolgáltatott csoportok, többek között a palesztin menekültek védelmét szolgáló jogszabályok vagy más alkalmas intézkedések és célirányos fellépések........................... 11 D........... Az államháztartás irányításának javítása és az állami források hatékony elosztása............ 13 E........... A közigazgatás hatékonyságának, megfelelő irányításának és átláthatóságának javítása... 14 F........... A biztonsági ágazat irányításának, illetve a bűnüldözés javítása, beleértve az együttműködést, az elszámoltathatóságot és a felügyeleti mechanizmusokat, valamint előrelépés az integrált határigazgatás terén 16 G........... A kereskedelmi versenyképesség javítása és az uniós, illetve nemzetközi piacokkal való kereskedelmi integráció továbbmélyítése, csatlakozás a WTO-hoz..................................................................... 18 H........... Az üzleti környezet fejlesztése, különösképpen a mikro-, kis- és középvállalkozások számára, valamint a kulcsfontosságú ágazatok esetében a belpiaci környezet fejlesztése................................ 19 I............ A mezőgazdasági termékek termelésének és kereskedelmének nemzetközi normákkal összhangban történő fokozása, növekvő mértékű liberalizáció megvalósítása, a versenyképesség fokozása és a vidéki gazdaság fejlesztése..................................................................................................................... 20 J............ A környezetvédelem fokozása és előrelépés a fenntartható regionális fejlődés terén a nagyobb decentralizáció, valamint az önkormányzatok, illetve helyi hatóságok szerepvállalásának erősítése révén.. 22 K.......... A nemzeti oktatási stratégia végrehajtása, a műszaki és szakképzés javítása.................... 24 L........... A szociális védelem és az egészségügyi ellátás javítása................................................... 25 M.......... Az energiaellátás bővítésére, szerkezeti reform elindítására, valamint a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiaforrások használatára, illetve energiahatékonyságra irányuló energiastratégia végrehajtása 26 A prioritások meghatározása A. Az igazságszolgáltatás (többek között a börtönök) reformja a nagyobb hatékonyság, eredményesség, valamint a bíróságok függetlenségének érdekében Referenciaértékek || Mutatók - Az Igazságügyi Minisztérium, illetve a kapcsolódó hatóságok kapacitásnövelése; a folyamatok automatizálása e területen; - Kézzelfogható eredmények a bíróságok függetlenségének terén; - A libanoni lakosság – beleértve a kiszolgáltatott csoportok – igazságszolgáltatáshoz való könnyebb hozzáférése; - A katonai bíróságok joghatóságának korlátozása a katonai peres ügyekre; nyilvános eszmecsere a vallási bíróságok rendszerének reformjáról; választottbírósági eljárások bevezetése; - A bűnügyi nyomozások során felhasználandó bizonyítékok kezelése; a tárgyi bizonyítékokra támaszkodó ítéletek számának növelése a vallomásokon alapuló ítéletek számával szemben; - A börtönöknek a Belügyminisztérium hatásköréből az Igazságügyi Minisztérium hatáskörébe történő utalása; a börtönök szabályzatának, illetve a börtönök fizikai körülményeinek összehangolása a nemzetközi normákkal; a börtönszemélyzet nemzetközi szabványoknak és az emberi jogi chartában foglaltaknak megfelelő magatartása; a börtönök túlzsúfoltságának csökkentése a nők sajátos szükségleteinek figyelembe vételével; a jogszabályok, a bennük meghatározott időkorlátok és az igazságügyi hatóság tiszteletben tartása a fogva tartás során; - A jogszabályok teljes körű összehangolása a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni ENSZ-egyezménnyel (UNCAT); a kínzás bűncselekménnyé nyilvánítása, illetve a kínzást elkövetők bíróság elé állítása; hatékony megakadályozás || - Folytatódott az Igazságügyi Minisztérium igazgatási átszervezése, többek között megerősítették az informatikai egységet; a személyi állomány képzett, kapacitásuk és ismereteik bővültek; a folyamatokat automatizálták és az informatikai eszközöket alkalmazzák, különösképpen a bíróságokon; változást mutat a bíróságok által évente tárgyalt ügyek átlagos száma; változást mutat a bírósági eljárások átlagos időtartama; - Megszűnt a Legfelsőbb Bírói Tanácsnak (High Judicial Council), valamint a Bírói Felügyeletnek (Judicial Inspection) az Igazságügyi Minisztériumtól való közigazgatási függése; átlátható mechanizmusokat vezettek be a bírói kar tagjainak szolgálati idejével, kinevezésével és felmentésével kapcsolatban; - A bíróságok illetékességére/hozzáférhetőségére vonatkozó összesített adatok, a bírósági eljárásokban résztvevőkre vonatkozó összesített adatok; - Elfogadták a választottbíróságokról szóló törvényt és alkalmazzák a vonatkozó eljárásokat; csökken a katonai bíróságok által tárgyalt nem katonai peres ügyek száma; (az Igazságügyi Minisztérium) elkészítette és nyilvánosságra hozta a vallási bíróságokról szóló tanulmányát, amelyet nyilvános vita követ; - A bűnügyi nyomozások során gyűjtött bizonyítékokat a bíróságokon megfelelőképpen kezelik és tárolják; statisztikát vezetnek az elítélésekről; - A börtönök más hatáskörbe történő áthelyezésére irányuló adminisztratív lépéseket megtették; a börtönök és a büntetés-végrehajtási intézetek fizikai infrastruktúrája kimutatható módon javult; az alkalmazottak megfelelőképpen képzettek, tevékenységüket felügyelik; csökken a megalapozott vád nélkül fogvatartottak, illetve a kiszabott börtönbüntetésüket már letöltött rabok száma; megkezdődtek a börtönkapacitás bővítését szolgáló építkezések; egyedi programokat dolgoztak ki a libanoni börtönökben a női és férfi elítéltek társadalmi és gazdasági szerepvállalására vonatkozóan; a börtönök vezetősége hivatalosan az igazságügyi hatóság fennhatósága alá tartozik; jelentések készültek a börtönökben tett helyszíni vizsgálatokról; - Módosították a jogszabályokat és a börtönszabályzatokat, hogy azok teljes mértékben megfeleljenek az UNCAT-nak; bűncselekménnyé nyilvánították a kínzást; elfogadták (a Libanon által megerősített OPCAT-tal összhangban álló) a kínzás megakadályozását szolgáló országos mechanizmust életre hívó jogszabályt és végrehajtási rendeleteket Ütemezés Rövid, illetve középtávon, a cselekvési terv teljes időtartama alatt Rövid távon: a folyamatok automatizálása, a börtönök hatásköri áthelyezése, a Legfelsőbb Bírói Tanács (High Judicial Council) függetlensége Uniós beavatkozás(ok) Az igazságügyi reform további uniós támogatása a bíróságok nagyobb fokú függetlensége, illetve a nemzetközi normáknak való megfelelés érdekében (többek között a börtönök esetében); a bíróságok esetében a folyamatok automatizálásának további támogatása; további kapacitásépítés és képzés a Jogtudományi Intézet (Judidial Studies Institute), illetve lehetőség szerint egyéb jelentős intézmények keretein belül. B. A nemzetközi normák átvételét célzó választási reform és a libanoni parlament hatékonyságának fokozása Referenciaértékek || Mutatók - A választási törvény összehangolása a nemzetközi normákkal, a korábbi választási megfigyelő missziók által tett ajánlások figyelembe vételével; - A következő választások nemzetközi normák szerinti, illetve a korábbi uniós választási megfigyelő misszió által tett ajánlásoknak megfelelő lebonyolítása; független nemzetközi és nemzeti megfigyelők jelenléte; - A parlament tevékenységének fokozása, a törvényhozás (így a kiemelt fontosságú törvényalkotás) hatékonyságának növelése, a parlament belső eljárásainak javítása || - Elfogadták a választási törvény módosítására irányuló jogszabályokat; a jogszabály-módosítások kiterjednek: a teljes függetlenséget élvező választási bizottság létrehozására, az előre kinyomtatott szavazólapokra, a választójogi korhatár csökkentésére, a bevándorlók átlátható választási részvételére; a jogszabály-módosítások ütemezése (annak érdekében, hogy még a választásokat megelőzően megvalósulhasson a végrehajtás); - Független nemzeti és nemzetközi megfigyelők által készített értékelés a megtartott választások lebonyolításáról; összesített választási részvételi adatok (általános részvételi arány, nők részvétele a választásokon [jelöltként is], felekezetek, illetve egyéb társadalmi csoportok és bevándorlók részvétele a választásokon); összesített adatok a választás lebonyolításával kapcsolatos lehetséges panaszokról; - Parlamenti ülések gyakorisága (megtartott ülések száma); összesített és nyilvánosságra hozott adatok a képviselői jelenlétről/távollétről; a megvitatott/elfogadott/elutasított jogalkotási javaslatok száma; a parlamenti eljárás és a törvények „keresztülvitelének” átlagos időtartama; a parlamentáris mechanizmusok hatékony használata a kiemelt törvényalkotás során; összesített adatok a jogalkotási követő rendszerről; a parlament eljárási szabályzatának egyes pontjait kiigazították (például bevezették a jelenlévő és/vagy távolmaradó képviselőkről készített jegyzéket) szakemberekből álló testület segíti a törvényhozók munkáját Ütemezés Rövid távon: választási reform a 2013. évi parlamenti, illetve a későbbiekben megtartandó helyhatósági választásokig Középtávon: a parlament hatékonyságának javítása a cselekvési terv teljes időtartama alatt, a választási rendszer folyamatos javítása Uniós beavatkozás(ok) Támogatás a választási reformnak a nemzetközi normákkal, az európai választási megfigyelő misszió által tett ajánlásokkal, illetve a bevált módszerekkel összhangban történő végrehajtásához (többek között a logisztika és az automatizálás terén). A parlament támogatása – többek között a személyi állomány képzésével – a hatékonyabb törvényhozás, jogalkotási folyamat, ellenőrző funkció érdekében, valamint a parlament kutatási, szakpolitikai elemzésekre vonatkozó kapacitásának bővítésére, illetve intézményi súlyának növelésére. C. Emberi jogok, illetve a kiszolgáltatott csoportok, többek között a palesztin menekültek védelmét szolgáló jogszabályok vagy más alkalmas intézkedések és célirányos fellépések Referenciaértékek || Mutatók - Az egyetemes időszakos felülvizsgálat keretében elfogadott ajánlások végrehajtása és nyomon követése; - A nemzeti emberi jogi stratégia véglegesítése, illetve országos hatáskörű emberi jogi intézmény felállítása; - A kiszolgáltatott csoportok, többek között a menekültek, a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek, a menedékkérők, a hontalanok, a háztartási alkalmazottak, a migráns munkavállalók, a fogyatékossággal élők helyzetének és életkörülményeinek javítása egyedi státuszuknak megfelelően; a menekültek és menedékkérők visszaküldési tilalmának elve iránti elkötelezettség, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód elleni ENSZ-egyezmény, illetve a nemzetközi szokásjog alapján; valamint a visszaküldés tilalmára vonatkozó elv alkalmazásának ellenőrzése; - Előrelépés a nők és gyermekek jogainak védelme terén, a nők és fiatalok nagyobb számú és súlyú részvétele a közéletben, többek között a döntéshozatalban és a politikai tisztségek betöltésében; - Az emberi jogok fokozottabb érvényre juttatása a bűnüldözésben, különösképpen a belbiztonsági erők esetében; - A Libanonban élő palesztin menekültek státuszának javítása, humanitárius és szociális jogaik megerősítése, valamint életkörülményeinek javítása, többek között a libanoni kormány szerepvállalásával megvalósuló projektek révén; a palesztin menekülttáborok irányítását szolgáló intézményi keretek, valamint az UNRWA-val és a libanoni hatóságokkal folyó párbeszéd mechanizmusainak megteremtése; - A palesztin menekültek foglalkoztatási lehetőségeinek bővítése, illetve az egészségügyi és oktatási színvonal javítása; || - Az egyetemes időszakos felülvizsgálat végrehajtott ajánlásainak száma, illetve a nyomon követési értékelés eredménye; - Elfogadták a nemzeti emberi jogi stratégiát és létrehozták a kapcsolódó, országos hatáskörrel rendelkező intézményt; az intézmény megkezdte tevékenységét, többek között elindította a civil társadalommal folytatott párbeszédet; - Jogalkotási, szabályozási vagy egyéb intézkedések és célirányos fellépések: a nemzetközi normákkal összhangban – így az UNHCR-rel jelenleg megbeszélések tárgyát képező egyetértési megállapodás révén – javultak a menekültügyi feltételek és a menekültek/a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek védelme; összesített adatok a menedékjog iránti kérelmek feldolgozásáról és nyomon követéséről; felülvizsgálták a hontalan személyek helyzetét; - Megerősítették és átültették a libanoni jogba a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 189. számú, a háztartási alkalmazottak részére biztosítandó tisztességes munkáról szóló egyezmény rendelkezéseit; a nemzeti jog védelmet biztosít a migráns munkavállalók számára, kialakították és érvényt szereztek a jogaikat biztosító szakpolitikáknak; megerősítették a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményt; - A nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény (CEDAW) végrehajtására vonatkozó összesített adatok; előrelépés a CEDAW végrehajtásának terén; elfogadták és végrehajtották a nők és gyermekek családon belüli erőszakkal szembeni védelmére vonatkozó jogszabályokat; a nők és gyermekek védelmét szolgáló egyéb jogszabályi rendelkezések száma és hatálya; végrehajtották a gyermekek fegyveres konfliktusokban való részvételének tárgykörében született nemzetközi egyezményeket; a vezető – többek között politikai – pozíciót betöltő nők száma országos és helyi szintre lebontva; kormányzati fellépés a hajléktalan gyermekek érdekében; - Összesített adatok a belbiztonsági erők emberi jogi egységéről (személyi állomány bővítése, eredmények, tevékenységi kör); az igazságszolgáltatási eljárások során az állampolgárokkal és különösképpen a kiszolgáltatott csoportokkal szembeni bánásmódról (bírósági ügyek száma; az ítélkezési gyakorlatban megmutatkozó minták); összesített adatok a menedékkérőkkel, menekültekkel és migráns munkavállalókkal való bánásmódról, illetve életkörülményeikről (beleértve az egyes létesítményeken folytatott helyszíni vizsgálatokat); - Javultak az életkörülmények, fokozottan tiszteletben tartják a humanitárius és szociális jogokat, javult az általános helyzet; a folyamatban lévő projektek eredményei; az új projektek jellege és száma; a tábori infrastruktúra rehabilitációjának mértéke; kialakították a menekülttáborok, valamint az UNRWA, a libanoni hatóságok és a libanoni-palesztin párbeszédbizottság közötti kapcsolatot és kidolgozták az együttműködés javítását célzó kezdeményezéseket és szakpolitikákat; - Alkalmazzák a (módosított, a palesztinok bizonyos szakmákban való elhelyezkedését lehetővé tevő) munkajogot; az UNRWA-tól, illetve egyéb megbízható forrásból származó statisztikai adatok és jelentések a palesztinok foglalkoztatottságáról; intézkedéseket hoztak a palesztin menekültek egészségügyi és oktatási helyzetének javítására; Ütemezés Rövid, illetve hosszú távon, a cselekvési terv teljes időtartama alatt Rövid távon: az egyetemes időszakos felülvizsgálat ajánlásainak nyomon követése a soron következő felülvizsgálat keretén belül (2014-ben); a munkajogi módosítások végrehajtására irányuló rendeletek elfogadása a palesztin menekültek munkavállalásának elősegítése érdekében; a családon belüli erőszakkal kapcsolatos és a migráns munkavállalókra vonatkozó törvények elfogadása, illetve végrehajtása Uniós beavatkozás(ok) Támogatás biztosítása az emberi jogokkal kapcsolatos libanoni kapacitás kiépítéséhez, illetve az egyetemes időszakos felülvizsgálat végrehajtásához (elfogadott ajánlások, felkészülés a következő ciklusra); a kormánytisztviselők kapacitásbővítésének támogatása az emberi jogok intézményi keretek közötti védelmének és az elszámoltatási mechanizmusok biztosítása érdekében; további támogatás és a kapacitásoknak megfelelően pénzügyi együttműködés az UNHCR-rel; támogatás a kiszolgáltatott csoportok szükségleteiről való gondoskodáshoz, többek között átfogó jogsegélyrendszer kialakítása; további pénzügyi együttműködés az UNRWA-val, illetve más szereplőkkel a palesztinok jogainak előmozdítására, valamint gazdasági és szociális körülményeinek javítására. D. Az államháztartás irányításának javítása és az állami források hatékony elosztása Referenciaértékek || Mutatók - Az államháztartás irányításának racionalizálása; a költségvetési eljárások kiigazítása (a költségvetést a parlament fogadja el, az előző időszakok beszámolóinak lezárása, a Pénzügyminisztérium és az illetékes minisztériumok, illetve egyéb intézmények közötti koordináció); - A költségvetési számvitel nemzetközi standardokkal történő összehangolása a hatékonyság, az elszámoltathatóság, az átláthatóság és a kiszámíthatóság érdekében; az IMF és PEFA ajánlások átültetése; a közforrások, illetve a támogatóktól (többek között az Uniótól) származó források hatékony és eredményes kezelése; - A kiadások és bevételek előirányzatának, illetve az ellenőrzés javítása; - Az adórendszer felülvizsgálata, többek között az adórés csökkentése és a hatékonyság fokozása; - Nyílt és átlátható közbeszerzésre vonatkozó jogszabályi keret; a korrupcióellenes erőfeszítések érvényre juttatása az államháztartás irányításában, illetve a közbeszerzések terén; a statisztikák pontosítása és fokozott külső ellenőrzés || - Jóváhagyták az állami költségvetést; az előző időszakok beszámolóit lezárták; idejében megkezdődött a következő évi költségvetés előkészítése; a minisztériumok között fokozottabb a koordináció; - Az IMF Pénzügyi Szektor Értékelési Programja (FSAP), illetve a PEFA ajánlásainak végrehajtása terén tett előrelépések; a hatékonyság és az átláthatóság tekintetében szigorú normákat alkalmaznak; biztosítják a támogatói források felhasználását ellenőrző mechanizmusok működését (többek között együttműködnek az uniós forrásokkal foglalkozó érintett uniós szervekkel); - Közkiadásokra vonatkozó adatok; a költségvetés-támogatás feltételei teljesültek: pontosan meghatározott nemzeti és ágazati reformpolitika, illetve stratégia, stabilitásorientált makrogazdasági keret, az államháztartás-irányítás javítását célzó hiteles és releváns folyamatos program, átláthatóság és a költségvetés ellenőrzése; - Átfogó és méltányos adórendszer kialakítását eredményező adópolitikai változtatások; hatékony módon kerül sor az államot megillető bevételek beszedésére, a bírságok behajtására (többek között a közterületek jogtalan használatával kapcsolatban kiszabott bírságok, az Electricité du Liban villamosenergia-számláinak, illetve a közlekedési bírságok esetében) az állami bevételek és kiadások statisztikáinak kellő időben történő és részletes közzététele; - Elfogadták a közbeszerzési törvényt; meghozták a korrupcióellenes jogszabályok végrehajtására vonatkozó intézkedéseket; hatékony felügyeleti mechanizmusokat hívtak életre: a Számvevőszék szélesebb körű függetlenséggel rendelkezik (jelentéstétel a parlamentnek, költségvetését a parlament hagyja jóvá) és tevékenysége kizárólag a külső ellenőrzésre összpontosul; kivizsgálták a közbeszerzéseket érintő korrupciós gyakorlatokat, majd ezt követően jogi eljárást indítottak; a 2014. évi UNCAC vizsgálat Libanonra vonatkozó eredményei; szigorú ellenőrzési és statisztikai módszereket vezettek be Ütemezés Rövid távon: költségvetés elfogadása, közbeszerzési törvény Rövid- és középtáv Uniós beavatkozás(ok) Támogatás az államháztartás-irányítás reformjára vonatkozó stratégia meghatározásához, illetve a Pénzügyminisztérium kapacitásfokozásához. Segítségnyújtás a hatékonyabb költségvetés kialakításának és a bevétel-előrejelzés érdekében. Támogatás az intézményi keret javításához, a Számvevőszék felépítéséhez, illetve tevékenységéhez, segítségnyújtás a köztulajdon eszközgazdálkodási rendjéhez, a pénzügyi szabályokra vonatkozó információk és gyakorlatok cseréje. E. A közigazgatás hatékonyságának, megfelelő irányításának és átláthatóságának javítása Referenciaértékek || Mutatók - Előrelépés a kormányzás javítása terén elsősorban a korrupció elleni küzdelem révén; - A közigazgatás nagyobb mértékű átláthatósága, többek között a törvények és rendeletek elfogadását megelőző nyílt konzultációs folyamat kialakításával, illetve a határozatok és jelentések közzétételével; - Működő ombudsmani hivatal; - Személyzeti reform, amelynek célja, hogy egyetlen testületbe tömörítse valamennyi közalkalmazottat; a közalkalmazottak hatékonyságának és teljesítményének fokozására irányuló projektek; nemek közti esélyegyenlőség, az üres álláshelyek betöltése; - A kormány teljesítményének mérésére és értékelésére szolgáló modellek bevezetése; - Az eljárások egyszerűsítése és az egyablakos ügyintézés kialakítása; - A kormány informatikai infrastruktúrájának fejlesztése az adatvédelem céljából, illetve a hatékonyság és termelékenység fokozásának érdekében; - Az e-kormányzat és az elektronikus szolgáltatások bevezetése - Az uniós és nemzetközi normáknak megfelelő, megbízható, kellő időben és rendszeresen elkészített és közzétett statisztikák valamennyi releváns területről, így a gazdaságról (nemzeti számlákról, fizetési mérlegről, külkereskedelemről, árakról, az egyes ágazatokról, iparról, szolgáltatásokról és mezőgazdaságról), a társadalomról (népességről, bevándorlásról, életkörülményekről, munkanélküliségről/foglalkoztatottságról, oktatásról), az infrastruktúráról (energiáról, közlekedésről) és a közigazgatásról (helyi és regionális szintekről, igazságszolgáltatási és egészségügyi rendszerekről, a lehetőségek szabta keretek között) || - Elfogadták a megerősített, az ENSZ korrupció elleni Egyezményével összhangban lévő korrupcióellenes jogszabálytervezet-csomagot (amely magában foglalja az információhoz való hozzáférést, a jogtalan vagyonszerzést, az összeférhetetlenség kérdését és a korrupciós eseteket felfedők védelmét); csökken a közigazgatási szabálytalanságokkal kapcsolatos állampolgári panaszok száma; a Transparency International korrupcióérzékelési indexe; a civil társadalom felügyelő szerepet tölt be; - Nyílt konzultációs eljárást vezettek be, a lefolytatott konzultációk száma; a közzétett jelentések/határozatok száma; - Kinevezték az ombudsmant, a kapcsolódó szabályozást elfogadták; - Sor került a közszolgálat felépítésének felülvizsgálatára; megtörtént a közalkalmazottak munkafeltételeinek kiigazítása annak érdekében, hogy az állomány egy testületté váljon; a képzésben részt vett közalkalmazottak száma; célkitűzésként került megfogalmazásra, hogy a közigazgatás minden szintjén megvalósuljon a nők és férfiak egyenlő részvétele; a betöltetlen minisztériumi álláshelyek aránya; kialakították az emberierőforrás-menedzsment, illetve -fejlesztés kereteit; - Életre hívták a közigazgatás teljesítményének ellenőrzésére és értékelésére szolgáló rendszert, a hatóságokat jelentéstételi kötelezettség terheli; kialakították azokat a csatornákat, amelyeken keresztül az állampolgárok megtehetik észrevételeiket; - Felülvizsgálták a már meglévő eljárásokat; feltérképezték az egyszerűsítés, illetve az egyablakos ügyintézés kialakításának lehetőségeit; jóváhagyták és elindították az egyablakos ügyintézés kísérleti programját; - Korszerű információs és kommunikációs rendszert építettek ki, így biztonságos adatközpontokat is létrehoztak; döntéstámogató és vállalati forrástervező rendszereket vezettek be; - Létrehozták az e-kormányzati portált, kialakították és elindították az elektronikus szolgáltatásokat; - Elfogadták a nemzeti statisztikai főtervet (korszerű statisztikai módszereket vezettek be, biztosítják a normáknak – többek között az ENSZ hivatalos statisztikai alapelveinek– való megfelelést); Libanon intézményi felépítését a statisztikakészítés megkönnyítésének érdekében átalakították; létrehozták az alapvető adatbázisokat (pl. gazdasági szervezetek nyilvántartása, szolgáltatási adatbázis stb.); valamennyi kormányzati honlapon hozzáférhetők a statisztikák Ütemezés Középtávon, a cselekvési terv teljes időtartama alatt Rövid távon: nemzeti statisztikai főterv elfogadása, korrupcióellenes jogszabályok elfogadása, az informatikai infrastruktúra kialakítása és az e-kormányzat megvalósítása Uniós beavatkozás(ok) Technikai segítségnyújtás a referenciaértékek teljesítéséhez, többek között ikerintézményi programok révén. F. A biztonsági ágazat irányításának, illetve a bűnüldözés javítása, beleértve az együttműködést, az elszámoltathatóságot és a felügyeleti mechanizmusokat, valamint előrelépés az integrált határigazgatás terén Referenciaértékek || Mutatók - A biztonsági erők szakmai felkészültségére, elszámoltathatóságára, pártatlanságára és átláthatóságára vonatkozó állampolgári igényeket és elvárásokat tükröző megközelítés elfogadása; - Nemzeti szintű válság- és katasztrófa-kockázatkezelési politika elfogadása és végrehajtása, a természeti és ember által előidézett vészhelyzetek hatásosabb megelőzése, valamint a magasabb szintű felkészültség és a hatékonyabb válaszmechanizmusok érdekében; - A biztonsági szervek szervezeti hatáskörének megerősítése; - A libanoni biztonsági szervek egymás közötti, valamint a bírói karral folytatott rendszeres együttműködésének elmélyítése és az információcsere fokozása; a biztonsági szervek hatékony felügyelete - Integrált határigazgatási stratégia kidolgozása és megvalósítása; - A hivatalos határátkelők és az általános határrendészeti eljárások korszerűsítése és megerősítése; a teljes határvonal, a tűzszüneti, illetve a demarkációs vonalak hatékony ellenőrzése; többek között pénz, kábítószerek, fegyverek tiltott kereskedelme és az emberkereskedelem elleni küzdelemmel kapcsolatos nemzeti és regionális együttműködés elmélyítése; - További lépések a határ-megállapítással kapcsolatos kérdések terén, figyelembe véve az 1701. sz. ENSZ BT határozatot és tekintettel Libanon tengeri határaira || - Körültekintő belső stratégiai tervezésen alapuló intézményfejlesztés a szervek keretein belüli; az állampolgároknak a biztonsági, illetve a jogállamiság fenntartására irányuló szolgáltatásokkal kapcsolatos elégedettségét vizsgáló közvélemény-kutatások; a belbiztonsági erők tevékenységüket magatartási kódex alapján végzik, amely szemléletet a többi biztonsági szerv is követi; a bűnüldözés során tiszteletben tartják az emberi jogokat; jelentések a biztonsági szervek letartóztatási és vallatási gyakorlatáról; csökken azon esetek száma, amelyek során büntetlenséget biztosítanak; - A polgári védelemmel kapcsolatos kérdések a biztonsággal kapcsolatos irányítás részét képezik; kialakították a polgári válságok és az ember által előidézett katasztrófák hatékony kezelését szolgáló mechanizmusokat, illetve szervezeti hátteret; - A bűnüldöző hatóságok működésének értékelése; kialakították a belső képzések rendszerét; a stratégiai tervezés célkitűzésein alapuló szervezeti önértékelés; az eljárások automatizálása; az elvégzett műveletek összesített adatai; statisztikák; - Kialakították és működnek a szervek közötti együttműködés mechanizmusai; a bűnügyi nyomozások kapcsán a biztonsági szervek és a bíróságok közötti együttműködésről vezetett statisztikák; a biztonsági szervek ellenőrzését szolgáló intézményi mechanizmusok vizsgálata; a civil társadalom felügyelő szerepet tölt be; - Véglegesítették és elfogadták az integrált határigazgatási stratégiát; kijelölték a határokkal foglalkozó nemzeti koordinátort és meghozták a stratégia megvalósításához kapcsolódó igazgatási intézkedéseket; - A határigazgatási infrastruktúra fizikai és informatikai fejlesztése, mind a határátkelők, mind a központi igazgatás esetében; az útlevelek és vízumok kapcsán lépések történtek a biometrikus technológiák alkalmazásának bevezetésére; az ország teljes határvonalán hatékony határellenőrzést alakítottak ki és valósítottak meg; a határokon dolgozók a nemzetközi normáknak megfelelő felszereléssel végzik munkájukat és megfelelően képzettek; a csempésztevékenységről vagy tiltott kereskedelemről szóló, valamint a libanoni hatóságok válaszlépéseiről készített jelentések, bírósági peres ügyek, független forrásból (például FRONTEX-től) származó adatok; - Előrelépés történt a határdemarkációs kérdésekben; változatlan elkötelezettség az ENSZ BT 1701. számú határozatának végrehajtását célul kitűző, az UNFIL-lel kialakított együttműködés iránt, valamint a tengeri határok témakörét illetően Ütemezés Rövid, illetve középtávon, a cselekvési terv teljes időtartama alatt Rövid távon: a belbiztonsági erők stratégiai tervezése; a belbiztonsági erőkre vonatkozó magatartási kódex teljes körű alkalmazása; nemzeti szintű katasztrófa-kockázatkezelési politika; az integrált határigazgatási stratégia kidolgozása, amelyet késedelem nélkül követnek a végrehajtási intézkedések/tervek Uniós beavatkozás(ok) A biztonsági szervek szakmai felkészültségének további támogatása; támogatás a vészhelyzeti szolgálatok megfelelő működéséhez, valamint a rendszer reformjáról a civil társadalommal kialakított párbeszédhez. Támogatás a stratégiafejlesztéshez és a hivatalos határátkelők működtetéséhez, az szervek belső, illetve az szervek közötti eljárások és gyakorlatok koordinációjának javításához; kapacitásépítés és támogatás az integrált határigazgatás intézményi struktúrájának kiépítéséhez, valamint a struktúrának a nemzetközi normákkal történő összehangolásához (beleértve lehetőség szerint a biometrikus technológiákat is); a libanoni hatóságok és a FRONTEX közötti operatív és technikai együttműködés előmozdításához. G. A kereskedelmi versenyképesség javítása és az uniós, illetve nemzetközi piacokkal való kereskedelmi integráció továbbmélyítése, csatlakozás a WTO-hoz Referenciaértékek || Mutatók - Csatlakozás a WTO-hoz, a WTO szabályok végrehajtása és kötelezettségvállalások teljesítése, többek között a WTO vonatkozású jogszabályok elfogadása és végrehajtása; - A származási szabályokra vonatkozó új keret (az új pán-euromediterrán származási szabályokról szóló jegyzőkönyv, regionális egyezmény) elfogadása, valamint aktív közreműködés a pán-euromediterrán származási szabályok felülvizsgálatában; - Exporttámogatási stratégia; - A három kiemelt ágazat (elektromos készülékek, nyomástartó berendezések, építőanyagok) esetében előrelépés az ipari termékek megfelelőségértékeléséről és elfogadásáról szóló megállapodás (ACAA) előkészületeit illetően; a tárgyalások megkezdése azoknak az ágazatoknak az esetében, amelyek vonatkozásában befejeződtek az előkészületi munkák; - Az élelmiszerek nyomon követhetőségét biztosító országos rendszer és az értékesítési csatornák igazgatásának javítása (nevezetesen a nagykereskedelmi piacok esetében); minőségi agrár-élelmiszeripari feldolgozó övezetek; || - Elfogadták és végrehajtották a WTO vonatkozású jogszabályokat, többek között a nemzetközi kereskedelemről és engedélyeztetésről szóló törvényt, a szabványtörvényt, a műszaki előírásokról és megfelelőségértékelési eljárásokról szóló törvényt, az élelmiszer-biztonságról szóló törvényt, az állatok elkülönítéséről szóló törvényt, a védjegytörvényt, a tisztességtelen versenyről szóló törvényt, az ipari tervezésről szóló törvényt, valamint módosították a szerzői jogra vonatkozó törvényt és végrehajtották a növények elkülönítéséről szóló törvényt; - A WTO-csatlakozással kapcsolatban vállalt kötelezettségeket teljesítették; - Elfogadták a származási szabályokról szóló új pán-euromediterrán jegyzőkönyvet; aláírták, megerősítették és végrehajtották a regionális egyezményt; Libanon részt vesz a felülvizsgálati folyamatban; - Véglegesítették és végrehajtották az exporttámogatási stratégiát; elfogadták az exporttámogatásról szóló törvénytervezetet; - Módosították a vonatkozó horizontális és ágazati jogszabályokat, a versenyképesség fokozásának érdekében korszerűsítették a szabványosítással, akkreditációval, műszaki előírásokkal, megfelelőségértékeléssel, metrológiával és piacfelügyelettel foglalkozó intézményeket (például a LIBNOR Libanoni Szabványügyi Hivatalt, a COLIBAC akkreditáló testületet, a megfelelőségértékelési testületeket, többek között az Ipari Kutatóintézetet); megkezdődtek a tárgyalások azoknak az ágazatoknak az esetében, amelyek vonatkozásában lezárultak az előkészületi munkák - Megtervezték és kialakították az élelmiszerek nyomon követhetőségét biztosító rendszert; felügyelik és fejlesztik az értékesítési csatornákat (megvalósult a nagykereskedelmi piacok hatékony szabályozása, a termelők hozzáférnek a piaci adatokhoz); kijelölték a minőségi övezeteket; Ütemezés Rövid távon: előrelépés a WTO-csatlakozás, illetve a származási szabályok tekintetében; Középtávon: a többi referenciaérték, általános versenyképesség Uniós beavatkozás(ok) A fent meghatározott referenciaértékek megvalósításához, így a három kiemelt ágazattal (elektromos készülékek, nyomástartó berendezések, építőanyagok) kapcsolatos ACAA-tárgyalások előkészületi munkájához, a Gazdasági és Kereskedelmi Minisztérium Minőségügyi Csoportja, valamint az Országos Mérésügyi Tanács kapacitásépítéséhez, a kereskedelemfejlesztéshez és az exporttámogatáshoz, a nyomon követhetőséget biztosító rendszerhez megfelelő technikai segítségnyújtás és támogatás. H. Az üzleti környezet fejlesztése, különösképpen a mikro-, kis- és középvállalkozások számára, valamint a kulcsfontosságú ágazatok esetében a belpiaci környezet fejlesztése Referenciaértékek || Mutatók - Részvétel az euromediterrán ipari együttműködésben (úgy az ágazatokon átívelő, mint az ágazatspecifikus intézkedésekben), az euromediterrán vállalkozási charta és az ipari együttműködésre vonatkozó euromediterrán munkaprogram végrehajtása; - A vállalkozási kedvet ösztönző, illetve a mikro-, kis és középvállalkozások (mkkv-k) számára kedvező üzleti környezet fejlesztése a megfelelő eszközök alkalmazása, valamint a mkkv-k és a regionális/uniós üzleti platformok, hálózatok és programok közötti kapcsolatok révén; - Az innováció kiemelt szerepe; - Az üzleti tevékenységet ösztönző jogszabályi háttér javítása: az uniós és nemzetközi normákkal összhangban álló új társasági jog (Code de Commerce) és versenyjog, a biztonságos hitelnyújtásra és a fizetésképtelenségre vonatkozó rendeletek; - A vállalkozásalapítással kapcsolatos adminisztratív eljárások egyszerűsítése, többek között világos és objektív feltételek, egyablakos ügyintézés, elektronikus eljárások kialakítása; - A befektetési politika felülvizsgálata, ösztönzők bevezetése a közvetlen külföldi befektetések előmozdítására || - Ágazatokon átívelő és ágazatspecifikus intézkedések valósultak meg Libanon aktív közreműködésével, többek között a charta fokozatos átalakításának következtében; az euromediterrán vállalkozási charta végrehajtásának 2008. évi értékelésekor alkalmazott mutatók használata; - A „vállalkozói ökoszisztéma” kibővítésének érdekében kiigazították a keretfeltételeket; a kulcstényezők aktív előmozdítása: a know-how-hoz és a forrásokhoz való hozzáférés, kapacitásépítés, média, kultúra, iránymutatás és támogatás; a libanoni mkkv-k közreműködése a szupranacionális üzleti platformok keretén belül; a közreműködés eredménye; - Emelkedett a mkkv-k száma: cégbejegyzések, vállalatalapításra vonatkozó statisztikai adatok, induló vállalkozások száma, a hazai és külföldi beruházások növekvő volumene; induló vállalkozások sikeressége és/vagy sikertelensége; - Ösztönözték az egyetemi és ipari szféra közötti szorosabb együttműködést; az innovációs tevékenység kormányzati támogatása; - Elfogadták és ténylegesen végrehajtották jogszabályokat; a kapcsolódó közigazgatási és szervezeti változtatások megtörténtek: felállították a versenyhivatalt, létrehozták a valós idejű, interneten keresztül elérhető cégnyilvántartást; átalakították és megerősítették a fizetésképtelenségre vonatkozó szabályozást; - Jelentős mértékben csökkent a vállalkozásbejegyzéshez szükséges idő, illetve a fizetendő díjak; az üzleti támogató szolgáltatások száma és változatossága; - Felülvizsgálták a jogi, politikai és közigazgatási rendelkezéseket, megerősítették a jogbiztonságot és fokozták a befektetések védelmét; lépéseket tettek a pénzügyi integráció előmozdítása érdekében (saját tőke, kockázati tőke, „üzleti angyalok”) Ütemezés Közép-, illetve hosszú távon, a cselekvési terv teljes időtartama alatt Rövid távon: (Libanonnal megvitatandó) Innováció, vállalkozói készség és az Euromediterrán ipari együttműködés végrehajtása Uniós beavatkozás(ok) A fent meghatározott referenciaértékek megvalósításához szükséges technikai segítségnyújtás, többek között az üzleti környezet javítását, a minőségi infrastruktúra korszerűsítését illetően, valamint az innováció és a mikro-, kis- és középvállalkozások támogatása terén. I. A mezőgazdasági termékek termelésének és kereskedelmének nemzetközi normákkal összhangban történő fokozása, növekvő mértékű liberalizáció megvalósítása, a versenyképesség fokozása és a vidéki gazdaság fejlesztése Referenciaértékek || Mutatók - A mezőgazdaságra, halászatra, valamint a vidéki térségekre vonatkozó hosszú távú, nemzeti keretstratégia kialakítása, amely a szegények érdekeit és a munkahelyteremtést szolgálja, illetve a vidéki tevékenységek és a foglalkoztatási lehetőségek diverzifikációját tűzi ki célul; a hatályos jogszabályok végrehajtása és érvényesítése; hatékony nemzeti és helyi szintű igazgatás, valamint a magánszektor szerepvállalásának megerősítése; a mezőgazdasági ágazat jobb áttekintése; - Az erdők védelmének megerősítése, illetve erdőtelepítés; - A minőségi termelésre vonatkozó szakpolitikai keret kialakítása, különös tekintettel a földrajzi jelzések oltalmára és a biotermesztésre; - A nemzetközi szintű élelmiszer-biztonság és -minőség megteremtését célzó beruházások; az egészségügyi és növény-egészségügyi szabványok érvényre juttatása a „termelőtől a fogyasztóig” tartó folyamat során, valamint e szabványoknak a nemzetközi és uniós szabványokhoz való igazítása; - A termelő infrastruktúrák fejlesztésének támogatása; a termelés és a vidéki gazdaság diverzifikációja; a munkahelyteremtés érdekében a helyi kapacitások (termelői csoportok, illetve közösségek) támogatása; - Hitelkeret biztosítása a mezőgazdasági termelők részére, illetve vidékfejlesztési kezdeményezések kialakítása; - A forgalmazással kapcsolatos folyamatok javítása, beleértve a külföldi piacokra történő értékesítést is, többek között a tanúsítási mechanizmusok, így a megfelelési rendszerek kiterjesztése a biotermékekre; - Előrelépés a mezőgazdasági és feldolgozott mezőgazdasági termékek, valamint halászati termékek kereskedelmének liberalizációja terén, összhangban a rabati menetrenddel, az exportlehetőségek javításának céljából; előrelépés a földrajzi jelzések oltalmáról szóló megállapodás irányába || - Kidolgozták és a kormány elfogadta a vidékfejlesztést szem előtt tartó keretstratégiát; a mezőgazdasági létesítmények megfelelnek a jogszabályoknak; a szabályozás javításának jellege és mértéke; megerősítették a közigazgatás adminisztratív kapacitását; támogatást nyújtottak a magánszektor érdekelt tagjainak (termelői szövetségeknek, az ismeretek terjesztését biztosító szolgáltatásokhoz stb.), hogy önálló szereplőként tevékenykedjenek; sor került a földhasználati főtervvel összhangban a földterületek besorolására; bevezették a termelők, földterületek és a termesztett növények mezőgazdasági nyilvántartó rendszerét; a kereskedelmi kamarák meglévő keretein belül megerősítették a mezőgazdasági termelők szerepvállalását; - Végrehajtották a nemzeti erdőtelepítési tervet; a nemzeti földhasználati tervvel összhangban törvény rendelkezik minden (így a közterületeken és a magántulajdonban lévő földeken található) erdőterület védelméről; erdőtelepítési tevékenységek; végrehajtották a nemzeti és regionális parkok kialakítására vonatkozó terveket; - A szakpolitikákat a libanoni helyzetnek megfelelően alakítottak ki; - Létrehozták az élelmiszerbiztonsági hatóságot; növelték az igazgatás és a mechanizmusok számára rendelkezésre álló, a biztonságra és minőségre vonatkozó szabványok biztosításához szükséges forrásokat; az egészségügyi és növény-egészségügyi szabványokat az Állat-egészségügyi Világszervezet szabványaihoz, a Codex Alimentariushoz, a Nemzetközi Növényvédelmi Egyezményhez és az uniós vívmányokhoz igazították; szigorították a szabványokat és ellenőrzéseket végeztek, melyek során adatot szolgáltattak az előírások betartásáról, illetve be nem tartásáról; - az infrastrukturális fejlesztésekre, a termelésre, és az ágazaton belüli foglalkoztatásra vonatkozó statisztikai adatok; - Létrehozták a hitelkeretet, a hitelkeret működésére vonatkozó adatok; - Előrelépés a forgalmazás során alkalmazott gyakorlatok terén (csomagolási és címkézési előírások, kiviteli eljárások) felülvizsgálták, valamint szükség esetén kialakították/javították a tanúsítási eljárásokat; - Megkezdődtek a kereskedelem további liberalizációjáról folyó tárgyalások; megkezdődött a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzésének oltalmáról szóló megállapodás megvitatása Ütemezés Rövid, illetve hosszú távon Rövid távon: élelmiszerek nyomon követhetőségét biztosító rendszer, az értékesítési csatornák irányítása Uniós beavatkozás(ok) A bevált módszereken, illetve az agrár- és vidékfejlesztésre vonatkozó európai szomszédsági program (ENPARD) támogatásán alapuló beavatkozások, a Mezőgazdasági Minisztériumnak, illetve az illetékes állat-egészségügyi és élelmiszer-biztonsági hatóságoknak biztosított technikai segítségnyújtás, illetve ikerintézmény-fejlesztés és kapacitásépítés (a jogszabályok naprakésszé tétele, igazgatási átszervezés, személyi állomány képzése); az erdőtelepítési szakpolitika támogatása; a nagyobb hozzáadott értékkel rendelkező termékeket eredményező diverzifikáció támogatása, a mezőgazdasági létesítmények/infrastruktúra korszerűsítésének, illetve a minőség biztosításának támogatása; marketing know-how; az egészségügyi és növény-egészségügyi szabványokra vonatkozó uniós szabályok alkalmazásának támogatása. J. A környezetvédelem fokozása és előrelépés a fenntartható regionális fejlődés terén a nagyobb decentralizáció, valamint az önkormányzatok, illetve helyi hatóságok szerepvállalásának erősítése révén Referenciaértékek || Mutatók - Állami támogatás az önkormányzatoknak és a helyi hatóságoknak az infrastruktúra működtetéséhez, kezeléséhez és fenntartásához, valamint a növekedést ösztönző önkormányzati szolgáltatások biztosításához; - Az önkormányzatok intézményi, pénzügyi és közigazgatási autonómiájának megerősítése; a helyi hatóságok szélesebb döntéshozatali jogkörrel történő felruházása; - Az állampolgárok számára az önkormányzatok nagyobb értéket képviselnek, az önkormányzatok közösségi szerepvállalásának erősítése a helyi civil társadalmi szervezetekkel kialakított partnerség révén, különös tekintettel a nemek közötti esélyegyenlőségre, valamint a hatékonyságra; - A hosszú távú fenntartható fejlődés, a környezetvédelem, valamint az éghajlatváltozás elleni küzdelem iránti igény elismerése, többek között az alapvető nemzetközi jogi eszközök megerősítése révén; a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzeti szintű tervezés és szakpolitikai döntéshozatal javítása; rendszeres környezeti monitoring bevezetése, valamint az eredmények közzététele; - A nemzeti tervekkel összhangban aktív erőfeszítések a szennyezésmentesítés és a biológiai sokféleség megőrzése érdekében, regionális tervekben, illetve uniós kezdeményezésekben való közreműködés révén || - Az állami támogatás mértéke és formája; a helyi hatóságok pénzügyi mozgásainak racionalizálása (beleértve a távközlésből származó bevételeket és a független önkormányzati alap megújítását); működnek azok a mechanizmusok, amelyek lehetővé teszik, hogy a helyi hatóságok hatékony és átlátható módon férjenek hozzá a fejlesztési alapokhoz; a Belügyi és Önkormányzati Minisztérium vonatkozó adminisztratív kapacitását megerősítették; - Elfogadták a helyi hatóságok megerősítését szolgáló keretet; meghozták a kapcsolódó jogszabályi/szabályozási intézkedéseket; az elfogadott helyi földhasználati tervek száma; naprakésszé tették a helyi szinten keletkező bevételekre és helyi adókra vonatkozó törvényeket; - A nyújtott szolgáltatások minőségére/mértékére és hatékonyságára vonatkozó adatok; partnerségi kapcsolatot építettek ki a helyi civil szervezetekkel, a bevált módszerek meghatározása érdekében értékelték az eredményeket; - A fenntartható fejlődés céljait belefoglalták a kormány és a helyi hatóságok szakpolitikáiba és intézkedéseibe; megerősítették az egyezményeket (a CITES-t, a MARPOL VI. mellékletét, a barcelonai egyezmény jegyzőkönyveit, nevezetesen az ICZM-t és a tengeri kitermelésről szóló jegyzőkönyvet); a nemzeti szintű koordinációt és környezetvédelmi tervezést lehetővé tevő közigazgatási átszervezés; meghatározták a nemzeti környezetvédelmi mutatókat; intézkedéseket hoztak az éghajlatváltozás elleni küzdelem terén, kialakították az országos környezetvédelmi monitoring hálózatot; folyamatosan ellenőrzik a nagyvárosok levegőminőségét; - A nemzeti cselekvési tervvel összhangban megkezdődött a Horizont 2020 programnak a Földközi-tenger szennyezésmentesítését célzó kezdeményezésében és a szárazföldi tevékenységekből származó szennyezés elleni stratégiai cselekvési programban való közreműködés; egyedi szennyezésmentesítési tevékenységek a Földközi-tengeren (többek között a regionális tervek keretén belül); végrehajtották a nemzeti biodiverzitási stratégiát és cselekvési tervet, kezdetét vette a barcelonai egyezménynek a biológiai sokféleség megóvását célzó stratégiai cselekvési programjában (SAP BIO) való részvétel Ütemezés Rövid, illetve középtávon, a cselekvési terv teljes időtartama alatt Rövid távon: előrelépés az önkormányzati szerepvállalás egységes felfogását illetően; környezetvédelmi tervezés és nemzeti szintű koordináció; a CITES-egyezmény megerősítése Uniós beavatkozás(ok) Kapacitásépítés nemzeti szinten a hatékony decentralizációs szakpolitikára, illetve a helyi hatóságok közötti kapcsolatok javítására vonatkozó reformok végrehajtása érdekében; kapacitásépítés helyi szinten a helyi hatóságok technikai, adminisztratív és pénzügyi kapacitásának bővítése érdekében, különös tekintettel a helyi fejlesztési tervek és projektek kidolgozására és végrehajtására; a szolgáltatásnyújtás fejlesztését, bevételteremtést célul kitűző és a helyi adminisztratív kapacitásra vonatkozó helyi kezdeményezések és projektek pénzügyi támogatása; állandó és kifejezetten az önkormányzati infrastruktúrák finanszírozására szolgáló eszközök kialakítására vonatkozó tanulmányok finanszírozása; a kormány, illetve a civil társadalom, a magánszektor, az egyetemi szféra és a média közötti partnerség előmozdítása a szennyezéscsökkentési és egyéb kísérleti projektek végrehajtása érdekében; támogatás a fenntartható fejlődésre vonatkozó nemzeti stratégia kidolgozásához és végrehajtásához; az éghajlatváltozás kezelésével kapcsolatos, illetve a környezetgazdálkodási kapacitásépítés. K. A nemzeti oktatási stratégia végrehajtása, a műszaki és szakképzés javítása Referenciaértékek || Mutatók - A koragyermekkori nevelés és alapfokú oktatás színvonalának javítása az állami intézményekben; a tanulók oktatásban való megtartásának javítása, illetve eredményeik javulása; az állampolgársági tudatra és társadalmi kohézióra neveléssel kapcsolatos tantervi elemek megerősítése; az iskolák szélesebb körű költségvetési és szervezeti függetlensége; - Támogatás biztosítása, hogy a libanoni felsőoktatás önként alkalmazza a bolognai folyamat elveit; - A torinói folyamat elveit tükröző, a műszaki és a szakképzésre vonatkozó új stratégia kidolgozása és elfogadása, amely stratégia egyben integrált és az állami, a magán- és a civil szféra részvételén alapuló programok kialakítása révén megerősíti a képességfejlesztés és a munkaerő-piaci igények közötti összhangot; - Az intézményi kapacitás megerősítése és a kapcsolódó mechanizmusok, illetve eszközök kialakítása; - Az oktatás színvonalának emelése valamennyi szinten, a tudásalapú gazdaság igényeivel összhangban; minőségbiztosítási eljárások bevezetése a bolognai folyamat elveivel összhangban - a szakmai ismeretek minősítésére vonatkozó, valamint a korábbi tanulmányok és a korábban szerzett szakmai tapasztalat elismerését szolgáló nemzeti képesítési keretrendszer kialakítása; tantervi reform || - Megtartási arány és a tanulók eredményei; felülvizsgálták a pedagógusképzést; bevezették az aktív oktatási módszereket és a kisegítő oktatást; alkalmazzák az alapfokú oktatás hatékonyságának mérésére szolgáló módszereket; felállították az iskola bizottságokat és a szülői munkaközösségeket; módosították a tanterveket; növelték az iskolák autonómiáját; - Elfogadták a három képzési ciklusból álló rendszert, sor került a kreditrendszer bevezetésére, fokozták a minőségbiztosítást, megerősítették a szociális dimenziót, fokozták a diákok részvételét, kialakították a képesítési keretrendszert, növelték a mobilitást, kialakították a képesítések elismerésére, illetve egyenértékűségének megállapítására szolgáló eszközöket; - Kidolgozták és elfogadták a felülvizsgált műszaki és szakképzési programot kialakították a képesítési táblázatot, rendszeresen elemzik a munkaerő-piaci igényeket, felállították az információs rendszert; véglegesítették a karriertérképet; elmélyítették az oktatási intézmények és az üzleti szféra közötti együttműködést; sor került a civil társadalom és a szociális partnerek bevonására; együttműködés más minisztériumokkal a szakképesítésekre vonatkozó nemzeti keretet illetően; - Felülvizsgálták és kiegészítették a minisztériumi munkaköri leírást; a meglévő egységeket korszerűsítették, új egységeket hoztak létre, fejlesztették a minisztériumi struktúrát; kialakították a monitoringgal és tervezéssel foglalkozó szervezeti egységeket, illetve e tevékenységek eszközkészletét; az informatikai eszközöket szélesebb körben alkalmazzák; létrehozták a hallgatói információs rendszert; - Kialakították és valamennyi szinten intézményesítették az oktatás értékelésére szolgáló rendszert; meghatározták az oktatás minőségmutatóit és létrehozták a felsőoktatási minőségbiztosítással foglalkozó nemzeti hatóságot (elfogadták és végrehajtották a vonatkozó jogszabályokat); kialakították az alacsonyabb fokú oktatás minőségellenőrzési rendszerét; - A szakképesítéseket a tanulási eredmények alapján határozták meg, és azokat nemzeti szabályozó akkreditálja; e meghatározásoknak megfelelően létrehozták és véglegesítették a nemzeti képesítési keretrendszert; a nemzeti képesítési keretrendszerrel kapcsolatban felülvizsgálták a szakképesítő bizonyítványok országos nyilvántartási rendszerét, a vonatkozó dokumentumok alapján létrehozták a szakképzés ellenőrzését szolgáló rendszert; kialakították a megfelelő informatikai hátteret; az elavult tanterveket átalakították, hogy kompetenciaalapú oktatási szemléletet tükrözzenek, pontosan meghatározták az intézmények szerepét; figyelembe vették a munkaerő-piaci igényeket Ütemezés Közép-, illetve hosszú távon, a cselekvési terv teljes időtartama alatt Rövid távon: A műszaki, illetve szakképzésre vonatkozó stratégia elfogadása, az oktatási minőségmutatók megállapítása és felsőoktatási minőségbiztosítással foglalkozó nemzeti hatóság létrehozása Uniós beavatkozás(ok) Kapacitásépítés a felsőoktatás minőségbiztosításával foglalkozó szervezet létrehozására; a felsőoktatás átszervezésének támogatása a Tempus program révén; támogatás a műszaki és szakképzési stratégiához, az Erasmus Mundus program és a Marie Curie-fellépés keretein belül a mobilitás fokozása; segítségnyújtás a libanoni egyetemek Jean Monnet programban való részvételéhez; a civil társadalommal és a magánszektorral, az általános és szakképzés terén kialakított partnerség támogatása; segítségnyújtás a műszaki és szakképzési programokat érintő kérdésekben; a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatal támogatása; „A megtartás és az eredmények javítása”, valamint az „Állampolgárság az oktatásban” program végrehajtásának nyomon követése, a szakképzés munkaerő-piaci igényekre való reagáló képességének javítása. L. A szociális védelem és az egészségügyi ellátás javítása Referenciaértékek || Mutatók - A lakosság valamennyi szegmense számára hozzáférés a megfizethető és magas színvonalú egészségügyi ellátáshoz; - Az egészségügy különböző egészségbiztosítási modellek vizsgálatán alapuló reformja; - Az egészségügyi ellátásra és öregségi nyugdíjra kiterjedő szociális védőháló a magánszektorban dolgozók számára is; - Részvétel a vonatkozó uniós/nemzetközi programokban || - Az állami kórházak nyújtotta ellátás javításának érdekében felülvizsgálták a kórházak szerződéses megállapodásait; - Kialakították és végrehajtották az elsődleges egészségügyi ellátásra vonatkozó csomagot; - Elfogadták az inkluzívabb egészségbiztosítási és nyugdíjrendszert bevezető jogszabályokat; - További részvétel az „Episouth”, fertőző betegségekkel foglalkozó hálózat munkájában (2013-ig) Ütemezés Közép-, illetve hosszú távon, a cselekvési terv teljes időtartama alatt Uniós beavatkozás(ok) Technikai segítségnyújtás a libanoni munkaügyet és szociális védelmet érintő átfogó szakpolitikák európai uniós bevált módszerek szerinti felülvizsgálatához. Az Országos Társadalombiztosítási Alap és az Nemzeti Foglalkoztatási Hivatal reformjának, valamint a Munkaügyi Minisztérium kapacitásépítésének támogatása. M. Az energiaellátás bővítésére, szerkezeti reform elindítására, valamint a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiaforrások használatára, illetve energiahatékonyságra irányuló energiastratégia végrehajtása Referenciaértékek || Mutatók - A meglévő, energia és villamos energia vészhelyzeti tervek végrehajtásának megkezdése a megfelelő finanszírozás biztosítása mellett; a jogi és szabályozási keret fejlesztése; energiaügyi szabályozó hatóság felállítása; - A költségvetésre gyakorolt hatások elemzése és a villamosenergia-ágazat jövőre vonatkozó tervezése; az ágazat szerkezeti átalakítása a nagyobb hatékonyság, a villamosenergia-ellátás növelése (az áramkimaradások csökkentése), illetve a mindenki számára biztosított hozzáférés érdekében; - A fizikai infrastruktúra kiépítése és megfelelő karbantartása, illetve korszerűsítése; - Az energiahatékonysági és a megújuló energiaforrásokra vonatkozó, valamennyi ágazatra kiterjedő tervek végrehajtásának megkezdése, beleértve a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiaforrások használatát célzó projekteket, hogy (a 2010. évi villamosenergia-tervben foglaltaknak megfelelően) a teljes villamosenergia-szükséglet 12 %-át megújuló energiaforrásokból fedezzék || - Működőképessé tették/megvalósították a meglévő terveket; elfogadták a hiányzó jogszabályokat; javaslatot tettek, majd ezt követően felállították a szabályozó szakhatóságot; - Az állami költségvetésre háruló terhek csökkentésének érdekében átalakították az ágazat finanszírozását; javultak a pénzügyi eljárások (díjbeszedés, fizetési késedelem miatti bírságok, kínálat/kereslet számítások); felléptek a jogosulatlan vételezés ellen; átalakították az „Électricité du Liban”-t (EDL); előrelépés történt az EDL gazdasági társasággá alakítása terén; - Villamosenergia-termelés növekedésének mértéke; statisztikai adatok a villamosenergia-ellátásról, többek között az áramkimaradásokról és a villamos energiához való hozzáférésről Libanon egész területén; - A felújított és korszerűsített fizikai infrastruktúra aránya; azon területek száma, ahol megvalósult az infrastruktúrafejlesztés; - Valamennyi ágazatot tájékoztatták a megújuló energiaforrásokra vonatkozó és az energiahatékonysági célkitűzésekről; intézkedéseket hoztak az energiahatékonyság fokozására, valamint a megújuló és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiaforrások fejlesztésére, többek között elindították az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás elősegítését célzó alacsony kibocsátású fejlesztési projekteket és azok kivitelezése folyamatban van; - A nemzeti energiahatékonysági és megújuló energiaforrások cselekvés (NEEREA) révén jelentős beruházásokat mozgósítottak; a beruházások mértéke; a NEEREA-t fenntartható mechanizmussá alakították át Ütemezés Középtávon, a cselekvési terv teljes időtartama alatt Rövid távon: (Libanonnal megvitatandó) Uniós beavatkozás(ok) A szabályozási keret fejlesztésének, a jövőbeni szabályozó esetleges kapacitásépítésének támogatása; energiahatékonysági, illetve megújulóenergia-projektek műszaki és beruházási támogatása; a földgázzal, a villamos energiával, az energiapiaccal, az energiahatékonysággal stb. kapcsolatos regionális együttműködés kiterjesztésének támogatása. Melléklet EU–Libanon cselekvési terv: További célkitűzések Áttekintés 1. Politikai reform és párbeszéd................................................................................................... 29 2. Reform és együttműködés a jog érvényesülése, a szabadság és a biztonság terén...................... 31 3. Gazdasági és szociális reform, fenntartható fejlődés.................................................................. 33 3.1. Gazdasági és pénzügyi reform............................................................................................... 33 3.2........ Szociális és migrációs kérdések, fenntartható nemzeti, illetve regionális társadalmi-gazdasági fejlődés 34 4. Kereskedelemmel kapcsolatos kérdések, piaci és szabályozási reform..................................... 36 4.1. Ipar, kereskedelem és szolgáltatások.................................................................................... 36 4.2. Piac, verseny és üzleti környezet........................................................................................... 37 4.3. Vám- és adóügy.................................................................................................................. 38 5. Oktatás és kutatás, információs társadalom, civil társadalom és kultúra..................................... 39 5.1. Oktatás, tudomány és technológia, kutatás-fejlesztés, innováció és információs társadalom.... 39 5.2. Ifjúság és sport, civil társadalom, kultúra, illetve emberek közötti kapcsolatok....................... 41 6. Mezőgazdaság és halászat....................................................................................................... 42 7. Közlekedés, energia és környezetvédelem............................................................................... 43 7.1. Közlekedés......................................................................................................................... 43 7.2. Energia................................................................................................................................ 45 7.3. Környezetvédelem, többek között az éghajlatváltozás kérdése.............................................. 45 Területek 1. Politikai reform és párbeszéd A területhez kapcsolódó kérdéskörökkel elsősorban az alábbi EU–Libanon közös testület foglalkozik: · Emberi jogokkal, demokráciával és kormányzással foglalkozó albizottság A cselekvési terv fő részében meghatározott prioritások, amelyek e területre vonatkoznak: · A nemzetközi normák átvételét célzó választási reform és a libanoni parlament hatékonyságának fokozása · Emberi jogok, illetve a kiszolgáltatott csoportok, többek között a palesztin menekültek védelmét célzó jogszabályok és más alkalmas intézkedések és célirányos fellépések · A közigazgatás hatékonyságának, megfelelő irányításának és átláthatóságának javítása További célkitűzések a) Elmélyíteni a Libanon–EU partnerséget rendszeres politikai párbeszéd, különböző formákban és fórumokon történő eszmecserék folytatása, illetve közös politikai célkitűzések együttes megvalósítása révén. Ennek elsősorban a következők képezik részét: – az EU–Libanon partnerségi megállapodás, illetve az európai szomszédságpolitika hatékony végrehajtására irányuló rendszeres, különböző szinteken tartott kétoldalú megbeszélések, – a kül- és biztonságpolitikai együttműködés elmélyítése, – párbeszéd a regionális kérdésekről és együttműködés a konfliktusok megelőzésének, a válságkezelésnek, illetve a közös biztonsági fenyegetések elhárításának érdekében, közös elkötelezettség a közel-keleti békefolyamat előmozdítása iránt, hogy igazságos és tartós béke szülessen a Közel-Keleten összhangban a nemzetközi joggal és a vonatkozó ENSZ-határozatokkal, a madridi konferencia elveivel – tekintettel a „békéért földet ” elvre is –, az útitervvel, a felek korábbi megállapodásaival és a 2002-ben Bejrútban elfogadott arab békekezdeményezéssel, – együttműködés a multilaterális intézmények keretein belül, többek között a regionális konfliktusok békés rendezésére irányuló ENSZ-törekvésekben való közreműködés céljából. Elsősorban változatlan elkötelezettség és együttműködés az UNIFIL-lel a dél-libanoni béke megőrzésének érdekében, – együttműködés a vonatkozó ENSZ-határozatok hatékony végrehajtása terén, illetve egyéb nemzetközi kötelezettségek teljesítésében, többek között a Libanoni Különleges Bírósággal összefüggésben, – csatlakozás a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumához, illetve a Statútum végrehajtásához szükséges jogszabályi módosítások elfogadása, – az Európai Parlament és a libanoni parlament között kialakult párbeszéd folytatása. b) Megszilárdítani a demokráciát és a jogállamiságot strukturális reformok révén, a közintézmények megerősítésével és a kormányzás javításával a cselekvési terv prioritásaival összhangban. c) Tovább erősíteni az emberi jogok és alapvető szabadságok védelmét szolgáló keretrendszert a kiemelt célkitűzéseken túlmenően, különös tekintettel az alábbiakra: – az emberi jogok és alapvető szabadságok védelmére vonatkozó nemzetközi kötelezettségvállalások hatékony végrehajtása, – a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó de facto moratórium fenntartása. A halálbüntetés eltörléséről – többek között a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának Második Fakultatív Jegyzőkönyvéhez történő csatlakozásról – szóló párbeszéd folytatása, – a véleménynyilvánítás szabadságát és a média függetlenségét szavatoló intézkedések, – az egyesülési és gyülekezési szabadság biztosítása, valamint a vonatkozó jogszabályi keret és eljárások megszilárdítása, különös tekintettel az ILO egyesülési szabadságról és szervezkedési jog védelméről szóló 87. sz. Egyezményének megerősítésére és végrehajtására, – személyek jogállásáról szóló világi törvény elfogadásának mérlegelése, amely törvény vallási meggyőződésre való tekintet nélkül biztosítja a libanoni állampolgárok számára a polgári jogi jogokat, illetve ró ki rájuk kötelezettségeket, – a törvénybe foglalt és gyakorlatban megvalósuló megkülönböztetésmentesség, többek között a szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés megakadályozása, – az emberi jogokkal kapcsolatos témakörök bevezetése az oktatásba valamennyi oktatási szinten, illetve az emberi jogi nevelés tantervbe történő felvétele, – a civil társadalmi szereplőkkel szakpolitikai kérdésekről tartott rendszeres konzultációk. d) Békét teremteni és megegyezést kialakítani a társadalomban a lehetséges instabilitás kiváltó okainak felszámolására, támogatva a következőket: – a libanoni közösségek, illetve képviselőik közötti inkluzív és folyamatos párbeszéd, többek között a nemzeti párbeszéd intézményének újjáélesztésével, a vallási vezetők közötti párbeszéddel és egyéb lehetséges fórumok életre hívásával, – civil társadalmi kezdeményezések, amelyek olyan sarkalatos témákkal foglalkozó párbeszéd előmozdítását szolgálják, mint amilyenek például a libanoni történelem utóbbi időszakának hagyatéka, a társadalmi kohézió és a közös értékek, – a különböző ágazati reformok oly módon történő kidolgozása és végrehajtása, hogy azok a közös érdeket megtestesítő célkitűzések megvalósításával hozzájáruljanak a társadalmi megosztottság felszámolásához, – az erőszakos eltüntetés problémájának kezelése, a minden egyénnek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló egyezmény megerősítésével és végrehajtásával, valamint az eltűnt személyekre, illetve erőszakos eltüntetésre vonatkozó jogszabályok kidolgozásáért felelős független nemzeti bizottság felállításával. e) Megelőzni a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedését, valamint fellépni a hagyományos fegyverek és lőszerek tiltott felhalmozása és terjedése ellen, és ezzel párhuzamosan javítani a területen az általános koordinációt, illetve kibővíteni az együttműködés keretét, az alábbiakra összpontosítva: – az ENSZ BT 1540/04 sz. határozatának végrehajtása és egyéb nemzetközi kötelezettségek teljesítése, tényleges lépések megtétele a további nemzetközi okmányokhoz – nevezetesen a gyalogsági aknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának betiltásáról, valamint megsemmisítésükről szóló 1997. évi ottawai egyezményhez – való csatlakozás érdekében, közreműködés a hagyományos fegyverek legális kereskedelmére vonatkozóan magas szintű normákat megállapító fegyverkereskedelmi szerződés kidolgozásában és végrehajtásában, – hatékony nemzeti kontrollrendszerek kialakítása a tömegpusztító fegyverekhez kapcsolódó anyagok és hordozóeszközeik (beleértve a ballisztikus rakéták) exportjának és szállításának ellenőrzésére, hatékony szankciók alkalmazása ezek megsértése esetén, – tömegpusztító fegyverek, hordozóeszközeik és a tömegpusztító fegyverekhez kapcsolódó anyagok, valamint a kézi fegyverek tiltott kereskedelmének megakadályozása, illetve tiltott kereskedelme elleni fellépés, különösen a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme minden formájának megelőzéséről, leküzdéséről és megszüntetéséről szóló ENSZ cselekvési program révén, – egy kölcsönösen és hatékonyan ellenőrizhető, tömegpusztító fegyverektől és hordozóeszközeiktől mentes közel-keleti övezet megteremtésének szorgalmazása, az ezzel kapcsolatos későbbi uniós kezdeményezések támogatása, illetve e kezdeményezésekben való részvétel, – a libanoni jogszabályok módosítása az EU hagyományos fegyverek kiviteléről szóló közös álláspontja alapján. 2. Reform és együttműködés a jog érvényesülése, a szabadság és a biztonság terén A területhez kapcsolódó kérdéskörökkel elsősorban az alábbi EU–Libanon közös testület foglalkozik: · A jogérvényesüléssel, szabadsággal és biztonsággal foglalkozó albizottság A cselekvési terv fő részében meghatározott prioritások, amelyek e területre vonatkoznak: · Az igazságszolgáltatás (többek között a börtönök) reformja a nagyobb hatékonyság, eredményesség, valamint a bíróságok függetlenségének érdekében · A biztonsági ágazat irányításának, illetve a bűnüldözés javítása, beleértve az együttműködést, az elszámoltathatóságot és a felügyeleti mechanizmusokat · Előrelépés az integrált határigazgatás terén További célkitűzések a) Átfogó nemzeti szakpolitika keretén belül küzdelem a kábítószerek ellen, illetve a kábítószerrel való visszaélés ellen, amely fellépés magában foglalja a kábítószernövény-termesztés bűncselekménnyé nyilvánítását és megakadályozását (így a kábítószer-prekurzorok eltérítésével kapcsolatosan is), a kábítószernövény-ültetvények felszámolását, a kábítószerrel való visszaélés megakadályozását és a kábítószer-függőség megelőzését, a figyelemfelkeltést, a kezelést és rehabilitációt. Mindennek feltétele: – nemzeti szintű koordináció, azaz a szakpolitika kialakításáért, illetve végrehajtásának ellenőrzéséért felelős intézményközi bizottság létrehozása, – a kábítószerrel való visszaélés társadalmi szintű, és orvosi módszerek alkalmazásával történő megelőzését, valamint kezelését szolgáló kapacitások növelése, – nemzetközi együttműködés és információcsere a kábítószer-ellenes küzdelmet szolgáló átfogó szakpolitika minden vonatkozása tekintetében, illetve a kapcsolódó ENSZ-egyezmények (különösképpen a kábítószerek és pszichotróp anyagok tiltott kereskedelme elleni 1988. évi ENSZ-egyezmény) végrehajtásáról. b) Fellépni a szervezett bűnözés ellen, különös tekintettel az emberkereskedelemre, a lőfegyverek tiltott gyártására, illetve csempészetére, valamint a számítógépes bűnözésre (többek között a gyermekpornográfiára). Mindennek feltétele: – a nemzetközi jog alkalmazása (különös tekintettel az Egyesült Nemzetek keretében létrejött, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni 2000. évi egyezményre és az ahhoz csatolt jegyzőkönyvekre), – nemzeti kapacitások kialakítása a nemzetközi normákkal és szabályokkal összhangban, többek között az emberkereskedelem áldozatai – különösképpen a nők és gyermekek – számára biztosított védelem és segítségnyújtás vonatkozásában (a visszailleszkedést elősegítő jogi és szociális segítség, pszichológiai támogatás), – a rendvédelmi, határvédelmi, vámügyi feladatokat ellátó, illetve igazságügyi nyomon követésért felelős bűnüldöző szervek közötti regionális és nemzetközi együttműködés, többek között Libanon és az Európai Unió tagállamai között, melynek célja: a bevált módszerekről, képzésről, a bűncselekmények elkövetési módjairól, illetve mintáiról szóló tapasztalatcsere, az emberkereskedelemben származási és tranzitországként szerepet játszó országokkal történő különleges együttműködés kialakítása, valamint igazságügyi együttműködés a tanúvédelemmel és a tanúk számára nyújtott segítséggel kapcsolatos programok terén. c) a Pénzügyi Akció Munkacsoport által meghatározott normákkal összhangban folytatni a pénzmosás elleni küzdelmet a legális csatornákon keresztüli információcsere, illetve a megerősített együttműködés és támogatás révén, vagyis konkrétan: – a pénzmosás megakadályozását szolgáló rendszerek naprakész adatainak cseréje, – a pénzügyi információs rendszerek, különösképpen a készpénzforgalom és a külföldre történő elektronikus átutalások monitoringjának megerősítése, – a bűnüldöző hatóságok közötti intenzív együttműködés folytatása, amely kiterjed a libanoni hatóságok közötti, a Libanon és a nemzetközi szervezetek (közel-keleti és észak-afrikai pénzügyi akció munkacsoport) közötti, valamint a Libanon és az uniós tagállamok illetékes hatóságai közötti együttműködésre. d) Fellépni a terrorizmus ellen a vonatkozó ENSZ-határozatok és megállapodások keretén belül, az ENSZ-ajánlásoknak megfelelően az emberi jogok teljes mértékű tiszteletben tartásával, a terrorizmus elleni küzdelemről szóló euromediterrán magatartási kódex rendelkezéseinek végrehajtásával, illetve a Libanon és az EU közötti együttműködés megerősítésével az alábbi területeken: – a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) ajánlásaiban meghatározott elvekkel összhangban, illetve ezen elvek alkalmazásával, – együttműködés a libanoni és az uniós tagállamok terrorizmus elleni küzdelemmel foglalkozó és bűnüldöző hatóságai között, különösképpen a terrorista szervezetekkel, illetve az e szervezeteket támogató hálózatokkal kapcsolatos információcsere terén, – a terrorizmus megfékezéséhez alkalmazott eszközökről és módszerekről – így a technikai kérdésekről és a képzésről – folytatott véleménycsere, valamint a nemzeti kapacitásépítést célzó, a terrorizmus megelőzésével kapcsolatos tapasztalatcsere, – az internet terrorista célokra történő felhasználása elleni küzdelem, – igazságügyi együttműködés a terrorizmus elleni küzdelem terén, – valamennyi vonatkozó ENSZ BT határozat végrehajtása, illetve valamennyi vonatkozó ENSZ-egyezmény aláírása, megerősítése és teljes körű végrehajtása (amennyiben erre még nem került sor), – további erőfeszítések átfogó terrorizmusellenes ENSZ-egyezmény elfogadására. e) Együttműködni az igazságügy terén polgári és büntetőügyekben, az alábbiak révén: – a vonatkozó nemzetközi egyezmények megerősítéséről és végrehajtásáról szóló információcsere, – a libanoni és az uniós tagállamok bíróságai közötti együttműködés kialakítása, különös tekintettel a családjogi kérdésekre, – a gyermekelhelyezéssel, láthatással és a vegyes házasságokból született gyermekek jogellenes elvitelével kapcsolatos konfliktusok megelőzésének és megoldásának érdekében a családjogi viták konkrét rendezésének szorgalmazása, többek között közvetítő útján, illetve gyakorlati igazságügyi együttműködés és képzés révén. 3. Gazdasági és szociális reform, fenntartható fejlődés 3.1. Gazdasági és pénzügyi reform A részterülethez kapcsolódó kérdéskörökkel elsősorban az alábbi EU–Libanon közös testület foglalkozik: · A gazdasági és pénzügyekkel foglalkozó albizottság A cselekvési terv fő részében meghatározott prioritások, amelyek e részterületre vonatkoznak: · Az államháztartás irányításának javítása és az állami források hatékony elosztása További célkitűzések a) Megteremteni a makrogazdasági és pénzügyi stabilitást a konszolidációra, a hiánycsökkentésre és az államadósság fenntarthatóságára irányuló költségvetési politika révén, valamint költségvetési fegyelem megvalósítása a végrehajtási szakaszban, aminek feltétele: – az államadósság csökkentését célzó hosszú távú stratégia kialakítása; – az államadósság kezeléséért felelős testületek – nevezetesen a Pénzügyminisztérium illetékes szervezeti egységének – megerősítése a hatékony működést szolgáló megfelelő források biztosításával, illetve feltételek javításával, – konkrét problémák (így például a fenntartható államháztartás megteremtését célzó kvázi költségvetési hiány és függő kötelezettség) kezelése, – a Központi Bank törvényben lefektetett teljes körű, illetve de facto függetlenségének megőrzése, – a Központi Bank nem alaptevékenységhez kapcsolódó eszközeinek kellő időben történő átruházása a jövőben. b) Belső pénzügyi kontrollrendszer (az államháztartás-irányítás javítására vonatkozó kiemelt célkitűzés kiegészítéséként), amelynek elsődleges céljai a következők: – az államháztartási belső pénzügyi ellenőrzési rendszerre (az irányítás elszámoltathatósága és a decentralizált belső ellenőrzés) vonatkozó terv kidolgozása, többek között a jogszabályi keret megerősítése révén, – az állami bevételeket, kiadásokat, eszközöket és kötelezettségeket érintő ellenőrzés fokozatos összehangolása a nemzetközileg elfogadott standardokkal (IFAC, IIA, INTOSAI) és az uniós bevált módszerekkel, – a költségvetési szerveknél belső ellenőrzést végző egységek felállítása, kiemelten pedig a Pénzügyminisztériumon belüli központi ellenőrzés-koordinációs szervezeti egység létrehozása, – rendszeres ellenőrzések elsősorban az Újjáépítési és Fejlesztési Tanács, az Országos Társadalombiztosítási Alap és a Településfejlesztési Alap esetében, illetve az ellenőrzések eredményeinek közzététele. c) További lépéseket tenni a teljes körűen működő piacgazdaság megvalósításának érdekében, különös tekintettel az alábbiakra: – privatizáció, illetve gazdasági társasággá történő alakítás azokban az ágazatokban, nevezetesen a közszolgáltatások terén, amelyeket az állami szerepvállalás túlsúlya jellemez, – kedvező befektetési környezet kialakítása, többek között a külföldi befektetések megfelelő védelme, – a (161/2011. számú) pénzügyi piacokról szóló törvény végrehajtása, többek között a pénzügyi piacokat felügyelő hatóság felállítására, illetve a hatóság rendes működésének előkészítésére vonatkozó technikai támogatással kapcsolatos libanoni szükségletek meghatározása. 3.2. Szociális és migrációs kérdések, fenntartható nemzeti, illetve regionális társadalmi-gazdasági fejlődés A részterülethez kapcsolódó kérdéskörökkel elsősorban az alábbi EU–Libanon közös testület foglalkozik: · A szociális és migrációs ügyekkel foglalkozó albizottság A cselekvési terv fő részében meghatározott prioritások, amelyek e részterületre vonatkoznak: · Az önkormányzatok és helyi hatóságok hatékony megerősítésének támogatása a nagyobb fokú decentralizáció és fenntartható társadalmi-gazdasági fejlődés érdekében · A szociális védelem és az egészségügyi ellátás javítása További célkitűzések a) Együttműködni a migrációs, illetve a migrációval kapcsolatos kérdésekben megerősített párbeszéd, információcsere és/vagy egyedi intézkedések elfogadása révén: – a jogszerű migráció kezelése, melynek részét képezik a befogadási és tartózkodási szakpolitikák, a képzettségről rendelkezésre álló összesített adatok, valamint a foglalkoztatási lehetőségek és kapcsolódó eljárások mindkét fél esetében, a migránsok integrációja (többek között a megkülönböztetésmentesség, az idegengyűlölettel szembeni védelem), a migráció és fejlődés összekapcsolása (a diaszpórák produktív szerepe), – az illegális migráció megakadályozása és ellenőrzése, beleértve az illegális migráció pontos mértékére vonatkozó adatok gyűjtését és megosztását, a (Libanonba és az EU-ba irányuló, illetve tranzit) migrációs mozgások monitoringját, a régióbeli és a származás szerinti országokkal való együttműködést, az illegális migránsok visszatérésével kapcsolatos megfelelő szakpolitikák alkalmazását, az illegális (beleértve a tengeri úton történő) migráció megelőzésére, illetve megakadályozására irányuló intézkedések támogatását, valamint az emberkereskedelem jelentette kockázatok tudatosítását, – a saját állampolgárok visszafogadása, a Libanon, valamint az EU és annak tagállamai közötti visszafogadási megállapodás megkötésének lehetőségével, amely kiterjed a hontalan személyekre és harmadik országbeli állampolgárokra is, – a nemzetközi normáknak megfelelő, biztonságos úti okmányok és vízumok, beleértve a biometrikus technológiák alkalmazását, – együttműködés az Euro-Med, vagy egyéb, migrációs kutatásokkal foglalkozó nemzetközi kezdeményezéssel, illetve Libanon lehetőség szerinti részvétele a vonatkozó közösségi programokban, – párbeszéd a hatályos uniós és libanoni vízumszabályokról és eljárásokról, amennyiben arra lehetőség nyílik, illetve bármely fél részéről igény mutatkozik. b) A betegségmegelőzésre, illetve -ellenőrzésre, valamint az egészségbiztonság fokozására összpontosító közegészségügy, a cselekvési tervben megjelölt kiemelt célkitűzésen túl és különösképpen: – a fertőző és nem fertőző betegségek megelőzésének és ellenőrzésének előmozdítása, többek között kölcsönös egészségügyi tájékoztatás, illetve a nemzetközi egészségügyi megállapodások – különösképpen a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (IHR) és a Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezmény – teljes körű és kellő időben történő végrehajtása révén, – az egészségügyi veszélyek azonosítását, illetve a veszélyekre történő reagálást szolgáló kapacitások bővítése képzésekkel, a felkészültség fokozásával, illetve felügyeleti rendszerek révén. c) Előmozdítani a foglalkoztatást a képességfejlesztés, a mindenkire egyaránt kiterjesztett esélyegyenlőség, illetve az ösztönző szociális politika szempontjából kedvező feltételek megteremtésével, különösképpen a következők révén: – alapdokumentumként szolgáló átfogó társadalmi fejlesztési és foglalkoztatási stratégia kidolgozása, – állandó szociális párbeszéd, többek között a Gazdasági és Szociális Tanácson belül és háromoldalú megbeszélések alkalmával, a magánszektor és a civil társadalom közötti partnerségi kapcsolatok fejlesztésének érdekében, különös figyelmet fordítva a szakképzés területére, – a nők és a fiatalok munkaerő-piaci részvételének előmozdítása a munkaerőpiacra történő belépésük előtt álló akadályok csökkentésével, speciális műszaki, illetve szakképzési programok indításával, valamint a nők és fiatalok foglalkoztathatóságát javító piacorientált megközelítés alkalmazásával, – a Nemzeti Munkaügyi Hatóság korszerűsítése, – ösztönző ellátási rendszer, amely támogatja az aktív munkakeresést és a munkaerőpiac igényeinek megfelelő átképzést. d) A szegénység visszaszorítása érdekében megerősíteni a szociális védőhálót, növelve az állami szociális ellátórendszer hatékonyságát és eredményességét, amelynek részét képezik a következők: – alapdokumentumként szolgáló átfogó társadalmi fejlesztési és foglalkoztatási stratégia kidolgozása, – a meglévő rendszerek hatékonyságának, célzottságának és hatókörének értékelése és javítása, például a kormány által nyújtott támogatások duplikációjának kiküszöbölésével, – a szociális ellátórendszer reformja, és ezzel egy időben fokozatos áttérés a költségvetésből finanszírozott általános segélyek és adómentességek rendszeréről a leginkább támogatást igénylő háztartások számára rászorultsági alapon juttatott kifizetések rendszerére, – konstruktív (két- és háromoldalú) szociális párbeszéd megújítása, – a társadalmi befogadásra és a megkülönböztetés elleni küzdelemre irányuló programok és kezdeményezések, különös figyelmet fordítva a nők és a marginalizált csoportok helyzetére. e) Fenntartható regionális fejlődés, a cselekvési tervben meghatározott kiemelt célkitűzésen túl, különös tekintettel a libanoni régiók közötti társadalmi-gazdasági kohézió megerősítésére, a munkahelyteremtésre, illetve a fenntartható fejlődés elveinek alkalmazására a következők révén: – a libanoni régiók fenntartható fejlődésére vonatkozó átfogó, hosszú távú program kidolgozása, – a gazdasági tevékenységek Nagy-Bejrút övezetén túlra történő kiterjesztésének ösztönzése, – a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos szempontok érvényesítése az ágazati politikákban, valamint egyértelmű eljárások kialakítása e szempontoknak az érintett ágazatok közötti koordinációja érdekében. 4. Kereskedelemmel kapcsolatos kérdések, piaci és szabályozási reform 4.1. Ipar, kereskedelem és szolgáltatások A területhez kapcsolódó kérdéskörökkel elsősorban az alábbi EU–Libanon közös testület foglalkozik: · Az iparral, kereskedelemmel és szolgáltatásokkal foglalkozó albizottság A cselekvési terv fő részében meghatározott prioritások, amelyek e területre vonatkoznak: · A kereskedelmi versenyképesség javítása és az uniós, illetve nemzetközi piacokkal való kereskedelmi integráció továbbmélyítése, csatlakozás a WTO-hoz (4.2. részterületre is alkalmazandó) · Az üzleti környezet fejlesztése, különösképpen a mikro-, kis- és középvállalkozások számára, valamint a kulcsfontosságú ágazatok esetében a belpiaci környezet fejlesztése (a 4.2. és az 5.1. részterületre is vonatkozik) További célkitűzések a) Tovább mélyíteni a kétoldalú és regionális kereskedelmi kapcsolatokat, valamint elfogadni az erre a törekvésre irányuló intézkedéseket, különösképpen: – Libanon WTO-hoz történt csatlakozását követően közös vizsgálat az EU és Libanon közötti kétoldalú kereskedelmi kapcsolatok elmélyítésének módjairól, többek között a szolgáltatások kereskedelme terén, illetve a kereskedelemhez kapcsolódó szabályozási területeken, – csatlakozás az agadiri megállapodáshoz, illetve a megállapodás végrehajtása – részvétel más regionális és szubregionális kereskedelmi kezdeményezésekben, mint például a kereskedelmi és befektetéskönnyítési mechanizmusban, valamint szorosabb ágazati együttműködés, – szabadkereskedelmi megállapodások megkötése révén a kereskedelmi kapcsolatok elmélyítése a szomszédos államokkal – a kereskedelmi vitáknak a társulási megállapodás keretén belüli rendezésére szolgáló vitarendezési mechanizmus létrehozásáról szóló jegyzőkönyv elfogadásához vezető belső eljárások véglegesítése, – a libanoni adminisztratív kapacitás fokozása a nemzetközi kereskedelmi adatmegosztási és értesítési rendszerekkel kapcsolatban. 4.2. Piac, verseny és üzleti környezet A területhez kapcsolódó kérdéskörökkel elsősorban az alábbi EU–Libanon közös testület foglalkozik: · A belső piaccal foglalkozó albizottság A cselekvési terv fő részében meghatározott prioritások, amelyek e területre vonatkoznak: · Az üzleti környezet fejlesztése, különösképpen a mikro-, kis- és középvállalkozások számára, valamint a kulcsfontosságú ágazatok esetében a belpiaci környezet fejlesztése · A kereskedelmi versenyképesség javítása és az uniós, illetve nemzetközi piacokkal való kereskedelmi integráció továbbmélyítése, csatlakozás a WTO-hoz További célkitűzések a) További jogalkotási és szabályozási intézkedésekkel javítani a libanoni üzleti környezetet a kiemelt célkitűzéseken túlmenően, nevezetesen: – az uniós és nemzetközi normáknak megfelelő jogszabályok elfogadása és végrehajtása a versenypolitika, a műszaki előírások és megfelelőségértékelési eljárások, a metrológia, az exportösztönzés, az iparjogvédelem, a szerzői jog és a kapcsolódó szellemi tulajdonjogok területén, – a fogyasztóvédelemről szóló 2005. évi törvény alkalmazása és az Országos Fogyasztóvédelmi Tanács működésének megkezdése, – nyílt és átlátható közbeszerzésre vonatkozó jogszabályok elfogadása, – a köz- és magánszféra közötti partnerséget érintő jogszabályok elfogadása, – a kereskedelmi ügyekben illetékes igazságszolgáltatási rendszer javítása, – vállalatirányítási iránymutatások kialakítása az állami és magánvállalatok számára, – a nemzetközi és uniós standardoknak megfelelő számviteli szabályozás elfogadása, képzett könyvvizsgálók. b) Fokozni a szolgáltatási ágazat versenyképességét, különösképpen az alábbiak révén: – a szabályozási és adminisztratív követelmények egyszerűsítése, – a pénzügyi szolgáltatások ágazatát (banki, biztosítási és értékpapír üzletágat) érintő szabályozási reform, többek között az uniós és nemzetközi normáknak megfelelő hatékony és független felügyelet, – versenyképességet vizsgáló intézet létrehozása, – a szolgáltatásokkal kapcsolatos egységes statisztikai adatbázis létrehozásának támogatása, – a szolgáltatások korszerűsítési programjának k