A Tanács következtetései az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelem bevált módszereinek az Unión belüli széles körű alkalmazásához szükséges következő lépésekről

(2019/C 214/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA

1. EMLÉKEZTET ARRA, hogy az antimikrobiális rezisztencia olyan, határokon átnyúló egészségügyi veszélyt jelent, amelyet a tagállamok önmagukban nem tudnak kielégítően kezelni, és amely nem korlátozható egy adott földrajzi régióra vagy tagállamra, ezért e tekintetben a tagállamok között szoros együttműködésre és koordinációra van szükség, ahogyan az a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekről szóló, 2013. október 22-i 1082/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozatban ( 1 ) is szerepel.

3. MÉLY AGGODALOMMAL VESZI TUDOMÁSUL, hogy az antimikrobiális szerekkel szemben rezisztens fertőzések által világszerte okozott halálesetek 29 %-át gyógyszerrezisztens tuberkulózis (DR-TB), illetve multirezisztens tuberkulózis (MDR-TB) okozta ( 6 )

4. MÉLY AGGODALOMMAL VESZI TUDOMÁSUL, hogy a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) szerint amennyiben nem lépünk fel hatékonyan az antimikrobiális rezisztencia ellen, és amennyiben az antimikrobiális rezisztencia terjedése az előrejelzéseknek megfelelően alakul, az 2015 és 2050 között várhatóan évi 1,1 milliárd EUR költséget jelent az EU és az EGT államaira nézve ( 7 )

5. MÉLY AGGODALOMMAL VESZI TUDOMÁSUL, hogy az Unióban az antibiotikumokkal szemben rezisztens fertőzések 75 %-a közvetlen kapcsolatba hozható az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzésekkel ( 8 )

6. MEGÁLLAPÍTJA, hogy az antimikrobiális szerek használata még mindig túl nagy mértékű az Unió egészében, és MEGJEGYZI, hogy az egyes tagállamokban különböző e szerek használatának mértéke.

7. TUDATÁBAN VAN ANNAK, hogy az antimikrobiális rezisztencia globális közegészségügyi probléma, amely nem csupán az emberi és állati egészségre nézve jár – igen súlyos – következményekkel, hanem a környezetre, az élelmiszertermelésre, és ennélfogva a gazdasági növekedésre is. Az antimikrobiális rezisztencia ezenfelül súlyosan veszélyezteti a fenntartható fejlődési célok elérésének lehetőségét is. A Tanács ezért ÜDVÖZLI az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelmet célzó nemzetközi kezdeményezéseket, többek között: — az Egészségügyi Világszervezet (WHO) által – az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) és az Állategészségügyi Világszervezet (OIE) közreműködésével – készített és az Egészségügyi Világközgyűlés 2015. májusi, 68. ülésén egyhangúlag elfogadott, az antimikrobiális rezisztenciával szembeni globális cselekvési tervet (9), — az ENSZ Közgyűlésének keretében tartott magas szintű találkozón tett, az antimikrobiális rezisztenciáról szóló, 2016. szeptember 21-i politikai nyilatkozatot (10), melynek célja az antimikrobiális rezisztencia jelentette globális fenyegetés elleni küzdelem, és amely megerősíti, hogy globális egészségszemléletre van szükség, továbbá — az ENSZ antimikrobiális rezisztenciával foglalkozó ügynökségközi koordinációs csoportjának (IACG) munkáját, melynek eredményeképp „No time to wait: Securing the future from drug-resistant infections” (Nincs vesztegetni való időnk: óvjuk meg jövőnket a gyógyszerrezisztens fertőzésektől) címmel ajánlásokat (11) nyújtott be az ENSZ-főtitkárnak, — az ENSZ-főtitkára által az antimikrobiális rezisztenciáról szóló, 2016. szeptember 21-i politikai nyilatkozat, valamint az IACG által megfogalmazott ajánlások végrehajtásáról, 2019. május 10-én közzétett jelentést (12), — az ENSZ Környezetvédelmi Közgyűlésének 2017. decemberi, a környezetről és az egészségről szóló határozatát (13), mely szerint az emberek, az állatok, a növények és a környezet egészsége összefügg, és amely kiemeli, hogy jobban meg kell értenünk a környezetszennyezés szerepét az antimikrobiális rezisztencia kialakulásában, — az antimikrobiális rezisztenciával foglalkozó globális kutatási-fejlesztési központ munkáját, — az antibiotikumokra irányuló kutatásért és fejlesztésért létrejött globális partnerséget (14), — a WHO-nak az antimikrobiális rezisztenciáról szóló határozatát, amelyet az Egészségügyi Világközgyűlés 2019. május 24-én fogadott el (15), — az antimikrobiális rezisztenciával szembeni megoldások nemzetközi központját (ICARS) (16). Az ICARS független globális tudásközpontként működik, melynek célja tényeken alapuló megoldásokat találni az antimikrobiális rezisztenciával összefüggő problémákra és támogatni azok gyakorlati megvalósítását az alacsony és közepes jövedelmű országokban,

9. EMLÉKEZTET az antimikrobiális rezisztenciával kapcsolatos, 2015. évi globális cselekvési tervre, melyben a WHO minden tagállamát arra szólította fel, hogy 2017-re dolgozzák ki az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelemről szóló nemzeti cselekvési terveiket.

10. NYUGTÁZZA az OECD keretében folyamatban lévő munkát, és ÜDVÖZLI azt a közelmúltban megjelent OECD-jelentést ( 19 ) , mely szerint a közegészségügyi intézkedésekbe történő beruházás jelentősen csökkentheti az antimikrobiális rezisztencia miatt a társadalomra háruló terhet.

11. EMLÉKEZTET arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 168. cikke értelmében az Unió fellépése kiegészíti a nemzeti politikákat, és a főbb egészségügyi veszélyek és azok terjedése elleni küzdelemre, valamint e veszélyek megelőzésére irányul, továbbá magában foglalja az egészségügyi tájékoztatást és oktatást, illetve a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek figyelemmel kísérését és az ezek elleni küzdelmet. Az Uniónak továbbá ösztönöznie kell a tagállamok közötti együttműködést, és elő kell mozdítania a harmadik országokkal és a közegészségügy területén hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezetekkel folytatott közös munkát.

12. EMLÉKEZTET az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelem érdekében kialakított egységes egészségügyi megközelítés keretében teendő következő lépésekről szóló, 2016. június 17-i tanácsi következtetésekre ( 20 ) és az abban az antimikrobiális hatóanyagoknak a humán orvostudományban való körültekintő alkalmazásáról szóló, 2001. november 15-i tanácsi ajánlásra ( 21 ) történő kifejezett hivatkozásokra, az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések megelőzését és leküzdését is magában foglaló betegbiztonságról szóló, 2009. június 9-i tanácsi ajánlásra ( 22 ) , valamint a betegbiztonságról és az ellátás minőségéről, és ezzel összefüggésben az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések és az antimikrobiális rezisztencia megelőzéséről és leküzdéséről szóló, 2014. december 1-jei tanácsi következtetésekre ( 23 )

13. ÜDVÖZLI a Bizottság által 2017. június 29-én közzétett, „Az egységes egészségügyi megközelítés szerinti európai cselekvési terv az antimikrobiális rezisztencia (AMR) leküzdése érdekében” című közleményt ( 24 ) , és az abban szereplő, az antimikrobiális rezisztencia leküzdését célzó intézkedések listáját, továbbá TÁMOGATJA AZT A SZÁNDÉKOT, hogy e tekintetben az EU olyan térséggé váljon, ahol a bevált módszereket széleskörűen alkalmazzák.

14. FELHÍVJA A FIGYELMET a védőoltásoknak a fertőzések megelőzésében játszott szerepére, a védőoltással megelőzhető betegségek elleni megerősített együttműködésről a közelmúltban elfogadott tanácsi ajánlásra ( 25 ) , valamint arra, hogy a Bizottság az antimikrobiális rezisztencia leküzdését célzó egységes egészségügyi megközelítésre vonatkozó cselekvési tervben rámutat arra, hogy támogatni kell az antimikrobiális rezisztenciához kapcsolódó kórokozók elleni új oltóanyagok kifejlesztését és az erre irányuló kutatásokat.

15. EMLÉKEZTET az antimikrobiális rezisztencia leküzdése érdekében kialakított egységes egészségügyi megközelítésre vonatkozó európai cselekvési tervről szóló, 2018. szeptember 13-i európai parlamenti állásfoglalásra ( 26 )

16. ÜDVÖZLI „Az Európai Unió környezetbe kerülő gyógyszerekkel kapcsolatos stratégiai megközelítése” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak címzett, 2019. március 11-i bizottsági közleményt ( 27 )

18. ÜDVÖZLI, hogy a tagállamok és a Bizottság között fokozódott az együttműködés az antimikrobiális rezisztencia leküzdése érdekében kialakított egységes egészségügyi megközelítéssel kapcsolatban 2017-ben létrehozott uniós hálózaton ( 35 ) keresztül, és RÁMUTAT annak fontosságára, hogy a hálózat az antimikrobiális rezisztencia leküzdésére irányuló cselekvési terv végrehajtásának részeként rendszeres üléseket tartson.

19. TUDOMÁSUL VESZI az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC), az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) és az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) által közösen jegyzett, az antimikrobiális szerek felhasználását és az antimikrobiális rezisztenciát vizsgáló ügynökségközi jelentések (Joint Interagency Antimicrobial Consumption and Resistance Analysis (JIACRA)) ( 36 ) következtetéseit, továbbá FELHÍVJA A FIGYELMET arra a tényre, hogy e tevékenységek számára a 726/2004/EK rendelet ( 37 ) vezetett be jogalapot, a nemrég elfogadott (EU) 2019/5 rendelet ( 38 ) révén.

20. HANGSÚLYOZZA, hogy elengedhetetlen a szorosabb együttműködés a tagállamok között, valamint a Bizottsággal és a gyógyszeriparral annak érdekében, hogy kezelni lehessen az antimikrobiális szerek nem megfelelő mennyiségben történő rendelkezésre állását – fakadjon az akár az eredetileg is hiányos mennyiségből, akár az antimikrobiális szerek piaci forgalomból történő kivonásából, akár más, az ellátást érintő problémából –, ami az antimikrobiális szerek hiányához és nem megfelelő helyettesítő terápiák megjelenéséhez vezethet.

21. MÉLY AGGODALOMMAL ÁLLAPÍTJA MEG, hogy a piac kudarcot vallott az antibiotikumok kifejlesztésében, és HANGSÚLYOZZA, hogy sürgősen cselekedni kell az új antimikrobiális szerek, az alternatív terápiák, valamint a gyors és korszerű diagnosztikai, többek között az antimikrobiális érzékenység vizsgálatára irányuló módszerek fejlesztésének ösztönzése érdekében. Uniós és globális koordinációra és együttműködésre van szükség a kutatási programokkal és az ösztönzőkkel kapcsolatban, és a Tanács NYUGTÁZZA egyebek mellett az antimikrobiális rezisztenciáról szóló beszámolót készítő csoport tevékenységeit ( 39 ) , az antibiotikumok kutatására és fejlesztésére irányuló összehangolt fellépést sürgető jelentést ( 40 ) és az antimikrobiális rezisztenciával kapcsolatos közös programozási kezdeményezést ( 41 )

22. HANGSÚLYOZZA, hogy az antimikrobiális rezisztencia elleni globális küzdelem sikere nagymértékben függ attól, hogy a kormányok vállalják-e, hogy a nemzeti cselekvési tervekkel összhangban lépéseket tesznek az egységes egészségügyi megközelítés keretében létező kezdeményezések végrehajtásának biztosítása érdekében, és ebbe minden érintett ágazatot bevonnak-e, továbbá kiemeli, hogy az uniós intézményeknek és a tagállamoknak a nemzetközi fórumokon megvalósuló együttműködése, valamint a regionális és a kétoldalú együttműködés nagyobb lendületet adhat az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelemnek.

23. KIEMELI az antimikrobiális rezisztenciára és az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzésekre vonatkozó együttes fellépés (JAMRAI) ( 42 ) jelentőségét, és ÜDVÖZLI az ennek keretében végzett munkát, többek között az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések megelőzésére és az antimikrobiális stewardshipre irányuló szakpolitikákkal és azok végrehajtásával kapcsolatos erőfeszítéseket.

24. EMLÉKEZTET a román elnökség által 2019. március 1-jén Bukarestben megrendezett konferenciára, amely azzal foglalkozott, hogy milyen lépésekkel lehet elérni az egységes egészségügyi megközelítésen keresztül, hogy az EU olyan térséggé váljon, ahol az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelemben bevált módszereket széleskörűen alkalmazzák, és amely az alábbi három fő célkitűzés köré épült fel: 1. a fertőzések megelőzését és féken tartását célzó intézkedések minőségének javítása és az antimikrobiális szerek felhasználásának optimalizálása a humán-, az állat- és a környezeti egészségügyi ágazatban; 2. az egységes egészségügyi megközelítésre vonatkozó nemzeti cselekvési tervek végrehajtásának megerősítése; 3. az országok közötti szolidaritás ösztönzése az antimikrobiális rezisztencia elleni közös küzdelem révén.

FELSZÓLÍTJA a tagállamokat, hogy

25. biztosítsák, hogy az antimikrobiális rezisztenciával kapcsolatos globális cselekvési terv keretében vállalt kötelezettségeik teljesítése érdekében és az egységes egészségügyi megközelítéssel összhangban minden tagállam elkészítse multiszektorális nemzeti cselekvési terveit, valamint hozzon létre koordinációs és nyomonkövetési mechanizmusokat;

26. biztosítsanak elegendő humán és pénzügyi erőforrást az antimikrobiális rezisztenciával kapcsolatos fellépések, valamint a fertőzések megelőzésére és megfékezésére és az antimikrobiális stewardshipre irányuló intézkedések szakpolitikai és klinikai szintű kidolgozására és végrehajtására;

27. az egységes egészségügyi megközelítés alapján fokozzák az antimikrobiális rezisztenciával kapcsolatos jogszabályok, jelenlegi szakpolitikák és vállalt kötelezettségek végrehajtását uniós és nemzetközi szinten;

28. mind a humán-, mind az állategészségügyi ágazatban erősítsék meg a fertőzések megelőzésére és megfékezésére irányuló intézkedéseket azáltal, hogy beruházásokat eszközölnek a higiéniás gyakorlatokba és a megelőző intézkedésekbe, többek között a védőoltásokba, a biológiai védelembe, valamint annak biztosításába, hogy elérhetők legyenek olyan standardizált és gyors diagnosztikai módszerek, amelyeket az antibiotikumok alkalmazása előtt használni lehet a fertőzés típusának megerősítésére, ami által csökkenteni lehet az antibiotikumok helytelen használatát és az antimikrobiális rezisztencia kialakulásának kapcsolódó veszélyét;

29. ágazatközi megközelítés alkalmazásával erősítsék meg és hangolják össze a válaszintézkedéseiket, hogy fel lehessen venni a küzdelmet a rezisztens fertőzések határokon átnyúló terjedésével szemben, elsősorban az 1082/2013/EU határozattal létrehozott Egészségügyi Biztonsági Bizottság útján;

30. szerezzenek érvényt az antimikrobiális szerek használatára és értékesítésére vonatkozó hatályos jogszabályoknak és különösen, hogy korlátozzák az orvosi rendelvény nélkül értékesítést és adott esetben mérlegeljék további szabályozások bevezetését;

31. kezeljék kiemelten a releváns ágazatokban tevékenykedő egészségügyi dolgozók antimikrobiális rezisztenciával, a fertőzések megelőzésével és leküzdésével, valamint az antimikrobiális stewardshippel összefüggő képzését, beleértve az antimikrobiális szerek körültekintő alkalmazására vonatkozó uniós iránymutatásokban meghatározott intézkedéseket és az egységes egészségügyi megközelítés ismeretét;

32. dolgozzanak ki tájékoztató tevékenységeket az egészségügyi dolgozók, a betegek és hozzátartozóik, az állatorvosok, a mezőgazdasági termelők és a nyilvánosság számára – a gyermekeket is beleértve – a fertőzések megelőzéséről és leküzdéséről, valamint az antimikrobiális stewardshipről a humán- és az állategészségügy terén;

33. határozzanak meg mérhető nemzeti célokat többek között az antimikrobiális szerek általános használatának csökkentésével kapcsolatban, és kísérjék figyelemmel az antimikrobiális rezisztencia terjedésének megfékezése terén elért eredményeket, a megfelelő mértékben figyelembe véve az EFSA, az EMA és az ECDC által kidolgozott mutatókat;

FELSZÓLÍTJA a tagállamokat és a Bizottságot, hogy:

34. folytassák az antimikrobiális rezisztencia által jelentett veszély kezelését célzó hosszú távú szakpolitikák kidolgozását;

35. erősítsék meg az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelemmel kapcsolatos együttműködést és szolidaritást azzal, hogy részt vesznek adott esetben bilaterális keretek között ikerintézményi projektekben és multilaterális keretek között a bevált gyakorlatok és a tapasztalatok cseréjében, továbbá hogy nyújtsanak támogatást egymásnak a nemzeti cselekvési tervek, valamint a fertőzések megelőzésére és leküzdésére, illetve az antimikrobiális stewardshipre vonatkozó programok végrehajtásában a humánegészségügy, az élelmiszeripar, az állategészségügy, a környezetvédelem és a kutatás terén és más érintett ágazatokban;

36. segítsék a rendelkezésre álló iránymutatások maradéktalan végrehajtását, figyelembe véve a sajátos nemzeti körülményeket, és adott esetben dolgozzanak ki további útmutatót az antimikrobiális rezisztencia, a fertőzések megelőzése és leküzdése, továbbá az antimikrobiális stewardship terén, többek között a diagnosztikai módszerek és az oltóanyagok hatékonyabb használata, valamint a (többek között az ECDC általi) felügyelet tekintetében, hogy ezzel is segítsék a nemzeti és a helyi szintű fellépést;

37. a bevált gyakorlatok alapján dolgozzanak ki önkéntes közös iránymutatásokat a fertőzések megelőzéséről és leküzdéséről, továbbá az antimikrobiális stewardshipről az egészségügy terén, beleértve a személyzet létszámát és az oktatást is;

38. valamennyi tagállamban növeljék az antimikrobiális rezisztencia jelentette veszélyek kezelésére vonatkozó kapacitásokat és csökkentsék ezáltal az antimikrobiális rezisztencia és az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések leküzdésével és megelőzésével kapcsolatos eredményeket illetően jelenleg tapasztalható eltéréseket;

39. vizsgálják meg a széles spektrumú antibiotikumok emberi és állatgyógyászatban való használatának az aránya tekintetében a tagállamok között és a tagállamokon belül tapasztalható eltérések okait, hogy jobban megérthessük az antimikrobiális rezisztenciát és hatékonyabban tudjunk küzdeni ellene;

40. dolgozzanak ki és ténylegesen hajtsanak végre uniós és nemzeti szinten összehangolt kommunikációs stratégiákat mind az antimikrobiális szereknek ellenálló fertőzések járványainak megelőzése, mind pedig az ilyen járványok előfordulása esetén történő használat céljából;

41. fokozzák az egész társadalmat célzó, a tömegtájékoztatáson és a közösségi médián keresztül történő figyelemfelhívásra irányuló erőfeszítéseket az antimikrobiális rezisztencia egészségügyi fenyegetésként való jelentőségével és azzal kapcsolatban, hogy meg kell előzni a fertőzéseket és körültekintően kell alkalmazni az antimikrobiális szereket;

42. erősítsék meg és terjesszék ki az antimikrobiális rezisztencia és az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzések előfordulási aránya és az antimikrobiális szerek fogyasztása felügyeletének hatályát úgy a humán-, mint az állategészségügyi ágazatban, továbbá aktualizálják a kezelési iránymutatásokat, körültekintő módon alkalmazzák az antibiotikumokat, kísérjék figyelemmel az antimikrobiális rezisztencia kialakulását és az antimikrobiális rezisztencia megelőzése céljából dolgozzanak ki a fertőzések megelőzésére és leküzdésére vonatkozó hatékony intézkedéseket. Az egységes egészségügyi megközelítés keretében mérlegelni kell felügyeleti programok létrehozását annak céljából, hogy lehetővé váljon az antimikrobiális rezisztenciára vonatkozó adatok integrált elemzése a humán- és az állategészségügy terén, valamint az élelmiszeripari és a környezeti ágazatban;

43. azonosítsák és támogassák az annak biztosítására vonatkozó megfelelő mechanizmusokat, hogy az egész Unióban rendelkezésre álljanak a meglévő hatékony antimikrobiális szerek – különösen az első vonalbeli, szűk spektrumú antimikrobiális szerek – a humán- és az állategészségügyi felhasználás céljából egyaránt, figyelembe véve többek között a kis piacok sajátosságait;

44. erősítsék az antimikrobiális rezisztenciával kapcsolatos kutatást, fejlesztést és innovációt, valamint támogassák az uniós és a globális koordinációt és együttműködést, beleértve az antimikrobiális rezisztenciával kapcsolatos közös programozási kezdeményezés ( 43 ) és az antimikrobiális rezisztenciával kapcsolatos globális kutatási-fejlesztési központ ( 44 ) révén megvalósuló tevékenységeket is;

45. támogassák az olyan kezdeményezéseket, mint például a globális partnerség az antibiotikumokra irányuló kutatásért és fejlesztésért (GARDP), amelyet a WHO és az elhanyagolt betegségek elleni gyógyszerekre irányuló kezdeményezés (DNDi) ( 45 ) indított 2016 májusában. A GARDP globális közegészségügyi szükségletek kielégítését célozza azáltal, hogy új vagy javított antibiotikumos kezeléseket dolgoz ki és tesz elérhetővé. Valamennyi programja magában foglal a fenntartható hozzáférésre és az antibiotikumok megfelelő felhasználásának előmozdítására vonatkozó stratégiákat annak biztosítása céljából, hogy a kezelések megfizethetők és hozzáférhetők legyenek mindazok számára, akiknek szüksége van rájuk;

46. hajtsanak végre az egységes egészségügyi megközelítéssel összhangban lévő kutatási menetrendeket, illetve terjesszék ki azokat, hogy új antimikrobiális szereket és oltóanyagokat, az antimikrobiális szerek új alternatíváit és jobb gyorsdiagnosztikai módszereket, valamint a régi antibiotikumok új módon történő, jobb alkalmazását lehessen kidolgozni a hozzáférhetőség, a hatékonyság és a megfizethetőség vezérelve alapján;

47. azonosítsanak új antimikrobiális szerek kifejlesztésére vonatkozó olyan megfelelő gazdasági modelleket, amelyek az antibiotikumok körültekintő felhasználásának, hatékonyságának és megfizethetőségének előmozdítására vonatkozó átfogó intézkedéseket foglalnak magukban, valamint támogassák az ilyen gazdasági modellekkel kapcsolatos kutatást és azok megvalósítását;

48. az antimikrobiális rezisztencia elleni küzdelem érdekében javítsák az emberek magatartása megváltoztatásának elősegítését célzó hatékony szakpolitikákkal kapcsolatos tájékoztatást és kutatást;

49. a szakpolitikák eredményes végrehajtásának biztosítása céljából támogassák a jobb gazdasági modellekre, gazdálkodásra, irányításra, ösztönzőkre, valamint az antimikrobiális rezisztenciához kapcsolódó más intézkedésekre és technikákra vonatkozó kutatást;

50. szisztematikusan hangolják össze a tagállami álláspontokat és törekedjenek egy közös „uniós hang” kialakítására, amely révén az EU olyan térséggé válhat, ahol a bevált módszereket széleskörűen alkalmazzák, és amely kinyilvánítja, hogy sürgősen foglalkozni kell az antimikrobiális rezisztencia kérdésével, emellett pedig a multilaterális és a kétoldalú kapcsolatokban következetesen szorgalmazza a globális szinten történő gyors fellépést;

51. a multilaterális és a kétoldalú tárgyalások során, valamint a nemzetközi fórumokon továbbra is tevékenyen mozdítsák elő és védelmezzék az antimikrobiális rezisztenciára vonatkozó uniós normákat, továbbá uniós jogszabályokat és szakpolitikákat;

52. nyújtsanak alaposabb tájékoztatást az antimikrobiális rezisztenciával, az antimikrobiális stewardshippel és a fertőzések megelőzésével és leküzdésével kapcsolatos fellépésbe való nemzeti, regionális és helyi beruházásokra vonatkozó esb-alapokról és segítsék elő azok felhasználását, csökkentve ezáltal a tagállamok között, illetve a tagállamokon belül az egységes egészségügyi megközelítés keretébe tartozó átfogó stratégiák kapacitásában és végrehajtásában fennálló hiányosságokat;

53. vizsgálják meg a személyes célra külföldön vásárolt, illetve határokon átnyúló rendelvény vagy internetes értékesítés útján beszerzett antimikrobiális szerek nem körültekintő alkalmazásának megelőzésével kapcsolatos lehetőségeket, beleértve adott esetben a szabályozást is;

54. a hatályos uniós és tagállami jogszabályoknak megfelelően kövessék nyomon a felhasználást és az előállítást követően fennmaradó antimikrobiális maradványokat és a talajban, valamint a felszíni és a felszín alatti vizekben megtalálható rezisztens mikroorganizmusokat, és mérlegeljék adott esetben további jogalkotási intézkedések meghozatalát a környezetben való előfordulásuk visszaszorítása céljából;

55. bővítsék az antimikrobiális rezisztencia – különösen a környezetben előforduló – kialakulására és terjedésére vonatkozó tudományos ismereteket.

FELSZÓLÍTJA a Bizottságot, hogy:

56. használja ki az antimikrobiális rezisztencia leküzdése érdekében kialakított egységes egészségügyi megközelítéssel kapcsolatban létrehozott uniós hálózatot az antimikrobiális rezisztencia, a fertőzések megelőzése és leküzdése, valamint az antimikrobiális stewardship terén a tagállamokkal való és a tagállamok közötti együttműködés erősítésére;

57. továbbra is támogassa a tagállamokat az antimikrobiális rezisztenciára vonatkozó multiszektorális nemzeti cselekvési tervek és nemzeti stratégiák végrehajtásában és növelje az erre elkülönített források összegét;

58. támogassa a tagállamok által az állatgyógyászati célra szánt antimikrobiális szerek értékesítésével és felhasználásával kapcsolatban végzett adatgyűjtést az állatgyógyászati készítményekről szóló (EU) 2019/6 rendelettel összhangban történő adatgyűjtés és adatkezelés eredményes végrehajtása céljából, valamint vizsgálja meg célzott pénzügyi erőforrások előirányzásának a lehetőségeit;

59. támogassa a tagállamokat az antimikrobiális rezisztenciára vonatkozó nemzeti cselekvési tervek, továbbá a fertőzések megelőzésére és leküzdésére, valamint az antimikrobiális stewardshipre irányuló intézkedések szakpolitikai és klinikai szintű kidolgozása és végrehajtása előtt álló akadályok azonosításában, hogy elősegítse az ezen akadályok leküzdését lehetővé tevő hatékony intézkedések kidolgozását.

(1) HL L 293., 2013.11.5., 1. o.

(2) Bulletin of the World Health Organization 2016;94:638-639

(3) Beszámoló az antimikrobiális rezisztenciáról Jim O'Neill vezetésével: „Tackling drug-resistant infections globally” (A gyógyszerrezisztens fertőzések világszintű kezelése), végleges jelentés és ajánlások, 2016. május

(4) Infectious diseases (Fertőző betegségek). The Lancet, 19. évfolyam, 1. szám, 2019. január.

(5) Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ 2018. november 6-i cikke

(6) TB Alliance: „Drug resistance – a response to antimicrobial resistance including tackling TB” (Gyógyszerrezisztencia – az antimikrobiális rezisztencia elleni fellépés és a TB elleni küzdelem)

(7) OECD. Antimicrobial Resistance – „Tackling the Burden in the European Union” (Antimikrobiális rezisztencia – „Az Európai Unióra háruló teher”), 2019

(8) Infectious diseases (Fertőző betegségek). The Lancet, 19. évfolyam, 1. szám, 2019. január.

(9) WHO, Global Action Plan on Antimicrobial Resistance (az antimikrobiális rezisztenciával szembeni globális cselekvési terv), A68/A/CONF./1 Rev.1 15.1. napirendi pont, 2015. május 25.

(10) Az ENSZ-közgyűlés magas szintű ülésének politikai nyilatkozata az antimikrobiális rezisztenciáról, 2016. szeptember 21.

(11) Az IACG „No time to wait: Securing the future from drug-resistant infections” (Nincs vesztegetni való időnk: óvjuk meg jövőnket a gyógyszerrezisztens fertőzésektől) c. jelentése, 2019. április

(12) Az ENSZ-közgyűlés magas szintű ülésének az antimikrobiális rezisztenciáról szóló politikai nyilatkozatát követő intézkedések – A főtitkár jelentése, 2019. május 10.

(13) Az ENSZ Környezetvédelmi Programjának Környezetvédelmi Közgyűlése, Nairobi, 2017. december 4–6.

(14) Globális partnerség az antibiotikumokra irányuló kutatásért és fejlesztésért.

(15) A WHO antimikrobiális rezisztenciáról szóló határozata szövegének tervezete

(16) Az antimikrobiális rezisztenciával szembeni megoldások nemzetközi központja.

(17) A G7-ek egészségügyi minisztereinek nyilatkozata, Berlin, 2015. október 8–9.

(18) A G20-ak egészségügyi minisztereinek berlini nyilatkozata: „Közösen egy egészséges jövőért”, 2017.

(19) OECD szakpolitikai összefoglaló: „Stemming the Superbug Tide” (Állítsuk meg a szuperkórokozók terjedését), 2018

(20) HL C 269., 2016.7.23., 26. o.

(21) HL L 34., 2002.2.5., 13. o.

(22) HL C 151., 2009.7.3., 1. o.

(23) HL C 438., 2014.12.6., 7. o.

(24) COM (2017) 339 final, 2017.6.29.

(25) HL C 466., 2018.12.28., 1. o.

(26) Az Európai Parlament 2018. szeptember 13-i állásfoglalása az antimikrobiális rezisztencia leküzdése érdekében kialakított egységes egészségügyi megközelítésre vonatkozó európai cselekvési tervről (2017/2254(INI))

(27) COM(2019) 128 final, 2019. március 11.

(28) Az 1831/2003/EK rendelet 11. cikke.

(29) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/6 rendelete (2018. december 11.) az állatgyógyászati készítményekről és a 2001/82/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 4., 2019.1.7., 43. o.).

(30) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/4 rendelete (2018. december 11.) a gyógyszeres takarmányok előállításáról, forgalomba hozataláról és felhasználásáról, a 183/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 90/167/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 4., 2019.1.7., 1. o.).

(31) Az (EU) 2019/6 rendelet 107. cikke.

(32) Az (EU) 2019/4 rendelet 17. cikke.

(33) Az (EU) 2019/6 rendelet 107. cikke.

(34) Az (EU) 2019/6 rendelet 37. és 107. cikke.

(35) Európai Bizottság – Uniós intézkedések az antimikrobiális rezisztencia területén

(36) EMA – Az antimikrobiális szerek felhasználása és az antimikrobiális rezisztencia (a 2011. és 2013. évi „JIACRA-jelentések”)

(37) HL L 136., 2004.4.30., 1. o.

(38) HL L 4., 2019.1.7., 24. o.

(39) Beszámoló az antimikrobiális rezisztenciáról Jim O'Neill vezetésével: „Tackling drug-resistant infections globally” (A gyógyszerrezisztens fertőzések világszintű kezelése), végleges jelentés és ajánlások, 2016. május

(40) Német Szövetségi Egészségügyi Minisztérium, BCG the Boston Consulting Group: „Breaking through the Wall” – A Call for Concerted Action on Antibiotics Research and Development („Át kell törni a falat” – Felhívás az antibiotikumok kutatására és fejlesztésre irányuló összehangolt fellépésre).

(41) Az antimikrobiális rezisztenciával kapcsolatos közös programozási kezdeményezés – Az antimikrobiális rezisztenciára irányuló kutatások globális koordinációja

(42) EU-JAMRAI: „Europe fostering synergies to reduce the burden of AMR: what is EU doing to support Member States?” (Európa ösztönzi a szinergiákat az antimikrobiális rezisztencia jelentette teher csökkentése érdekében: hogyan támogatja az EU a tagállamokat?), 2019. március 1.

(43) Az antimikrobiális rezisztenciával kapcsolatos közös programozási kezdeményezés – Az antimikrobiális rezisztenciára irányuló kutatások globális koordinációja

(44) Szövetségi Oktatási és Kutatási Minisztérium – Globális egészségügyi együttműködés

(45) Az elhanyagolt betegségek elleni gyógyszerekre irányuló kezdeményezés