Valletta eredeti 2018-as témája és mottója az „Imagine 18” volt, amelynek célja a város befelé forduló kulturális ágazatának fellendítése volt, amelyre igen nagy szükség van. A pályázat Valletta stratégiai fejlesztési tervéhez kapcsolódott, és mind a 68 helyi Tanács egyhangú támogatását, illetve az összes parlamenti párt politikai támogatását is élvezte. A pályázat az alábbi négy fő célkitűzést határozta meg: karrierépítés a kulturális ágazatban; nemzetközi növekedés; Valletta kreatív városként történő elismertetése; valamint fenntartható kapcsolatok ápolása a környezettel. Azonban az eredeti koncepciót a 2013. évi országos általános választások után bekövetkezett vezetőváltás okán lecserélték a „Valletta 2018: An island-wide fiesta” elnevezésű koncepcióra azzal a céllal, hogy az EKF-eseménysorozat Málta egészére kiterjedjen, és a területén élő valamennyi polgár részvételét előmozdítsa. Azért is erre a témára esett a választás, mivel Málta helyi hagyományaira és ünnepeire (fiestáira) utal, amelyek az egész közösséget összehozzák.

A Bizottság ebben a jelentésben is csak megerősíteni tudja, amit már az utólagos EKF-értékelésekről szóló korábbi jelentéseiben több alkalommal is kifejtett, miszerint teljes mértékben tisztában van ezekkel a korlátokkal – és el is fogadja azokat –, amelyeket már egyértelműen meghatározott és közölt az Európa Kulturális Fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról szóló határozatra irányuló javaslatát kísérő szolgálati munkadokumentumban .

Ugyanakkor, ahogy azt már a tavalyi jelentés is kiemelte, a városról a cím elnyerését megelőzően, a cím viselése évének kezdetekor és az EKF-év végrehajtását követően elkészített összehasonlító tanulmányba integrálható alapadatok hiánya továbbra is korlátokat jelent. Ezen adatok döntő fontosságúak az EKF-fellépésnek a városokra gyakorolt tényleges hatásával kapcsolatos kiegyensúlyozott perspektíva kialakításához, melyet egy szilárd és terjedelmes adatbázis támaszt alá.

-az értékelés nem tartalmaz szélesebb körű nyilvános konzultációt. Amint az ütemterv kifejti, a fellépés helyi szintűnek tekintendő, a nemzetközi résztvevők pedig Európán belül és kívül vannak szétszórva és nehéz őket elérni. Ezt a következtetést a 2017. évi két EKF-program értékelésének keretében lebonyolított nyilvános konzultáció által szerzett korlátozott ismeretek is megerősítették, ahogy azt a Bizottság által 2019-ben elfogadott, ide vonatkozó szolgálati munkadokumentum is kiemelte .

Ahogy minden korábbi értékelés esetében, a beavatkozási logika most is a határozattal összhangban álló célkitűzések hierarchiáján alapul.

Leeuwarden pályázatát a Frízföld régióval kapcsolta össze, amelynek legfőbb eleme a „Iepen Mienskip” volt. A „Mienskip” egy fríz kifejezést és tradíciót jelöl, amely az olyan alapvető értékekkel függ össze, mint a kölcsönös tisztelet, a részvétel, a helyi szintű szervezetek fejlesztése, az egyenlőség és a polgári felelősségvállalás. A „lepen” („nyitott”) melléknév egy fontos második elemmel egészíti ki a fenti fogalmat, és azt a szándékot hivatott kifejezni, miszerint azokat is be kívánják vonni, akik eredetileg nem tartoznak a „fríz közösséghez”. A „Iepen Mienskip” megközelítés határozta meg a Leeuwarden-Frízföld 2018 fejlesztési munkáját, valamint a város kulturális programjának tartalmát, amelynek legfőbb átfogó alapelve a kultúra felhasználása a társadalmi problémák kezelésének elősegítése érdekében. A fentiek alapján a kulturális programsorozatot az alábbi témák köré szervezték: természet és kultúra; város és vidék; közösség és sokszínűség; „Lab Lws” (innovációs laboratóriumok); és „királyi frízek”.

Ami Vallettát illeti, a Málta által az előző években nyújtott kulturális kínálathoz képest az EKF-program keretében sokkal széleskörűbben működtek együtt az európai művészekkel és kulturális szervezetekkel, ideértve például az új művészeti rezidenciaprogramot, amely 50 nemzetközi művész számára tette lehetővé, hogy előadásokat tartsanak az országban. Az eseménysorozat olyan fontos európai témákkal is foglalkozott, mint például a migráció. Végezetül, annak ellenére, hogy a program a pályázat benyújtása óta jelentős változtatásokon esett át, a négy eredetileg meghatározott célkitűzésből háromnak nagyrészt továbbra is megfelelt, ami azt jelenti, hogy a környezettel kapcsolatos negyedik célkitűzésre a gyakorlatban kevesebb figyelem összpontosult.

A Bizottság helyett az EKF-városokra rótt ezen új kötelezettség, amelynek értelmében a cím viselésének évéről utólagos értékelést kell készíteniük, azonban csak a 2020. évi címek odaítélésétől kezdve alkalmazandó. Ezért a 2019-es EKF esetében a Bizottság a saját értékelését továbbra is a fentiekben ismertetett korlátokra tekintettel végzi el. Egy későbbi szakaszban a Bizottság egy olyan átfogó értékelést is készít majd, amely több EKF-évet foglal magában, és ezáltal lehetővé teszi az EKF-fellépés hosszú távú hatásának mérését a 445/2014/EU határozatnak megfelelően.

Az EKF-fellépés összhangban van az EU Kreatív Európa programjával és kiegészíti azt abban a tekintetben, hogy előmozdítja a Kreatív Európa célkitűzéseinek elérését és elkülönül a program által támogatott egyéb tevékenységektől. Az EKF-fellépés ezenkívül az európai strukturális és beruházási alapokkal is összhangban van és azokat kiegészíti. Ezzel összefüggésben elsősorban Vallettát lehet megemlíteni, ahol a Valletta 2018 Alapítvány által megvalósított, a kulturális infrastruktúrába történő egyes jelentős beruházások az ERFA-ból társfinanszírozásban részesültek (különös tekintettel az új MUŻA múzeumra és a Valletta Design Cluster közösségi térre), és biztosítani fogják az EKF-évvel kapcsolatos utógondozást azáltal, hogy új helyszíneket biztosítanak a kulturális tevékenységekhez.

4.5.Uniós hozzáadott érték

Amint azt fentebb említettük és bemutattuk, az EKF-fellépés akkora hatást ért el, amekkorát a tagállami fellépések önmagukban nem lettek volna képesek elérni.

Az adatok mindkét város esetében azt mutatják, hogy az EKF a címet viselő városok számára megadja a lendületet ahhoz, hogy széleskörűbb kulturális programokat valósítsanak meg a szokásosnál. A cím ezenfelül segíti a városokat az állami és magánszektorbeli források bevonzásában és nemzetközi profiljuk megerősítésében. Az Európai Bizottság kulcsfontosságú szerepet játszik az EKF-fellépés kiadványok, rendezvények és az Europa honlap révén történő népszerűsítésében, habár erre viszonylag korlátozott erőforrások állnak rendelkezésére. Ezek a tevékenységek az EKF saját promóciós tevékenységeinek támogatására szolgálnak.

5.Következtetések

A Bizottság az értékelésből azt a következtetést vonja le, hogy az EKF-fellépés uniós szinten továbbra is releváns marad, valamint nagyon hasznosnak bizonyul az eseménysorozatnak otthont adó városok számára, és olyan kiterjedt kulturális programok létrehozására nyújt lehetőséget, amelyek pozitív eredményeit és hatásait a jelenlegi értékelési szakaszban még nem lehet teljeskörűen felmérni, mivel még túl rövid idő telt el az EKF-eseménysorozat évének lezárása óta. A Bizottság szándéka, hogy ezeket az eredményeket és hatásokat a 445/2014/EU határozatnak megfelelően végrehajtott hosszú távú értékelés keretében egy későbbi szakaszban fogja felmérni.

Ezenkívül azt a következtetést is le lehet vonni, hogy a 2018-as cím két birtokosa által megvalósított programok összhangban álltak az EKF-fellépés célkitűzéseivel. A megcélzott témák és a kialakított nemzetközi kapcsolatok révén tükrözték a fellépés európai dimenzióját. Ezenkívül bevonták a helyi lakosokat és érdekelt feleket, ugyanakkor kiterjesztették a kultúrához való hozzáférést és az abban való részvételt. Az érintett városok a helyi kulturális és kreatív ágazatok kulturális kapacitásának, valamint az egyéb ágazatokkal fennálló kapcsolataiknak a megerősítését is elősegítették.

E megállapítások megerősítik a korábbi EKF-értékelésekből származó megállapításokat, azaz az EKF cím birtokosai a városok szokásos éves kulturális kínálatánál jóval kiterjedtebb és innovatívabb kulturális programokat valósítanak meg, melyek erőteljes európai dimenzióval rendelkeznek és bevonják a helyi polgárokat, valamint a nemzetközi látogatókat az EKF-fellépés és a Szerződés célkitűzéseivel összhangban.

Több mint tíz hasonló utólagos éves értékelést követően az értékelő rendkívül korlátozott számú ajánlást fogalmazott meg, mindet a Bizottságnak címezve. Meglepő módon ezen ajánlások mindegyike a 445/2014/EU határozattal bevezetett kiválasztási, monitoring- és a finanszírozási eljárásokkal kapcsolatos. A Bizottság úgy véli, hogy ezek az ajánlások, habár érdekes gondolatébresztők, nem kapcsolódnak egyértelműen a 2018. évi, egy másik jogalap (azaz az 1622/2006/EK határozat) által meghatározott eljárások hatálya alá tartozó két EKF-program utólagos értékelésének alapvető megállapításaihoz, amelyek az ajánlásokat nem támasztják alá.

A Bizottság elfogadja ezeket az ajánlásokat, mint az általa kialakított átfogó képhez hozzájáruló értékes elemeket, ugyanakkor úgy véli, hogy ebben a szakaszban túl korai lenne következtetéseket levonni a 445/2014/EU határozat által bevezetett új eljárások teljesítményével kapcsolatban. Az új jogalapnak megfelelő, fent említett hosszú távú értékelés elkészítése során azonban figyelembe fogja venni az értékelő ajánlásait.

A Bizottság konkrétan azzal az ajánlással nem ért egyet, miszerint vegye fontolóra annak javaslását a testület számára, hogy minden pályázat esetében tagállamonként legfeljebb két pályázót küldjön tovább az előválasztási szakaszból a kiválasztási szakaszba, tekintettel a teljes körű pályázat elkészítéséhez szükséges erőforrásokra. A Bizottság először is hangsúlyozza, hogy a jelenlegi gyakorlat szerint a testület csak olyan városokat juttat tovább, amelyekről úgy véli, hogy reális esélyük van arra, hogy a kiválasztási szakaszban megkapják az ajánlását. Másodszor, a két 2018-as EKF esetében az utólagos értékelés rámutatott, hogy a valós versenytárs nélküli, korlátozott számú pályázatok (ahogy Málta esetében is) egy problematikusabb folyamathoz vezethetnek, mint abban az esetben, amikor az adott várost kettőnél több, az előválasztáson túljutott város közül választják ki (ahogy az Hollandia esetében is történt). Harmadsorban, a tapasztalatok azt mutatják, hogy habár a teljes körű pályázat kidolgozása valóban költségekkel jár, a pályázati eljárásnak megvannak a maga érdemei és értékei, mivel lehetőséget nyújt a városoknak arra, hogy tovább gondolkodjanak arról, hogy a kultúra és Európa miként formálhatják általános fejlődésüket.

Az értékelő azt is javasolja továbbá, hogy a Bizottság mérlegelje, hogy a 445/2014/EU határozat által bevezetett eljárások megfelelőek lesznek-e egy olyan helyzetben, ahol valószínűsíthetően egy nemzeti kormány – még ha közvetetten is, például egy általa ellenőrzött szervezet révén – a kiválasztási eljárás szervezője és valamely EKF-pályázat kulcsfontosságú szereplőinek egyike is egyben, ahogy az Málta esetében is előfordult. Miközben elismeri egy ilyen ajánlás releváns voltát, a Bizottság rámutat, hogy egy ilyen eset előfordulása kivételesnek számít. A tagállamok számára a pályázatuk elkészítéséhez nyújtott segítségként kiadott iránymutatásokban azonban a Bizottság be fog vezetni egy erre vonatkozó figyelmeztetést e kérdés tisztázása, illetve annak biztosítása érdekében, hogy az említett eset ne ismétlődjön meg.

Azzal az ajánlással kapcsolatban, miszerint a Bizottság vizsgálja felül a 445/2014/EU határozat által bevezetett eljárások hatékonyságát, és vegye fontolóra a sikeres pályázókkal kötött írásbeli megállapodás bevezetésének lehetőségét, a Bizottság úgy véli, hogy ebben a szakaszban (egyelőre csak a 2020. évi két EKF esett át a monitoringeljárás teljes ciklusán) még mindig túl kevés közvetlen tapasztalat áll rendelkezésre ahhoz, hogy észszerű következtetéseket lehessen levonni. Ezzel az új jogalap értelmében elvégzendő első értékelés keretében lehetne foglalkozni.

Az értékeléssel, és konkrétabban a címet viselő városoknak szóló értékelő szeminárium szervezésével kapcsolatban a Bizottság hangsúlyozza, hogy 2019 szeptemberében kapacitásépítési programot indított az EKF-et lebonyolító csapatok számára. Ennek a 30 hónapos programnak a keretében tudományos táborok megszervezésére, valamint az EKF-et lebonyolító csapatok szempontjából lényeges területekkel, egyebek mellett a monitoringgal és az értékeléssel foglalkozó virtuális szabadegyetemek és webináriumok megtartására kerül sor.