Javaslatot nyújtottak be a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács Felügyeletének reformjára. A jelenlegi rendszerben a Felügyelet ellenőrzi a bírói kar tevékenységét, vizsgálja a vizsgálóbírók feddhetetlenségét és esetleges összeférhetetlenségét, valamint javaslatot tesz a vizsgálóbírók elleni fegyelmi eljárás megindítására az LIT-nek. A Felügyelet egy főellenőrből és tíz ellenőrből áll, akik függetlenek, és akiket az Országgyűlés választ . A Velencei Bizottság korábban már felvetette a politikai befolyásolás kockázatát . „Az LITI kapacitásnövelésének támogatása” projektet követően maga a Felügyelet javasolta az Irtv. módosítását, amelynek értelmében a főellenőr és az ellenőrök személyére a Parlament helyett más testületek, például a Legfelsőbb Semmítőszék és a Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság teljes ülése, a vizsgálóbírók közgyűlése vagy szakmai szervezetek tennének javaslatot . A Felügyelet jelenleg – a folytonosság elve jegyében – lejárt mandátum alapján dolgozik . A Felügyelet összetétele mellett az érdekeltek a testület tevékenysége kapcsán is aggályaikat fejezték ki . Aggályosnak találták, hogy azon rendelkezés alapján, amely lehetővé teszi a Felügyelet számára a vizsgálóbírók elleni fegyelmi eljárás kezdeményezését , az LIT és a legfőbb ügyész értesítette a Felügyeletet a vizsgálat szükségességéről, amely az egyes bírókkal szembeni nyomásgyakorláshoz vezetett .

Az igazságszolgáltatási rendszerről szóló törvény (Irtv.) módosítását elfogadták. 2020. februárjában visszavonták azt a rendelkezést, amely a vizsgálóbírók automatikus felfüggesztését írja elő az ellenük indult bűnügyi nyomozás esetén. Korábban az LIT illetékes tanácsa a kérdéses vizsgálóbírót köteles volt mérlegelés nélkül felfüggeszteni. Az Irtv. 230. cikkének hatályon kívül helyezése összhangban áll az Alkotmánybíróság döntésével , valamint megfelel az Európai Bizottság elvárásainak és az Európa Tanács ajánlásainak . Az Irtv. további módosításai a vizsgálóbírók azon kötelezettségére vonatkoznak, miszerint be kell jelenteniük a szakmai szervezetekben betöltött tagságukat. A korábbi követelmény, mely szerint a bíráknak, ügyészeknek és vizsgálóbíróknak be kellett jelenteniük a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanácsnak a szakmai szervezetekben való tagságukat, aggályokat vetett fel az egyesülési szabadságot illetően . A módosítások értelmében erre a bejelentésre már nincs szükség . Ennek ellenére a szakmai szervezetekben részt vevő vizsgálóbírók jegyzéke még mindig elérhető az LIT honlapján, és közszereplők állítólag fel is használták a bírói nyomásgyakorlás érdekében .

Az előrelépés ellenére további vita folyt a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács összetételéről és működéséről. A korábbi reformok és előrehaladás ellenére az Európa Tanács és különböző érdekeltek az LIT helyzetét aggasztónak tartották. Az összetételt tekintve a fent említett reformok kiegyensúlyozottabbá tették az LIT szerkezetét . Azonban a bírák által maguk közül választott bírók összlétszáma nem teszi ki a többséget. Emellett a legfőbb ügyész döntő szerepet játszik az Ügyészi Tanácsban , befolyással bír a teljes ülésben és potenciálisan a Bírói Tanácsban is, mivel a jogszabály értelmében a Bírói Tanács Parlament által választott laikus tagjai elméletileg akár az ügyészség soraiból is jöhetnek . A Velencei Bizottság ezt aggályosnak tartja, mivel az ügyészek – és különösen a legfőbb ügyész – még mindig jelentős szerepet játszanak a bírák irányításában. Az LIT szerkezete összességében korlátozhatja azt a képességét, hogy megvédje az igazságszolgáltatás függetlenségét a végrehajtó, a törvényhozó és a jogalkalmazó hatalmi ág (ezen belül a legfőbb ügyész hivatala és maga az LIT) nyomásával szemben. Az igazságszolgáltatás függetlenségét fenyegető veszélyt jól mutatja a támadások célpontjait képező bírák száma , a döntéseik tartalma miatti célzott kritikák , valamint a közszereplők nemrégiben tett kijelentései. 2020. augusztus 14-én a miniszterelnök bejelentette, hogy tervben van egy új Alkotmány elfogadása , amely megreformálná a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács és Felügyelete összetételét ; továbbá módosítaná a Legfelsőbb Semmítőszék elnöke, a Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság elnöke és a legfőbb ügyész kinevezési folyamatát és megbízatásának tartamát . Fontos lenne, hogy a reformok mindenképp figyelembe vegyék az Európa Tanács ajánlásait .

Folyamatban van a legfőbb ügyész és helyettesei elszámoltathatóságát célzó reform. Az elmúlt években az ügyészség szerkezetátalakítási reformok sorozatán ment keresztül . Az előrelépés ellenére Bulgáriában a legfőbb ügyész – hatásköreinél és pozíciójánál fogva – még mindig jelentős befolyással rendelkezik, mivel bármely ügyész bármely, bírói felülvizsgálaton át nem esett határozatát jogosult hatályon kívül helyezni vagy megváltoztatni . Továbbá, naptári évenként 3 hónapra az ügyész hozzájárulása nélkül elrendelheti a kiküldetését, és – akár egyedi ügyekben is – írásban utasíthatja az ügyészeket . A legfőbb ügyész a kerületi és regionális szintű ügyészségeket vezető ügyészek felett is jelentős hatáskörökkel rendelkezik . Következésképp valamennyi ügyész és vizsgáló a legfőbb ügyész de facto alárendeltje. Elszámoltathatóságát tekintve a legfőbb ügyész kizárólag a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács (LIT) teljes ülése által a köztársasági elnökhöz benyújtott javaslat alapján menthető fel tisztségéből. Bár a legfőbb ügyész hatáskörei tekintetében a bolgár igazságszolgáltatási rendszer nem egyedülálló , a legfőbb ügyész LIT-ben betöltött pozíciójával együtt azonban már aggályokra ad okot. A legfőbb ügyész, aki hivatalból tagja és elnöke az Ügyészi Tanácsnak, döntő szerepet játszik az ügyészek életpályája és fegyelmi eljárásai során . Régóta fennálló aggály a legfőbb ügyész és helyettesei elleni hatékony bűnügyi vizsgálat lefolytathatóságának hiánya, amelyet nemcsak az Európai Bizottság , hanem az Emberi Jogok Európai Bírósága és az Európa Tanács is felvetett. 2019 júniusában napirendre került egy jogszabálytervezet a kérdéssel kapcsolatban, azonban több érdekelt is aggályait fejezte ki. A Bizottság ajánlására Bulgária a Velencei Bizottság véleményét kérte, hogy elkerülhesse az igazságszolgáltatás függetlenségének sérülését, de egyben biztosíthassa a javasolt mechanizmus hatékonyságát. 2019 decemberében az Igazságügyi Minisztérium új jogszabálytervezetet tett közzé, amely figyelembe vette a Velencei Bizottság egyes ajánlásait . Jelenleg a Parlament előtt van ez az új jogszabálytervezet, amely egy „szakosított ügyész” feladatává tenné a legfőbb ügyész által esetlegesen elkövetett bűncselekmények vizsgálatát. Ezt a szakosított ügyészt az LIT Ügyészi Tanácsa választaná meg három tagja javaslatára és a tizenegyből legalább nyolc szavazatos többséggel, hét éves határozott időtartamra. A legfőbb ügyész vagy helyettesei elleni vizsgálatok felügyelete során eljárási függetlenséget élvezne, egyéb tevékenységei tekintetében azonban a legfőbb ügyésznek alárendelt maradna . A szakosított ügyész kinevezési eljárásának és vizsgálati hatásköreinek egyes elemei kapcsán aggályok merültek fel, és fontos lenne, hogy a jogszabálytervezet figyelembe vegye az Európa Tanács ajánlásait . 2019. december 18-án a kormány azzal a kérdéssel fordult az Alkotmánybírósághoz, hogy a legfőbb ügyész általi törvényességi felügyelet mint Alkotmányban rögzített hatáskör vajon a legfőbb ügyész ellen folytatott vizsgálatokra is kiterjed-e. Ez a kérdés közvetetten megkérdőjelezte a jogszabálytervezet alkotmányosságát. 2020. július 23-án az Alkotmánybíróság úgy határozott, hogy a legfőbb ügyész nem gyakorolhat törvényességi felügyeletet az őt vizsgáló ügyészek felett . Ez a döntés lehetővé teszi, hogy a Parlament folytassa a munkáját. Nem oldja azonban meg a szakosított ügyész kinevezési eljárásával, valamint az azzal kapcsolatos aggályokat, hogy a legfőbb ügyész vagy helyettesei elleni vizsgálatokat leszámítva a szakosított ügyész továbbra is a legfőbb ügyész alárendeltje lesz. A Velencei Bizottsággal a jogszabálytervezetről folytatott további egyeztetés megerősítésként szolgálhatna az új elszámoltatási mechanizmus hatékonyságát illetően.

A Bolgár Köztársaság igazságszolgáltatási rendszere összesen 182 rendes és szakosított bíróságból áll. A rendes bíróságok főszabály szerint három fokon járnak el, és rendszerük 113 regionális bíróságból, 28 kerületi bíróságból és 5 fellebbviteli bíróságból áll. A szakosított bíróságok közé tartoznak katonai, büntető- és közigazgatási bíróságok is. A rendes, a katonai és a szakosított büntetőbíróságok által tárgyalt ügyekben a Legfelsőbb Semmítőszék, míg közigazgatási ügyekben a Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság jár el végső fokon. A rendes bírósági rendszeren kívül elhelyezkedő Legfelsőbb Semmítőszék és Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság jár el végső fokon. Az igazságszolgáltatási rendszernek részét képezi az ügyészség is, a bolgár Alkotmánybíróság azonban nem . Az ügyészség egységes szerkezettel, a legfőbb ügyész vezetésével működik. A bolgár igazságszolgáltatási rendszer legfelsőbb szintű igazgatási hatósága a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács. Feladata az igazságszolgáltatás vezetése és függetlenségének biztosítása. A bírákat, ügyészeket és vizsgálókat a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács illetékes (bírói vagy ügyészi) tanácsa nevezi ki, lépteti elő, helyezi át vagy menti fel. A Legfelsőbb Ügyvédi Tanács jogszabály által létrehozott, független és önszabályozó szervezet .

Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmust (EEM) az Európai Unióhoz történő csatlakozáskor, 2007-ben átmeneti intézkedésként hozták létre, hogy elősegítsék Bulgária folyamatos erőfeszítéseit az igazságügyi reform, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén . A mechanizmust létrehozó határozatnak megfelelően és amint azt a Tanács következtetései is kiemelték, az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus akkor zárul le, amikor a Bulgáriára vonatkozó minden értékelési kritérium kielégítő mértékben teljesül . A 2019 októberében elfogadott legutóbbi EEM-jelentés rögzíti, hogy Bulgária számos további vállalást tett, a Bizottság pedig arra a következtetésre jutott, hogy a Bulgária által az EEM keretében elért előrehaladás elegendő a csatlakozáskor tett vállalásai teljesítéséhez. A Bizottság azonban azt is hangsúlyozta, hogy Bulgáriának következetesen tovább kell munkálkodnia azon, hogy a jelentésben rögzített kötelezettségvállalásokat konkrét jogszabályok formájába ültesse, és a vállalásait végre is hajtsa. A végső döntés meghozatala előtt a Bizottság megfelelően figyelembe veszi a Tanács és az Európai Parlament észrevételeit is.

2017-ben és 2018-ban Bulgária a korrupcióellenes jogi és intézményi keretei átfogó reformját hajtotta végre. A reform hatására javult az illetékes hatóságok közti együttműködés. 2020 első felében számos magas szintű nyomozati eljárás indult, több esetben pedig vádemelésre került sor. Az új reformok nyilvános hozzáférést biztosítanak a vezető közhivatalokat betöltők vagyon- és érdekeltségi nyilatkozataihoz, ami jó gyakorlatnak tekinthető. Továbbra is maradnak azonban jelentős kihívások, amit jól mutatnak a felmérések eredményei, amelyek szerint nagyon alacsony a korrupcióellenes intézményekbe vetett közbizalom. A korrupció elleni küzdelem eredménytelensége a 2020 nyarán zajló tüntetések egyik kulcstényezője volt. A magas szintű korrupciós ügyekben hozott jogerős elmarasztaló ítéleteknek még nem alakult ki stabil gyakorlata. Jobb és hatékonyabb kommunikációt kellene folytatni a korrupcióellenes stratégia kialakításával és végrehajtásával kapcsolatban. Fontos, hogy a hatóságok részére biztosítsák a szükséges erőforrásokat, és így hatékonyan tudjanak küzdeni a korrupció ellen. Az összeférhetetlenséget szabályozó jogi keretrendszer létezik, ennek ellenére továbbra is fennállnak aggályok a lobbizás kapcsán, amelyet a jog még mindig nem szabályoz, valamint az ország jogalkotási folyamatának átláthatósága és kiszámíthatósága kapcsán is.

Bulgáriában az igazságügyi reform fokozatosan zajlik, és fontos kihatásokkal jár a bírói függetlenségre és a közbizalomra nézve. Továbbra is maradnak azonban kihívások, különösen a legfőbb ügyész hatékony elszámoltathatóságával és büntetőjogi felelősségével kapcsolatos jogi eljárások kapcsán 2019-ben indult reformok – a Velencei Bizottság véleményét figyelembe vevő – véglegesítését illetően. További vita folyik a Legfelsőbb Igazságszolgáltatási Tanács és annak Felügyelete összetételéről és működéséről is, amelynek nyomán új reformjavaslatok születtek. A jelentések szerint általánosságban egyre erősebb támadások érik a bírói kart, amelyre az illetékes hatóságok nem adnak megfelelő választ. A vizsgálóbírók nyomozás megindulása esetén foganatosított automatikus felfüggesztésére és a vizsgálóbírók szakmai szervezeti tagságának kötelező bejelentésére vonatkozó ellentmondásos rendelkezéseket hatályon kívül helyezték.

Bulgária 2012-ben vezette be a polgári eljáráson alapuló elkobzást. Az elkobzást a Korrupcióellenes Bizottság kezdeményezi, ha valaki ellen a korrupcióellenes törvényben szabályozott bűncselekmény miatt indul eljárás. Az adott személy vagyoni viszonyait 10 évre visszamenőleg megvizsgálják, és a Bizottságnak „jelentős eltérést” kell megállapítania a gyanúsított vagy vádlott jogszerű nettó jövedelme és a vagyonának értéke között . Ez a polgári eljáráson alapuló elkobzás független a büntetőeljárásoktól, és bűncselekmény miatt hozott ítélet hiányában is lehetővé teszi a vagyon elkobzását . A jogszerűen szerzett vagyon általános értékelési módszertanát a korrupcióellenes törvény 148. cikke rögzíti. Az érdekeltek komoly aggályaikat fejezték ki annak kapcsán, hogy a polgári eljáráson alapuló elkobzási ügyeket nem független és pártatlan módon folytatják le . 2020 júniusáig 309 jogerős bírósági ítélet erősítette meg összesen 133 133 611,25 BGN (megközelítőleg 68 273 646 EUR) értékű vagyon elkobzását.

A Belbiztonsági Igazgatóság vizsgálja a Belügyminisztérium tisztviselői által elkövetett bűncselekményeket, valamint feddhetetlenségi vizsgálatokat folytat le. Az Igazgatóság az utóbbi fél évben kulcsszerepet játszott néhány vesztegetéssel vádolt, magas rangú rendőrségi és vámtisztviselő letartóztatásában. Az Igazgatóság 2019. évi vizsgálati tevékenysége során 562, bűncselekményre vonatkozó bejelentést dolgozott fel, köztük a Belügyminisztérium tisztviselői által elkövetett korrupciós bűncselekményre vonatkozó jelentéseket is (2018-ban ez a szám 172 volt). 81 tárgyalást megelőző nyomozást is lefolytatott rendőri szabályszegés miatt (2018-ban 98 ilyen eljárás volt) . A Legfelsőbb Semmítőszék által 2019-ben hozott korrupciós ítéletek többsége a Belügyminisztérium tisztviselői számára kínált/adott, illetve általuk kért/elfogadott vesztegetésre vonatkozott (28 ügyből tízben született marasztaló ítélet). Megjegyzésre érdemes, hogy az Eurobarométer-felmérés kitöltőinek 61 %-a gondolja úgy, hogy a vesztegetés és a hatalommal való, személyes érdekeket szolgáló visszaélés széles körben elterjedt a rendőrség és a vámhatóság köreiben.

A reformok első eredményei már kezdenek látszani, továbbra is maradnak azonban kihívások. 2019-ben az ügyészség 553 nyomozást tett át a Korrupcióellenes Bizottsághoz, míg 2018-ban ez a szám 343 volt. Az eljárást 450 ügyben folytatták le és jelentették az eredményeket az ügyészség számára, és ebből 83 ügyben találtak bűncselekményre utaló bizonyítékot. A Korrupcióellenes Bizottság legutóbbi jelentése javuló együttműködésről számol be a többi közintézménnyel folytatott automatikus információcsere területén . A nyomozó hatóságokat érintő számos kihívásra felhívták a figyelmet, többek között a büntetőeljárásokhoz kompetens és magasan képzett szakemberek alkalmazásának szükségességére, valamint az ügyészek és a szakosított ügyészség vizsgálóinak munkaterhe között tapasztalható jelentős kiegyensúlyozatlanságra .

A korrupcióellenes küzdelem jogi keretrendszere nagyrészt rendelkezésre áll, de továbbra is maradnak kihívások. A bolgár büntető törvénykönyv különös része szabályozza a korrupciót és a kapcsolódó bűncselekményeket. A magánszektorban tapasztalható korrupció elleni küzdelemről szóló 2003/568/IB számú tanácsi kerethatározat végrehajtása összességében kielégítőnek tekinthető . Bulgáriában kizárólag természetes személyeket terhelhet büntetőjogi felelősség. Jogi személyekre csak a közigazgatási szabálysértésekről és szankciókról szóló törvény szerinti közigazgatási (nem büntetőjogi) szankciók szabhatók ki. Az évek során több jelentés és elemzés is rávilágított arra, hogy a bolgár büntető eljárásjogi rendszer összetettsége és merev formalitása akadályozza a magas szintű korrupció hatékony kivizsgálását és a vádemelést . Ezt az Korrupcióellenes Alap Alapítvány is felvetette, rámutatva, hogy a büntetőeljárások formai merevsége akadályozza az innovatív és eredeti nyomozati stratégiák kialakítását . A nemzeti hatóságok észrevételei a jogi keretrendszer számos hiányosságára rávilágítanak; ilyen például a jóhiszemű eljárási magatartás bátorítása azáltal, hogy a büntetést mellőzik vagy enyhébb ítéletet szabnak ki, ha a vesztegetés elkövetői azt önként jelentik és együttműködnek a nyomozóhatóságokkal .

A Covid19-világjárvány kezelésére veszélyhelyzetet, azt követően pedig egy új veszélyhelyzeti rendszert vezettek be. 2020. március 13-án a Parlament a járvány kezelése érdekében egy hónapra veszélyhelyzetet hirdetett, amelyet később még egy hónapra meghosszabbított . Ez a döntés jogosítványok széles körével ruházta fel a kormányt a veszélyhelyzet kezelését célzó intézkedések meghozatala érdekében. Május 12-én módosították az egészségügyi törvényt , bevezetve egy új veszélyhelyzeti rendszert (járványügyi veszélyhelyzet) . A Minisztertanács május 13-án az egészségügyminiszter javaslatára egy hónap időtartamra járványügyi veszélyhelyzetet hirdetett, amelyet később több alkalommal meghosszabbítottak, és a jelenlegi állapot szerint szeptember 30-ig tart. Az új rendszert az Alkotmánybíróság is megvizsgálta , és július 23-án úgy határozott, hogy az összhangban van az Alkotmánnyal .

Folyamatban van egy utólagos nyomonkövetési mechanizmus kialakítása. Ahogy az az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus (EEM) 2019 októberi jelentésében is szerepel, a kormány nemrég úgy határozott, hogy további, átfogóbb jellegű mechanizmust hoz létre a hazai utólagos nyomon követés céljára, amelynek központi elemeként létrehozott egy koordinációs és együttműködési testületet (a továbbiakban: az utólagos nyomon követéssel foglalkozó testület). A testület célja, hogy független, átlátható és objektív módon mérje fel, Bulgária milyen előrehaladást ért el az igazságügyi reformok, valamint a korrupció és szervezett bűnözés elleni küzdelem terén . Az új testület az érintett intézmények széles körétől tájékoztatást fog kapni, és részét képezi majd egy Civil Tanács is, amelyben a civil társadalom és a bírák szakmai szövetségei képviseltetik magukat. A testület az EEM végeztével kezdi meg tevékenységét. A bolgár hatóságok megkezdték az úgynevezett Civil Tanács (amely a testület feladataihoz kapcsolódóan különböző területen működő nem kormányzati szervezeteket tömörít) tagjainak kiválasztását. A civil társadalom képviselőinek kiválasztására vonatkozó eljárás eredményeit azonban érvénytelenítették, és új eljárást indítottak .

Gyakoriak az újságírókat ért támadásokról szóló beszámolók. Az érdekeltek szerint rágalmazó kampányok folynak a korrupciós ügyeket nyilvánosságra hozó független és oknyomozó újságírók ellen. 2019-ben és 2020-ban Bulgária kapcsán nyolc esetet jelentettek az Európa Tanács újságírás védelmét és az újságírók biztonságát szolgáló platformján, amelyek újságírók elleni támadásokról, újságírók és más médiaszereplők zaklatásáról és visszaélésszerű perekről szólnak . Nemrégiben is hasonló fenyegetések és támadások sorozatáról számoltak be . A médiaszabadságért küzdő szervezetek szerint az újságíróknak és médiatulajdonosoknak politikai indíttatású vádemelésekkel kell szembenézniük, amelyek célja a kritikus hangok elhallgatása. Az MPM 2020 olyan állítólagos ügyekről számol be, ahol az állam politikai, közigazgatási és bírói nyomásgyakorlás útján igyekszik fenyegetni a média függetlenségét. Az Európa Tanács újságírás védelmét és az újságírók biztonságát szolgáló platformja , valamint a Mapping Media Freedom szintén említ hasonló állítólagos eseteket. Szintén beszámolnak az újságírókat az online tevékenységükhöz kapcsolódóan érő fenyegetésekről. A megfigyelések szerint a kritikus hangvételű és az oknyomozó újságírók a leginkább sebezhető célpontok . Folyamatban vannak újságírókkal szemben, a közösségi médiában közzétett kritikus hangú információk miatt indított bírósági ügyek .

A bolgár Parlament 2019 februárjában módosította a személyes adatok védelmére vonatkozó törvényt. Bár az általános adatvédelmi rendelet (GDPR) az újságírók munkája kapcsán kivételeket állapít meg, ők nem kerültek be az új bolgár törvénybe, amely szintén szankciókat helyezett kilátásba a médiára nézve. Jogi és médiaszakértők is kritikával illették a törvényt, mivel rossz hatással lehet az oknyomozó újságírásra . A bolgár Alkotmánybíróság 2019. november 15-én alkotmányellenesnek minősítette a törvény vonatkozó rendelkezéseit .

Aggályokra ad okot Bulgáriában a médiatulajdon átláthatóságának hiánya. Az Elektronikus Médiatanács vezeti és rendszeresen aktualizálja a lineáris és nem lineáris médiaszolgáltatások nyilvános jegyzékét, valamint a bolgár és külföldi műsorokat szolgáltató vállalkozások listáját . 2018 novemberében módosult a nyomtatott és egyéb művek kötelező archív példányaira vonatkozó törvény, és előírták a médiumok számára, hogy szolgáltassanak információt a tulajdonosukról és minden kapott finanszírozásról, beleértve az adományozóik nevét is. Bizonyos megfigyelők szerint ez aránytalan terhet rótt a kis, független, főként adományokból (pl. közösségi finanszírozással) finanszírozott médiumokra, és eltántoríthatja a magánszemélyeket a médiumok támogatásától . A jogszabályt amiatt is kritika érte, hogy bizonyos egyéb bevételi forrásaik, például a kormányzati finanszírozás közlésére nem kötelezi a médiumokat (leszámítva az illetékes ajánlatkérő szervekkel kötött szerződések alapján kapott pénzeszközöket). Az érdekeltek és az MPM 2020 szerint a gyakorlatban számos médium nem tartja be a törvényt, és a közzétett információ nem mindig könnyen hozzáférhető a nyilvánosság számára. A sajtó- és médiaszabadság európai központja (ECPMF) által egy 2018-as közös tényfeltáró missziót követően kiadott jelentés a médiatulajdon átláthatóságával kapcsolatos számos problémára rámutat . Továbbá, az Európa Tanács emberi jogi biztosa által 2019 novemberében Bulgáriában tett látogatást követő jelentés jelzi, hogy a tulajdonosi szerkezet közzétételére vonatkozó előírásokat még mindig csak részben tartják be. Sok esetben az átláthatóság sem biztosított, mivel a médiumok sokszor meghatalmazottak vagy offshore cégek neve alatt működnek .

A sajtó- és médiaszabadság európai központja (2020), Mapping Media Freedom: Bulgaria – newspaper editor left unconscious after being attacked by masked men. https://mappingmediafreedom.ushahidi.io/posts/23231

Audiovizuális Médiaszolgáltatásokat Szabályozó Hatóságok Európai Csoportja – ERGA (2016), Jelentés a nemzeti szabályozó hatóságok függetlenségéről. https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/erga-report-independence-national-regulatory-authorities

Az Európa Tanács újságírás védelmét és az újságírók biztonságát szolgáló platformja: Bulgária. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/bulgaria

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1808 irányelve (2018. november 14.) a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010/13/EU irányelvnek (Audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) a változó piaci körülményekre tekintettel való módosításáról L 303/69.

Az Európai Szövetség a Szabadságjogokért észrevételei a 2020. évi jogállamisági jelentéshez.

Az International Social Justice Commission észrevételei a 2020. évi jogállamisági jelentéshez.

Belbiztonsági Igazgatóság (2018), Jelentés a 2018. évi korrupcióellenes terv végrehajtásáról.

Belbiztonsági Igazgatóság (2019), Jelentés a 2019. évi korrupcióellenes terv intézkedéseinek végrehajtásáról.

Bírói Tanácsok Európai Hálózata (ENCJ) (2019): A bírói kar függetlensége és elszámoltathatósága – Az ENCJ felmérése a bírák függetlenségéről, 2019. https://pgwrk-websitemedia.s3.eu-west-1.amazonaws.com/production/pwk-web-encj2017-p/Reports/Data%20ENCJ%202019%20Survey%20on%20the%20Independence%20of%20judges.pdf

Bolgár Médiaetikai Kódex - http://mediaethics-bg.org/

Bulgarian Institute for Legal Initiatives Foundation (2015-2017), Médiafigyelés és a bíróságokat ért támadások elemzése 2015. 01. 01. és 2017. 07. 01. között.

Bulgarian Institute for Legal Initiatives Foundation (2017-2019), Médiafigyelés és a bíróságokat ért támadások elemzése 2017. 08. 01. és 2019. 11. 30. között.

Bulgarian Institute for Legal Initiatives Foundation (2020), A bolgár igazságügyi reformhoz kapcsolódó jogszabályi kezdeményezések és változások áttekintése, leltára és katalógusa. http://www.bili-bg.org/cdir/bili-bg.org/files/Анализ_1.5_Категоризация_на_данни_fin.pdf

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media pluralism monitor. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020

CEPEJ (2020), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States (Tanulmány az uniós tagállamok igazságszolgáltatási rendszereinek működéséről).

CIVICUS monitor – Bulgaria. https://monitor.civicus.org/country/bulgaria/

EJEB, a Kolevi kontra Bulgária ügyben 2010. február 5-én hozott ítélet ECLI:CE:ECHR:2009:1105JUD000110802.

ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala: A bírák és ügyvédek függetlenségével foglalkozó különleges ENSZ-előadó (2019), Report of the Special Rapporteur on the independence of judges and lawyers.

ENSZ Gazdasági és Szociális Tanács: Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Bizottsága (2019), Sixth periodic report submitted by Bulgaria under articles 16 and 17 of the Covenant, due in 2017. https://tbinternet.ohchr.org/_layouts/15/treatybodyexternal/Download.aspx?symbolno=E%2fC.12%2fBGR%2f6&Lang=en

Európa Tanács: A Miniszteri Bizottság (2010) CM/Rec(2010)12. számú, a tagállamoknak szóló ajánlása a bírák függetlenségéről, hatékonyságáról és szerepéről.

Európa Tanács: A Miniszteri Bizottság (2016) CM/Rec(2016)4. számú, a tagállamoknak szóló ajánlása az újságírás védelméről, valamint az újságírók és más médiaszereplők biztonságáról.