Felszólítom az autóipar szereplőit, hogy játsszanak tiszta lapokkal, és tartsák be a játékszabályokat. A kiskapuk keresgélése helyett olyan beruházásokat kellene megvalósítaniuk, amelyek a jövő tiszta autóira irányulnak.

Az Unió helyzetét értékelő beszéd, 2017. szeptember 13.





1. Bevezetés

Az éghajlatváltozás az egyik legnagyobb kihívás, amellyel az emberiségnek manapság szembe kell néznie. A bolygónk jövője a tét. Ezt ismerte el a nemzetközi közösség 2015. decemberben Párizsban, ahol az éghajlatváltozásra vonatkozó, valódi történelmi megállapodás jött létre. A Párizsi Megállapodás megmutatta, hogy a korszerű és alacsony szén-dioxid-kibocsátású társadalom nem csak elengedhetetlen, de most már lehetséges is.

Az Európai Unió jó példával jár elöl. Az éghajlatváltozás elleni globális küzdelmet vezető tevékenysége központi szerepet játszik az Unió pozitív menetrendjében, amely elősegíti a védelmező, jogokat és biztonságot nyújtó Európa megteremtését ”. A modern és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átmenet kulcsfontosságú prioritás az Európai Bizottság számára, és ez a stabil és alkalmazkodóképes energiaunió, valamint az előretekintő éghajlat-politika kidolgozásának prioritásában fejeződik ki. A cél Európa képességének megerősítése, hogy kezelni tudja az éghajlatváltozás jelentette kihívást és javítsa a polgárok életminőségét, ugyanakkor fenntartsa és növelje iparágaink versenyelőnyét a munkahelyek teremtése, a fenntartható gazdasági növekedés ösztönzése, valamint az innováció megújuló energiatechnológiák terén történő irányítása céljából. Ez azt jelenti, hogy világszinten kell vezetői pozícióra törekedni az innováció, a digitalizálás és a szén-dioxid-mentesítés terén. Az ilyen változások azonban zavaróak is lehetnek; miközben egyfelől új munkahelyeket hoznak létre, másokat éppen ezek tesznek elavulttá, új készségeket és átképzést téve szükségessé. Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átmenet ezért egyszerre lehetőség és kihívás az uniós iparág számára.

A közlekedési ágazat nagyban hozzájárul az uniós gazdasághoz, a foglalkoztatáshoz, valamint a polgárok mobilitásához. A szállítási és raktározási ágazat több mint 11 millió embert foglalkoztat, ami a teljes foglalkoztatás több mint 5 százalékának és az uniós bruttó hazai termék közel 5 százalékának felel meg. Az EU fő kereskedelmi partnerei felé irányuló uniós kivitel nagyjából 20 százalékát teszi ki.

Ugyanakkor a szállítás nagyban hozzájárul Európa üvegházhatásúgáz-kibocsátásához – ebben csak az energiaipar előzi meg – valamint felelős a városainkban egyre súlyosabb légszennyezésért. Valamennyi előrejelzés szerint az Európán belüli szállítási tevékenység további növekedése várható. Becslések szerint a személyszállítás 2010 és 2050 között nagyjából 42 százalékkal fog bővülni. Az árufuvarozás várhatóan 60 százalékkal növekszik. Ez még inkább megnehezíti egy fenntartható mobilitási rendszer megvalósítását.

Az Európa üvegházhatásúgáz-kibocsátásának közel egynegyedét okozó közlekedés egyúttal a városok rosszabb levegőminőségének fő oka, ami komoly közegészségügyi veszélyt jelent. A közúti fuvarozás egymagában az uniós kibocsátások közel egyötödét teszi ki és a szállításból származó kibocsátás 73 %-át.

Ha nem történnek intézkedések a kibocsátás csökkentésére, a szállításhoz kapcsolódó kockázatok válhatnak a legnagyobb emisszióforrássá, ezzel semlegesítené a többi ágazatban elért haladást és kockáztatná az EU képességét, hogy elérje a teljes kibocsátáscsökkentésre vonatkozó célját. A szállításból származó kibocsátásra irányuló határozott intézkedés ezért alapvető fontosságú.

Az alacsony kibocsátású mobilitásra irányuló törekvés az EU alapstratégiáinak szerves részét képezi ezen a területen és különösen a 2015. februári, energiaunióra vonatkozó stratégiában, amely kritikus fontosságúnak minősítette az energiahatékony, karbonszegény közlekedési ágazatra való áttérést. Ezt a 2016. júliusban elfogadott alacsony kibocsátású mobilitás stratégiájában már vázolt konkrét intézkedések követték: ezek végrehajtása most van folyamatban. Az „Európa mozgásban” kezdeményezés – válaszul a közlekedési ágazat komoly átalakulására – előterjesztette az idei év elején a mindenkit megillető, tiszta, versenyképes és összekapcsolt európai mobilitás felé való elmozdulás társadalmilag igazságos menetrendjét, amelyet a javaslatok első csomagja kísért. A Bizottság a közelmúltban ismertette az EU megújított iparpolitikai stratégiáját, amelynek célja az európai ágazatok lehetőségeinek bővítése arra, hogy ebben a változó és kihívásokkal teli környezetben folytassák a munkahelyteremtést, valamint a fenntartható növekedést.

Az „Európa mozgásban” kezdeményezés keretében létrejött mai javaslatcsomag az európai gépjárműipar és a mobilitási ágazat megsegítésére összpontosít, a jövőre való felkészülés céljából a megfelelő feltételek és ösztönzők megteremtése révén, annak érdekében, hogy az ágazat világszinten versenyképes legyen, valamint innovációt, növekedést idézzen elő és munkahelyeket teremtsen. Ezzel egyidejűleg a javasolt intézkedések annak biztosítására törekszenek, hogy a jövő mobilitása tiszta, hozzáférhető és mindenki számára megfizethető legyen, valamint helyreálljon a fogyasztói bizalom. Ez kulcsfontosságú a gépjárműipar által előidézett, a dízel gépjárművek kibocsátásával kapcsolatos bizalmi válságot követően. Szigorú és megfelelően érvényesített szabályok mellett a fosszilis tüzelőanyaggal működő gépjárművek hozzáférhető és megfizethető közlekedési alternatíváit kell nyújtani az európaiaknak, és ennek megfelelően kell kiválasztani és koordinálni az alternatív üzemanyagokba irányuló beruházásokat.

Ez a csomag egységes, realisztikus és érvényesíthető szabályokat határoz meg az Európában működő iparág szereplői közötti egyenlő versenyfeltételek biztosítása és a hitelességük növelése érdekében. A csomag egyértelmű útirányt szab meg az EU-nak a Párizsi Megállapodás keretében közösen vállalt kötelezettségvállalásainak elérése felé, és egyszerre ösztönzi majd az új technológiák és üzleti modellek innovációját, valamint az összes áruszállítási mód hatékonyabb alkalmazását. Továbbá a csomagon belüli intézkedések megkönnyítése elősegíti a zökkenőmentes átmenetet és kiszámíthatóbbá teszi az előttünk álló utat. A fogyasztók valójában csak akkor váltanak majd át a tiszta üzemű gépjárművekre és más tiszta mobilitási megoldásokra, ha rendelkezésre áll majd az alternatív üzemanyagokhoz kapcsolódó infrastruktúra, és ha képesek lesznek a kínálatban szereplő más üzemanyagok költségének, valamint a gépjármű teljes élettartama alatti üzembentartás teljes költségének megfelelő megítélésére. Végezetül ezen intézkedések további célja, hogy minden európai számára elérhetővé váljanak az új mobilitási szolgáltatások, továbbá, hogy új perspektívákat nyújtsanak a jövőre nézve a gépjárműipar értékláncában tevékenykedő munkavállalók, közösségek számára, és azon többi tényező számára, amelyek ebből az átmenetből vesztesen kerülhetnek ki.

Az új szén-dioxid-kibocsátási előírások elősegítik majd, hogy a gyártók felkarolják az innovációt és alacsony kibocsátású gépjárműveket kínáljanak a piacon. A tiszta üzemű gépjárművekről szóló irányelv elő fogja mozdítani a tiszta mobilitási megoldásokat a közbeszerzésekben és ezáltal komoly alapot teremt a kereslet ösztönzésére és a tiszta mobilitási megoldások elterjedtebb alkalmazására. A csomag beruházástámogatási intézkedéseket, valamint egységes normákat is tartalmaz az alternatív üzemanyagok transzeurópai infrastruktúrájának kiépítésére vonatkozóan. Az üzemanyagárak fogyasztók általi könnyű összehasonlítását lehetővé tevő módszerek kidolgozása folyamatban van. A különböző teherszállítási módszerek (pl. tehergépjármű és vasút) kombinált alkalmazását előmozdító vegyes áruszállításról szóló irányelv felülvizsgálata, és a távolsági buszjáratok egész Európát átszelő hálózatának fejlesztését ösztönöző és ezáltal a személygépkocsi használatával szemben alternatívát kínáló buszos személyszállítási szolgáltatásokról szóló irányelv felülvizsgálata is hozzájárul majd a közlekedésből származó kibocsátások és a közúti torlódások csökkentéséhez. Ezek a kezdeményezések az EU integrált iparpolitikájához is hozzá fognak járulni annak érdekében, hogy a holnap járműveit és más mobilitási megoldásokat, valamint annak elemeit az EU-ban tervezzék meg és állítsák elő. Ezzel összefüggésben kiemelt stratégiai jelentőséggel bír az akkumulátorokkal kapcsolatos kezdeményezés. E kezdeményezések célja a költséghatékonyság, a technológiasemlegesség és a szociális befogadás.

Ez a második „Európa mozgásban” csomag tehát három kulcsfontosságú politikai prioritással foglalkozik:

·a Földet védelmező Európa;

·polgárait jogokkal felruházó Európa;

·az iparágai és munkavállalói számára biztonságot nyújtó Európa.

2. A védelmet nyújtó Európa: Az EU kulcsfontosságú szerepe a Párizsi Megállapodásban és a nemzetközi normák meghatározásában