Az EU továbbra is igyekezett kiküszöbölni a humanitárius válság, a szárazság és a bizonytalanság által okozott nagy fokú sebezhetőséget, aminek keretében több mint 2,2 milliárd EUR összegű finanszírozást nyújtott több mint 90 nem uniós országban végrehajtott műveletekhez. Változatlanul az Európai Unió és tagállamai nyújtják a legtöbb humanitárius segélyt a világon.

Az Európai Unió (EU) olyan összehangolt megközelítést mozdít elő, amely egyesíti az Uniónak és tagállamainak valamennyi elérhető eszközét annak érdekében, hogy olyan világ jöjjön létre, amely békésebb, és amelyet nagyobb jólét jellemez. 2017-ben Európa és a világ ismételten jelentős kihívásokkal szembesült. Az EU részéről átfogó lépésekre került sor a rendelkezésére álló szakpolitikák és eszközök teljességének felhasználásával, beleértve a diplomáciai, biztonsági, pénzügyi, kereskedelmi és fejlesztési intézkedéseket, valamint a humanitárius segítségnyújtást. Az elfogadott válságreagálási intézkedések kiterjedtek a világban zajló összes nagyobb válságra, és a tíz „legkevésbé békés” országban is sor került fellépésekre.

Az EU tevékenyen kivette részét a Bangladesben és Mianmar/Burmában kialakult rohindzsa menekültválság kezeléséből, és fokozta humanitárius erőfeszítéseit: októberben az ENSZ-szel közös szervezésben valósított meg egy donorkonferenciát, illetőleg a legnagyobb adomány is az Unió által került felajánlásra.

Az uniós programok továbbra is támogatták a déli szomszédság – közöttük a szíriai menekülteket befogadó országok – államainak gazdasági, társadalmi, kulturális és politikai fejlődését.

Az EU 2017-ben folytatta a felülvizsgált európai szomszédságpolitika (ENP) bevezetését annak érdekében, hogy a szomszédságpolitikai partnerországok stabilitásának megteremtésére, valamint az igényekkel jobban összehangolt partnerségek kialakítására vonatkozó közös célok megvalósuljanak. Felülvizsgált társulási menetrendekről születtek egyezségek Grúziával és a Moldovai Köztársasággal, és hatályba lépett az Ukrajnával kötött társulási megállapodás, amelynek részét képezi a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség is. Az EU átfogó és megerősített partnerségi megállapodást kötött és írt alá Örményországgal. A keleti partnerség novemberben tartott csúcstalálkozója „A 2020-ra kitűzött 20 cél” alapján iránymutatást nyújtott a jövőbeli regionális együttműködés tekintetében.

Latin-Amerika és a karib-tengeri térség

2017-ben előrelépés történt a dél-amerikai kereskedelmi tömbbel, a Mercosurral egy régióközi társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokat, valamint novemberben a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló, Kubával kötött megállapodás ideiglenes alkalmazását illetően. Az év elején hatályba lépett egy Ecuadorral kötött többoldalú kereskedelmi megállapodás.

2017-ben az EU arra törekedett, hogy a Latin-Amerikával és a karib-tengeri térséggel folytatott együttműködése tekintetében olyan diverzifikáltabb modellre helyeződjön a hangsúly, amelyben kiemelt szerepet kap a beruházás, a kutatás és az innováció, valamint az oktatás és a digitális menetrend.

EMBEREK

Humán fejlődés

Az EU fejlesztési politikájának középpontjában a szegénység felszámolása (1. fejlesztési cél), az egyenlőtlenségek és a megkülönböztetés elleni küzdelem (10. fejlesztési cél), valamint a „senki ne maradjon le” elve áll.

Az olyan globális kezdeményezésekben való közreműködés, mint például az AIDS, a tuberkulózis és a malária elleni küzdelmet célzó globális alap (GFATM), az Oltóanyag- és Védőoltási Világszövetség (GAVI), a globális partnerség az oktatásért (GPE) és az Education cannot Wait program biztosította, hogy az EU jelentős szerepet töltsön be az egészségügyre (3. fejlesztési cél) és az oktatásra (4. fejlesztési cél) vonatkozó nemzetközi szakpolitikai menetrend alakításában. E kezdeményezések 11 millió személy számára tették lehetővé a létfontosságú HIV-kezelésekhez való hozzáférést, valamint 17,4 millió tuberkulózisos eset kezelésére és a malária megelőzése érdekében 795 millió, ágy fölé helyezhető szúnyogháló kiosztására került sor. A globális partnerség az oktatásért (GPE) programnak nyújtott 2015. évi uniós támogatás révén a 2002. évi adatokhoz képest 72 millióval több gyermek járt általános iskolába a partnerországokban.

Az EU az Erasmus+ program révén segítette a partnerországokat az egyének foglalkoztathatóságának fokozásában. 2017-ben több mint 40 500 egyéni mobilitási támogatás odaítélésére került sor tanulók és iskolai alkalmazottak számára, s ezeknek több mint a fele a szomszédságpolitikai partnerországokat és a bővítési országokat érintette. Emellett nagyjából 350, a Horizont 2020 együttműködésen alapuló projektjeiben való nemzetközi részvétel kapott körülbelül 40 millió EUR összegű uniós támogatást.

Megújult hangsúlyt kapott a fejlődés és a nemzetközi együttműködés kulturális dimenziója, miután 2017 májusában elfogadásra kerültek „A Tanács következtetései a nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó uniós stratégiai megközelítésről” .

A nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése

Az EU és tagállamai továbbra is világszinten vezető szerepet töltenek be a nemek közötti egyenlőség, valamint a nők és a lányok társadalmi szerepvállalásának előmozdításában (5. fenntartható fejlesztési cél). A nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, 2016–2020-as időszakra szóló uniós cselekvési terv végrehajtásáról szóló első jelentés 2017-ben jelent meg.

A Bizottság szorosan nyomon követi a nemek közötti egyenlőség terén tapasztalható előrelépéseket, valamint a nemi alapú erőszak elleni küzdelmet a bővítési régióban. Ezek a kérdések a csatlakozási tárgyalások, valamint a 2017. évi bővítési csomagban bemutatott stabilizációs és társulási folyamat keretében is megvitatásra kerülnek.

Reflektorfényben a nemi alapú erőszak 2017-ben elindult a „Reflektorfény” kezdeményezés, az EU és az ENSZ új partnersége, amelynek középpontjában a nők és lányok ellen elkövetett erőszak valamennyi formájának felszámolása áll. Ez a kezdeményezés – amelyet az EU 500 millió EUR összeggel támogat – regionális szinten törekszik átalakító erejű változások elérésére, és az e célból tett erőfeszítések Ázsiára, a Csendes-óceán térségére, Afrikára (különösen Szubszaharai-Afrikára), Latin-Amerikára és a karib-tengeri térségre összpontosulnak.

Migráció, kényszerű lakóhelyelhagyás és menekültügy

A migráció és a mobilitás továbbra is kiemelt prioritásként szerepelt az uniós menetrendben; e tekintetben a közép-mediterrán útvonal került a középpontba fő kihívásként, és az EU-ba való bevándorlás kiindulópontja továbbra is Líbia maradt. A törökországi menekülteket támogató eszköz továbbra is igyekezett ellátni a menekültek és a befogadó közösségek szükségleteit az országban, és e törekvések megvalósítására a Bizottság 2017-ben hárommilliárd EUR összeget szentelt.

Az EU vezető szerepet tölt be a Nyugat-Balkánon a menekültekkel és a migrációval kapcsolatos kérdésekre adott válaszok összehangolásában.