Együttes javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodással létrehozott Társulási Tanácson belül az EU–Ukrajna társulási menetrend végrehajtásáról szóló ajánlás elfogadása tekintetében képviselendő uniós álláspontról /* JOIN/2015/0004 final */





INDOKOLÁS Az Unió és Ukrajna közötti kapcsolatok alapjai jelenleg a következők: a társulási megállapodás ideiglenesen alkalmazandó részei[1], a partnerségi és együttműködési megállapodás továbbra is hatályos részei[2], valamint az európai szomszédságpolitikai keret. Miután a 2014. március 21-i uniós csúcstalálkozón aláírták az EU–Ukrajna társulási megállapodás politikai fejezeteit, a 2014. június 27-i uniós csúcstalálkozó alkalmával mindkét fél aláírta a megállapodás fennmaradó szakaszait, beleértve a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséget is. 2014. szeptember 16-án az ukrán parlament megerősítette a társulási megállapodást és az Európai Parlament is egyetértését adta. Így lehetővé vált, hogy a társulási megállapodás vonatkozó rendelkezéseit 2014. november 1-től, a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségről szóló részt pedig 2016. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazzák. Annak érdekében, hogy az Unió és Ukrajna a megállapodás valamennyi előnyét élvezhesse, kezdve annak részleges ideiglenes alkalmazásával, az EU–Ukrajna Együttműködési Tanács 2009. november 23-án elfogadta a társulási menetrendet (annak korábbi változatát). A menetrend operatív részét több ízben módosították, és az utolsó frissítést az EU–Ukrajna Együttműködési Tanács 2013. június 24-i luxembourgi ülésén támogatta. Tekintettel a nemrégiben bekövetkezett fejleményekre – vagyis a társulási megállapodás ideiglenes alkalmazására és az ukrajnai reformok sürgető szükségére –, fontos politikai prioritássá vált a társulási menetrend aktualizálása, hogy tükrözze az Unió és Ukrajna közötti kapcsolatok jelenlegi állását. A társulási menetrend célja a társulási megállapodás végrehajtásának előkészítése és megkönnyítése azáltal, hogy egyrészt olyan gyakorlati keretet hoz létre, amelynek révén megvalósíthatók a politikai társulás és a gazdasági integráció átfogó célkitűzései, másrészt szektorális alapon meghatározza az együttműködés prioritásainak jegyzékét. A társulási menetrend továbbá olyan eszköz is, amellyel nyomon lehet követni és értékelni lehet Ukrajna előrehaladását az EU–Ukrajna társulási megállapodás végrehajtása, a politikai társulás és a gazdasági integráció átfogó célkitűzéseinek megvalósítása, a közös értékek tiszteletben tartása, valamint meghatározott területeken az uniós vívmányokhoz való közelítés tekintetében, a társulási megállapodásban előirányzottak szerint. Az, hogy a társulási menetrend kevesebb prioritásra összpontosít, nem érinti a partnerségi és együttműködési megállapodás vagy egyéb megállapodások alapján jelenleg zajló párbeszéd hatókörét, vagy az arra szóló felhatalmazást, és nincs hatással a társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség alapján tett kötelezettségvállalások végrehajtására sem. Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a Bizottság felkéri a Tanácsot, hogy fogadja el a csatolt tanácsi határozattervezetet. 2015/0038 (NLE) Együttes javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodással létrehozott Társulási Tanácson belül az EU–Ukrajna társulási menetrend végrehajtásáról szóló ajánlás elfogadása tekintetében képviselendő uniós álláspontról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 217. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével, tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásra (a továbbiakban: a társulási megállapodás) és különösen annak 463. cikkére, tekintettel az Európai Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének együttes javaslatára, mivel: (1) A társulási megállapodás 2014. március 21-én és 2014. június 27-én került aláírásra. (2) A 2014. március 17-i 2014/294/EU tanácsi határozattal[3], a 2014. június 23-i 2014/668/EU tanácsi határozattal[4] és a 2014. szeptember 29-i 2014/691/EU tanácsi határozattal[5] összhangban a társulási megállapodást hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazzák. (3) A társulási megállapodás végrehajtásának támogatása érdekében a Felek megállapodtak arról, hogy tárgyalásokat folytatnak a társulási menetrendről azzal a céllal, hogy szektorális alapon meghatározzák az együttműködés prioritásainak jegyzékét. (4) A Felek társulási menetrendről állapodtak meg, amely előkészíti és megkönnyíti a társulási megállapodás végrehajtását, és amelyet a társulási megállapodás értelmében létrehozott Társulási Tanácsnak el kell fogadnia. (5) A Tanácsnak el kell fogadnia az EU–Ukrajna társulási menetrend végrehajtásáról szóló ajánlás elfogadása tekintetében a Társulási Tanácsban képviselendő uniós álláspontot, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodással létrehozott Társulási Tanácson belül az EU–Ukrajna társulási menetrend végrehajtása tekintetében képviselendő uniós álláspont a Társulási Tanács e határozathoz csatolt ajánlástervezetén alapul. 2. cikk Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] HL L 161., 2014.5.29., 1. o. HL L 278., 2014.9.20., 1. o. [2] HL L 49., 1998.2.19., 1. o. [3] HL L 161., 2014.5.29., 1. o. [4] HL L 278., 2014.9.20., 1. o. [5] HL L 289., 2014.10.3., 1. o. MELLÉKLETEK a következőhöz: Együttes javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodással létrehozott Társulási Tanácson belül az EU-Ukrajna társulási menetrend végrehajtásáról szóló ajánlás elfogadása tekintetében képviselendő uniós álláspontról 1. MELLÉKLET Tervezet AJÁNLÁS az EU–Ukrajna társulási menetrend végrehajtásáról AZ EU–UKRAJNA EGYÜTTMŰKÖDÉSI TANÁCS, tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásra (a továbbiakban: a társulási megállapodás) és különösen annak 463. cikkére, mivel: (1) A társulási megállapodás 463. cikke értelmében a Társulási Tanács hatáskörrel rendelkezik, hogy megfelelő ajánlásokat tegyen a megállapodás célkitűzéseinek elérése érdekében. (2) A társulási megállapodás 476. cikke értelmében a Felek minden olyan általános vagy különös intézkedést meghoznak, amelyek az e megállapodás szerinti kötelezettségeik teljesítéséhez szükségesek. (3) A 2014. március 17-i 2014/294/EU[1] tanácsi határozattal, a 2014. június 23-i 2014/668/EU[2] tanácsi határozattal és a 2014. szeptember 29-i 2014/691/EU tanácsi határozattal[3] összhangban a társulási megállapodást hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazzák. (4) A társulási megállapodásban részes Felek megállapodtak a társulási menetrend szövegében, amelynek célja a társulási megállapodás végrehajtásának előkészítése és megkönnyítése azáltal, hogy olyan gyakorlati keretet hoz létre, amelynek révén megvalósíthatók a politikai társulás és gazdasági integráció átfogó célkitűzései. (5) A társulási menetrend kettős célt szolgál: meghatározza az arra irányuló konkrét lépéseket, hogy a Felek eleget tegyenek a társulási megállapodás szerinti kötelezettségeiknek, valamint a társulási megállapodás átfogó célkitűzéseivel összhangban tágabb keretet biztosít az Unió és Ukrajna közötti kapcsolatok megerősítéséhez, a jelentősebb mértékű gazdasági integráció és a mélyrehatóbb politikai együttműködés érdekében, ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ AJÁNLÁST: Egyetlen cikk A Társulási Tanács ajánlja a Feleknek, hogy hajtsák végre a mellékletben foglalt EU–Ukrajna társulási menetrendet, amennyiben e végrehajtás az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás célkitűzéseinek megvalósítására irányul. Kelt Brüsszelben, a Társulási Tanács részéről az elnök 2. MELLÉKLET 2. MELLÉKLET EU–Ukrajna társulási menetrend a társulási megállapodás végrehajtásának előkészítésére és megkönnyítésére I. Stratégiai rész Az Európai Unió és Ukrajna (a továbbiakban: a Felek) elismerik, hogy fennálló kapcsolataik jelentősen és kedvezően megváltoztak. Az Unió és Ukrajna közötti kapcsolatok jelenleg a társulási megállapodás ideiglenesen alkalmazandó részein, a partnerségi és együttműködési megállapodás hatályban maradó részein, valamint az európai szomszédságpolitika keretén alapulnak. Emellett a Felek kidolgozták és elindították a vízumliberalizációs cselekvési tervet, amelynek sikeres végrehajtása alapvető elemként támasztja alá az Ukrajnának az Európai Unióval történő, a társulási megállapodásban meghatározott politikai társulását és gazdasági integrációját, nevezetesen a mobilitás és az emberek közti kapcsolatok lényeges fejlődése tekintetében. A Felek 2007-ben társulási megállapodás megkötésére irányuló, 2008-ban pedig az említett megállapodás szerves részét képező, mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségről (DCFTA) szóló tárgyalásokat kezdtek. A társulási megállapodás megkötésére irányuló tárgyalásokat 2011. december 19-én zárták le, és a megállapodást 2012. március 30-án, a megállapodás DCFTA részét pedig 2012. július 19-én parafálták. Miután a 2014. március 21-i uniós csúcstalálkozón aláírták az EU–Ukrajna társulási megállapodás politikai fejezeteit, a 2014. június 27-i uniós csúcstalálkozó alkalmával mindkét fél aláírta a megállapodás fennmaradó szakaszait, beleértve a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséget is. 2014. szeptember 16-án az ukrán parlament megerősítette a társulási megállapodást és az Európai Parlament is egyetértését adta. Így lehetővé vált, hogy a társulási megállapodás vonatkozó rendelkezéseit 2014. november 1-től, a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségről szóló részt pedig 2016. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazzák. Intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy a Felek a megállapodás minden előnyét élvezhessék; az említett intézkedések közül az első a megállapodás részleges ideiglenes alkalmazása. A társulási menetrend célja a társulási megállapodás végrehajtásának előkészítése és megkönnyítése azáltal, hogy egyrészt olyan gyakorlati keretet hoz létre, amelynek révén megvalósíthatók a politikai társulás és a gazdasági integráció átfogó célkitűzései, másrészt szektorális alapon meghatározza az együttműködés prioritásainak jegyzékét. Az, hogy a menetrend kevés prioritásra összpontosít, nem érintheti a partnerségi és együttműködési megállapodás vagy egyéb vonatkozó megállapodások, illetve a keleti partnerség multilaterális irányvonala alapján jelenleg folyó párbeszédek témáját, vagy az arra szóló felhatalmazást, valamint a társulási megállapodás alapján folytatandó jövőbeni párbeszédek témáját és felhatalmazását, és különösen nem lehet hatással a társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás alapján tett kötelezettségvállalások azt követő végrehajtására, hogy a megállapodás hatályba lépett vagy ideiglenes alkalmazásra került. II. A társulási menetrend végrehajtására vonatkozó elvek, eszközök és források A következő közös elvek vezérlik a társulási menetrend végrehajtását: · A társulási menetrend egy olyan gyakorlati eszköz, amelynek célja az EU–Ukrajna társulási megállapodás végrehajtásának előkészítése és megkönnyítése, valamint a politikai társulás és a gazdasági integráció általános célkitűzéseinek megvalósítása; · A társulási menetrend cselekvési prioritásai kiegészítik a Felek felelősségi körét, amely az EU–Ukrajna társulási megállapodás ideiglenesen alkalmazott részeinek és hatálybalépését követően valamennyi rendelkezésének végrehajtására, valamint a politikai társulás és gazdasági integráció további elmélyítéséhez szükséges intézkedések tekintetében a Felek egységes értelmezésének megszilárdítására irányul; · A társulási menetrend cselekvési prioritásait az EU–Ukrajna társulási megállapodásban meghatározott intézményi keretek struktúrájának figyelembevételével kell meghatározni, elismerve az egyes szervek – nevezetesen a parlamenti társulási bizottság és a civil társadalmi platform – megfelelő feladatait és felelősségi köreit; · A társulási menetrendet az átláthatóság, az elszámoltathatóság és a befogadás elveinek maradéktalan tiszteletben tartásával kell végrehajtani; · A társulási menetrendben mindkét fél kötelezettséget vállal a végrehajtásra vonatkozóan; · A társulási menetrend célja kézzel fogható és meghatározott eredmények elérése a gyakorlati intézkedések fokozatos végrehajtása révén; · A Felek elismerik annak fontosságát, hogy megfelelő és elegendő politikai, technikai és pénzügyi eszközzel támogassák az egyeztetett prioritásokat; valamint · Ez a társulási menetrend alappillére az EU–Ukrajna társulási megállapodás végrehajtására vonatkozó ukrán előrehaladás nyomon követésének és értékelésének, valamint a politikai társulás és a gazdasági integráció általános célkitűzései megvalósítása során történő nyomon követésnek és értékelésnek, különös tekintettel a közös értékek tiszteletben tartásának biztosítása terén Ukrajna által elért eredményekre és az Unióval politikai, gazdasági és jogi területen folytatott konvergencia megvalósítása terén elért haladásra. A társulási menetrend végrehajtásáról éves jelentést, ellenőrzést és értékelést kell készíteni, illetve a menetrend azok részét képezi. Az elért eredmények a társulási megállapodás, a partnerségi és együttműködési megállapodás vagy egyéb vonatkozó megállapodások alapján létrejött struktúrák keretében felülvizsgálatra kerülnek. Ebben a folyamatban a Felek célja, amennyire lehetséges, az elért éves haladás közös, átfogó értékelésének elérése. Az Európai Unió támogatja Ukrajnát a társulási menetrendben meghatározott célkitűzések és prioritások végrehajtásában. Ennek érdekében felhasznál valamennyi rendelkezésre álló uniós támogatási forrást, valamint szakértelmet és tanácsadást, bevált gyakorlatokat és know-how-t, információ-megosztást – beleértve a tanácsadást és az uniós vívmányokhoz való közelítés strukturált folyamatát –, valamint a kapacitásépítéshez és az intézmények megerősítéséhez szükséges támogatást. Ebben az összefüggésben Ukrajnának teljes mértékben ki kell használnia az Európai Uniónak a reformfolyamathoz való teljes uniós hozzájárulás részeként nyújtott, a polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójának szerepét. Továbbá ösztönözni fogja az Ukrajna más partnereitől érkező támogatásokat, és törekedni fog azok összehangolására. A vonatkozó uniós pénzügyi eszközök is rendelkezésre állnak majd, hogy segítsék a társulási menetrend végrehajtását. Ennek ellenére, ez utóbbi önmagában nem pénzügyi programozási dokumentum, és nem mentesíti a Feleket a szükséges pénzügyi programozás vagy meghatározások elvégzése alól. Az Unió az Ukrajnának történő segítségnyújtás átfogó prioritásainak keretében nyújt támogatást, amint azt az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) keretében történő több éves programozásban is kiemelték. Mindezt az Ukrajna rendelkezésére álló átfogó finanszírozás részeként és az uniós külső támogatásra vonatkozó végrehajtási szabályokkal és eljárásokkal teljes összhangban fogják megtenni. A 2007–2013 közötti időszakban az EU 1,0056 milliárd EUR-t nyújtott Ukrajnának kétoldalú támogatásként, főként a demokratikus fejlődés és a felelősségteljes kormányzás támogatása, a szabályozási reformok megvalósításának és a közigazgatási kapacitás kiépítésének támogatása, az infrastrukturális fejlesztés (nemzeti indikatív program, 2007–2010), a felelősségteljes kormányzás és a jogállamiság támogatása, az EU–Ukrajna társulási megállapodás – beleértve a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségre (DCFTA) vonatkozó részt is – hatálybalépésének elősegítése, valamint a fenntartható fejlődés (nemzeti indikatív program 2011–2013) elősegítése céljából. Az ennek keretében finanszírozott számos projekt végrehajtása még folyamatban van. Az Ukrajna részére kétoldalú támogatásként a 2014–2020 közötti időszakban nyújtandó indikatív pénzügyi juttatás 828 millió és 1,013 milliárd EUR között van. Ahogy a többi ENI ország, így Ukrajna is részesülhet további juttatásokban az ernyőprogram keretében. 2014-ben, a felgyorsult ukrajnai eseményekre válaszul, valamint az ország stabilizációjához és fejlődéséhez való hozzájárulás érdekében történő jelentős segítségnyújtás mobilizálása iránti sürgető igény hatására az EU 365 millió EUR-s különleges intézkedést fogadott el, amely egy 355 millió EUR értékű államépítési szerződést és egy 10 millió EUR értékű, a civil társadalomra irányuló támogatási programot foglalt magában. A helyzettől függően 2015-re egy lehetséges különleges intézkedés középpontjában a magánszektor fejlesztése és a helyreállítási tevékenységek állhatnak. Az Európai Unió kétoldalú támogatását indokolt belefoglalni az egységes támogatási keretdokumentumba, mint a közelgő, 2016–2017 közötti időszakra szóló többéves programozási feladat eredményét. A civil társadalmat, különösen az EU-Ukrajna civil társadalmi platformot, valamint a Parlamenti Társulási Bizottságot, arra is ösztönzik majd, hogy monitoring tevékenységüket a társulási menetrendre összpontosítsák. Ezt a társulási menetrendet az EU-Ukrajna társulási tanács megállapodása szerint szükség esetén bármikor módosíthatják vagy aktualizálhatják. III. Tartalmi Rész 1. Rövid távú cselekvési prioritások A Társulási Bizottság, a társulási megállapodásban meghatározottak szerint, meghatározza a cselekvési prioritásokat, és – az alábbi III. szakasz 8. pontjában foglalt rendelkezéssel összhangban – iránymutatást nyújt a társulási menetrend végrehajtásához. A társulási menetrendben foglalt prioritások között a következő rövid távú intézkedéseket kell kiemelten kezelni: · Alkotmányos reform Befogadó és részvételen alapuló folyamaton – a civil társadalommal folyatott aktív konzultációt is beleértve – keresztül és a Velencei Bizottság ajánlásaival összhangban újra kell indítani az alkotmányos reformot, ideértve az alkotmány módosítása irányába mutató jogalkotási lépéseket is, amely lehetővé teszi a decentralizációs reformot és az igazságszolgáltatás reformját. · Választási reform Lépéseket kell tenni a választási jogszabályok harmonizációja érdekében annak egységesítése és a politikai pártok finanszírozásának – az állami finanszírozást is beleértve – megreformálásán keresztül. Ezt az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ)/Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR), a GRECO és a Velencei Bizottság ajánlásaival összhangban egy befogadó és részvételen alapuló folyamaton keresztül kell előkészíteni, ahol elsődleges prioritást – a 2015 második felére tervezett helyi választásokra tekintettel – a helyi választásokról szóló törvény felülvizsgálatának kell kapnia. · Korrupció megelőzése és felszámolása Komoly előrelépést kell felmutatni a korrupció elleni küzdelemben, többek között a 2014. október 14-én elfogadott átfogó korrupcióellenes törvénycsomag végrehajtása révén, kezdve az Országos Korrupcióellenes Hivatal és a korrupció megelőzéséért felelős Nemzeti Ügynökség felállításával és hatékony működésének biztosításával. · Igazságszolgáltatási reform További lépéseket kell tenni az igazságszolgáltatás reformja terén, különösen – az európai normákkal összhangban és az Európa Tanáccsal/Velencei Bizottsággal folytatott szoros konzultáció keretében – egy igazságügyi reformstratégia elfogadásával, egy részletes, átfogó végrehajtási tervet is beleértve. · Közigazgatási reform Meg kell kezdeni a közigazgatás átfogó reformját, és különösen a közszolgálat és a helyi önkormányzati szervekben működő szolgálatok reformját, az európai közigazgatási elvekre összpontosítva, többek között a közszolgálati reformról szóló törvényjavaslat véglegesítése és elfogadása révén. · Dereguláció A különböző engedélyek számának csökkentése révén enyhíteni kell a vállalkozásokra – és különösen a kkv-kra – vonatkozó szabályozási terheket. · Közbeszerzési reform Javítani kell az átláthatóságot és versenyképességet a közbeszerzés terén. A közbeszerzésre vonatkozó uniós irányelvekkel összhangban össze kell állítani a közbeszerzés köréből kivételt képező beszerzések listáját. Biztosítani kell a versenyen alapuló közbeszerzést és a közbeszerzéssel kapcsolatos információkhoz való hozzáférést, különösen az állami vállalatok révén. · Az adózás reformja, a héa-visszatérítést is beleértve Lépéseket kell tenni az adóigazgatás hatékonyságának javítása érdekében, beleértve a héa-visszaigénylések kezelését, valamennyi elismert héa-visszaigénylés időben történő rendezésének biztosítása érdekében, elkerülve a diszkrimináció minden formáját. · Külső ellenőrzés A jelenlegi reformok alapján folytatni kell a fékek és ellensúlyok rendszerének megerősítésére szolgáló külső ellenőrzési funkció fejlesztését. · Az energiaágazat reformja A harmadik energiacsomaggal összhangban fel kell gyorsítani a Naftogaz szétválasztását és szerkezetátalakítását, el kell fogadni a földgázért, a villamos energiáért és a közművekért felelős új szabályozó testületre vonatkozó törvényt, és – az EU részéről történő konzultáció céljából – be kell nyújtani a gáz- és villamosenergia-piacról szóló törvénytervezeteket. 2. POLITIKAI PÁRBESZÉD 2.1. Demokrácia, jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok A Felek megállapodnak abban, hogy fenntartják a párbeszédet és együttműködnek a demokratikus elvek, a jogállamiság, a felelősségteljes kormányzás, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának megerősítése érdekében, az ENSZ és Európa Tanács alapvető egyezményeiben és az azokhoz kapcsolódó jegyzőkönyvekben foglalt, a nemzeti kisebbségekhez tartozó személyek jogait is beleértve. Az ilyen párbeszédnek és együttműködésnek a következő területekre kell kiterjednie: i. A demokrácia és a jogállamiság tiszteletben tartását szavatoló intézmények stabilitásának, függetlenségének és hatékonyságának megerősítése, és különösen: · befogadó és átlátható alkotmányos reformfolyamat lefolytatása és befejezése, beleértve a civil társadalommal és más érdekeltekkel folytatott konzultációt, amelynek célja, hogy továbbfejlessze a hatékony fékek és ellensúlyok alkotmányos rendszerét az állami intézmények között, valamint hogy lehetővé tegye a decentralizációs reformot és az igazságszolgáltatás reformját, a Velencei Bizottság vonatkozó ajánlásait figyelembe véve; · a helyi és regionális önkormányzatok működésének, valamint a helyi önkormányzati szerveken belül működő szolgáltatás jogi státuszának erősítése, többek között egy olyan decentralizációs reform révén, amely jelentős hatáskörökkel és az ezekhez kapcsolódó pénzügyi támogatásokkal látja el ezeket, a helyi önkormányzatokról szóló Európai Chartában foglalt vonatkozó előírásokkal összhangban; · valamennyi választási jogszabály egységesítésük révén történő javítása és összehangolása, egyéb, választásokkal kapcsolatos jogszabályok – nevezetesen a népszavazásról és a Központi Választási Bizottságról szóló törvények és a politikai pártok finanszírozásáról (többek között állami finanszírozásáról) szóló jogszabályok – az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ)/Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR), a Velencei Bizottság és a GRECO ajánlásaival összhangban egy befogadó és részvételen alapuló folyamaton keresztül történő javítása; · szoros együttműködés az ukrán közszolgálat jogi keretének az európai közigazgatási elvekkel történő összehangolása és az ukrán közigazgatás képességeinek a SIGMA által végzett értékelés alapján történő javítása terén, többek között hatékony államháztartási irányítás, a korrupció elleni hatékony küzdelem és a közszolgálati reform révén; · az ombudsmani megbízatás teljes körű megvalósításának elősegítése, a régiókban folytatott tevékenységének végrehajtását is beleértve, valamint az európai emberi jogi intézményekkel és hálózatokkal történő együttműködésének előmozdítása. E prioritás tekintetében a nemzeti intézmények jogállására vonatkozó alapelvek (a párizsi elvek)[4] irányadóak. ii. Biztosítani kell a korrupciótól, illetve politikai vagy bármilyen egyéb jogosulatlan beavatkozástól függetlenül eljárni hivatott bírói kar, ügyészség és bűnüldöző hatóságok függetlenségét, pártatlanságát, professzionalizmusát és hatékonyságát: · további lépéseket kell tenni az igazságszolgáltatás reformja terén, különösen – az európai normákkal összhangban és az Európa Tanáccsal/Velencei Bizottsággal folytatott szoros konzultáció keretében – egy igazságügyi reformstratégia elfogadásával, egy részletes, átfogó végrehajtási tervet is beleértve, különösen a következő célokkal: – Ukrajna ügyészségre vonatkozó törvényének végrehajtása, valamint minden szükséges szervezeti és jogi intézkedés megtétele annak érdekében, hogy a büntetőeljárási tevékenység európai szabványoknak történő megfelelését biztosítsák, – az Igazságszolgáltatási Főtanács hatékony működésének biztosítása, – az igazságszolgáltatási rendszerre és a bírák jogállására vonatkozó jogszabályok elfogadása és végrehajtása; · megfelelő intézkedéseket kell tenni a rendőrség megreformálására, beleértve a büntető törvénykönyvben és más, a rendőrség működéséről szóló keretjogszabályok elfogadásával kapcsolatos jogi aktusokban történő módosításokat is, szoros konzultációt folytatva az Európa Tanáccsal/Velencei Bizottsággal, a bírók, bírósági tisztviselők és az ügyészek, valamint a támogató személyzet és a bűnüldöző szervek munkatársai képzésének javítása tekintetében; · a polgári, büntető, gazdasági és közigazgatási törvénykönyveknek és megfelelő eljárási szabályzatoknak az európai normákon alapuló hatékony végrehajtása és érvényesítése; · a büntetőeljárási törvénykönyv és az ügyvédi kamaráról szóló jogszabályok hatékony végrehajtásához szükséges erőforrások biztosítása; · a civil biztonsági szektor reformjának a jogállamiság, a demokratikus kormányzás, az elszámoltathatóság és az emberi jogok tisztelet alapján történő kidolgozása és lefolytatása, az Európai Unió ukrajnai tanácsadó missziójának (EUAM) segítségével és az annak teljes közreműködésével, többek között egy hozzáférhető, elszámoltatható, hatékony, átlátható és professzionális rendőrség kialakítása, a rendfenntartás jogokon alapuló megközelítésének bevezetése, a hírszerzésen alapuló rendfenntartás alkalmazása valamint a bűnözés – a számítógépes bűnözést is ideértve – elleni küzdelem terén. iii. Az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának biztosítása az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelmére vonatkozó átfogó együttműködéssel, amely egyaránt kiterjed az egyedi esetekre és az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi jogi eszközeit érintő kérdésekre. Ez az együttműködés magában foglalja többek között a következőket: · nemzeti emberi jogi stratégia és cselekvési terv elfogadása és végrehajtása Ukrajnának az emberi jogok terén vállalt nemzetközi kötelezettségeinek és politikai prioritásainak teljesítése során tett intézkedések következetességének biztosítása érdekében. a) A nemzetközi és regionális emberi jogi normák végrehajtásának elősegítése · az Emberi Jogi Európai Bíróság ítéleteinek korai végrehajtása és a Bíróság ítélkezési gyakorlata, mint a nemzetközi emberi jogi szabályok fő forrása kialakulásának az EU támogatásával történő előmozdítása, valamint az Emberi Jogok Európai Bíróságával foglalkozó kormánymegbízott megelőző és felügyeleti funkcióinak megerősítése a Bíróság ítéletei hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében; · az Európa Tanácsnak az őrizetben lévő személyek tekintetében a fogvatartási körülményekkel és orvosi segítségnyújtással kapcsolatos ajánlásainak végrehajtása; · az emberi jogokkal kapcsolatos tudatosságnak a bírák, ügyészek és más bűnüldöző szervek körében történő előmozdítása a bíráknak, az ügyészeknek és a rendőröknek az emberi jogi kérdésekre és különösen a kínzás és az embertelen és megalázó bánásmód elleni küzdelemre vonatkozó képzésének javításáról szóló közös intézkedések révén; · a fogyatékkal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény és annak fakultatív jegyzőkönyve végrehajtásának folytatása; · a megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló jogszabályi keret teljes körű alkalmazásának biztosítása, beleértve a megkülönböztetés elleni törvény végrehajtását, valamint az ombudsman kapacitásának vízumliberalizációs cselekvési tervre vonatkozó előrehaladási jelentésekkel összhangban történő megerősítése. b) Véleménynyilvánítási, gyülekezési és egyesülési szabadság Véleménynyilvánítás: a véleménynyilvánítás szabadságához szükséges jogi és közigazgatási keretrendszer előmozdítása, különös hangsúlyt fektetve a tömegtájékoztatásra és az újságírók jogaira, nevezetesen: · a közcélú műsorszolgáltatás rendszerének kifejlesztése és végrehajtása terén történő együttműködés, többek között a bevált gyakorlatok cseréje, a jogszabályi keret elfogadása és annak az európai és nemzetközi szabványoknak megfelelően történő végrehajtása révén; · további lépések megtétele a választási versenytársak számára a médiához való kiegyensúlyozott hozzáférésre vonatkozó egyértelmű szabályok meghatározása érdekében; · együttműködés az újságírók számára szükséges feltételek megőrzése terén annak érdekében, hogy fenyegetéstől vagy tényleges erőszaktól mentesen, illetve ezektől védve tudjanak dolgozni; Ez magában foglalja az újságírók számára a bűnüldöző szervek által nyújtott hatékony védelemre vonatkozó bevált gyakorlatok cseréjét is. · Gyülekezés: · a békés célú gyülekezés szabadságára vonatkozó jogszabályok elfogadása és teljes körű végrehajtása érdekében konkrét intézkedések megtétele az ukrán civil társadalommal, az EBESZ-ODIHR-ral és a Velencei Bizottsággal szoros együttműködésben, és a legjobb európai gyakorlatokkal összhangban; · a bűnüldöző szervek és a bíróságok tudatosságának a békés célú gyülekezés szabadságához való jog tiszteletben tartása tekintetében történő további erősítésére irányuló együttműködés létrehozása, nevezetesen a bevált gyakorlatok cseréje, képzés és jogszabályok végrehajtási szabályaira vonatkozó együttműködés révén. Egyesülés: a civil társadalom intézményei számára kedvező jogi és intézményi feltételek létrehozása, nevezetesen az állampolgárok bevonásának és az állami döntéshozatali eljárásokban való részvételének előmozdítása érdekében: c) A kisebbségekhez tartozó személyek jogai tiszteletben tartásának biztosítása · a kisebbségek megkülönböztetéssel és kirekesztéssel szembeni védelmére irányuló, az európai és nemzetközi normákkal összhangban lévő intézkedésekre vonatkozó bevált gyakorlatok cseréje azzal a céllal, hogy egy korszerű jogi keretet alakítsanak ki. Szoros együttműködés kialakítása a hatóságok és a kisebbségi csoportok képviselői között; · az intolerancia növekedése és a gyűlölet szította bűncselekmények (akár rasszizmus, homofóbia, idegengyűlölet vagy antiszemitizmus miatt) előfordulása elleni küzdelemre irányuló intézkedések terén történő együttműködés. d) A kínzás és az embertelen, valamint megalázó bánásmód elleni küzdelem · a jogalap és a gyakorlat javítására irányuló erőfeszítések további erősítése a fogvatartás terén, különös tekintettel a tárgyalás előtti és bírósági eljárás nélküli fogvatartásra, az önkényes fogva tartás kérdésének hatékony kezelése érdekében; · előzetes letartóztatásban vagy elítélést követően, illetve kíséret közben valamennyi fogoly esetében a fogvatartás feltételeinek javítása az embertelen bánásmód felszámolása, valamint az ENSZ kínzás elleni bizottsága és a kínzás megelőzésével foglalkozó európai bizottság ajánlásainak végrehajtása céljából; · a kínzás elleni nemzeti megelőző mechanizmus hatékony végrehajtásához szükséges erőforrások biztosítása; · hatékony panaszkezelési mechanizmus létrehozása a bűnüldöző szervek állományának intézkedési és azoknak egy független testület (Állami Nyomozó Iroda) által történő vizsgálata terén. e) Egyenlő bánásmód biztosítása · a férfiak és a nők társadalmi és gazdasági életben való egyenlőségének biztosítására irányuló bevált gyakorlatok cseréje, és a nők közéletben és döntéshozatalban való nagyobb arányú részvételének elősegítése; · családon belüli erőszak elleni küzdelem a jogszabályi keretek és a bűnüldöző szervek családon belüli erőszakkal kapcsolatos gyakorlatai megerősítésének támogatásával, valamint a tudatosság növelése és képzés révén. f) A gyermekek jogai tiszteletben tartásának biztosítása · a gyermekeknek az erőszak minden formájával szembeni védelmére irányuló, valamint a veszélyeztetett csoportokhoz tartozó gyermekek és a gyermekszegénység helyzetével foglalkozó intézkedések – köztük a gyermekek eladásáról, a gyermekprostitúcióról és gyermekpornográfiáról szóló fakultatív jegyzőkönyv alapján vállalt kötelezettségek keretében tett intézkedések – végrehajtása, a gyermekek eladásának, a gyermekkereskedelemnek és a gyermekek kizsákmányolásának megelőzéséről szóló együttműködés megerősítése érdekében; · az ombudsmannak a szükséges intézkedés vállalására és a helyzet nyomon követésére irányuló szerepének megerősítése és a megfelelő források biztosítása; · fiatalkorúakra vonatkozó igazságszolgáltatási normák kidolgozása a vonatkozó nemzetközi normákkal összhangban. g) A szakszervezeti jogok és az alapvető munkaügyi normák betartásának biztosítása · a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet egyezményei alapján a szakszervezeti jogok és az alapvető munkaügyi normák teljes körű gyakorlásának elősegítésére irányuló erőfeszítések tovább erősítse, többek között a bevált gyakorlatok cseréje révén, valamint a kollektív tárgyalások hatékony alkalmazásának elősegítése. 2.2. Korrupció megelőzése és felszámolása · az Európa Tanács Korrupció Elleni Csoportja (GRECO) és az OECD vonatkozó ajánlásainak végrehajtása; · a vízumliberalizációról szóló cselekvési terv végrehajtására vonatkozó előrehaladási jelentésekben felvázolt, korrupció elleni küzdelemről szóló ajánlások megfelelő nyomon követésének biztosítása; · a szakosodott szervek részére kijelölt egyértelmű felelősségi körökkel és az egyes tevékenységek végrehajtására elkülönített költségvetéssel a korrupció megelőzése és az ellene való küzdelem terén elért kézzelfogható eredményeket felmutató, átfogó korrupcióellenes reformfolyamatban való részvétel; · a 2014. október 14-én elfogadott korrupcióellenes törvények végrehajtásának biztosítása, különösen a korrupcióellenes jogszabályok keretében előirányzott mindkét hivatal gyors és hatékony létrehozása, valamint a 2014–2017 közötti időszakra szóló Országos Korrupcióellenes Stratégia átfogó megvalósítási tervének a kidolgozása; · a Korrupcióellenes Hivatal mint a súlyos korrupciós bűncselekmények esetében a felderítésért és a büntetőeljárást megelőző nyomozásért felelős speciális korrupcióellenes nyomozó hatóság hatékony működésének biztosítása; · a korrupció – különösen a magas szintű korrupció, a bűnüldöző szerveknél vagy a vám- és adóügyi rendszerekben jelen előforduló korrupció – megelőzése és az ellene való küzdelem a társadalom minden szintjén, valamint a finanszírozás átláthatóságának az etikai kódexek kidolgozása és a szakmai képzések révén történő megvalósítására irányuló törekvés; · bűncselekményből származó jövedelmek elkobzására és lefoglalására szolgáló új rendszert bevezető jogszabályok végrehajtása az európai normákkal összhangban; · átláthatóság biztosítása a politikusok és köztisztviselők vagyonnyilatkozata, valamint a vagyonuk átláthatóságát és ellenőrzését biztosító rendszer megvalósítása tekintetében; · a jogi személyek végső kedvezményezettjeire és az ingatlanvagyonhoz fűződő bejegyzett jogokra, valamint az ingatlanvagyonhoz fűződő jogok állami nyilvántartásba foglalt terheire vonatkozó információk nyilvánosságra hozatalának biztosítása; · az önkéntes bejelentők védelmének előirányzása és a káros hatásokkal szembeni megfelelő védelem biztosítása; · az Eurojusttal való együttműködésről szóló, 2011. december 8-án parafált megállapodás és az Europollal való operatív együttműködésről szóló megállapodás megkötéséhez szükséges lépések megtétele; · átláthatóság és elszámoltathatóság biztosítása minden szinten, megteremtve a civil társadalom szereplőire és a korrupció nyomon követését célzó független médiára vonatkozó feltételeket; · a politikai pártok finanszírozására vonatkozó szabályoknak a GRECO ajánlásaival összhangban történő megreformálása és a parlamenti képviselők büntetőjogi mentességének megszüntetésére irányuló eljárások megreformálása. 2.3. Kül- és biztonságpolitika Regionális és nemzetközi kérdések, a kül- és biztonságpolitika terén való együttműködés, a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása és leszerelése, valamint konfliktus-megelőzés és válságkezelés i. A KKBP területén való együttműködés fokozása · a nemzetközi erőfeszítések keretében kétoldalú és többoldalú szinten megtett intézkedések tekintetében történő konzultáció és koordináció, amelyek együttes célja, hogy fenntartható politikai megoldást találjanak Ukrajna egyes, donyecki és luhanszki területeinek egyes régióiban fennálló, az Orosz Föderáció illegális tevékenységei által okozott helyzetre; · az EBESZ különleges megfigyelő missziója, az EBESZ megfigyelő missziója és az EBESZ bármely egyéb missziója munkájának támogatása a fegyverszünet és határmegfigyelés támogatása céljából. ii. Tovább kell erősíteni a konvergenciát a regionális és nemzetközi kérdések, a konfliktus-megelőzés és válságkezelés tekintetében; közösen kell dolgozni a multilaterális intézmények és egyezmények hatékonyabbá tételén, ezáltal lehetővé téve a globális kormányzás erősítését, a biztonsági fenyegetések elleni küzdelem terén történő együttműködés megerősítését és a fejlesztéssel kapcsolatos kérdésekkel való foglalkozást: · a konzultációk és koordináció fokozása a rendelkezésre álló diplomáciai és katonai csatornákon keresztül a közös érdekű nemzetközi kérdések – többek között és különösen a nemzetközi békére és biztonságra vonatkozóan az ENSZ Alapokmányában, az EBESZ helsinki záróokmányában és más fontos multilaterális dokumentumban meghatározott közös elveket érintő kihívások – kezelése érdekében, azzal a további céllal, hogy Ukrajna gyakorlatát az EU KKBP nyilatkozatokhoz és közös álláspontokhoz lehessen igazítani; · párbeszédet kell folytatni az európai biztonsági stratégia végrehajtásáról; · folytatni kell a válságkezelésről szóló rendszeres konzultációkat az EU és Ukrajna között; · Ukrajnának a Balkánon végzett uniós műveletekben, valamint egyéb uniós műveletekben (pl. Atalanta) való részvételével szerzett jó tapasztalatokra építve folytatni kell az Ukrajna azon lehetőségeinek közös meghatározására irányuló gyakorlatot, hogy részt vegyen a jelenlegi és a jövőbeni KBVP-műveletekben; · folytatni kell az EU és Ukrajna közötti konzultációra és együttműködésre vonatkozó „Sevilla” megállapodások végrehajtását az EU vezette válságkezelő műveletekben, többek között Ukrajna folyamatos részvételével a megfelelő válságkezelési gyakorlatokban és KBVP-vel kapcsolatos képzési tevékenységekben; · adott esetben fokozni kell az interoperabilitást az ukrán békefenntartó egységek és az uniós tagállamok erői között, melyet az Ukrajna részvételével zajlott, megfelelő uniós válságkezelési műveletekből levont tanulságok felhasználásával, valamint az ukrán fegyveres erők egységeinek az EU multinacionális taktikai harci csoportjainak kialakításába történő bevonásával kell megtenni; · fokozni kell Ukrajna és az EU közös erőfeszítéseit az 5+2 kereten belül, azzal a céllal, hogy elérjék a Moldovai Köztársaság Dnyeszteren túli régiójában zajló konfliktus tartós rendezését; · Ukrajnának és az EU-nak folytatnia kell a Moldovai Köztársasággal történő együttműködést határkérdések terén, nevezetesen az EU által finanszírozott olyan beavatkozások révén, mint például a moldovai-ukrán határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EUBAM); · folytatni kell az EU által alkalmazott szankciókról folytatott konzultációkat; · fel kell tárni a nagyobb konvergencia elérésének további konkrét módjait a kül- és biztonságpolitika terén; · intézkedéseket kell tenni az EU és Ukrajna közötti katonai és technikai jellegű együttműködés előmozdítására; · ösztönözni kell és elő kell segíteni a mindkét fél által közösen meghatározott konkrét tevékenységekre irányuló közvetlen együttműködést az érintett ukrán intézmények és a KKBP/KBVP olyan ügynökségei és testületei között, mint az Európai Védelmi Ügynökség, az Európai Unió Biztonságpolitikai Kutatóintézete, az Európai Unió Műholdközpontja és az Európai Biztonsági és Védelmi Főiskola. iii. Tovább kell fejleszteni az együttműködést a közös biztonsági fenyegetések kezelése, többek között a terrorizmus elleni küzdelem, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedésének és az illegális fegyverexportnak a megakadályozása terén: · folytatni kell az együttműködést a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozása terén, többek között a vonatkozó nemzetközi jogi eszközök – mint például a vegyifegyver-tilalmi egyezmény, a biológiai- és toxinfegyver-tilalmi egyezmény és az atomsorompó-szerződés – és exportellenőrzési rendszerek nemzeti végrehajtásához kapcsolódó szempontok tekintetében; · tovább kell javítani a nemzeti exportellenőrzési rendszert, a tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos áruk nemzetközi transzferének ellenőrzését – ideértve a kettős felhasználású termékek végfelhasználásának ellenőrzését is – a vonatkozó EU jogszabályokkal összhangban, további együttműködést kell folytatni a kettős felhasználású termékek nemzeti jegyzékének kidolgozása, az immateriális technológiák transzferének ellenőrzése, az exportellenőrzési rendszer végrehajtása terén, ideértve a megelőzést és az exportellenőrzési jogszabályok megsértése elleni szankciókat, valamint az ipar bevonását is; · további együttműködést kell folytatni a nukleáris anyagok kereskedelme elleni küzdelem terén; · folytatni kell az együttműködést a G7 globális partnerség célkitűzéseinek elérése terén, annak valamennyi vonatkozása tekintetében; · együtt kell működni a biológiai biztonsági és biológiai védelmi előírásoknak a laboratóriumokban vagy más létesítményekben és a veszélyes biológiai ágensek szállítása során történő szigorítása terén, különösen a biológiai biztonság és biológiai védelem terén való lehetséges együttműködésről szóló folyamatos párbeszéd fényében; · együttműködés a világűrben folytatott tevékenységek biztonságának fokozása terén, olyan bizalomépítő intézkedések révén, mint az EU magatartási kódexének tervezetében javasoltak; · további együttműködés a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspont tartalmának és elveinek figyelembevételével történő fegyverexport, valamint a 2013. április 2-i ENSZ Közgyűlésen elfogadott és 2014. december 24-én hatályba lépett fegyverkereskedelmi szerződés megerősítése és végrehajtása tekintetében; · az együttműködés továbbfejlesztése a kézi- és könnyűfegyverek és azokhoz szükséges lőszerek illegális kereskedelme elleni küzdelemben; · az ukrajnai régi lőszerek – többek között gyalogsági taposóaknák – felhalmozásából eredően a biztonságot fenyegető veszély közös elhárítása; a gyalogsági taposóaknák felszámolására irányuló projekt végrehajtása a gyalogsági taposóaknák alkalmazásának, felhalmozásának, gyártásának és átadásának tilalmáról, valamint azok megsemmisítéséről szóló 1997. évi egyezményben (Ottawai egyezmény) foglalt rendelkezésekkel összhangban, az EU pénzügyi támogatásával. 2.4. A Nemzetközi Büntetőbíróság · a béke, a nemzetközi igazságszolgáltatás és a büntetlenség elleni küzdelem előmozdítása irányuló együttműködés fokozása, többek között a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) 1998. évi Római Statútumának és a hozzá kapcsolódó eszközöknek a megerősítése és végrehajtása révén. 3. Együttműködés a jogérvényesülés, szabadság és biztonság területén 3.1. Adatvédelem · támogatás nyújtása a személyes adatok védelmére szolgáló ukrán rendszer megerősítése során; · a jogalkotási keret végrehajtása, valamint a személyes adatok magas szintű védelmének biztosítása, az európai eszközöknek és normáknak megfelelően; · az adatvédelmi hatóság (ombudsman) kapacitásának megerősítése és az adatvédelmi normák alkalmazásának nyomon követése valamennyi szektorban, különös tekintettel a bűnüldözésre. 3.2. Jogi együttműködés · polgári és kereskedelmi ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés megerősítésének folytatása a többoldalú egyezményekhez történő csatlakozás és azok végrehajtása révén, különösen a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia egyezményeit a nemzetközi jogi együttműködés és jogviták, valamint a gyermekek védelme terén; · a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés megerősítésének folytatása a megfelelő egyezményekhez – különösen az Európa Tanács egyezményeihez – történő csatlakozás és azok végrehajtása révén; · az Eurojusttal való együttműködésről szóló, 2011. december 8-án parafált megállapodás megkötéséhez szükséges lépések megtétele. 3.3. A határigazgatásra, a migrációra és a menekültügyre vonatkozó együttműködés i. Határigazgatás · a határigazgatás további erősítése, valamint a magas szintű határellenőrzés és határőrizet fenntartása, valamint a rögzített és mobil videokamerás megfigyelési eszközök kibővítése és korszerűsítése; · a határellenőrzés hatékonyságának javítása a közös határellenőrzés és határőrizet végrehajtása révén, valamint operatív információcsere a kapcsolattartó pontokon; · közös kockázatelemzési módszertan, hírszerzés és adatáramlás-kezelés kidolgozásának és végrehajtásának folytatása, valamint a kockázatelemzési termékeken alapuló végrehajtás javítása; · a hivatalok közötti együttműködés növelése és az Állami Határőrségnek a statisztikai adatokat tartalmazó, különböző adatbázisokhoz, valamint az INTERPOL adatbázisaihoz való hozzáférésének biztosítása; · együttműködésre törekvés a közösen meghatározandó integrált határigazgatás terén, többek között az EU átfogó támogatásával; · az EU műszaki támogatásával folytatni kell Ukrajna határainak demarkációs folyamatát az érintett szomszédos országok hatóságaival folytatott együttműködés terén – adott esetben –fennálló nemzetközi normákkal összhangban; · az ukrán Határőrség és a Frontex között meglévő, a munkavégzésről szóló megállapodások szerinti együttműködés fokozása és erősítése, különösen az elemzések és a kockázatkezelés tekintetében; · Ukrajnának a Moldovai Köztársasággal a határkérdések – többek között a közös határon átmenő áru- és személyforgalomra vonatkozó információ hatékony cseréje – tekintetében folytatott együttműködésével összefüggésben Ukrajna és az Európai Unió továbbra is együtt tartja fenn együttműködését a Moldovai Köztársasággal, különösen háromoldalú műszaki tárgyalásokon keresztül és az EU határőrizeti segítségnyújtó missziójának támogatásával, a misszió megbízatását az ezen együttműködés folyamatosan változó igényeihez igazítva; · az integrált határellenőrzési stratégia következő generációja kifejlesztésének és végrehajtásának biztosítása 2016-tól kezdődően; · az infrastruktúra, a műszaki berendezések, az informatikai rendszerek, a pénzügyi és humán erőforrások megfelelő kihasználásának biztosítására irányuló logisztikai stratégiák megvalósítása. ii. Migráció: · az EU és Ukrajna közötti visszafogadási megállapodás és az ukrajnai állampolgárok (önként visszatérő vagy visszafogadott) reintegrációjára irányuló intézkedések hatékony végrehajtásának folytatása; · az olyan gyakorlati tevékenységek és intézkedések érvényesítése, amelyek általában véve növelik a visszafogadási megállapodások hatékonyságát és fontosságát; · a pénzügyi és emberi erőforrások biztosítása az Állam Migrációs Szolgálat számára a migráció szabályozására vonatkozó jogi kereten belül szükséges intézkedések és feladatok végrehajtásához; · további képzési formák és modulok kidolgozása, valamint tisztviselők idegen nyelvi képzése; · a hatóságok közötti együttműködés erősítése a migráció terén, valamint az együttműködési formákat és mechanizmusokat valamennyi migrációval kapcsolatos kérdés esetében ki kell dolgozni és létre kell hozni; · a megfelelő infrastruktúra biztosítása (beleértve a fogdákat), és a felelős szervek erősítése az Ukrajna területén illegálisan tartózkodó és/vagy ott áthaladó harmadik országbeli állampolgárok hatékony kiutasítása céljából; · az emberi jogok tiszteletben tartásának biztosítása a bírósági eljárás nélküli fogvatartás során, valamint integrációs keret kidolgozása. 3.4. Menedékjog · a menekültek jogállásáról szóló 1951. évi ENSZ-egyezmény és többek között annak 1967. évi jegyzőkönyvének – amely magában foglalja a menedékkérési jogot és a „visszaküldés tilalma” elvének tiszteletben tartását –, valamint a transznacionális szervezett bűnözés elleni, 2000. évi ENSZ-egyezmény gyakorlati megvalósítása, a szervezett vagy egyéb bűncselekmények leküzdése és megakadályozása céljából; · a menekültügyi jogszabályok hatékony végrehajtásának biztosítása, a megfelelő infrastruktúra biztosítását (köztük ideiglenes szállást biztosító központokat) is beleértve, valamint a menedékkérők és a nemzetközi védelemben részesülők alapvető jogainak tiszteletben tartása; · a menekültügyi eljárás döntéshozatali folyamatának racionalizálása és az illetékes szervek kapacitásainak erősítése, különösen a menedékjog iránti kérelem elbírálására irányuló eljárás és a menedékkérők és nemzetközi védelemben részesülő személyek befogadása terén, a jogaik tényleges gyakorlásának biztosítása érdekében; · a menedékkérők és a nemzetközi védelemben részesülő személyek számára az eljárásokhoz való hozzáférés és a jogaik tényleges gyakorlásának biztosítása, beleértve tolmácsolás biztosítását a határ belépési pontokon, befogadó létesítményekben és a regionális hivatalokban, ahol a menedékjog iránti kérelem elbírálására irányuló eljárás folyik; · a menekültügy és a migráció területén dolgozó szakemberek – többek között a bírák és igazságügyi tisztviselők, kormányzati és közigazgatási tisztviselők, a rendőrség, az állami határőr szolgálat, pszichológusok, szociális munkások – folyamatos képzésének biztosítása 3.5. Rendőrségi együttműködés, szervezett bűnözés és pénzmosás i. Rendőrségi együttműködés: · a nemzetközi operatív rendőrségi együttműködés erősítése, beleértve közös két- vagy többoldalú csapatok (többek között) vizsgálatokra történő létrehozása, valamint a határokon átnyúló együttműködés közösen végzett műveletek révén erősítése. ii. Szervezett bűnözés: · a stratégiai és cselekvési tervnek a szervezett bűnözés elleni küzdelem érdekében történő megvalósításának biztosítása, többek között az érintett hatóságok közötti hatékony koordináció révén; · a tanúvédelem erősítése a hatályos jogszabályok előirányzott mechanizmusok, valamint a bűnözői csoportok korábbi tagjainak a bűnüldöző hatóságokkal folytatott együttműködésére vonatkozó rendelkezések hatékony alkalmazása révén, beleértve az együttműködésük támogatására és jutalmazására szolgáló speciális programok létrehozására irányuló kérdés megvitatását is. iii. Emberkereskedelem: · az emberkereskedelem elleni küzdelemre irányuló célzott állami szociális program végrehajtása, többek között a felelős szervek közötti hatékony koordináció révén; · hatékony védelem biztosítása az emberkereskedelem áldozatai számára, és az eljárási jogok erősítése az elővigyázatossági intézkedések biztosítására szolgáló rendszer révén; · megfelelő költségvetési keret biztosítása a megelőzésről szóló és más figyelemfelkeltő kampányokra és továbbképzési programok a kormányzati személyzet, köztük élvonalbeli tisztviselők számára; · a kereskedelem megelőzésének biztosítása, beleértve a kizsákmányolás minden formáját ösztönző kereslet csökkentését is. iv. A tiltott kábítószerek elleni küzdelem: · együttműködésre való törekvés Ukrajna kábítószerre vonatkozó nemzeti stratégiájának (2020-ig) és az EU kábítószer-ellenes stratégiáján (2013–2020) alapuló, megfelelő cselekvési tervnek az elfogadása és végrehajtása terén, különösen az illegális kábítószerek kínálatának és keresletének csökkentésére irányuló kiegyensúlyozott megközelítés tekintetében; · a kábítószerekre vonatkozó állami politika stratégiájának megvalósítását célzó intézkedésekre előirányzott pénzügyi keret biztosítása; · az ENSZ és az Európa Tanács vonatkozó egyezményei végrehajtásának biztosítása; · a tiltott kábítószerek kínálata, kereskedelme és az azok iránti kereslet megakadályozásának és a csökkentésére irányuló erőfeszítések biztosítása; · a főügyész hivatalán keresztül folytatott vizsgálat erősítése a rendőrtisztek és beépített ügynökök képzése révén; · a tudományos alap és a független kábítószer-megfigyelő rendszer kifejlesztése terén történő együttműködés folytatása, valamint az új típusú kábítószerekre vonatkozó információknak a Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontjával (KKEM) történő cseréje; · a lehetőségek kidolgozása Ukrajna számára a KKEM által szervezett, REITOX kábítószer-ellenőrző hálózatban való részvételre, valamint Ukrajnának a REITOX kábítószer-megfigyelő hálózatba történő felvételét célzó megfelelő menetrend kialakítása; · a kábítószer-megfigyelő rendszer, mint a KKEM-követelmények szerinti független testület kapacitásának növelése Ukrajnában; · együttműködésre törekvés a nemzetközi szervezett bűnözés elleni küzdelem – köztük az emberkereskedelem elleni küzdelem, a kábítószer elleni küzdelem, a pénzmosás elleni küzdelem, valamint a számítógépes bűnözés elleni küzdelem – terén, a hatékony belső és külső koordináció és együttműködés előmozdításával, a közös műveletek lebonyolításával, valamint a statisztikai információcsere és a bevált gyakorlatok megosztása révén. v. Pénzmosás: · pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem és azok megelőzésének hatékony végrehajtása, különösen az e területre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtásával; a Pénzügyi Akció Munkacsoporttal (FATF), az Európa Tanáccsal, és különösen ez utóbbinak a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni intézkedések értékelését vizsgáló szakértői bizottsággal (MONEYVAL), és az EU-tagállamok egyéb illetékes hatóságaival folytatott együttműködés erősítése; · Ukrajna Állami Pénzügyi Felügyeleti Szolgálata (SFMS) és a pénzügyi hírszerző egységek (FIU-k) közötti együttműködés erősítése és az ukrán SFMS-nek az uniós FIU-k információcsere platformjával való összekötésére irányuló lehetőségek e célból történő feltárása a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem terén folytatott határokon átnyúló információcsere növelése érdekében. 3.6. Vízumkönnyítés és -liberalizáció · a vízumkiadás megkönnyítéséről szóló, Ukrajna és az EU közötti módosított megállapodás és a személyek visszafogadásáról szóló, Ukrajna és az EK közötti megállapodás teljes körű végrehajtásának biztosítása; · az uniós tagállamok ösztönzése, hogy alkalmazzák az uniós vívmányok alapján biztosított rugalmasságot a vízumdíjak egyes esetekben történő csökkentésére vagy eltörlésére, valamint hogy a hatályban lévő vízumkönnyítési megállapodásban foglalt rendelkezésekkel összhangban ösztönözzék a hosszú távú érvényességgel rendelkező, többszöri belépésre jogosító vízumok kiadását; · a vízumpárbeszéd aktív folytatása a 2010. november 22-én tartott EU-Ukrajna csúcstalálkozón bemutatott vízumliberalizációról szóló, EU-Ukrajna cselekvési terv és az annak végrehajtásáról szóló, 2011. április 22-én Ukrajna elnöke által jóváhagyott, ukrán nemzeti terv alapján az EU és Ukrajna közötti vízummentesség létrehozása céljából. 3.7. Kelet-Ukrajnában és a Krím-félszigeten fennálló helyzet · az ukrán-orosz határszakaszon és a Krímmel való közigazgatási határvonalon a határellenőrzés megszervezéséről szóló cselekvési terv hatékony végrehajtása; · a jelenlegi konfliktusra tekintettel mind központi, mind a regionális szintű ukrán hatóságok kapacitásának növelésére irányuló intézkedések fokozása i. a belföldön kitelepített személyek nyilvántartásba vételének felgyorsítás és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek részére történő sürgősségi és a hosszabb távú segítségnyújtás gyors teljesítéséhez szükséges koordináció fokozása, ii. a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyekkel, a humanitárius segítségnyújtás teljesítésével és az ahhoz való hozzáféréssel foglalkozó jogi és szabályozási keret kiigazítása, valamint iii. az emberkereskedelem megakadályozásának és az áldozatául esett emberek, köztük gyermekek védelmének biztosítása érdekében. 4. Gazdasági együttműködés A Felek együttműködnek, hogy támogatást nyújtsanak Ukrajnának a teljes mértékben működőképes piacgazdaság kiépítéséhez, és ahhoz, hogy fokozatosan összhangba hozza politikáit az uniós szakpolitikákkal, a makrogazdasági stabilitás, a rendezett államháztartás, az erős pénzügyi rendszer és a fenntartható fizetési mérleg irányadó elveinek megfelelően, különösen a következőkre kiterjedően: · Ukrajna makrogazdasági előrejelzési kapacitásának fejlesztése, többek között a fejlesztési forgatókönyvek kialakításához és a gazdasági folyamatok ellenőrzéséhez alkalmazott módszerek javításával, a hatástényezőkre vonatkozóan elvégzett elemzések minőségének javításával és a bevált gyakorlatok cseréje révén; · az Ukrán Nemzeti Bank függetlenségének a bevált uniós gyakorlattal összhangban történő biztosítása, többek között uniós szakértők – így az Európai Központi Bank szakértőinek támogatásával; · a pénznemek közötti átváltási árfolyamokra, a pénzügyi és bankszektor szabályozási és felügyeleti politikáival kapcsolatos uniós – többek között az EKB-tól származó – tapasztalatok megosztása, valamint annak elősegítése, hogy kiépítsék és erősítsék az Ukrajna e területekre vonatkozó kapacitásait; · az államháztartás fenntarthatóságának és irányításának erősítése költségvetési és kiadási reformok végrehajtásával és a költségvetési tervezési folyamat megerősítésével, különösen a következők révén: – az információk, tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréje, továbbá egyéb intézkedések megtétele egy középtávú előre jelző/tervező rendszer kifejlesztése, valamint a makrogazdaságra és költségvetésire vonatkozó középtávú előrejelzés pontosságának javítása érdekében, – az információk, tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréje a költségvetési tervezés, végrehajtás és felügyelet folyamatának ésszerűsítése és megerősítése, program alapú költségvetés kidolgozása és költségvetési szabályok esetleges bevezetése, többek között a költségvetési módosítások száma korlátozásának bevezetésével, – az adózási morál javítását és az adócsalás csökkentését célzó intézkedések bevezetése, – az adóhatóság hatékonyságának javítása, beleértve a héa-visszatérítési igények kezelése során is, – az államháztartás-irányítás nemzeti stratégiájának és az ahhoz kapcsolódó, a 2013 augusztusában az ukrán kormány által jóváhagyott cselekvési terv végrehajtása az EU és OECD SIGMA közös támogatásával, valamint a közkiadások és pénzügyi elszámoltathatóság (PEFA) Világbank által finanszírozott 2015. évi értékelésének kidolgozása, – fenntartható nyugdíjrendszer biztosítása, többek között a az EU és az uniós tagállamok nyugdíjrendszer reformja tekintetben bevált szakértelmének cseréjével, – az államadósság-kezelésének fokozására és az ezen a területen való gazdálkodás javítására vonatkozó információk és tapasztalatok cseréje az EU-ban bevált gyakorlatokkal összhangban, többek között az adósságkezelés középtávú stratégiájának kidolgozásával; · az állami szerepvállalás csökkentése az árak meghatározásában és a teljes költségtérítésre vonatkozó eljárások bevezetése az EU-ból származó bevált gyakorlatokkal összhangban, különösen a közüzemi díjak kiigazítása tekintetében, amelynek a legkiszolgáltatottabb rétegeknek az áremelésekkel szembeni védelmére szolgáló szociális háló kifejlesztésével párhuzamosan kell történnie; · nyílt, versenyen alapuló és átlátható privatizációs szabályok és eljárások további kidolgozása, valamint azok végrehajtása a bevált uniós gyakorlatoknak megfelelően; · a vállalatirányítás erősítése, különösen az állami tulajdonban lévő vállalkozásokban, többek között az állami tulajdonban lévő vállalkozások átszervezésével, az állami vagyonkezelés megerősítésével és az állami támogatási rendszer felülvizsgálatával. 5. Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek Ukrajna nemzetközi kötelezettségvállalásainak megfelelően, a reform és a modernizáció folytatásának szükségességével összhangban, a társulási megállapodás IV. címében foglaltak végrehajtásának megfelelő előkészítése kellő időben fog folytatódni, adott esetben EU-s támogatással. Tekintettel ezekre az előkészületekre és az üzleti környezet fejlesztésének szükségességére, az ukrán hatóságok szoros együttműködésben fognak dolgozni üzleti közösség egészével. 5.1. Árukereskedelem A Felek – különösen közös konzultációk révén – együttműködnek a tervezett társulási megállapodás nemzeti elbánásról és áruk piacra jutásáról szóló rendelkezéseinek kellő időben történő megfelelő végrehajtásának előkészítésében, a következők céljából: · mechanizmus kidolgozása a használt ruha és egyéb, a 6309 00 00 ukrán vámtarifaszám alá besorolt használt árucikkek belépési árának meghatározására; · a Felek által alkalmazandó konkrét intézkedések kellő időben történő végrehajtására szolgáló mechanizmusok azonosítása a megállapodásban meghatározottak szerint, beleértve: – az Ukrajna által alkalmazandó, kiviteli vámra vonatkozó védintézkedések, – az Ukrajna által alkalmazandó, személygépkocsikra vonatkozó védintézkedések, – meghatározott árukra vonatkozó vámkontingensek kezelése. 5.2. Ipari termékekre vonatkozó műszaki előírások, szabványok és megfelelőségértékelési eljárások · a Felek közötti kereskedelem akadályainak fokozatos felszámolása érdekében az ipari termékek forgalmát szabályozó műszaki szabályokról, szabványosításról, megfelelőségértékelésről, piacfelügyeletről, mérésügyről és a rendelkezéseket érintő akkreditációról szóló ukrán jogszabályok kidolgozása az uniós vívmányokkal összhangban; · a műszaki szabályokra vonatkozó kétoldalú párbeszéd létrehozása a következők előmozdítása és ösztönzése céljából: – információ- és tapasztalatcsere a műszaki előírásokhoz, szabványosításhoz, megfelelőségértékeléshez, akkreditációhoz és piacfelügyelethez szükséges minőségi infrastruktúra javításának céljából, – a szabványosításért, mérésügyért, akkreditációért, megfelelőségértékelésért, illetve piacfelügyeletért felelős megfelelő szervezeteik közötti együttműködés, – a szabványosításhoz, mérésügyhöz, akkreditációhoz, megfelelőségértékeléshez és piacfelügyelethez szükséges minőségi infrastruktúra kifejlesztése, – az ukrán szervezetek részvétele a kapcsolódó európai szervezetek munkájában; · 2020-ig tartó időszakra vonatkozón a műszaki szabályozási rendszer fejlesztéséről szóló stratégiával összhangban hozott intézkedések megtétele. 5.3. Egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések Tekintettel az egészségügyre és a növény-egészségügyre, az élelmiszerekre és takarmányra, a növények egészségére, valamint az állatok egészségére és jóllétére vonatkozó ukrán jogszabályoknak és gyakorlatnak az Európai Uniós jogszabályokhoz és gyakorlathoz történő fokozatos közelítésére, a megfelelő intézményi reform program (IRP) végrehajtása érdekében az EU többek között a megfelelő rendelkezésre álló eszközökön keresztül fogja támogatni Ukrajnát, valamint: · részletes élelmiszerbiztonsági stratégia dolgoz ki a társulási megállapodás egészségügyre és növény-egészségügyre vonatkozó fejezetének mellékleteiben meghatározott valamennyi intézkedés megreformálására; · javaslatok ukrán jogszabályokba történő bevezetésének további közelítése; · ezeken a területeken az adminisztratív kapacitást a következők révén kell erősíteni: – az egészségügyi és növény-egészségügyi feladatok ellátásáért felelős jelenlegi kormányzati hatóságok működésének felülvizsgálata az uniós jogszabályok figyelembevételével, – az egészségügyi és növény-egészségügyi feladatok ellátásáért felelős illetékes ukrán hatóságok szakembereinek képzése, különös a közelített jogszabályok végrehajtása terén, – az élelmiszer-biztonsági, az állat- és növény-egészségügyi laboratóriumok összehangolása az uniós követelményekkel; · élelmiszerekre és takarmányokra, állat- és növényegészségre és -biztonságra vonatkozó korai figyelmeztető rendszer létrehozása; · az élelmiszeripari vállalkozók támogatása saját ellenőrző rendszereik megvalósításában; · az EU piacaira történő bejutásra vonatkozó követelményekkel kapcsolatos tájékoztató kampányok szervezése az illetékes ügynökségekkel és civil szervezetekkel. 5.4. Szolgáltatások kereskedelme, a letelepedés szabadsága és befektetés Hatékony párbeszédet kell folytatni a szolgáltatásoknak a társulási megállapodásban foglalt rendelkezések szerinti kereskedelméről. 5.5. Tőkemozgások és fizetési műveletek Folytatni kell a tőkemozgásokra és fizetésekre vonatkozó hatékony párbeszédet, különös a társulási megállapodásban meghatározott valamennyi jelenlegi kötelezettségvállalás teljesítésének nyomon követése tekintetében. 5.6. Közbeszerzés A Feleknek különös figyelmet kell fordítaniuk az együttműködésre a következő intézkedések megtétele során: · az együttműködés fokozása és megerősítése – többek között technikai segítségnyújtás révén – a megfelelő intézkedések meghozatala céljából, és különösen annak biztosítása, hogy a gazdaságpolitikáért felelős központi kormányzati szervnek legyen elegendő adminisztratív kapacitása a közbeszerzésekkel kapcsolatos feladatok ellátására; · annak biztosítása, hogy a független jogorvoslati szerv (Monopólium-ellenes Bizottság) – a 89/665/EGK és a 92/13/EGK irányelvben foglaltakkal összhangban – rendelkezzen a hatékony jogorvoslat nyújtásához elegendő adminisztratív kapacitással; · a társulási megállapodás 152. cikkében megfogalmazott, a közbeszerzésre vonatkozó átfogó ütemterv előkészítésének megkezdése, többek között a szükség szerinti szakértői szintű találkozók révén kihasználva a technikai segítségnyújtásra vonatkozóan fennálló megállapodásokat; · törekvés az ukrán közbeszerzési jogszabályoknak a legújabb uniós vívmányokkal történő további összhangba hozására a közbeszerzési stratégia alapján. 5.7. Verseny i. Állami támogatás: A Felek együttműködnek az ukrán állami támogatások irányítására és ellenőrzésére vonatkozó hatékony rendszer létrehozásában, és végrehajtják a vonatkozó intézményi reform programot (IRP). ii. Trösztellenesség: A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy: · fokozzák a versenypolitika átláthatóságát és kiszámíthatóságát Ukrajnában, ideértve a versenytörvények végrehajtása és érvényre juttatása során alkalmazott alapelvek, valamint a versenyhatóság határozatainak az elfogadásukat követő lehető legrövidebb időn belül történő közzétételét; · elősegítsék a versenyjog és a gyakorlat közelítését az uniós vívmányokhoz Ukrajnában, nevezetesen az összefonódás-ellenőrzési szabályok és a versenytörvények végrehajtásánál és érvényre juttatásánál alkalmazott alapelvek területén; · végrehajtsák a társulási megállapodás versenyre vonatkozó fejezetében (DCFTA rész) meghatározott rendelkezéseket. 5.8. Szellemi tulajdon A szellemi tulajdonjogok védelmére vonatkozó együttműködés megerősítése tapasztalatcsere és a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos kérdésekben történő együttes fellépés megszervezése révén, valamint a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos kérdésekre vonatkozó párbeszéd folytatása abból a célból, hogy: · a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló 2004/48/EK irányelvben és a szellemi tulajdonjogok vámhatósági érvényesítéséről szóló 608/2013/EU rendeletben foglalt normákat megfelelően végrehajtsák; · hatékony intézkedéseket hozzanak a hamisítás és kalózkodás ellen, és biztosítsák a jogérvényesítésről szóló jogszabályok és a szellemi tulajdonjogok megsértése miatti szankciók hatékony végrehajtását egy szellemi tulajdonjogokat érvényesítő stratégia alapján; · hatósági szinten (közigazgatás, igazságszolgáltatás és üzemeltetési hatóságok) megerősítsék az egységes és átfogó végrehajtási kapacitást, különösen a végrehajtási erőforrásoknak a Belügyminisztériumon belüli internetes kalózkodás tekintetében történő növelésével. 5.9. Vámkönnyítések és a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése A Felek megvalósítják az EU és Ukrajna közötti vámügyi együttműködésre vonatkozó stratégiai keretrendszert, összhangban ennek a 2012–2014-ig terjedő időszakra vonatkozó ütemtervével, amely meghatározza a konkrét prioritásokat és tevékenységeket. A Felek a következő intézkedéseket tartják fontosnak: i. Biztonságos és akadálymentes kereskedelmi útvonalak: · kölcsönösen átlátható kereskedelmi környezet kialakítása. Annak biztosítása, hogy a vonatkozó jogszabályok és eljárások, valamint a vámigazgatás adminisztratív és működési kapacitása teljesíti a hatékony ellenőrzésre és a jogszerű kereskedelem mint alapelv támogatásának könnyítésére vonatkozó célkitűzéseket, miközben szavatolja a biztonságot és megelőzi a csalásokat. Az EU és Ukrajna közötti határmenti együttműködés az egyik mutatója a vámügyi kapcsolatok fejlődésének, mivel ennek azonnal érezhető hatása van a kereskedőkre, fuvarozókra és utasokra; · Ukrajna által a kereskedelmi eljárások egyszerűsítése céljából engedélyezett gazdálkodói rendszer kialakítása a kölcsönös elismerés lehetőségével; kérésre az EU megfelelő segítséget nyújthat. ii. Kockázatkezelés és csalás elleni küzdelem: · együttműködés a modern – különösen a szelektív, kockázatalapú ellenőrzésen alapuló – vámellenőrzési technikák bevezetésére vonatkozóan, egyszerűsített árukiadási eljárások és utólagos vámellenőrzések; a kockázatkezelő rendszerek kölcsönös megismertetése a Felek által szervezett tanulmányutak és workshopok formájában; · az ügynökségközi intézmények és az adatcsere céljából létrehozott nemzetközi mechanizmusok (ideértve az online-alapú platformokat) többek között árukra és járművekre vonatkozó, az alkalmazandó adatvédelmi szabványokkal és rendeletekkel összhangban végzett vizsgálata az EU és keleti szomszédjai között létrehozott munkacsoport keretében; · a csalás elleni küzdelemre és az illegális kereskedelem – beleértve a jövedéki termékek, különösen a cigaretták kereskedelmét – megakadályozására vonatkozó párbeszéd erősítése, amely magában foglalhatja a gyakorlati tapasztalatok cseréjét és az együttes fellépés megszervezését. iii. Vámügyi modernizációs beruházások: · ukrán kérésre, az EU támogatásával, a vámigazgatásra vonatkozó átfogó stratégiai terv részletes kidolgozása és végrehajtása, beleértve a szerkezeti kérdésekre, az eljárásokra, az erőforrásokra, az informatikai támogatásra és a végrehajtásra vonatkozó terveket. Az EU korszerűsített vámigazgatási útmutatója referenciaként felhasználható; · az ukrán vámjogszabályok és végrehajtási rendelkezéseik továbbfejlesztése, összhangban a vámügy és kereskedelem területein alkalmazandó nemzetközi jogi eszközökkel és normákkal, az EU, a Vámigazgatások Világszervezete, a WTO és az ENSZ által kidolgozottakat is beleértve; · együttműködés egy naprakész harmonizált rendszer, a Kombinált Nómenklatúra átvétele, valamint az áruk megfelelő és következetes osztályozásának biztosítása céljából történő bevezetésében; · a legmagasabb szintű feddhetetlenség biztosítása a vámigazgatásban és különösen a határokon olyan intézkedések alkalmazásával, amelyek tükrözik a Vámigazgatások Világszervezetének (WCO) Arusha nyilatkozatában megfogalmazott alapelveket; · együttműködés a vámérték-megállapítási eljárások és gyakorlatok további kidolgozásában, és ezek még átláthatóbbá és hatékonyabbá tételének céljából, beleértve a WTO-normák bevezetésére vonatkozó bevált gyakorlatok cseréjét is; · a Felek hatáskörén belüli minden szükséges lépés megtétele annak érdekében, hogy megkönnyítsék Ukrajna jövőbeni részvételét az EU – EFTA és az EU/EFTA, valamint az ECG (Electronic Customs Group) – NCTS munkacsoportokban; · ukrán kérésre, az EU támogatásával, a vámigazgatásra vonatkozó átfogó stratégiai terv részletes kidolgozása és annak végrehajtása, a vámigazgatás árutovábbítási jogszabályainak, működési folyamatainak és informatikai rendszerének az egységes árutovábbítási eljárásról, illetve az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló EU/EFTA egyezményekkel történő összehangolása céljából annak érdekében, hogy biztosítva legyen Ukrajna jövőbeni tagsága a nevezett egyezményekben és részt vegyen az egységes árutovábbítási rendszerben; megfelelő segítség nyújtása vagy ikerintézményi projekt létrehozása ukrán kezdeményezésre, az egységes árutovábbítás és az NCTS rendszer alkalmazására vonatkozóan, az ukrán vámigazgatás részére; · az ukrán jogszabályokban szereplő pénzügyi korlátozások számításba vételével az ukrán vámügyi szakemberek alkalmi részvételének biztosítása a Vám 2020 uniós programban (1294/2013/EU rendelet), amely – az Ukrajnának a programban történő állandó részvételére vonatkozó kétoldalú megállapodás eredményeképpen – következő lépésként változtatásokat ír elő a nemzeti jogszabályokra vonatkozóan (amint a vonatkozó ukrán jogszabályoknak és igazgatási módszereknek az uniós normákhoz történő közelítése eléri az elégséges szintet). iv. Származási szabályok: A Felek együttműködnek a Felek között alkalmazandó származási szabályok megfelelő végrehajtásának előkészítésében, különösen a következők révén: · megfelelő segítség nyújtása az ukrán vámhatóságok részére a származási szabályok alkalmazásával kapcsolatos tanulmányi látogatások vagy workshopok formájában, ukrán kezdeményezésre; · Ukrajna támogatása a származási szabályokra vonatkozó pán-euromediterrán egyezményhez történő jövőbeni csatlakozásra vonatkozó átfogó elemezés elkészítésében, amely csatlakozás a kumulációs terület kibővítése révén új előnyöket teremt majd az ukrán gazdasági szereplők számára; · az EUR 1 bizonyítványok kiadására vonatkozó felelősségnek az Ukrán Kereskedelmi Kamaráról az Ukrán Vámhatóságra történő átruházása; · egy mechanizmus kidolgozása annak biztosítására, hogy a származási szabályokat eredményesen alkalmazzák a Krím ideiglenesen megszállt területeiről importált áruk esetében; · az elfogadott exportőr státusz megadására vonatkozó bevált gyakorlatok cseréje a vámhatóságok között. 5.10. Kereskedelem és fenntartható fejlődés A Felek párbeszédet folytatnak a társulási megállapodás kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezetében szereplő kérdésekről. 5.11. A szabályozás átláthatósága A Felek kitüntetett figyelmet fordítanak az együttműködésre a következők tekintetében: · az általánosan alkalmazandó intézkedések – többek között a szabályozási politikának a társulási megállapodás „Kereskedelem és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyek” című részében foglalt rendelkezései által érintett területein történő végrehajtására vonatkozó belső szabályzatok – az átláthatóság elvi követelményeire vonatkozó megfelelőségének biztosítása; · kapcsolati pont és bármely személy által felvetett kérések feldolgozására vonatkozó mechanizmus létrehozása, figyelembe véve az általános alkalmazás érvényben lévő, vagy javasolt szabályait és az olyan rendelkezések végrehajtásának gyakorlatát, amely hatással lehet a megállapodásban tárgyalt kérdésekre. 5.12. Kereskedelmi és szabályozási együttműködés A Felek kitüntetett figyelmet fordítanak az együttműködésre az ukrán jogszabályok uniós vívmányokkal történő további harmonizációjára vonatkozóan, a következő területeken: · távértékesítési hirdetés; · az élelmiszertermékek biztonságának biztosítása és a fogyasztóknak a termékek tulajdonságaira vonatkozó tájékoztatása; · az EU költségvetési támogatási programjának végrehajtása a kereskedelem technikai akadályainak (TBT) elhárítása terén. 6. Energiaügyi együttműködés, ideértve a nukleáris kérdéseket Az EU és Ukrajna között létrejött, az energiaügyi együttműködésről szóló egyetértési megállapodás folytatólagos végrehajtása alapján és a társulási megállapodás vonatkozó mellékleteiben említett uniós vívmányok végrehajtására történő felkészülés érdekében, Ukrajnának az Energiaközösségről szóló szerződés részes Feleként vállalt kötelezettségei tekintetében és a vonatkozó többoldalú megállapodásokkal összhangban a Felek kitüntetett figyelmet fordítanak az alábbi lépések megtétele során folytatandó együttműködésre: 6.1. Az energiapiacok integrálása · egy új energiaügyi stratégia és az annak bevezetésére vonatkozó cselekvési terv elfogadása; · az Energiaközösségről szóló szerződésben foglalt kötelezettségek szerinti harmadik energiaügyi csomag végrehajtása; · a Nemzeti Energetikai és Közmű-szabályozási Bizottság (NEURC) kapacitásának és függetlenségének további erősítése; · a villamosenergia-díjak és gázárak reformjának folytatása és intézkedések a villamos energia- és gázszolgáltatásért történő teljes kifizetések biztosítására; · az együttműködés folytatása – szoros együttműködésben a nemzetközi pénzügyi szervezetekkel – a 2009. március 23-án megtartott, az ukrán gáz tranzithálózatok rehabilitációjáról és korszerűsítéséről szóló beruházói konferencia együttes nyilatkozatának teljes körű végrehajtására irányulóan, különös tekintettel a gázágazat megreformálására és az állami tulajdonban lévő Naftogaz szerkezetátalakítására; · hatékony együttműködés Ukrajna egyesült villamosenergia-rendszerének a közép-európai villamosenergia-hálózatok közösségébe történő integrációjával kapcsolatos megvalósíthatósági tanulmány végrehajtására vonatkozóan, összhangban az ENTSO-E (Villamosenergia-piaci Átvitelirendszer-üzemeltetők Európai Hálózata) követelményeivel, valamint az ilyen jellegű integráció költségeinek és előnyeinek együttes vizsgálata a teljes szinkronizálás lehetséges alternatíváival összehasonlítva; · uniós szakértői segítség nyújtása Ukrajnának az Energiaközösségről szóló szerződésben vállalt kötelezettségei teljesítéséhez szükséges jogszabályok részletes kidolgozásában. 6.2. Energiabiztonság · egy a nemzeti energiaügyi vészhelyzetre vonatkozó kormányzati cselekvési tervben azonosítandó intézkedések elfogadása és végrehajtása; · az Európai Unió 2014 októberében készült stressztesztjelentésében tett ajánlások végrehajtása; · a stratégiai olajtartalékokra vonatkozó döntés kidolgozása és végrehajtása; · Ukrajna támogatása energiabiztonságának megerősítésében. 6.3. Energiahatékonyság, megújuló energia és környezeti tényezők · az uniós irányelvek végrehajtása az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások terén az Energiaközösségről szóló szerződés és a közösségi szerződésben foglalt, a Miniszterek Tanácsa által hozott határozatok alapján; · nemzeti kibocsátáscsökkentési terv 2015 végére történő létrehozása és elfogadása, valamint a terv gyors végrehajtására vonatkozó együttműködés az Energiaközösségről szóló szerződés szerinti kötelezettségeknek és a vonatkozó uniós célkitűzéseknek történő megfelelés érdekében. 6.4. A szénágazat megreformálása · a szénágazat reformprogramjában megfogalmazott ajánlások végrehajtása, elérendő célként tűzve ki az állami tulajdonban lévő bányászati ágazat részére nyújtott, a költségvetés számára nagy terhet jelentő támogatások fokozatos megszüntetését és közben a biztonsági és környezetvédelmi normáknak a társadalmi vonatkozások figyelembevételével történő javítását. 6.5. Nukleáris biztonság A Felek folytatják az együttműködést a következőkre vonatkozóan: · a csernobili atomerőmű leszerelésére irányuló projektek és a 4. reaktort elpusztító balesetet követően a csernobili terület környezetvédelmi szempontból történő biztonságossá tételére vonatkozó védelmi végrehajtási terv (az EBRD által irányított nemzetközi alap keretében); · a nukleáris biztonság célját szolgáló együttműködési eszköz keretében megvalósuló projektek támogatása, különösen a nukleáris szabályzó hatóságok és a nukleáris hulladékgazdálkodás tekintetében; · a stressztesztek eredményein alapuló és az ukrán atomerőművekben végzett stresszteszteket követően kidolgozásra került, valamint az ENSREG ajánlásait is tartalmazó nemzeti cselekvési tervvel összhangban lévő intézkedések végrehajtása. 7. Egyéb ágazati kérdések 7.1. Az államháztartási belső ellenőrzése, valamint külső audit és ellenőrizés A Felek az államháztartás belső ellenőrzése és a külső audit kidolgozásának biztosítása érdekében a következők révén működnek együtt: · a belső kontrollrendszerek – köztük az állami hatóságok funkcionálisan független belső ellenőrzései – további javításának biztosítása az általánosan elfogadott nemzetközi szabványokkal és módszerekkel, valamint az EU bevált gyakorlatával történő harmonizáció megteremtése révén; · a nemzetközileg elfogadott külső ellenőrzési standardok (a Legfőbb Ellenőrző Intézmények Nemzetközi Szervezete) végrehajtásának biztosítása a Legfőbb Ellenőrző Intézmény révén (Számviteli Kamara); · a megfelelő uniós intézményekkel és szervekkel való hatékony együttműködés biztosítása a vonatkozó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően biztosítandó helyszíni ellenőrzések és az uniós alapok irányítási és kontrollrendszereivel kapcsolatos vizsgálatok esetében. 7.2. Adórendszer Javítani és erősíteni kell az Ukrajna adórendszerének és -igazgatásának az uniós és nemzetközi normák alapján történő javítására és fejlesztésére irányuló együttműködést. Ez magában foglalja az adórendszernek a társulási megállapodás vonatkozó mellékletében említett uniós vívmányokban meghatározott adózási szerkezethez történő fokozatos közelítésére való felkészülést is, különösen az alábbiak révén: · az adózásra vonatkozó jogszabályok javítása és egyszerűsítése; · a nemzetközi adóügyi együttműködés javítása az adóügyek terén folytatott felelősségteljes irányítás fokozása érdekében a társulási megállapodásban foglaltak szerint. A tisztességes adóversennyel kapcsolatban figyelembe kell venni a vállalkozások adózására vonatkozó uniós magatartási kódexben foglalt elveket; · az adóigazgatás kapacitásának javítása, különösen az adóellenőrzés és auditok jobban összpontosított, kockázatalapú rendszere irányába történő előrehaladás révén; · fenntartható és gyors megoldás megvalósítása a héa-visszatérítés elmaradására; · a jövedéki termékekkel kapcsolatos csalás és csempészet elleni küzdelemre irányuló politikák összehangolására irányuló intézkedések meghozatala. 7.3. Statisztika · a társulási megállapodás mellékleteként csatolt EK statisztikai gyűjtemény végrehajtására való felkészülés; · Ukrajna Állami Statisztikai Szolgálatának (SSSU) a nemzeti statisztikai rendszerben betöltött koordinációs szerepének javítása, annak a statisztikai jogban való, a hivatalos (állami) statisztikák legfontosabb készítőivel való egyetértési megállapodások megkötésével és az összes hivatalos statisztikát tartalmazó összehangolt statisztikai munkaprogram előkészítésének bevezetésével történő megfelelő és egyértelmű tükrözése révén; · az SSSU szakmai függetlenségének erősítése az Európai Statisztikai Gyakorlati Kódexnek megfelelően; · az állami statisztikára vonatkozó ukrán jogszabályoknak a Nemzeti Statisztikai Tanács létrehozása tekintetében történő összhangba hozatala az európai uniós követelményekkel, valamint Európai Statisztikai Gyakorlati Kódex végrehajtása; · a hivatalos (állami) statisztikáknak – köztük a megfelelő metaadatoknak – valamennyi felhasználó – többek között a kormányzat, a civil társadalom, a vállalkozások, a média és mások – számára történő eljuttatásának javítása korszerű és integrált terjesztési eszközökön – különösen weboldalakon és felhasználóbarát adatbázisokon stb. – keresztül; · a hivatalos (állami) statisztikák minőségének javítása együttműködve más, adatok előállító és adatfelhasználó szervezetekkel és személyekkel, valamint minőségbiztosítás keret kidolgozása és végrehajtása, minőségi jelentések készítését és közzétételét is beleértve. 7.4. Közlekedés A Felek együttműködnek, hogy támogatást nyújtsanak Ukrajnának ahhoz, hogy felkészüljön a társulási megállapodás megfelelő mellékletében említett uniós vívmányok végrehajtására, illetve azokat végrehajtsa: i. Közlekedés: · az EU vívmányok nemzeti jogszabályokba történő belefoglalásával a szabályozási konvergencia javítása a szállítási módok tekintetében, valamint a nemzeti hatóságoknak a jogszabályok végrehajtásához és érvényesítéséhez szükséges kapacitásának erősítése; · Ukrajna 2020-ig terjedő időszakra vonatkozó nemzeti közlekedési stratégiájának további végrehajtása; · reformok előkészítése és végrehajtása a közlekedési alágazatokban (vasút, tengeri és belvízi utak, közúti és légi közlekedés); · az utasok és áruk mozgásának javítása, Ukrajnában, az EU és a régióban található harmadik országok közötti közlekedési forgalom folyamatosságának az akadályok (közigazgatási, technikai, határokon átnyúló stb. akadályok) elhárítása – beleértve a közlekedési infrastruktúra tervezéséhez, kivitelezéséhez, üzemeltetéséhez és karbantartásához kapcsolódókat –, valamint a nemzetközi kereskedelem eljárásainak egyszerűsítése révén történő növelése; · a nemzeti közlekedési forgalom áramlását modellező rendszer és Ukrajna nemzeti (kiemelt) közlekedési hálózatának megvalósítására szolgáló program kidolgozása a keleti partnerség közlekedési hálózatának infrastruktúrájával összhangban, valamint kiforrott projekttervezési folyamat kialakítása; · intermodális és multimodális szolgáltatások kialakítása hatékony logisztikai rendszer révén, és a különböző nyomtávok átjárhatóságára irányuló megoldások és egyéb műszaki szabványok lehetővé tétele; · a közúti közlekedés biztonságának javítását célzó nemzeti stratégia és program aktualizálása és az intézkedések végrehajtásának folytatása. ii. Légi közlekedés: · a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodásának aláírása 2015 során és annak kellő időben történő megkötésekor; · Ukrajna légi közlekedésre vonatkozó jogszabályainak az uniós jogszabályokhoz történő igazítására irányuló tevékenységek folytatása; · a légiközlekedésre vonatkozó uniós követelmények és előírások végrehajtása a közös légi közlekedési megállapodás alapján, annak 2015-ban történő aláírását követően, valamint a légi közlekedési hatóságok adminisztratív kapacitásának megerősítése; · az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséggel (EASA) folytatott együttműködés fenntartása és továbbfejlesztése az uniós repülésbiztonsági kérdések tekintetében, többek között az ukrán légialkalmasság-tanúsítási rendszernek az uniós rendszerhez történő közelítése terén. 7.5. Környezetvédelem és éghajlatváltozás A Felek együttműködnek, hogy támogassák Ukrajnát abban, hogy felkészüljön a társulási megállapodás megfelelő mellékletében említett uniós vívmányok végrehajtására, illetve azokat végrehajtsa: · a 2020-ig terjedő időszakra vonatkozó Nemzeti Környezetvédelmi stratégia és a 2011–2015 közötti időszakra vonatkozó Nemzeti Környezetvédelmi Cselekvési Terv elsődleges célkitűzéseinek (stratégia) Ukrajna által történő végrehajtása; · az igazgatási kapacitások nemzeti, regionális és helyi szinten történő erősítése, többek között hatékony ellenőrzési és végrehajtási kapacitások kifejlesztésével; · az ukrán környezetvédelmi jogszabályok, stratégiák és tervek továbbfejlesztése és végrehajtása, különösen a környezeti hatásvizsgálat, a stratégiai környezeti vizsgálat, környezetvédelmi információkhoz való hozzáférés és a nyilvánosság részvétele tekintetében, nevezetesen az Espooi és az Aarhusi Egyezményekkel kapcsolatban; · a nemzeti jogban lévő joghézagok megszüntetése és nemzeti végrehajtási eszközök kidolgozása az Ukrajna és az EU által aláírt és megerősített többoldalú környezetvédelmi megállapodásokkal összhangban; · az éghajlatváltozással foglalkozó EU-Ukrajna közös munkacsoporton belüli, egy új globális éghajlat-változási megállapodáshoz való hozzájárulásról és annak aláírásáról, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos politika kidolgozásáról és végrehajtásáról folytatott párbeszéd erősítése, különösen a belföldi kibocsátás-kereskedelmi rendszer és egy, az éghajlatváltozás enyhítésére és az ahhoz történő alkalmazkodásra irányuló hosszú távú intézkedéseket tartalmazó cselekvési terv révén; · a fenntartható fejlődés előmozdítása és a gazdaság környezetbarátabbá tétele, többek között a hulladékkezeléssel és a zöld közbeszerzéssel kapcsolatos intézkedések végrehajtásával, valamint erőforrás-hatékonysági elvek és megoldások bevezetésével; · az ukrajnai védett területek hálózatának a Natura 2000 hálózat alapelvei alapján történő kifejlesztése; · az ózonréteg védelmére és a környezet védelmére irányuló intézkedések hatékonyságának javítása a fluortartalmú üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésével; · a vízzel kapcsolatos millenniumi fejlesztési célok és az integrált vízkészlet-gazdálkodási célkitűzések megvalósítására vonatkozó menetrend végrehajtására irányuló együttműködés, az EU vízellátási kezdeményezése keretében nemzeti politikai párbeszéd folytatásával, valamint az uniós vízügyi jogszabályokhoz történő közelítéssel és azok végrehajtásával támogatva; · a Bukaresti Egyezmény és jegyzőkönyveinek előmozdítása, többek között a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv végrehajtása tekintetében a part menti országokkal folytatott együttműködéssel, valamint az ezen egyezményben részes felekkel történő együttműködés az Európai Uniónak az egyezményhez való csatlakozásának előmozdítása érdekében; · a közös környezeti információs rendszer létrehozásán való munkálkodás a keleti partnerség keretében; · a Közép- és Kelet-Európai Regionális Környezetvédelmi Központtal (REC) történő szoros együttműködés folytatása, különösen az ukrajnai REC iroda létrehozása tekintetében, többek között a környezetvédelmi tudatosság növelése és a környezetvédelmi kérdésekkel foglalkozó civil társadalom szerepének előmozdítása érdekében. 7.6. Polgári védelem A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy támogassák Ukrajnát az alábbiak tekintetében: · a párbeszéd erősítése és a kapacitások megerősítése a természeti és ember okozta katasztrófák megelőzése, illetve az azokra való felkészülés és reagálás tekintetében, továbbá az Ukrajna és az Európai Bizottság között fennálló, a polgári védelem területén történő együttműködésre vonatkozó igazgatási megállapodás végrehajtása féléves munkaterv létrehozásával és végrehajtásával; · egy az egész országra kiterjedő katasztrófavédelmi kockázatfelmérés és feltérképezés kidolgozásában történő előrehaladás, valamint az európai korai figyelmeztető rendszerek és felügyeleti eszközök Ukrajnára történő kiterjesztésének elősegítése; · az ipari kockázatok csökkentésére és az ember okozta katasztrófák megelőzésére irányuló stratégia kidolgozása és a végrehajtásához szükséges finanszírozási lehetőségek feltárása érdekében folytatott munka; · a „Hyogoi cselekvési keret: a nemzetek és közösségek katasztrófákkal szembeni ellenállóképességének kiépítése” végrehajtásában történő előrehaladás. 7.7. Ipar- és vállalkozáspolitika A Felek fejlesztik és erősítik együttműködésüket az ipar- és vállalkozáspolitika terén, ezáltal javítják az üzleti környezetet valamennyi gazdasági szereplő számára, különös tekintettel a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k). A Felek együttműködnek az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag (SBA) tíz alapelvén és az EU bevált gyakorlatain alapuló, kkv-kkal kapcsolatos szakpolitika végrehajtása tekintetében, és rendszeres párbeszédet folytatnak az ipari és vállalkozási politika terén, különösen az alábbiak révén: · a kkv-kra vonatkozó célzott kétoldalú párbeszéd létrehozása a kormány és a vállalkozói szövetségek képviselőinek bevonásával az ukrán szakpolitikáknak az uniós jogszabályokkal történő összehangolása céljából a bevált gyakorlatok kicserélése érdekében, valamint a legutóbbi ukrán jogszabályokban szereplő kkv-barát politikáknak a gondolkozz először kicsiben elv és a kkv-teszt alkalmazása révén történő racionalizálása. A párbeszéd keretében sor kerülhetne az uniós programokban való részvétel megvitatására is. Továbbá a keleti partnerség kkv-testületének keretében a Felek: · együttműködnek az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagnak az OECD által, az Európai Bizottsággal, az Európai Képzési Alapítvánnyal és az EBRD-vel folytatott együttműködésben végzett „A kkv-kra vonatkozó szakpolitikai mutató: keleti partnerországok, 2012 – az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag végrehajtásában elért előrehaladás” című első értékelésében megfogalmazott ajánlások végrehajtásának biztosítása érdekében; · együttműködnek az SBA-értékelés második körében és lehetőségként használják az értékelési folyamatot arra, hogy kiemeljék a kkv-knak az ukrajnai vállalkozási környezet javítása terén betöltött alapvető szerepét; · az SBA-értékelés végrehajtási projektje („Keleti partnerség – kkv-kra vonatkozó versenyképességi stratégiák II. szakasza”) keretében folytatják együttműködésüket az ukrajnai vállalkozási környezet javítása érdekében; · folytatják az együttműködést annak érdekében, hogy elősegítsék Ukrajnának a vállalkozások és kkv-k versenyképességére vonatkozó programban való részvételét. 7.8. Társasági jog, vállalatirányítás, számvitel és pénzügyi ellenőrzés A Felek fokozzák együttműködésüket a társasági jog, a vállalatirányítás, valamint a számviteli és könyvvizsgálati kérdések minden területén, és ennek érdekében tapasztalatokat és információkat cserélnek a bevált gyakorlataik és a jelenlegi szabályozási kereteik terén, és különösen: · felkészülnek a társulási megállapodás megfelelő mellékleteiben említett uniós vívmányok végrehajtására, Ukrajna társasági jogra vonatkozó jogszabályainak a társasági jogra vonatkozó uniós joganyaghoz történő fokozatos közelítésével; · az érintett állami intézmények adminisztratív kapacitásának fejlesztésével; · a vonatkozó jogszabályok – többek között különösen a részvénytársaságokra vonatkozó társasági jog – folyamatos felülvizsgálata és korszerűsítése révén javítják a társasági jog működését; · vállalkozások létrehozása és felszámolása céljából egyszerűsítik a jogi személyek (köztük a vállalatok) és természetes személyek (köztük a vállalkozók) nyilvántartásba vételére vonatkozó szabályokat és eljárásokat; · a nemzetközi normákkal összhangban, valamint az e területre vonatkozó uniós szabályokhoz és ajánlásokhoz történő fokozatos közelítés révén továbbfejlesztik a vállalatirányítás irányelveit és elősegítik a vállalatirányításra vonatkozó szabályzatnak történő megfelelést; · nemzeti szinten bevezetik a vonatkozó nemzetközi könyvvizsgálati szabványokat; · egy erre szolgáló mechanizmus bevezetésével elősegítik a nemzetközi számviteli standardok valamennyi, nemzeti szintű nyilvános részvénytársaság általi történő alkalmazását. 7.9. Pénzügyi szolgáltatások A Felek: · felkészülnek az uniós vívmányoknak az érintett pénzügyi szolgáltatási területeken a társulási megállapodásban meghatározottak szerint történő végrehajtására, a társulási megállapodás vonatkozó mellékleteinek hivatalos frissítéséig a jelenleg hatályos jogszabályok aktualizált listája alapján történő fokozatos közelítéssel; · együttműködnek a prudenciális szabályozási keret hatékony végrehajtása és a pénzügyi piacok és tevékenységek vonatkozásában az EU-ban meglévővel egyenértékű felügyelet biztosítása érdekében; · együttműködnek a felügyeleti hatóságok adminisztratív kapacitásának a nemzetközileg elismert normákkal összhangban történő javításáért; · ösztönzik az Ukrajna és az EU felügyeleti szervei közötti együttműködést, különös tekintettel az információcserére és az adatszolgáltatásra; · a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozásának megelőzésére és az azokkal szembeni küzdelemre vonatkozó nemzeti jogszabályokat dolgoznak ki, különösen a Pénzügyi Akció Munkacsoport szabványainak, valamint a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása révén; · továbbra is közös szemináriumokat, konferenciákat, képzéseket, workshopokat és tanulmányutakat szerveznek a pénzmosás és terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemre vonatkozóan, valamint a ukrán szakértőket hívnak meg a megfelelő uniós eseményekre. 7.10. Információs társadalom A Felek együttműködnek, hogy támogatást nyújtsanak Ukrajnának ahhoz, hogy felkészüljön a társulási megállapodás megfelelő mellékletében említett uniós vívmányok végrehajtására, illetve azokat végrehajtsa, különösen az alábbiak révén: · Ukrajnának az elektronikus hírközlés területére vonatkozó jogszabályai uniós vívmányokhoz történő közelítésére kell törekednie; · a nemzeti szabályozók függetlenségének és adminisztratív kapacitásának erősítése a hírközlés területén annak biztosítására, hogy képes legyen megfelelő szabályozó intézkedések meghozatalára és saját határozatainak és valamennyi alkalmazandó rendeletnek az érvényesítésére, valamint a piacokon a tisztességes verseny garantálására; · a nemzeti információs társadalomra/digitális piacra vonatkozó stratégiák kidolgozása és végrehajtása, és a megfelelő jogszabályok kidolgozása, amelyek többek között – az EU normákkal összhangban – a szélessávú hozzáférés előmozdítására, a hálózatok biztonságának erősítésére, valamint az ikt-nak a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás céljából történő alkalmazásának elősegítésére irányulnak. 7.11. Turizmus A Felek rendszeres párbeszédet folytatnak a társulási megállapodás turizmusra vonatkozó fejezetében szereplő kérdésekről. Ukrajnának a vállalkozások és kkv-k versenyképességére vonatkozó programban (COSME) való részvétele keretében konkrét intézkedéseket hajtanak végre a turizmusra vonatkozóan is az ágazat versenyképességének és fenntartható növekedésének javítására összpontosítva. 7.12. Mezőgazdaság és vidékfejlesztés A Felek együttműködnek, hogy támogassák Ukrajnát abban, hogy felkészüljön a társulási megállapodás megfelelő mellékletében említett uniós vívmányok végrehajtására, illetve azokat végrehajtsa, különösen a kialakult mezőgazdasági párbeszéd fokozott tevékenységein keresztül, és különösen az alábbiak révén: · egy új cselekvési terv kidolgozása és végrehajtása, amelynek célja, hogy az ágazatot az agrárpolitikára és vidékfejlesztésre vonatkozó EK-politikákhoz és jogszabályokhoz közelítsék; · a mezőgazdasági földterületek nyílt és átlátható piaca kialakításának elősegítése a befektetési környezet termelékenységének és stabilitásának növelése érdekében; · a tudományos kutatások és a biotechnológia a mezőgazdaságban használatára vonatkozó bevált gyakorlatok cseréje terén folytatott együttműködés növelése; · a központi és helyi közigazgatási szervek személyzetének képzése a vidéki közösségek számára létrehozott programok további végrehajtására vonatkozó vidékfejlesztési politika új modelljei tekintetében; · a természeti erőforrások megújítására és megőrzésére vonatkozó bevált gyakorlatok cseréje a hatékony, fenntartható és minőségi mezőgazdasági termelés biztosítása érdekében; · a megújuló energiaforrások fenntartható mezőgazdasági előállítására és azok felhasználására – a mezőgazdaságban történő felhasználást is beleértve – irányuló bevált gyakorlatok cseréje; · a mezőgazdasági termelők közvetlen támogatására történő áttérésre vonatkozó uniós tapasztalatok tanulmányozása; · a mezőgazdasági termelés versenyképességének többek között a minőségi rendszerek végrehajtása terén folytatott együttműködés révén történő javítása. 7.13. Halászati és tengerpolitika · a Fekete-tenger fenntartható halászatának kialakítására irányuló tevékenység és együttműködés fokozása két és többoldalú keretek között egyaránt, a halászati gazdálkodás ökoszisztéma-alapú megközelítése alapján; · a tudományos és műszaki együttműködés erősítése a halászat ellenőrzésére, valamint a tengeri erőforrások állományai és a tengeri környezet állapotának értékelésére vonatkozó kapacitás biztosítása céljából; · a tengeri ügyek integrált megközelítésének előmozdítása és az arra vonatkozó bevált gyakorlatok cseréjének biztosítása a kétoldalú párbeszéd erősítésével és a kölcsönös érdekű területek és előnyök meghatározásával az EU integrált tengerpolitikája (a „kék növekedés” stratégiája) keretében folytatandó jövőbeli fekete-tengeri együttműködés érdekében. 7.14. Tudomány, technológia és innováció A Felek együttműködnek a