[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.9.20.

COM(2010) 473 végleges

2010/0246 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a robbanóanyag-prekurzorok forgalomba hozataláról és felhasználásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

SEC(2010) 1041 SEC(2010) 1040

INDOKOLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE |

110 | A javaslat okai és céljai A javasolt rendelet az egyes vegyi anyagokkal való visszaélés problémáját kívánja orvosolni, amelyek a piacon széles körben hozzáférhetőek a lakosság számára a házilag készített robbanóanyagok prekurzoraiként. A házilag készített robbanóanyagok viszont a terroristák és más bűnözők számára a támadások elkövetésének legkedveltebb eszközét jelentik. A javasolt intézkedések fő célja e kockázat csökkentése az egyes kiválasztott, magas koncentrációjú vegyi anyagokhoz való lakossági hozzáférés megakadályozása útján. |

120 | Háttér-információk A terrortámadások elkövetőinek kedvelt eszközét jelentik a házi készítésű robbanóanyagok, amelyeket egyes könnyen hozzáférhető vegyi prekurzorokból állítanak elő, és e támadások az EU-t sem kímélik, mint azt az Europol jelentései a terrorizmus helyzetéről és alakulásáról (TE-SAT) is tanúsítják. Jelenleg a lakossági fogyasztók viszonylag könnyen hozzáférhetnek e vegyi anyagokhoz, még egy erős robbanószerkezet előállítására alkalmas koncentrációban is. A problémát tovább súlyosbítja a tény, hogy az EU vegyianyag-piaca tág és erősen széttagolt, nagy számú végső felhasználóval. A prekurzorok szállítói lánca, és különösen annak utolsó szegmense (a végső felhasználók részére történő értékesítés) általában nincs kellően tisztában azzal a veszéllyel, amelyet a súlyos bűncselekményekben és terrorcselekményekben részt vevő személyek jelentenek, akik prekurzorokhoz próbálnak hozzájutni. Már előfordult, hogy a szállítói lánc egyes szereplői, különösen a lánc végén, olyan mennyiségben adtak el prekurzorokat terroristáknak vagy más bűnözőknek, amelynek gyanút kellett volna keltenie. Habár nemzetközi, uniós és nemzeti szinten számos jogalkotási és nem-jogalkotási intézkedés létezik, ezek vagy nem kifejezetten az egyes vegyi anyagokhoz kapcsolódó biztonsági kockázatokra helyezik a hangsúlyt, vagy nem terjednek ki az EU egészére. Ennek következtében az egyik országban korlátozott vagy ellenőrzés alá eső prekurzorok adott esetben egy másik országban könnyen beszerezhetők. Ez nem csupán biztonsági problémát jelent, de a belső piac zavartalan működésének akadályát is képezi. |

130 | Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen Az 1907/2006/EK rendelet[1] (REACH) – amely a biztonság szempontjából foglalkozik a vegyi anyagokkal, de – egy kivétellel – nem érinti a robbanóanyagok vegyi prekurzoraihoz kapcsolódó biztonsági kockázatokat. A rendelet XVII. melléklete[2] a 16% vagy annál több nitrogént tartalmazó ammónium-nitrát (az egyik aggodalomra okot adó prekurzor) kiskereskedelmi értékesítésére vonatkozó tilalmat tartalmaz. E jogszabály azonban nem rendelkezik engedélyezési rendszerről vagy a gyanús tranzakciók jelentéséről, és a robbanóanyagok biztonságának fokozásáról szóló cselekvési tervben magas kockázatot jelentőként azonosított prekurzorok közül csupán egyet érint. A 91/414/EGK tanácsi irányelv[3] – amely a klorátokat tartalmazó gyomirtó szerek forgalmazásának fokozatos beszüntetéséről rendelkezik, de e vegyi anyagok felhasználásának csupán egy konkrét esetét, és a robbanóanyagok aggodalomra okot adó vegyi prekurzorainak csupán egy csoportját szabályozza. |

140 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A javaslat összhangban van az Európai Unió terrorizmusellenes stratégiájával[4], a robbanóanyagok biztonságának fokozásáról szóló cselekvési tervvel[5] és a Stockholmi Program – a polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa[6] című dokumentummal. |

KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT |

Konzultáció az érdekeltekkel |

211 | A konzultáció módja, a legfontosabb célterületek és a válaszadók köre A javasolt szakpolitika a prekurzorokkal foglalkozó állandó bizottság munkáján és ajánlásain alapul. Ez egy ad hoc tanácsadó bizottság, amely az uniós tagállami hatóságok szakértőiből és a magánszektor képviselőiből áll, elnökét a Bizottság adja. A bizottság eddig tíz alkalommal ülésezett, hogy tanácsot adjon a Bizottságnak az e rendelet hatálya alá tartozó anyagokkal, valamint a robbanóanyag-prekurzorokat célzó egyéb intézkedésekkel kapcsolatban. 2009. február 13-án a prekurzorokkal foglalkozó állandó bizottság elfogadta a 2008-ra vonatkozó éves jelentését, amelyben konkrét ajánlásokat fogalmazott meg a prekurzorok biztonságának javítására. Ezen ajánlások alapján hatásvizsgálati tanulmány elvégzésére került sor. A prekurzorokkal foglalkozó állandó bizottság szorosan együttműködött e tanulmány kidolgozásában – rendszeresen kikértük (mind a magán-, mind az állami szektort képviselő) tagjainak véleményét. Emellett egy online üzleti felmérést és az érdekeltek részére két műhelytalálkozót szerveztünk a tanulmánytervezetben javasolt szakpolitikai lehetőségek értékelésének megerősítésére. Az előkészítő tanulmány elkészítése során folytatott konzultáció kiterjedt a prekurzorokra vonatkozó lehetséges intézkedések által leginkább érintett egyes kkv-kkel, így különösen a hexamin-előállítókkal való konzultációra is. |

212 | Az észrevételek és felhasználásuk rövid ismertetése A külső és belső érdekeltekkel folytatott konzultációs folyamat eredményeként magas szintű konszenzus alakult ki az előnyben részesített szakpolitikai lehetőségre, valamint egyrészt a biztonsági megfontolások, másrészt az ipari, kiskereskedelmi és a fogyasztók jólétével kapcsolatos megfontolások közötti gyakorlati és realisztikus egyensúlyra vonatkozóan. Az iparág képviselői és a leginkább érintett kkv-k (különösen a hexamin tüzelőanyag-tabletták előállítói) részéről felmerült aggályokat a javaslat végleges szövegében figyelembe vettük. |

Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |

221 | Érintett tudományterületek/szakterületek A javaslat nagymértékben a több uniós tagállamban folytatott biztonsági kutatásokon és kísérleteken alapul. A vegyi anyagok piacára és a vegyipari termékek felhasználására vonatkozó szakértelmet az iparág képviselői biztosították. |

222 | Alkalmazott módszerek A biztonsági kutatások és kísérletek eredményeit figyelembe vette a prekurzorokkal foglalkozó állandó bizottság az Európai Bizottsághoz intézett ajánlások kialakítása során, valamint a külső vállalkozó az egyes szakpolitikai lehetőségek hatásainak felméréséről és értékeléséről szóló hatásvizsgálati tanulmány elkészítésekor. |

223 | A konzultációba bevont főbb szervezetek/szakértők Az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC), a Vegyianyag-forgalmazók Európai Szövetsége (FECC), a vonatkozó tagállami hatóságok szakértői, valamint tanácsadó cégek – a GHK, a Rand Europe és a Comstratos. |

2249 | A beérkezett és felhasznált vélemények összefoglalása |

225 | Bár az egyes vegyi prekurzorokkal a házilag készített robbanóanyagok előállítására való esetleges visszaélés kockázata teljesen nem zárható ki, jelentősen csökkenthető azonban, ha bizonyos koncentrációs küszöbök fölött korlátozzuk az ilyen vegyi anyagok lakossági fogyasztók számára történő hozzáférhetőségét. A javasolt küszöbértékek a biztonsági kutatások és kísérletek eredményein, valamint az érintett vegyi anyagok lakossági fogyasztók általi felhasználásának elemzésén alapulnak. |

226 | A szakértői vélemények nyilvánosságának biztosítása A prekurzorokkal foglalkozó állandó bizottság tagjainak (és rajtuk keresztül a tagállami hatóságok és az iparági érdekeltek) rendelkezésére bocsátották a robbanóanyagok vegyi prekurzoraira vonatkozó esetleges jogalkotási és nem-jogalkotási korlátozások hatásvizsgálatának alátámasztására irányuló előkészítő tanulmányt, amely kérésre a Bizottságnál elérhető. |

230 | Hatásvizsgálat A vizsgált lehetőségek között szerepeltek a magánszektor (ipar és kiskereskedelem) által megvalósítandó önkéntes intézkedések, az egyes tagállamok általi szabályozás, az európai uniós szintű jogalkotási intézkedések, valamint ezek együttes alkalmazása. Az ipar és a kiskereskedelmi szektor által megvalósítandó önkéntes intézkedések a gyanús tranzakciók jelentésére, a munkavállalók körében az aggodalomra okot adó vegyi anyagokhoz kapcsolódó kockázatokra vonatkozó figyelemfelhívó kampányokra, valamint e vegyi anyagok szállítói láncának egésze tekintetében a biztonság növelésére terjednének ki. Az Európai Bizottság által 2008-ban számos európai szintű egyesüléssel közösen megvalósított törekvések azt mutatták, hogy ezek az intézkedések, bár kívánatosak, önmagukban nem elegendőek a biztonság növelésére irányuló cél eléréséhez, mivel nem biztosítható az egységes végrehajtás és EU-szerte valamennyi releváns érdekelt elérése. Egyes tagállamok már elfogadtak önkéntes vagy jogalkotási intézkedéseket, vagy e kettő kombinációját a robbanóanyagok vegyi prekurzorai hozzáférhetőségének csökkentésére. Egyes tagállamok mérlegelik ilyen intézkedések elfogadását, de várnak arra, hogy az EU vezető szerepet vállaljon e téren. E sokféleség azt mutatja, hogy kívánatos az összehangolt uniós szintű megközelítés annak elkerülése érdekében, hogy a különböző szintű szabályozások ne vezessenek biztonsági résekhez az áruk és személyek szabad mozgását biztosító belső piacon. Az uniós szintű jogalkotási intézkedésekre vonatkozó számos szakpolitikai lehetőségről alapos hatásvizsgálat készült és konzultáció folyt. Bár a választott szakpolitikai lehetőségnek nincsenek ismert kedvezőtlen hatásai a környezetre nézve, emellett kedvező hatással jár a biztonság szempontjából, vannak azonban bizonyos kedvezőtlen gazdasági hatásai, különösen a kiskereskedelmi ágazatra és a tagállami hatóságokra nézve a végrehajtás költségeit illetően. E gazdasági hatások és a fogyasztókra gyakorolt kedvezőtlen hatások azonban viszonylag csekély mértékűek, mivel a prekurzorok nem szakmai célú felhasználása csupán körülbelül 1,5%-át teszi ki e vegyi anyagok teljes uniós felhasználásának, és a legtöbb esetben rendelkezésre állnak helyettesítő anyagok. Továbbra is lehetséges lesz e vegyi anyagok vásárlása a rögzített küszöböt meghaladó koncentrációban, azonban csak engedély bemutatása mellett. Így a megfeleléssel járó költségek leginkább a lakossági fogyasztók részére értékesítő iparági és kiskereskedelmi szervezeteket, valamint az engedélyezési rendszerért felelős tagállami hatóságokat fogják érinteni. |

231 | A Bizottság elkészítette a munkaprogramban szereplő hatásvizsgálatot. A hatásvizsgálatról szóló jelentés elérhető a http://ec.europa.eu/governance/impact/ia_carried_out/cia_2010_en.htm#homaf internetcímen. |

A JAVASLAT JOGI ELEMEI |

305 | A javaslat összefoglalása A javasolt intézkedés fő célja, hogy csökkentse a lakossági fogyasztók hozzáférését a magas kockázattal járó vegyi anyagokhoz olyan koncentrációban, amely lehetővé teszi, hogy házi készítésű robbanóanyagok előállítása révén visszaéljenek azokkal. E célt a javaslat oly módon kívánja elérni, hogy bizonyos koncentrációs küszöbök fölött tiltja egyes vegyi anyagok értékesítését a lakossági fogyasztók részére. A vegyi anyagokat magasabb koncentrációban csak azon felhasználók részére lehetne értékesíteni, akik az adott vegyi anyag felhasználásához fűződő jogos szükségletet tudnak igazolni – e felhasználók a vegyi anyag megvásárlására jogosító engedélyt szerezhetnek. A gyanús tranzakciók jelentésére vonatkozó kötelezettség szintén kiterjed majd e vegyi anyagok és keverékeik értékesítésére, valamint az aggodalomra okot adó vegyi anyagokat tartalmazó olyan termékek értékesítésére, amelyek tekintetében koncentrációs küszöbök nem állapíthatók meg. A javasolt jogalkotási intézkedést az iparág és a kiskereskedelmi ágazat önkéntes intézkedései kísérik majd, amelyek a biztonság fokozására és a teljes szállítói lánc tekintetében a figyelemfelhívásra irányulnak. |

310 | Jogalap Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke. |

320 | A szubszidiaritás elve Mivel a javaslat nem tartozik az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe, a szubszidiaritás elve érvényesül. |

A javaslat célkitűzéseit a tagállamok a következők miatt nem tudják kielégítően megvalósítani: |

321 | Bár nemzetközi, uniós és nemzeti szinten számos jogalkotási és nem-jogalkotási intézkedés létezik, ezek vagy nem kifejezetten az egyes vegyi anyagokhoz kapcsolódó biztonsági kockázatokra helyezik a hangsúlyt, vagy nem terjednek ki az EU egészére. Ennek következtében az egyik országban korlátozott vagy ellenőrzés alá eső prekurzorok adott esetben egy másik országban könnyen beszerezhetők. A biztonságra vonatkozó következményeken kívül ez a helyzet piaci torzulásokhoz is vezethet, amelyek megakadályozzák, hogy e területen egyenlő versenyfeltételek érvényesüljenek az Unióban. |

323 | Vannak arra utaló jelek, hogy a terrorista csoportok figyelembe veszik az egyes tagállamokban alkalmazott eltérő megközelítéseket. A legegyértelműbb ilyen esetek az ETA-hoz kapcsolódnak, amely nagy mennyiségű robbanóanyag-prekurzort rejtett el Spanyolországon kívül, elsősorban Franciaországban és Portugáliában. Ugyanakkor eddig nincs világos bizonyíték arra, hogy a terroristák az egyes tagállamok szabályozásai közötti különbségek alapján megváltoztatták volna beszerzési szokásaikat. Az erre utaló jelek hiányát azonban részben az is indokolhatja, hogy jelenleg e vegyi anyagok a tagállamok többségében könnyen hozzáférhetőek. |

A javaslat célkitűzései uniós fellépéssel a következők miatt valósíthatók meg jobban: |

324 | A robbanóanyagok vegyi prekurzoraira alkalmazott rendszerek közötti különbségek nem csak a biztonságra vannak kedvezőtlen hatással, de torzítják a belső piac működését is. Kedvezőtlen hatással vannak a határokon átnyúló kereskedelemre és az egynél több országban tevékenykedő előállítók és a szállítói lánc más szereplőinek egyéb gazdasági tevékenységeire. Az uniós szintű fellépés hozzájárulna e kedvezőtlen hatások kiküszöböléséhez. A közelmúltbeli támadások és sikertelen vagy megakadályozott támadások megmutatták, hogy a terrorizmus a terrortámadások hagyományos célpontjaiként szereplő tagállamokon (pl. Spanyolország, az Egyesült Királyság, Franciaország) túl más uniós tagállamokra is továbbterjed. Ezen események jellege arra is rávilágított, hogy a terroristák adott esetben az egyik országban készülnek fel egy másik országban elkövetendő támadásra. Az EU csak annyira lehet biztonságos, amennyire leggyengébb láncszeme az. Következésképpen uniós szintű fellépésekre és összehangolt uniós megközelítésre van szükség, amely valamennyi érdekelt előnyére szolgál majd. A tagállamok a prekurzorokkal foglalkozó állandó bizottságba küldött képviselőiken keresztül jelezték, hogy előnyben részesítik az uniós megközelítést ezen a területen, az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében. E megközelítést a vegyipart képviselő uniós szövetségek is támogatják, amelyekkel az állandó bizottság munkája és a hatásvizsgálati tanulmányról folyó munka során gyakran konzultáltak. Egyes tagállamok jelezték, hogy azért nem tettek még lépéseket, mert uniós kezdeményezésre várnak. |

325 | Ezek az intézkedések összehangoltabb biztonsági környezetet teremtenek majd a házilag készített robbanóanyagok előállításához használt vegyi anyagok számára. |

327 | A javaslat hatálya a vegyi anyagok és keverékeik szűkített listájára, és ezeknek a lakossági fogyasztók részére történő értékesítésére korlátozódik (vagyis nem érinti a szakmai felhasználók részére történő értékesítést vagy a vállalkozások közötti műveleteket). Emellett egyes vegyi anyagok esetében ezek hozzáférhetősége a lakossági fogyasztók számára csak bizonyos koncentráció fölött korlátozott, és továbbra is vásárolhatók (a jogszerű felhasználást igazoló) hatósági engedély bemutatása mellett. Az anyagokat és a koncentrációs küszöböket a rendelet melléklete egyértelműen rögzíti. A jelenlegi helyzet azt igazolja, hogy e területen a nemzeti szabályozás inkább sokféleséghez vezet, mint konvergenciához, ami viszont kedvezőtlen a biztonság szempontjából. Az eltérő szabályozások lehetővé teszik, hogy az aggodalomra okot adó vegyi anyagok egyik tagállamban történő megvásárlását követően, egyszerűen átszállítsák azokat egy másik tagállamba, ahol készítésű robbanóanyagok előállítása révén esetleg visszaéljenek azokkal. |

A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. |

Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: |

331 | A javasolt jogszabály hatálya világosan korlátozott. Tág mozgásteret biztosít a tagállamoknak, hogy fennálló struktúráikkal összhangban engedélyezési rendszert alakítsanak ki és megfelelő szankciókat vezessenek be. Így valamennyi gazdasági szereplőre ugyanazok a szabályok vonatkoznának. A jogszabály rugalmasan kiigazítható az egyes vegyi anyagok jelentette fenyegetés és az azokra vonatkozó ismeretek (pl. kutatási eredmények) alakulása fényében oly módon, hogy az egyes anyagok a mellékletekbe felvehetők vagy onnan törölhetők a hatáskör-átruházási eljárás útján. A rendeleti forma választására annak érdekében került sor, hogy elkerüljük a 27 tagállamban szükségessé váló átültetési intézkedéseket a mellékletek minden esetleges módosítása esetén. |

332 | Az Európai Unióra és a nemzeti kormányokra nehezedő pénzügyi terhet minimalizáljuk azáltal, hogy a rendelet végrehajtására a fennálló struktúrákat használjuk majd fel. Emellett a rendelet hatálya a legnagyobb aggodalomra okot adó vegyi prekurzorokra korlátozódik, amelyek nagy része esetében rendelkezésre állnak a fogyasztók igényeinek kielégítésére alkalmas alternatívák. Ennek következtében valószínűleg kevés engedélykérelemmel kell majd számolni. A biztonsági megfontolások, valamint a gyanús tranzakciók jelentésére az iparágban, a kiskereskedelmi ágazatban és a bűnüldöző szervek részéről rendelkezésre álló kapacitás közötti gyakorlati egyensúly elérése érdekében mindezen érdekeltek bevonásával útmutatás kerül majd kidolgozásra. Az iparágra és a kiskereskedelmi ágazatra gyakorolt kedvezőtlen hatások a lehető legkisebb mértékre korlátozódnak, mivel egyrészt az aggodalomra okot adó vegyi anyagoknak a rögzített koncentrációs küszöbök fölötti teljes fogyasztása alacsony (az érintett vegyi anyagok teljes uniós fogyasztásának 1,5%-a), továbbá engedély bemutatása mellett lehetőség lesz a vegyi anyagok vásárlására, és a helyettesítő vegyi anyagok lakossági felhasználása várhatóan növekszik majd. A rendelet átmeneti időszakot állapít meg a végrehajtásra, a hatóságokra és az aggodalomra okot adó vegyi anyagok szállítói láncára nehezedő túlzott kezdeti nyomás elkerülése érdekében. Ez amiatt is szükséges, hogy a vállalkozások és a fogyasztók gazdasági veszteségeik minimalizálása érdekében még felhasználhassák az érintett vegyi anyagokból meglevő készleteiket, valamint, hogy lehetővé tegyük a nemzeti hatóságok számára az előnyben részesített szakpolitikai lehetőség részét képező engedélyezési rendszer kialakítását. Az alapvető jogokra gyakorolt hatás A javaslatot alapos vizsgálatnak vetettük alá annak biztosítása érdekében, hogy rendelkezései teljes mértékben összeegyeztethetőek legyenek a többek között az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített alapvető jogokkal és elvekkel, így különösen a személyes adatok védelmével, a vállalkozás szabadságával, a tulajdonhoz való joggal és a megkülönböztetés tilalmának elvével. A gyanús tranzakciók jelentése és a rendeletben előírt engedélyezési rendszer szükségessé teszi személyes adatok feldolgozását, ami komoly beavatkozást jelent a magánéletbe és a személyes adatok védelméhez való jogba. E beavatkozás akkor jogszerű, ha megfelel az uniós jogban rögzített feltételeknek, vagyis a joggal összhangban kell lennie, demokratikus társadalomban szükséges, jogos közérdek megvalósítására kell irányulnia; a beavatkozásnak továbbá a cél eléréséhez szükségesnek és azzal arányosnak kell lennie (vagyis a cél kevésbé korlátozó intézkedésekkel nem érhető el). A javaslat kifejezetten rendelkezik arról, hogy a személyes adatok e rendelet alapján történő feldolgozását mindig az uniós adatvédelmi jogszabályokkal, nevezetesen a 95/46/EK irányelvvel[7], valamint az ezen irányelvet végrehajtó nemzeti adatvédelmi jogszabályokkal összhangban kell végezni. A vállalkozás szabadságát és a tulajdonhoz való jogot illetően a javaslat az elérni kívánt célokkal arányos választ jelent, különösen a hatásvizsgálatban elemzett más szakpolitikai lehetőségek fényében, amelyek között szerepelt például az érintett anyagok lakosság részére történő értékesítésére vonatkozó teljes tilalom, koncentrációtól függetlenül. A további, kisebb mértékű beavatkozást jelentő szakpolitikai lehetőségek kevésbé hatékonynak mutatkoztak. A rendelet az engedélyezési rendszer alkalmazási körét az aggodalomra okot adó vegyi anyagok I. mellékletben történő felsorolásával határozza meg, és egyértelműen rögzíti a koncentrációs szinteket, amelyek fölött az adott vegyi anyag megvásárlásához engedélyre lesz szükség. A gyanús tranzakciók jelentése csak a mellékletekben felsorolt vegyi anyagokra vonatkozik, és arra a gazdasági szereplők által végzett kockázatértékelés alapján kerül majd sor. A javaslat konkrét és világos iránymutatások kidolgozásáról rendelkezik, amelyek segítik majd a gazdasági szereplőket az egyes tranzakciók gyanús jellegének értékelésében. Ezek az iránymutatások biztosítják majd, hogy a fogalmat ne értelmezzék túl tágan, hogy a lehető legkisebb mértékre korlátozódjon a bűnüldöző szerveknek továbbított személyes adatok mennyisége, és megakadályozzuk az önkényes vagy diszkriminatív gyakorlatok kialakulását. Ugyanakkor az engedélyezési rendszer és a gyanús tranzakciók jelentésére vonatkozó kötelezettség lehetővé teszi a gazdasági szereplők számára, hogy továbbra is kereskedjenek az összes prekurzorral, ami korlátozza a vállalkozás szabadságára gyakorolt hatást. A tulajdonhoz való jogot a javaslat nem érinti, mivel a vállalkozások és a lakosság továbbra is használhatja majd jogszerűen szerzett tulajdonát. Végül a javaslat ésszerűen hosszú átmeneti időszakot biztosít annak érdekében, hogy lehetővé tegye a lakosság és a gazdasági szereplők számára az új követelményekhez való alkalmazkodást, tovább mérsékelve ezzel a tulajdonhoz való jogra és a vállalkozás szabadságára gyakorolt hatást. |

A jogi aktus típusának megválasztása |

341 | Javasolt aktus: rendelet. |

342 | Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt: Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke, amely az intézkedés hatókörére tekintettel a legmegfelelőbb jogalapot jelenti, a rendelet és az irányelv közötti választás lehetőségét biztosítja. A jogi aktus hatálya alá tartozó vegyi anyagok, valamint adott esetben ezek koncentrációi tekintetében a lehető legteljesebb körű harmonizáció megvalósítása érdekében a rendelet megfelelőbbnek tekinthető. Az összehangolt megközelítés nem csupán a biztonság szempontjából, de a gazdasági szereplőkre vonatkozó egységes szabályok szempontjából is kívánatos. Ezenkívül a rendeleti forma megakadályozza, hogy a nemzeti átültető intézkedéseket minden egyes alkalommal módosítani kelljen, amikor a vegyi anyagok mellékletekben szereplő listája (a fenyegetés alakulása tükrében) változik. |

KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |

A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai. |

KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK |

Szimuláció, kísérleti szakasz és átmeneti időszak |

507 | A javasolt jogi aktus átmeneti időszakot ír elő. |

Felülvizsgálatra/módosításra/megszüntetésre vonatkozó rendelkezés |

531 | A javaslat felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezést tartalmaz. |

560 | Európai Gazdasági Térség A javasolt aktus érinti az Európai Gazdasági Térséget, ezért arra is ki kell terjeszteni. |

2010/0246 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a robbanóanyag-prekurzorok forgalomba hozataláról és felhasználásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[8],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[9],

az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt[10] követően,

a rendes jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

1. A robbanóanyagok biztonságának fokozásáról szóló cselekvési terv, amelyet a Tanács 2008. április 18-án fogadott el[11], felkérte a Bizottságot, hogy hozzon létre a prekurzorokkal foglalkozó állandó bizottságot, amelynek feladata lesz, hogy a piacon hozzáférhető robbanóanyag-prekurzorok szabályozásával kapcsolatos intézkedéseket mérlegeljen és ajánlásokat készítsen, figyelembe véve ezek költség–haszon hatásait.

2. A prekurzorokkal foglalkozó állandó bizottság, amelyet a Bizottság 2008-ban hozott létre, különböző robbanóanyag-prekurzorokat azonosított, amelyek terrortámadások elkövetésében esetleg felhasználhatónak minősülnek, és megfelelő uniós szintű intézkedéseket javasolt.

3. Egyes tagállamok már fogadtak el törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket a robbanóanyag-prekurzorként használható egyes vegyi anyagok és keverékek forgalomba hozatalára, rendelkezésre bocsátására és birtoklására vonatkozóan.

4. Ezeket az eltérő és a Európai Unión belüli kereskedelem korlátozására alkalmas törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket harmonizálni kell a vegyi anyagok és keverékek belső piacon történő szabad mozgásának biztosítása érdekében, ugyanakkor szavatolni kell a lakosság egészségének és biztonságának magas szintű védelmét.

5. Mivel irányelv esetén minden egyes módosítás nemzeti átültetési intézkedéseket tenne szükségessé 27 tagállamban, és indokolt, hogy minden gazdasági szereplőre azonos szabályok vonatkozzanak, helyénvalóbb a jogi aktusok közül rendelettel szabályozni a robbanóanyag-prekurzorok forgalomba hozatalát és felhasználását.

6. A házilag készített robbanóanyagok megbízhatóságát és hatóerejét csökkenteni kell az egyes anyagokra vonatkozó koncentrációs küszöbök megállapításával. Indokolt, hogy a lakossági fogyasztók csak akkor használhassák fel ezeket az anyagokat a meghatározott küszöbök fölötti koncentrációban, ha erre engedéllyel rendelkeznek, és az ilyen anyagokat csak az engedéllyel rendelkezőknek szolgáltassák ki.

7. Mivel aránytalan lenne megtiltani a robbanóanyag-prekurzorok szakmai tevékenység során történő felhasználását, indokolt, hogy a robbanóanyag-prekurzorok behozatalára, forgalomba hozatalára és felhasználására vonatkozó intézkedések csak a lakossági fogyasztókra legyenek alkalmazandók.

8. A tüzelőanyag-tablettákban felhasznált hexaminra vonatkozó koncentrációs küszöbök megállapítása technikailag nem lehetséges. Intézkedéseket kell elfogadni a hexamin tüzelőanyag-tablettákra, valamint a biztonságos és megfelelő alternatívákkal nem rendelkező egyéb prekurzorokra vonatkozó, kiskereskedelmi szintű gyanús tranzakciók jelentésének megkönnyítésére.

9. Tekintettel arra, hogy a robbanóanyag-prekurzorok kereskedelme rögtönzött robbanószerkezetek jogellenes előállításához vezethet, indokolt, hogy a tagállamok állapítsák meg az e rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat. E szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

10. Az egyszerűsítés érdekében indokolt az ammónium-nitrátra vonatkozó fennálló rendelkezéseket e rendeletbe felvenni, és a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK rendelet[12] XVII. melléklete 58. tételének 2. és 3. pontját törölni.

11. E rendelet személyes adatok feldolgozását, és gyanús tranzakciók esetén harmadik személyekkel való további közlését írja elő. Ez a feldolgozás a magánélet védelméhez és a személyes adatok védelméhez fűződő alapvető jogba történő komoly beavatkozást jelent. A személyes adatok e rendelet keretében megvalósuló feldolgozására a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[13] alkalmazandó. Ennek megfelelően biztosítani kell a személyes adatok védelméhez fűződő alapvető jog megfelelő védelmét azon egyének esetében, akiknek a személyes adatait e rendelet rendelkezéseinek alkalmazása során feldolgozzák, így különösen a személyes adatok engedélyezéssel és a gyanúsnak ítélt tranzakciók jelentésével járó feldolgozását illetően.

12. Mivel a terroristák és más bűnözők által a házilag készített robbanóanyagok előállításához használt vegyi anyagok gyorsan változhatnak, lehetővé kell tenni további anyagok – adott esetben rövid időn belül történő – bevonását az e rendelettel létrehozott szabályozás körébe.

13. A Bizottságot ezért fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet mellékleteinek módosítása céljából.

14. Mivel e rendelet célkitűzését, nevezetesen a házilag készített robbanóanyagok előállításához használható vegyi anyagokhoz való lakosság általi hozzáférés korlátozása a tagállamok nem tudják megfelelően megvalósítani, hanem az a fellépés hatóköre miatt uniós szinten jobban elérhető, az Európai Unió a szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl a célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

15. E rendelet tiszteletben tartja a többek között az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített alapvető jogokat és elveket, így különösen a személyes adatok védelmét, a vállalkozás szabadságát, a tulajdonhoz való jogot és a megkülönböztetés tilalmának elvét. E rendeletet a tagállamoknak e jogokkal és elvekkel összhangban kell alkalmazniuk,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

E rendelet összehangolt szabályokat állapít meg azon anyagok vagy keverékek piaci forgalomba hozatalára vonatkozóan, amelyek robbanóanyagok jogellenes előállításához használhatók fel, annak érdekében, hogy korlátozza ezek hozzáférhetőségét a lakossági fogyasztók számára.

2. cikk

Hatály

(1) E rendelet a mellékletekben felsorolt anyagokra és az ilyen anyagokat tartalmazó keverékekre alkalmazandó.

(2) Ez a rendelet nem alkalmazandó az alábbiakra:

a) az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[14] 3. cikkében meghatározott árucikkek;

b) a 2007/23/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben[15] meghatározott pirotechnikai termékek, a nemzeti jognak megfelelően a fegyveres erők, a bűnüldöző szervek vagy a tűzoltóság által történő nem kereskedelmi jellegű felhasználásra szánt pirotechnikai termékek, a 96/98/EK irányelv[16] hatálya alá tartozó felszerelések, a repülésben és űrrepülésben való felhasználásra szánt pirotechnikai termékek, a játékokhoz szánt gyújtókupakok;

c) a fegyveres erők vagy a bűnüldöző szervek által használt, a mellékletekben felsorolt anyagok és az ilyen anyagokat tartalmazó keverékek.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:

16. „rendelkezésre bocsátás”: bármilyen szállítás, akár ellenérték fejében, akár ingyenesen történik;

17. „felhasználás”: bármely feldolgozás, összeállítás, tárolás, kezelés, keverés, árucikk előállítása és minden egyéb felhasználás;

18. „lakossági fogyasztó”: az a természetes személy, aki kereskedelmi, ipari vagy szakmai tevékenységétől eltérő célok érdekében jár el;

19. „gyanús tranzakció”: a mellékletekben felsorolt anyagokat vagy ezen anyagokat tartalmazó keverékeket érintő bármely tranzakció, ha alapos okkal feltételezhető, hogy az anyagot vagy a keveréket házilag készített robbanóanyag előállítására szánják;

20. „jegyzékben nem szereplő anyag”: bármely olyan anyag, amelyet, bár a mellékletekben nem szerepel, házilag készített robbanóanyagok előállításához felhasznált anyagként azonosítottak;

21. „gazdasági szereplő”: bármely természetes vagy jogi személy vagy állami szerv, vagy ilyen személyek és/vagy szervek csoportja, aki, illetve amely a piacon munkák elvégzését, termékek szállítását vagy szolgáltatások nyújtását kínálja;

22. „mezőgazdasági termelő”: olyan természetes vagy jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja – tekintet nélkül az ilyen csoport vagy tagjainak nemzeti jog szerinti jogállására – akinek, illetve amelynek mezőgazdasági üzeme a Közösség területén található az Európai Unióról szóló szerződés 52. cikkében meghatározottak szerint, és aki, illetve amely mezőgazdasági tevékenységet folytat;

23. „mezőgazdasági tevékenység”: mezőgazdasági termékek termelése, tenyésztése vagy művelése, ideértve a betakarítást, a fejést, az állattenyésztést és a mezőgazdasági célból történő állattartást, valamint a mezőgazdasági földterületek jó mezőgazdasági és ökológiai állapotának fenntartását az 1782/2003/EK rendelet[17] 5. cikkében meghatározottak szerint;

4. cikk

Behozatal, rendelkezésre bocsátás, birtoklás és felhasználás

(1) Az I. mellékletben felsorolt anyagok vagy az ezen anyagokat tartalmazó keverékek nem bocsáthatók lakossági felhasználók rendelkezésére, lakossági fogyasztók ezeket nem birtokolhatják vagy használhatják fel, kivéve, ha a rendelkezésre bocsátott formában az anyag koncentrációja alacsonyabb az I. mellékletben rögzített küszöbnél vagy azzal megegyezik.

(2) Az (1) bekezdés sérelme nélkül az I. mellékletben felsorolt anyagok vagy az ezen anyagokat tartalmazó keverékek lakossági felhasználók rendelkezésére bocsáthatók, lakossági fogyasztók ezeket birtokolhatják és felhasználhatják, feltéve, ha a lakossági fogyasztó az adott anyag vagy anyagot tartalmazó keverék megszerzésére jogosító engedélyt mutat be, amelyet valamely tagállam illetékes hatósága állított ki.

(3) Ha lakossági fogyasztó az I. mellékletben felsorolt anyagokat vagy ezen anyagokat tartalmazó keverékeket az Európai Unió vámterületére kíván behozni és a behozni kívánt formában az anyag vagy keverék koncentrációja meghaladja az I. mellékletben rögzített küszöböt, az érintettnek a (2) bekezdésben említett engedélyt kell bemutatnia a beléptető vámhivatalnál. A (2) bekezdéssel összhangban kiállított engedély hitelességét vagy helytállóságát illetően felmerült kétségek esetén, valamint ha további tanácsra van szükség, a vámhatóságok felveszik a kapcsolatot az adott tagállam által az 5. cikknek megfelelően kijelölt, az engedélyek kibocsátására illetékes hatóságokkal.

(4) Az (1) bekezdés sérelme nélkül az ammónium-nitrát és az ammónium-nitrátot tartalmazó keverékek – az I. mellékletben rögzítettet meghaladó koncentrációban – mezőgazdasági termelők rendelkezésére bocsáthatók és mezőgazdasági termelők ezeket birtokolhatják mezőgazdasági tevékenység során műtrágyaként való felhasználás céljából.

(5) Az érintett anyagot vagy keveréket a (2) bekezdéssel összhangban engedéllyel rendelkező lakossági fogyasztó rendelkezésére bocsátó gazdasági szereplő ellenőrzi az engedélyt és nyilvántartásba veszi a tranzakciót.

(6) Az I. mellékletben felsorolt anyagokat vagy ezen anyagokat tartalmazó keverékeket lakossági fogyasztók rendelkezésére bocsátani kívánó gazdasági szereplőnek, amennyiben a rendelkezésre bocsátott formában az anyag koncentrációja meghaladja az I. mellékletben rögzített küszöböt, a csomagoláson egyértelműen fel kell tüntetnie, hogy az adott anyag vagy keverék megvásárlása, birtoklása vagy felhasználása a (2) bekezdésben foglaltak szerint engedélyhez kötött.

5. cikk

Engedélyek

(1) A tagállamok rögzítik a 4. cikk (2) bekezdésében előírt engedély megadására vonatkozó szabályokat. Az engedély megadásáról való döntés során a tagállam illetékes hatósága figyelembe veszi különösen az anyag szándékolt felhasználásának jogszerűségét. Az engedély kiadása megtagadható, ha a szándékolt felhasználás jogszerűsége alapos okkal kétségbe vonható.

(2) Az illetékes hatóság legfeljebb három évre korlátozhatja az engedély érvényességét vagy kötelezheti az engedélyest arra, hogy időszakonként, de legalább háromévente igazolja az engedély kibocsátásának alapjául szolgáló feltételek folyamatos fennállását. Az engedély tartalmazza az érintett anyagok megjelölését.

(3) Az illetékes hatóságok előírhatják, hogy a kérelmezőnek az engedély iránti kérelemért díjat kell fizetnie. E díjak nem haladhatják meg a kérelem feldolgozásával járó költségeket.

(4) Az engedélyt az illetékes hatóság felfüggesztheti vagy visszavonhatja, ha alapos okkal feltételezhető, hogy az engedély megadása alapjául szolgáló feltételek már nem teljesülnek.

(5) Az illetékes hatóság bármely döntése elleni jogorvoslat tárgyában, valamint az engedély feltételeinek való megfeleléssel kapcsolatos bármely vitás ügyben a nemzeti jog szerint hatáskörrel rendelkező szerv jár el.

(6) A valamely tagállam illetékes hatóságai által kiadott engedélyek minden tagállamban érvényesek. A Bizottság az engedélyek kölcsönös elismerésének elősegítése érdekében, a prekurzorokkal foglalkozó állandó bizottsággal való konzultációt követően iránymutatást fogadhat el az engedélyek technikai részleteire vonatkozóan.

6. cikk

A gyanús tranzakciók és a lopások jelentése

(1) A mellékletekben felsorolt anyagokra és ezen anyagokat tartalmazó keverékekre vonatkozó gyanús tranzakciókat az e cikkben foglaltakkal összhangban jelenteni kell.

(2) A tagállamok a gyanús tranzakciók jelentésére világosan meghatározott telefonszámmal és e-mail címmel rendelkező nemzeti kapcsolattartó pontot hoznak létre.

(3) Ha valamely gazdasági szereplő okkal feltételezheti, hogy a mellékletekben felsorolt egy vagy több anyagra, vagy ezen anyagokat tartalmazó keverékekre vonatkozó javasolt tranzakció gyanús tranzakciónak tekinthető, ezt haladéktalanul – lehetőség szerint az ügyfél személyazonosság megjelölésével – jelenti azon tagállam nemzeti kapcsolattartó pontjának, amely tagállamban a tranzakciót kezdeményezték.

(4) A gazdasági szereplők jelentenek minden egyéb gyanús tranzakciót, amely jegyzékben nem szereplő anyagot vagy ilyen anyagot tartalmazó keverékeket érint.

(5) A gazdasági szereplők jelentik továbbá a mellékletekben felsorolt anyagokat és az ilyen anyagokat tartalmazó keverékeket érintő jelentős lopások eseteit azon tagállam nemzeti kapcsolattartó pontjának, ahol a lopásra sor került.

(6) A Bizottság az illetékes hatóságok és a gazdasági szereplők közötti együttműködés elősegítése érdekében, különös tekintettel a jegyzékben nem szereplő anyagokra, a prekurzorokkal foglalkozó állandó bizottsággal való konzultációt követően kidolgozza és naprakész állapotba hozza a vegyianyag-szállítói láncot segítő iránymutatást. Az iránymutatás különösen az alábbiakat tartalmazza:

a) információk a tranzakciók ügyletek felismerését és jelentésének módját illetően;

b) a jegyzékben nem szereplő anyagok rendszeresen frissített felsorolása, amelynek segítségével a szállítói lánc önkéntes alapon figyelemmel kísérheti az ilyen anyagok kereskedelmét;

c) egyéb hasznosnak ítélt információk.

(7) A tagállamok illetékes hatóságai gondoskodnak arról, hogy az iránymutatás célkitűzéseivel összhangban az illetékes hatóságok által megfelelőnek ítélt módon sor kerüljön a (6) bekezdésben említett iránymutatás és a jegyzékben nem szereplő anyagok felsorolásának rendszeres terjesztésére.

7. cikk

Adatvédelem

A tagállamok biztosítják, hogy a személyes adatok e rendelet alkalmazásában történő feldolgozása összhangban álljon a 95/46/EK irányelvvel[18]. A tagállamok így különösen azt biztosítják, hogy a személyes adatok feldolgozása, amelyet az e rendelet 4. és 5. cikke szerinti engedélyek kibocsátása és a gyanús tranzakciók e rendelet 6. cikke szerinti jelentése tesz szükségessé, megfeleljen a 95/46/EK irányelvnek.

8. cikk

Szankciók

A tagállamok megállapítják az e rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést meghoznak azok végrehajtása érdekében. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

9. cikk

A mellékletek módosítása

A Bizottság a vegyi anyagokkal robbanóanyag-prekurzorok céljára való visszaélések terén mutatkozó fejlemények figyelembevétele érdekében, vagy kutatások és kísérletek alapján a 10., 11. és 12. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján a mellékletekre vonatkozó módosításokat fogadhat el. Rendkívül sürgős esetben, így különösen a kockázatértékelésben a vegyi anyagokkal a házilag készített robbanóanyagok előállítása céljából való visszaélést illetően bekövetkező hirtelen változás esetén a 13. cikket kell alkalmazni.

10. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1) A 9. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskört határozatlan időre ruházzák a Bizottságra.

(2) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3) A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit a 11. és a 12. cikk határozza meg.

11. cikk

A felhatalmazás visszavonása

(1) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 9. cikkben említett felhatalmazást.

(2) Annak az intézménynek, amely belső eljárást indított annak eldöntésére, hogy vissza szándékozik-e vonni a felhatalmazást, arra kell törekednie, hogy a végső határozat meghozatalát megelőzően ésszerű időn belül tájékoztassa arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve a visszavonás tárgyát képező felhatalmazást, valamint a visszavonás lehetséges indokait.

(3) A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul, vagy az abban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a felhatalmazáson alapuló, már hatályban lévő jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

12. cikk

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal szembeni kifogások

(1) Az Európai Parlament és a Tanács kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben a bejelentés időpontjától kezdődő két hónapos határidőn belül. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak egy hónappal meghosszabbodik.

(2) Amennyiben sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és az aktus az abban megállapított időpontban lép hatályba.

(3) A felhatalmazáson alapuló jogi aktust az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki lehet hirdetni és az aktus hatályba léphet, ha az Európai Parlament és a Tanács ezt az időpontot megelőzően egyaránt arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy nem emel kifogást.

(4) Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel egy felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, a szóban forgó jogi aktus nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben kifogást emelő intézmény megjelöli kifogásának indokait.

13. cikk

Sürgősségi eljárás

(1) A sürgősségi eljárás szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek és alkalmazandók, amennyiben nem érkezik a (2) bekezdésnek megfelelő kifogás. Az ilyen jogi aktusokról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben közölni kell a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.

(2) Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés időpontjától kezdődő hat hetes határidőn belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal szemben. Ebben az esetben a jogi aktus a továbbiakban nem alkalmazandó. A felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben kifogást emelő intézmény megjelöli kifogásának indokait.

14. cikk

Az 1907/2006/EK rendelet XVII. mellékletének módosítása

Az 1907/2006/EK rendelet[19] XVII. mellékletében az anyagok, anyagcsoportok és keverékek megnevezését, valamint a korlátozás feltételeit tartalmazó táblázat 58. tételénél a 2. oszlopban a 2. és 3. pontot el kell hagyni.

15. cikk

Átmeneti rendelkezések

Az I. mellékletben felsorolt anyagok vagy ezen anyagok keverékeinek az I. mellékletben rögzített koncentrációs küszöbök fölött lakossági felhasználók általi birtoklása és felhasználása [ az elfogadástól számított 36 hónapig ] továbbra is megengedett.

16. cikk

Felülvizsgálat

E rendeletet [ az elfogadástól számított 5 év elteltével ] felül kell vizsgálni.

17. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet [ az elfogadását követő 18 hónap elteltével ] lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt […], […]-án/-én.

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

[…] […]

[pic] |

I. MELLÉKLET

Azon anyagok, amelyek önmagukban vagy ezeket tartalmazó keverékekben nem bocsáthatók lakossági fogyasztók rendelkezésére, kivéve, ha a koncentráció megegyezik az alábbi küszöbértékekkel vagy azoknál alacsonyabb

Az anyag megnevezése és Chemical Abstracts Service nyilvántartási száma (CAS-szám) | Minimális jelenlévő mennyiség | Kombinált Nómenklatúra (KN) kód a KN 28., illetve 29. árucsoportjához tartozó 1. megjegyzés követelményeinek megfelelő, önálló, vegyileg meghatározott vegyületek esetében {lásd a 2009. szeptember 30-i 948/2009/EK rendeletet, HL L 287., 2009.10.31.} | Kombinált Nómenklatúra (KN) kód a más KN-kód szerinti besorolást indokoló alkotórészt (pl. higany, nemesfémek vagy ritkaföldfémek, radioaktív anyagok) nem tartalmazó keverék vagy készítmény esetében {lásd a 2009. szeptember 30-i 948/2009/EK rendeletet, HL L 287., 2009.10.31.} |

Hidrogén-peroxid (CAS-szám: 7722-84-1) | 12% (m/m) | 2847 00 00 | 3824 90 97 |

Nitrometán (CAS-szám: 75-52-5) | 30 % (m/m) | 2904 20 00 | 3824 90 97 |

Salétromsav (CAS-szám: 7697-37-2) | 3 % (m/m) | 2808 00 00 | 3824 90 97 |

Kálium-klorát (CAS-szám: 3811-04-9) | 40 % (m/m) | 2829 19 00 | 3824 90 97 |

Kálium-perklorát (CAS-szám: 7778-74-7) | 40 % (m/m) | 2829 90 10 | 3824 90 97 |

Nátrium-klorát (CAS-szám: 7775-09-9) | 40 % (m/m) | 2829 11 00 | 3824 90 97 |

Nátrium-perklorát (CAS-szám: 7601-89-0) | 40 % (m/m) | 2829 90 10 | 3824 90 97 |

Ammónium-nitrát (CAS-szám: 6484-52-2) | Az ammónium-nitrátra számítva 16 tömegszázalék nitrogén | 3102 30 10 (vizes oldatban) 3102 30 90 (más) | 3824 90 97 |

II. MELLÉKLET

Azon – akár önmagukban, akár keverékekben előforduló – anyagok, amelyekre vonatkozóan a gyanús tranzakciókat jelenteni kell

Az anyag megnevezése és Chemical Abstracts Service nyilvántartási száma (CAS-szám) | Kombinált Nómenklatúra (KN) kód a KN 28. árucsoportjához tartozó 1. megjegyzés, 29. árucsoportjához tartozó 1. megjegyzés, vagy 31. árucsoportjához tartozó 1.b) megjegyzés követelményeinek megfelelő, önálló, vegyileg meghatározott vegyületek esetében {lásd a 2009. szeptember 30-i 948/2009/EK rendeletet, HL L 287., 2009.10.31.} | Kombinált Nómenklatúra (KN) kód a más KN-kód szerinti besorolást indokoló alkotórészt (pl. higany, nemesfémek vagy ritkaföldfémek, radioaktív anyagok) nem tartalmazó keverékek vagy készítmények esetében {lásd a 2009. szeptember 30-i 948/2009/EK rendeletet, HL L 287., 2009.10.31.} |

Hexamin (CAS-szám: 100-97-0) | 2921 29 00 | 3824 90 97 |

Kénsav (CAS-szám: 7664-93-9) | 2807 00 10 | 3824 90 97 |

Aceton (CAS-szám: 67-64-1) | 2914 11 00 | 3824 90 97 |

Kálium-nitrát (CAS-szám: 7757-79-1) | 2834 21 00 | 3824 90 97 |

Nátrium-nitrát (CAS-szám: 7631-99-4) | 3102 50 10 (természetes) 3102 50 90 (más) | 3824 90 97 3824 90 97 |

Kalcium-nitrát (CAS-szám: 10124-37-5) | 2834 29 80 | 3824 90 97 |

Ammónium-kalcium-nitrát (CAS-szám: 15245-12-2) | 3102 60 00 | 3824 90 97 |

[1] HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

[2] Az 552/2009/EK bizottsági rendelettel (HL L 164., 2009.6.26., 7.o.) módosított melléklet.

[3] HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

[4] 14469/3/05 REV 3.

[5] 8109/08

[6] HL C 115., 2010.5.4., 1. o.

[7] HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

[8] HL C […],[…],[…]. o.

[9] HL C […],[…],[…]. o.

[10] ….-i vélemény, HL C ...

[11] 8311/08

[12] HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

[13] HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

[14] HL L 396., 2006.12.30.

[15] HL L 154., 2007.6.14.

[16] HL L 46., 1997.2.17.

[17] HL L 270., 2003.10.21.

[18] HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

[19] HL L 396., 2006.12.30.