[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 9.10.2007

COM(2007) 580 végleges

2007/0209 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás megkötéséről

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

A Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság megtárgyalt és 2007. május 23-án parafált egy halászati partnerségi megállapodást, amely a közösségi halászok számára halászati lehetőségeket biztosít a bissau-guineai halászati övezetben. A partnerségi megállapodást – az ahhoz csatolt jegyzőkönyvvel és annak mellékleteivel – négy évre kötötték, és az meghosszabbítható. Hatálybalépésekor e megállapodás hatályon kívül helyezi az Európai Gazdasági Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság kormánya között létrejött, a Bissau-Guinea partjainál folytatott halászatról szóló, 1980. augusztus 29-én hatályba lépett halászati megállapodást, és annak helyébe lép.

Tárgyalási álláspontjának meghatározását a Bizottság többek között egy külső szakértők által végzett utólagos értékelés eredményeire alapozta.

Az új partnerségi megállapodás elsődleges célja az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti együttműködés megerősítése egy partnerségi keret létrehozása érdekében, amely a bissau-guineai halászati övezetben lehetővé teszi a fenntartható halászati politika fejlesztését és a halászati erőforrások felelősségteljes kiaknázását, ami mindkét fél érdekét szolgálja.

A két fél megállapodott abban, hogy politikai párbeszédet folytat a halászati ágazat területén kölcsönös érdeket képviselő témákról. A felek ezenkívül biztosítják a halászati erőforrások fenntartható kiaknázását, a Bissau-guineai Köztársaság halászati övezetének ellenőrzését és felügyeletét, továbbá annak érdekében, hogy a Bissau-guineai Köztársaság valódi halászati politikát tudjon megvalósítani, fejlesztik az ország intézményi kapacitását. E célból a 2007 végéig megtartandó nemzeti konferencia keretében – ahol a közösségi fél is képviseltetni fogja magát – előterjesztik a kormány által elfogadott többéves ágazati programot, amelynek célja a felelősségteljes és fenntartható halászat előmozdítása.

Ebben az összefüggésben a két fél megállapodik a támogatás prioritásairól, továbbá az ágazat fenntartható és felelősségteljes irányítása érdekében meghatározza a célkitűzéseket, az ehhez kapcsolódó éves és többéves programozást, valamint az elérendő eredmények értékelési kritériumait. A garnélahalászatot érintő erőkifejtés-korlátozás tekintetében Bissau-Guinea külön kötelezettséget vállalt arra, hogy betartja a csatolt jegyzőkönyvben előírt feltételeket.

A pénzügyi ellentételezés évi 7 millió EUR. A pénzügyi ellentételezés 35 %-át, azaz 2,450 millió EUR összeget teljes egészében a bissau-guineai kormány által kidolgozott halászati ágazati politika keretében meghozott intézkedések támogatására és végrehajtására kell fordítani. Ezenkívül egy évi 500 000 EUR összegű, egyedi kiegészítő hozzájárulást elsősorban a halászati termékek egészségügyi és higiéniai jellemzőinek javítására kell nyújtani. E hozzájárulás ugyanakkor az ellenőrző és felügyeleti intézkedések támogatására is felhasználható. A jegyzőkönyv ezenkívül egy évi legfeljebb 1 millió EUR keretösszeggel rendelkező pénzügyi mechanizmust is tartalmaz, amelynek az a célja, hogy a hajótulajdonosok számára lehetővé tegye a halászati lehetőségek nagyobb mértékű felhasználását, valamint hogy támogatást nyújtson a vállalkozások ideiglenes társulásainak létrehozásához.

Ami a halászati lehetőségeket illeti, a halászat 19 kerítőhálós, 14 horgászbotos és 4 felszíni horogsoros halászhajó számára engedélyezett, továbbá a garnélára, illetve halakra/lábasfejűekre halászó vonóhálós hajók is folytathatnak halászatot (kategóriánként összesen 4400 BRT). A megállapodás keretében azonban a Közösség kérésére felderítő halászatot is lehet folytatni. Amennyiben azok pozitív eredménnyel zárulnak, a két fél határozhat arról, hogy a közösségi halászhajók számára új halászati lehetőségeket biztosít.

A partnerségi megállapodás a halászati ágazatban és az ahhoz kapcsolódó ágazatokban a gazdasági, tudományos és műszaki együttműködés ösztönzéséről is rendelkezik.

A Bizottság mindezek alapján azt javasolja, hogy a Tanács rendelettel fogadja el az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti új halászati partnerségi megállapodás megkötését.

2007/0209 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdésével és (3) bekezdésének első albekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára[1],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],

mivel:

1. A Közösség tárgyalásokat folytatott a Bissau-guineai Köztársasággal egy halászati partnerségi megállapodásról, amely a halászat tekintetében Bissau-Guinea felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken halászati lehetőségeket biztosít a közösségi hajóknak.

2. A tárgyalások eredményeként a felek 2007. május 23-án új halászati partnerségi megállapodást parafáltak.

3. A Közösségnek érdekében áll e megállapodás jóváhagyása.

4. Meg kell határozni a halászati lehetőségek tagállamok közötti elosztásának kulcsát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja

A megállapodás szövegét csatolták e rendelethez.

2. cikk

(1) A megállapodás jegyzőkönyvében megállapított halászati lehetőségek a tagállamok között a következő kulcs szerint kerülnek elosztásra:

a) garnélahalászat:

Spanyolország | 1 421 BRT |

Olaszország | 1 776 BRT |

Görögország | 137 BRT |

Portugália | 1 066 BRT |

b) halak/lábasfejűek halászata:

Spanyolország | 3 143 BRT |

Olaszország | 786 BRT |

Görögország | 471 BRT |

c) kerítőhálós tonhalhalászhajók és felszíni horogsoros halászhajók:

Spanyolország | 10 hajó |

Franciaország | 9 hajó |

Portugália | 4 hajó |

d) horgászbotos hajók:

Spanyolország | 10 hajó |

Franciaország | 4 hajó |

(2) Ha az (1) bekezdésben említett tagállamok engedélykérelmei nem merítik ki a jegyzőkönyvben meghatározott halászati lehetőségeket, a Bizottság figyelembe veheti bármely más tagállam engedélykérelmét is.

3. cikk

Azon tagállamok, amelyek hajói az 1. cikkben említett megállapodás keretében halásznak, a közösségi halászhajók harmadik országok vizein és a nyílt tengereken való fogásainak megfigyeléséről szóló 2847/93/EGK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2001. március 14-i 500/2001/EK bizottsági rendelettel[3] összhangban értesítik a Bizottságot a bissau-guineai halászati övezetben fogott egyes halállományok mennyiségéről.

4. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a levélváltás formájában létrejött megállapodásnak a Közösséget jogilag kötelező aláírására jogosult személyeket.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

Halászati partnerségi MEGÁLLAPODÁS

az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság között a 2007. június 16-tól 2011. június 15-ig terjedő időszakra vonatkozóan

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösség, és

A BISSAU-GUINEAI KÖZTÁRSASÁG, a továbbiakban: Bissau-Guinea,

A továbbiakban együtt: a felek,

FIGYELEMBE VÉVE a Közösség és Bissau-Guinea közötti szoros együttműködési kapcsolatokat, különösen cotonoui megállapodás keretében, amely szoros együttműködési kapcsolatokat hozott létre egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Bissau-Guinea között, valamint e kapcsolatok elmélyítésére irányuló kölcsönös óhajukat,

EMLÉKEZTETVE arra, hogy a Közösség és Bissau-Guinea aláírta az Egyesült Nemzetek tengerjogi egyezményét, valamint hogy ezzel az egyezménnyel összhangban Bissau-Guinea a partjaitól számított 200 tengeri mérföldes sávban kizárólagos gazdasági övezetet hozott létre, amelyen belül szuverén jogokat gyakorol az említett övezet feltárása, védelme és kezelése tekintetében,

AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy alkalmazzák az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (a továbbiakban: ICCAT), a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság (CECAF) vagy bármely olyan regionális vagy nemzetközi szervezet által kibocsátott állásfoglalásokat és ajánlásokat, amelyben a felek tagsággal vagy képviselővel rendelkeznek,

AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy kölcsönös érdekükben, elsősorban a FAO 1995. évi konferenciáján elfogadott magatartási kódexben a felelősségteljes halászatra vonatkozóan megállapított elvek alapján együttműködjenek az élő tengeri erőforrások hosszú távú védelmének és fenntartható kiaknázásának biztosítására a felelősségteljes halászat bevezetésének előmozdításában, különösen a halászati tevékenység egészére vonatkozó ellenőrzési rendszer előmozdításával, amely biztosítja az erőforrások fejlesztése és védelme érdekében hozott intézkedések hatékonyságát, valamint a tengeri környezet védelmét,

MEGERŐSÍTVE, hogy a biológiai erőforrások feltárása, kiaknázása, védelme és kezelése céljából a parti államoknak szuverén jogaikat a nemzetközi jog elveinek megfelelően kell gyakorolniuk a joghatóságuk alatt álló vizeken,

MEGGYŐZŐDVE arról, hogy az ágazathoz kapcsolódó tudományos és műszaki kutatások területén való szoros együttműködés, a halállományok védelmével és kiaknázásuk racionalizálásával előmozdítja a halászathoz kapcsolódó gazdasági és társadalmi célkitűzések megvalósítását,

MEGGYŐZŐDVE arról, hogy ezen együttműködésnek olyan – akár együttesen, akár külön-külön megtett – kezdeményezések és intézkedések formájában kell megvalósulnia, amelyek kiegészítik egymást, biztosítva a szakpolitikák összehangoltságát, valamint az erőfeszítések szinergiáját,

SZILÁRDAN ELKÖTELEZVE a felelősségteljes és fenntartható halászat mellett,

AZZAL AZ ELHATÁROZÁSSAL, hogy e célból a bissau-guineai halászati ágazati politika keretén belül hozzájáruljanak a partnerség kialakításának előmozdításához, amelynek célja elsősorban e politika hatékony végrehajtásának biztosításához legmegfelelőbb eszközök meghatározása, valamint a gazdasági szereplőknek és a civil társadalomnak az eljárásba való bevonása,

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy megállapítsák a bissau-guineai halászati övezetekben a közösségi halászati tevékenységek, valamint az e halászati övezetekben a felelősségteljes halászat bevezetéséhez nyújtott közösségi támogatás irányadó szabályait és feltételeit,

AZZAL AZ ELHATÁROZÁSSAL, hogy Bissau-Guineában – mindkét fél vállalkozásainak részvétele mellett – beruházások létrehozásával és fejlesztésével szorosabbra fűzzék a gazdasági együttműködést a halászati ágazatban és az ahhoz kapcsolódó tevékenységek terén,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk – Tárgy

E megállapodás a következők tekintetében irányadó elveket, szabályokat és eljárásokat határozza meg:

- gazdasági, pénzügyi, műszaki és tudományos együttműködés a halászati ágazatban a felelősségteljes halászatnak a bissau-guineai halászati övezetekben való bevezetése, a halászati erőforrások védelmének és fenntartható kiaknázásának biztosítása, valamint Bissau-Guinea halászati ágazatának fejlesztése céljából,

- a közösségi halászhajók Bissau-Guinea halászati övezeteibe történő bejutásának feltételei,

- a Bissau-Guinea halászati övezeteiben folytatott halászat ellenőrzésére vonatkozó szabályok a fenti feltételek betartásának, a halászati erőforrások védelmére és kezelésére vonatkozó intézkedések hatékonyságának, valamint a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem biztosítására,

- a vállalkozások közötti partnerségek, amelyek célja a halászati ágazatban a gazdasági tevékenységek és az ahhoz kapcsolódó tevékenységek közös érdekből történő fejlesztése.

2. cikk – Fogalommeghatározások

E megállapodás, a jegyzőkönyv és annak mellékletei alkalmazásában:

a) „bissau-guineai halászati övezetek”: a Bissau-Guinea felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizek. Közösségi halászhajókkal az e megállapodásban meghatározott halászati tevékenységek csak azokban az övezetekben végezhetők, ahol a halászatot a bissau-guineai jogszabályok engedélyezik;

b) „minisztérium”: a kormány halászati ágazatért felelős részlege;

c) „közösségi hatóságok”: az Európai Bizottság;

d) „közösségi hajó”: a Közösség valamely tagállamának lobogója alatt hajózó és a Közösségben lajstromozott halászhajó;

e) „vegyes bizottság”: a Közösség és Bissau-Guinea képviselőiből álló bizottság, amelynek feladatait e megállapodás 10. cikke ismerteti;

f) „felügyeleti hatóság”: a halászati felügyeleti igazgatóság;

g) „delegáció”: az Európai Bizottság Bissau-Guineai Delegációja;

h) „AKCS-tengerészek”: a cotonoui megállapodást aláíró nem európai országokból származó valamennyi tengerész. Ennek alapján a bissau-guineai tengerészek AKCS-tengerészeknek számítanak;

i) „hajótulajdonos”: bármely, a halászhajóért jogilag felelős személy.

3. cikk – Az e megállapodást megalapozó elvek és célkitűzések

(1) A felek vállalják, hogy a bissau-guineai vizeken halászó különböző flották közötti megkülönböztetés tilalmának elve alapján a bissau-guineai halászati övezetekben előmozdítják a felelősségteljes halászatot és a halászati erőforrások fenntartható kiaknázását.

(2) A felek vállalják, hogy alkalmazzák a párbeszéd és az előzetes egyeztetés elvét, különösen egyrészről a bissau-guineai halászati ágazati politika, másrészről azon közösségi politikák és intézkedések végrehajtása szintjén, amelyek Bissau-Guinea halászati ágazatára hatással lehetnek.

(3) A felek vállalják, hogy e megállapodást a felelősségteljes gazdasági és társadalmi irányítás elveivel összhangban hajtják végre.

(4) A felek az e megállapodás végrehajtását célzó intézkedések, programok és tevékenységek előzetes, közbenső és utólagos értékelésében is együttműködnek.

(5) A bissau-guineai és/vagy az AKCS-országbeli tengerészeknek a közösségi hajókon történő alkalmazására a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a munkahelyi alapvető elvekről és jogokról szóló nyilatkozata az irányadó, amely teljes mértékben alkalmazandó a megfelelő szerződésekre és a munkavégzés általános feltételeire. Ez különösen az egyesülési szabadságra és a kollektív tárgyalásokhoz való jog tényleges elismerésére, valamint a munkavállalás és foglalkoztatás tekintetében a megkülönböztetés kizárására vonatkozik.

4. cikk – Tudományos együttműködés

(1) A megállapodás időtartama alatt a Közösség és Bissau-Guinea törekednek arra, hogy figyelemmel kísérjék a bissau-guineai halászati övezet erőforrásainak állapotát. E célból közös éves tudományos ülést kell tartani, amelynek helyszíne felváltva a Közösség és Bissau-Guinea.

(2) Az éves tudományos ülés következtetései, a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények, továbbá különösen az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT), a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság (CECAF) és bármely más érintett regionális vagy nemzetközi szervezet – amelyben a felek tagsággal vagy képviselővel rendelkeznek – által elfogadott ajánlások és állásfoglalások alapján a két fél konzultál egymással a megállapodás 10. cikkében előírt vegyes bizottság keretében azzal a céllal, hogy – adott esetben és közös egyetértéssel – intézkedéseket hozzon a halászati erőforrások fenntartható kezelésének biztosítására.

(3) A felek akár közvetlenül, akár az illetékes regionális vagy nemzetközi szervezetek keretében konzultációt folytatnak a halászati erőforrások kezelése és védelme, illetve az idevágó tudományos kutatásban való együttműködés céljából.

5. cikk – A közösségi hajók hozzáférése a bissau-guineai halászati övezetekhez

(1) Az e megállapodás tárgyát képező halászati tevékenységekre Bissau-Guinea hatályos törvényei és rendelkezései vonatkoznak. Bissau-Guinea illetékes hatóságai értesítik a Közösséget e jogszabályok bármilyen módosításáról. A felek által közösen elfogadott rendelkezések sérelme nélkül a közösségi hajóknak a módosított jogszabályokat az azokról küldött értesítéstől számított egy hónapon belül be kell tartaniuk.

(2) Bissau-Guinea vállalja, hogy e megállapodással összhangban – ideértve annak jegyzőkönyvét és mellékletét – halászati övezeteiben a közösségi hajók számára engedélyezi halászati tevékenységek végzését.

(3) Bissau-Guinea gondoskodik a jegyzőkönyvben szereplő, a halászatra vonatkozó ellenőrzési rendelkezések hathatós alkalmazásáról. A közösségi hajók együttműködnek az ilyen ellenőrzések elvégzéséért felelős bissau-guineai hatóságokkal.

(4) A Közösség megtesz minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a közösségi tagállamok lobogói alatt közlekedő hajók betartsák e megállapodás rendelkezéseit, valamint a Bissau-Guinea joghatósága alá tartozó vizeken folytatott halászat tekintetében irányadó bissau-guineai jogszabályokat, az Egyesült Nemzetek tengerjogi egyezményének megfelelően.

6. cikk – A halászati tevékenységek végzésének feltételei

(1) A közösségi hajók csak az e megállapodás alapján kiállított halászati engedély birtokában halászhatnak Bissau-Guinea halászati övezeteiben. A közösségi hajók akkor végezhetnek halászati tevékenységeket, ha rendelkeznek a Közösség illetékes hatóságai kérelme alapján az illetékes bissau-guineai hatóságok által kiállított engedéllyel. Az engedélyek kiállítására, a díjfizetésre, a tudományos megfigyelők költségeihez való hozzájárulásra vonatkozó eljárásokat, valamint a közösségi hajók által Bissau-Guinea halászati övezeteiben folytatott halászat végzésének egyéb feltételeit a mellékletek határozzák meg.

(2) A hatályos jegyzőkönyvben nem szereplő halászati kategóriák és a felderítő halászat esetében a közösségi hajók számára a halászati engedélyeket a minisztérium adhatja meg. Mindazonáltal az engedélyek megadása továbbra is mindkét fél kedvező véleményétől függ.

(3) E megállapodás jegyzőkönyve meghatározza a Bissau-Guinea által a közösségi hajók számára Bissau-Guinea halászati övezeteiben biztosított halászati lehetőségeket, valamint az e megállapodás 7. cikkében említett pénzügyi ellentételezést.

(4) A szerződő felek a feltételek és a szabályok megfelelő alkalmazását az illetékes hatóságaik közötti megfelelő igazgatási együttműködéssel biztosítják.

7. cikk – Pénzügyi ellentételezés

(1) A Közösség a jegyzőkönyvben és a mellékletekben megállapított feltételek szerint pénzügyi ellentételezést nyújt Bissau-Guineának. Ez az egyedi ellentételezés az alábbi két elemből áll:

a) pénzügyi kompenzáció a közösségi hajók bissau-guineai halászati övezetekhez való hozzáféréséért, a közösségi hajók által az engedélyek megszerzéséért fizetendő díjak sérelme nélkül;

b) közösségi pénzügyi támogatás a bissau-guineai vizeken a felelősségteljes halászatra és a halászati erőforrások fenntartható kiaknázására irányuló nemzeti politika végrehajtására.

(2) Az (1) bekezdés b) pontjában említett pénzügyi támogatást a felek közös megegyezéssel és a jegyzőkönyvben megállapított rendelkezéseknek megfelelően, a halászati ágazati politika keretében Bissau-Guineában elérendő, a felek által közösen kijelölt célok függvényében határozzák meg.

(3) A Közösség által odaítélt pénzügyi ellentételezés kifizetése évente, a jegyzőkönyvben megállapított szabályok alapján, valamint e megállapodásnak és jegyzőkönyvnek az összeg következő okok miatt történő esetleges módosítására vonatkozó rendelkezéseire figyelemmel történik:

a) a bissau-guineai vizeken a halászati tevékenységeket megakadályozó, a természeti jelenségeken kívüli súlyos körülmények;

b) a közösségi hajóknak odaítélt halászati lehetőségek közös megegyezéssel történő csökkentése az érintett állományokra vonatkozó gazdálkodási intézkedések révén, amelyeket a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény alapján szükségesnek ítélnek az erőforrások fenntartható védelme és kiaknázása érdekében;

c) a közösségi hajóknak megadott halászati lehetőségek közös megegyezéssel történő növelése, amennyiben a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény alapján az erőforrások állapota azt lehetővé teszi;

d) a bissau-guineai halászati ágazati politika végrehajtására nyújtandó közösségi pénzügyi támogatás feltételeinek újraértékelése, amennyiben a felek által megállapított éves és többéves programozás eredményei azt indokolják;

e) e megállapodásnak a 14. cikk rendelkezései szerinti felmondása;

f) e megállapodás alkalmazásának a 15. cikk vagy a jegyzőkönyv rendelkezései szerinti felfüggesztése.

8. cikk – Az együttműködés előmozdítása a gazdasági szereplők szintjén

(1) A felek ösztönzik a gazdasági, tudományos és műszaki együttműködést a halászati ágazatban és a kapcsolódó ágazatokban. A felek az e célból esetlegesen meghozandó különféle intézkedések összehangolása érdekében konzultálnak egymással.

(2) A felek ösztönzik a halászati technikákra és eszközökre, a halászati termékek tartósítására és ipari feldolgozására vonatkozó információk cseréjét.

(3) A felek törekednek arra, hogy az üzlet- és a beruházásfejlesztés számára kedvező környezet kialakításának ösztönzésével műszaki, gazdasági és kereskedelmi téren kedvező feltételeket teremtsenek a felek vállalkozásai közötti kapcsolatok előmozdításához.

(4) A felek különösen a közös érdekeket képviselő beruházások előmozdítását ösztönzik a bissau-guineai és a közösségi jogszabályok betartása mellett.

9. cikk – Igazgatási együttműködés

A szerződő felek a halászati erőforrások fejlesztése és védelme érdekében hozott intézkedések hatékonyságának biztosítására:

- igazgatási együttműködést alakítanak ki annak biztosítására, hogy hajóik betartsák e megállapodás vonatkozó rendelkezéseit és Bissau-Guinea tengeri halászattal összefüggő jogszabályait,

- együttműködnek a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzése érdekében és az ellene vívott küzdelemben, különösen az információcsere és a szoros igazgatási együttműködés révén.

10. cikk – Vegyes bizottság

(1) E megállapodás alkalmazásának ellenőrzésére a két fél képviselőiből álló vegyes bizottság jön létre. A vegyes bizottság a következő feladatokat látja el:

a) a megállapodás végrehajtásának, értelmezésének és megfelelő alkalmazásának, valamint a viták rendezésének felügyelete;

b) a partnerségi megállapodás Bissau-Guinea halászati ágazati politikájához való hozzájárulásának nyomon követése és értékelése;

c) a közös érdeket képviselő, halászattal kapcsolatos kérdések megválaszolásához szükséges kapcsolatok biztosítása;

d) fórum biztosítása a megállapodás értelmezéséből vagy alkalmazásából eredő viták békés rendezéséhez;

e) szükség esetén a halászati lehetőségek és következésképpen a pénzügyi ellentételezés mértékének újraértékelése;

f) az e megállapodás 9. cikkében említett igazgatási együttműködés gyakorlati szabályainak meghatározása;

g) a gazdasági szereplők közötti, az e megállapodás 8. cikkében említett együttműködés helyzetének nyomon követése és értékelése, illetve – szükség esetén – javaslatok kidolgozása az együttműködés előmozdításának lehetséges útjai és eszközei tekintetében;

h) bármely más, a felek által a jogellenes halászat elleni küzdelem és az igazgatási együttműködés tárgyában közös megegyezéssel megállapított feladat ellátása.

(2) A vegyes bizottság évente legalább egyszer, a Közösségben és Bissau-Guineában felváltva ülésezik, és az üléseken az annak otthont adó fél elnököl. Bármelyik fél kérésére rendkívüli ülést tartanak.

11. cikk – Alkalmazási terület

Ezt a megállapodást egyrészt azokon a területeken kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget létrehozó szerződés az abban előírt feltételekkel alkalmazandó, másrészt Bissau-Guinea területén és az annak joghatósága alá tartozó vizeken.

12. cikk – Időtartam

E megállapodás a hatálybalépésétől számított négy évig alkalmazandó. A megállapodás további azonos időszakokra megújítható, kivéve ha azt a 14. cikkel összhangban fel nem mondják.

13. cikk – Vitarendezés

A szerződő felek az e megállapodás alkalmazásával összefüggésben felmerülő viták esetén a vegyes bizottság keretében konzultálnak egymással.

14. cikk – Felmondás

(1) E megállapodást bármelyik fél felmondhatja, különösen olyan súlyos körülmények fennállása esetén, mint például az érintett állományok leépülése, annak megállapítása, hogy a közösségi hajóknak nyújtott halászati lehetőségek kiaknázása korlátozott mértékű, vagy a felek által a jogellenes, be nem jelentett vagy szabályozatlan halászat elleni küzdelem tekintetében tett kötelezettségvállalások betartásának elmulasztása.

(2) Az érdekelt fél a kezdeti időszak, vagy minden további időszak lejárati időpontja előtt legalább hat hónappal írásban értesíti a másik felet a megállapodás felmondására vonatkozó szándékáról.

(3) A (2) bekezdésben említett értesítés elküldése után a felek konzultációt kezdenek.

(4) A 7. cikkben említett pénzügyi ellentételezés kifizetése a felmondás hatálybalépésének évében arányosan és időarányosan csökken.

15. cikk – Felfüggesztés

(1) A megállapodásban megállapított rendelkezések alkalmazása tekintetében fellépő súlyos nézeteltérés esetén e megállapodás alkalmazása bármelyik fél kezdeményezésére felfüggeszthető. Az érdekelt félnek a felfüggesztésre vonatkozó szándékát írásban, legalább három hónappal a felfüggesztés hatálybalépésének időpontja előtt kell bejelentenie. Ezen értesítés kézhezvétele után a felek konzultációt kezdenek a nézeteltérések békés rendezése érdekében.

(2) A 7. cikkben említett pénzügyi ellentételezés a felfüggesztés időtartamának megfelelően arányosan és időarányosan csökken, a jegyzőkönyv 9. cikkének (4) bekezdésében előírt rendelkezések sérelme nélkül.

16. cikk – Jegyzőkönyv és mellékletei

A jegyzőkönyv, mellékletei, illetve a függelékek a megállapodás szerves részét képezik.

17. cikk A nemzeti jog alkalmazandó rendelkezései

A bissau-guineai vizeken működő közösségi halászhajók tevékenységeire a Bissau-Guineában alkalmazandó jogszabályok az irányadók, hacsak e megállapodás, a jegyzőkönyv, valamint annak melléklete és függelékei erről másképpen nem rendelkeznek.

18. cikk – Hatályon kívül helyezés

A hatálybalépésekor e megállapodás hatályon kívül helyezi a Bissau-guineai Köztársaság kormánya és az Európai Gazdasági Közösség között létrejött, a Bissau-Guinea partjainál folytatott halászatról szóló, 1980. augusztus 29-én hatályba lépett halászati megállapodást, és annak helyébe lép.

A megállapodásban előírt halászati lehetőségeknek és pénzügyi ellentételezésnek a 2007. június 16-tól 2011. június 15-ig terjedő időszakra történő megállapításáról szóló jegyzőkönyv azonban a jegyzőkönyv 1. cikkének (1) bekezdésében szereplő időszak alatt alkalmazásban marad és e megállapodás szerves részévé válik.

19. cikk - Hatálybalépés

Ez a megállapodás, amely két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven, és az e nyelveken készült szövegeinek mindegyike egyaránt hiteles, és azon a napon lép hatályba, amelyen a felek értesítik egymást az elfogadásához szükséges eljárásuk befejezéséről.

JEGYZŐKÖNYV az Európai Közösség és a Bissau-guineai Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségeknek és pénzügyi ellentételezésnek a 2007. június 16-tól 2011. június 15-ig terjedő időszakra történő megállapításáról

1. cikk Alkalmazási időszak és halászati lehetőségek

(1) 2007. június 16-ával kezdődő 4 éves időszakra vonatkozóan a megállapodás 5. és 6. cikke alapján megadott halászati lehetőségek a következők:

- rákfélék és a tengerfenéken élő fajok

a) fagyasztóval felszerelt vonóhálós garnélahalászhajók: 4400 BRT/év;

b) fagyasztóval felszerelt, halakra és lábasfejűekre halászó vonóhálós hajók: 4400 BRT/év;

- nagy távolságra vándorló halfajok (az Egyesült Nemzetek 1982-es egyezményének 1. mellékletében felsorolt fajok)

c) fagyasztóval felszerelt kerítőhálós tonhalhalászhajók és horogsoros halászhajók: 23 hajó;

d) horgászbotos tonhalhalászhajók: 14 hajó.

(2) Az első bekezdést e jegyzőkönyv 5. és 6. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel kell alkalmazni.

(3) A megállapodás 6. cikkének alkalmazásában az Európai Közösség valamely tagállamának lobogója alatt közlekedő hajók csak akkor végezhetnek halászati tevékenységet a bissau-guineai halászati övezetekben, ha rendelkeznek az e jegyzőkönyv keretében és az e jegyzőkönyv mellékleteiben leírt szabályok szerint kiállított halászati engedéllyel.

2. cikk Pénzügyi ellentételezés és egyedi hozzájárulás – fizetési szabályok

(1) A megállapodás 7. cikkében említett pénzügyi ellentételezés összege az e jegyzőkönyv 1. cikkében említett időszakra vonatkozóan évi 7 millió EUR.

(2) Amennyiben azonban a közösségi hajók nagyobb mértékben tudják felhasználni az e jegyzőkönyv 1. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában előírt halászati lehetőségeket, a Közösség a halászati lehetőségek felhasználási mértékében tapasztalható javulással arányosan további összeget folyósít Bissau-Guineának az e jegyzőkönyvben meghatározott halászati lehetőségek erejéig és legfeljebb évi 1 millió EUR összegig. A két fél megállapodik abban, hogy a vegyes bizottság keretében legkésőbb három hónappal a jegyzőkönyv hatálybalépését követően meghatározza a referenciaidőszakot, az alapindexet és a kifizetésre vonatkozó egyedi mechanizmusokat.

(3) Az (1) bekezdést e jegyzőkönyv 5., 6., 7., 8., 9., 11. és 12. cikkére is figyelemmel kell alkalmazni.

(4) Az (1) bekezdésben említett pénzügyi ellentételezés kifizetését az első év vonatkozásában legkésőbb 2008. április 30-ig, a következő évek tekintetében pedig legkésőbb június 15-ig kell teljesíteni.

(5) Az e jegyzőkönyv 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel, az említett ellentételezés költségvetési vonatkozásait a Bissau-Guinea költségvetési törvényének keretében határozzák meg, és ezért az a bissau-guineai hatóságok kizárólagos hatáskörébe tartozik.

(6) A fenti (1) bekezdésben említett összeghez hozzáadódik egy évi 500 000 EUR összegű egyedi közösségi hozzájárulás, amelyet a halászati termékekkel kapcsolatos egészségügyi és növény-egészségügyi rendszer kialakítására szánnak. A két fél azonban szükség esetén határozhat úgy, hogy az említett egyedi pénzügyi hozzájárulás egy részét a bissau-guineai halászati övezetek megfigyelését, ellenőrzését és felügyeletét szolgáló rendszer megerősítésére fordítják. A hozzájárulást az e jegyzőkönyv 3. cikkében előírt rendelkezésekkel összhangban kell kezelni.

(7) Az e jegyzőkönyv 3. cikkében előírt rendelkezések sérelme nélkül, a (6) bekezdésben említett egyedi hozzájárulás kifizetését az első év vonatkozásában legkésőbb 2008. április 30-ig, a következő évek tekintetében pedig legkésőbb június 15-ig kell teljesíteni.

(8) Az e cikkben előírt kifizetéseket a Bissau-Guineai Központi Banknál nyitott kincstári számlára kell átutalni, amelynek pontos adatait a minisztérium évente közli.

3. cikk Egyedi hozzájárulás a halászati termékek egészségügyi és növény-egészségügyi feltételei javításának támogatására, valamint a halászat megfigyelésére, ellenőrzésére és felügyeletére

(1) Az e jegyzőkönyv 2. cikkének (6) bekezdésében említett egyedi közösségi hozzájárulás célja támogatást nyújtani a halászati ágazatnak az egészségügyi előírásoknak való megfeleléshez, valamint – szükség esetén – fejleszteni Bissau-Guinea megfigyelési, ellenőrző és felügyeleti politikáját.

(2) A megfelelő összeg kezelése – amely a felek közös megegyezésével meghatározott, megvalósítandó célkitűzésekkel és az azokhoz kapcsolódó éves és többéves programozással összhangban történik – Bissau-Guinea felelősségi körébe tartozik.

(3) E célok felek által történő megállapításának sérelme nélkül és az e jegyzőkönyv 8. és 9. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően a két fél megállapodik abban, hogy a következő területekre összpontosít:

a) a halászati termékek egészségügyi és növény-egészségügyi feltételeinek javítására irányuló intézkedések összessége, ideértve az illetékes hatóság megerősítését, a Centro de Investigação Pesqueira Aplicada (CIPA) intézménynek a szabványok (ISO 9000) szerinti szintre történő fejlesztését, a személyi állomány képzését és a szükséges jogi keretnek való megfelelést,

valamint szükség esetén,

b) a halászat megfigyelésére, ellenőrzésére és felügyeletére vonatkozó intézkedések összessége, ideértve Bissau-Guinea vizeinek tengeri vagy légi úton történő ellenőrzését, egy műholdas halászhajó-megfigyelési rendszer (VMS) üzembe helyezését, a jogi keret, illetve a jogsértésekkel összefüggésben a jogi keret alkalmazásának javítását.

(4) A részletes éves jelentést a megállapodás 10. cikkében előírt vegyes bizottságnak kell benyújtani jóváhagyásra.

(5) A Közösség ugyanakkor fenntartja magának a jogot arra, hogy az e jegyzőkönyv 2. cikkének (6) bekezdésében említett egyedi hozzájárulás kifizetését már a jegyzőkönyv alkalmazásának első évétől kezdve felfüggessze abban az esetben, ha nézeteltérés támad az intézkedések programozásával összefüggésben, vagy ha az elért eredmények – kivéve kivételes körülmények fennállása esetén – nincsenek összhangban a programozással.

4. cikk Tudományos együttműködés

(1) A két fél vállalja, hogy a fenntartható állománygazdálkodás elvét követve Bissau-Guinea halászati övezetében előmozdítja a felelősségteljes halászatot különösen a felelősségteljes halászat megteremtését célzó – főleg a Szubregionális Halászati Bizottság (CSRP) keretében megvalósuló – szubregionális együttműködés előmozdítása révén.

(2) A jegyzőkönyv alkalmazási időszaka alatt a két fél együttműködik egyes, a bissau-guineai halászati övezetekben lévő erőforrások állapotának alakulásával összefüggő kérdések tanulmányozásában; e célból a közös tudományos bizottság a megállapodás 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban évente legalább egyszer ülést tart. Bármelyik fél kérésére, illetve ha arra e megállapodás keretében szükség merül fel, az említett közös tudományos bizottság több ülést is tarthat.

(3) Az éves közös tudományos ülés következtetései, valamint egyúttal az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT), a Keletközép-atlanti Halászati Bizottság (CECAF) és bármely más illetékes regionális vagy nemzetközi szervezet – amelyben a felek tagsággal vagy képviselővel rendelkeznek – által elfogadott ajánlások és állásfoglalások alapján a két fél konzultációt folytat egymással a megállapodás 10. cikkében előírt vegyes bizottság keretében annak érdekében, hogy – adott esetben és közös megegyezéssel – intézkedéseket hozzon a halászati erőforrások fenntartható kezelésének biztosítására.

5. cikk A halászati lehetőségek felülvizsgálata

(1) Az 1. cikkben meghatározott halászati lehetőségek közös megegyezéssel növelhetők, amennyiben az a megállapodás 4. cikkének (2) bekezdésében említett, évente tartandó közös tudományos ülés következtetései alapján nem veszélyezteti a bissau-guineai halászati erőforrások fenntartható kezelését. Ebben az esetben a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott pénzügyi ellentételezés összegét arányosan és időarányosan emelni kell. Az Európai Közösség által fizetendő pénzügyi ellentételezés teljes összege azonban nem haladhatja meg a 2. cikk (1) bekezdésében feltüntetett összeg kétszeresét.

(2) Ha azonban a felek a megállapodás 4. cikkének (2) bekezdésében említett, az 1. cikkben szereplő halászati lehetőségek csökkenését eredményező intézkedések elfogadásáról állapodnak meg, a pénzügyi ellentételezés összegét arányosan és időarányosan csökkenteni kell. Az Európai Közösség az e jegyzőkönyv 8. cikkében meghatározott rendelkezések sérelme nélkül felfüggesztheti a pénzügyi ellentételezést, amennyiben a jegyzőkönyvben megállapított halászati lehetőségek felhasználása nem lehetséges.

(3) A két fél közös megegyezéssel a halászati lehetőségek különböző hajókategóriák közötti elosztását is felülvizsgálhatja, tiszteletben tartva az éves közös tudományos ülésen az újraelosztás által esetlegesen érintett állományok kezelésével összefüggésben meghozott valamennyi ajánlást. A felek megállapodnak a pénzügyi ellentételezés megfelelő kiigazításáról, ha a halászati lehetőségek újraelosztása azt indokolja.

(4) A halászati lehetőségeknek a fenti (1), (2) és (3) bekezdésben előírt felülvizsgálatáról a felek a megállapodás 10. cikkében meghatározott vegyes bizottság keretében közös megegyezéssel határoznak.

6. cikk Új halászati lehetőségek és a felderítő halászat

(1) Abban az esetben, ha a közösségi halászhajók olyan halászati tevékenységet kívánnak végezni, amelyekről e jegyzőkönyv 1. cikke nem rendelkezik, a Közösség konzultál Bissau-Guineával az új tevékenységek esetleges engedélyezéséről. Adott esetben a felek megállapodnak az új halászati lehetőségekre vonatkozó feltételekben, és ha szükséges, ennek megfelelően módosítják e jegyzőkönyvet és annak mellékletét.

(2) A felek a megállapodás 4. cikkében említett közös tudományos bizottság véleménye alapján felderítő halászatot folytathatnak Bissau-Guinea halászati övezeteiben. E célból a felek bármely fél kérésére konzultálnak egymással, és eseti alapon meghatározzák az új erőforrásokat, a feltételeket és az egyéb releváns paramétereket.

(3) A felderítő halászati engedélyek vizsgálati célból legfeljebb hat hónapos időtartamra adhatók meg.

(4) Amennyiben a felek úgy ítélik meg, hogy a felderítő halászat – az ökoszisztémák megőrzésére és az élő tengeri erőforrások védelmére vonatkozó szabályok tiszteletben tartása mellett – kedvező eredménnyel zárult, az e jegyzőkönyv 5. cikkében előírt egyeztetési eljárásnak megfelelően, illetve a jegyzőkönyv lejártáig és a megengedhető erőkifejtés mértékéig új halászati lehetőségek biztosíthatók a közösségi halászflotta számára. A pénzügyi ellentételezés összegét ilyenkor az e jegyzőkönyv 5. cikkében előírt rendelkezések szerint növelni kell.

(5) A felderítő halászat során halászott fogások a hajótulajdonos tulajdonát képezik. Tilos azon fajok kifogása, amelyek mérete nem felel meg a szabályozásban előírtaknak, és amelyek halászatát, fedélzeten tartását és forgalmazását a bissau-guineai jogszabályok nem engedélyezik.

7. cikk A pénzügyi hozzájárulás kifizetésének felfüggesztése és felülvizsgálata rendellenes körülmények esetén

(1) Abban az esetben, ha – természeti jelenségeken kívüli – rendellenes körülmények megakadályozzák a halászati tevékenységek végzését Bissau-Guinea kizárólagos gazdasági övezetében, az Európai Közösség felfüggesztheti az e jegyzőkönyv 2. cikkében említett pénzügyi ellentételezés és egyedi hozzájárulás kifizetését. A felfüggesztésről szóló határozat meghozatalára a felek közötti konzultációt követően, az egyik fél kezdeményezésétől számított két hónapon belül kerülhet sor, feltéve, hogy az Európai Közösség a felfüggesztés időpontjáig esedékes összegeket teljes mértékben kifizette.

(2) Az e jegyzőkönyv 2. cikkében említett pénzügyi ellentételezés és egyedi hozzájárulás folyósítása ismét megkezdődik azt követően, hogy a két fél konzultált egymással, és egyetért abban, hogy a halászati tevékenységek végzését megakadályozó körülmények elhárultak és/vagy az adott helyzet lehetővé teszi a halászati tevékenységek folytatását.

(3) A közösségi hajók számára kiadott engedélyek érvényessége – mivel azokat a pénzügyi ellentételezés fizetésének felfüggesztésével egy időben felfüggesztik – a halászati tevékenység felfüggesztésének időtartamával megegyező időtartammal meghosszabbodik.

8. cikk A partnerségi megállapodás hozzájárulása a bissau-guineai halászati politika végrehajtásához

(1) Az e jegyzőkönyv 2. cikkének (1) bekezdésében említett pénzügyi ellentételezés 35 %-át, azaz 2 450 000 EUR-t Bissau-Guinea halászati politikájának fejlesztésére és végrehajtására kell fordítani a bissau-guineai vizeken a fenntartható és felelősségteljes halászat bevezetése céljából.

(2) A megfelelő összeg kezelése Bissau-Guinea felelősségi körébe tartozik és a két fél által közös megegyezéssel kijelölt megvalósítandó célkitűzéseken, valamint az azokkal összefüggő éves és többéves programozáson alapszik, különös tekintettel a halászati erőforrások megfelelő kezelésére, a tudományos kutatás és az illetékes bissau-guineai hatóságok ellenőrző kapacitásának megerősítésére, valamint a halászati termékek előállítási feltételeinek javítására.

(3) Az említett célkitűzések felek által közös megegyezéssel történő meghatározásának sérelme nélkül, és összhangban Bissau-Guinea halászati ágazatának fenntartható fejlesztésére vonatkozó stratégiájában meghatározott prioritásokkal, illetve az ágazat fenntartható és felelősségteljes irányítása érdekében a felek a következő intervenciós területek középpontba állításáról egyeznek meg: a halászati tevékenységek nyomon követése, ellenőrzése és felügyelete, a tudományos kutatás, valamint a halászat irányítása és fejlesztése.

9. cikk A bissau-guineai halászati politika támogatásának végrehajtási módjai

(1) A 8. cikk (3) bekezdésében előírt rendelkezések sérelme nélkül az Európai Közösség és a minisztérium a megállapodás 10. cikkében előírt vegyes bizottság keretében és e jegyzőkönyv hatályba lépésének időpontjától megállapodik:

a) a bissau-guineai halászati politika prioritásainak végrehajtását irányító éves és többéves iránymutatásokról – amelyek célja a fenntartható és felelősségteljes halászat bevezetése – és különösen a 8. cikk (2) bekezdésében foglalt célkitűzésekről;

b) az elérendő éves és többéves célokról, valamint az alkalmazandó követelményekről és mutatókról, hogy lehetővé váljon a kapott eredmények éves alapon történő értékelése. A IV. melléklet feltünteti a célkitűzések alapelemeit és a jegyzőkönyv keretében figyelembe veendő teljesítménymutatókat.

(2) Ezen iránymutatások, célok, kritériumok és értékelési mutatók bármely módosítását a két fél a vegyes bizottság keretében hagyja jóvá.

(3) Az első évben az iránymutatások, célok, kritériumok és értékelési mutatók vegyes bizottság keretében történő elfogadásakor az e jegyzőkönyv 8. cikkének (1) bekezdésében említett pénzügyi támogatás Bissau-Guinea általi elosztásáról tájékoztatni kell az Európai Közösséget.

(4) Az elosztás mikéntjéről a minisztérium minden évben tájékoztatja az Európai Közösséget, az első évben legkésőbb az e jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított 4 hónapon belül, az azt követő években pedig legkésőbb június 15-ig.

(5) A programozott és finanszírozott intézkedések végrehajtásáról, az elért eredményekről, illetve a felmerült nehézségekről szóló éves jelentést a megállapodás 10. cikkében előírt vegyes bizottsághoz kell benyújtani jóváhagyásra.

(6) Az Európai Közösség ugyanakkor fenntartja magának a jogot arra, hogy a jegyzőkönyv 8. cikkének (1) bekezdésében említett egyedi hozzájárulás kifizetését a vegyes bizottság keretében folytatott konzultációt követően módosítsa vagy felfüggessze abban az esetben, ha azt az éves értékelés és a halászati politika végrehajtásának tényleges eredményei indokolják.

10. cikk A közösségi szereplők gazdasági integrálódása a bissau-guineai halászati ágazatba

(1) A két fél vállalja, hogy előmozdítja a közösségi szereplőknek a bissau-guineai halászati ágazat egészébe való gazdasági integrálódását.

(2) A két fél vállalja továbbá, hogy a Bissau-Guinea kizárólagos gazdasági övezetében lévő halászati erőforrások közös kiaknázása érdekében előmozdítja a közösségi és a bissau-guineai gazdasági szereplők közötti ideiglenes közös vállalkozások megalakulását.

(3) Ideiglenes közös vállalkozás minden olyan, a közösségi hajótulajdonosok és a bissau-guineai természetes vagy jogi személyek között létrejött, határozott időre szóló szerződésen alapuló társulás, amelynek célja a bissau-guineai halászati kvóták egy vagy több, az Európai Közösség valamely tagállamának lobogója alatt közlekedő hajó által közös erővel történő lehalászása vagy kiaknázása, valamint a közösen végzett gazdasági tevékenységből származó haszon vagy veszteség megosztása.

(4) Bissau-Guinea megadja a szükséges engedélyeket ahhoz, hogy a tengeri halászati erőforrások kiaknázása céljából létrejött ideiglenes közös vállalkozások tevékenységet folytathassanak Bissau-Guinea halászati övezeteiben.

(5) Azok a közösségi hajók, amelyek úgy határoztak, hogy a hatályos jegyzőkönyv keretében ideiglenes közös vállalkozást hoznak létre az e jegyzőkönyv 1. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjában említett halászati kategóriák kiaknázására, mentesülnek a halászati engedélyekért járó díjak kifizetése alól. Ezenfelül a jegyzőkönyv alkalmazásának harmadik évétől kezdve Bissau-Guinea pénzügyi támogatást biztosít az ideiglenes közös vállalkozások megalakulására. A támogatás teljes összege nem haladhatja meg a hajótulajdonosok által az e jegyzőkönyv keretében fizetendő összes díj 20 %-át.

(6) A vegyes bizottság a hatályos jegyzőkönyv keretében megállapítja az említett támogatás végrehajtására és az ideiglenes közös vállalkozások előmozdítására vonatkozó pénzügyi és technikai szabályokat.

11. cikk Viták – A jegyzőkönyv alkalmazásának felfüggesztése

(1) A felek között a jegyzőkönyv rendelkezéseinek értelmezésével és annak alkalmazásával kapcsolatban felmerülő vitákról a felek a vegyes bizottság keretében konzultálnak, amelyet szükség esetén rendkívüli ülésre kell összehívni.

(2) A jegyzőkönyv alkalmazása a felek valamelyikének kezdeményezésére felfüggeszthető, ha a felek közötti jogvita komolynak minősül, és az (1) bekezdés értelmében a vegyes bizottságon belül folytatott konzultációk nem vezettek a jogvita békés rendezéséhez.

(3) Az e jegyzőkönyv alkalmazásának felfüggesztését az érdekelt félnek írásban, és legalább három hónappal azon időpontot megelőzően kell bejelentenie, amikor e felfüggesztés hatályba lépne.

(4) Felfüggesztés esetén a felek folytatják a konzultációt a vita békés rendezése érdekében. Amennyiben megoldást találnak, folytatódik a jegyzőkönyv alkalmazása, és a pénzügyi ellentételezés összegét a jegyzőkönyv alkalmazása felfüggesztésének időtartama függvényében arányosan és időarányosan csökkenteni kell.

12. cikk A jegyzőkönyv alkalmazásának a felelősségteljes és fenntartható halászat tekintetében tett bissau-guineai vállalások nem teljesítése miatti felfüggesztése

Az e jegyzőkönyv 4. cikkében foglalt rendelkezésekre is figyelemmel, amennyiben Bissau-Guinea nem tartja tiszteletben azon vállalását, hogy – a bissau-guineai kormány által meghatározott éves halászati gazdálkodási terv betartása mellett – törekszik a felelősségteljes és fenntartható halászat bevezetésére, e jegyzőkönyv alkalmazása a 11. cikk (3) és (4) bekezdésében foglalt rendelkezések alapján felfüggeszthető.

A jegyzőkönyv alkalmazásának első évére vonatkozó halászati gazdálkodási tervet az e jegyzőkönyv III. melléklete tartalmazza. Az azt követő valamennyi év tekintetében a két fél a megállapodás 10. cikkében előírt vegyes bizottság keretében nyomon követi e halászati terv alakulását.

13. cikk A jegyzőkönyv alkalmazásának a fizetés elmaradása miatti felfüggesztése

A 4. cikk rendelkezéseire is figyelemmel, ha az Európai Közösség nem teljesíti a 2. cikkben előírt kifizetéseket, e jegyzőkönyv alkalmazása felfüggeszthető a következő feltételekkel:

a) az illetékes bissau-guineai hatóságok értesítést küldenek az Európai Bizottságnak, amelyben jelzik a kifizetés elmaradását. Az Európai Bizottság elvégzi a megfelelő ellenőrzést, és ha szükséges, legkésőbb az értesítés kézhezvételétől számított 30 munkanapon belül teljesíti a kifizetést;

b) a kifizetés elmaradásának esetében vagy az elmaradásnak az e cikk a) pontjában előírt határidőn belüli megfelelő indoklása hiányában az illetékes bissau-guineai hatóságok jogosultak e jegyzőkönyv alkalmazásának felfüggesztésére. Erről haladéktalanul tájékoztatják az Európai Bizottságot.

E jegyzőkönyv alkalmazása a szóban forgó kifizetések teljesítésekor folytatódik.

14. cikk Hatályon kívül helyezés

A hatálybalépésekor e jegyzőkönyv és annak mellékletei hatályon kívül helyezik a Bissau-guineai Köztársaság kormánya és az Európai Gazdasági Közösség között létrejött, a Bissau-Guinea partjainál folytatott halászatról szóló halászati megállapodást, és annak helyébe lépnek.

15. cikk Hatálybalépés

(1) Ez a jegyzőkönyv és mellékletei azon a napon lépnek hatályba, amikor a felek értesítik egymást a hatálybalépéshez szükséges eljárások befejezéséről.

(2) A jegyzőkönyv és annak mellékletei 2007. június 16-tól alkalmazandók.

I. MELLÉKLET

A KÖZÖSSÉGI HAJÓK ÁLTAL A BISSAU-GUINEAI HALÁSZATI ÖVEZETBEN FOLYTATOTT HALÁSZATI TEVÉKENYSÉGEKRE VONATKOZÓ FELTÉTELEK

I. fejezet – Az engedélykérelmekre és az engedélyek kiadására alkalmazandó szabályok

1. szakasz Valamennyi hajóra vonatkozó általános rendelkezések

1. A bissau-guineai halászati övezetben való halászatra csak a jogosult hajók kaphatnak engedélyt.

2. A hajó halászati jogosultságának feltétele, hogy sem a tulajdonosát, sem a kapitányát, sem magát a hajót nem tiltották el a Bissau-Guineában folytatott halászati tevékenységtől. Helyzetüknek a bissau-guineai igazgatási szervek felé rendezettnek kell lennie abban az értelemben, hogy eleget tettek minden korábbi, a Közösséggel kötött megállapodások keretében Bissau-Guineában folytatott halászati tevékenységükből eredő kötelezettségnek.

3. A halászati engedélyért folyamodó közösségi hajókat képviselheti egy Bissau-Guineában állandó lakhellyel rendelkező ügynök. E képviselő nevét és címét fel kell tüntetni az engedély iránti kérelemben.

4. A Közösség illetékes hatóságai az Európai Bizottság Bissau-Guineai Delegációjának közvetítésével az engedély kérelmezett érvényességi időpontja előtt legalább 20 nappal benyújtják a minisztériumnak valamennyi olyan hajó kérelmét, amely a megállapodás keretében halászni kíván.

5. A kérelmeket a minisztériumnak kell benyújtani a bissau-guineai kormány által e célból biztosított formanyomtatványon, amelynek mintája az 1. függelékben található. Az illetékes bissau-guineai hatóságok minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy az engedély iránti kérelemben szereplő adatokat bizalmasak kezeljék. Ezeket az adatokat kizárólag a halászati megállapodás végrehajtásának keretében szabad felhasználni.

6. Minden engedélykérelemhez a következő iratokat kell csatolni:

- az engedély érvényességi idejére vonatkozó díj, valamint a VII. fejezet 13. pontjában előírt összeg befizetését igazoló bizonylat,

- minden olyan egyéb irat vagy tanúsítvány, amelyet e jegyzőkönyv értelmében a hajó típusa szerint alkalmazandó egyedi rendelkezések alapján megkövetelnek.

7. A díjat a bissau-guineai hatóságok által meghatározott számlára kell befizetni.

8. A díjak a kikötői illetékek és szolgáltatásnyújtási díjak kivételével minden nemzeti és helyi adót magukban foglalnak.

9. Az engedélyt minden hajó számára a minisztérium adja ki – az Európai Bizottság Bissau-Guineai Delegációján keresztül – a hajótulajdonosok vagy azok képviselői számára a fenti 6. pontban említett iratok kézhezvételét követő 20 napon belül.

10. Amennyiben az engedély aláírásának pillanatában az Európai Bizottság delegációjának irodái zárva vannak, az engedélyt közvetlenül a hajótulajdonos ügynökének kell átadni; a delegáció részére ilyenkor el kell küldeni az engedély másolatát.

11. Az engedélyt egy meghatározott hajó nevére állítják ki, és az nem ruházható át.

12. Azonban az Európai Közösség kérésére és igazolt vis maior esetén valamely hajó halászati engedélye újabb díj fizetése nélkül helyettesíthető egy másik, azonos kategóriába tartozó hajó részére kiállított új halászati engedéllyel. Amennyiben azonban a cserehajó bruttó űrtartalma meghaladja a helyettesítendő hajó űrtartalmát, a különbséget időarányosan meg kell fizetni.

13. A pótolandó hajó tulajdonosa vagy képviselője az érvénytelenített engedélyt az Európai Bizottság delegációján keresztül visszajuttatja a minisztériumnak.

14. Az új engedély azon a napon lép hatályba, amikor a hajótulajdonos az érvénytelenített engedélyt visszajuttatja a minisztériumnak. Az Európai Bizottság Bissau-Guineai Delegációját tájékoztatni kell az engedély átruházásáról.

15. Az engedélyt mindig a fedélzeten kell tartani az e melléklet I. fejezete 2. szakaszának 1. pontjában előírtak sérelme nélkül.

16. A két fél megállapodik egy olyan engedélyezési rendszer bevezetésének előmozdításában, amelyben a fent említett adatok és iratok továbbítása kizárólag elektronikus úton történik. A két fél megállapodik abban, hogy előmozdítja a papíralapú engedélyek – a Bissau-Guinea halászati övezetében való halászatra engedéllyel rendelkező hajók jegyzékéhez hasonlatos – elektronikus engedélyekkel való mihamarabbi felváltását.

17. A felek vállalják, hogy a vegyes bizottság keretében az e jegyzőkönyvben szereplő valamennyi BRT-alapú hivatkozást BT-re cserélik, és az ez által érintett összes rendelkezést ennek megfelelően módosítják. Ezt a cserét a felek közötti megfelelő technikai konzultációk előzik meg.

2. szakasz A tonhalhalászhajókra és a felszíni horogsoros halászhajókra vonatkozó rendelkezések

1. Az engedélyt mindig a fedélzeten kell tartani. Az Európai Közösség naprakész jegyzéktervezetet tart fenn azokról a hajókról, amelyek e jegyzőkönyv rendelkezéseivel összhangban halászati engedélykérelmet adtak be. A jegyzéktervezetet elkészültekor, majd minden azt követő módosításakor közlik a bissau-guineai hatóságokkal. A jegyzéktervezet, valamint az Európai Bizottság által a bissau-guineai hatóságok számára fizetendő előleg teljesítéséről szóló értesítés átvételét követően az illetékes bissau-guineai hatóságok a hajót felveszik a halászatra jogosult hajók jegyzékébe, és erről értesítik a halászati felügyeletért felelős hatóságokat és az Európai Bizottság Bissau-Guineai Delegációját. Ebben az esetben az Európai Bizottság Bissau-Guineai Delegációja a hajótulajdonos számára elküldi a jegyzék hiteles másolatát, és azt a halászati engedély helyett és helyén tarthatja a fedélzeten addig, amíg a bissau-guineai hatóságok ez utóbbit ki nem állítják.

2. Az engedélyek érvényességi ideje egy év. Az engedélyek megújíthatók.

3. Az egyes hajókra vonatkozó díjakat a jegyzőkönyvben szereplő műszaki adatlapokon megállapított éves díjszabás alapján kell kiszámítani. Negyed évre vagy fél évre szóló engedélyek esetében a díjakat időarányosan kell kiszámítani, 3 %, illetve 2 % hozzáadásával az engedélyek kiállítása során felmerülő költségek fedezésére.

4. Az engedélyeket a megfelelő adatlap szerinti átalányösszegek illetékes nemzeti hatóságoknál történő befizetését követően állítják ki.

5. A folyó év címén járó díjak végleges kimutatását az Európai Bizottság készíti el legkésőbb a következő év június 15. napjáig a hajótulajdonosok által benyújtott, és a tagállamok fogási adatainak ellenőrzésére illetékes tudományos intézetek – mint például az IRD ( Institut de Recherche pour le Développement ), az IEO ( Instituto Español de Oceanografia ), és az IPIMAR ( Instituto Português de Investigaçao Maritima ) – által megerősített fogási nyilatkozatok alapján.

6. A kimutatást egyidejűleg megküldik a minisztériumnak és a hajótulajdonosoknak.

7. A hajótulajdonosok minden esetleges pótlólagos befizetést legkésőbb a végső díjelszámolás évének július 31. napjáig teljesítenek Bissau-Guinea illetékes nemzeti hatóságai részére az e fejezet 1. szakaszának 7. pontjában említett számlára.

8. Ha azonban a végleges kimutatás összege alacsonyabb, mint az e szakasz 3. pontjában említett előleg összege, a különbözet nem téríthető vissza a hajótulajdonos számára.

3. szakasz A vonóhálós halászhajókra vonatkozó különös rendelkezések

1. Az e fejezet 1. szakaszának 6. pontjában említett dokumentumokon kívül az e szakasz tárgyát képező hajókra vonatkozó engedély iránti kérelmekhez mellékelni kell:

- a tagállam által kiállított, a halászhajó BRT-ben kifejezett űrtartalmát ismertető nemzetközi köbözési bizonyítvány hitelesített másolatát, és

- a hajó VIII. fejezet 3.2. pontja szerinti műszaki szemléjét követően a minisztérium által kiállított megfelelőségi igazolás.

2. Amennyiben olyan hajóra vonatkozóan adnak be engedély iránti kérelmet, amelyre e jegyzőkönyv keretében már állítottak ki engedélyt, és amelynek műszaki jellemzői változatlanok maradnak, a kérelmet az Európai Bizottság Bissau-Guineai Delegációján keresztül be kell nyújtani a minisztériumnak a szóban forgó időszakra szóló díj és a VII. fejezet 13. pontjában említett összeg befizetéséről szóló igazolással együtt. A minisztérium megadja az új engedélyt, amelyben feltünteti a hatályos jegyzőkönyv keretében benyújtott első engedély iránti kérelem részleteit.

3. Az engedélyek érvényességének meghatározására következő időszakokat kell alapul venni:

- első időszak: 2007. június 16-tól 2007. december 31-ig

- második időszak: 2008. január 1-jétől 2008. december 31-ig

- harmadik időszak: 2009. január 1-jétől 2009. december 31-ig

- negyedik időszak: 2010. január 1-jétől 2010. december 31-ig

- ötödik időszak: 2011. január 1-jétől 2011. június 15-ig

4. Nem fordulhat elő, hogy az engedélyek érvényessége nem azonos egyéves időszakban kezdődik és jár le.

5. Egy negyedév a január 1-jével, április 1-jével, július 1-jével vagy október 1-jével kezdődő három hónapos időszakok valamelyikét jelenti, kivéve a jegyzőkönyv 2007. június 16. és 2007. szeptember 30. közötti első, illetve 2011. április 1. és 2011. június 15. közötti utolsó időszakát.

6. Az engedélyek egy évre, hat hónapra vagy három hónapra szólnak. Az engedélyek megújíthatók.

7. Az engedélyeket mindig a hajó fedélzetén kell tartani.

8. Az egyes hajókra vonatkozó díjakat a jegyzőkönyvben szereplő műszaki adatlapokon megállapított éves díjszabás alapján kell kiszámítani. Negyed évre vagy fél évre szóló engedélyek esetében a díjakat időarányosan kell kiszámítani, 3 %, illetve 2 % hozzáadásával az engedélyek kiállítása során felmerülő költségek fedezésére.

II. fejezet – Halászati övezetek

A jegyzőkönyv 1. cikkében említett közösségi hajók az alapvonalaktól számított 12 tengeri mérföldön kívül eső vizeken folytathatnak halászati tevékenységet.

III. fejezet – A bissau-guineai vizeken halászatra jogosult hajók tekintetében a fogások bejelentésére vonatkozó szabályok

1. E melléklet alkalmazásában a közösségi hajók által megtett út időtartama a következők szerint kerül megállapításra:

- a bissau-guineai halászati övezetbe való belépés és az övezet elhagyása közötti időtartam, vagy

- a bissau-guineai halászati övezetbe való belépés és az átrakodás közötti időszak, vagy

- a bissau-guineai halászati övezetbe való belépés és a Bissau-Guineában elvégzett kirakodás közötti időszak alapján.

2. Minden olyan hajó, amely e megállapodás keretében halászatra jogosult Bissau-Guinea vizein, köteles a fogásait közölni a minisztériummal az alábbi szabályok szerint:

2.1. A nyilatkozatok tartalmazzák a hajó által minden kihajózáskor ejtett fogásokat. A nyilatkozatokat minden egyes hajóút végén, illetve Bissau-Guinea halászati övezetének elhagyása előtt fax, levél vagy elektronikus levél útján kell elküldeni a minisztériumnak, a nyilatkozat egy másolatát pedig az Európai Bizottság Bissau-Guineai Delegációján keresztül el kell juttatni az Európai Bizottságnak. Amennyiben egy adott hajó a nyilatkozatot elektronikus levél útján küldi, a kézhezvételről mindkét címzett – a másiknak szánt másolattal együtt – haladéktalanul elektronikus visszaigazolást küld a hajónak. A tonhalhalászhajók esetében a nyilatkozatot minden egyes halászati út végén el kell küldeni.

2.2. Az engedélynek a tonhalhalászhajók esetében az I. fejezet 2. szakaszának 2. pontjában, a vonóhálós halászhajók esetében pedig az I. fejezet 3. szakaszának 3. pontjában foglalt rendelkezések szerinti egyéves érvényességi időszaka alatt faxon vagy elektronikus levéllel továbbított nyilatkozatok fizikai hordozón lévő eredeti példányát az említett időszak alatt megtett utolsó hajóút végét követő 45 napon belül kell megküldeni a minisztérium részére. A nyilatkozatok papíralapú adathordozón lévő másolatát az Európai Bizottság Bissau-Guineai Delegációja számára kell elküldeni.

2.3. A tonhalhalászhajók és a felszíni horogsoros halászhajók fogási adataikat a hajónapló megfelelő formanyomtatványán közlik, amelynek mintája a 2. függelékben található. Azokra az időszakokra vonatkozóan, amikor a hajó nem a bissau-guineai vizeken tartózkodik, a hajónaplóba a „Bissau-Guinea kizárólagos gazdasági övezetén kívül” bejegyzést kell beírni.

2.4. A vonóhálós hajók a 3. függelékben szereplő formanyomtatványon jelentik be fogásaikat feltüntetve a fajonkénti, illetve a naptári hónaponkénti vagy a naptári hónap egy részében ejtett összfogást.

2.5. A nyomtatványokat olvashatóan kell kitölteni, és a hajó kapitányának azokat alá kell írnia.

3. E fejezet rendelkezéseinek be nem tartása esetére a bissau-guineai kormány fenntartja magának a jogot, hogy az formai követelmények teljesítéséig felfüggessze az adott hajó engedélyét, illetve hogy a hajó tulajdonosával szemben a hatályos bissau-guineai jogszabályokban előírt szankciókat alkalmazza, ismételt jogsértés esetén pedig arra, hogy elutasítsa az engedély megújítását. Erről tájékoztatni kell az Európai Bizottságot.

A két fél megállapodik abban, hogy előmozdítja az említett információk cseréjét biztosító elektronikus rendszer létrehozását.

IV. fejezet – Járulékos fogások

A járulékos fogások megengedhető mértékét a jegyzőkönyvben szabályozott valamennyi halászat esetében a bissau-guineai jogszabályokkal összhangban kell megállapítani, amely rendelkezéseket az egyes halászati kategóriákra vonatkozó adatlapok ismertetik.

V. fejezet – Tengerészek felvétele

A megállapodásban előírt halászati engedéllyel rendelkező hajótulajdonosok hozzájárulnak a bissau-guineai állampolgárok gyakorlati szakképzéséhez és a munkaerőpiac fejlesztéséhez a következő feltételekkel és korlátozásokkal:

1. minden egyes vonóhálós halászhajó tulajdonosa vállalja, hogy foglalkoztat:

- három tengerészt a 250 BRT-nél kisebb hajókon,

- négy tengerészt a 250 és 400 BRT közötti hajókon,

- öt tengerészt a 400 és 650 BRT közötti hajókon,

- hat tengerészt a 650 BRT-nél nagyobb hajókon.

2. A hajótulajdonosok törekszenek további bissau-guineai tengerészek felvételére.

3. A hajótulajdonosok képviselőik közvetítésével szabadon választják ki a hajóikra felveendő tengerészeket.

4. A hajótulajdonos vagy képviselője közli a minisztériummal az adott hajó fedélzetére felvett bissau-guineai tengerészek nevét, megjelölve a legénységben betöltött pozíciójukat.

5. A Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a munkára vonatkozó alapelvekről és alapvető jogokról szóló nyilatkozata teljes mértékben alkalmazandó a közösségi hajókra felvett tengerészekre. Ez különösen vonatkozik az egyesülési szabadságra, a munkavállalók szervezkedési jogának hathatós elismerésére, valamint a foglalkoztatásból eredő hátrányos megkülönböztetés felszámolására.

6. A bissau-guineai tengerészek munkaszerződését – amelynek egy-egy példányát az aláírók megkapják – a hajótulajdonosok ügynöke(i) és a tengerészek és/vagy szakszervezeteik vagy képviselőik kötik meg a minisztériummal egyeztetve. E szerződések biztosítják a tengerészek számára a rájuk vonatkozó társadalombiztosítási szolgáltatásokat, amelyek között szerepel a halál, betegség és baleset esetére szóló biztosítás.

7. A bissau-guineai tengerészek fizetését a hajótulajdonosok fedezik. A fizetés összegét a hajótulajdonosok vagy képviselőik és az illetékes bissau-guineai hatóságok határozzák meg közös megegyezéssel a halászati engedély kiadása előtt. A bissau-guineai tengerészek javadalmazási feltételei azonban nem lehetnek kedvezőtlenebbek, mint a bissau-guineai legénységekre alkalmazandók, és semmi esetre sem lehetnek kedvezőtlenebbek az ILO-normákban előírtaknál.

8. Minden tengerésznek, akit közösségi hajón alkalmaznak, meg kell jelennie a kijelölt hajó kapitányánál a felvételére javasolt dátumot megelőző napon. Ha a tengerész nem jelenik meg a felvételére előírt napon és időpontban, a hajótulajdonos automatikusan mentesül a tengerész felvételének kötelezettsége alól.

9. Amennyiben a bissau-guineai tengerészek felvételének elmaradása az előző pontban említettől eltérő okokból történik, a hajótulajdonosok az adott halászati évre kötelesek a lehető leghamarabb a fedélzetre fel nem vett tengerészek bérének megfelelő átalányösszeget fizetni.

10. Ezt az összeget az illetékes bissau-guineai hatóságok által előzetesen megjelölt egyedi számlára kell befizetni, amely összeg lehetővé teszi a halászati szakképzésre szolgáló állami létesítmények finanszírozását.

VI. fejezet – Technikai intézkedések

1. A nagy távolságra vándorló halfajokra halászó közösségi hajók betartják az ICCAT által a halászeszközökre és azok műszaki jellemzőire elfogadott intézkedéseket és ajánlásokat, valamint betartanak minden egyéb, a halászati tevékenységeikre alkalmazandó technikai intézkedést.

2. A vonóhálós halászhajókra vonatkozó egyedi intézkedéseket valamennyi vonatkozó halászati adatlap ismerteti.

3. A halászatra vagy valamely halászati tevékenységre vonatkozóan a biológiai egyensúly helyreállításának céljából bevezetett tilalmat Bissau-Guinea hátrányos megkülönböztetés nélkül a szóban forgó halászatban részt vevő valamennyi hajóra alkalmazza, legyen szó akár nemzeti, közösségi vagy valamely harmadik ország lobogója alatt közlekedő hajókról.

4. A két fél hatástanulmány alapján – és amennyiben szükségesnek bizonyul – a vegyes bizottság keretében megállapodik az alkalmazandó, a biológiai egyensúly helyreállításával összefüggő esetleges korrekciós intézkedésekről.

5. Abban az esetben, ha Bissau-Guineának szükséghelyzeti intézkedéseket kell hoznia, amelyek a fenti 3. pontban említettől eltérő halászati tilalom bevezetését vagy a tilalom előírt időtartamának meghosszabbítását vonják maguk után, a vegyes bizottság ülést tart annak értékelésére, hogy ezen intézkedések közösségi hajókra történő alkalmazása milyen hatással járhat.

6. Amennyiben a fenti 4. és 5. pont alkalmazása a halászati tilalom időszakának vagy időszakainak meghosszabbítását eredményezi, a két fél a vegyes bizottság keretében konzultál egymással annak érdekében, hogy a pénzügyi ellentételezés összegét kiigazítsák az ezen intézkedések következtében lecsökkent közösségi halászati lehetőségek függvényében.

VII. fejezet – Megfigyelők felvétele a vonóhálós halászhajók fedélzetére

1. A megállapodás keretében a bissau-guineai vizeken halászatra jogosult hajók fedélzetükre felveszik a Bissau-Guinea által kijelölt megfigyelőket az alábbi feltételekkel.

1.1. Minden vonóhálós halászhajó felvesz a fedélzetére egy, a halászatért felelős minisztérium által kijelölt megfigyelőt.

Ebben az esetben a hajóra szállási kikötőt a halászatért felelős minisztérium és a hajótulajdonosok vagy képviselőik közös megegyezésével határozzák meg.

1.2. A minisztérium elkészíti azon kijelölt hajók listáját, amelyeknek megfigyelőt kell felvenniük, valamint a hajóra történő felvételre kijelölt megfigyelők jegyzékét. Ezeket a jegyzékeket naprakészen kell tartani. Azokat elkészítésükkor azonnal, naprakésszé tételüket követően pedig három hónapon belül továbbítani kell az Európai Bizottságnak.

1.3. A minisztérium az engedély kiadásának időpontjában közli a hajótulajdonossal vagy annak képviselőjével a hajó fedélzetére felveendő megfigyelő nevét.

2. A megfigyelő által a fedélzeten töltendő idő hosszúságát a minisztérium határozza meg, de az általában nem haladja meg a feladatai ellátásához szükséges időt. A minisztérium erről az adott hajóra történő felvételre kijelölt megfigyelő nevének közlésekor értesíti a hajótulajdonost vagy annak képviselőjét.

3. A megfigyelő felvételének feltételeit a hajótulajdonos vagy képviselője és az illetékes bissau-guineai hatóságok közös megegyezéssel határozzák meg.

4. A megfigyelőt a bissau-guineai vizeken tervezett első hajóút elején Bissau-Guinea kikötőjében, az engedély megújítása esetén pedig a hajótulajdonos által kiválasztott kikötőben veszik fel.

5. Az érintett hajótulajdonosok két héten belül, tíznapos felmondási idővel közlik, hogy a megfigyelőket mikor és melyik kikötőjében kívánják felvenni.

6. Abban az esetben, ha a megfigyelőt külföldön veszik fel, a megfigyelő utazási költsége a hajó tulajdonosát terheli. Ha egy olyan hajó, amelynek a fedélzetén bissau-guineai megfigyelő tartózkodik, elhagyja Bissau-Guinea halászati övezetét, minden intézkedést meg kell tenni annak érdekében, hogy a megfigyelőt a hajótulajdonos költségén a lehető leghamarabb hazaszállítsák.

7. Ha a megfigyelő nincs a megbeszélt helyen és időben, és az azt követő tizenkét órán belül sem jelenik meg, a hajótulajdonos automatikusan mentesül azon kötelezettség alól, hogy a megfigyelőt felvegye a fedélzetre.

8. A megfigyelőt a fedélzeten tisztként kell kezelni. Amikor a hajó Bissau-Guinea vizein tevékenykedik, a megfigyelő a következő feladatokat látja el:

8.1. a hajók halászati tevékenységeinek megfigyelése,

8.2. a halászati műveleteket végző hajók földrajzi helyzetének ellenőrzése,

8.3. tudományos programok keretében biológiai mintavételek végzése,

8.4. kimutatás készítése a használt halászeszközökről,

8.5. a bissau-guineai halászati övezetben ejtett fogások hajónaplóba bejegyzett adatainak ellenőrzése,

8.6. a járulékos fogások arányának ellenőrzése és a visszadobott fogások becslése,

8.7. hetente legalább egyszer a halászati adatok rádión történő közlése, beleértve az elsődleges és járulékos fogások fedélzeten tárolt mennyiségét is.

9. A hajó kapitánya a hatáskörén belül minden intézkedést meghoz annak érdekében, hogy biztosítsa a megfigyelő fizikai biztonságát és kényelmét feladatai végzése közben.

10. A megfigyelő számára biztosítanak minden eszközt, amely feladatai ellátásához szükséges. A kapitány hozzáférést biztosít számára a feladatai elvégzéséhez nélkülözhetetlen kommunikációs eszközökhöz, a hajó halászati tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó iratokhoz, elsősorban a hajónaplóhoz és a navigációs könyvhöz, valamint a hajó azon részeihez, amelyek megkönnyítik megfigyelői feladatainak teljesítését.

11. A megfigyelő a hajón való tartózkodása alatt:

11.1. mindent megtesz annak érdekében, hogy a hajóra való felvételének körülményei, valamint a hajó fedélzetén való tartózkodása ne szakítsa meg és ne zavarja a halászati műveleteket,

11.2. ügyel a hajó fedélzetén található javak és eszközök épségére, továbbá tiszteletben tartja az említett hajóhoz tartozó valamennyi irat bizalmas jellegét,

11.3. tevékenységéről jelentést készít, amelyet továbbítani kell a bissau-guineai hatóságok részére. Az említett hatóságok a jelentés egy példányát feldolgozás után egy héten belül elküldik az Európai Bizottság Bissau-Guineai Delegációjának.

12. A megfigyelő a megfigyelési időszak végén, de még a hajó elhagyása előtt jelentést készít, amelyet el kell küldeni az illetékes bissau-guineai hatóságoknak, egy másolatot pedig az Európai Bizottságnak. A jelentést a kapitány jelenlétében írja alá, aki azt mellékletként kiegészítheti vagy kiegészíttetheti minden olyan észrevétellel, amelyet hasznosnak tart, és amelyet szintén aláír. A jelentés egy másolatát a megfigyelő kiszállásakor át kell adni a hajó kapitányának.

13. A hajótulajdonos saját költségére biztosítja a megfigyelők tiszteket megillető feltételek szerinti elszállásolását és étkeztetését, tekintettel a hajó szerkezeti jellemzőire.

A megfigyelő fedélzeten való tartózkodásával kapcsolatban felmerülő költségekhez való hozzájárulásként az engedélyezési díj megfizetésével egyidőben a hajótulajdonos minden, a bissau-guineai vizeken halászó hajóra bruttó regisztertonnánként évente időarányosan 12 EUR összeget fizet a bissau-guineai hatóságoknak.

14. A megfigyelő fizetését és társadalombiztosítási járulékait a minisztérium fedezi.

VIII. fejezet – A tonhalhalászhajók fedélzetére felvett megfigyelők

A felek a lehető leghamarabb konzultálnak az érdekelt országokkal a regionális megfigyelői rendszer meghatározásáról és az illetékes regionális halászati szervezet kiválasztásáról.

IX. fejezet - Ellenőrzés

1. Az Európai Közösség az I. fejezet 2. szakasza 1. pontjával összhangban naprakészen tartja azon hajók jegyzékét, amelyek számára e jegyzőkönyv rendelkezéseinek megfelelően halászati engedélyt állítottak ki. Ezt a jegyzéket az elkészítésekor, majd minden egyes naprakésszé tételekor közlik a halászat ellenőrzéséért felelős bissau-guineai hatóságokkal.

2. A nagy távolságra vándorló fajokra halászó hajók az e melléklet I. fejezete 2. szakaszának 3. pontjában említett, az előleg befizetéséről szóló értesítés kézhezvételekor vehetők fel az előző pontban említett jegyzékre. Ebben az esetben az Európai Bizottság Bissau-Guineai Delegációja a hajótulajdonos számára elküldi a tonhalhalászhajók jegyzékének hiteles másolatát, és azt a halászati engedély helyett és helyén tarthatja a fedélzeten addig, amíg a bissau-guineai hatóságok ez utóbbit ki nem állítják.

3. A vonóhálós halászhajók műszaki szemléje

3.1. Évente egyszer – és minden alkalommal, amikor az űrtartalom módosulása vagy a halászati kategória megváltozása miatt más típusú halászeszköz használatára van szükség – valamennyi közösségi vonóhálós halászhajónak jelentkeznie kell Bissau-Guinea kikötőjében a hatályos jogszabályok által előírt szemle elvégzésére. A szemlét kötelezően a hajónak a kikötőbe való megérkezését követő 48 órán belül el kell végezni.

3.2. A megfelelő szemle végén a hajó kapitányának az engedéllyel megegyező érvényességű igazolást állítanak ki, amelyet automatikusan meghosszabbítanak az év folyamán az engedélyüket megújító hajók esetében. A maximális érvényességi időtartam azonban nem haladhatja meg az egy évet. Ezt az igazolást mindig a hajó fedélzetén kell tartani.

3.3. A műszaki szemle során ellenőrzik a hajó műszaki jellemzőinek és a használt halászeszközöknek a megfelelőségét, valamint a legénységre vonatkozó rendelkezések betartását.

3.4. A szemlék költségeit a hajótulajdonos viseli a bissau-guineai jogszabályok által megállapított díjszabás szerint. Azok nem lehetnek magasabbak az ugyanazon szolgáltatásért más hajók által általában fizetett összegeknél.

3.5. A fenti 3.1. és 3.2. pontban meghatározott rendelkezések be nem tartása a halászati engedély automatikus felfüggesztését vonja maga után mindaddig, amíg a hajótulajdonos nem teljesíti e kötelezettségeket.

4. Az övezetbe való belépés és az onnan való kilépés:

A megállapodás alapján Bissau-Guinea halászati övezetében halászatot folytató közösségi hajók a bissau-guineai halászati övezetbe történő belépéskor és az onnan való kilépéskor a minisztérium rádióállomásának bejelentik a dátumot, a pontos időt, valamint földrajzi helyzetüket.

Az engedélyek kiállításakor a minisztérium tájékoztatja a hajótulajdonosokat az állomás hívójeléről, frekvenciájáról és munkaidejéről.

Amennyiben rádión nem tudnak tájékoztatást adni, a hajók egyéb kommunikációs eszközt is alkalmazhatnak, például telexet, faxot (faxszámok: 20.11.57, 20.19.57 és 20.69.50) vagy táviratot.

4.1. A közösségi hajók a bissau-guineai halászati övezetbe való belépési vagy onnan való kilépési szándékukról a be- vagy kilépés előtt legalább 24 órával értesítik a minisztériumot. A tonhalhalászhajók esetében ez a határidő mindössze 6 óra.

4.2. A kilépésről szóló értesítés küldésekor minden egyes hajó közli földrajzi helyzetét, valamint a fedélzeten tartott fogások mennyiségét és fajösszetételét. Ezen információkat elsősorban faxon, a faxszal nem rendelkező hajók esetében pedig rádión vagy elektronikus levél útján kell közölni.

4.3. Ha egy hajót halászati tevékenységen érnek tetten anélkül, hogy arról értesítette volna a minisztériumot, a hajót engedéllyel nem rendelkező hajónak kell tekinteni.

4.4. A fax- és telefonszámokat, valamint az elektronikus levélcímet is a halászati engedély kiadásakor kell közölni.

5. Ellenőrzési eljárások

5.1. A bissau-guineai vizeken halászati tevékenységet folytató közösségi hajók kapitányai lehetővé teszik és megkönnyítik minden olyan bissau-guineai tisztviselő fedélzetre szállását és munkájának végzését, akiknek feladata a halászati tevékenységek vizsgálata és ellenőrzése.

5.2. Ezek a tisztviselők csak a feladataik elvégzéséhez szükséges ideig maradhatnak a fedélzeten.

5.3. A vizsgálat és az ellenőrzés befejezését követően igazolást kell átadni a hajó kapitányának.

6. A hajó átvizsgálása

6.1. A minisztérium legfeljebb 48 órán belül tájékoztatja az Európai Bizottságot annak bissau-guineai delegációján keresztül a közösségi hajónak a bissau-guineai halászati vizeken történő bármely átvizsgálásáról, és az annak következtében alkalmazott valamennyi szankcióról.

6.2. Az Európai Bizottságnak egyidejűleg rövid és tömör jelentést kell kapnia azokról a körülményekről és indokokról, amelyek az átvizsgáláshoz vezettek.

7. Átvizsgálási jegyzőkönyv

7.1. Miután a parti állam illetékes hatósága elkészítette a jegyzőkönyvet, a hajó kapitánya aláírja.

7.2. Ez az aláírás nem sérti a védelemmel kapcsolatos azon jogokat és eszközöket, amelyeket a kapitány a számára felrótt jogsértéssel szemben érvényesíthet.

7.3. A hatályos jogszabályok rendelkezéseinek megfelelően a kapitány arra kötelezhető, hogy az illetékes hatóságok által kijelölt kikötőbe irányítsa a hajót.

8. Tájékoztató értekezlet átvizsgálás esetén

8.1. Mielőtt intézkedéseket hoznának a kapitánnyal vagy a legénységgel szemben, illetve bármilyen fellépést terveznének a rakomány vagy a hajó felszerelése tekintetében – kivéve azokat, amelyek a feltételezett jogsértésre vonatkozó bizonyítékok megőrzésére szolgálnak –, az említett információkról való tudomásszerzést követő egy munkanapon belül tájékoztató értekezletet kell tartani az Európai Bizottság és a minisztérium között, adott esetben az érintett tagállam képviselőjének részvételével.

8.2. Az értekezlet során a felek kicserélnek egymás között minden olyan iratot vagy információt, amely segíthet tisztázni a megállapított tények körülményeit. A hajó tulajdonosát vagy annak képviselőjét tájékoztatni kell az egyeztetés eredményéről és mindazokról az intézkedésekről, amelyek a hajó átvizsgálásából következhetnek.

9. Az átvizsgálás rendezése

9.1. Mielőtt bírósági eljárásra kerülne sor, meg kell próbálni peren kívüli eljárással rendezni a feltételezett jogsértést. Ezt az eljárást legkésőbb az átvizsgálást követő négy munkanapon belül be kell fejezni.

9.2. Peren kívüli eljárás esetén az alkalmazandó pénzbírság összegét a bissau-guineai jogszabályoknak megfelelően kell megállapítani.

9.3. Abban az esetben, ha az ügyet nem sikerül peren kívüli eljárással rendezni, és az ügy az illetékes bíróság elé kerül, a hajó tulajdonosa – az átvizsgálás költségei, valamint a jogsértés elkövetőire kiszabható pénzbírság és a rájuk terhelhető helyreállítási költségek figyelembevételével megállapított összegű – banki biztosítékot helyez letétbe a minisztérium által kijelölt banknál.

9.4. A banki biztosíték nem követelhető vissza a bírósági eljárás lezárulása előtt. Amennyiben az eljárás ítélet nélkül zárul, a biztosítékot felszabadítják. Ha az elmarasztaló ítélet következtében kiszabott bírság összege a letétbe helyezett biztosítéknál kisebb, a minisztérium felszabadítja a különbözetet.

9.5. A hajót akkor adják ki, és a legénysége akkor hagyhatja el a kikötőt, ha:

- teljesítették a peren kívüli eljárásból eredő kötelezettségeket, vagy

- a bírósági eljárás befejezéséig letétbe helyezték a 9.3. pontban említett banki biztosítékot, és azt a minisztérium elfogadta.

10. A szabályok betartása

A Bizottságot a delegáción keresztül rendszeresen tájékoztatják valamennyi, a közösségi hajók által elkövetett jogsértésre vonatkozó információról.

11. Átrakodások

11.1. Minden olyan közösségi hajó, amely a fogásait a bissau-guineai vizeken kívánja átrakodni, e műveletet a bissau-guineai kikötőkben végzi el.

11.2. A hajók tulajdonosai legalább 24 órával a átrakodás előtt jelentik a minisztériumnak a következő információkat:

- az átrakodó halászhajók neve,

- a szállítóhajó neve,

- az átrakodni szándékozott mennyiség tonnában, fajonkénti bontásban,

- az átrakodás napja.

11.3. Az átrakodást a bissau-guineai halászati övezetből való kilépésnek kell tekinteni. A hajóknak tehát el kell juttatniuk a fogási nyilatkozatokat az illetékes hatóságoknak, és közölniük kell akár a halászat folytatására, akár a bissau-guineai halászati övezetből való kilépésre vonatkozó szándékukat.

11.4. A fogások bármely, a fenti pontokban nem említett átrakodási művelete tilos a bissau-guineai halászati övezetben. A hatályos bissau-guineai szabályozás által előírt szankciókkal sújthatók azok, akik megsértik ezt a rendelkezést.

12. A Bissau-Guinea valamely kikötőjében ki- vagy átrakodási műveletet végző közösségi hajók kapitányai a bissau-guineai ellenőrök részére lehetővé teszik és megkönnyítik e műveletek ellenőrzését. A kikötőben végzett valamennyi vizsgálat és ellenőrzés végén igazolást kell kiállítani a hajó kapitánya részére.

X. fejezet - A halászhajók műholdas követése

A két fél a vegyes bizottság keretében megállapodik a megállapodás alapján halászó közösségi halászhajók műholdas követésének szabályairól, amennyiben a műszaki feltételek azt lehetővé teszik.

FÜGGELÉKEK

1. A halászati engedély iránti kérelem formanyomtatványa

2. A fogásokra és a halászati erőkifejtésre vonatkozó statisztikák

3. A tonhalhalászhajók naplója

1. függelék

A HALÁSZATI ENGEDÉLY

IRÁNTI KÉRELEM

FORMANYOMTATVÁNYA

A hivatal tölti ki. | Megjegyzések |

Hajó honossága:…………………………… Engedély száma:……………………………... Aláírás dátuma: ……………………………….. Kiadás dátuma: …………………. | ……………………………………………….. ……………………………………………….. ……………………………………………….. ………………………………………………... |

KÉRELMEZŐ

A vállalat neve:

Cégjegyzékszám:

A kérelmező neve és címe:

Születési helye és ideje:

Foglalkozása:

Címe:

Foglalkoztatottak száma:

Az ügynök neve és címe:

HAJÓ

Hajó típusa: Lajstromozási száma:

Új neve: Régi neve:

Az építés helye és ideje:

Eredeti honosság:

Hossz: Szélesség: Mélység:

Bruttó űrtartalom: Nettó űrtartalom:

Hajótest anyaga:

Főhajtómű gyártmánya: Típusa: Teljesítménye LE-ben:

Hajócsavar: Rögzített: ( Változtatható: ( Gyűrűs: (

Sebesség:

Hívójel: Frekvencia:

A mélységmérő, navigációs és adatátviteli eszközök jegyzéke:

Radar: ( Szonár: ( Hálóra szerelt mélységmérő: (

VHF: ( BLU: ( Műholdas navigációs készülék: ( Egyéb:

Tengerészek száma:

TÁROLÁS MÓDJA

Jég: ( Jég és hűtés: (

Fagyasztás: sós lében: ( szárazfagyasztással: ( hűtött tengervízben: (

Teljes hűtőteljesítmény (FG):

Fagyasztókapacitás tonna/24 órában megadva:

Tárolókapacitás:

A HALÁSZAT JELLEGE

A. Tengerfenéki halászat

Part menti tengerfenéki halászat: ( Mélyvízi tengerfenéki halászat: (

Vonóháló típusa:

lábasfejűek: ( garnélák: ( halak: (

Vonóháló hossza: Főkötél hossza:

Hálószemek mérete a zsákvégben:

Hálószemek mérete a hálószárnyban:

Háló vontatási sebessége:

B. Nyíltvizi, mélytengeri halászat (tonhal)

Horgászbotos: ( Horgászbotok száma: (

Kerítőhálós: ( Háló hossza: Háló mélysége:

Tárolótartályok száma: Kapacitás tonnában:

C. Horogsoros, illetve csapdákkal folytatott halászat

Felszíni: ( Tengerfenéki: (

Horogsor hossza: Horgok száma:

Horogsorok száma:

Csapdák száma:

PARTI LÉTESÍTMÉNYEK

Cím és az engedély száma:

A vállalat neve:

Tevékenységek:

Nagybani belföldi halkereskedelem: ( kivitel: (

A nagybani halkereskedő engedélyének típusa és száma:

A kezelésre és tárolásra szolgáló létesítmények leírása:

Foglalkoztatottak száma:

N.B.: Az igenlő válaszokat jelölje X-szel a megfelelő négyzetben.

Technikai észrevételek:

A minisztérium engedélye

2. függelék

HALÁSZATI MINISZTÉRIUM A FOGÁSOKRA ÉS A HALÁSZATI ERŐKIFEJTÉSRE VONATKOZÓ STATISZTIKÁK Hónap: Év:

Hajó neve: | Hajtómű teljesítménye: | Halászati módszer: |

Honossága: | Bruttó űrtartalom (t) | Kirakodási kikötő: |

Dátum | Halászati övezet | Hálóbehúzások száma: | Halászattal töltött órák száma | Halfajok |

TONHALHALÁSZHAJÓK NAPLÓJA | Horogsor |

1. Halászati övezet |

Az alapvonaltól számított 12 tengeri mérföldes sávon túl, beleértve Bissau-Guinea és Szenegál közös gazdálkodási övezetét, egészen északra a 268°-os irányszögig. |

2. Engedélyezett halászeszközök |

A hagyományos feszítőlapos vonóháló és egyéb szelektív halászeszközök használata engedélyezett. A hajóra szerelt véndégrudak használata engedélyezett. Valamennyi halászeszköz esetében tilos minden olyan módszer vagy eszköz alkalmazása, amely elzárja a hálószemeket vagy csökkenti szelektív hatásukat. A hálókopás vagy -szakadás elkerülésére azonban a fenékvonóhálók zsákvégének alsó részéhez rögzíthető egy léhésből vagy egyéb anyagból készült védőpanel. A vonóhálók esetében ilyen hálópanelek kizárólag a zsákvég elülső és oldalperemeire erősíthetők. A vonóháló felső részére felszerelhetők védőeszközök, feltéve, hogy azok egyetlen, a zsákvég anyagával megegyező léhésdarabból állnak, amelynek szembősége kifeszített állapotban legalább 300 milliméter. A vonóhálók zsákvégét alkotó – akár egy- vagy többszálas (sodort) – fonal megkettőzése tilos. |

3. Engedélyezet legkisebb hálószembőség |

70 mm |

4. A biológiai egyensúly helyreállítása |

A bissau-guineai szabályozásnak megfelelően. Amennyiben Bissau-Guinea e vonatkozásban nem hozott rendelkezéseket, a felek a rendelkezésre álló legjobb tudományos vélemények alapján és a közös tudományos bizottság egyetértésével, a vegyes bizottságon belül megállapodnak a biológiai egyensúly helyreállítása szempontjából legalkalmasabb időszakról. |

5. Járulékos fogások |

A bissau-guineai szabályozásnak megfelelően. A kifejezetten halakra halászó hajók által Bissau-Guinea halászati övezetében az e jegyzőkönyv melléklete III. fejezetében meghatározott halászati út során ejtett összfogásban a rákfélék és lábasfejűek aránya egyenként nem haladhatja meg a 9 %-ot. A lábasfejűekre halászó hajók által Bissau-Guinea halászati övezetében az e jegyzőkönyv melléklete III. fejezetében meghatározott halászati út során ejtett összfogásban a rákfélék aránya nem haladhatja meg a 9 %-ot. A megengedett járulékos fogások százalékos arányának túllépését a bissau-guineai jogszabályoknak megfelelően kell szankcionálni. A két fél a vegyes bizottság keretében konzultál egymással az engedélyezett arány esetleges kiigazításáról. |

6. Engedélyezett űrtartalom/díjak: |

Engedélyezett űrtartalom (BRT)/év | 4400 |

Díjak euróban bruttó regisztertonnánként és évenként | 229 EUR/BRT/év Negyed évre vagy fél évre szóló engedélyek esetében a díjakat időarányosan kell kiszámítani, 3 %, illetve 2 % hozzáadásával az engedélyek kiállítása során felmerülő költségek fedezésére. |

7. Megjegyzések: |

A hajók tevékenységére a jegyzőkönyv mellékletében meghatározott feltételek az irányadók. |

2. ADATLAP 2. HALÁSZATI KATEGÓRIA: VONÓHÁLÓS GARNÉLAHALÁSZHAJÓK |

1. Halászati övezet |

Az alapvonaltól számított 12 tengeri mérföldes sávon túl, beleértve Bissau-Guinea és Szenegál közös gazdálkodási övezetét, egészen északra a 268°-os irányszögig. |

2. Engin autorisé Engedélyezett halászeszközök |

A hagyományos feszítőlapos vonóháló és egyéb szelektív halászeszközök használata engedélyezett. A hajóra szerelt véndégrudak használata engedélyezett. Valamennyi halászeszköz esetében tilos minden olyan módszer vagy eszköz alkalmazása, amely elzárja a hálószemeket vagy csökkenti szelektív hatásukat. A hálókopás vagy -szakadás elkerülésére azonban a fenékvonóhálók zsákvégének alsó részéhez rögzíthető egy léhésből vagy egyéb anyagból készült védőpanel. A vonóhálók esetében ilyen hálópanelek kizárólag a zsákvég elülső és oldalperemeire erősíthetők. A vonóháló felső részére felszerelhetők védőeszközök, feltéve, hogy azok egyetlen, a zsákvég anyagával megegyező léhésdarabból állnak, amelynek szembősége kifeszített állapotban legalább 300 milliméter. A vonóhálók zsákvégét alkotó – akár egy- vagy többszálas (sodort) – fonal megkettőzése tilos. |

3. Engedélyezet legkisebb hálószembőség |

40 mm Bissau-Guinea vállalja, hogy legkésőbb az e jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított 12 hónapon belül módosítja jogszabályait annak érdekében, hogy a halók tekintetében az adott alrégióban hatályos jogszabályokkal összhangban kötelezővé tegye az 50 mm-es szembőséget, ami a bissau-guineai halászati övezetben halászó rákhalászflotta egészére vonatkozna. |

4. A biológiai egyensúly helyreállítása |

A bissau-guineai szabályozásnak megfelelően. Amennyiben Bissau-Guinea e vonatkozásban nem hozott rendelkezéseket, a felek a rendelkezésre álló legjobb tudományos vélemények alapján és a közös tudományos bizottság egyetértésével, a vegyes bizottságon belül megállapodnak a biológiai egyensúly helyreállítása szempontjából legalkalmasabb időszakról. |

5. Járulékos fogások |

A bissau-guineai szabályozásnak megfelelően. A garnélahalászhajók által Bissau-Guinea halászati övezetében az e jegyzőkönyv melléklete III. fejezetében meghatározott halászati út során ejtett összfogásban a lábasfejűek és halak aránya nem haladhatja meg a 50%-ot. A megengedett járulékos fogások százalékos arányának túllépését a bissau-guineai jogszabályoknak megfelelően kell szankcionálni. |

6. Engedélyezett űrtartalom/díjak: |

Engedélyezett űrtartalom (BRT)/év | 4400 |

Díjak euróban bruttó regisztertonnánként és évenként | 307 EUR/BRT/év Negyed évre vagy fél évre szóló engedélyek esetében a díjakat időarányosan kell kiszámítani, 3 %, illetve 2 % hozzáadásával az engedélyek kiállítása során felmerülő költségek fedezésére. |

7. Megjegyzések: |

A közösségi hajók tevékenységére a jegyzőkönyv mellékletében meghatározott feltételek az irányadók. |

3. ADATLAP – 3. HALÁSZATI KATEGÓRIA: HORGÁSZBOTOS TONHALHALÁSZHAJÓK |

1. Halászati övezet: |

Az alapvonaltól számított 12 tengeri mérföldes sávon túl, beleértve Bissau-Guinea és Szenegál közös gazdálkodási övezetét, egészen északra a 268°-os irányszögig. A Bissau-Guinea halászati övezetében folytatott halászati tevékenységük végzésére tekintettel a horgászbotos tonhalhalászhajók számára engedélyezett az élőcsali-halászat. |

2. Engedélyezett halászeszközök és technikai intézkedések: |

Horgászbotok Élő csalis erszényes kerítőháló: 16 mm A nagy távolságra vándorló halfajokra halászó közösségi hajók betartják az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) által a halászeszközökre és azok műszaki jellemzőire elfogadott intézkedéseket és ajánlásokat, valamint betartanak minden egyéb, a halászati tevékenységeikre alkalmazandó technikai intézkedést. |

3. Járulékos fogások: |

A vonatkozó ICCAT- és FAO-ajánlásoknak megfelelően az óriás cetcápa (Cetorhinus maximus), a nagy fehércápa (Carcharodon carcharias), a homoki tigriscápa (Carcharias taurus) és a közönséges kutyacápa (Galeorhinus galeus) halászata tilos. |

4. Engedélyezett űrtartalom/díjak: |

Díj a kifogott mennyiség tonnájában megadva | 25 EUR/tonna |

Éves átalánydíj: | 500 EUR/20 tonna |

Halászatra jogosult hajók száma | 14 |

5. Megjegyzések: |

A hajók tevékenységére a jegyzőkönyv mellékletében meghatározott feltételek az irányadók. |

4. ADATLAP – 4. HALÁSZATI KATEGÓRIA: FAGYASZTÓVAL FELSZERELT KERÍTŐHÁLÓS TONHALHALÁSZHAJÓK ÉS HOROGSOROS HAJÓK: |

1. Halászati övezet: |

Az alapvonaltól számított 12 tengeri mérföldes sávon túl, beleértve Bissau-Guinea és Szenegál közös gazdálkodási övezetét, egészen északra a 268°-os irányszögig. |

2. Engedélyezett halászeszközök és technikai intézkedések: |

kerítőháló + felszíni horogsor A nagy távolságra vándorló halfajokra halászó közösségi hajók betartják az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) által a halászeszközökre és azok műszaki jellemzőire elfogadott intézkedéseket és ajánlásokat, valamint betartanak minden egyéb, a halászati tevékenységeikre alkalmazandó technikai intézkedést. |

3. Engedélyezet legkisebb hálószembőség |

az ajánlott ICCAT-szabvány szerint |

4. Járulékos fogások: |

A vonatkozó ICCAT- és FAO-ajánlásoknak megfelelően az óriás cetcápa (Cetorhinus maximus), a nagy fehércápa (Carcharodon carcharias), a homoki tigriscápa (Carcharias taurus) és a közönséges kutyacápa (Galeorhinus galeus) halászata tilos. |

5. Engedélyezett űrtartalom/díjak: |

Díj a kifogott mennyiség tonnájában megadva | 35 EUR/tonna |

Éves átalánydíj: | 3150 EUR/90 tonna |

Halászatra jogosult hajók száma | 23 |

6. Megjegyzések: |

A közösségi hajók tevékenységére a jegyzőkönyv mellékletében meghatározott feltételek az irányadók. |

III. MELLÉKLET

2007. évi gazdálkodási terv – rákfélék és a tengerfenéken élő fajok |

Faj | BRT 2006 | BRT 2007 | BRT-különbség | BRT-különbség %-ban |

Rákfélék | 11 000 | 8 000 | -3 000 | -27% |

Lábasfejűek | 8 000 | 5 600 | -2 400 | -30% |

Tengerfenéken élő halfajok | 12 000 | 18 000 | 6 000 | 50% |

Nyíltvízi halfajok | 20 000 | 23 000 | 3 000 | 15% |

Tonhal | 49 000 | 49 000 | 0 | 0% |

ÖSSZESEN | 100 000 | 103 600 | 3600 | 0 |

E megállapodás hatályának időszakában – kivéve kedvező tudományos szakvélemény esetén – Bissau-Guinea a garnélafélékre és lábasfejűekre vonatkozó halászati kategóriában csökkenti a halászati erőkifejtést, és emellett 2007-ben fenntartja a harmadik országokkal és az Európai Közösséggel már megkötött, hatályos megállapodásokat.

Amennyiben azonban a harmadik országoknak odaítélt halászati lehetőségeket 2007. január 1-jéig nem használják fel, azok nem csoportosíthatók át 2008-ra és az azt követő évekre.

E halászati kategóriákban nem oszthatók ki halászati lehetőségek bérelt hajók számára.

Az európai vállalatokkal vagy társaságokkal/vállalkozásokkal megkötött valamennyi megállapodást legkésőbb az e jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított harminc napon belül végleges érvénnyel vissza kell vonni és hivatalosan meg kell szüntetni.

IV. melléklet:

Az e jegyzőkönyv 3., 8. és 9. cikke alapján betartandó célkitűzések és teljesítménymutatók alapelemei.

Stratégiai területek és célkitűzések | Mutatók |

Az egészségügyi feltételek javítása a halászati ágazat fejlesztése érdekében |

Előkészületek az exportjóváhagyás megszerzéséhez | A parlament kidolgozta/elfogadta az ipari halászatot folytató hajókra, a csónakokra és a halászati vállalkozásokra alkalmazandó minimális higiéniai és egészségügyi feltételekre vonatkozó jogszabályokat, és azokat végrehajtották Létrejött az illetékes hatóság A Centro de Investigação Pesqueira Aplicada (CIPA) megfelel a szabványoknak (ISO 9000) A laboratóriumot felszerelték a mikrobiológiai és vegyi elemzések végzéséhez szükséges eszközökkel A garnélákra vonatkozó felügyeleti és elemzési tervet (PNVAR 2008) elfogadták és beépítették a jogszabályokba A képzett egészségügyi ellenőrök száma A higiéniai előírásokról szóló képzésben részesült egészségügyi dolgozók és minisztériumi tisztviselők száma Megszerzett jóváhagyás az EU-ba irányuló exportra vonatkozóan |

Az ipari és a kisipari flotta modernizációja és higiéniai feltételeinek javítása | Az előírásoknak megfelelő, ipari halászatot folytató hajók száma A fából készült csónakok helyébe lépő, tartósabb anyagokból készült csónakok száma (abszolút értékben és százalékos arányban) Jéghűtő ládával felszerelt csónakok száma Kirakodóhelyek számának növelése Az egészségügyi előírásoknak megfelelő kisüzemi és part menti halászatot folytató hajók (abszolút számban és százalékban) |

Infrastruktúra-fejlesztés, különös tekintettel a kikötői infrastruktúrára | Bissau kikötőjének felújítása és a halászati kikötő kibővítése Bissau kikötőjében az ipari és kisüzemi halászatból származó fogások kirakodására szolgáló halpiacot az előírásoknak megfelelően felújították Bissau kikötőjét a nemzetközi előírásoknak megfelelő szintre fejlesztették (az SOLAS-egyezmény megerősítése) A kikötőben lévő hajóroncsokat eltávolították |

A halászati termékek minőségének javítása (kirakodott és feldolgozott termékek egészségügyi és növény-egészségügyi feltételei) | A halászati termékek vizsgálatára szolgáló rendszert kiigazították, és működik A higiéniai szabályokra vonatkozó ismeretek terjesztése (szervezett képzések, illetve a képzéseken részt vevő személyek száma) Működő vizsgálati laboratórium A kisüzemi halászatból származó termékek kirakodására és feldolgozására kialakított helyszínek száma A külföldi magánvállalkozásokkal való technikai és kereskedelmi partnerségek előmozdítása Ökocímkerendszer bevezetése a bissau-guineai termékekre |

A halászati övezet megfigyelésének, ellenőrzésének és felügyeletének javítása |

A jogi keret javítása | Elfogadták a halászati minisztérium és a védelmi minisztérium közötti, a felügyeletről és ellenőrzésről szóló megállapodást Elfogadták és végrehajtották a megfigyelési, ellenőrző és felügyeleti tervet |

A megfigyelés, ellenőrzés és felügyelet megerősítése | Független ellenőrök felesküdött testülete megkezdte tevékenységét (a felvett és kiképzett személyek száma), a költségvetési törvényben megfelelő pénzügyi keret elkülönítése e célra Tengeren töltött felügyeleti napok száma: évi 250 nap a jegyzőkönyv hatályának végéig Kikötői és tengeri ellenőrzések száma Légi ellenőrzések száma Közzétett statisztikai értesítők száma Radarlefedettség mértéke A teljes flotta VMS-lefedettsége A felügyelet technikai hátteréről szóló, végrehajtott képzési programok (képzési órák száma, kiképzett műszaki személyzet száma stb.) |

A hajók átvizsgálásának nyomon követése | A hajók átvizsgálására, a kiszabott szankciókra és a büntetések kifizetésére vonatkozó rendszer átláthatóságának javítása A büntetések kifizetésére vonatkozó szabályok javítása, valamint tilalom bevezetése bevezetése a pénzbüntetéseken kívüli büntetésekre A büntetésbehajtási rendszer javítása A behajtott büntetésekre vonatkozó éves statisztika közzététele A szankcionált hajók fekete listájának elkészítése A kiszabott szankciók éves statisztikájának elkészítése és közzététele A FISCAP éves jelentésének közzététele |

A halászati gazdálkodás javítása |

A garnélákra és a lábasfejűekre irányuló halászati erőkifejtés szabályozása | A harmadik országokkal és az Európai Közösséggel korábban megkötött, hatályos megállapodások fenntartása 2007-ben. Amennyiben azonban a harmadik országoknak odaítélt halászati lehetőségeket 2007. január 1-jéig nem használják fel, azok nem csoportosíthatók át 2008-ra és az azt követő évekre. Bérelt hajók számára nem oszthatók ki halászati lehetőségek. Az európai vállalatokkal vagy társaságokkal/vállalkozásokkal megkötött valamennyi megállapodás végérvényes visszavonása és hivatalos megszüntetése legkésőbb az e jegyzőkönyv hatálybalépésétől számított harminc napon belül. |

A halászati kutatások modernizálása és előmozdítása | A CIPA kutatási kapacitásának megerősítése |

A halászati erőforrásokra vonatkozó ismeretek szélesítése | Az évente elvégzett vonóhálós halászatok száma A vizsgált állományok száma Kutatási programok száma A legfontosabb erőforrásokra vonatkozóan elkészített és alkalmazott ajánlások száma (elsősorban a túlhalászott halállományokra vonatkozó halászati tilalmi és védelmi intézkedések) Az éves halászati erőkifejtés vizsgálata a fejlesztési tervek tárgyát képező fajok tekintetében Operatív halászatierőkifejtés-gazdálkodásra szolgáló eszközök (adatbázisok, statisztikai nyomon követési eszközök kidolgozása, a flottaigazgatásért felelős szervek hálózatba szervezése, statisztikai értesítők kiadása stb.) |

A halászat ellenőrzött fejlesztése | Az érintett év kezdete előtt az ipari halászatra vonatkozó éves gazdálkodási terv elfogadása A túlhalászott halászati erőforrásokra vonatkozó fejlesztési terv elfogadása és végrehajtása A kizárólagos gazdasági övezetben tevékenykedő hajók lajstroma, a kisüzemi halászhajókat is beleértve A kidolgozott, végrehajtott és értékelt fejlesztési tervek száma |

A Halászati és Tengergazdálkodási Minisztérium technikai szolgálatainak, valamint a halászati ágazatban érintett egyéb szolgálatok fejlesztése | A közigazgatási kapacitás fejlesztése Kidolgozott és alkalmazott képzési és átképzési programok (képzett tisztviselők száma, képzési órák száma, stb.) A partnerekkel való koordinációt, konzultációt és együttműködést szolgáló rendszerek fejlesztése A halászatra vonatkozó statisztikai adatgyűjtési és nyomon követési rendszerek fejlesztése |

Az engedélyezési rendszer és a hajók nyomon követési rendszerének fejlesztése | A műszaki személyzetnek tartott képzési órák száma Képzett technikusok száma A szolgálatok és statisztikák hálózatba szervezése |

PÉNZÜG