EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2016.12.8. COM(2016) 792 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI TANÁCSNAK ÉS A TANÁCSNAK Negyedik eredményjelentés az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtásáról





Negyedik eredményjelentés az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtásáról Bevezetés Az e negyedik jelentés által lefedett időszak folyamán megerősítést nyert a tendencia, hogy az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtása a számos kihívás ellenére is folyamatos előrelépéseket mutat. A nyilatkozat aktiválása óta lényegesen csökkent a határátkelések száma, ami az e jelentés által lefedett időszakban is folytatódott. Nem került sor több emberélet elvesztésére. A Törökországból a görög szigetekre érkezők számának napi átlaga továbbra is mintegy 81 személy, jóval alacsonyabb a tavalyi év azonos időszakában tapasztalt csúcsoknál. Ugyanakkor a Görögországból Törökországba történő visszatérések üteme túl lassú. Ennek következtében még nagyobb nyomás nehezedik a görög szigeteken található, már egyébként is túlterhelt befogadó intézményekre, ami hozzájárult a közrenddel kapcsolatos, nemrég bekövetkezett incidensekhez. Bár a Görögországba irányuló áramlás általános nagyságrendje változatlanul sokkal alacsonyabb a nyilatkozatot megelőzőnél, a helyzet nem pusztán gondos nyomon követést tesz szükségessé, hanem ami még ennél is fontosabb, további erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy javuljon a helyzet a görög szigeteken. Emellett a nyilatkozat egyéb elemei tekintetében is történt előrelépés. Például a szíriai menekültek Törökországból való áttelepítése folyamatosan gyorsul. Az EU több mint 2,2 milliárd EUR-t kötött le előirányzatokban a törökországi menekülteket támogató eszköz 3 milliárd EUR-s keretéből, és mostanáig 677 millió EUR került folyósításra. Ez a negyedik jelentés ismerteti az előrehaladás folytatódó tendenciáját, valamint a nyilatkozat végrehajtásához még szükséges intézkedéseket, hogy az mélyen meggyökerezzen az uniós szakpolitika stabil és fenntartható pilléreként. Az október 20-i Európai Tanács megállapítása szerint ahhoz, hogy tartósan stabilizálni lehessen a helyzetet a Földközi-tenger keleti térségében húzódó útvonalon, folytatni kell a nyilatkozat végrehajtását. A Tanács következtetései felszólítottak a görög szigetekre érkezők Törökországba való visszaküldésének felgyorsítására; állandó koordinátorok gyors kinevezésére a görögországi uniós tranzitzónákba; arra, hogy a tagállamok maradéktalanul teljesítsék azokat az erőforrás-igényléseket, amelyekre az érintett uniós ügynökségek szerint szükség van Görögország megsegítéséhez; valamint arra, hogy tegyenek további előrelépést az EU–Törökország nyilatkozatban foglalt, valamennyi tagállamra vonatkozó összes vállalást illetően, ideértve a vízumliberalizációt is. Ez a jelentés megerősíti, hogy az összes említett kérdésben sürgős szükség van az előrehaladásra. 1.Jelenlegi helyzet A harmadik jelentés 2016. szeptember 28-i közzététele óta összesen 5 687 személy érkezett Törökországból a görög szigetekre – ez naponta átlagosan nagyjából 81 főt jelent. Bár a napi érkezések száma továbbra is magasabb a nyarat megelőző időszaknál, továbbra is sokkal alacsonyabb a tavalyi év azonos időszakával (2015. szeptember 28-tól december 4-ig összesen mintegy 390 000) és a nyilatkozatot megelőző hónappal összevetve (amikor az érkezések átlagos száma meghaladta a napi 1 700-at). Az EU–Törökország nyilatkozat óta 63 halálesetet és eltűnt személyt regisztráltak az Égei-tengeren. Bár minden egyes elveszett élet igen sajnálatos, ez a halálesetek számának lényeges csökkenését jelenti, hiszen 2015 azonos időszakában több mint 592 személy vesztette életét.

Megerősített koordináció és együttműködés Az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtásáért felelős uniós koordinátor napi szintű nyomon követést biztosított a görög és a török hatóságokkal, az uniós ügynökségekkel, a nemzetközi szervezetekkel és más tagállamokkal együttműködve. Ennek során arra helyezte a hangsúlyt, hogy gyorsítsák a menekültügyi eljárásokat, növeljék a görög szigetekről Törökországba visszatérő migránsok számát, és megfelelő biztonsági intézkedéseket hozzanak meg az uniós fogadóállomásokon. Az EU–Törökország nyilatkozat maradéktalan végrehajtásának biztosítása, továbbá a görög szigetekre nehezedő nyomás enyhítése érdekében a végrehajtást meg kell erősíteni és fel gyorsítani. E célból az uniós koordinátor a görög hatóságok közreműködésével közös cselekvési tervet dolgozott ki az EU oldaláról megteendő intézkedések tekintetében, amit a mai napon tesz közzé. A tervet azért dolgozták ki, hogy tudatosítsák a felek mindegyike – Görögország, a tagállamok, az Európai Határ- és Parti Őrség, az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal, a Bizottság és a nemzetközi szervezetek (a Nemzetközi Migrációs Szervezet, valamint az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala) – részéről szükséges további erőfeszítéseket az EU–Törökország nyilatkozat maradéktalan végrehajtásának biztosítása, és különösen a görög szigetekre nehezedő nyomás enyhítése érdekében. A fentiek alapján történő együttműködésnek elsősorban az a célja, hogy 2017 áprilisáig ledolgozzák a görög szigeteken felgyűlt menekültügyi ügyhátralékot. A Bizottság a maga részéről támogatja az 1. mellékletbe foglalt közös cselekvési terv legfontosabb pontjait. A tagállamok részvétele nélkülözhetetlen ahhoz, hogy az uniós ügynökségek eredményesen támogassák az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtását. Az október 20-i Európai Tanács hangsúlyozta annak fontosságát, hogy teljes mértékben eleget tegyenek az uniós ügynökségek, valamint az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal menekültügyi szakértői készenléti állománya munkatársak iránti igényeinek, hogy azok bármikor és megfelelő számban támogathassák az uniós frontországokat. Az Európai Tanács további munkatársak iránti felhívásainak gyors nyomon követése céljából, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal átfogó kísérleti képzési programot dolgozott ki annak biztosítására, hogy korlátozott nemzeti tapasztalattal rendelkező ügyintéző tisztségviselőket is kiküldhessenek a görög hatóságok támogatására. A korábbi jelentésekben megállapított hiányosságokat azonban még mindig nem teljes mértékben küszöbölték ki. A december 5-i adatok szerint az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal 93 tolmácsot és 74 tagállami szakértőt küldött ki Görögországba, akik közül 52-en a fogadóállomásokon tevékenykednek, közülük 39 ügyintéző. Jelenleg 61 egyedi ügyekkel foglalkozó munkatárs hiányzik. Mivel további szakértők kiküldésére van szükség, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal további 150 tagállami menekültügyi szakértő – köztük 100, a szigeteken tevékenykedő ügyintéző – iránti felhívást adott ki, azonban a december 5-ig beérkezett kinevezések alapján mostantól az év végéig várhatóan csökkenni fog a kiküldött szakértők összlétszáma. Ha nem kerül sor ennek sürgős orvoslására, mindez komoly negatív hatást gyakorolhat az ügyek intézésének sebességére, és tovább növeli annak kockázatát, hogy még nagyobb túlzsúfoltság alakul ki a szigeteken. Ami a határokon nyújtott segítséget illeti, a december 5-i adatok szerint az Európai Határ- és Parti Őrség 682 tisztviselőt küldött ki Görögországba, közülük 54 szakembert az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtásának elősegítése érdekében Vagyis december 14-ig 13 kiküldött határőr hiányzott, azt követően pedig a hiány 57 főre nőtt. Ami az Europolt illeti, az elkülönített helyen történő biztonsági ellenőrzések végrehajtása céljából az uniós fogadóállomásokra ez idő szerint kiküldött határőrök száma 24-re nőtt (beleértve 21 kiküldött határőrt és az Europol három saját munkatársát). Jelenleg az öt szigetre kiküldött, elkülönített helyen történő biztonsági ellenőrzések végzésére hivatott Europol munkatársakon felül koordinációs célokból négy további tisztviselő állomásozik a pireuszi regionális szintű, migrációügyi uniós munkacsoportban. Az Europolon keresztüli kiküldés továbbra is elegendőnek tűnik ugyan, de szorosan nyomon kell követni, hogy az áramlások jövőbeli alakulása miatt szükségessé válnak-e kiigazítások. A fentiekre – különösen a szigetek befogadási rendszer kapacitásainak növekvő túlzsúfoltságával kapcsolatos kockázatokra és az ezzel összefüggésben közrendet érintő veszélyekre (lásd alább) – tekintettel a tagállamoknak sürgősen növelniük kell az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal és az Európai Határ- és Parti Őrség számára tett felajánlásaikat. A tagállamoknak továbbá be kell tartaniuk azokat az ígéreteiket, miszerint elküldik a kért tisztségviselőket az Európai Határ- és Parti Őrségnek, és összhangba hozzák azt az igényelt létszámmal és profilokkal. Az Európai Határ- és Parti Őrség, azaz az Ügynökség, valamint a Földközi-tenger keleti térségében húzódó útvonalon érkező irreguláris migrációs áramlatot kezelő tagállami határőrizeti hatóságok működéséhez elengedhetetlen, hogy folyamatosan rendelkezésre álljanak kiküldhető vendégtisztek és az Európai Határ- és Parti Őrség által koordinált műveletek hatékony végrehajtásához szükséges műszaki berendezések. A puccskísérletet követően visszahívott török összekötő tisztviselőket október 25-én ismét kiküldték a görög szigetekre. A török parti őrség, amely aktívan járőrözik az Égei-tenger keleti medencéjében, hetente jelentős mennyiségű Törökországból való távozást akadályoz meg (mintegy 450–500 elfogás). 2016. áprilisban kirendelték a NATO zászlóshajójára az Európai Határ- és Parti Őrség összekötő tisztviselőjét, júliusban pedig aláírták az eljárási standardokról való megállapodást az Európai Határ- és Parti Őrség és a NATO tengerészeti parancsnoksága között, és ennek alapján elmélyült az égei-tengeri együttműködés, amelyre közös helyzetkép, korai előrejelzés és megfigyelési tevékenységek, valamint az operatív információknak a görög és a török parti őrségekkel való megosztása formájában került sor. Az együttműködésnek az a célja, hogy tovább növekedjen a már jelenleg is magas felderítési arány, és felgyorsuljon a migránscsempészéssel kapcsolatos információcsere. Ennek érdekében a NATO a közelmúltban egy berendezést bocsátott az Európai Határ- és Parti Őrség rendelkezésére, hogy az utóbbi hozzáférjen a NATO korlátozott regionális hálózatához, és tovább erősítsék a két művelet közötti információcserére szolgáló platformokat. Tájékoztatási kezdeményezések A migránsok tájékoztatására vonatkozó stratégiával foglalkozó munkacsoport munkája alapján egy jelentős médiakonzorcium a Bizottság közreműködésével jelenleg dolgozik az online „migráns-tájékoztatási portál” kialakításán. A portál várhatóan 2017 elején lép működésbe, hogy világszerte potenciális migránsok millióinak nyújtson tájékoztatást azokról a veszélyes utazásokról és jogi akadályokról, amelyekkel akkor szembesülnek, amikor megkísérelnek bejutni az Unió területére.

Az uniós fogadóállomásokon július és augusztus során folytatott, a migránsokat a jogaikról és a lehetőségeikről tájékoztató információs kampány nyomon követéseként a Bizottság segítséget nyújt a görög hatóságoknak ahhoz, hogy az összes uniós fogadóállomáson állandó tájékoztató fülkéket alakítsanak ki. A görög hatóságok, valamint az európai és nemzetközi szervezetek szakértőit el kell helyezni a fülkékben, hogy megbízható információforrást biztosítsanak a migránsok számára. A híoszi tájékoztató fülkét már felállították, a leszboszi elkészítése pedig folyamatban van. A Bizottság háttérdokumentumokat és tájékoztató anyagokat készít, együttműködve a görög hatóságokkal, az uniós ügynökségekkel, a Nemzetközi Migrációs Szervezettel és az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatalával. Fő kihívások és következő lépések Tekintettel az egyre túlzsúfoltabb befogadási rendszer kapacitásaival kapcsolatos kockázatokra, és az ezzel összefüggésben a közrendet fenyegető veszélyekre, a tagállamok – az Európai Tanácsban tett októberi kötelezettségvállalásnak megfelelően – sürgősen az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal rendelkezésére bocsátják a szükséges szakértőket a menedékjog iránti kérelmek görög szigeteken való feldolgozásának gyorsítása céljából, szükség esetén igénybe véve az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal által a pályakezdő tisztviselők kiküldése érdekében kidolgozott átfogó képzést; A tagállamok további szakértőket bocsátanak az Európai Határ- és Parti Őrség rendelkezésére az igényelt létszámnak és képesítéseknek megfelelően; 2017 elején egy médiakonzorcium elindítja a „migráns-tájékoztatási portált”; A lehető leghamarabb tájékoztató pontok kerülnek kialakításra az összes uniós fogadóállomáson, hogy közvetlen tájékoztatást nyújtsanak a migránsoknak. 2.A Görögországba érkező összes új irreguláris migráns Törökországba való visszaküldése A nyilatkozat arról rendelkezik, hogy a március 20. után Törökországból a görög szigetekre újonnan érkező összes irreguláris migránst és menedékkérőt vissza kell küldeni, amennyiben menedékjog iránti kérelmük elfogadhatatlannak vagy megalapozatlannak minősül. Ezt az intézkedést szigorúan az uniós és a nemzetközi jogból eredő kötelezettségekkel összhangban, a visszaküldés tilalmának maradéktalan tiszteletben tartása mellett hajtják végre. A visszatérések helyzete A harmadik jelentés 2016. szeptember 28-i közzététele óta, miután a török összekötő tisztviselők visszatértek a szigetekre és szeptember elején újra kezdődtek a visszatérési műveletek, az EU–Törökország nyilatkozat keretében 170 olyan személyt küldtek vissza – köztük 42 szíriait –, aki szabálytalanul lépett be Görögországba, így az EU–Törökország nyilatkozatot követően Törökországba visszaküldött migránsok teljes száma 748 főre emelkedett. A visszaküldöttek között voltak pakisztáni (394), afgán (61), algériai (68), iraki (17), bangladesi (26), iráni (18), srí lankai (16) és marokkói (15) állampolgárok is. A visszaküldött személyek elutasító menedékjogi határozatot kaptak (többek között másodfokú elutasító határozatokat is), visszavonták menedékjog iránti kérelmüket, vagy egyáltalán nem is nyújtottak be ilyen kérelmet. 2016 folyamán összesen 1 187 irreguláris migránst – közül 95 szíriait – küldtek vissza Görögországból Törökországba az EU–Törökország nyilatkozat vagy a Görögország és Törökország közötti kétoldalú visszafogadási jegyzőkönyv alapján. A visszatérések száma összességében véve nemcsak alacsony volt, azonban az érkezések számától is elmaradt. A heti rendszerességgel megvalósuló műveleteknek köszönhetően októberben némileg növekedett a visszatérések száma, november első felében azonban (amikor csak négy pakisztáni állampolgárt küldtek vissza) azt tapasztalták, hogy a török hatóságok késedelmesen vagy egyáltalán nem válaszoltak a görög hatóságoknak az EU–Törökország nyilatkozat szerinti visszatérési műveletek iránti kéréseire. Bár a görög menekültügyi szolgálat megkettőzte a szigeteken dolgozó szakértőinek számára, és az idei év végéig várhatóan további szakértőket alkalmaznak, még több erőfeszítésre van szükség ahhoz – többek között a tagállami szakértőknek az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal útján való kiküldése révén – , hogy gyorsuljon a menedékjog iránti kérelmek első fokon történő feldolgozása, és fenntarthatóan és nagyobb számban kerüljön sor visszaküldésekre. A nem szíriai migránsokat hajón küldik vissza Törökországba, és a kirklareli idegenrendészeti fogdába szállítják át őket, ahol tájékoztatást kapnak a jogaikról, többek között arról, hogy Törökországban védelmi jogállást igényelhetnek. A beszámolók szerint mostanáig 47 személy nyújtott be kérelmet a török hatóságokhoz: egy fő menekült jogállást kapott, 46 személyt pedig szabadon engedtek az idegenrendészeti fogdából kérelmük elbírálásának idejére. Mostanáig 417 olyan személyt küldtek vissza származási országukba, akik nem folyamodtak menekültstátuszért Törökországban. Ami a szíriaiakat illeti, őket repülőn küldik vissza a görög szigetekről, majd a duzici menekülttáborban kapnak elhelyezést. Jogosultak ideiglenes védelmet igényelni, és az ideiglenes védelem iránti kérelem gyors előzetes nyilvántartásba vételét követően szabadon engedik őket, és letelepedhetnek az általuk kiválasztott tartományban vagy a táborban maradhatnak. Mostanáig mindegyik visszaküldött szíriait előzetesen nyilvántartásba vették, tíz fő kivételével, akik úgy döntöttek, hogy önként visszatérnek Szíriába. Az ENSZ menekültügyi főbiztosa és az EU törökországi küldöttsége a közelmúltban ellátogatott a kirklareli idegenrendészeti fogdába és a duzici menekülttáborba. Törökországban 2016-ban mostanáig (november 15-ig) 11 102 szíriai kapott munkavállalási engedélyt. A harmadik jelentés 2016. szeptember 28-i közzététele óta az önkéntes visszatérési és visszailleszkedési program támogatásával 869 személy tért vissza önkéntesen a származási országába a görög szárazföldről, 163 pedig a görög szigetekről. 2016. január 1. óta összesen 5 710, Görögországban tartózkodó migráns vette igénybe a programot. Az említett erőfeszítések fokozása érdekében összehangolták a programot. A továbbiakban a szigetekről származó összes résztvevőnek teljes mértékben hozzá kell jutnia a visszailleszkedési segítségnyújtáshoz. Az összes visszatérési erőfeszítést elősegítené továbbá, ha Görögország teljes mértékben részt venne a visszatérésre vonatkozó uniós finanszírozású programokban (különösen az Európai Reintegrációs Hálózat programban), és a lehető legteljesebb mértékben kihasználná a pénzügyi és technikai támogatást.

Jogi lépések Mostanra megkezdte működését az újonnan létrehozott fellebbviteli hatóság, és a hat állandó fellebbviteli bizottság (valamint az azokat helyettesítő egyetlen pótbizottság). Július 20. óta e bizottságok bírálják el (az alacsony elismertségi rátájú állampolgárságokra alkalmazott) elfogadhatósági és jogosultsági eljárások keretében a görög menekültügyi szolgálat elsőfokú határozataival szemben benyújtott jogorvoslati kérelmeket. Az új fellebbviteli hatóság hatékonyságának javítása és a másodfokú határozatok számának növekvése érdekében a görög kormány október 25-én úgy döntött, hogy hét további fellebbviteli bizottságot hoz létre, 13-ra növelve e bizottságok teljes számát, 2017. február végére pedig 20-ra szándékozik emelni a fellebbviteli bizottságok teljes számát, és növelni kívánja a havonta meghozott határozatok számát is. Az igazságügyi minisztérium és az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala befejezte a hét további bizottság tagjainak kiválasztását. A bizottságok várhatóan december végéig kezdik meg működésüket. A Bizottság továbbra is támogatást nyújt a görög hatóságoknak az első- és másodfokú menekültügyi eljárások gyorsítása, valamint a menekültügyi szolgálat és a fellebbviteli hatóság teljesítményének fokozása céljából. Ami a görög szigeteket illeti, a menekültügyi szolgálat elfogadhatóságra és megalapozottságra vonatkozó 6 040elsőfokú határozata ellen mostanáig összesen 2 014 jogorvoslati kérelmet nyújtottak be. E 2 014 jogorvoslati kérelem közül mostanáig 838 ügyben hoztak másodfokú határozatot (azaz az ügyek 42 %-ában). Az elfogadhatóságra vonatkozóan eddig hozott 407 másodfokú határozat közül 17 esetben helybenhagyták az elfogadhatatlanságot megállapító elsőfokú határozatot, 390 másodfokú határozat pedig megváltoztatta az elfogadhatatlanságot megállapító elsőfokú határozatot. Ami a megalapozottságra vonatkozó 431 másodfokú határozatot illeti, 369 másodfokú határozat helybenhagyta az elsőfokú határozatot, 62 pedig megváltoztatta az elutasító határozatot. Az új fellebbviteli bizottságok alapvető feladatot látnak el annak biztosítása tekintetében, hogy mindenkinek lehetősége legyen törvényes jogainak gyakorlására. Ugyanakkor lassú volt a döntéshozatal sebessége, ami közvetlen hatást gyakorol a nyilatkozat végrehajtására. Az új fellebbviteli bizottságok ez idáig 366 határozatot hoztak az EU–Törökország nyilatkozat keretében – 14-et az elfogadhatóságról, 352-t pedig a megalapozottságról. A görög Államtanács előtt november 29-én meghallgatásra került sor az új fellebbviteli bizottságok összetételének alkotmányosságát illetően, és a testület várhatóan az idei év végéig hozza meg határozatát. E határozat különösen fontos sok más ügy előhaladásának meghatározása tekintetében. Operatív lépések Az uniós fogadóállomások befogadási rendszerének egyre túlterheltebb kapacitása, valamint a migránsok és a szigetek helyi lakossága között a közelmúltban bekövetkezett incidensek tovább rontották a már addig is nehéz élet- és munkakörülményeket a szigeteken. 16 295 migráns tartózkodik a szigeteken, ugyanakkor csupán 7 450 férőhely van a hivatalos befogadó intézményekben, további 754 férőhely pedig az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala bérleti programja keretében jött létre. Az uniós fogadóállomásokon uralkodó helyzet kezelését az is nehezíti, hogy a szárazföldön is súlyos teher hárul a görög hatóságokra – a görög hatóságok jelentése szerint december 6-án a szárazföldön és a szigeteken együttvéve összesen 62 000 migráns tartózkodott. Görögország amellett, hogy megkísérelte felgyorsítania a menedékjog iránti kérelmek elbírálását, és az irreguláris migránsok Törökországba való visszatérését, számos intézkedést hozott az uniós fogadóállomások tehermentesítésére. A kiszolgáltatott helyzetben lévő migránsokat és családtagjaikat átirányították az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala bérleti programjához vagy a szigeteken lévő szállodákba. Továbbá a szárazföldre is átszállítottak olyan személyeket, akik az EU–Törökország nyilatkozat alapján nem küldhetők vissza, valamint kiszolgáltatott csoportokat és kísérő nélküli kiskorúakat. December 1-ig összesen 2 675 ilyen személyt szállítottak át a szárazföldre. E személyeket az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala bérleti programjához vagy a szárazföldön található szálláshelyekre irányították, vagy maguk gondoskodtak szállásról a szárazföldön. Változatlanul a legfontosabb bizottsági prioritások egyike, hogy megfelelő szállást biztosítsanak a kísérő nélküli kiskorúak számára, ezért a Bizottság pénzforrásokkal támogatja a befogadási többletkapacitások kialakítását, valamint arra ösztönzi a tagállamokat, hogy több arra jogosult kísérő nélküli kiskorút helyezzenek át Görögországból és Olaszországból. Leszboszon gyorsított műveleti eljárást alakította ki a Maghreb-országokból, Pakisztánból és Bangladesből származó migránsok számára, amelynek keretében a regisztrálásra, a meghallgatásra és az értesítésre egyaránt néhány napon belül kerül sor. A görög hatóságok emellett a helyi önkormányzatokkal karöltve azon dolgoznak, hogy további őrizeti kapacitást alakítsanak ki vagy a kiutasítás előtti őrizeti kapacitás növelése céljából kibővítsék a szigeteken lévő jelenlegi létesítményeket. Folyamatosan biztosítani kell elegendő téliesített befogadó intézmény rendelkezésre állását a szigeteken, és megkezdődött az elszállásolásra szolgáló létesítmények fejlesztése. A téli körülményekre reagálva a humanitárius partnerek – uniós támogatással – ruhákat és más háztartási cikkeket osztanak a szigeteken. A görög rendőrség egyes biztonsági aggályok kezelése és a szigetek közrendjével kapcsolatos feltételek javítása érdekében biztonsági és kiürítési terveket készített, amelyek az uniós fogadóállomásokon lévő valamennyi személyre és szervezetre kiterjednek. Elkészítették az uniós fogadóállomáson dolgozó uniós ügynökségi személyzet és tagállami szakértők incidens esetén történő evakuálására vonatkozó vészhelyzeti iránymutatást, a görög rendőrség pedig növelte a szigetekre kiküldött rendőrtisztek számát, így különlegesen kiképzett rohamrendőri egységek állomásoznak a menedékkérelmeket feldolgozó munkaállomások közelében, és a tervek szerint további ilyen rendőri egységeket fognak telepíteni. Az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal szintén javította a biztonsági feltételeket az uniós fogadóállomások azon területein, ahol menedékkérelmeket dolgoznak fel. Az eddig elért fejlesztések ellenére sok még a tennivaló a szigeteken uralkodó helyzet kezelése terén. A regisztrációs és személyazonosítási szolgálatnak az eljárások javítása érdekében prioritásként kell kezelnie a fogadóállomásokra vonatkozó új eljárási standardok véglegesítését és elfogadását, maradéktalanul figyelembe véve az EU–Törökország nyilatkozatot. Rövidíteni kell a kérelem megfogalmazása és benyújtása közötti időt a menekültügyi eljárásokról szóló irányelv 6. cikke (2) bekezdésének megfelelően, amely előírja, hogy a menedékjogért folyamodó személyeknek ténylegesen lehetőségük legyen arra, hogy kérelmüket mielőbb benyújtsák. Az uniós fogadóállomásokon működő görög állandó koordinátorok még nem foglalták el beosztásukat, noha az elmúlt hat hónapban többször bejelentették, hogy küszöbön áll a kinevezésük; jelenlétükre sürgősen szükség van az uniós fogadóállomások átfogó irányításának biztosítása érdekében, többek között a biztonság szempontjából. Továbbá sokkal több rendőrtisztet kell kiküldeni. Becslések szerint a jelenleg kirendelt rendőrtisztek számánál háromszor vagy akár négyszer nagyobbak kellene lennie a megfelelő rendőri erőnek (a pontos kiküldési igények szigetenként változnak), amely kielégítően biztosítaná a biztonsági és közrenddel kapcsolatos szükségleteket az uniós fogadóállomásokon azok jelenlegi struktúrájában.

Európai uniós pénzügyi támogatás Görögországnak Bár a Görögországnak nyújtott uniós támogatás nem csupán a legsürgősebb szükségletekkel szembesülő uniós fogadóállomásokra összpontosult, a görögországi szárazföldnek nyújtott támogatás szintén kedvező dominóhatással volt a nyilatkozat megvalósítására. Folyamatosan intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy mielőbb megkezdődjön a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alaphoz és a Belső Biztonsági Alaphoz kapcsolódó, a 2014–2020-as időszakra vonatkozó görög nemzeti programok keretében rendelkezésre álló 509 millió EUR maradéktalan felhasználása. Októberben befejeződött a nemzeti programok irányításáért felelős hatóság feladatkörének a Gazdasági, Fejlesztési és Idegenforgalmi Minisztériumra történő átruházása. Mindkét nemzeti program felülvizsgálata szükségesnek látszott ahhoz, hogy jobban hozzáigazítsák azokat a jelenlegi szükségletekhez – a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap nemzeti programját a közelmúltban hagyták jóvá, a Belső Biztonsági Alapét pedig jelenleg véglegesítik, és minden bizonnyal hamarosan jóváhagyásra kerül. A Bizottság továbbra is arra ösztönzi a görög hatóságokat, hogy hatékonyan és eredményesen használják ki nemzeti programjaikat, valamint szorosan együttműködik a görög hatóságokkal a megvalósítási mechanizmusok javítása terén, hogy a rendelkezésre álló forrásokat a sürgős szükségleteket szem előtt tartva lehessen felhasználni, különösen a befogadás és a határellenőrzés terén (mint például a regisztráció, a személyazonosság megállapítása és az ujjnyomatvétel). A fent említett két alapból Görögországnak megítélt 352,8 millió EUR sürgősségi segélyből megközelítőleg 70 millió EUR közvetlen támogatást nyújtottak az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtásához, vagy közvetlenül a görög hatóságoknak, vagy uniós ügynökségek és nemzetközi szervezetek közbeiktatásával. Ezenfelül 199 millió EUR-t bocsátottak rendelkezésre a 2016. március 15-i Tanács által elfogadott Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz keretében. Decemberben további 50 millió EUR költségvetési előirányzatot tesznek majd elérhetővé abból a célból, hogy megszüntessék az élelem és szállás biztosítása terén meglévő görögországi hiányosságokat, és lehetőséget nyújtsanak az előre nem látható eseményekre való gyors reagálásra. A Szükséghelyzeti Támogatási Eszköz keretében finanszírozott humanitárius partnerek a szárazföldön és a szigeteken egyaránt szükségletalapú reagálást biztosítanak. A szigeteken mindenekelőtt többcélú készpénztámogatás, további nem hivatalos befogadó intézmények kialakítása, valamint egészségügyi ellátás, élelem, víz, higiéniai és egyéb alapvető szolgáltatások biztosítása révén nyújtanak segélyt. Fő kihívások és következő lépések A menedékjog iránti kérelmek feldolgozásának sürgős felgyorsítása különösen a szigeteken, a kérelem elkészítésétől kezdve a jogorvoslatig és a jogerős határozatig, az uniós és a nemzetközi joggal összhangban. A fellebbviteli bizottságok és a fellebbviteli bizottságonként hozott határozatok számának növelése, előnyben részesítve a szigeteket; Az EU–Törökország nyilatkozaton alapuló Törökországba való visszatérések ütemének sürgős felgyorsítása; A biztonsági és védelmi intézkedések javítása a szigeteken, mindenekelőtt azáltal, hogy állandó koordinátorokat neveznek ki az uniós fogadóállomásokra és nagyobb számban küldenek ki görög rendőrtiszteket; Téliesített befogadási kapacitások biztosítása a szigeteken; A kísérő nélküli kiskorúak kijelölt létesítményekben történő elhelyezésének biztosítása; A Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alaphoz és a Belső Biztonsági Alaphoz kapcsolódó nemzeti programok irányításáért felelős, újonnan kijelölt nemzeti hatóság teljes körűen működőképessé tétele, hogy sürgősen lehetővé váljon az említett programok alapján rendelkezésre álló finanszírozás hatékony és eredményes felhasználása. 3.„Egy az egyhez” arányú áttelepítés Törökországból az EU-ba Jelenlegi helyzet December 5-ig összesen 2 761 szíriai személy telepíttettek át Törökországból az EU-ba és Norvégiába az „egy az egyhez” rendszer alapján. A harmadik jelentés 2016. szeptember 28-án történt közzététele óta (december 5-ig) 1 147 szíriai személyt telepítettek át nyolc tagállamba (Belgium, Finnország, Franciaország, Németország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia és Svédország). Jelenleg összesen 340 jóváhagyott személy vár áttelepítésre. Ebből adódóan – az előző időszakhoz hasonlóan – az áttelepítés a görög szigetekről való visszaküldésekhez képest sokkal jobb ütemben halad. Ezt az ütemet fenn is kell tartani. Javult a tagállamok és Törökország közötti kommunikáció az Ankarába irányuló tervezett kiválasztási missziók és az Ankarából történő áttelepítések tekintetében, ami elősegítette az áttelepítési tevékenység koordinációjának és tervezésének javítását és a forrásfelhasználás optimalizálását. Az áttelepítések rendszeresebbé váltak. Az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala a közelmúltban több tagállamnak is eljuttatta az áttelepítésre jelöltek további jegyzékeit, más tagállamok pedig már megtervezték a további áttelepítési kiválasztási missziókat és a következő hónapokban végrehajtandó műveleteket. Az 5 700 esetleges áttelepítendő szíriai menekült nevét tartalmazó, szeptember 2-án benyújtott jegyzék mellett a török hatóságok október 7-én és november 18-án 5 000, illetve 2 000 személyt tartalmazó új jegyzékeket is benyújtottak az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatalához. Előreláthatóan decemberben kerül sor a mintegy 2 000 szíriai személyt tartalmazó, következő jegyzék benyújtására, az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala azt várja továbbá a török hatóságoktól, hogy ellenőrizzék a megközelítőleg 4 000 szíriai személyt felölelő régebbi jegyzékeket. Ha ez megtörténik, akkor az ENSZ Menekültügyi Főbiztosa Hivatalának jelzése szerint elegendő számú áttelepítendő személy áll majd rendelkezésre a 2017 első hónapjaiban esedékes áttelepítési műveletekhez. Az ENSZ Menekültügyi Főbiztosa Hivatalának becslése szerint azonban 2017 első három hónapjában 10 000 aktának kellene beérkeznie a török hatóságoktól (csupán az európai áttelepítési program céljára). Az uniós tagállamok elkezdték jövő évi áttelepítési kvótáik közlését az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatalával. Operatív lépések

Az uniós áttelepítési munkacsoport továbbra is koordinálja és támogatja a tagállami műveleteket, és kapcsolatot tart a Nemzetközi Migrációs Szervezettel, az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatalával és a török migrációkezelési főigazgatósággal. Az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala szorosan együttműködik a török hatóságokkal az áttelepítendő személyek jegyzékeinek összeállításakor történő regisztráció minőségének javítása tekintetében, valamint támogatást nyújt a török hatóságoknak az országban ideiglenes védelemben részesülő valamennyi szíriai személyre kiterjedő folyamatos regisztrációs mechanizmus kialakításához. Az október végén indult projektnek – amely kezdetben 30 olyan tartományra terjed ki (a 81-ből), ahol kisebb számban tartózkodnak szíriaiak – azonnali eredményeket kell hoznia az áttelepítendő személyek hatékony biztosítása terén. A felajánlásokat követően a Bizottság jelenleg az érintett tagállamoknak a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alaphoz kapcsolódó nemzeti programjait kiegészíti összesen mintegy 213 millió EUR, a Törökországban tartózkodó szíriai állampolgárok befogadására szolgáló összeggel. Fő kihívások és következő lépések Az áttelepítés ütemének fenntartása; A Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alaphoz kapcsolódó érintett nemzeti programok számára, a Törökországban tartózkodó szíriai állampolgárok befogadása céljából nyújtott finanszírozásnak a Bizottság által véglegesítése. 4.Az új tengeri vagy szárazföldi irreguláris migrációs útvonalak kialakulásának megakadályozása A Földközi-tenger keleti térségében húzódó útvonal ellenőrzésére tett erőfeszítések eredményeként nem terelődött jelentős mértékben más útvonalra a Törökországból kiinduló migráció, bár megfigyelhető volt némi csekélyebb mértékű szállítási tevékenység Olaszország és Ciprus irányába. A jelentéstételi időszak folyamán 18 hajón összesen 1 500 migráns érkezett Törökországból Olaszországba, valamint két hajó érkezett Ciprusra, összesen 212, egytől egyig szíriai migránssal a fedélzetén. A szárazföldi határon rendszeresen derítettek fel szabálytalan határátlépéseket Törökország Bulgáriával és Görögország közös szárazföldi határszakaszain, bár a felderített esetek száma csökkent a harmadik jelentés 2016. szeptember 28-i közzététele óta. Jelenleg naponta átlagosan körülbelül tíz, Törökországból Görögországba irányuló szabálytalan határátlépést regisztrálnak a szárazföldi határon, és négynél kevesebbet Törökországból Bulgária irányába. A bulgáriai határigazgatás és migrációkezelés támogatása érdekében a Bizottság 160 millió EUR szükséghelyzeti finanszírozást tett elérhetővé; 101 millió EUR-t már odaítéltek, és folyósították az előlegfizetéseket, valamint a közelmúltban a sürgős szükségletekkel kapcsolatos finanszírozási kérelmeket nyújtottak be a fennmaradó 59 millió EUR tekintetében. Október 6-án Bulgária Törökországgal közös határszakaszán hivatalosan elindították az új Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökséget. December 5-ig az Európai Határ- és Parti Őrség 68 tisztségviselőt küldött ki erre a határszakaszra. 5.Önkéntes humanitárius befogadási rendszer Amint korábban beszámoltunk arról, a Tanács a Bizottsággal, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatallal, az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatalával és a Nemzetközi Migrációs Szervezettel szorosan együttműködve tárgyalásokat folytat az önkéntes humanitárius befogadási rendszerre vonatkozó eljárási standardok véglegesítése céljából. Az eljárási standardokról való megállapodást követően fel kell mérni, hogy teljesülnek-e az önkéntes humanitárius befogadási rendszer aktiválásának feltételei. Az EU–Törökország nyilatkozat előírja, hogy a rendszert akkor léptetik hatályba, ha megszűnnek – vagy legalábbis jelentősen és tartósan csökkennek – a Törökország és az EU közötti szabálytalan határátkelések. A rendszer beindítása lendületet adna a nyilatkozat végrehajtásának, így biztonságos és jogszerű alternatívát biztosítana a szíriaiak számára az EU-ba való irreguláris migráció helyett. 6.Vízumliberalizáció A vízumliberalizációs ütemterv végrehajtását illetően a következő hét referenciakövetelmény teljesítése még várat magára, amint azt a 2016. szeptember 28-i harmadik jelentés kiemelte:

az uniós normáknak maradéktalanul megfelelő biometrikus úti okmányok kibocsátása; az ütemtervben szereplő, korrupcióellenes intézkedés elfogadása; operatív együttműködési megállapodás megkötése az Europollal; a terrorizmusra vonatkozó jogszabályok és gyakorlatok felülvizsgálata az európai normák figyelembevételével; a személyes adatok védelmére vonatkozó jogszabályok összehangolása az uniós normákkal; a büntetőügyekben folytatott hatékony igazságügyi együttműködés felajánlása valamennyi uniós tagállam számára; az EU–Törökország visszafogadási megállapodás valamennyi rendelkezésének végrehajtása. Amint korábban beszámoltunk róla, a Bizottság támogatta Törökország arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a lehető legrövidebb időn belül eleget tegyen a vízumliberalizációs ütemterv összes fennmaradó referenciakövetelményének. A Bizottság és Törökország élénk párbeszéd keretében igyekeztek megoldásokat találni, és többek között felmérni az egyes fennmaradó követelmények tekintetében szükséges jogszabályi és eljárási változásokat. A biometrikus úti okmányokra vonatkozó referenciakövetelmény tekintetében Törökország november 1-jén megkezdte a második generációs útlevelek kiállítását, amelyek az útlevél birtokosának arcképmását és ujjnyomatát is tartalmazzák. A hatályos ICAO standardoknak és a 2014-es uniós standardoknak megfelelő EAC (bővített hozzáférés-ellenőrzés) titkosítási rendszert alkalmazó útleveleket ideiglenesen állítják ki, amíg meg nem kezdődik az uniós standardoknak és a vízumliberalizációs ütemterv referenciakövetelményének maradéktalanul megfelelő harmadik generációs útlevelek kiállítása. Az EU által társfinanszírozott harmadik generációs útlevelek várhatóan 2017 első negyedévének vége felé kerülnek forgalomba. A Bizottság ismételten felszólította Törökországot, hogy folytassa a Görögországgal, Bulgáriával és Romániával kötött kétoldalú visszafogadási megállapodások végrehajtását. Szeptemberben a török hatóságok kétoldalú megállapodást kötöttek Bulgáriával a harmadik országbeli állampolgárok Bulgáriából történő visszafogadásának gyakorlati eljárásáról; ezen eljárás keretében Bulgária 543 személy visszavételét kérte, akik közül Törökország mostanáig 19 személyt fogadott el. Ami a török állampolgárok visszafogadását illeti, 2016. január és október között Törökország a beérkezett 301 visszavétel iránti kérelem közül 148-ra adott kedvező választ, és 117 török állampolgárt fogadott vissza az EU–Törökország visszafogadási megállapodás alapján. A gyakorlati együttműködés terén továbbra is problémák jelentkeznek például a megállapodás által előírt határidők betartása tekintetében. Ezzel egyidejűleg a társjogalkotók tovább tárgyalnak, hogy kompromisszumot érjenek el a Bizottság azon javaslata vonatkozásában, amely a vízummentességet élvező bármely ország állampolgárai vonatkozásában a vízummentes utazás esetleges felfüggesztéséhez vezető körülmények meghatározásáról szóló, meglévő felfüggesztési mechanizmus megerősítését célozza. 7.Törökországi menekülteket támogató eszköz A 2016. szeptember 28-i harmadik jelentés óta a Bizottság további erőfeszítéseket tett a Törökországban tartózkodó menekültek és a befogadó közösségek legsürgetőbb szükségleteinek kielégítése érdekében. Az eszköz keretében a 2016–2017 közötti humanitárius és nem humanitárius támogatásra előirányzatokban lekötött teljes összes elérte a 2,2 milliárd EUR-t. Ez a 3 milliárd EUR-s keret jelentős része. Az előirányzott forrásokon belül a szerződésben lekötött összeg 1,3 milliárd EUR-ra nőtt. A lekötött pénzből eddig 677 millió EUR folyósítására került sor. E pénzeszközök továbbra is közvetlen helyi hatást érnek el, csökkentve annak a valószínűségét, hogy a pénzeszközök kedvezményezettjei továbbutaznak az EU-ba.

Humanitárius segély A Bizottság az eszköz keretében folytatta humanitárius stratégiájának végrehajtását, és mostanáig 595 millió EUR-t különített el. Ebből 512 millió EUR-t kötöttek le 19 partnerrel kötött, 26 humanitárius projekt keretében, amelyek az alapvető szükségletek, védelem, oktatás, egészségügyi ellátás, élelem és szállás iránti igényeket fedezésére irányulnak. A lekötött 512 millió EUR-ból eddig 407 millió EUR folyósítására került sor. A Bizottság – a török hatóságok és a programot végrehajtó partnerszervezetek közreműködésével – szeptember 26-án Törökországban elindította e humanitárius stratégia kiemelt kezdeményezését, a szükséghelyzeti szociális védőhálót, november 28-án pedig megkezdődött a kedvezményezettek regisztrálása. Ez minden idők legnagyobb, 348 millió EUR-s költségvetésű uniós humanitárius programja, amelynek célja, hogy elektronikus betéti kártyára teljesített havi készpénzátutalásokat nyújtsanak a legkiszolgáltatottabb menekülteknek, hogy segítsék őket az élelem, menedékhely vagy oktatás iránti alapvető szükségleteik fedezésében. Bár az első készpénz-osztásokra várhatóan 2016. december végén kerül sor, a szükséghelyzeti szociális védőháló célja, hogy 2017 első félévéig fokozatosan kiterjessze a támogatást a legkiszolgáltatottabb egymillió menekültre. A védelem terén most véglegesítenek egy átfogó reagálási tervet. Már jelenleg is védelmi beavatkozások széles köre van folyamatban, többek között egy 2016. júliusban aláírt 9 millió EUR összegű projekt, amelyet az ENSZ Népesedési Alapja hajt végre. A projekt annak révén, hogy támogatást nyújt nők és lányok számára biztosított 20 biztonságos helyiséghez, valamint reproduktív egészségügyi ellátást, és a nemi alapú erőszakkal kapcsolatos beavatkozásokat biztosít, kiterjed majd az ENSZ Népesedési Alap azon beavatkozásaira, amelyeket korábban a Bizottság finanszírozott. A projekt célja továbbá, hogy megkönnyítse az egészségügyi ellátás igénybevételét a legkiszolgáltatottabb menekült nők és lányok számára. Nem humanitárius támogatás Az eszköz nem humanitárius ágában (mintegy 1,6 milliárd EUR) mozgósított forrásokat csaknem teljesen allokálták. Mostanáig 790 millió EUR-ra kötöttek szerződést, és 270 millió EUR-t folyósítottak. A Törökországban tartózkodó menekültek oktatási, egészségügyi, települési infrastrukturális és társadalmi-gazdasági támogatására irányuló, 2016. júliusi célzott intézkedés keretében, szeptemberben kétéves futamidőre szóló két jelentős közvetlen támogatást írtak alá. A török Nemzeti Oktatási Minisztériummal kötött első – 300 millió EUR összegű – szerződés közel félmillió szír gyermek számára biztosít hozzáférést az iskolarendszerű oktatáshoz, és a Minisztérium 15 000 tanári és 2 000 nem tanári beosztású munkatársához ér el. Az Egészségügyi Minisztériummal kötött – szintén 300 millió EUR összegű – szerződés mintegy kétmillió menekült számára biztosít hozzáférést az alapvető egészségügyi ellátáshoz azáltal, hogy több mint 500 egészségügyi létesítményt, és rehabilitációs mentális egészségügyi szolgáltatásokat hoz létre legfeljebb egy millió törökországi menekült számára. Ezenfelül biztosítani fog családtervezést, fertőzőbetegség-megelőzést, az egészségügyi személyzet felvételét és képzését, valamint tájékoztatási tevékenységeket. Továbbá november 28-án 50 millió EUR értékű szerződést írtak alá 15 új iskola építéséről és felszereléséről azokban a tartományokban, ahol nagy sűrűségben élnek szíriai menekültek. Egyenként 24 tanteremmel rendelkező szabványos iskolákat építenek majd, amelyekben lesznek személyzeti helyiségek és tíz különleges helyiség a fogyatékos vagy traumatizált gyermekek számára. Az említett iskolák építése és felszerelése 11 000 szíriai gyermeknek nyújt segítséget, emellett fokozza a Nemzeti Oktatási Minisztérium végrehajtási és irányítási kapacitását. Az elkövetkező néhány hónapban további projekteket fognak aláírni az oktatási infrastruktúra, kórház- és közműépítés elősegítése céljából. A szíriai válság kezelésére szolgáló uniós regionális alap keretében az év végéig két szerződés aláírását irányozták elő. A 33 millió értékű első projekt – a dán Vöröskereszt és a török Vörös Félhold bevonásával – javítja a szíriai menekültek és a befogadó közösségek hozzájutását az inkluzív és kiváló minőségű egészségügyi ellátáshoz. Az 5 millió EUR értékű második projektet a Spark, egy holland NGO hajtja majd végre, és az a célja, hogy fokozza azoknak a kiszolgáltatott helyzetben lévő szíriai fiataloknak a továbbképzést nyújtó vagy felsőoktatásban való részvételét és egyenlő hozzáférését, akik kénytelenek voltak megszakítani tanulmányaikat. A szíriai válság kezelésére szolgáló uniós regionális alap keretében folyamatban van további alulról építkező projektek kidolgozása.

Az EU–ENSZ irányítóbizottság soron következő, 2017 januári ülésén sor kerülhet az eszköz eredménykeretének véglegesítésére. Az eszköz monitoring- és értékelési rendszerének részét képező keretnek meg kell határoznia az eszköz teljesítményeit és eredményeit, és meg kell erősítenie az eszköz elért eredményeinek hatását. Az eszköz kommunikációs stratégiájának véglegesítése szintén folyamatban van. Fő kihívások és következő lépések Annak biztosítása, hogy valamennyi programozott fellépésre gyorsan szerződést kötnek, valamint eredményesen és pénzügyi szempontból megalapozottan végrehajtják azokat, teljes mértékben együttműködve a török hatóságokkal; Humanitárius projektek előmozdítása az egészségügy és az oktatás terén, az elkövetkező hónapok során nemzetközi pénzügyi eszközökkel és a szíriai válság kezelésére szolgáló uniós regionális alap közvetítésével aláírandó szerződések; A Törökországra vonatkozó 2017. évi humanitárius végrehajtási terv elkészítése; Az eszköz eredménykeretének véglegesítése, valamint a monitoring- és értékelési rendszer működőképessé tétele; Az eszköz kommunikációs stratégiájának véglegesítése; Az EU–ENSZ irányítóbizottság 2017. január 12-re tervezett következő ülése. 8.A vámunió továbbfejlesztése Az EU és Törökország 2015. novemberi csúcstalálkozóján kötelezettséget vállaltak a vámunió továbbfejlesztésére. A meglévő vámunió sikerére és a 2016. áprilisi EU–Törökország magas szintű gazdasági párbeszédre építve a Bizottság – egy nyilvános konzultációt és egy külső tanulmányt követően – hatásvizsgálatot végzett a Törökországgal folytatandó tárgyalások megkezdéséről, amelyek célja a vámunió korszerűsítése és a kétoldalú preferenciális kereskedelmi kapcsolatok kiterjesztése a szolgáltatásokra, a közbeszerzésre és a mezőgazdaságra. Ez a hatásvizsgálat kiemeli, hogy a kibővített vámunió milyen pozitív gazdasági hatásokkal és társadalmi előnyökkel jár az EU és Törökország számára. A Bizottság előkészítő munkáját követően a Tanács elé kell terjeszteni a tárgyalási irányelvek tervezetét. 9.Csatlakozási folyamat A csatlakozási tárgyalások keretében eddig 16 fejezet megnyitására került sor, és ezekből egyet ideiglenesen lezártak. Az igazságszolgáltatás és alapvető jogok, valamint a jogérvényesülés, szabadság és biztonság (23. és 24. fejezet) terén jelentette kulcsterületeken folytatódott az előkészítő munka. A Bizottság a legfrissebb fejlemények figyelembevételével jelenleg véglegesíti és aktualizálja a dokumentumokat. E fejezetek egy sor kritikus kérdésre terjednek ki, többek között az alapvető jogokra (például a véleménynyilvánítás szabadságára), az igazságszolgáltatásra, a korrupcióellenes politikára, a migrációra és a menekültügyre, a vízumszabályokra, a határigazgatásra, a rendőrségi együttműködésre, valamint a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelemre. Az EU a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető szabadságok – köztük a véleménynyilvánítás szabadsága – tiszteletben tartása tekintetében a legmagasabb szintű normák érvényesítését várja el Törökországtól. A hatályos szabályokkal kapcsolatos tagállami álláspontoktól függetlenül, már múlt tavasszal benyújtottak a Tanácsnak az energia (15. fejezet), az oktatás és kultúra (26. fejezet), valamint a kül-, biztonság- és védelmi politika (31. fejezet) területére vonatkozó előkészítő dokumentumokat. A Bizottság 2016. november 9-i jelentésében beszámolt a törökországi általános helyzetről. 10.Humanitárius körülmények Szírián belül