A vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni uniós cselekvési terv felülvizsgálata

A helyzet felvázolása

2022 decembere kritikus pillanat lesz a globális biológiai sokféleség megőrzése szempontjából. A Biológiai Sokféleség Egyezmény (CBD) aláírói Montrealban találkoznak a Biológiai Sokféleség Egyezmény részes felei 15. konferenciájának lezárása céljából. Az ülésen az aláírók arra fognak törekedni, hogy tovább alakítsák a biológiai sokféleség folyamatos pusztulásának megállítására és visszafordítására irányuló globális erőfeszítéseket, és elkötelezzék magukat azok mellett. Egy hónappal korábban a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) részes felei Panamában találkoznak, hogy felülvizsgálják azokat az intézkedéseket, amelyek biztosítják, hogy a vadon élő állatok és növények nemzetközi kereskedelme ne veszélyeztesse a fajok fennmaradását. A vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni küzdelem kulcsfontosságú részét képezi a biológiai sokféleség csökkenésének megállítására irányuló erőfeszítéseknek. Amint azt a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal foglalkozó kormányközi tudománypolitikai platform is kiemelte, a vadon élő állatok és növények fenntartható használata elengedhetetlen a jelen és a jövő nemzedékek szükségleteinek kielégítéséhez. A vadon élő állatok és növények fenntartható használata hozzájárulhat az új világjárványok kialakulásának megállításához, tartós megélhetést biztosíthat a helyi és őslakos népek számára, és hozzájárulhat a biológiai sokféleség helyreállításához és fenntartásához. Ezzel szemben a vadon élő fajok illegális vagy nem megfelelően szabályozott kereskedelme veszélyezteti ezt a fenntartható hasznosítást. A biológiai sokféleségre vonatkozó, 2020 utáni globális keret, amelyet a Biológiai Sokféleség Egyezmény részes feleinek decemberben tartandó 15. konferenciáján fogadnak el, várhatóan konkrét célokat határoz meg annak biztosítása érdekében, hogy a vadon élő szárazföldi, édesvízi és tengeri fajok begyűjtése, felhasználása és kereskedelme jogszerű és fenntartható legyen. Ennek az aktualizált cselekvési tervnek a célja, hogy hozzájáruljon e kötelezettségvállalásnak az Európai Unió és tagállamai általi teljes körű végrehajtásához.

A vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme továbbra is súlyos probléma és széles körben elterjedt. Az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatalának a vadon élő állatokkal és növényekkel kapcsolatos bűncselekményekről szóló 2020. évi jelentése szerint a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme a világ minden országát és a fajok széles skáláját érinti, az angolnáktól a tobzoskákon át a rózsafáig. A Covid19-világjárvány kezdete óta világszerte csökkent a jogellenes kereskedelem áldozatává vált vadon élő állatok és növények hatóságok általi lefoglalásának száma, de nincs bizonyíték arra, hogy maga a jogellenes kereskedelem is csökkent volna.

A fajok illegális kereskedelme a biológiai sokféleség globális csökkenésének egyik mozgatórugója. A fajok illegális kiaknázása jelentősen gyengítheti a vadon élő populációkat, és egyes esetekben a kihalásukhoz is vezethet. A kereskedelem a nem közvetlenül célzott fajokra is hatással lehet, például a járulékos fogások vagy az élőhelyek romlása révén. A kulcsfontosságú fajoknak az ökoszisztémákból való illegális eltávolítása továbbgyűrűző hatásokkal is járhat, kihatással lehet az ökoszisztéma-szolgáltatásokra, jelentős szénelnyelőket tehet tönkre, és megzavarhatja a talaj és a víz egészségét és egyensúlyát. Ezenkívül az illegális kereskedelemből származó idegen fajoknak a célországokban a természetbe történő visszaengedése megzavarhatja a helyi élőhelyeket, ami akár pusztító hatással is lehet az őshonos fajokra.

A vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme igen romboló társadalmi-gazdasági hatásokkal is jár. A vadon élő állatok széles körű illegális kereskedelme növelheti a zoonotikus betegségek (azaz az embert megfertőző, állatokból származó betegségek) terjedésének kockázatát, ami a közegészségre nézve pusztító következményekkel járhat. Az ökoszisztémák orvvadászat és az illegális kereskedelem általi pusztítása gyakran megfosztja a helyi közösségeket a jogszerű és fenntartható jövedelemformáktól. E jogszerű és fenntartható jövedelemformák közé tartozik a természetalapú turizmus, a jól irányított trófeavadászat és a vadon élő állatok és növények fenntartható kereskedelme. A vadon élő állatok és növények jól irányított kereskedelme aktívan elősegítheti a fajok védelmét, ösztönzőket teremtve a helyi közösségek számára, hogy védjék a vadon élő állatok és növények erőforrásait saját környezetükben, miközben elegendő és fenntartható megélhetést biztosít. A vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme azonban gazdaságilag rendkívül jövedelmező. A vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelmének vonzereje – tekintettel a bűncselekmény alacsony kockázatára/magas jövedelmezőségére – súlyosan veszélyezteti a közbiztonságot. Gyengíti a jogállamiságot és a legitim intézményeket. A vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme kihasználja és táplálja a korrupciót, ugyanakkor további bűncselekményeket is támogat. Egyértelmű bizonyítékok támasztják alá a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme, a szervezett bűnözés (beleértve a fegyverkereskedelmet is) és a terrorizmus közötti kapcsolatokat.

Kulcsszerep az EU számára

Az EU a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelmének központjaként működik, és kulcsszerepet játszik az ellene folytatott küzdelemben. A vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelmének bejelentett értéke az EU-ban 2019-ben legalább 4,7 millió EUR volt, de valószínűleg jóval nagyobb annál.

Az EU ezért globális szinten jó helyzetben van ahhoz, hogy vezető szerepet töltsön be a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni küzdelemben. A vadon élő állatok és növények kereskedelméről szóló uniós rendeletek lehetővé teszik, hogy a veszélyeztetett fajoknak a nem fenntartható kiaknázással szembeni védelme terén a tagállamok intézkedései túlmutassanak a veszélyeztetett fajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezményen (CITES). Például a trófeavadászatra vonatkozó jelenlegi uniós szabályok a legszigorúbb CITES-listán szereplő fajokon kívül továbbiakra is kiterjesztik az engedélyezési kötelezettséget, és szigorúbb ellenőrzésekről rendelkeznek.

Az EU építhet a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni küzdelem terén szerzett hosszú tapasztalataira

Az új cselekvési terv a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni korábbi uniós cselekvési tervre (2016–2020)) épül. A 2016. évi cselekvési terv értékelése megállapította, hogy a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme 2016 óta kiemelt kérdéssé vált a politikai döntéshozók, a bűnüldöző szervek és az érdekelt felek széles körében az EU-ban és világszerte. Az EU és tagállamai fokozták a végrehajtási intézkedéseket, például az Europol, az Eurojust és a bűnüldöző szervek aktív részvételével folytatott, határokon átnyúló nyomozásokat. Ez több lefoglalást és büntetőeljárást eredményezett, többek között az Európai Multidiszciplináris Platform a Bűnügyi Fenyegetettség Ellen (EMPACT) tevékenységei révén. Emellett az Európai Bizottság fokozta a környezeti bűnözés elleni küzdelemmel foglalkozó illetékes nemzeti hatóságoknak és végrehajtó szakemberek európai hálózatainak nyújtott támogatását és a velük folytatott együttműködést. A Bizottság a környezeti bűnözés elleni fellépésről szóló új uniós irányelvre irányuló javaslatot is elfogadott.

Az EU multilaterális fórumokon, különösen a CITES keretében is szorgalmazta a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni fellépéseket. Annak érdekében, hogy teljesítse azon kötelezettségvállalását, hogy világszerte további lépéseket tesz az elefánt-orvvadászat és az elefántcsont-kereskedelem ellen, az EU aktualizálta szabályait annak érdekében, hogy véget vessen az elefántcsont-kereskedelem legtöbb formájának az EU-ban.

Az EU és a tagállamok diplomáciai hálózatait is mozgósították, és ezek kétoldalú és regionális párbeszédeket indítottak. Végül, de nem utolsósorban az EU 2016 óta jelentős finanszírozást nyújt a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni kapacitásépítéshez és nemzetközi fellépéshez, többek között a következőkhöz: i. a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelmének forrásországaiban élő helyi közösségek bevonásának támogatása; és ii. alternatív megélhetési és jövedelemforrások biztosítása e helyi közösségek számára.

Folyamatos kihívások és új lehetőségek

Ezen erőfeszítések ellenére a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme – az éghajlatváltozással és a környezetkárosodással együtt – továbbra is komoly terhet ró a vadon élő állatokra és növényekre, valamint az emberek megélhetésére és biztonságára. Az idők során változtak mind a kereskedelmi útvonalak, mind a forgalmazott fajok. Emellett fokozódott az online platformoknak a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelmére való használata és a kiscsomagos szolgáltatások ehhez kapcsolódó igénybevétele, ami új kihívásokat teremtett az ilyen típusú bűncselekmények felderítése és kivizsgálása terén, és új megoldásokat és több erőforrást tesz szükségessé. A kereskedelem áldozatává vált vadon élő állatok és növények lefoglalásának 2016 óta tapasztalható növekedése az EU-ban nem járt együtt a büntetőeljárások és az ítéletek számának arányos növekedésével. A szakképzett személyzet, az erőforrások és a képzés hiánya számos tagállamban és nem uniós országban továbbra is komoly problémát jelent. Van még lehetőség az együttműködés javítására is: i. a tagállamokon belül; ii. az uniós tagállamok között; iii. az uniós és a nem uniós országok között; és iv. az érdekelt felekkel és a civil társadalommal.

További lépések

A felülvizsgált cselekvési terv célja, hogy iránymutatást nyújtson a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni uniós fellépéshez a 2027-ig tartó időszakban. A 2016. évi cselekvési tervre építve átfogó választ kíván adni a jelenlegi kihívásokra. Bár a cselekvési terv középpontjában a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme áll, megteremti a szükséges kapcsolatokat a vadon élő állatok és növények kereskedelméről szóló uniós rendeletekkel és más kapcsolódó szakpolitikákkal.