C 120/1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak – 2020. évi éves fenntartható növekedési stratégia

(COM(2019) 650 final)

(2020/C 120/01)

Előadó: Tommaso DI FAZIO

Felkérés: Európai Bizottság, 2020.2.6. Jogalap: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke Illetékes szekció: „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció Elfogadás a szekcióülésen: 2020.2.4. Elfogadás a plenáris ülésen: 2020.2.19. Plenáris ülés száma: 550. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott) 120/1/3

1. Következtetések és ajánlások

1.1. Az EGSZB üdvözli a 2020. évi éves növekedési stratégia megközelítését, amelynek négy alappillére a környezetvédelem, a termelékenység, a stabilitás és a méltányosság. Úgy véli, hogy a környezeti fenntarthatóság célkitűzése – ahogyan azt indokoltan állítja a stratégia – abszolút viszonyítási pontként szolgál a társadalom egésze által meghozandó döntések és erőfeszítések, valamint azon eszközök meghatározásához, amelyeket a társadalom képes lesz és szándékában is áll felvonultatni a 2030-ra kitűzött célok, valamint a környezeti semlegesség 2050-ig történő megvalósítása érdekében. Az EGSZB ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy készen kell állni ezen eszközök alkalmazására, ha a környezet állapotának romlására vonatkozó mutatók ezt szükségessé teszik.

1.2. Az EGSZB üdvözli az ENSZ 2030-ig megvalósítandó fenntartható fejlődési céljainak az Európai Bizottság stratégiai jövőképébe való beillesztését az összes gazdaság- és foglalkoztatáspolitika területén, ez ugyanis hozzájárul ahhoz, hogy mindenki élvezhesse az európai szociális piacgazdaság nyújtotta előnyöket, és biztosítja a növekedés fenntarthatóságát, inkluzivitását és versenyképességét.

1.3. Az EGSZB meg van győződve arról, hogy a fenntarthatóság minden sikeres versenyképességi stratégia létfontosságú eleme, és hogy Európának fejlesztenie kell gazdasági hajtóerőit, illetve a körforgásos gazdasági modellre, valamint az új fenntartható fejlődési modellekre való áttérésre alapozva meg kell erősítenie globális vezető pozícióját az innováció terén, és létre kell hoznia a kereskedelmi lehetőségek következő generációját, melyeket a fenntartható megoldások iránti kereslet vezérel.

1.4. Az EGSZB elégedettségét fejezi ki az éves stratégiában bejelentett azon változást illetően, amelynek célja, hogy a rövid és középtávú tervezésre és célkitűzésekre összpontosító jelenlegi szemléletmódon túllépve végre olyan hosszú távú stratégiák szülessenek, amelyeket a környezeti fenntarthatósági stratégia – a tagállamok által összeállított és az Európai Bizottság által jóváhagyott összetett, integrált energia- és éghajlat-politikai tervek révén történő – végrehajtásához szükséges beruházások megkövetelnek.

1.5. Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy ebbe a stratégiai jövőképbe foglalja bele az interoperábilis intelligens – mind fizikai, mind virtuális – infrastruktúra-hálózatok mielőbbi fejlesztését, ezek ugyanis nélkülözhetetlenek egy megfelelően ellátott és koherens egységes kontinentális piac kiteljesítéséhez és fenntartható fejlődéséhez a harmonikus, méltányos és inkluzív fejlődés biztosítása érdekében.

1.6. Az EGSZB támogatja – mivel elengedhetetlennek és döntő fontosságúnak véli – az éves stratégiában azokat az iránymutatásokat, amelyek az oktatás, a képzés és a készségfejlesztés immateriális területeibe történő beruházásokra vonatkoznak. Ezek hosszú, sőt nagyon hosszú távú beruházások, amelyek a társadalom, valamint a társadalom kultúrájának és nemzetközi versenyképességének javítását szolgálják.

1.7. Az EGSZB egyetértését fejezi ki és támogatja a kutatás és az innováció fejlesztésére, valamint az erre elkülönített források növelésére vonatkozó iránymutatásokat, hiszen azok az egész EU nemzetközi versenyképességét szolgáló hosszú távú stratégiai beruházások. Ez különösen azokra az ágazatokra vonatkozik, amelyekben fontos szerepet kap a korszerűsítés és a tiszta technológiákra való áttérés az energiaágazatban, a közlekedésben, az épületek fűtési és hűtési ágazatában, valamint minden ipari ágazatban, továbbá a mezőgazdaságban és a szolgáltatási szektorban, az innovatív technológiák és különösen a digitális technológiák, a mesterséges intelligencia és az 5G technológia egyre szélesebb körű felhasználása révén.

1.8. Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság közleménye nem szentel kellő figyelmet az Unió éves növekedési jelentésének, hanem mindössze azt állapítja meg, hogy a „rövid távú gazdasági kilátásokat beárnyékolja az eddigieknél sokkal kedvezőtlenebb gazdasági és geopolitikai környezet és a nagy fokú bizonytalanság”, továbbá hogy a „beruházások szintje és a potenciális növekedés azonban továbbra is elmarad a válság előttitől”. Egy nem harmonikus brexitfolyamat is befolyásolhatja ezt a helyzetet. Az EGSZB úgy véli, hogy a legfőbb prioritás a fenntartható növekedés fellendítése, különösen a legelmaradottabb országokban és régiókban, valamint az európai GDP erőteljes növelése annak érdekében, hogy megvalósuljon a stratégia támogatásához elengedhetetlen jólét és gazdagság.

1.9. Az EGSZB mindenesetre támogatja a növekedés ösztönzését és a 2020. évi európai szemeszter kialakítását szolgáló valamennyi stratégiai iránymutatást. Ezenkívül egyetért az egyes célok elérését akadályozó tényezők elemzésével, különös tekintettel a környezetvédelmi programok végrehajtásához szükséges beruházásokra vonatkozóan, amelyek a jelenleg érvényes stabilitási paktum és annak szigorú szabályai miatt megnehezíthetik az energia- és éghajlat-politikai tervek egységes alkalmazását a tagállamokban. Könnyen előfordulhat, hogy a környezeti rehabilitációs célkitűzések csak azokban az uniós országokban valósulnak meg, amelyek megfelelnek a stabilitási paktum követelményeinek, vagy túlteljesítik azokat. Ily módon azonban nem teljesül az EU által globálisan megvalósítandó cél, hiszen az EU csak részleges eredményeket ér el a Föld egészét illetően, és eltávolodik attól a törekvéstől, hogy az EU egésze referenciaként szolgáljon a világ többi országa számára.

1.10. Az EGSZB ezért reméli, hogy megfelelő tanulmányozás után elfogadják azokat a beruházásszabályozási intézkedéseket, amelyek – a stabilitási paktum korlátozásainak figyelembevételével vagy ezek és az állami támogatási szabályok alól kivételt élvezve – lehetővé teszik minden ország számára, hogy beruházásokat hajtson végre az Európai Bizottság által jóváhagyott integrált energia- és éghajlat-politikai tervekben kitűzött céljai eléréséhez szükséges mértékben.

1.11. Az EGSZB üdvözli a 2020. évi növekedési stratégiában foglalt javaslatot, amely szerint fel kell használni a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben szereplő jelenlegi eszközök révén már rendelkezésre álló valamennyi eszközt és tőkeáttételt. Ezt a javaslatot az Európai Parlament előtt 2020. január 15-én megtartott bemutatón ismertették. Az EGSZB ugyanakkor azt is reméli, hogy növelik a pénzügyi forrásokat, ha ezekre a célok eléréséhez szükség van.

1.12. Az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság hatékonyan és proaktív módon ellenőrizze a különböző tagállamok által az elfogadott energia- és éghajlat-politikai tervek alapján elérendő eredményeket, és kifogások megfogalmazása helyett ösztönözze a – többek között pénzügyi és módszertani – problémák megoldására irányuló támogató tevékenységeket.

1.13. Az EGSZB egyetért azzal, hogy javítani kell a pénzügyi rendszer stabilitását és ellenálló képességét, és szigorítani kell a pénzügyi piacokra vonatkozó szabályokat az európai valuta nemzetközi szerepének megerősítése érdekében, valamint hogy óvintézkedéseket kell tenni a világ más részein esetlegesen felmerülő és a globalizáció következtében Európára hatással lévő jövőbeli válságok ellen. Ez a makroprudenciális szabályok és a tagállamok pénzügyi stabilitásának megőrzését célzó egyéb intézkedések szigorításával érhető el. A banki és tőkepiaci unió kiteljesítésének most zajló folyamata mellett az EKB monetáris politikájának közelgő stratégiai felülvizsgálata során ( 1 ) különösen az euróövezet gazdasági növekedésének előmozdítására és az euro nemzetközi szerepének megerősítésére kell összpontosítani.

1.14. Az EGSZB kiemeli annak fontosságát, hogy a 2020. évi növekedési stratégia középpontjában az emberek jólétének fenntartása álljon, és ezt azon szociális vívmányok megőrzésével és megerősítésével érjék el, amelyeknek köszönhetően az EU világszerte vezető viszonyítási alapnak számít.

1.15. Ami a szociális jogok alapvető pillérét illeti, az EGSZB örömmel fogadja, hogy e jogokat a 2020. évi fenntartható növekedési stratégia is megerősíti. Az EGSZB reméli, hogy az európai szemeszter célkitűzései között kiemelt figyelmet kap a nemek problémája, különös tekintettel a nők munkahelyi jogaira, az egyenlő bérezés megvalósítására, az anyák munkahelyének védelmére – többek között a népességcsökkenés ellensúlyozása céljából –, valamint a család védelmét szolgáló jogszabályok érdemi javítására – ideértve az apák megfelelőbb szülői szabadságát –, illetve a nőkkel szembeni fizikai és pszichológiai erőszak minden formájának megelőzését szolgáló kedvező munkakörnyezet biztosítására. A nemek közötti egyenlőség tekintetében gondoskodni kell a házasság felbontására vonatkozó jogszabályok következetes és egyenlő alkalmazásáról annak érdekében, hogy a két házastárs mindig egyenlő jogokat élvezzen a kiskorú gyermekek tekintetében.

1.16. Az EGSZB úgy véli, hogy az EU-nak meg kell erősítenie a nemzetközi színtéren elfoglalt pozícióját annak érdekében, hogy megőrizze a jólétet, a biztonságot és az alapvető értékeit, valamint globális szinten vezető szerepet kell betöltenie az ENSZ fenntartható fejlődési céljai meggyőződéses és következetes általános végrehajtásának támogatása és olyan, a szabályokon alapuló multilaterális világrend révén, amelynek középpontjában az ENSZ áll, továbbá határozottan fel kell lépnie a demokrácia alapelvei, a Föld, a jogállamiság és az alapvető jogok védelmében.

1.17. Az EGSZB meg van győződve arról, hogy egy megfelelően ellátott és koherens, a polgárok és a vállalkozások igényeire összpontosító egységes piac kiteljesítése lényegesen hozzájárulhat a növekedéshez, ha a polgárokat és a vállalkozásokat állítja a középpontba. Úgy véli továbbá, hogy ennek kell egy olyan harmonikus és inkluzív, megújított és naprakész európai integráció középpontját alkotnia, amely lépést tart egy teljes mértékben interoperábilis digitális egységes piac új technológiáival és infrastruktúrájával. Az európai zöldmegállapodással megvalósuló átállás során különös hangsúlyt kapna az emberközpontú vállalkozási modell, például a szociális gazdasági vállalkozások szerepe.

1.18. Az EGSZB úgy véli, hogy – a közigazgatás jelentős egyszerűsítése, egy kiterjedt digitalizációs folyamat és az összes érdekelt fél kapacitásának építését szolgáló határozott fellépés mellett – ki kell alakítani az egységes piac uniós és nemzeti szinten megerősített irányítási infrastruktúráját.

1.19. Az EGSZB úgy véli, hogy a javasolt stratégiai jövőkép kockázatokba és ellenállásba ütközhet, ha nem állnak rendelkezésre olyan új irányítási mechanizmusok, amelyek képesek proaktív szereplőként bevonni a polgárokat és a vállalkozásokat, valamint a helyi és regionális szintű állami és magánszereplőket egy alulról építkező folyamatba, amely helyi szinten elő tudja segíteni az igények és a konkrét problémák megismertetését és megoldását.

1.20. Az EGSZB ezért különböző szinteken új irányítási struktúrákat javasol, amelyek képesek biztosítani a helyi szereplők és a civil társadalom részvételét és bevonását méltányos és az adott működési környezetnek megfelelő intézkedések kidolgozásába és végrehajtásába.

2. Az Európai Bizottság által javasolt, 2020. évi éves növekedési jelentés

2.1. Láthatólag mindenki egyetért abban, hogy Európa jövője érdekében szükség van egy olyan új globális és hosszú távú fenntartható és inkluzív növekedési stratégiára – és vele együtt egy, a fenntartható fejlődési célok 2030-ig történő elérését célzó átfogó végrehajtási tervre –, amely kiterjed minden, a társadalmat és az európai polgárokat, a vállalkozásokat és azok működési környezetét, az ipart és annak versenyképességét érintő szempontra, a beruházásoktól és a közbeszerzéstől kezdve a kereskedelemig, a készségekig, az innovációig és a kis- és középvállalkozások (kkv-k) támogatásáig.

2.2. Az EU éves növekedési jelentése várakozásaink szerint azt eredményezi, hogy a tagállamok a stabilitási vagy konvergenciaprogramjukban és nemzeti reformprogramjukban ismertetett nemzeti szakpolitikáikban és stratégiáikban figyelembe veszik az Európai Bizottság által abban meghatározott prioritásokat.

2.3. Az Európai Unió 2020. évi éves fenntartható növekedési stratégiájáról szóló közlemény ( 2 ) célja az, hogy ismertesse az Európai Bizottság azon politikai prioritásokkal kapcsolatos álláspontját, amelyeket a tagállamoknak 2020. évi gazdaságpolitikájuk kidolgozásakor figyelembe kell venniük. A közlemény az ENSZ 2030-ra megvalósítandó fenntartható fejlődési céljainak az európai politikákba történő beépítésére épül, különös tekintettel az alábbiakra: — környezeti fenntarthatóság, termelékenységnövekedés, méltányosság és makrogazdasági stabilitás, amelyek az elkövetkező években az új uniós gazdaságpolitikai modell fő pillérei lesznek, — egy olyan új növekedési modell kialakításának szükségessége, amely hathatósan kezeli az európai társadalmat átalakító hosszú távú kihívásokat, — Európa globális szintű politikai és gazdasági vezető szerepének megteremtése az új modell alapján, lendületet adva a potenciális növekedésnek, — e politikák és a strukturális reformok költségei és előnyei közötti rövid és hosszú távú egyensúly megteremtése: az előnyök megosztása és a költségek alacsony szinten tartása a polgárok legkiszolgáltatottabb csoportjainak vonatkozásában, — jelentős köz- és magánberuházások a felvázolt különböző stratégiai célok közötti szinergiák maximalizálása, továbbá rekordnagyságú összegeknek „a legmodernebb kutatás és innováció területén”, valamint a képzésben való beruházása és különösen a „2030-ra kitűzött aktuális éghajlat- és energiapolitikai célok elérése” érdekében, — az EU 2021–2027-es költségvetése kulcsfontosságú tényezőjének optimalizálása a szóban forgó politikai ambíciók megvalósítása érdekében: az „európai zöld megállapodás megvalósításához szükséges beruházásokat – a meglévő és az új mechanizmusokra építve – a Fenntartható Európa beruházási terv fogja biztosítani”, továbbá a „méltányos átállási mechanizmus a leginkább érintett régiókkal foglalkozik majd, és biztosítja, hogy senki se maradjon le”, — a gazdasági kormányzás és a demokratikus elszámoltathatóság megerősítése, amelyeket nem lehet egymástól elválasztani: fokozott demokratikus elszámoltathatóság az európai szemeszter keretében, és általánosságban az Európai Bizottság azon szándéka, hogy folytatni fogja a párbeszédet a tagállamokkal, és felkéri azokat a nemzeti parlamentek, a szociális partnerek és az összes többi érdekelt fél részvételének biztosítására.

2.4. Az EU-nak és a tagállamoknak most ezekből stratégiát és végrehajtható intézkedéseket kell kidolgozniuk. Annak érdekében, hogy a fenntarthatóság a politika és a fellépések sarokköve lehessen, az európai intézményeknek, a tagállamoknak és a régióknak olyan eszközöket kell együttesen alkalmazniuk, amelyek az életminőség és az uniós gazdaság versenyképességének javításával egyidejűleg lehetővé teszik valamennyi polgár részvételét.

2.5. Az EGSZB 2019. október 30-i állásfoglalásában hangsúlyozta annak szükségességét, hogy az Európa előtt álló „sürgető gazdasági, társadalmi és környezeti kihívások kezelése érdekében minden szinten egyidejűleg kell fellépnünk, és ki kell alakítanunk a cselekvés dinamikáját” ( 3 ) , ezért a 2030-ig tartó időszakra szóló ENSZ-menetrend végrehajtása érdekében átfogó EU 2050 stratégiát szorgalmazott a fenntarthatóság tekintetében ( 4 )

2.6. Ebben az állásfoglalásban az EGSZB azt is kiemelte, hogy „[e]hhez a paradigmaváltáshoz változásokra van szükség — a) az irányítás területén, nevezetesen külön irányítási mechanizmusokra van szükség a sürgető problémák gyorsabb orvoslása és az összetett kérdések kezelése érdekében. E mechanizmusok szerepe az lenne, hogy összekapcsolják egymással az uniós és a tagállami szinteket, nem pedig az, hogy kiváltsák valamelyik szint fellépését, — valamint b) a fenntartható fejlődési céloknak az EU gazdasági és társadalmi nyomonkövetési és költségvetés-tervezési folyamataiba történő integrálásával”, — továbbá „az európai szemeszterbe új, továbbfejlesztett, mérhető és kiegészítő jellegű társadalmi, gazdasági és környezeti mutatókat lehetne beilleszteni annak érdekében, hogy ellenőrizni lehessen és nyomon lehessen követni a szociális jogok európai pillérének valamennyi aspektusát, elveit, valamint a 17 fenntartható fejlődési célt”.

2.7. A fenntarthatóság minden sikeres versenyképességi stratégia létfontosságú eleme, és Európának fejlesztenie kell gazdasági hajtóerőit, illetve a körforgásos gazdasági modellre építve meg kell erősítenie globális vezető szerepét az innováció terén, és létre kell hoznia a kereskedelmi lehetőségek következő generációját, melyeket a fenntartható megoldások iránti kereslet vezérel. A fenntartható megoldások iránti piaci kereslet stabil növekedése összhangot igényel a fenntarthatóságot célzó politikai célok között.

2.8. Az EGSZB-nek a 2019. évi éves növekedési jelentésről szóló kiegészítő véleményében ( 5 ) alkalma nyílt hangsúlyozni a következőket: — az állami és magánberuházások növelésének szükségessége, különösen a szociális és oktatási infrastruktúrák területén, — igazodás az ENSZ 2030-as fenntartható fejlődési céljaihoz, valamint az energetikai átmenettel és az éghajlattal kapcsolatos tervhez, — a strukturális reformok fokozása, különösen a strukturális egyensúlyhiányok és a folyófizetésimérleg-többletek tekintetében, — a források tárgyi, digitális és környezeti beruházásokra, valamint a készségek és képesítések fejlesztésére történő felhasználása, — a szociális jogok védelmének központi szerepe az európai szemeszterben, egyenértékűnek tekintve őket a makrogazdasági és költségvetési célkitűzésekkel, — a termelőberuházásokat és a reálgazdaságot támogató kiadásokat ösztönző adópolitika, — a szociális partnerekkel folytatott konzultációk az európai szemeszter végrehajtásának különböző szakaszaiban, — a stratégiai jelentőségű eszközök kizárása a privatizációból.

2.9. Makrogazdasági szinten „[e]gyértelműen szükség van egy új európai gazdasági stratégiára: egy pozitív narratívára az EU gazdaságának jövőbeli fejlődését illetően a nagyvilágban, amely növelné az EU gazdasági sokkhatásokkal szembeni ellenálló képességét és gazdasági modelljének – gazdasági, társadalmi és környezeti – fenntarthatóságát, és ezáltal visszahozná a bizalmat, a stabilitást és a közös prosperitást minden európai polgár számára” ( 6 )

2.10. A következőkre van szükség: „fenntartható és inkluzív növekedés, az egyenlőtlenségek csökkentése, felfelé irányuló konvergencia, a termelékenységnövekedés és a versenyképesség biztosítása az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek értelmében, kedvező üzleti és beruházási környezet, megfelelő minőségű munkahelyek és megfelelő bérezés, a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem, stabil és fenntarthatóságon alapuló államháztartás, stabil pénzügyi ágazat, a 2030-ra vonatkozó fenntartható fejlődési célok és az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás céljainak elérése” ( 7 )

2.11. Abban a meggyőződésben, hogy az Európai Unió reális jövőképének alapját csak egy stabil gazdasági háttér és egy erős szociális dimenzió ötvözete alkothatja ( 8 ) , az EGSZB „mindig is felfelé irányuló konvergenciát és hatékonyabb szociálpolitikát szorgalmazott, mind az uniós, mind a tagállami szintet tekintve” ( 9 ) , emellett javasolta „egy olyan egyértelmű és összehangolt menetrend kidolgozását, amely meghatározza a pillér végrehajtásához kapcsolódó prioritásokat, illetve kéri a már meglévő szociális jogok és normák megerősítését”. „Egy új európai szemeszter folyamatban szociális célokat kellene megvalósítani úgy, hogy folyamatosan nyomon követjük a szociális egyenlőtlenségek alakulását és új, mérhető mutatókat, valamint szociális kérdésekre vonatkozó, célzott országspecifikus ajánlásokat vezetünk be ( 10 ) ”.

2.12. Az egységes piac erősítésére irányuló intézkedések keretében elő kell segíteni „egy olyan környezet létrejöttét, amely kedvez olyan különböző vállalkozási formák fejlődésének, amelyek készek a társadalom előtt álló kihívásokkal szembenézni”. „[G]ondoskodni kell a különböző vállalkozási formák együttéléséről és integrálásáról, azonban azok mindegyike személyre szóló figyelmet érdemel a jogalkotói beavatkozás és a közberuházások terén”, továbbá el kell utasítani a „mindent egy kaptafára” megközelítést ( 11 )

2.13. Az EGSZB hangsúlyozta, hogy „[a]z új technológiák, a mesterséges intelligencia és a nagy adathalmazok következtében a termelési folyamatokat és általánosságban a gazdaságot érintő átalakulások gyökeresen meg fogják változtatni a munkaerőpiacot is”, továbbá kiemelte annak fontosságát, hogy „ezek a változási folyamatok egy gyümölcsöző társadalmi párbeszéd keretében, valamint a munkavállalók jogainak és életminőségének tiszteletben tartása mellett menjenek végbe” ( 12 )

3. Általános megjegyzések

3.1. Az EGSZB elengedhetetlennek tartja a fenntartható gazdasági növekedés megerősítésének támogatását, ez ugyanis új munkahelyeket és tartós foglalkoztatást teremt, valamint kialakítja azt a jólétet, amelyre szükség van az azt szolgáló beruházások támogatásához, hogy növekedjen a körforgásos gazdaság tényezőinek teljes termelékenysége, fokozódjanak a jobb kormányzást és a nagyobb elszámoltathatóságot célzó strukturális reformok– különösen a digitális és a környezetvédelmi területen –, valamint a készségek és képesítések fejlesztése és az európai zöld megállapodás új modellje által megkövetelt szociális jogok védelme érdekében.

3.2. Az új fejlesztési modellre való áttérésnek a versenyképes fenntarthatóságon kell alapulnia, mivel ez a sikeres európai szociális piacgazdaság sarokköve, és a jövőben is ennek kell vezérelvként szolgálnia, azzal a feltétellel, hogy hatékony és integrált szociális védelmi rendszerekbe történő beruházásokkal megóvja az embereket és a régiókat a változások olyan költségeitől, amelyek elkerülhetetlenül felmerülnek.

3.3. A pénzügyi válság világossá tette a tőke- és pénzügyi piacok stabilitásának és integrációjának fontosságát, mivel e piacok töredezettsége továbbra is akadályozza a vállalkozások és a beruházások növekedését; ahhoz, hogy helyreálljon a piac bizalma és a bizalom minden tagállamban, további intézkedések elfogadására van szükség, különösen a pénzügyi ágazatban.

3.4. Az EU-nak olyan új gazdasági stratégiára van szüksége, amely elősegíti a tartós, inkluzív és fenntartható gazdasági fejlődést, továbbá teljes és produktív foglalkoztatást és tisztességes munkát kínál mindenkinek. Az EGSZB meg van győződve arról, hogy egy megfelelően ellátott és koherens, a polgárok és a vállalkozások igényeire összpontosító egységes piac kiteljesítésének kell egy olyan harmonikus és inkluzív, megújított és naprakész európai integráció középpontjában állnia, amely lépést tart egy teljes mértékben interoperábilis digitális egységes piac új technológiáival és infrastruktúrájával. Az európai zöldmegállapodással megvalósuló átállás során különös hangsúlyt kapna az emberközpontú vállalkozási modell, például a szociális gazdasági vállalkozások szerepe.

3.5. Az EGSZB úgy véli, hogy a közigazgatás jelentős egyszerűsítése, egy kiterjedt digitalizációs folyamat és az összes érdekelt fél kapacitásának építését szolgáló határozott fellépés mellett, a polgárok, a fogyasztók és a vállalkozások proaktív részvételével ki kell alakítani az egységes piac uniós és nemzeti szinten megerősített irányítási infrastruktúráját az egyszerűsített és felhasználóbarát koncepciók megerősítése, valamint az egységes piacra vonatkozó szabályok időben történő, átlátható és hatékony végrehajtásának és alkalmazásának javítása érdekében; ezek jelentik ugyanis egy digitális, hatékony, koherens, kiegyensúlyozott és gazdasági, környezeti és társadalmi szempontból fenntartható Unió felé történő sikeres átmenet alapját.

3.6. Az EGSZB a korábbiakhoz hasonlóan hangsúlyozza, hogy „át kell hidalni az infrastrukturális, területi és kulturális digitális szakadékot, amely fékezi az uniós gazdasági és társadalmi fejlődést, valamint az életkörülményekben, továbbá a polgárok és a vállalkozások esélyeiben megmutatkozó egyenlőtlenség forrása” ( 13 )

3.7. Az EGSZB úgy véli, hogy olyan új irányítási mechanizmusok hiányában, amelyek képesek proaktív szereplőként bevonni a polgárokat és a vállalkozásokat, valamint a helyi és regionális szintű állami és magánszereplőket egy alulról építkező folyamatba, amely helyi szinten elő tudja segíteni az igények és a konkrét problémák megismertetését és megoldását, a javasolt stratégiai jövőkép kockázatokba és ellenállásba ütközhet. Ez lassíthatja a végrehajtási folyamatot, ezért az európai és a nemzeti intézmények számára olyan új irányítási struktúrákat javasol, amelyek képesek biztosítani a helyi szereplők és a civil társadalom részvételét és bevonását méltányos és az adott működési környezetnek megfelelő intézkedések kidolgozásába és végrehajtásába.

Kelt Brüsszelben, 2020. február 19-én. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Luca JAHIER

(1) Bevezető nyilatkozat, sajtóértekezlet, Christine Lagarde, az EKB elnöke, 2019. december 12.

(2) A 2020. évi éves fenntartható növekedési stratégia (COM(2019) 650 final).

(3) Az EGSZB állásfoglalása – Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság hozzájárulása az Európai Bizottság 2020. évi munkaprogramjához és azon túlmenően (HL C 47., 2020.2.11., 1. o.).

(4) Transforming our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development [Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend].

(5) HL C 190., 2019.6.5., 24. o.

(6) Az EGSZB 2019. július 17-i véleménye: Az európai gazdaság rugalmasabbá és fenntarthatóbbá tétele (HL C 353., 2019.10.18., 23. o.).

(7) Az EGSZB 2019. július 17-i véleménye: „Új elképzelések a gazdasági és monetáris unió kiteljesítésére” (HL C 353., 2019.10.18., 32. o.).

(8) Az EGSZB 2017. július 19-i véleménye: „A szociális dimenziónak és a szociális jogok európai pillérének hatása az EU jövőjére”, (HL C 81., 2018.3.2., 145. o.), 1.2. és 2.2. pont.

(9) Például a következő véleményekben: „A hatékony és megbízható jóléti ellátórendszerek alapelvei” (HL C 13., 2016.1.15., 40. o.); „A szociális dimenziónak és a szociális jogok európai pillérének hatása az EU jövőjére” (HL C 81., 2018.3.2., 145. o.); „Javaslat tanácsi ajánlásra a munkavállalók és az önálló vállalkozók szociális védelemhez való hozzáféréséről” (HL C 440., 2018.12.6., 135. o.).

(10) Az EGSZB 2019. szeptember 25-i véleménye: »A szociális jogok európai pillére – a kezdeti végrehajtás értékelése és ajánlások a jövőre« (HL C 14., 2020.1.15., 1. o.).

(11) Az EGSZB 2019. július 17-i véleménye: „A vállalkozói készséget és az innovációt támogató egységes piac előmozdítása” (HL C 353., 2019.10.18., 6. o.), 1.3. és 1.5. pont.

(12) Az EGSZB 2019. július 17-i véleménye: „A vállalkozói készséget és az innovációt támogató egységes piac előmozdítása” (HL C 353., 2019.10.18., 6. o.), 1.3. és 1.5. pont.

(13) Az EGSZB 2017. október 18-i véleménye: „Digitális egységes piac / félidős értékelés” (HL C 81., 2018.3.2., 102. o.), 1.8. pont.