HU    HU HU 
 
HU 1   HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 2009.4.27. 
SEC(2009) 546 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM, 
amely a következ ő dokumentumot kíséri:  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDAS ÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK 
ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
Az EU ifjúsági stratégiája – be fektetés és az érvényesülés el ősegítése 
 
Megújított nyílt koordinációs módszer  
a fiatalok el őtt álló kihívások és lehet őségek kezelésére  
 
A hatásvizsgálat vezet ői összefoglalója  
 
{COM(2009) 200} 
{SEC(2009) 545} {SEC(2009) 548} {SEC(2009) 549} 
 
 
HU 2   HU AZ EU IFJÚSÁGI STRATÉGIÁJÁRA VONATKOZÓ HATÁSVIZSGÁLAT VEZET ŐI 
ÖSSZEFOGLALÓJA  
Ez a hatásvizsgálat „Az EU ifjúsági straté giája: befektetés és az érvényesülés el ősegítése” 
című közleményt kíséri. 
A probléma meghatározása  
2002 júniusában jött létr e az ifjúság terén történ ő európai együttm űködés kerete (a 
továbbiakban: ifjúsági együttm űködési keret), amely a nyílt koordinációs módszer 
segítségével a fiatalok aktív po lgárságára fókuszált. Ezt 2005- ben kiegészítette az európai 
ifjúsági paktum, a lisszaboni stratégia ke retében a fiatalok társadalmi és szakmai 
integrációjának szentelt eszköz. A kereten belü l fokozatosan alakult ki a többi elem, például 
az ifjúság szélesebb kör ű figyelembevételére irányuló  tevékenységek, a fiatalok 
megismerésének eszközei, valamint a fiatalokkal folytatott strukturált párbeszéd és az egymástól való tanulás. 
A nyílt koordinációs módszer jelenlegi ciklusa 2009-ben véget ér; ez az év pedig már régóta 
az értékelés és a felülvizsgálat éveként van meghatározva. 
Ebben az összefüggésben fontos me ghatározni a ma és az elkövetkez ő években a fiatalok el őtt 
álló kihívásokat, akár  rájuk hatással lév ő európai lépték ű kihívásokról, akár közvetlenül a 
saját helyzetüket érint ő problémákról van szó. 
E kihívások miatt az eu rópai fiatalok a lehet őségek hiányától szenvednek: még mindig 
túlzottan sokukat sújtja a munkanélküliség, a szegénység és az alacsony szint ű oktatás. Az 
oktatási és szakmai lehet őségek hiányából kifolyólag a fiatal  európaiak a társadalmi és civil 
lehetőségekhez való hozzáférésben is nehézségekkel szembesülnek: el őfordul, hogy 
küzdeniük kell a kirekesztés vagy a marginali zálódás, illetve az egészséggel kapcsolatos 
problémák ellen. Akár a társadalomban történ ő részvételb ől is kiszorulhatnak vagy 
kizárhatják magukat, és a meggyöngült szo lidaritási kapcsolatok miatt meglehet ősen 
elszigetel ődhetnek. 
A jelenlegi keret képtelen lenne mindezen kihívá sok kezelésére, még akkor is, ha az ifjúsági 
együttműködési keret eredményeinek átfogó értékelése  összességében pozitív. Az EU ifjúság 
terén való együttm űködési kerete ifjúsággal kapcsolato s jogszabályokat in spirált nemzeti 
szinten, és számos tagállamban segítette ne mzeti stratégiák kidolgozását. Nemzeti és 
közösségi szinten egyaránt javította az ifjúság és az ifjúsági politikák láthatóságát. Gyakran 
kiemelik az együttm űködési keretnek azt a szerepét, am elyet a gyakorlatok kicserélése és a 
párbeszéd platformjaként játszott. Az ér tékelési keret azonban nem elég egyértelm
ű és 
koherens, illetve számos területe n – például az európai ifjúsági paktum esetében – nem járt 
elég eredménnyel. A fiatalokkal folytatott str ukturált párbeszédet felül kell vizsgálni és 
befogadóbbá kell tenni, valamint közösségi és nemzeti szinten egyaránt jobban el kell ismerni 
az ifjúságpolitika ágazatokon átível ő jellegét. 
A szubszidiaritás elemzése  
A kihívásokra adandó válaszhoz szüksé ges politikai változtatásokért els ősorban a tagállamok 
felelősek. A szubszidiaritás elvét az elemzésre méltónak ítélt és alább bemutatott összes 
választási lehet őség tiszteletben tartja. A lehet őségek ezen kívül arányosak is, a közös 
együttműködési célkit űzések és elvek megvalósítását pedig a tagállamok és/vagy országos 
szint alatti szervezeteik hatáskörében hagyják. 
A tagállamok együttm űködésének támogatásához azonban az EU szintjén is proaktívabb 
szerepre van szükség. A tagá llamok önálló intézkedéseivel nem lehetne olyan eredményt 
 
HU 3   HU elérni, mint a közösségi szint ű együttműködéssel többek között az ifjúság és ifjúságstratégiák 
láthatóságában, a közös célkit űzések meghatározásában, a kölcsönös tanulásban, a 
gyakorlatok és tapasztalatok cseréjében, az európai szint ű adatokhoz való hozzáférésben stb. 
A fiatalok jelenlegi és leend ő szükségleteinek jobb figyelemb evétele érdekében tehát felül 
kell vizsgálni az együttm űködési keretet. 
A közösségi kezdeményezés célkit űzései  
A fenti kihívások alapján a megújított ifjúsági együttm űködési keret esetében a következ ő 
célkitűzések lettek meghatározva. 
Annak érdekében, hogy a következ ő évtizedben Európában fokozódjék a fiatalok jólléte, az 
általános célkit űzések a következ őkre fognak irányulni: további ok tatási és foglalkoztatási 
lehetőségek teremtése a fiatalok számára, növekv ő hozzáférés a lehet őségekhez és teljes 
részvétel a társadalom valamennyi fiatalja számár a, valamint a társadalom és a fiatalok közötti 
kölcsönös szolidaritás el ősegítése (els ősorban integrációval, önként ességgel és a világ többi 
része felé irányuló intézkedésekkel). 
A javasolt európai ifjúsági együttm űködési keret konkrét célkit űzései a következ őket kísérlik 
meg fejleszteni: 1) az ifjúságot érint ő kérdések transzverzális megközelítése, 2) a keret 
nagyobb hatékonysága és 3) az ifjúsági szer vezetek és a fiat alok mozgósítása. 
A működési célkit űzések a politikák közötti koordinációs  mechanizmusokat, a fiatalokkal 
folytatott strukturált párbeszédet, az együttm űködési eszközök jobb megvalósítását és a 
tudásalapú politikaalkotást kívánják fejleszteni. 
Szakpolitikai lehet őségek 
Alaposabb megfontolásra négy politikai lehet őség lett figyelembe véve1: 
- 1. választási lehet őség: a status quo meg őrzése (a jelenlegi keret addig terjedne, ameddig 
most terjed, és ugyanazokka l az eszközökkel és célkit űzésekkel m űködne); 
- 2. választási lehet őség: meger ősített nyílt koordinációs módszer  az ifjúságpolitika területén 
(az együttm űködési eszközök meger ősítése, miközben a középpontban továbbra is az aktív 
polgárság és néhány az ifjúság szélesebb kör ű figyelembevételére irá nyuló tevékenység áll); 
- 3. választási lehet őség: továbbfejlesztett ágazatokon átível ő jellegű megközelítés (a nyílt 
koordinációs módszer adott eszközeinek meg őrzése, ám a szakpolitikák számára er ő ifjúsági 
dimenziójú koordinációs mechanizmus meghatározása); 
- 4. választási lehet őség: globális stratégia (a nyílt koordinációs módszer és az ágazatokon 
átívelő megközelítés egyszerre történ ő fejlesztése annak érde kében, hogy ki lehessen 
használni a két elemben rejl ő szinergiákat). 
A hatások értékelése 
A társadalmi, gazdasági, környezet és emberi jogi kérdésekre gyakoro lt lehetséges hatások 
értékelésének alapján úgy t űnik, hogy az elemzett lehet őségek egyike sem járna negatív 
hatással. Az említett kérdéskörök tekintetében az 1. lehet őség pozitív hatása i korlátozottabbak 
lennének. A 3. és 4. lehet őség nagyobb társadalmi és g azdasági hatásokkal járna. 
A lehetőségek összehasonlítása 
                                                 
1 A másik három mérlegelt, ám alaposabb elemzésre nem méltatott választási lehet őség: az 
együttműködés befejezése, egy sajátos megközelítés alkalmazása és egy sor kötelez őbb jellegű eszköz 
kialakítása (részletesebben lásd a 4.2. pontban). 
 
HU 4   HU A lehetőségeknek a célkit űzésekre gyakorolt hatásuk és me gvalósíthatóságuk szempontjából 
történő összehasonlítása azt mutatja, hogy miközbe n valamennyi megvalósítható, a kihívások 
kezelése és a célkit űzések elérése szempontjából a 4. lehet őség a legkedvez őbb. Az 1. 
lehetőség a célkit űzések szempontjából semmit sem javítana a jelenlegi helyzeten, a 2. és a 3. 
lehetőség pedig csupán részleges javulást hozna. 
Monitoring és értékelés 
Az ifjúsági együttm űködési keret végrehajtásának monitoro zására és értékelésére szolgáló 
mechanizmus els ősorban a háromévenkénti közös id őközi jelentést, illetve a meglév ő 
mutatókból és referenciaértékekb ől álló eredményjelz ő táblázatot fogja jelenteni. A 
monitoringot segíteni fogja az érdekelt felek sz orosabb bevonása is, a keret javítására pedig 
rendszeresen javaslatok fognak készülni.