HU    HU  
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2015.2.26.  
COM(2015) 89 final 
  
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK
A tagállamok válaszai az Európai Számvev őszék 2013. évr ől szóló éves jelentésére   
{SWD(2015) 18 final}  
 
 TARTALOMJEGYZÉK 
A tagállamok válaszai az Európai Számvev őszék 2013. évr ől szóló éves jelentésére......... 2  
Összefoglaló................................................................................................................... ............ 2  
A tagállamok válaszai az Európai Számvev őszék 2013. évr ől szóló éves jelentésére......... 4  
1. A JELENTÉS HATÁLYA ...................................................................................................... 4  
2. AZ EURÓPAI SZÁMVEV ŐSZÉK 2013- RA VONATKOZÓ JELENTÉSÉNEK F Ő JELLEMZ ŐI.. 4 
3. A TAGÁLLAMOK VÁLASZAINAK ÖSSZEFOGLALÁSA ........................................................ 6  
3.1. A megosztott irányítás f ő számszer űsíthető hibái ......................................................... 6  
3.2. A tagállamok fokozott elszámoltathatósága – hatékony és eredményes 
pénzgazdálkodás................................................................................................................ ....... 8  
3.3. A tagállamok fokozott elszámoltathatósága – valódi teljesítményorientáltság ........ 10  
4. Következtetés .................................................................................................................. 12 
 
 3A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNA K ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK  
A TAGÁLLAMOK VÁLASZAI AZ EURÓPAI SZÁMVEV ŐSZÉK 2013.  ÉVRŐL SZÓLÓ ÉVES 
JELENTÉSÉRE  
ÖSSZEFOGLALÓ  
Ez a jelentés az Európai Számvev őszék (a továbbiakban: Számvev őszék) 2013-as 
költségvetési évr ől szóló éves jelentésére adott tagállami válaszok elemzését 
tartalmazza, és eleget tesz a költségvetési rendelet1 162. cikkének (5) bekezdésében 
foglalt kötelezettségeknek. 
A Számvev őszék 2013-ra vonatkozó éves jelent ése megállapította, hogy a 2013-as 
konszolidált beszámoló mentes volt a lé nyeges hibáktól, a bevételek és a 
kötelezettségek pedig egészében véve jogszer űek és szabályszer űek voltak. A 
Számvevőszék megállapította azt is, hogy a kifizetések összességét lényeges 
hibaszint jellemezte, és a felügyeleti és  kontrollrendszerek álta lában véve részben 
hatásosak voltak. Az ellen őrzés eredményei alapján a be csült hibaarány tavalyhoz 
képest 0,1 százalékponttal, 4,7%-ra csökkent, de továbbra is meghaladta a lényegességi küszöböt. A Számvev őszék kedvez ő fejleményként értékelte azt is, 
hogy 2013-ban javult a tagá llamok és a Bizottság álta l végrehajtott korrekciós 
intézkedések eredményessége. A számvev őszéki ellen őrzés kimutatta továbbá, hogy 
a megosztott irányítás területén a hibá s tranzakciók nagy részénél a tagállami 
hatóságok elegend ő információval rendelkeztek a hhoz, hogy még a költségtérítési 
igények Bizottsághoz való benyújtása el őtt feltárják és korri gálják a hibákat. A 
legmagasabb, 6,7%-os, illetve 6,9%-os becsült hibaarány a vidékfejle sztés, a halászat 
és az egészségügy, illetve a regionális politika, az energia ügy és a közlekedés 
területét jellemezte. 
A 2013. évre vonatkozó ellen őrzései során a Számvev őszék a megosztott irányítás 
kapcsán meghatározta azon számszer űsíthető hibák konkrét kategóriáit, amelyek 
jelentősen hozzájárultak az érintett sza kpolitikai területek legvalószín űbb 
hibaarányához. A „Mez őgazdaság: piaci beavatkozások és közvetlen támogatások” 
szakpolitikai területen (3. fejezet) a legvalószín űbb hibaarány 80%-a a valóságosnál 
nagyobb földterületek vagy állatállomány, illetve jogosulatlan kedvezményezettek vagy támogatásra nem jogosult tevéke nységek/kiadások feltüntetésével 
magyarázható.  
A regionális politika, közleked és és energiaügy területén a közbeszerzés súlyos hibái 
az összes számszer űsíthető hiba 45%-át és az e szakpolitika-csoportra vonatkozó 
becsült hibaarány hozzávet őleg 39%-át tették ki. A fogl alkoztatás és szociális ügyek 
területén a közbeszerzéssel kapcsolatos s zabálysértések a hibák 7%-át adták, vagyis a 
közbeszerzési szabályok be nem ta rtása még mindig releváns mérték ű. 
A Számvev őszék az éves jelentés 3. fejezetében rendszerszint
ű hiányosságokat 
állapított meg a mez őgazdasági parcellaazonosító rendszer (MePaR) kapcsán, 
amelyek oka a rendszer adatbázisaiban szerepl ő földterületek hibás támogathatósági 
értékelése. Az érintett tagállamokat ezé rt felkértük, adjanak tájékoztatást az 
adatbázisok aktualizálásáról és az ismétl ődő problémák megoldása céljából hozott 
további intézkedéseikr ől. Minden érintett tagállam azt válaszolta, hogy ma már 
rendszeresen aktualizálják a MePaR adat bázisait, így a rends zer biztosítja a 
                                                 
1 Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i  966/2012/EU, Euratom rendelete az Unió általános 
költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról  és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 
hatályon kívül helyezésér ől, HL L 298., 2012.10.26., 1. o. 
 
 4földterületek támogathatóságának helyes értékelését, és automatikusan észleli a 
túligénylést.  
A tagállamokat megkérdeztük, ki tudják-e jelenteni, hogy kontrollrendszerük kezelte 
a Számvev őszék által azonosított ismétl ődő hiányosságokat a következ ő területeken: 
agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalás ok, jogosulatlan kedvezményezettek, a 
közbeszerzési szabályok be nem tartás a és a korai nyugdíjba vonulás jogosulatlan 
támogatása. Az érintett tagállamok azt  nyilatkozták, hogy minden vagy majdnem 
minden azonosított ismétl ődő hiányosságot kezeltek.  
A közbeszerzési szabályok be nem tartását illet ően a tagállamok csaknem fele azt 
válaszolta, hogy azonosította a közbesz erzéshez kapcsolódó rendszerszint ű 
problémákat, és gondoskodott azok megel őzéséről. 
A jelentés megvizsgálta a tagállamok elszámoltathatóságával  kapcsolatos 
kérdésekre adott válaszokat is, f őként a vezet ői és a nemzeti nyilatkozatok, az 
irányítási ellen őrzések, valamint a Számvev őszék értékeléseinek szerepe és 
jelentősége vonatkozásában. 
A tagállamok 76%-a ál lította, hogy a kötelez ő vezetői nyilatkozatok  pozitív hatással 
járhatnak a hibák tagállamok általi megel őzésére, észlelésére és korrekciójára. A 
Számvevőszék értékelési eredményeit a tagállamok jelent ős része (86%-a) 
hasznosnak tekintette, és úgy vélte, hogy azok hozzájárulnak az uniós források jogszerű és szabályszer ű felhasználásának biztosítá sához. A nemzeti nyilatkozatok 
hasznosságát a tagállamoknak alig t öbb, mint a fele ítélte meg kedvez ően. 
A Számvev őszék a 2013-as évr ől szóló jelentésben vé gül megállapította, hogy a 
2007–2013-as programozás f őként az uniós források szabályszer ű elköltésére 
összpontosított, a teljesítményre pedig csak korlátozott mé rtékben. Az idei 
kérdőívben a tagállamokat arról kérdeztük,  miként biztosítják, hogy az uniós 
források felhasználásakor a teljesítmény  legyen az egyik f ő szempont, és milyen 
intézkedéseket léptettek életbe a pr ogramok és a projektek teljesítményének 
monitoringjára. A tagállamok jelent ős többsége kimerít ő választ adott e két kérdésre. 
Sok ország kritériumok, mutatók és érté kelések útján kívánja biztosítani, hogy a 
teljesítmény f ő szempont legyen. A teljesítmé ny monitoringját a tagállamok 
leggyakrabban az elért el őrehaladásról szóló jelentések kel, kontrollintézkedésekkel, 
értékelésekkel és a mutatók ala kulásának nyomon követésével végzik. 
 
 5A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNA K ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK 
A TAGÁLLAMOK VÁLASZAI AZ EURÓPAI SZÁMVEV ŐSZÉK 2013.  ÉVRŐL SZÓLÓ ÉVES 
JELENTÉSÉRE  
 
1. A jelentés hatálya 
A költségvetési rendelet 162. cikkének (5) bekezdése kimondja, hogy amint a 
Számvevőszék megküldte az éves jelentést, a Bizo ttság haladéktalanul tájékoztatja az 
érintett tagállamokat a jelentés azon részleteir ől, amelyek a felel ősségük alá tartozó 
források kezelését érintik. A tagállam ok hatvan napon belül válaszolnak a 
Bizottságnak, és a Bizottság a következ ő év február 28-a el őtt továbbítja a válaszok 
összefoglalóját a Számvev őszéknek, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. 
A Számvev őszék 2013. költségvetési évre vonatkoz ó éves jelentésének közzétételét 
követően a Bizottság a tagállamokat megfelel ően tájékoztatta a jelentés részleteir ől. 
A tájékoztatás egy levélb ől, három mellékelt, a tagállamok által kitöltend ő 
kérdőívből és a kérd őívekre adandó válaszok elkész ítésére és bemutatására 
vonatkozó iránymutatásból állt. Az I. kérd őív az egyes tagállamokra vonatkozó 
bekezdésekkel, a II. kérd őív az egyes tagállamokra vonatkozó ellen őrzési 
megállapításokkal, a III. kérd őív pedig a 2013. évi megbízhatósági nyilatkozat 
vonatkozásában a megosztott irányításhoz  kapcsolódó konkrét megállapításokkal 
foglalkozott. 
Az ez évi jelentés kapcsán három f ő témát azonosítottak. Ezek a következ ők: 1) a 
megosztott irányítás f ő számszer űsíthető hibái, 2) a tagállamok fokozott 
elszámoltathatósága – hatékony és eredmé nyes pénzgazdálkodás, valamint 3) a 
tagállamok fokozott elszámoltathatóság a – valódi teljesítményorientáltság. A 
jelentéshez szolgálati munkadokumentum (a továbbiakban: munkadokumentum) 
társul, amely a tagállamok I–III. kérd őívre adott válaszait tartalmazza. 
 
2. Az Európai Számvev őszék 2013-ra vonatkozó  jelentésének f ő jellemzői 
A Számvev őszék 2013-ra vonatkozó éves jelent ése megállapította, hogy a 2013-as 
konszolidált beszámoló mentes volt a lé nyeges hibáktól, a bevételek és a 
kötelezettségek pedig egészében véve jogszer űek és szabályszer űek voltak. A 
Számvevőszék megállapította azt is, hogy a kifizetések összességét lényeges 
hibaszint jellemezte, és a felügyeleti és  kontrollrendszerek álta lában véve részben 
hatásosak voltak2. Az ellen őrzés eredményei alapján a b ecsült hibaarány tavalyhoz 
képest 0,1 százalékponttal, 4,7%-ra csökkent, de továbbra is meghaladta a lényegességi küszöböt. A Számvev őszék jelent ős fejleményként értékelte, hogy 
2013-ban javult a tagállamok és a Bizottság által végrehajtott korrekciós intézkedések eredményessége. A Számvev őszék jelentése szerint, ha az említett 
intézkedéseket nem alkalmazták volna a mintában szerepl ő tranzakciókra, a becsült 
hibaarány 1,6 százalékponttal magasabb lett volna
3. 
A legmagasabb, 6,7%-os, illetve 6,9%-os be csült hibaarány a vi dékfejlesztés, a 
halászat és az egészségügy, illetve a re gionális politika, az energiaügy és a 
közlekedés területét jellemezte. A számvev őszéki ellen őrzés kimutatta továbbá, hogy 
a megosztott irányítás területén a hibá s tranzakciók nagy részénél a tagállami 
                                                 
2 A Számvev őszék 2013-ra vonatkozó éves jelentése, 23. o. 
3 A Számvev őszék 2013-ra vonatkozó éves jelentése, 23. o. 
 
 6hatóságok elegend ő információval rendelkeztek a hhoz, hogy még a költségtérítési 
igények Bizottsághoz való benyújtása el őtt feltárják és kor rigálják a hibákat4.  
Az alábbi ábra szemlélteti, hogy az egyes szakpolitikai területek mennyiben járultak 
hozzá a becsült átfogó hibaarányhoz5. 
 
  
 
A hibatípusokat illet ően a Számvev őszék jelentése megállapítja, hogy a támogathatósági 
hibák jelent ős mértékben hozzájárultak az általános becsült hibaarányhoz. A közbeszerzés 
súlyos hibái és a mez őgazdasági termel ők hibás nyilatkozatai is na gy részét adták a hibáknak. 
Az alábbi ábra szemlélteti, hogy az egyes hibatípusok mennyiben járultak hozzá a becsült 
átfogó hibaarányhoz.  
 
 
                                                 
4 A Számvev őszék 2013-ra vonatkozó éves je lentése, 83., 111. és 153. o. 
5 A Számvev őszék 2013-ra vonatkozó éves jelentése, 26. o. 
 
 73. A tagállamok válaszainak összefoglalása 
3.1. A  MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS F Ő SZÁMSZER ŰSÍTHETŐ HIBÁI  
A 2013. évre vonatkozó ellen őrzései során a Számvev őszék a megosztott irányítás 
kapcsán meghatározta azon számszer űsíthető hibák konkrét kategóriáit, amelyek 
jelentősen hozzájárultak az érintett sza kpolitikai területek legvalószín űbb 
hibaarányához. A „Mez őgazdaság: piaci beavatkozások és közvetlen támogatások” 
szakpolitikai területen a legvalószín űbb hibaarány 80%-a a valóságosnál nagyobb 
földterületek vagy állatállomány, illetve jogosulatlan kedvezményezettek vagy támogatásra nem jogosult tevékenységek/k iadások feltüntetésével magyarázható.  
A regionális politika, közleked és és energiaügy területén a közbeszerzés súlyos hibái 
az összes számszer űsíthető hiba 45%-át és az e szakpolitika-csoportra vonatkozó 
becsült hibaarány hozzávet őleg 39%-át tették ki
6. A foglalkoztatás és szociális ügyek 
területén a közbeszerzéssel kapcsolatos s zabálysértések a hibák 7%-át adták, vagyis a 
közbeszerzési szabályok be nem ta rtása még mindig releváns mérték ű7. 
A Számvev őszék az éves jelentés 3. fejezetében rendszerszint ű hiányosságokat 
állapított meg a mez őgazdasági parcellaazonosító rendszer (MePaR) kapcsán, 
amelyek oka a rendszer adatbázisaiban szerepl ő földterületek hibás támogathatósági 
értékelése8. Az érintett tagállamokat ezért fe lkértük, adjanak tájékoztatást az 
adatbázisok aktualizálásáról és az ismétl ődő problémák megoldása céljából hozott 
intézkedéseikr ől. Minden érintett tagállam azt válaszolta, hogy ma már rendszeresen 
aktualizálják a MePaR adatbázisait, így a rendszer biztosítja a földterületek támogathatóságának helyes értékelését, és automatikusan észleli a túligénylést. 
Lengyelország arról számolt be, hogy 2009 óta „következetesen  és fokozatosan 
átszervezte a MePaR-adatok aktu alizálásának módszerét. A f ő változtatás az volt, 
hogy az ARiMR
9 szakemberei a földrajzi inform ációs rendszerrel összefüggésben 
egy külön informatikai eszközt fejlesz tettek ki a referencia-adatbázis online 
aktualizálására10.” A lengyel hatóságok rámutattak továbbá, hogy „a Számvev őszék 
által 2013-ban megállapított, MePaR-ral kapc solatos szabálytalanság esetében nem 
igaz, hogy a szabálytalanság rendszerszint ű lenne”, és hogy a Számvev őszék a 2012-
es év vonatkozásában helytelenül min ősített támogatásra jo gosulatlannak egy 2013-
ban árvíz sújtotta földterületet11. 
Írország kijelentette, hogy a MePaR-adatbázis többlépcs ős felülvizsgálata 
folyamatban van12, Franciaország pedig közölte , hogy a MePaR aktualizálása 
céljából a Bizottság ál tal is jóváhagyott cselekvési te rvet dolgozott ki, amelyet 2015-
ben hajt végre13. Románia megemlítette, hogy a helyze t javításához új ortofotókra, 
létszámbővítésre és képzésekre, és ezzel össz efüggésben új pénzügyi forrásokra van 
szükség. 
                                                 
6 A Számvev őszék 2013-ra vonatkozó éves jelentése, 148. o. 
7 A Számvev őszék 2013-ra vonatkozó éves jelentése, 177. o. 
8 A Számvev őszék 2013-ra vonatkozó éves jelentés e, 3.1. és 3.4. háttérmagyarázat. 
9 Agencja Restrukturyzacji i M odernizacji Rolnictwa (ARiMR). 
10 Munkadokumentum, 143. o. 
11 Munkadokumentum, 143. o. 
12 Munkadokumentum, 118. o. 
13 Munkadokumentum, I. melléklet és III. melléklet 33. o., 106. o. 
 
 8Végül Németország hangsúlyozta, hogy esetéb en a megállapított túligénylés egyedi 
eset volt, „amely nem járt pénzügyi hatással”, és már intézkedtek a MePaR megfelelő és rendszeres aktualizálásáról
14. 
A Számvev őszék a vidékfejlesztés kapcsán több esetben a beruházási projektek 
támogathatósági szabályainak súlyos megsértését tárta fel, és kizárta a kiadások bizonyos típusait. 
A tagállamokat megkérdeztük, ki tudják-e jelenteni, hogy kontrollrendszerük kezelte 
a Számvev őszék által azonosított ismétl ődő hiányosságokat a következ ő területeken: 
agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalás ok, jogosulatlan kedvezményezettek, a 
közbeszerzési szabályok be nem tartás a és a korai nyugdíjba vonulás jogosulatlan 
támogatása.  
Az érintett tagállamok azt nyilatkoz ták, hogy minden vagy majdnem minden 
azonosított ismétl ődő hiányosságot kezeltek. Az aláb bi ábrák áttekintést adnak a 
kapott válaszokról.  
  
  
  
  
Görögország két területet említett, amelyeken jelent ős javulást ért el: az agrár-
környezetvédelmi kifizetésekkel kapcso latos jogszabály-módosítás részeként 
átalakította egyes intézk edések szankciórendszerét , továbbá módosította a 
közbeszerzésre vonatkozó nemzeti jogszabályt15. 
A lengyel hatóságok kijelentették, hogy a korai nyugdíjba vonulással kapcsolatos 
támogatás jogosulatlansága tekintetében nem értenek egyet a Számvev őszék és a 
Bizottság azon megállapításával, miszer int „a strukturális nyugdíjakra vonatkozó 
intézkedés végrehajtása során csalásra  vagy az Unió pénzügyi érdekeit sért ő más 
illegális tevékenységre került sor”. E zzel összefüggésben a hatóságok további 
felvilágosítást adtak és korrekciós intézkedéseket hoztak. A Bizottság az indokolatlanul kifizetett összeg ek visszafizetését kérte. 
A közbeszerzési szabályok be nem tartását illet ően a tagállamok csaknem fele azt 
válaszolta, hogy azonosította a közbesz erzéshez kapcsolódó rendszerszint ű 
problémákat, és gondoskodott azok megel őzéséről. 
                                                
 
14 Munkadokumentum, 108. o. 
15 Munkadokumentum, 112. o. 
 
 9Skócia (Egyesült Királyság) kijelentette: „Tevékenyen el ősegítettük a közbeszerzési 
szabályok betartását, de még jobban fel kell hívnunk az irányító hatóságok és a 
kedvezményezettek figyelmét e szabályok betart ásának fontosságára és a lehetséges 
következményekre.” 
Szlovénia három területtel kapcsolatb an számolt be javulásról: 1) 2014 
novemberében létrejött a közbeszerzési  kérdésekkel fogl alkozó szakosított 
projektcsoport, 2) elkészült a közbeszerzési szerz ődések elemzése és 3) a technikai 
segítségnyújtás részeként (létszámb ővítéssel és közbeszerzési képzésekkel) növelték 
és növelni fogják az igaz gatási kompetenciákat16. 
Más tagállamok konkrét in tézkedésekkel próbálták korlátozni és megel őzni a 
közbeszerzési szabályok megsértését. Románia jogszabályi és rendszerszint ű 
intézkedéseket hozott, a Cseh Köztársaság nemzeti megel őző és korrekciós lépéseket 
tett. Horvátország számos megel őző intézkedést hozott, például m űhelytalálkozókat 
szervezett, és elindított egy olyan, 50 órás  képzési programot, amelynek elvégzésével 
a résztvev ők egy három évig érvényes közbes zerzési tanúsítványt szerezhetnek17. 
Portugália és Magyarország intézkedési terveket dolgozott ki a közbeszerzés 
javítására, Észtország pedig a közbeszerzés teré n az elmúlt néhány évben 
„számottev ően javította” irányítási és kontrollrendszereit18. 
Néhány tagállam ugyanakkor kitartott amellett, hogy a közbeszerzés terén igen kevés 
rendszerszint ű problémája van. Spanyolország kijelentette: 
„A közbeszerzés terén több probléma is azonosításra került, ezek típusa azonban 
szervről szervre változik, és rendszerint konkrét szerz ődéseket érint... Továbbá, az 
azonosított közbeszerzési problémák at nem tekintjük rendszerszint űnek, és az 
azonosított közbeszerzési szabálytalansá gok kapcsán minden esetben visszavontuk 
az érintett összegeket, így az Unió költségvetését nem érte kár”19. 
Finnország megjegyezte, hogy „az uni ós forrásokból társfinanszírozott 
támogatásoknál még szigorúbban ellen őrizzük a közbeszerzési szabályok betartását, 
mint a nemzeti támogatási programoknál”20. 
Végül, Németország kijelentette, hogy „az Európai Szociális Alap (ESZA) 
vonatkozásában nem tárt fe l a közbeszerzéssel összefügg ő rendszerszint ű 
problémákat”, mindamellett egyes esetekben „el ővigyázatossági intézkedéseket” 
hozott21. 
A tagállamok a f ő számszer űsíthető hibákkal kapcsolatos vá laszaikban kiemelik, 
hogy már számos megel őző és korrekciós intézkedést tettek. Emellett láthatólag 
kötelezettséget vállaltak a rendszerszint ű hiányosságok megszüntetésére, vagyis 
végső soron a számszer űsíthető hibák csökkentésére. 
3.2. A  TAGÁLLAMOK FOKOZOTT ELSZÁMOLTATHATÓSÁGA – HATÉKONY ÉS 
EREDMÉNYES PÉNZGAZDÁLKODÁS  
2013-ra vonatkozó jelentésében a Számvev őszék a megosztott igazgatás kapcsán 
megállapította, hogy a tagállami hatóságok sok esetben elegend ő információval 
rendelkeztek ahhoz, hogy a költségek Bizottság felé történ ő elszámolása el őtt 
                                                 
16 Munkadokumentum, 173. o. 
17 Munkadokumentum, 90. o. 
18 Munkadokumentum, 103. o. 
19 Munkadokumentum, 177. o.  
20 Munkadokumentum, 104. o. 
21 Munkadokumentum, 110. o.  
 
 10megakadályozzák, feltárják és korrigálják a hibákat22. A Számvev őszék kiemelte, 
hogy az EU felhasználja ugyan a költségvetését,  de a felhasználás módját továbbra is 
jelentősen javítani lehetne. A forrásokat a szabályok betartásával és a várt 
eredmények megvalósításával kell felhasználni23. A jelentés ezen szakasza a 
tagállamok elszámoltathatóságával kapcsolato s kérdésekre adott vá laszokat vizsgálja, 
főként a vezet ői és a nemzeti nyilatkozat ok, az irányítási ellen őrzések, valamint a 
Számvevőszék értékeléseinek szerepe és jelent ősége vonatkozásában. 
A tagállamok 76%-a állította, hogy a kötelez ő vezetői nyilatkozatok pozitív hatással 
járhatnak a hibák tagállamok általi megel őzésére, észlelésére és korrekciójára. 
Magyarország meger ősítette, hogy a vezet ői nyilatkozat intézményét bevezették, és a 
nyilatkozatokat továbbítani ke ll a költségvetésért felel ős miniszternek24. 
Skócia (Egyesült Királyság) és Lettország  egyaránt azt vála szolta, hogy a vezet ői 
nyilatkozatok kedvez ő hatásúak, növelik a tagállam elszámoltathatóságát.  
A nemzeti nyilatkozatok hasznosságát a tagá llamoknak alig több, mint a fele ítélte 
meg kedvez ően válaszában. Dánia és az Egyesült Királyság – a nemzeti 
nyilatkozatokkal foglalkozó  intézményközi munkacsoport tagjaiként – a nemzeti 
nyilatkozatok mellett foglalta k állást. Dánia megjegyezte: 
„Az egyik következtetés szerint a nem zeti nyilatkozatok célja, hogy növeljék a 
politikai felel ősségvállalást az uniós források tagá llami kifizetésével kapcsolatos 
hibák korrekciója iránt. Dániában úgy tartjuk, hogy ez a gondolat mindenki számára 
hasznos lehet, és a vonatkozó ajánlás ok jó kiindulópontul szolgálnak azon 
tagállamoknak, amelyek még ne m vezettek be ezzel kapcsolatos modellt. Dániában a 
politikai szint is számon kérhet ő, mivel az államháztartási bizottság évente jelentést 
tesz az uniós források dániai felhaszn álásáról... A dán modell ezáltal nemzeti 
politikai szinten biztosítja az uniós források felhasználásával kapcsolatos 
elszámoltathatóságot”25. 
Az Egyesült Királyság közölte, hogy támogatja a munkacsoport ajánlásait, és 
hozzátette: 
„Örömmel fogadjuk az ajánlások kell ő rugalmasságát a nemzeti körülmények és 
folyamatok tekintetében, amely a tagállamok számára kell ő mozgásteret biztosít az 
önkéntes dokumentum megfogalmazásakor . Örömmel fogadjuk azt is, hogy az 
ajánlások kiemelik a beszámolások színvonalának jelent őségét az uniós források 
kezelésének javítása terén”26. 
A vezetői nyilatkozatok rendszerét azonba n kritika is érte, amely f őként a hozzáadott 
érték hiányát érintette, lévén, hogy a meglév ő rendszerek megfelel őek, és az új 
rendszer az adminisztratív terhek növelésével járhat27. 
A nemzeti nyilatkozatok gondolatát ellenz ő tagállamok (például Lettország és 
Észtország) arra hivatkoznak, hogy az új rendszer más éves jelentésekkel való 
átfedésekhez és az adminisztráció növekedéséhez vezethet28. Emellett a 
decentralizált, illetve a szövetségi orszá gokban (Franciaország, illetve Németország) 
hatástalan eszköznek tartjá k a nemzeti nyilatkozatokat. 
                                                 
22 A Számvev őszék 2013-ra vonatkozó éves je lentése, 83., 111. és 153. o. 
23 Caldeira elnök beszéde – A 2013-as  évre vonatkozó éves jelentés el őterjesztése az Európai Parlamentnek. 
24 Munkadokumentum, 117. o. 
25 Munkadokumentum, 102. o. 
26 Munkadokumentum, 181. o. 
27 Munkadokumentum, Németország, Írorsz ág, Belgium; 82. o., 111. o., 119. o. 
28 Munkadokumentum, Lettország és Észtország; 123. o., 103. o. 
 
 11A Számvev őszék értékelési eredményeit a tagállamok jelent ős része (86%-a) 
hasznosnak tekintette, és úgy vélte, hogy azok hozzájárulnak az uniós források 
jogszerű és szabályszer ű felhasználásának biztos ításához. Szlovákia közölte: 
„A Számvev őszék értékelései jelent ős ösztönzést adhatnak az uniós forrásokból 
hozzájárulást nyújtó szervezetek ál tal alkalmazott nemzeti szabályok 
felülvizsgálatához. A rendszerszint ű vagy átfogó kérdésekkel kapcsolatos értékelési 
eredményekkel összefüggésben ez közvetlen és értékes er őforrás a nemzeti szinten 
szükséges kiigazítások és korrekció s intézkedések végrehajtásához”29. 
Horvátország hozzátette, hogy: „A Számvev őszék értékelési eredményeit figyelembe 
vesszük, azok hozzájárulnak az uniós források felhasználásával kapcsolatos hatályos jogszabályok és eljá rások javításához”
30. 
Az irányítási ellen őrzések javítását illet ően a tagállamok 72%-a kedvez ően 
nyilatkozott. A Cseh Közt ársaság és Spanyolország31 egyaránt arról számolt be, hogy 
intézkedési terveket dolgozta k ki az irányítási ellen őrzések javítása céljából; 
Spanyolország esetében „a tervek végrehajtásának eredményeként az ellen őrzési 
hatóság éves ellen őrzési jelentéseiben je lzett hibaarányok jelent ősen csökkentek”. 
Luxemburg többek között a következ ő javító intézkedéseket hozta: 
kedvezményezettekkel közös munkacsoport ok létrehozása, iránymutatások 
kidolgozása, valamint az igazoló dokume ntumok irányító hatóság általi 100%-os 
ellenőrzése még a kifizetési kérelem Bizottságnak történ ő benyújtása el őtt32. 
Lettország közölte, hogy az irányító hatóság rendszeresen igazolá st készít az igazoló 
hatóság számára, és hogy az ellen őrzési rendszer megbízható. Mindezek 
eredményeként két kedvezményezett esetében visszatartotta a kiadásigazoló nyilatkozatokat, és az ügyeket a nemzeti csalás elleni hiva tal elé terjesztette
33. 
Más tagállamok – például Hollandia és Ausztria34 – azt nyilatkozták, hogy 
ellenőrzési rendszereik megbízhatóak, amit az al acsony hibaarány is tanúsít, vagyis 
nincs szükség javító intézkedésekre. 
A kapott válaszok jelzik, hogy a tagállam ok fokozott figyelmet fordítanak az 
elszámoltathatóságra, amit az irányítási ellen őrzések javítása érdekében hozott 
intézkedések is alátámasztanak. Mindamelle tt néhány tagállam aggályát fejezte ki a 
vezetői és a nemzeti nyilatkozatok hozzáadott érté két és túlzott adminisztratív terhét 
illetően. 
 
3.3. A  TAGÁLLAMOK FOKOZOTT ELSZÁMOLTATHATÓSÁGA – VALÓDI 
TELJESÍTMÉNYORIENTÁLTSÁG  
A Számvev őszék a 2013-as évr ől szóló jelentésben megállapította, hogy a 2007–
2013-as programozás f őként az uniós források szabályszer ű elköltésére 
összpontosított, a teljesítményre pedig csak korlátozott mértékben35. 
 
                                                 
29 Munkadokumentum, 169. o. 
30 Munkadokumentum, 90. o. 
31 Munkadokumentum, 93. o, 177. o. 
32 Munkadokumentum, 131. o. 
33 Munkadokumentum, 121. o. 
34 Munkadokumentum, 78. o., 136. o. 
35 A Számvev őszék 2013-ra vonatkozó éves jelentése, 257. o. 
 
 12Az idei kérd őívben a tagállamokat arról kérdeztü k, miként biztosítják, hogy az uniós 
források felhasználásakor a teljesítmény legyen az egyik f ő szempont, és milyen 
intézkedéseket léptettek életbe a programok és a projektek teljesítményének monitoringjára. A tagállamok jelent ős többsége kimerít ő választ adott e két kérdésre. 
 Sok ország kritériumok, mutatók  és értékelések  útján kívánja biztosítani, hogy a 
teljesítmény f ő szempont legyen. Hollandia a rról számolt be, hogy az ERFA 
keretében értékelési kritériumokat használn ak a projektek kiválasztásához. Ezek közé 
tartozik például: „az operatív programhoz való hozzájárulás, az innováció mértéke, 
az üzleti esettanulmány és/vagy az üzleti terv színvonala, a projekt színvonala és a 
fenntarthatóság. E célból közös ellen őrzési listákat is kidolgoznak”
36. 
 Lengyelország közölte, hogy a 2007–2013-as vidé kfejlesztési programok keretében 
„súlyozott kritériumokat” használt, és „a kiválasztási kritériumok alkalmazásának 
biztosítania kell, hogy olyan projektek ré szesüljenek finanszírozásban, amelyek 
minden valószín űség szerint hozzájárulnak a vidékfejlesztési programban 
meghatározott célkit űzések és eredmények megva lósításához”. A 2014–2020-as 
időszak projektjeit „kiválasztási kritériumok” alapján fogják kiválasztani.  
Románia (AM POSCCE ) az értékelést kiválasztási mátrixszal és pontrendszerrel 
ötvözi,  ezzel biztosítja, hogy a legjobban teljesít ő projektek kapjanak 
finanszírozást37. Belgium (Vallónia) a javasolt projektek színvonalának értékelése 
céljából a tudományos élet és  az ipar független szakért őiből álló munkacsoportot 
hozott létre. A projektek teljesítményét a SMART-célkit űzések szempontjából is 
elemzik38. 
 Több tagállam mutatókat használ. A Cseh Köztársaság az összes operatív programra 
általánosan érvényes harmonizált alap-, ille tve horizontális szabál yokat hozott létre, 
és kidolgozta a nemzeti mutatók jegyzékét, amelynek révén minden program előrehaladása nyomon követhet ő; Spanyolország az 1306/2013/EU rendeletre 
hivatkozik, amely az Európai Mez őgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az 
Európai Mez őgazdasági Garanciaalap (EMGA) felhasználásának értékelése és 
nyomon követése céljából ál lapít meg mutatókat. 
 Luxemburg egyértelm ű leírásban ismerteti, miként  kívánja biztosítani, hogy a 
teljesítmény központi elem  maradjon. Közlése szerin t az irányító hatóságok 
rendszeresen aktualizált, egyértelm ű mutatók alapján nyomon követik az operatív 
programokat. A mutatók alakulásáról vezet ői jelentésben számolnak be. Emellett a 
projektpályázati nyomtatványokat úgy alakí tják ki, hogy már a projekt benyújtásának 
igen korai szakaszában is ellen őrizhető legyen, hogy a projekt képes-e megvalósítani 
az ESZA operatív programjának célkit űzéseit. 
 A monitoringot a tagállamok leggyakrabban az elért előrehaladásról szóló 
jelentésekkel, kontrollintézkedésekkel, értékelésekkel  és a  mutatók 
alakulásának nyom on követésével  végzik.  
 Málta egyértelm űen ismerteti a monitoringgal kapcsolatos intézkedéseit. Ezek a 
következők: 1) a strukturális alapok adatbá zisainak kedvezményezettek általi 
rendszeres aktualizálása, 2) a projektek el őrehaladásáról szóló jelentések évente 
                                                
 
36 Munkadokumentum, 136. o. 
37 Munkadokumentum, 152. o. 
38 Munkadokumentum, 80. o. 
 
 13kétszeri benyújtása az irányító hatósá g számára, 3) helyszíni fizikai ellen őrzések, 4) a 
projektek el őrehaladásáról tartott találkozók az összes érintett fél részvételével39. 
 Hollandia, Ausztria, Lettország és Szlovénia az elért el őrehaladásról szóló 
jelentéseket, az éves jelentéseket és a felülvizsgálatokat említi a teljesítménymonitoring f ő eszközeként
40. 
 Dánia (a dán mez őgazdasági-halászati ügynökség) az uniós források területalapú és 
nem területalapú kifizetési rendszereivel kapcsolatban életbe léptetett átfogó 
kontrollintézkedéseket említi; ezek a kontrollint ézkedések adminisztratív és fizikai 
ellenőrzéseket is magukban foglalnak
41. 
 Bulgária (OPRD) felsorolja kontrollin tézkedéseit; közlése szerint a pénzügyi 
támogatás nyújtásáról szóló megáll apodások általános feltételei el őírják, hogy 1) a 
kedvezményezettnek három alkalommal ellen őriznie és dokumentálnia kell a 
beruházás fizikai állapotát, 2)  a kedvezményezettnek az ellen őrzések eredményeit 
továbbítania kell az ajánlatkér ő felé és 3) a kedvezményezettnek tilos átruháznia a 
megállapodás szerinti beruházással létrejött létesítmény tulajdonjogát.  A Cseh Köztársaság közli, hogy legalább e gy projektmutatót nyomon kell követni, a 
mutatók nélküli projekteket pedig nem lehet befogadni.  A tagállamok általánosan meger ősítették elkötelezettségüket a 
teljesítményorientáltság mellett. Az el őző programozási id őszak tapasztalatait és 
bevált módszereit az új programozási id őszakban is hasznosítják. A Cseh 
Köztársaság közli, hogy egy, a 2014–2020-as id őszak tekintetében bevezetend ő „új 
fejlesztés” a valószín űsíthető projekteredményeket egyértelm űen tükröz ő részletes 
projektleírást fog el őírni, Észtország pedig az új programozási id őszakban „különös 
figyelmet” fog fordítani a teljesítménymutatókra.  
4. K
ÖVETKEZTETÉS  
A Számvev őszék a 2013. évre vonatkozó megbí zhatósági nyilatkozatról szóló 
jelentésében továbbra is kritikát fogalmaz meg a megosztott irányítás számszerűsíthető hibáinak nagy száma miatt.  Akárcsak 2012 esetében, a 
Számvevőszék újból kiemelte, hogy a hibás tr anzakciók nagy részénél a tagállami 
hatóságok elegend ő információval rendelkeztek a hhoz, hogy még a költségtérítési 
igények benyújtása el őtt feltárják és korrigálják a hibákat. A Számvev őszék emellett 
hangsúlyozta, hogy több figyelmet kell fo rdítani arra, hogy a korlátozott összeg ű 
forrásokkal a lehet ő legjobb eredményeket érjék el. A Számvev őszék ajánlása szerint 
nagyobb hangsúlyt kell helyezn i a teljesítményre.  
A tagállamok a három kérd őívre adott válaszaikban bemutatták a megosztott 
irányításban fellelhet ő hibák számának csökkentésére irányuló folyamatos 
erőfeszítéseiket. A mez őgazdaság és a kohézió területén több tagállam is intézkedési 
terveket hozott létre a Bizottsággal partne rségben. Ami a közbeszerzést illeti, sok 
tagállam elismerte a rendszerszint ű problémák meglétét, de hangsúlyozták, hogy 
számos megel őző és korrekciós intézkedést hoztak e problémák megoldására.  
                                                
 
39 Munkadokumentum, 133–134. o. 
40 Munkadokumentum, 77. o., 120. o., 136. o., 171. o. 
41 Munkadokumentum, 98. o. 
 
 14A tagállamok általánosságban magukévá te tték a nagyobb elsz ámoltathatóság 
gondolatát. A vezet ői nyilatkozatokat általában kedvez ő hatásúnak ítélik, és a 
kevésbé népszer ű nemzeti nyilatkozatokat is el őnyösnek vélik. 
Végül, a tagállamok teljesítményorientáltság  melletti elköteleze ttségét Dánia záró 
megjegyzésével lehet a legjobban illusztrálni: 
„Dánia meggy őződése, hogy az uniós költségvetés kielégít ő végrehajtásának 
elsődleges szempontja, hogy eredményeket érjünk el. Olyan eredményközpontú 
rendszert kell ezért kialakítanunk, amely nagyobb mértékben összpontosít az uniós 
projektek eredményeire és hatásaira. Dá niában úgy véljük, hogy fontos láthatóvá 
tenni az uniós forrásokkal létrehozott uniós hoz záadott értéket. Dánia szeretné, ha az 
eredmények elérésér ől folytatott vita er ősítené a különböz ő szakpolitikai területek 
eredményértékelése és költségvetési/jogi szabályozása közötti kapcsolatot”42. 
 
                                                 
42 Munkadokumentum, 182. o.