ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.11.

Az EGSZB tudatában van annak, hogy nagyon fontos, hogy a fokozott beruházói tevékenység megnyilvánuljon a bérek trendjeiben és a munkanélküliség csökkenésében is. Törekedni kell az ebben a véleményben ismertetett egyensúlyhiányok kezelésére is, amelyek – ha továbbra is fennmaradnak, és nem kezelik őket – alapvető akadályokat gördíthetnek a hosszú távú növekedés elé.
3.4.

A programozási időszakban végrehajtott 50 operatív program összesen 670 szakpolitikai eszközének átfogó vizsgálata (16) arra mutatott rá, hogy az egyes szakpolitikák közötti megoszlás eléggé egyenlőtlen. Ez azt mutatja, hogy az összes szakpolitikai eszköz kevesebb mint 30 %-a irányult a hagyományos vállalkozások szükségleteire. Az EGSZB már jelezte, hogy támogatja az innovatív és gyorsan növekvő vállalatokat (17). Ugyanakkor az EGSZB sajnálja, hogy a szakpolitikai eszközöket aránytalanul és túlnyomórészt a kkv-k innovációs célkitűzéseire fordítják, mivel az uniós kkv-k nagy része egyáltalán nem rendelkezik – és a közeljövőben sem fog rendelkezni – innovációs potenciállal, és alaptevékenységük nem is igényli azt. Tény, hogy az innovatív termékeket rendkívül alacsony költségek mellett lehetne kifejleszteni, és azok jelentős növekedési potenciállal bírhatnak, de az ilyen jellegű növekedés egyértelműen kivételes, nem pedig általános a hagyományos és családi vállalkozások esetében, amelyek teljesen eltérő felfogásban működnek. Valamennyi innováció lehetséges és ajánlott is, és nyitottságuk folytán az új nemzedékek már bele is kezdenek innovációs tevékenységekbe. A legtöbb esetben azonban az innováció csak elaprózódottan jelenik meg és nem képezi a vállalatok alaptevékenységének részét (18).
4.1.

Az USA ipara (az uniós ipar legfontosabb versenytársa) továbbra is jelentős állami támogatást kap az USA kormányától, többek között 34 különböző ügynökségtől/minisztériumtól. Az USA kormányai az évek során számtalan szabályozást, szakpolitikát és eszközt vetettek be az amerikai polgári repüléstechnikai ágazat támogatására, és ezek nagyon eredményesen segítik a védelmi ágazatot, különösen a kutatás, a technológia és a fejlesztés területén (beleértve a kutatási programoknak utalt szövetségi költségvetési juttatásokat is). Más régi szereplők (Kanada és Brazília) szintén jelentős támogatást kapnak kormányaiktól egy átfogó iparstratégia keretében.
1.8.

A meglévő uniós finanszírozási forrásoknak, beleértve a vidékfejlesztési programot is, egyre inkább horizontális értékként kell tekinteniük a kultúrára, és támogatniuk kell a kulturális projekteket, köztük azokat, amelyek célja a biológiai sokféleséggel jellemezhető tájak védelme, népszerűsítése és fejlesztése. A legeltető állattartás és a távoli kunyhók helyreállítása a Pireneusokban, a szőlőültetvények helyreállítása Szantorinin, a közös legeltetés védelme Nagyselyk (Șeica Mare) községben (Románia) jó például szolgálnak, akárcsak a migránsok integrációjának támogatására irányuló LEADER kulturális projekt Leszbosz szigetén (Görögország). Az agrár-környezetvédelmi rendszereknek továbbra is fejleszteniük kell a mezőgazdasági területen található élőhelyeket, az épített környezetnek pedig olyan szigorúbb tervezési követelményeknek kell megfelelnie, amelyek tiszteletben tartják a hagyományos kulturális mintákat, ugyanakkor a modern használat szempontjából is relevánsak.
1.4.

E potenciál érvényesülése érdekében a régiók számára lehetőséget és támogatást kell biztosítani azzal kapcsolatban, hogy a megújuló energia fejlesztése és az ahhoz kapcsolódó konkrét hálózati infrastruktúra kiépítése révén előmozdítsák a regionális gazdaság növekedését és az abban való széles körű társadalmi szerepvállalást. A regionális értékteremtés szempontjából különösen fontos részvételi forma a fogyasztók szerepének felértékelése, akik termelő-fogyasztóként – a digitalizációnak is köszönhetően – teljesen új energiagazdálkodási felelősséget vállalhatnak, gazdasági szerepet tölthetnek be és az „alulról építkező éghajlatvédelem” megközelítése keretében magasabb szintű politikai célokat is támogathatnak.
6.1.

Miközben a közlekedés hozzájárul az egészségügyi ellátáshoz, a szennyezésen, például a levegőben található részecskéken keresztül egészségügyi kockázatokat, illetve közlekedési baleseteket is előidéz. A 3. cél e kockázatok jelentős mértékű csökkentésére irányul. A közlekedésbiztonság javításához hatékony közlekedésirányítási rendszerekre, szabályozásra és jogérvényesítésre is szükség van. A fejlett automatizálás – az emberi hibák csökkenésének köszönhetően – a technológiai aggályok ellenére is fokozza a közlekedésbiztonságot.
Az EGSZB korábban már rámutatott számos pozitív hatásra, amelyek a jól megtervezett, hatékony és eredményes, jövőorientált szociális beruházásokból eredtek. Az ilyen beruházásokra az Európai Bizottság szociális beruházási csomagjában elfogadottaknak megfelelően nem költségként, hanem az európai növekedési és foglalkoztatási potenciálba történő befektetésként kell tekinteni. Az EGSZB sajnálja, hogy nem tettek többet ezeknek a célkitűzéseknek a tényleges megvalósításáért. A szociális beruházások idővel – magasabb foglalkoztatás és jövedelmek, jobb egészség, alacsonyabb munkanélküliség, jobb oktatás, kisebb mértékű szegénység és társadalmi kirekesztés stb. formájában – gazdasági és társadalmi értelemben is megtérülnek. Emellett javítják az egyének gyarapodását és jóllétét is, miközben fellendítik a gazdaságot azáltal, hogy képzettebb munkaerőt, magasabb termelékenységet és foglalkoztatást biztosítanak. Az ilyen beruházások, különösen, ha a fenntartható növekedést is fokozzák, hozzájárulnak az emberek készségeinek és képesítéseinek megerősítéséhez is, javítják lehetőségeiket a társadalomban és a munkaerőpiacon, valamint ösztönzik a gazdaságot, elősegítve, hogy az EU megerősödve kerüljön ki a válságból. Ezenfelül fokozzák a közkiadások hatékonyságát és eredményességét, ami közép- és hosszú távon ( 16 ) megtakarításokhoz vezet az állami költségvetések számára. Az EGSZB már korábban hangsúlyozta továbbá a szociális szférában történő fellépés és az abba irányuló beruházás elmulasztásának hosszú távú költségeit. Szintén kiemelte ezzel összefüggésben az erős szociális biztonsági rendszerekre irányuló beruházások fontosságát, mivel azok automatikus stabilizátorként funkcionálnak ( 17 )
1.14.

Ahogy azt az EUMSZ 153. cikke is hangsúlyozza, fontos, hogy ez ne korlátozza jelentősen a tagállamok arra vonatkozóan elismert hatáskörét, hogy meghatározhassák szociális biztonsági rendszerük alapelveit , illetve ne veszélyeztesse ezeknek a rendszereknek a pénzügyi egyensúlyát. Ezt az alapelvet a tagállami rendszer formájától és tartalmától függetlenül tiszteletben kell tartani. A tagállamokat nem volna szabad akadályozni abban, hogy a szerződésben meghatározott jogukkal élve (szigorúbb) védintézkedéseket tartsanak fenn vagy vezessenek be. Kiemelt figyelmet kell fordítani a nemzeti biztosítási rendszerek szervezeti különbségeire, a szociális partnerek bevonására és a finanszírozásra is.
1.4.

Az EGSZB kéri, hogy a nemek közötti egyenlőség továbbra is önálló célként jelenjen meg a jövőbeni pénzügyi keretekben, egyértelmű elkötelezettséget mutatva a nemek közötti egyenlőség és annak általános érvényesítése iránt, és a nemek közötti egyenlőségre irányuló mutatók, nemi szempontú hatásvizsgálat és a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés bevezetését szorgalmazza valamennyi programra és szakpolitikai területre vonatkozóan. A nemek közötti egyenlőség szempontjait az országspecifikus ajánlásokba is be kell építeni.
4.3.1.

Az Észak-Írországtól Nicosiáig vezető állandó békeúton az emberek életútjuktól függetlenül egyformán vehetnek részt fizikai és mentális erőfeszítésekben, hogy új barátságok születhessenek, és találkozhassanak másokkal, akik készek megosztani konfliktussal kapcsolatos tapasztalataikat. Szent Kolumbán nyomdokát követve ez az Európát átszelő 5 000 km hosszú kulturális útvonal kibővíti a zarándok Írországból induló és Olaszországig tartó eredeti útvonalát, hogy a háború és konfliktusok által mélységesen érintett területeken – például a nyugati fronton, Dél-Tirolon és a balkáni térségen – is áthaladjon, összekötve az út mentén élő népeket és az ott található helyszíneket. Az utazók történeteket fognak hallani a konfliktus maradandó nyomairól, de legfőképp a béketeremtési mechanizmusokról. A fehérgalamb-úton információs csomópontokat és elágazásokat is létre fognak hozni Észak-, Kelet-, Közép- és Dél-Európa irányába; ily módon a vándorok olyan útvonalakat választhatnak, hogy minél több, általuk megfelelőnek tartott helyet látogathassanak meg. A fehérgalamb-út támogatná, hogy ezek az elágazások minél messzebbre terjedjenek az EU-n belül, de azon kívül is, elismerve a fizikai és a kulturális kapcsolatokat – így például Skóciával és különösen Iona szigetével –, valamint a béketeremtő kapcsolatokat is olyan térségek irányába vezetve, mint Ukrajna vagy a Közel-Kelet. Meg lehetne találni annak a módját is, hogy ez az út összekapcsolódjon más, jól ismert útvonalakkal is, például a Szent Jakab-úttal.
4.7.2.

Az automatizálás és a robotok jelentős hatást gyakorolnak majd a munka jövőjére. Például a raktárakban a vezető nélküli közlekedési rendszerek anyagmozgatásra való használata már általánosan elterjedt. A robotok leválthatják a monoton, nehéz vagy veszélyes munkákat is, és az úgynevezett „együttműködő robotok”új generációja a munkavállalók fizikai partnere lehet, ami különösen hasznos a testi fogyatékossággal élők számára. A jelenlegi robotok főként a kézi munkavégzést helyettesítik, az MI-t alkalmazó robotok azonban szellemi munkát is végeznek majd. Mindez számos szakmát fog érinteni, mivel a robotok átvesznek bizonyos feladatokat, vagy akár teljes egészében helyettesítik az emberi munkaerőt, ahogy azt az elmúlt évtizedekben is tapasztalhattuk. Becslések szerint a foglalkoztatás 2022-ig minden ipari ágazatban stabil marad. A nagy cégek példáját tekintve azt is láthatjuk, hogy az ember és gép közötti munkamegosztás elmozdulása majdnem kétszer annyi új munkahelyet és munkakört teremtett, mint amennyit megszüntetett. Az EGSZB ezeket a kérdéseket számos véleményében megvitatta jelentős hatást gyakorolnak majd a munka jövőjére. Például a raktárakban a vezető nélküli közlekedési rendszerek anyagmozgatásra való használata már általánosan elterjedt. A robotok leválthatják a monoton, nehéz vagy veszélyes munkákat is, és az úgynevezett „együttműködő robotok”új generációja a munkavállalók fizikai partnere lehet, ami különösen hasznos a testi fogyatékossággal élők számára. A jelenlegi robotok főként a kézi munkavégzést helyettesítik, az MI-t alkalmazó robotok azonban szellemi munkát is végeznek majd. Mindez számos szakmát fog érinteni, mivel a robotok átvesznek bizonyos feladatokat, vagy akár teljes egészében helyettesítik az emberi munkaerőt, ahogy azt az elmúlt évtizedekben is tapasztalhattuk. Becslések szerint a foglalkoztatás 2022-ig minden ipari ágazatban stabil marad. A nagy cégek példáját tekintve azt is láthatjuk, hogy az ember és gép közötti munkamegosztás elmozdulása majdnem kétszer annyi új munkahelyet és munkakört teremtett, mint amennyit megszüntetett. Az EGSZB ezeket a kérdéseket számos véleményében megvitatta ( 7 )
1.6.

A tudományos lehetőségek kiaknázása és az innováció elterjedésének támogatása egy rugalmas, arányos és stabil jogi keret biztosításával. A kutatás döntő szerepet tölt be a biogazdaságon belüli innováció lehetővé tétele, megvalósítása és értékelése szempontjából. A kereskedelmi kiaknázás nem kizárólag a kiváló kutatástól, hanem az iparág számára történő gyors tudástranszfer biztosítását szolgáló megfelelő stratégiai, jogi és társadalmi keretrendszertől is függ. Az éllovasok számára a szabályozási kereten belül biztosítani kell az innovációhoz és a folyamat felgyorsításához szükséges teret és támogatást. Innovációs és zöld egyezségeket kell kötni az érdekelt felekkel abban az esetben, ha a szabályozás jobban támogathatná a biogazdaság egészének fejlődését, illetve ha kreatív megoldásokra van szükség. Az innováció ezenfelül az uniós biomassza-előállítás fenntarthatóságának növelésében is kulcsfontosságú szerepet játszik.
Európa a körforgásos gazdaság különböző modelljeit illetően vezető szerepet tölt be, ám ehhez olyan vállalkozói környezet kialakításának is társulnia kell, amely elősegíti a körforgásos gazdaság áruinak és szolgáltatásainak nemzetközivé válását, olyan országok úttörő jellegű tapasztalataira támaszkodva, amilyen például Dél-Korea ( 2 ) . Az említett modellekhez konkrét iránymutatásokat kell adni a környezeti szempontból fenntartható gazdaságok és társadalmak felé történő méltányos átmenethez ( 3 ) , amelyek egyenlő versenyfeltételeket is biztosítanak a harmadik országokból származó, az előírásokat csak látszólag betartó termékekkel szemben.
3.8.

Ennek jegyében a kkv-k hitelhez jutását elősegítő intézkedéseknek (mint amilyen az állami kezességvállalási rendszert biztosító Juncker-terv, a COSME-program vagy az InvestEU program) továbbra is támogatniuk kell a kkv-kat és a szociális vállalkozásokat. Ennek fényében erőteljesen támogatni kell a magánszemélyeknek a startup vállalkozásokban, valamint a kkv-kban való részesedését, az európai kockázati tőke és a magas kockázatú tőkepiac fejlesztése érdekében, amelynek méretei még ma is teljesen eltérnek az Egyesült Államokban működő piacétól. Az olyan politikák elfogadása mellett, amelyek elősegítik a magántőkének az európai vállalkozásokba történő befektetését, olyan konkrét intézkedésekre is szükség van, amelyek elősegítik az EU-n kívüli tehetségek és kompetenciák megszerzését.
2.4.

A jobb munkaerőpiaci körülmények nyomán a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek száma – amely 2017-ben 113 millió volt – néhány országban először csökkent a válság előtti szint alá. Azonban az aktív keresők szegénységi rátája továbbra is magas és folyamatosan emelkedik több tagállamban is. Az elszegényedés kockázata továbbra is kihívást jelent, különösen a gyermekek, a fogyatékossággal élők, a migráns hátterű személyek és a munkanélküliek esetében.
3.6.

Fontos, hogy az egészséggel kapcsolatos digitális jártasságra vonatkozó bármely folyamatban minden korosztály, minden kultúra képviselője és a fogyatékkal élő személyek valamennyi kategóriája részt vegyen. Az EGSZB azt tanácsolja, hogy az egészségügyi dolgozókat és az ápolást végzőket is vonják be az új digitális eszközök fejlesztésébe, hogy így az ő szükségleteikkel is foglalkozzanak, valamint hogy ezáltal ezek a csoportok is elfogadják a munkakörnyezetüket érintő változásokat. Idetartozik az ápolók képzése és továbbképzése is.
Ennek az új befektetési portfóliónak a megvalósítása attól függ, hogy rendelkezésre áll-e a célnak megfelelő pénzügyi rendszer ( 26 ) . Kiemelkedő fontosságú, hogy javítsuk a hétköznapi emberek képességét arra, hogy megtakarításaikat felelősen és olyan módon fektessék be, amely a saját közösségük és a szélesebb környezet javát is szolgálja, de mélyrehatóbb és döntőbb változásokra is szükség van.
1.7.

Az adatokhoz való hozzáférés és az adatgazdálkodás képessége jelenti a szakpolitikai beavatkozás másik területét. Ugyanakkor technikailag és jogi szempontból is nehéz feladatnak bizonyulhat a digitális szuverenitás, valamint a természetes és jogi személyek adatvédelmének biztosítása. Másrészről a termékek és szolgáltatások előállítói számára is lehetővé kell tenni a szükséges módszerek felhasználását, akiknek meg is kell tanulniuk ezek használatát, akár digitális, akár nem digitális módszerekről van szó. A nyílt forráskódú szoftverek biztosítása mellett ez a vita visszavezet minket a szakképzés és az egész életen át tartó tanulás iránti igényhez.
4.4.

A tervezet igen tágan definiálja az emberi jogokat. Az EGSZB üdvözli, hogy a preambulumban megemlítik az ILO 190. számú egyezményét. Az ILO multinacionális vállalatokra és szociálpolitikára vonatkozó elvekről szóló háromoldalú nyilatkozata azonban tartalmaz egy átfogó jegyzéket is a multinacionális vállalatokhoz és munkához kapcsolódó nyilatkozatokról és jogokról, amely külön felsorolja a munkahelyi biztonsággal és egészségvédelemmel kapcsolatos megállapodásokat és ajánlásokat is. Emellett az emberi jogokkal kapcsolatos legutóbbi fejlemények is határozottabban ráirányították a figyelmet az egészséges környezethez és az adatvédelemhez való jogokra, és ezeket figyelembe kell venni. A fent említett dokumentumok és jogok az emberi jogok alapvető forrásai közé tartoznak, amelyeket világszerte alkalmazni kell, és ezért az egyezmény keretében is figyelembe kell venni őket. Az EGSZB üdvözli, hogy az emberi jogi jogsértések nemi dimenziója, amelyet gyakran figyelmen kívül hagynak, erősebben beágyazódott a kötelező érvényű egyezmény megelőzésről szóló részébe.
Az uniós intézmények aktívan és teljeskörűen vonják be a fogyatékosügyi szervezeteket és a civil társadalmi szervezeteket a menetrend kidolgozásába, végrehajtásába és irányításába ( 24 ) . A fogyatékosügyi szervezeteket az e menetrendből következő jogszabályok, szakpolitikák és programok kidolgozásába, elfogadásába, végrehajtásába és nyomon követésébe is be kell vonni, illetve folyamatosan konzultálni kell velük, valamint hozzáférést kell biztosítani számukra az erőforrásokhoz, ami segíteni fogja érdemi bevonásukat. Arról is gondoskodni kell, hogy konzultációs folyamatok érthetőek és teljes mértékben hozzáférhetőek legyenek a fogyatékossággal élő személyek számára.
4.6.

Az Unió azt tervezi, hogy a következő költségvetési időszakban 40 milliárd euróra (46,4 milliárd dollárra) növeli az Afrikának nyújtott támogatást. Remények szerint ezt a pénzt a magánbefektetők megsokszorozzák majd. Az Unió ösztönzésképpen kockázati garanciákat kíván nyújtani, bátorítandó a magánszektort, hogy vállaljon kötelezettséget és fektessen be afrikai országokba. Amikor a támogatásokról döntenek, elsőbbséget kell adni az olyan beruházásoknak, amelyek egyértelműen megfelelnek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendben meghatározott fenntarthatósági céloknak, illetve azok megvalósítására irányulnak. A kockázati garanciák rendszere mellett megfelelő ellenőrzési és monitoringrendszerre is szükség van a fenntartható fejlődési célok teljesítése érdekében. Az EGSZB határozottan ajánlja, hogy a szervezett civil társadalom is vegyen részt abban a küzdelemben, melynek célja az európai alapokkal való visszaélések felszámolása.
A szociális jogok európai pillérének végrehajtását szolgáló intézkedéseknek a tagállami és uniós szintű szociális és egészségügyi politikák jelenlegi jogi és gyakorlati helyzetének tudományos elemzésén kell alapulniuk, és be kell vonniuk a társadalmi érdekcsoportokat. Az EGSZB támogató szerepet tölthetne be ebben. A z EGSZB egy uniós szociálpolitikai fórum létrehozását javasolja: a z EU-nak szüksége van ugyanis egy állandó fórumra ösztönöznie kell a kommunikáció t hoz , a bevált gyakorlatok megosztásá t hoz , az értékelés t hez , szakértői szemináriumok at hoz , szociális programok at hoz , az uniós és tagállami szabályoknak való megfelelés t hez , illetve az uniós és tagállami szakpolitikákkal kapcsolatos reformprojektek et hez . Mivel a meglévő szociális jogok jobb érvényesítése továbbra is problematikus, az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak gondoskodniuk kell az uniós jogszabályoknak való megfelelés javításáról. Az új fórumot szorosan össze kell kapcsolni az EGSZB-vel és az európai szemeszter folyamatával.
8.1.

A demográfiai fejlemények az idegenforgalomban is éreztetik hatásukat: a korfában jelentős azoknak az időseknek az aránya, akik egyre inkább mobilak, és nagyrészt biztos jövedelmi viszonyokkal rendelkeznek, aminek köszönhetően fellendült az időskori utazás. Ezek az időskori utazások nem elhanyagolható hányadot képviselnek különösen a csoportos turizmusban, és néhány területen meg is változtatták a turisztikai vállalkozások kínálatának szerkezetét, ami arra is visszavezethető, hogy az idősek gyakran hosszú üdüléseket foglalnak, és csak korlátozottan függenek az idegenforgalmi szezonoktól. Ezt a körülményt az Idegenforgalmi Világszervezet csúcstalálkozóján is figyelembe vették, és különös figyelmet fordítottak az időskori turizmusra.
A 18. célkitűzés „A képességek kibontakoztatásába történő befektetés, valamint a képességek, a szakképzettség és a kompetenciák kölcsönös elismerésének megkönnyítése”. A migránsok integrációjára vonatkozó, már 2004-ben elfogadott közös uniós alapelvekben is megjelenik, hogy milyen fontos szerepet tölt be a foglalkoztatás és az oktatás az Európai Unióban élő külföldi személyek integrációjában. Ebben az összefüggésben a tapasztalatok, az oklevelek és készségek elismertetése alapvető jelentőséggel bír, és az EGSZB úgy véli, hogy a Menekültek és Száműzöttek Európai Tanácsának (ECRE) 2007. évi jelentésében összegyűjtött javaslatokkal összhangban ( 22 ) az uniós elismertetési és egységesítési eljárásokba mindenképpen be kell vonni külföldi személyeket is.
Ezen a téren hozzájárulásra lehet számítani mind az Unió beruházási tervéből, amennyiben megfelelően van finanszírozva, mind pedig az EU kohéziós politikájából, az országspecifikus ajánlásokkal összhangban. Ez azt is jelenti, hogy megfelelő rugalmasságot biztosítanak a Stabilitási és Növekedési Paktum keretében. Amint azzal egy korábbi véleményben is érveltünk, a terv magában foglalja a kohéziós politika folyamatos, megfelelő finanszírozását is, az uniós költségvetésből ( 10 )
2.11.

Az EU hatásköre a biztonság területén továbbra is korlátozott, és túlnyomórészt csak a nemzeti hatóságok közötti koordinációs szerepre terjed ki. Ezért a biztonságpolitikák továbbra is szétforgácsoltak és gyakran eredménytelenek. Ugyanez igaz más, a biztonság szempontjából fontos ágazatokra, például a közegészségügyre is.
Az ILO 2015-ben tette közzé a környezeti szempontból fenntartható gazdaságok és társadalmak felé történő, mindenki számára igazságos átmenethez megfogalmazott iránymutatásait ( Guidelines for a just transition towards environmentally sustainable economies and societies for all ). Az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság szolgálatai gyakrabban alkalmazzák ezeket az iránymutatásokat normatív tevékenységeik során. Fontos továbbá, hogy az iránymutatások naprakésszé tétele felkerüljön az ILO igazgatótanácsának napirendjére.
1.5

Az EGSZB egyetért abban, hogy a szabályozás nélküli globalizáció fokozza az egyenlőtlenséget, lefelé irányuló nyomást gyakorol a vállalatokra, a bérekre és a munkakörülményekre, és gyengíti a társadalombiztosítást. Ez valódi fenyegetést jelenthet az európai szociális modellek számára. A szabályozatlan globalizáció negatív hatással van a környezetvédelmi normákra is. Az EGSZB-t aggasztja, hogy az európai vállalatokra és munkahelyekre nyomást gyakorolnak a nem piaci jellegű, tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok, amelyek nem tartják tiszteletben a nemzetközi szociális és környezetvédelmi megállapodásokat. Az uniós iparnak az európai értékek, az új technológiák és a jövőorientált megközelítés ötvözésével kellene építenie egyedülálló előnyére. Az egységes piac kulcsfontosságú az európai ipar és az innováció terjesztése szempontjából – nemcsak a digitális technológiák, hanem más kulcsfontosságú alaptechnológiák, például a biotechnológia tekintetében is. Hangsúlyozni lehet azt is, hogy a társadalmi és regionális kohézió, valamint a társadalmi párbeszéd fontos szerepet játszik az ipari átalakulás társadalmi elfogadottságának biztosításában.