EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.9.29. 
SEC(2011) 1099 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri 
A TANÁCS IRÁNYELVE 
az ionizáló sugárzás miatti sugárterhelésb ől származó veszélyekkel szembeni védelmet 
szolgáló alapvet ő biztonsági el őírások megállapításáról 
{COM(2011) 593 végleges} 
{SEC(2011) 1098 végleges}  
 
HU 2   HU 1. Feladatmeghatározás 
1.1. Bevezetés 
Az ionizáló sugárzásból származó sugárter helés egészségkárosodást okoz. A dózisok 
rendesen igen alacsonyak, ezért orvosilag megfigyelhet ő szövettani hatások nem lépnek fel, 
késleltetett hatások – els ősorban rákos megbetegedések – az onban kialakulhatnak. Azt szokás 
feltételezni, hogy legyen bármilyen cs ekély, az egyén életének kés őbbi szakaszában minden 
sugárterhelés okozhat rákot. Ezért a sugárvédel em sajátos szabályozást igényel, amelyet a 
Nemzetközi Sugárvédelmi Bizottság (Internat ional Commission on Radiological Protection – 
ICRP) már régen létrehozott.  
Az Euratom-Szerz ődés már 1957-ben elismerte az emberi egészség és a környezet 
védelmének szükségességét, és erre vonatkozóan „Egészség” cím ű 3. fejezetében konkrét 
rendelkezéseket is tartalmaz. A Szerz ődés 31. cikke egységes alapvet ő biztonsági el őírások 
megállapításáról rendelkezik. 
Az Euratom-Szerz ődés 31. cikke egyúttal az alapvet ő biztonsági el őírások megállapításának 
eljárásrendjét is meghatározza, és ennek keretében úgy rendelkezik, hogy a Bizottságnak ki kell kérnie egy szakért őcsoport, az úgynevezett 31. cikk szerinti szakért ők véleményét. Az új 
jogi aktusokat általában a Bizo ttság munkatársai és a szakért ők közösen szövegezik meg.  
A Közösség jogi aktusai mindig követték az ICRP ajánlásait. Ez a hatalmas megbecsülésnek 
örvendő tudományos szervezet nemrégiben új ir ánymutatást adott ki a sugárvédelem 
rendszerér ől (103. számú közlemény, 2007), amely a sugárzás kockázataival kapcsolatos 
legújabb tudományos eredménye ken alapul, és új védelmi rendszert határoz meg.  
1.2. Feladatmeghatározás 
A munkavállalóknak és a lakosságn ak az ionizáló sugárzás veszél yeivel szembeni védelmét 
jelenleg szolgáló rendszer nem felel meg a tudomány legújabb eredményeinek, és nem 
igazodik a társadalom és a technológia te rületén bekövetkezett új fejleményekhez.  
Részletesebben: 
– a munkavállalók és a lakosság egészségének védelme nem felel meg a tudomány mai 
állásának, 
– a természetes eredet ű radioaktív anyagokkal dolgozó iparágakban foglalkoztatott 
munkavállalók és egyes más munka vállalói csoportok, például a küls ő 
munkavállalók és az intervenciós radiológi a területén dolgozók védelme elégtelen, 
– a betegek és a lakosság egészségének védelme nem felel meg a technológia mai 
állásának, 
– a lakosság egészségének védelme a természetes sugárforrásokkal szemben elégtelen, 
– 
a nemzetközi ajánlások ellenére a növé ny- és az állatvilág fajait, illet őleg a környezet 
egészét ér ő ionizáló sugárzás kockázatai nem jelennek meg explicit módon a 
szabályozásban, 
 
HU 3   HU – a sugárvédelem jelenlegi szab ályozása túlságosan bonyolult. 
Mindezen szempontok figyelembevételével a Bizotts ág átfogó felülvizsgálatnak vetette alá a 
Közösség sugárvédelmi jogi szabályozását, és  ehhez iránymutatást kért a 31. cikk szerinti 
szakértőktől. A szakért őcsoport 2010 februárjában véleményt fogalmazott meg a közösségi 
szabályozás lehetséges felülvizsgálatáról, és  közzétette ezt célzó irányelvtervezetét.  
2. Szubszidiaritás 
Az Euratom-Szerz ődés 2. cikkének b) pontja kimondja, hogy „a Közösség, e szerz ődés 
rendelkezései szerint […] a lakosság és a m unkavállalók egészségének védelme érdekében 
egységes biztonsági el őírásokat állapít meg, és gondoskodi k azok alkalmazásáról”. Ennek 
megfelelően a Szerz ődés preambulumában a tagálla mok kinyilatkoztatják azon 
elhatározásukat, hogy „megteremtik egy […] er őteljes atomenergia-ipar fejlesztésének a 
feltételeit”, és ezzel párhuzam osan törekednek arra, hogy „a la kosság életét és egészségét 
fenyegető veszélyek kiküszöbölése érdekében megteremtsék a szükséges biztonsági 
feltételeket”. A Közösségnek feladata, hogy „a lakosság és a munkavállalók egészségének 
védelme érdekében egységes biztonsági el őírásokat állapít[son] me g, és gondoskod[jék] azok 
alkalmazásáról”. Mindez azt jelenti, hogy az Euratom-Szerz ődés kifejezetten elismeri az 
Európai Atomenergia-közösség (Euratom) azon hatáskörét, hogy az i onizáló sugárzással 
szembeni egészségvédelem területén szabályozást hozzon létre. 
Mivel az Euratom-Szerz ődés 30. és 31. cikke kizárólagos jogalkotási hatáskört ruház az 
Euratomra, a szubszidiaritás elvét elvben nem kell alkalmazni. Másfel ől azonban az említett 
cikkek arra kötelezik a Bizotts ágot, hogy jogalkotási javaslatai hoz kikérje egy, az Euratom 
Tudományos és M űszaki Bizottsága által kijelölt, a Közösség javát független szakért őként 
szolgáló tagokból e cé lra alakult szakért őcsoport véleményét.  
3. A legfontosabb szak politikai célok 
A kezdeményezés általános célja a munkaválla lók, a lakosság és a betegek magas fokú 
védelmének biztosítása az ionizáló sugárzásbó l származó sugárterhelés egészségkárosító 
hatásaival szemben, továbbá a környezet védelme. 
Ezen általános cél alapján négy konkrét célkit űzés fogalmazható meg: 
1. a tárgyi hatály megfelel ő módosítása a legújabb tudomán yos adatok és a napi szint ű 
alkalmazás tapasztalatai fényében; 
2. a követelmények egyértelm űsítése és a következetesség bizt osítása az európai jogon belül; 
3. a nemzetközi el őírásokkal és ajánlásokkal való összhang biztosítása; 
4. a szabályozás kiterjesztése a sugárterhelé si helyzetek és kategóriák mindegyikére. 
4. Választási lehet őségek 
A megjelölt problémák különböz ő megoldási lehet őségeinek alapos elemzése, valamint a 
különböző megoldási lehet őségeknek a szabályozás egyszer űsítése, korszer űsítése és tárgyi 
hatálya szempontjából való vi zsgálata alapján a következ ő lehetőségeket választottuk ki 
további elemzésre: 
 
HU 4   HU Első lehetőség: a jelenlegi szabályozás me gtartása változatlan formában. 
Második lehet őség: az alapvet ő biztonsági el őírásokat tartalmazó irányelv és az orvosi 
irányelv felülvizsgálata. 
Harmadik lehet őség: az alapvet ő biztonsági el őírásokat tartalmazó irányelv és az orvosi 
irányelv felülvizsgálata és egységes szerkezetbe foglalása a küls ő munkavállalói irányelv, a 
tájékoztatási irányelv és a nagy aktivitású  zárt sugárforrásokat szabályozó irányelv 
rendelkezéseinek beépítésével. 
Negyedik lehet őség: az alapvet ő biztonsági el őírásokat tartalmazó irányelv felülvizsgálata és 
hatályának kiterjesztése a lakosságot ér ő természetes eredet ű sugárterhelésre. 
Ötödik lehet őség: az alapvet ő biztonsági el őírásokat tartalmazó irányelv felülvizsgálata és 
hatályának kiterjesztés e a növény- és az állatvilá g fajainak védelmére. 
Hatodik lehet őség: az alapvet ő biztonsági el őírásokat tartalmazó iránye lv és az orvosi irányelv 
felülvizsgálata és egységes szerkezetbe foglalása a küls ő munkavállalói irányelv, a 
tájékoztatási irányelv és a nagy aktivitású  zárt sugárforrásokat szabályozó irányelv 
rendelkezéseinek beépítésével, továbbá a szabályo zás hatályának kiterjesztése a természetes 
sugárforrásokból származó lakossági sugárterhe lésre, valamint a növény- és az állatvilág 
fajainak védelmére. 
5. A hatások elemzése 
5.1. Első lehetőség: a jelenlegi szabályozás megtartása változatlan formában 
Egyértelm ű, hogy ez a lehet őség nem teszi lehet ővé e kezdeményezés konkrét célkit űzéseinek 
teljesülését. Az alapvet ő biztonsági el őírásokat tartalmazó, 1996- ban elfogadott irányelv 
garanciát jelentett a munkavállalók és a lakosság megfelel ő szintű védelmére, és ugyanígy az 
1997-es orvosi irányelv is mérföldkövet jelentett a betegek védelmében. Azóta azonban 
fejlődött a tudomány és átalakult a társadalom, a mindennapi gya korlat világossá tette egyes 
követelmények korszer űsítésének szükségességé t, a technológia fejl ődése megkérd őjelezte a 
meglévő szabályozás megfelel ő voltát, a természetes és az emberi eredet ű sugárforrások 
következetes kezelése és a környezet védelme te rületén pedig új társadalmi elvárások 
fogalmazódtak meg.  
E lehetőség keretei között elemeztük, hogy a meglév ő hiányosságok kitöltésére mennyire 
volnának alkalmasak a nemzetközi alapvet ő biztonsági el őírások. Ezeknek az el őírásoknak 
azonban más a céljuk: jogilag nem kötelez őek, és, mivel a fejl ődő országokra is vonatkoznak, 
célkitűzéseik is szerényebbek. A Közösségnek a Szerz ődésből fakadó kötelezettségeib ől az 
következik, hogy az új nemzeti szint ű szabályozásoknak közösségi szint ű szabályozáson kell 
alapulniuk. 
5.2. Második lehet őség: a legfontosabb érintett irányelvek módosítása 
Ez a lehet őség arra vonatkozik, hogy hogyan lehetne a mindennapi alkalmazás tapasztalatai és 
az új fejlemények figyelembevételével külön-kül ön módosítani a két legfontosabb jogi aktust. 
A módosításokkal az azonosított problémák többsége kezelhet ő lenne. 
A) Az alapvet ő biztonsági el őírásokat tartalmazó irányelv módosításai: 
 
HU 5   HU – az ICRP új dózismeghatározási módszertanának b eépítése a szabályozásba és a szemlencse 
szervi szint ű dózishatárának csökkentése, 
– a természetes eredet ű radioaktív anyagokkal dolgozó ip arágakra vonatkozó szabályok 
koherenciájának biztosítása, 
– olyan többfokozatú hatósági ellen őrzési rendszer bevezetése, amely arányosságot biztosít a 
felügyelet hatékonysága tekintetéb en, és egységes anyagszint ű mentesítési értékeket 
alkalmaz (például a nukleáris létesítménye k bontása és leszerelése során keletkez ő 
anyagokra). 
B) Az orvosi irányelv módosításai: – a betegek védelmére, valamint – különösen a sugárterápiás alkalmazások esetében – a 
baleseti sugárterheléssel kapcsolatos kockázatel emzésre, jelentéstételre és intézkedésekre 
vonatkozó követelmények meger ősítése, 
– új szemlélet követése az ún. orvosjogi sugárterhelések  esetében: a biztonsági átvizsgálások 
céljára szolgáló berendezések egyre gyakoribb használatának figyelembevétele, melyet az 
alapvető biztonsági el őírásokat tartalmazó irányelv most lakossági sugárterhelésként kezel. 
A fentiekben felsorolt módosítások a következ ő területeken fejtenek ki jelent ős hatást: 
• Gazdasági hatás:
 Egyelőre nincs mód kvantitatív gazd asági elemzésre, annyi azonban 
bizonyos, hogy a tagállami követelmények összehangolása el őnyös lesz a természetes 
eredetű radioaktív anyagokkal dolgozó iparágak  számára. Az egységes anyagszint ű 
mentesítési értékek bevezetése emellett jelent ős hatással lehet a nukl eáris létesítmények 
bontási költségeinek csökkentésére is. 
• Társadalmi és egészségügyi hatások : A társadalmi hatások a természetes eredet ű 
radioaktív anyagokkal dolgozó ipar ágak munkavállalóinak kell ő mértékű védelmével 
függnek össze. Az egészségügyi hatások az orvosi sugárterhelések esetében a 
legegyértelm űbbek, különösen ha azt a szempontot tekintjük, hogy a fiatal betegek 
gyakori CT-vizsgálata nehogy a rákos megbetegedések számának sok évvel kés őbbi 
megnövekedését eredményezze. Egyes szakmai csoportok (például a kardiológusok) számára el őnyös a szemlencsére vonatkozó dózish atár csökkentése, ami segít megel őzni a 
szürke hályog kialakulását. 
• Adminisztratív terhek:
 Miközben a védelem optimalizálás ának elve, amelynek értelmében 
a dózisokat olyan alacsony szinten kell tartani, „amilyen az ésszer űen csak lehetséges”, és 
figyelembe kell venni bizonyos társadalmi és gazdasági hatásokat is , rendkívül fontos az 
operatív sugárvédelem megfelel ő költség-haszon egyensúlyának biztosításában, a 
„többfokozatú eljárásrend” új  koncepciója ezt az elvet a törvényes felügyelet 
hatékonyságának növelésére és az ipar igazgatá si terhének csökkentés ére is kiterjeszti. 
5.3. Harmadik lehet őség: az alapvet ő biztonsági el őírásokat tartalmazó irányelv és az 
orvosi irányelv felülvizsgálata és e gységes szerkezetbe foglalása a küls ő 
munkavállalói irányelv, a tá jékoztatási iránye lv és a nagy aktivitású zárt 
sugárforrásokat szabályozó irányelv rendelkezéseinek beépítésével 
 
HU 6   HU A felülvizsgálat nyomán az alapvet ő biztonsági el őírásokat tartalmazó irányelv követelményei 
kiterjednének az orvosi sugárterhelésr e, a lakosság tájékoztatására, a küls ő munkavállalókat 
érő sugárterhelésre és a nagy aktivitású zárt  sugárforrások kérdés körére is. Az alapvet ő 
biztonsági el őírásokat tartalmazó 96/29/Euratom irá nyelv és a kapcsolódó jogi aktusok 
egyetlen aktussá állnának össze. A természet es sugárforrásokkal szembeni védelem és a 
növény- és az állatvilág fajait ér ő ionizáló sugárzás kockázatai nak problémakörét nem jogi 
jellegű intézkedések rendeznék. A második lehet őség kapcsán felvázolt változtatások mellett 
ez a lehet őség a következ ő további módosításokat is tartalmazná: 
• a nagy aktivitású zárt sugárforrások foga lommeghatározása összhangba kerülne a 
nemzetközi el őírásokkal, 
• külön követelmények vonatkoznának a küls ő munkavállalókra, ennek kapcsán 
egyértelm űen meghatározásra kerülne munkáltatóik, illet őleg azon vállalkozások 
felelőssége, amelyek a szóban forgó munkav állalók sugárterhelését eredményez ő 
tevékenységet végzik, 
• az új rendelkezések értelmében a lako sságot a veszélyhelyzet ek kialakulása el őtt és 
bekövetkeztekor megfelel ő módon tájékoztatni kellene,  igazodva a sugárterhelési 
veszélyhelyzetek kezelésével kapcsolatos követelmények módosított általános alkalmazási 
területéhez. 
Az öt irányelv egységes szerkezetbe fogl alása nagy eredmény volna a Közösség által 
elfogadott jogi aktusok koherenciá ja szempontjából. Az alapvet ő biztonsági el őírásokat 
tartalmazó irányelv tárgyi hatályának kiszél esítése miatt szükséges átstrukturálás tovább 
növelné a szöveg átláthatóságát, és a követelmények jobb gyakorlati végrehajtását eredményezné. Miközben a harmadik lehet őség megőrzi a második lehet őségtől remélhet ő 
gazdasági, társadalmi és egészségügyi el őnyöket, sőt, bizonyos területeken – például a küls
ő 
munkavállalók védelmének meger ősítésén és mobilitási lehet őségeinek javításán keresztül – 
további javulást is elérne , legfontosabb hozadéka a közö sségi szabályozás egyszer űbbé válása 
és a tagállami hatóságoknál részint a nemzeti jogi  átültetés, részint a végrehajtás területén 
jelentkező terhek ennek megfelel ő csökkenése volna. A radon miatti beltéri sugárterhelésb ől 
fakadó kockázatok csökkentésére kidolgozandó nem zeti tervekkel kapcsolatos iránymutatás 
ismét ráirányítaná a tagállamok figyelmét er re a problémára és a megoldása érdekében 
megtehető intézkedések lehet őségére. Ennek azonban csak akkor lehetne hozzáadott értéke, 
ha a tagállamok követnék az ajánlásokat, ami jogilag kötelez ő hatályú követelmények 
hiányában nem feltétlenül vehet ő biztosra. 
5.4. Negyedik lehet őség: az alapvet ő biztonsági el őírásokat tartalmazó irányelv 
felülvizsgálata és hatályának kiterjesztése a lakosság természetes eredet ű 
sugárterhelésére  
Az ICRP új ajánlásai a beltéri  radonkoncentrációkra és az épít őanyagokból származó küls ő 
sugárterhelésre vonatkozó referenciaszintek  meghatározásával lehet ővé teszik a természetes 
sugárforrások koherensebb kezelését. 
Amint azt a WHO is hangsúlyozta , a lakóépületekben jelen lév ő radonra vonatkozó kötelez ő 
hatályú követelményeknek nagyon komoly egés zségügyi hozadékuk lenne. A tagállamoknak 
olyan átfogó és világos cselekvé si tervet kell kidolgozniuk, am ely tekintetbe veszi az adott 
 
HU 7   HU tagállam igényeit és a különböz ő területek geológiai jellemz őit. A nemzeti cselekvési tervek 
végrehajtása és betartatása a tagállamok feladata. 
Az építőanyagokra vonatkozó harmonizált követelmények megnyitják az utat az építési 
termékeket szabályozó EK-jogszabályon (a  89/106/EGK tanácsi irányelven) alapuló 
szabványosítás el őtt. Ez ugyanakkor költségeket is ró az ágazatra. Miközbe n a fogyasztók és 
az építőipar számára el őnyösek az anyagok nyomon követésére  és címkézésére vonatkozó 
követelmények, az iparra nehezed ő adminisztratív teher a referenciaszintek  megfelel ő 
megválasztásával és a probl ematikusnak tartott épít őanyagok jegyzékének létrehozásával a 
lehető legalacsonyabb szinten tartható. 
5.5. Ötödik lehet őség: az alapvet ő biztonsági el őírásokat tartalmazó irányelv 
felülvizsgálata és hatályának kiterjeszt ése a növény- és az ál latvilág fajainak 
védelmére  
Az ICRP kialakította a növény- és az állatvilág fajait ér ő sugárterhelés meghatározásának 
módszertanát. Az ezzel kapcsolatos követelményeknek az Euratom alapvet ő biztonsági 
előírásaiba (és a nemzetközi alapvet ő biztonsági el őírásokba) való beépítése lehet ővé teszi a 
tagállamok számára, hogy ezeket a követelmé nyeket az ionizáló sugárzással szembeni 
egészségvédelem jelenlegi rendszerével össz hangban nemzeti környezetvédelmi politikájukba 
beépítsék. A közösségi szabályo zás hatályának ilyen értelm ű kiterjesztését ől várható 
környezeti hatások alapvet ően egyfel ől abban jelentkeznek, hogy jobban tudatában leszünk 
annak, hogy rendes körülmények között nem jelentkeznek kedvez őtlen következmények, 
másfelől pedig abban, hogy egy esetleges atom baleset esetén biztosítva lesz a 
környezetkárosodás megel őzése. 
A környezetvédelmet illet ően bevezetend ő követelmények egyel őre nem igényelnek majd sok 
erőfeszítést. A növény- és az állatvilág fajait ér ő sugárterhelés megha tározására szolgáló 
módszertan mellett (108. számú közlemény)  az ICRP 2011–2012-ben a sugárvédelmi 
rendszer alkalmazásáról is fog kiadni iránymutatás t. Ez azt jelenti, hogy amíg a Tanács el nem 
fogadja az irányelvet, b őven lesz még id ő a szövegbe beépíteni az ezen alapuló harmonizált 
kritériumokat. A 31. cikk szerinti szakért ők ezért azt javasolták, hogy a követelmények már 
most szerepeljenek a Bizottság ja vaslatában, nehogy néhány évvel kés őbb új jogi aktust 
kelljen elfogadni, ami ellentétes volna a Bizottság egyszer űsítő politikájával. 
5.6. Hatodik lehet őség: az alapvet ő biztonsági el őírásokat tartalmazó irányelv és az 
orvosi irányelv felülvizsgálata és e gységes szerkezetbe foglalása a küls ő 
munkavállalói irányelv, a tá jékoztatási iránye lv és a nagy aktivitású zárt 
sugárforrásokat szabályozó irányelv re ndelkezéseinek beépítésével, továbbá a 
szabályozás hatályának ki terjesztése a természetes sugárforrásokból származó 
lakossági sugárterhelésre, valamint a növé ny- és az állatvilág fajainak védelmére 
Ez a lehet őség a harmadik lehet őség valamennyi elemét magá ban foglalja. Az alapvet ő 
biztonsági el őírásokat tartalmazó irányelv fe lülvizsgálata valamennyi azonosított 
problémakörrel foglalkozik, és a szabályozás hatályát a sugá rterhelési helyzetek teljes 
skálájára, így a radonból és az épít őanyagokból származó beltéri la kossági sugárterhelésre, 
valamint az embert és a növény- és az állatvilágot ér ő sugárterhelés összes típusára is 
kiterjeszti. 
 
HU 8   HU 6. A választási lehet őségek összehasonlítása 
A különböz ő választási lehet őségeket hatékonyságuk, eredményességük és a meglév ő jogi 
aktusokkal való koherenciáj uk szempontjából hasonlítottuk egymással össze. Az els ő 
lehetőség részben megfelel a kezdeményezés általános céljának, és az elemzés során 
viszonyításként szolgált a többi lehet őség vizsgálatához. A második lehet őség teljes 
mértékben megfelel az els ő célkitűzésnek, bizonyos mértékig az Euratom-Szerz ődésen 
alapuló sugárvédelmi szabályozás kohere nciáját is javítja, és a nemzetközi el őírásokhoz is 
igazodik, tehát a konkrét célkit űzések közül háromnak szolgálja a teljesítését. A harmadik 
lehetőség teljes mértékben megfelel a koherenciára és az egyértelm űségre vonatkozó 
célkitűzéseknek, és a Bizottság egyszer űsítő politikájához is illeszkedik. 
A negyedik és az  ötödik lehet őség teljes mértékben megfelel a nemzetközi ajánlásokkal való 
összhang kritériumának. Ezek a lehet őségek kiterjesztik a jelenlegi szabályozás tárgyi 
hatályát, ezért bizonyos mérték ű igazgatási és gazdasági költséggel járnak. A hatodik 
lehetőség a negyedik és az ötödik lehet őség kombinációja, és így a sugárvédelem területén 
felmerülő valamennyi kérdéskörre kiterjed. A hatodik lehet őség a harmadikhoz hasonlóan az 
összes jogi aktus egységes sz erkezetbe foglalását is jelenti. Összességében elmondható, hogy 
a benne foglalt hatékony intézkedéseknek köszönhet ően a hatodik lehet őség valamennyi 
célkitűzést eredményesen teljesíti. Ez egyben az a lehet őség is, amely a legjobb koherenciát 
biztosítja a többi jogi aktussal. Az 1. mellékl etben megtalálható az ös szehasonlító értékelés 
összefoglaló táblázata. 
7. Ellenőrzés és értékelés 
Az Euratom-Szerz ődés 33. cikkének megfelel ően a tagállamok a törvényi, a rendeleti és a 
közigazgatási szint ű rendelkezéseik tervezetét megküldik a Bizottságnak, amel y biztosítja az 
alkalmazott megközelítésmódok egymással való összhangját. Az irányelv sikere az 
egyértelm űség és az egyszer űsítés szempontjából jól mérhet ő lesz azon, hogy a tagállamok 
mennyire ültetik át helyesen rendelkezéseit nemzeti jogukba.  
 
HU 9   HU 1. melléklet: A 2–6. lehet őségek összehasonlítása 
Hatás  Második 
lehetőség Harmadik 
lehetőség Negyedik 
lehetőség Ötödik 
lehetőség Hatodik 
lehetőség 
Gazdasági  (+) (+) (+) (+) (+) 
A belső piac működése (+) (+) (+) (+) (+) 
A vállalkozások adminisztratív 
terhei (+) (+) (+)(-) 
 (+) 
(-) (+)(-) 
Szabályozó hatóságok (-) (+) (-) (-) (+)(--) 
Környezeti  (+) (+) (+) (++) (++) 
A környezet védelme (+) (+) (+) (++) (++) 
Társadalmi és egészségügyi  (+) (++) (++) (+) (++) 
Egészség és munkavédelem (+) (++) (+) (+) (++) 
A munkavállalók és a szakért ők 
mobilitása (+) (+)  (+) (+) (+) 
A betegek védelme (+) (+)   (+) 
A lakosság védelme (+) (+) (++) (+) (++) 
A jogi szabályozás koherenciája 
és átláthatósága  (+) (++) (+) 
 (+) (++) 
Nemzetközi követelmények 
teljesítése  (+) (+) (+) (+) (++) 
Összhatás  + ++ ++ + +++