INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

Bevezetés

2016. május 12-én a Tanács a Bizottság javaslata alapján végrehajtási határozatot fogadott el a schengeni térség általános működését veszélyeztető kivételes körülmények fennállása esetén végzendő ideiglenes belső határellenőrzésekről szóló ajánlás megállapításáról. Ezzel első ízben alkalmazták a Schengeni határ-ellenőrzési kódex 29. cikke szerinti védintézkedési eljárást. Görögországban a külső határok igazgatása terén akkoriban tapasztalható komoly hiányosságok és az országban tartózkodó jelentős számú nem regisztrált migráns, akik esetleg szabálytalanul próbáltak más tagállamokba jutni, együttesen a közrendet vagy a belső biztonságot, illetve a schengeni térség általános működését veszélyeztető kivételes körülményeket teremtettek.

Az ajánlás öt schengeni államnak szólt (Ausztria, Németország, Dánia, Svédország és Norvégia), és ezen államok bizonyos belső határszakaszait érintette.

Az ajánlás lehetővé tette, hogy egy további hat hónapos időszakban, vagyis 2016. november 12-ig fenntartsák a célzott és arányos ellenőrzéseket.

A Schengeni határ-ellenőrzési kódex 29. cikke értelmében ez az időszak az azonos cikkben foglalt feltételeknek és eljárásnak megfelelően meghosszabbítható.

Jelenlegi helyzet

A május 12-i tanácsi ajánlás nyomán az érintett öt schengeni állam értesítette a Bizottságot, hogy végre kívánják hajtani az ajánlott ideiglenes belső határellenőrzést.

A Bizottság az ajánlásban előirányzottak szerint az érintett schengeni államoktól kapott információkat felhasználva 2016. szeptember 28-án jelentést adott ki, amelyben megállapította, hogy a határellenőrzések az ajánlás keretein belül maradtak: az ellenőrzések az azonosított migrációs útvonalakra és veszélyekre korlátozódtak, célzottak voltak, és hatályuk, gyakoriságuk, helyük és idejük tekintetében nem lépték túl az azonosított veszélyek kezeléséhez szükséges mértéket, továbbá – ugyan bizonyos gazdasági hatás nem zárható ki – a lehető legkisebb mértékben érintették a lakosság belső határokon való átkelését. Emellett a Bizottság az akkor rendelkezésére álló információk alapján arra a következtetésre jutott, hogy nem kell javaslatot előterjeszteni az ajánlás módosítására.

Az érintett schengeni államok 2016. október 18-án, illetve 21-én benyújtották a Bizottságnak a tanácsi ajánlás végrehajtásáról szóló második jelentésüket. Az ebben foglalt információk az első jelentésben szereplő adatokhoz hasonló tendenciát mutatnak (csökkent azon személyek száma, akik esetében megtagadták a beléptetést, és a benyújtott menedékjog iránti kérelmek száma is mérséklődött), amiből a helyzet fokozatos stabilizálódására lehet következtetni. Október 20-án az öt schengeni állam írásban hívta fel a Bizottság figyelmét az ideiglenes határellenőrzés fenntartásának szükségességére. Október 6-án Szlovénia szintén levélben fordult a Bizottsághoz, hogy aggályainak adjon hangot az osztrák–szlovén határon végzett határellenőrzés esetleges folytatásával kapcsolatban.

A Schengeni határ-ellenőrzési kódex 29. cikkének aktiválása és az ideiglenes határellenőrzésre vonatkozó, uniós szintű összehangolt megközelítés érvényesítése a schengeni rendszer helyreállítására irányuló ütemtervben felvázolt kezdeményezések közé tartozik, amelyek célja a valamennyi belső határellenőrzés megszüntetéséhez szükséges feltételek megteremtése és a schengeni térség rendes működésének 2016 végére történő helyreállítása.

Jóllehet az Európai Unióba érkező irreguláris migránsok és menedékkérők száma – elsősorban az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtásának köszönhetően – lényegesen visszaesett, Görögországban még mindig jelentős számú (mintegy 60 000) irreguláris migráns tartózkodik, akikről megalapozottan feltételezhető, hogy szabálytalanul más tagállamokba próbálnak továbbutazni.

Ezen túlmenően az ajánlás címzettjei közé tartozó schengeni államokban benyújtott menedékjog iránti kérelmek teljes száma változatlanul jelentős, még ha nem is hasonlítható az elmúlt év azonos hónapjában benyújtott kérelmek mennyiségéhez. 2015 ősze óta az irreguláris migránsok és menedékkérők Európai Unióba történő tömeges beáramlása minden uniós tagállamot komoly kihívások elé állít, ami nem hagyható figyelmen kívül. E kihívások abból adódnak, hogy megfelelő elszállásolást, valamint oktatáshoz és egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést kell biztosítani a tavaly óta érkezett személyek számára. Mindemellett az eddig kialakult ügyhátralék feldolgozása, az újonnan érkezők és a további védelem iránti kérelmek állandó jelleggel próbára teszik ezen államok közigazgatásának működését.

A schengeni rendszer helyreállítását célzó ütemtervben előirányzott további intézkedések tekintetében pedig – a számottevő előrelépés dacára is – több időre van szükség a teljes körű végrehajtáshoz és a megfelelő eredmények megszilárdításához.

Ezzel összefüggésben rekordidőn belül megvalósult az Európai Határ- és Parti Őrség elfogadása és működésbelépése. Mindazonáltal a gyorsreagálású állományok (humánerőforrás és technikai felszerelés), valamint a visszatérési állományok létrehozásának és működésbelépésének határideje 2016. december 7., illetve 2017. január 7. Az első sebezhetőségi elemzést 2017 első három hónapja során kell elvégezni.

Az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtása továbbra is eredményesen zajlik. Ennek ellenére még most is naponta átlagosan 107 személy érkezik a görög szigetekre. Változatlanul biztosítani kell, hogy a nyilatkozat működése szilárd alapokon nyugodjon. Emellett továbbra is folyamatosan szükség van a nyugat-balkáni útvonallal foglalkozó vezetői találkozón elfogadott nyilatkozatban előirányzott együttműködésre, amint arra a Szerbiába való állandó beáramlás is rámutat.

A közrendet vagy a belső biztonságot, illetve a schengeni térség általános működését súlyosan veszélyeztető kivételes körülmények tehát továbbra is fennállnak.