1.Bevezetés

A világjárványra adott gyors, összehangolt és egységes gazdaságpolitikai válasz kifizetődő volt: az uniós gazdaság válságból való kilábalásának tempója csak a világháború utáni fellendüléshez mérhető – a reál-GDP 2021-ben 5,4 %-kal nőtt. Az uniós GDP növekedése 2022 első felében az Oroszország Ukrajna elleni agressziós háborúja által okozott gazdasági sokkhatás ellenére is erőteljes maradt, sőt, a várakozásokat felülmúlva a harmadik negyedévben is pozitív volt. A munkaerőpiacok különösen reziliensnek bizonyultak, köszönhetően az uniós SURE mechanizmus által is támogatott csökkentett munkaidős foglalkoztatásnak, valamint az elmúlt évtized reformjainak és szakpolitikáinak. A munkanélküliség rekordalacsony, a foglalkoztatottság pedig rekordmagas szintet ért el.

Az EU gazdasága azonban fordulóponthoz érkezett. A magas energiaárak nyomása, a háztartások vásárlóerejének erodálódása, a romló külső környezet és a szigorúbb finanszírozási feltételek idén télen várhatóan recesszióba taszítják az EU-t. A bérnövekedés ütemét meghaladó infláció gyorsan csökkenti a háztartások vásárlóerejét, ami negatív hatással van a fogyasztásra. A költségek növekedése, az ellátási láncok zavarai és a szigorúbb finanszírozási feltételek visszafogják a beruházásokat. Mivel az erős inflációs nyomás számos feltörekvő és fejlett gazdaságban továbbra is fékezi a keresletet, a külső környezet valószínűleg nem fogja támogatni az uniós gazdaság növekedését. Az uniós reál-GDP növekedése a 2022. évi 3,3 % után 2023-ban várhatóan csak 0,3 %-ot ér el, majd 2024-ben 1,6 %-ra emelkedik. Továbbra is nagyon magas inflációra lehet számítani, amely 2022 negyedik negyedévében várhatóan 10,7 %-on tetőzik. Mivel az inflációs nyomás az alapvető árukra és szolgáltatásokra is kiterjed, az infláció vélhetően csak fokozatosan fog csökkenni, 2023-ban 7,0 %-ra, 2024-ben pedig 3 %-ra. A munkaerőpiacok valószínűleg továbbra is stabilak maradnak, mivel a munkaerő-kereslet változatlanul magas, bár csökkenni kezdett. A munkanélküliség az előrejelzés távlatában várhatóan csak kismértékben fog emelkedni, és 6,5 % körüli szinten maradva alig lépi majd túl korábbi rekordalacsony szintjét. A világjárvány alatt markánsan növekedő GDP-arányos államadósság az előrejelzések szerint 2024-ben uniós szinten elhanyagolható mértékben, 84,1 %-ra csökken. A gazdasági kilátásokat továbbra is kivételesen nagy fokú bizonytalanság övezi, lefelé mutató kockázatokkal. A legnagyobb veszély a gázpiac kedvezőtlen fejleményeiből és a bénító hatású ellátási hiányok kockázatából adódik, különösen 2023–2024 telén. E kockázatok bekövetkezése a modellszimulációk alapján magas makrogazdasági költségeket eredményezne. A geopolitikai feszültségek miatt az EU-t a gázpiac mellett más árupiacokon is érhetik újabb közvetlen vagy közvetett sokkok.

A kihívások összetettsége miatt továbbra is összehangolt és rugalmas gazdaság- és szociálpolitikákat kell folytatnunk, hosszú távú célkitűzéseinket is szem előtt tartva. Az EU teljes szolidaritást vállal Ukrajnával Oroszország agressziójára válaszul. Ennek keretében azonnali szakpolitikai prioritásként uniós és nemzeti szintű összehangolt fellépésre van szükség a megfelelő és megfizethető energiaellátás biztosítása, a gazdasági és pénzügyi stabilitás megőrzése, valamint a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások és vállalkozások védelme érdekében, megőrizve ugyanakkor az államháztartás fenntarthatóságát, valamint az uniós növekedés és jólét alapjául szolgáló egységes piac integritását. A gyorsan változó globális helyzetben azonban gyorsabban kell cselekednünk a potenciális növekedés és a minőségi munkahelyteremtés fellendítése, a zöld és a digitális átállás megvalósítása, rezilienciánk fokozása, valamint védelmi képességeink növelése érdekében. A foglalkoztatásra, a készségekre és a szegénység csökkentésére vonatkozó, 2030-ra kitűzött kiemelt uniós célok eléréséhez elengedhetetlen a szociális jogok európai pillérének folyamatos végrehajtása is. A társadalmi és gazdasági reziliencia erősítéséhez pedig az egyenlőségközpontú Unióra vonatkozó stratégiák végrehajtása is döntő fontosságú.

Az energiaválságra adott szakpolitikai válaszhoz a nemzeti és az uniós erőfeszítések ötvözésére van szükség, egyaránt felhasználva a Next Generation EU és a többéves pénzügyi keret forrásait. Az „Építsük újra, de jobban” jegyében végrehajtott uniós válasz akkor lesz eredményes, ha ahhoz hatékony nemzeti és regionális szintű szakpolitikák társulnak. A Next Generation EU központi elemét képező Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz 2026-ig továbbra is biztosítani fogja az európai vállalkozásokra, infrastruktúrára és készségekre irányuló beruházások stabil áramlását, és támogatja az ambiciózus reformprogramot. Az eszköz keretében eddig folyósított kifizetések több mint 137 milliárd EUR-t tesznek ki. Emellett a REPowerEU célzott beruházások és reformok révén kiegészítő forrásokat fog rendelkezésre bocsátani az uniós energiarendszerek rezilienciájának növelése és az energiaszegénység kezelése érdekében. Ezzel párhuzamosan zajlik a kohéziós politikai programok végrehajtása is – e programok keretében a világjárvány kitörése óta több mint 160 milliárd EUR folyósítására került sor a reziliencia növelése, illetve a társadalmi és regionális konvergencia fellendítése céljából –, valamint a tagállamok által 2023 júniusáig aktualizálandó nemzeti energia- és klímatervek megvalósítása.

Az európai szemeszter és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz a jelenlegi kihívások fényében is szilárd keretet biztosít a hatékony szakpolitikai koordinációhoz. Az uniós gazdaság- és szociálpolitikai fellépés azonnali prioritásai összhangban vannak az európai szemeszter jelenlegi prioritásaival: a környezeti fenntarthatóság, a termelékenység, a méltányosság és a makrogazdasági stabilitás előmozdításával. A gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai koordináció európai szemeszterének részét képező Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz az elkövetkező években is kulcsfontosságú szerepet fog játszani a reform- és beruházási programok támogatásában. A kohéziós politikával, az InvestEU-val és más finanszírozási programokkal, például a Horizont Európával vagy a Digitális Európa programmal együtt felgyorsítja a zöld és digitális kettős átállást, fellendíti a társadalmi és területi kohéziót, és ezáltal erősíti a tagállamok rezilienciáját. Ennek részeként a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek a közeljövőben a REPowerEU-ra vonatkozó fejezetekkel fognak bővülni, hogy a kohéziós és más nemzeti vagy uniós alapokból finanszírozott intézkedéseket kiegészítve a sürgős energiaügyi prioritásokra is kiterjedjenek.

Az idei éves fenntartható növekedési jelentésben felvázolt gazdaságpolitikai program az energiasokkok negatív hatásainak rövid távú enyhítésére, valamint a fenntartható és inkluzív növekedés támogatását és a reziliencia növelését célzó középtávú erőfeszítések folytatására irányul, az új kihívások kezeléséhez szükséges rugalmasság fenntartása mellett. A megközelítés a korábbi évekhez hasonlóan a versenyképes fenntarthatóság négy dimenziója köré szerveződik, és összhangban áll az ENSZ fenntartható fejlődési céljaival, amelyek az európai szemeszter szerves részét képezik. Az euróövezeti tagállamok szakpolitikai prioritásait az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlás jelöli ki. A közlemény felvázolja továbbá az európai szemeszter 2023. évi ciklusának főbb jellemzőit, és ismerteti a korábbi ciklusokhoz képest bevezetett azon főbb módosításokat, amelyeket a REPowerEU prioritásaihoz és a változó körülményekhez való alkalmazkodás tett szükségessé.

2.A versenyképes fenntarthatóság négy dimenziója: stabil támasz a viharos geopolitikai helyzetben zajló mélyreható átalakuláshoz

A versenyképes fenntarthatóság négy dimenziója stabil támaszt jelent az uniós gazdaság- és foglalkoztatáspolitikák koordinációs keretében zajló strukturális változásokhoz, és megfelelő iránymutatást nyújt a jelenlegi viharos környezetben felmerülő rövid távú kihívások kezeléséhez is. Az EU-nak továbbra is egyaránt törekednie kell a versenyképes fenntarthatóságra, valamint a társadalmi és gazdasági rezilienciára. Legsürgősebb feladatként támogató intézkedésekkel enyhítenie kell az Ukrajna elleni orosz agresszió európai polgárokra és uniós vállalkozásokra, különösen a kis- és középvállalkozásokra (kkv-kra) gyakorolt hatását. Ezeknek az intézkedéseknek a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra és a leginkább érintett vállalkozásokra kell irányulniuk. A biztonságosabb és megfizethetőbb energiaellátás biztosításához, gazdaságaink és társadalmaink rezilienciájának fokozásához, valamint a zöld és a digitális átállás lehetőségeinek kiaknázásához további köz- és magánberuházásokra és reformokra is szükség van. Ebbe az európai klímarendelet kötelező célkitűzéseinek elérése is beleértendő. Az uniós gazdaság e mélyreható átalakításának hatékony és eredményes, valamint méltányos, inkluzív és demokratikus módon történő végrehajtásához a tagállamok összehangolt fellépése szükséges.

1. ábra: A versenyképes fenntarthatóság négy dimenziója – a rövid és a középtávú kihívások kezelése

2.1. Környezeti fenntarthatóság

A jelenlegi energiaválság során egyértelművé vált, hogy megbízható és tiszta energiaforrásokra, valamint jól működő uniós energiapiacokra van szükségünk, és nagyobb hangsúlyt kell fektetnünk az uniós éghajlat-politikai célkitűzésekre is. A Bizottság több kivételes szakpolitikai kezdeményezéssel kívánja orvosolni a jelenlegi energiaválság háztartásokra és vállalkozásokra gyakorolt közvetlen következményeit, egyúttal biztostani kívánja az elegendő mennyiségű tiszta, biztonságos és megfizethető energia és a kritikus fontosságú nyersanyagok rendelkezésre állását is. E szakpolitikai válasz kulcsfontosságú eleme a REPowerEU terv, amelynek célja, hogy véget vessen az EU orosz fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségének, és felgyorsítsa a tiszta energiára való átállást. A REPowerEU terv a következő három pilléren nyugszik: az energiaellátás diverzifikálása, az energiamegtakarítás és -hatékonyság, valamint a megújuló energia bevezetésének felgyorsítása. A terv teljes összhangban áll az európai zöld megállapodással, és az „Irány az 55%!” intézkedéscsomag célkitűzésein alapul, ennek megfelelően az energiahatékonysággal és a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos törekvések fokozását javasolja. A Bizottság és a tagállamok a REPowerEU-közlemény ajánlását követve létrehozták az uniós energiaplatformot, hogy ezzel fokozzák a megfizethető árú ellátásbiztonságot. A Tanács a Bizottság javaslatai alapján gyorsan elfogadta a gáztárolásról és a vészhelyzeti beavatkozásokról szóló rendeletet, benne egy új jogi eszközzel és az európai gázkereslet-csökkentési tervvel, amelynek célja, hogy jövő tavaszig 15 %-kal csökkentse az EU gázkeresletét. Ezt követően 2022. október 6-án a Tanács megállapodott az energiaárak csökkentését célzó vészhelyzeti intézkedésekről (lásd alább). A Bizottság október 18-án javaslatot terjesztett elő a közös gázbeszerzési mechanizmusról, a cseppfolyósított földgáz (LNG) szállítására vonatkozó kiegészítő referenciaértékről, a piaci korrekciós mechanizmusról és a szolidaritási megállapodásokra alkalmazandó rendelkezésekről.

Rövid távon az EU-nak egyensúlyt kell teremtenie az energia kínálata és kereslete között, és kezelnie kell az energiaköltségek növekedését, ugyanakkor fenn kell tartania a zöld átállás ösztönzőit. A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2022. augusztus 5-én új, összehangolt gázkereslet-csökkentő intézkedésekről döntött, 2022. október 6-án pedig vészhelyzeti beavatkozást fogadott el annak érdekében, hogy a villamos energia csúcsidőszaki és összkeresletének csökkentésével kezelje a magas energiaárakat. Az intézkedések emellett ideiglenesen korlátozzák az inframarginális – vagyis alacsonyabb költségű technológiát alkalmazó – villamosenergia-termelők árbevételét, továbbá ideiglenes szolidaritási hozzájárulást vezetnek be az olaj-, gáz-, szén- és finomítói ágazatokban végzett tevékenységekből származó olyan többletnyereség után, amelyre nem terjed ki az inframarginális bevételi korlát. A szolidaritási hozzájárulásból származó bevételeket többek között az energiafogyasztókhoz fogják átirányítani, különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokhoz, a súlyosan érintett vállalatokhoz és az olyan döntő fontosságú felhasználói csoportokhoz, mint az energiaigényes iparágak, fenntartva ugyanakkor a zöld átálláshoz szükséges beruházások ösztönzőit. Mivel az egyes tagállamok által a magas energiaárak gazdasági és társadalmi hatásainak enyhítése érdekében hozott szakpolitikai intézkedések más tagállamokat is érintenek, hatékonyságuk biztosítása érdekében uniós szintű összehangolásukra van szükség, és magukban kell foglalniuk határokon átnyúló projektekbe történő beruházásokat is. Az egységes piac védelme, a lehetséges szinergiák kihasználása és a töredezettség megelőzése érdekében közös uniós megoldásokra kell törekedni. A támogatás célja a jelenlegi válsághelyzet kezelése, ezért ideiglenesnek kell maradnia, de összhangban kell lennie a fosszilis tüzelőanyagokra vonatkozó támogatások és a környezeti szempontból káros egyéb támogatások fokozatos kivezetésére irányuló középtávú célkitűzéssel.

Napjaink energiaválsága arra is rávilágított, hogy gyors előrelépésre van szükség a zöld átállás terén, többek között a megújuló energiaforrások bevezetésének fokozásával és felgyorsításával. Ez a közép- és hosszú távú uniós célkitűzésekkel összhangban lévő paradigmaváltást jelent az energiatermelés, -kereskedelem, -biztonság és -felhasználás terén. Az energiaunió 2015 óta az energiabiztonságra, az energia megfizethetőségére és a tiszta energiára törekszik, ami a jelenlegi válságra is megoldást jelent. Az ehhez szükséges rendszerszintű átállás az éghajlat-politikai és környezetvédelmi célkitűzések megvalósításával ugyanakkor gazdaságunk és hosszú távú versenyképességünk számára is teremt lehetőségeket. Az orosz fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentéséhez és az EU fosszilis tüzelőanyagokról való energetikai átállásának felgyorsításához a becslések szerint 2027 végéig 210 milliárd EUR összegű további beruházásra van szükség, az „Irány az 55%!” intézkedéscsomag keretében azonosított éves beruházási igényeken felül. Ezek a beruházások a transzformatív technológiákat fejlesztő innovatív uniós iparágakat fogják szolgálni, és növelni fogják a megfizethető dekarbonizált energia hazai termelési kapacitását, különösen azon intézkedésekkel kombinálva, amelyek az engedélyezési eljárások egyszerűsítésére és felgyorsítására, valamint a megújuló energiaforrások bevezetését lassító egyéb adminisztratív akadályok felszámolására irányulnak. A beruházások emellett ösztönözni fogják a munkahelyteremtést, valamint a tovább- és átképzésén alapuló munkahelyváltási lehetőségeket, egyúttal növelik az EU nyitott stratégiai autonómiáját. Az energiahatékonysági intézkedések megerősítése és a megújuló energiaforrások bevezetésének felgyorsítása mellett a REPowerEU arra is törekszik, hogy fokozza a megújuló hidrogén szerepét a nehezen dekarbonizálható iparágak és a közlekedés földgáz-, szén- és kőolajfogyasztásának kiváltására irányuló terv kulcsfontosságú összetevőjeként. A REPowerEU 2030-ra 10 millió tonna megújuló hidrogén Unión belüli előállítását és 10 millió tonna megújuló hidrogén importját tűzi ki célul. A megújuló hidrogén előállításának fellendítése érdekében a Bizottság bejelentette egy európai hidrogénbank létrehozását. Ezeket a beruházásokat olyan strukturális reformok is előmozdíthatják, mint az adórendszereknek a környezetvédelmi célkitűzésekkel való összehangolása, a „szennyező fizet” elv alkalmazása vagy az eljárások egyszerűsítése.

Mivel az éghajlatváltozás és a környezetkárosodás fizikai létezésünket, a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség pedig társadalmainkat veszélyezteti, nem térhetünk le az európai zöld megállapodásban kijelölt útról. Európa idén súlyos hőhullámokkal, szélsőséges aszályokkal és ezek egyik következményeként pusztító erdőtüzekkel szembesült. Világosan látszik, hogy az éghajlatváltozás milyen hatást gyakorol életünkre és megélhetésünkre. Az európai zöld megállapodás 2019 decembere óta támogatja a dekarbonizációt, a körforgásos gazdaságra való átállást, a biológiai sokféleség és az ökoszisztémák védelmét, valamint az igazságos átmenetet. Az „Irány az 55%!” intézkedéscsomag elő fogja mozdítani az uniós gazdaság – többek között az energetika, a közlekedés és az ipar – mélyreható átalakítását, összhangban az európai klímarendeletben foglalt uniós célokkal, vagyis hogy Európa 2030-ig legalább 55 %-kal csökkentse a kibocsátásokat, és 2050-re az első klímasemleges kontinenssé váljon. A tagállamoknak ezeket az ambiciózusabb törekvéseket konkrét intézkedésekként is meg kell jeleníteniük a 2023 júniusáig tervezetként, illetve 2024 júniusáig végleges változatban benyújtandó nemzeti energia- és klímaterveikben. A dekarbonizációs törekvések mellett a tagállamoknak fokozniuk kell az éghajlatváltozással szembeni rezilienciájukat is. Az európai zöld megállapodás keretében jelenleg a következőkkel kapcsolatos alapvető szakpolitikai stratégiák végrehajtása zajlik: biológiai sokféleség, körforgásos gazdaság, szennyezőanyag-mentesség, fenntartható mezőgazdaság és élelmiszertermelés, fenntartható mobilitás és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás.

A REPowerEU nemzeti szintű végrehajtásának egyik fő eszköze – a többi uniós alap, például a kohéziós politika és az InvestEU mellett – a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz lesz, amely az európai zöld megállapodás célkitűzéseit is támogatni fogja. A tagállamok azzal fognak hozzájárulni a jelenlegi kihívásokra adott közös uniós válaszhoz, hogy a REPowerEU célkitűzéseit tükröző külön fejezettel egészítik ki meglévő helyreállítási és rezilienciaépítési tervüket. E fejezetben olyan reformokat és beruházásokat kell meghatározniuk, amelyek előmozdítják a megújuló energia és más tiszta technológiák bevezetését és a szükséges energetikai infrastruktúra kiépítését, továbbá – az energiafogyasztás csökkentése érdekében – növelik az energiahatékonyságot. A REPowerEU intézkedései kölcsönösen erősíteni fogják egymást a meglévő Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, a kohéziós politikai alapok és az InvestEU-programok keretében már jelenleg is támogatott, zöld átállást célzó intézkedésekkel – például a légszennyezés csökkentése, a körforgásos gazdaság és az erőforrás-hatékonyság előmozdítása vagy a biológiai sokféleség helyreállítása és védelme terén –, de a kettős átálláshoz szükséges készségek fejlesztése céljából további erőfeszítéseket igényelnek.

2.2. Termelékenység