A kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó felülvizsgálat igazolta az EU kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó modelljének megalapozottságát, ugyanakkor hat szakpolitikai prioritás tekintetében azonosított javítási lehetőségeket is, amelyek a következőképpen foglalhatók össze: 1) a partnerekkel folytatott proaktívabb együttműködés szükségessége; (2) az országspecifikus megközelítés megerősítése; (3) a fenntarthatóság érvényesítése a kereskedelmi megállapodások kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetén túlmutatóan; (4) a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó kötelezettségvállalások végrehajtásának fokozott nyomon követése; (5) a civil társadalom szerepének megerősítése; valamint 6) a végrehajtás javítása, végső eszközként kereskedelmi szankciókkal.

Multilaterális szinten az EU a közelmúltban három plurilaterális WTO-kezdeményezést támogatott a kereskedelemmel és a környezeti fenntarthatósággal, a műanyagszennyezéssel és a fenntartható műanyagkereskedelemmel, valamint a fosszilis tüzelőanyagok támogatásának reformjával kapcsolatban. A WTO 12. miniszteri konferenciáján az EU kulcsszerepet játszott a halászati támogatásokról szóló első többoldalú megállapodás létrejöttében, amely világszerte szankcionálja a káros halászati támogatásokat, és amelynek középpontjában a környezeti fenntarthatóság áll. Az EU a következő miniszteri konferencián továbbra is szorgalmazni fogja a támogatásokra vonatkozó szabályok körének kiszélesítését. Az EU aktívan támogatta a kereskedelmi miniszterek éghajlatváltozással foglalkozó koalíciójának elindítását, hogy további politikai lendületet adjon egy pozitív kereskedelmi és éghajlat-politikai menetrend kialakításához, különösen a WTO-ban. A WTO reformjának részeként az EU – többek között a WTO és az ILO közötti együttműködés révén – támogatni kívánja a kereskedelem és a tisztességes munka közötti összefüggésekről szóló párbeszédet. Az éghajlat-politikai célokhoz való igazodás előmozdítása érdekében az EU az OECD-ben támogatja a hivatalos exporthitelekre vonatkozó szabályok módosítását annak érdekében, hogy elősegítse az éghajlat-politikai célokhoz való igazodást. Az EU ezenkívül elérte a kibocsátáscsökkentés nélküli széntüzelésű erőművek betiltását.

A jelenlegi Bizottság megbízatásának végére az EU várhatóan további ambiciózus autonóm eszközökkel fog rendelkezni a fenntartható kereskedelem támogatására. 2021-ben a Bizottság javaslatot terjesztett elő az importáruk karbonintenzitását ellensúlyozó mechanizmus létrehozására a kibocsátásáthelyezés megelőzése és a globális éghajlat-politikai fellépés hatékonyságának fokozása érdekében , valamint javaslatot terjesztett elő az erdőirtástól mentes termékekről az erdőirtás és az erdőpusztulás elleni küzdelemre irányuló erőfeszítések fokozása érdekében . Ugyanebben az évben a Bizottság stratégiát fogadott el, amelyben ambiciózus és átfogó intézkedéscsomagot terjesztett elő a fenntartható gazdaságra való átállás finanszírozásának javítása érdekében. 2022 elején a Bizottság javaslatot terjesztett elő a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati átvilágításról, hogy ösztönözze a fenntartható és felelős üzleti magatartást a globális értékláncokban. Emellett javaslatot fogadott el egy olyan keretre vonatkozóan, amelynek célja, hogy az uniós piacon forgalomba hozott valamennyi termék környezeti szempontból fenntarthatóbb és körforgásos legyen. Amint azt a tisztességes munka globális előmozdításáról szóló közleményében bejelentette, a Bizottság idén új jogalkotási kezdeményezést is elő fog terjeszteni a kényszermunkával előállított termékek uniós piacon történő forgalomba hozatalának tényleges betiltása érdekében.

A kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek előmozdítják továbbá a nem ratifikált alapvető ILO-egyezmények megerősítését, és számos kötelezettségvállalást és együttműködési rendelkezést tartalmaznak olyan kérdésekben, mint a munkavállalói jogok, a szociális párbeszéd, a tisztességes munkakörülmények – beleértve a munkaügyi ellenőrzést, a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás, az erdőgazdálkodás, a halászat, az akvakultúra, az óceánpolitikai irányítás, valamint a felelősségteljes üzleti magatartás előmozdítása. Az uniós kereskedelmi megállapodások immár előmozdítják az együttműködést a körforgásos és erőforrás-hatékony gazdaságra vagy erdőirtásmentes ellátási láncokra való áttérés ösztönzése, valamint a nemzetközi környezetvédelmi irányítás előmozdítása érdekében. A közelmúltban létrejött uniós kereskedelmi megállapodások rendelkezéseket tartalmaznak a kapcsolódó ENSZ- és ILO-egyezményekre vonatkozóan is, amelyek előmozdítják a nők gazdasági szerepvállalását és a nemek közötti egyenlőséget, beleértve a nemzetközi fórumokon – például a WTO-ban – folytatott együttműködés támogatását e célkitűzések előmozdítása érdekében.

Az uniós kereskedelmi megállapodások kereskedelemre és fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetei előírják a munka világára vonatkozó alapvető elvekről és jogokról szóló 1998. évi ILO-nyilatkozatban meghatározott ILO-alapelvek tiszteletben tartását is. E tekintetben a Bizottság üdvözli az ILO és tagsága által ezen alapelvek megerősítése és kiterjesztése érdekében végzett munkát, legutóbb a munkahelyi biztonságra és egészségvédelemre vonatkozó határozatot, és úgy véli, hogy a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezeteknek megfelelően tükrözniük kell ezeket a fejleményeket.

A kereskedelempolitika felülvizsgálata a zöld és igazságos átmenet támogatását tette a nyitottság és a határozottság mellett az uniós kereskedelempolitika egyik pillérévé. Ez összhangban van az európai zöld megállapodással és a tisztességes munka globális előmozdításáról szóló közleménnyel , amelyek a fenntartható fejlődést az uniós szakpolitikai döntéshozatal és fellépés középpontjába helyezik. A fenntartható fejlődési prioritások és célkitűzések az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendjével és 17 fenntartható fejlődési céljával, az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodással, valamint a környezetvédelemről és a munkaügyi normákról szóló egyéb többoldalú megállapodásokkal összhangban valamennyi uniós szakpolitikában általánosan érvényre jutnak. Ezek a többoldalú megállapodások és egyezmények a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos nemzetközi együttműködés és fellépés globális keretévé váltak, és iránytűként szolgálnak az uniós kereskedelmi megállapodások fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kötelezettségvállalásaihoz is.

A kereskedelmi megállapodások mind az EU-ban, mind a partnerországokban a fenntartható növekedés fontos motorjai. Az aktív kereskedelmi menetrend alapvető fontosságú Európa gazdasági jóléte és versenyképessége szempontjából. A kereskedelmi megállapodások hozzájárulnak a munkahelyteremtéshez, a piacok bővítéséhez, valamint a gazdasági növekedés és az innováció fellendítéséhez. E megállapodások a piacra jutás akadályainak felszámolásával csökkentik a költségeket, és megkönnyítik az éghajlatbarát technológiák és a kapcsolódó áruk és szolgáltatások elterjedését és bevezetését, amelyek világszerte hozzájárulnak az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséhez és a változó éghajlathoz való alkalmazkodáshoz. A kereskedelmi megállapodások hozzájárulnak a szükséges – többek között a karbonszegény technológiákban használt – nyersanyagokkal való ellátás biztosításához is. A globális kereskedelem ugyanakkor hatással lehet az éghajlatra, a biológiai sokféleségre vagy a munkakörülményekre is. A nyitott kereskedelem pozitív hatásainak biztosítása érdekében a kereskedelem liberalizációjára és a nemzetközi munkaügyi normák előmozdítására, valamint a határozott éghajlat-politikai és környezetvédelmi intézkedésekre egyaránt szükség van. A kiemelt partnerség eszközeként a kereskedelmi megállapodások platformot biztosítanak a partnerországokkal a fenntarthatósággal kapcsolatban folytatott szakpolitikai párbeszédhez és együttműködéshez. Ez azért létfontosságú, mert a globális kihívásokat csak globális együttműködéssel lehet kezelni.

A felülvizsgálat részeként a Bizottság független összehasonlító tanulmányt készíttetett a harmadik országok kereskedelmi megállapodásaiban a kereskedelem és a fenntartható fejlődés terén alkalmazott gyakorlatokról, amely megerősítette, hogy az EU a kereskedelmi megállapodások révén előmozdított fenntarthatóság egyik úttörője és fő éllovasa. A Bizottság ezenkívül nyilvános konzultációt folytatott annak érdekében, hogy a polgárok és az érdekelt felek lehető legszélesebb körétől kapjon információkat, amelynek során számos hozzászólást gyűjtött össze a vállalkozásoktól, a szakszervezetektől, a környezetvédelmi és emberi jogi csoportoktól és a szociális partnerektől. A Bizottság kiterjedt eszmecserét folytatott a tagállamokkal, az Európai Parlamenttel és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal is.

Az EU továbbra is elő fogja mozdítani az alapvető ILO-egyezmények ratifikálását. A ratifikációs erőfeszítések a meghatározott végrehajtási prioritások támogatására fognak összpontosulni. Erre vonatkozóan eseti alapú értékelésre van szükség, olyan kérdésekre összpontosítva, amelyek jelentős hatást gyakorolnak az alapvető jogok hatékony végrehajtására.

Az ilyen országspecifikus végrehajtási prioritások meghatározásához korai hiányelemzésre van szükség, és a kereskedelem és a fenntartható fejlődés dimenzióját részletekbe menően kell áttekinetni. A legfontosabb kihívásokat, lehetőségeket és prioritásokat az adott partnerrel közösen, az együttműködés korai szakaszában kell meghatározni. Ezeket a prioritásokat a civil társadalom bevonásával kell kidolgozni, és már a tárgyalások megkezdését megelőző hatásvizsgálatba is be kell építeni, majd a fenntarthatósági hatásvizsgálat során tovább kell finomítani és a végrehajtás során utólagos elemzés keretében értékelni kell. Az uniós biodiverzitási stratégiával összhangban a kereskedelem liberalizálásának a biológiai sokféleségre gyakorolt hatása fontos szerepet fog játszani ezekben az értékelésekben. Ennek alapján az EU-nak és a partnerországoknak meg kell fontolniuk, hogy a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó célkitűzések elérése érdekében tárgyalásokat folytassanak a kulcsfontosságú országspecifikus végrehajtási prioritásokról, és azokra összpontosítsanak. Ezeknek a prioritásoknak reálisnak és célzottnak kell lenniük az eredmények elérése érdekében. Emellett kellően rugalmasnak kell lenniük ahhoz, hogy a fenntarthatósági helyzet alakulásának megfelelően idővel kiigazíthatók legyenek.

2.Szükség esetén technikai és pénzügyi támogatás révén ösztönzőket és támogatást fog nyújtani a kereskedelmi partnereknek a reformfolyamatokhoz és a kapacitásépítéshez. Adott esetben az EU-nak „Európa együtt” megközelítést is ki kell dolgoznia a partnerországokkal közösen elfogadott fenntartható fejlesztési prioritások támogatása érdekében.

11.A kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó felülvizsgálattal párhuzamosan felül fogja vizsgálni az egyablakos ügyintézési pontra vonatkozó működési iránymutatásokat annak érdekében, hogy növelje az átláthatóságot és a kiszámíthatóságot az érdekelt felek számára, ugyanakkor tisztázza, hogy ki nyújthat be panaszt, hogyan fogják kezelni azokat, és melyek az alkalmazandó hátáridők. Az iránymutatások azt is egyértelművé fogják tenni, hogy a belső tanácsadó csoportok közös panaszt nyújthatnak be a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó kötelezettségvállalások megsértésével kapcsolatban, és képviselhetik egy partnerországban található fél érdekeit.

Mindazonáltal az érdekelt felek egyablakos ügyintézési ponthoz való hozzáférése a kereskedelem és a fenntartható fejlődés tekintében korlátozott. Az egyablakos ügyintézés rendszerét úgy tervezték, hogy lehetővé tegye a korai kapcsolatfelvételt bizonyos problémákkal kapcsolatban, és a Bizottság megerősíti, hogy kész foglalkozni a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos lehetséges kérdésekkel, valamint – az interneten közzétett részletes információkon túl – elmagyarázni, hogy a rendszer hogyan használható, és milyen információkra lehet szükség. A Bizottság további pontosításokkal és segítséggel fogja támogatni a rendszer használatának javítását. E célból a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó felülvizsgálattal párhuzamosan naprakésszé tette a működési iránymutatásokat annak egyértelművé tétele érdekében, hogy a belső tanácsadó csoportok közös panaszt is benyújthatnak, és hogy egy uniós székhelyű panaszos képviselheti egy partnerországban található szervezet kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel kapcsolatos aggályait. Ez a frissítés nagyobb átláthatóságot és egyértelműséget teremt azzal kapcsolatban, hogy az egyablakos ügyintézési pont hogyan és milyen határidőn belül tudja kezelni a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó kötelezettségvállalások megsértésével kapcsolatos panasz kezdeti szakaszait.

A kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó kötelezettségvállalások kereskedelmi megállapodásokban való végrehajtásának közös nyomon követése a civil társadalom – többek között a szociális partnerek – szerepének megerősítését is maga után vonja. Az EU-nak és kereskedelmi partnereinek egyaránt törekedniük kell arra, hogy párbeszédet folytassanak a civil társadalmi szervezetekkel, és ösztönözzék a strukturált és anyagi hozzájárulást.

Fontos az Európai Parlament fokozottabb bevonása is. A képviselők kiküldetései és helyszíni látogatásai révén az Európai Parlament is hozzájárulhatna a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kötelezettségvállalások nyomon követéséhez és végrehajtásához. Az Európai Parlament és a partnerországok parlamentjei közötti együttműködés különösen hatékonynak bizonyulhat jogalkotási reformok szükségessége esetén. Az európai és nemzeti parlamentek által tett helyszíni látogatások lehetőséget kínálnak arra is, hogy az EU-n kívül kommunikáljanak az uniós fenntarthatósági célkitűzésekről, nemcsak a helyi tisztviselőkkel, hanem a helyi civil társadalmi képviselőkkel, a helyi belső tanácsadó csoportokkal és a vállalkozásokkal is.

Különösen fontos az uniós küldöttségek szerepe a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó kötelezettségvállalások végrehajtásának nyomon követésében. E küldöttségek közvetlen kapcsolatban állnak mind a kormányokkal, mind a közigazgatási szervekkel, valamint a helyi érdekelt felekkel, beleértve a belső tanácsadó csoportokat is. Az uniós küldöttségeknek arra is lehetőségük van, hogy közvetlenül foglalkozzanak a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kereskedelmi kérdésekkel. A tagállamokkal együtt nem csupán értékes helyszíni információforrásoknak számítanak, hanem az európai diplomaták közös hálózatát képezve földrajzi és szakterületükön belül együttesen járulnak hozzá a fenntarthatósággal kapcsolatos aggályok előrejelzéséhez és kezeléséhez.

A 15 pontból álló cselekvési terv alkalmazásának egyik tanulsága az, hogy eredmények az érintett kereskedelmi partnerrel való folyamatos együttműködés révén érhetők el. Ez a megközelítés ugyan erőforrásigényes, de helyi szinten tartós eredményeket ér el. A Bizottság a szolgálatokon átívelő, átfogó uniós megközelítés keretében továbbra is össze kívánja vonni a szakértelmet és a rendelkezésére álló eszközöket és programokat. Ez magában foglalja például a kétoldalú munkaügyi és környezetvédelmi szakpolitikai és szabályozási párbeszédeket, valamint indokolt esetben a fejlesztési együttműködést és a pénzügyi támogatást.

Annak érdekében, hogy a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó célkitűzések a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezeteken kívül is elsőbbséget élvezzenek, a hatásvizsgálatoknak és a fenntarthatósági hatásvizsgálatoknak a kereskedelmi megállapodások valamennyi releváns területén meg kell vizsgálniuk a fenntarthatósági kihívásokat és lehetőségeket. Az előző szakaszban említett országspecifikus megközelítést a kereskedelmi megállapodás egészében alkalmazni kell.

Az uniós kereskedelmi megállapodások már mind tartalmaznak olyan rendelkezéseket, amelyek célja az országok szabályozáshoz való jogának megőrzése a jogszerű környezetvédelmi és munkaügyi célkitűzések elérése érdekében. E szükséges politikai mozgástér tiszteletben tartása mellett a fenntarthatósági megfontolásokat proaktívan érvényesíteni kell a kereskedelmi megállapodások különböző részeiben is.

A Bizottság rendszeresen és gyakran konzultál az érdekelt felekkel a civil társadalmi párbeszédek jól bevált horizontális struktúráján keresztül, ahol rutinszerűen zajlik a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kérdések megvitatása. A Bizottság emellett fokozott erőfeszítéseket tesz a tagállamokban a civil társadalom hatékonyabb bevonása érdekében, többek között több célzott rendezvény és magas szintű megbeszélés szervezésével. Emellett az uniós kereskedelmi megállapodások kifejezetten rendelkeznek a civil társadalom bevonásáról a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó kötelezettségvállalások végrehajtása során, többek között a belső tanácsadó csoportokon keresztül. A civil társadalom a jogérvényesítési szakaszban is aktív szerepet tölthet be azáltal, hogy a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos panaszokat nyújt be az egyablakos ügyintézési ponton keresztül (lásd fent), valamint amicus curiae beadványokat terjeszt a testület elé.

A civil társadalmi szervezetektől származó, kellően megalapozott és bizonyítékokon alapuló hozzájárulások elengedhetetlenek ahhoz, hogy a Bizottság elvégezze a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos ügyek azonosítását, rangsorolását, és hogy intézkedni tudjon. E tekintetben alapvető fontosságú az uniós érdekelt felek és külföldi partnerszervezeteik közötti együttműködés és információcsere is. Ezt a hozzájárulást jobban fel lehetne használni a célok és a prioritások meghatározásához. Például a hatásvizsgálati szakaszban (mind a hatásvizsgálatok, mind a fenntarthatósági hatásvizsgálatok során) a civil társadalommal folytatott konzultáció segíthet a hiányosságok és kihívások azonosításában, valamint a tárgyalási folyamat során kezelendő prioritások meghatározásában és a végrehajtással kapcsolatos lehetséges kulcsfontosságú kérdések előrejelzésében. A megállapodás hatálybalépését követően a kereskedelmi megállapodások keretében a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottságoknak a helyi viszonyok ismeretén és szakértelmen alapuló, kellő időben benyújtott, megfelelő hozzájárulások információval szolgálnak a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó előírásoknak való megfelelés közös nyomon követéséhez, és irányíthatják a kétoldalú végrehajtási erőfeszítéseket.

A Bizottság logisztikai támogatás, valamint kapacitásépítési és szakértői támogatás nyújtásával továbbra is együttműködik a kereskedelmi megállapodások keretében létrehozott belső tanácsadó csoportokkal. A Bizottság a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottságok napirendjének és jegyzőkönyveinek közzétételével is növelte az átláthatóságot. A továbbiakban a Bizottság folytatja a belső tanácsadó csoportok megerősítését azáltal, hogy a kereskedelmi megállapodásokban megállapított feltételekkel összhangban szorosan nyomon követi e csoportok létrehozását, és támogatja az EU és a partnerországok belső tanácsadó csoportjai közötti együttműködést. Elismerve hozzájárulásuk fontosságát, valamint tapasztalataik és szakértelmük további hasznosítása érdekében a Bizottság arra is törekedni fog, hogy a belső tanácsadó csoportok hatáskörét a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezeteken túlmutatva kiterjessze a kereskedelmi megállapodások egészére, amint azt az EU–Egyesült Királyság kereskedelmi és együttműködési megállapodás már előirányozza.

Cselekvési pontok A Bizottság: 12.Biztosítani fogja a civil társadalommal folytatott inkluzív konzultációs folyamatot a kereskedelmi megállapodások életciklusának valamennyi szakaszában, a hiányelemzéstől a végrehajtásig, beleértve a prioritások meghatározását is. 13.Tovább fogja erősíteni az uniós belső tanácsadó csoportok szerepét azáltal, hogy erőforrásokat biztosít logisztikai támogatásukhoz, kapacitásépítésükhöz és működésükhöz. 14.Meg fogja hívni az uniós belső tanácsadó csoport képviselőit a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó, Bizottság által vezetett tagállami szakértői csoportokba, hogy szakértelmüket kamatoztathassák, és szorosan be fogja vonni a belső tanácsadó csoportokat a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság üléseinek előkészítésébe, különösen a végrehajtási prioritások meghatározása és nyomonkövetése terén. 15.Ösztönözni fogja és meg fogja könnyíteni az EU és a partnerországok belső tanácsadó csoportjai közötti együttműködést. 16.Elő fogja mozdítani a belső tanácsadó csoportok összetételének átláthatóságát. 17.Eszmecserét fog folytatni az uniós belső tanácsadó csoportokkal a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos uniós technikai segítségnyújtási projektekről. 18.Biztosítani fogja, hogy a belső tanácsadó csoportok hatásköre túlmutasson a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezeteken és kiterjedjen a kereskedelmi megállapodások egészére.

3.6. A megállapodások határozottabb érvényesítése, többek között kereskedelmi szankciók révén

A kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó kötelezettségvállalások jogilag kötelezőek és végrehajthatók egy erre a célra szolgáló, államközi szerződéses vitarendezési mechanizmusnak, egy szakértő testület által végzett független és transzparens felülvizsgálatnak, valamint a civil társadalom aktív szerepvállalásának köszönhetően. Ez a megközelítés a szerepvállaláson alapul, a felmerülő problémákat pedig párbeszéd és együttműködés útján kezeli.

Eddig a mechanizmus nem tartalmazott külön szabályokat arról, hogyan kell nyomon követni a szakértői testületi jelentés végrehajtását (úgynevezett megfelelési szakasz). A Bizottság most azt javasolja, hogy a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek végrehajtását még jobban össze kell hangolni az államközi általános vitarendezéssel, és a megfelelési szakaszt ki kell terjeszteni a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezet szerinti vitákra. Ez azt jelenti, hogy amennyiben egy adott fél tekintetében megállapítást nyer a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó bármely kötelezettségvállalás megszegése, e félnek haladéktalanul tájékoztatást kell adnia arról, hogy miként fogja végrehajtani a szakértői testület jelentését, és azt meghatározott időn belül teljesítenie kell. Ezt a testület fogja felülvizsgálni. A civil társadalom ebben a szakaszban is benyújthat észrevételeket a testületnek.

Hasonlóképpen, a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó uniós megközelítés nem mérlegelte szankciók alkalmazását a testületi jelentés be nem tartása esetén. A Bizottság most azt javasolja, hogy a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó alapvető kötelezettségvállalások, nevezetesen az ILO által elfogadott, a munka világára vonatkozó alapvető elvek és jogok, valamint az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás súlyos megsértése esetén végső megoldásként kereskedelmi szankciókat lehessen alkalmazni. Ilyen esetekben a kereskedelmi szankciók a megfelelés előmozdításának megfelelő eszközei lennének. A Párizsi Megállapodás esetében a szándék az olyan kötelezettségeknek való meg nem felelés meghatározása lenne, amelyek érdemben meghiúsítják a megállapodás tárgyát és célját. Az ILO által elfogadott, a munka világára vonatkozó alapvető elvek és jogok tekintetében a kereskedelmi szankciók ezen elvek súlyos megsértése esetén lennének indokoltak azon elv alapján, hogy az ILO minden tagállamában nyomon követi a fejleményeket. Ez a megközelítés kereskedelmi megállapodásaink alapvető elemeinek, az alapvető munkavállalói jogoknak és a Párizsi Megállapodásnak a tiszteletben tartására fog épülni és azokat fogja erősíteni.

A kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó célzott rendelkezések megsértése esetén a kereskedelmi szankciók alkalmazására az általános vitarendezési szabályok fognak vonatkozni. Ennek megfelelően a kereskedelmi szankciók ideiglenesek és arányosak lesznek, és alkalmazásuk kereskedelmi engedmények felfüggesztésének formájában történhet. Alkalmazásuk csak abban az esetben lehetséges, ha a testület megállapítja, hogy valamely fél megszegi a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó kötelezettségvállalásait, és e fél az előírt határidőn belül nem felel meg e kötelezettségeinek. Ebben az összefüggésben a felek bármikor kölcsönösen elfogadott megoldást találhatnak a vitára.

Az uniós kereskedelmi megállapodásokban a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó alapvető kötelezettségvállalásokra vonatkozó kereskedelmi szankcióknak az első alkalommal történő bevezetése, valamint az együttműködésen alapuló megközelítés együttesen lehetővé teszi az EU számára a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek határozottabb érvényesítését. Ezáltal az EU javítani fogja a fenntarthatósági célkitűzések eléréséhez rendelkezésére álló eszközöket, valamint a kereskedelmi megállapodások hozzájárulását e célkitűzések eléréséhez.

Cselekvési pontok A Bizottság: 19.Tovább fogja erősíteni a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó kötelezettségvállalások végrehajtását a jövőbeli megállapodásokban azáltal, hogy a következőket javasolja az EU kereskedelmi partnereinek: a.Az általános államközi vitarendezés megfelelési szakaszának kiterjesztése a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetre. b.A belső tanácsadó csoportok bevonása a megfelelési szakasz nyomon követésébe. c.A kereskedelmi szankciók alkalmazási lehetőségének kiterjesztése az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás tárgyát és célját lényegesen meghiúsító kötelezettségek teljesítésének elmulasztása vagy az ILO által elfogadott, a munka világára vonatkozó alapvető elvek és jogok súlyos megsértése esetén. A kereskedelmi szankciók alkalmazása az államközi vitarendezésre vonatkozó általános szabályokat fogja követni. 20.A kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó ügyek végrehajtásának prioritásként kezelése a szóban forgó kötelezettségvállalások jellegének fontossága, a megsértésük súlyossága, valamint a környezetre vagy a munkavállalókra gyakorolt hatás alapján.

4.Következtetés

A meghatározott cselekvési pontok közül több, nevezetesen a kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó kötelezettségvállalások végrehajtásával és a civil társadalom szerepének megerősítésével kapcsolatos intézkedések többsége azonnal alkalmazható, többek között a már hatályban lévő kereskedelmi megállapodások keretében.

A kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó felülvizsgálat eredményeit minden jövőbeli tárgyalás során javaslatként napirendre fogják tűzni, és adott esetben a folyamatban lévő tárgyalások során is figyelembe veszik. A Bizottság kellő időben be fogja építeni a fent meghatározott cselekvési pontokat a tárgyalásokat megelőző tevékenységeibe.

A Bizottság felkéri az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy hagyják jóvá az e közleményben felvázolt megközelítést, és működjenek együtt a közleményben foglalt cselekvési pontok végrehajtása érdekében.