[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2011.2.4.

COM(2011) 44 végleges

2011/0021 (NLE)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti, a polgári repüléssel kapcsolatos kutatásról és fejlesztésről szóló együttműködési megállapodás megkötéséről

INDOKOLÁS

1. A javaslat háttere

1.1. A javaslat okai és céljai

2009. március 30-án a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy hozzon meg minden olyan intézkedést, amely az interoperabilitás lehető legmagasabb szintjének biztosításához szükséges az európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer alábbiakban ismertetett korszerűsítési programja, a SESAR, és egyesült államokbeli megfelelője, a NextGen, valamint az ICAO (Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet) regionális projektjei között. A felkérésben az is szerepelt, hogy a Bizottság az intézkedések meghozatalakor legyen tekintettel az ICAO mindenkori átfogó koncepciói és a SESAR közötti összhang szükségességére. Ennek megfelelően a Tanács szorgalmazta[1], hogy a Bizottság nyújtson be ajánlást, felhatalmazást kérve az Amerikai Egyesült Államok szövetségi légügyi hatóságával (FAA) létrehozandó együttműködési megállapodás megkötését eredményező tárgyalások megkezdésére. A Bizottság 2009. június 10-én nyújtotta be ajánlását[2] a Tanácsnak. A Bizottság ebben ugyanakkor arra tett javaslatot, hogy az FAA-val kialakítandó együttműködés ne csak a SESAR-NextGen interoperabilitására korlátozódjon, hanem terjedjen ki a polgári repülés tágabb kutatási és fejlesztési területeire is.

A Bizottság ajánlásai alapján a Tanács 2009. október 9-én határozatot fogadott el, melynek értelmében a Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy az Európai Unió nevében tárgyalásokat kezdjen az FAA-val a polgári repüléssel kapcsolatos kutatásról és fejlesztésről szóló együttműködési megállapodás megkötéséhez. A Tanács emellett felkérte a Bizottságot, hogy ezzel párhuzamosan dolgozzon ki mellékletet a SESAR-NextGen interoperabilitásának tárgyában.

A megállapodásjavaslat meghatározza a polgári repüléssel kapcsolatos kutatás és fejlesztés előmozdítása terén az EU és az USA között kialakítandó kölcsönös együttműködés feltételeit. Jogilag kötelező erejű keretet teremt és közösen egyeztetett viszonossági elvek követését eredményezi, ezáltal fontos eszközt képez, mely révén a felek közös célként együtt környezetkímélőbbé és gazdaságosabbá tehetik légi közlekedési rendszereiket. A magállapodásjavaslat a polgári repülést érintő minden területen együttműködésen alapuló kutatási és fejlesztési tevékenységek kialakítását teszi lehetővé a felek számára.

A felhatalmazásban foglalt tárgyalási irányelvek alapján 2010. június 18-án a két fél parafálta a megállapodás és a SESAR-NextGen interoperabilitásáról szóló melléklet tervezetét.

1.2. Háttér-információk

SESAR

Az egységes európai égbolt légiforgalmi szolgáltatási kutatási program (Single European Sky Air Traffic Management Research Programme, SESAR) az „egységes európai égbolt” kezdeményezés technológiai pillére[3]. A program három szakaszra tagolódik: meghatározza , kidolgozza és üzembe állítja az egységes európai égbolt kezdeményezés célkitűzéseinek és követelményeinek megfelelő, csúcsminőségű ATM-technológiák, rendszerek és eljárások új generációját. A SESAR meghatározási szakaszának egyik legfontosabb eredménye az európai ATM-koncepció ( főterv ) kialakítása volt; a dokumentum az Európai Unió Tanácsa által jóváhagyott és az érdekeltek által elismert, közösen kidolgozott ütemtervet foglal magában, melynek végrehajtása révén 10–15 éven belül üzembe állhat az ATM-technológiák és -eljárások új generációja. A főterv egyfelől a kidolgozás szakaszának munkaprogramját irányítja, másfelől döntő szerepet fog játszani a SESAR üzembe állítási szakaszának koordinálása során is.

A SESAR program a kidolgozás szakaszába lépett, amely szakasz az első, EU-szervként létrejött légiforgalmi szolgáltatási köz-magán társulás, a SESAR közös vállalkozás (SJU) által központilag irányított több mint 300 következetes és összehangolt kutatási, fejlesztési és hitelesítési projektet ölel fel. Az SJU azzal a céllal jött létre, hogy az európai uniós kutatási és fejlesztési törekvések összefogásával és koordinálásával gondoskodjon az európai ATM-rendszer korszerűsítéséről. Alapító tagjai az EU és az Eurocontrol, őket 15, iparágbeli (földi és fedélzeti berendezéseket gyártó vállalkozások, repülőterek, légitársaságok, légi navigációs szolgáltatók), valamint több egyéb társult tag és nem uniós országból származó csoportosulás egészíti ki.

Az Egyesült Államokban az FAA szintén útjára indított egy ATM-korszerűsítési programot, a NextGent. Tekintettel a SESAR és a NextGen közötti párhuzamra, az európai légtérhasználók azzal a jogos igénnyel álltak elő, hogy az üzemeltetés globális biztonsága és zavartalansága, az európai ipar számára kínálkozó piaci lehetőségek növelése, valamint a fedélzeti berendezések költséges kétszeres üzembe állításának elkerülése érdekében biztosítani kell a SESAR és a NextGen interoperabilitását. Az egyesült államokbeli vállalkozások már eddig is hozzá tudtak férni a SESAR jellegű európai kutatási és fejlesztési programokhoz, ezért fontos, hogy Európa ipara ugyanígy élni tudjon ennek lehetőségével.

A Bizottság álláspontja szerint az FAA-val való műszaki és üzemeltetési együttműködés megerősítése égető és nélkülözhetetlen lépés általában véve a polgári repülés ágazata számára. Ami azt illeti, a polgári repülés összes aspektusát felölelő, holisztikus közelítésmóddal célravezetőbben fokozható a légi közlekedési rendszerek gazdaságossága és fenntarthatósága. Ennek szellemében a Bizottság az együttműködési keretnek a polgári repülés tágabb területére való kiterjesztésére tett javaslatot.

Az Egyesült Államokkal létrehozandó együttműködési megállapodás tervezete egyrészről szilárd és jogilag kötelező erejű alapot teremt a kutatási és fejlesztési tevékenységek közös végrehajtására, másrészről a felmerülő érzékeny kérdésekkel, például a felelősségvállalással, a szellemi tulajdonjogokkal vagy a viszonossággal is érdemben foglalkozik. A megállapodás ezen túlmenően nemzetközi repülési szabványok meghatározására is lehetőséget nyújt, mivel az érdekeltek elvárásaira válaszul világszintű interoperabilitást, Európa ipara számára pedig újabb piaci lehetőségeket teremt.

1.3. Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen

Az Európai Bizottság és az FAA között először 2006. július 18-án jött létre egyetértési megállapodás, az együttműködés olyan keretét hozva létre, amely az együttes globális üzemeltetés elősegítése révén hozzá tud járulni a légiforgalmi szolgáltatások rendszerének globálisabbá tételéhez. Az egyetértési megállapodás 2009. március 17-én módosult, hogy új elemként megjelenítse azt a kiemelt szerepet, amelyet az SJU játszik az FAA-val az Európai Bizottság felügyelete alatt folytatott műszaki együttműködésben. Deklaratív jellegéből adódóan az egyetértési megállapodás azonban nem biztosít jogilag kötelező erejű keretet a felelősségvállalást, a szellemi tulajdonjogot és a viszonosságot érintő kérdések kielégítő kezeléséhez. Az együttműködési megállapodás ezen javaslata, különös tekintettel a SESAR-NextGen interoperabilitásával kapcsolatos mellékletére, a meglévő egyetértési megállapodás helyébe lép.

1.4. Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel

Az együttműködési megállapodás ezen javaslata hozzájárul az „egységes európai égbolt” kezdeményezés politikai célkitűzéseinek teljesítéséhez, mivel a technológiai pillérét alkotó SESAR-program végrehajtását támogatja. Az új ATM-technológiák időszerű kidolgozásával és üzembe állításával végeredményben nő Európa innovációs kapacitása és az európai ipar globális versenyképessége, és az EU növelheti súlyát a szabványügyi testületekben.

A megállapodásjavaslat a felek közötti műszaki és üzemeltetési együttműködést egyértelmű jogi keret biztosításával hivatott ösztönözni, összhangban az EU kutatáspolitikájával és hozzájárulva a hetedik keretprogramban foglaltak végrehajtásához.

2. Konzultáció az érdekeltekkel; hatásvizsgálat

2.1. Konzultáció az érdekeltekkel

A légi közlekedési ágazat támogatja azokat a perspektívákat, amelyek az EU és az USA közötti, jogilag kötelező erejű együttműködési megállapodásban rejlenek. Az európai ipar képviselőinek várakozásai szerint a megállapodásban foglalt viszonossági elvek megvalósulása révén arányos lehetőségekkel tudnak majd élni az Egyesült Államokkal együttműködésben végrehajtott, átláthatóságon, kölcsönös előnyökön, valamint méltányos és tisztességes elbánáson alapuló tevékenységek folytatásához.

A konzultáció módja, a legfontosabb célterületek és a válaszadók köre

A tárgyalások során a Bizottság mindvégig konzultált az érdekeltekkel, különösen a SESAR közös vállalkozáson, a tagállamokon, valamint a Tanács által a megállapodásban foglaltak egyeztetése céljából létrehozott különbizottságon keresztül.

Az észrevételek és felhasználásuk rövid ismertetése

A tárgyalások során képviselt uniós álláspont kidolgozásakor az érdekeltek valamennyi észrevételét kellőképpen figyelembe vették.

2.2. Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

A tárgyalások lebonyolításához szükséges műszaki szakértelmet a SESAR közös vállalkozás biztosította. Jogi kérdésekben a Bizottság jogi szolgálata állt rendelkezésre. Külső szakértők bevonására nem volt szükség.

2.3. Hatásvizsgálat

A megállapodás biztos jogi alapot teremt, amely mélyreható műszaki és üzemeltetési együttműködést tesz lehetővé, mely révén a polgári repülés területén a kellő időben egységes szabványok születhetnek. A viszonossági elvek meghatározása, végrehajtása és nyomon követése emellett hozzájárul ahhoz, hogy az európai ipar új egyesült államokbeli piacokra tudjon belépni. Ha a viszonosság elvét nem sikerül érvényesíteni, Európa ipara elesik az amerikai piacokhoz való méltányos hozzáférés lehetőségétől.

Az ATM-korszerűsítés konkrét esetét tekintve az ICAO szabványosítási tevékenységeinek összehangolt EU–USA támogatása olyan ösztönző erőt képvisel, amely a közös SESAR-NextGen szabványokat a légiforgalmi szolgáltatások nemzetközi szabványaivá alakíthatja. Ha nem sikerül garantálni a rendszerek interoperabilitását, az Európában és az Egyesült Államokban egyaránt közlekedő légi járművek ezreit kell kétszeresen ellátni fedélzeti berendezésekkel, ami pedig olyan mértékű beruházást igényel, amelyet egyetlen légitársaság sem engedhet meg magának pénzügyi válság idején.

3. A javaslat jogi elemei

3.1. A javaslat összefoglalása

Az együttműködési megállapodásjavaslat szövegtörzse rögzíti az együttműködés és az irányítás alapelveit. A szövegtörzset mellékletek és azok függelékei kísérik, amelyek a polgári repüléssel kapcsolatos kutatás és fejlesztés területének konkrét műszaki célkitűzéseit taglalják. A tanácsi felhatalmazásnak megfelelően az első melléklet a SESAR-NextGen interoperabilitásának kérdésével foglalkozik.

Az irányítási intézkedések között szerepel egy, a Bizottság és az FAA képviselőiből álló vegyes bizottság felállítása, melynek munkáját az európai uniós tagállamok képviselői is segítenék. A vegyes bizottság e megállapodás, annak mellékletei és függelékei működésével kapcsolatos bármilyen üggyel foglalkozhat.

3.2. Jogalap

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben 218. cikkének (6) bekezdésével.

3.3. A szubszidiaritás elve

Figyelembe véve azt a tényt, hogy a légi közlekedés páneurópai jellegű és kezeléséhez következetes, uniós szintű szemléletre van szükség, az egyes tagállamok és az USA közötti kétoldalú megállapodások alapján nem teljesíthetőek az együttműködési megállapodás céljai. A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.

3.4. Az arányosság elve

Az EU és az USA közötti együttműködési megállapodás a felek közötti műszaki együttműködés előmozdításának hathatós, kötelező erejű jogi eszköze. Általános keretet teremt az együttműködésen alapuló tevékenységek beindításához, a polgári repüléssel kapcsolatos kutatás és fejlesztés minden területén mindkét fél számára egymással arányban álló részvételi lehetőségeket biztosítva.

A megállapodásjavaslatban foglaltak adminisztratív vagy pénzügyi szempontból nem rónak többletterhet sem a tagállami hatóságokra, sem az ágazatra.

3.5. A jogi aktus típusának megválasztása

Javasolt aktus: együttműködési megállapodás

A légi közlekedési külkapcsolatok csak nemzetközi megállapodások útján rendezhetők.

4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai.

2011/0021 (NLE)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti, a polgári repüléssel kapcsolatos kutatásról és fejlesztésről szóló együttműködési megállapodás megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára[4],

az Európai Parlament ...-i egyetértésével,

mivel:

(1) A Bizottság az Európai Unió nevében tárgyalásokat folytatott az Amerikai Egyesült Államokkal egy, a polgári repüléssel kapcsolatos kutatásról és fejlesztésről szóló együttműködési megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás).

(2) A megállapodást a felek ...-án/-én aláírták.

(3) A megállapodást az Európai Uniónak indokolt jóváhagynia,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk (Jóváhagyás)

1. A megállapodást az Európai Unió nevében a Tanács jóváhagyja. A megállapodás szövegét e határozat melléklete tartalmazza.

2. A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodás XII. cikkének B. pontjában előírt értesítés megtételére jogosult személyt.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

[pic] |

MELLÉKLET

EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS

NAT-I-9406

AZ AMERIKAI EGYESÜLT

ÁLLAMOK

ÉS

AZ EURÓPAI UNIÓ KÖZÖTT

MIVEL az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió közös céljának tekinti a polgári repüléssel kapcsolatos kutatás és fejlesztés támogatását és előmozdítását, és

MIVEL az együttműködés ezen a téren mind az Európai Unióban, mind az Amerikai Egyesült Államokban ösztönzést ad a polgári repüléstechnikai és repülésbiztonsági fejlesztéseknek,

EZÉRT az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok (együttesen: a „felek”, külön-külön: a „fél”) megállapodnak abban, hogy az alábbi feltételek mellett közös programokat hajtanak végre:

I. CIKK – CÉLOK

A. Ez az együttműködési megállapodás, annak mellékletei és függelékei (együtt: a „megállapodás”) meghatározzák a polgári repüléssel kapcsolatos kutatás és fejlesztés előmozdítása terén az EU és az USA között kialakítandó kölcsönös együttműködés feltételeit. Teljesítéséhez a felek – erre a célra elkülönített pénzügyi és egyéb szükséges források rendelkezésre állásának függvényében – személyi és egyéb erőforrásokat, valamint más kapcsolódó szolgáltatásokat biztosíthatnak a megállapodás mellékleteiben és függelékeiben előirányzott együttműködéshez szükséges mértékig.

B. A megállapodás célkitűzései az alábbiakban felsorolt területeken folytatott együttműködés révén teljesíthetők:

1. programokkal, projektekkel, kutatási eredményekkel vagy szakmai publikációkkal kapcsolatos információcsere;

2. közös elemzések végrehajtása;

3. kutatási és fejlesztési programok és projektek koordinálása és együttes végrehajtása;

4. tudományos és műszaki munkatársak cseréje;

5. kutatási tevékenységek és kompatibilitási vizsgálatok végrehajtásához szükséges konkrét berendezések, szoftverek és rendszerek cseréje;

6. szimpóziumok és konferenciák közös szervezése, és

7. kölcsönösségen alapuló egyeztetés a megfelelő nemzetközi testületekben kialakítandó összehangolt fellépéshez.

C. Az alkalmazandó törvényekkel, rendeletekkel, politikákkal és azok esetleges módosításaival és kiegészítéseivel összhangban a felek a lehető legnagyobb mértékben előmozdítják a résztvevők e megállapodás alapján végzett együttműködési tevékenységekbe történő bevonását annak érdekében, hogy egymással arányban álló lehetőségeket nyújtsanak a tudományos és technológiai kutatási és fejlesztési tevékenységekben való részvételhez. A felek az alábbi elvekkel összhangban vonják be a résztvevőket a viszonossági alapon folytatott együttműködésbe:

1. kölcsönös előnyök;

2. egymással arányban álló lehetőségek együttműködést igénylő tevékenységek folytatására;

3. méltányos és tisztességes elbánás;

4. az együttműködési tevékenységeket vélhetően érintő információk kellő időben történő cseréje; és

5. átláthatóság.

D. Az együttműködésen alapuló, említett tevékenységeket a II. cikkben meghatározott mellékletek és függelékek szerint kell lefolytatni.

II. CIKK – VÉGREHAJTÁS

A. Ezt a megállapodást az annak részét alkotó mellékletekben és függelékekben foglaltak teljesítésével kell végrehajtani. Az említett mellékletek és függelékek helyzettől függően meghatározzák egy adott területen vagy cél érdekében folytatandó együttműködés jellegét és tartamát, a szellemi tulajdon, a felelősség, a finanszírozás és a költségfelosztás kezelését, valamint más releváns kérdéseket. Hacsak a felek kifejezetten másként nem rendelkeznek, amennyiben a mellékletek vagy függelékek bármely rendelkezése nem egyeztethető össze a megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel, a megállapodás rendelkezései az irányadók.

B. Az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió képviselői rendszeres időközönként találkoznak, hogy

1. együttműködésen alapuló új tevékenységek lehetőségéről egyeztessenek, és

2. áttekintsék a megállapodás melléklete vagy függeléke értelmében folytatott tevékenységek alakulását.

C. Az e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységek összehangolása és előmozdítása az Amerikai Egyesült Államok kormánya nevében a szövetségi légügyi hatóság (Federal Aviation Administration), az Európai Unió nevében az Európai Bizottság által történik.

D. A megállapodással kapcsolatos koordináció és irányítás céljából kijelölt hivatalok, amelyekhez a megállapodás értelmében nyújtott szolgáltatások iránti összes kérelmet intézni lehet, a következők:

1. Az Amerikai Egyesült Államokban:

Federal Aviation Administration (szövetségi légügyi hatóság) Office of International Aviation (nemzetközi légügyi hivatal) Wilbur Wright Bldg., 6th Floor, East 600 Independence Ave., S.W. Washington, D.C. 20591 - USA Telefon: +1-202-385-8900 |

2. Az Európai Unióban

European Commission (Európai Bizottság) Directorate-General for Mobility and Transport (Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság) Directorate for Air Transport 1040 Brussels - Belgium Telefon: +32-2-2968430 Fax: +32-2-2968353 |

E. A konkrét tevékenységekkel kapcsolatos technikai kapcsolattartás módját a megállapodás mellékleteiben és függelékeiben ismertetetteknek megfelelően kell rögzíteni.

III. CIKK – VEZETÉS

A. A felek e megállapodással vegyes bizottságot állítanak fel, amely a megállapodás hatékony működésének biztosításáért felel és a végrehajtás hatékonyságának értékelése céljából rendszeres időközönként ülésezik.

B. A vegyes bizottság tagjai:

1. az Amerikai Egyesült Államok részéről a szövetségi légügyi hatóság képviselője (társelnök), és

2. az Európai Unió részéről az Európai Bizottság képviselője (társelnök), akinek a munkáját az Európai Unió tagállamainak képviselői segítik.

C. A vegyes bizottság ad hoc jelleggel meghívhat adott területen jártas szakértőket. A vegyes bizottság szakmai munkacsoportokat hozhat létre, figyelemmel kísérheti azok működését, valamint a megállapodás meghatározott mellékletei és függelékei értelmében létrehozott bizottságok és csoportok munkáját. A vegyes bizottság belső irányítási eljárásokat dolgoz ki és fogad el.

D. A vegyes bizottság a tagságát alkotó két fél konszenzusa birtokában hozza meg összes döntését. E döntéseket írásban rögzíti, a felek vegyes bizottságbeli képviselői pedig azokat aláírásukkal megerősítik.

E. A vegyes bizottság e megállapodás, annak mellékletei és függelékei működésével kapcsolatos bármilyen ügyet tárgyalhat. Különösen a következők tartoznak a felelősségi körébe:

1. fórumot biztosít a megállapodás, annak mellékletei és függelékei alkalmazási körébe tartozó, alábbi témákkal kapcsolatos egyeztetéshez:

a. e megállapodás, annak mellékletei és függelékei végrehajtását érintő változások és az esetlegesen felmerülő kérdések; b. egységes megközelítés új technológiák és eljárások bevezetéséhez, kutatási és értékelési programokhoz és egyéb, közös érdekű területekhez; és c. az egyes felek rendelet- és jogszabálytervezetei, amelyek a másik fél érdekeit érinthetik a megállapodás, annak mellékletei és függelékei alkalmazási körén belül. |

2. adott esetben további mellékleteket és függelékeket fogad el a megállapodáshoz;

3. adott esetben további módosításokat fogad el a megállapodás mellékleteihez és függelékeihez; és

4. adott esetben javaslatot terjeszt elő a feleknek e megállapodás más jellegű módosítására vonatkozóan.

IV. CIKK – SZAKEMBERCSERE

A felek a megállapodás mellékleteiben és függelékeiben ismertetett tevékenységek végrehajtásához szakembercsere formájában egymás műszaki munkatársait is igénybe vehetik. A szakembercserét e megállapodásban, valamint annak mellékleteiben és függelékeiben meghatározott feltételek szerint kell lebonyolítani. A felek által a szakembercsere keretében foglalkoztatott műszaki munkatársak a vonatkozó mellékletben vagy a függelékben meghatározott munkát végezhetik. Közös megegyezés alapján műszaki munkatársakat delegálhatnak az Egyesült Államok vagy az Európai Unió ügynökségei vagy szerződéses vállalkozói.

V. CIKK – A BERENDEZÉSEK KÖLCSÖNZÉSÉRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

E megállapodás vonatkozó mellékletében vagy függelékében foglaltaknak megfelelően az egyik fél (kölcsönbeadó) berendezést kölcsönözhet a másik félnek (kölcsönbe vevő). Hacsak a mellékletek vagy függelékek egyike erről másképpen nem rendelkezik, az alábbi általános szabályok vonatkoznak minden berendezéskölcsönzésre:

A. A kölcsönzött berendezés értékét a kölcsönbeadó határozza meg.

B. A kölcsönbevevő a kölcsönzött berendezést a kölcsönbeadónak a felek által a vonatkozó mellékletben vagy függelékben megjelölt telephelyén veszi birtokba és letétbe. A berendezés mindaddig a kölcsönbe vevő birtokában és felügyelete alatt marad, amíg az alábbi H. pontnak megfelelően vissza nem kerül a kölcsönbeadóhoz.

C. A kölcsönbevevő saját költségén szállíttatja át a kölcsönzött berendezéseket a felek által a vonatkozó mellékletben vagy függelékben megjelölt telephelyre.

D. A felek együttműködnek egymással a kölcsönzött berendezések szállításához szükséges kiviteli engedélyek és egyéb dokumentumok rendelkezésre bocsátása érdekében.

E. A kölcsönbevevő felelőssége üzembe helyezni a kölcsönzött berendezéseket a felek által a vonatkozó mellékletben vagy függelékben megjelölt telephelyen. A kölcsönbeadó igény szerint segítséget nyújthat a kölcsönbe vevőnek a kölcsönzött berendezés üzembe helyezéséhez a felek által egyeztetett feltételek mellett.

F. A kölcsön tartama alatt a kölcsönbe vevő a kölcsönzött berendezést megfelelő műszaki állapotban üzemelteti és tartja, gondoskodik annak folyamatos működőképességéről, valamint lehetővé teszi, hogy azt a kölcsönbeadó bármely ésszerű időpontban ellenőrizhesse.

G. A kölcsönbeadó segítséget nyújt a kölcsönbe vevőnek azon általános cikkek és speciális alkatrészek beszerzési forrásának azonosításához, amelyekhez a kölcsönbe vevő fél közvetlenül nem tud hozzájutni.

H. E megállapodás vagy a vonatkozó melléklet vagy függelék megszűnésekor vagy lejártakor, illetve amikor a kölcsönzött berendezésre már nincs szükség, a kölcsönbe vevő saját költségén visszajuttatja azt a kölcsönbeadónak.

I. Amennyiben az e megállapodás szerint kölcsönzött, a kölcsönbe vevő fél birtokában vagy felügyelete alatt lévő berendezés elvész vagy károsodik, a kölcsönbe vevő fél a kölcsönbeadó igényeinek megfelelően vagy megjavítja azt, vagy az elveszett vagy károsodott berendezés (a fenti A. pont szerint a kölcsönbeadó által meghatározott) értékének megfelelően kompenzálja a kölcsönbeadót.

J. Az e megállapodás értelmében kölcsönzött berendezéseket kizárólag kutatási, fejlesztési és hitelesítési célokra lehet rendelkezésre bocsátani, tényleges polgári repülési vagy egyéb üzemeltetési célokra semmilyen körülmények között nem használhatók.

K. A technológiák, berendezések és egyéb cikkek e megállapodás szerint végrehajtott cseréjére a felek hatályos jogszabályai és politikái alkalmazandók.

VI. CIKK – FINANSZÍROZÁS

A. Hacsak a megállapodás valamely melléklete vagy függeléke másképp nem rendelkezik, mindkét fél maga fedezi a megállapodásban foglaltak végrehajtásával összefüggésben felmerülő költségeit.

B. A megállapodást ezen együttműködési program azonosítása érdekében az Egyesült Államok látta el a NAT-I-9406 számmal, a megállapodással kapcsolatos minden levélváltáskor erre a számra kell hivatkozni.

VII. CIKK – INFORMÁCIÓK KIADÁSA

A. Hacsak arra hatályos jogszabály nem kötelez vagy arról a felek előzetesen írásban meg nem állapodnak, a felek egyike sem hozhat harmadik felek tudomására semmilyen információt vagy anyagot a megállapodás, annak mellékletei vagy függelékei értelmében egyeztetett programmal vagy az azzal összefüggésben végrehajtott feladatokkal kapcsolatban, kivéve (i) a feladatok elvégzésével vagy a programokkal megbízott vállalkozóknak vagy alvállalkozóknak, a szóban forgó feladatok vagy programok végrehajtásához szükséges mértékig, illetve (ii) a felek egyéb állami hatóságainak.

B. Ha a felek egyike úgy ítéli meg, hogy jogszabályi vagy rendeleti kötelezettségekből adódóan bizonyosan vagy valószínűsíthetően nem tudja betartani a közzétételre vonatkozóan ezen cikk alapján meghatározott tilalmat, erről haladéktalanul, még az információk közzététele előtt tájékoztatja a másik felet. A felek a megfelelő lépések meghatározása céljából ezt követően konzultálnak egymással.

VIII. CIKK – SZELLEMI TULAJDONJOGOK

A. Az a fél, amely a megállapodás mellékleteiben vagy függelékeiben foglalt feltételeknek megfelelően szellemi tulajdont (azaz ezen megállapodás alkalmazásában az adathordozó formátumától függetlenül elemzéseket, jelentéseket, adatbázisokat, szoftvereket, know-how-t, műszaki vagy kereskedelmi szempontból érzékeny információkat, adatokat, feljegyzéseket, kapcsolódó dokumentációt és anyagokat) bocsát a másik fél rendelkezésére, a rendelkezésre bocsátást megelőző jogállásnak megfelelően az átadott szellemi tulajdonhoz kapcsolódó jogok birtokosa marad. A megállapodás mellékleteinek vagy függelékeinek megfelelően dokumentumokat vagy egyéb szellemi tulajdont rendelkezésre bocsátó fél az adott helyzetnek megfelelően köteles egyértelműen ellátni a dokumentumot vagy az egyéb szellemi tulajdont „bizalmas”, „jogvédett” vagy „üzleti titok” megjelöléssel.

B. Hacsak arról e megállapodás valamely melléklete vagy függeléke másképp nem rendelkezik, az egyik fél szellemi tulajdonát átvevő másik fél:

1. az átvétellel nem szerez jogokat a szellemi tulajdon felett; és

2. a megállapodás valamely mellékletével vagy függelékével kapcsolatos program végrehajtásával megbízott vállalkozók vagy alvállalkozók kivételével más harmadik felet nem tájékoztat a szellemi tulajdonról a másik fél írásbeli hozzájárulása nélkül. Ha egy fél információkat ad ki a programban résztvevő vállalkozók vagy alvállalkozók számára, akkor azt a következő feltételek mellett teheti meg:

a. a vállalkozók vagy alvállalkozók számára a szellemi tulajdon használatát a vonatkozó mellékletben vagy függelékben meghatározott célokra korlátozza; és b. tilalmat rendel el a vállalkozók vagy alvállalkozók számára a szellemi tulajdon harmadik felekkel való további megosztására, hacsak ahhoz a másik fél előzetesen írásban hozzá nem járult. |

C. Hacsak arról e megállapodás vonatkozó melléklete vagy függeléke másképp nem rendelkezik, a felek által a megállapodással, illetve annak mellékleteivel vagy függelékeivel összefüggésben, közösen létrehozott szellemi tulajdon feletti tulajdonjog megoszlik a felek között.

1. A felek mindegyike nem kizárólagos, visszavonhatatlan jogokkal rendelkezik minden országban az említett szellemi tulajdon reprodukciójára, további alkotásokhoz való felhasználására, nyilvános terjesztésére és fordítására vonatkozóan azzal a feltétellel, hogy az említett reprodukció, felhasználás, terjesztés vagy fordítás a másik fél szellemi tulajdonjogának védelmét nem befolyásolja. A nyilvános terjesztést megelőzően az egyes feleknek vagy végrehajtó hatóságaiknak joguk van ellenőrizni a fordításokat.

2. A tudományos és szakmai folyóiratokban megjelent cikkek nyilvánosan közzétett összes példányán, valamint az ezen megállapodás, illetve annak mellékletei és függelékei értelmében folytatott együttműködés nyomán létrejövő, nem jogvédett tudományos jelentésekben és könyvekben fel kell tüntetni a szerzők nevét, hacsak kifejezetten nem kérik nevük elhagyását.

D. Amennyiben a felek egyike nem ért egyet a másik fél által ezen megállapodás, illetve annak mellékletei vagy függelékei szerint egy adott dokumentum vagy más szellemi tulajdon kapcsán meghatározott „bizalmas”, „jogvédett” vagy „üzleti titok” minősítéssel, akkor a kifogást emelő fél konzultációt kezdeményez a másik féllel a kérdés rendezésére. A konzultációkra a vegyes bizottság üléseinek alkalmával, illetve a megállapodás mellékletei vagy függelékei értelmében létrehozott egyéb bizottságok ülésein is sor kerülhet.

IX. CIKK – MENTESSÉG ÉS FELELŐSSÉG

A. A felek a megállapodás vonatkozó mellékleteiben és függelékeiben meghatározott tevékenységekkel összefüggő mentességi és kötelmi kérdésekkel a szükséges mértékben foglalkoznak.

B. A felek megállapodnak abban, hogy a megállapodás, illetve annak mellékletei és függelékei szerint vállalt tevékenységeket kellő szakmai gondossággal hajtják végre, és megtesznek minden ésszerűen elvárható lépést a harmadik feleket érintő, lehetséges kockázatok minimalizálása, valamint az összes biztonsági és felügyeleti követelmény betartása érdekében.

X. CIKK – MÓDOSÍTÁSOK

A. A felek a megállapodást, annak mellékleteit és függelékeit szükség szerint módosíthatják. A módosítás részleteit mindkét fél által aláírt, írásos megállapodással kell dokumentálnia a feleknek.

B. A vegyes bizottság által elfogadott, a megállapodást, illetve annak mellékleteit vagy függelékeit érintő módosítások a vegyes bizottságnak az e megállapodás III. cikkének D. pontja alapján hozott, a felek nevében a vegyes bizottság társelnökei által aláírt döntésével lépnek hatályba.

XI. CIKK – A VITÁK RENDEZÉSE

A felek a megállapodásnak, annak mellékleteinek vagy függelékeinek értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos minden vitás kérdést konzultáció útján rendeznek. A felek a felmerült vitás kérdések rendezéséhez nem fordulnak nemzetközi bírósághoz vagy harmadik félhez.

XII. CIKK – HATÁLYBALÉPÉS ÉS MEGSZŰNÉS

A. Ez a megállapodás a hatálybalépéséig az aláírás időpontjától kezdve ideiglenesen alkalmazandó.

B. Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amelyen a felek írásban értesítették egymást arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik lezárultak, és megszűnéséig hatályban marad.

C. A megállapodás hatálybalépését követően a vegyes bizottság által elfogadott bármely külön melléklet vagy függelék a vegyes bizottságnak az e megállapodás III. cikkének D. pontja alapján hozott, a felek nevében a vegyes bizottság társelnökei által aláírt döntésével lép hatályba.

D. E megállapodást, annak mellékleteit vagy függelékeit bármelyik fél hatvan (60) napos felmondási idővel, bármikor írásban megszüntetheti. A megállapodás megszüntetése nem érinti a feleknek az V., VII., VIII. és IX. cikk értelmében fennálló jogait és kötelezettségeit. A megállapodásnak, illetve mellékleteinek és függelékeinek a megszűnését követően mindkét félnek százhúsz (120) nap áll rendelkezésére tevékenységeinek lezárására. A megállapodás megszűnésével a felek által a megállapodás részeként elfogadott összes melléklet és függelék is megszűnik.

XIII. CIKK – ALÁÍRÓ FELEK

Az Egyesült Államok és az Európai Unió elfogadják e megállapodás rendelkezéseit, és ezt az erre szabályszerűen feljogosított képviselőik aláírásával jelzik.

AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK | EURÓPAI UNIÓ |

NÉV:_______________________________ | NÉV:_______________________________ |

BEOSZTÁS: Nemzetközi légügyi tisztviselő-helyettes Federal Aviation Administration (szövetségi légügyi hatóság) Közlekedési Minisztérium | BEOSZTÁS: |

[1] A Tanács állásfoglalása az európai légiszolgáltatási főterv jóváhagyásáról, 14. és 15. cikk, 2009. március 30.

[2] A Bizottság ajánlása az Európai Tanácsnak (SEC(2009) 744 végleges, 2009.6.8.).

[3] ... rendelet

[4] HL C […], […], […] o.