ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.3.7

Az Európai Bizottság értékeli az úgynevezett adóparadicsom tiltólistáját is, amely 2017 óta van érvényben, és világszerte több száz káros adórendszert vizsgált meg. A listán szereplő joghatóságok közül több is kötelezettséget vállalt a Tanáccsal szemben arra, hogy foglalkozni fog a tisztességtelen adóversennyel és a korlátozott átláthatósággal kapcsolatos aggályokkal. Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság véleményével, hogy ideje felülvizsgálni a jegyzéket, és áttekinteni, hogyan lehetne hatékonyabbá és igazságosabbá tenni azt, figyelembe véve a globális digitalizált gazdaság új kihívásait. Az EGSZB támogatja az Európai Bizottságnak azt a kritériumát is, hogy amikor bizonyos alacsony kockázatú és kis kapacitású országok rákerülnek vagy rákerülhetnek a jegyzékre, lehetőséget kapjanak arra, hogy észszerű határidőn belül javítsák a jó adóügyi kormányzásra és az átláthatóságra vonatkozó normáikat.
3.2

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottságnak az éghajlati vészhelyzettel kapcsolatos elemzésével, amely szerint szükséges a lakások és egyéb épületek felújítása, és a Covid19-válság lehetőséget kínál az újragondolásukra, újratervezésükre és korszerűsítésükre egy olyan megközelítés révén, amely három területen is (környezeti, társadalmi és gazdasági) előrelépést hozna. Egyedülálló lehetőség kínálkozik arra, hogy egyszerre lépjünk fel a klímasemlegesség, a helyreállítás és a társadalmi kohézió érdekében. Az EGSZB felhívja a figyelmet az érintett épületek, és különösen a felújítandó lakások sokféleségére, amelyekbe egyaránt beletartoznak a családi házak, a szovjet érában épített nagy tömbházak és a szegényebb külvárosok is. Az épületeknek ebben a kavalkádjában külön prioritási sorrendet kell felállítani a kelet-európai tömbházak, az alulértékelt városközpontok nagyon régi házai, az elővárosi és a vidéki otthonok között. Tekintettel arra, hogy a lakásállomány elavulttá vált, és felújítási folyamatokat tesz szükségessé mind a polgárok életminőségének javítása, mind pedig az épületek műszaki fejlesztése érdekében, biztosítani kell a polgárok finanszírozáshoz való hozzáférését, mivel ez jelenleg a felújítás egyik jelentős akadálya. Hasonlóképpen figyelembe kell venni a fogyatékossággal élők hozzáférését is. Az Európai Uniónak meg kell ragadnia ezt a lehetőséget, hogy egy nagyszabású fellépés keretében a megfelelő kommunikáció által közelebb kerüljön a polgáraihoz és a területekhez, amelyeken élnek.
3.5.

Az EGSZB úgy véli, hogy a Next Generation EU kezdeményezést a megfelelő formában és időben dolgozták ki és fogadták el. Pénzügyi támogatást nyújt, amivel biztosítja a gazdasági helyreállítást, és segíthet az EU-nak abban, hogy a jelenlegi válságból erősebben és ellenállóképesebben jöjjön ki az infrastruktúrára, az oktatásra és az éghajlati válságból való kilábalást szolgáló intézkedésekre irányuló állami beruházásoknak köszönhetrően. Szem előtt kell tartani azonban, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében a programok finanszírozására felvett kölcsönöket később vissza is kell fizetni. Az európai bizottsági dokumentum egy másik forgatókönyvet is mérlegelhetne a terv finanszírozására, amelyben figyelembe veszi, hogy újabb válságok is jöhetnek. Az EGSZB elismeri ugyanakkor, hogy ahhoz, hogy a következő nemzedékek számára biztosítsuk a gazdasági, társadalmi és környezeti fenntarthatóságot, közberuházásokat kell végrehajtani az infrastruktúrák és az oktatás területén. Ez az alapja a jólét, a jövedelem és a versenyképesség hosszú távú biztosításának is.
az ágazat átalakulására összpontosítanak

A 4. intézkedés olyan intézkedéseket vezet be, amelyek, szabadjára engedve az innovációt az európai médiaadattár bevezetésén és új üzleti modellek ösztönzésén keresztül. Ahogy azt már más véleményeiben ( 5 ) is kifejtette, az EGSZB egyetért azzal, hogy ki kell építenünk az adatok valódi európai egységes piacát, egy európai szabályokon és értékeken alapuló európai adatteret, többek között a médiaágazatban is. Az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük, hogy növeljék az ágazat azon képességét, hogy egy egyre inkább adatokon alapuló médiamodellre álljon át, mivel e tekintetben jelentős különbségek vannak az ágazaton belül. Az EGSZB azonban aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy gondoskodni kell az ezen az európai piacon adatokat szolgáltató felhasználók jogainak garantálásáról, ugyanakkor a különböző európai fogyasztói szervezetek által megfogalmazottakkal összhangban rámutat arra, hogy a felhasználóknak méltányos ellentételezést kell kapniuk adataik felhasználásáért.
5.3.3.

Az oltóanyagok hatékonyságának és biztonságosságának figyelemmel kísérése érdekében az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) keretében koordinálni kell a vizsgálatokat, továbbá a folyamat felgyorsítása érdekében olyan „gördülő felülvizsgálatot” kell bevezetni, amelynek keretében a munkacsoport valós időben vizsgálja meg a klinikai vizsgálatokból származó adatokat és bizonyítékokat. Ez a munkacsoport tudományos tanácsokat ad a gyógyszerek és oltóanyagok klinikai vizsgálatainak tervezeteivel kapcsolatban is. E hatáskör gyakorlása során a munkacsoportnak ösztönöznie kell a klinikai vizsgálatok során mérendő gyógyszerekre vonatkozó, klinikailag legrelevánsabb teljesítménycélok meghatározását. Az ügynökség már most is nyújt tudományos tanácsadást, de most már 20 napon belül, gyorsított eljárás keretében és ingyen fogja ezt megtenni.
2.2.5.

A Covid19-válság negatívan hatott az oktatásra is. Az iskolák 2020-as bezárása – ami valószínűleg 2021-ben is folytatódni fog – megszakította az oktatási folyamatot, amely amúgy sem volt eléggé inkluzív. A kiszolgáltatott és kisebbségi csoportokba tartozó gyermekek és fiatalok már a világjárvány előtt is lemorzsolódtak az iskolából, vagy nem vettek részt teljeskörűen az oktatási folyamatban. Ha részt vettek az oktatásban, a kisebbségi háttérrel rendelkező gyermekek hátrányos megkülönböztetést és bántalmazást szenvedtek el, amit az Európai Bizottság javaslata nem ismer el teljes mértékben. Az iskolák nem csupán oktatási intézmények; az iskolákban és azok köré szerveződve számos szolgáltatást is nyújtanak, az étkeztetéstől kezdve az egészségügyi ellenőrzésen át és a szülők és a közösség által elkövetett bántalmazás megelőzéséig. Az online tanítás egy szükséghelyzeti megoldás volt. Sok esetben ez újabb akadályt gördített a kiszolgáltatott és kisebbségi csoportokba tartozó gyermekek elé, mivel nem rendelkeznek megfelelő eszközökkel és az internetkapcsolattal. Amint újra meg lehet nyitni az iskolákat, közvetlen és határozott fellépésre van szükség a felzárkóztató oktatás és szolgáltatásnyújtás megkezdése érdekében. Az EGSZB várakozással tekint az Európai Bizottság 2021-re tervezett átfogó gyermekjogi stratégiájára is. Reméljük, hogy a stratégia rasszizmus és megkülönböztetés elleni fellépéseket is tartalmazni fog, de kapcsolódik majd olyan politikákhoz és erőforrásokhoz is, amelyek enyhíthetik a világjárvány negatív következményeit és az előidézett zavarokat.
Az EGSZB megjegyzi, hogy a két javaslat egyes rendelkezései átfedésben vannak, mivel szorosan összekapcsolódnak és kiegészítik egymást: az egyik javaslat elsősorban a kiberbiztonságra, a másik pedig a fizikai biztonságra összpontosít. Rámutat arra is, hogy a CER szerinti kritikus fontosságú szervezetek ugyanazokban az ágazatokban működnek, mint a NIS 2 szerinti „alapvető” szervezetek ( 7 ) , sőt egybeesnek azokkal. Ráadásul a CER szerinti kritikus fontosságú szervezetek mindegyike a NIS 2 által meghatározott kiberbiztonsági kötelezettségek hatálya alá tartozik. A két javaslat számos áthidaló záradékot is előír a folytonosság biztosítása érdekében. Ilyenek többek között a hatóságok közötti megerősített együttműködésre vonatkozó rendelkezések, a felügyeleti tevékenységekkel kapcsolatos információcsere, a hálózati és információs rendszerek biztonságáért felelős hatóságok értesítése a kritikus fontosságú szervezetek CER szerinti azonosításáról és rendszeres találkozók az érintett együttműködési csoportok között, amelyeket évente legalább egyszer megrendeznek. A két javaslatnak a jogalapja is megegyezik, az EUMSZ 114. cikke, amelynek célja a belső piac kiteljesítése a nemzeti szabályok harmonizálásán keresztül; ezt támasztja alá többek között az Európai Unió Bíróságának értelmezése is, amelyet a C-58/08. sz. Vodafone és mások ügyben követett. Az egyszerűsítés és a racionalizálás érdekében fontolóra kellene venni azt a lehetőséget, hogy a két javaslatot egyetlen szövegben foglalják össze.
Az e-CODEX rendszer az Európai Bizottság e-igazságügyi szakpolitikájának egyik kulcseleme, amely a tagállamokban a igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés és igazságszolgáltatás hatékonyságának javítására irányul, és a 2019–2023-as időszakra szóló többéves európai e-igazságügyi cselekvési tervben is szerepel ( 3 ) . „Az igazságszolgáltatás digitalizálása az Európai Unióban – A lehetőségek eszköztára” című bizottsági közlemény is megerősíti, hogy ez a határokon átnyúló bírósági eljárásokban a biztonságos digitális kommunikáció fő eszköze az e-CODEX ( 4 ) . Az e-igazságügy előmozdítását célzó megoldások – a nagy sebességű, biztonságos és megbízható infrastruktúrát és szolgáltatásokat biztosító digitális egységes piac összefüggésében – a 2016. évi e-kormányzati cselekvési tervnek is részét képezték ( 5 )
2.6.2.

Az EGSZB szerint az ellátás szűk keresztmetszeteinek ellensúlyozása és az egészségügyi rendszerek rezilienciájának erősítése céljából is nagyon fontos a gyógyszergyártás globális szállítói és termelési láncainak tekintetében az átláthatóság érezhető fokozása. E tekintetben – egy, már az európai egészségügyi unió kapcsán is előirányzott, összehangolt bejelentési rendszer valamennyi releváns szereplő kötelező részvételével történő létrehozása mellett – központi jelentőségű az is, hogy elindítsák a stratégiai készletek felhalmozását a WHO által alapvetőnek nyilvánított gyógyszerekből.
1.5.

Az EGSZB úgy véli, hogy ha az adatok mesterséges intelligenciával történő kezelése és feldolgozása munkaügyi célú, akkor tegyék kötelezővé a szociális partnerekkel való előzetes konzultáció és a problémáikról való tárgyalás megfelelő formáit. Ha az MI használata a polgárjogokat is érinti, a szervezett civil társadalmat is be kell vonni.
3.1.4.

Az EGSZB megjegyzi, hogy földrajzi árujelzők egyedülálló és értékes erőforrást jelentenek az uniós termelők számára az egyre liberalizáltabb és egyre fokozódó verseny által jellemzett globális piacon. A földrajzi árujelzők uniós oltalmi rendszere jelentős gazdasági értékkel bír a mezőgazdasági ágazatban. A rendszer általában nagyon jól működik, de a földrajzi árujelzők oltalmának érvényesítése még nem történt meg, például a hatóságok összehangolt ellenőrzési rendszere és az élelmiszercsalás egységes meghatározása révén. A kereskedelmi megállapodásoknak az ilyen különleges oltalmi intézkedésekre is összpontosítaniuk kell. Az EGSZB hangsúlyozza a helyi identitás fontos részét képező nem mezőgazdasági termékek földrajzi árujelzőinek oltalmára vonatkozó harmonizált rendszer létrehozásának lehetőségét. Ez segítené a helyi termelőket abban, hogy minőségi termékeiket sikeresebben mutassák be, és további pozitív hatással lenne a kevésbé fejlett régiókra. Ezenkívül a bejegyzési eljárás egyszerűsítése is a termelők javát szolgálná.
2.3.2.

Erősebb uniós jogi keret a sürgető környezeti és egészségügyi problémák kezelésére. A javasolt intézkedések célja, hogy védelmet nyújtsanak a fogyasztóknak és a munkavállalóknak, elkerülve a legártalmasabb vegyi anyagok jelenlétét minden fogyasztási cikkben, például az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokban, a játékokban, a gyermekápolási cikkekben, a kozmetikumokban, a mosószerekben, a bútorokban és a textíliákban. Különös figyelmet fognak fordítani azokra a vegyi anyagokra, amelyek rákot vagy génmutációt okozhatnak, hatással lehetnek a reprodukciós vagy az endokrin rendszerre, illetve perzisztensek és bioakkumulatívak. Ez a megközelítés végül az immun-, az ideg vagy a légzőrendszerre, illetve az egy adott szervre mérgező vegyi anyagokra is alkalmazandó lesz. Addig is, amíg nem vezetik be a kockázatkezelésre vonatkozó általános megközelítést, kiemelten korlátozva lesz a fent felsorolt veszélyeket rejtő anyagok valamennyi felhasználása, mégpedig az egyenként történő szabályozás helyett csoportosítva.
1.5.

Az LMBTIQ-személyek foglalkoztathatóságának javítása érdekében aktív foglalkoztatási politikákra van szükség, valamint a foglalkoztatási tervekbe be kell építeni az LMBTIQ-személyekre vonatkozó szempontokat. Az is elengedhetetlen, hogy a vállalatok rendelkezzenek az LMBTIQ-személyek esélyegyenlőségére vonatkozó tervekkel, hogy fel lehessen venni a harcot az LMBTIQ-személyek által a munkahelyen elszenvedett megkülönböztetés ellen. Az is fontos, hogy ezek a tervek tartalmazzanak konkrét intézkedéseket, eljárási szabályzatokat és eszközöket a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemhez.
3.3.4.

Bár az összehangolás elsősorban a tápanyagokra vonatkozik, a termékekben használt más összetevők esetén is fontos lenne, ugyanis elősegítené a mozgásukat és tudományos vizsgálat alapján lehetne bizonyítani, hogy biztonságosak. Egyes országok már meg is próbálták közelíteni egymáshoz a növényalapú termékekre vonatkozó jogszabályaikat közös listák segítségével: Belgium, Franciaország és Olaszország, illetve újabban Németország, Svájc és Ausztria. Külön figyelmet érdemelnek a biotechnológiai eredetű összetevők is, például a mikroorganizmusok (probiotikumok, élesztők).
4.11.

Az EGSZB úgy véli, hogy meg kell állapítani a környezettudatos tervezésre ösztönző és különösen az akkumulátorok utólagos beszerelhetőségét, újragyártását és újrafelhasználását megkönnyítő akkumulátortervezésre ösztönző, azzal összeegyeztethető gyártói felelősségtudatot. Ez az akkumulátorok másodszori felhasználásával van összefüggésben, amelyet támogatni kell. Ennek keretében szükségesnek látszik szétválasztani az akkumulátorok élettartamának végét és az azokat használó készülékek élettartamát, és ha az adott készülék eléri az élettartama végét, a benne található akkumulátort nem szabad alapértelmezésként hulladékként besorolni. Az akkumulátor vagy az azt felhasználó készülék feltételezett élettartamának végén a gyártót terheli annak bizonyítása, hogy az akkumulátort hulladékként kell besorolni. Ezt az akkumulátoron végzett értékeléssel vagy vizsgálatokkal kell igazolnia, és egy dokumentumban bizonyítania, hogy – a jelenlegi technológiákat és a felvevőpiacként szolgálható csatornákat figyelembe véve – műszakilag lehetetlen újra felhasználni az akkumulátort a piaci feltételeknek megfelelő utólagos modernizálással vagy újragyártással. Valamint az „élettartam végének” fogalma mellett be kellene vezetni a „használat végének” fogalmát is, elősegítve az elemek újrafelhasználását, utólagos átalakítását vagy másodszori felhasználását, illetve újrafeldolgozását. Ehhez ezeket az új szereplőket és új tevékenységi területeket be kell építeni az új rendeletbe.
3.2.9.

Megítélésünk szerint az eddigieknél nagyobb figyelmet kellene fordítani a büntetés-végrehajtási intézményeken belüli radikalizálódási folyamatok vizsgálatára, felismerésére, hatékony megelőzésére is. Az EGSZB reméli, hogy a korábbi időszakban megvalósított értékelések alapján megvalósított támogató programok ebben a környezetben is tovább erősödnek majd, és támogatja is ezeket. Megfelelően felépített szakpolitikákkal el kell érni, hogy a börtönök a radikalizációnak ne a melegágyai, hanem lehetőség szerint annak kezelési helyszínei legyenek.
4.11.

Ahogy már említettük, a javaslat egy lépés a helyes irányba azzal, hogy kibővíti az Europol szerepét, hogy reagálni tudjon a változó helyzetekre, azonban az Europol munkája továbbra is nagymértékben a tagállamok tevékenységeire és fellépéseire, valamint a nemzeti bűnüldöző hatóságok által összegyűjtött adatokra fog támaszkodni. Az EGSZB ezért úgy véli, hogy rendkívül fontos lenne annak független felülvizsgálata, hogy az Europol hatékonyan tudja-e ellátni feladatait és tevékenységeit (ami jelentős mértékben függ a nemzeti bűnüldöző szervek hatékonyságától is). A felülvizsgálat, melyet esetleg a bírói kar és a rendőrség nyugdíjba vonult, magas rangú tagjainak kis csoportja végezhetne, azt is megvizsgálná, hogy miként hatnak a nemzeti bűnüldözési gyakorlatok és adatgyűjtési módszerek az Europol által készített elemzésekre és értékelésekre, és ez hogyan érinti a nemzeti bűnüldözési tevékenységet. Egy ilyen felülvizsgálatnak figyelembe kell vennie a civil társadalom és a szociális partnerek, valamint az érintett érdekelt felek véleményeit is, különös tekintettel azokra a csoportokra és magánszemélyekre, akiknek életét hátrányosan vagy indokolatlanul érintenék a bűnüldözési tevékenységek.
Sustainable and Smart Mobility Strategy – putting European transport on track for the future

Az új „Fenntartható és intelligens mobilitási stratégia – az európai közlekedés időtálló pályára állítása” () című dokumentumról az EGSZB már elkészítette véleményét (TEN/729 ( 1 ) , elfogadás: 2021. április 28.). Az EGSZB ismételten kéri, hogy az abban foglalt összes következtetést és ajánlást hajtsák végre.
2.3.

Az EGSZB megjegyzi, hogy további kiigazításokat kell végezni a terven annak érdekében, hogy az esetleges egyenlőtlenségek áthidalása céljából elősegítsék minden tagállam és azok minden régiójának egyenlő bevonását. A morbiditás és a mortalitás elég gyakran nemcsak a rák típusával, hanem az adott hellyel és a társadalmi gradiensekkel is összefügg. Ezért az ajánlásokat hozzá kell igazítani az egyes tagállamok rák elleni küzdelemben való részvételéhez, beleértve a nemzeti szűrési és oltási programok és támogatási rendszerek szervezeti fejlesztését, valamint az egészségügyben tapasztalható társadalmi egyenlőtlenségek kérdésének kezelését is. Támogatni kell egyúttal az egyéneket és a gondozóikat a rák következményeinek kezelésében, amelyek az autonómia és a polgárság elvesztésében jelentkeznek: hozzáférést kell biztosítani a pénzeszközökhöz, támogatást kell nyújtani a mindennapi élethez stb. Ugyanilyen figyelmet kell fordítani a rák gazdasági következményeinek leküzdésére, valamint a társadalom egyes, már most is bizonytalan helyzetben lévő rétegeit érintő következményekre.
4.7.

Az EGSZB úgy véli, hogy a metrológia a gazdasági helyreállítás támogatásához szükséges innováció szerves részét képezi, így rendkívül fontos szerepet tölt be. Kiemeli továbbá, hogy az EU-ban működő metrológiai intézetek elkötelezték magukat amellett, hogy támogatják az együttműködésen alapuló metrológiai kutatást és innovációt. Alapvető funkciójában a metrológia szorosan összekapcsolja a tudományt és a gazdasági tevékenységet, mivel a mérés a gazdasági tranzakciók, a termelésoptimalizálás, a fogyasztói és üzleti bizalom és az innováció egyik sarokköve. A fejlett metrológia azt is lehetővé teszi, hogy a vállalatok optimális termelési szinten működjenek, ami karbonsemlegességet eredményez. Ezért az ipari energiafogyasztás csökkentése összhangban van a Next Generation EU Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközének egyik fő célkitűzésével. Ezenkívül a folyamatban lévő metrológiai kutatás és innováció támogatja mind az innovációval, mind az éghajlatváltozással kapcsolatos célokat. Hasonlóan fontos, hogy a metrológia fejlődése a közszolgáltatásokat is támogatja a szabályozás jelenleginél sokkal hatékonyabb végrehajtásában.
3.1.

A jelenlegi terv a 2016-os tervtől eltérően nemcsak a migránsokkal, hanem a „migráns hátterű uniós polgárokkal” is foglalkozik. Az EGSZB tudomásul veszi a tágabb hatókört, mivel az integrációs szempontok a polgárok e második kategóriája, továbbá valamennyi polgár és lakos szempontjából is fontosak; ez előmozdítja az európai életmódot, amelyben a jogok és a beilleszkedési szükségletek felelősségi körökkel is összekapcsolódnak.
3.3.

Az európai digitális szuverenitást be kell építeni minden szabályozási gyakorlatba nemcsak a vállalkozások, hanem a munkavállalók, a fogyasztók és a polgárok védelmében is. A Covid19-válság idején a digitális platformokon elfogadhatatlan mértékben elszaporodtak az olyan gyakorlatok, mint a nem biztonságos termékek értékesítése, a hamis értékelések, a tisztességtelen kereskedelem és más fogyasztóvédelmi jogsértések, valamint a kalózkodás és a hamisítás. Ezek jól szemléltetik, milyen értékes a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabállyal kapcsolatos kezdeményezés, és arra is rámutatnak, hogy sürgősősen lépni kell.
3.1.

Az EGSZB úgy véli, hogy a digitális piacokról szóló jogszabálytervezetben felsorolt gyakorlatok megértéséhez fontos visszatekinteni az Európai Bizottság munkájára: az utóbbi években felfedett gyakorlatok, azok a gyakorlatok, amelyeket már a platformok és vállalkozások közötti kapcsolatokról szóló új rendelet is tartalmazott, valamint azok, amelyeket a digitális ökoszisztémára vonatkozó versenyjog kiigazításával is be lehetne vonni.
3.30.

Online szolgáltatások nyújtását is biztosítani kellene: a személyazonosító igazolvány megújítását, elektronikus bírósági igazolások, anyakönyvi kivonat vagy akár erkölcsi bizonyítvány kiállítását, illetve a bírósági eljárások online megtekintésének lehetőségét. Amellett ugyanis, hogy ezek csökkentik a szolgáltatásnyújtás helyszínére történő utazás szükségességét, lehetővé teszik e szolgáltatások nyújtását akkor is, ha annak fizikai helyszínét be kell zárni.
4.15.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy mivel a személyes adatok érzékeny orvosi adatokat tartalmaznak, nagyon magas szintű adatvédelmet kell biztosítani, és be kell tartani az adatminimalizálás elveit. A „digitális zöldigazolvány” keretében uniós szintű adatbázis létrehozása és vezetése nem követelhető meg, ehelyett ki kell alakítani a digitálisan aláírt interoperábilis igazolványok decentralizált ellenőrzésének lehetőségét. A kormányoknak azt is biztosítaniuk kell, hogy a személyes adatokat biztonságosan tárolják, és ne osszák meg, illetve ne használják fel más célokra. Ezenkívül az érintett adatokat csak a digitális zöldigazolvány céljából lehet feldolgozni, és az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell, hogy az adatokat ezt követően töröljék. Amennyiben az országok közötti utazáshoz megkövetelik a zöldigazolvány használatát, akkor alapvetően fontos, hogy minden tagállam rendelkezzen olyan interoperábilis rendszerekkel, amelyek egyformán szigorú adatvédelmi eszközöket tartalmaznak, és előírják az adatkezelők számára, hogy az adatok feldolgozása előtt konzultáljanak nemzeti adatvédelmi felügyeleti hatóságukkal. Az EGSZB azt ajánlja, hogy a megfelelő végrehajtás biztosítása érdekében európai és nemzeti szinten is vonjanak be adatvédelmi szakértőket.
Az EGSZB a közelmúltban véleményeiben és egy tájékoztató jelentésében is foglalkozott a terrorizmus elleni küzdelemmel, amely összefügg a szervezett bűnözés leküzdésével. Az EGSZB a civil társadalom nevében továbbra is nyomon követi a szervezett bűnözői csoportok elleni következő lépéseket, és megelégedéssel veszi tudomásul az Európai Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett azon javaslatait, hogy ebbe a közös törekvésbe a harmadik országokkal e témában folytatott tárgyalások során kapcsolják be az Európai Külügyi Szolgálatot, az Eurojustot és az Europolt is ( 3 )