P6_TA(2006)0367

A városi környezetre vonatkozó tematikus stratégia

Az Európai Parlament állásfoglalása a városi környezetre vonatkozó tematikus stratégiáról (2006/2061(INI))

Az Európai Parlament,

- tekintettel "A városokkal kapcsolatos kérdések a bővítéssel összefüggésben" [1] című, 2005. október 13-i és a fenntartható fejlődés környezetvédelmi vonatkozásairól [2] szóló, 2006. január 18-i állásfoglalására,

- tekintettel a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, a városi környezetre vonatkozó tematikus stratégiáról szóló bizottsági közleményre (COM(2005)0718),

- tekintettel a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, "A Városi Környezet Tematikus Stratégia előkészítő anyaga" című bizottsági közleményre (COM(2004)0060),

- tekintettel a hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program megállapításáról szóló, 2002. július 22-i 1600/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra [3],

- tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

- tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A6-0233/2006),

A. mivel az európai népesség mintegy 80%-a városlakó, szükségleteik és érdekeik azonban nem mindig kapnak megfelelő hangsúlyt az Európai Unió forrásaiban, projektjeiben, kezdeményezéseiben és stratégiáiban;

B. mivel a városi környezetre vonatkozó tematikus stratégia célja, hogy a bürokrácia csökkentésével, a környezetpolitika végrehajtási hatékonyságának javításával és a helyi szintű hosszú távú környezeti tervezés ösztönzésével hozzájáruljon az európai városok általános környezetvédelmi teljesítményéhez;

C. mivel bár az új tagállamokban a tömegközlekedés aránya csökken, de még mindig magasabb, mint a régi tagállamokban, meg kellene fontolni olyan intézkedések meghozatalát, amelyek képesek megállítani a tömegközlekedés használatának további visszaesését;

D. mivel a 6. környezetvédelmi cselekvési program különösen kiemelte a növekvő forgalommal járó problémák megoldásának, valamint a forgalomnövekedés és a GDP-növekedés hatékony szétválasztásának szükségességét;

E. mivel az Európai Unió energiafüggőségére a városok szintjén is megoldást kell találni, hiszen az energiafogyasztás legnagyobb arányban a közlekedési ágazatban nő, és mivel az olyan egyéb területekre, mint például a lakóépületekre és a fűtéshez használt energiahordozók kiválasztására vonatkozó politikák főleg helyi szinten dőlnek el;

1. üdvözli a városi környezetre vonatkozó tematikus stratégiáról szóló bizottsági közleményt; úgy ítéli meg azonban, hogy az nem elegendő a 6. környezetvédelmi cselekvési program céljainak eléréséhez;

2. különösen azt támogatja, hogy a közlemény elismeri a városok mint gazdasági mozgatórugók fontos szerepét;

3. egyetért a Bizottság elemzésével, amely szerint a városokban különösen összetettek a környezeti problémák, mert okaik egymással összefüggenek, és megerősíti a Bizottság figyelmeztetését, hogy egy adott probléma megoldására irányuló helyi kezdeményezések máshol új problémákat eredményezhetnek;

4. sajnálja, hogy a 6. környezetvédelmi cselekvési program szándékaival ellentétben a Bizottság a cselekvési program egyetlen céljának elérése érdekében sem javasol jogilag kötelező intézkedéseket és határidőket;

5. sajnálja továbbá, hogy a városi környezetre vonatkozó tematikus stratégia nem tesz kísérletet az európai politika városi és vidéki területek, valamint a központi térségekben és a peremterületeken elhelyezkedő városok közötti kiegyensúlyozására;

6. felhívja a Bizottságot, hogy adjon ki iránymutatást a környezeti levegő minőségéről és a Tiszta levegőt Európának elnevezésű programról szóló, elfogadás előtt álló irányelv alkalmazására vonatkozóan, és biztosítsa e jogi eszköz megfelelő végrehajtását;

7. hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak a nemzeti hatóságokkal együttműködésben ösztönöznie kell egy fenntartható városkezelési terv (SUMP) és egy fenntartható városi közlekedési terv (SUTP) kidolgozását a 100000 lakost meghaladó agglomerációkban;

8. kéri, hogy a Bizottság iránymutatásokról szóló dokumentumába foglaljanak bele a vonatkozó uniós környezetvédelmi politikában (pl. levegőre, zajra, vízre és hulladékra vonatkozó irányelvek, energiahatékonyság és éghajlati politika) meghatározott kötelezettségeknek és céloknak megfelelő alapvető közös mutatókat, amelyek lehetővé teszik az európai városok összehasonlítását és egymáshoz viszonyítását;

9. úgy ítéli meg, hogy a városkezelési tervnek többek között az alábbi dokumentumokat kellene figyelembe vennie:

- hulladékgazdálkodási terv (módosított 75/442/EGK irányelv a hulladékról [4]),

- zajtérképek és cselekvési tervek, amennyiben ilyenek rendelkezésre állnak (2002/49/EK irányelv a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről [5]),

- helyi légszennyezési terv vagy program, amennyiben rendelkezésre áll (96/62/EK irányelv a környezeti levegő minőségének vizsgálatáról és ellenőrzéséről [6]),

- helyi környezetvédelmi tervek és programok a 2001/42/EK irányelv alapján (bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról) [7];

10. úgy ítéli meg, hogy a városkezelési tervet az alábbiak szerint kellene elkészíteni:

a) adatok és releváns információk összegyűjtése a következőkhöz kapcsolódóan:

- az ezen állásfoglalás (9) bekezdésében említett területek,

- a beépített területek, a vidék és a vidéki környezet kapcsolata,

- a demográfiai növekedés előrejelzése és az újabb fejlesztési területekre vonatkozó igények,

- a kommunikáció áramlása, a mobilitás, a városi integráció és a szolgáltatások hozzáférhetősége,

- az üvegházhatású gázok helyi kibocsátási szintje,

- a városszerkezet és a zöldterületek aránya és a város terjeszkedése,

- a helyi biocid felhasználás,

- a környezettel összefüggő egészségügyi problémák,

- egy olyan környezet kialakításának lehetőségei, amely akadálymentes a fogyatékkal élők, az idősek és általában mindenki számára,

- a kulturális örökség, az épített és a természetes környezet, valamint az ökológiai szempontból fontos területek, illetve az ezeket fenyegető veszélyek értékelése,

- a városi területek ivóvízszükségleteinek felmérése, valamint a szennyvíztisztítással és visszanyeréssel kapcsolatos intézkedések megtervezése;

b) célok az alábbiak vonatkozásában:

- az a) pontban említett területeken fennálló helyzet javítása,

- a fenntarthatóság érvényesítése a várospolitika minden területén,

- a városi közlekedési tervvel való összhang megteremtése,

c) a b) pontban említett célok elérése érdekében végrehajtandó politikai intézkedések és fellépések;

11. hangsúlyozza, hogy a polgárokat, a nem kormányzati szervezeteket, az üzleti szervezeteket és más érdekelt feleket is be kell vonni a városkezelési terv elkészítésébe, amelyet azután nyilvánosságra kell hozni; úgy ítéli meg továbbá, hogy az elért előrelépések rendszeres értékelése és az ilyen értékelések eredményeinek közzététele is alapvető fontosságú;

12. ösztönzi a Bizottságot, hogy a 2009. évi konzultáció keretében végezze el a technikai iránymutatások végrehajtásának félidős értékelését, valamint támogatja a Bizottság azzal kapcsolatos munkáját, hogy tematikus internetes portált hozzon létre a helyi hatóságok számára;

13. kéri a Bizottságot, hogy az új városfejlesztések tekintetében tegyen javaslatot az egy főre eső zöldterület arányára vonatkozó célkitűzésre, és úgy véli, hogy e célt a fenntartható városkezelési tervbe is be kell építeni, hogy az annál kevesebb zöldterülettel rendelkező városrészekben elkerülhető legyen a zöldterületek további csökkentése;

Fenntartható városkezelés

14. felhívja a tagállamokat, hogy nemzeti stratégiai referenciakereteikben és operatív programjaikban részesítsék elsőbbségben a fenntartható városkezelési és közlekedési terveket megvalósító projektek finanszírozását, illetve a zöldmezős fejlesztéseket korlátozó és a barnamezős fejlesztéseket ösztönző projekteket, és támogassák az út menti fák ültetését és több zöld terület kialakítását;

15. felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a helyi hatóságokat a környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer használatára;

16. felhívja a városi hatóságokat, hogy közbeszerzési pályázati felhívásaikban minden esetben tegyenek említést a fenntarthatóságra vonatkozó feltételekről, és fenntartható városkezelési terveikbe foglaljanak bele erre vonatkozó kötelezettségvállalásokat;

17. a helyi környezetszennyezés elkerülése érdekében a zöldhulladék elégetésével szemben a komposztálás ösztönzését támogatja;

18. hasonlóan fontosnak ítéli a polgárok nagyobb mértékű, mind politikai, mind technikai eszközökkel történő bevonását a helyi döntéshozatali folyamatba;

19. úgy véli, több figyelmet kellene fordítani a piszok, szemét, falfirkák, állati ürülék és a lakások, illetve gépjárművek hangberendezéseiből származó túlzott zaj előfordulásának megelőzésére és megszüntetésére;

Fenntartható városi közlekedés

20. támogatja a fenntartható városi közlekedési terveket (SUTP), mint a városi környezet javításának eszközeit, de hangsúlyozza az eszköz rugalmas alkalmazásának szükségességét az egyes tagállamok és városi területeik, továbbá a különleges nehézségek által sújtott térségek sajátos igényeinek megfelelő figyelembevétele érdekében;

21. hangsúlyozza, hogy a fenntartható városi közlekedési terveknek konkrét és számszerűsíthető célokat kell tartalmazniuk, amelyeket eredményjelző segítségével be lehet mutatni és ellenőrizni lehet, ami ezáltal hozzájárul a legjobb gyakorlat elterjesztéséhez a tagállamok között; rámutat arra, hogy a fenntartható városi közlekedési terveknek elég rugalmasnak kell lenniük ahhoz, hogy alkalmazkodni tudjanak az új fejleményekhez;

22. úgy ítéli meg, hogy a környezetbarát közlekedési módok és technológiák alkalmazása kulcsfontosságú tényező a tisztább városi környezet megvalósítása szempontjából; kiemeli e tekintetben különösen a bioüzemanyagok, a hibrid gépjármű-technológiák, a kerékpárok, valamint az EU "fokozottan környezetbarát jármű" (EEV) szabványának [8] megfelelő teherautók és buszok alkalmazását; ennek megfelelően kiemelt figyelemmel kíséri a tiszta tömegközlekedési járművek bevezetéséről szóló bizottsági javaslatot, és javasolja, hogy a helyi energiahatékonysági ügynökségek tevékenységének egy része kifejezetten a városi közlekedésre irányuljon;

23. támogatja a fenntartható energiaforrásokat felhasználó tömegközlekedés fejlesztését, és sürgeti az egyéni és kollektív közlekedés közötti jobb egyensúly elérését a városi területeken;

24. rámutat arra, hogy szükség van a tömeg- és kollektív közlekedés nagyobb mértékű igénybevételének ösztönzésére a városi területeken; úgy ítéli meg, hogy a városi közlekedési szolgáltatásokat hozzá kell igazítani egyrészt a területrendezés követelményeihez (óvárosi kerületek, külső területek, összeköttetések repülőterekhez, pályaudvarokhoz, ipari parkokhoz, bevásárlóközpontokhoz stb.), másrészt a lakosság igényeihez és a demográfiai változásokhoz (idősebb emberek, fogyatékkal élők stb.);

25. felhívja a tagállamokat, hogy a helyi hatóságokkal együttműködésben tegyenek erőfeszítéseket, hogy a 2002-2012 közötti időszakban elérjék az utaskilométerek legalább 5%-ának átirányítását az egyéni közlekedési módoktól (személygépkocsi) az olyan fenntartható közlekedési módozatok felé, mint a tömegközlekedés és a kerékpár;

26. hangsúlyozza, hogy a mobilitáshoz való általános hozzáférés (azok számára is, akiknek nincs saját autójuk) megfontolást érdemlő szociális tényező;

27. tekintettel arra, hogy a hozzáférhetőség nagyon fontos a fenntartható fejlődéshez és azt integrált várospolitikai megközelítéssel kell megoldani, felszólítja az EU intézményeit, hogy segítsék elő a helyi és nemzeti hatóságok között a helyes gyakorlatok kölcsönös cseréjét, valamint felszólítja a Bizottságot, hogy ellenőrizze a hozzáférhetőségnek a fogyatékkal élők számára történő előmozdítására irányuló meglévő európai jogszabályok és különösen az egyes közösségi közbeszerzési eljárásokra vonatkozó szabályok végrehajtását, amelyek kifejezetten előírják, hogy a kialakításnak az összes felhasználóhoz igazodnia kell;

28. úgy ítéli meg, hogy a fenntartható városi közlekedési terveknek tartalmazniuk kell azon eszközöket, amelyekkel a helyi hatóságok:

- ösztönözni kívánják a nem motorizált közlekedési módokat, például a kerékpározást és a gyaloglást, kiterjedt kerékpárút-hálózat kiépítésével és a gyalogosok számára biztonságos járdák és átkelők biztosításával,

- elő kívánják mozdítani a tömegközlekedést és a tömegközlekedési infrastruktúra fejlesztését, és terjeszteni kívánják a létező jó példákkal kapcsolatos információkat, mint amilyen az integrált tarifa- és menetjegyrendszer és a P+R rendszerek fejlesztése,

29. utal a tagállamok azon feladatára, hogy a városok kialakításakor legyenek figyelemmel a közlekedés legsérülékenyebb résztvevőire, például a megengedett legmagasabb sebesség csökkentésével vagy a városközpontokban, illetve a lakóövezetekben autómentes övezetek kialakításával annak érdekében, hogy az európai közlekedési politikáról szóló fehér könyvben foglaltaknak megfelelően 2010-ig 50%-kal csökkenjen a halálos kimenetelű közúti balesetek száma;

30. a városon belüli áruszállítás javítása érdekében városi logisztikai tervek készítését javasolja, amelyben különösen az áruk helyi, városon belüli elosztását kellene összehangolni;

31. emlékeztet arra, hogy az EU-ban a légszennyezettség az egészségi problémák egyik fő okozója; ezért hangsúlyozza, hogy a nagy légszennyezettséggel terhelt városok vegyék fontolóra alacsony kibocsátási zónák kijelölését;

32. kiáll amellett, hogy a károsanyag-kibocsátást a forrásánál kell megállítani, valamint hogy a városi környezetvédelmi problémák megoldására innovatív intézkedéseket kell hozni; hangsúlyozza, hogy különböző tanulmányok arra a következtetésre jutottak, hogy a folyamatos teherforgalom 38%-kal kisebb légszennyezőrészecske- kibocsátást eredményez, mint a szakaszos teherforgalom, és ezért innovatív intézkedésekre van szükség a forgalom folyamatosságának elősegítésére;

33. jobb együttműködésre szólít fel a helyi önkormányzatok között bizonyos fokú koherencia biztosítása érdekében; a helyi önkormányzatok közötti elégtelen egyeztetés magasabb szállítási költségeket, nagyobb forgalmat és ezáltal nagyobb környezetszennyezést eredményez;

Fenntartható várostervezés

34. megjegyzi, hogy a Bizottság megfelelően határozta meg az ezen a területen kialakult helyzetet, és pontosan jelölte meg a problémákat; nem tett javaslatot azonban ezek megoldását célzó intézkedésekre;

35. hangsúlyozza, hogy a bűnmegelőzés szempontjából fontos szerepe van a tervezésnek és kivitelezésnek a toronyházak és lakótelepek, illetve az olyan közterületek esetében, mint a parkolók és a vasútállomásokhoz vezető utak;

36. hangsúlyozza a fenntartható várostervezés szociális dimenzióját is, és javasolja a belvárosi életminőség holisztikus (különösen szociális, kulturális és környezeti) megközelítés révén történő általános javítását;

37. kéri, hogy a környezet jellegzetességének és arculatának megőrzése érdekében az újabb városi fejlesztések és a városi terjeszkedés igyekezzen figyelembe venni a terület helyrajzi adottságait és természetes szerkezetét;

38. javasolja, hogy a várostervezés foglalja magába több zöldövezet kialakítását, és hogy a bővítések és új fejlesztések során biztosítsanak elegendő természetes területet annak érdekében, hogy a lakók érintkezhessenek a természettel;

39. a történelmi központok és természetes területek, folyók, tavak és vizes élőhelyek megőrzésére irányuló megelőző intézkedésként kéri, hogy e területek körül hozzanak létre olyan védőgyűrűket, amelyeken belül korlátozzák az építkezések számát az ingatlanok miatt a környezetre nehezedő nyomás elkerülése érdekében;

40. felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a különböző városmodellek és a társas viselkedés között fennálló kapcsolat, valamint a társadalmi harmóniát és az egészséges életmódot elősegítő körülmények vizsgálatát;

41. hangsúlyozza, hogy egyes történelmi negyedek - közös örökségünk értékes elemei - évtizedek óta elhagyatottan állnak a városokon belül; javasolja, hogy indítsanak nemzeti, regionális vagy helyi támogatóprogramokat ezen területek - köztük az építészet, a nyílt területek és terek, illetve a folyópartok, a hidak és más kommunális létesítmények - megfelelő rehabilitációjának ösztönzésére;

42. úgy véli, hogy az olyan, éghajlatváltozás okozta, városokban előforduló problémák kezelése érdekében, mint a természetes szellőzés hiánya, amely időnként nagyon magas hőmérsékletekhez és súlyos levegőszennyezéshez vezet, valamint a magas épületek között kialakuló szélcsatorna-jelenség elkerülése érdekében a városi éghajlathoz kapcsolódó kutatást be kellene építeni a várostervezésbe; hangsúlyozza, hogy a zöldterületek visszaszorulásával a természetes szellőzés is csökken;

43. sürgeti a tagállamokat, hogy támogassák az EU által társfinanszírozott, a távfűtés fejlesztését és korszerűsítését célzó projekteket, és támogassák a távfűtés kiterjedtebb kiépítését és használatát; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy energiaválság esetén a távfűtési rendszerekkel könnyebben végrehajtható egy új energiaforrásra történő átállás;

44. hangsúlyozza, hogy a városokban új vízgazdálkodási módszereket kell kidolgozni, hogy hosszabb időn át is képesek legyenek tartalékolni az esővizet a forró és száraz nyarak folyamán, illetve, hogy megakadályozzák a hirtelen áradásokat és elkerüljék, hogy az árterületekre házakat építsenek, vagy ott egyéb fejlesztési tevékenységet folytassanak;

45. javasolja olyan közösségi iránymutatások megalkotását, amelyek célja a fenntartható városi vízgazdálkodás ösztönzése és végrehajtása az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodás érdekében, ideértve az új épületek vízhatékonyságára vonatkozó követelményeket, nedves időszakok során a víztartalékolást a száraz és forró időszakokra, forró időszakokra a víztestek hűtőrendszerként való fenntartását, valamint a fenntartható városi vízelvezetést a lefolyó esővíztöbblet és az áradások veszélyének csökkentése, a talaj vízzáróvá tételének visszaszorítása és a vízvédelem fokozása érdekében;

46. úgy ítéli meg, hogy a tematikus stratégia megvalósításakor nem csupán a vízmennyiségre, hanem a vízminőségre is figyelni kell; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy támogassa e területen a bevált gyakorlatok megosztását, amely során törekedni kell a vízügyi keretirányelv végrehajtása során már létrehozott hálózatokhoz való csatlakozásra;

47. hangsúlyozza az elöregedett városi vízvezetékek és csatornarendszerek felújításának fontosságát;

Fenntartható városépítés

48. sajnálja, hogy bár a fenntartható városépítés "A Városi Környezet Tematikus Stratégia előkészítő anyaga" című bizottsági közleményben a négy elsőbbségi problémakör egyikeként jelent meg, a javasolt stratégia semmilyen konkrét intézkedést nem tartalmaz e területen;

49. hangsúlyozza, hogy fontos volna az energiahatékony tervezés (szigetelés, megújuló energiák hasznosítása, zöldtetők, passzív/aktív napenergia-hasznosítás, alacsony energia-felvételű házak stb.) révén növelni az épületek környezeti teljesítményét; támogatja a megújuló és az esetleg helyi szinten rendelkezésre álló energiaforrások városi környezetben való hasznosítását, illetve a vízhatékony épülettervezést (az esővíz megőrzése és újrahasznosítása, a WC-k öblítésének ésszerűsítése, víztakarékos mosó- és mosogatógépek); javasolja továbbá az energiahatékonyság javításával kapcsolatos teljesítményértékelések és a bevált gyakorlatok uniós szintű megosztását, megújuló energiaforrások bevezetését és általában a fenntartható városfejlesztés terén tett előrelépéseket;

Finanszírozás, kutatás és a bevált gyakorlatok cseréje

50. hangsúlyozza az ilyen kezdeményezések bevezetésének megfelelő EU-finanszírozással történő támogatását, különösen olyan speciális programokból és forrásokból, mint a CIVITAS [9]; egyetért a Bizottság véleményével, amely szerint a javasolt Life+ rendelet, a Kohéziós Alap, a strukturális alapok és a kutatási keretprogram keretében lehetőség nyílik pénzügyi támogatást szerezni a városi területek kiemelt környezetvédelmi kérdéseinek kezeléséhez, ezért ellenzi azok költségvetésének csökkentését; rámutat ugyanakkor a kiegészítő célzott finanszírozási források azonosításának szükségességére a városi környezeti stratégiából eredő új kihívások kezelése érdekében;

51. támogatja a városi környezet kezelésének egységes megközelítésére vonatkozó bizottsági ajánlásokat, és úgy véli, hogy egy ilyen megközelítésnek, ha azt helyi szinten a tagállamok támogatása mellett alkalmazzák, a strukturális alapok forrásaihoz és az Európai Beruházási Bank (EBB) hiteleihez való hozzáférés egyik előfeltételének kellene lennie;

52. felhívja az EBB-t, hogy javítsa hiteleszközeit, hogy azok hatékonyan támogathassák a fenntartható városi fejlődést, és kezeljék kiemelten a már létező programok keretében a fenntartható városkezelési terveket megvalósító városi projekteket, különösen az energiahatékonyság, a megújuló energiaforrások és a fenntartható városi közlekedési infrastruktúra tekintetében; felhívja továbbá az EBB-t annak biztosítására, hogy az általa finanszírozott beruházások ne legyenek ellentétesek a fenntartható városkezelés célkitűzéseivel;

53. hangsúlyozza a kutatási tevékenységek jelentőségét a várospolitika szempontjából, beleértve a villamosáram- és gázellátással, a fűtéssel és légkondicionálással, valamint hulladékkezeléssel kapcsolatos kérdéseket, és felhívja a Bizottságot, hogy a hetedik kutatási keretprogramba ismételten foglaljon bele ezen témával kapcsolatos konkrét rendelkezéseket;

54. rendkívül fontosnak tartja a városi problémákkal foglalkozó olyan nemzeti központok hálózatának támogatását, mint az Európai Városok Tudáshálózata, és üdvözli az URBACT program támogatásának folytatását a 2007-2013-as időszakra javasolt kohéziós politika keretében;

55. szorgalmazza a stratégia és a fenntartható városkezelési tervek végrehajtásával kapcsolatos bevált gyakorlatok városi hatóságok közötti, uniós szintű cseréjét; a városfejlesztésben elkövetett hibák jövőbeli elkerülése érdekében javasolja továbbá a negatív tapasztalatok őszinte és nyílt cseréjének ösztönzését is, méghozzá olyan kampányok segítségével, amelyek mind köztisztviselőket, mind választott képviselőket céloznak meg, és amelyek szervezését a városszövetségek is megvalósíthatják;

56. sürgeti a Bizottságot, hogy foglalkozzon részletesebben a városok és környezetük közötti kapcsolat jelentőségével a fenntartható városfejlesztés szempontjából, amely hozzájárul az EU általános kohéziójához, és e tekintetben felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szorgalmazzák az ilyen jellegű fenntartható városfejlesztést;

57. javasolja, hogy az EU különítsen el forrásokat tagállamok általi felhasználás érdekében épületek és lakónegyedek korszerűsítésére;

A jogalkotás minőségének javítása

58. felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy kössenek intézményközi megállapodást a Parlamenttel, amelyben a három intézmény kifejezi elkötelezettségét valamennyi meglévő közösségi jogszabály végrehajtása iránt az ezen állásfoglalásban foglaltaknak megfelelően; meggyőződése, hogy egy ilyen megállapodás hozzájárulna az elszámoltathatóság javításához, és ezáltal a "jogalkotás minőségének javításához";

*

* *

59. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, az Európai Beruházási Banknak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

[1] Elfogadott szövegek, P6_TA(2005)0387.

[2] Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0020.

[3] HL L 242., 2002.9.10., 1. o.

[4] HL L 194., 1975.7.25., 39. o. A legutóbb a 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

[5] HL L 189., 2002.7.18., 12. o.

[6] HL L 296., 1996.11.21., 55. o.

[7] HL L 197., 2001.7.21., 30. o.

[8] A gáz-halmazállapotú szennyezőanyag- és légszennyezőrészecske-kibocsátásról szóló 2005/55/EK irányelv (HL L 275., 2005.10.20., 1. o).

[9] CIVITAS: CIty-VITAlity-Sustainability (város-élhetőség-fenntarthatóság), a CIVITAS I (2002-2006) és a CIVITAS II (2005-2009) összesen több mint 300 millió eurós költségvetéssel rendelkezik.

--------------------------------------------------