34. megjegyzi, hogy a nagy mértékben integrált pénzpiacokon a nemzeti joghatóságokon túllépő válsá-
gokat a nemzeti hatóságok nem képesek egyedül megoldani; e tekintetben úgy véli, hogy a nemzeti felügye-
letek, a felügyeleti szabályozások és a jogilag nem kötelező érvényű megállapodások jelenlegi hálózata talán
nem elegendő a piaci kudarcok vagy a határokon átnyúló fontos pénzügyi csoportok által okozott nagyobb
válságok leküzdésére; úgy véli, hogy a felügyeleti hatóságok közötti együttműködés és kölcsönös bizalomválsághelyzetben elengedhetetlen, és sürgeti a Bizottságot és a felelős nemzeti hatóságokat, hogy fejlesszenek
ki közösen megfelelő javaslatokat a hatékony válságkezelésre a Parlament további megfontolására;
35. úgy ítéli meg, hogy az Európai Unió tekintélye erősebb lesz a –különösen a banki felügyeletet befolyá-
soló –nemzetközi tárgyalásokon belső működése világosabbá tételével;
36. megjegyzi, hogy a végső hitelező kérdését az európai pénzügyi felügyeletekről folytatandó további
vitákkal párhuzamosan kell megoldani; e tekintetben hangsúlyozza, hogy egyértelműen meg kell határozni afelelősségeket;
37. megjegyzi, hogy a jelenlegi felügyeleti rendszer többszörös beszámolási kötelezettséget ró a bankokra,
ennélfogva minden felügyeleti intézmény jelentős feladata a normák konvergálása;
38. úgy véli, hogy ideje volna, hogy az EU intézményei, különösen a Parlament az EU pénzpiacainak felü-
gyeleti rendszeréről szóló eszmecserét kezdeményezzen; ezért kéri egy olyan szakértői bizottság felállítását
2006 végéig, amely tanulmányozná és a felállítását követő hat hónap elteltével jelentést készítene arról,
milyen következményekkel jár a piacok és a pénzintézetek konszolidációja a prudenciális felügyeletre, apénzügyi stabilitásra és a válságkezelésre nézve; e tekintetben felkéri a bizottságot, hogy javasoljon a több-szöri beszámolási kötelezettség egyszerűsítésére és a jelenlegi struktúrák javítására vonatkozó konkrét megol-dásokat, és végső soron mérlegelje az európai pénzügyi felügyeletek igényeit és struktúráit;
*
* *
39. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.
P6_TA(2006)0295
A társasági jog terén az utóbbi időben tapasztalható fejlemények és a jövőbeli
kilátások
Az Európai Parlament állásfoglalása a társasági joggal kapcsolatos új fejleményekről és kilátásokról
(2006/2051(INI))
Az Európai Parlament,
–tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „A társasági jog modernizá-
ciója és a vállalatirányítás fejlesztése az Európai Unióban –terv az előrelépéshez” című, 2003. május 21-i
közleményére (COM(2003)0284),
–tekintettel a Bizottságnak a tavaszi Európai Tanácshoz intézett „Közös munkával a növekedésért és a
munkahelyekért –a lisszaboni stratégia új kezdete” című közleményére (COM(2005)0024),
–tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett „Közös cselekvések a növekedé-
sért és a foglalkoztatásért: a Közösség lisszaboni programja” című közleményére (COM(2005)0330),
–tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett „Az elbírálás alatt álló jogalko-
tási javaslatok átvizsgálásának eredménye” című közleményére (COM(2005)0462),2006.12.13. C 303 E/114 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. július 4., keddHU
–tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizott-
sághoz és a Régiók Bizottságához intézett „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: a szabályo-
zási környezet egyszerűsítésének stratégiája” című közleményére (COM(2005)0535),
–tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizott-
sághoz és a Régiók Bizottságához intézett „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: modern
KKV politika a növekedésért és a foglalkoztatásért” című közleményére (COM(2005)0551),
–tekintettel 2004. április 21-i állásfoglalására a társasági jog modernizációjáról és a vállalatirányítás
fejlesztéséről (1),
–tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,
–tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A6-0229/2006),
A. mivel a Bizottság fent említett, 2003. május 21-i közleményében javasolt cselekvési terv („a 2003-as
cselekvési terv”) fontos célokat határoz meg a társasági jog és a vállalatirányítás modernizációja terén,
B. mivel már jelentős előrehaladás történt ezen célok megvalósítása terén,C. mivel –tekintve, hogy a 2003-as cselekvési tervet a megújított lisszaboni stratégia fényében kell szem-
lélni –olyan társasági jogi mechanizmusokat érintő intézkedéseket kell hozni, amelyek fokozzák az
európai üzleti vállalkozások hatékonyságát és versenyképességét,
D. mivel az európai üzleti vállalkozások versenyképességének javításához EU szinten integrált megközelí-
tésre van szükség,
E. mivel a lisszaboni menetrend céljainak megvalósításához lényeges a társaságok szabályozási környeze-
tének fejlesztése,
F. mivel egy törvény útján szabályozott munkavállalói részvételi rendszer a vállalkozás szintjén –ahogy az
számos tagállamban létezik –az európai vállalatirányítás szerves részének tekintendő, amely hozzájárul a
lisszaboni stratégia céljainak megvalósításához,
G. mivel a szabályozás minőségének fejlesztése különösen fontos a kis- és középvállalkozások (KKV-k)
számára,
H. mivel a társasági jogi közösségi vívmányok egyszerűsítésével hatékonyan lehet javítani a jogalkotási
keretet; mivel azonban az egyszerűsítés nem deregulációt jelent.
Általános szempontok
1. felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a társasági jog és a vállalatirányítás modernizációjára
irányuló intézkedések összhangban legyenek a kapcsolódó ágazati intézkedésekkel, mint pl. a pénzügyi szol-gáltatások, az iparpolitika, a szociálpolitika és a vállalatok társadalmi felelősségvállalása;
2. hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy figyelembe vegyék az Európai Közösségek Bíróságának joggya-
korlatát a letelepedési szabadság elve terén;
3. felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe az európai szociális modellt, amikor a társasági jogot
érintő további intézkedésekről határoz; ehhez hozzátartozik a munkavállalói részvétel is.
A szabályozás minőségének javítása és egyszerűsítés
4. rámutat a szabályozás minősége fejlesztésének fontosságára a hatékonyabb jogalkotási keret biztosítá-
sában; hangsúlyozza, hogy fontos a jogalkotás minőségének javítása, konzultáció az érintettekkel a jövőbelikezdeményezéseket illetően, a szubszidiaritás elvének való szigorú megfelelés, olyan eszközök megválasztása,amelyek csökkentik a társaságok terheit és a lehető legtöbb rugalmasságot biztosítják számukra, valamint
minden új jogalkotási kezdeményezés átfogó hatásvizsgálata útján;2006.12.13. C 303 E/115 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. július 4., keddHU
(1) HL C 104. E, 2004.4.30., 714. o.
5. hangsúlyozza, hogy a hatályban lévő európai közösségi társasági jogi irányelvek nem képezhetik vita
tárgyát, csak kivételes és megfelelően indokolt esetekben egyszerűsíthetők, amennyiben nem különösen érzé-
keny kérdéseket tárgyalnak, vagy nem nehéz kompromisszumok eredményei, hogy nehogy ellentétes hatástgyakoroljanak az érintett társaságokra;
6. felhívja a Bizottságot, hogy részletesen ismertesse a társasági jogi irányelvek egy okmányban történő
teljes konszolidációjára vonatkozó terveit; hangsúlyozza, hogy ebben az összefüggésben a társasági jog terü-letein belül a társasági jogi közösségi vívmányok világosságának és konzisztenciájának elsőbbséget kell bizto-sítani; felhívja a Bizottságot, hogy pontosan határozza meg, mely irányelveket kíván átdolgozni, melyekethatályon kívül helyezni, melyeket kodifikálni és melyeket módosítani.
Kis- és középvállalkozások
7. üdvözli a Bizottság kezdeményezését a jobb szabályozási környezet kialakítására a KKV-k számára;
8. felhívja a Bizottságot, hogy a társasági jogot érintő jogalkotási javaslatok hatásvizsgálatánál vizsgálja a
KKV-kkel kapcsolatos szempontokat is, és biztosítsa, hogy a KKV-k szükségleteit megfelelően és rendszeresen
figyelembe vegyék;
9. különösen hangsúlyozza, hogy a KKV-k számára adminisztratív terheket jelentő akadályokat meg kell
szüntetni;
10. felkéri a Bizottságot, hogy legyen fokozottabban tekintettel a KKV-k szükségleteire a jövőbeni jogalko-
tási javaslatok keretében, illetve a hatályos jogszabályok jövőbeni felülvizsgálata során; emlékeztet arra, hogy
a KKV-k munkahelyeket teremtenek és a gazdasági növekedés hajtóerői.
Vállalatirányítás
11. hangsúlyozza az olyan helyes gyakorlat kialakításának fontosságát, amely tiszteletben tartja a tagál-
lamok különböző hagyományait és rendszereit;
12. utal arra, hogy megalakult az Európai Vállalatirányítási Fórum és a Vállalatirányítási Tanácsadó
Csoport, és felhívja a Bizottságot, rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet e testületek munkájának eredmé-
nyeiről, illetve az ezen eredmények alapján hozott döntésekről;
13. sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság nem alakított ki egyértelmű elképzelést az európai üzletve-
zetésr ől, azonban ad hoc jelleggel intézkedéseket hoz annak különböző vonatkozásairól; megismétli a fent
említett 2004. április 21-i állásfoglalásának következtetéseit, és felhívja a Bizottságot, hogy intézkedjen azoktekintetében;
14. hangsúlyozza, hogy a vállalatirányítás nem csupán a részvényesek és a vezetés közötti kapcsolatokról
szól, és a társaságon belüli egyéb érintettek szintén fontosak a kiegyensúlyozott döntéshozatali folyamatokvonatkozásában, és képeseknek kell lenniük arra, hogy hozzájáruljanak a társaság stratégiai döntéseihez;
rámutat különösen arra, hogy teret kell engedni különösen a munkavállalók tájékoztatásának és a velük való
konzultációnak;
15. kétségeinek ad hangot azt illetően, hogy európai kezdeményezésre lenne szükség a részvényesek
különleges vizsgálati jogai területén, mivel ez közvetlenül befolyásolja a hatáskörök megosztását a cégetvezető igazgatók valamint a részvényesek között, ami tipikusan olyan kérdés, amellyel a nemzeti társasági
törvények foglalkoznak; úgy ítéli meg továbbá, hogy minden további kezdeményezést a folyamatban lévőjogalkotási folyamat fényében kell értékelni; rámutat, hogy a részvényesek jogaival kapcsolatos közelmúltbéliirányelvjavaslat már biztosítja a jogot a közgyűlés napirendjének kiegészítéséhez, valamint határozatok
előterjesztéséhez;
16. hangsúlyozza, hogy a pénzpiaci szabályozókat és felügyelőket be kell vonni az egyértelmű vállalat-
irányítási szabályok és ajánlások kidolgozásába, és hogy szükség van egyrészt a pénzpiaci szabályozás,
másrészt a társasági jog területén a politikák szoros összehangolására.2006.12.13. C 303 E/116 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. július 4., keddHU
Társasági jog
17. üdvözli a Bizottság fent említett javaslatát az Európai Parlament és a Tanács irányelvére a létesítő
okiratuk szerint valamely tagállamban székhellyel rendelkező és a szabályozott piacra bevezetett részvényű
vállalatok részvényeseinek szavazati joggyakorlásáról és a 2004/109/EK irányelv módosításáról
(2005/0265(COD));
18. üdvözli a következő javaslatok kapcsán létrejött egyetértést:
a) javaslat az Európai Parlament és Tanács irányelvére a 77/91/EGK tanácsi irányelvnek a nyilvánosan
működő részvénytársaságok alapítása, valamint tőkéjük megőrzése és átalakítása tekintetében történő
módosításáról (2004/0256(COD));
b) javaslat az Európai Parlament és Tanács irányelvére a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelvek
módosításáról meghatározott jogi formájú társaságok és az összevont (konszolidált) beszámolók tekinte-
tében (2004/0250(COD));
19. felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon intézkedéseket az igazgatók eltiltására vonatkozó információk
határokon átnyúló elérhetőségének fokozására;
20. kijelenti, hogy nincs szükség európai kezdeményezésre a rosszhiszemű kereskedés („wrongful trading”,
tehát a fizetésképtelensége alatt folytatott kereskedés) területén, mivel már megfelelő szabályozás létezik a
tagállamokban; bár e szabályozások tagállamonként eltérhetnek, a nemzeti különbségek nem jelentenek
akadályt a belső piac számára;
21. felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot, amely megkülönbözteti a közzétételi kötelezett-
séget a vállalkozások résztulajdonosi szintjei szerint; üdvözölné, ha a megkülönböztetés az alábbi százalékosfokozatokat írná elő: 3 %, 5 %, 10 %, 15 % és 20 %, illetve 20 % felett bejelentési kötelezettség mindentovábbi százalékpontra; rámutat arra, hogy a közzétételi kötelezettségek megkülönböztetése a vállalkozá-
sokban lévő tulajdoni részesedések átláthatóságának szükségszerű javulásához vezetne;
22. felhívja a Bizottságot, hogy alakítson ki egyértelmű szabályokat az átmeneti időszakokra, azaz az
„illendőségi időszakokra”, amelyek után azon aktív igazgatósági tagok, akik az igazgatóságból történő kilé-
pést követően a felügyelő bizottságba (dualista rendszer) vagy a vezető tisztséget betöltő igazgatósági tagok
sorából (Executive Board) a vezető tisztség nélküli igazgatósági tagok (Non-Executive Board) sorába (monista
rendszer) kívánnak átlépni, át is léphessenek; rámutat arra, hogy az átmeneti időszaknak legalább két évet el
kell érnie; hangsúlyozza a felügyelő bizottság függetlenségének megőrzésére irányuló átmeneti időszak
fontosságát;
23. felhívja a Bizottságot, hogy az olyan jogalkotási kérdéseket, mint például az igazgatók függetlenségét
ajánlások helyett jogalkotási eszközökkel (irányelvekkel) rendezze annak érdekében, hogy a nyilvánosságot ésa jogalkotót bevonják, és ez a tényleges gyakorlatnak megfelelő szabályokat eredményezzen;
24. sürgeti a Bizottságot, hogy figyelmesen kísérje nyomon az összeférhetetlenségeket, illetve az informá-
ciók és befolyás aránytalan felgyülemlését egyes jelentősebb szereplőknél, akik a társaságok tulajdonosai
szavazati jogainak gyakorlásában részt vevő közvetítők és tanácsadók láncolatába tartoznak; hangsúlyozza
továbbá az átláthatóság és a méltányos lehetőségek szükségességét a kibocsátók számára annak biztosítására,hogy megvédhessék magukat a jogellenes koncentrációk és a részvényesek csoportjainak összehangolt intéz-kedései ellen;
25. egyértelmű szabályozási rendszer felállítását kéri az egyéni fizetésekről és az igazgatók fizetési politiká-
járól szóló információk nyilvánosságra hozatala és összehasonlíthatósága tekintetében, beleértve az olyan
elemeket, mint a nyugdíj- és részvényopciós rendszerek;
26. felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa a társaságok számára a választás lehetőségét a különböző irányí-
tási rendszerek között, beleértve a monista és dualista rendszert, anélkül, hogy rendelkezéseket kellene elfo-gadni a társaság vezetői testületeinek hatásköreiről és kötelességeiről;
27. felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az európai részvénytársaság statútumában társaságalapítást
szabályozó rendelkezések felülvizsgálatának lehetőségét, e szabályok egyszerűsítése és a piac igényeihez való
igazítása céljából;
28. felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot az európai magántársaságról, a KKV-k szükségle-
teinek való megfelelés céljából;
29. sajnálattal veszi tudomásul azt a tényt, hogy a Bizottság úgy döntött, hogy visszavonja két javaslatát,
az európai egyesület statútumáról szóló rendeletről (1991/0386(COD) és a kölcsönösségen alapuló európai
társaság statútumáról szóló rendeletről (1991/0390(COD)), valamint az e statútumokat a munkavállalói rész-
vétel tekintetében módosító két irányelvre irányuló javaslatát (1991/0387(COD) és 1991/0391(COD));2006.12.13. C 303 E/117 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. július 4., keddHU
30. megállapítja ugyanakkor, hogy 2003-as cselekvési tervében a Bizottság bejelentette azon szándékát,
hogy aktívan támogatja az e két statútummal kapcsolatban megindult jogalkotási folyamatot, a Parlament
azon kinyilvánított kívánságára válaszul, hogy jelentős figyelmet kell fordítani az új társasági formák kialakí-tására; hasznos eszköznek tekinti e javaslatokat az egyesületek és a kölcsönösségen alapuló társaságok gazda-sági tevékenységének fejlesztésére Európa-szerte;
31. felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő új javaslatokat a kölcsönösségen alapuló európai társaság
valamint az európai egyesület statútumára;
32. hangsúlyozza, hogy a létesítő okirat szerinti székhely áthelyezése a nemzeti szintű előírások miatt
jelenleg vagy lehetetlen, vagy akadályokba ütközik, hogy e téren létfontosságú lenne egy irányelv elfogadása
a letelepedés szabadságához, és hogy a régóta várt tizennegyedik társasági jogi irányelv hézagot fog betölteni
a társaságok számára a belső piac rendszerében;
33. ezért felhívja a Bizottságot, hogy a közeljövőben terjesszen elő a tizennegyedik társasági jogi irányelvet
érintően javaslatot a korlátolt felelősségű társaságok létesítő okirat szerinti székhelyének határokon átnyúló
áthelyezéséről; hangsúlyozza, hogy a létesítő okirat szerinti székhely határokon átnyúló áthelyezését nem
szabad helytelenül, például a munkavállalók jogainak korlátozására –különösen a társasági döntéshozatalban
való munkavállalói részvétel kapcsán –, illetve a hitelezők védelmének csökkentésére felhasználni; úgy véli
különösen, hogy az irányelv kinyilatkozatott célja kell, hogy legyen a munkavállalók társasági döntésekben
való részvétellel kapcsolatos szerzett jogainak biztosítása;
34. felhívja a Bizottságot, hogy folytassa tovább a vállalkozói szerveződések egyéb társasági formáira, így
például az európai alapítványra vonatkozó közösségi jogalkotás előkészítését;
35. ajánlja, hogy a Bizottság vizsgálja tovább, hogy szükség van-e a vállalatcsoportokat és piramisvállala-
tokat érintő problémák kezelésére, különös tekintettel a csoportstruktúrák átláthatóságának kereteire és a
piramisstruktúrákat érintő speciális problémákra;
36. felhívja a Bizottságot, hogy fordítson nagyobb figyelmet a „delisting” (tőzsdéről való kivezetés) kérdé-
sére, és hogy terjesszen elő jogalkotási javaslatot a jövőbeli uniós szintű harmonizációra; rámutat arra, hogy
a„delisting” a tagállamokban lehetséges, azonban jelentős bürokratikus és jogi akadályokkal jár az érintett
vállalkozások számára; felhív ezért arra, hogy a „going private” (zártkörű részvénytársasággá alakulás) műve-
letét a jövőben messzemenően bürokráciamentesen tegyék lehetővé, különös figyelmet fordítva a részvé-nyesek pénzügyi érdekeinek védelmére;
37. emlékezteti a Bizottságot, hogy hatékonyabban vonja be a Parlamentet a nemzetközi és európai szám-
viteli szabványokról szóló vitákba, és hogy erősítse meg a legjobb tagállami gyakorlatokon és hagyomá-
nyokon alapuló európai megközelítés definícióját az Egyesült Államok könyvvizsgálói hagyományainak fenn-
tartás nélküli követése helyett; ismételten hangsúlyozza, hogy több európai hátterű képviselőre van szükség a
nemzetközi szabványkialakító testületekben a valóban nemzetközi megközelítés igazolására; hangsúlyozza,hogy a számviteli szabványokról szóló szabályozás kihat az adójogra és a vállalkozási struktúrákra;
38. sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Nemzetközi Számviteli Standard Testület nem rendelkezik megfelelő
demokratikus ellenőrzéssel, és így a döntések nem megfelelően tükrözik az európai társaságok realitását, éstöbbek között nem adnak választ a KKV-k szükségleteire; ezzel összefüggésben példaként említi az IAS 32
által előírt saját és idegen tőke elhatárolást a mérlegben, amely személyegyesítő társaságok esetében jelentős
anyagi problémákhoz, többek között eltorzított hitelképességi mutatókhoz vezet; felhívja ezért a Bizottságotannak biztosítására, hogy az Európai Parlament döntései nagyobb súlyt kapnak a Nemzetközi SzámviteliStandard Testületben;
39. egyértelművé kívánja tenni, hogy a KKV-k tekintetében a Bizottság nem rendelkezik hatáskörrel
nemzetközi pénzügyi kimutatási standardok átvételére;
40. felhívja a Bizottságot, hogy tegyen további lépéseket a társasági jogi közösségi vívmányok folyamatos
felülvizsgálata érdekében;
41. felhívja a Bizottságot, hogy rendszeresen ellenőrizze a társasági jogi közösségi vívmányok átültetésének
teljes folyamatát a csatlakozó országokban a csatlakozás előtti időszakban, és jelentse az ellenőrzés
eredményeit;2006.12.13. C 303 E/118 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. július 4., keddHU
42. várja a Bizottság megbízásából készítendő, az EU-ban tőzsdén jegyzett társaságokban lévő tulajdonrész
és ellenőrzés közötti arányosságról szóló külső tanulmány eredményeit, feltéve, hogy a tanulmány nemcsak
tárgyilagosan elemzi a gazdasági hatékonyságra, a társaságok tulajdonosi ellenőrzésére, a határokon átnyúlótranzakciók lehetőségeire vonatkozó különböző tagállami tulajdonosi modellek hatásaival kapcsolatos
tapasztalati és elméleti eredményeket, hanem tartalmaz egy, a tagállamok tágabb gazdasági és jogi összefüg-géseit és a vállalatirányítás különböző modelljeit érintő megfelelő társasági jogi elemzést; hangsúlyozza, hogy
kellően figyelembe kell venni az ellenőrzési jogok struktúrája átláthatóságának szükségességét;
43. arra számít, hogy a Bizottság adott esetben a nyilvános vételi ajánlatról szóló, 2004. április 21-i
európai parlamenti és tanácsi 2004/25/EK irányelv (
1)–az irányelv 20. cikkében előírt –felülvizsgálatának
eredménye és az irányelv értékelése után jogalkotási javaslatot fog készíteni az „egy részvény egy szavazat”
elvről;
44. felkéri a Bizottságot, hogy az intézményi befektetők tekintetében javasoljon intézkedéseket az átlátha-
tóság fokozására; emlékeztet arra, hogy átláthatóságra van szükség a befektetési politika, a szavazati politikaés a részvénytulajdon tekintetében illetve, hogy ezen átláthatóság nem korlátozódhat a források és az egyesbefektetők közötti viszonyra; emlékeztet arra, hogy például szándékaik és kapcsolatuk javasolt időtartamatekintetében szükség van az intézményi befektetőket terhelő bizonyos mértékű közzétételi kötelezettségekre
azon cégek felé, amelyekkel szemben kötelezettségeket vállalnak;
45. felhívja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet a 2003-as cselekvési tervről a Bizottság által
2005. decemberében kezdeményezett konzultáció eredményeiről, és részletesen mutassa be, hogy milyen ha-tározatokat hozott e konzultáció eredményei alapján;
46. felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a hatályos jogszabályok végrehajtásával kapcsolatos problé-
mákat, hogy a vizsgálat eredményét figyelembe lehessen venni új jogalkotási javaslatok mérlegelése során;
47. felhívja Jogi Bizottságát, illetve Gazdasági és Monetáris Bizottságát, hogy kísérjék figyelemmel a
Bizottság munkáját;
*
* *
48. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.
(1) HL L 142., 2004.4.30., 12. o.
P6_TA(2006)0296
A repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentése
Az Európai Parlament állásfoglalása a repülés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentéséről
(2005/2249(INI))
Az Európai Parlament,
–tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizott-
sághoz és a Régiók Bizottságához intézett, a repülés éghajlatváltozásra gyakorlat hatásának csökkentésérőlszóló közleményére (COM(2005)0459),
–tekintettel a 2005. november 16-i, a „Nyerjük meg a csatát a globális éghajlatváltozás ellen” című bizott-
sági közleményről szóló állásfoglalására (
1),2006.12.13. C 303 E/119 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. július 4., keddHU
(1) Elfogadott szövegek, P6_TA(2005)0433.