BEVEZETÉS: A FOLYAMATOSAN VÁLTOZÓ FENYEGETETTSÉG

Az EU-nak jelenleg számos különböző típusú terrorfenyegetettséggel és erőszakos támadással kell szembenéznie. Mind a terrorista csoportok, mind pedig a radikalizálódott egyének tömeges áldozatokkal járó merényleteket kívántak elkövetni az EU-ban abból a célból, hogy növeljék az áldozatok számát és a társadalomra gyakorolt pszichológiai és gazdasági hatást.

A terrorszervezetek Európában nem használtak vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (a továbbiakban: CBRN) anyagokat Európában. Mégis hitelt érdemlő jelek alapján arra lehet következtetni, hogy a terrorista csoportok szándékában állhat a CBRN-anyagok vagy fegyverek megszerzése, ami miatt folyamatosan fejlesztik az ismeretanyagukat és annak felhasználására vonatkozó kapacitásukat . A Dáis Szíriában és Irakban vegyi fegyvereket használt, és a vizsgálatok szerint képes e fegyverek előállítására és használatára. Kisebb incidensekből már kiderült, hogy a Dáis érdekében áll a biológiai fegyverek és radiológiai diszperziós eszközök innovációja és kifejlesztése . Meg kell jegyezni, hogy bár e dokumentumban végig a vegyi, biológiai, radiológiai vagy nukleáris (CBRN) anyagok kifejezést használjuk, annak kisebb a valószínűsége, hogy egy nem állami szereplő nukleáris fegyvertámadást indít, mint annak, hogy vegyi, biológiai vagy radiológiai támadást hajt végre.

Ezt a technológiai fejlődés figyelembevételével kell vizsgálni, amelyet a terroristák aljas célokra használhatnak fel. A Dáis pilóta nélküli légijármű-rendszereket használt felügyelet és vezérlés, illetve robbanószerek felhasználásával járó támadások végrehajtása céljából .

A CBRN-támadások lehetőségei elsősorban a terrorista propagandában nyilvánulnak meg. A dzsihadista médiában közlik, hogy CBRN-támadásokat kívánnak elkövetni, és különböző közösségi médiák platformjain megosztják a támadásokkal és célpontokkal kapcsolatos lehetséges taktikákat . Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa is elismerte a CBRN-fenyegetés meglétét, és kifejezte a proliferáció egyre nagyobb kockázata, ideértve a nem állami szereplők általi alkalmazása miatti aggodalmát.

Ez alátámasztja annak szükségességét, hogy az Európai Uniónak fokoznia kell ellenálló képességét és felkészültségét a tekintetben, hogy a következő években kezelni tudja a CBRN-fenyegetettséget.

A FOKOZOTT UNIÓS SZINTŰ EGYÜTTMŰKÖDÉS SZÜKSÉGESSÉGE

A folyamatosan változó fenyegetettség megkívánja, hogy megvizsgáljuk gyenge pontjainkat és a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagok felhasználásával elkövetett esetleges terrortámadásokkal szembeni védettségi szintünket. Eddig a CBRN-fenyegetettségnek nem volt nagy valószínűsége, de nagy hatással és magas kockázattal jár. A vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris támadás – legyen az kis méretű is – jelentős hatást gyakorol a célpontként választott társadalomra és gazdaságra, ami számottevő és tartós zavart, bizonytalanságot okoz, valamint óriási félelmet kelt. A támadásokkal összefüggő emberi és pénzügyi költségek, amelyek során például (piszkos bombaként is ismert) radioaktív sugárszóró szerkezetet vagy pilóta nélküli légijármű-rendszereket alkalmazó anthrax-támadást indítanak, kifejezetten magasak.

A CBRN-fenyegetettséggel szembeni ellenálló képesség megerősítése a megelőzés, a felkészültség és a reagálás tekintetében jelentős beruházásokat igényel a tagállamok részéről. Ezért szorosabb uniós szintű együttműködésre van szükség abból a célból, hogy határokon túlmenően is tanuljunk egymástól, összevonjuk a szakértelmet és az eszközöket, valamint kiaknázzuk a szinergiák nyújtotta lehetőségeket. Az uniós biztonságpolitikáról szóló átfogó értékelés rámutat annak szükségességére, hogy fokozott uniós szintű együttműködést kell biztosítani, amelynek alapja a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris fenyegetettség jobb megértése és az erőforrások összevonása az esetleges vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris támadásokra való eredményesebb felkészültségi szint elérése érdekében.

A terrorizmus elleni küzdelemről szóló irányelv első alkalommal fogalmaz meg rendelkezéseket a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagokat alkalmazó, különböző típusú terrorizmus tekintetében. Az irányelv kötelezettségeket ruház a tagállamokra, amikor felmerül a terrortámadásra való reagálás kérdése, ideértve az orvosi segítség nyújtására vonatkozó kötelezettséget valamennyi áldozat számára. Az e közleményben javasolt kezdeményezések segítik a tagállamokat abban, hogy eleget tegyenek az áldozatok megsegítése terén vállalt kötelezettségeiknek, amennyiben a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris anyagok felhasználásával követnek el támadást.

Ez a cselekvési terv fokozni kívánja az európai együttműködést a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris biztonság megerősítése érdekében, és középpontjában a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris fenyegetettség és terrortámadások megelőzése, az azokra való felkészültség és reagálás áll. Az e közleményben meghatározott intézkedések segítséget nyújtanak majd a tagállamoknak abban, hogy védelmezzék az állampolgárokat és az infrastruktúrákat. Számos javasolt intézkedés összveszély-megközelítést alkalmaz és hozzájárul a terrorizmushoz nem köthető, nagyszabású CBRN-eseményekre való felkészültség javításához.

A VEGYI, BIOLÓGIAI, RADIOLÓGIAI ÉS NUKLEÁRIS FEGYVEREKKEL KAPCSOLATOS, 2010–2015 KÖZÖTTI CSELEKVÉSI TERV ALAPUL VÉTELE

E cselekvési terv a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris fegyverekkel kapcsolatos, 2010–2015. közötti időszakra vonatkozó cselekvési terv kapcsán az EU-ban elindított munkára épül. Orvosolja a végrehajtása során azonosított hiányosságokat és figyelembe veszi az újonnan megjelenő veszélyeket. A 2010–2015. közötti időszakra vonatkozó cselekvési terv uniós szinten a fenyegetettség jobb megértését, az információk fokozottabb megosztását eredményezte (a CBRN-E glosszárium adatbázisának kidolgozása, a CBRN-eseményeknek az európai bombaadatrendszerbe történő felvétele), valamint olyan eredmények születtek, mint az uniós képzési infrastruktúra kidolgozása (Európai Nukleáris Védettségi Képzési Központ – EUSECTRA). A biológiai övezet kapcsán is lényeges jogalkotási fejlemény született a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyekről szóló 1082/2013/EU határozat elfogadásával, amely rendelkezéseket határoz meg a uniós felkészültség és reagálás tervezésének megerősítésére.

A 2010–2015. közötti időszakra vonatkozó cselekvési terv végrehajtásáról megkérdezett tagállamok arról számoltak be, hogy számos nemzeti szintű tevékenységet, többek között képzéseket és gyakorlatokat hajtottak végre. Nehézségekről számoltak be a különböző szereplők közötti kooperáció biztosítása terén. Az érdekelt felek hangsúlyozták például, hogy tovább kell mélyíteni a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris kockázatokkal kapcsolatos ismereteket, elő kell mozdítani az ágazatokon átnyúló együttműködést és további beruházásokat kell megvalósítani a képzésekbe és gyakorlatokba . A határokon átnyúló/ágazatközi – ideális esetben strukturált módon megszervezett és előre egyeztetett tanmenetet követő – képzések és gyakorlatok biztosításáról megállapítást nyert, hogy ez az egyik olyan terület, amelyen az EU hozzáadott értéket tud nyújtani. A tagállamok azt is kiemelték, hogy nem elegendő a CBRN-eseményekkel, -fenyegetettséggel és ezek kezelésére kifejlesztett eszközökkel és technológiákkal kapcsolatos információcsere. Azt is hangsúlyozták, hogy ki kell dolgozni az együttműködést a korábbi, a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris fegyverekkel kapcsolatos cselekvési terv hatálya alá nem tartozó egyéb partnerekkel, például a katonasággal és kulcsfontosságú harmadik országokkal.

ÖSSZPONTOSÍTOTTABB ÉS ÖSSZEHANGOLTABB MEGKÖZELÍTÉS MEGHATÁROZÁSA

Ezen eredményekre támaszkodva ez az új cselekvési terv célzott megközelítést alkalmaz, a 2012. évi uniós CBRN-E ütemtervvel összhangban, amelyben a Tanács összpontosítottabb politika kidolgozására kérte fel a Bizottságot, melyben a kiválasztott, egyértelmű uniós hozzáadott értéket képviselő és kézzelfogható eredményeket felmutató kulcsfontosságú területekkel foglalkozik.