HU ECB -PUBLIC 
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE  
(2013. február 12. ) 
az Államkincstár betétgyűjtési és értékpapírszámla -vezetési tevékenységéről  
(CON/2013/ 12) 
 
Bevezetés és jogalap   
2013. január 21- én az Európai Központi Bank („EKB”) felkérést kapott a magyar Nemzetgazd asági 
Minisztériumtól, hogy alkosson véleményt a lakossági állampapír állományának növeléséhez szükséges 
intézkedésekről szóló 1101/2012 (IV. 5.) kormányhatározat (a továbbiakban: a kormányhatározat) 
végrehajtásához kapcsolódó törvények módosításáról szóló  törvényjavaslatról. 
Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén, valamint a nemzeti hatóságoknak az Európai 
Központi Bankkal a jogszabálytervezetekről  folytatott konzultációjáról szóló, 1998. június 29- i 
98/415/EK tanácsi határozat
1, 2. cikke (1) bekezdésének hatodik francia bekezdésé n alapul, mivel a 
törvényjavaslat a pénzintézetekre vonatkozó, a pénzintézetek és pénzpiacok stabilitását lényegesen befolyásoló szabályokkal kapcsolatos rendelkezéseket tartalmaz.  Az Európai Központi Bank eljárási 
szabályzatának 17.5. cikke első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.  
 
1.  A törvényjavaslat célja  
A törvényjavaslat az alábbiak szerint számos törvényt módosít.  
i. A hitelintézetekről és pénz ügyi vállalkozásokról szóló törvényt
2 annak lehetővé tétele érdekében, 
hogy a Magyar Államkincstár betéteket gyűjthessen. Ezek a módosítások többek között 
rendelkezni fognak:  
a) azokról a feltételekről, amelyek alapján a magyar Pénzügyi Szervezetek Állami Fel ügyelete 
(„PSZÁF”) megadhatja vagy visszavonhatja az Államkincstár betétgyűjtési és 
értékpapírszámla -vezetési engedélyét;  
b) arról, hogy az Államkincstár csatlakozzon a magyar Országos Betétbiztosítási Alaphoz;  
c) arról, hogy az Államkincstár a hitelintézetekhez  hasonlóan adatot szolgáltasson a 
tevékenységéről az illetékes hatóságok számára;  
                                                           
1  HL L 189., 1998.7.3., 42. o.  
2  1996. évi CXII törvény.  
ECB -PUBLIC 
2 d) arról, hogy az Államkincstár a PSZÁF felügyelete alá tartozzon, amelynek jogköre ki fog 
terjedni az Államkincstár megbírságolására abban az esetben, ha az nem tartja be a 
betétgyűjtésre és értékpapírszámla -vezetésre vonatkozó jogszabályi kötelezettségeket.  
ii. A pénzmosás és terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvényt3 
annak biztosítása érdekében, hogy a pénzmosás elleni küzdelem vonatkozásában az Államkincstárra is az egyéb pénzügyi intézményekre irányadó rendelkezések vonatkozzanak.  
iii. Számos, az egyes különös munkajogviszonyokat szabályozó törvényt (a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjaira
4, a közszolgálati tisztviselőkre5 és a közalkalmaz ottakra6 vonatkozó 
törvények, valamint a munka törvénykönyve7) annak lehetővé tétele érdekében, hogy a 
közszférában foglalkoztatott munkavállalók állandó megbízást adhassanak a munkáltatóik számára a fizetésük egy meghatározott részének havi rendszerességg el az Államkincstárnál vezetett 
számlára állampapírok vásárlása érdekében  történő átutalására. Az EKB értelmezése szerint az 
átutalási megbízás önkéntes és visszavonható, továbbá az automatikusan megszűnik a 
munkaviszony megszüntetésekor.  A törvényjavaslat  megtiltja a közszféra munkáltatói számára azt, 
hogy az Államkincstárnak történő átutalással kapcsolatban díjat számítsanak fel a munkavállalóikkal szemben .  
A törvényjavaslat 2013. április 1- én fog hatályba lépni. Az új feladatai tekintetében az Államkinc stár 
engedélyezési eljárás alá fog tartozni, valamint a tevékenységei és intézményi szerkezete is jelentős 
átalakítás alá fognak esni. Erre tekintettel a törvényjavaslat nem rendelkezik arról, hogy az 
Államkincstár mikor kezdi meg ezeket a szolgáltatásokat  a lakosság és a közszférában foglalkoztatott 
munkavállalók számára nyújtani.  
 
2.  Általános észrevételek  
2.1. A konzultáció terjedelme  
Az EKB a törvénytervezetnek a pénzügyi stabilitásra gyakorolt hatását valamint az Államkincstár 
javasolt új tevékenységeinek pénzügyi megalapozottságát csak szélesebb értelemben véve értékeli.  
Mivel a törvényjavaslat az  5. bekezdésben hivatkozott olyan szélesebb jogi keretrendszer része, 
amellyel kapcsolatban további információk nem állnak az EKB rendelkezésére, erre tekint ettel az 
Államkincstár betétgyűjtési valamint értékpapírszámla -vezetési feladatokkal történő megbízására 
vonatkozó részletes szabályok átfogó értékelése túlmutat ennek a véleménynek a keretén.  
Ugyanakkor az EKB -val konzultálni kell e szélesebb jogi keretrendszer minden olyan további 
eleméről, amely a 98/415/EK határozat 2.  cikke értelmében a hatáskörébe tartozik, tekintettel 
továbbá a Szerződés 127. cikk (5) bekezdésére is, amely előírja, hogy a Központi Bankok Európai 
Rendszere támogatja a hatáskörrel rend elkező hatóságokat a hitelintézetek prudenciális 
                                                           
3  2007. évi CXXXVI törvény.  
4  1996. évi XLIII törvény.  
5  1992. évi XXXIII törvény.  
6  2012. évi I törvény.  
7  2011. évi CXCIX törvény.  
ECB -PUBLIC 
3 felügyeletére és a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikáik zavartalan 
megvalósításában.  
2.2. Az EKB- val folytatott konzultáció megfelelő időpontja  
Az EKB a Nemzetgazdasági Minisztériumtól 2013. január 21- én kapott felkérést egy sürgős 
konzultációra, amelyben azt kérelmezték, hogy az EKB véleménye 2013. február 11- ig kerüljön 
elfogadásra.   
A 98/415/EK határozat 4. cikkében foglaltak szerint az EKB -val „megfelelő időpontban” kell 
konzultálni a joga lkotási folyamat során.  Ez azt jelenti, hogy a konzultációnak a jogalkotási 
folyamat egy olyan pontján kell történnie, amely elegendő időt biztosít az EKB számára arra, hogy 
megvizsgálja a jogszabálytervezetet és elfogadja a véleményét.  
A 98/415/EK határoz at 3. cikkének (4) bekezdésében használt szóhasználatból következik, hogy a 
tagállamok kötelesek felfüggeszteni a jogszabálytervezet elfogadási eljárását az EKB 
véleményének előterjesztéséig annak érdekében, hogy lehetővé tegyék az érintett nemzeti 
hatóság ok számára az EKB véleményének a jogszabály elfogadását megelőzően történő 
figyelembevételét.   
Ebben a tekintetben az EKB ismételten nyomatékot ad azon álláspontjának, amely szerint a 
nemzeti hatóságok különleges sürgősség esetén sem mentesülnek az EKB -val a jogalkotási 
folyamat egy olyan pontján történő konzultáció alól, amely elegendő időt biztosít i. az EKB számára arra, hogy megvizsgálja a jogszabálytervezetet és elfogadja a véleményét, valamint ii. a 
nemzeti hatóságok számára arra, hogy a 98/415/EK hat ározatban foglaltaknak megfelelően 
figyelembe vegyék az EKB álláspontját.  Az EKB erre tekintettel méltányolná, ha a Minisztérium a 
jövőben eleget tenne az EKB -val megfelelő időben történő konzultációra vonatkozó 
kötelezettségének.   
 
3. A monetáris finanszí rozás tilalma  
A Szerződés 123. cikkének (1) bekezdése megtiltja, hogy az EKB, illetve a tagállamok központi bankjai 
folyószámlahitelt vagy bármely más hitelt nyújtsanak az uniós intézmények, szervek vagy hivatalok, a 
tagállamok központi kormányzata, regionális vagy helyi közigazgatási szervei, közjogi testületei, egyéb közintézményei vagy közvállalkozásai részére, valamint azt, hogy EKB, illetve a tagállamok központi 
bankjai ezektől közvetlenül adósságinstrumentumokat  vásároljanak . Ez a rendelkezés megakadályozza, 
hogy a központi bankok f olyószámlahitelt vagy bármely más hitelt nyújtsanak a közszférának, beleértve 
azt is, hogy a közszféra harmadik felekkel szemben fennálló kötelezettségeit finanszírozzák.  
Az EKB értelmezése szerint az Államkincstár nem fog h itelintézetté válni. Ebből következően – feltéve 
hogy az EKB értelmezése helytálló, és az Államkincstár továbbra is a Szerződés 123. cikkében foglalt 
közszféra része marad , továbbá az nem minősül a központi banki refinanszírozási műveletek tekintetében 
elfogadható partnernek – az EKB -nak a jogalkotás jelenlegi szakaszában nincsenek a monetáris 
finanszírozással  kapcsolatos észrevételei.  
 
ECB -PUBLIC 
4 4. A törvényjavaslatnak a pénzügyi intézményekre gyakorolt hatása  
Bár az a lakosság állampapírpiachoz történő hozzáférésének megteremtését célo zza, a törvényjavaslat 
szélesebb jogköröket ad az Államkincstár számára a betétgyűjtést végző intézményként való működés 
érdekében.  A törvényjavaslat nem zárja ki, hogy az Államkincstár a bankjegykiadó automatákból történő 
készpénzfelvétel t és a banki átut alások at kínáljon , illetve az államadósság átmeneti finanszírozása 
érdekében az általa vezetett lakossági számlákon lévő látra szóló állományt használja, azaz az átutalások bármely olyan összegét, amelyből nem vásárolnak azonnal állampapírokat.  
A betétgyű jtés az Államkincstárt, amely egy közfeladatot ellátó intézmény, közvetlen versenyhelyzetbe 
hozná k a bankokkal, amelyek haszonszerzési céllal működtetett kereskedelmi jogalanyok.  Hacsak az 
Államkincstár azon szervezeti egysége, amelynek a feladata a betéti szolgáltatások lakosság számára 
történő nyújtása, nem kerül teljes egészében elkülönítésre az Államkincstár egyéb feladataitól, és nem 
vonatkozik rá a kereskedelmi bankokkal azonos szabályozói és felügyeleti környezet illetve adóteher, úgy 
az Államkincstár előnyre fog szert tenni a kereskedelmi bankokkal szemben a betétek vonzása 
tekintetében. Ez torzíthatja a versenyt a bankszektorban, és előidézheti azt, hogy a bankok számára 
jelenleg rendelkezésre álló pénzeszközök a kormányzat közvetlen finanszírozásár a kerülnek átirány ításra. 
A bankok ebből eredő csökkenő hitelezési képessége tovább korlátozná a vállalkozások és a lakosság 
hitelhez történő hozzáférését, amely a gazdasági növekedés aláásásával járhat.  Továbbmenve, az ezzel 
összefüggő bármely nettó kamat  és jutalékbevétel -csökkenés rontani fogja a bankok 
jövedelmezőképességét.  
Erre tekintettel az EKB az Országgyűléshez történő benyújtást megelőzően javasolja az érintett felek, 
mint például a bankok és befektetési vállalkozások hozzájárulásával történő, a törvényjavaslat pénzügyi 
szektorra gyakorolt hatására vonatkozó átfogó hatástanulmány elkészítését.  A hatástanulmány 
megállapításaira alapozva további lépéseket kell tenni az ilyen intézkedéseknek a pénzügyi stabilitásra és 
a gazdaságra gyakorolt lehetséges negatív hatásainak a minimumra szorítása érdekében.  
 
5. Az Államkincstárnak az új feladatok elvégzésére való alkalmassága  
Egy állam számára általánosságban lehetőség van arra, hogy részvényesként olyan hitelintézetek tulajdonosa legyen, amelyek állami je llegű feladatokat általános piaci feltételek között működve látnak el, 
a hitelintézet feladatai ellátásának nyereségességével vagy veszteségességével kapcsolatos kockázatok 
részvényes által történő viselése mellett.  Ugyanakkor a törvényjavaslat nem ezt a m egközelítést követi.  
A törvényjavaslatban meghatározott új feladatokkal megbízott jogalanynak rendelkeznie kell az azok ellátásához szükséges megfelelő szakértelemmel, szerkezeti felépítéssel és anyagi forrásokkal. A 
törvényjavaslat nem tartalmaz az ezekre vonatkozó rendelkezéseket. Az EKB -nak tudomása van arról, 
hogy a törvényjavaslat a kormányhatározat végrehajtásához szükséges, tervbe vett szélesebb keretrendszer része. Mivel a betétek kezelése és az értékpapírszámlák vezetése nem képezik egy 
költségveté si intézmény alapvető tevékenységeinek a részét, a kormányhatározat számos jogszabály 
módosítását irányozza elő, valamint megteremti többek között az Államkincstár számítástechnikai 
infrastruktúrája fejlesztéséhez, valamint az új ügyfélszolgálati helyisége k megszerzéséhez szükséges 
ECB -PUBLIC 
5 megállapodások lehetőségét. Továbbmenve, az rendelkezik arról, hogy az Államadósság Kezelő Központ 
változtassa meg a lakosságnak szánt állampapírok futamidejére vonatkozó gyakorlatát, megteremti a 
magyar Postának és fiókjainak az  Államkincstárnál történő lakossági számlanyitásba történő bevonásának 
a lehetőségét, valamint, ehhez hasonlóan ennek a célnak az érdekében az okmányirodák bevonásának a lehetőségét. Ugyanakkor az EKB -nak nem állnak rendelkezésére további információk a 
kormányhatározat végrehajtásához szükséges kiegészítő törvényjavaslatok illetve további intézkedések 
egyikéről sem.  
A tervezett új feladatok nem befolyásolhatják az Államkincstár alapvető feladatainak megfelelő ellátását 
illetve az államadósság kezelésének bevett gyakorlatát.  Különösképpen az államadósság lejárati 
határidejének lehetséges rövidítése a rövidtávú fiskális sebezhetőség növeléséhez vezethet a görgetett befektetés nagyobb kockázata következtében.  Ami a törvényjavaslat szélesebb keretrendszerét 
megt eremtő kormányhatározat rendelkezéseit illeti, az EKB megjegyzi, hogy az Államadósság Kezelő 
Központnak az állampapírok lejárati idejének kezelésével kapcsolatos gyakorlata megváltoztatásának csökkentenie kell a fiskális kockázatokat.  
Az alábbi észrevételekre is tekintettel az EKB véleménye szerint egy költségvetési intézmény  helyett 
inkább egy hitelintézetként működő jogalany biztosítaná ezen feladatok ellátásához az átláthatóbb és prudensebb működési keretrendszert.  
 
6. Az Államkincstár új tevékenységeih ez rendelt biztosítékok hatékonysága  
A törvényjavaslat biztosítékokat vezet be az Államkincstár új betétgyűjtési tevékenysége jogszerűségének 
biztosítására.  Az Államkincstár által végzett betétgyűjtés a gyakorlatban azt eredményezné, hogy az 
Államkincstár bankként működik, így az ilyen tevékenységek rendszeres bankfelügyelet alá tartoznának.  
Mivel mind az Államkincstár, mind pedig a PSZÁF az állam által működtetett közfeladatot ellátó intézmények, így biztosítani kell azt, hogy az Államkincstár megfelelő fe lügyelet alá tartozzon, és hogy a 
PSZÁF a mikroprudenciáls felügyelet keretében az Államkincstárt a többi hitelintézettel azonos elbánásban részesítse.   
 
7. A betétgyűjtési kötelezettségekkel kapcsolatos információknak a központi bank 
rendelkezésére bocsát ására vonatkozó rendelkezés  
Az EKB támogatja az Államkincstár betétgyűjtési kötelezettségeivel kapcsolatos információknak a központi bank rendelkezésére bocsátását, tekintettel arra, hogy azok a központi kormányzat monetáris 
jellemzőkkel bíró betéti kötele zettségeinek tekinthetők. Az EKB a nemzeti hatóságok figyelmét a 
monet áris p énzügyi int ézményekr ől és a piaci statisztik ákról szóló  2007. augusztus 1- i EKB/2007/9 
iránymutatás
8 III. melléklete 3. része 6. cikkében foglaltakra irányítja.  
 
                                                           
8  HL L 341, 2007.12.27., 1. o.  
ECB -PUBLIC 
6 Ezt a véleményt kö zzéteszik az EKB honlapján.   
 
 
Kelt Frankfurt am Mainban, 2013. február 12- én.  
 
[aláírás]  
 
az EKB elnöke   
Mario DRAGHI