RÖVIDÍTÉSEK

AAR : Éves tevékenységi jelentés(ek)

BHÉ : Bruttó hozzáadott érték

BoP : Fizetési mérleg

BR : Cégnyilvántartás

CFC : Állóeszközök értékcsökkenése

CMFB : Monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottság

CoE : Munkavállalói jövedelem

COSO : A Treadway-bizottság támogató szervezeteinek bizottsága

EDP : Túlzott hiány esetén követendő eljárás

ESA95 : Nemzeti és regionális számlák európai rendszere

EUMSZ : Az Európai Unió működéséről szóló szerződés

FISIM : A pénzügyi közvetítési szolgáltatások közvetett módon mért díja

GDP : Bruttó hazai termék

GFCF : Bruttó állóeszköz-felhalmozás

GG : Államháztartás

GIAQ : A GNI-jegyzék értékelési kérdőíve

GNI : Bruttó nemzeti jövedelem

GOS : Bruttó működési eredmény

HBS : Felmérés a háztartások költségvetéséről

HH : Háztartások

IAC : Belső ellenőrzési részleg (bizottsági részleg)

IC : Folyó termelőfelhasználás

ICS : Belsőkontroll-standardok

NACE (Rev. 1) : A közösségi gazdasági tevékenységek egységes ágazati besorolási rendszere ("Nomenclature générale des Activités économiques dans les Communautés européennes"). A vizsgált években (2002–2007) a "Rev. 1." keret volt alkalmazandó.

NOS : Nettó működési eredmény

NPI : Nonprofit intézmények

NPISH : A háztartásokat segítő nonprofit intézmények

NSI(s) : Nemzeti statisztikai hivatal(ok)

OR : Az Európai Unió saját forrásai

PI : Ingatlanbevétel

PIM : Folyamatos leltározás módszere

PT : Folyamattáblák

RoW : Külföld

SBS : Vállalkozások szerkezeti statisztikája

TOR : Hagyományos saját források

VA : Hozzáadott érték

GLOSSZÁRIUM

Értékelési jelentés : Az Eurostat által a tagállamok GNI-adatainak minőségéről készített értékelés. Az ennek alapjául szolgáló összetevőket a GNI-jegyzékkel összhangban állítják össze.

Közvetlen ellenőrzés : Az Eurostat által 2007-ben bevezetett kontrollkoncepció, amelynek célja annak megerősítése, hogy a GNI-jegyzékben szereplő források és módszerek leírása a ténylegesen alkalmazott gyakorlatot tükrözi.

GDP :

A GDP a rezidens (a gazdasági térségben tevékenykedő) termelőegységek termelőtevékenységének végeredménye. Három meghatározása lehetséges:

a) A termelési oldalról való meghatározás: a különböző gazdasági szektorok (nem pénzügyi vállalatok, pénzügyi vállalatok, államháztartás, háztartások, valamint a háztartásokat segítő nonprofit intézmények) vagy a nemzetgazdasági ágazatok által létrehozott bruttó hozzáadott értéknek, valamint a termékadók és -támogatások egyenlegének az összege.

b) A felhasználási oldalról való meghatározás: a termékek és szolgáltatások rezidens szervezeti egységek általi végső felhasználásának (végső fogyasztás és bruttó felhalmozás), valamint a termékek és szolgáltatások export- és importegyenlegének az összege.

c) A jövedelmi oldalról való meghatározás: a nemzetgazdaságban a felhasználások összege a jövedelmek keletkezése számlában (a munkavállalói jövedelem, a termelési és importadók és -támogatások egyenlege, bruttó működési eredmény és vegyes jövedelem összege a nemzetgazdaságban).

GNI : A GNI-t úgy kell kiszámítani, hogy a GDP-ből ki kell vonni a rezidens egységek által a nem rezidens egységeknek fizetendő elsődleges jövedelmet (a munkavállalói jövedelem, a termelési és importadók és -támogatások egyenlege és a tulajdonosi jövedelem), és hozzá kell adni a rezidens egységeknek a nem rezidens egységektől származó elsődleges jövedelmét.

GNI-bizottság : A tagállamok képviselőiből álló bizottság, amelynek elnöki tisztét az Eurostat tölti be, és amely segíti a Bizottságot ellenőrzési munkájában.

GNI-re vonatkozó fenntartások : A Bizottság (vagy kivételes esetekben a tagállamok) által tett, a GNI-re vonatkozó fenntartások lehetővé teszik egy adott év tagállami GNI-adatainak a jogszabály szerinti négyéves határponton túli felülvizsgálatát. Az általános fenntartások a tagállam összes GNI-összetevőjének összeállítására, az egyes országokra vonatkozó, illetve transzverzális egyedi fenntartások pedig az egyes különálló GNI-összetevők becslésére vonatkoznak.

GIAQ : Az Eurostat a GNI-jegyzék értékelési kérdőívét használja elsődleges eszközként annak ellenőrzésére, hogy a GNI-jegyzék megfelel-e az ESA 95-nek.

GNI-jegyzék : A tagállamok által a különféle GNI-összetevőkre vonatkozó becslések elkészítéséhez használt eljárások ("módszerek") és alapstatisztikák ("források") leírása

GNI-kérdőív(ek) : A saját források kiszámítása céljából az aggregált GNI és annak összetevői megállapításához a tagállamok által évente szolgáltatott adatok.

GNI minőségi jelentés(ek) : A GNI-kérdőívet kísérő jelentés, amely beszámol arról, hogyan számították ki az aggregátumokat, valamint ismerteti az alkalmazott eljárásokban és alapstatisztikákban a korábbi évekhez képest esetleg végbement jelentős változásokat.

Részletes ellenőrzés : Ez a kifejezés a Számvevőszék által végzett vizsgálatokat jelöli, ellentétben a közvetlen ellenőrzéssel, amely bizottsági tevékenység. A két fogalom hasonló egymáshoz, noha a részletes ellenőrzés hatóköre és céljai szélesebb körűek a közvetlen ellenőrzéséinél.

A GNI-bizottság véleménye : A GNI-bizottság által közzétett éves vélemény a saját források meghatározásának céljára használandó tagállami GNI-adatok megfelelőségéről.

A Bizottságon belüli hatáskörök : A GNI-alapú saját források kezelése tekintetében a Költségvetési Főigazgatóság jár el a bevételek begyűjtése terén engedélyezésre jogosult tisztviselőként. A saját források kiszámítása céljából a tagállamok által szolgáltatott GNI-adatok ellenőrzését ezzel szemben az Eurostat végzi el.

: Az egyes bizottsági szolgálatok tevékenységére a "Költségvetési Főigazgatóság", illetve az "Eurostat" kifejezésekkel történik utalás. A Költségvetési Főigazgatóság és az Eurostat közös munkájára, illetve a Bizottság általános tevékenységére történő utaláskor a dokumentum a "Bizottság" kifejezést használja.

A GNI-adatok felülvizsgálata : A GNI-adatok aktualizálása, amit a következők tesznek szükségessé: hibák javítása, statisztikai források aktualizálása, a referenciaévre vonatkozó módosítások vagy a nemzeti számlák fogalmi keretének változása (például: NACE Rev. 2.). Ez utóbbi két helyzet jelentős rendszeres felülvizsgálatnak (vagy referencia-felülvizsgálatnak), illetve jelentős alkalmi felülvizsgálatnak minősül.

ÖSSZEFOGLALÓ

I. A tagállamok bruttó nemzeti jövedelme (GNI) szolgál alapul az uniós költségvetési bevételek legjelentősebb részének kiszámításához. Az e forrásból származó bevétel 2002-ben a költségvetés mintegy 50%-át (46 milliárd euró) tette ki; ez a részarány 2012-re 70%-ra (98 milliárd euró) nőtt.

II. A GNI egy makrogazdasági aggregátum, amelynek az összeállítási folyamata során be kell tartani az ESA 95 szabályait. A Bizottság ellenőrzi a tagállamok által szolgáltatott GNI-adatokat, azaz meggyőződik arról, hogy azok megfelelő mértékben járulnak-e hozzá az Unió költségvetéséhez. A Bizottság ellenőrzéseit a GNI-bizottság közreműködésével végzi.

III. A Számvevőszék ellenőrzése azt vizsgálta, hogy a Bizottság eredményesen ellenőrizte-e a 2002–2007-es időszakban a saját források meghatározásához használt GNI-adatokat. Ezek az adatok 2012-ben váltak véglegessé. A számvevőszéki ellenőrzés meghatározta a GNI összeállításához kapcsolódó kockázatokat, és értékelte a Bizottság e kockázatok kezelése terén nyújtott teljesítményét.

IV. A Számvevőszék ellenőrei a Bizottságnál strukturáltabb, korlátozott számú anyagra és kockázatot jelentő összetevőre összpontosító ellenőrzést végeztek. Ha a Bizottság is hasonló módszert alkalmazna, akkor nem kellene növelni az Eurostat saját források meghatározásához használandó GNI-adatok ellenőrzésével foglalkozó munkatársainak létszámát.

V. A Bizottság csak 2012 januárjában fejezte be ellenőrzését. Ennek keretében túl sok általános fenntartást alkalmazott, és nem vizsgálta meg kellőképpen a tagállamok által 2008 és 2011 között végrehajtott jelentős felülvizsgálatokat.

VI. A Bizottság ellenőrzéseinek hatására várhatóan javulni fog a tagállami GNI-adatok minősége. A Számvevőszék ugyanakkor azt is megállapítja, hogy a következő okok miatt az ellenőrzések nem voltak kellően strukturáltak és célirányosak:

a) Ellenőrzési stratégia/koncepció: A Bizottság nem tervezte meg megfelelő módon a munkáját, illetve nem állapította meg megfelelően az azon belüli prioritásokat; mivel a kockázatértékelés nem megfelelő módon történt.

b) Ellenőrzési folyamat: A Bizottság nem alkalmazott következetes koncepciót a tagállamokban végzett ellenőrzései során – ami különösen a közvetlen ellenőrzés elvégzése tekintetében eredményezett hiányosságokat, valamint emiatt nem voltak kritériumok az országspecifikus fenntartások alkalmazásához –, és nem végzett elegendő munkát a tagállamok szintjén.

c) Beszámolás: Az ellenőrzésekről készült jelentések nem megfelelőek.

VII. A Számvevőszék ellenőrzése megállapította, hogy egyes esetekben lényeges hiányosságok voltak az ESA 95 betartásával kapcsolatban, valamint a GNI-becslések megbízhatóság, összehasonlíthatóság és teljeskörűség szempontjából rossz minőségűek voltak, és mindezt a Bizottság nem tárta fel.

VIII. A Számvevőszék ajánlásai elsősorban a következők:

a) A Bizottság strukturált és formalizált módon tervezze meg a munkáját, illetve állapítsa meg az azon belüli prioritásokat, továbbá csökkentse az ellenőrzési ciklus időtartamát és korlátozza az általános fenntartások alkalmazását.

b) A Bizottság kockázatelemzés alapján végezze el a lényeges és kockázatot jelentő GNI-összetevők célirányos ellenőrzését, külön figyelmet fordítva a GNI teljeskörűségére, valamint lehetőség szerint értékelje a megállapításaihoz kapcsolódó potenciális hatást vagy a kockázati összeget, és határozzon meg lényegességi kritériumokat az egyedi fenntartások alkalmazása tekintetében.

c) A tagállamok GNI-jére vonatkozó értékelési jelentések nyújtsanak teljesebb körű, átláthatóbb és következetesebb áttekintést a Bizottság ellenőrzéseinek eredményéről; a GNI-bizottság éves véleményei i. egyértelműen értékeljék, hogy a tagállami GNI-adatok megfelelőek-e a saját források meghatározásának céljára; ii. a vélemények tartalma feleljen meg a GNI-rendelet előírásainak; és iii. azok felhasználása a költségvetési eljárás keretében megfelelően, a saját forrásokról szóló rendeletben előírtak szerint történjen; a Költségvetési Főigazgatóság és az Eurostat éves tevékenységi jelentései pedig mutassanak megbízható és valós képet a tagállami GNI-adatok ellenőrzéséről és a GNI-alapú saját források igazgatásáról.

BEVEZETÉS

1. Az Európai Unió költségvetését saját forrásokból és egyéb bevételekből finanszírozzák. A saját forrásoknak három kategóriája van [1]: a hagyományos saját források (importvámok és cukortermelési díj), a tagállamok által beszedett hozzáadottérték-adó alapján kiszámított saját források, illetve a tagállamok bruttó nemzeti jövedelmén (GNI) alapuló saját források ("GNI-alapú saját források"). Az Unió 2012. évi költségvetési bevételeinek megoszlását az 1. ábra mutatja. A fő költségvetési forrást a GNI-alapú saját források [2] jelentik.

2. A hagyományos saját források, a héaalapú saját források és az egyéb bevételek teljes összegének megállapítását követően a GNI-alapú saját források mértékét a költségvetés egyensúlyba hozásához szükséges összegben állapítják meg. A forrásokat az egyes tagállamoktól azok GNI-jének arányában szedik be. Az I. melléklet áttekintést nyújt az egyes tagállamok által a GNI-alapú saját forrásokhoz három indikatív évben (2002-ben, 2007-ben és 2010-ben) nyújtott hozzájárulásról.

1. ÁBRA

AZ UNIÓ 2012. ÉVI KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEINEK MEGOSZLÁSA

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Számvevőszék (a Bizottság pénzügyi jelentései alapján).

3. Ha egyes tagállamok tekintetében a ténylegesnél nagyobb (vagy kisebb) GNI-t állapítanak meg, az a GNI-alapú saját források teljes összegére nincs ugyan hatással, azonban csökkenti (vagy megnöveli) a többi tagállam által befizetendő hozzájárulások összegét. A II. melléklet áttekintést nyújt a GNI-alapú saját források kiszámításának módjáról.

4. A GNI-adatok a tagállamok statisztikai eljárásai alapján generált aggregált makrogazdasági adatok. Ez a jelentés tartalmazza az arra irányuló számvevőszéki vizsgálat eredményeit, hogy a Bizottság eredményesen ellenőrzi-e a saját források meghatározásához használandó GNI-adatokat. Ennek keretében értékeli, hogy az Eurostat által végzett ellenőrzési tevékenység milyen mértékű prioritást élvezett, valamint hogy a tagállamok által szolgáltatott GNI-adatok minősége javításra szorul-e, és azokat megfelelő módon jelentették-e be. A Számvevőszék 12/2012. sz. különjelentésében [3] azt értékelte, hogy a Bizottság és az Eurostat javította-e a megbízható és hiteles uniós statisztikák készítésének folyamatát.

5. A GNI becsléséhez sok különféle összetevő mérésére van szükség az elérhető legjobb statisztikai források és módszerek felhasználásával. A számadatok összeállítási eljárásainak meg kell felelniük a nemzeti és regionális számlák európai rendszere (ESA 95) [4] követelményeinek. A folyamat igen összetett. A 2. ábra bemutatja a GNI-adatok származtatási alapját képező nemzeti számlák összeállításának folyamatát.

2. ÁBRA

A NEMZETI SZÁMLÁK ÖSSZEÁLLÍTÁSÁNAK FOLYAMATA

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Számvevőszék.

6. Noha a GNI-adatok a becslési technikák és a mérlegelés alkalmazása miatt szükségszerűen bizonyos mértékig pontatlanok, összeállításuk során számolni kell az olyan források és módszerek használatából eredő kockázatokkal is, amelyek esetleg helytelenül, nem az ESA 95 számviteli szabályainak megfelelően mérik a gazdasági tevékenységet [5]. A hiányos vagy elavult források használata például rontja a nemzeti számlák minőségét, azaz aláássa azok megbízhatóságát, összehasonlíthatóságát és teljeskörűségét.

7. A 3. ábra bemutatja a GNI-adatok összeállítása és a GNI-alapú saját források kiszámítása közötti összefüggést, és kiemeli az egyes tagállamok hozzájárulásai helyes kiszámításának, illetve következésképpen méltányos megoszlásának biztosítását célzó bizottsági ellenőrzési folyamat fontosságát.

3. ÁBRA

A GNI-ADATOK ÉS A GNI-ALAPÚ SAJÁT FORRÁSOK KISZÁMÍTÁSA KÖZÖTTI ÖSSZEFÜGGÉS

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Számvevőszék.

8. A GNI-rendelet [6] értelmében a Bizottságnak felül kell vizsgálnia a tagállamok által a GNI kiszámításához használt forrásokat és módszereket, és értékelnie kell azok összehasonlíthatóságát, megbízhatóságát és teljeskörűségét. A Bizottságnak ezért meg kell vizsgálnia a tagállamok által a GNI becslése során alkalmazott adat-összeállítási eljárásokat, és értékelnie kell, hogy azok összhangban vannak-e az ESA 95 követelményeivel. A GNI-adatok eredményes ellenőrzése elengedhetetlen a méltányosság biztosításához.

9. A GNI-adatok – és általában a nemzeti számlákkal kapcsolatos statisztikák – fontos mutatót jelentenek a szakpolitikai döntéshozók számára a költségvetési és monetáris politikával kapcsolatos döntések meghozatalához. Ezen túlmenően a bruttó nemzeti termékre (GDP) vonatkozó, illetve GNI-adatok aggregált értékeit más célokra is rendszeresen felhasználják, többek között a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében [7] és az Unió kohéziós kiadásainak a tagállamok közötti elosztása terén [8].

A SAJÁT FORRÁSOK MEGHATÁROZÁSÁHOZ HASZNÁLT GNI-ADATOK BIZOTTSÁG ÁLTALI ELLENŐRZÉSE

A BIZOTTSÁGON BELÜLI HATÁSKÖRÖK ÉS A GNI-BIZOTTSÁG SZEREPE

10. Valamennyi saját forrás tekintetében a Költségvetési Főigazgatóság jár el felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselőként, a saját források kiszámítása céljából a tagállamok által szolgáltatott GNI-adatok ellenőrzését pedig az Eurostat végzi.

11. A Bizottságot ellenőrzési munkájában a tagállamok nemzeti statisztikai hivatalainak (NSH) képviselőiből álló GNI-bizottság segíti, amelynek elnöki tisztét az Eurostat tölti be. Ez a bizottság tanácsadói hatáskörrel rendelkezik többek között a saját források meghatározásának céljára használandó tagállami GNI-adatok megfelelőségéről szóló éves vélemény (lásd: 15. bekezdés) elfogadása, a módszertani kérdések véleményezése, valamint az ESA 95-nek a GNI-adatok jobb összeállítását célzó értelmezése terén.

ELLENŐRZÉSI TEVÉKENYSÉG

12. A Bizottság által végzett ellenőrzések az Eurostat által kidolgozott és a GNI-bizottság által jóváhagyott kontrollkereten alapulnak. A tagállamok 2002–2010-es időszakra vonatkozó GNI-adatainak vizsgálata tekintetében ez a kontrollkeret elsősorban a tagállamok által a GNI-adatok összeállításához használt források és módszerek (a "GNI-jegyzék") ellenőrzésére épül.

13. A munka részét képezi többek között az összes GNI-összetevő összeállítási eljárásainak adminisztratív ellenőrzése (az "átfogó módszer"), amelyet a GNI-jegyzék értékelési kérdőíve (GIAQ) [9] segítségével végeznek el. Ezen túlmenően 2007 óta elvégzik egy vagy két GNI-összetevő közvetlen ellenőrzését is. Az Eurostat ily módon arról kíván megbizonyosodni, hogy a GNI-jegyzékben [10] szereplő források és módszerek leírása a ténylegesen alkalmazott gyakorlatot tükrözi-e; azonban nem készít saját becslést a GNI-összetevőkről. A III. melléklet szemlélteti a tagállami GNI-jegyzékek Bizottság általi ellenőrzési ciklusát.

BESZÁMOLÁSI KÖVETELMÉNYEK

14. Az ellenőrzési ciklus végén az Eurostat értékelési jelentéseket készít, amelyekben összefoglalja a tagállamok GNI-adatainak minőségére vonatkozó elemzését, és kiemeli azokat a területeket, amelyek esetében fejlesztésre van szükség. E jelentéseket benyújtják a GNI-bizottságnak, és a Bizottság is ezekre alapozva határoz egyedi fenntartásairól. A háttérmagyarázat bemutatja a GNI-re vonatkozó fenntartások mibenlétét és alkalmazását.

15. A GNI-bizottság minden évben megvizsgálja a tagállamok által benyújtott GNI-kérdőíveket és minőségi jelentéseket, továbbá véleményezi, hogy a GNI-adatok "a költség-haszon elvének figyelembevételével" "megfelelnek-e a saját forrás céljaira a megbízhatóság, összehasonlíthatóság és teljeskörűség tekintetében" [11].

16. A Költségvetési Főigazgatóság a GNI-alapú saját források mérlegében elvégzendő korrekciók kiszámítása során figyelembe veszi a GNI-bizottság véleményét. Költségvetési kiigazításra kizárólag az e vélemények nyomán a korábbi évek GNI-adatain végzett módosítások eredményeképpen kerülhet sor.

17. A költségvetési rendelet [12] rendelkezései értelmében a felhatalmazás által engedélyezésre jogosult tisztviselő éves tevékenységi jelentés formájában számol be feladatai teljesítéséről. A költségvetési rendelet előírja, hogy e jelentés tüntesse fel a műveletek eredményeit, hivatkozva a kitűzött célokra, a műveletekhez kapcsolódó kockázatokra, a biztosított források felhasználására, valamint a belsőkontroll-rendszer hatékonyságára és eredményességére. A Költségvetési Főigazgatóság és az Eurostat éves tevékenységi jelentése a GNI-alapú saját források kezeléséről számol be.

HÁTTÉRMAGYARÁZAT

A GNI-RE VONATKOZÓ FENNTARTÁSOK

A GNI-re vonatkozó fenntartások olyan eszközt jelentenek, amely lehetővé teszi egy adott év GNI-adatainak a jogszabály szerinti négyéves határponton túli felülvizsgálatát. A fenntartásokról a Bizottság (vagy kivételes esetben az adott tagállam) a saját forrásokról szóló rendelet 10. cikkének (7) bekezdése szerint értesítést küld.

Az általános fenntartások a tagállam összes GNI-összetevőjének összeállítására vonatkoznak, és elsősorban abban az esetben használatosak, amennyiben a GNI-jegyzék Eurostat általi értékelése több mint négy évet vesz igénybe. Amikor az Eurostat elkészül az ellenőrzéssel, visszavonják az általános fenntartásokat, és helyettük egyedi fenntartásokat határoznak meg.

Az egyedi fenntartások az egyes különálló GNI-összetevők becslésére vonatkoznak. E fenntartások egyes országokra irányulnak, és addig maradnak érvényben, amíg az Eurostat meg nem erősíti, hogy az NSH-k végrehajtották a nemzeti számlákban az összeállítási eljárással kapcsolatban előírt változtatásokat.

AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE, KONCEPCIÓJA ÉS MÓDSZERE

18. A Számvevőszék ellenőrzése azt vizsgálta, hogy a Bizottság kellően strukturáltan és célirányosan ellenőrizte-e a saját források meghatározásához használandó GNI-adatokat. A vizsgálat a 2007 előtt csatlakozott 25 tagállam [13] GNI-adataira terjedt ki a 2002–2007-es időszak [14] tekintetében, és különösen a GNI-jegyzékek Eurostat általi ellenőrzésére összpontosított. Az ellenőrzési ciklus 2012 januárjában zárult le.

19. A Számvevőszék ellenőrzése során a következő három kérdésre kereste a választ:

a) Az Eurostat megfelelően tervezte-e meg ellenőrzési munkáját, és megfelelően határozta-e meg az azon belüli prioritásokat?

b) Az Eurostat eredményesen vizsgálta-e a GNI-adatok minőségét azok összehasonlíthatósága, megbízhatósága és teljeskörűsége tekintetében?

c) Az Eurostat ellenőrzéseiről készült jelentések (teljeskörűség, átláthatóság és következetesség szempontjából) megfelelőek voltak-e?

20. Az ellenőrzés az Eurostat ellenőrzési munkájára összpontosított (lásd: 30. bekezdés). A Számvevőszék által vizsgált mintában tíz tagállam szerepelt (lásd: I. melléklet). E tagállamok közül ötben a Számvevőszék helyszíni vizsgálatot is végzett. A IV. melléklet bemutatja az ellenőrzés koncepcióját és módszerét.

21. A Bizottság teljesítményének értékeléséhez használt ellenőrzési kritériumok a Számvevőszék által összeállított ellenőrzés-módszertani bevált gyakorlatokon alapulnak, figyelemmel az uniós jogszabályokra és a vonatkozó belsőkontroll-elvekre [15].

22. Ilyen gyakorlatok elsősorban a következők:

minőségi kockázatértékelés és költség-haszon elemzés végzése az ellenőrzés megtervezése és a prioritások meghatározása során;

egyes kiválasztott, jelentős kockázatot képviselő és lényeges GNI-összetevők részletes ellenőrzése [16];

az elvégzett ellenőrzési munkára vonatkozó beszámolás teljeskörűsége, átláthatósága és következetessége.

23. A gyakorlatok részletesebb leírását "A Számvevőszék kontrollmodellje" című konszolidált keret tartalmazza (lásd: V. melléklet).

ÉSZREVÉTELEK

A BIZOTTSÁG ELLENŐRZÉSEINEK HATÁSÁRA VÁRHATÓAN JAVULNI FOG A TAGÁLLAMI GNI-ADATOK MINŐSÉGE, AZONBAN…

24. A Bizottság 2007 eleje és 2012 eleje között felkeresett néhányat a 2007 előtt csatlakozott 25 tagállam közül, és elvégezte a GNI-jegyzékeik vizsgálatát. Ennek eredményeképpen számos egyedi fenntartás alkalmazására került sor, amelyek várhatóan javítani fogják a tagállami GNI-adatok minőségét.

... AZ ELLENŐRZÉSEK NEM VOLTAK KELLŐEN STRUKTURÁLTAK ÉS CÉLIRÁNYOSAK, MIVEL …

25. A GNI-adatok – a bevált gyakorlatok alkalmazásával végzett – ellenőrzésének eredményeképpen a Számvevőszék a következő észrevételeket teszi (lásd: 21–23. bekezdés). Az észrevételeket az ellenőrzés stratégiája és koncepciója, az ellenőrzési folyamat és a beszámolási eljárás szempontjából mutatjuk be.

… az Eurostat nem tervezte meg megfelelően a munkáját, és nem határozta meg megfelelően az azon belüli prioritásokat

26. Egy sikeres ellenőrzési koncepció alapfeltétele a tervezés, amely biztosítja, hogy az erőforrásokat a legfőbb prioritást jelentő területekre összpontosítsák. Ez különösen fontos egy olyan igen összetett statisztikai terület esetében, mint a nemzeti számlák rendszere, ahol az összeállítás folyamatának értékelését – a rendelkezésre álló források korlátozott volta miatt – nem lehet az átfogó megközelítés útján megfelelően elvégezni.

27. A Számvevőszék "célirányos megközelítést" alkalmazott, amelynek során az ellenőrzési területek közötti prioritások megállapításához használt kritériumok a nemzeti számlák összeállításának minőségi kockázatértékelésén (lásd: 31–32. bekezdés) és költség-haszon elemzésen (lásd: 33–36. bekezdés) alapulnak.

28. A Számvevőszék véleménye szerint a Bizottság nem megfelelően, a költség-haszon elv alkalmazásával tervezte meg a tagállamok GNI-adatainak ellenőrzését, illetve nem ilyen módon állapította meg az azon belüli prioritásokat, holott az elv alkalmazása biztosítaná az egyes GNI-összetevők lényegességének figyelembevételét és az összeállítással összefüggő kockázat minőségi értékelését. Az Eurostat nem egyértelműen, illetve nem is időben tett jelentést a GNI-bizottságnak azokról az esetekről, amelyekben mérlegelése szerint a költség-haszon elv alkalmazandó [17].

29. Az Eurostat belső ellenőrzési részlege [18] 2011 augusztusában szintén aggályainak adott hangot amiatt, hogy az ellenőrzések megtervezése során figyelmen kívül hagyják a kockázatokat. A részleg javasolta egy tervezési kockázati mátrix bevezetését, amely többek között elősegítené a közvetlen ellenőrzésnek alávetendő összetevők kiválasztását, valamint – a tagállamok közötti, illetve időbeni összehasonlító elemzés segítségével – a problémák meghatározását. Ezt az ajánlást 2013 szeptemberéig nem valósították meg.

30. Annak igazolására, hogy a célirányos megközelítés értéknövelő hatást gyakorolna a Bizottság ellenőrzési rendszerének eredményességére, a Számvevőszék összehasonlította az Eurostat ellenőrzését a saját – a kiválasztott tíz tagállamban végzett – ellenőrzési munkájának eredményével; ennek ismertetését a következő szakaszok tartalmazzák (lásd: 37–76. bekezdés).

NEM VÉGEZTÉK EL MEGFELELŐEN A GNI-ÖSSZETEVŐK KOCKÁZATÉRTÉKELÉSÉT

31. A Számvevőszék a tíz kiválasztott tagállam esetében minőségi kockázatértékelést végzett, amelyet elsősorban a források és módszerek GNI-jegyzékben szereplő kvalitatív leírására alapozott. Ennek során azonosította azokat a GNI-összetevőket, amelyek összeállítása esetében nagyobb volt az ESA 95-nek való megfelelőség elmaradásának kockázata.

32. Az alkalmazott kockázatértékelési mátrixot és a kapott eredményt a VI. melléklet és a VII. melléklet tartalmazza. Az Eurostat nem végzett ilyen jellegű strukturált elemzést.

NEM VÉGEZTEK MEGFELELŐ KÖLTSÉG-HASZON ELEMZÉST

33. A Számvevőszék ellenőrzési munkájának megtervezése és a prioritások meghatározása érdekében költség-haszon elemzést végzett. Az elemzés minőségi kockázatértékelésen alapult, amely figyelembe vette a GNI-összetevőknek a gazdaság egészéhez viszonyított relatív méretét is. Az eredményeket a VIII. melléklet ismerteti.

34. Az így kapott kockázat-méret mutató meghatározza az egyes tagállamokban ellenőrizendő GNI-összetevők prioritási sorrendjét, és lehetővé teszi az egyes tagállamokon belüli időbeni, illetve a tagállamok közötti összehasonlítások elvégzését. A Számvevőszék ezért ezzel a módszerrel választotta ki az egyes tagállamokban részletes ellenőrzés, illetve adminisztratív ellenőrzés útján megvizsgálandó GNI-összetevőket. A Számvevőszék megállapította, hogy az Eurostat a Számvevőszék költség-haszon elemzése alapján a tíz kiválasztott tagállamban [19] a legmagasabb kockázat-méret mutatóval rendelkező GNI-összetevők közül csupán egy esetében végezte el a közvetlen ellenőrzést.

35. A Számvevőszék összehasonlította saját költség-haszon elemzésének eredményét az Eurostat által "A. kategóriájú cselekvési pontként [20]" besorolt, a GNI kiszámítására potenciálisan jelentős hatást gyakorló GNI-összetevőkkel, valamint mindazokkal, amelyek esetében az Eurostat a vizsgált tíz tagállamban közvetlen ellenőrzést végzett.

36. Ez az összehasonlító elemzés kimutatta, hogy az Eurostat csak a Lengyelországra vonatkozó elemzésében foglalkozott a legtöbb lényeges és kockázatos GNI-összetevő összeállításával. A többi kilenc kiválasztott tagállam esetében az Eurostat nem írta elő az összeállítási folyamat fejlesztését, illetve nem kért azzal kapcsolatban pontosítást, és nem végezte el a következő négy jelentős (a kockázat-méret mutató értéke tekintetében az 5-ös referenciaküszöböt meghaladó) terület közvetlen ellenőrzését:

feldolgozóipar (NACE D, Rev. 1.) – a vizsgált országok GNI-jének 12–21%-a;

nagy- és kiskereskedelem, javítás (NACE G, Rev. 1.) [21] – a vizsgált országok GNI-jének 10–12%-a;

ingatlanügyletek, bérbeadás és gazdasági szolgáltatás (NACE K, Rev. 1.) [22] – a vizsgált országok GNI-jének 14–18%-a; valamint

az adóbevételek terméktámogatások levonása utáni értéke [23] – a vizsgált országok GNI-jének 10–13%-a.

… AZ EUROSTAT NEM ALKALMAZOTT KÖVETKEZETES ELLENŐRZÉSI KONCEPCIÓT AZ ÖSSZES TAGÁLLAM TEKINTETÉBEN

37. A bizottsági keretrendszer részét képező kontrolleljárások alkalmazása során biztosítani kellene, hogy az Eurostat ellenőrzéseinek intenzitását és részletességét tekintve a különböző tagállamokban következetes koncepció érvényesüljön.

38. A Számvevőszék megvizsgálta a GNI-jegyzékek Eurostat általi ellenőrzését a tíz kiválasztott tagállamban, és megállapította, hogy az Eurostat nem alkalmazta következetesen kontrolleljárásait az összes tagállam esetében.

NEM DOKUMENTÁLTÁK MEGFELELŐEN A GNI-JEGYZÉK ÉRTÉKELÉSI KÉRDŐÍVÉN ALAPULÓ ELLENŐRZÉSEKET

39. Az Eurostat által végzett ellenőrzéseket nem dokumentálták megfelelő módon. A Számvevőszék ezért nem tudta teljes mértékben értékelni, hogy a Bizottság kontrolleljárásait a tagállamokban következetes módon alkalmazták-e, és hogy a Bizottság megfelelően látta-e el igazgatásfelügyeleti tevékenységét:

A GIAQ bizonyos kérdéseit nem válaszolták meg [24].

A GIAQ kérdéseire adott válaszok részletessége nem volt egységes [25].

Nem lehetett mindig egyértelműen megállapítani az összefüggést a GIAQ és az Eurostat tevékenységi jelentéseiben [26] feltüntetett cselekvési pontok között.

A cselekvési pontok Eurostat általi követővizsgálatát nem lehetett megvizsgálni azokban az esetekben, ahol a naplófájlt nem frissítették, illetve az nem volt elég részletes [27].

HIÁNYOSSÁGOKAT TÁRTAK FEL A KÖZVETLEN ELLENŐRZÉSEK ELVÉGZÉSE TERÉN

40. A GNI-bizottság által elfogadott iránymutatások több általános kritériumot is meghatároznak a közvetlen ellenőrzés során vizsgálandó GNI-összetevők kiválasztásához [28]. A dokumentum ahhoz azonban nem nyújt iránymutatást, hogy ezeket a kritériumokat hogyan kell alkalmazni. Az Eurostat tagállamonként más-más alapon választotta ki a vizsgálni kívánt területeket, így az alkalmazott koncepció nem volt egységes.

41. A vizsgált tíz tagállam közül nyolc [29] esetében a Számvevőszék nem talált bizonyítékot arra, hogy az Eurostat felülvizsgálta a kiválasztott összetevők megbecsléséhez használt kiinduló adatok NSH-k által végzett ellenőrzését. Ez kétségeket vet fel arra nézve, hogy az Eurostat megfelelően értékelte-e az ezen NSH-k által a nemzeti számlák összeállításával összefüggésben alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereket.

42. Az Eurostat közvetlen ellenőrzési tevékenységének jogalapját a GNI-rendelet [30] képezte. A Számvevőszék véleménye szerint a közvetlen ellenőrzés célkitűzéseire és hatókörére való tekintettel a saját forrásokról szóló rendelet [31] megfelelőbb jogalapot képezett volna. Ez utóbbi jogszabály nem rendelkezik a tagállami NSH-k részvételéről az ellenőrzésekben, és konkrét határidőket állapít meg a hivatalos bizottsági beszámolásra és a tagállamok válaszára vonatkozóan [32]. Az Eurostat nem ezt a jogalapot alkalmazta ebben az ellenőrzési ciklusban.

NEM HATÁROZTAK MEG KRITÉRIUMOKAT AZ ORSZÁGSPECIFIKUS FENNTARTÁSOK ALKALMAZÁSÁHOZ

43. Az Eurostat nem határozott meg kritériumokat annak eldöntéséhez, hogy az értékelési jelentések (lásd: 79–82. bekezdés) mely pontjai alapján alkalmazzon országspecifikus fenntartásokat. Azt sem próbálta meg kiszámítani, hogy a fenntartásokkal összefüggésben előírt javító intézkedések hogyan hathatnának a GNI-re. Emiatt nem lehetett értékelni, hogy a 2007 előtt csatlakozott 25 tagállam vonatkozásában alkalmazott 103 egyedi fenntartás (lásd: IX. melléklet) megfelel-e a költség-haszon elvnek (lásd: 28. bekezdés).

44. A 62–64. bekezdés példákat közöl azokra az esetekre, amikor a Bizottság következetlenül alkalmazta országspecifikus fenntartásait.

NEM MEGFELELŐ MÓDON ALKALMAZTÁK A TRANSZVERZÁLIS EGYEDI FENNTARTÁSOKAT

45. Bár ezt a GNI-bizottság által elfogadott eljárások kifejezetten nem írják elő, a Bizottság hat "transzverzális" [33] egyedi fenntartást is alkalmazott. A Bizottság meghatározása szerint ezek a fenntartások olyan kérdésekre vonatkoznak, amelyekről az összes tagállamot értesítik azzal a céllal, hogy az Eurostat össze tudja hasonlítani a mögöttes összeállítási folyamatot, és ezáltal javíthassa a GNI becslését.

46. A Számvevőszék feltárt olyan eseteket, amelyekben e fenntartások nem voltak indokoltak, mivel a tagállamokat nem érintették a mögöttes összeállítási problémák (ez történt például a megosztott lakáshasználat kezelése esetében, amelyről 14 tagállam úgy nyilatkozott, hogy nem rendelkezik ilyen tranzakciókkal [34]), illetve amelyek nem gyakoroltak jelentős hatást a nemzeti számlák minőségére (például a fizikai jelenléttel nem vagy csak kismértékben rendelkező jogalanyok esetében, amely terület várhatóan nem gyakorol jelentős hatást a GNI-re, és elsősorban a kis tagállamokat érinti).

… AZ EUROSTATNAK A TAGÁLLAMOK SZINTJÉN VÉGZETT MUNKÁJA NEM VOLT ELEGENDŐ

47. Az Eurostatnak elegendő tevékenységet kellene végeznie az NSH-k szintjén ahhoz, hogy le tudja fedni a nemzeti számlák összeállításával összefüggő főbb kockázatokat (lásd: VI. melléklet), mert csak így tudná megfelelően értékelni a tagállami GNI-adatok minőségét.

A GNI-JEGYZÉKEK EUROSTAT ÁLTALI ELLENŐRZÉSÉNEK HATÓKÖRE KORLÁTOZOTT

48. Az Eurostat dokumentációiban fellelhető adatok – az alábbiakban kifejtett indokok miatt – nem igazolják, hogy az összeállítással kapcsolatos legfontosabb kérdéseket kellő részletességgel megvizsgálták volna.

A CÉGNYILVÁNTARTÁSOKRA, VALAMINT AZ ÁLLAMHÁZTARTÁSI SZEKTORBAN A SZERVEZETI EGYSÉGEK ÉS TRANZAKCIÓK BESOROLÁSÁRA IRÁNYULÓ VIZSGÁLAT NEM VOLT MEGFELELŐ

49. A cégnyilvántartások [35] minősége, valamint a szervezeti egységek és tranzakciók helyes besorolását lehetővé tevő részletes adatok rendelkezésre állása a nemzeti számlák összeállítása szempontjából kulcsfontosságú elemek. A cégnyilvántartások hiánytalanságának vizsgálata, valamint a piaci/nem piaci kritériumok alkalmazása [36] és az államháztartási intézményi szektor tranzakcióinak besorolása az Eurostat más részlegeinek a hatáskörébe tartoznak, nem azon részlegébe, amelynek feladata a saját források meghatározásához használandó GNI-adatok ellenőrzése.

50. A tíz kiválasztott tagállam esetében nem volt bizonyítható, hogy az Eurostat GNI-adatok ellenőrzéséért felelős részlege – akár saját ellenőrzések végzése, akár a többi hatáskörrel rendelkező részleg eredményeinek áttekintése útján – kellőképpen megvizsgálta volna ezeket a kérdéseket. Így az Eurostat részlegei közötti elégtelen koordináció miatt nem foglalkoztak megfelelő módon a nemzeti számlák összeállításával összefüggő kockázatokkal.

51. Ezt alátámasztja, hogy (több mint 20 éves, de ma is használt adatok alapján) a német nemzeti számlák esetében nem megfelelő korrekcióval igyekeztek orvosolni a cégnyilvántartás rossz minőségét (lásd: 1. táblázat, 2. pont), valamint hogy Ausztriában a közkórházak besorolása és (részben) azok jövedelmének nyilvántartása nem felel meg az ESA 95 szabályainak.

52. Az Eurostat túlzott hiány esetén követendő eljárásért felelős részlege 2007 és 2012 közötti ausztriai látogatásait követően felvetette annak lehetőségét, hogy az NSH a közkórházak nemzeti számlákban történő besorolása tekintetében nem alkalmazza megfelelően a piaci/nem piaci kritériumokat. Az Eurostat saját források meghatározásához használandó GNI-adatok ellenőrzéséért felelős részlege nem vette figyelembe ezt az észrevételt. A Bizottságnak ezzel kapcsolatban országspecifikus fenntartást kellett volna alkalmaznia.

53. A Számvevőszék adminisztratív ellenőrzése során arra is rámutatott, hogy az államháztartási szektor által az ilyen kórházak működési veszteségeinek fedezésére folyósított forrásokat Ausztriában az egészségügyi szolgáltatóknak nyújtott terméktámogatásként tartják nyilván. Az érintett összeg az éves GNI mintegy 1,5%-át teszi ki [37]. Az ESA 95 [38] nem teszi lehetővé a szociális kockázatokkal vagy szükségletekkel összefüggő szolgáltatásokra irányuló kifizetések támogatásként történő nyilvántartását. Az Eurostat e GNI-összetevő kapcsán nem végzett konkrét ellenőrzéseket annak értékelésére, hogy a nyilvántartott tranzakciót természetbeni társadalmi transzferként kellett volna-e besorolni. Az átsorolás következtében emelkedne Ausztria GNI-becslése.

AZ EUROSTAT ÁLTALI ELLENŐRZÉS NEM KELLŐKÉPPEN DOKUMENTÁLT ÉS KORLÁTOZOTT HATÓKÖRŰ

54. Az Eurostat kontrolldokumentációjának minősége Belgium, Olaszország és Hollandia esetében nem tette lehetővé a Számvevőszék számára az elvégzett munka teljes körű vizsgálatát. Nem lehetett megítélni, hogy az e három tagállam esetében kiválasztott GNI-összetevők tekintetében a Bizottság lefedte-e a Számvevőszék által kidolgozott fő kontrollok bármelyikét is.

55. Ez megkérdőjelezi, hogy az Eurostat megfelel-e a Belsőkontroll-standardok követelményeinek, amelynek értelmében az igazgatás megfelelő felügyeletének lehetővé tétele és a működés folytonosságának folyamatos biztosítása érdekében szükség van az elvégzett munka megfelelő dokumentálására [39].

56. Az Eurostat ezenfelül a Számvevőszék által vizsgált tíz tagállam esetében nem foglalkozott a következő kérdésekkel:

más források rendelkezésre állásának és esetleges felhasználásának értékelése az összeállítási folyamat során;

az államháztartási (GG) szektoron kívüli intézményi szektorokba tartozó egységek besorolása [40];

a költségvetési hiány és az államadósság kézikönyvében foglalt ajánlások végrehajtása, illetve a monetáris, pénzügyi és fizetésimérleg-statisztikákkal foglalkozó bizottság (CMFB) által megfogalmazott vélemények figyelembevétele, amennyiben azok a bruttó nemzeti termék (GDP) és a GNI szempontjából relevánsak.

E három kérdéskör figyelembevétele javítaná a nemzeti számlák összeállítási eljárásainak minőségét, így a GNI-adatok becslésére is kihatna.

AZ EUROSTAT NEM VETT ÉSZRE BIZONYOS, AZ ESA 95-NEK VALÓ MEGFELELŐSÉGGEL ÉS A NEMZETI SZÁMLÁKBAN FOGLALT BECSLÉSEK MINŐSÉGÉVEL KAPCSOLATOS PROBLÉMÁKAT

57. A Számvevőszék a tíz tagállam közül ötben helyszíni ellenőrzést is végzett. Ennek során olyan problémákat tárt fel az ESA 95-nek való megfelelőség, illetve a nemzeti számlákban foglalt becslések összehasonlíthatósága, megbízhatósága és teljeskörűsége kapcsán, amelyeket az Eurostat nem vett észre. Az 1. táblázat áttekintést nyújt a főbb megállapításokról, valamint információt szolgáltat az azok kiigazításához szükséges korrekciók potenciális hatásáról (amennyiben az számszerűsíthető) és a kockázatnak kitett tételek relatív méretéről (amennyiben a hatás nem számszerűsíthető [41]). Ez az információ a kiválasztott GNI-összetevők Számvevőszék általi részletes ellenőrzésén alapul, és az NSH-k által szolgáltatott adatok alapján [42], alternatív statisztikai becslések elvégzése nélkül végrehajtott értékelést közöl.

58. A nem számszerűsíthető észrevételek esetében a GNI kockázatnak kitett részét az összetevőnek a gazdasághoz viszonyított relatív mérete alapján határozták meg. A Számvevőszék két lényegességi küszöböt állapított meg: a számszerűsíthető észrevételek esetében a szükséges korrekciók potenciális hatása meghaladja a GNI 0,2%-át, illetve a nem számszerűsíthető észrevételek esetében a kockázatnak kitett GNI-összetevők relatív mérete meghaladja a GNI 0,5%-át.

1. TÁBLÁZAT

A SZÁMVEVŐSZÉK ÁLTAL A TAGÁLLAMOK GNI-JÉNEK MINŐSÉGÉRE VONATKOZÓAN TETT ÉSZREVÉTELEK POTENCIÁLIS HATÁSA

Forrás: Európai Számvevőszék (egyes GNI-összetevők részletes saját ellenőrzése alapján).

Észrevételek | Kiegészítő egyedi országismertetők; a gni-re, illetve a gni kockázatnak kitett részarányára gyakorolt hatás értékelése |

Németország | Spanyolország | Franciaország | Olaszország | Egyesült Királyság |

1.A földbérleti díjak helytelen kezelése a nemzeti számlákban | A földbérleti díjat egyes esetekben nem vonták ki a folyó termelőfelhasználásból (IC). | A földbérleti díjat egyes esetekben nem vonták ki a folyó termelőfelhasználásból (IC) és a kibocsátásból. | n.a. | A földbérleti díjat nem vonták ki a kibocsátásból (a bizottsági fenntartás hatálya alól kizárva) | n.a. |

Nem lényeges megállapítás (a GNI kockázatnak kitett aránya: 0,05%) | Nem lényeges megállapítás (a GNI kockázatnak kitett aránya: 0,15%) | Nem lényeges megállapítás (a GNI kockázatnak kitett aránya: 0,15%) |

2.Elavult feltevéseken alapuló elszámolási kiigazítások, illetve a fogalmi korrekciók elmulasztása | A saját felhasználásra történő kibocsátás, kis értékű eszközök és cégnyilvántartás (BR) kimutatásának kiigazításai elavult feltevéseken alapultak. | n.a. | n.a. | n.a. | A kis értékű eszközök, a foglalkozás-egészségügyi és munkaerő-képzési költségek, valamint a munkaerő utazási költségei és napidíja tekintetében nem végeztek fogalmi kiigazítást. |

Lényeges megállapítás (a GNI kockázatnak kitett aránya: 0,73%) | Nem mérhető észrevétel |

3.A szürkegazdaság nem megfelelő figyelembevétele vagy elégtelen becslése | Nem vették megfelelően figyelembe a valótlan tartalmú beszámolást, a nyilvántartásba nem vett egységeket és az adócsalást. | Nem vették megfelelően figyelembe a valótlan tartalmú beszámolást és a bűntárs nélküli héacsalást. | A nyilvántartásba nem vett egységek teljeskörűségre irányuló kiigazítása elavult feltevéseken alapult és nem volt dokumentálva. | Hiányosságok a nem nyilvántartott foglalkoztatás és a valótlan tartalmú beszámolás teljeskörűségre irányuló kiigazításainak becslésében. | Nem értékelt adat (indok: a Bizottság egyedi fenntartást alkalmazott e téren, amely jelenleg is érvényben van) |

Lényeges megállapítás (a GNI kockázatnak kitett aránya: 1,59%) | Lényeges megállapítás (a GNI kockázatnak kitett aránya: 6,31%) | Lényeges megállapítás (a GNI kockázatnak kitett aránya: 0,74%) | Lényeges megállapítás (a GNI kockázatnak kitett aránya: 11,81%) |

4.Az uniós támogatások helytelen nyilvántartása a nemzeti számlákon | - | Nem értékelt adat (indok: a Bizottság egyedi fenntartást alkalmazott e téren, amely jelenleg is érvényben van) | - | - | - |

Nem lényeges megállapítás (a GNI-re gyakorolt hatás: +0,11%) | Nem lényeges megállapítás (a GNI-re gyakorolt hatás: +0,09%) | Nem lényeges megállapítás (a GNI-re gyakorolt hatás: +0,11%) | Nem lényeges megállapítás (a GNI-re gyakorolt hatás: +0,11%) |

5.A forgalmazási árrésre vonatkozó becslések elégtelen minősége | A termékenkénti forgalmazási árrést nem a GNP-bizottság által ajánlott módszerrel számították ki. | n.a. | Nem értékelt adat | n.a. | n.a. |

Lényeges megállapítás (a GNI kockázatnak kitett aránya: 10,60%) |

6.A bérbeadásra (NACE K, Rev. 1.) vonatkozó becslések elégtelen minősége | A pénzügyi lízing nyilvántartása | Nem készítettek becslést a saját végfelhasználási célú szoftverek előállításáról a nem piaci termelők esetében. | Alábecsülték a lakásfenntartói szolgáltatások folyó termelőfelhasználását (IC). | Alábecsülték a lakásfenntartói szolgáltatások folyó termelőfelhasználását (IC). | n.a. |

Nem lényeges megállapítás (a GNI kockázatnak kitett aránya: 0,29%) | Nem lényeges megállapítás (a GNI-re gyakorolt hatás: +0,01%) | Lényeges megállapítás (a GNI-re gyakorolt hatás: -1,18%) | Lényeges megállapítás (a GNI-re gyakorolt hatás: -1,50%) |

7.Az egészségügyi és szociális ellátásra (NACE N, Rev. 1.) vonatkozó becslések elégtelen minősége | Nem értékelt adat | A kórháznak nem minősülő piaci termelőkre vonatkozó becslések elégtelen minőségűek voltak. | Hiányosságok a szociális ellátási tevékenységre vonatkozó becslés terén. | Nem értékelt adat | Nem értékelt adat |

Lényeges megállapítás (a GNI kockázatnak kitett aránya: 1,77%) | Nem lényeges megállapítás (a GNI-re gyakorolt hatás: +0,15%) |

8.A NPISH ESA 95-nek nem megfelelő besorolása és értékelése (bruttó hozzáadott érték vagy kiadás) | - | - | - | n.a. | Nem értékelt adat (indok: a Bizottság egyedi fenntartást alkalmazott e téren, amely jelenleg is érvényben van) |

Lényeges megállapítás (a GNI kockázatnak kitett aránya: 1,78%) | Lényeges megállapítás (a GNI kockázatnak kitett aránya: 0,87%) | Lényeges megállapítás (a GNI kockázatnak kitett aránya: 0,73%) |

9.A bevételek, adók és támogatások helytelen vagy következetlen kimutatása | Nem értékelt adat | Nem értékelt adat | Helytelenül vezették a gépjárműforgalmi adók és a helyi önkormányzatoktól érkező bevételek nyilvántartását. | Nem értékelt adat | A termelői áron, illetve alapáron számított kibocsátás közötti átmenet összeállítási eljárásának hiányosságai miatt következetlenül mutatták ki a termékadókat és terméktámogatásokat. |

Nem lényeges megállapítás (a GNI-re gyakorolt hatás: +0,04%) | Lényeges megállapítás (a GNI kockázatnak kitett aránya: 6,87%) |

A GNI-re gyakorolt teljes hatás (számszerűsíthető észrevételek) | + 0,11% | + 0,01% | - 0,90% | - 1,39% | + 0,11% |

Nem számszerűsíthető észrevételek | Számszerűsíthető észrevételek | Nem mérhető észrevételek |

A BIZOTTSÁG ELMULASZTOTTA ORSZÁGSPECIFIKUS FENNTARTÁSOK ALKALMAZÁSÁT

59. A Számvevőszék által használt küszöbértékek alapján a Bizottságnak a következők tekintetében kellett volna egyedi fenntartásokat alkalmaznia:

elavult feltevéseken alapuló kiigazítások Németországban (a még ma is használt adatok már több mint 20 éve vannak alkalmazásban). Ezek a kiigazítások Németország bruttó nemzeti jövedelmének összesen 0,73%-át tették ki;

a szürkegazdaság elégtelen lefedése [43] Németországban és Spanyolországban, valamint az ezen összetevő becslése terén tapasztalt hiányosságok Franciaországban és Olaszországban;

a forgalmazási árrés becslésének elégtelen minősége Németországban;

a bérleti szolgáltatások becslésének elégtelen minősége Franciaországban [44] és Olaszországban;

az egészségügyi és szociális munka becslésének elégtelen minősége Spanyolországban (ezeknek a becsléseknek a jelentős része egy olyan 2000-ben végzett felmérésen alapult, amely csak a Madridi Közösségre vonatkozott, és amelynek reprezentativitását nem értékelték);

a háztartásokat segítő nonprofit intézmények (NPISH) ESA 95-nek nem mindenben megfelelő besorolása és értékelése Németországban, Spanyolországban és Franciaországban (a bruttó hozzáadott érték, illetve a kiadás ebben a szektorban e tagállamok bruttó nemzeti jövedelmének 0,7%-a és 1,8%-a között mozog);

a termékadók és terméktámogatások nem következetes számviteli kezelése a kibocsátás értékelése kapcsán az Egyesült Királyságban.

A SZÜRKEGAZDASÁG BECSLÉSE NEM TELJESEN ÖSSZEVETHETŐ A TAGÁLLAMOK KÖZÖTT

60. A helyszíni ellenőrzés tárgyát képező öt tagállamnak a szürkegazdaság megbecslését célzó összeállítási eljárásai nem teljes mértékben összehasonlíthatók, mivel nem minden esetben felelnek meg a Bizottság teljeskörűségről [45] szóló iránymutatásainak.

61. Mivel az NSH-k becslése szerint a szürkegazdaság szintje jelentős, e becslések minőségi javítása lényeges hatást gyakorolt volna a GNI-re. Ez a hatás azonban nem számszerűsíthető.

A BIZOTTSÁG AZ EGYEDI FENNTARTÁSOKAT NEM MINDIG KÖVETKEZETESEN ALKALMAZTA

62. Az 1. táblázat nem lényegesként besorolt megállapításai kevésbé fontos kérdéseknek minősülnek, amelyek tekintetében a Számvevőszék szerint nem szükséges egyedi fenntartást alkalmazni. Meg kell jegyezni azonban, hogy néhány ilyen tétel esetében a Bizottság mégis országspecifikus fenntartást alkalmazott egyes tagállamokkal szemben, anélkül, hogy az egyenlő bánásmód biztosítása érdekében ellenőrizte volna, hogy más tagállamokra is jellemző-e ugyanez az összeállítási probléma.

63. A Bizottságnak vagy nem kellett volna fenntartásokat alkalmaznia ezekben a kérdésekben, vagy minden olyan tagállamot illetően fenntartásokat kellett volna alkalmaznia, ahol e téren fejlesztésre volt szükség. Az alábbiakban olyan esetek példái olvashatók, amikor a Bizottság következetlen módon alkalmazott országspecifikus fenntartásokat (lásd: IX. melléklet):

Spanyolországgal szemben a Bizottság fenntartást alkalmazott amiatt, hogy a nemzeti számlákban nem kezeli helyesen a kis értékű eszközöket; ezzel szemben az Egyesült Királysággal szemben nem alkalmazott ilyen fenntartást, holott ott hasonló problémák voltak ezen összetevő nyilvántartása tekintetében.

Spanyolországgal szemben a Bizottság fenntartást alkalmazott az uniós támogatások nyilvántartása miatt is, míg Németországgal, Franciaországgal, Olaszországgal és az Egyesült Királysággal szemben nem alkalmazott ilyen fenntartást, holott azok sem tartják nyilván megfelelő módon ezeket a tranzakciókat.

Olaszországgal [46] szemben a Bizottság fenntartást alkalmazott a földbérleti díjak nyilvántartása miatt, de nem alkalmazott ilyen fenntartást Németországgal és Spanyolországgal szemben, holott ezek szintén nem tartják nyilván megfelelő módon ezeket a bérleti díjakat.

Lengyelországgal szemben a Bizottság fenntartást alkalmazott amiatt, hogy az nem készített becslést a saját végfelhasználási célú szoftverekre vonatkozóan; Spanyolországgal szemben viszont nem alkalmazott ilyen fenntartást, holott az szintén nem tartja nyilván az ilyen típusú szoftvereket a nem piaci termelők esetében.

64. Ilyen problémák nem fordultak volna elő, ha a Bizottság meghatározta volna az országspecifikus fenntartások alkalmazásának kritériumait (lásd: 43. bekezdés), és a tagállamok szintjén kellő figyelmet fordított volna a következetlenségek elkerülésére.

A CÉLIRÁNYOSABB ELLENŐRZÉS HATÁSSAL LENNE A TAGÁLLAMOK RELATÍV HOZZÁJÁRULÁSÁNAK MÉRTÉKÉRE

65. Az 1. táblázat bemutatja a Számvevőszék értékelését arról, hogy milyen eredménnyel járt az ESA 95 helyes alkalmazásának hiánya és a rossz minőség 19 kiválasztott GNI-összetevő esetében az öt vizsgált tagállamban. Ezek a nemzeti számlákra vonatkozó becslések összeállításával kapcsolatos problémák nem gyakoroltak hatást az uniós költségvetés finanszírozását biztosító GNI-alapú saját források főösszegére [47], azonban az egyes tagállamok hozzájárulásainak kiszámítása szempontjából lényegesek.

66. A helyszíni ellenőrzés tárgyát képező tagállamok a 2002–2007-es időszakban az ESA 95 helyes alkalmazása és a becslések megfelelő minősége esetén más összegű éves hozzájárulást fizettek volna. Mivel a Bizottság e tekintetben nem alkalmazott fenntartásokat, ezeket a hatásokat a költségvetés szempontjából már nem lehet – a GNI-mérlegek kiigazítása útján – figyelembe venni. Mindazonáltal a Számvevőszék vizsgálatának eredményei szerint nem lehet pontosan megállapítani, milyen mértékűek lettek volna ezek a hozzájárulások:

A számszerűsíthető észrevételeknek a felkeresett tagállamok éves GNI-hozzájárulására gyakorolt lehetséges hatása a 0,4% és –1,1% közötti értéktartományban mozgott, de csak annak feltételezésével, hogy egyéb változás nem lett volna szükséges az öt érintett tagállamban a GNI-összetevőkre nézve, illetve a többi 22 tagállamban a GNI-becslésekre nézve.

A nem számszerűsíthető észrevételekhez vezető hiányosságok a tagállami hozzájárulások kiszámítását is befolyásolhatják, hatásukat azonban a természetüknél fogva nem lehet megbízhatóan megbecsülni.

67. Az öt tagállam 19 kiválasztott GNI-összetevőjének Számvevőszék általi vizsgálata tehát azt igazolja, hogy a célirányosabb ellenőrzés kihathat a tagállamok relatív költségvetési hozzájárulásaira.

... AZ EUROSTAT KÉSŐN ZÁRTA LE ELLENŐRZÉSI CIKLUSÁT

68. Az Eurostat 2012. január végén zárta le a GNI-jegyzékekre irányuló ellenőrzését. A Költségvetési Főigazgatóság értesítette a 2007 előtt csatlakozott 25 tagállamot a 2002–2010-es időszak GNI-adataira vonatkozó egyedi fenntartásokról [48], és feloldotta a 2002–2007-es időszakra ugyanezen tagállamok tekintetében alkalmazott, érvényben lévő általános fenntartásokat.

69. A tagállamok GNI-jegyzékeinek vizsgálatát a Bizottság 2007 eleje és 2012 eleje között végezte el. A Számvevőszék szerint ez a vizsgálat túl sok időt vett igénybe: tíz év telt el a vizsgált GNI-adatok első referenciaéve és az ellenőrzés lezárásának éve között.

70. Ilyen hosszú időre a Bizottság átfogó megközelítése miatt volt szükség, amely jelentős munkaterhet rótt mind az Eurostatra, mind az NSH-kra. Az okok között meg kell említeni azt is, hogy bár a GNI-rendelet ezt kifejezetten nem írja elő, az évente csak mintegy három alkalommal ülésező GNI-bizottság fogadott el minden egyes tájékozódó látogatási és értékelési jelentést.

A BIZOTTSÁG TÚL SOK ÁLTALÁNOS FENNTARTÁST ALKALMAZOTT

71. Hogy e hosszú ellenőrzési folyamat során módosíthassa a saját források meghatározásához használandó GNI-adatokat, a Bizottság a 2002–2007-es évek GNI-adataira vonatkozóan általános fenntartásokat alkalmazott a tagállamokkal szemben.

72. A Bizottság azonban túl sokszor alkalmazott ilyen fenntartásokat. Ez annak az elvnek a megkerülését is eredményezheti, miszerint a GNI-adatok szolgáltatásának és vizsgálatának folyamatát a saját forrásokról szóló rendeletben előírt négyéves határidőn belül le kell zárni. A fenntartásoknak csak különálló GNI-összetevők értékeléséhez kapcsolódó konkrét kérdésekre kellene irányulniuk.

73. 2012 júliusában a Költségvetési Főigazgatóság belső ellenőrzési részlege [49] rámutatott arra, hogy az az eljárás, amely szerint a Bizottság hosszú időszakokra általános fenntartásokat alkalmaz a tagállamokkal szemben, hogy módosíthassa a saját források meghatározásához használandó GNI-adatokat, majd azokat később egyedi fenntartásokkal helyettesíti, akár több mint tíz évvel a tárgyévet követően is lehetővé teszi a tagállamok GNI-adatainak kiigazítását. Ez költségvetési bizonytalanságot eredményezett a tagállamokban.

NEM VIZSGÁLTÁK MEG KELLŐKÉPPEN A JELENTŐS FELÜLVIZSGÁLATOKAT

74. Mire az Eurostat befejezte az ellenőrzését, mind a tíz kiválasztott tagállam jelentős mértékű felülvizsgálatot [50] hajtott végre nemzeti számláin (lásd: 2. táblázat), amelynek eredményeképpen egy új GNI-adatkészletet kellett figyelembe venni a saját források meghatározásához.

2. TÁBLÁZAT

A SZÁMVEVŐSZÉK ÁLTAL VIZSGÁLT TÍZ TAGÁLLAM ÁLTAL 2008 ÉS 2011 KÖZÖTT VÉGREHAJTOTT JELENTŐS FELÜLVIZSGÁLATOK

Forrás: Európai Számvevőszék (az Eurostat kontrolldokumentációjában szereplő adatok alapján).

| A vizsgált ellenőrzési ciklusban az Eurostat által vizsgált GNI-jegyzék | Jelentős rendszeres vagy referencia-felülvizsgálat az ellenőrzési ciklusban | Új/aktualizált GNI-jegyzék benyújtása |

Kiválasztott tagállamok | Benyújtás időpontja: | Referenciaév: | Végrehajtás éve: | Felülvizsgált referenciaév: | Igen (mikor) / Nem / n.a. |

Belgium | 2007. május | 2003 | 2009 | 2006 [9999] | Nem |

Németország | 2006. december | 2000 | 2011 | 2008 | Nem |

Spanyolország | 2007. december | 2000 | 2011 | 2008 | Nem |

Franciaország | 2007. július | 2000 | 2011 | 2005 | Nem |

Olaszország | 2007. december | 2000 | 2011 | 2008 | Nem |

Hollandia | 2006. december | 2001 | n.a. [8888] | n.a. | n.a. |

Ausztria | 2007. január | 2002 | 2008 | 2004 | Igen, 2009. február |

2011 | 2008 | Nem |

Lengyelország | 2008. január | 2002 | n.a. [8888] | n.a. | n.a. |

Svédország | 2007. július | 2005 | 2010 | 2006 | Nem |

Egyesült Királyság | 2007. július | 2003 | 2008 | 2005 | Igen, 2011. március |

75. Az ellenőrzési folyamat során jelentős rendszeres vagy referencia-felülvizsgálatot végrehajtó nyolc NSH közül hét nem készített felülvizsgált GNI-jegyzéket. Az Eurostatnak ezért a GNI minőségi jelentésekben található korlátozott információk alapján kellett elvégeznie az elemzést.

76. Öt tagállamban [51] korlátozott volt az Eurostat munkájának hatóköre. Ennek az volt az oka, hogy nem állt rendelkezésre elég idő a jelentős felülvizsgálatok végrehajtása [52] (2011. szeptember) és az ellenőrzési folyamat lezárulta (2012. január) között. Következésképpen nem végezték el az új források és módszerek átfogó értékelését, és a közvetlen ellenőrzés nem a kiválasztott GNI-összetevők felülvizsgált összeállítási folyamatán alapult.

… AZ EUROSTAT ELLENŐRZÉSEIRŐL NEM KÉSZÜLTEK MEGFELELŐ JELENTÉSEK

77. Fontos, hogy a GNI-adatok ellenőrzéséről egyértelmű és átlátható jelentések készüljenek. Az érdekelt felek így jobban megérthetik a tagállami GNI-adatok Bizottság általi értékelését, és meg tudják tenni a szükséges intézkedéseket. A Számvevőszék ezért megvizsgálta az Eurostat által a kiválasztott tagállamok GNI-adatairól készített értékelési jelentéseket (lásd: 79–82. bekezdés), a GNI-bizottság 2002–2011. évekre vonatkozó éves véleményeit (lásd: 83–87. bekezdés), valamint az Eurostat és a Költségvetési Főigazgatóság 2002–2011-es időszakra vonatkozó éves tevékenységi jelentéseit (lásd: 88–92. bekezdés).

78. A Bizottság csak korlátozott belső iránymutatással rendelkezik a GNI-adatok ellenőrzésével kapcsolatos jelentéskészítésről és a GNI-alapú saját források kezeléséről. A Bizottság beszámolóinak minőségét ezért a Számvevőszék az általa meghatározott, a teljeskörűségre, átláthatóságra és következetességre kiterjedő normák fényében értékelte.

AZ EUROSTAT TAGÁLLAMI GNI-ADATOKRA VONATKOZÓ ÉRTÉKELÉSI JELENTÉSEI NEM MINDIG VOLTAK TELJES KÖRŰEK, ÁTLÁTHATÓAK, ILLETVE KÖVETKEZETESEK

79. Az Eurostat elkészítette a tagállamok GNI-adataira vonatkozó értékelési jelentéseit, amelyekben többek között megjelölte az adott országok esetében fejlesztésre szoruló, a GNI-re potenciálisan hatást gyakorló területeket, valamint a transzverzális problémákat. A Számvevőszék megállapította, hogy az Eurostat semmiféle kritériumot nem használt az adott országok esetében fejlesztésre szoruló területek, illetve a transzverzális problémák azonosítása során [53].

80. E jelentéseket 2011 júliusában és októberében ideiglenes "dokumentumtervezetekként" terjesztették a GNI-bizottság elé. Ez lehetővé tette, hogy az NSH-k még a fenntartások alkalmazása előtt rendezhessenek bizonyos kérdéseket, illetve hogy az Eurostat néhány módosítást végezzen az egyenlő bánásmód elvének érvényesülése érdekében. A tagállamok GNI-adatairól azonban nem készült végleges értékelési jelentés.

81. Az Eurostat 2011 decemberében közzétett egy dokumentumot [54], amely tartalmazta mindazokat a cselekvési pontokat, amelyeket nem minősítettek eléggé fontosnak ahhoz, hogy az adott országban fejlesztésre szoruló területként belefoglalják az értékelési jelentésekbe. Ez a dokumentum azonban olyan pontokat is tartalmazott, amelyek hatással lehetnek a GNI-re, illetve amelyekhez hasonló esetekben a Bizottság más tagállamoknál egyedi fenntartást alkalmazott, például:

a cégnyilvántartás kapcsán Németországban (lásd: 1. táblázat, 2. pont);

a szálláshely-szolgáltatás és vendéglátás terén a folyó termelőfelhasználás (IC) csalásra tekintettel való kiigazítása kapcsán Hollandiában;

a kis értékű eszközök nemzeti számlákban történő kimutatása kapcsán Hollandiában, Svédországban és az Egyesült Királyságban;

a bűntárs nélküli héacsalás becslése kapcsán Lengyelországban.

82. A Számvevőszék a következő általános észrevételeket teszi az Eurostatnak a tíz kiválasztott tagállamra vonatkozó értékelési jelentései tartalmát illetően:

A jelentések nem mutatták be teljes körűen az ellenőrzés célkitűzéseit és hatókörét, valamint az Eurostat által végzett munkát.

Nem szolgáltattak egyértelmű információt a fejlesztésre szoruló országspecifikus területek, illetve transzverzális problémák potenciális hatásáról és annak lehetőségéről, hogy a Bizottság ezek kapcsán egyedi fenntartásokat alkalmazhat [55].

Lényegességi kritériumok hiányában nem egyértelmű, hogy az Eurostat jelentésekben foglalt saját megállapításai az értékelés szempontjából korlátozást jelentenek-e [56], és hogy az Eurostat átfogó következtetését pozitívnak vagy negatívnak kell-e tekinteni.

A GNI-BIZOTTSÁG ÉVES VÉLEMÉNYEI NEM FELELNEK MEG A JOGSZABÁLYOKNAK, ÉS NEM INFORMATÍVAK

83. A GNI-bizottság véleménynek nem minősülő nyilatkozatokat fogadott el Görögország tekintetében 2006-ra vonatkozóan [57], valamint a 2004-ben csatlakozott 10 tagállam tekintetében a 2006–2011-es időszakra vonatkozóan [58] arról, hogy az e tagállamok által szolgáltatott GNI-adatok megfelelőek voltak-e a saját források meghatározásának céljára.

84. Görögország esetében a Bizottság megfelelt a saját forrásokról szóló rendelet [59] 10. cikke (7) bekezdésének: A megelőző (2005. évi), saját források meghatározásának céljára használandó GNI-adatokra vonatkozó kérdőívben szereplő GNI-adatokra épített, és a mérlegekben a 2006. költségvetési évben nem történt kiigazítás.

85. A 2004-ben csatlakozott 10 tagállam esetében azonban nem teljesült az említett rendelkezés. A Bizottság a 2006–2011. évek GNI-alapú saját forrásai mérlegének tekintetében számításokat végzett, és azokhoz kapcsolódóan kiigazításokat hajtott végre, noha a GNI-bizottság nem tett közzé kifejezett véleményt (lásd: 16. bekezdés).

86. A Számvevőszék a következőket állapította meg a vizsgált időszakban a GNI-bizottság által közzétett összes vélemény tartalmáról:

Nem történt hivatkozás a jogalapra, noha ez bevált gyakorlat.

Nem volt teljes körű a célkitűzéseknek és az értékelés alapjának [60] a bemutatása.

Nem egyértelmű, hogy a 2004 előtt csatlakozott 15 tagállamra vonatkozó véleményekben említett (általános) fenntartások fényében a GNI-bizottság által levont átfogó következtetések pozitívnak vagy negatívnak tekintendők-e.

87. Figyelemmel a Bizottság ellenőrzési stratégiájában/koncepciójában (lásd: 26–36. bekezdés) és az ellenőrzési folyamatban (lásd: 37–67. bekezdés) feltárt hiányosságokra, az Eurostat által végzett munka nem elégséges a GNI-bizottság véleményalkotásának teljes körű támogatására. Mivel az Eurostat ellenőrzése során nem alkalmazta megfelelően a költség-haszon elvet, a GNI-bizottságnak korlátoznia kellett volna véleményeinek hatókörét.

A KÖLTSÉGVETÉSI FŐIGAZGATÓSÁG ÉVES TEVÉKENYSÉGI JELENTÉSEI CSAK RÉSZLEGES ÉRTÉKELÉST TARTALMAZTAK

88. A Költségvetési Főigazgatóság nem szolgált érdemi információval a GNI-alapú saját források [61] igazgatási, kockázati és kontrollkörnyezetéről, sem az irányítási és kontrollrendszerekre vonatkozó átfogó következtetés alapjául szolgáló gondolatmenetről [62]. Noha az elmúlt években történt némi fejlődés, a Költségvetési Főigazgatóság éves tevékenységi jelentései 2011-ig csak részben adtak értékelést a GNI-alapú saját források kezeléséről.

89. 2011-ig a Költségvetési Főigazgatóság által kiadott bizonyossági nyilatkozatokat nem támasztotta alá elegendő bizonyíték sem a jogszerűség és szabályszerűség, sem a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás tekintetében: csak a GNI-alapú saját források kiszámításának helytállóságát vizsgálták, a mögöttes adatok minőségét nem.

90. Tekintettel a GNI-alapú saját források kezelésének sajátos jellemzőire [63], a Költségvetési Főigazgatóság bizonyossági nyilatkozatának alapját megfelelően közölni kellett volna az éves tevékenységi jelentésekben.

AZ EUROSTAT ÉVES TEVÉKENYSÉGI JELENTÉSEI CSAK RÉSZLEGES ÉRTÉKELÉST TARTALMAZTAK

91. Noha az elmúlt években történt némi fejlődés, az Eurostat éves tevékenységi jelentései csak részben adtak értékelést a saját források meghatározásának céljára használt GNI-adatok ellenőrzéséről. Az Eurostat csak korlátozott információkat közölt a GNI-ellenőrzéseinek célkitűzéseiről, hatóköréről és eredményéről.

92. Az Eurostat hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvéről szóló nyilatkozatait nem támasztotta alá kellő bizonyíték arra vonatkozóan, hogy a saját források meghatározásának céljára használandó GNI-adatok ellenőrzése során a forrásokat eredményesen használták-e fel.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

93. A Számvevőszék azt a következtetést vonja le, hogy a GNI-adatok Bizottság általi ellenőrzése nem volt kellően strukturált és célirányos. Az alábbi következtetéseket és ajánlásokat a Számvevőszék az ellenőrzésének céljára összeállított ellenőrzés-módszertani bevált gyakorlatok alkalmazásával dolgozta ki. Ezek a gyakorlatok strukturáltabb és formalizáltabb megközelítést képviselnek, valamint jobb forráselosztást tesznek lehetővé, mint az Eurostat jelenlegi gyakorlata. Mivel a részletes ellenőrzésre kiválasztandó GNI-összetevők száma a rendelkezésre álló forrásokhoz igazítható, nem kell növelni az Eurostat GNI-adatok ellenőrzésével foglalkozó munkatársainak létszámát.

94. A Számvevőszék megállapította, hogy a 2002–2007-es időszak tekintetében a Bizottság késve zárta le a saját források meghatározásához használandó GNI-adatok ellenőrzését, és nem vizsgálta meg kellőképpen a tagállamok által 2008 és 2011 között végrehajtott jelentős felülvizsgálatokat. A Bizottság ezenkívül túl sok általános fenntartást alkalmazott (lásd: 68–76. bekezdés).

95. Az Eurostat nem tervezte meg megfelelő módon ellenőrzési munkáját, illetve nem állapította meg megfelelően az azon belüli prioritásokat, mivel az ellenőrizendő területek kiválasztása során nem értékelte megfelelően a nemzeti számlák tagállamok általi összeállításához kapcsolódó kockázatokat (lásd: 24–36. bekezdés).

96. Az Eurostat nem alkalmazott következetes módszert a tagállamokban végzett ellenőrzései során, és nem végzett elegendő munkát a tagállamok szintjén. A Számvevőszék ellenőrzése igazolta, hogy a strukturáltabb és célirányosabb megközelítés javítaná a bizottsági ellenőrzés eredményességét (lásd: 37–67. bekezdés).

97. Az Eurostat ellenőrzéseiről nem készültek megfelelő jelentések (lásd: 77–92. bekezdés).

ELLENŐRZÉSI STRATÉGIA/KONCEPCIÓ

1. AJÁNLÁS A BIZOTTSÁG STRUKTURÁLT ÉS FORMALIZÁLT MÓDON TERVEZZE MEG A MUNKÁJÁT, ILLETVE ÁLLAPÍTSA MEG AZ AZON BELÜLI PRIORITÁSOKAT

A Bizottság a költségek és a hasznok figyelembevételével végezzen strukturált és formalizált elemzést, amely lehetővé teszi számára az ellenőrzés megtervezését és az egyes területek vagy összeállítási (rész)folyamatok prioritásként történő kezelését (lásd: 33. bekezdés). Az elemzés során vegye figyelembe a nemzeti számlák tagállamok általi összeállításához kapcsolódó kockázatokat (lásd: 32. bekezdés) és a GNI-összetevőknek a gazdaság egészéhez viszonyított méretét.

A kockázatértékelésnek az Eurostat összes részlegénél rendelkezésre álló, minőségi és mennyiségi információn kell alapulnia, és a tagállamok közelmúltbeli GNI-jegyzékeiben és GNI minőségi jelentéseiben leírt összeállítási eljárásokra kell összpontosítania (lásd: VII. melléklet és VIII. melléklet).

2. AJÁNLÁS A BIZOTTSÁG RÖVIDÍTSE LE AZ ELLENŐRZÉSI CIKLUST ÉS KORLÁTOZZA AZ ÁLTALÁNOS FENNTARTÁSOK ALKALMAZÁSÁT

A Bizottság rövidítse le az ellenőrzési ciklus időtartamát és így korlátozza az általános fenntartások alkalmazását (lásd: 68–70. és 72. bekezdés).

Az ilyen fenntartásokat olyan kivételes esetekre kell korlátozni, amelyekben jelentős az Unió pénzügyi érdekei sérülésének kockázata: például amennyiben egy tagállam az ellenőrzési ciklus során vagy rendszertelen időközönként jelentős felülvizsgálatot hajt végre (lásd: 71–73. bekezdés).

3. AJÁNLÁS A BIZOTTSÁG JAVÍTSON A GNI-BIZOTTSÁGNAK TÖRTÉNŐ BESZÁMOLÓIN

Az Eurostat egyértelműen és időben tegyen jelentést a GNI-bizottságnak azokról az esetekről, amelyekben mérlegelése szerint a költség-haszon elv alkalmazandó (lásd: 28. bekezdés).

AZ ELLENŐRZÉSI ELJÁRÁS

4. AJÁNLÁS A BIZOTTSÁG TEGYE CÉLIRÁNYOSABBÁ ELLENŐRZÉSEIT

A Bizottság ellenőrzési eljárásának súlyt kell fektetnie a GNI-jegyzékekben ismertetett összeállítási eljárások strukturált és formalizált minőségi kockázatértékelésére, valamint a lényeges és kockázatot jelentő GNI-összetevők részletes ellenőrzésére. Részletes ellenőrzésre a GNI-összetevőket az 1. ajánlásban leírt költség-haszon elemzés szerint kell kiválasztani A részletes ellenőrzés hatókörének és célkitűzéseinek tágabb körűnek kell lenniük az Eurostat által végzett közvetlen ellenőrzés keretében a legutóbbi ellenőrzési ciklusban alkalmazottaknál (lásd: 22. bekezdés második francia bekezdése, valamint 33–36. bekezdés).

5. AJÁNLÁS A BIZOTTSÁG FORDÍTSON KÜLÖN FIGYELMET A GNI TELJESKÖRŰSÉGÉNEK ELLENŐRZÉSÉRE

A Bizottság ellenőrzései során fordítson külön figyelmet a tagállamok GNI-jének teljeskörűségére, valamint arra, hogy a nemzeti számlákban összehasonlítható becslési módszereket alkalmazzanak a szürkegazdaság tekintetében (lásd: 60. és 61. bekezdés). Az Eurostat ellenőrizze, hogy minden tagállam követi-e a bizottsági iránymutatásokat [64], és tegyen megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy ezt a kérdést az összes tagállam tekintetében egyformán kezelje.

6. AJÁNLÁS A KONTROLLDOKUMENTÁCIÓ LEGYEN TELJES KÖRŰ

A Bizottság dokumentálja a munkáját, így többek között rögzítse az Eurostatnak az adminisztratív ellenőrzések, illetve a nemzeti statisztikai hivataloknál tett látogatások alapján végzett ellenőrzéseihez kapcsolódó teljes adatkészleteket (lásd: 39., 54. és 55. bekezdés).

A Belsőkontroll-standardok értelmében az Eurostat kontrolldokumentációjának lehetővé kell tennie a vezetőség számára a kiválasztott GNI-összetevők ellenőrzési eredményeinek egyértelmű azonosítását.

7. AJÁNLÁS AZ EGYEDI FENNTARTÁSOK KORLÁTOZÓDJANAK A LÉNYEGES MEGÁLLAPÍTÁSOKRA

Az egyedi fenntartások alkalmazásához az Eurostat, amennyiben lehetséges, értékelje a cselekvési pontok potenciális hatását (számszerűsíthető észrevételek esetén), illetve a kockázati összeget (nem számszerűsíthető észrevételek esetén) és határozzon meg egyértelmű lényegességi kritériumokat. E kritériumok legyenek minőségiek vagy mennyiségiek (lásd: 43. és 58. bekezdés). A Bizottságnak főszabályként azon cselekvési pontokra vonatkozó egyedi GNI-összetevőket illetően kell fenntartásokat alkalmaznia, amelyeket az NSH-k a kijelölt határidőig nem rendeztek, és amelyek lényeges hatást gyakorolhatnak.

8. AJÁNLÁS A BIZOTTSÁG JAVÍTSA A KOORDINÁCIÓT AZ EUROSTAT RÉSZLEGEI KÖZÖTT

Az Eurostat javítsa a saját források meghatározásához használandó GNI-adatok ellenőrzéséért felelős és a többi (különösen a nemzeti számlákkal foglalkozó) részlege közötti koordinációt (lásd: 49–53. bekezdés).

Azokban az esetekben, amikor az Eurostat más részlegei által tett esetleges fellépések hatással lehetnek a GDP, illetve a GNI összeállítására, konzultálni kell a GNI-bizottsággal, és az ezen intézkedésekre vonatkozó végleges döntést az Eurostaton belüli hierarchia megfelelő szintjén kell meghozni.

BESZÁMOLÁS

9. AJÁNLÁS A BIZOTTSÁG JAVÍTSON A BESZÁMOLÓIN

Az Eurostat javítsa értékelési jelentéseit annak érdekében, hogy teljes körű, átlátható és következetes értékelést nyújthasson a tagállamok GNI-adatairól (lásd: 79–82. bekezdés).

A GNI-bizottság éves véleményeinek egyértelműen értékelniük kell, hogy a tagállami GNI-adatok megfelelőek-e (vagy nem) a saját források meghatározásának céljára; a vélemények tartalmának meg kell felelnie a GNI-rendelet előírásainak, és azokat a költségvetési eljárás keretében megfelelően, a saját forrásokról szóló rendeletben előírtak szerint fel kell használni (lásd: 83–87. bekezdés).

A Költségvetési Főigazgatóság és az Eurostat éves tevékenységi jelentéseinek megbízható és valós képet kell mutatniuk a tagállami GNI-adatok ellenőrzéséről és a GNI-alapú saját források kezeléséről (lásd: 88–92. bekezdés).

A Bizottság írja elő az Eurostat számára, hogy rendszeresen számoljon be a GNI-adatokkal kapcsolatos ellenőrzéseinek eredményéről annak érdekében, hogy a Költségvetési Főigazgatóság meg tudja szerezni éves tevékenységi jelentéseihez a szükséges bizonyosságot.

98. A Számvevőszék felkéri a Bizottságot, hogy a GNI-rendelet küszöbönálló felülvizsgálata során vegye figyelembe ezeket az ajánlásokat.

Ezt a jelentést a Számvevőszék a 2013. szeptember 26-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

elnök

[1] A Tanács 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom határozata az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről (HL L 163., 2007.6.23., 17. o.) ("a saját forrásokról szóló határozat") és a Tanács 2000. május 22- i, módosított 1150/2000/EK, Euratom rendelete a Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 94/728/EK, Euratom határozat végrehajtásáról ("a saját forrásokról szóló rendelet") (HL L 130., 2000.5.31., 1. o.).

[2] Beleértve a 14. ("GNI") és 32. ("GNI-mérlegek") költségvetési alcímeket.

[3] A Számvevőszék 12/2012. sz. különjelentése: A Bizottság és az Eurostat javította-e a megbízható és hiteles európai statisztikák készítésének folyamatát? http://eca.europa.eu

[4] A Tanács 1996. június 25-i, módosított 2223/96/EK rendelete a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről (HL L 310., 1996.11.30., 1. o.).

[5] Különösen a termelésre, a kiadásokra és a jövedelemre vonatkozó – a GNI összetevőinek becslése szempontjából lényeges – mérések tekintetében.

[6] A Tanács 2003. július 15-i 1287/2003/EK, Euratom rendelete a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelemről ("GNI-rendelet") (HL L 181., 2003.7.19., 1. o.).

[7] Lásd: az EUMSZ 126. cikke, valamint a Tanács 2009. május 25-i, módosított 479/2009/EK rendelete az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról (HL L 145., 2009.6.10., 1. o.).

[8] Intézményközi megállapodás az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről (HL C 139., 2006.6.14., 1. o.).

[9] A kérdőív 265 részletes kérdést tartalmaz.

[10] A jegyzék tartalmazza a GNI összeállítási folyamatának mennyiségi dimenzióját mutató folyamattáblákat is.

[11] Lásd: a GNI-rendelet 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja.

[12] Lásd: az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i, módosított 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.) 60. cikkének (7) bekezdése.

[13] A 2004-ben csatlakozott 10 tagállamra vonatkozó adatok csak a 2004–2007-es időszakot fedik le. Bulgária és Románia esetében az Eurostat csak 2013 januárjában fejezte be a GNI ellenőrzését, így ezekre a tagállamokra nem terjed ki az ellenőrzés hatóköre.

[14] A 2008–2010-es időszak GNI-adatai nem tartoznak a számvevőszéki ellenőrzés hatókörébe, mivel azok lezárása az ellenőrzés kezdetéig még nem történt meg.

[15] A Bizottság által felügyeleti és kontrollrendszerei tekintetében referenciaként használt "Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission" (COSO) keretrendszer.

[16] Ez a kifejezés a Számvevőszék által végzett vizsgálatokat jelöli, ellentétben a közvetlen ellenőrzéssel, amely bizottsági tevékenység. A két fogalom hasonló egymáshoz, noha a részletes ellenőrzés hatóköre és céljai szélesebb körűek a közvetlen ellenőrzéséinél. Egyik kontrolleljárás sem tartalmazza a GNI-összetevők saját becslésének kiszámítását.

[17] Lásd: a GNI-rendelet 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja.

[18] A belső ellenőrzési részleg (IAC).

[19] Belgiumban az "ingatlanügyletek, bérbeadás és gazdasági szolgáltatás" kategória (NACE K, Rev. 1) összeállítása esetében.

[20] Az ilyen cselekvési pontok esetében az ESA 95-nek való megfelelés érdekében javítani kell a statisztikai módszereket, valamint szélesebb körű és naprakészebb forrásokra és fellépésekre van szükség. Az elemzésből kizártuk a B., C., D. és E. kategóriájú cselekvési pontokat, valamint a (nem A. kategóriájú cselekvési pontként feltüntetett) transzverzális kérdéseket.

[21] Belgium, Németország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Hollandia és Ausztria.

[22] Spanyolország, Olaszország, Ausztria és Svédország.

[23] Belgium, Franciaország, Olaszország, Hollandia, Ausztria, Svédország és az Egyesült Királyság.

[24] Lengyelország és az Egyesült Királyság tekintetében több mint 20 kérdést nem válaszoltak meg.

[25] Belgium, Franciaország, Olaszország és Hollandia esetében a válaszok nem voltak kellőképpen részletesek.

[26] Belgium, Franciaország, Olaszország és Hollandia.

[27] Belgium, Spanyolország, Olaszország és Hollandia.

[28] A közvetlen ellenőrzés tárgyát képező összetevők kiválasztása során a következő kritériumokat lehet figyelembe venni: a GNI összeállítási és becslési folyamata tekintetében reprezentatív részek; korrigált számításokat tartalmazó részek; a folyamat potenciális kockázati területeihez kapcsolódó részek.

[29] Ausztria és Lengyelország kivételével az összes többi tagállam.

[30] A 6. cikk szerinti "GNI-látogatások" (tájékozódó látogatások).

[31] A 19. cikk szerinti "helyszíni ellenőrzések".

[32] Három hónap a Bizottság, illetve három hónap a tagállamok számára.

[33] Határokon átnyúló ingatlanbevételek, a pénzügyi közvetítési szolgáltatások közvetett módon mért díja (FISIM), jogellenes tevékenységek, autócsere-programok, a megosztott lakáshasználat, valamint a fizikai jelenléttel nem vagy csak kismértékben rendelkező jogalanyok.

[34] Belgium, Bulgária, Észtország, Görögország, Franciaország, Ciprus,, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Hollandia, Románia, Szlovénia és az Egyesült Királyság.

[35] A cégnyilvántartás információt szolgáltat a gazdasági tevékenységet végző statisztikai egységek aktív sokaságáról, azok telephelyeiről, az e vállalkozásokat felépítő jogi egységekről, valamint a vállalkozáscsoportokról. A cégnyilvántartást rendszeresen aktualizálni kell. A termelési oldalról való meghatározás keretében a GNI összeállításának kiindulópontját a cégnyilvántartásban szereplő vállalkozássokaság elemzésének kell képeznie.

[36] Lásd: az ESA 95 3.27–3.37. bekezdése. A szervezeti egység különösen akkor tekintendő nem piaci termelőnek, és sorolható a kormányzati szektorba, ha az árbevétel a termelési költségeknek kevesebb mint 50%-át fedezi.

[37] A számítás alapját az Eurostat által a 2004–2007. évekre vonatkozóan közzétett adatok képezték.

[38] Lásd: 4.38. pont, amelynek értelmében nem tekinthetők támogatásnak a következők: "j) a kormányzat piaci termelők részére történő azon kifizetései, amelyek részben vagy egészben megtérítik azon áruk vagy szolgáltatások értékét, amelyeket az említett piaci termelők közvetlenül és egyedileg nyújtanak a háztartások részére azok szociális kockázataival és szükségleteivel összefüggésben (lásd: 4.84. pont), és amelyekre a háztartások törvényben szabályozott módon jogosultak. E kifizetések a kormányzat egyedi fogyasztási kiadásai, következésképpen a természetbeni társadalmi juttatások és a háztartások tényleges egyedi fogyasztása között szerepelnek."

[39] Különösen a 9. pont ("Vezetői felügyelet") és a 10. pont ("Üzletmenet-folytonosság"). Lásd: "A belsőkontroll-standardok és az alapul szolgáló keretrendszer felülvizsgálata – A kontrollok hatékonyságának növelése" című, 2007. október 16-i SEC(2007) 1341 bizottsági közlemény.

[40] Különösen a nem pénzügyi vállalatok, a háztartások (HH), valamint a háztartásokat segítő nonprofit intézmények (NPISH) tekintetében. Ez utóbbi szektor besorolásával az Egyesült Királyságban megfelelően foglalkoztak, mivel a Bizottság annak kapcsán egyedi fenntartást alkalmazott.

[41] Azaz a GNI-re gyakorolt hatásuk nem ismert.

[42] Ezek általában a legfrissebb referenciaérték vagy referenciaév tekintetében összeállított GNI-re vonatkoznak.

[43] A nemzeti számlák készítői számára különösen fontos annak biztosítása, hogy a gazdasági tevékenységet átfogóan mérjék fel, beleértve a rejtett (azaz a "szürkegazdasághoz" tartozó) és a pusztán informálisnak minősülő tevékenységeket is.

[44] A háztartások folyó termelőfelhasználásának becsült mértéke a kibocsátás 3,3%-a volt, míg a többi intézményi szektor esetében alkalmazott arány meghaladta a 15%-ot. Az ilyen nagy különbség arra mutat rá, hogy ezen összetevő összeállításában problémák fordulnak elő.

[45] Különösen a Bizottság 1994. február 22-i 94/168/EK, Euratom határozata a bruttó nemzeti termék piaci áron történő összeállításának összehangolásáról szóló, 1989. február 13-i 89/130/EGK, Euratom tanácsi irányelv végrehajtására hozott intézkedésekről (HL L 77., 1994.3.19., 51. o.); a Bizottság 1998. július 24-i 98/527/EK, Euratom határozata a héa-csalás (az elméleti héa-bevételek és a tényleges héa-bevételek közötti eltérések) nemzeti számlák szempontjából történő kezeléséről (HL L 234., 1998.8.21., 39. o.) ; valamint a GNI-bizottság 2005. júliusi 50., "Eurostat’s tabular approach to exhaustiveness guidelines" (Az Eurostat által a teljeskörűségre vonatkozó iránymutatások tekintetében alkalmazott táblás megközelítés) című dokumentuma.

[46] A bizottsági fenntartás hatálya ugyanakkor nem terjedt ki a földbérleti díjak kibocsátásból történő levonására.

[47] Az egyes tagállamok becsült GNI-jének változása az EU teljes GNI-jének becslését is érintené. Ennek ellenére mégsem gyakorol hatást a GNI-alapú saját források átfogó összegére, mert a teljes uniós GNI becsült összegének növekedése (vagy csökkenése) esetén azt a költségvetés finanszírozását biztosító tagállami GNI-kre alkalmazandó egységes ráta csökkentésével (vagy növelésével) ellensúlyozzák.

[48] Ez alól kivételt képezett a pénzügyi közvetítési szolgáltatások közvetett módon mért díjára (FISIM) irányuló, csak 2010-re vonatkozó transzverzális fenntartás, valamint a 2004-ben csatlakozott 10 tagállam tekintetében csak a 2004–2010-es időszakot illetően megállapított országspecifikus fenntartások.

[49] A belső ellenőrzési részleg (IAC).

[50] A jelentős rendszeres vagy referencia-felülvizsgálatok során változnak a GNI összeállításához használt források és módszerek; ezzel szemben a jelentős alkalmi felülvizsgálatok hátterében fontos, a fogalmakkal és fogalommeghatározásokkal, illetve a használt besorolással kapcsolatos módszertani változások állnak. Ilyen eset volt pl., amikor a 2011. évi nemzeti számlákban bevezették a gazdasági tevékenységek új uniós statisztikai osztályozását (NACE Rev. 2), illetve ilyen lesz az új számviteli keret (ESA 2010) küszöbönálló végrehajtása is. Jelentős felülvizsgálat esetén visszamenőleg újraszámolják az előző évek GNI-adatait.

[8888] Kivéve a NACE Rev. 2. nemzeti számlán történő végrehajtásából eredő felülvizsgálatokat.

[9999] Az a referenciaév, amelyről az éves számlákból eredő részletes adatok álltak rendelkezésre a nemzeti számlákban való felhasználás céljára.

[51] Németország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország és Ausztria.

[52] Kivéve a NACE Rev. 2. végrehajtásával kapcsolatos felülvizsgálatokat.

[53] E területek elsősorban a szórakoztató, irodalmi vagy művészeti alkotások eredeti példányaihoz, biztosításhoz, szoftverekhez, valamint állóeszközök (utak, hidak stb.) értékcsökkenéséhez kapcsolódtak.

[54] A GNI-bizottság 222. sz. dokumentuma: "Other issues (deriving mainly from action points B, C and D) for 25 Member States" (A 25 tagállamot érintő [elsősorban a B., C. és D. cselekvési pontokhoz kapcsolódó] egyéb kérdések).

[55] Amennyiben azokat 2011 végéig nem korrigálják.

[56] Az Eurostat értékelési jelentéseiben úgy fogalmaz, hogy a GNI-összetevők összeállítását fejleszteni "lehet" vagy "lehetne", vagy hogy léteznek fejlesztésre szoruló területek. Nem egyértelmű azonban, hogy e pontok végrehajtásának elmulasztása hatással van-e az átfogó értékelésre.

[57] Lásd: a Számvevőszék 2006. évi éves jelentésének 4.26. bekezdése.

[58] Mert a Bizottság még nem készült el a GNI-jegyzékek ellenőrzésével.

[59] E rendelkezés azt írja elő, hogy az előző pénzügyi évek GNI-jének a GNI-rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében való változtatása az 5. cikktől függően minden érintett tagállam számára alapot ad arra, hogy kiigazítsa a GNI-alapú saját forrásokhoz való hozzájárulásának mértékét. A GNI-rendelet 5. cikke előírja, hogy a GNI-bizottság éves véleményt tegyen közzé a tagállamok saját források meghatározásának céljára használandó GNI-adatainak megfelelőségéről.

[60] Az ellenőrzés hatóköre és az Eurostat által végzett munka mibenléte.

[61] Különösen az éves hozzájárulások és (a korábbi évek mérlegén végrehajtott) kiigazítások kiszámításának módjáról, a Költségvetési Főigazgatóság és az Eurostat közötti feladatmegosztásról, a GNI-bizottság szerepéről, valamint a Költségvetési Főigazgatóság és az Eurostat által végzett ellenőrzési munka hatóköréről és célkitűzéseiről.

[62] Beleértve a GNI-alapú saját források ellenőrzésének jogszerűségére, szabályszerűségére és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodására vonatkozó alapvető mutatókat.

[63] A kiszámításukra vonatkozó uniós szabályok, a nemzeti számlák összeállítási folyamatának összetettsége, valamint a Bizottság két szolgálata közötti feladatmegosztás (lásd : 2–11. bekezdés).

[64] Lásd: 45. lábjegyzet.

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

GNI-ALAPÚ SAJÁT FORRÁSOK TAGÁLLAMONKÉNT (2002, 2007 ÉS 2010)

Forrás: Európai Számvevőszék (a Bizottság pénzügyi jelentései, valamint az Unió költségvetésének 14. ["GNI"] és 32. ["GNI-mérlegek"] alcíme alapján).

Tagállam | 2002 | 2007 | 2010 |

millió EUR | % | millió EUR | % | millió EUR | % |

A számvevőszéki ellenőrzés céljára kiválasztott, legnagyobb összegű hozzájárulást fizető tíz tagállam

Németország (DE) | 10504,5 | 22,86% | 14653,8 | 19,83% | 18703,8 | 20,54% |

Franciaország (FR) | 7684,7 | 16,72% | 11215,7 | 15,17% | 14762,0 | 16,21% |

Egyesült Királyság (UK) | 8480,5 | 18,46% | 12551,2 | 16,98% | 12963,4 | 14,24% |

Olaszország (IT) | 6390,4 | 13,91% | 9143,7 | 12,37% | 11386,6 | 12,51% |

Spanyolország (ES) | 3430,7 | 7,47% | 6073,4 | 8,22% | 7611,3 | 8,36% |

Hollandia (NL) | 2264,9 | 4,93% | 3400,6 | 4,60% | 4219,2 | 4,63% |

Belgium (BE) | 1335,7 | 2,91% | 1985,8 | 2,69% | 2662,4 | 2,92% |

Svédország (SE) | 1220,7 | 2,66% | 1948,9 | 2,64% | 2771,6 | 3,04% |

Lengyelország (PL) | 0,0 | 0,00% | 1745,6 | 2,36% | 2630,9 | 2,89% |

Ausztria (AT) | 1070,0 | 2,33% | 1564,9 | 2,12% | 2131,7 | 2,34% |

Összesen | 42382,1 | 92,25% | 64283,6 | 86,98% | 79842,9 | 87,68% |

Egyéb tagállamok

Dánia (DK) | 893,1 | 1,94% | 1393,5 | 1,89% | 1705,7 | 1,87% |

Görögország (EL) | 704,8 | 1,53% | 1946,6 | 2,63% | 1616,9 | 1,78% |

Portugália (PT) | 635,9 | 1,38% | 940,1 | 1,27% | 1344,0 | 1,48% |

Finnország (FI) | 693,5 | 1,51% | 1087,7 | 1,47% | 1256,0 | 1,38% |

Cseh Köztársaság (CZ) | 0,0 | 0,00% | 703,8 | 0,95% | 1051,4 | 1,15% |

Írország (IE) | 537,5 | 1,17% | 972,2 | 1,32% | 950,1 | 1,04% |

Románia (RO) | 0,0 | 0,00% | 681,7 | 0,92% | 859,6 | 0,95% |

Magyarország (HU) | 0,0 | 0,00% | 546,7 | 0,74% | 702,2 | 0,77% |

Szlovákia (SK) | 0,0 | 0,00% | 302,5 | 0,41% | 450,1 | 0,49% |

Szlovénia (SI) | 0,0 | 0,00% | 198,3 | 0,27% | 250,9 | 0,28% |

Bulgária (BG) | 0,0 | 0,00% | 163,0 | 0,22% | 247,2 | 0,27% |

Luxemburg (LU) | 100,7 | 0,22% | 202,2 | 0,27% | 196,6 | 0,22% |

Litvánia (LT) | 0,0 | 0,00% | 158,3 | 0,21% | 186,4 | 0,20% |

Lettország (LV) | 0,0 | 0,00% | 118,0 | 0,16% | 133,9 | 0,15% |

Ciprus (CY) | 0,0 | 0,00% | 88,2 | 0,12% | 124,3 | 0,14% |

Észtország (EE) | 0,0 | 0,00% | 95,8 | 0,13% | 98,9 | 0,11% |

Málta (MT) | 0,0 | 0,00% | 32,5 | 0,04% | 40,4 | 0,04% |

Összesen | 3565,5 | 7,75% | 9631,1 | 13,02% | 11214,6 | 12,32% |

GNI-alapú saját források összesen | 45947,6 | 100,00% | 73914,7 | 100,00% | 91057,5 | 100,00% |

|

Teljes bevétel (millió EUR) | 95434,4 | 117563,0 | 127795,0 |

GNI-alapú saját források összesen / Teljes bevétel | 48,15% | 62,87% | 71,25% |

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

A GNI-ALAPÚ SAJÁT FORRÁSOK KISZÁMÍTÁSA

A KÖLTSÉGVETÉS FINANSZÍROZÁSÁRA HASZNÁLANDÓ GNI-ALAPÚ SAJÁT FORRÁSOK KISZÁMÍTÁSA

1. A GNI-alapú saját forrásokat a tagállamok GNI-jére alkalmazandó egységes kulcs segítségével számítják ki. Ezt a kulcsot a GNI várható éves összegének százalékában határozzák meg úgy, hogy teljes mértékben lefedje a költségvetés hagyományos saját források, héaalapú saját források és egyéb bevételek által nem finanszírozott részét [1]. A GNI-alapú saját források teljes összegének kiszámítása tehát ezektől az egyéb bevételi forrásoktól is függ.

2. Az n. évre vonatkozó GNI-mérleget és ennek kiigazításait az n+1. évben számítják ki az előrejelzett adatok és a tényleges GNI-adatok összehasonlításával [2], majd a naprakészebb adatok alapján a következő (n+2., n+3., n+4. stb.) években az alábbiakban részletezett módon korrigálják.

3. A saját források kiszámítására vonatkozó uniós szabályok az n+4. év szeptember 30-áig teszik lehetővé az adott pénzügyi év GNI-adatainak módosítását. Ez a négyéves szabály kiterjeszthető, amennyiben a Bizottság, illetve a tagállamok úgy vélik, hogy az adatok minőségén egy adott pénzügyi év GNI-összeállításának bizonyos pontjai tekintetében javítani szükséges [3].

4. A Bizottság a fenntartási eljárás útján tájékoztatja a tagállamokat ezekről a javítandó területekről. Az általános fenntartások a tagállam összes GNI-összetevőjének összeállítására, az egyedi fenntartások pedig az egyes különálló GNI-összetevők becslésére vonatkoznak. Amennyiben a Bizottság visszavonja a fenntartásokat, a mögöttes adatok későbbi módosításait már nem lehet figyelembe venni a saját források kiszámítása során.

A GNI-adatok felhasználása a saját források egyéb elemeinek kiszámítása során

5. A GNI-adatok a saját források tágabb rendszerében is kulcsszerepet játszanak. Felhasználják őket a héaalapú saját források kiszámítása során a héaalapok felső összegének meghatározásában (amely nem haladhatja meg a GNI 50%-át) [4], az Egyesült Királyság számára a költségvetési egyensúlytalanságok tekintetében biztosított korrekció [5] és a Hollandia és Svédország számára éves GNI-hozzájárulásukból biztosított bruttó csökkentés [6] költségének a tagállamok közötti újraelosztásában, valamint a költségvetésbe beépítendő kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok éves teljes maximális összegének (felső értékek) meghatározásában [7].

A SAJÁT FORRÁSOK KISZÁMÍTÁSÁHOZ HASZNÁLANDÓ ÉVES GNI-ADATOK

6. Az éves GNI-adatokat [8] a tagállamok nemzeti statisztikai hivatalai (NSH) állítják össze. Az NSH-knak minden év szeptember 22-éig be kell nyújtaniuk a Bizottságnak (az Eurostatnak) a megelőző évre vonatkozó GNI- és GDP-adataikat, valamint ezek összetevőit, illetve az előző évek adatainak esetleges módosításait. A tagállamok ezeket az adatokat az úgynevezett GNI-kérdőíven szolgáltatják.

7. A tagállami NSH-knak ezekkel az adatokkal együtt jelentést kell benyújtaniuk arról, hogyan számították ki az aggregátumokat, amelyben egyben ismertetniük kell az alkalmazott eljárásokban ("módszerekben") és alapstatisztikákban ("forrásokban") esetlegesen végbement jelentős változásokat, illetve a korábbi GNI-becslések esetleges felülvizsgálatának magyarázatát is ("minőségi jelentés") [9].

8. A GNI-adatok összeállítási módjának részletesebb ismertetése érdekében az NSH-knak az Eurostat rendelkezésére kell bocsátaniuk a különböző GNI-összetevők becsléséhez használt eljárások és alapstatisztikák jegyzékét ("GNI-jegyzék") [10].

9. A GNI-bizottság által 2005 júliusában elfogadott iránymutatások értelmében legkésőbb az esetleges jelentősebb felülvizsgálatok lezárásától számított egy éven belül a tagállamoknak teljes mértékben aktualizált GNI-jegyzéket kell készíteniük [11]. Ha a tagállam szakpolitikája nem rendelkezik jelentősebb felülvizsgálatokat előíró felülvizsgálati intézkedésekről, a GNI-jegyzéket legalább ötévenként aktualizálni kell.

10. Ezeket az iránymutatásokat 2012 júliusában úgy módosították, hogy a tagállamok csak akkor kötelesek naprakész GNI-jegyzéket benyújtani, ha azt az Eurostat ellenőrzési ciklusának jelentősebb felülvizsgálata keretében a GNI-bizottság kifejezetten kéri.

[1] Lásd: a saját forrásokról szóló rendelet 5. cikke.

[2] Lásd: a saját forrásokról szóló rendelet 10. cikkének (6) bekezdése.

[3] Lásd: a saját forrásokról szóló rendelet 10. cikkének (7) bekezdése.

[4] Lásd: a saját forrásokról szóló határozat 2. cikke (1) bekezdésének b) pontja.

[5] Az Egyesült Királyságnak biztosított korrekció. Lásd: a saját forrásokról szóló határozat 5. cikke.

[6] Lásd: a saját forrásokról szóló határozat 2. cikkének (5) bekezdése.

[7] Lásd: a saját forrásokról szóló határozat 3. cikke.

[8] A GNI-adatokat statisztikai és egyéb becslések alapján dolgozzák ki. Ezek nem azonosak az előre jelzett adatokkal, amelyeket a saját források rendszerében az éves költségvetés jóváhagyási eljárása során alkalmazzák.

[9] Lásd: a GNI-rendelet 2. cikke.

[10] Lásd: a GNI-rendelet 3. cikke.

[11] A jelentős rendszeres vagy referencia-felülvizsgálatok során változnak a nemzeti számlák összeállításához használt források és módszerek; ezzel szemben a jelentős alkalmi felülvizsgálatok hátterében fontos, a fogalmakkal és fogalommeghatározásokkal, illetve a használt besorolással kapcsolatos módszertani változások állnak. Lásd még: e jelentés 50. lábjegyzete és a Glosszárium.

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

A TAGÁLLAMI GNI-JEGYZÉKEK BIZOTTSÁG ÁLTALI ELLENŐRZÉSE

ÁLTALÁNOS FENNTARTÁSOK ALKALMAZÁSA

1. Mivel a GNI-adatok csak négy évig alkalmasak a saját források meghatározására, azonban az Eurostat számára gyakran ennél hosszabb időt vesz igénybe a tagállamok GNI-jegyzékének értékelése (2002 óta minden év GNI-adatai esetében ez a helyzet), a Bizottság (a Költségvetési Főigazgatóság) általános fenntartásokkal élhet a tagállamok összes GNI-összetevőjének összeállítására vonatkozóan.

A GIAQ-N ALAPULÓ ADMINISZTRATÍV ELLENŐRZÉSEK

2. Az Eurostat a GNI-jegyzékek [1] felülvizsgálatával biztosítja a "módszeres, következetes és tisztességes" megközelítés érvényesülését a tagállamok GNI-adatainak minőségi értékelése során. Az Eurostat a munkáját a GIAQ segítségével dokumentálja, amely 265 részletes kérdést tartalmaz a teljes nemzeti számlák összeállítására vonatkozóan.

TÁJÉKOZÓDÓ LÁTOGATÁSOK [2]

3. Az Eurostat a GIAQ-n alapuló adminisztratív ellenőrzések figyelembevételével előkészíti az NSH-nál tervezett tájékozódó látogatás során tisztázandó kérdéseket. A tájékozódó látogatás célja elsősorban a GNI és annak összetevői kiszámításához használt statisztikai források és módszerek esetleges hiányosságainak feltárásához szükséges információk összegyűjtése.

HELYSZÍNI ELLENŐRZÉSI JELENTÉSEK ÉS CSELEKVÉSI PONTOK

4. A tagállamokban tett tájékozódó látogatások alapján "cselekvési pontokat" határoznak meg, azaz olyan területeket, amelyek esetében módszertani változtatásra lehet szükség, illetve olyan hiányosságokat a felügyeleti és kontrollrendszerben, amelyeket kezelni szükséges. Ezek a cselekvési pontok a következő öt kategóriába sorolhatók:

A kategóriájú cselekvési pont: szükség lehet a módszertan fejlesztésére

B kategóriájú cselekvési pont: a GNI-jegyzékbe foglalandó új információ benyújtására van szükség;

C kategóriájúcselekvési pont: a GNI-jegyzékben már feltüntetett információ átdolgozására, tisztázására vagy helyesbítésére van szükség;

D kategóriájú cselekvési pont: a GNI-jegyzékbe nem feltétlenül belefoglalandó új információ benyújtására van szükség;

D kategóriájú cselekvési pont: az Eurostat által végrehajtandó intézkedések.

5. A helyszíni ellenőrzési jelentést (valamint a cselekvési pontok végrehajtásának ütemtervét) az Eurostat és az NSH-k között egyeztetni kell, majd megvitatásra és elfogadásra be kell nyújtani a GNI-bizottsághoz.

KÖZVETLEN ELLENŐRZÉS

6. Az Eurostat 2007 óta – a Számvevőszék ajánlásának megfelelően [3] – a GNI-jegyzékek GIAQ-n alapuló felülvizsgálata mellett a GNI-összetevők közvetlen ellenőrzését is elvégzi.

7. Az Eurostat iránymutatásai értelmében e megközelítés célja elsősorban a kiválasztott nemzetiszámla-összetevők visszavezetése a forrásadatra [4].

8. A közvetlen ellenőrzést általában egy vagy két GNI-összetevőre vonatkozóan végzik el. Az Eurostatnak alapvetően nem célja, hogy e munka alapján le tudja vonni a GNI-jegyzékben szereplő összes becslésre vonatkozó következtetéseket.

A GNI-JEGYZÉKKEL KAPCSOLATOS NAPLÓFÁJLOK ÉS VÁLTOZÁSKÖVETÉSSEL MEGJELENÍTETT FRISSÍTÉSEK

9. A cselekvési pontokkal kapcsolatos előrehaladás nyomon követése és az ellenőrzési folyamat dokumentálása érdekében az Eurostat naplófájlt vezet, amely megmutatja az egyes cselekvési pontokra vonatkozó összes információt, valamint a GNI-jegyzék folyamatosan aktualizált (nem nyilvános) változatát változáskövetési módban.

ÉRTÉKELÉSI JELENTÉS

10. Az Eurostat bizonyos évekre (például a 2002–2010-es időszakra) vonatkozóan értékelési jelentéseket készít a tagállamok GNI-adatainak minőségéről. Az értékelési jelentések alapul szolgálnak a Bizottság számára az egyedi fenntartások alkalmazásához.

AZ EGYEDI FENNTARTÁSOK ALKALMAZÁSA ÉS AZ ÁLTALÁNOS FENNTARTÁSOK FELOLDÁSA

11. Az Eurostat által fontosnak tartott olyan cselekvési pontok tekintetében, amelyekről az NSH-k nem szolgáltattak teljes körű információt, illetve nem hajtották végre az előírt javításokat, a Bizottság egyedi fenntartásokat állapít meg az egyes különálló GNI-összetevők becslésére vonatkozóan. Ez azt jelenti, hogy az ellenőrzés lezárult, és a még érvényben lévő általános fenntartások feloldhatók.

[1] Lásd: e jelentés 11. lábjegyzete.

[2] Ezeket a Bizottság végzi, adott esetben más tagállamok képviselőinek részvételével (lásd: a GNI-rendelet 6. cikke).

[3] Lásd: a Számvevőszék 2005. évi éves jelentése 4.30. bekezdésének a) pontja, 2006. évi éves jelentésének 4.1. melléklete, valamint 2007. évi éves jelentésének 4.45. bekezdése.

[4] A közvetlen ellenőrzés fő célkitűzése annak ellenőrzése, hogy a GNI-jegyzékben szereplő források és módszerek leírása a ténylegesen alkalmazott gyakorlatot tükrözi-e, valamint hogy a források szerinti alapadatokat megfelelően dolgozták-e fel a tagállamok által a GNI-alapú saját források céljára szolgáltatott számadatokká. E módszer szerint az Eurostat nem készít saját becslést a GNI-összetevőkről.

--------------------------------------------------

IV. MELLÉKLET

A SZÁMVEVŐSZÉK ELLENŐRZÉSI KONCEPCIÓJÁNAK ÉS MÓDSZERÉNEK ÁTTEKINTÉSE

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Számvevőszék.

--------------------------------------------------

V. MELLÉKLET

A SZÁMVEVŐSZÉK KONTROLLMODELLJE

EGY FEJLETTEBB KONTROLLKERET FELÉ

1. A Számvevőszék – ezen ellenőrzése céljából – megvizsgálta a bizottsági rendszerek általános felépítését, majd megállapította, melyek az ellenőrzési eljárásokhoz kapcsolódó helyes gyakorlatok.

2. Ezek a gyakorlatok strukturáltabb és formalizáltabb megközelítést, valamint jobb forráselosztást tesznek lehetővé. A gyakorlatok továbbá a kontrolleljárásoknak a Bizottság által alkalmazott kerettől eltérő kombinációját használják: kevesebb súlyt fektetnek a tagállamok GNI-jegyzékeiben ismertetett források és eljárások minőségi értékelésére, ehelyett a lényeges és kockázatot jelentő összetevők részletes ellenőrzése [1] útján több forrást fordítanak az összeállítási folyamat vizsgálatára.

3. Ezeket a kontrollmodell keretében konszolidált ellenőrzési eljárásokat a következő szakasz az Eurostat által végzett ellenőrzés három alapvető lépésének megfelelően mutatja be.

1. LÉPÉS – ELLENŐRZÉSI STRATÉGIA/KONCEPCIÓ

4. A javasolt stratégia/koncepció egy strukturált módszertan szerint, a költség-haszon elv alkalmazásával (költség-haszon elemzés) tervezi meg a GNI-összetevők ellenőrzését, illetve határozza meg az azon belüli prioritásokat.

5. A költség-haszon elemzést a következő eszközök és eljárások alkalmazásával kell végrehajtani:

a) El kell végezni a tagállami GNI összeállításának részletes minőségi kockázatértékelését. A kockázati forrásokat és tényezőket a VI. melléklet mutatja be. Az értékelésnek a termelési oldalról való meghatározás szerint kell vizsgálnia az összeállítási eljárást. Az eredendő kockázatok e részletes minőségi értékeléséhez információként elsősorban a GNI-jegyzék adminisztratív ellenőrzését [2] és a tagállamok legutóbbi éves minőségi jelentéseit kell felhasználni. A kontrollkockázatokat [3] nem kell figyelembe venni, mivel a tagállami NSH-k a nemzeti számlák összeállítása során csak korlátozott mértékben támaszkodnak a felügyeleti és kontrollrendszerekre.

b) Mátrix [4] formájában kell (a termelési oldalról való meghatározás szerint) bemutatni a GDP-összetevők és a GDP/GNI átmeneti tételek összeállítását a következő két elem alapján: a (kockázatsúlyozáshoz kapcsolódó) [5] kockázatértékelési pontszám, valamint az összetevőknek a gazdasághoz viszonyított mérete (a GDP/GNI-összetevő teljes GNI-hez viszonyított százalékában). A kockázatsúlyozást az egyes összetevők méretével megszorozva megkapjuk a kockázat-méret mutatót. Ezen ellenőrzés esetében ezt a mutatót minden egyes NACE (Rev. 1.) tevékenység, illetve minden átmeneti tétel tekintetében ki kell számítani. A költség-haszon elemzés a felhasználási, illetve a jövedelmi oldalról való meghatározás esetében is alkalmazható [6].

c) Ezen elemzés keretében a következő módon kell megállapítani a költséget és a hasznot (módszertan): "haszon": a részletes ellenőrzésre kiválasztott GDP/GNI-összetevők kockázat-méret mutatójának értéke; "költség": az egyéb GDP/GNI-összetevők részletes ellenőrzése hiányának alternatív költsége. Ez utóbbi összege a nem ellenőrzött GDP/GNI-össze