(6) Az EU és Libanon a közöttük fennálló partnerség megszilárdítása mellett döntött a 2016–2020 közötti időszakra vonatkozó prioritások elfogadásával, amelyek Libanon ellenálló képességének és stabilitásának előmozdítására, illetve megerősítésére irányulnak, miközben az elhúzódó szíriai konfliktus hatásainak kezelésére is törekednek.

A Társulási Tanács indítványozza, hogy a felek hajtsák végre a mellékletként csatolt EU–Libanon partnerségi prioritásokat, beleértve a megállapodást is.

Az EU–Libanon partnerségi prioritások kerete

Libanon vezető szerepet játszott az európai szomszédságpolitika (ENP) felülvizsgálatáról folytatott megbeszélésekben és konzultációkban. Az ENP felülvizsgálatáról szóló bejrúti konferencián előterjesztett arab állásfoglalás jelentősen hozzájárult az ENP felülvizsgálatát megelőző konzultációs folyamathoz. Összességében a prioritások az ENP felülvizsgálatával kapcsolatos libanoni szerepvállalásra épülnek, és a libanoni kormány által meghatározott prioritások alapján megteremtik a politikai szerepvállalás, illetve a rövid és középtávú beavatkozások keretét. Emellett Libanon és az EU egymás partnereként ma minden korábbinál jelentősebb azonnali kihívásokkal néz szembe az elhúzódó válságok miatt. Ezek a kihívások szükségessé teszik, hogy az említett keret figyelembe vegye a régióban fennálló rendkívüli körülményeket és azok Libanonra gyakorolt hatását.

Az EU és Libanon a közös értékek megtestesüléseként és a kölcsönös érdekek elismeréseként tekintenek partnerségükre. A releváns nemzetközi, regionális és nemzeti jogszabályokban rögzített emberi jogok és alapvető szabadságok közös értéket jelentenek. A demokratikus elvek és az alapvető emberi jogok tiszteletben tartása az EU és Libanon közötti kapcsolat meghatározó eleme. A béke, a jólét és a stabilitás közös térségének megteremtésére irányuló együttes cél együttműködést feltételez – különösen a közös felelősségviselés, a differenciálás és a kiterjesztett partnerség révén –, figyelembe véve egyrészt annak jelentőségét, hogy Libanon továbbra is az egész régió számára a mérsékeltség példája maradjon, másrészt pedig a libanoni élénk magánszektor és dinamikus civil társadalom kulcsszerepét.

A legsürgetőbb kihívások – köztük a migráció és a terrorizmus – kezelése mellett az EU és Libanon továbbra is törekednek hosszú távú partnerségük alapvető célkitűzéseinek megvalósítására, vagyis Libanon és a régió fenntartható stabilitásának megteremtésére – amely tekintetben az EU aktív együttműködést fog folytatni a libanoni hatóságokkal és fenntartja a párbeszédet valamennyi politikai párttal –, valamint a gazdasági növekedés fenntartására az erős állami intézmények és a libanoni gazdaság élénkítése révén, felszabadítva a libanoni magánszektorban, illetve a civil társadalomban rejlő potenciált. A közösen kialakított prioritási területek mindegyikén vannak olyan kihívások, amelyek azonnali fellépést igényelnek, míg más végrehajtási intézkedések a középtávú siker érdekében megfelelő előkészületeket tesznek szükségessé.

Az EU–Libanon társulási tanács a megújított partnerséget az új, testre szabott kétoldalú szerepvállalás paradigmájaként ismeri el, amely a politikai párbeszéd továbbfejlesztésére is kiterjed. A társulási tanács ülését követő időszak kulcsfontosságú lesz e kötelezettségvállalások gyakorlatba való átültetése szempontjából; ehhez mindkét félnek hatékonyan végre kell hajtania a partnerségi prioritásokat és az azokat kísérő megállapodást. A partnerségi prioritások félidős felülvizsgálata során szükség esetén átértékelik és kiigazítják a prioritásokat. A megújított partnerség sikerének mércéje végső soron az lesz, hogy az milyen mértékben képes kielégíteni Libanon és az EU igényeit. A jelen dokumentumban és annak mellékletében felvázolt prioritások és kötelezettségvállalások jegyzéke nem kimerítő jellegű, és az EU készen áll arra, hogy Libanonra is kiterjessze a régióbeli kiemelt harmadik országokat célzó uniós kezdeményezések előnyeit.

A humanitárius válság kezelésére vonatkozó átfogó megközelítés:

Libanonra 2011 óta példátlan nyomás nehezedik a Szíriából Libanon területére érkező menekültek tömeges beáramlása miatt. Libanonban a becslések szerint jelenleg 1,5 millió szíriai és mintegy 0,5 millió palesztin tartózkodik, így mind az egy főre jutó, mind az egy négyzetkilométerre jutó lakóhelyét elhagyni kényszerült személyek, illetve menekültek számát tekintve Libanon az első számú befogadó ország. A közelmúltban kibontakozott uniós menekültügyi válság nyomán felszínre kerültek a helyzetből adódó politikai, gazdasági és társadalmi kihívások. Libanon területe az EU-hoz képest 440-szer kisebb és 120-szor kevesebb lakosa van, ugyanakkor az elmúlt években befogadott menekültek száma abszolút értékben az uniós adatokhoz hasonló.

Libanon és az EU álláspontja szerint a menekültek és a Szíriából Libanonba kényszerülő személyek számára az egyetlen hosszú távú megoldást az jelenti, hogy amint a körülmények lehetővé teszik, biztonságosan visszatérnek származási országukba. A Szíriából, illetve Szíria területén keresztül érkező menekültek és lakóhelyelhagyásra kényszerült személyek, valamint az őket befogadó közösségek szükségleteinek kielégítése sürgető kihívás elé állítja a teljes nemzetközi közösséget, amelynek fokoznia kell ez irányú erőfeszítéseit. Ugyanakkor mindkét fél szem előtt tartja, hogy a szíriai menekültek, illetve a lakóhelyelhagyásra kényszerült szíriaiak biztonságos visszatéréséhez meg kell teremteni a megfelelő feltételeket – többek között az átmeneti időszakban –, valamennyi nemzetközi humanitárius jogi normának eleget téve és figyelembe véve a befogadó országok érdekeit.

Libanon és az EU ebben a szellemben a politikai párbeszéd javítására vonatkozó közös kötelezettségvállalásuk konkrét előnyeit kihasználva közösen értékelik és előmozdítják ezen feltételek meglétét, kétoldalú szinten és a releváns nemzetközi fórumokon is, ahol az EU és a tagállamok hangsúlyozni fogják Libanon sajátos helyzetét és az alapvető libanoni érdekek figyelembevételének fontosságát, továbbá kifejezik mély aggodalmukat annak kapcsán, hogy Libanon több mint egymillió, az UNHCR által regisztrált menekültet fogadott be, ami következményekkel jár a befogadó közösségekre, valamint Libanon és a tágabb régió biztonságára és stabilitására nézve is.

Ebben az összefüggésben, illetve a menekültügyi válság elhúzódó jellegére való tekintettel, a libanoni kormány új megközelítésbe helyezte a Szíriából Libanon területére menekülő szíriaiak ideiglenes és folytatódó jelenlétét, hogy olyan módon enyhítse a szíriaiak tömeges beáramlása miatt az országra és a lakosságra nehezedő nyomást, ami sem az ország, sem a libanoni polgárok, sem pedig a menekültek érdekeit nem sérti. Libanon a 2016. februári londoni konferencián előterjesztett szándéknyilatkozatában ismertette ezt az új megközelítést, amely a megfelelő finanszírozási és végrehajtási eszközöket biztosító nemzetközi támogatással együtt képes lehet lényegesen javítani a helyzetet. A libanoni kormány elő fogja segíteni, hogy a különféle intézkedési területeken könnyebben hozzáférhetők legyenek a nemzetközi pénzforrások és végrehajtási eszközök – kiváltképp azok, amelyek a nemzeti gazdaságot, az infrastruktúrát és a munkahely-teremtési kezdeményezéseket célozzák –, továbbá törekedni fog a szükséges adminisztratív és szabályozási intézkedések végrehajtására, a libanoni jogszabályoknak és rendelkezéseknek megfelelően.

Az EU és Libanon célja, hogy a beavatkozások – köztük a pénzügyi támogatás, a vissza nem térítendő támogatás és a kölcsönök minden formája – jelentős hatást fejtsenek ki, és ezáltal enyhítsék a szíriai válságnak a Libanon pénzügyi helyzetére, a befogadó közösségekre és az ország gazdaságára, infrastruktúrájára és környezetére gyakorolt súlyos hatásait. A Szíriából érkező menekültek és lakóhelyelhagyásra kényszerült személyek gazdasági lehetőségeinek javítását be kell ágyazni a szélesebb körű erőfeszítésekbe, amelyek az egész ország gazdasági ellenálló képességének javítását célozzák a munkahelyteremtő projekteket, az infrastruktúrát és a helyi gazdasági fejlesztést támogató külföldi és hazai beruházásokon keresztül. Az ilyen beavatkozások egy olyan környezet kialakítását is elősegítik, amelyben az államkincstár számára jelentősen csökkenhetnek a hitelfelvétel költségei.

A partnerségi prioritások a közös érdekek előmozdítását és az együttműködés fokozását szolgálják. A prioritások kapcsolódnak egymáshoz és kölcsönösen erősítik egymást. Egyúttal stratégiai keretbe helyezik a politikai, biztonsági és együttműködési kezdeményezések koordinációját a következő négyéves időszakra nézve (2016–2020). Az alábbiakban kifejtett prioritások és célkitűzések meglévő kormányzati tervekre és stratégiákra épülnek, és alapul szolgálnak a kormány törekvéseihez biztosított segítségnyújtás összehangolásához. A partnerségi prioritások a nemek közötti egyenlőséget is elő kívánják mozdítani a nők politikai és döntéshozatali fórumokon való részvételének ösztönzése által.

1.Biztonság és a terrorizmus elleni küzdelem

Az első számú cél valamennyi európai és libanoni polgár biztonságának javítása. Libanon és az EU elő fogják mozdítani a biztonsági ágazat reformját és megerősítését azáltal, hogy biztosítják a biztonság területén érintett szereplők – köztük a bűnüldöző, a biztonságkezelési, a felügyeleti és az igazságszolgáltató szervek – megfelelő intézményi kapacitását, az emberi jogok és a demokratikus normák tiszteletben tartásával.

A Dáis által elkövetett támadások alátámasztják, hogy a terrorizmus közös fenyegetést jelent Európa és Libanon számára. Erőfeszítéseinket egy széles körű biztonsági és terrorizmus elleni partnerség kiépítésére fogjuk összpontosítani. A terrorizmus elleni küzdelemről szóló, 2016. január 26-i párbeszédet követően Libanon és az EU által elfogadott menetrend szorosabb és konkrét együttműködést fog eredményezni az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa (ENSZ BT) által terrorista szervezetnek minősített csoportok elleni fellépés terén. Az együttműködés kiterjed az igazságügyre és a bűnüldözésre, a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemre, a határigazgatásra, a repülőtér-védelemre és a légi közlekedés védelmére, valamint az erőszakos szélsőségesség elleni fellépésre. E tekintetben az EU aktívan mozgósítani fogja a súlyos terrorista veszéllyel fenyegetett, kiemelt harmadik országokra irányuló valamennyi releváns eszközét és kapacitását.

Libanon és az EU a terrorista veszély leküzdését célzó koordinált nemzeti megközelítés kialakítására fog törekedni. Libanon uniós támogatással kidolgozza a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó stratégiáját, felhasználva a tagállami szakértők, az Europol, a Cepol, a Frontex és az Eurojust hozzájárulásait. Az így létrehozott stratégia felvázolja, hogy a libanoni kormány egyes szolgálatai milyen egyedi hozzájárulást tehetnek a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség elleni küzdelemhez.

2.Kormányzás és jogállamiság

Libanon stabilitásának előfeltétele a jó kormányzás és a jogállamiság előmozdítása. Az EU együttműködést folytat Libanonnal az alábbiak érdekében: