HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 16.7.2008 
SEC(2008) 2111  
  
A BIZOTTSÁG MUNKADOKUMENTUMA 
 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ  EURÓPAI PARLAMENTNEK, A 
TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A 
RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
 
a fenntartható fogyasztásról, termelésr ől és iparpolitikáról szóló cselekvési tervr ől 
 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
{COM(2008) 397 végleges} 
{SEC(2008) 2110} 
 
HU 2   HU ÖSSZEFOGLALÁS 
Ez a hatásvizsgálati jelentés a fenntartható f ogyasztási, termelési és iparpolitikai cselekvési 
tervről szóló közleményjavaslatot kíséri. A cselekvé si terv egy konkrét jo gszabályjavaslatokat 
is tartalmazó intézkedéscsomag átfogó része. A hatásvizsgálat tárgya a kiterjesztett integrált 
intézkedéscsomagra irányuló javaslat, am ely a környezeti szempontból jobb teljesítmény ű 
termékek termelése és fogyasztása el őmozdításának segítségével javíthatná az Európai Unió 
környezeti teljesítményét. 
A hatásvizsgálat számos olyan piaci hiányos ságot állapít meg, amelyekkel már foglalkozik 
közösségi politika, illetve amelyek esetében sz ükség volna valamiféle állami beavatkozásra: 
• Az árakból ered ő környezetvédelmi externáliák a termékek termelésének vagy 
fogyasztásának negatív környezeti hatását nem tükröz ő árakból erednek, 
• Tájékoztatási egyenl őtlenségek, amelyek a környezeti  teljesítményt befolyásoló 
termékjellemz őkre vonatkozó információk megszerzé sével járó magas fogyasztói 
tranzakciós költségeknek tudhatók be, 
• Korlátozott racionalitás, vagyis még a tájékozott fogyasztók sem mindig a hosszú 
távú perspektívát figyelembe véve, racionálisan döntenek beszerzésükr ől, 
• Az ösztönz ők a gazdasági szerepl ők közötti rossz elosztásának eredményeképpen 
felmerülnek a meghatalmazó-meghatalm azott viszonnyal kapcsolatos problémák, 
• és e piaci hiányosságok negatív hatása az innovációra.  
Ezenfelül el őfordulnak ún. szabályozási hiányosságok is , pl. egyes tagállamok a közbeszerzés 
vagy az ösztönz ők terén megvalósuló fellépései széttöredezettséget okoznak a termékek bels ő 
piacán. 
Noha vannak már az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására, a leveg ő- és vízmin őségre, a 
termékekre, az energiahatékonyságra stb.  vonatkozó politikák, amelyek e piaci 
hiányosságokra irányulnak, számos probléma t ovábbra is fennáll. Az elemzés azt mutatja, 
hogy egyes környezetvédelmi externáliák elkerülhet ők lennének többletköltségek nélkül. 
Ennél is fontosabb azonba n, hogy a tájékoztatási egyenl őtlenségeket a meglév ő eszközök nem 
kezelik kielégít ően, vagy ha igen, a címkék (pl. az en ergiahatékonysági címke) által nyújtott 
tájékoztatás frissítése nélkül az id ő múltával bizonyítottan elveszítik információs értéküket, 
így hasznukat is. Ezenfelül kimutatható, hogy még ha a fogyasztónak minden szükséges 
információ a rendelkezésére áll is ahhoz, hogy az egyéni és társadalmi szempontból a 
legjobban érdekében álló vásárlási döntést ho zza meg, a rövidlátó gondolkodás miatt nem így 
tesz. A meghatalmazó-meghatalmazott viszo nnyal kapcsolatos problémák továbbra is 
fennállnak a lakásépítés terén, és az épület ek energiateljesítmé nyére vonatkozó meglév ő 
politikák a közeljöv őben nem is nagyon tudnak javítani a helyzeten. A fennmaradó piaci 
hiányosságok miatt az innovációs ösztönz ők messze elmaradnak a társadalmilag optimálistól.  
Emellett számos eltér ő nemzeti kritériumot használnak a zöld közbeszerzés és az ösztönz ők 
terén. Ez a bels ő piac széttöredezettségéhez vezet, amely pedig kerülend ő lenne. Végül a 
meglévő politikák nincsenek kell őképpen összehangolva és összekapcsolva egymással ahhoz, 
hogy hasznosítani lehessen a sz inergiákat, ehelyett  ellentmondanak egymásnak és olyan 
hézagok vannak köztük, amelyek inkább töredeze tt szabályozási keretet eredményeznek, mint 
egységeset.  
 
HU 3   HU A cselekvési terv általános célkit űzése, hogy az EU termékpolit ikáját hatékonyabbá téve 
hozzájáruljon a lisszaboni stratégia és  a felülvizsgált fenntartható fejl ődési stratégia 
célkitűzéseihez.  
Pontosabban: a jobb környezeti teljesítmény ű jellemzőkkel rendelkez ő termékek piaci 
részesedésének dinamikus növelése; a fogyasz tók tájékoztatása a termék teljesítményér ől; az 
ösztönzők összehangolásának hiányából fakadó problémák leküzdésének segítése, a 
Szerződés szabályainak, különösen az állami támoga tási szabályoknak a sérelme nélkül, és a 
rövidlátó fogyasztói magatartásból ered ő, az optimális szintet el nem ér ő potenciál 
csökkentése; az ösztönz ők széttöredezettségének kerülése; a kereskedelmi akadályok 
felszámolása annak biztosítása érdekében, hogy az ökoipar részesülhessen a bels ő piac 
előnyeiből; és az EU-szabvá nyok nemzetközi szint ű környezeti hozzájárulásának 
maximalizálása, biztosítva ugyanakkor, hogy szükség  esetén foglalkoznak  a közösségi ipar 
versenyhelyzetére gyako rolt lehetséges rövi d távú hatással. 
Három lehet őséget vettek számításba e célkit űzések eléréshez: nincs további fellépés vagy 
alap-forgatókönyv (a meglév ő politikákon nem változtatna k) és két alternatív 
intézkedéscsomag.  
A „nincs további fellépés” lehet őség azzal járna, hogy a felt árt piaci és szabályozási 
hiányosságokkal nem foglalkoznának.   
Az első alternatív csomag els ősorban az önkéntes ökocímke  rendszer szerepének er ősítésére 
és más politikákkal való összekapcsolására összpontosít. Ez a lehet őség előmozdítaná az 
önkéntes fellépéseket meger ősítő eszközök kombinálását (ökocímke, nyílt koordinációs 
módszer az ösztönz ők használatához a Szerz ődés szabályainak, különösen az állami 
támogatási szabályoknak a sérelme nélkül), a környezetvédelmi vezetési és hitelesítési 
rendszer, a zöld közbeszerzés el őmozdítása és az ökoiparágak bels ő piaci akadályainak 
azonosítása (versenyképessé gi átvilágítás). A különböz ő piaci és szabályozási hiányosságokat 
elsősorban a tájékoztatás és az önkéntes ösztönz ők kidolgozásával javítanák. A meglév ő 
politikák koordinációjára a meglév ő kereteken belül kerülne sor.  
A második alternatív csomag egy kiterjesztett integrált csomag köré épül ő intézkedések 
sorából áll. Ez a lehet őség integrált eszközök sorát foglalja magában, a kötelez ő fellépések (az 
energiafelhasználó termékek  környezetbarát tervezésér ől szóló irányelv, az 
energiahatékonyság címkézésér ől szóló irányelv, beleértve a termékhatékonyság kötelez ő 
közbeszerzési szintjét) hatályának kiterjeszt ése és azok önkéntes fellépésekkel (ökocímke, 
zöld közbeszerzés, környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer) való összekapcsolása 
érdekében. Tovább harmonizálnák az ösztönz ők tagállamok általi használatát a Szerz ődés 
szabályainak, különösen az állami támogatási szabályoknak a sérelme nélkül, és azonosítanák 
az ökoiparágak bels ő piaci akadályait (versenyképességi  átvilágítás). A különbség a 2. 
lehetőséghez képest az, hogy itt nagyobb hangsúlyt helyeznek a kötelez ő előírásokra.  
Minden egyes lehet őség hatásainak elemzése a pozitív  és negatív hatások kvalitatív 
értékelésére irányul. Jelzi, hogy az egyes lehet őségek mily mértékben kínálnak megoldást a 
problémameghatározásban leírt fe nnmaradó piaci és szabályozás i hiányosságokra, és melyek 
a lehetséges hátrányok vagy költségek. Szám os termékkategória esetében, ahol adatok 
rendelkezésre állnak, a hatásvizsgálat mennyisé gi becsléseket ad a termékárakra gyakorolt 
hatásokról, a forrásfelhasználá sról, az életciklus-költségekr ől és a széndioxid-kibocsátásról. 
Az elemzés csak indikatív, mivel az átfogó mennyi ségi felméréshez sok ré szletes adatra lenne 
szükség, amelyek jelenleg nem állnak rendel kezésre, és komplex modellezésre, amely 
túlmenne e hatásvizsgálat arányossági hatókörén.  
 
HU 4   HU Mivel a cselekvési terv nem konkrét jogszabályjavaslat, és az ezt követ ően esetleg 
elfogadandó bármely intézkedés részletes hatá sait külön hatásvizsgálatban fogják elemezni, 
az elemzés szintjét arányosnak tekinthet ő. Egyéni hatásvizsgálatot fognak végezni a tervezett 
intézkedések mindegyike esetében, részletesebb elemzésekkel.  
E hatásvizsgálat következtetése: a 2. intézkedéscsomag a legkedvez őbb, mely a 
környezetbarát tervezésr ől szóló irányelven alapul ó kiterjesztett integrá lt csomagra épül, és a 
közbeszerzési és ösztönzési kr itériumok harmonizáltabb használatára Európai Unió-szerte. E 
lehetőség lényeges javulást hozna a forrásh atékonyság terén, és csökkentené a 
környezetvédelmi externáliákat. 
A cselekvési tervet rendszeresen ellen őrizni fogják azért, hogy kiig azítsák a fellépéseket és 
költséghatékony módon optimalizálják a hatásokat.