A BIZOTTSÁG JELENTÉSE 2011. ÉVI JELENTÉS A KOHÉZIÓS ALAPRÓL /* COM/2012/0642 final */





TARTALOMJEGYZÉK 1........... A 2000–2006 közötti időszak projektjeinek pénzügyi végrehajtása 2011-ben és projektek lezárása 1 2........... Gazdasági környezet és feltételrendszer 6 3........... Ellenőrzések és pénzügyi korrekciók. 6 4........... A tagállamok által bejelentett szabálytalanságok. 9 5........... Értékelés. 10 6........... Tájékoztatás és nyilvánosság. 11 E jelentés az 1164/1994/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének megfelelően készült el, és a 2000–2006 közötti programozási időszakban elfogadott kohéziósalap-projektek, valamint a korábbi ISPA-projektek és azon kohéziósalap-projektek 2011. évi megvalósítására terjed ki, amelyeket az 1994–1999 közötti programozási időszak alatt hagytak jóvá vagy nyújtottak be, és amelyek megvalósítása a 2000–2006 közötti időszakban folytatódott. A rendelkezésre álló információk a 2000–2006 közötti időszakra korlátozódnak, mivel a Kohéziós Alap létrehozásáról és az 1164/1994/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1084/2006/EK rendelet a 2007–2013 közötti programozási időszakra vonatkozóan nem írja elő éves jelentés készítését a Kohéziós Alapról. E jelentés következésképpen a Kohéziós Alapból a tizenöt kedvezményezett tagállamban – illetve a 2006 végi állapot szerint 13 addigi kedvezményezett tagállamban: Cipruson, a Cseh Köztársaságban, Észtországban, Görögországban, Magyarországon, Lettországban, Litvániában, Máltán, Lengyelországban, Spanyolországban, Portugáliában, Szlovákiában, Szlovéniában – támogatott tevékenységeket, valamint az Európai Unióhoz 2007. január 1-jén csatlakozott Bulgáriában és Romániában a 2000–2006 közötti időszakban elfogadott korábbi ISPA-projekteket ismerteti. Emlékeztetni kell arra, hogy Írország az általa elért gazdasági növekedésnek köszönhetően 2004. január 1-je óta nem jogosult ilyen támogatásra, azonban a folyamatban levő kohéziósalap-projekteket még mindig nem zárták le. A 2000–2006 közötti időszakban az egyes tagállamokban elfogadott projektek 2011. évi megvalósításának, monitoringjának és ellenőrzésének részleteit az e jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum tartalmazza. 1. A 2000–2006 közötti időszak projektjeinek pénzügyi végrehajtása 2011-ben és projektek lezárása A Kohéziós Alapból nyújtott támogatásra jogosult tagállamok három csoportra oszthatók: az első csoportba a 2000–2006 közötti programozási időszak kezdetétől támogatásra jogosult négy tagállam tartozik (EU-4: Görögország, Írország, Portugália és Spanyolország), a második csoporthoz az Európai Unióhoz 2004 májusában csatlakozott tíz tagállam sorolható (EU-10: Ciprus, a Cseh Köztársaság, Észtország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Magyarország, Málta, Szlovákia, Szlovénia), a harmadik csoportnak pedig az Európai Unióhoz 2007 januárjában csatlakozott két tagállam a tagja (EU-2: Románia és Bulgária). 1. táblázat: Kohéziósalap-projektek száma tagállamonként és ágazatonként: Tagállam || Közlekedés || Környezet­védelem || Vegyes || Technikai segítség­nyújtás || Összesen Görögország || 30 || 92 || 1 || 1 || 124 Írország || 6 || 4 || || || 10 Portugália || 34 || 72 || || 3 || 109 Spanyolország || 80 || 322 || 2 || 3 || 407 EU-4 || 150 || 490 || 3 || 7 || 650 Ciprus || 1 || 1 || || || 2 Cseh Köztársaság || 13 || 38 || 1 || 6 || 58 Észtország || 10 || 17 || || 10 || 37 Magyarország || 9 || 25 || || 13 || 47 Lettország || 14 || 22 || || 10 || 46 Litvánia || 17 || 27 || || 7 || 51 Málta || 1 || 1 || || 1 || 3 Lengyelország || 25 || 88 || || 17 || 130 Szlovákia || 6 || 25 || || 8 || 39 Szlovénia || 8 || 16 || || 4 || 28 EU-10 || 104 || 260 || 1 || 76 || 441 Bulgária || 5 || 22 || || 11 || 38 Románia || 12 || 36 || || 15 || 63 EU-2 || 17 || 58 || || 26 || 101 Összesen || 271 || 808 || 4 || 109 || 1192 A Bizottság a támogatásra jogosult 16 tagállamban a 2000–2006 közötti időszakban összesen 1192 kohéziósalap-projektet fogadott el. Ez az adat tartalmazza azt az 52 projektet, amelyeket az 1994–1999 közötti időszakban hagytak jóvá vagy nyújtottak be, és megvalósításuk a 2000–2006 közötti időszakban folytatódott. A Bizottság által elfogadott 1192 projekt közül 808 környezetvédelmi, 271 közlekedési, 109 technikai segítségnyújtási projekt, 4 pedig vegyes projekt volt (lásd az 1. táblázatot). 1.1. A kohéziósalap-projektekről szóló határozatok módosítása 2011-ben a Bizottság 175 módosítást fogadott el a Kohéziós Alapból finanszírozott projektekről szóló határozatai tekintetében. Ez a szám enyhén meghaladja a 2010. évit (167), kisebb a 2009. évinél (196) és több a 2008. évinél (137). Ezek a módosítások túlnyomórészt a projektek méretét, a projekt kedvezményezettjének változását, az előlegekre és az időközi kifizetésekre vonatkozó plafon 80 %-ról 90 %-ra való megemelését és az elszámolhatóság végső határidejének gazdasági válság vagy vis maior okozta változását érintették. A módosítások nagyrészt kombinált javaslatokra irányultak, melyek az előbb említett szempontok közül többet tartalmaztak. A Bizottság 2010 áprilisában az európai gazdaságélénkítési tervet támogató intézkedések között elfogadta a Kohéziós Alap és a korábbi ISPA keretében a 2000–2006 közötti időszakban támogatott projektek lezárására vonatkozó útmutató módosítása (Amendment of the Guidelines on the closure of Cohesion Fund and ex-ISPA projects 2000-2006) című dokumentumot[1]. A Bizottság figyelembe vette, hogy 2004-től kezdődően az elsők között jóváhagyott projektek esetében különösen gondot jelenthetett az állami vagy magánforrásból származó szükséges társfinanszírozás biztosítása vagy a kedvezményezettek részéről az eredeti ütemterv betartása. A Bizottság azt is mérlegelte, hogy a szóban forgó projektek a válság kitörésekor még csak a megvalósítás középső vagy kezdeti szakaszában voltak. A módosítás ezért kimondta, hogy 2004. január 1-je után bizottsági határozattal az elsők között jóváhagyott projektek esetében a Bizottság – megfelelően indokolt kérelmek alapján – dönthet úgy, hogy az elszámolhatóság végső határidejét 2011. december 31-ig meghosszabbítja. Továbbá, ha a kérelem olyan projektet érint, amelynél a Kohéziós Alapból nyújtott hozzájárulás legalább 100 millió EUR, az elszámolhatóság végső határideje 2012. december 31-ig meghosszabbítható. Az elszámolhatóság végső határidejének a fent megadott határidőkön túli meghosszabbítására csak kivételes és kellően indokolt esetben van lehetőség (például halasztó hatályú államigazgatási vagy bírósági eljárás, a Kohéziós Alap által támogatott projekt megvalósítását súlyosan befolyásoló vis maior esete vagy a Bizottságnak tulajdonítható nyilvánvaló hiba). A tagállamok üdvözölték a módosítást, mivel az hozzájárul a 2000–2006 közötti időszak kohéziósalap-projektjeinek hatékonyabb és eredményesebb megvalósításához. Az elszámolhatóság végső határidejének 2010 utánra történő meghosszabbításának lehetősége a gyakorlatban azt jelentette, hogy néhány kohéziósalap-projekt megvalósítása 2011-ben és 2012-ben folytatódott, és láthatók a lezárási folyamat jelei, mely ennek megfelelően meghosszabbítandó. Több mint 500 projekt esetében az elszámolhatóság végső határideje rendes esetben 2010 végén járt volna le. A tagállamok által az elszámolhatóság végső határidejének meghosszabbítására benyújtott kérelmek alapján 380 projekt esetében az elszámolhatóság végső határidejét 2010-re, 116 projekt esetében 2011-re, 7 projekt esetében 2012-re halasztották. 1.2. A 2000–2006 közötti programozási időszakban elfogadott projektekre vonatkozó 2011. évi kifizetések Általánosságban véve a 2000–2006 közötti időszakban kevesebb záró kifizetésre került sor kohéziósalap-projektek (és a korábbi ISPA-projektek) esetében. A záró kifizetés iránti kérelmek esetében a projektzáró dokumentumok alapos elemzése szükséges, és az akta hiányosságaitól és minőségétől függően előfordulhat, hogy a záró kifizetésre az eredetileg tervezett időponthoz képest később kerül sor. A 2000–2006 közötti időszak kohéziósalap-projektjei számára a kifizetésekre 2011-ben rendelkezésre álló eredeti költségvetés 1 377 millió EUR volt (2 500 millió EUR 2010-ben). Az előirányzatok átcsoportosítása eredményeként a végleges költségvetés 945 millió EUR volt, melyet teljes egészében 2011 végére fizettek ki. A 2010. évhez (2 321 millió EUR) vagy a 2009. évhez képest (2 777 millió EUR) alacsonyabb a teljesítés szintje, ami azt mutatja, hogy a kohéziósalap-projektek a megvalósítás végső szakaszába értek. A korábbi ISPA-projektekre vonatkozó költségvetési sorokat illetően a 2011-re eredetileg előirányzott költségvetés 358 millió EUR-t tett ki. Az átcsoportosításokat követően az előirányzatokat 164 millió EUR-val csökkentették. 2011 végén 188 millió EUR-t fizettek ki (lásd a 2. táblázatot). 2. táblázat: A kohéziósalap-projektek és a korábbi ISPA-projektek kifizetéseinek végrehajtása 2011-ben (EUR-ban) Kifizetési előirányzatok || Eredeti források || Átcsoportosítások || Végleges források || Igénybe vett források Kohéziós Alap || 1 377 495 593 || - 432 555 482 || 944 940 111 || 944 940 111 Korábbi ISPA || 352 094 460 || - 164 080 494 || 188 013 966 || 188 013 966 ÖSSZESEN || 1 729 590 053 || - 596 635 976 || 1 132 954 077 || 1 132 954 077 A 3. táblázat az egyes ágazatokban a tagállamonkénti kifizetések szintjéről nyújt a 2011-es évre vonatkozó áttekintést. Az EU-4 tagállamok közül Spanyolország, az EU-10 tagállamok közül Lengyelország, az EU-2 tagállamok közül pedig Románia a fő kedvezményezett. 3. táblázat: A Kohéziós Alapra és a korábbi ISPA-projektekre vonatkozó 2011. évi kifizetések tagállamonként és ágazatonként Tagállam || Környezetvédelem || Közlekedés || Technikai segítségnyújtás || ÖSSZESEN Összeg (EUR-ban) || Az összes igénybe vett forrás %-ban || Összeg (EUR-ban) || Az összes igénybe vett forrás %-ban || Összeg (EUR-ban) || Összeg (EUR-ban) || Az összes igénybe vett forrás %-ban Görögország || 57 615 863,65 || 5,09 || 44 816 211,78 || 3,96 || || 102 432 075,43 || 9,04 Írország || 8 933 600,00 || 0,79 || 2 207 521,12 || 0,19 || || 11 141 121,12 || 0,98 Portugália || 59 890 525,34 || 5,29 || 36 626 302,96 || 3,23 || 272 789,96 || 96 789 618,26 || 8,54 Spanyolország || 207 017 555,55 || 18,27 || 193 055 630,27 || 17,04 || || 400 073 185,82 || 35,31 EU-4 || 333 457 544,54 || 29,43 || 276 705 666,13 || 24,42 || 272 789,96 || 610 436 000,63 || 53,88 Ciprus || 8 926 429,27 || 0,79 || 5 058 456,00 || 0,45 || || 13 984 885,27 || 1,23 Cseh Köztársaság || 20 394 019,16 || 1,80 || 20 304 261,32 || 1,79 || || 40 698 280,48 || 3,59 Észtország || 7 885 782,28 || 0,70 || 17 391 904,00 || 1,54 || || 25 277 686,28 || 2,23 Magyarország || 57 450 019,62 || 5,07 || || 0,00 || || 57 450 019,62 || 5,07 Lettország || 12 587 415,80 || 1,11 || 18 353 828,28 || 1,62 || || 30 941 244,08 || 2,73 Litvánia || 16 724 432,00 || 1,48 || 5 143 945,00 || 0,45 || 264 809,42 || 22 133 186,42 || 1,95 Málta || 0 || 0,00 || 0 || 0,00 || || 0 || 0,00 Lengyelország || 94 410 927,60 || 8,33 || 50 776 143,02 || 4,48 || 601 745,21 || 145 788 815,83 || 12,87 Szlovákia || 5 504 756,15 || 0,49 || 10 381 316,38 || 0,92 || || 15 886 072,53 || 1,40 Szlovénia || 8 207 958,63 || 0,72 || 2 446 325,42 || 0,22 || || 10 654 284,05 || 0,94 EU-10 || 232 091 740,51 || 20,49 || 129 856 179,42 || 11,46 || 866 554,63 || 362 814 474,56 || 32,02 Bulgária || 20 080 988,55 || 1,77 || 11 181 332,51 || 0,99 || || 31 262 321,06 || 2,76 Románia || 48 053 737,21 || 4,24 || 80 387 543,69 || 7,10 || || 128 441 280,90 || 11,34 EU-2 || 68 134 725,76 || 6,01 || 91 568 876,20 || 8,08 || || 159 703 601,96 || 14,10 ÖSSZESEN || 633 684 010,81 || 55,93 || 498 130 721,75 || 43,97 || 1 139 344,59 || 1 132 954 077,15 || 100,00 1.3. A 2000–2006 közötti időszakból fennálló kötelezettségvállalások 2011 végén – a jelenleg támogatásban részesülő összes országot figyelembe véve – a rendelkezésre álló források átlagos abszorpciós rátája (a kötelezettségvállalásokhoz mért kifizetések) a kohéziósalap-projektek és a korábbi ISPA-projektek tekintetében 86,8 % volt. Az abszorpciós ráták 76,4 %-tól (Magyarország), illetve 80,0 %-tól kezdve (Málta) egészen 94,5 %-ig (Írország), illetve 100 %-ig (Ciprus) terjedtek. 2011 végén a 2000–2006 közötti időszakban fennálló kötelezettségvállalások („reste à liquider”, RAL) összege 4,76 milliárd EUR volt. 2011-ben a fennálló kötelezettségvállalások összege 1,3 milliárd EUR-val csökkent. 4. táblázat: Abszorpciós ráták és fennálló kötelezettségvállalások 2011 végén Tagállam || Lekötve (EUR) || Kifizetve (EUR) || Kifizetés %-os aránya || RAL (EUR) (2011 decemberéig) || (2011 decemberéig) || a 2011. december 31-i állapot szerint Görögország || 2 715 715 157 || 2 298 554 325 || 84,6 || 644 237 217 Írország || 570 501 432 || 539 671 256 || 94,5 || 44 183 661 Portugália || 3 091 383 087 || 2 702 560 755 || 87,4 || 480 151 783 Spanyolország || 11 678 668 888 || 10 390 253 116 || 88,9 || 1 385 991 734 EU-4 || 18 056 268 566 || 15 931 039 454 || 88,2 || 2 554 564 397 Ciprus || 54 014 695 || 54 014 695 || 100,0 || 0 Cseh Köztársaság || 1 216 164 695 || 1 102 680 977 || 90,6 || 123 537 739 Észtország || 425 313 806 || 393 964 337 || 92,6 || 31 359 034 Magyarország || 1 481 998 333 || 1 133 287 696 || 76,4 || 348 710 635 Lettország || 679 429 631 || 608 993 278 || 89,6 || 70 541 232 Litvánia || 825 210 750,63 || 713 677 487 || 86,4 || 124 668 359 Málta || 21 966 289 || 17 573 031 || 80,0 || 4 393 258 Lengyelország || 5 622 608 032 || 4 798 548 338 || 85,3 || 826 434 068,96 Szlovákia || 764 788 823 || 662 551 600 || 86,6 || 102 246 279,62 Szlovénia || 254 129 012 || 225 399 467 || 88,6 || 28 729 545 EU-10 || 11 345 624 057 || 9 710 690 908 || 85,5 || 1 660 620 153 Bulgária || 791 062 943 || 645 742 295 || 81,6 || 226 706 678 Románia || 2 001 213 853 || 1 678 709 925 || 83,8 || 322 503 927 EU-2 || 2 792 276 796 || 2 324 452 221 || 83,2 || 549 210 606 ÖSSZESEN || 32 201 682 470 || 27 966 182 584 || 86,8 || 4 764 395 156 1.4. A kohéziósalap-projektek lezárása A 2000–2006 közötti programozási időszakban társfinanszírozott 1192 projektből 690 még mindig folyamatban volt a tagállamokban 2011 végén (lásd az 5. táblázatot). Ennek megfelelően 502 projektet lezártak, ideértve a 2011-ben lezárt 105 projektet is (a 2010-ben 102 projektet zártak le). A legtöbb projektet a következő tagállamokban zárták le: Spanyolország (44 lezárt projekt), Görögország (13), Portugália (10) és Lengyelország (9). A projektek megvalósítása 2010-ben érte el csúcspontját, a figyelem jelenleg a projektzáró dokumentumok elkészítésére és benyújtására helyeződik át. A projektzáró dokumentumok tekintetében az irányító hatóságokra és a Bizottságra nehezedő munkateher jelentősen megnövekedett. A Bizottság tudatában van annak, hogy a lezárás – a következő két évben lezárandó projektek száma tekintetében – túl lassan halad előre. A lezárást bonyolíthatják az olyan gyakorlati problémák, mint a projektzáró dokumentumok kései megküldése, az ellentmondásos információk (nevezetesen néhány zárójelentés és a zárónyilatkozatok tartalma között) vagy egyes projektek esetében az eredeti célkitűzésekhez viszonyított alulteljesítés. Továbbá a még folyamatban levő projektek esetében a helyi megvalósítás során jelentkező nehézségek miatt a tagállamok gyakran nyújtanak be újabb módosítási kérelmeket. Ezenkívül bonyolultabb projektek állnak lezárás alatt, ezért a lezárással kapcsolatos vizsgálatok elvégzése és döntéshozatal több időt vesz igénybe. A Bizottság konkrét lépéseket fogadott el a lezárás felgyorsítására. A Regionális Politikai Főigazgatóságon belül 2011 februárjában a kohéziósalap-projektek lezárásával foglalkozó munkacsoportot állítottak fel, melynek feladata a lezárás nyomon követése és elősegítése, valamint iránymutatás nyújtása. A Bizottság a helyzet javítása érdekében különböző kezdeményezéseket hozott, mint pl. az olyan projektek törlésére vonatkozó eljárás kidolgozása, amelyek lezárása valószínűtlen, mert megvalósításuk csak kismértékben haladt előre; a tagállamokkal a lezárással kapcsolatosan folytatott levélváltás egyszerűsítése, javítva a közös megközelítést és előmozdítva az egyenlő elbánást; új monitoringeszköz kifejlesztése, mely lehetővé teszi a lezárás terén elért haladás napi szintű nyomon követését. 5. táblázat: 2011 végéig lezárt kohéziósalap-projektek Tagállam || Kohéziósalap-projektek összesen || 2011 végi állapot || A 2011 végén le nem zárt projektek száma Az összes lezárt projekt száma || A lezárt projektek %-ában || A lezárt projektekre kifizetett összeg (EUR) || A 2011-ben lezárt projektek száma Görögország || 124 || 71 || 57,3 || 1 645 734 338 || 13 || 53 Írország || 10 || 6 || 60,0 || 451 776 989 || 2 || 4 Portugália || 109 || 46 || 42,2 || 1 243 494 296 || 10 || 63 Spanyolország || 407 || 208 || 51,1 || 6 329 550 889 || 44 || 199 EU-4 || 650 || 331 || 50,9 || 9 670 556 512 || 69 || 319 Ciprus || 2 || 1 || 50,0 || 28 722 415 || 1 || 1 Cseh Köztársaság || 58 || 30 || 51,7 || 658 665 260 || 3 || 28 Észtország || 37 || 27 || 73,0 || 240 805 280 || 6 || 10 Magyarország || 47 || 13 || 27,7 || 67 714 692 || 1 || 34 Lettország || 46 || 22 || 47,8 || 155 238 464 || 3 || 24 Litvánia || 51 || 17 || 33,3 || 177 056 807 || 1 || 34 Málta || 3 || 0 || 0,0 || 0 || 0 || 3 Lengyelország || 130 || 15 || 11,5 || 384 661 932 || 9 || 115 Szlovákia || 39 || 18 || 46,2 || 231 678 461 || 7 || 21 Szlovénia || 28 || 17 || 60,7 || 125 856 727 || 4 || 11 EU-10 || 441 || 160 || 36,3 || 2 070 400 038 || 35 || 281 Bulgária || 38 || 5 || 13,2 || 67 979 411 || 1 || 33 Románia || 63 || 6 || 9,5 || 15 776 582 || 0 || 57 EU-2 || 101 || 11 || 10,9 || 83 755 993 || 1 || 90 ÖSSZESEN || 1192 || 502 || 42,1 || 11 824 712 543 || 105 || 690 2. Gazdasági környezet és feltételrendszer Az 1164/1994/EK tanácsi rendelet 6. cikke a Kohéziós Alapból támogatott, 2006 vége előtt jóváhagyott projektekre irányadó költségvetési politikai feltételekhez köti az Alapból nyújtott támogatások kifizetését. A rendelet kimondja, hogy „abban az esetben, ha a Tanács, a Bizottság ajánlása alapján minősített többséggel eljárva, megállapítja, hogy egy tagállam […] nem hajtotta végre [stabilitási vagy konvergenciaprogramját] oly módon, hogy a túlzott költségvetési hiányt elkerülje, nem lehet az adott tagállam számára új projektet, illetve jelentős projektek esetében új projektszakaszt az Alapból finanszírozni”. Ezt a cikket azonban nem alkalmazták a 2000–2006 közötti időszak projektjeire, mivel a 2000–2006 közötti időszak projektjeinek jóváhagyási szakasza megelőzte a gazdasági válságot. 3. Ellenőrzések és pénzügyi korrekciók A Bizottság a legtöbb érintett tagállamban biztosította a kohéziósalap-projektek rendszeres ellenőrzését és ennek során a Kohéziós Alap végrehajtásához kapcsolódó kockázatokra összpontosított. A legutóbbi ellenőrzést 2011-ben aktualizálták („Kohéziós Alap: A zárónyilatkozat kiállításáért felelős szervezet 2000–2006 közötti időszakra vonatkozó felülvizsgálata és projektellenőrzés”). Ezen ellenőrzés alapján a Bizottság szolgálatainak meg kell tudni állapítaniuk, hogy a kialakított rendszerek és eljárások, valamint az elvégzett munka elegendő bizonyosságot nyújtanak-e a már lezárt projektekkel és a lezárásra váró projektekkel kapcsolatban. Az ellenőrzések 2011 májusában kezdődtek, és 2012-ben és 2013-ban folytatódni fognak. 2011-ben hat ellenőrzési látogatásra került sor (Bulgáriában, Spanyolországban, Romániában, Magyarországon, Litvániában és Lettországban). A Bizottság a 2000–2006 közötti időszakban a kohéziósalap-projektekre vonatkozóan összesen 162 rendszerauditot és 20 lezárási ellenőrzést végzett. Az alábbiakban található elemzés a Kohéziós Alap időbeli alakulása szerint rendszerezett, 2011 végéig végzett munkáról ad részletes tájékoztatást. 3.1. EU-4 tagállamok A fő ellenőrzések részeként 2001 óta átfogó munkát végeztek az EU-4 tagállamok esetében, mely a következőkre irányult: az irányítási és kontrollrendszerek hatékony működésének ellenőrzése a tagállamokban, közbeszerzés és a zárónyilatkozat kiállításáért felelős szervezetek munkájának ellenőrzése a tagállamokban a 2000–2006 közötti időszak programjai és projektjei lezárásának előkészítése céljából; cselekvési tervek a feltárt gyengeségek megszüntetésére, elvégzett pénzügyi korrekciók, a Számvevőszék ellenőrzéseinek eredményei. 3.2. EU-10 tagállamok A Bizottság által az utóbbi évek fő vizsgálatai keretében az EU-10 tagállamokban elvégzett átfogó ellenőrzési munka eredményeként jó lefedettségi szintet értek el (max. 53 %). A zárónyilatkozat kiállításáért felelős szervezetek munkájának megbízhatóságára vonatkozó értékelés változó eredményeket hozott a tagállamok e csoportja esetében. Problémák észlelésekor a Bizottság felkérte a tagállam hatóságait korrekciós cselekvési tervek végrehajtására, további visszamenőleges ellenőrzések elvégzésére, a lezárást előkészítő munka fokozására a zárónyilatkozatok benyújtását megelőzően, illetve megfelelő pénzügyi korrekciók alkalmazására. A fő kockázati tényezők a következők: a közbeszerzési eljárások, kételyek a tekintetben, hogy a zárónyilatkozat kiállításáért felelős szervezetek felismerik-e az említett szabálytalanságokat, és előírnak-e pénzügyi korrekciókat, illetve az e szervezetek működésében tapasztalt gyengeségek. A Regionális Politikai Főigazgatóság a 2011. évi tevékenységi jelentésében egy esetben (Magyarország) fenntartást fogalmazott meg, mivel a közlekedési projektekre vonatkozóan komoly problémákat és viszonylag magas hibaarányt jeleztek. A zárónyilatkozatok elemzésekor a Bizottság által végzett beható ellenőrzésnek köszönhetően sikerült az azonosított kockázatokat mérsékelni. A Bizottság a még le nem zárt projektekből vett minták ellenőrzése révén továbbra is figyelemmel kíséri ezeket a kockázatokat. Négy tagállamnál (Ciprus, Észtország, Málta és Szlovénia) nem voltak különösebb problémák az ellenőrzéssel, és a Bizottság a projektekre vonatkozó zárónyilatkozatokban is nagymértékben megbízhat. 3.3. EU-2 tagállamok A Bizottság által az utóbbi évek fő vizsgálatai keretében Bulgáriában és Romániában elvégzett átfogó ellenőrzési munka eredményeként jó lefedettségi szintet értek el (Bulgária esetében 51,35 %, Románia esetében 36,51 %). E két tagállamban a kohéziósalap-projektek megvalósítása általában később kezdődött. Ennek eredményeként Bulgáriában 38 projektből 33, Romániában 63 projektből 57 még lezáratlan. Következésképpen jelentős időközi kifizetésekre kerül sor 2012-ben, és valószínűleg 2013-ban is. A Regionális Politikai Főigazgatóság 2011. évi tevékenységi jelentésében megjegyzi, hogy az ellenőrzések során hiányosságokat tártak fel a közbeszerzések terén (kiválasztási és bírálati feltételek, határidők betartása és tárgyalásos eljárások alkalmazása), és rámutattak az irányítás ellenőrzésének gyenge pontjaira. Ezek alapján a Bizottság pénzügyi korrekciókat kezdeményezett – 2011-ben Bulgária esetében 0,69 millió EUR, Románia esetében 0,22 millió EUR összegben. A Bizottság hiányosságokat tárt fel a zárónyilatkozat kiállításáért felelős bulgáriai szervezet munkájában, javításokat javasolt, és a helyzetet szorosan figyelemmel kíséri (egy 2011. májusi ellenőrzés eredményeként a zárónyilatkozat kiállításáért felelős szervezet munkájának további értékelése érdekében). A Romániában 2009-ben a zárónyilatkozat kiállításáért felelős szervezet munkájának ellenőrzése céljából tett látogatás fenntartás nélküli véleménnyel zárult; ennek alapján a zárónyilatkozatokat megbízhatónak lehet tekinteni. 3.4. 2011-ben elvégzett egyéb ellenőrzések A Bizottság szolgálatai által a Kohéziós Alapra vonatkozóan 2011-ben elvégzett egyéb ellenőrzések az 1386/2002/EK rendelet 12. cikke szerint benyújtott éves nemzeti ellenőrzési jelentések és az éves összefoglalók vizsgálatát, valamint a tagállamok által a Bizottsághoz benyújtott nemzeti rendszerellenőrzési jelentések felülvizsgálatát foglalták magukban. A beérkezett jelentéseket elemezték, az ezekkel kapcsolatos észrevételeket válaszul megküldték a tagállamoknak, és szükség esetén további információkat kértek annak érdekében, hogy a nemzeti ellenőrzések eredményei alapján a lehető legmegbízhatóbb képet lehessen alkotni. A nemzeti ellenőrzési hatóságok és a Bizottság részvételével évente kétoldalú koordinációs ülésekre kerül sor, melyek célja az ellenőrzések elvégzésével kapcsolatos információk cseréje, valamint a próbaellenőrzések és az ellenőrzések megállapításainak nyomon követése terén tett előrelépések megvitatása. A 2010 folyamán elvégzett ellenőrzésekre vonatkozó ülésekre 2011 első felében került sor. A 2011-ben elvégzett ellenőrzési munkákra vonatkozó éves kétoldalú koordinációs üléseket 2012 első félévében rendezték meg. 3.5. Irányítási és kontrollrendszerek A Regionális Politikai Főigazgatóság a 2011. évi tevékenységi jelentésében a 2000–2006 közötti időszakra vonatkozóan értékelte az irányítási és kontrollrendszerek működését a tagállamok ellenőrzési hatóságainak véleménye és a Bizottság saját ellenőrzéseinek eredményei alapján. Tizenöt tagállam esetében pozitív értékelés született (egy esetben csak részben pozitív). Fenntartás nélküli véleményt adtak ki öt tagállam Kohéziós Alapra vonatkozó rendszerével kapcsolatban (Ciprus, Észtország, Málta, Portugália és Szlovénia). Tíz tagállam esetében a mérsékelt hatással járó hiányosságok miatt fenntartást tartalmazó véleményt bocsátottak ki (Bulgária, Cseh Köztársaság, Görögország, Magyarország/környezetvédelmi ágazat és technikai segítségnyújtási projektek, Írország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Románia és Szlovákia). A magyar közlekedési ágazattal kapcsolatban fenntartást tartalmazó véleményt adtak ki a következő, jelentős hatással járó hiányosságok miatt: a nemzeti ellenőrző szerv által jelzett magas hibaarány, a Bizottság ellenőrzéseinek eredményei (több esetben közbeszerzési szabálytalanságokat tártak fel), különféle hiányosságok a zárónyilatkozat kiállításáért felelős szervezet által ajánlott pénzügyi korrekciók végrehajtása terén, nemzeti szinten hiányosságok a közbeszerzésekhez kapcsolódó szabálytalanságok beazonosítása és kiigazítása terén. Továbbá, mivel a spanyolországi kohéziósalap-projektek lezárása – különösen a projektek többsége esetében a közbeszerzési eljárással kapcsolatos magas hibaaránynak tulajdoníthatóan – lassan haladt előre, és azért, mert a spanyol hatóságok lassan haladtak a Bizottság által felvetett kérdések megoldása terén, a 2011. évi tevékenységi jelentés reputációs fenntartást tartalmazott az összes spanyolországi kohéziósalap-projektre vonatkozóan. 6. táblázat: A Kohéziós Alapra előirányzott/elfogadott fenntartások és pénzügyi korrekciók a 2000–2006 közötti időszakra vonatkozóan, tagállamonként Tagállam || Fenntartás a 2010. évi tevékenységi jelentésben || Pénzügyi korrekciók (EUR), melyekről 2011-ben döntöttek[2] || Fenntartás a 2011. évi tevékenységi jelentésben Görögország || NEM || 1 272 734 || NEM Írország || NEM || || NEM Portugália || NEM || 4 139 400 || NEM Spanyolország || NEM || - 5 413 806[3] || IGEN[4] Ciprus || NEM || || NEM Cseh Köztársaság || NEM || 7 921 142 || NEM Észtország || NEM || 77 353 || NEM Magyarország || IGEN – közlekedési ágazat || 2 581 124 || IGEN[5] Lettország || NEM || || NEM Litvánia || NEM || 206 765 || NEM Málta || NEM || || NEM Lengyelország || NEM || 4 796 351 || NEM Szlovákia || NEM || 922 150 || NEM Szlovénia || NEM || || NEM Bulgária || IGEN - 1 projekt || 690 206 || NEM Románia || NEM || 221 356 || NEM ÖSSZESEN || || 17 414 784 || 4. A tagállamok által bejelentett szabálytalanságok Mivel a Kohéziós Alapról szóló éves tevékenységi jelentés a 2000–2006 közötti programozási időszakban elfogadott kohéziósalap-projektek 2011. évi megvalósítását mutatja be, csak az 1831/1994/EK rendelet szerinti bejelentéseket vesszük figyelembe. 64 esetben értesítették a Bizottságot az EU által társfinanszírozott projektekkel kapcsolatos, a fent említett időszakban elkövetett szabálytalanságokról, amelyek összességében 42 168 842 EUR-t érintettek. Kb. 20 315 177 EUR még mindig behajtásra vár. A legtöbb esetet Portugália (19), Görögország (14) és Litvánia (8) jelentette be. A legnagyobb összegeket ugyanakkor Lengyelország (16 millió EUR) és Görögország (11 millió EUR) jelentette be, vagyis a teljes összeg kb. 64 %-át (lásd 7. táblázat). A bejelentett szabálytalanságok két fő típusa a közbeszerzési eljárásokra vonatkozó szabályok megsértése és a nem támogatható kiadások finanszírozása volt, ezek a 64 bejelentett szabálytalanságból 54-et érintettek (85 %). 7. táblázat: A tagállamok által 2011-ben, az 1831/1994/EK rendelet értelmében jelzett szabálytalanságok és ezek uniós pénzügyi vonatkozásai – 2000-2006 közötti programozási időszak Tagállam || Szabálytalanságok száma || Az érintett összeg nagysága || Behajtandó összeg EUR || % || EUR || % Görögország || 14 || 11 298 028 || 26.79 || 592 581 || 2.92 Írország || 3 || 1 552 044 || 3.68 || || Portugália || 19 || 5 404 973 || 12.82 || || Spanyolország || 3 || 483 353 || 1.15 || || Ciprus || || || || || Cseh Köztársaság || 6 || 4 684 545 || 11.11 || 1 761 729 || 8.67 Észtország || || || || || Magyarország || || || || || Lettország || || || || || Litvánia || 8 || 569 966 || 1.35 || 43 548 || 0.21 Málta || || || || || Lengyelország || 5 || 15 998 132 || 37.94 || 15 739 519 || 77.48 Szlovákia || 6 || 2 177 800 || 5.16 || 2 177 800 || 10.72 Szlovénia || || || || || Bulgária || || || || || Románia || || || || || ÖSSZESEN || 64 || 42 168 842 || 100.00 || 20 315 177 || 100.00 5. Értékelés Valamennyi társfinanszírozott kohéziósalap-projekt vizsgálatát és értékelését a Bizottság és a tagállamok végzik el. 2011-ben a Bizottság folytatta a kohéziósalap-projektek és a korábbi ISPA-projektek utólagos értékelését a 2000–2006 közötti programozási időszakra vonatkozóan. Öt, egymással összekapcsolt „munkacsomagot” dolgoztak ki a következők céljából: a) Annak értékelése, hogy miként járul hozzá a Kohéziós Alap és az ISPA i. az EU közlekedési rendszerének fejlődéséhez, ii. az uniós vívmányok megvalósításához a környezetvédelem terén, valamint iii. milyen eredményesen készíti fel az ISPA az országokat a strukturális alapok és a Kohéziós Alap programjaira. · Az EU-10 esetében a két eszköz hozzájárulása a TEN-T hálózat fejlesztéséhez jelentékenynek és kivételesnek tekinthető a 2000–2006 közötti időszakban. Ez annak tulajdonítható, hogy az EU-10 országok a 2000–2006 közötti programozási időszak felénél csatlakoztak és a legnagyobb kihívással találták magukat szemben a tekintetben, hogy nemzeti infrastruktúrájukat a többi tagállammal összehasonlítható alapszintre fejlesszék fel. · A közúti ágazatban a 99 jóváhagyott közúti projekt 4214 kilométernyi új vagy felújított közutat eredményezett a TEN-T hálózatban, ami kb. 10 %-kal járul hozzá a teljes hosszhoz. Az EU-10 tagállamok számára ez a hozzájárulás volt a legnagyobb, melyben 57 projekt eredményeként a TEN-T hálózat ezekben az országokban kb. 20 %-kal bővült. · A vasúti ágazatban a 112 jóváhagyott projekt 8477 kilométernyi új vagy felújított vasúti pályát/infrastruktúrát eredményezett a TEN-T hálózatban, vagy kb. 21 %-os hozzájárulást a teljes hosszhoz ezekben az országokban. Ebben az esetben is az EU-10 tagállamok számára ez volt a legnagyobb hozzájárulás a TEN-T hálózathoz, melynek majdnem 40 %-át ISPA-projektek adták (több mint 6000 km). · Az uniós vívmányok értékelése a vízminőségre és a vízgazdálkodásra (ideértve a szennyvíztisztítást), a szilárdhulladék-gyűjtésre és -kezelésre korlátozódott. Az elemzés rámutatott arra, hogy a Kohéziós Alap és az ISPA jelentősen hozzájárult az országok igényeihez és a környezetvédelmi vívmányoknak való megfelelésükhöz: annak érdekében, hogy az országok megfeleljenek az uniós irányelveknek, új eszközöket bocsátottak rendelkezésre, illetve bővítették vagy fejlesztették a vízellátási, a szennyvíz-elvezetési és a szilárdhulladék-kezelési infrastruktúrát. Bár az országok ágazatonként eltérő összegeket kaptak, az ágazati igényekhez való átlagos hozzájárulás igen hasonló: az ivóvízágazatban kb. 30 %-os, a szennyvízágazatban 38 %-os. A szilárdhulladék-ágazatban, ahol az országok igényei jobban eltértek egymástól és a projektek is többfélék voltak, a hozzájárulás 25 %-os volt. b) Közlekedési és környezetvédelmi projektekből álló mintán utólagos költség-haszon elemzés elvégzése, levonandó a tanulságokat az elkövetkező programozási időszakokra: · Közlekedési projektekből álló minta költség-haszon elemzése: Tekintettel a projektek hatására, az elemzés rámutatott arra, hogy a forrásráfordítás kifizetődő volt. A Kohéziós Alap forrásaira azért volt szükség, hogy kibontakozhassanak e projektek gazdasági előnyei. A projektekből származó előnyök 8 kategóriára terjedtek ki (utazási idő lerövidülése, a jármű működtetési költségei, a biztonság javulása, szén-dioxid-kibocsátás csökkenése, a levegő és zajszennyezés csökkenése, egyéb). Általában véve a mért felhasználási ráták összeegyeztethetőek a projekt élettartama alatti növekedést lehetővé tevő, elegendő tartalékkapacitás kiépítésére vonatkozó célkitűzéssel. Nehéz volt megállapítani közvetlen okozati összefüggést a közlekedési infrastruktúrába irányuló befektetések és az átfogóbb társadalmi-gazdasági hatások között (különösen a GDP tekintetében). · Környezetvédelmi projektekből álló minta költség-haszon elemzése: Az elemzés rámutatott arra, hogy a környezetvédelmi-infrastrukturális projektek többségét jogszabályban foglalt követelményeknek való megfelelés céljából valósították meg. A jogszabályban foglalt követelményeknek való megfelelés önmagában véve nem biztosított pozitív hatásokat gazdasági-jóléti értelemben – a legtöbb esetben a megfelelést olyan költségekkel érték el, amelyek meghaladták a pénzben kifejezhető hasznokat. Emiatt nem bizonyítható projektszinten a pozitív gazdasági nettó jelenérték. A két másik projekt esetében, melyeknek nem a megfelelés volt a célkitűzése, a környezetvédelmi fókusz a régió szükségleteihez igazodott. Általában véve az értékelések alapján megállapítható, hogy a projektek pozitív mellékhatásokkal jártak a környezettudatosság és az intézményi tanulás tekintetében. E „munkacsomagok” közül az elsőt érintő szerződésmódosításon kívül a Kohéziós Alap igazgatására és végrehajtására irányuló két további értékelést indítottak 2011-ben, és elkészült a szakértői jelentés és az átfogó értékelés összegzése. 6. Tájékoztatás és nyilvánosság 2007. január 1-jétől az alapok koordinációs bizottsága (amelyet az 1083/2006/EK rendelet értelmében hoztak létre) foglalkozik a Kohéziós Alapot érintő kérdésekkel. A Bizottság az alapok koordinációs bizottsága 44. ülésén Brüsszelben 2011. szeptember 21-én mutatta be a 2000–2006 közötti időszak kohéziósalap-projektjeinek lezárására vonatkozó aktualizálást. A Regionális Politikai Főigazgatóság az éves tevékenységi jelentése[6] keretében 2011-ben is részletes tájékoztatást nyújtott a Kohéziós Alapról és – egyebek között mind a 2000–2006 közötti időszakban, mind pedig a 2007–2013 közötti időszakban a Kohéziós Alap által finanszírozott – főbb projektekről is részleteket közölt. A mai napig 238 jelentős projekt adatait tették közzé az INFOREGIO weboldalon elérhető adatbázisban. A weboldalon további kohéziósalap-projektek is elérhetők, több száz más projekttel egyetemben. Továbbá egy külön kiadvány 150, a Kohéziós Alapból és a strukturális alapokból finanszírozott projektet ismertet. [1] SEC(2010) 0405, 2010. április 19. [2] 2011-ben nem jelentettek be összegeket az 1994–1999 közötti programozási időszakra. [3] A negatív összeg az elszámolások kiigazításának eredménye, melyet a Kohéziós Alapra vonatkozóan 2010-ben tévesen feltüntetett összeg miatt kellett elvégezni. A 34 784 766 EUR összeget korrigálták. [4] Reputációs fenntartás Spanyolországra vonatkozóan. [5] Reputációs fenntartás Magyarországra vonatkozóan. [6] Elérhető a következő weboldalon: http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm.