A nagyméretű információs rendszerek megléte potenciális adatvédelmi kockázatokkal is jár, amelyekre fel kell készülni és megfelelően kezelni kell ezeket. Az, hogy az említett rendszereken belül személyes adatokat gyűjtenek és használnak, hatást gyakorolt az Európai Unió Alapjogi Chartájába foglalt, a magánélet tiszteletben tartásához való jogra és a személyes adatok védelméhez való jogra. Mindegyik rendszernek összhangban kell állnia az adatvédelmi elvekkel, valamint a szükségesség, az arányosság, a célhoz kötöttség és az adatminőség követelményével. Biztosítékoknak kell rendelkezésre állniuk annak érdekében, hogy garantálják az érintetteknek a magánéletük és személyes adataik védelmével kapcsolatos jogait. Az adatokat csupán a gyűjtésük céljához szükséges ideig szabad megőrizni. A pontos kockázatkezelésre és az érintettek adatainak hatékony védelmére szolgáló mechanizmusokat kell kialakítani.

A határellenőrzési és biztonsági célú jelenlegi uniós adatgazdálkodási struktúrát széttagoltság jellemzi. Ezt az okozza, hogy eltérő intézményi, jogi és politikai keretek között került sor a rendszerek kifejlesztésére. Az információkat elkülönítve tárolják a különféle rendszerekben, amelyek ritkán állnak összeköttetésben egymással. Az adatbázisok nem következetesek, és az érintett hatóságok számára az adatokhoz biztosított hozzáférés is eltérő. Ez vakfoltok kialakulásához vezethet, különösen a bűnüldöző hatóságok esetében, mivel előfordulhat, hogy rendkívül nehéz felismerni a töredékes adatok közötti kapcsolatokat. Tehát a határigazgatási és biztonsági célú adatok hozzáférhetőségének javítása érdekében sürgős szükség van integrált megoldások kidolgozására, az alapvető jogok maradéktalan tiszteletben tartása mellett. Ezért eljárást kell kezdeményezni a meglévő információs rendszerek interoperabilitásának megteremtése céljából (7. szakasz).

A meglévő, EU-n belüli határigazgatási és belső biztonsági célú információs rendszerek funkciók széles skáláját fedik le. Mindazonáltal továbbra is hiányosságok mutatkoznak a meglévő rendszerek funkcióit illetően. Ha az utasok különféle kategóriáira vonatkozó határellenőrzési eljárásokat vizsgáljuk, egyértelművé válik, hogy hiányosságok jelentkeznek egyes szóban forgó eljárásokban, valamint a határellenőrzésekre használt megfelelő információs rendszerek között. A meglévő bűnüldözési célú eszközök teljesítménye szintén optimalizálásra szorul. Ez sürgetővé teszi a meglévő információs rendszerek javítására irányuló intézkedések mérlegelését (5. szakasz).

Mindazonáltal az információs rendszerekkel kapcsolatban is hiányosságok mutatkoznak, ezek pedig akadályozzák az említett nemzeti hatóságok munkáját. Az európai biztonsági stratégia ezért alapvető prioritásként emelte ki az információcsere javítását. A főbb hiányosságok a következők: a) a meglévő információs rendszerek optimálistól elmaradó funkciói, b) az uniós adatgazdálkodási struktúra hiányosságai, c) az eltérően irányított információs rendszerek bonyolult összképe, valamint d) a határellenőrzési és biztonsági célú adatgazdálkodás széttagolt struktúrája.

A schengeni térségen belüli belső határok megszűnése miatt arra van szükség, hogy határozottan és megbízhatóan igazgassák a személyek külső határokon keresztüli mozgását. Ez a magas szintű belső biztonság és a személyek említett térségen belüli szabad mozgásának előfeltétele. Ugyanakkor a belső határok hiánya azt is jelenti, hogy a tagállami bűnüldöző hatóságok szintén hozzáférnek a személyekre vonatkozó releváns adatokhoz. Számos uniós szintű információs rendszer és adatbázis létezik, amelyek – saját céljaiknak megfelelően – a személyekre vonatkozó releváns információkkal látják el a határőröket és a rendőrtiszteket és egyéb hatóságokat.

Számos uniós szintű információs rendszer létezik, amelyek a személyekre vonatkozó releváns információkkal látják el a határőröket és a rendőrtiszteket, azonban az uniós adatgazdálkodási struktúra nem tökéletes. Ez a közlemény lehetséges megoldásokat vázol fel a meglévő információs rendszerek előnyeinek maximális kihasználására, valamint – ha szükséges – a hiányosságok orvoslására szolgáló új és kiegészítő intézkedések kidolgozására. Továbbá kiemeli annak szükségességét, hogy – amint ezt az Európai Tanács és a Tanács is megállapította – hosszú távú célkitűzésként javítani kell az információs rendszerek interoperabilitását, valamint arra vonatkozó elképzeléseket mutat be, hogy hogyan fejleszthetők az információs rendszerek a jövőben annak érdekében, hogy a szükséges információk a határőrök, vámhatóságok, rendőrtisztek és igazságügyi hatóságok rendelkezésére álljanak.

Az említett események erőteljesebben rávilágítottak arra, hogy összefogásra van szükség, és átfogóan meg kell erősíteni az EU határigazgatását, migrációs és biztonsági együttműködési kereteit és információs eszközeit. A határigazgatás, a bűnüldözés és a migráció ellenőrzése dinamikusan összekapcsolódnak egymással. Ismert, hogy uniós polgárok lépték át a külső határt azért, hogy terrorista célokból a konfliktusövezetekbe utazzanak, visszatérésük után pedig ezek a személyek kockázatot jelentenek. Bizonyítékok támasztják alá, hogy az irreguláris migráció útvonalait használva terroristák jutottak be az EU-ba, majd pedig észrevétlenül mozogtak a schengeni térségen belül.

Végezetül a vámhatóságok szintén lényeges szereplői a külső határokon megvalósuló, ügynökségek közötti együttműködésnek. E hatóságok különféle rendszerekkel és adatbázisokkal rendelkeznek, amelyek az áruk mozgására, a gazdasági szereplők azonosítására vonatkozó adatokat, valamint a belső biztonság megerősítésére használható, kockázatokkal összefüggő információkat tartalmaznak. Ezek a rendszerek is ellenőrzött, korlátozott és biztonságos saját infrastruktúrával (közös kommunikációs hálózat) rendelkeznek, amely igazolta életképességét. Tovább kell vizsgálni a szinergiákat és konvergenciát az uniós határigazgatási célú és vámügyi műveleti célú információs rendszerek, valamint az azoknak megfelelő infrastruktúrák között.

Az EU kifejezetten a bűnüldözési, bűnügyi nyomozási és igazságügyi együttműködési céljából dolgozott ki információcserére szolgáló decentralizált eszközöket, nevezetesen i. a DNS-profilok, az ujjnyomatok és a gépjármű-nyilvántartási adatok cseréjére szolgáló prümi keretet, valamint iii. az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszert (ECRIS) a nemzeti bűnügyi nyilvántartási információk cseréje céljából. Az ECRIS lehetővé teszi, hogy biztonságos hálózaton keresztül információkat cseréljenek az Európai Unió büntetőbíróságai által, konkrét személyekkel szemben meghozott korábbi ítéletekről. A megkeresések általában alfanumerikus azonosító adatokon alapulnak, bár biometrikus adatok cseréjére is lehetőség van.

A tagállamok egyenetlenül alkalmazzák azokat a lehetőségeket, amelyeket a hatályos jogi keret biztosít a VIS-adatokhoz való bűnüldözési célú hozzáférésre. Ezzel függ össze, hogy a tagállamok gyakorlati problémákról számoltak be a bűnüldöző hatóságok VIS-hez való hozzáférési eljárásai tekintetében. Hasonlóképpen, az Eurodachoz való bűnüldözési célú hozzáférés végrehajtása továbbra is rendkívül korlátozott. A Bizottság megvizsgálja majd, hogy újra kell-e gondolni a VIS-hez és az Eurodachoz való, bűnüldözési célú hozzáférés jogi keretét.

A Bizottság jelenleg végzi a Vízuminformációs Rendszer (VIS) átfogó értékelését is, amit 2016-ban kell lezárni. Az értékelés többek között az vizsgálja, hogy hogyan alkalmazzák a VIS-t a külső határokon és a tagállamok területén belül végzett ellenőrzésekhez, és miként járul hozzá a rendszer a személyazonossággal való visszaélés és a vízumcsalás elleni küzdelemhez. Ennek alapján a Bizottság később megvizsgálja a VIS funkcióinak javítási lehetőségeit, többek között az alábbiak révén:

A meglévő bevált gyakorlatnak megfelelően a tagállamoknak fokozniuk kell az előzetes utasinformációs (API) adatok hozzáadott értékét is oly módon, hogy ezeket az adatokat automatikusan összevetik a SIS-sel és az Interpol SLTD-adatbázisával. A Bizottság megvizsgálja majd az API-adatok feldolgozására vonatkozó jogalap felülvizsgálatának szükségességét az alkalmazás kiterjesztése céljából, valamint a tagállamokat terhelő azon kötelezettség bevezetése érdekében, hogy valamennyi érkező és induló járat esetében igényeljenek és alkalmazzanak API-adatokat. Ez különösen lényeges az utas-nyilvántartási adatállományokról szóló jövőbeni irányelv végrehajtása keretében, mivel a PNR- és az API-adatok együttes alkalmazása tovább fokozza a PNR-adatok eredményességét a terrorizmus és a súlyos bűnözés elleni küzdelemben.

A Bizottság továbbra is uniós finanszírozással támogatja azon projektek végrehajtását, amelyek lehetővé teszik az egyidejű kereséseket a SIS-ben, valamint az Interpol ellopott és elvesztett úti okmányokat tartalmazó adatbázisában (SLTD), továbbá a körözött bűnözőket, járműveket és a tiltott fegyvereket (iARMS) nyilvántartó rendszereiben, amelyek kiegészítik az uniós információs rendszereket.

A határellenőrzés és -biztonság terén meglévő legtöbb információs rendszer az úti és a személyazonosító okmányokból származó személyazonosító adatokat kezel. A határok és a biztonság erősítése érdekében a jól teljesítő rendszerek mellett arra is szükség van, hogy az úti és személyazonosító okmányok könnyen és biztonságosan hitelesíthetőek legyenek. E célból a Bizottság intézkedéseket fog előterjeszteni az elektronikus dokumentumbiztonság és ID-kezelés javítása, valamint az okmányhamisítás elleni küzdelem erősítése érdekében. A biztonságos azonosításnak az eIDAS-rendelet révén elérhető interoperábilis szintjei biztosíthatják ehhez a lehetséges eszközöket.

Az információs rendszerekkel kapcsolatos általános aggályként fogalmazódik meg a tagállami végrehajtás szintje. A prümi keret egyenetlen végrehajtása és a SLTD-adatbázishoz való elektronikus összeköttetések hiánya szembetűnő példát nyújt erre. Az információs rendszerekkel kapcsolatos végrehajtás szintjének emelése érdekében a Bizottság szoros figyelemmel kíséri az egyes tagállamok teljesítményét. Az ellenőrzés során nem csupán azt vizsgálja, hogy a tagállamok teljesítik-e jogi kötelezettségeiket az információs rendszerek területén, hanem azt is, hogy miként alkalmazzák a meglévő eszközöket és követik-e a bevált módszereket. A Bizottság különféle forrásokra támaszkodik majd a figyelemmel kísérés és a végrehajtás szintjének előmozdítása során, többek között a tagállamok bejelentéseire, valamint a schengeni értékelési mechanizmus keretében tett látogatásokra.

Az EU hozzáférést biztosított az Europol számára a fő központi adatbázisokhoz, azonban az ügynökség még nem teljes mértékben él ezzel a lehetőséggel. Az Europol letartóztatás, rejtett vagy célzott ellenőrzés és lefoglalás céljából jogosult hozzáférni és közvetlenül keresni a SIS-be bevitt adatokban. Az Europol mostanáig csupán csekély számú keresést végzett a SIS-ben. A VIS-hez való lekérdezési célú hozzáférés jogi lehetősége 2013 szeptembere óta illeti meg az Europolt. 2015 júliusa óta az Eurodac jogalapja lehetővé teszi az hozzáférést az Europol számára. Az ügynökségnek fel kell gyorsítani a VIS-sel és az Eurodac-kal való összekapcsolás kialakítására irányuló jelenlegi munkát. A Bizottság általánosabban is ellenőrizni fogja, hogy szükség van-e arra, hogy az információs rendszerekhez való további hozzáférés biztosítsanak a belügy területén a többi uniós ügynökség, különösen a jövőbeni Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség részére.

„A közös európai menekültügyi rendszer reformja és az Európába irányuló legális migráció lehetőségeinek javítása felé” című közleményben közölteknek megfelelően a Bizottság az Eurodac reformjára irányuló javaslatot fog előterjeszteni a rendszer irreguláris migrációval és visszatéréssel kapcsolatos funkcióinak további erősítése érdekében. Ez kezelni fogja az irreguláris migránsok tagállamok közötti másodlagos mozgásának nyomon követésére vonatkozó képesség terén mutatkozó, meglévő hiányosságot. A javaslat ezenfelül törekedni fog a visszatérési és visszafogadási eljárások eredményességének fokozására azáltal, hogy eszközöket biztosít az irreguláris migránsok visszatérés céljából történő személyazonosítására és okmánypótlására. A javaslat ezzel összefüggésben kiterjed az Eurodacban tárolt információk harmadik országokkal való cseréjére is, szem előtt tartva a szükséges adatvédelmi biztosítékokat.

A tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk arra irányuló kötelezettségüket, hogy az ellopott és elvesztett úti okmányok adatait egyidejűleg a SIS-be és az SLTD-be is beviszik, illetve lekérdezik.

A határregisztrációs rendszer regisztrálja a harmadik országbeli állampolgárok személyazonosságát (alfanumerikus adatok, négy ujjnyomat és arckép) és úti okmányaik adatait, továbbá hozzákapcsolja ezeket az elektronikus be- és kilépési bejegyzésekhez. Az úti okmányok bélyegezésének jelenlegi gyakorlata megszűnik. A határregisztrációs rendszer lehetővé teszi az engedélyezett rövid távú tartózkodások eredményes kezelését, a határellenőrzések fokozott automatizálását, valamint az okmányhamisítás és a személyazonossággal való visszaélés felderítésének javítását. A központi nyilvántartás lehetőséget biztosít a schengeni térségen belül az engedélyezett tartózkodási időt túllépő személyek felderítésére és az okmányokkal nem rendelkező személyek azonosítására. A javasolt határregisztrációs rendszer tehát a meglévő információs rendszerek által nem lefedett, fontos hiányosságot kezel.

A határregisztrációs rendszer rögzíti majd minden olyan – vízumköteles vagy vízummentesen utazó – harmadik országbeli állampolgár határátlépéseit (be- és kilépés), aki bármely 180 napos időszakban legfeljebb 90 napos rövid tartózkodás vagy az új schengeni körutazói vízum alapján történő legfeljebb egy éves tartózkodás céljából a schengeni térségbe érkezik. A határregisztrációs rendszer célja a) a külső határok igazgatásának javítása, b) az irreguláris migráció csökkentése azáltal, hogy kezelik az engedélyezett tartózkodási idő túllépésének jelenségét, valamint c) hozzájárulás a terrorizmus és a súlyos bűnözés elleni küzdelemhez, és ezáltal a magas szintű belső biztonság garantálásának elősegítése.

Bár a meglévő információs rendszerek a határigazgatás és a bűnüldözés keretében szükséges adatok rendkívül széles körét fedik le, fontos hiányosságok is mutatkoznak. A Bizottság jogalkotási javaslatai – különösen a határregisztrációs rendszerre és az utas-nyilvántartási adatállományra (PNR) vonatkozó uniós rendszerre irányuló javaslat – már foglalkoztak az említett hiányosságok egy részével. Más azonosított hiányosságok esetében gondosan értékelni kell, hogy szükség van-e további uniós eszközökre.

Az utazásengedélyezési rendszerek online jelentkezésre épülnek, amelyben a jelentkező az indulást megelőzően megadja a személyazonosságára, elérhetőségeire, az utazás céljára, az útvonalra stb. vonatkozó adatokat. Az engedélyezést követően gyorsabbá és zökkenőmentesebbé válnak az érkezéskori határellenőrzési eljárások. Tehát egy ETIAS-hoz hasonló rendszer utazáskönnyítési eszközként is szolgálhat, biztonsági és határigazgatási előnyei, valamint a vízumkölcsönösség tekintetében meglévő esetleges jelentősége mellett.

Jóllehet a bűnüldöző hatóságok információkat szerezhetnek a vízumbirtokosokról a VIS-ből, ha erre szükség van a súlyos bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelemben, a vízummentességet élvező személyekről nem állnak rendelkezésre hasonló adatok. Az említett információhiány különösen lényeges az EU szárazföldi határainak igazgatása tekintetében olyan helyzetben, amikor nagyszámú vízummentes utazó érkezik személygépkocsival, busszal vagy vonattal. Az Unióval szomszédos több ország már jelenleg is vízummentességet élvez, továbbá az EU és más szomszédos országok között folyamatban vannak a vízumliberalizációs párbeszédek. Ez valószínűleg a vízummentes utasok számának jelentős növekedéséhez vezet a közeljövőben.

Bár a VIS-ben regisztrálják a vízumbirtokosok személyazonosságát, elérhetőségeit és a rájuk vonatkozó háttérinformációkat, a vízummentességet élvező személyekre vonatkozó információk csupán az úti okmányaikból származnak. A légi vagy tengeri úton érkező utasok esetében ez az érkezést megelőzően kiegészülhet az API-adatokkal. A javasolt PNR-irányelv szerint a PNR-adatokat akkor is gyűjtik, ha az utasok légi úton érkeznek az EU területére. A szárazföldi határokon keresztül az Unióba beutazó személyek esetében az információk nem állnak rendelkezésre az EU külső határára való megérkezésüket megelőzően.

Az interoperabilitás első dimenziója az a képesség, hogy egyidejűleg több információs rendszerben végezzenek keresést, és az összesített eredményeket egyetlen képernyőn jelenítsék meg a határőrök vagy rendőrtisztek számára, maradéktalanul tiszteletben tartva az egyes céloknak megfelelő hozzáférési jogosultságaikat. Ez egységes keresési interfésszel rendelkező platformokat igényel, amelyek képesek az információs rendszerek egyetlen egységes kereséssel történő egyidejű lekérdezésére. Például egy úti okmány chipjét leolvasva vagy biometrikus adatokat felhasználva ez a platform egyidejűleg több különböző adatbázisban kereshetne. Az egységes keresési módszer minden adathozzáférési és felhasználási szükséglettel rendelkező hatóságra vonatkozik (vagyis a határőrségekre, bűnüldözési hatóságokra és menekültügyi szolgálatokra), a célhoz kötöttségnek és a szigorú hozzáférés-ellenőrzési előírásoknak megfelelően. A platform mobil eszközök segítségével is használható. Az egységes keresési interfész létrehozása csökkenti az európai szintű információs rendszerek összetettségét, mivel lehetővé teszi a határőrök és rendőrtisztek számára, hogy egyidejűleg, egyetlen eljárás révén több információs rendszerben keressenek a hozzáférési jogosultságaiknak megfelelően.

Több központosított vagy nemzeti rendszer lekérdezése könnyebben megvalósítható (lásd az ábrát), mint a decentralizált rendszerekben történő keresés. A Bizottság és az eu-LISA megvizsgálja majd, hogy az egységes keresési interfész arra is alkalmazható-e, hogy egyablakos, egyidejű kereséseket végezzenek a decentralizált rendszerekben, például a prümi keretben és az ECRIS-ben. A Bizottság és az eu-LISA az információs rendszerekkel és interoperabilitással foglalkozó szakértői csoporttal együttműködve végzi ezt az elemzést, anélkül, hogy módosítaná a meglévő hozzáférési jogosultságokat.

A SIS a legnagyobb és a legszélesebb körben használt, bevándorlással és bűnüldözéssel kapcsolatos információcserére szolgáló platform. A 25 uniós tagállam és négy schengeni társult ország által alkalmazott, központosított rendszer jelenleg 63 millió figyelmeztető jelzést tartalmaz, amelyeket az illetékes hatóságok, például a rendőrség, a határellenőrzési és bevándorlási hatóságok vihetnek be és kérdezhetnek le. A rendszer a schengeni térségbe való beutazási és tartózkodási tilalom alatt álló harmadik országbeli állampolgárokra, valamint a keresett vagy eltűnt uniós és harmadik országbeli állampolgárokra, továbbá keresett tárgyakra (lőfegyverek, járművek, személyazonosító okmányok, ipari berendezések, stb.) vonatkozó bejegyzéseket tartalmaz. A SIS-t az különbözteti meg a többi információmegosztási eszköztől, hogy a tisztségviselő által a helyszínen meghozandó konkrét intézkedésekre (pl. letartóztatás vagy lefoglalás) vonatkozó utasítások egészítik ki az információkat.

A határellenőrzési és biztonsági célú uniós adatgazdálkodási struktúra szerkezeti javítása érdekében kezdeményezi e közlemény az információs rendszerek interoperabilitása felé irányuló folyamatot. A Bizottság az információs rendszerekkel és az interoperabilitással foglalkozó szakértői csoportot hoz létre az interoperabilitás megvalósítási lehetőségeivel kapcsolatos jogi, műszaki és operatív módok kezelésére, valamint az esetleges hiányosságok orvoslására. A szakértői csoport megállapításai nyomán a Bizottság további konkrét elképzeléseket terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, amelyek alapot nyújtanak a jövőbeni lépésekkel kapcsolatos közös vitához. A Bizottság ki fogja kérni az európai adatvédelmi biztos, valamint a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport keretében ülésező nemzeti adatvédelmi hatóságok véleményét is.

Ez a közlemény vitát indít arról, hogy az európai biztonsági és migrációs stratégiák közötti jelentős szinergiákra építve az EU miként erősítheti hatékonyabban a határigazgatást és a belső biztonságot. Már jelenleg is számos információs rendszer szolgáltat adatokat a határőröknek és a rendőrtiszteknek, azonban ezek a rendszerek nem tökéletesek. Az a feladat áll az EU előtt, hogy erőteljesebb és intelligensebb adatgazdálkodási struktúrát építsen ki, az alapvető jogok – különösen a személyes adatok védelmének és a célhoz kötöttség elvének – maradéktalan tiszteletben tartása mellett.

A határátkelőhelyeken és a tagállamok területén belül arra használják a VIS-t, hogy a vízumbirtokosok ujjnyomatainak a VIS-ben tárolt ujjnyomatokkal való összehasonlítása révén ellenőrizzék az előbbiek személyazonosságát. Ez az eljárás garantálja, hogy a vízumkérelmező ugyanazon személy, mint aki átkel a határon. Az ujjnyomat VIS-beli keresése emellett lehetővé teszi azon személyek azonosítását, akik az elmúlt öt évben vízumot kérelmeztek, és esetleg nem rendelkeznek személyazonosító okmányokkal.

3.EURODAC

Az Eurodac (európai ujjnyomat-azonosító rendszer) a menedékkérők és a schengeni külső határokat rendszeresen átkelő harmadik országbeli állampolgárok ujjnyomatait tartalmazza. A rendszer elsődleges célja jelenleg a menedékjog iránti kérelmek feldolgozásáért felelős uniós ország meghatározása, a Dublini Rendeletnek megfelelően. Az Eurodac hozzáférhető a határátkelőhelyeken, de a SIS-től és a VIS-től eltérően nem határigazgatási rendszer.

A határátkelőhelyeken ujjnyomatokat vesznek az EU területére jogellenesen belépő irreguláris migránsoktól. Ezeket az Eurodacban tárolják, hogy jövőbeni menedékjog iránti kérelem esetén ellenőrizzék az adott személy személyazonosságát. A bevándorlási és rendőri hatóságok összevethetik ezeket az uniós tagállamokban felderített irreguláris migránsok ujjnyomatadataival is annak ellenőrzése céljából, hogy az érintettek kértek-e menedékjogot más tagállamban. A bűnüldöző hatóságok és az Europol jogosultak továbbá keresést végezni az Eurodacban súlyos bűncselekmény vagy terrorista bűncselekmény megelőzése, felderítése vagy kivizsgálása céljából.

A menedékkérők vagy irreguláris migránsok ujjnyomatainak egy központi rendszerben való regisztrálása lehetővé teszi az érintettek Unión belüli másodlagos mozgásának nyomon követését a nemzetközi védelem iránti kérelem benyújtásáig vagy a kiutasítási határozat kiadásáig (a jövőben a SIS-ben megjelenő, figyelmeztető jelzéssel egyidejűleg). Általában véve szükség van az irreguláris migránsok azonosítására és nyomon követésére a származási országok hatóságai általi okmánypótláshoz, és így visszatérésük megkönnyítéséhez.

4.Az ellopott és elveszett úti okmányok adatbázisa (SLTD)

Az Interpol ellopott és elveszett úti okmányokat tartalmazó adatbázisa (SLTD) az olyan útlevek és egyéb úti okmányok központi adatbázisa, amelyek ellopását vagy elvesztését a kibocsátó hatóságok bejelentették az Interpolnak. Az adatbázis az ellopott, kitöltetlen útlevelekre vonatkozó információkat is tartalmaz. A SIS-ben résztvevő országok hatóságainak bejelentett, elvesztett vagy ellopott úti okmányokat a SLTD-be és a SIS-be is beviszik. Az SLTD a SIS-ben részt nem vevő országok (Írország, Horvátország, Ciprus és harmadik országok) által bevitt, úti okmányokra vonatkozó adatokat is tartalmaz.

A 2015. november 9-i és 20-i tanácsi következtetésekbe foglaltaknak, valamint a Schengeni határ-ellenőrzési kódex célzott módosításáról szóló rendeletre irányuló 2015. december 15-i bizottsági javaslatnak megfelelően, minden harmadik országbeli állampolgár és a szabad mozgás jogát élvező személyúti okmányait ellenőrizni kell az SLTD-adatbázisban. Minden határállomást össze kell kapcsolni az SLTD-adatbázissal. Ezenfelül további biztonsági előnyökkel járnának az országon belüli bűnüldözési célú keresések az SLTD-adatbázisban.

5.Előzetes utasinformációs adatok (API)

Az API-adatok célkitűzése, hogy az uniós rendeltetési helyre tartó légi járatok indulását megelőzően információkat gyűjtsenek egy adott személy személyazonosságáról, továbbá hogy érkezéskor azonosítsák az irreguláris migránsokat. Az API-adatok az úti okmányban szereplő információkat tartalmazzák; az utas teljes neve, születési ideje, állampolgársága, az úti okmány száma és típusa, valamint az indulás és a belépés szerinti határátkelőhelyre vonatkozó információk, és a közlekedési adatok tekintetében. Az utasra vonatkozó API-adatokat általában a bejelentkezés időpontjában gyűjtik.

A nemzetközi tengeri forgalom könnyítéséről szóló egyezmény alapján a hajó tervezett érkezése előtt 24 órával továbbítani kell a tengeri úton történő szállításra vonatkozó, érkezést megelőző információkat. A 2010/65/EU irányelv előírja az adatok elektronikus továbbítását a SafeSeaNet-et, az „e-vámot” (e-Customs) és más elektronikus rendszereket egymással összekapcsoló egyetlen ablakon keresztül.

Nincs olyan központi uniós rendszer, amely regisztrálná az API-adatokat.

6.Europol információs rendszerek

Az Europol Információs Rendszer (EIS) nyomozati célú, központosított bűnügyi információs adatbázis, amelyet a tagállamok és az Europol használhatnak a súlyos bűnözésre és a terrorizmusra vonatkozó adatok tárolására és lekérdezésére. Az EIS-ben tárolt információk személyekre, személyazonosító okmányokra, gépjárművekre, lőfegyverekre, telefonszámokra, e-mailcímekre, ujjnyomatokra, DNS-profilokra és számítástechnikai bűnözéssel kapcsolatos információkra vonatkozó adatokat érintenek, amelyek különféleképpen kapcsolhatók össze egymással, hogy részletesebb és jobban strukturált képet alakítsanak ki egy adott bűnügyről. Az EIS támogatja a bűnüldözési együttműködést, a határellenőrzési hatóságok számáras nem érhető el.

Az információcsere csatornájaként a SIENA platformot alkalmazzák, ami az Europol, az Europol Összekötő Irodák, az Europol nemzeti egységek, a kijelölt illetékes hatóságok (pl. a vámhatóságok, a vagyonvisszaszerzési irodák, stb.) és az összekapcsolt harmadik felek közötti biztonságos, elektronikus kommunikációs hálózat.

2017 májusában hatályba lép az Europol új jogi kerete, amely lehetővé teszi majd, hogy az Europol megerősített operatív képességgel rendelkezzen elemzések végzése, és a rendelkezésre álló információk közötti kapcsolatok azonosításának javítása céljából.

7.A prümi keret

A prümi keret a tagállamok közötti többoldalú megállapodásán alapul, amely lehetőséget biztosít a DNS-profilok, az ujjnyomatok és a gépjármű-nyilvántartási adatok (VRD) cseréjét. Az elképzelés arra épül, hogy határon átnyúló keresés lehetővé tétele érdekében a nemzeti rendszert összekapcsolják az összes többi uniós tagállam nemzeti rendszereivel. Ha egy keresés pozitív megfeleltetést eredményez egy másik tagállam adatbázisában, a pozitív megfeleltetés részletes adatait kétoldalú mechanizmusok révén cserélik ki.

8.Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer (ECRIS)