Összefoglaló Ez a közlemény összefoglalja a Bizottságnak tizenhat euróövezeti tagállam által a jogszabályi előírásoknak megfelelően október 15-ig benyújtott költségvetésiterv-javaslatára vonatkozó értékelését. Az értékelés nem terjed ki a makrogazdasági kiigazítási programok hatálya alá tartozó tagállamokra, illetve Portugáliára, mivel utóbbi még nem nyújtotta be költségvetésiterv-javaslatát. A 473/2013/EU rendelet előírásaival összhangban a Bizottság értékelte a terveket, valamint az euróövezet egészének átfogó költségvetési helyzetét és költségvetési irányvonalát. A 2016. évi költségvetésiterv-javaslatok és az euróövezetre vonatkozó átfogó költségvetési irányvonal az alábbiak szerint foglalható össze: 1.A tagállamok tervei alapján tovább csökken az euróövezet összesített államháztartási hiánya, a gazdasági élénkülés ugyanakkor továbbra is törékeny lábakon áll, és a növekedést lefelé mutató kockázatok övezik, aminek hátterében elsősorban a mérséklődő külső kereslet áll. A tervek szerint azt követően, hogy a 2014-ben még a GDP 2,4 %-ának megfelelő mértékű hiány idénre jelentős mértékben, a GDP 1,9 %-ra csökken, 2016-ra a GDP-arányos hiány további csökkenését várják, egészen 1,7 %-ig. A költségvetésiterv-javaslatok alapján az összesített adósságráta kis mértékben ugyan, de szintén csökkenni fog az idei évre várt 91 %-ról éppen csak a GDP 90 %-a alá. 2.A 2015. tavaszi stabilitási programokban felvázolt középtávú tervekhez képest a 2016-ra tervezett hiánycsökkentés mértékét lefelé módosították, így az az euróövezet egészére nézve várhatóan 0,3 százalékponttal kevesebb lesz. 3.A költségvetésiterv-javaslatokból kirajzolódó képet nagy vonalakban megerősíti a Bizottság 2015. őszi előrejelzése. A reál GDP idénre várt 1,6 %-os növekedése az előrejelzések szerint 1,8 %-ra erősödik, míg a negatív kibocsátási rés a várakozások szerint a potenciális kibocsátás 1 %-ra szűkül. Jóllehet a Bizottságnak az euróövezet egészére vonatkozó előrejelzése némileg rosszabb államháztartási hiánnyal számol 2015 tekintetében (a GDP 2,0 %-a), a Bizottság a költségvetésiterv-javaslatokhoz képest az államháztartási hiány valamivel nagyobb mértékű csökkenését várja 2016-ban (0,2 százalékpont helyett 0,3 százalékpont), így a Bizottság ugyancsak –1,7 %-os GDP-arányos egyenleget prognosztizál. A Bizottság előrejelzése szerint az összesített adósságráta a válság kitörése óta most először fog csökkenni; 2015-ben 91 %-ra, majd 2016-ban tovább 90 %-ra, ez pedig nagyjából összhangban van a költségvetésiterv-javaslatokban felvázoltakkal. 4.Összesített szinten a Bizottság előrejelzése szintén nagyjából semleges költségvetési irányvonalat jelez 2016-ra az euróövezetben. Mindezt az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága és a rövid távú makrogazdasági stabilizáció kettős céljának tükrében kell vizsgálni, különös tekintettel a növekedés külső forrásairól a belső forrásokra való átmenet szükségességére. A jelenlegi helyzetben korlátozott a makrogazdasági eszköztár, mivel a nagyon alacsony infláció mellett a nominális kamatlábak a nullához közeli határértéknél vannak, emiatt még nagyobb hangsúly helyeződik a fiskális politikára. Ezen feltételek közepette az euróövezet tekintetében, a történelmi mélypontjukon lévő kamatlábak és az euróövezet magas külső többletének fényében nagyjából helyénvalónak tűnik a következő évre várt semleges költségvetési irányvonal. Az adósságráták ugyanakkor továbbra is nagyon magas szinteken vannak, és csak lassan csökkennek, így a gazdasági élénkülés megszilárdulását követően határozottan folytatni kell a konszolidációt. 5.Az alacsony kamatterhekből származó ideiglenes megtakarításokat – éppen rendkívüli jellegükből adódóan – megfontoltan kell felhasználni: a nagy költségvetési egyensúlyhiánnyal küzdő országokban a deficit csökkentésében, a nagyobb költségvetési mozgástérrel rendelkező országokban pedig a közberuházások nagyobb mértékű növelésében kell éreztetniük hatásukat. A benyújtott költségvetésiterv-javaslatok csak részben felelnek meg ennek az elvárásnak. 6.A fenntarthatósággal kapcsolatos aggályokat az euróövezet strukturális egyenlegének a Bizottság 2016-ra vonatkozó előrejelzésében prognosztizált kis mértékű romlása is alátámasztja, és a romló strukturális egyenlegek elmaradhatnak a Stabilitási és Növekedési Paktum alapján az euróövezeti tagállamok részére előírt átlagos kiigazítás mértékétől. Továbbá, mindennek hátterében a fenntarthatósági problémákkal küzdő tagállamok által végrehajtani tervezett rendkívül kis mértékű vagy éppen negatív kiigazítás áll, amit más tagállamokban pedig a rendelkezésre álló költségvetési mozgástér továbbra sem kielégítő hasznosítása tetéz. 7.Az euróövezet költségvetési irányvonala helytállóságának elemzését az államháztartások összetételének vizsgálata egészíti ki. Miközben a munkát terhelő adók csökkentésére tett lépések a helyes irányba mutatnak, a kiadások összetétele csak korlátozott mértékben mozdult el a növekedésbarát jelleg felé, hiszen a tőkekiadások GDP-hez viszonyított aránya várhatóan továbbra is csökken. 8.A költségvetésiterv-javaslatok némelyikében megjelenik a menekültek rendkívüli beáramlásának költségvetési hatása. Elképzelhető, hogy időközben további tagállamok is érintetté váltak vagy érintetté válnak a jövőben. A Stabilitási és Növekedési Paktum rugalmassági rendelkezései a Paktum prevenciós és korrekciós ágában egyaránt lehetőséget biztosítanak a kormányzat ellenőrzésén kívül álló eseményekkel összefüggő, adott évi rendkívüli többletkiadások figyelembevételére. A Bizottság alkalmazni kívánja ezeket a rendelkezéseket, és az érintett tagállamok által szolgáltatott tényadatok alapján szorosan nyomon fogja követni a helyzet alakulását a figyelembe vehető összegek meghatározása céljából. Ezeket az adatokat figyelembe fogják venni a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeitől való esetleges átmeneti eltérések (utólagos) értékelésekor a 2015-ös és a 2016-os év tekintetében. Ez azt jelenti, hogy a kizárólag és közvetlenül a menekültügyi válsággal összefüggésben felmerülő nettó többletkiadásokból származó eltérések miatt semmilyen eljárás nem fog indulni. Ez a túlzott hiány esetén követendő eljárásra is vonatkozik, feltéve, hogy az államháztartási hiány a GDP 3 %-ának megfelelő érték közelében marad, ha sérülne is ez a küszöbérték. 9.A Bizottságnak az egyes tagállamok terveire vonatkozó értékelése a következőképpen foglalható össze: A Bizottság egyetlen 2016. évi költségvetésiterv-javaslat esetében sem állapította meg a Stabilitási és Növekedési Paktum előírásainak különösen súlyos megsértését. Több esetben megállapította ugyanakkor, hogy a tervezett költségvetési kiigazítások elmaradnak a Stabilitási és Növekedési Paktumban előírtaktól, vagy fennáll ennek a veszélye. Nevezetesen: A Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágához tartozó tizenkét ország tekintetében: – öt ország esetében (Németország, Észtország, Luxemburg, Hollandia és Szlovákia) a költségvetésiterv-javaslatok megfelelnek a Paktum 2016-ra vonatkozó rendelkezéseinek. – négy ország esetében (Belgium, Lettország, Málta és Finnország) a költségvetésiterv-javaslatok nagyjából megfelelnek a Paktum 2016-ra vonatkozó rendelkezéseinek. Ezen országok tervei némi eltérést eredményezhetnek az egyes országok középtávú költségvetési céljának teljesítéséhez vezető kiigazítási pályáktól. – három ország esetében (Olaszország, Litvánia és Ausztria) a költségvetésiterv-javaslatok potenciálisan nem felelnek meg a Paktum 2016-ra vonatkozó rendelkezéseinek. Ezen országok költségvetésiterv-javaslatai jelentős eltérést eredményezhetnek a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától. A jelenleg a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágához tartozó (azaz a túlzotthiány-eljárás alatt álló) öt ország tekintetében: – három ország esetében (Franciaország, Írország és Szlovénia) a költségvetésiterv-javaslatok nagyjából megfelelnek a Paktum 2016-ra vonatkozó rendelkezéseinek. Franciaország esetében – jóllehet várhatóan teljesül a 2016-ra ajánlott államháztartási hiánycél –, a költségvetésiterv-javaslat kockázatot hordoz a túlzotthiány-eljárás követelményeinek való megfelelés tekintetében, mivel az előrejelzés szerint a költségvetési kiigazítás – minden számítás szerint – jelentősen el fog maradni az ajánlott mértéktől. A Bizottság felkéri a hatóságokat, hogy a nemzeti költségvetési folyamat keretében tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 2016. évi költségvetés megfeleljen a Stabilitási és Növekedési Paktum szabályainak. Amennyiben 2015 folyamán kellő időben sikerül megvalósítani a túlzott hiány fenntartható korrekcióját Írország és Szlovénia 2016-tól kezdődően átkerülhet a Paktum prevenciós ágába. 2016 tekintetében fennáll annak némi (Szlovénia esetében majdhogynem jelentős) kockázata, hogy eltérnek a középtávú költségvetési célhoz vezető kiigazítási pályától. – Spanyolország esetében a szeptember 11-én bemutatott költségvetésiterv-javaslattal kapcsolatban megállapították annak kockázatát, hogy nem fognak megfelelni a Paktum 2016-ra vonatkozó rendelkezéseinek. Konkrétan az előrejelzés szerint 2016 tekintetében sem az ajánlott költségvetési kiigazítás, sem az államháztartási hiánycél nem fog teljesülni. A Bizottság felkérte a hatóságokat, hogy a nemzeti költségvetési folyamat keretében tegyék meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a 2016. évi költségvetés megfeleljen a Stabilitási és Növekedési Paktumnak, továbbá a Bizottság felkérte a hatóságokat, hogy a lehető leggyorsabban nyújtsák be a költségvetésiterv-javaslat frissített változatát. – a Bizottság továbbá felkéri Portugáliát, hogy a lehető leghamarabb nyújtsa be költségvetésiterv-javaslatát.