P6_TA(2006)0203
A jogalkotás minőségének javítása: a szubszidiaritás elvének alkalmazása (2004)
Az Európai Parlament állásfoglalása a jogalkotás minőségének javításáról 2004-ben: a szubszidiaritás
elvének alkalmazása –12. éves jelentés (2005/2055(INI))
Az Európai Parlament,
–tekintettel a Bizottság hatásvizsgálatról szóló 2002. június 5-i közleményére (COM(2002)0276),
–tekintettel a Bizottság a „Szabályozási környezet egyszerűsítése és javítása” című cselekvési programról
szóló 2002. június 5-i közleményére (COM(2002)0278),
–tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a jogalkotás minőségének javítá-
sáról szóló 2003. december 16-i intézményközi megállapodásra (1),
–tekintettel a közösségi jogszabályok és a konzultációs eljárások hatásának vizsgálatáról szóló 2004. április
20-i állásfoglalására (2),
–tekintettel a Versenyügyi Tanács 2004. november 25-26-i ülésének következtetésire,
–tekintettel a Bizottság „jobb szabályozás a növekedés és a munkahelyteremtés területén az Európai
Unióban” című 2005. március 16-i közleményére (COM(2005)0097),
–tekintettel a Bizottság „A jogalkotás minőségének javítása 2004-ben” című 2005. március 21-i jelentésére
(COM(2005)0098),
–tekintettel a Bizottság 2005. június 15-i hatásvizsgálati iránymutatásaira és azok mellékleteire (SEC (2005)
0791),
–tekintettel a Bizottság „Az elbírálás alatt álló jogalkotási javaslatok átvizsgálásának eredménye” című 2005.
szeptember 27-i közleményére (COM(2005)0462),
–tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak „A jogalkotás minőségének javításáról” és
„Hogyan tehető hatékonyabbá az EU-jogszabályok végrehajtása és betartatása” című 2005. szeptember
28-i véleményeire (3),
–tekintettel a Bizottság a jogalkotás adminisztratív költségeinek értékelésére vonatkozó közös EU
módszerről szóló 2005. október 21-i közleményére (COM(2005)0518),
–tekintettel a Bizottság 2006-os jogalkotási és munkaprogramjáról szóló 2005. december 15-i állás-
foglalására (4),
–tekintettel az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződésre,
–tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,
–tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A6-0082/2006),
A. mivel a Bizottság a már említett, az Európai Unióban a növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló
jobb szabályozásról szóló közleményében egyértelmű párhuzamot von a lisszaboni célkitűzések elérése
és a jogalkotás minőségének javítása között,
B. mivel egy teljesen átlátható, egyértelmű, hatékony és magas színvonalú szabályozási környezet az Európai
Unió elsődleges politikai célkitűzése kell hogy legyen,
C. mivel az üzleti vállalkozások működési hátteréül szolgáló szabályozási környezet meghatározó tényező
versenyképességük, a fenntartható növekedés és ebből következően a foglalkoztatás területén nyújtottteljesítményük vonatkozásában,2006.12.7. C 297 E/128 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. május 16., keddHU
(1) HL C 321., 2003.12.31., 1. o.
(2) HL C 104. E, 2004.4.30., 146. o.
(3) HL C 24., 2006.1.31., 39. és 52. o.
(4) Elfogadott szövegek, P6_TA(2005)0524.
D. mivel az új jogszabályok esetében a hatásvizsgálat, illetve a már létező jogszabályok egyszerűsítése hozzá-
járulhat a kifejtett társadalmi, gazdasági, környezeti és egészségügyi hatások jobb felméréséhez és az
adminisztrációs terhek csökkentéséhez, amelyek negatívan befolyásolják az európai vállalkozások, külö-nösen a kis- és középvállalkozások versenyképességét,
E. mivel az európai jogalkotó szervek hírneve az Unió polgárai és a vállalatai körében egyértelműen kíván-
nivalókat hagy maga után, különösen mivel a jogszabályok, amelyek gyakran nehezen létrejövő politikai
kompromisszum eredményei, nem egyértelműek és a tagállamok nem képesek, vagy nem hajlandóakhelyesen végrehajtani azokat,
F. mivel a jogszabályok megszövegezése során a Bizottság konzultációk és különböző munkacsoportok
révén reagálási lehetőséget biztosít néhány érintett számára, azonban nincs elegendő átláthatóság sem e
konzultációk tartalma, sem a résztvevők vonatkozásában, sem pedig a tekintetben, hogy a Bizottság
miként veszi figyelembe a konzultációk eredményeit,
G. mivel a Parlament a 2004. április 20-i fent említett állásfoglalásban nagy többséggel kiállt a hatásvizsgá-
latok európai uniós használata mellett a jogszabályalkotás tökéletesítése érdekében; mivel a Tanács és aBizottság számos dokumentumban hangsúlyozta a hatásvizsgálatok jelentőségét,
H. mivel a Bizottság által alkalmazott hatásvizsgálat nem következetesen egy és ugyanazon módszer szerint
történik, ezáltal váltakozó minőségű; továbbá mivel a hatásvizsgálat gyakran tűnik inkább a javaslat indo-kolásának, mintsem egy tárgyilagos tényeken alapuló vizsgálatnak,
I. mivel egyre több végrehajtási (vagy másodlagos) jogszabályt fogadnak el komitológiai eljárással, anélkül,
hogy ezek megfelelő parlamenti ellenőrzés vagy hatásvizsgálat tárgyát képeznék,
J. mivel a jogalkotás is egyfajta tanulási folyamat, ahol lehet okulni az elkövetett hibákból; mivel nincs
elegendő visszajelzés a jogszabályok hatásáról, illetve mivel a Bizottságnak a közösségi jogszabályok
végrehajtásáról szóló jelentései a tagállamokban történő végrehajtásra korlátozódnak, azonban arra nem
adnak választ, hogy a jogszabály a gyakorlatban megvalósította-e a kitűzött célokat,
1. hangsúlyozza, hogy minden elfogadott közösségi jogszabály meg kell, hogy feleljen a szubszidiaritás és
az arányosság elvének;
2. támogatja az európai jogalkotás fejlesztésére irányuló törekvést a növekedés és a foglalkoztatás elősegí-
tése érdekében, és hangsúlyozza a három lisszaboni pillért támogató „hatékonyabb jogalkotáshoz” kapcso-
lódó kezdeményezések egységes és következetes szemléletmódjának szükségességét, amennyiben a piac
gyengül; hangsúlyozza, hogy a „hatékonyabb jogalkotásra” irányuló kezdeményezéseket átlátható és demok-
ratikus módon kell végrehajtani;
3. támogatja az elveken alapuló és a mennyiség helyett a minőségre összpontosító jogalkotást; a „jobb
jogalkotásról” szóló vitát jó alkalomnak tartja arra, hogy a jogalkotásra olyan folyamatként tekintsünk,
amelynek célja a világosan meghatározott politikai célok elérése minden érdekelt fél elkötelezésével és bevo-násával a folyamat valamennyi fázisa során az előkészítéstől a végrehajtásig;
4. ajánlja, hogy a szélesebb körű alkalmazás előtt néhány területen próbálják ki és gondosan értékeljék a
„hatékonyabb jogalkotás” programot; úgy ítéli meg, hogy a pénzügyi piaci szabályozásban a Lámfalussy-
folyamattal szerzett tapasztalat és különösen a szabályozók és a piaci résztvevők közötti párbeszéd jó próbát
jelentett a dinamikus jogalkotási folyamat számára;
5. úgy véli, hogy a Lámfalussy-folyamat hasznos mechanizmus; úgy ítéli meg, hogy a felügyeleti gyakor-
latok konvergenciája döntő fontosságú, ebben a tekintetben üdvözli a 3. szintű bizottságok munkáját és
támogatja a megfelelő eszköztár létrehozására irányuló kérésüket; úgy véli, hogy amennyiben a felügyeletet
végzők megfelelő mozgásteret kapnak, nincs szükség részletes technikai jogszabályokra, és ezáltal várhatólag
a dinamikus piac számára megfelelőbb jogszabályok jönnek létre; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy ez sohanem enyhítheti a politikai felelősséget a kérdéses jogszabályok végső céljaival kapcsolatban; ragaszkodik
ahhoz, hogy a jogalkotók alaposan ellenőrizzék a folyamatot, és ismételten megerősíti, hogy a Parlament
jogalkotói jogait teljes mértékben tiszteletben kell tartani;2006.12.7. C 297 E/129 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. május 16., keddHU
6. megállapítja annak szükségességét, hogy minden jogalkotási javaslathoz kapcsolódjon hatásvizsgálat,
amint azt a fent említett 2004. április 20-i állásfoglalásában is meghatározta, egyértelműen kidolgozva a
társadalmi, gazdasági és környezeti hatásokat, valamint a politikai alternatívákat, amelyek e téren a jogalkotórendelkezésére állnak;
7. úgy véli, hogy amikor a Bizottság egy vagy több tagállam kérésére terjeszt elő javaslattervezetet, erre
külön utalni kell;
8. hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a Bizottság által 2005 júniusában közzétett egyértelmű
hatásvizsgálati iránymutatásokat és struktúrákat valamennyi főigazgatóságon haladéktalanul egységesenalkalmazzák;
9. üdvözli a hatásvizsgálatok kialakítását az előkészítő fázisban, de figyelmeztet, hogy ezek nem helyettesít-
hetik a jogszabályok előnyeiről és hátrányairól folytatott politikai vitákat; hangsúlyozza, hogy a fogyasztók, a
vállalatok és a polgárok érdekeit nem lehet pusztán költség-haszon elemzésre korlátozni; úgy véli, hogy ajogszabályokat az intézmények teljes felel őssége mellett, politikai prioritásaik kontextusában kell végrehajtani;
teljes átláthatóságot kér az előkészítő fázis során, valamint hogy az indokolások a várt eredményeken alapul-
janak, és hogy szükség esetén további pontosítás szerepeljen; ragaszkodik a közös útmutatók fontosságáhoza három lisszaboni pillér teljes tiszteletben tartásával; valamint ragaszkodik a megfelelő költségvetéshez;
10. hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak konkrétabban és jól körülhatárolható iránymutatások mentén bele
kellene foglalnia a hatásvizsgálatba a jogi szabályozás hiányának következményeit az elmaradt haszon szem-pontjából, nevezetesen az egészségügy, a jólét és a fenntarthatóság tekintetében; sürgeti, hogy a Bizottsághaladéktalanul alkalmazza a saját maga által kifejlesztett módszert az adminisztrációs terhek hatásvizsgálat
keretében történő kiszámolására; utal arra, hogy szükség van ilyen módszerre ahhoz, hogy betekintést
nyerjen a jogszabályok alkalmazásával és végrehajtásával kapcsolatos költségekbe; úgy véli, legkéső bb
2006-ra be kell építeni a hatásvizsgálatba egy végleges módszert;
11. elengedhetetlennek tartja, hogy a hatásvizsgálat Bizottság által történő egységes alkalmazása érdekében
a hatásvizsgálat minőségét független szigorú ellenőrzésnek vessék alá; egyetlen javaslatot sem vizsgál meg
anélkül, hogy ahhoz ne kapcsolódjon egy független ellenőrzésnek alávetett hatásvizsgálat, kivéve azokat a
különleges egyedi eseteket, amikor a Parlament eltekint ettől a követelménytől;
12. azt óhajtja, hogy a „hatékonyabb jogalkotás” globális szemléletet kövessen a Parlament, a Tanács és a
Bizottság, valamint a tagállamok teljes körű bevonásával, méghozzá konzultálva valamennyi érdekelt féllel a
polgárok bevonása érdekében, akikről a közelmúltban néhány tagállamban kiderült, hogy nem bíznak az
európai projektben; javasolja, hogy növeljék a fogyasztók és a munkavállalók képviselőinek hozzájárulását és
bevonását a konzultációs folyamatba;
13. hangsúlyozza, hogy az érintett felekkel való konzultáció az előkészítő szakaszban különbözik az érin-
tett felekkel való tárgyalástól a jogalkotási folyamat során, és aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság ajogalkotási javaslatok benyújtása előtt gyakran kétoldalú tárgyalásokat folytat az egyes tagállamokkal, amely
egyes esetekben olyan szokatlan, következetlen vagy ellentmondásos rendelkezésekhez, illetve egyes tagálla-
moknak kedvező, kívül maradási lehetőségekhez (opt-out) vagy kivételekhez vezet, amely torzulást okoz azegyenlő feltételek terén;
14. elkerülhetetlennek tartja, hogy a jogalkotás és a hatásvizsgálat előkészítése során az érintetteknek lehe-
tőséget és elegendő időt biztosítanak reakciójuk ismertetésére, illetve hogy a Bizottság az érintetteket tájékoz-
tassa arról, milyen módon építi bele a javaslatba az ismertetett reakciókat; úgy véli, hogy a Bizottságnak
ennek során tejes mértékű átláthatóságra kell törekednie azáltal, hogy az érintettek reakcióit, illetve a hatás-
vizsgálatot közzéteszi egy nyilvánosan hozzáférhető jegyzékben;
15. megállapítja, hogy számos végrehajtási jogszabály a komitológiai eljárás keretében születik; úgy véli,
hogy az ilyen típusú jogszabályok esetén is ugyanazon minőségi követelményeknek kell eleget tenni, mint a
végrehajtani kívánt jogszabályok esetén, és ezért hatásvizsgálatnak kell alávetni, mihelyt a szükséges isme-
retek és eszközök rendelkezésre állnak;2006.12.7. C 297 E/130 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. május 16., keddHU
16. meggyőződése, hogy ha tiszteletben tartanák a Parlament jogalkotási hatáskörét a komitológia vonat-
kozásában, sokkal inkább hajlandó lenne az általános elvekre koncentrálni és a jogszabályok egyszerűsítését
és innovációját támogatni;
17. ismételten utal arra, hogy a Parlament és a Tanács a Bizottság javaslatához kapcsolódó módosításaikat
hatásvizsgálatnak vetheti alá, és hangsúlyozza, hogy ennek a hatásvizsgálatnak csak abban az esetben vanértelme, ha ugyanazon módszert alkalmazzák, mint amelyet a Bizottság használ;
18. felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az intézményközi egyeztetés révén dolgozzanak ki a közel-
jövőben egy közösségi módszert és eljárást a hatásvizsgálat alkalmazására az európai politikai folyamatonbelül, és hogy 2006 szeptembere előtt terjesszenek elő konkrét megállapodásokat;
19. figyelmeztet arra, hogy a „hatékonyabb jogalkotás” módszereinek tiszteletben kellene tartania a Parla-
ment, a Tanács és a Bizottság közötti hatalmi egyensúlyt és ezen intézmények szerepét; a Parlamenttől bölcsés integrált hozzájárulást kíván a korábbi tapasztalatokra építve; hangsúlyozza a jogalkotási folyamat újítá-saira vonatkozó politikai jóváhagyás szükségességét;
20. úgy véli, hogy a nagymértékben technikai jellegű jogszabályoknak nem kellene a társjogalkotók kivo-
nulásához vezetnie a jogalkotás demokratikus folyamatából, inkább azt kellene támogatnia, hogy azok a
lényeges politikai alapelvekre és célokra, valamint ezek gyakorlati átültetésére koncentráljanak, és az előíró
szemléletmódot egy reagáló és a részvételt elősegítő megközelítés váltsa fel, felhasználva a jogalkalmazást
végző szabályozó hatóságok technikai szakértelmét és képességeit;
21. felhívja a tagállamokat, hogy folytassanak tapasztalatcserét egymás között a hatásvizsgálat alkalmazá-
sáról, és nemzeti szinten is vessék alá hatásvizsgálatnak a jogalkotást;
22. üdvözli a nemzeti parlamentek fokozott bevonását a Bizottság munkaprogramjába, de óva int a javas-
latok véletlenszerű „mazsolázgatásától” a szubszidiaritás és az arányosság elve alapján; kéri, hogy valamennyi
új javaslat tartalmazzon egy összefoglalást a megfelelő terület hatályos jogszabályairól és magyarázatot arról,
hogyan illeszkedik a rendszerbe az új jogszabály; kéri, hogy javasoljanak különböző alternatív lehetőségeket
a Tanács és a Parlament számára a következmények megfelelő elemzésével az állampolgárok elvárásai, a
három lisszaboni pillér, a költségek és az adminisztratív terhek szempontjából, különösen a kis- és középvál-
lalkozásokra nézve;
23. az egész EU-ra kiterjedő egységes jogalkotási keretrendszer garantálása érdekében felkéri a Bizottságot,
biztosítsa, hogy a Tanács azt ne sértse meg azáltal, hogy számos eltérést engedő rendelkezést fogad el egyes
tagállamok javára;
24. felhívja a Bizottságot, hogy az új jogszabályok hatálybalépését követő három éven belül készítsen
jelentést a Parlament számára a jogszabályok gyakorlati hatásáról; a Parlamentet különösen az érdekli, hogya jogszabály megvalósította-e az eredeti célt, milyen hatással volt az érintett ágazat nemzetközi versenyképes-ségére, főként a versengő országokban érvényesülő különböző szabályok fényében (vagy a szabályozás
hiányában), illetve a gyakorlatban milyen módon tesznek eleget a jogszabálynak; kéri továbbá a Bizottságot,
hogy a hatásvizsgálatok mennyiségi eredményeit is vesse alá rendszeres kritikus elemzésnek annak megállapí-
tása érdekében, hogy az alkalmazott módszerből megbízható előrejelzések vonhatók-e le, és minderrőlkészítsen jelentést a Parlament számára;
25. hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a Parlament és –különösen az illetékes előadó –tevéke-
nyebb szerepet töltsön be az európai jogszabályok tagállami végrehajtásának ellenőrzésében, és e célból hasz-nálják ki az Európai Parlament és a nemzeti, illetve regionális parlamentek közötti hálózatot;
26. úgy véli, hogy az európai közösségi jogszabályok átültetését komolyan és proaktív jelleggel kell ellen-
őrizni az eltérő értelmezések és a szépítgetések elkerülése végett; azt kívánja, hogy a Bizottság játsszon aktív
szerepet az átültetésben a felügyeletet végzőkkel és szakértői csoportokkal együtt mind uniós, mind nemzetiszinten, mivel az esetleges buktatók korai elemzése elejét veheti a késedelmeknek és a vállalatokra rótt szük-
ségtelen terheknek; javasolja, hogy a Parlament hozza létre –szoros együttműködésben nemzeti partnereivel
–saját eljárását az átültetés ellenőrzésére;2006.12.7. C 297 E/131 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. május 16., keddHU
27. elismeri, hogy a „nyílt koordinációs módszer” fontos politikai eszköz a lisszaboni stratégia keretében;
hangsúlyozza azonban, hogy ebben az esetben ez a módszer nem helyettesítheti a formálisabb koordinációt
és a közös politikai intézkedéseket; ragaszkodik ahhoz, hogy az Európai Parlamentet részletesen tájékoz-tassák a fenti módszer alakulásáról; felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be értékelő jelentést erről a
módszerről; ragaszkodik ahhoz, hogy a nyílt koordinációs módszer ne váljon párhuzamos, átláthatatlanjogalkotási eljárássá, amely aláaknázza az EK-szerződésben megállapított eljárásokat és veszélyezteti a parla-
menti ellenőrzést;
28. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.
P6_TA(2006)0204
A hatályban lévő belső piaci jogszabályok végrehajtása, következményei és hatása
Az Európai Parlament állásfoglalása a hatályos belső piaci jogszabályok végrehajtásáról, következmé-
nyeiről és hatásáról (2004/2224(INI))
Az Európai Parlament,
–tekintettel a Bizottság 2002. június 5-i, hatásvizsgálatról szóló közleményére (COM(2002)0276),
–tekintettel a Bizottság 2002. június 5-i, a „Szabályozási környezet egyszerűsítésére és javítására” irányuló
cselekvési tervről szóló közleményére (COM(2002)0278),
–tekintettel a Bizottság 2002. december 11-i közleményére a közösségi jog alkalmazásának jobb nyomon
követésérő l (COM(2002)0725),
–tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a jogalkotásról minőségének javításáról
szóló 2003. december 16-i intézményközi megállapodásra (1),
–tekintettel a közösségi jogalkotás és a konzultációs eljárás hatásáról szóló 2004. április 20-i állás-
foglalására (2),
–tekintettel a versenyképességi Tanács 2004. november 25-26-i következtetéseire,
–tekintettel a Bizottság „Jobb szabályozás a növekedés és a munkahelyteremtés területén az Európai
Unióban” című 2005. március 16-i közleményére (COM(2005)0097),
–tekintettel a Bizottság „Hatékonyabb jogalkotás 2004” című 2005. március 21-i jelentésére
(COM(2005)0098),
–tekintettel a Bizottság 2005. június 15-i hatásvizsgálati iránymutatására, és annak mellékleteire
(SEC(2005)0791),
–tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak „A jogalkotás minőségének javításáról” és
„Hogyan tehető hatékonyabbá az EU-jogszabályok végrehajtása és betartatása” című 2005. szeptember
28-i véleményeire (3),
–tekintettel a Bizottság 2005. január 27-i, a 2003–2006 közötti belső piaci stratégiáról szóló második
végrehajtási jelentéséről szóló közleményére (COM(2005)0011),2006.12.7. C 297 E/132 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2006. május 16., keddHU
(1) HL C 321., 2003.12.31., 1. o.
(2) HL C 104. E, 2004.4.30., 146. o.
(3) HL C 24., 2006.1.31., 39. és 52. o.