HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 207/104

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A LIFE program félidős értékelése

(2017/C 207/18)

Előadó: Witold Stępień (PL/EPP), Łódź vajdaság elnöke Referenciaszöveg: Az Európai Bizottság alelnökének 2016. szeptember 26-i levele

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

1. üdvözli, hogy az Európai Bizottság az RB-t előretekintő vélemény kidolgozására kérte fel ebben a témában, amely e véleménnyel a következőkhöz kíván hozzájárulni: a LIFE program (2014-2020) félidős értékeléséhez az 1293/2013/EU rendelet (LIFE rendelet) 27. cikkének (2) bekezdésében foglaltak szerint, a LIFE program 2018–2020. évi második többéves munkaprogramját elfogadó végrehajtási jogi aktushoz (a LIFE rendelet 24. cikkének (4) bekezdése szerint) és a következő LIFE programnak a 2020–2027-es időszakra szóló, következő többéves pénzügyi keretben történő kidolgozásához;

2. úgy véli, hogy a környezet védelme és a biodiverzitás megőrzése a jövőben is az Európai Unió egyik fő célkitűzése lesz. A LIFE környezetvédelmi program megerősíti Európa természeti tőkéjét és az ahhoz kapcsolódó ökoszisztéma-szolgáltatásokat, és – az Európa 2020 stratégia céljaival és az RB politikai prioritásaival összhangban – hozzájárul a „zöld” munkahelyek és a helyi vállalkozások létrehozásához, valamint az intelligens, fenntartható és inkluzív gazdasági növekedéshez. Az éghalat-politikai alprogramhoz hasonló új eszközök létrehozása alapvető fontosságú a felmerülő európai éghajlati kihívások fényében, mivel ezek a kezdeményezések élen járnak abban, hogy megnyissák az utat az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia (1), a 2020–2030-as időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret (2), valamint a Párizsi Megállapodáshoz (3) való hozzájárulás helyi és regionális napirendje előtt;

3. rámutat arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a LIFE program fő kedvezményezettjei közé tartoznak, és a program közvetlenül – a LIFE projektek megvalósítása révén –, de a helyi és regionális partnerségeken keresztül is a javukat szolgálja. A helyi és regionális önkormányzatok számára az vonzó a programban, hogy sokféle támogatott tematikus prioritás van, számos szereplővel nyílik lehetőség az együttműködésre, és sok különböző finanszírozási modell létezik;

4. ismét határozottan támogatja, hogy a LIFE programot mint független, közvetlenül irányított, teljes egészében a környezetvédelemnek szentelt finanszírozási programot, mely jelentős hatást gyakorol a munkahelyteremtésre és a növekedésre, 2020 után is folytassák, és költségvetését jelentős mértékben növeljék (4). Tekintettel a környezet és az éghajlat terén felmerülő kihívásokra és az innováció szükségességére, sajátos megközelítéseket kell alkalmazni a környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzések tagállami gyakorlatokba történő egyenlőtlen beépítésének kezelésére, valamint a jogszabályok végrehajtásának biztosítása érdekében;

1. szakasz – Változások az elszámolható költségek terén

Kapcsolat az uniós prioritásokkal

5. továbbra is érvényesnek tekinti a LIFE programnak a LIFE rendelet (5) III. mellékletében meghatározott tematikus prioritásait, ezért nem tartja szükségesnek azoknak a LIFE rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktus révén történő félidős felülvizsgálatát;

6. továbbra is nagyon aggasztja, hogy a 2014–2020-as időszakra a LIFE „Természet és biológiai sokféleség” kiemelt területhez rendelt összköltségvetés nagyjából 1,155 milliárd euro, miközben az Európai Bizottság 5,8 milliárd euróra (6) becsülte az ahhoz szükséges éves beruházások értékét, hogy a teljes Natura 2000 hálózat megfelelő védelmet nyújtson a természet számára az EU-ban, az élőhelyvédelmi irányelv 8. cikkének követelményeivel összhangban. Az RB várakozása szerint a madárvédelmi és élőhelyvédelmi irányelv folyamatban lévő célravezetőségi vizsgálatának egyik legjelentősebb eredménye annak megállapítása lesz, hogy hiányzik az irányelv megfelelő végrehajtásához szükséges finanszírozás, ahogyan azt az RB már korábban hangsúlyozta (7). Következésképpen az RB azt javasolja az Európai Bizottság számára, hogy a LIFE rendelet 9. cikkének (4) bekezdése értelmében fogadjon el egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust a LIFE program keretében a „Természet és biológiai sokféleség” kiemelt területhez biztosított, tevékenységi támogatásokra előirányzott források növelésére, valamint hogy 2020 után jelentősen nagyobb költségvetést tartson fenn, ezáltal számottevően növelve a LIFE programnak a Natura 2000 finanszírozásához való hozzájárulását;

7. határozottan ajánlja az éghajlat-politikai alprogram folytatását és megerősítését a LIFE 2. többéves munkaprogram során, valamint 2020-at követően, megnyitva az utat a helyi és regionális fellépések előtt az uniós és a nemzetközi éghajlat-politika napirendjének keretében. Ez az éghajlat-politikai intézkedésekre és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra előirányzott költségvetés jelentős növelésével érhető el, figyelembe véve az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia közelgő felülvizsgálatát is (8); Ezenkívül meg kell határozni és a tevékenységi támogatásokkal össze kell kötni az Éghajlat-politika alprogramhoz tartozó tematikus prioritásokat és projekttémákat. Különösen „Az éghajlatváltozás mérséklése” kiemelt terület kapcsán fontos, hogy ezek a célok utaljanak az uniós szakpolitikai prioritásokra és a fő gazdasági ágazatok, például az energia és a közlekedés hozzájárulására az üvegházhatásúgáz-kibocsátáshoz;

8. úgy véli, hogy a LIFE program fontos szerepet játszik a környezet- és éghajlatvédelemmel kapcsolatos új megoldások kidolgozásában, az ökoinnováció előmozdításában és az új eszközöket – például a környezetbarát infrastruktúrát (9) és a természetorientált megoldásokat (10) – szolgáló kapacitásépítésben. Arra kéri az Európai Bizottságot, hogy mind a jelenlegi többéves programban, mind pedig 2020 után tartsa magát ehhez az irányvonalhoz;

9. hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy létrejöhessen a körforgásos gazdaság az Európai Bizottság körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési tervében vázoltak szerint, amit az RB is támogatott (11), a fejlettebb technológiák és eljárások bővítését szolgáló állami és magánfinanszírozási forrásokra, az infrastruktúra fejlesztésére, valamint az értéklánc szereplői közötti együttműködés fokozására van szükség. Az RB úgy véli, hogy a hulladékra és az erőforrás-hatékonyságra vonatkozó tematikus prioritások jórészt megfelelnek ennek az elképzelésnek, és javasolja, hogy a 2. többéves munkaprogram folytassa az ez irányú munkát, és kifejezetten hivatkozzon a körforgásos gazdaságra, valamint részesítse előnyben a műanyagoknak a körforgásos gazdaságban történő kezelésére vonatkozó, készülőben lévő stratégia által érintett kérdéseket, valamint az építési és építőipari hulladékot a jövőbeni LIFE program keretében;

10. üdvözli a LIFE szerepét a környezetvédelmi jogszabályok egyenetlen és nem megfelelő tagállami végrehajtásának és érvényesítésének kezelésében, ami az RB kulcsfontosságú prioritásainak egyike (12). A következő programnak ezt az irányt kell tartania és határozottan megerősítenie oly módon, hogy folytatja az integrált projekteknek és a LIFE program „Környezetvédelmi irányítás és tájékoztatás” kiemelt területének végrehajtását;

11. ennek kapcsán hangsúlyozza azt is, hogy a LIFE program hozzájárul az EU „minőségi jogalkotás” céljához, a fenntartható növekedéshez és a munkahelyteremtéshez, valamint az EU környezet- és éghajlatvédelmi politikájának megvalósításához, mégpedig a megfelelő célok kitűzése is kiigazítása, a visszajelzési mechanizmusok javítása és a támogatott projektekkel szerzett tapasztalatok révén. Kiemeli ugyanakkor, hogy a LIFE program átfogó célját továbbra is a környezet és a biológiai sokféleség védelme kell, hogy jelentse, mivel Európa és az emberiség biológiai örökségéről van szó;

Költségvetés és a támogatható kiadások szerkezete

12. továbbra is aggasztja a LIFE program korlátozott költségvetése, amely a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves munkaprogram során az 1311/2013/EU rendeletben említett kötelezettségvállalási előirányzatok teljes összegének csupán 0,3 %-át képviseli. Az RB megismétli 2012-es felhívását (13) a program költségvetésének jelentős, 2020-tól esedékes növelésére;

13. kijelenti, hogy a LIFE célkitűzéseinek teljesülését hátráltathatja a nem optimális társfinanszírozási arány (14), amely azt eredményezi, hogy a kedvezményezettek szelektívek a támogatások igénylése során, különösen a nonprofit partnerek esetében. Az RB azt javasolja az Európai Bizottság számára, hogy a következő LIFE programban növelje a társfinanszírozás arányát, és hangolja össze jobban a LIFE társfinanszírozási arányait az egyéb, közvetlenül és közösen irányított uniós támogatási programok arányaival és az azok által a kevésbé fejlett régiókra alkalmazott differenciálással. A természet és biológiai sokféleség területéhez biztosított projekttámogatások konkrét társfinanszírozási arányait egy adott (pl. NUTS 3 szintű) régió védett területekkel való lefedettségéből és gazdasági erejéből számított tényezővel lehetne meghatározni, anélkül azonban, hogy ez a fejlettebb régiók számára hátrányos egyensúlyhiányt alakítana ki;

14. vitatja azt az állami intézményekre vonatkozó 102 %-os szabályt, amelynek értelmében a projekt költségvetéséhez nyújtott pénzügyi önerőnek legalább 2 %-kal meg kell haladnia a köztisztviselők javadalmazására előirányzott összköltséget. Ez a szabály sokszor megnehezíti vagy ellehetetleníti az állami intézmények (különösen a tudományos kutatóintézetek, valamint a nem kormányzati szervezetek) számára a projektekben való részvételt, jóllehet közreműködésük gyakran döntő fontosságú a LIFE projektek céljainak eléréséhez;

15. megkérdőjelezi az infrastruktúra finanszírozásának korlátozását a LIFE program keretében, különösen, ha nagy infrastrukturális projektek finanszírozásáról van szó. Arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a félidős értékelésben fordítson figyelmet arra a lehetséges kockázatra, hogy a projektek a LIFE program keretében egyre inkább a kapacitásépítésre, és kevésbé a konkrét környezet- és éghajlatvédelmi célok elérésére irányulnak;

16. javasolja az átalánydíjak és -összegek gyakoribb alkalmazását a héa-bevallások csökkentése érdekében, a héa-költségek támogathatóságának veszélyeztetése nélkül (15), ahogy arról a LIFE rendelet (38) preambulumbekezdése már most is rendelkezik. Az RB megismétli, hogy véleménye szerint a héának az elszámolható költségek köréből való kizárása számos potenciális jelentkezőt eltántoríthat a javaslatok kidolgozásától. A héát továbbra is el kell fogadni elszámolható költségként, amennyiben a kedvezményezettek igazolni tudják, hogy az nem visszaigényelhető (16);

17. hangsúlyozza, hogy a földvásárlásnak a jövőben is támogathatónak kell maradnia a LIFE program keretében (lásd a LIFE-rendelet 20. cikkének (3) bekezdését), megtartva azt a feltételt is, hogy az ilyen földterületeket hosszú távon természetvédelmi célokra kell fenntartani. A terület megvásárlása gyakran szükséges feltétele annak, hogy biztosítani lehessen a Natura 2000 területek megtartását és a hosszú távú természetvédelmet;

Az irányítás egyszerűsítése

18. hangsúlyozza, hogy a projektek előkészítésével és benyújtásával kapcsolatos adminisztrációs terhek gyakran eltántorítják a régiókat attól, hogy LIFE támogatást igényeljenek. Ez különösen igaz a nagyobb (pl. az integrált) projektekre, amelyek esetében jelentős időre, energiára és emberi erőforrásra van szükség a sikeres jelentkezés elkészítéséhez és benyújtásához, különösen a kevesebb tapasztalattal rendelkező partnerek esetében. Ezért az RB által egy korábbi véleményében (17) már javasoltaknak megfelelően egyszerűsíteni kell a jelentkezési és adminisztrációs folyamatokat, továbbá le kell rövidíteni a projektfinanszírozásról szóló döntésre való várakozás idejét;

19. szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy a LIFE program keretében a hagyományos projektekre irányuló javaslatokat két szakaszban nyújtsák be, amint az eddig az integrált projektek esetében történt. Az első szakaszban rövid áttekintést kell adni a javasolt projektről (projektleírás), és amennyiben az pozitív elbírálásban részesül, a kedvezményezett benyújtja a teljes körű javaslatot. Sürgeti továbbá az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg, miként lehetne egyszerűsíteni és a projekt időtartama alatt egyenletesen elosztani a projektek pénzügyi és technikai elemeinek végső jóváhagyási eljárásait. Ez nagyobb rugalmasságot biztosít a projekttulajdonosok számára, és csökkenti annak kockázatát, hogy a projekt technikai tartalma helyett a pénzügyi és adminisztratív szempontok kerülnek előtérbe;

20. üdvözli a LIFE rendelet 3. cikkében és a 2014–2017-es időszakra vonatkozó többéves munkaprogramban arra helyezett hangsúlyt, hogy új kvalitatív és kvantitatív környezeti, társadalmi és gazdasági mutatókkal mérjék a LIFE sikerességét; azonban ezek további egyszerűsítését javasolja, mivel számos mutató nem értékelhető hitelesen a projektek időkeretén belül. Emellett a mutatókat rugalmasabbá kell tenni, illetve a helyi és regionális viszonyokhoz kell igazítani, továbbá a jelentéstétellel töltött időt is minimalizálni kell;

2. szakasz – A finanszírozási és végrehajtási rendszerek kiegészítő jellege az EU által finanszírozott programok körében

Komplementaritás egyéb uniós alapokkal

21. elismeri, hogy a jelenlegi többéves munkaprogram megerősítette a LIFE egyéb uniós alapokkal, pl. a kohéziós politikai alapokkal (ESZA, ERFA, KA), a Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alappal (EMVA), illetve az Európai Tengerügyi és Halászati Alappal (ETHA) való komplementaritását és koherenciáját. Sürgeti az egyéb uniós alapokkal való szinergiák és strukturált együttműködés kialakítását a LIFE 2020 utáni továbbfejlesztése céljából (18);

22. úgy véli, hogy a LIFE kicsi, de rugalmas program, amely olyan ambiciózus környezet- és éghajlatvédelmi célokat támogat, amelyeket más uniós programok nem támogatnak közvetlenül, illetve egy másik területen valósítanak meg. Konkrét regionális szintű kezdeményezések támogatása révén a program kiváló katalizátornak tekinthető más projektek, valamint a tagállami és magánforrások mobilizálása számára (19). Az RB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a LIFE program más uniós programokkal való átfogó összeegyeztetésének koncepcióját a környezet- és éghajlatvédelem közvetlen és közvetett kontextusában fejlessze tovább;

Nemzeti felhasználás

23. aggodalommal tölti el a LIFE uniós tagállamok és régiók általi egyenlőtlen felhasználása. Mind a 2. többéves munkaprogramban, mind egy jövőbeni LIFE programban határozott cselekvési tervre van szükség a LIFE program a kevésbé sikeres országokban való láthatóságának növelése és a részvétel iránti érdeklődés fokozása érdekében (20). Ezt a cselekvési tervet az alapok egyes tagállamokban történő felhasználása hatékonyságának éves értékelésekor lehetne bevezetni;

24. a fentiekből következően az RB a hagyományos LIFE projektekre vonatkozó nemzeti előirányzatok folyamatban lévő kivezetésének átgondolását javasolja. A nemzeti előirányzatok visszavonása a LIFE alapok felhasználásában tapasztalható földrajzi egyenlőtlenségek további növekedését eredményezheti, csökkentve a kevésbé tapasztalt országok esélyeit, miközben azoknak továbbra is szembe kell nézniük a környezeti és éghajlati kihívásokkal. Az RB a négyéves időtartam helyett egyéves időtartamra szóló forráselosztási rendszer megfontolását javasolja, lehetővé téve a költségvetési források rendelkezésre állására és az alapok felhasználásának földrajzi megoszlására való rugalmasabb reagálást. Hangsúlyozza azonban, hogy azoknak a projekteknek, amelyek támogatásban részesülnek, teljesíteniük kell az innovációra és a reprodukálhatóságra vonatkozó feltételeket, hogy többletértéket hozzanak Európa számára. Másik megoldás, hogy az egyes országoknak kiutalandó költségvetés egy részét visszatartják, és ezek összegét teljesen versenyszerű alapon a tagállamok rendelkezésére bocsátják;

25. elismeri, hogy egyes nemzeti kapcsolattartók extra erőfeszítéseket tettek új jelentkezők bevonzása érdekében. Javasolja az alacsonyabb felhasználást produkáló tagállamoknak, hogy ösztönözzék nemzeti kapcsolattartóikat arra, hogy aktívan népszerűsítsék a programot a helyi és regionális önkormányzatok körében;

26. kéri, hogy az Európai Bizottság folytassa a képzési intézkedések támogatását a kevesebb tapasztalattal rendelkező és a pénzalapokat kevésbé hatékonyan felhasználó tagállamokban. Arra kell törekedni, hogy erősítsék a nemzeti és regionális kapcsolattartó pontok kapacitását, és aktívan támogassák a pályázókat annak érdekében, hogy növeljék a jó minőségű pályázatok számát, különösen azokban az országokban, amelyek jelentős környezet- és éghajlat-politikai kihívásokkal szembesülnek, és kevesebb tapasztalatuk van a LIFE-támogatások iránti kérelmek terén;

3. szakasz – Társadalmi konszenzus kialakítása, valamint a regionális és régióközi partnerségek megerősítése

Az érdekelt felekkel fenntartott kapcsolatok és társadalmi kérdések

27. rámutat arra, hogy a LIFE számos eszközt és mechanizmust kínál, amelyek elősegítik a sikeres megoldások lemásolását és átvételét, és kiválóan alkalmas arra, hogy megmutassa a helyi és regionális önkormányzatoknak a környezet- és éghajlatvédelmi beruházások előnyeit. Az érdekelt felek közötti kapcsolatok tartóssága a tapasztalataiktól, a helyi szinten és a régiók között meglévő kapcsolatoktól, az együttműködési készségüktől, valamint a tudatosságuktól függ, amelyet egy hosszú távú folyamatban kell kiépíteni. Az RB azt szorgalmazza, hogy a továbbiakban is ruházzanak be az ilyen jellegű kapacitásépítésbe (21) azáltal, hogy 2020 után is finanszírozzák az erre irányuló projekteket;

28. úgy véli, hogy a természet- és környezetvédelemnek és az éghajlatváltozás elleni küzdelemnek mindig törekednie kell a különféle célok egyensúlyára, garantálva az emberek biztonságát, életük és tulajdonuk védelmét. Intézkedésekre és támogatásra van szükség azokhoz a projektekhez, amelyek lehetővé teszik, hogy a szóban forgó területen vállalható kompromisszumok jöjjenek létre minden érdekelt fél között, és a LIFE projektek segítségünkre lehetnek ebben a törekvésben. Az RB arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy a projektkérelmek értékelése során vegye figyelembe, hogy az adott projekt mennyire tudja elősegíteni olyan új szabályok kidolgozását, melyek a bizonyos fajok által fenyegetett emberi élet védelmét összehangolják a veszélyeztetett fajok védelmével. Javasolja továbbá, hogy a projektek pozitív elbírálásának egyik feltétele legyen az érintett területhez köthető összes érdekelt fél nyilvános közvitán való meghallgatásának terve, és javaslataik elemzése;

Ökoinnováció és piaci elterjedés

29. felhívja a figyelmet arra, hogy a LIFE program fontos szerepet tölt be az EU innovációs képességének erősítésében, és kéri, hogy az Európai Bizottság vizsgálja meg, miként lehet megfelelő finanszírozási modellekkel erősíteni a LIFE projektek keretében kidolgozott prototípusok és megoldások piaci értékesítését. A LIFE projektek sikeres megvalósítását követően egy gyorsított eljárás bevezetésével eredményesebben forgalomba lehetne hozni a LIFE projektek keretében kifejlesztett innovációkat, ami erősítené az EU versenyképességét a globális piacokon, és új „zöld” munkahelyek létrehozását tenné lehetővé;

30. rendkívül fontosnak tartja, hogy a tudományos kutatóintézetek és a magángazdaság is részt vegyen az ökoinnovációk fejlesztésében és piaci értékesítésében. Szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság hozzon további intézkedéseket az ilyen típusú együttműködések megkönnyítésére. Kéri többek között annak a rendelkezésnek a felülvizsgálatát, amelynek értelmében a LIFE projektek keretében kifejlesztett prototípusokat csak a projekt lezárása után szabad forgalomba hozni. Egy ilyen rendelkezés akadályt állít annak az útjába, hogy a vállalatok és a tudományos kutatóintézetek érdeklődjenek az innovációs projektben való részvétel iránt;

31. úgy véli, hogy a LIFE által az uniós gazdaság körforgásos, széntelenített termelési és fogyasztási rendszerré történő alakítása terén kifejtett hatás növeléséhez az egyik legfőbb kihívás a 2. többéves munkaprogram és a jövőbeni LIFE program számára az ökoinnovációs, demonstrációs és kísérleti projektek ipari méretre történő bővítése. Új módszereket kell feltárni az innovatív LIFE projektek eredményei széles körű és piaci elterjesztésének támogatására. Az RB felkéri az Európai Bizottságot, hogy egy jövőbeni LIFE program kapcsán értékelje annak lehetőségét, hogy további támogatást biztosítsanak a sikeres projektek számára, pl. a legjobb ökoinnovációk bővítésének egyéb pénzügyi eszközök révén történő támogatásával;

A projekteredmények hosszú távú fenntarthatósága, megismételhetősége és átadhatósága (SRT)

32. elismeri, hogy a LIFE projektek nagyrészt hosszú távú pozitív hatásokkal és megismételhető, átadható eredményekkel járnak (22), ugyanakkor lát még teret a fejlődésre. A 2. többéves munkaprogram keretében és 2020-at követően folyamatos figyelmet kell fordítani a projekteredmények fenntartásának, átadásának és megismétlésének biztosítására, ami alapvető fontosságú a LIFE célkitűzéseinek elérése, az alapok hatékony felhasználása, az ökoinnováció fokozása, valamint a fenntartható és felelős növekedés támogatása érdekében. Az RB felkéri az Európai Bizottságot, hogy állapítson meg egyértelmű kiválasztási kritériumokat az SRT lehetőségének értékeléséhez a projektjelentkezés során, valamint határozzon meg mutatókat a projekt SRT-hatékonyságának a végrehajtás alatt és azt követően történő értékeléséhez;

33. kiemelt figyelmet tulajdonít azon projektek támogatásának, amelyek célja a védett állatok kategóriába eső fajok populációjának és életterük méretének statisztikai felmérése, illetve azon projektek támogatásának, melyeknek célja a védett élőhelyek veszélyeztetettségének, valamint a veszélyeztetettség okainak és forrásainak feltérképezése;

34. aggasztónak tartja azt a tényt, hogy a vadon élő állatok egyre jobban kiszorulnak eredeti élőhelyükről, ennek függvényében pedig olyan innovatív, válságkezelő intézkedések fejlesztését és integrált alkalmazását javasolja, amelynek célja az állatok eredeti élőhelyükön való megtartása;

35. javasolja, hogy az Európai Bizottság dolgozzon ki egy SRT-tervet a LIFE program számára a program teljesítményének e tekintetben történő további javítása érdekében. Ez többek között az alábbiakat foglalhatja magában (23): egy, a LIFE projektek online adatbázisán alapuló „innovációs platform” továbbfejlesztése a megismételhető ökoötletek keresésének elősegítése érdekében; az innovációval kapcsolatos információk hatékony, célzott terjesztése; tematikus platformok, hálózatok és projektklaszterek létrehozása a kiemelt területeken; a LIFE weboldalán elérhető kommunikációs eszközkészlet jobb kihasználása; a „legeslegjobb” LIFE projektek hatékonyabb kiválasztása és eredményeinek hatékonyabb terjesztése (24);

36. a LIFE projektek hosszú távú fenntarthatóságának további javítása érdekében fenn kívánja tartani a projektek „LIFE utáni” terve elkészítésének kötelezettségét, amely a projekteredmények fenntartását szolgáló folyamatos finanszírozást igazol, meghatározza a felelős szerveket és bemutatja a személyi állomány folyamatosságát, a hatóságok formális támogatását, valamint a kommunikációt a helyi érdekelt felekkel;

A beavatkozások típusai és új finanszírozási eszközök

37. alkalmasnak találja a LIFE programnak a LIFE rendelet 17. cikkében meghatározott finanszírozási formáit, amelyek a régiók számára többféle finanszírozási lehetőséget kínálnak. Szorgalmazza azonban, hogy értékeljék a 2014 és 2017 közötti időszakban elért eredményeket, remélve, hogy a következő LIFE program sikeresebb lesz ezen a téren;

38. megjegyzi, hogy az integrált projektek a hatóságok számára fontos katalizátor funkciót látnak el az uniós környezetvédelmi politika végrehajtásában tapasztalható hiányosságok orvoslásához. Mivel úgy véli, hogy még nem áll rendelkezésre elegendő tapasztalat ezzel a finanszírozási formával kapcsolatban, javasolja költségvetésének a LIFE rendelet 17. cikke (5) bekezdésében meghatározott szinten való tartását a 2. többéves munkaprogram során. Az RB javasolja az integrált projekt eredményeinek 2020 végén történő értékelését, és úgy véli, hogy ezek még fontosabb eszközként szolgálhatnak a jövőbeni LIFE programban. Ez különösen érvényes a fontossági sorrendben történő végrehajtási tervek támogatására a Natura 2000 kezelési tervek elkészítésére irányuló integrált projektek révén;

39. kéri, hogy a jövőbeni LIFE program tartsa meg a „technikai segítségnyújtási projekteket” az olyan kedvezményezettek támogatására, akik korábban még nem hajtottak végre integrált projekteket, tekintettel a jelentkezés elkészítésének összetettségére, valamint az ahhoz szükséges időre és erőforrásokra (25);

40. üdvözli a két új pénzügyi eszközt, az energiahatékonyság magánfinanszírozási eszközét (PF4EE) és a Természetitőke-finanszírozási Eszközt (NCFF), amelyek új lehetőségeket kínálnak arra, hogy a magánberuházókat az energiahatékonysággal és a természeti tőkével kapcsolatos projektek finanszírozására ösztönözzék, és hozzájárulnak a zöld finanszírozás felé történő általános elmozduláshoz. Elismeri, hogy egyik eszköz sem érte még el teljes potenciálját, különösen a projekt újszerűsége és a végrehajtás első hónapjai alatt tapasztalt bizonyos fokú adminisztratív komplexitás miatt. Az RB felkéri az Európai Bizottságot, hogy továbbra is figyelje meg a programokat, és dolgozzon ki módszertant azok hatékonyságának értékelésére. Azt is kéri, hogy vegye fontolóra a rendelkezésre álló eszközök kiterjesztését vagy egy új, megfelelően finanszírozott pénzügyi eszköz bevezetését azzal a céllal, hogy beruházókat vonzzanak a „Környezet és erőforrás-hatékonyság” kiemelt területre is. Támogatja az Európai Parlament felhívását, miszerint az energiahatékonyság magánfinanszírozási eszközének (PF4EE) garantálnia kell, hogy a projektek megfelelő, kedvező és tudományosan kimutatható hatással legyenek a biológiai sokféleségre;

41. elismeri a PF4EE szerepének fontosságát, amely eszköz a kedvezményezettek számára nyújtott finanszírozás, valamint technikai és szakértői támogatás biztosításával segíti a nemzeti prioritások végrehajtását az energiahatékonyság területén. Az RB javasolja, hogy a PF4EE-ben rejlő lehetőségek jobb kiaknázása végett vizsgálják meg, nem lehet-e ezt a mechanizmust az energiahatékonysággal kapcsolatos LIFE-projektek kiegészítő finanszírozásaként kezelni. Fontos, hogy a pályázók számára közzétett éves iránymutatásokban az Európai Bizottság utaljon az ilyen jellegű kiegészítő finanszírozási lehetőségekre. Ezt a modellt a 2. többéves munkaprogram végéig folytatni kell, és az eszköz pozitív elbírálása esetén 2020-at követően is;

42. üdvözli, hogy a természetitőke-finanszírozási eszköz bevezetésével kezelték a vállalkozások ökoszisztéma-szolgáltatásokkal összefüggő finanszírozásának, valamint e területen a magánbefektetések ösztönzésének nehéz és teljesen új kihívását. Úgy véli, hogy az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal kapcsolatos beruházások Európa jövőjét jelentik, és üdvözli, hogy a LIFE program szembenéz ezzel a kihívással. Javasolja, hogy a már elért és a várható eredmények alapján elemezzék és értékeljék a természetitőke-finanszírozási eszköz működését, így biztosítva hatékony alkalmazását a második többéves munkaprogram végéig, kedvező értékelés esetén pedig 2020 után is;

43. üdvözli a LIFE program innovatív szerepét, és azon a véleményen van, hogy a környezet- és éghajlat-politikában nem mindig innovatív megoldások kidolgozására van szükség, hanem gyakran a már meghozott intézkedések folytatására, illetve a más projektek keretében kifejlesztett innovációk alkalmazására. Az RB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vegye fontolóra a projektek két szemponton alapuló finanszírozását: támogassa egyfelől az innovatív projekteket, másfelől azokat a projekteket, amelyek figyelembe veszik az aktuális környezet- és éghajlatvédelmi szükségleteket. A támogatások odaítélése így nem az innovációk fejlesztéséhez lenne kötve, hanem az intézkedéseknek az innovációkat és más LIFE projektek bevált gyakorlatait alkalmazó folytatásához.

Kelt Brüsszelben, 2017. február 9-én. a Régiók Európai Bizottsága elnöke Markku MARKKULA

(1) COM(2013) 216 final.

(2) COM(2014) 015 final.

(3) Lásd még: COR-2016-01412-00-01-AC-TRA.

(4) CDR86-2012_FIN_AC.

(5) Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1293/2013/EU rendelete.

(6) http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/financing/docs/financing_natura2000.pdf. Megjegyzés: ez nem foglalja magában Horvátországot.

(7) COR-2015-02624-00-01-AC-TRA, CDR86-2012_FIN_AC.

(8) Lásd az RB ENVE-VI/015 sz., készülő véleményét.

(9) COM(2013) 249 final.

(10) Towards an EU Research and Innovation policy agenda for Nature-Based Solutions & Re-Naturing Cities, [Úton a természeten alapuló megoldásokra és a városok természetes környezetének megújítására irányuló uniós kutatási és innovációs politikai program felé], Európai Bizottság, 2015.

(11) COR-2016-01415-00-01-AC-TRA, COM(2015) 614 final.

(12) COR-2015-05660-00-00-AC-TRA.

(13) COM(2015) 614 final és az RB támogató véleménye: COR-2016-01415-00-01-AC-TRA.

(14) A természet és biológiai sokféleség területét érintő hagyományos projektek esetében: 60 %-os társfinanszírozás, de 75 % a kiemelt fontosságú élőhelyeket és fajokat célzó projektek esetén. Integrált projektek, előkészítő projektek és technikai segítségnyújtási projektek esetében: 60 %-os társfinanszírozás. Kapacitásépítést célzó projektek esetében: 100 %-os társfinanszírozás. Minden egyéb projekt, azaz az éghajlat-politikai alprogram alá tartozó hagyományos projektek, valamint a Környezetvédelem alprogram „Környezet és erőforrás-hatékonyság” kiemelt területe és a „Környezetvédelmi irányítás és tájékoztatás” kiemelt területe alá tartozó hagyományos projektek esetében: 60 %-os társfinanszírozás az első többéves munkaprogram során (2014–2017), 55 %-os társfinanszírozás a második többéves munkaprogram során (2018–2020).

(15) CDR86-2012_FIN_AC, CDR6-2011_FIN_AC.

(16) CDR86-2012_FIN_AC.

(17) CDR112-2010_FIN_AC.

(18) COM(2013) 840 final.

(19) CDR86-2012_FIN_AC, CDR6-2011_FIN_AC.

(20) Lásd még: GHK et al. (2011), Combined Impact Assessment and Ex Ante Evaluation of the Review of the LIFE+ Regulation [Közös hatásvizsgálat és előzetes értékelés a LIFE+ rendelet felülvizsgálatáról].

(21) CDR86-2012_FIN_AC.

(22) Európai Bizottság, Környezetvédelmi Főigazgatóság (2014): LIFE Focus „A LIFE-természet hosszú távú hatása és fenntarthatósága” (LIFE Focus „Long-term impact and sustainability of LIFE Nature”) Európai Parlament, Uniós Belső Politikák Főigazgatósága (2016).

(23) Az Európai Számvevőszék 15/2013. sz. különjelentése (2014); Európai Bizottság, Környezetvédelmi Főigazgatóság (2014): LIFE Focus „A LIFE-természet hosszú távú hatása és fenntarthatósága” (LIFE Focus „Long-term impact and sustainability of LIFE Nature”); Európai Parlament, Uniós Belső Politikák Főigazgatósága (2016), Parlament, Költségvetési Ellenőrző Bizottság, Munkadokumentum az Európai Számvevőszék különjelentéséről (PE535.987), LIFE+ végső értékelés.

(24) LIFE program, a Környezetvédelmi Főigazgatóság weboldala, a kommunikációs eszköz elérhető az alábbi címen http://ec.europa.eu/environment/life/toolkit/comtools/index.htm.

(25) CDR86-2012_FIN_AC.