Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Unióban a 2014-2020 közötti időszakra vámügyi és adóügyi cselekvési program (FISCUS) létrehozásáról, valamint az 1482/2007/EK és a 624/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről /* COM/2011/0706 végleges - 2011/0341 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE 2011. június 29-én a Bizottság javaslatot fogadott el a következő, 2014–2020 közötti időszak többéves pénzügyi keretére vonatkozóan[1]: az Európa 2020 stratégia végrehajtását szolgáló költségvetésről van szó, amely többek között a Vám és Fiscalis programok új generációjára is javaslatot tesz. A Bizottság egyszerűsítési politikájával összhangban, valamint figyelembe véve a fennálló párhuzamosságokat a jelenlegi Vám és Fiscalis programok között, a javaslat egyetlen jövőbeli programra irányul FISCUS), megőrizve ugyanakkor a vámügy és az adóügy sajátosságait. Ez a program hozzá fog járulni az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégiához[2], megerősítve az Unió egységes piacának és vámuniójának működését. A nemzeti adóigazgatási szerveknél a technikai haladást és az innovációt az elektronikus adóigazgatás felé előmozdító új program emellett hozzájárul a digitális egységes piac kialakításához („Az európai digitális menetrend”). A vámunió védi az Unió, valamint a vámokat, illetékeket és adókat beszedő tagállamok pénzügyi érdekeit[3]. Előírja, hogy a harmadik országokból származó áruk feleljenek meg az uniós jognak, mielőtt szabadon mozoghatnának az Unióban. Ez jelentős kereskedelmi mennyiségek kezelésével jár minden nap – másodpercenként 7 vámáru-nyilatkozat kezeléséről van szó –, ami azt igényli a vámpolitikától, hogy teremtsék meg az egyensúlyt az üzleti vállalkozások kereskedelmi tevékenységének megkönnyítése és a polgároknak a biztonságukat és a védelmüket fenyegető kockázatokkal szembeni megóvása között. Ez csak a tagállamok vámügyi igazgatási szerveinek egymás közötti, illetve más hatóságokkal, a kereskedelmi szereplőkkel és egyéb harmadik felekkel folytatott intenzív operatív együttműködés révén érhető el. A belső piac adózási rendszereinek zavartalan működése a határon átnyúló ügyletek nemzeti adóigazgatási szervek általi eredményes és hatékony feldolgozásától, valamint az adócsalás megelőzésétől és az azzal szembeni küzdelemtől, továbbá az adóbevételek megvédésétől függ. Ez jelentős mennyiségű információ cseréjével jár az adóigazgatási szervek között, ami hatékonyabbá teszi az adóigazgatási szervek munkáját, ugyanakkor csökkenti a határon átnyúló tevékenységeket végző adófizetők adminisztratív, gazdasági, valamint időterheit. Ez csak a tagállamok és a harmadik felek adóigazgatási szervei közötti intenzív együttműködés révén érhető el. A javasolt program támogatja a vám- és adóhatóságok, valamint az egyéb érintett felek közötti együttműködést. A program a 2013. december 31-én véget érő Vám 2013 és a Fiscalis 2013 programok utódprogramja. A javasolt FISCUS program támogatja a vám- és adóügyi együttműködést az Unióban, amely egyrészt a tanácsadói hálózatok és a kompetenciaépítés, másrészt pedig az IT-kapacitás kiépítése köré szerveződik. Az első csoport lehetővé teszi a helyes gyakorlatok és az operatív tudás cseréjét a tagállamok, valamint a programban résztvevő egyéb országok között. Az utóbbi lehetővé teszi, hogy a program élvonalbeli IT-infrastruktúrát, valamint olyan rendszereket finanszírozzon, amelyek lehetővé teszik az Unióban a vám- és adóigazgatási szervek számára, hogy teljesen kiépített elektronikus igazgatásra térjenek át. A program fő hozzáadott értékét a tagállamok bevétel-növelési, valamint az egyre összetettebb kereskedelmi forgalom irányítására vonatkozó képességének fokozása adja, az ilyen célt szolgáló eszközök kifejlesztésével kapcsolatos költségek csökkentése mellett. 2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI 2.1. Konzultációk és szakértői vélemények A jelen programok félidős értékelésével összefüggésben egy vállalkozó elemezte a jelenlegi Vám és Fiscalis 2013 programok[4] eredményességét, hatékonyságát, relevanciáját és hozzáadott értékét. Ennek során a különböző tevékenységekből származó ellenőrzési adatok kerültek felhasználásra. A Vám 2013 program félidős értékelése céljából a kereskedelmi szféra képviselőivel folytatott konzultációkra került sor. Egy másik vállalkozó tanulmányt készített a jövőbeli Vám és Fiscalis program lehetséges keretéről[5], kihívásairól, célkitűzéseiről és lehetséges szakpolitikai lehetőségeiről, beleértve a jövőbeli kihívások, strukturális problémák és a vámunió működésére irányuló lehetséges javítások átfogó elemzését is. Ez utóbbi esetében vámügyi szakértőkkel folytatott konzultációkra került sor különböző szinteken. Figyelemmel az információcserével kapcsolatos tevékenységek jelentőségére, külön tanulmány készült az információcserére vonatkozó jövőbeli végrehajtási stratégiáról. E tanulmányt ismertették az adó- és vámigazgatási szervek informatikáért felelős országos vezetői számára 2011 júniusában szervezett munkaértekezleteken. A jövőbeli programokra vonatkozó tanulmányok megállapításait a 2011 júniusában és júliusában szervezett munkaértekezleteken megvitatták a részt vevő országok képviselőivel. A munkaértekezletek előkészítése során 2011 tavaszán kerekasztal-megbeszélést szerveztek a megfelelő programbizottságokban[6], amely találkozón a részt vevő országokat felkérték, hogy jelöljék meg a program fő erősségeit, valamint azt, hogy milyen módon javítható a program hatékonysága. A Vám és Fiscalis programok folytatását elemző hatásvizsgálatok készültek. Ezeket a hatásvizsgálati testület hagyta jóvá. A program tervezésével és további javításával kapcsolatban számos ajánlást átvettek a jövőbeli programra irányuló javaslat előkészítése során, különösen a programtevékenységek tervezése és a program célkitűzéseinek megfogalmazása kapcsán. A főbb ajánlások az új, konkrét célkitűzések bevezetésére, vagy a létező célkitűzések újbóli hangsúlyozására vonatkoznak. Az adóügyi terület tekintetében az ajánlások az adóigazgatási szervek és az adófizetők adminisztratív terheinek csökkentésére, valamint a harmadik országokkal és harmadik felekkel folytatott együttműködés fokozására koncentrálnak. A vámügyi területen a programnak nagyobb hangsúlyt kell fektetnie a harmadik országokkal, az üzleti és kereskedelmi társulásokkal folytatott együttműködésre, valamint a kereskedelem megkönnyítésére. Emellett a félidős értékelések az új kihívások kezelését szolgáló új eszközök bevezetésére tettek javaslatot, különösen a konkrét operatív feladatokban való együttműködés, az online együttműködési módszereket kihasználó programtevékenységek eredményei megosztásának javítása, valamint a program eredményeinek hatékonyabb ellenőrzését lehetővé tévő keret meghatározása érdekében. 2.2. Hatásvizsgálat Figyelemmel az átfogó szakpolitikai összefüggésre, valamint a következő évtizedben a vám- és adóügyek előtt álló problémákra, számos szakpolitikai lehetőség elemzésére és összehasonlítására került sor a jelenlegi programok mindegyikének hatásvizsgálata során. Általános szakpolitikai lehetőségek: (1) Alaphelyzet: a programok folytatása, megtartva azok jelenlegi célkitűzéseit és kialakítását. (2) A program félbeszakítása: mindkét program félbeszakad, és a továbbiakban nem kerül sor a vám- és adóügyi területen megvalósuló együttműködést támogató IT-eszközök, közös fellépések, illetve képzési tevékenységek uniós támogatására Sajátos szakpolitikai választási lehetőségek a vámügyek területén: (3) Fokozott támogatás az olyan uniós jogi kötelezettségekhez, mint a Modernizált Vámkódex: E szakpolitikai lehetőség kiterjesztené alapforgatókönyvet, a fejlődő vámuniós környezetből eredő új szükségletekre szabva a programot. E lehetőség kiterjed az uniós vámjogszabályokban foglaltaknak megfelelően új IT-rendszerek kialakítására, fokozatosan bevezetve egy megosztott fejlesztési modellt az IT-rendszerek tekintetében, és korszerűsítve az alapul szolgáló irányítást, architektúrát és technológiát. (4) Fokozott támogatás az uniós jogi kötelezettségekhez, valamint pénzügyi támogatás a technikai kapacitások kiépítéséhez: Az előző lehetőség elemei mellett e lehetőség tartalmazna egy olyan pénzügyi támogatási rendszert, amely lehetővé tenné a tagállamok számára, hogy támogatást igényeljenek a szárazföldi, a tengeri és a légi határok ellenőrzéséhez szükséges felszerelések, például szkennerek vagy laboratóriumi felszerelés beszerzéséhez. Ez segítséget nyújtana a tagállamoknak abban, hogy a fejlődő technológiák kontextusában megfeleljenek az ellenőrzések felgyorsítására és korszerűsítésére irányuló igényeknek. (5) Fokozott támogatás az uniós kötelezettségekhez, maximálisan megosztott IT-környezettel: A 3. lehetőség elemei mellett e lehetőség támogatja az EU vámigazgatási szerveit az európai IT-rendszerek teljes körűen megosztott fejlesztésének és működtetésének kihasználásában, uniós vámügyi jogszabályok, mint például a Modernizált Vámkódex, illetve más, vámügyekhez kapcsolódó jogszabályok végrehajtása érdekében. E lehetőség fokozott támogatást biztosítana a hatóságoknak a páneurópai elektronikus vámkörnyezethez szükséges összes rendszer kifejlesztésében és bevezetésében, valamint az üzleti vállalkozásoknak az e rendszerekhez való csatlakozásban. Sajátos szakpolitikai választási lehetőségek az adóügyek területén: (6) Az alapforgatókönyv fejlesztése: E lehetőség magában foglalná az alapforgatókönyvet, a konkrét célkitűzéseket a jövőbeli kihívásokhoz igazítva. A lehetőség a jelenlegi programhoz képest további hangsúlyt fektet az adócsalással, az adókikerüléssel és az adókijátszással szembeni küzdelemre, kezelve az adóigazgatási szervek és az adófizetők magas adminisztratív terheit, és megvizsgálva a harmadik országokkal és harmadik felekkel folytatott együttműködést. E szakpolitikai lehetőség csak csekély mértékben járna magasabb költségvetéssel a jelenlegi Fiscalis programhoz képest. (7) Fejlesztés és új szakpolitikák biztosítása: Az „alapforgatókönyv fejlesztése” lehetőség keretében ismertetett problémák kezelése mellett ez a szakpolitikai lehetőség eszközöket szolgáltatna az együttműködés olyan új területekre való kiterjesztéséhez, amelyek a szakpolitika fejlődéséből következhetnek, és mindenekelőtt lehetővé tennék, hogy a programok rendelkezzenek az új jogszabály következetes alkalmazását és végrehajtását, valamint a kapcsolódó információcsere és közigazgatási együttműködés végrehajtását elősegítő eszközökkel. A hatásvizsgálatok eredménye a következő javaslat: A vámügyek esetében a 3. számú „Fokozott támogatás az olyan uniós jogi kötelezettségekhez, mint a Modernizált Vámkódex”, míg az adóügyek esetében a 6. számú „Az alapforgatókönyv fejlesztése” az előnyben részesített lehetőség. Mindkét szakpolitikai lehetőség összhangban van az Európa 2020 új költségvetésére vonatkozó javaslattal és a tagállamok elfogadják azokat. A „Fokozott támogatás az uniós jogi kötelezettségekhez, valamint pénzügyi támogatás a technikai kapacitások kiépítéséhez” lehetőséget elvetették a vámügyek tekintetében, mivel a technikai kapacitások kiépítése elem keretében megjelenített berendezésbeszerzés más, a regionális strukturális alapok bevonásával megvalósuló programok révén is társfinanszírozható, egyidejűleg biztosítva az összhangot a javasolt FISCUS program sajátos célkitűzéseivel. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI 3.1. Jogalap A FISCUS programjavaslat kettős jogalapon alapul. A javaslat vámügyekkel kapcsolatos elemei az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 33. cikkén alapulnak, amely az Európai Unió fellépését írja elő a vámügyi együttműködés, valamint az EU vámuniója tekintetében. Az adópolitika végrehajtásának számos eleme elsődlegesen továbbra is nemzeti hatáskörben marad. A javasolt program ugyanakkor nem tekinthető olyan adópolitikai intézkedésnek, amely nemzeti hatáskörbe tartozik. A program célja ugyanis az adóigazgatási szervek közötti együttműködés javítása, a mechanizmusok, az eszközök, valamint a szükséges finanszírozás biztosítása révén. Mint olyan, a program a Bizottság általi végrehajtás révén nem eredményezi a nemzeti adórendszerek további harmonizációját, ugyanakkor lehetővé teszi a 27 különböző adórendszer egyidejű létezéséhez kapcsolódó negatív hatások, úgymint a versenytorzítás, a közigazgatási szervek és az adófizetők adminisztratív terhei, az adó-shopping, stb. csökkentését. A javasolt intézkedés tehát egyértelműen belső piaci támogatási intézkedés, amely lehetővé teszi a különböző adórendszerek működésének javítását a belső piacon belül. A javasolt program adózással kapcsolatos elemeinek jogalapja ezért az EUMSZ 114. cikke. 3.2. A szubszidiaritás és arányosság A nemzeti szintű helyett uniós szintű fellépés a következő okok miatt szükséges: · A vámunió az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik Hatásköreiknek az Unióra történő átruházásával a tagállamok ipso facto megállapodtak abban, hogy a vámügyek területén az intézkedések hatékonyabban hajthatók végre uniós szinten. Ugyanakkor az uniós jogi keret önmagában nem biztosítja kellőképpen a Vámunió megfelelő működését. Azt ki kell egészíteni a vámügyi program által biztosított támogató intézkedésekkel, annak biztosítása érdekében, hogy az uniós vámjogi szabályokat konvergens és harmonizált módon alkalmazzák. · A vámügyek területén számos tevékenység határokon átnyúló jellegű, mind a 27 tagállamra kiterjednek, illetve mind a 27 tagállamot érintik, ezért azokat az egyes tagállamok nem képesek eredményesen és hatékonyan elvégezni. Az uniós fellépésre a vámügyi tevékenység európai dimenziójának alátámasztása, a belső piaci torzítások elkerülése, valamint az EU külső határai eredményes védelmének támogatása érdekében van szükség. · E tekintetben az uniós fellépést a vámunió, valamint annak közös szabályozási kerete megfelelő működésének és további fejlesztésének biztosítása indokolja, mivel ez bizonyult a legeredményesebb és leghatékonyabb uniós válasznak az EU vámunió, valamint a vámügyi együttműködés végrehajtása során felmerült hiányosságok és kihívások kapcsán. · Az adózás tekintetében nem elegendő az európai szintű jogszabályok elfogadása, feltételezve, hogy azok végrehajtása zavartalan lesz, ha pedig nem, akkor elégséges a kötelezettségszegési eljárás. Az uniós és a nemzeti jog hatékony végrehajtása érdekében szükséges az uniós szintű együttműködés és koordináció. · Az adózás tekintetében azonosított kihívásokat nem lehet kezelni a Bizottság irányító szerepe nélkül, illetve anélkül, hogy a tagállamokat ösztönöznék arra, hogy közigazgatási területük határain túlra tekintsenek. A tagállamok közötti intenzív együttműködés és koordináció hiányában a tisztességtelen adóverseny, és az adó-shopping fokozódna, a csalók pedig kihasználnák a nemzeti hatóságok közötti együttműködés hiányát. · Gazdasági szempontból az uniós szintű fellépés sokkal hatékonyabb. A vámügyi és adóügyi együttműködés gerince a magas biztonságú, ennek szentelt kommunikációs hálózat. Ez körülbelül 5 000 kapcsolódási pontban köti össze a nemzeti vám- és adóigazgatási szerveket,. Ez a közös IT-hálózat biztosítja, hogy az egyes nemzeti közigazgatási szerveknek csak egyszer kelljen kapcsolódniuk a közös infrastruktúrához annak érdekében, hogy képesek legyenek bármilyen információ kicserélésére. Amennyiben egy ilyen infrastruktúra nem állna rendelkezésre, a tagállamoknak 26-szor kellene kapcsolódniuk az egyes tagállamok nemzeti rendszereihez. A Bizottság az EUSZ 17. cikke szerint a Szerződésekben meghatározott feltételek szerint koordinatív, végrehajtó és igazgatási feladatokat lát el. A Bizottság részéről operatív szinten és hosszú távon kell koordinációt folytatni a nemzeti vám- és adóhatóságokkal és a szakosított képviselőkkel, figyelemmel a vám- és adóügyi területeken azonosított létező és jövőbeli kihívásokra. A programban szereplő különböző fórumok és eszközök megfelelő keretet biztosítanak a Bizottság számára, hogy ellássa koordinatív szerepét a vám- és adóügyek területén. A FISCUS program tehát összhangban van a szubszidiaritás és az arányosság elvével (ahogy az az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében szerepel). 3.3. Eszköz A vonatkozó hatásvizsgálatok következtetésével összhangban a finanszírozási program révén történő uniós beavatkozás megfelelő. Figyelembe véve a Vám 2013 és Fiscalis 2013 program félidős értékeléséből eredő pozitív visszacsatolást, a Bizottság egy utódprogramot (FISCUS) javasol. Bár az új program elsődlegesen továbbra is a tagállamokat és hatóságaikat célozza, az a cél, hogy a jövőbeli program szerinti cselekvések az eddigieknél nagyobb mértékben vonjanak be külső érdekelteket. E fejlődésre figyelemmel a program létrehozása tekintetében a megfelelő jogi eszköz egy „rendelet”, nem pedig „határozat”, mint a korábbi programok esetében. 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK Az uniós finanszírozási programok felülvizsgálatának ütemezése az új, többéves pénzügyi keretre vonatkozó, a Bizottság munkaprogramjában foglalt javaslattal függ össze. E javaslattal összhangban a FISCUS programról szóló rendelet (folyó áron) 777 600 000 EUR összegű költségvetési keretet tartalmaz a 2014-2020 közötti időszakra. A FISCUS programot közvetlen központi irányítás útján, prioritás alapon fogják végrehajtani. Az érdekeltek bevonásával készített munkaprogramok meghatározzák az adott időszakokra vonatkozó prioritásokat. 5. OPCIONÁLIS ELEMEK 5.1. Megjegyzések az egyes jogszabályi rendelkezésekhez 5.1.1. I. fejezet: Általános rendelkezések A vámügyekkel kapcsolatos szempontok tekintetében a program alkalmazási köre kifejezetten az EU vámunió működésére irányul. Az adózással kapcsolatos szempontok tekintetében a programot összhangba hozták a jelenlegi uniós adóügyi jogszabályokkal, vagyis az nemcsak a héára, a jövedéki adókra, valamint a jövedelem- és vagyonadókra vonatkozik, hanem egyéb, az uniós adóügyi szabályozás hatálya alá tartozó adókra is. A FISCUS program nyitva áll a tagállamok, tagjelölt országok, és potenciális tagjelölt országok részvétele előtt. Az ezzel kapcsolatos átfogó uniós szakpolitikával összhangban bizonyos feltételek mellett az európai szomszédságpolitika országainak is lehetőségük van részt venni a programban. Végül, „külső szakértők” (pl. más hatóságok, a kereskedelem, nemzeti és nemzetközi szervezetek képviselői, és esetlegesen más szakértők) szintén részt vehetnek konkrét cselekvésekben. A FISCUS program célkitűzéseit újrafókuszálták a vám- és adópolitika területén, illetve a vám- és adóhatóságok tekintetében azonosított és a következő évtizedben várható problémáknak és kihívásoknak megfelelően. A program átfogó célja a vámunió működésének támogatása, valamint a belső piac megerősítése az adózási rendszerek működésének a részt vevő országok, azok vám- és adóigazgatási szervei, tisztviselői és a külső szakértők közötti együttműködés révén történő javításával. Az Unióban az adó- és vámügyi területen felmerülő jövőbeli kihívásokra adandó megfelelő válasz érdekében a program tekintetében a következő konkrét célkitűzések kerültek kidolgozásra: 1. a vámok és az adózás területét érintő uniós jog előkészítésének, következetes alkalmazásának és eredményes végrehajtásának támogatása, 2. a vám- és adóhatóságok hatékony működéséhez való hozzájárulás adminisztratív kapacitásaik javítása és az adminisztratív terhek csökkentése révén, 3. a csalás és az adókijátszás megelőzése, valamint a versenyképesség, a biztonság és a védelem fokozása a nemzetközi szervezetekkel, egyéb kormányzati hatóságokkal, harmadik országokkal, gazdasági szereplőkkel és szervezeteikkel való együttműködés fokozása révén, 4. az európai üzleti vállalkozások versenyképességének megerősítése a kereskedelem megkönnyítése és a megfelelési költségek csökkentése révén, 5. az Európai Unió, valamint a tagállamok pénzügyi és gazdasági érdekeinek védelme a csalás és az adókijátszás elleni küzdelem révén, 6. (vámügyi területen) a vámhatóságok támogatása a polgárok és a gazdaság biztonság és védelem tekintetében történő megóvásában, valamint a környezet megóvásában. A program által elérendő eredményekre koncentráló operatív célok hozzáadására került sor, ezek a rendelet 1. mellékletében állnak rendelkezésre. 5.1.2. II. fejezet: Támogatható tevékenységek A programfinanszírozás keretében támogathatónak tekintett tevékenységek fajtái hasonlóak a jelenlegi programok szerintiekhez, vagyis: · A részt vevő országok vám- és adóügyi tisztviselői között az ismeretek és a helyes gyakorlat cseréjét célzó közös fellépések · Az információcserét, valamint a közös adatokhoz való hozzáférést megkönnyítő európai információs rendszerek[7], és végül · A vám- és adóügyi tisztviselők humán képességfejlesztéséhez vezető képzési tevékenységek egész Európában Bizonyos tevékenységi kategóriák esetében módosításra került sor. · A FISCUS program tartalmaz bizonyos új, közös fellépési eszközöket: · Az irányító csoportok (csak az adóügyek szempontjából újdonság) koordinatív jellegű tevékenységeket látnak el, és rendszerint valamennyi érdekelt részt vevő országot magukban foglalják. Különböznek a projektcsoportoktól, amelyek rendszerint korlátozott számú országból állnak, csak korlátozott ideig működnek, és egy pontosan meghatározott eredménnyel összekapcsolt, előre definiált célkitűzés elérésén dolgoznak. · A szakértői csoportok az együttműködés strukturált formái, amelyek egyesítik a szakértelmet és/vagy konkrét műveleti tevékenységekre irányulnak. Állandó vagy nem állandó jelleggel hozhatók létre, és támogatásban (például online együttműködési szolgáltatások, közigazgatási segítség, valamint infrastrukturális és felszerelési támogatások) részesülhetnek annak érdekében, hogy alátámasszák egy tevékenység végrehajtását és sikerét. · A közigazgatás kapacitásainak kiépítését szolgáló tevékenységek támogatják a különös nehézségekkel szembesülő vám- és adóhatóságokat, legyen szó az ismeretek, a szakértelem hiányáról, szervezeti vagy egyéb más hiányosságokról, amelyek a társországok és/vagy bizottsági tisztviselők által nyújtott, testreszabott támogatással küzdhetők le. · Ami az európai információs rendszereket illeti, az új program „uniós elemeket” határoz meg; ezek olyan IT-eszközök és szolgáltatások, amelyek bizonyos vagy valamennyi tagállamot érintenek, és amelyeket a Bizottság birtokol vagy szerzett be. Ezek az uniós elemek a javasolt jogi aktus 2. mellékletének 4. pontjában szerepelnek. A „nemzeti elemek” mindazon elemek, amelyek nem tartoznak az „uniós elemek” közé. Ezeket a tagállamok fejlesztik, telepítik és működtetik, vagyis azok a tagállamok finanszírozása alá, illetve felelősségi körébe tartoznak. Az uniós elemek újbóli meghatározását az IT-rendszerfejlesztés változó gyakorlatának fényében kell értelmezni. Jelenleg az egyes tagállamok felelnek nemzeti rendszereik közös meghatározások alapján történő végrehajtásáért, ami 27 fejlesztést eredményez minden egyes rendszer esetében, valamint 27 kereskedői felületet, 27 fejlesztési ütemezést, 27 beállítást a projektközpontú vagy operatív problémák tekintetében, stb. Különösen a pénzügyi válság fényében a Bizottság úgy véli, hogy az IT-rendszerek fejlesztését hatékonyabban kell végezni, beleértve a központi erőforrások megnövelt számát, valamint a tagállamok fokozott bevonását a közös projektekbe. Az egyszerűsítés célja az összesített IT-költségek csökkentése, valamint az adatok és a szabályok alkalmazása közötti összhang fokozása a jobban megosztott IT-fejlesztés (ismeretek, adatok, IT-elemek) felé történő fokozatos haladás révén. Ez jobb munkamódszereket eredményez például az üzleti folyamatok modellezése, a jobb minőség-meghatározás révén, valamint fokozza a szabványosítást, például a kereskedői felületek harmonizálása által. Az uniós elemek felé vezető új megközelítés határt szab az eltérő fejlesztési és bevezetési tervek kockázatának. Emellett további eszközöket nyújt a program véglegesítésének ellenőrzéséhez, mivel a közös tervek révén elkerülhető, hogy a fejlesztési lánc leglassabb tagja határozza meg az egész projekt üzembe helyezését. A Bizottság fokozott felelőssége specializáltabb támogatást és személyzetet igényel bizottsági szinten. 5.1.3. IV. fejezet: Végrehajtás E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörrel kell felruházni. Így a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[8] 5. cikke szerinti vizsgálati eljárással összhangban éves munkaprogram kerül elfogadásra. 5.2. Egyszerűsítés 5.2.1. Hogyan járult hozzá a javaslat az egyszerűsítéshez? (a) Összhang a költségvetési rendelettel A programjavaslat teljes mértékben összhangban van a költségvetési rendelettel és annak végrehajtási rendelkezéseivel. A program végrehajtása érdekében alkalmazott fő pénzügyi eszközök a támogatások és a beszerzések. A program tartalmazza a Bizottság által a költségvetési rendelet felülvizsgálatára tett javaslatban szereplő egyszerűsítési intézkedéseket, így az átalányfinanszírozást és az átalánydíjakat, valamint az egységköltségeket. Figyelemmel a program alapján kifizetett napidíj és utazási költségek feldolgozásának szükségességére, a program ezen a területen bevezeti az új költségvetési rendelet által kínált egyszerűsítési intézkedéseket. (b) Összhang a Vám 2013 és a Fiscalis 2013 programok között A korábbi Vám és Fiscalis programok irányítása az azonos beszerzési szabályok és támogatási modellek, a közös irányítási útmutatók és az IT-alapú rendszerek alapján teljes mértékben összhangban volt. Az irányítási modell egyértelmű és egyszerű eljárásokat tartalmaz a programtevékenységek szervezése tekintetében. A Bizottság programirányítási csoportját a különböző vám– és adóigazgatási szervek programirányítási csoportjai segítik, amelyek előmozdítóként, illetve a tagállamok vám– és adóügyi tisztviselőinek első számú kapcsolattartó pontjaként tevékenykednek.. Az irányítási modell lehetővé teszi a tevékenység rövid idő, legfeljebb néhány hét alatt történő kifejtését, gyorsan reagálva az újonnan felmerülő igényekre, ugyanakkor megőrizve az összhangot a különböző tevékenységek között. A tagállamok megelégedésüket fejezték ki a program irányítási modelljével kapcsolatban a félidős értékelésben[9]. Tekintettel a Vám és Fiscalis programok már eddig is szoros összehangolására, valamint a Bizottság egyszerűsítési politikájára, az a döntés született, hogy egyetlen FISCUS programra készül javaslat a 2014-2020 közötti többéves pénzügyi keretben. (c) Figyelembe vette a program a kiszervezést? Megvizsgálták a jövőbeli program végrehajtó ügynökség általi végrehajtásának lehetőségét. Egy ügynökség felruházható olyan feladatok végrehajtására irányuló hatáskörökkel, mint a program szerinti tevékenységek kiválasztása, a közigazgatási előkészítés, a tevékenységek figyelemmel kísérése, valamint az IT-rendszerekkel kapcsolatos tevékenységek, támogatások és beszerzések ellenőrzése. Ugyanakkor egy ilyen végreható ügynökség újabb szinttel egészítené ki az irányítási struktúrát, ami növelné a koordináció és az ellenőrzés költségeit, valamint új adminisztratív eljárások hozzáadásával bonyolultabbá és hosszabbá tenné a döntéshozatalt. Emellett negatív hatással lenne a Bizottságon belüli know-how szintjére, és növelné az igazgatási szempontokkal szemben a tartalom fragmentálódásának kockázatát. Ez a lehetőség nem járna a várt üzleti előnyökkel, ezért elvetésre került. Egy alternatív forgatókönyv alapján megvizsgálták azt az opciót, hogy a CCN/CSI hálózat és kapcsolódó szolgáltatásai kivételével valamennyi vonatkozó IT-tevékenységet a nemzeti közigazgatásokhoz helyeznek át. E forgatókönyv szerint nagyon magas annak a kockázata, hogy fokozatosan kialakulnak a központi irányítási struktúrák kialakítására irányuló szükségletek és kezdeményezések. Az ebből következő hatás hasonló lenne a programok félbeszakításának hatásaihoz, amelyek kockára tennék a vám- és adóigazgatási szervek hatékonyságát és eredményességét, kihívást jelentenének a vámunió, és így a kereskedőkkel szemben alkalmazott bánásmód egységessége számára, és csökkentenék a csalás megelőzésére és felderítésére való képességet. Figyelembe véve az eredményekre és a teljesítményre gyakorolt negatív hatásokat, ez a forgatókönyv szintén elvetésre került. (d) Használ-e a program közös IT-eszközöket a kedvezményezettek és a szerződő felek adminisztratív terheinek csökkentésére? A Vám 2013 és Fiscalis 2013 programok már alkalmaznak eszközöket a támogatások kezelésének megkönnyítésére a közös tevékenységjelentési eszköz (Activity Reporting Tool, ART) révén. 5.2.2. A javaslat teljesítményének mérése A program teljesítményét a program általános, egyedi és műveleti célkitűzéseihez kapcsolódó teljesítmény-, hatás-, eredmény- és output-mutatók koherens készletének felhasználásával, valamint a Bizottság Irányítási Tervével történő összekapcsolása révén mérik. A hatás-, eredmény- és output-mutatók részletes listáját a vonatkozó programok hatásvizsgálata tartalmazza. A Bizottság megjelölte a program bizonyos operatív célkitűzéseinek célpontjait, másokat pedig a jelenlegi programok keretében elvégzett tevékenységek során teljesítenek. A Bizottság az összes operatív célkitűzés célpontjait megjelöli a 2020 program megkezdése előtt, és az éves munkaprogramra irányuló eljárás keretében befogadásra terjeszti elő a programbizottságnak. 5.2.3. Összhangban van-e a programjavaslat a Bizottság átfogó politikájával? A program hozzájárul az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez az egységes piac megerősítése, a közszféra termelékenységének fokozása, a technológiai fejlődés és innováció közigazgatásban való fenntartása, valamint a foglalkoztatás előmozdítása révén. Támogatja az európai digitális menetrend kiemelt célkitűzését[10], az Innovatív Unió kiemelt célkitűzését[11], az új készségek és munkahelyek menetrendje kiemelt célkitűzését[12], valamint az iparpolitika a globalizáció korában kiemelt célkitűzést[13]. A program emellett támogatja az egységes piac intézkedéscsomagot[14], és előmozdítja a növekedést és az innovációt a szellemitulajdon-jogoknak (IPR) a határokon való érvényesítése révén, a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó jelenlegi, átfogó stratégiával[15] összhangban. Ami az Unió és a tagállamok pénzügyi érdekeinek védelmét illeti, a program támogatja a vámok és a kereskedelmet terhelő különböző illetékek és adók beszedését, valamint a csalás elleni küzdelmet szolgáló, együttműködésen alapuló erőfeszítéseket. A vámunió az EU kereskedelempolitikájának operatív ága, a program tehát elősegíti a kétoldalú és multilaterális kereskedelmi megállapodások végrehajtását, a vámok beszedését, a kereskedelmi intézkedések (mint pl. származási szabályok), embargók és más korlátozások alkalmazását az EU kereskedelmi stratégiájával összhangban[16]. Legújabban a vámhatóságok szerepet kaptak a környezet védelmében is (többek között az illegális hulladékexporttal, a vegyi anyagokkal, az ózonlebontó anyagokkal, az illegális fakivágással és a CITES-egyezménnyel kapcsolatban). Végül a vámügyi fellépés és a vámhatóságok, a rendőrség és egyéb rendészeti szervek közötti együttműködés egyre növekvő mértékben hozzájárul az EU belső biztonságához, ahogy az a belső biztonsági stratégiára vonatkozó cselekvési tervben[17] és a Stockholmi Program cselekvési tervben[18] is tükröződik. 2011/0341 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Unióban a 2014-2020 közötti időszakra vámügyi és adóügyi cselekvési program (FISCUS) létrehozásáról, valamint az 1482/2007/EK és a 624/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 33. és 114. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[19], rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) A 2014 előtt alkalmazott többéves vámügyi és adóügyi cselekvési programok jelentősen hozzájárultak az Unión belül a vám- és adóhatóságok közötti együttműködés megkönnyítéséhez és fokozásához. Ezért biztosítani kell e programok folytatását egy új program létrehozásával ugyanezen a területen. (2) Figyelemmel a 2014 előtt alkalmazott programok közötti szinergiákra, és összhangban a Bizottságnak a programok számának csökkentésére irányuló kötelezettségvállalásával, ahogy az „Az Európa 2020 stratégia költségvetése”[20] című dokumentumban szerepel, a vámügyi és adóügyi együttműködési programokat egyetlen programmal kell felváltani. Emellett egyetlen program létrehozása nagyobb mértékű egyszerűsítést és összhangot tesz lehetővé, fenntartva ugyanakkor a lehetőséget a tevékenységek kialakítására a vám- és adóügyek elkülönült területein. (3) A programtevékenységek, vagyis az európai információs rendszerek, a vám- és adóügyi tisztviselők közös fellépései, valamint a közös képzési kezdeményezések várhatóan hozzájárulnak az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia[21] végrehajtásához. Keretet biztosítva a hatékonyabb vám– és adóhatóságokat előmozdító, az üzleti vállalkozások versenyképességét megerősítő, a foglalkoztatást támogató és az Unió gazdasági és pénzügyi érdekeinek védelméhez hozzájáruló tevékenységekhez, a program aktívan erősíti a vámunió és a belső piac működését. (4) A program adózási részét összhangba kell hozni a létező és várható uniós jogszabályokkal, annak érdekében, hogy lehetővé tegye a potenciális új uniós adókkal vagy jogszabályokkal kapcsolatos tevékenységek támogatását. E program alkalmazásában az adózásnak tehát nemcsak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv[22] szerinti héára, az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedéki adója szerkezetének összehangolásáról szóló, 1992. október 19-i 92/83/EGK tanácsi irányelv[23] szerinti alkohol, a dohánygyártmányokra alkalmazott jövedéki adó szerkezetéről és adókulcsáról szóló 2011. június 21-i 2011/64/EU tanácsi irányelv[24] szerinti dohánytermékek, valamint az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelv[25] szerinti energiatermékek és villamos energia jövedéki adójára kell kiterjednie, hanem valamennyi egyéb, az adókból, vámokból, illetékekből és egyéb intézkedésekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló, 2010. március 16-i 2010/24/EU tanácsi irányelv[26] szerint az uniós adójog hatálya alá tartózó adóra is. (5) A harmadik országok csatlakozási és társulási folyamatának támogatása érdekében a programnak nyitva kell állnia a csatlakozó és a tagjelölt országok, valamint a lehetséges tagjelölt országok és az európai szomszédsági politika[27] partnerországai előtt, bizonyos feltételek teljesítése esetén. Emellett, figyelemmel a világgazdaság egyre növekvő összekapcsoltságára, hasznos lehetőséget biztosítani bizonyos tevékenységek esetén külső szakértők, úgymint harmadik országok tisztviselői, nemzetközi szervezetek képviselői vagy gazdasági szereplők bevonására. (6) Figyelemmel a következő évtized tekintetében azonosított problémákra és kihívásokra, a 2014 előtt alkalmazott programok célkitűzéseit módosítani kell. Az e rendelet által létrehozott programnak szerepet kell játszania olyan létfontosságú területeken, mint az uniós jog koherens alkalmazása, az Unió pénzügyi és gazdasági érdekeinek védelme, a biztonság és a védelem megőrzése, valamint a vám- ás adóhatóságok igazgatási kapacitásainak növelése. Mindazonáltal, figyelemmel a meghatározott új kihívások dinamikájának problémájára, további hangsúlyt kell fektetni a csalás elleni küzdelemre, az adminisztratív terhek csökkentésére, valamint a kereskedelem megkönnyítésére. (7) A 2014 előtt alkalmazott programok alapján igénybevett eszközök megfelelőnek bizonyultak, és ezért megtartották azokat. Ugyanakkor, figyelemmel az olyan eszközök iránt mutatkozó szükségletre, amelyek strukturáltabb operatív együttműködést tesznek lehetővé, kiegészítő eszközök, például uniós és nemzeti szakértőkből álló szakértői csoportok hozzáadására került sor annak érdekében, hogy meghatározott területeken közösen hajtsanak végre feladatokat. Továbbá, figyelemmel a legfrissebb fejleményekre, biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy a program alapján olyan tevékenységeket alakítsanak ki, amelyek hozzájárulnak az igazgatási kapacitások kiépítéséhez, annak érdekében, hogy specializált segítséget nyújtsanak azon országoknak, amelyeknek szükségük van rá. (8) Az európai információs rendszerek létfontosságú szerepet játszanak az uniós vám- és adózási rendszerek megerősítésében, és ezért azokat a program alapján tovább kell finanszírozni. Emellett lehetővé kell tenni, hogy a program új, vámokkal és adózással kapcsolatos, az uniós jog alapján létrehozott információs rendszereket tartalmazzon. Utóbbiaknak megosztott fejlesztési modelleken és modern IT-architektúrán kell alapulniuk annak érdekében, hogy növeljék az adó- és vámigazgatási szervek rugalmasságát és hatékonyságát. (9) A program révén a humán kompetenciák közös képzés formájában történő kiépítését is meg kell valósítani. A vám- és adóügyi tisztviselőknek ki kell építeniük és naprakésszé kell tenniük az Unió szükségleteinek kiszolgálásához szükséges tudásukat és képességeiket. A programnak alapvető szerepet kell játszania a humán kapacitások hatékony módon történő megerősítésében a vám- és adóügyi tisztviselőket, valamint a gazdasági szereplőket célzó fokozott képzési támogatás révén. Ennek érdekében az Unió jelenlegi közös képzési módszerét, amely főként a központi elektronikus tanulási (eLearning) fejlesztésen alapul, egy sokrétű uniós, adózással kapcsolatos képzés-támogatási programmá kell fejleszteni. (10) A programnak hétéves időszakra kell kiterjednie, annak érdekében, hogy időtartamát a 2014-2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret létrehozásáról szóló, éé.hh.nn-i XX/XX/EU tanácsi rendelet által létrehozott többéves pénzügyi keret időtartamához igazítsák[28]. (11) A program teljes időtartama tekintetében a költségvetési hatóság számára meg kell határozni az éves költségvetési eljárásban az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési kérdésekben történő együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 201Z. YY. XX-i intézményközi megállapodás [17]. pontja értelmében fő referenciát képező pénzügyi keretösszeget. (12) A 2010. évi költségvetés felülvizsgálatáról szóló közleményében[29] szereplő, a finanszírozási programok koherenciájára és egyszerűsítésére vonatkozó bizottsági kötelezettségvállalással összhangban a forrásokat meg kell osztani más uniós finanszírozási eszközökkel, amennyiben a tervezett program szerinti tevékenységek olyan célkitűzéseket követnek, amelyek több finanszírozási eszköz tekintetében közösek; a kettős finanszírozást ugyanakkor el kell kerülni. Az e program keretében végzett tevékenységeknek biztosítaniuk kell a vámunió működését finanszírozó uniós források felhasználásának koherenciáját. (13) Az e rendelet pénzügyi végrehajtásához szükséges intézkedéseket az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, éé.hh.nn-i xxx/20xx/EK, Euratom tanácsi rendeletnek, és a éé.hh.nn-i xxx/20xx/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, éé.hh.nn-i xxx/20xx/EK, Euratom bizottsági rendeletnek megfelelően kell elfogadni (az új költségvetési rendeletre és végrehajtási aktusára vonatkozó hivatkozást fel kell tüntetni). (14) Az Unió pénzügyi érdekeit megfelelő intézkedésekkel kell védeni a kiadási ciklus teljes időszakában, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és vizsgálatát, a kárba veszett, tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált források visszatéríttetését és adott esetben a bírságokat. (15) E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörrel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel[30] összhangban kell gyakorolni. (16) Mivel a tervezett fellépés céljait, nevezetesen a belső piaci adórendszerek és a vámunió működésének javítását célzó többéves program létrehozását a program végrehajtásához szükséges együttműködés és koordináció hatékony elvégzésére képtelen tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a program hatásaira figyelemmel azok uniós szinten jobban elérhetők, az Unió intézkedéseket hozhat az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban e rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. (17) A Bizottságot a program végrehajtásában a FISCUS bizottság segíti. E bizottság fő hatásköre az éves munkaprogramokra vonatkozik. (18) E rendelet a belső piac adózási rendszerei működésének javítását célzó közösségi program létrehozásáról (Fiscalis 2013 program) és a 2235/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. december 11-i 1482/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[31], valamint a közösségi vámügyi cselekvési program (Vám 2013) létrehozásáról szóló 2007. május 23-i 624/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[32] helyébe lép. E határozatokat ennek megfelelően hatályon kívül kell helyezni, ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET: I. fejezet Általános rendelkezések 1. cikk Tárgy 1. A belső piaci adórendszerek és a vámunió működésének javítása érdekében létrejön a „FISCUS” elnevezésű többéves cselekvési program (a továbbiakban: a program). 2. A program vámügyi és adóügyi részből áll. 3. A program a 2014. január 1-jétől 2020. december 31-ig tartó időszakra vonatkozik. 2. cikk Fogalommeghatározások E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni: (a) „adó- vagy vámhatóságok”: a vámokról vagy az adózásról szóló szabályok alkalmazásáért felelős hatóságok; (b) „külső szakértők”: (1) a kormányzati hatóságok képviselői, beleértve a 3. cikk (1) és (2) bekezdése alapján a programban részt nem vevő országok képviselőit is, (2) gazdasági szereplők és szervezeteik, (3) nemzetközi és egyéb releváns szervezetek képviselői. (c) az „adózás” a következő adókat jelenti: (1) a 2006/112/EK irányelv szerinti hozzáadottérték-adó. (2) a 92/83/EGK irányelv szerinti, alkoholt terhelő jövedéki adó. (3) a 2011/64/EU irányelv szerinti, dohánytermékeket terhelő jövedéki adó. (4) a 2003/96/EK irányelv szerinti, energiatermékeket és villamos energiát terhelő adók. (5) valamennyi egyéb, a 2010/24/EU irányelv 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának hatálya alá tartozó adó. 3. cikk A programban való részvétel 4. A részt vevő országok a tagállamok és a (2) bekezdésben említett országok, feltéve, hogy a (2) és (3) bekezdésben szereplő feltételek teljesülnek. 5. A programban a következő országok vehetnek részt: a) az előcsatlakozási stratégiákban részes csatlakozó országok, tagjelölt országok és lehetséges tagjelölt országok, a megfelelő keretmegállapodások, társulási tanácsi határozatok vagy hasonló megállapodások által az ezen országok uniós programokban való részvételére megállapított általános alapelvekkel és feltételekkel összhangban; b) az európai szomszédsági politika partnerországai, feltéve, hogy ezek az országok megfelelő szintet értek el vonatkozó jogszabályaiknak és közigazgatási gyakorlatuknak az Unióéhoz való közelítésében. Az érintett partnerországok a programban az ezen országokkal az uniós programokban való részvételükről szóló keretmegállapodások megkötését követően megállapítandó rendelkezések alapján vesznek részt. 6. A program keretében szervezett tevékenységekben külső szakértők is részt vehetnek, amennyiben ez hasznos a 4. és 5. cikkben szereplő célkitűzések elérése szempontjából. E szakértőket a konkrét tevékenységekkel kapcsolatos képzettségük, tapasztalatuk és tudásuk alapján választják ki. 4. cikk Általános célkitűzés A program általános célja a vámunió működésének támogatása, valamint az adózási rendszerek működésének javítása révén a belső piac megerősítése a részt vevő országok, azok vám- és adhatóságai, tisztviselői és a külső szakértők közötti együttműködés fokozása által. E célkitűzés teljesülése többek között a következő mutató segítségével kerül mérésre: annak alakulása, ahogyan a programban érdekeltek a programnak a vámunió működéséhez és a belső piac megerősítéséhez való hozzájárulását észlelik. 5. cikk Konkrét célkitűzések 1. A program konkrét célkitűzései a következők: (a) a vámok és az adózás területét érintő uniós jog előkészítésének, következetes alkalmazásának és eredményes végrehajtásának támogatása, (b) a vám- és adóhatóságok hatékony működéséhez való hozzájárulás adminisztratív kapacitásaik javítása és az adminisztratív terhek csökkentése révén, (c) a csalás és az adókijátszás megelőzése, valamint a versenyképesség, a biztonság és a védelem fokozása a nemzetközi szervezetekkel, egyéb kormányzati hatóságokkal, harmadik országokkal, gazdasági szereplőkkel és szervezeteikkel való együttműködés fokozása révén, (d) az európai üzleti vállalkozások versenyképességének megerősítése a kereskedelem megkönnyítése és a megfelelési költségek csökkentése révén, (e) az Európai Unió, valamint a tagállamok pénzügyi és gazdasági érdekeinek védelme a csalás és az adókijátszás elleni küzdelem révén, (f) a vámokkal kapcsolatos rész tekintetében: a vámhatóságok támogatása a polgároknak és a gazdaságnak a biztonság és védelem tekintetében történő megóvásában, valamint a környezet megóvásában. 2. Az egyes fenti, konkrét célkitűzések értékelésére olyan mutató alapján kerül sor, amely tükrözi, hogy a programban érdekeltek hogyan észlelik a programnak a konkrét célkitűzések eléréséhez való hozzájárulását. II. fejezet Támogatható intézkedések 6. cikk Támogatható intézkedések A program a 13. cikkben említett éves munkaprogramban meghatározott feltételek mellett a következő intézkedéstípusokhoz nyújt támogatást: (a) Közös intézkedések az operatív együttműködés és koordináció érdekében: (1) szemináriumok és munkaértekezletek; (2) irányítócsoportok a hatáskörükbe tartozó intézkedések irányítása és koordinálása céljából; (3) korlátozott számú országból álló, korlátozott ideig működő projektcsoportok, melyek célja pontosan meghatározott teljesítménnyel összekapcsolt, előre definiált célkitűzés elérése; (4) a részt vevő országok vagy egy harmadik ország által abból a célból szervezett munkalátogatások, hogy lehetővé tegyék a tisztviselők számára, hogy tapasztalatot vagy tudást szerezzenek a vám- és adóügyek területén, illetve növeljék azt; a harmadik országok által szervezett munkalátogatások tekintetében csak az utazási és tartózkodási (szállás és napidíj) költségek támogathatók a program keretében; (5) nem állandó vagy állandó jellegű szakértői csoportok, amelyek az együttműködés strukturált formái, és egyesítik a tapasztalatokat annak érdekében, hogy adott esetben online együttműködési szolgáltatások, közigazgatási segítség, valamint infrastrukturális és felszerelési segély révén nyújtott támogatással konkrét területeken felmerülő feladatokat hajtsanak végre, vagy műveleti tevékenységeket végezzenek; (6) a közigazgatási kapacitás építése és támogató intézkedések; (7) tanulmányok; (8) kommunikációs projektek; (9) egyéb, a 4. és 5. cikkben megállapított általános és egyedi célkitűzéseket támogató tevékenységek. (b) Egyedi közös fellépések a vámügyek területén, beleértve a Bizottságból és a részt vevő országok tisztviselőiből álló közös csoportok által végzett ellenőrző tevékenységeket, amelyek célja a vámügyi gyakorlatok elemzése, a szabályok végrehajtásával kapcsolatos nehézségek azonosítása, és szükség esetén javaslatok tétele uniós szabályok és munkamódszerek elfogadására. (c) Egyedi közös fellépések az adóügyek területén, beleértve a két vagy több részt vevő ország, köztük legalább egy tagállam által szervezett többoldalú ellenőrzéseket, amelyek célja egy vagy több kapcsolódó adóalany adókötelezettségének koordinált ellenőrzése. (d) IT-kapacitások kiépítése, mégpedig a következő rendszerek II. melléklet 4. pontjában megállapított uniós elemeinek fejlesztése, karbantartása, üzemeltetése és minőségellenőrzése: (1) a II. melléklet 1., 2. és 3. pontjában szereplő európai információs rendszerek, és (2) az uniós jog alapján létrehozott új európai információs rendszerek. (e) Humán képességfejlesztés: közös képzési intézkedések a vám- és adóügyekkel kapcsolatban szükséges szakmai képességek és tudás támogatása érdekében. 7. cikk Különös végrehajtási rendelkezések a közös fellépések tekintetében 1. A részt vevő országok biztosítják, hogy a megfelelő profillal és képesítésekkel rendelkező tisztviselőket jelöljék ki a közös fellépésekben való részvételre. 2. A részt vevő országok megteszik a közös fellépések végrehajtásához szükséges intézkedéseket, különösen azáltal, hogy felhívják vám- és adóhatóságaik figyelmét az ilyen fellépésekre, illetve azáltal, hogy biztosítják az elért eredmények optimális felhasználását. 8. cikk Különös végrehajtási rendelkezések az európai információs rendszerek tekintetében 1. A Bizottság és a részt vevő országok biztosítják, hogy a II. melléklet 1., 2. és 3. pontjában szereplő európai információs rendszereket fejlesztik, üzemeltetik és megfelelően karbantartják. 2. A Bizottság a részt vevő országokkal együttműködve koordinálja a II. melléklet 1. 2. és 3. pontjában említett rendszerek és infrastruktúra uniós és nem uniós elemei kialakításának és üzemeltetésének azon aspektusait, amelyek azok működőképességének, összekapcsolhatóságának és folyamatos fejlesztésének biztosításához szükségesek. 9. cikk Különös végrehajtási rendelkezések a közös képzés tekintetében 1. A részt vevő országok nemzeti képzési programjaikba integrálják a képzések közösen kifejlesztett tartalmát, beleértve az elektronikus tanulási (eLearning) modulokat, képzési programokat és a közösen megállapított képzési standardokat. 2. A részt vevő országok gondoskodnak arról, hogy tisztviselőik megkapják az ahhoz szükséges alap- és továbbképzést, hogy közös szakmai képességeket és szaktudást szerezzenek a képzési programokkal összhangban. 3. A részt vevő országok gondoskodnak arról, hogy a tisztviselők részesüljenek a programban való részvétel tekintetében kielégítő szintű nyelvtudás elsajátításához szükséges nyelvi képzésben. III. fejezet Pénzügyi keret 10. cikk Pénzügyi keret 1. A program végrehajtására biztosított pénzügyi keretösszeg 777 600 000 EUR (folyó áron). 2. A programhoz rendelt pénzügyi erőforrások fedezhetik a program irányításához és célkitűzései eléréshez szükséges előkészítő, monitoring, ellenőrző, audit és értékelő tevékenységekre vonatkozó költségeket is: ilyen tevékenységek lehetnek különösen a tanulmányok, a szakértői találkozók, az információs és kommunikációs fellépések, beleértve az Európai Unió politikai prioritásainak vállalati kommunikációját, amennyiben azok kapcsolódnak e rendelet általános célkitűzéseihez, az információfeldolgozásra és -cserére koncentráló IT-hálózatokhoz kapcsolódó költségek, valamint minden más, a Bizottságnál a program irányítása során felmerült technikai és adminisztratív segítségnyújtási költség. 11. cikk A beavatkozás típusai 1. A Bizottság a költségvetési rendelet előírásaival összhangban hajtja végre a programot. 2. Az Unió által a 6. cikkben szereplő tevékenységekhez nyújtott támogatás a következő formákat öltheti: (a) támogatások; (b) közbeszerzési szerződések; (c) a 3. cikk (3) bekezdésében hivatkozott külső szakértőknél felmerült költségek megtérítése. 3. A támogatások társfinanszírozási rátája a támogatható költségek 100%-a, amennyiben azok utazási és tartózkodási költségek, események szervezéséhez kapcsolódó költségek vagy napidíjak. Ezt a rátát a szakértői csoportok kivételével valamennyi támogatható intézkedésre alkalmazni kell. A támogatható intézkedések ezen kategóriája tekintetében az éves munkaprogramok határozzák meg az alkalmazandó társfinanszírozási rátát, amennyiben ezek az intézkedések támogatások odaítélést igénylik. 12. cikk Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme 1. A Bizottság megfelelő intézkedéseket hoz, amelyek biztosítják, hogy az e rendelet alapján finanszírozott intézkedések végrehajtásakor az Európai Unió pénzügyi érdekei védelemben részesüljenek a csalással, korrupcióval és egyéb illegális tevékenységekkel szemben alkalmazott megelőző intézkedések, hatékony ellenőrzések, illetve szabálytalanságok észlelése esetén a tévesen kifizetett összegek behajtása, adott esetben pedig hatékony, arányos és visszatartó erejű büntetések révén. 2. A Bizottság, illetve annak képviselői és az Európai Számvevőszék hatáskörrel rendelkeznek arra vonatkozóan, hogy dokumentumok alapján, illetve helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok révén ellenőrizzék az uniós forrásokból juttatott támogatásokban részesült kedvezményezetteket, vállalkozókat és alvállalkozókat. 3. Az ilyen finanszírozásban közvetlenül vagy közvetve részesülő gazdasági szereplők helyszíni ellenőrzését és vizsgálatát az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben[33] meghatározott eljárásoknak megfelelően végezheti el annak megállapítása érdekében, hogy történt-e az Európai Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás, korrupció vagy más jogellenes tevékenység az uniós finanszírozásra vonatkozó támogatási megállapodás, határozat vagy szerződés kapcsán. 4. Az (1), (2) és (3) bekezdések sérelme nélkül a keretmegállapodások, a társulási tanácsi határozatok vagy a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetettek kötött hasonló megállapodások, továbbá a jelen rendelet végrehajtásából eredő támogatási megállapodások, támogatási határozatok, valamint szerződések felhatalmazzák a Bizottságot, a Számvevőszéket és az OLAF-ot hogy végezzék el ezen auditokat, helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat. IV. fejezet Végrehajtási hatáskörök 13. cikk Munkaprogram 1. A Bizottság a programot a program egyes részeire vonatkozó éves munkaprogram révén hajtja végre, amely tartalmazza a program prioritásait, a költségvetés felosztását és az intézkedésekhez nyújtott támogatások értékelési kritériumait. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 14. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással, valamint a költségvetési rendelettel összhangban kell elfogadni. 2. A vámügyi részt illetően az éves munkaprogram előkészítése során a Bizottság figyelembe veszi a vámpolitika közös megközelítését, amelyet a Bizottság és a tagállamok vámigazgatási szerveinek vezetőiből vagy azok képviselőiből álló Vámpolitikai Csoportban folyamatosan hozzáigazítanak a Bizottság és a tagállamok közötti partnerség új fejleményeihez. A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a Vámpolitikai Csoportot a program vámügyi részének végrehajtásával kapcsolatos intézkedésekről. 14. cikk Bizottsági eljárás 1. A Bizottság tevékenységét a FISCUS bizottság segíti. A bizottság két külön formációban ülhet össze, amelyek közül az egyik a program vámügyi részével, míg a másik az adóügyi részével kapcsolatos szempontokkal foglalkozik. A bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság. 2. A e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. V. fejezet Monitoring és értékelés 15. cikk A program szerinti intézkedések monitoringja 1. A Bizottság a részt vevő országokkal együttműködve figyelemmel kíséri a programot és annak intézkedéseit az elvégzett intézkedések végrehajtásának követése érdekében. 2. Többek között az 5. cikk (2) bekezdésében meghatározott, kulcsfontosságú teljesítménymutatókat kell alkalmazni a program hatásainak és következményeinek mérésére. A hatásokat és a következményeket előre meghatározott, a végrehajtás előtti helyzetet tükröző alapadatokhoz kell mérni. 16. cikk Értékelés 1. A Bizottság biztosítja a program félidős és végső értékelését, amelyek a releváns értékelési kérdésekre koncentrálnak, és időben kerül rájuk sor ahhoz, hogy beépíthetők legyenek a döntéshozatali folyamatba. Az eredményeket be kell építeni a későbbi programok esetleges megújításáról, módosításáról vagy felfüggesztéséről szóló döntésekbe. Ezeket az értékeléseket független külső értékelő végzi. 2. A Bizottság legkésőbb 2018 közepéig félidős értékelési jelentést készít a program szerinti fellépések célkitűzéseinek eléréséről, a források felhasználásának hatékonyságáról, valamint a program európai hozzáadott értékéről. E jelentés emellett kitér az egyszerűsítésre, a célkitűzések folyamatos relevanciájára, valamint a programnak az Unió intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló célkitűzéseihez való hozzájárulására. 3. A Bizottság legkésőbb 2021 végéig végső értékelési jelentést készít a program hosszú távú következményeiről és hatásainak fenntarthatóságáról. 4. A részt vevő országok a Bizottság felhívására minden releváns adatot és információt átadnak a Bizottság félidős és végső értékelési jelentéseihez való hozzájárulás céljából. VI. fejezet Záró rendelkezések 17. cikk Hatályon kívül helyezés Az 1482/2007/EK és a 624/2007/EK határozat 2014. január 1-jén hatályát veszti. Az említett határozatok alapján folytatott tevékenységekhez kapcsolódó pénzügyi kötelezettségekre – teljesítésük pillanatáig – azonban továbbra is az említett határozatok irányadók. 18. cikk Hatálybalépés Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő huszadik napon lép hatályba. Ez a rendelet 2014. január 1-jétől alkalmazandó. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, […]-án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök MELLÉKLET I. A program operatív célkitűzései Az 5. cikkben meghatározott egy vagy több konkrét célkitűzés végrehajtására és monitoringjára irányuló operatív célkitűzések a következők: 1. A vámokról és az adózásról szóló uniós jog közös értelmezését és végrehajtását előmozdító intézkedések kialakítása 2. A közös vám- és adóügyi operatív tevékenységek támogatása és elősegítése 3. Az európai informatikai rendszerek fejlesztése és karbantartása a vámok és az adózás területén 4. A vám- és adóügyek területén a vám- és adóügyi tisztviselők, valamint a külső szakértők képességeinek és kompetenciáinak megerősítése 5. Az elektronikus közigazgatás fejlesztésének támogatása a vám- és adóhatóságok, valamint a külső érintettek számára 6. A vámokkal és az adózással kapcsolatos, harmadik országok és külső szakértők bevonásával járó intézkedések kialakítása 7. A legjobb gyakorlatok azonosításának és megosztásának támogatása 8. Közös szakértői csoportok kialakítása egyes operatív feladatok közös ellátása érdekében II. Európai információs rendszerek és uniós elemeik Hivatkozva a 6. cikk d) pontjában 1. A közös európai információs rendszerek a következők: (a) közös kommunikációs hálózat/közös rendszer-interfész (CCN/CSI), CCN mail3, a CSI híd, a http híd, CCN LDAP és kapcsolódó eszközök, CCN webportál, CCN monitoring; (b) támogató rendszerek, különösen a CCN alkalmazás konfigurációs eszköze, az automatizált szolgáltatásnyújtási eszköz (TASMAN), a tevékenységjelentési eszköz (ART2), a Taxud online projektek elektronikus irányítása (TEMPO), a szolgáltatás-irányítási eszköz (SMT), a felhasználókezelő rendszer (UM), a BPM-rendszer, az elérhetőségi irányítópult és az AvDB, az IT szolgáltatás-irányítási portál, a jegyzék és felhasználói hozzáférés-kezelés, (c) a vám- és adóügyi programinformációs és kommunikációs tér (PICS) 2. A vámügyek sajátos európai információs rendszerei a következők: (a) a vámmozgási rendszerek, különösen az (új) számítógépesített tranzit-rendszer ((N)CTS), az NCTS TIR Oroszország, az exportellenőrzési rendszer (ECS) és az importellenőrzési rendszer (ICS). A következő alkalmazások/elemek támogatják ezeket a rendszereket: a harmadik országokkal történő adatcserét szolgáló rendszer (SPEED híd), a SPEED Edifact átváltó csomópont (SPEED-ECN), a standard SPEED tesztalkalmazás (SSTA), a standard átviteli tesztalkalmazás (STTA), az átviteli tesztalkalmazás (TTA), a központi szolgáltatások/referenciaadatok (CSRD), a központi szolgáltatások/irányítási információs rendszer (CS/MIS); (b) a közösségi kockázatkezelő rendszer (CRMS), amely tartalmazza a kockázati információs űrlapokat (RID), és a közös profilok CPCA funkcionális doméneket; (c) a gazdasági szereplők rendszere (EOS), amely tartalmazza a gazdasági szereplők nyilvántartását és azonosítását (EORI), az engedélyezett gazdálkodókat (AEO), a rendszeres szállítási szolgáltatásokat (RSS) és a partnerországok funkcionális doménjeinek kölcsönös elismerését. A generikus webszolgáltatás e rendszer támogató eleme; (d) a tarifarendszer (TARIC3), amely egy referenciaadat-rendszer olyan más alkalmazások számára, mint a kvótakezelési rendszer (QUOTA2), a megfigyelésirányítási és -monitoring rendszer (SURV2), a kötelező európai vámtarifa-tájékoztatási rendszer (EBTI3), a vegyi anyagok európai vámjegyzéke (ECICS2). A Kombinált Nómenklatúra (KN) és vámfelfüggesztésekre vonatkozó (Suspensions) alkalmazások jogi információkat kezelnek, közvetlenül kapcsolódva a tarifális rendszerhez; (e) az ellenőrzési célú alkalmazások, különösen az iratminta-kezelő rendszer (SMS) és a feldolgozási eljárások információs rendszere (ISPP); (f) a hamisítás és kalózkodás elleni rendszer (COPIS); (g) az adatterjesztési rendszer (DDS2), amely kezel minden, az Interneten keresztül a nyilvánosság számára hozzáférhető adatot. (h) a Csalás Elleni Információs Rendszer (AFIS) 3. Az adóztatás sajátos európai információs rendszerei a következők: (a) a héával kapcsolatos rendszerek, így különösen a héa információcsere-rendszer (VIES) és a héa-visszatérítés, beleértve a VIES eredeti alkalmazást, a VIES monitoring eszközt, az adózási statisztikai rendszert, a VIES-a-weben rendszert, a VIES-a-weben konfigurációs eszközt, a VIES és héa-visszatérítés teszteszközt, a héa-szám algoritmusokat, a héa elektronikus nyomtatványok cseréjét, az e-szolgáltatások héáját (VoeS), a VoeS teszteszközt, a héa elektronikus nyomtatvány teszteszközt; (b) behajtással kapcsolatos rendszerek, különösen a követelések behajtását szolgáló elektronikus nyomtatványok, a végrehajtást engedélyező, egységes okirat (UIPE), és az egységes értesítési nyomtatvány (UNF) elektronikus nyomtatványai (c) a közvetlen adóztatással kapcsolatos rendszerek, különösen a megtakarítások adóztatásának rendszere, a megtakarítások adóztatásának teszteszköze, a közvetlen adóztatás elektronikus nyomtatványai, adóazonosító szám (TIN), TIN-a-weben, a 2011/116/EU irányelv 8. cikkével kapcsolatos információcserék, és az ahhoz kapcsolódó teszteszközök (d) egyéb, adózással kapcsolatos rendszerek, különösen az Adók Európában adatbázis (TEDB), a CCN/Mail az OECD országoknak (e) a jövedéki rendszerek, különösen a jövedékiadatcsere-rendszer (SEED), a jövedékitermék-szállítási és felügyeleti rendszer(EMCS), MVS elektronikus nyomtatványok, teszt-alkalmazás (TA) (f) egyéb központi rendszerek, különösen a tagállami kommunikációs és információs alkalmazás (MSCIA), az önkiszolgáló tesztrendszer (SSTS), az adóztatással kapcsolatos statisztikai rendszerek, a web nyomtatványok központi alkalmazása, a jövedéki központi szolgáltatások/irányítás információs rendszere (CS/MISE); 4. Az európai információs rendszerek uniós összetevői a következők: (a) olyan IT-eszközök, mint a hardver, a szoftver, valamint a rendszerek hálózati kapcsolatai, beleértve a kapcsolódó adat-infrastruktúrát; (b) a rendszerek fejlesztéséhez, karbantartásához, tökéletesítéséhez, valamint üzemeltetéséhez szükséges IT-szolgáltatások; (c) és bármilyen más olyan elem, amelyet hatékonysági, biztonsági vagy racionalizációs okokból a Bizottság a részt vevő országrészt vevő országok közös elemeként jelölt meg. PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe 1.2. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó, érintett szakpolitikai terület(ek) 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa 1.4. Célkitűzés(ek) 1.5. A javaslat/kezdeményezés indokolása 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek) 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik? 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás 3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel valló összeegyeztethetőség 3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban 3.3. A bevételre gyakorolt becsült hatás JAVASLATOT KÍSÉRŐ PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Unióban a 2014-2020 közötti időszakra vámügyi és adóügyi cselekvési program (FISCUS) létrehozásáról, valamint az 1482/2007/EK és a 624/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről. 1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[34] 14 04. Vámpolitika 14 05. Adópolitika 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[35] X A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzések 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések A javasolt FISCUS program hozzájárul az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégiához[36], (1) az egységes piac működésének megerősítése, (2) a közszféra termelékenységét fokozó tevékenységeket támogató keret biztosítása, valamint (3) a technológiai fejlődésnek és az innovációnak a nemzeti és európai vám- és adóigazgatási szerveknél történő előmozdítása révén. Adóügyi rész A program különösen támogatja az európai digitális menetrend[37]kiemelt kezdeményezést, az Innovatív Unió[38] kiemelt kezdeményezést, valamint „az iparpolitika a globalizáció korában”[39]. kiemelt kezdeményezést. Támogatja a nemzeti adóigazgatási szerveket, hogy teljesen kiépített elektronikus igazgatásra térjenek át, emellett az uniós adóügyi jogszabályok végrehajtását intelligensebbé téve hozzájárul az adófizetők adminisztratív terheinek csökkentéséhez. A program támogatja továbbá az egységes piaci intézkedéscsomagot[40], különösen az adópolitika néhány, a jelen jogi aktusban kiemelt kulcsfontosságú területét, valamint az adófizetők terheinek mérséklését érintő területeket. A várható szakpolitikai kezdeményezések, amelyeket a program támogat és segít végrehajtani, úgymint a javasolt, energiaadóról szóló irányelv, az új héa-stratégia, valamint a vállalatok közös konszolidált társaságiadó-alapja, továbbá a polgárok előtt álló, határokon átnyúló adózási akadályok eltávolítását érintő kezdeményezések, elfogadásuk esetén jelentősen hozzájárulnak az egységes piaci intézkedéscsomag célkitűzéseinek eléréséhez. Vámügyi rész A vámunió alapvető fontosságú a belső piac számára. Az áruk határok nélküli belső piaca szükségessé teszi, hogy a harmadik országokból származó áruk megfeleljenek a belépésnél vagy a kereskedelmi forgalomba bocsátásnál előírt alaki követelményeknek és egyéb előírásoknak; ezt követően szabadon mozoghatnak az EU külső határain belül. A vámügy támogatja a tisztességes, versenyen alapuló belső piaci feltételek közös szabályok és előírások egységes alkalmazása révén történő fejlesztését. Támogatja a növekedést és az innovációt a belső piacon, például a szellemitulajdon-jogoknak a határon történő érvényesítése révén (lásd még a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemre irányuló átfogó európai tervet[41], és az új, belső piaci szellemitulajdon-jogi stratégiát, amelyeket a Bizottság nemrégiben fogadott el). Egy nemrégiben lefolytatott, a belső piac jövőjéről szóló nyilvános konzultáció[42] során adott válaszok arra utalnak, hogy az iparági szövetségek nagy várakozással tekintenek a hamisítás és a kalózkodás elleni további uniós fellépésre. A vámigazgatási szervek alapvető szerepet játszanak a szellemitulajdon-jogok hatékony érvényesítésében, ahogy azt a szellemitulajdon-jogokkal kapcsolatos vámügyi tevékenységekre vonatkozó statisztikák[43]. is megerősítik. Emellett a program számos, a vámunió keretébe tartozó szakpolitikai intézkedést támogat. Ilyen például az Unió és a tagállamok pénzügyi érdekeinek védelme a vámok és a kereskedelmet terhelő különböző illetékek és adók beszedése, valamint a csalás elleni küzdelemre irányuló, együttműködő jellegű erőfeszítések révén. 2010-ben az uniós költségvetés körülbelül 12,3%-a (15,7 milliárd EUR) származott hagyományos saját forrásokból[44]. A vámunió az uniós kereskedelempolitika operatív ága, mely kétoldalú és multilaterális kereskedelmi megállapodásokat hajt végre, vámokat szed be, valamint kereskedelmi intézkedéseket (mint pl. származási szabályokat), embargókat és más korlátozásokat alkalmaz. A 2010 novemberében közzétett, Kereskedelem, növekedés és globális ügyek: A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme[45] című vitadokumentum hangsúlyozza a vámigazgatási szervek kétoldalú megállapodások keretében, valamint a Vámigazgatások Világszervezetében történő nemzetközi együttműködésének menetrendjét. Hangsúlyozza, hogy a hatékony vámügyi eljárások csökkentik a kereskedőket érintő megfelelési költségeket, megkönnyítik a jogszerű kereskedelmet, valamint elősegítik a biztonsággal, a védelemmel és a szellemitulajdon-joggal kapcsolatos növekvő kockázatok kezelését. A vámuniónak az EU belső biztonságához való hozzájárulás területén betöltött szerepe egyre jelentősebb, és tovább fog nőni, ahogy az a belső biztonsági stratégiára vonatkozó cselekvési tervben[46] és a Stockholmi Program cselekvési tervben[47] is tükröződik. Emellett a vámigazgatási szervek fellépése, valamint a vámigazgatási szervek, a rendőrség, és egyéb jogalkalmazó hatóságok közötti együttműködés hozzájárul az olyan globális biztonsági célkitűzésekhez, mint a pénzmosás, a határokon átnyúló szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelem. 1.4.2. Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) Konkrét célkitűzések és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) A tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenységek a vámpolitika (14 04.) és az adópolitika (14 05.). A program konkrét célkitűzései a következők: (1) az uniós jog előkészítésének, következetes alkalmazásának és hatékony végrehajtásának támogatása a vám– és az adóügyek területén (2) a vám- és adóhatóság hatékony működéséhez való hozzájárulás adminisztratív képességeik javítása és az adminisztratív terhek csökkentése révén (3) a csalás és az adókijátszás megelőzése, valamint a versenyképesség, a biztonság és a védelem fokozása a nemzetközi szervezetekkel, más kormányzati hatóságokkal, harmadik országokkal, gazdasági szereplőkkel és azok szervezeteivel való együttműködés fokozása révén (4) az európai üzleti vállalkozások versenyképességének megerősítése a kereskedelem megkönnyítése és a megfelelési költségek csökkentése révén (5) az Európai Unió, valamint a tagállamok pénzügyi és gazdasági érdekeinek védelme a csalás és az adókijátszás elleni küzdelem révén (6) a vámhatóságok támogatása a polgároknak és a gazdaságnak a biztonság és a védelem tekintetében történő megóvásában, valamint a környezet megóvásában. 1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok) Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra. Vámügyi szempontból a tagállamok, hatásköreiknek az EU-ra ruházásával – mivel a vámunió az EU kizárólagos hatáskörébe tartozik – ipso facto megállapodtak abban, hogy a vámügyek területén az intézkedések hatékonyabban hajthatók végre uniós szinten. Ugyanakkor az uniós jogi keret önmagában nem biztosítja a vámunió megfelelő működését. A vámügyi program szerinti kísérő támogató intézkedések szükségesek annak biztosításához, hogy az uniós vámjogi szabályokat konvergens és harmonizált módon alkalmazzák, és így a kereskedőkkel szembeni bánásmód, a csalások megelőzése és a jogi kötelezettségek terén ne mutatkozzanak különbségek. Emellett a vámügyek területén számos tevékenység határokon átnyúló jellegű, mind a 27 tagállamra kiterjednek, illetve mind a 27 tagállamot érintik, ezért azokat az egyes tagállamok nem képesek eredményesen és hatékonyan elvégezni. Az uniós fellépésre a vámügyi tevékenység európai dimenziójának alátámasztása, a belső piac torzításainak elkerülése, valamint az EU-határok hatékony védelmének támogatása érdekében van szükség. A szolidaritás és a felelősség megosztása a vámunió finanszírozását megalapozó elvek. Azok a helyzetek, amelyekben a hatékony intézkedések szükségessége meghaladja az egyes tagállamok képességét azok meghozatalára, károsak az Unió mint egész számára. Az uniós intézkedésekre az uniós közjó védelme érdekében van szükség, amennyiben az uniós kereslet (pl. a biztonság iránt) nem elégíthető ki megfelelően az egyes tagállamok kínálatával. Ilyen esetekben az EU fellépése az egyes tagállamok korlátozott kínálati kapacitása ellenére a technikai kapacitások kiépítésének közös finanszírozásával valósul meg a hatékony ellenőrzés iráni igény kielégítése érdekében. A javasolt program célja az adóigazgatási szervek közötti együttműködés javítása, valamint az ilyen együttműködés fokozását szolgáló mechanizmusok és eszközök, továbbá az e célkitűzések eléréséhez szükséges finanszírozás biztosítása. Mint olyan, a program a Bizottság általi végrehajtás révén nem eredményezi a nemzeti adórendszerek további harmonizációját, ugyanakkor lehetővé teszi a 27 különböző adórendszer párhuzamos létezéséhez kapcsolódó negatív hatások, mint például a csalás, a versenytorzítások, a közigazgatás és az üzleti vállalkozások adminisztratív terhei, az adó-shopping, stb. csökkentését. A javasolt intézkedés tehát egyértelműen belső piaci támogatási intézkedés, mivel lehetővé teszi a különböző adórendszerek működésének javítását a belső piacon belül. Mivel a tagállamok feladata a nemzeti adórendszerek működtetése, a javaslat hatásvizsgálatában megjelölt kihívásokból egyértelmű, hogy az adóhatóságok közötti fokozott – még a jelenleginél is nagyobb mértékű – igazgatási együttműködésre van szükség. Az egész EU-ra kiterjedő együttműködés lehetővé teszi az adóhatóságok számára, hogy szinergiákat alakítsanak ki, elkerüljék a párhuzamosságot és kicseréljék a jó gyakorlatokat valamennyi, az adóztatáshoz kapcsolódó területen, mint például a műszaki menedzsment, IT, nemzetközi együttműködés, stb. Az adóügyi együttműködés terén a jelenlegi Fiscalis 2013 program által nyújtott támogatás bizonyította érdemeit, és ez a tapasztalat nagyon értékes lesz a jövőbeli kihívásokra, különösen az elavult technológiai architektúrára, a konkrét feladatokra figyelemmel a közös munka műveleti szintű nehézségeire, az adóhatóságok tevékenységeinek támogatását szolgáló egyenlőtlen költségvetési eszközökre és az adóhatóságok fő érdekeltjeivel való strukturális együttműködés kialakításához kapcsolódó nehézségekre adandó válaszok tekintetében. 1.4.4. Eredmény- és hatásmutatók Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat. A program tevékenységeit figyelemmel fogják kísérni annak biztosítása érdekében, hogy a program végrehajtását szolgáló szabályokat és eljárásokat megfelelően alkalmazták, valamint annak ellenőrzése érdekében, hogy a program sikeres-e célkitűzései elérésében. Sor kerül a nyomon követési keret kialakítására, amely a következőket foglalja magában: beavatkozási logika, mutatószámok átfogó készlete, mérési módszerek, adatgyűjtési terv, egyértelmű és strukturált jelentési és nyomon követési eljárás, valamint félidős és végső értékelések. A program teljesítményét a program általános, konkrét és operatív célkitűzéseihez kapcsolódó teljesítmény-, hatás-, eredmény- és output-mutatók koherens készletének felhasználásával, valamint a Bizottság irányítási tervével történő összekapcsolása révén mérik. A hatás-, eredmény- és output-mutatók részletes listáját a vonatkozó programok hatásvizsgálata tartalmazza. Az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság célokat jelölt meg a program egyes operatív célkitűzései tekintetében. Más operatív célok esetében ez jelenleg még nem kivitelezhető. Ezen operatív célkitűzések célpontjait az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság a 2020-as program megkezdése előtt megjelöli, és az éves munkaprogramra irányuló eljárás keretében előterjeszti jóváhagyásra a programbizottságnak. Az általános célkitűzést a program valamennyi releváns érdekeltje arra vonatkozó álláspontjának alakulása alapján fogják mérni, hogy a program mennyiben járul hozzá a vámunió működésének támogatásához és a belső piacnak az adózási rendszerek működésének javítása révén elért megerősítéséhez, célja pedig az, hogy stabilizálódjon vagy pozitívan fejlődjön az érdekeltek arra vonatkozó álláspontja, hogy a program mennyiben járul hozzá ehhez a célkitűzéshez. A konkrét célkitűzéseket mérő mutatók a javaslat 5. cikkének (2) bekezdésében szerepelnek. 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) A javaslat hozzájárul az Európa 2020 stratégiához, valamint különböző egyéb uniós jogszabályok végrehajtásához, ahogy az az 1.4.1. fejezetben szerepel. 1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletérték Hasznosabb uniós szinten megindítani a fellépéseket, mint a 27 tagállam szintjén, ahogy az az indokolás 3.2. fejezetében részletesen szerepel. 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága Gazdasági szempontból az uniós szintű fellépés sokkal hatékonyabb. A vám- és adóügyi együttműködés gerince a magas biztonságú, ennek szentelt kommunikációs hálózat, amely a kilencvenes évek elején indított első vám- és adóügyi együttműködési programok óta működik. Ez körülbelül 5 000 kapcsolódási pontban köti össze a nemzeti vám- és adóigazgatási szerveket,. Ez a közös IT-hálózat biztosítja, hogy az egyes nemzeti közigazgatási szerveknek csak egyszer kelljen kapcsolódniuk a közös infrastruktúrához annak érdekében, hogy képesek legyenek bármilyen információ kicserélésére. Amennyiben egy ilyen infrastruktúra nem állna rendelkezésre, a tagállamoknak 26-szor kellene kapcsolódniuk az egyes tagállamok nemzeti rendszereihez. A program további sarokkövei azok a tevékenységek, amelyek összehozzák az adóügyi tisztviselőket, például hogy kicseréljék a legjobb gyakorlatokat, tanuljanak egymástól, elemezzenek egy problémát vagy iránymutatást szövegezzenek meg. Amennyiben a tagállamoknak úgy kellene tanulniuk egymástól, hogy a programon kívül alakítják ki saját tevékenységeiket, akkor valamennyien kialakítanák saját eszközeiket és munkamódszereiket. A tevékenységek közötti szinergiák elvesznének, és a közös tevékenységeket nem hajtanák szisztematikusan végre a 27 tagállam szintjén. Sokkal hatékonyabb, ha a program támogatásával a Bizottság a tevékenységek részt vevő ország közötti közvetítőjeként lép fel. Egy másik jelentős hozzáadott érték immateriális jellegű. A program hozzájárult a közös érdek szellemének kialakításához, a kölcsönös bizalom felkeltéséhez, valamint a tagállamok közötti, illetve a tagállamok és a Bizottság közötti együttműködés szellemének megteremtéséhez a vám- és adóügyek területén. 1.5.4. Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel A vámügyi területen a kidolgozott szakpolitikai forgatókönyvek egyike a tagállamok vámhatóságainak pénzügyi támogatását irányozza elő felszerelések beszerzése és technikai kapacitásaik kiépítése érdekében. Ahelyett, hogy az e célt szolgáló finanszírozási rendszert a FISCUS program keretében dolgoznák ki, a tagállamok az ezen szükségletekhez kapcsolódó támogatások tekintetében más programokat vehetnek igénybe, köztük a regionális strukturális alapokat. A Belügyi Főigazgatóság Bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem (ISEC), valamint a Terrorizmus és egyéb biztonsági vonatkozású veszélyek megelőzése, az azokra való felkészültség és következményeik kezelése (CIPS)[48] elnevezésű programjainak félidős értékelése szerint a Vám és Fiscalis programirányítási modellje „kínálja a legígéretesebb perspektívákat az ISEC/CIPS irányításának javítása tekintetében, mivel lehetővé teszi az operatív szükségletekre való azonnali és rugalmas reagálást[49]”. A transzeurópai IT-rendszerek gerince a CCN/CSI hálózat, amelyet az OLAF a szabálytalanságokkal és csalással kapcsolatos információk cseréjére (és tárolására) is használ. Ebből a szempontból mindkét főigazgatóság részesül a méretgazdaságosság által nyújtott előnyökből. 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama X A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik – ¨ A javaslat/kezdeményezés időtartama: 2014. január 1-jétől 2020. december 31-ig – ¨ Pénzügyi hatás: 2014-től 2023-ig (2021-től 2023-ig csak kifizetési előirányzatok tekintetében) ¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik – Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig, – azt követően: rendes ütem. 1.7. Tervezett igazgatási módszer(ek)[50] X Centralizált igazgatás közvetlenül a Bizottság által ¨ Centralizált igazgatás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással: ¨ végrehajtó ügynökségek ¨ a Közösségek által létrehozott szervek[51] ¨ tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek ¨ az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek ¨ Megosztott igazgatás a tagállamokkal ¨ Decentralizált igazgatás harmadik országokkal ¨ Nemzetközi szervezetekkel közös igazgatás (nevezze meg) Egynél több igazgatási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban. Megjegyzések / 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések Ismertesse a nyomon követés és jelentéstétel gyakoriságát és feltételeit. A program tevékenységeit figyelemmel fogják kísérni annak érdekében, hogy biztosítsák, hogy a program végrehajtását szolgáló szabályokat és eljárásokat megfelelően alkalmazták (audit funkció). A közös fellépési tevékenységekre irányuló javaslatokat állandó jelleggel figyelemmel kísérik egy online adatbázis, a tevékenységjelentési eszköz (ART) segítségével, amely tartalmazza a javaslatokat és az azoknak megfelelő tevékenységeket. Ugyanez az eszköz lehetővé teszi a program alapján nyújtott támogatások kedvezményezettjei, vagyis a tagállamok vám-/adóigazgatási szervei számára, hogy online jelentsék a támogatásból a közös fellépési tevékenységekben való részvétel érdekében finanszírozott költségeket. A tagállamok évente költségvetési jelentést küldenek a Bizottság számára a tevékenységjelentési eszköz használatával. A közbeszerzés révén finanszírozott IT és képzési kapacitás-építési tevékenységek esetében a szokásos jelentési és nyomon követési szabályokat kell alkalmazni. A programot kétszer értékelik. A félidős értékelés eredményei 2018 közepére lesznek elérhetők, a program végső értékelésének eredményei pedig 2021 vége felé. A tagállamok mint a program fő haszonélvezői elvégzik az adatgyűjtés jelentős részét, vagy az egyedi eszközök szintjén (főként az ART-on keresztül), vagy a program szélesebb körű hatásairól (vagy az észlelés-mérési feladatokban való részvétel, vagy jelentések kibocsátása által) nyújtott információk révén. Mindeddig a létező programok értékelési feladatai főként a program elsődleges érintettjeit célozták, vagyis a vám-/adóhatóságokat és azok szakértőit, akik a program célközönségét alkotják. Figyelemmel annak jelentőségére, hogy konzultáljanak a programon kívüli érdekeltekkel is (pl. gazdasági szereplőkkel) a program rájuk gyakorolt hatásairól, valamint arról, hogy milyen mértékben részesülnek például a vám-/adóhatóságok közötti hatékonyabb együttműködésből fakadó előnyökből, a közvetett hatások e szempontja szerepelni fog a jövőbeli programértékelésekben. 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.2.1. Felismert kockázat(ok) A program végrehajtásával kapcsolatos lehetséges kockázatok a következők: – A tagállamok és a tagjelölt országok konzorciumával aláírt támogatási megállapodás végrehajtása. A kockázat szintje alacsonynak tekintendő, mivel a kedvezményezettek a részt vevő országok közigazgatási szervei A program keretében megkötött közbeszerzési szerződések végrehajtása. Ilyen kockázatok a következők lehetnek: – A tagállamok olyan tevékenység költségeit jelentik be, amelyet a program alapján nem hagytak jóvá – A tagállamok kétszer jelentik be ugyanazt a költséget – Nem tartják be közbeszerzési szabályokat – Nem létező célkitűzésre kiadott számla megfizetése 2.2.2. Tervezett ellenőrzési mód(ok) Az alkalmazott ellenőrzési stratégia fő elemei a következők: Közbeszerzési szerződések esetében: A közbeszerzések tekintetében a költségvetési rendeletben meghatározott ellenőrzési eljárásokat kell alkalmazni. A közbeszerzési szerződést a Bizottság szolgálatai által a kifizetés érdekében végzett ellenőrzési eljárás után kötik meg, figyelembe véve a szerződéses kötelezettségeket, valamint a hatékony pénzgazdálkodást és általános irányítást. A csalás elleni intézkedésekről (ellenőrzések, jelentések stb.) a Bizottság és a kedvezményezettek között létrejött minden szerződés rendelkezik. A részletese referencia-feltételeket meg kell állapítani, és azok képezik az egyes konkrét szerződések alapját. Az elfogadási eljárás szigorúan a TAXUD TEMPO módszertant követi: a célkitűzéseket felülvizsgálják, szükség esetén módosítják, és végül kifejezetten elfogadják (vagy elutasítják). „Elfogadólevél” hiányában számla nem fizethető ki. A közbeszerzések technikai ellenőrzése Az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság végzi a célkitűzések ellenőrzését, és felügyeli a vállalkozók tevékenységét, valamint az általuk nyújtott szolgáltatásokat. Emellett rendszeresen minőség- és biztonság-ellenőrzéseket végez az alvállalkozóinál. A minőségellenőrzések során ellenőrzik az alvállalkozók tényleges folyamatainak a minőségterveikben meghatározott szabályoknak és eljárásoknak való megfelelését. A biztonságellenőrzések a konkrét folyamatokra, eljárásokra és rendszerekre koncentrálnak. Támogatások esetében A program kedvezményezettjei (a tagállamok és tagjelölt országok vámhatóságai) által aláírt támogatási megállapodás – amely tartalmaz egy az ellenőrzési módszerekről szóló fejezetet – határozza meg a támogatás hatálya alá tartozó tevékenységek finanszírozásának feltételeit. Valamennyi részt vevő közigazgatási szerv vállalja, hogy tiszteletben tartja a Bizottság költségekkel kapcsolatos költségvetési és igazgatási szabályait. Azokat a tevékenységeket, amelyek esetében a kedvezményezettek a támogatásokból finanszírozhatják a részvételt, egy online adatbázisban jelölik meg (tevékenységjelentési eszköz – ART). A tagállamok ugyanezen adatbázisban jelentik kiadásaikat, az adatbázis több beépített ellenőrzési mechanizmussal rendelkezik a hibák számának csökkentése érdekében. Például a tagállamok csak olyan tevékenységek tekintetében jelenthetnek költségeket, amelyekre felhívták őket, és csak egyszer tehetik meg ezt. A jelentési rendszerbe épített ellenőrző mechanizmusok mellett az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság mintavétel alapján papíralapú és helyszíni ellenőrzéseket is végez. Ez az ellenőrzési stratégia lehetővé teszi, hogy a támogatások kedvezményezettjeinek adminisztratív terhei a lehető legalacsonyabbak legyenek, és arányban álljanak a juttatott költségvetéssel, valamint az észlelt kockázatokkal. A fenti ellenőrzések mellett az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság elvégzi a hagyományos költségvetési ellenőrzéseket. A kötelezettségvállalások előzetes vizsgálata: Az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság valamennyi kötelezettségvállalását megvizsgálja a humánerőforrási és a pénzügyi részleg vezetője. Ennek következtében a kötelezettségvállalás alá eső összegek 100%-ára terjed ki az előzetes vizsgálat. Ez az eljárás magas szinten biztosítja az ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét. A kifizetések előzetes vizsgálata: Hetente legalább (minden kiadási kategóriából) egy kifizetést kiválasztanak a humánerőforrási és a pénzügyi részleg vezetője által végzett előzetes vizsgálat céljából. A vizsgálat terjedelmére nem határoztak meg célt, mivel annak célja a kifizetések „véletlenszerű” ellenőrzése, annak megvizsgálása érdekében, hogy valamennyi kifizetést az előírásoknak megfelelően készítettek-e elő. A fennmaradó kifizetéseket a hatályos szabályok szerint naponta dolgozzák fel. A továbbruházott felhatalmazás alapján engedélyezésre jogosult tisztviselők nyilatkozatai: Valamennyi továbbruházott felhatalmazás alapján engedélyezésre jogosult tisztviselő az érintett éves tevékenységi jelentést alátámasztó nyilatkozatokat ír alá. E nyilatkozatok a program szerinti műveletekre vonatkoznak. A továbbruházott felhatalmazás alapján engedélyezésre jogosult tisztviselők nyilatkoznak arról, hogy a költségvetés végrehajtásához kapcsolódó műveleteket a pénzgazdálkodás hatékonyságának alapelvével összhangban hajtották végre, hogy az alkalmazott irányítási és ellenőrzési rendszerek kellő biztosítékot nyújtottak az ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét illetően, valamint, hogy az ezekhez a műveletekhez kapcsolódó kockázatokat megfelelően azonosították, jelentették, és végrehajtották a kockázatokat enyhítő intézkedéseket. A kialakított ellenőrzési mechanizmusok lehetővé teszik az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság számára, hogy kellőképpen biztosítsa a kiadások minőségét és szabályszerűségét, valamint csökkentse a meg nem felelés kockázatát. Az értékelés mélysége eléri a hármas szintet a közös fellépések[52], és a négyes szintet a közbeszerzési szerződések esetében[53]. A fenti ellenőrzési stratégiai intézkedések gyakorlatilag nullára csökkentik a lehetséges kockázatokat, és valamennyi kedvezményezettet elérik. A további kockázatcsökkentést szolgáló kiegészítő intézkedések aránytalanul magas költséget eredményeznének, és ezért ilyenek nincsenek előirányozva. Az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság úgy véli, hogy nincs változás a jelenlegi programhoz képest az ellenőrzés szempontjából, ezért ugyanezt az ellenőrzési stratégiát fogja alkalmazni a 2020-as program tekintetében. A fenti ellenőrzési stratégia végrehajtásához kapcsolódó költségek a költségvetés 2,60%-ára korlátozódnak, és várható, hogy ugyanilyen arányúak maradnak. A program ellenőrzési stratégiája hatékonynak tekinthető ahhoz, hogy a meg nem felelés kockázatát gyakorlatilag nullára csökkentse, és a kapcsolódó kockázatokkal arányosnak tekinthető. 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket. Valamennyi szabályozási ellenőrzési mechanizmus alkalmazásán kívül a Főigazgatóság a Bizottság új, 2011. június 24-én elfogadott csalás elleni stratégiájával (CAFS) összhangban ki fog dolgozni egy csalás elleni stratégiát, többek között annak biztosítása érdekében, hogy belső csalásellenes ellenőrzési mechanizmusai teljes mértékben összhangban álljanak a CAFS-sal, valamint, hogy csalási kockázatkezelési megközelítése a csalás kockázata által érintett területek azonosítását, és az arra adandó megfelelő válaszokat célozza. Amennyiben szükséges, hálózati csoportokat és a FISCUS programmal kapcsolatos csalási ügyek elemzését szolgáló, megfelelő IT-eszközöket alakítanak ki. 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik? · Jelenlegi költségvetési kiadási tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés………………………………] || diff. / nem diff.[54] || EFTA országoktól[55] || tagjelölt országoktól[56] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében || || || || || || · Létrehozandó új költségvetési tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás Szám [Megnevezés...................................................] || diff. / nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében 1 || 14 04 03 – FISCUS (vámügyi ágazat) || Diff. || NEM || IGEN || NEM || NEM 1 || 14 04 04 – FISCUS (adóügyi ágazat) || Diff. || NEM || IGEN || NEM || NEM 1 || 14 01 04 05 FISCUS – Igazgatási kiadások || nem diff. || NEM || NEM || NEM || NEM 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás[57] 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése A pénzügyi tranzakciós adóra vonatkozó javaslat végrehajtását szolgáló új európai IT-rendszer – amennyiben ilyenre szükség lesz – esetleges bevezetéséhez kapcsolódó költségek nem szerepelnek a FISCUS program költségvetésében, figyelemmel az említett javaslattal kapcsolatos folyamat korai szakaszára. millió EUR (három tizedesjegyig) A többéves pénzügyi keret fejezete: || 1 || Intelligens és inkluzív növekedés Főigazgatóság: Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || 2021-2023. év || ÖSSZESEN  Operatív előirányzatok: || || 14 04 03 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 71.300 || 73.400 || 75.500 || 77.600 || 79.800 || 82.100 || 84.300 || || 544.000 Kifizetési előirányzatok || (2) || 14.260 || 46.765 || 62.390 || 67.740 || 69.650 || 71.625 || 73.645 || 137.925 || 544.000 14 04 04 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || 33.100 || 33.100 || 33.100 || 33.200 || 33.200 || 33.200 || 33.300 || || 232.200 Kifizetési előirányzatok || (2a) || 9.268 || 24.163 || 27.473 || 29.818 || 29.863 || 29.873 || 29.908 || 51.834 || 232.200 Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[58] || || 14 01 04 05 || || (3) || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || || 1.400 Az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok összesen || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1(a)+3 || 104.600 || 106.700 || 108.800 || 111.000 || 113.200 || 115.500 || 117.800 || || 777.600 Kifizetési előirányzatok || =2+2(a)+3 || 23.728 || 71.128 || 90.063 || 97.758 || 99.713 || 101.698 || 103.753 || 189.759 || 777.600  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 104.400 || 106.500 || 108.600 || 110.800 || 113.000 || 115.300 || 117.600 || || 776.200 Kifizetési előirányzatok || (5) || 23.528 || 70.928 || 89.863 || 97.558 || 99.513 || 101.498 || 103.553 || 189.759 || 776.200  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || || 1.400 A többéves pénzügyi keret 1. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || 104.600 || 106.700 || 108.800 || 111.000 || 113.200 || 115.500 || 117.800 || || 777.600 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || 23.728 || 71.128 || 90.063 || 97.758 || 99.713 || 101.698 || 103.753 || 189.759 || 777.600 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások” millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN Főigazgatóság: Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság ||  Humánerőforrás || 15.069 || 15.069 || 15.069 || 15.069 || 15.069 || 15.069 || 15.069 || 105.483  Egyéb igazgatási kiadások || 0.610 || 0.610 || 0.610 || 0.610 || 0.610 || 0.610 || 0.610 || 4.270 Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság ÖSSZESEN || || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 109.753 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 15.679 || 109.753 || || || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || 2021-2023. év || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1-5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 120.279 || 122.379 || 124.479 || 126.679 || 128.879 || 131.179 || 133.479 || || 887.353 Kifizetési előirányzatok || 39.407 || 86.807 || 105.742 || 113.437 || 115.392 || 117.377 || 119.432 || 189.759 || 887.353 Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás – X A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok millió EUR-ban (három tizedesjegyig) Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN TELJESÍTÉSEK Teljesítések típusa[59] || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összköltség Általános célkitűzés: A belső piac megerősítése a vámunió és az adózási rendszerek működésének a részt vevő országok, azok vám- és adóigazgatási szervei, tisztviselői és a külső szakértők közötti együttműködés révén történő javításával. Vámügyi ágazat || || || || || || || || || || || || || || || || IT-kapacitásépítés || IT-szerződések száma || || megközelítőleg 30 || 57.000 || || 59.100 || || 61.200 || || 63.300 || || 65.500 || || 67.800 || || 70.000 || || 443.900 Közös fellépések || A szervezett események száma || || megközelítőleg 450 || 11.500 || || 11.500 || || 11.500 || || 11.500 || || 11.500 || || 11.500 || || 11.500 || || 80.500 Humán kapacitásépítés || Képzések száma || || megerősítendő || 2.800 || || 2.800 || || 2.800 || || 2.800 || || 2.800 || || 2.800 || || 2.800 || || 19.600 Részösszeg a vámügyi ágazatban || || 71.300 || || 73.400 || || 75.500 || || 77.600 || || 79.800 || || 82.100 || || 84.300 || || 544.000 Adóügyi ágazat || || || || || || || || || || || || || || || || IT-kapacitásépítés || IT-szerződések száma || || megközelítőleg 20 || 23.300 || || 23.300 || || 23.300 || || 23.300 || || 23.300 || || 23.300 || || 23.300 || || 163.100 Közös fellépések || A szervezett események száma || || megközelítőleg 260 || 8.500 || || 8.500 || || 8.500 || || 8.500 || || 8.500 || || 8.500 || || 8.500 || || 59.500 Humán kapacitásépítés || Képzések száma || || megerősítendő || 1.300 || || 1.300 || || 1.300 || || 1.400 || || 1.400 || || 1.400 || || 1500 || || 9.600 Részösszeg az adóügyi ágazatban || || 33.100 || || 33.100 || || 33.100 || || 33.200 || || 33.200 || || 33.200 || || 33.300