Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyv II. és III. mellékletének módosítására irányuló javaslat, valamint a tengeri hulladékról szóló regionális cselekvési terv elfogadására vonatkozó javaslat tekintetében a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló barcelonai egyezmény szerződő feleinek 18. rendes ülésén képviselendő álláspont meghatározásáról /* COM/2013/0743 final - 2013/0357 (NLE) */





INDOKOLÁS 1. Az EU részes fele a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezménynek (barcelonai egyezmény)[1] és jegyzőkönyveinek. Olaszország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Szlovénia, Málta, Ciprus és Horvátország szintén részes felei az egyezménynek és jegyzőkönyveinek, csakúgy mint 13 nem uniós földközi-tengeri ország. 2. A barcelonai egyezmény szerződő feleinek 18. rendes ülését 2013. december 3–6-ig tartják a törökországi Isztambulban. 3. A szerződő felek ülését felkérik, hogy többek között két joghatással bíró jogi aktusról hozzon határozatot: – a Földközi-tenger szárazföldi eredetű szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyv keretébe illeszkedő, a tengeri hulladékról szóló regionális cselekvési terv elfogadására vonatkozó javaslat; – a mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyv II. és III. mellékletének módosítására irányuló javaslat[2]. 4. A tengeri hulladékról szóló regionális cselekvési terv elfogadására vonatkozó javaslatról: a) A szárazföldi eredetű szennyezés elleni védelemről szóló jegyzőkönyv előírja, hogy a szárazföldi forrásokból és tevékenységekből származó szennyezés kiküszöbölésére az egyezmény keretében regionális cselekvési terveket kell elfogadni. A tervek elfogadása után az azokban szereplő intézkedések és ütemtervek a szárazföldi eredetű szennyezés elleni védelemről szóló jegyzőkönyv 15. cikke végrehajtásának keretében jogilag kötelező erejűvé válnak. b) Az egyezmény titkársága elkészítette a tengeri hulladékról szóló regionális cselekvési tervre vonatkozó új javaslatot, melyet a MEDPOL – az egyezmény illetékes szakmai testülete – 2013. júniusában elfogadott. E javaslat összhangban van a hulladékkal és a vízzel kapcsolatos uniós szabályozással[3], valamint a Rio+20 konferencián tett, a tengeri hulladék jelentős csökkentésére vonatkozó kötelezettségvállalással[4]. A javaslatot emellett néhány további technikai kiigazítással ki kell egészíteni a felek 18. ülésén. A tengervédelmi stratégiáról szóló 2008/56/EK keretirányelv célkitűzéseinek elérésének előmozdításához megerősített együttműködésre van szükség a harmadik országokkal a tengeri környezet védelme terén[5]. c) A tengeri hulladékról szóló regionális cselekvési terv – amint az 5. cikkében olvasható – nem érinti a tengeri hulladék kezelésére vonatkozó más – meglévő vagy jövőbeni – nemzeti, regionális vagy nemzetközi jogi eszközökben vagy programokban foglalt, szigorúbb rendelkezéseket. A cselekvési terv felkéri a feleket, hogy adott esetben dolgozzanak ki megfelelő, a tengeri hulladékot célzó intézkedéseket és programokat. 5. A mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyv módosítására irányuló – öt korallfajnak a III. mellékletből a II. mellékletbe történő előre sorolására, valamint hat egyéb fajnak közvetlenül a II. mellékletbe történő felvételére vonatkozó – javaslatról a) Az egyezmény illetékes szakmai testülete – a mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyv kapcsolattartóinak ülése keretében – megvitatta a javaslatot. A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) részt vett az ülésen. Az egyezmény 17. cikkével és a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségről szóló jegyzőkönyv 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban a jegyzőkönyv mellékleteinek módosítása az érintett szerződő felek által a módosítás elfogadásakor megállapított időszak lejártával a jegyzőkönyv valamennyi szerződő fele számára hatályba lép, kivéve azokat a szerződő feleket, amelyek kimaradásukról értesítették a letéteményest. b) Az érintett korallfajok az élőhely-irányelv[6] I. mellékletében olyan, közösségi jelentőségű természetes élőhelytípusokként szerepelnek, amelyek megőrzéséhez különleges természetmegőrzési területek kijelölése szükséges[7]. E korallfajok közül ötöt (Callogorgia verticillata, Cladocora caespitosa, Ellisella paraplexauroides, Lophelia pertusa and Madrepora oculata) kifejezetten említ az Európai Unió élőhelyeinek értelmező kézikönyve [8], más fajok pedig (Antipatella subpinnata, Antipathes dichotoma, Antipathes fragilis, Leiopathes glaberrima, Parantipathes larix, Cladocora debilis) mint korallzátonyokat alkotó organizmusok szerepelnek. c) E javaslatok támogatásával az EU biztosítja, hogy kifelé és befelé következetes módon lépjen fel. Az EU elkötelezett a biológiai sokféleség megőrzéséért folytatott nemzetközi együttműködés mellett, összhangban az EUMSZ 191. cikke (1) bekezdésével, valamint a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény 5. cikkével, a biológiai sokféleségről szóló egyezmény részes feleinek 2010-ben, Nagojában tartott konferenciáján kötött megállapodással, a fenntartható fejlődéssel foglalkozó 2012. évi ENSZ-konferencián megfogalmazott – a korallzátonyoknak és a mangrove területeknek többek között az éghajlatváltozás, az óceánok savasodása, a túlhalászás, a kártékony halászati gyakorlatok és a szennyezés általi jelentős sebezhetőségével kapcsolatos – aggodalmakkal, a korallzátony és mangrove ökoszisztémák védelme, társadalmi, gazdasági és környezeti előnyeik kiaknázása, valamint a szakmai együttműködés és az információk önkéntes megosztásának megkönnyítése érdekében a nemzetközi együttműködés támogatása melletti kötelezettségvállalással, továbbá a biológiai sokféleségre vonatkozó 10. aicsi céllal, melynek értelmében a korallzátonyok és egyéb, az éghajlatváltozás és az óceánok savasodása hatásainak kitett, sebezhető ökoszisztémák integritásának és működésének fenntartása érdekében 2015-ig minimálisra kell csökkenteni a rájuk nehezedő többszörös, ember okozta terhelést. 6. A mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyv módosítására vonatkozó javaslat, valamint a szárazföldi forrásokból származó szennyezés elleni védelemről szóló jegyzőkönyv 15. cikke értelmében a tengeri hulladékról szóló regionális cselekvési tervre vonatkozó javaslat nem teszi szükségessé az uniós jog módosítását. 7. A fentiekre való tekintettel helyénvaló, hogy az Európai Unió támogassa a tengeri hulladékról szóló regionális cselekvési terv elfogadására, valamint a mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyv II. és III. mellékletének módosítására irányuló javaslat elfogadását. 2013/0357 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyv II. és III. mellékletének módosítására irányuló javaslat, valamint a tengeri hulladékról szóló regionális cselekvési terv elfogadására vonatkozó javaslat tekintetében a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló barcelonai egyezmény szerződő feleinek 18. rendes ülésén képviselendő álláspont meghatározásáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[9], mivel: (1) Az EU szerződő fele a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezménynek[10] (a továbbiakban: a barcelonai egyezmény). (2) Az EU részes fele a Földközi-tenger szárazföldi eredetű szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyvnek (a továbbiakban: a szárazföldi eredetű szennyezés elleni védelemről szóló jegyzőkönyv) és a mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyvnek[11] (a továbbiakban: a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségről szóló jegyzőkönyv). (3) A barcelonai egyezmény és jegyzőkönyvei szerződő feleinek 2013. december 3–6-ig a törökországi Isztambulban tartandó 18. rendes ülése meg fogja vizsgálni az alábbiak elfogadását: a) a Földközi-tenger szárazföldi eredetű szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyv keretébe illeszkedő, a tengeri hulladékról szóló regionális cselekvési terv elfogadására vonatkozó javaslat; b) a mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyv II. és III. mellékletének módosítására irányuló javaslat. (4) A mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyv II. és III. mellékletének módosítására irányuló javaslat tekintetében: a) Az egyezmény döntéshozatali szerve az egyezmény szerződő feleinek ülése; a ráruházott hatáskörök kiterjednek többek között az egyezményhez és jegyzőkönyveihez kapcsolódó mellékletek szükség szerint módosítására. A barcelonai egyezmény 17. cikkével és a jegyzőkönyv 14. cikkének (1) bekezdésével összhangban a jegyzőkönyv mellékleteinek módosítása az érintett szerződő felek által a módosítás elfogadásakor megállapított időszak lejártával a jegyzőkönyv valamennyi szerződő fele számára hatályba lép, kivéve azon felekre nézve, amelyek írásban értesítették a letéteményest arról, hogy nem áll módjukban jóváhagyni a módosítást. b) A földközi-tengeri cselekvési terv (UNEP/MAP) és a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) között létrejött egyetértési megállapodásnak megfelelően a tudományos információ időben és megfelelő módon történő áramlását biztosítandó, a jegyzőkönyv mellékleteit érintő esetleges módosításokat a feleknek meg kell vitatniuk. c) Indokolt, hogy az EU támogassa ezt a javaslatot, mert tudományos szempontból megalapozott, megfelel az uniós szabályozásnak – különösen az élőhely-irányelvnek – és a biológiai sokféleség megőrzéséért folytatott nemzetközi együttműködés melletti uniós elkötelezettségnek, valamint összhangban van a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény[12] 5. cikkével, a biológiai sokféleségről szóló egyezmény azon 2010-ben közösen meghatározott célkitűzésével, amely a biológiai sokféleség jelenlegi leépülési ütemének 2020-ig való jelentős mérséklésére irányul, valamint a biológiai sokféleségre vonatkozó 10. aicsi céllal, melynek értelmében a korallzátonyok és egyéb, az éghajlatváltozás és az óceánok savasodása hatásainak kitett, sebezhető ökoszisztémák integritásának és működésének fenntartása érdekében 2015-ig minimálisra kell csökkenteni a rájuk nehezedő többszörös ember okozta terhelést. (5) A Földközi-tenger szárazföldi eredetű szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyv keretébe illeszkedő, a tengeri hulladékról szóló regionális cselekvési terv elfogadására vonatkozó javaslat tekintetében: a) A szárazföldi eredetű szennyezés elleni védelemről szóló jegyzőkönyv előírja, hogy a szárazföldi forrásokból és tevékenységekből származó szennyezés kiküszöbölésére a szerződő felek ülése keretében intézkedéseket és ütemterveket tartalmazó regionális cselekvési terveket és programokat kell elfogadni. A jegyzőkönyv 15. cikke értelmében a tervek elfogadása után az azokban szereplő intézkedések és ütemtervek a titkárság által a részes feleknek küldött értesítés időpontjától számított száznyolcvanadik napon válnak kötelező erejűvé. b) A tengeri hulladékról szóló regionális cselekvési tervet a felek által kijelölt, a felek üléseinek előkészítéséért felelős testület készítette el, és azt az egyezmény illetékes szakmai testülete jóváhagyta. Továbbá a jelenlegi uniós gyakorlattal való nagyobb összhang érdekében a regionális cselekvési tervet még ki kell egészíteni néhány technikai módosítással. c) A regionális cselekvési terv az uniós jog által lefedett területet érint, különösen a hulladék, a víz és a közlekedés területén[13], és összhangban van a Rio+20 konferencián tett, a tengeri hulladék jelentős csökkentésére vonatkozó kötelezettségvállalással. A tengervédelmi stratégiáról szóló 2008/56/EK keretirányelv célkitűzéseinek elérésének előmozdításához megerősített együttműködésre van szükség a harmadik országokkal a tengeri környezet védelme terén. (6) A szerződő felek 18. rendes ülése által megvizsgálandó két javaslat nem tenné szükségessé az uniós jog módosítását. (7) Indokolt, hogy az EU támogassa e javaslatokat. ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk A barcelonai egyezmény és jegyzőkönyvei szerződő feleinek 18. rendes ülésén az Európai Unió azt az álláspontot képviseli, hogy támogatandó az alábbi fajoknak a jegyzőkönyv II. mellékletébe történő felvétele és ennek megfelelően a III. mellékletéből történő törlése: · Antipatella subpinnata (Ellis & Solander, 1786); · Antipathes dichotoma (Pallas,1766); · Antipathes fragilis (Gravier, 1918); · Leiopathes glaberrima (Esper, 1792); · Parantipathes larix (Esper, 1790); valamint az alábbi fajok felvétele a II. mellékletbe: · Callogorgia verticillata (Pallas, 1766); · Cladocora caespitosa (Linnaeus, 1767); · Cladocora debilis (Edwards & Haime, 1849); · Ellisella paraplexauroides (Stiasny, 1936); · Lophelia pertusa (Linnaenus, 1758); · Madrepora oculata (Linnaeus, 1758). 2. cikk A szóban forgó ülésen továbbá az EU álláspontja azt az álláspontot képviseli, hogy a Földközi-tenger szárazföldi forrásokból és tevékenységekből származó szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyv 15. cikke végrehajtásának keretébe illeszkedő, a tengeri hulladékról szóló regionális cselekvési terv elfogadását szintén támogatja. Az Unió képviselői arra fognak törekedni, hogy elfogadása előtt a szöveget kis mértékben módosítsák annak érdekében, hogy: – tükrözze a hulladékhalászatra vonatkozó iránymutatások kidolgozásának és a helyes gyakorlatok megvitatásának szükségességét, – síkra szálljon a mediterrán térség tengeri hulladékra vonatkozó regionális adatbankja és más regionális vagy átfogó adatbázisok közötti kompatibilitás mellett, – felvegye a mikroműanyagot a tengeri hulladék fogalommeghatározásába, és – megerősítse az érintettek bevonására történő hivatkozásokat. A szerződő felek 18. rendes ülésén az Unió képviselői a Tanács további határozata nélkül is elfogadhatnak ezen álláspontot érintő kismértékű változtatásokat. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [...] [1] A Tanács 77/585/EGK határozata (1977. július 25.) a Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény megkötéséről, valamint a Földközi-tenger hajókról és légi járművekről történő kidobással okozott szennyezésének megelőzéséről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról, HL L 240., 1977.9.19., 1. o. [2] A Tanács 1999. október 22-i 1999/800/EK határozata a mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyv létrehozásáról és e jegyzőkönyv mellékleteinek elfogadásáról (barcelonai egyezmény), HL L 322., 1999.12.14., 1. o. [3] Mint például a hulladékokról szóló keretirányelv (a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, HL L 312., 2008.11.22., 3–30. o.), a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv (a települési szennyvíz kezeléséről szóló, 1991. május 21-i 91/271/EGK tanácsi irányelv, HL L 135., 1991.5.30., 40–52. o.), valamint a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről szóló irányelv (a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről szóló, 2010. október 20-i 2010/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, HL L 283., 2010.10.29., 1–10. o.) és a kikötői fogadólétesítményekről szóló irányelv (a hajókon keletkező hulladék és a rakománymaradványok fogadására alkalmas kikötői létesítményekről szóló, 2000. november 27-i 2000/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, HL L 332., 2000.12.28., 81–90. o.). [4] A Rio+20 konferencia „A jövő, amit akarunk” c. záródokumentuma 163. pontja: „Továbbá vállaljuk, hogy a rendelkezésre álló tudományos adatok alapján aktívan tenni fogunk azért, hogy 2025-re jelentősen csökkenjen a tengeri hulladék mennyisége a partvidéki és a tengeri környezetkárosodás megakadályozása érdekében.” [5] HL L 162., 2008.6.21., 11. o. [6] A Tanács 1992. május 21-i 92/43/EGK irányelve a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről, HL L 206., 1992.7.22., 7. o. [7] Az élőhely-irányelv 1. cikk (l) pontjában szereplő fogalommeghatározás szerint a különleges természetmegőrzési terület olyan, közösségi jelentőségű és a tagállamok által törvényi, közigazgatási és/vagy szerződéses aktus útján kijelölt természeti terület, amelyben meghozták a szükséges intézkedéseket azon természetes élőhelyek és/vagy fajok populációinak kedvező védettségi helyzetének helyreállítására illetve fenntartására, amelyek céljára a természeti területet kijelölték. [8] http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/habitatsdirective/docs/Int_Manual_EU28.pdf [9] HL C […], […], […]. o. [10] A Tanács 1977. július 25-i 77/585/EGK határozata .) a Földközi-tenger szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény megkötéséről, valamint a Földközi-tenger hajókról és légi járművekről történő kidobással okozott szennyezésének megelőzéséről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról, HL L 240., 1977.9.19., 1. o. [11] A Tanács 1999. október 22-i 1999/800/EK határozata a mediterrán térségben a fokozottan védett területekről és a biológiai sokféleségéről szóló jegyzőkönyv létrehozásáról és e jegyzőkönyv mellékleteinek elfogadásáról (barcelonai egyezmény), HL L 322., 1999.12.14., 1. o. [12] A Tanács 1993. október 25-i 93/626/EGK határozata a biológiai sokféleségről szóló egyezmény megkötéséről, HL L 309., 1993.12.13., 1. o. [13] Mint például a hulladékokról szóló keretirányelv (a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, HL L 312., 2008.11.22., 3–30. o.), a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv (a települési szennyvíz kezeléséről szóló, 1991. május 21-i 91/271/EGK tanácsi irányelv, HL L 135., 1991.5.30., 40–52. o.), valamint ezek mellett a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről szóló irányelv (a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről szóló 2010/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, HL L 283., 2010.10.29., 1–10. o.) és a kikötői fogadólétesítményekről szóló irányelv (a hajókon keletkező hulladék és a rakománymaradványok fogadására alkalmas kikötői létesítményekről szóló, 2000. november 27-i 2000/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, HL L 332., 2000.12.28., 81–90. o.).