HU    HU  
 EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2011.10.20. 
SEC(2011) 1227 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
Javaslat  
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE 
a pénzügyi eszközök piacairól (átdolgozás) 
 
valamint 
 
Javaslat  
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
 
a pénzügyi eszk özök piacairól 
{COM(2011) 656 végleges} 
{SEC(2011) 1226 végleges}  
HU 2   HU BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
Javaslat  
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS  A TANÁCS IRÁNYELVE 
a pénzügyi eszközök piacairól (átdolgozás) 
 
valamint 
 
Javaslat  
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE 
 
a pénzügyi eszközök piacairól 
HU 3   HU 1. PROBLÉMAMEGHATÁROZÁS 
A pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelv (MiFID) szabályozási ke retet ad a bankok és 
befektetési vállalkozások á ltal nyújtott, pénzügyi eszköz ökkel kapcsolatos befektetési 
szolgáltatások (közvetítés, tanácsadás, forgal mazás, portfóliókezelés, jegyzés stb.) kapcsán, 
illetve a szabályozott piacok piacm űködtetők általi m űködtetetése tekintetében, hatásköröket 
és feladatokat adva a tagállami illetékes hatóságoknak is.  
Átfogó célkit űzése, hogy fokozza az uniós pénzügyi piacok integrációját, versenyképességét 
és hatékonyságát. Eltörölte  a tagállamok azon lehet őségét, hogy a pénzügyi eszközökkel 
folytatott kereskedést valamely konkrét t őzsde használatához kössék és ezzel Európa-szerte 
szabaddá tette a versenyt a hagyományos t őzsdék és az alternatív helyszínek között. A bankok 
és befektetési vállalkozások számára meger ősített „útlevelet” biztos ított ahhoz, hogy az EU 
egész területén nyújthassanak befektetési sz olgáltatásokat, amennyiben megfelelnek a 
szervezeti és a jelentés tételi követelményeknek, va lamint az átfogó befektet ővédelmi 
szabályoknak. 
A technológiai fejl ődéssel is a háttérben 3,5 év alat t elérte, hogy a helyszínek között 
felerősödött a pénzügyi eszközök keresked éséért folytatott verseny, és b ővült a befektet ők 
választéka a szolgáltatók és a pénzügyi esz közök terén. Összességében, az ügyleti költségek 
csökkentek, az integráció pedig fokozódott. Ug yanakkor néhány probléma is felmerült.  
1.1. A piacok és a piaci szerepl ők közötti egyenl őtlen versenyfeltételek  
A MiFID átültetése, a technológiai fejl ődéssel a háttérben, alapvet ően megváltoztatta az 
európai pénzügyi piacok felépítését, különösen a t őkeinstrumentumok te rületén, és ezzel a 
piaci szerepl őket is magatartásuk megújítására késztette.  
Először is, a gyakorlatban el őfordulhat, hogy az MTF-ek – annak ellenére, hogy hasonló 
szolgáltatásokat nyújtanak – ke vésbe szigorú szabályozási és felügyeleti szabályok alá 
tartoznak, mint a szabályozott piacok. Emellett egyes újonnan létrejött ke reskedési helyszínek 
és piaci struktúrák – például a brókerek összep árosító rendszerei és a származtatott termékek 
kereskedési platformjai – az MTF-ekhez és  a rendszeres internalizálókhoz hasonló 
tevékenységeket végeznek, de nem tartozna k ugyanolyan szabályozói (átláthatósági és 
befektetővédelmi) követelmények hatálya alá.  
Ezen felül a gyors technológiai változások, kül önösen az automatizált és a nagyfrekvenciájú 
kereskedés (HFT) elterjedése aggályokat ébreszt a piacok szabályos m űködését fenyeget ő új 
kockázatok kapcsán, annál is inká bb, hogy nem minden HFT-keresked ő tartozik a MiFID 
engedélyezési és felügyeleti hatálya alá.  
Harmadszor, a t őkeinstrumentumok t őzsdén kívüli (OTC) kereskedésének elterjedése néhány 
nemzeti felügyeleti hatóság szerint veszélyezteti a t őzsdei árképzés min őségét és reprezentatív 
jellegét. Ezenkívül a G20-ak  egyetértettek abban, hogy a t őzsdén kívül forgalmazott 
szabványosított származtatott termékek kereskedését t őzsdékre vagy adott esetben 
elektronikus kerekedési pl atformokra kell terelni.  
1.2. A kkv-k nehézségei a pénzügyi piacok elérésében 
A kis- és középvállalkozások nehezebben és költségesebben tudnak t őkét szerezni a sajátt őke-
piacokon, mint a nagyobb kibocsátók. Nehézségei k a kkv-piacok kisebb láthatóságára, a kkv-
HU 4   HU részvények piaci likviditásána k hiányára és az induló kibocsá tás magas költségeire vezethet ők 
vissza. 
1.3. Az átláthatóság hiánya a piaci szerepl ők számára  
Aggályok merültek fel annak kapcsán is, hogy a MiFID-ben meghatár ozott átláthatósági 
szabályok nem elégségesek a sajátt őke- és az egyéb pénzügyi  piacokon egyaránt aktív 
szereplők számára. 
Ami a sajátt őke-piacokat illeti, az elektronikus  kereskedés elterjedése lehet ővé tette egyfajta 
„árnyéklikviditás” megteremtését és „árnyék megbízások” használatát, amelyekkel a piaci 
szereplők a piaci hatások költségeit kívánják mi nimalizálni. Az árnyékportfóliók fokozott 
elterjedése azonban szabályozói aggályokat vet fel, mivel végs ő soron károsan befolyásolhatja 
a „megvilágított” piacok árképzési mechanizmusát. A sajátt őke-piacok kereskedési 
jelentéseinek késedelmes közzététele miatt piaci szerepl ők és felügyeleti hatóságok is 
aggodalmukat fejezték ki.  
Ami az egyéb pénzügyi piacokat illeti, ezek  átláthatósági követelményei nem a MiFID, 
hanem csak nemzeti szint ű jogszabályok hatályába tart oznak, ami nem minden esetben 
tekinthető elégségesnek.  
Emellett ott van még a rendelkezésre bocsátott információk min őségének és formátumának, 
valamint a rendelkezésre bocsátásért felszámíto tt díjnak a kérdése, illetve az információk 
konszolidálásával kapcsolatos nehézségek  kérdése is. E kérdések – teljes kör ű kezelésük 
nélkül – az átláthatóság, a pénzügyi sz olgáltatók közötti verseny és a befektet ővédelem 
tekintetében alááshatják  a MiFID átfogó célkit űzéseinek megvalósulását.  
1.4. Az átláthatóság hiánya a szabályozók számára és a felügyeleti hatáskörök 
elégtelensége bizonyos kulcsterületeken 
A pénzügyi befektet ők fokozott jelenléte az árupiacokon – különösen olyan 
referenciatermékek, mint az olaj vagy a mez őgazdasági termékek származtatott piacain – az 
árak túlzott növekedését és volatilitását idézhette el ő. A származtatott termékek, különösen az 
árualapú származtatott termékek esetében nem valósul meg a pozíciók felügyelete és 
menedzsmentje, pedig az megakadál yozhatná a piacok szabálytalan m űködését és a 
befektetők károsodását. A kibocsátási egys égekre vonatkozó szabályozási keret 
egyértelm űségével és következetességével  kapcsolatos hiányosságok kedvez őtlen hatással 
járnak a piac integritására és a befektet ővédelemre a kibocsátási egységek másodlagos 
azonnali piacán.   
A hatályos ügyletjelentési követelmények hatályuk sz űkössége (a csak t őzsdén kívül 
kereskedett pénzügyi eszközökr ől nem kell jelentést tenni) és sokféleségük miatt nem 
biztosítanak teljes kör ű rálátást a piacra az ille tékes hatóságok számára.  
A felgyülemlett tapasztalatok – különösen a pénzügyi válság alatt szerzettek – rámutattak 
arra, hogy a hatáskörök nem elegend őek ahhoz, hogy kedvez őtlen események felmerülésekor 
tiltani vagy korlátozni lehess en a kereskedést vagy valamely termék vagy szolgáltatás 
forgalmazását; hasonló a helyzet a korlátozásokka l, valamint a vizsgálati jogkörökkel és a 
szankciókkal is.  
HU 5   HU 1.5. A befektet ővédelem elégtelensége  
A jelenlegi MiFID több  olyan rendelkezést tartalmaz, amelyek eredményeként a befektet ők 
nem részesülnek elég séges vagy megfelel ő szintű védelemben. Következésképpen 
előfordulhat, hogy a befektet ők számukra alkalmatlan pénzügyi termékeket vásárolnak, vagy 
nem optimális befektetési döntéseket hoznak.  
Először is, az irányelv nem következetes: a MiFID hatálya nem, vagy nem egyértelm űen 
terjed ki egyes befektetési vállalkozásokra va gy termékekre, például a strukturált betétekre.  
Másodszor, a befektet őknek nyújtott szolgáltatások egy rész ével kapcsolatban bizonytalanság 
uralkodik, erre példaként említhet ő a csak a teljesítésre vonatkozó szolgáltatások hatóköre, a 
befektetési tanácsadás színvonala vagy az ösztön zések rendszere. Ami az utóbbiakat illeti: a 
befektetők nem mindig tartják elég egyértelm űnek vagy pontosnak a MiFID harmadik felekt ől 
kapott ösztönz őkre vonatkozó közzétételi szabályait. 
Harmadszor: a visszaélésszer ű értékesítések miatt foglal kozni kell a nem lakossági 
ügyfeleknek történ ő szolgáltatásnyújtással és az ügyfelek osztályozásával.  
Végül, a teljesítés min őségére vonatkozó adatok hiánya mi att a befektetési vállalkozások nem 
feltétlenül tudják ki választani a lehet ő legjobb értékesítési helyszínt ügyfeleik számára. 
1.6. A piaci szerepl ők szervezetével, folyamataival, kockázatellen őrzésével és -
értékelésével kapcsolatos hiányosságok  
E problémák két f ő vetülettel rendelkeznek. El őször is, a közelmúlt eseményei világossá 
tették, hogy nincs kell ően meghatározva a vezet őség feladatköre, nem elégségesek az új 
termékek, m űveletek és szolgáltatások bevezetésének szervezeti feltételei,  és hiányosak a 
belsőkontroll-funkciók. Másodszor, hiányoznak a portfóliókezeléssel, a jegyzéssel és az 
értékpapír-elhelyezéssel kapc solatos konkrét szervezeti köve telmények, amint azt számos 
olyan ügyfél panasza meger ősítette, amely több tagállamban is be van jegyezve. 
1.7. Az elszámolási infrastruktúra versenyakadályai 
Az uniós kereskedési helyszínek és az elsz ámolási szolgáltatók ka pcsolatrendszere olyan 
irányba fejl ődött, amely a gyakorlatban egy sor akadál yt állít a határokon átnyúló verseny elé. 
Miközben folyamatosan zajlik a vita egyfel ől a vertikálisan integrált kereskedési és 
elszámolási platformok, másfel ől a horizontális irányultságú, több kereskedési platformot 
kiszolgáló elszámolóházak el őnyeiről és relatív er ősségeiről, addig a MiFID révén teret kapó 
kereskedési platformok szintjén meghiúsul a páneurópai szint ű verseny.  
2. A SZUBSZIDIARITÁS ELEMZÉSE  
A felülvizsgálattal érintett kérdések legtöbbje  már most is az uniós  joganyag és a MiFID 
hatálya alá tartozik. A pénzügyi piacok ezenkívü l jellegüknél fogva határokon átnyúlóak, és 
egyre inkább azok lesznek. A nemzetközi piacokhoz a lehet ő legnagyobb mértékben 
nemzetközi szabályokra van sz ükség. Így tehát azoknak a fe ltételeknek, amelyek mellett a 
befektetési vállalkozások és a piacm űködtetők versenyeznek – legyen szó akár a kereskedés 
előtti és utáni átláthatóságról, a befektet ővédelemről vagy a piaci szerepl ők kockázatértékelési 
és -ellenőrzési tevékenységér ől – határokon átnyúlóan egységes nek kell lenniük, és már ma is 
mind a MiFID központi elemét képezik. Egyes te rületeken a tagállam ok az irányelv adta 
HU 6   HU engedéllyel élve szigorúbb követelményeket fogalmaztak meg. Ezzel azonban csak határaikon 
belül kezelték a problémát. Az összeh angolatlan fellépés nem képes egyenl ő versenyfeltételek 
és azonos szint ű befektetővédelem / piaci integritás teremtésére. Európai szint ű fellépés 
szükséges tehát ahhoz, hogy a MiFID átültetése  óta lezajlott pénzügyi  piaci fejlemények 
tekintetében aktualizálni és módosítani lehessen a benne megfogalmazott szabályozási 
keretet.  
Az új jogalkotási javaslatok végrehajtásában az Európai Értékpapír-piaci Hatóságnak (EÉPH) 
is kulcsszerepet kell játszania. Ezen európai ha tóság létrehozásának egyik célja az egységes 
értékpapírpiac m űködésének továbbfejlesztése; ehhez uni ós szinten új szabályokkal kell 
biztosítani a megfelel ő hatásköröket az EÉPH számára.  
3. CÉLKITŰZÉSEK  
A fenti problémameghatározás fényében a MiFI D felülvizsgálatának általános célja a 
befektetői bizalom er ősítése, a piaci szabálytalanságok kockázatának és a 
rendszerkockázatoknak a csökkentése, és e záltal a pénzügyi piacok hatékonyságának 
növelése, illetve a szerepl ők indokolatlan költség einek csökkentése. 
Ezen általános célkit űzések megvalósításához az alábbi  konkrétabb célok elérésére van 
szükség: 
(1) egyenlő versenyfeltételek bizt osítása a piaci szerepl ők számára; 
(2) nagyobb piaci átláthatóság bi ztosítása a piaci szerepl ők számára; 
(3) az átláthatóság növelése és a hatáskörök b ővítése a szabályozók számára a 
kulcsterületeken, illetve az európai szint ű koordináció fokozása;  
(4) a befektet ővédelem szintjének emelése; 
(5) a befektetési vállalkozások és a piacm űködtetők szervezeti hiányosságainak, 
túlzott kockázatvállalásának vagy ellen őrzési hiányosságainak kezelése. 
4. SZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
A felülvizsgálat kapcsán nagyon sok szakpolitikai lehet őség vizsgálatára került sor. 
Az első általános célkit űzés tekintetében a lehet őségek az összes piaci struktúra megfelel ő 
szabályozásával, a kisebb szerepl ők – például kkv-k – szükségleteinek kielégítésével, 
valamint az új kereskedési technológiá kkal foglalkoznak. Ide tartozik a meglév ő kereskedési 
helyszínek szabályozási keretének többféle meger ősítése, engedélyezési követelmények 
bevezetése és egy új típusú kereskedési helysz ín, a szervezett kereskedési rendszer (OTF) 
létrehozásának a lehet ősége; ezek a t őkeinstrumentumokkal való kereskedés azon vetületére 
vonatkoznának, amely jelenleg a brókerek ös szepárosító rendszerei ben (Broker crossing 
systems) folyik, valamint a különböz ő formájú származtatott termékekkel való kereskedésre. 
Kifejezetten a kkv-k tekintetében két választott lehet őség van: egy, a kkv-piacokra szabott 
szabályrendszer bevezetése, vagy az iparág által vezérelt kezdeményezés támogatása ezen piacok láthatóságának növelésére. Technológi ai szempontból ezen rendszerek használóinak, 
illetve a piacokhoz való hozzáférésüknek a jobb ellen őrzésén van a hangsúly. 
HU 7   HU A második általános célkit űzés tekintetében a kereskedés átláthatóságának növelésére 
szolgáló lehet őségek közé tartozik a t őkeinstrumentumokra vonatkozó jelenlegi 
követelmények kiigazítása, illetve az egyéb pénzügyi eszközök piacai vonatkozásában új 
követelmények kialakítása. Emellett több más lehet őség is szóba került a piaci adatok 
költségeinek csökkentésére, és ezen adatok hozzáférhet őségének a javítására az összevont 
adatszolgáltatási rendszer révén. 
Ami a harmadik általános célkit űzést illeti, a szabál yozók hatásköreit különböz ő 
intézkedésekkel lehetne meger ősíteni, például az új tevékeny ségekre vonatkozó engedélyezési 
rendszerrel, a pozíc iómenedzsment rendszerével, és a különböz ő szankciórendszerek 
megerősítésével. A harmadik felekre vonatkozó feltételek harmonizációjára különféle jogi 
eszközök állnak rendelkezésre, emellett több lehet őség merült fel az ügyletjelentések 
hatókörének b ővítésével és a felhasznált jelentési csatornák javításával kapcsolatban is. 
Különös figyelmet kapott az árualapú származtatott termékek piaca, amelyen különböz ő 
mechanizmusokkal lehetne javítani a volatilitás, illetve  a piaci szerepl ők és tevékenységeik 
feletti ellen őrzést.  
Ami a negyedik általános célkit űzést illeti, a befektet ővédelem er ősítése kapcsán több 
lehetőség is felmerült, olyan konkrét szolgáltatási területekre összpontosítva, mint például a 
befektetési tanácsadás vagy az összetett te rmékek, amelyek tekintetében szigorúbb 
keretrendszert és fokozottabb információs el őírásokat lehetne alkalmazni. 
Az utolsó célkit űzést illetően számos szakpolitikai megoldá s közül lehetne választani; ide 
tartozik a vállalatirányítás javítása, egyes konkr ét szolgáltatások, például a portfóliókezelés 
szervezési követelményeinek szigorítása, ille tve a telefonos és el ektronikus üzenetek 
rögzítését szabályozó el őírások harmonizációja. 
5. AZ ELŐNYBEN RÉSZESÍTETT LEHET ŐSÉGEK HATÁSAINAK ÉRTÉKELÉSE , 
A különböz ő szakpolitikai lehet őségeket a vonatkozó célkit űzések megvalósításában elért 
eredményességük és hatékonyságuk tekintetében vizsgálták. A lehet őségek összehasonlítása 
az alábbi eredményre vezetett: 
Ami az els ő általános célkit űzést illeti, az els ő előnyben részesített lehet őség az OTF-rendszer 
létrehozása, három célkit űzéssel: i. megfelel ő szabályozási keretren dszer létrehozása a 
brókerek összepárosító rendszerei számára, amelyek a t őkeinstrumentumok piacára jellemz ők, 
ii. megfelel ő szabályozási keretrends zer létrehozása azon különböz ő típusú kereskedési 
rendszerek számára, amelyeket jelenleg nem s zabályoznak kereskedési he lyszínként, és iii. 
olyan keret kialakítása, amely elég r ugalmas ahhoz, hogy képes legyen a jöv őben kialakuló 
kereskedési rendszerek és megoldások szabályozására. A második el őnyben részesített 
megoldás az automatizált kereskedést foly tató vállalkozások, illetve maguk a piacm űködtetők 
további szabályozása, különösen a koc kázatkezelés megbízhatósága és a m űködési 
biztosítékok tekintetében. A vizsgálat ok során elvetettek több olyan lehet őséget, amely a piaci 
likviditást hátrányosan befolyásoló nagyfrekvenc iájú kereskedési tevékenységet korlátozta 
volna; ide tartozik az a lehet őség is, amely szerint a megbízásokat egy meghatározott ideig a 
megbízási könyvben kellett volna tart ani. Ami a kkv-kat illeti, az iparág által vezérelt 
kezdeményezést elvetették, mivel túl költség es lett volna korlátozott potenciális el őnyeihez 
képest. 
Ami a második célkit űzést illeti, az el őnyben részesített lehet őség a tőkeinstrumentumok 
piacára vonatkozó jelenlegi átláthatósági re ndszer karcsúsítását öt vözi az egyéb pénzügyi 
HU 8   HU eszközök (kötvények és származtatott eszk özök) tekintetében típusonként egyedileg 
kialakított átláthatósági szabályrendszerrel. Ezzel megfelel ő egyensúly alakítható ki az 
átláthatóság és a likviditás között.  
A szabályozók hatásköreit és a felügye leti gyakorlat eg ységességét illet ően a választott 
lehetőség az új szolgáltatásoknak és termékekne k a pozíciómenedzsment rendszerén keresztül 
történő betiltásának lehet őségéből áll össze. Ezzel meger ősödnek a szabályozók hatáskörei, 
akik így kezelni tudják a befektet ővédelemmel és a piaci stabilitással kapcsolatos 
kockázatokat és a rendszerkockázatokat.  Emellett a szabályozók közötti együttm űködés 
javításával biztosítani lehet, hogy a fizikai és pénzügyi árupi acok tekintetében szabályosabb 
és stabilabb piaca alakuljon ki a az ár ualapú származtatott termékeknek.  
Ami a szabályozók felé teljesítend ő átláthatóságot il leti, a legjobbnak t űnő megoldás az 
ügyletjelentések hatókörének k iterjesztése és egyben a jelent éstétel javítása a jóváhagyott 
közzétételi mechanizmusok létrehozásával, ami lehet ővé teszi, hogy a szabályozók jobban 
megfigyelhessék a piacot és így meger ősíti a piac integritását.  
Az árualapú származtatott termékek piacán az új pozíciójelentési rendszer bevezetésével – 
amit az egyes árukeresked ők által élvezett mentességek felülvizsgálata kísér – az átláthatóság 
mind a szabályozók, mind a nyilvánosság számára javulni fog, mivel így jobban lehet majd 
értékelni a pénzügyi befektetések hatását az árképzési mechanizmusra és a kapcsolódó 
árvolatilitásra.  
Végül, a MiFID alkalmazásának a kibocsátási egységek másodlagos azonnali kereskedésére 
való kiterjesztése biztosítani fogja ezen azonnali piac megfelel ő szabályozását és felügyeletét, 
és egységet teremt a fizikai és a szár maztatott termékek piaca, illetve az els ődleges és a 
másodlagos piacok között. 
Ami a negyedik célkit űzést illeti, a választott lehet őségek először is kib ővítik a szabályozás 
termékekre, szolgáltatásokr a és szolgáltatókra vonat kozó hatályát, és meger ősítik a befektet ők 
védelmét, mivel kib ővítik a hatályba tartozó befektetési szolgáltatók (a MiFID alól jelenleg 
mentességet élvez ő kisméret ű befektetési tanácsadó váll alkozások analóg nemzeti szint ű 
üzletviteli szabályok hatály a alá fognak tartozni) és termékek  ( strukturált termékek) körét. 
Emellett le fog sz űkülni a csak teljesítési alapon értékesíthet ő összetett termékek köre és 
szigorodik az ügyfelek felé irá nyuló tájékoztatás köt elezettsége. A csak teljesítésre irányuló 
szerződések rendszerének teljes eltörlése nem megvalósítható, mivel túl zavaró és költséges 
lenne bizonyos, jó pénzügyi ismeretekkel rendelkez ő ügyfélkategóriák számára. A befektetési 
tanácsadás színvonalát a független tanácsadás fe ltételeinek meghatározásáv al lehetne javítani. 
Végül, a független befektetési tanácsadás és a portfóliókezelés kapcsán az ösztönz ők betiltása 
megszünteti a rendszerben rejl ő összeférhetetlenséget az ily en szolgáltatásokat kínáló 
vállalkozások számára, ami javítja a befektet őknek nyújtott szolgáltat ások színvonalát.  
Ami az utolsó célkit űzést illeti, az el őnyben részesített lehet őség a vállalkozásokat vezet ő 
személyek feladatkörének szigorítása, különösen a bels őkontroll-funkciók tekintetében, illetve 
a portfóliókezeléssel és a jegyzéssel kapc solatos konkrét szervezeti követelmények 
szigorítása, mivel ezek a befektet ővédelem és a piaci integritás kulcsterületeinek számítanak, 
és hozzájárulnak az európai keretrendszer  egységesítéséhez. Ezzel szemben az 
ügyfélpanaszok kezelésével foglalkozó bels ő funkció bevezetését elve tették, mert túlságosan 
körülményesnek és rugalmatlanak tartották. 
HU 9   HU 6. ELLENŐRZÉS ÉS ÉRTÉKELÉS  
A Bizottság nyomon követi, hogy a tagállam ok miként fogják alkalmazni a pénzügyi 
eszközök piacára vonatkozó jogalk otási javaslatban szerepl ő változtatásokat. A jogszabály 
alkalmazásának következményeir ől szóló értékelésre az átültetést követ ő három év után kerül 
majd sor, a Tanácsnak és az Európai Parlam entnek címzett jelentés formájában. Ennek 
alapjául a fenti szabályo zási intézkedések gyakorla ti hatásairól készített különböz ő jelentések 
szolgálhatnak majd.