Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) felmérései szerint az érdekelt felek ahelyett, hogy a változások bekövetkezésére várának, aktívan élnek az oktatás és a tanulás előmozdítására alkalmas digitális eszközök kínálta lehetőségekkel. Az oktatás és képzés területén jelentkező innovációs és vállalkozói szellemet fel kell karolni, és egyértelmű politikai hajlandósággal, valamint arra való törekvéssel kell támogatni, hogy az innováció mindenki számára működjön. Az innovatív gyakorlatokat meg kell osztani, meg kell vitatni és népszerűsíteni kell, valamint – amennyiben lehetséges – tovább is kell fejleszteni őket. Hozzáférhetőbbé kell tenni az elképzeléseket, az eszközöket, a módszereket, a folyamatokat, a rendszerszerű gondolkodást és a tervezői gondolkodásmódot az oktatási szakemberek számára, akik általában nincsenek teljes mértékben tisztában azzal, hogy máshol, akár épp a szomszédjukban, milyen bevált gyakorlatokat alkalmaznak.

A bevált gyakorlatok cseréjén, a társaktól való tanuláson és a felismerések megosztásán keresztül megvalósuló uniós szintű együttműködés bizonyítottan működő módja az uniós tagállamok oktatási és képzési rendszerei támogatásának. A közös keretrendszerek segítenek a hatékony megoldások meghatározásában, az eTwinninghez hasonló közös eszközök pedig a hatékonyság növeléséhez és a szélesebb körű hatás eléréshez járulnak hozzá. EU-szerte jellemzőek már az oktatásban az innovatív – különösen a digitális – gyakorlatok. Ezek az állami, magán- és nem kormányzati szereplőket is bevonó gyakorlatok különböző formákat öltenek. Az oktatási rendszerekben megvalósuló innováció azonban nem maga a végcél, hanem az oktatási rendszerekre jellemző minőség és inkluzivitás javításának egyik módja.

A digitális újítások emellett új kihívásokat is állítanak Európa általános és középiskolai, valamint felsőoktatási tanulói, illetve tanárai elé. A közösségi média oldalai és a hírportálok által használt algoritmusok jelentősen hozzájárulhatnak a torzítások és az álhírek erősödéséhez, az adatvédelem pedig a digitális társadalom egyik fő kérdésévé vált. A fiatalok, ahogy a felnőttek is, ki vannak téve az internetes megfélemlítésnek és zaklatásnak, a nyerészkedő magatartásnak és a zavaró online tartalmaknak. A jelentős részben visszakövethetetlen algoritmusok által vezérelt digitális adatoknak való mindennapos kitettség egyértelmű kockázatokkal jár, és minden eddiginél nagyobb fokú kritikai gondolkodást tesz szükségessé, valamint azt, hogy képesek legyünk pozitív és kompetens módon működni a digitális környezetben. Egyre nagyobb szükség van a médiaműveltségre, csakúgy mint a digitális készségek és kompetenciák – például a biztonság és az adatvédelem – széles skálájára, mindazonáltal ezeknek a népesség tágabb köre, valamint a fejlettebb szakmák és ágazatok számára történő biztosítása továbbra is kihívást jelent.

Az oktatás előnyt kovácsolhat az osztálytermi keretek kitágításából, a valós életben megélt tapasztalatokból és projektekből, valamint az új oktatási eszközökből, anyagokból és a nyíltan hozzáférhető oktatási erőforrásokból. Az online együttműködés számos lehetőséggel ruházza fel a tanulókat. A digitális technológiákhoz való hozzáférés és azok használata révén csökkenhet a kedvező és a kedvezőtlen társadalmi-gazdasági háttérrel rendelkező diákok közötti tanulási szakadék. A személyre szabott oktatás – az egyes tanulókra való koncentrálás révén – növelheti a motivációt. A technológia oktatásba való integrálása terén elért előrehaladás azonban továbbra is korlátozott mértékű.

Minden évben folytatódnak a reformtörekvések, azonban az uniós tagállamok között és azokon belül mégis makacs különbségek mutatkoznak, különösen a digitális infrastruktúra és készségek terén, ami akadályát képezi az inkluzív növekedésnek. Ez a helyzet a veszélyeztetett csoportokat különösen hátrányosan érinti. Ezenfelül továbbra is egyértelmű problémát jelent, hogy a lányok nem mutatnak kellő érdeklődést az információs és kommunikációs technológiákkal (IKT) kapcsolatos tanulmányok, a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika iránt. Emiatt társadalmi és gazdasági lehetőségek maradnak kiaknázatlanul, a nemek közötti egyenlőtlenség pedig erősödhet.

A Bizottság 2018 januárjában rendezi meg az első európai oktatásügyi csúcstalálkozót, amelynek tág témája „Az európai oktatási térség megalapozása: az innovatív, inkluzív és értékalapú oktatásért”. Az Új európai készségfejlesztési program teljesítésének részeként a Bizottság javaslatot fog tenni Az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciák európai referenciakerete módosítására, amely meghatározza azokat az ismereteket, készségeket és magatartásokat – a digitális kompetenciát is beleértve –, amelyekre az embereknek az életben való boldoguláshoz szükségük van. A cselekvési terv meghatározza, hogy az oktatási és képzési rendszerek hogyan tudnak megfelelőbb módon élni az innováció és a digitális technológia lehetőségeivel, és hogyan tudják támogatni az élethez és a munkavégzéshez szükséges digitális kompetenciák fejlesztését a gyors ütemű digitális változás korában. A cselekvési terv kiemelt figyelmet fordít az alapoktatási és szakképzési rendszerekre, és kiterjed az iskolákra, a szakoktatásra és -képzésre, valamint a felsőoktatásra is.

Európa jövője szempontjából az oktatás és a képzés a lehető legjobb befektetés. Létfontosságú szerepet töltenek be a növekedés, az innováció és a munkahelyteremtés előmozdításában. Európa oktatási és képzési rendszereinek biztosítaniuk kell az emberek számára az innovációhoz és a jóléthez szükséges előretekintő tudást, készségeket és kompetenciákat. Jelentős szerepet játszanak a közös értékekre és kultúrákra építő európai identitás megteremtésében is. Az oktatásnak hozzá kell járulnia ahhoz, hogy a fiatalok képesek legyenek egy demokratikus, szolidáris és befogadó európai jövő építésére és formálására, amelyben képesek szerepet vállalni. A digitális technológia számos módon gazdagítja a tanulást, és olyan tanulási lehetőségeket kínál, amelyeket mindenki számára elérhetővé kell tenni. Információk és erőforrások széles tárházához nyitja meg a hozzáférést.

A cselekvési terv mindhárom prioritás tekintetében intézkedéseket határoz meg, amelyek segítenek az uniós tagállamoknak a kihívások kezelésében. Ide tartoznak: i. azon eszközök biztosítása, amelyek révén a pedagógusok és az oktatók megfelelőbb módon tudnak élni a technológiákkal, ideértve az internet-hozzáférés javítását is; ii. a megfelelő digitális kompetenciák kialakítására irányuló célzott fellépés iii. az oktatás megfelelőbb tényeken és elemzéseken keresztül történő fejlesztésére irányuló megerősített és új törekvések. A cselekvési terv nem érinti az új többéves pénzügyi keretről és a jövőbeni finanszírozási programokról szóló következő bizottsági javaslatot.

A cselekvési terv a végrehajtásra, valamint arra összpontosít, hogy a digitális és innovatív oktatási gyakorlatok célzott felhasználását ösztönözni, támogatni és fokozni kell. Az oktatásban és képzésben érdekeltek széles köréhez szól, többek között a vállalkozásokhoz, kutatókhoz, nem kormányzati szervezetekhez és adott esetben a nem formális oktatáshoz is. A cselekvési terv három prioritást fogalmaz meg:

A mobilitás fontos része az oktatásnak, a digitális technológia pedig kulcsfontosságú ennek előmozdításában. Az európai hallgatói e-kártyához és az Erasmus Without Papers (Erasmus papírok nélkül) projekthez hasonló Erasmus+ projekteket tovább fogják fejleszteni és össze fogják hangolni az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz projektjeiben zajló hitelesítési munkával. A célok a következők:

·lehetővé tenni, hogy a hallgatók megbízható módon tudják magukat azonosítani az egyszeri adatszolgáltatás elvének megfelelően;

·digitálisan összekapcsolni a felsőoktatási intézmények információs rendszereit;

·lehetővé tenni, hogy a hallgatók adatainak és tanulmányi eredményeik cseréjére és ellenőrzésére biztonságos módon kerüljön sor;

·csökkenteni az adminisztratív eljárások számát;

·hozzáférést biztosítani a hallgatóknak azokhoz a szolgáltatásokhoz, amelyekre a fogadó országba való érkezésükkor jogosultak.

Az uniós hallgatói e-kártya kezdeményezés célja a hallgatók európai mobilitása minőségének a javítása. 2025-re az Erasmus+ mobilitási programban részt vevő valamennyi hallgató számára elérhetővé kell tenni, hogy nemzeti identitásukat és hallgatói státuszukat valamennyi uniós tagállamban automatikusan elismerjék, és külföldre érkezésükkor hozzáférhessenek az egyetem területén elérhető szolgáltatásokhoz (pl. képzési anyagokhoz, beiratkozási szolgáltatásokhoz, könyvtárakhoz). A digitális projektek keretében zajló munka és együttműködés kiegészítéseként, illetve azokra építve 20 000 diák és 4000 tanár részesül majd iskolai csereprogramhoz nyújtott támogatásban.

A következő lépések:

1.Az uniós tagállamok között az internet-hozzáférés terén fennálló különbségek kezelése, hogy valamennyi európai iskolában rendkívül nagy kapacitású széles sávú csatlakozás legyen elérhető, mégpedig a következők révén: i. az iskolák számára elérhető előnyök és finanszírozási lehetőségek tudatosítása; ii. az internet-hozzáférés támogatása egy, a hátrányos helyzetű térségekre koncentráló utalványalapú rendszer révén, valamint az eszköztár teljes körű végrehajtásának biztosítása a vidéki területeken; iii. az előrelépéseket alátámasztó adatok közzététele. 2.Az általános és a szakképző iskolák digitális felkészültségnek támogatása, egyrészt digitális kapacitásuk megerősítése, másrészt annak révén, hogy a SELFIE önértékelési eszközt 2019 végére egymillió tanár, oktató és tanuló számára teszik hozzáférhetővé az uniós tagállamokban és a Nyugat-Balkán területén; mentorálási rendszer népszerűsítése nemzeti/regionális szinten valamely uniós tudatosságnövelő platform támogatásával. 3.Keretrendszer biztosítása digitálisan tanúsított képesítések kiadásához, valamint olyan digitális úton szerzett készségek érvényesítéséhez, amelyek megbízhatóak, többnyelvűek és az Europasshoz hasonló szakmai profilokban (önéletrajzokban) tárolhatók. Ez a keretrendszer teljes mértékben összhangban fog állni az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerével (EQF), valamint a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások európai osztályozásával (ESCO).



4.2. 2. prioritás: A digitális átalakulás szempontjából releváns digitális készségek és kompetenciák kialakítása

A polgároknak ahhoz, hogy eligazodjanak és boldoguljanak a digitális társadalomban, továbbá felül tudjanak kerekedni a digitális kockázatokon, olyan kompetenciákra van szükségük, amelyek segítségével meg tudnak felelni a digitális átalakulás kihívásainak, és élni tudnak annak lehetőségeivel. Az írni-olvasni tudás és számolás mellett a digitális készségek is alapvető készségeknek számítanak, amelyekre az élet minden területén szükség van, mégis nagyon sokan vannak azok, akik korlátozott mértékű vagy elavult digitális kompetenciákkal rendelkeznek. Ezért egyrészt szélesíteni kell a kört, mivel – ha különböző szinteken is – minden polgárnak tisztában kell lennie a digitális kompetenciák különböző aspektusaival, másrészt speciálisabb szakértelemre is szükség van az IKT szakmákban szükséges informatikai készségek terén.

Az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciák felülvizsgált európai keretrendszerének részét képező digitális kompetenciával valamennyi polgárnak rendelkeznie kell. A digitális kompetencia a digitális technológiák magabiztos és kritikus gondolkodásmóddal történő alkalmazását jelenti, és magában foglalja azokat az ismereteket, készségeket és magatartásformákat, amelyekre minden polgárnak szüksége van a rohamosan fejlődő digitális társadalomban. Az európai polgári digitális kompetenciakeret a következő öt területen írja le a digitális kompetenciát: információ- és adatkezelési jártasság; kommunikáció és együttműködés; digitális tartalom és annak előállítása; biztonság és jóllét; valamint problémamegoldás. A nemrégiben megjelent európai oktatói digitális kompetenciakeret az oktatók számára nyújt útmutatást digitális kompetenciamodellek kidolgozásához. Ezek a keretek együttesen mélyreható és hasznos referenciamodellt kínálnak a digitális kompetenciák szisztematikus előmozdításához.

A digitális forradalom a továbbiakban is drámai változásokat fog hozni az európaiak életében, valamint munkájuk és tanulmányaik terén. Bár az ezzel járó lehetőségek száma végtelen, jelentős kockázatokat is rejt abban az esetben, ha a digitális kompetenciák nem alakulnak ki. A készségfejlesztési program részét képező Kompetenciafejlesztési pályák nevű kezdeményezés azt ajánlja, hogy a tagállamok egymással koherens rendelkezéseket vezessenek be a sok milliónyi alacsony szakképzettségű vagy alacsony képesítésű felnőtt, azaz a legsürgősebben segítségre szoruló csoport digitális (valamint írás-olvasási és számolási) készségeinek fejlesztése érdekében. Ezenkívül napjainkban a munkakörök mintegy 90%-ához szükség van valamilyen szintű digitális készségre, és ha a digitális kompetenciákat nem sikerül minden korosztálynak elsajátítania Európában, nagy a kockázata annak, hogy Európa éppen versenyképességének legjelentősebb tényezőjét: a magasan képzett és iskolázott munkaerejét veszíti el.

A digitális készségek elsajátítását már egy korai életszakaszban el kell kezdeni, és egész életen át folytatni kell. Sor kerülhet erre az oktatási tantervek részeként vagy iskola utáni tanulás keretében is. Az európai fiatalok az internet, az alkalmazások és a számítógépes játékok lelkes használói, de meg kell ismerniük a mögöttes struktúrákat és az alapvető algoritmusokat is, továbbá digitális tartalmak létrehozóivá és vezetőivé kell válniuk. Egy sikeres alulról építkező mozgalomra példa az EU Code Week (www.codeweek.eu), azaz az európai programozás hete kezdeményezés, amely 2016-ban világszerte közel egymillió emberhez jutott el. E tapasztalat alapján a kezdeményezést tovább fogják fejleszteni annak érdekében, hogy Európában valamennyi iskola részt vegyen az európai programozás hetén, együttműködve a tagállamok hatóságaival, a programozás hetének nagyköveteivel, az eTwinning hálózattal, a digitális készségekkel és munkahelyekkel foglalkozó koalícióval és a témához kapcsolódó fellépésekkel.

Nagyobb figyelmet kell fordítani a digitális átalakulás következtében az online biztonság és a kiberhigiénia terén jelentkező kihívások hatékony kezelésére. Meg kell erősítenünk a gyermekek és a fiatalok kritikus gondolkodásra való képességét és médiaműveltségét, hogy fel tudják mérni és kezelni tudják az álhírek, az internetes zaklatás, a radikalizálódás, a kiberbiztonságot érintő fenyegetések és a csalások jelentette állandó veszélyeket. Még a legkisebb gyermekek is napi kapcsolatban vannak a digitális technológiákkal, mégsem ismerik a kockázatokat, a szülők pedig aggódnak a nem kívánt tartalmak és kockázatok miatt, azt azonban nem tudják, hogy hogyan kezeljék ezeket. Ezzel párhuzamosan az Europol egyre nagyobb számú kibertámadásról, személyes adatokat érő támadásról és más jogellenes online tevékenységről számol be. A kiberbiztonságról szóló szeptemberi közleményében a Bizottság az uniós tagállamokat arra hívja fel, hogy a kiberbiztonságot tegyék a felsőoktatási és a szakképzési tantervek részévé.

A nemek közötti szakadék áthidalása a digitális és vállalkozói készséggel kapcsolatos oktatás segítségével létfontosságú, ha Európa teljes mértékben élni szeretne a digitális forradalom kínálta lehetőségekkel. Bár a fiúk és a lányok hasonló szintű érdeklődéssel és kompetenciával rendelkeznek a digitális technológiák terén, kevesebb lány fejleszti tovább ezt az érdeklődést tanulmányai során vagy építi erre karrierjét. A lányoknak és a fiatal nőknek pozitív példákra, példaképekre és támogatásra van szükségük ahhoz, hogy túl tudjanak lépni a sztereotípiákon, és fel tudják ismerni, hogy ők is kielégítő és sikeres karriert tudnak maguknak építeni az információs és kommunikációs technológiák, valamint a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területén. Ha egyre több nő választ ezeken a területeken hivatást magának, az hozzájárul Európa digitális potenciáljának kibontakozásához, valamint annak biztosításához, hogy a nők egyenrangú szerepet játsszanak a digitális világ formálásában. Az EU-ban az információs és kommunikációs technológiai szakembereknek kevesebb mint egyötöde nő..A versenyképesség szempontjából létfontosságú magasan képzett IKT szakemberekkel rendelkezni. A fejlett digitális készségek fontos szerepet játszanak az elemzők, kutatók és innovátorok következő generációjának támogatásában. Mélyreható digitális szakértelemre nem pusztán az informatikában, hanem számos egyéb foglalkozáshoz is szükség van. Például a betegségek terjedésével kapcsolatos tendenciákat elemző orvosoknak az orvosi szakértelem mellett rendelkezniük kell számos fejlett digitális kompetenciával is. Általánosabban véve, ma négyből három kutató nem végzett semmilyen képzést nyílt hozzáférés vagy nyílt adatkezelés terén. A polgárokra összpontosító kutatásnak és a társadalmi kihívások megoldására irányuló innovációnak nagyobb mértékben kellene támaszkodnia nyílt forrású adatokra, valamint az együttműködésen alapuló digitális technológiai eszközökre és módszerekre.





A következő lépések: