[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 7.12.2005

COM(2005) 645 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

Időközi jelentés állam- és kormányfők Hampton Court-i informális találkozójának nyomonkövetéséről

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

Időközi jelentés állam- és kormányfők Hampton Court-i informális találkozójának nyomonkövetéséről

Ez az az időközi jelentés két részből áll. Az 1. rész Hampton Court-i találkozó óta követett általános irányvonalat és az intézkedéseket vázolja fel. A 2. részben kiegészítő információk olvashatók arról, hogyan tevékenykedik a Bizottság a Hampton Courtban kijelölt tevékenységi irányokban.

1. RÉSZ

1. BEVEZETÉS

2005. október 27-én Hampton Courtban az Európai Unió állam- és kormányfői gyümölcsöző megbeszéléseket folytattak Európának a globalizációra adott válaszáról. Az „Európai értékek a globalizált világban” című bizottsági közlemény is hozzájárult ahhoz, hogy az eszmecsere az előttünk álló kihívásokra és lehetőségekre irányuljon. Valamennyien egyetértettek abban, hogy értékei megvédéséhez Európának gazdasági reformokra és társadalmi modernizációra van szüksége. Az informális találkozó végén arra kérték a Bizottságot, hogy vállaljon vezető szerepet a kutatással és fejlesztéssel, az egyetemekkel, a demográfiai kihívásokkal, az energiával, a migrációval és a biztonsággal kapcsolatos munkában. Abban is egyetértettek, hogy ez a munka nem jelenti új folyamatok vagy struktúrák kezdetét, viszont szigorúan a már meglévő csatornákba terelődik. Barroso elnök bejelentette, hogy vitaindító anyagot fog beterjeszteni az Európai Uniónak a világra gyakorolt hatásáról. Gyors és határozott erőfeszítésekre van szükség valamennyi téren, hogy Európa szembenézhessen a globalizációval.

2. A BIZOTTSÁGI MEGKÖZELÍTÉS

2005. november 9-én Barroso elnök levelet küldött Blair miniszterelnöknek, Schüssel szövetségi kancellárnak és Josep Borrellnek, az Európai Parlament elnökének, a Hampton Court-i informális találkozó haladéktalan nyomonkövetéséről. Ebben a tájékoztató feljegyzésben azokat a fő kérdéseket vázolták fel, amelyre a Bizottságnak kell összpontosítania. A feljegyzés azt is felvázolta, mikor és hogyan kell beszámolnia a Bizottságnak az elvégzett munkáról. Azt is bejelentették, hogy a Bizottság időközi jelentést készít a decemberi Európai Tanács számára, hogy kiegészítő információkkal lássa el az egyes tevékenységi irányok nyomonkövetésével kapcsolatos megközelítéséről, ismertesse a helyzetet a nagytekintélyű külső személyiségek bevonását illetően is.

A Bizottság azonnal elkezdte a munkát a Hampton Courtban megszabott összes területen. Első lépéseként a Bizottság számba vette azokat a kérdéseket, amelyekkel az egyes tevékenységi irányokban foglalkoznia kell, figyelembe véve azokat a kezdeményezéseket, amelyeken már dolgozik a Bizottság, illetve azt a munkát, amelyet a tagállamok végeztek el, hogy reagálhassanak a globalizációs kihívásokra. Felhasználva ezeket az alapokat most az a kihívás, milyen új gondolatokra van szükség ezekben az ügyekben.

3. NAGYTEKINTÉLYű KÜLSő SZEMÉLYISÉGEK BEVONÁSA

A megállapodás szerint a Bizottság meríteni fog a nagytekintélyű személyiségek szakértelméből, hogy megerősítse és frissítse a témával kapcsolatos ismereteit. A szakértők hozzájárulása nyilvánvalóan eltérő lesz annak megfelelően, hogy milyen mértékben dolgozták fel az egyes területeket. Bizonyos területeken, pl. a zöld könyvvel kapcsolatos konzultációk keretében már jelentős tapasztalat gyűlt össze. Más területeken szélesebb körű konzultációkra lehet szükség. Ennek következtében a szakértők bekapcsolódásának módja minden egyes tevékenységi irány esetében más és más. A kutatás és fejlesztés terén például a Bizottság az Esko Aho egykori finn miniszterelnök vezette kis szakértői csoport hozzájárulását kérte. Az egyetemek vonatkozásában a Bizottság az elmúlt két év során kiterjedt konzultációkat folytatott. Ki fogják kérni a szakértők véleményét arról, hogyan lehet a legjobban megvalósítani a konzultációkból levont következtetéseket. A Bizottság más területeken külön-külön fog kapcsolatba lépni a szakértőkkel, méghozzá gyorsan, miután a Bizottságnak arra van felkérése, hogy jelentését 2006 első felében, az osztrák elnökség alatt nyújtsa be. Az energiaügyek vonatkozásában a szakértők bevonásának mértékével tükrözni kell annak az átfogó zöld könyvnek a konkrét kívánalmait, amelyet a Bizottság kíván elkészíteni.

4. A TANÁCSBAN FOLYÓ ESZMECSERÉK

A Tanács már szervezett néhány vitát a Hampton Court nyomonkövetéséről. A Bizottság és a tagállamok kicserélték a különböző Hampton Court-i tevékenységi irányokkal kapcsolatos új erőfeszítéseikkel és kezdeményezéseikkel kapcsolatos információkat.

A november 15-i „oktatási” tanács a felsőoktatásról tartott eszmecserét, arra helyezve a hangsúlyt, hogy javítani kell a felsőoktatás minőségét és támogatni kell a legmagasabb minőséget nyújtó egyetemeket. Érintették a vállalkozási szféra, az egyetemek és a kutatás kapcsolatát is. A tagállamok hangsúlyozták elkötelezettségüket arra vonatkozóan, hogy felsőoktatási reformokat vezetnek be, hogy fontosnak tartják a magánszférával való kapcsolatok előmozdítását, hogy kiválósági központok létrehozására van szükség és hogy a diákok odavonzása érdekében garantálniuk kell a nemzetközileg elismert legmagasabb normákat.

A november 28-i „versenyképességi” tanács az általános megközelítést illetően részleges egyetértésre jutott a javasolt hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramról. A Tanács olyan következtetéseket fogadott el, amelyek támogatják a „Több kutatás és innováció - Beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében” című bizottsági közleményt, foglalkoznak a teljes kutatási és innovációs palettával és egyértelművé teszik a Közösség lisszaboni programjában elfogadott kötelezettségvállalásokat. A Hampton Court nyomonkövetésével kapcsolatos vitában a miniszterek megerősítették a kutatás és fejlesztés előmozdításának fontosságát és emlékeztettek az ezen a téren már megtett legfontosabb intézkedésekre.

A december 1-i „energiaügyi” tanácsot az energia belső piaca megvalósításának és gyakorlati kihatásainak szentelték. A Bizottság erről a kérdésről készített jelentése és az energiaszektorral kapcsolatos elsődleges megállapításai szolgáltak a vita alapjául. Az elnökség egyik feljegyzése a megvalósítással, az érvényesítéssel és az átláthatósággal, a piaci integráció folytatásával, a harmadik felek a hálózatokhoz való könnyebb hozzáférésével foglalkozott. A Bizottság információkat szolgáltatott az európai energiapolitikával foglalkozó következő zöld könyvről. A Tanács az energiahatékonysággal foglalkozó zöld könyv összefüggésében megvitatta az éghajlatváltozás és a fenntartható energiák kérdését. A vita egyúttal a majdani, energiahatékonysági cselekvési terv előkészítésének egyik eleme volt.

A december 1-2-i „bel- és igazságügyi” tanács lehetőséget adott a Bizottságnak, hogy beterjessze a „Kiemelt intézkedések válaszul a migráció kihívásaira: a Hampton Court utáni első utánkövető intézkedések” című közleményét. A Tanács előzetes véleménycserét folytatott a Közleményről, amelyet majd a decemberi Európai Tanácson fognak megvitatni. A Tanács elfogadta az EU új terrorizmus elleni stratégiáját is, amelyet az Európai Tanácsnak még jóvá kell hagynia.

A december 8-9-i „foglalkoztatás, szociális politika, egészségügy és fogyasztói ügyek tanácson a Bizottság „A demográfiai változások kihívása, a nemzedékek közötti szolidaritás új formái” című zöld könyve lesz az eszmecsere alapja. Az elnökség be fogja nyújtani azon lehetséges nemzeti kezdeményezésekkel kapcsolatos kérdések jegyzékét, amelyeknek célja a munkaképes korban lévő korosztály általános foglalkoztatottsági szintjének növelése és az ifjúság, az idősebb munkavállalók és más hátrányos helyzetű csoportok foglalkoztatási lehetőségeinek maximális bővítése.

5. JELENTÉSTÉTEL

Hampton Courtban arról is megállapodtak, hogy 2006 első felében, az osztrák elnökség alatt a Bizottság összefoglaló jelentést nyújt be a két Európai Tanácsnak. A folyamatban lévő és a 2006-ra tervezett munkákról felvett első leltárt figyelembe véve a Bizottság jelentéstételi munkáját – amennyiben indokolt és célravezető – megkísérli összekapcsolni a meglévő követelményekkel és eljárásokkal, hogy optimálisan hasznosítsa a szinergiákat és elkerülje az átfedéseket.

Ebből a megfontolásból a kutatással és fejlesztéssel, az egyetemekkel, az energiával, és a demográfiai kihívásokkal kapcsolatos munka szorosan fog kapcsolódni a jelentéstételhez a lisszaboni növekedési és foglalkoztatási stratégia keretében. A tavaszi Európai Tanács elért haladásról szóló éves jelentése ezeket a kérdéseket részletesebben fogja tükrözni. A Bizottság a nagytekintélyű külső személyiségek bevonásával készült rövid jelentéseket fog benyújtani a fent említett területekről. Ezek a jelentések a továbbgondolást szolgáló javaslatokat is tartalmazhatnak, amelyekből adott esetben új, európai szintű cselekvések vagy kezdeményezések indulhatnak el.

A migrációra vonatkozó beszámoló munkát a következő évre beütemezett több bizottsági kezdeményezéssel és javaslattal kapcsolják össze. A tervezett kezdeményezéseknek és az első eredményeknek lehetővé kell tenniük, hogy a Bizottság 2006 végéig elkészíthesse jelentését a Tanács számára. Ebben a vonatkozásban szinergiákat kell keresni a meglévő hágai programmal, amely a szabadság, a biztonság és az igazságosság terén teendő intézkedések legfőbb kerete.

Nyilvánvaló, hogy a biztonsággal kapcsolatos beszámolómunka hatóköre nagymértékben függ majd a 2005 decemberi Európai Tanács eredményeitől. A soros elnökséget betöltő Egyesült Királyság és a terrorizmusellenes koordinátor javaslatot készített a terrorizmusellenes stratégiára.

Az Európai Uniónak a világra gyakorolt hatásáról készített vitaanyagot a 2006 júniusi Európai Tanácsra tervezték be. A vitaanyag át fogja tekinteni az Európai Unió azon belső és külső szakpolitikáit, amelyek segítik a világban betöltött szerepének meghatározását.

2. RÉSZ

1. A HAMPTON COURT-I TEVÉKENYSÉGI IRÁNYOK

A november 9-i tájékoztató feljegyzésben szereplő információk alapján az alábbi pontok összefoglalják, hol tartanak a Hampton Court-ban meghatározott egyes tevékenységi irányok kapcsán tárgyalásra váró jelentősebb kérdések. E bekezdések sorra veszik a nemrégiben 2006-ra javasolt, vagy előirányzott főbb európai kezdeményezéseket.

2. KUTATÁS ÉS FEJLESZTÉS

Európa kutatási és fejlesztési, valamint innovációs kapacitásának jelentős fokozása érdekében új lendületre van szükség. Különösen fontos, hogy egyre több vezető vállalat forduljon olyan területek felé, mint az információs és kommunikációs technológia, az űrkutatás, a bio- és a nanotechnológia. Ezt a nagy lendületet a hetedik kutatási keretprogramról valamint a versenyképességi és innovációs programról szóló megállapodással mi magunk is megadhatjuk. Ugyanakkor ahhoz, hogy Európa a kutatás és fejlesztés terén még több befektetést vonzzon, még ennél is több munkára van szükség. Rendkívül fontos, hogy a legígéretesebb kisvállalkozások a megfelelő finanszírozásból részesülhessenek, és hogy véget érjen Európa legtehetségesebb szakembereinek kivándorlása.

A Bizottság számos olyan kezdeményezésen dolgozik, amelyek közvetlenül kapcsolódnak a fenti kérdésekhez. A hetedik keretprogram, az állami támogatásokról szóló közlemény, az i2010 kezdeményezés, a kohéziós politikáról szóló stratégiai iránymutatások stb. alapján a Bizottság 2006 első negyedévében közleményt terjeszt elő, amelyben meghatározza azokat a kiemelt intézkedéseket, amelyek célja a kutatás-fejlesztés finanszírozása terén a befektetések fokozása, vonzó piacok teremtése, valamint az innovatív európai vállakozások – különösen a kis- és középvállalkozások – növekedésének elősegítése. A Bizottság konkrét példákkal törekszik alátámasztani azokat az eseteket, amikor a kutatás-fejlesztésnek nyújtott állami támogatásnak köszönhetően egyszerűsödött a finanszírozáshoz való hozzáférés, megszűntek a határokon átnyúló befektetések előtt tornyosuló akadályok, a kutatás-fejlesztés területén fokozódhatott a magánszféra által nyújtott finanszírozás kiegyenlítő hatása, és erősödhetett az állami és a magánszektor együttműködése. Ebben a tekintetben a kutatás-fejlesztés, valamint az innováció megkönnyítése érdekében a Bizottság megvizsgálja az állami támogatásokkal, valamint a versenyszabályokkal kapcsolatos jogszabályok alkalmazásnak egyes szempontjait. A Bizottság emellett közleményt terjeszt elő a védelmi iparágakról és a piacokról azzal a céllal, hogy a piac megfelelő jogi szabályozásával és kutatás-fejlesztési programokkal fokozza az európai védelmi ágazat versenyképességét.

3. EGYETEMEK

Az oktatás, a kutatás és az innováció találkozásának helyszíne az egyetem. Rendkívül fontos azoknak a feltételeknek a megteremtése, amelyekkel az egyetemek teljes mélységében kiaknázhatják a bennük rejlő lehetőségeket. Ennek érdekében foglalkozni kell a finanszírozási források, a szabályozási keret, az irányítási rendszerek, valamint a felsőoktatásba való bejutás biztosítása terén felmerülő kérdésekkel, és különösen azzal, hogy az egyetemek hogyan adhatják át a piacnak az innovációt és a képességeket. Az egyetemek jelenleg a felsőoktatás és a kutatás világméretű piacán működnek. Az európai egyetemek – például a harmadik országokban a felsőoktatási intézményekkel és kutatási központokkal, valamint vállalkozásokkal fenntartott partnerségek révén – jó eséllyel aknázzák ki azokat a lehetőségeket, amelyeket számukra e piacok kínálnak. Az európai egyetemek azáltal erősíthetnék meg helyzetüket, ha képesek lennének magukhoz vonzani és megtartani az oktatók, a hallgatók és kutatók közül kikerülő legkiválóbb elméket és jobban kiaknázhatnák az általuk képviselt tudásanyagot. A posztgradulális képzések minőségének javítása terén különösen sok tennivaló akad még. A finanszírozás terén is javításra és diverzifikációra van szükség, és az egyetemek és az üzleti vállalkozások közötti együttműködést is szorosabbá kell fonni.

Az eddig megvalósult munka alapján a Bizottság szakértők véleményét kéri a konkrét, azonnali intézkedésekkel kapcsolatban.

Ebben az összefüggésben a Bizottság közleményt kíván benyújtani az európai felsőoktatási rendszerekről – különös tekintettel az egyetemekre. E közlemény megvizsgálja, hogy milyen módon lehetne fokozni az európai egyetemek kutatási és innovációs teljesítményét. A Bizottság az általa a közelmúltban szervezett nyilvános konzultációt követően 2006 első negyedévében javaslatot nyújt be egy Európai Technológiai Intézet létrehozására, amelynek célja a legjobb európai egyetemek kapacitásának megerősítése lenne.

4. NÉPESEDÉSI KIHÍVÁSOK

A következő évtizedekben tovább csökken a munkaképes korban levő európaiak száma. Európának szélesítenie kell a munkaerőpiaci részvételét, és felül kell vizsgálnia a hivatás és a családi élet közötti egyensúlyt. Ezen új megközelítésben több családbarát szakpolitika, és a gyermekellátási rendszerek javítása legalább olyan fontos szerepet játszik, mint az élethosszig tartó tanulás és az időskorú munkavállalók fokozottabb munkaerőpiaci részvétele. Ebben az összefüggésben az esélyegyenlőséget támogató politikák elősegíthetik a munkaerőpiaci részvétel fokozását, és erősíthetik a társadalmi integrációt.

A Bizottság jelenleg is elemzi a 2005-ös zöld könyvvel kapcsolatban beérkező visszajelzéseket, és javaslatokat készít a hivatás és a családi élet jobb és méltányosabb összeegyeztetésére. A Bizottság külső szakértőket von be, és tudásukat az új javaslatok hasznára fordítja. A Bizottság még nyár előtt előterjeszti Európa népesedési jövőjéről szóló közleményét. A Bizottság emellett közzéteszi az Európai Parlament kísérleti programjának („Walter–kezdeményezés”) keretében készített elemző tanulmányok eredményeit, és több kiegészítő javaslatot tesz a további fellépésekre vonatkozóan. 2006 második felében a Bizottság előterjeszt egy Európai képesítésről szóló keretetrendszert, melynek célja, hogy közös referenciaszintek felállításával megkönnyítse az európai képesítések átláthatóságát, átadását és elismerését. A Bizottság emellett útitervet is javasol azzal a céllal, hogy a különösen a munkaerőpiacon fennmaradt akadályok felszámolásával javítsa a nők és a férfiak közötti egyenlőséget.

5. ENERGIA

A világ energiaszükséglete tovább fokozódik, miközben a készletek továbbra ia szűkösek. Az ellátás biztonsága miatt, valamint környezetvédelmi és gazdasági okokból az energiahatékonyság és a tiszta technológiák egyre fontosabb szerepet kapnak. Európának még sokszínűbbé kell tennie energiaforrásait annak érdekében, hogy azok minél szélesebb palettáját vehesse igénybe. A globális felmelegedés által jelentett kihívásokat tekintetbe véve kiemelt figyelmet kell fordítani az alacsony, vagy zéró kibocsátással járó energiatermelésre, valamint a megújuló energiaforrásokra. E szempont az ellátás biztonsága tekintetében is fontos.

2006 tavaszán a Bizottság zöld könyvet tesz közzé az európai energiapolitikáról annak érdekében, hogy uniós szinten olyan koherens szakpolitikát dolgozzon ki, amely ötvözi a versenyképességet, a fenntarthatóságot és az energiaellátás biztonságát. Az európai energiapiac több szempontja – köztük az európai hálózat integráltságának mértéke – is vizsgálat tárgyát képezi. A külső beszállítókkal fenntartott kapcsolatokat szintén felülvizsgálják. A Bizottság 2006 első félévében az energiaügy terén további kezdeményezések benyújtását tervezi, különösen a bio-hajtóanyagokra, a biomasszára és a tiszta szén használatára vonatkozóan. Az energiahatékonysági irányelvről szóló megállapodás alapján elkészített cselekvési terv segítségével 2020-ra valóra válhat a 20 %-os energiamegtakarítással kapcsolatos célkitűzés.

Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásról szóló zöld könyvet, valamint a gépjárművek széndioxid-kibocsátásáról szóló közleményt a harmadik negyedévben teszik közzé. A fenntartható fejlődésről szóló európai uniós stratégia küszöbön álló felülvizsgálatának keretében az energia területén hosszú távon jelentkező kihívások némelyikét is vizsgálat alá vonják.

6. MIGRÁCIÓ

A legális migráció kedvezően hathat az európai gazdaságra és tudásalapra. A legális migrációval és az integrációval kapcsolatos aktív politika ugyanakkor együtt jár az illegális migráció elleni küzdelemre vonatkozó határozott megközelítéssel. Az Európai Unió folytatja a harmadik országokkal megkezdett átfogó párbeszédet azzal a céllal, hogy javítsa a migráció irányítását, kezelje az illegális migráció kiváltó okait, széles körben ismertesse a legális migráció lehetőségeit, valamint, hogy harcoljon az illegális migráció és az emberkereskedelem ellen.

A Bizottság 2005. november 30-án elfogadta a „Kiemelt intézkedések válaszul a migráció kihívásaira: Hampton Court utáni első nyomon követő intézkedések” című közleményt, és az Európai Tanács várhatóan konkrét cselekvéseket határoz meg, melyek középpontjában Afrika és a mediterrán térség országai állnak. Az illegális migrációról szóló közleményt várhatóan 2006 első félévében nyújtják be.

Emellett a Bizottság rövidesen közzéteszi a legális bevándorlásról szóló cselekvési tervet. E terv több olyan jogi és nem jogi cselekvést is tartalmaz majd, amelyet a Bizottság a 2006-2009-ig terjedő időszakban kíván útnak indítani. A cselekvési terv középpontában a legális migráció gazdasági hatásai, a tudásépítés fokozása, és a gazdasági menekültek integrációját célzó intézkedések állnak.

7. BIZTONSÁG

Az európai polgárok biztonsága – különösen a közelmúlt terrorista-támadásainak fényében – központi kérdés. Rendkívül fontos a radikalizálódás megelőzése, és legfontosabb infrastruktúráink védelme. Bel- és igazságügyi kérdésekben még hatékonyabban kell együtt dolgoznunk az Európai Unió határain kívüli országokkal Ezen együttműködés során a terroristák, az ember- és a kábítószerkereskedelem elleni küzdelem meglévő eszközei is bevethetők.

A terrorizmusellenes küzdelemért felelős koordinátor és az EU soros elnöki tisztét ellátó ország javaslatot tettek egy európai terrorizmusellenes stratégiára, amelyet az Európai Tanács 2005 decemberében vitat meg. A terrorizmusellenes küzdelem tekintetében a Bizottság teljesíti a madridi merényletek után elfogadott cselekvési tervben és a hágai programban szereplő kötelezettségeit. Ez a londoni merényletsorozat után megállapított új menetrendet is figyelembe veszi.

A következő esztendő rendkívül fontos lesz a 2005-ös bizottsági szakpolitikák, valamint például az adatcserével (rendelkezésre állási elv) – köztük az adatvédelemmel és a vízumokkal kapcsolatos információs rendszerrel –, a radikalizációval és a felvétellel, a legfontosabb infrastruktúrák védelmével, a terrorizmus finanszírozásával és a robbanóanyagokkal kapcsolatban benyújtott jogalkotási javaslatok végrehajtása tekintetében.

8. KÜLPOLITIKAI VETÜLET

A globalizáció egyre nagyobb számú hatásait tekintetbe véve az Európai Uniónak külföldön is határozott és koherens képet kell mutatnia. Európa világban betöltött szerepét az Unió bel- és külpolitikája határozza meg. Az európai polgárok elvárják, hogy az Unió egységes és határozott álláspontot képviseljen a világ többi országával szemben. Az Európai Uniónak fokoznia kell külpolitikai intézkedéseinek koherenciáját, hatékonyságát és láthatóságát.

A Bizottság jelenleg is dolgozik egy, az Unió külpoltikai kapcsolatrendszeréről szóló vitadokumentumon. A vitadokumentum célkitűzése, hogy megvizsgálja az Unió bel-és külpolitikáját, és a külpolitikai szerepét meghatározó eszközöket. A vitadokumentum kitér az Unió képességeire és lehetőségeire, és – segítendő az Uniót abban, hogy megfeleljen a jelenlegi kihívásoknak – egy politikát, és több gyakorlati intézkedést dolgoz ki. A vitadokumentum célja, hogy tovább erősítse a közös kül- és biztonságpolitika és a közösségi eszközök, valamint az uniós és a tagállami politikák közötti koherenciát. Végezetül e dokumentumnak köszönhetően kézzelfoghatóbbak lesznek, és nagyobb elismerésnek örvendhetnek az Unió külpolitikai szerepének köszönhetően megvalósult eredmények és haladás, erősödik az uniós kül- és belpolitika közötti koherencia, miközben továbbra is beszámolási felelősséggel tartozik az európai intézmények és a közvélemény felé.

Az elmúlt három évben, melynek során az európai biztonsági és védelmi politika égisze alatt végzett műveletek kiteljesedtek, a Tanács és a Bizottság egyaránt értékes tapasztalatra tett szert egymás képességeinek felméréséből, illetve a Közösség és az európai biztonsági és védelmi politika struktúrái között valamennyi szinten megvalósuló együttműködésből fakadó olykor nehéz kérdések kezeléséből. A Hampton Court-i ülést követően Javier Solana főtitkár és főképviselő azt a feladatot kapta, hogy – az EU soros elnöki tisztét ellátó országgal és a Bizottsággal közösen – folytassa az EU védelmi kapacitásaival, a válságkezelési struktúrákkal, a KKBP finanszírozásával, és az Unió Koszovóban betöltött szerepével kapcsolatban megkezdett munkát. A Bizottság üdvözli azt a számára felkínált lehetőséget, amellyel támaszkodhat a fenti területeken elért uniós eredményekre, különösen, hogy még színesebbé teheti a KKBP-t és az európai biztonsági és védelmi politikát támogató, és a válságkezelést elősegítő közösségi politikák palettáját, és fokozhatja azok hatékonyságát. E munka során figyelembe kell venni azt, hogy biztosítani kell a válságkezelés, a hosszú távú újjáépítés és a fejlesztés közötti zökkenőmentes átmenetet. A Bizottság üdvözli továbbá azt a célkitűzést, amelynek értelmében gyorsabb lesz, és hamarabb vezet eredményre a KKBP finanszírozása, különösen a soron következő pénzügyi terv előkészítése során.

Annex

Hampton Court follow-up: authoritative figures to be consulted

The following authoritative figures have been identified as external experts to be consulted by the Commission in the implementation of the follow-up to Hampton Court. Other experts could be associated in different forms to the work to be carried out.

RESEARCH AND DEVELOPMENT

- AHO, Esko

- CONSEMÜLLER, Knut

- CORNU, Jo

- GEORGHIOU, Luke

- SUBIRÀ, Antoni

UNIVERSITIES

- BLANCHARD, Olivier

- CREWE, Ivor

- MAYOR, Frederico

- MONTI, Mario

- NIELSEN, Linda

- SOKOL, Jan

- WINCKLER, Georg

MEETING THE DEMOGRAPHIC CHALLENGE

- BÖRSCH-SUPAN, Axel

- DON, Henk

- GODET, Michel

- KALACHE, Alexandre

- RYCHTARIKOVA, Jitka

ENERGY[1]

- BORGES, Antonio

- HAIDER, Hans

- LARSSON, Allan

- SUTHERLAND, Peter

[1] There may be recourse to a wider group of experts if necessary in the context of the preparation of the Green Paper.