HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 7.5.2008 
SEC(2008) 574 végleges 
  
Ajánlás: 
A TANÁCS HATÁROZATA 
Az Olaszországban fennálló túlzott hiányról  szóló 2005/694/EK határozat hatályon kívül 
helyezésér ől 
(előterjesztő: a Bizottság) 
 
HU 2   HU INDOKOLÁS  
1. HÁTTÉR  
A Szerződés 104. cikke megállapítja, hogy a tagállamokna k kerülniük kell a tú lzott hiányt, és 
meghatározza az annak felismerésére és megszüntetésére szolgáló eljárást. A túlzott hiány esetén követend ő eljárást (EDP) tovább részletezt e a túlzott hiány esetén követend ő eljárás 
végrehajtásának felgyorsításá ról és pontosításáról szól ó 1467/97/EK tanácsi rendelet
1, amely 
a Stabilitási és Növekedési Paktum része. A Szerz ődés 104. cikkének (2) bekezdése 
értelmében a Bizottságnak figyelemmel kell kísérn ie a költségvetési fegyelem betartását két 
kritérium alapján, nevezetesen: a) a tervezett vagy tényleges költségvetési hiány túllépi-e a 
GDP 3%-ában meghatározott referenciaér téket (kivéve, ha az arány jelent ős mértékben és 
folyamatosan csökkent, és elért egy, a referenc iaértékhez közeli szintet; vagy a referenciaérték 
túllépése csak kivételes és átme neti, és az arány közel marad a referenciaértékhez); és b) az 
államadósság túllépi-e a GDP 60%-ában meghatá rozott referenciaértéket (kivéve ha az 
adóssághányad elegend ő mértékben csökken, és kielégít ő ütemben közelít a 
referenciaértékhez). 
A Szerződéshez csatolt, a túlzot t hiány esetén követend ő eljárásról szóló jegyz őkönyvvel 
összhangban a Bizottság nyújtja a túlzott hiány esetén követend ő eljárás végrehajtásához 
kapcsolódó adatokat. E jegyz őkönyv alkalmazásának részek ént a 3605/93/EK tanácsi 
rendelet2 4. cikkével összhangban a tagállamoknak éven te kétszer, konkrétan április 1-jéig és 
október 1-jéig közölniük kell a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó 
változókra vonatkozó adatokat3.  
A Bizottság 2005. június 7-én a 104. cikk (3) be kezdése szerinti jele ntés elfogadásával 
kezdeményezte Olaszországgal szemben a túlzott hiány esetén követend ő eljárást, a 2003. és 
2004. évi, a GDP 3,1%-ának megfelel ő államháztartási hiány és a GDP körülbelül 106-107%-
ának megfelel ő államadósság alapján4. A Tanács 2005. július 28-án  a Bizottság ajánlására 
megállapította5, hogy a 104. cikk (6) bekezdésének megfelel ően Olaszországban túlzott hiány 
áll fenn. Ezzel egyidej űleg és szintén a Bizottság ajánlására a Tanács a 104. cikk (7) 
bekezdése értelmében ajánlásokat intézett Olaszországhoz azzal a céllal, hogy a túlzott 
költségvetési hiányt legkés őbb 2007-re szüntesse meg6. Ennek érdekében az olasz 
hatóságoknak különösen az alábbiak at ajánlották: a 2005. évi köl tségvetést köv etkezetesen 
hajtsák végre; tegyék meg a szükséges int ézkedéseket annak érdekében, hogy a ciklikus 
hatásoktól megtisztított, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedéseket figyelmen kívül hagyó hiány kumulatív csökkenése 2006-2007 során a 2005-ös szinthez képest a GDP legalább 
                                                
 
1 HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított 
rendelet. 
2 HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/ 2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.) 
módosított rendelet. 
3 Olaszország legutolsó bejelentése elérhet ő az alábbi weboldalon: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_p ageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal. 
4 SEC(2005) 750. Több egymást követ ő módosítás után a jelenleg 2003-ra és 2004-re jelentett 
államháztartási hiány a GDP 3,5%-a. Ugyanezekre az  évekre vonatkozóan az adóssághányadot lefelé 
módosították a GDP körülbelül 104%-ára, ami a nominális GDP magasabb becslésére vezethet ő vissza. 
5 HL L 266., 2005.10.11., 57. o. 
6 Az Olaszországra vonatkozó, a túlzott hiány esetén követend ő eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok a 
következő weboldalon találhatók: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm. 
 
HU 3   HU 1,6 %-ával legyen egyenl ő, és hogy e kiigazításnak legalább a fele 2006-ban valósuljon meg. 
Ezenkívül az olasz hatóságokat arra is felk érték, hogy biztosítsák a bruttó államadósság-
hányad megfelel ő mértékű csökkenését, és kielégít ő ütemű közelítését a referenciaértékhez, 
összhangban a túlzott hiány kiigazításával, azáltal, hogy középtávo n helyreállítják az 
elsődleges többlet megfelel ő szintjét. Az olasz hatósá goknak ajánlották továbbá, hogy 
fordítsanak megkülönböztetett figy elmet a nettó hitelfelvételt ől eltérő tényezőkre –– például 
az ún. vonal alatti m űveletekre ––, amelyek hozzájárulnak az adósság szintjének 
változásaihoz. Ezenkívül a Tanács felkérte az olasz hatóságokat, hogy a konjunkturális 
hatásoktól mentes hiánynak a GDP legalább 0,5%-ának megfelel ő éves csökkentésével ― 
egyszeri és átmeneti intézkedések nélkül ― biztosítsák az államháztartás középtávon 
egyensúlyhoz közeli vagy többletet mutató he lyzetét célzó költségve tési konszolidációnak a 
túlzott hiány kiigazítása utáni fenntartását is. 
A Tanács végül felkérte az olasz hatóságokat az államháztartási adatok összegy űjtésének és 
feldolgozásának további javítására. 
1. táblázat: A Tanács által 2005. július 28-án jóváhagyott kiigazítás  
eltérő jelölés hiányában a GDP %-ában  2005 2006 2007 
Államháztartási egyenleg 
Átmeneti intézkedések  -4,3 
0,4 hiány 
egyértelm űen <4 
- hiány egyértelm űen 
<3 
- 
A strukturális egyenleg változása   +1,6 2006-2007-ben, 2005-tel szemben 
(legalább) 
ennek legalább a fele 2006-ban  
p.m.: Reál-GDP növekedés (%)  0 1,5 1,5 
Megjegyzés : strukturális egyenleg = ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti 
intézkedések nélkül  
Forrás:  A Bizottság szolgálatainak 2005. tavaszi el őrejelzését idéz ő, és a további értékeléseket tartalmazó, a 104. 
cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlás  
2006. február 22-én, vagyis miután lejárt a tanácsi ajánlás nyomán intézkedések 
meghozatalára kiszabott határid ő, a Bizottság a Tanácshoz szóló közleményt fogadott el, 
amelyben megállapította, hogy az Olaszország által eddig az id őpontig tett intézkedések 
összhangban voltak a Tanács ajánlásával, va lamint hogy – bár a költségvetési helyzet 
érzékeny maradt – ebben a szakaszban nincs szükség további lépésekre a túlzott hiány esetén követendő eljárás során
7. 2006. március 14-i ülésén a Tanács egyetértett ezzel az értékeléssel. 
A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelel ően a túlzott hiányról szóló tanácsi 
határozatot a Bizottság javaslat a alapján hatályon kívül kell he lyezni, ha a Tanács úgy ítéli 
meg, hogy az érintett tagállamban korrigálták a túlzott hiányt. 
                                                 
7 SEC(2006) 238. 
 
HU 4   HU 2. A HIÁNNYAL KAPCSOLATOS LEGÚJABB FEJLEMÉNYEK  
A nemzeti statisztikai hivatal által 2008. február 29-én közzétett adatok meger ősítették, hogy 
2003-ban és 2004-ben az államháztartási hi ány az eredetileg a GDP 3,1%-át jelent ő érték 
egymást követ ő módosításai után a GDP 3,5%–a volt, am ely arra ösztönözte a Bizottságot, 
hogy 2005-ben kezdeményezze a túlzott hiány esetén követend ő eljárás megindítását 
Olaszországgal szemben. Ebben a két évben a hiány még magasabb lett volna a GDP 1¾%-át 
és 1¼%-át jelent ő egyszeri intézkedések nélkül. Az els ődleges többlet a kilencvenes évek 
végén a GDP majdnem 5%-át jelent ő értékről gyorsan csökkent és 2004-ben a GDP 1,2%-a 
volt. 2005-ben, a GDP stagnálása mellett, az álla mháztartási hiány elérte a GDP 4,2%-át, a 
GDP ½%-át jelent ő hiánycsökkent ő egyszeri intézkedések ellenére, és az els ődleges többlet 
szinte teljesen elt űnt. 
A 2008 áprilisa el őtt Olaszország által bejelentett ad atok szerint 2006-ban, amikor az 
államháztartási hiány elérte a GDP 3,4%-át8, a költségvetés jelent ős kiigazítására került sor. 
Ez megfelel a stabilitási program 20 05. decemberi aktualizált változatában9 meghatározott, a 
GDP 3,5%-át kitev ő hivatalos hiánycélnak. Az álla mháztartási hiányt hátrányosan 
befolyásolta a kormány azon döntése, amellyel  elengedte egy vasúttársaság nagysebesség ű 
projektjével kapcsolatos adósságot, ami a hiánynak a GDP 0,9%-át jelent ő növekedését 
eredményezte. A GDP majdne m 0,9 százalékpontos nominális kiigazítását 2005 és 2006 
között a bevételek élénkülése vezérelte, ami összekapcsolódott a folyó els ődleges kiadások 
GDP-hez viszonyított arányának némi csökke nésével, a majdnem stagnáló közbens ő 
fogyasztásnak köszönhet ően. Ez ellensúlyozta a vasúttársaság említett adósságelengedését. 
Sok bevételi tétel jelent ős mértékű növekedése a 2006-os költségvetési törvény számos 
intézkedéséhez és az év közepén elfogadott kiegészít ő költségvetési csomaghoz kapcsolódott. 
A hozzáadottértékadó-bevételek, valamint a személyi jövedelemadó és a társasági adó bevétele évr ől évre a GDP 0,3 százalékpontjával emelkedett.  
2006-ban az egyszeri intézkedések nélkü li bevételek összességében a GDP 1½ 
százalékpontjával magasabbak voltak mint 2005- ben, miközben az egyszeri intézkedések 
nélküli kiadások a GDP több mint ¼ száz alékpontjával csökkentek. A 2006-os hiány az 
egyszeri és átmeneti intézkedések nélkül
10 a GDP 2005-ös 4,8%-áról a GDP 3%-ára csökkent. 
2006-ban a strukturális egyenleg (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri 
és más átmeneti intézkedések nélkül) a GDP-r e vetítve 1,7 százalékponttal javult 2005-höz 
képest, a 104. cikk (7) bekezdésével összhangb an tett 2005. júliusi tanácsi ajánlásban el őírt 
legalább 0,8 százalékpontos javulást jóval meghaladó mértékben. 
                                                 
8 A 2006-os hiányra vonatkozóan 2008 áprilisa el őtt bejelentett adatot (a GDP 4,4%-a) lefelé 
módosították (Eurostat News Release 55. szám, 2007. április 23. és 142. szám, 2007. október 22.) A 
módosítás nagyrészt az alacsonyabb t őkekiadásból ered, amely annak a határozatnak az eredménye, 
amely szerint az Európai Bíróságn ak a vállalati autók hozzáadottérték-adójára vonatkozó ítéletéhez 
kapcsolódóan a héa-visszatérítést az eredeti tervekt ől eltérően nem 2006-ban halmozzák fel, hanem 
azokban az években, amikor a beadott igényeket érvényesítik. 
9 A program, valamint annak bizottsági és tanácsi értékelése megtalálható a következ ő honlapon: 
http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. 
10 2006-ban az egyszeri és átmene ti intézkedések a GDP 0,4%-ával növelték a 2006-os hiányt. A 
hiánynövel ő adósságelengedés mellett a következ ő tranzakciókat tekintik hiánycsökkent ő egyszeri 
intézkedésnek: ingatlanértékesítés (a GDP 0,1%-a) és társaságok állóeszközeinek átértékelésére kivetett 
adó (a GDP 0,4%-a). Ezzel szemben a stabilitási program 2005-ös aktualizá lt változata 2006-ra a GDP 
0,3%-át jelent ő hiánycsökkent ő egyszeri intézked éseket tervezett. 
 
HU 5   HU Olaszország 2008 áprilisa el őtti bejelentését követ ően a Bizottság (Eurostat) által közölt 
adatok11 alapján az államházt artási hiány 2007-ben a GDP 1,9%-a volt.  Nagyon csekély 
annak a valószín űsége, hogy a költségvetési elszámolások valamely jöv őbeni módosítása a 
2007. évi hiányt a GDP 3%-át meghaladó szintre emelné12. 
A GDP 1,9 %-ának megfelel ő, 2007-re bejelentett hiány, amely a GDP 0,2%-át kitev ő 
általános hiánynövel ő egyszeri intézkedést tartalmaz13, sokkal alacsonyabb, mint a 2006-os 
stabilitási programban el őirányzott 2,8%, amely a GDP 0,1%-át jelent ő hiánycsökkent ő 
egyszeri intézkedést tartalmazo tt. Ez a tervezettnél jobb  eredmény a 2006-os egyszeri 
intézkedések nélküli hiá ny pozitív kiinduló helyzetéb ől adódik, amely a st abilitási program 
2006-os aktualizálásában tervezettnél a GDP 1,5 százalékpontjával alacsonyabbnak bizonyult. 
A 2007-es költségvetési törvénnyel elfogadott ko rrekciós intézkedések végrehajtása hatékony 
volt; a jobb kiindulási helyzete t azonban bizonyos mértékig el lensúlyozta néhány kiegészít ő 
kiadás részleges bevezetése, ami f őként 2007-ben elfogadott szociális transzfereket és 
tőkekiadásokat jelent.  
Az államháztartás kiigazítása 2007-ben a GDP 1½ százalékpontjával 2006-hoz képest 
nagyrészt a bevétel/GDP  arány további jelent ős, 1,2 százalékpontos növelésének köszönhet ő. 
A személyi jövedelemadó és a társasági adó emelkedése nagyrészt ellensúlyozta mind a 
társasági eszközök átértékeléséb ől eredő átmeneti bevételek csökkenését, mind a közvetett 
adóknak a GDP arányában beköv etkezett csökkenését, f őként az olajtermékek jövedéki 
adójának csökkenése miatt. A TFR végki elégítési rendszer átvezetése az olasz 
társadalombiztosítási intézethe z magyarázza a társadalombiztosítási járulékok majdnem 0,4 
százalékpontos növekedését a GDP arányában14. A kiadási oldalon a 2006-hoz képest 
lényegesen alacsonyabb (egyszeri) t őkekiadást részben ellensúlyozta a kamatkiadások 
emelkedése. 2006 és 2007 között a folyó els ődleges kiadások aránya a GDP-hez képest csak 
némileg csökkent, mivel a munkavállalók javadalmazásának visszafogott növekedését, amely tükrözte a 2006-ban kifizetett jelent ős mértékű hátralékok hiányát, na gyban ellensúlyozta a 
nem természetbeni szociális transzferek növ ekedése. Összességében 2007-ben az els ődleges 
                                                
 
11 Eurostat News Release, 54. szám, 2008. április 18. 
12 A hiány arányát rendszerint az els ő eredménynek a tavaszi bejelent ésben való közzétételét követ ően 
vizsgálják felül és módosítják felfelé vagy lefelé. Olaszországban néhány korábbi módosítás elég 
jelentős mértékű volt. A 2007-re vonatkozóan bejelentett hiány és a referenciaérték közötti különség 
azonban elég nagy annak biztosításához, hogy módosítás esetén a 2007. évi hiány ne kerüljön a GDP 
3%-át meghaladó szintre. 
13 Az egyszeri intézkedéseknek 2007-ben a GDP 0,2%-át jelent ő hiánynövel ő hatására vonatkozó becslés 
a GDP 0,2%-át kitev ő hiánycsökkent ő egyszeri intézkedések eredménye, amelyek magukban foglalnak 
ingatlanértékesítést, társaságok eszközeinek átértékelésére kivetett adókat és a 0,4%–ot jelent ő 
hiánynövel ő egyszeri intézkedéseket, amelyek közé a következ ők tartoznak: i. a 2007. december 31-én 
elfogadott határozat, amel ynek értelmében megsz űnik az adóhatóság azon köt elezettsége, hogy a 
következő évben behajtandó adó bizonyos összegét el őlegként befizeti az államnak (a GDP 0,3%-a); és 
ii. az Európai Bíróságnak a vállalati autókra von atkozó olasz hozzáadottértékadó-szabályokkal 
kapcsolatos ítéletét követ ően az adófizet ők által benyújtott visszaigénylési kérelmek (a GDP kevesebb 
mint 0,1%-a). 
14 A 2007. évi költségvetési törvény el őírta, hogy a legalább 50 munkavállalót foglalkoztató munkadónak 
az olasz társadalombiztosítási intézeten ( Istituto Nazionale della Previdenza Sociale  - INPS) belül 
létrehozott új rendszerbe kell átvezetnie azokat a végkielégítési rendszerbe irányuló befizetéseket 
(Trattamento di Fine Rapporto  – TFR), amelyekr ől a munkavállalók úgy döntenek, hogy nem utalják 
magánnyugdíj-rendszerekbe. Az új INPS-rendszerben felhalmozódó befizetéseket hiánycsökkent ő 
állami bevételként kezelik, de az ezáltal az állam számára a munkavállalóknak fizetend ő végkielégítés 
formájában keletkez ő kötelezettség fokozatosan állami többletkiadássá válik. Ezen el őírás 
hiánycsökkent ő hatása a tervek szerint id ővel csökken és 8-9 éven belül a többletbevételek és -kiadások 
kiegyenlít ődnek.  
 
HU 6   HU kiadások a GDP majdnem ¾ százalékpontjával es tek vissza, miközben a teljes kiadás 2007-
ben a GDP körülbelül ¼ százalékpontjával csökkent.  
2007-ben a bevételek egyszeri intézkedések né lkül a GDP 1½ százalékpontjával növekedtek 
2006-hoz képest, miközben a kiadások az egyszeri intézkedések nélkül a GDP több mint ¼ 
százalékpontjával emelkedtek. Ezt és egyéb egys zeri és átmeneti intézkedéseket kizárva a 
2007-es hiány a GDP 1,7%-át tette ki. 
A strukturális egyenleg, azaz a ciklikus hatásoktól  megtisztított, egyszeri intézkedések nélküli 
költségvetési egyenleg, a becslések szerint 2007-ben a GDP-re vetítve körülbelül 1¼ százalékponttal javult. A 2006-2007 közötti id őszakban a strukturális hiány kiigazítása a GDP 
3 százalékpontját te tte ki. Ez kell ő mértékben haladja meg a 2005. júliusi, a 104. cikk (7) 
bekezdése szerinti tanácsi ajánlásban szerepl ő legalább 1,6 százalékpont os kiigazítást. 
A 104. cikk (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlással összhang ban, amely szerint 
Olaszországnak tovább kell javítani a az államháztartási adatok összegy űjtését és 
feldolgozását, az ország csökkente tte a statisztikai el téréseket. Az online állami adatbázisok 
fejlődése a költségvetési tranzakciókra vona tkozó információk hatékonyabb összegy űjtéséhez 
vezet. Néhány hiányosság még fennmaradt, pé ldául a 2006-ban és 2007-ben megfigyelhet ő 
jelentős mértékű eltérés az elhatárolt és a beszedett társad alombiztosítási járulékok között. A 
túlzott hiány esetén követend ő eljárás 2005. szeptember i bejelentését követ ően az Eurostat 
függőben maradt kérdések nélkül te tte közzé Olaszország adatait.  
3. A
 HIÁNYRA VONATKOZÓ EL ŐREJELZÉSEK 2008- RA ÉS AZT KÖVET ŐEN 
A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi el őrejelzése szerint az ál lamháztartási hiány 2008-
ban a GDP 2,3%-ára növekszik, a reál-GDP 0,5 %-os növekedésével. Az egyszeri és átmeneti 
intézkedések nélkül, azaz nem számítva az ingatlanvagyon eladásából származó bevételeket és néhány egyszeri adó utolsó részfizet ését, a 2008-as hiány a GDP 2,4%-át jelent ő értékkel 
még mindig a referenciaérték alatt lenne. Olaszország stabilitási programjának 2007. 
novemberi aktualizált változata szerin t a hiányra vonatkozó hivatalos célkit űzés 2008-ra a 
GDP 2,2%-a volt, amely szintén tartalmazott hiánycsökkent ő egyszeri intézkedéseket a GDP 
körülbelül 0,1 %-ának megfelel ő arányban. Annak ellenére, hogy a hiány 2007-ben a 
tervezettnél jobban alakult, a hiány 2008-ra vonatkozó hivatalos el őrejelzését március 12-én 
felfelé módosították, a GDP 2,4%-ára, am elyet a 2008. áprilisi bejelentésben kés őbb 
megerősítettek. A módosítás magában foglalja a vártnál alacsonyabb reál-GDP növekedést (a 
GDP 0,6%-a az aktualizált változatban lev ő 1,5%-kal összehasonlítva),  valamint költségvetési 
csúszásokat is. A 2008-as hiányra vonatkozóan a tavaszi el őrejelzésben lev ő, valamivel 
alacsonyabb becslést az a feltételezés magyarázza, hogy a beruházások költségvetési végrehajtásában továbbra is lesz  némi késedelem. A tavaszi el őrejelzés ezenkívül alacsonyabb 
kamatkiadásokkal is számol. 
 
HU 7   HU A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi el őrejelzése szerint 2008-ban a GDP 2,3%-át kitev ő 
hiány nominális értelemben vett, a GDP ½ százalékpontjához közeli növekedést jelez 2007-
hez képest, a t őkekiadások jelent ős visszaesése ellenére, ami lé nyeges, 2007-ben felhalmozott 
egyszeri kiadást tükröz. A nomi nális hiányra vonatkozóan el őre jelzett romlás nemcsak az 
alacsonyabb gazdasági növekedést tükrözi,  hanem a 2008-as költségvetés negatív 
költségvetési hatását is, valamint néhány, ered etileg 2007-ben tervezett expanzív intézkedést, 
és 2008 els ő hónapjaiban elfogadott egyé b intézkedéseket is. A 2008-as költségvetés az állami 
szektor 2006-2007-re vonatkozó bé rmegállapodásainak helyi szint ű finanszírozását irányozza 
elő, ez tartalmazza többek között az esedékes hátralékokat (a hivatalos terv szerint a bérek 
2008-ban több mint 6%-kal növekednek, 2009- ben pedig némileg csökkennek), a helyi 
vagyonadók csökkentését, a bérleti díjak levonhatósága miatti al acsonyabb bevételeket és a 
munkanélküliségi juttatások némi növeke dését. A költségvetési törvény el őírja a társasági 
vagyon adómértékének (IRES) és a termel őtevékenység regionális  adójának (IRAP) a 
reformját is, amelyek 2008-ban érzékelhet ő pozitív költségvetési hatása 2009-ben negatívvá, 
majd a következ ő években semlegessé válik. Né hány 2007-ben elfogadott kiegészít ő szociális 
transzfernek és beruházásnak, valamint a 2006-os költségvetési törvényben szabályozott 
IRAP csökkentésének ellentétes költségvetési hatása kés őbb, 2008-ban lesz érzékelhet ő. 2008 
februárjában a parlament számos kisebb intézk edést fogadott el, amelyek további kiadásokat 
és alacsonyabb bevételt jelentenek. 2008-ban az egyszeri intézkedések nélküli kiadásoknak 
összességében a GDP 0,5 százalékpontjával kellene növekedniük, mivel a kamatkiadások és az egyszeri intézkedések nélküli t őkekiadások arányának mérsékelt csökkenését több mint 
ellensúlyozza a folyó els ődleges kiadások emelkedése. Az egyszeri intézkedések nélküli 
bevételeknek 2008-ban a GDP majdnem 0,2 százalékpontjával kellene csökkenniük. 
Változatlan politika mellett 2008-ban a költségvetési el őrejelzések szempontjából kockázatot 
jelenthetnek függ őben lévő bírósági döntések, különösen azzal kapcsolatban, hogy az IRAP 
nem vonható le a jövedelemadó adóalapjából. Kockázatot jelenthetnek a gazdasági növekedéssel kapcsolatos kilátások is. Ezenkívül a társasági adózás lé nyeges módosításának 
eredményével összefüggésben is jelent ős a bizonytalanság mindkét irányban. 
A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi el őrejelzése, amely a hagyományos változatlan 
politikán és a reál-GDP 0,8%-os növekedésén alapul, azzal számol, hogy az államháztartási 
hiány 2009-ben némileg emelke dik, a GDP 2,4%-ára. Ezt az el őre jelzett mérsékelt 
emelkedést a csökken ő adóterhek, különösen a diszkrecion ális intézkedések és a negatív 
gazdasági ciklus miatt alacsonyabb társaság i adók, vezérlik. A stabilitási program 2007. 
novemberi aktualizált változata a reál- GDP 1,6%-os növekedése mellett a GDP 1,5%-át 
kitevő hiánycélt határozott meg. Ahogy a Tanács  az olasz stabilitási program 2007. évi 
aktualizált változatáról alkotott véleményében15 hangsúlyozta, a programban nem részletezték 
a költségvetési kiigazítá s alapjául szolgáló ko rrekciós intézkedéseket. 
                                                 
15 HL C 49., 2008.2.22., 49. o. 
 
HU 8   HU A strukturális helyzet 2008-ra el őre jelzett, a GDP több mint ¼ százalékpontját kitev ő romlása 
2007-hez képest, egyértelm űen nincs összhangban a Stabilit ási és Növekedési Paktumban 
előírt, évente legalább a GDP 0,5%-át jelent ő csökkentéssel, amelyet a Tanács a 104. cikk (7) 
bekezdése szerinti ajánlásában meger ősített a túlzott hiány kiigazítása utáni id őszakra 
vonatkozóan. A Tanács a stabilitási program 2007. novemberi aktualizá lt változatáról – amely 
2008-ra a strukturális pozíciónak a GDP ¼ százalékpontját jelent ő javulását irányozta el ő – 
alkotott véleményében megjegyezte, hogy ha a te rvezettnél jobb 2007-es kiindulási helyzetet 
nem viszik tovább, 2008-ban felmerül  a strukturális egyenleg jelent ős mértékű romlásának 
veszélye, és megállapította, hogy el őfordulhat, hogy az ország nem éri el középtávú 
költségvetési célkit űzését 2011-re, ahogy a program tervezte. Ennek megfelel ően a Tanács 
felkérte Olaszországot, hogy er ősítse meg 2008-ra vonatkozó költségvetési céljait az 
ambiciózus kiigazítás biztosításához, majd  meghatározott intézkedésekkel, amelyek 
biztosítják a középtávú költségvetési célkit űzés irányába tett megfelel ő előrelépést, hajtsa 
végre a tervezett költségvetési  konszolidációt, hogy a célkit űzést a programid őszakon belül, 
vagyis 2011-re elérje. 
4. AZ ADÓSSÁGÁLLOMÁNY ALAKULÁSA ÉS AZ ADÓSSÁGÁLLOMÁNNYAL KAPCSOLATOS 
ELŐREJELZÉSEK  
A nemzeti statisztikai hivatal által 2008. február 29-én közzétett adatok szerint az 
államadósság 2003-ban és 2004-ben is a GDP körülbelül 104%-a volt, miután az 
Olaszországgal szemben a túlzott hiány esetén követend ő eljárás megindítása idején jegyzett, 
a GDP 106-107%-át jelent ő eredeti adatot, amely lénye gében a GDP-szint magasabb 
becsléséb ől adódott, egymást követ ően módosították. 2005-ben az adósság/GDP aránya az 
évtizedben el őször 2 százalékponttal növekedett. Az els ődleges többlet szinte egyáltalán nem 
járult hozzá a csökkenéséhez, mivel a lassú  gazdasági növekedés miatt az államadósság 
implicit kamatlába jelent ősen meghaladta a nominális GDP-növekedést, er őteljes negatív 
„lavinahatást” váltva ki. Az államadóssá g aránya 2006-ban újra  növekedett az els ődleges 
többlet emelkedése és a kevésbé negatív „l avinahatás” ellenére. Az említett évben az 
állományalkalmazkodás különösen negatívan járult hozzá az adósság alakulásához, f őként a 
forgóeszközök akkumulációja miatt, aminek a célja  a becsült héa-visszatérítés finanszírozása 
volt, miután az Európai Bíróság döntött a váll alati autók hozzáadottérték-adójáról (lásd a 8. 
lábjegyzetet). 2007-ben az államadósság aránya a GDP-hez képest 2,5 százalékponttal csökkent, a GDP 104%-ára, a 2004-ben feljegyzett szintre. Ez az eredmény a GDP 3%-át 
meghaladó, megnövekedett els ődleges többletnek köszönhet ő. Az állományalkalmazkodás 
szintén hozzájárult az adóssághányad csökkenéséhez, mivel 2007 végén az el őző évihez 
képest jelent ős mértékben csökkent az állami forgóeszközök állománya, annak 
eredményeként, hogy az adófizet ők által ténylegesen visszaigényelt hozzáadottérték-adó 
nagyságrendje a vártnál kisebb volt. E zenkívül 2007-ben az állományalkalmazkodásra 
előnyösen hatott egy állami vállalat (SACE Sp A) általi, a GDP körülbelül 0,2%-át jelent ő 
tőkeelosztás.  
2006-2007-ben az adósságállomány csökkenése a növekv ő elsődleges többleten alapult, 
valamint azon, hogy nem került sor jelent ős, vonal alatti adósságnövel ő műveletekre, és ez 
összhangban volt a túlzott hiány ki igazításával. Mivel azonban az els ődleges többlet 2008-ban 
várhatóan visszaesik és nem részleteztek anna k középtávú emelését célzó intézkedéseket, az 
adóssághányad 2008-ban és 2009-ben várhatóan cs ak csekély mértékben csökken (változatlan 
politikát feltételezve). 
 
HU 9   HU Változatlan politika feltétel ezése mellett a Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi el őrejelzése 
az adósságarány folytatódó – bár a romló els ődleges többlet és a la ssuló gazdasági növekedés 
miatt kisebb ütem ű – csökkenésével számol 2008-ban és 2009-ben. A gazdas ági növekedéssel 
és a költségvetés alakulásával összefügg ő kockázatok szintén hatnak az adósság/GDP arányra. 
5. KÖVETKEZTETÉSEK  
Az államháztartási hiány a GDP 2003-as és  2004-es 3,5%-áról 200 5-ben a GDP 4,2%-ára 
növekedett. Majd 2006-ban a GDP 3,4%-ára, 2 007-ben pedig a GDP 1,9%-ára csökkent, a 
GDP 3%-ának megfelel ő referenciaérték alá. A hiány csökkentését célzó intézkedések f őként 
tartós jelleg ű intézkedések. Valójában a hiány az egys zeri intézkedések nélkül 2006-ban és 
2007-ben még alacsonyabb lett volna. A strukturál is egyenleg (azaz a ciklikus hatásoktól 
megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül) 2006-2007-ben a 
GDP 3 százalékpontjával javult, ami jelent ős mértékben meghaladja a Tanács által ajánlott, a 
GDP legalább 1,6 százalékpontját jelent ő költségvetési er őfeszítést. A Bizottság 
szolgálatainak 2008. tavaszi el őrejelzése szerint a nominális hiány 2008-ban várhatóan a GDP 
2,3%-ára emelkedik (még mindig tartalmazva a GDP 0,1%-át kitev ő egyszeri intézkedéseket, 
amelyek nélkül a hiány még mindi g 3% alatt lenne), és változat lan politika alapján 2009-ben a 
GDP 2,4%-ára n ő. Ez azt mutatja, hogy a hiánynak a GDP 3%-a alá való csökkentése hitelt 
érdemlő és fenntartható módon történt. 
Az államadósság aránya, miután egy évtized en keresztül csökkent, és 2004-ben valamivel 
104% alá került (1994-ben a GDP t öbb mint 121%-a volt), 2005-ben a GDP 2 
százalékpontjával növekedett, majd 2006-ban 0,6 százalékponttal tovább emelkedett . 2007-ben az adóssághányad újra visszaesett a GD P 104%-ára. Az adóssághányad alakulását 
jelentős mértékben befolyásolta egy 2006-os, átmeneti adósságnövel ő pénzügyi m űvelet, 
majd annak 2007-es visszafordítása. Ezen m űvelet nélkül az adóssághányad 2006-ban 
nagyjából stabil maradt volna, tükrözve az els ődleges többlet javulásá t a Tanács ajánlásával 
összhangban. A Bizottság szol gálatainak 2008. tavaszi el őrejelzése szerint változatlan 
politikát feltételezv e az adóssághányad 2009-re körülbelül 102½%-ra esik vissza. 
Megállapítható, hogy az adóssághányad a túlzo tt hiány 2007-es kiigazításával összhangban 
csökkent.  
Az átfogó értékelésb ől az következik, hogy Olaszországban a túlzott hiány kiigazítása 
megtörtént. Ennek megfelel ően a Bizottság azt ajánlja a Tanácsnak, hogy az olaszországi 
túlzott hiányról szóló határozatát helyezze hatályon kívül.  
 
HU 10   HU 2. táblázat: A költségvetés alakulása, 2003-2009 
2007 2008 2009 
Eltérő jelölés hiányában a GDP %-ában  2003 2004 2005 2006 Eredmé
ny SP (2) BIZ SP (2) BIZ(3) SP(2) 
Államháztartási egyenleg  -3,5 -3,5 -4,2 -3,4 -1,9 -2,4 -2,3 -2,2 -2,4 -1,5 
        (-2,4)    
- Összes bevétel(5) 44,8 44,2 43,8 45,4 46,6 46,2 46,4 46,3 46,4 45,9 
- Összes kiadás(5) 48,3 47,7 48,0 48,8 48,5 48,6 48,7 48,5 48,7 47,9 
amelyben: - kamatkiadás  5,1 4,7 4,5 4,6 5,0 4,8 4,9 4,9 4,9 4,9 
        (5,0)   
-bruttó állóeszköz-felhalmozás  2,5 2,4 2,4 2,4 2,4 2,7 2,4 2,5 2,4 2,6 
Elsődleges egyenleg  1,6 1,2 0,3 1,3 3,1 2,5 2,6 2,6 2,5 3,4 
        (2,6)    
Egyszeri és átmeneti intézkedések  1,7 1,3 0,6 -0,4 -0,2 0,2 0,1 0,1 0,0 0,1 
Strukturális egyenleg(1) -5,1 -4,7 -4,5 -2,8 -1,5 -2,2 -1,9 -2,0 -1,6 -1,3 
        (-2,2)    
Strukturális els ődleges egyenleg (1) 0,0 0,0 0,0 1,8 3,5 2,6 3,1 2,9 3,3 3,6 
Bruttó államadósság(4) 104,3 103,8 105,8 106,5 104,0 105,0 103,2 103,5 102,6 101,5 
        (103,0)    
Adóssághányad változása (a) = (b) + (c) 
+ (d) -1,3 -0,5 2,0 0,6 -2,5 -1,8 -0,8 -1,6 -0,6 -2,0 
Hozzájárulások: - els ődleges egyenleg (b)  -1,6 -1,2 -0,3 -1,3 -3,1 -2,5 -2,6 -2,6 -2,5 -3,4 
- „lavinahatás” (c)  1,9 0,5 1,9 0,9 1,1 0,1 1,5 0,9 2,0 1,5 
- állományalkalmazkodás (d)  -1,6 0,3 0,5 1,0 -0,5 0,6 0,4 0,2 -0,1 -0,1 
p.m. Reál-GDP növekedés (%)  0,0 1,5 0,6 1,8 1,5 1,9 0,5 1,5 0,8 1,6 
        ( 0 , 6 )    
p.m. Kibocsátási rés  -0,2 0,0 -0,6 -0,3 -0,3 -0,6 -1,0 -0,6 -1,6 -0,6 
(1) Ciklikus hatásoktól megtisztított (els ődleges) egyenleg az egyszeri és má s átmeneti intézkedések nélkül. 
(2) Ciklikusan kiigazított és strukturális egyenlegek, valamint kibocsátási rések a program szerint, ahogy a 
programban szerepl ő információk alapján a Bizottság szolgálatai kiszámították. 
(3) A politika változatlanságát feltételezve. 
(4) A bruttó adóssághányad változása a következ őképpen bontható le: 
 tt
tt t
tt
tt
tt
tt
YSF
yyi
YD
YPD
YD
YD+⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛
+−+=−
−−
−−
1*
11
11
 
 ahol t az idő alsó indexe; D, PD, Y és SF sorban az államadósság-állomány, az els ődleges hiány, a nominális GDP 
és az állományalkalmazkodás, valamint i és yaz adósság átlagos költségét és a GDP nominális növekedését 
jelenti. A zárójeles kifejezés a „lavinahatást” jelzi.  
(5) A stabilitási programban 2009-re adott költségvetési adatok változatlan jogszabályokon alapuló trendet jeleznek. A célul kit űzött államháztartási egyensúly elérése érdekében a GDP 0,4%-át jelent ő pozitív hatással járó 
kiegészítő intézkedést irányoztak el ő 
Forrás : A Bizottság szolgálatainak 2008. tavaszi el őrejelzése (BIZ) és a stabilitási program 2007. novemberi aktualizált 
változata (SP) (zárójelben a 2008 . márciusi változatlan jogszabályokon alapuló új hivatalos el őrejelzés). 
 
 
 
HU 11   HU Ajánlás: 
A TANÁCS HATÁROZATA 
Az Olaszországban fennálló túlzott hiányról  szóló 2005/694/EK határozat hatályon kívül 
helyezésér ől 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerz ődésre és különösen annak 104. cikke (12) 
bekezdésére, 
tekintettel a Bizottság ajánlására, mivel: (1) A Szerződés 104. cikke (6) bekezdésének megfelel ően a Tanács a Bizottság ajánlására 
a 2005/694/EK tanácsi határozattal
16 megállapította, hogy Olaszországban túlzott 
hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy az államháztartás hiánya 2003-ban és 
2004-ben a GDP 3%-át jelent ő referenciaérték fölött, de annak közelében volt, 
miközben a bruttó államadósság szintje a GDP körülbelül 106-107%-ának felelt meg 
mindkét évben, ami egyértelm űen meghaladja a Szerz ődésben el őirányzott 60%-os 
referenciaértéket, és az elmúlt években nem csökkent kielégít ő ütemben. 
(2) 2005. július 28-án a Szerz ődés 104. cikkének (7) bekezdés ével és a túlzott hiány 
esetén követend ő eljárás végrehajtásának felgyorsí tásáról és pontosításáról szóló, 
1997. július 7-i 1467/97/EK  tanácsi rendelet17 3. cikkének (4) bekezdésével 
összhangban a Tanács a Bizottság javaslata alapján ajánlást intézett Olaszországhoz 
azzal a céllal, hogy legkés őbb 2007-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az ajánlást 
nyilvánosságra hozták. 
(3) A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelel ően a túlzott hiányról szóló tanácsi 
határozatot a Bizottság ajánlása alapján hatá lyon kívül kell helyezn i, ha a Tanács úgy 
ítéli meg, hogy az érintett tagállamban korrigálták a túlzott hiányt.  
(4) A Szerz ődéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követend ő eljárásról szóló 
jegyzőkönyvvel összhangban a Bizottság nyújtja  a túlzott hiány esetén követend ő 
eljárás végrehajtására vonatkozó adatokat. A jegyz őkönyv alkalmazásának részeként 
az Európai Közösséget létrehozó szerz ődéshez csatolt, a túlzott hiány esetén 
követendő eljárásról szóló jegyz őkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i 
3605/93/EK tanácsi rendelet18 4. cikkével összhangban a tagállamoknak évente 
                                                 
16 HL L 266., 2005.10.11., 57. o. 
17 HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított 
rendelet. 
18 HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/ 2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.) 
módosított rendelet. 
 
HU 12   HU kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig köz ölniük kell a költségvetési 
hiányra, az államadósságra és más ka pcsolódó változókra vonatkozó adatokat. 
(5) Olaszország 2008. április 1-je el őtti bejelentését és a bizottsági szolgálatok 2008 
tavaszi el őrejelzését követ ően, a 3605/93/EK rendelet 8g. cikkének (1) bekezdésével 
összhangban a Bizottság (Eurostat) ál tal közölt adatok alapján a következ ő 
következtetések vonhatók le:  
– Miután az államháztartási hiány a 20 04-es 3,5 %-ról 2005-ben a GDP 4,2%-ára 
nőtt, 2006-ban a GDP 3,4%-ára, végül 2007-ben pedig 1,9 %-ra, a 3%-os 
referenciaérték alá csökke nt. Az egyszeri intézkedés ek költségvetési hatása 
nélkül a hiány 2007-ben a GDP 1,7%-a lenne.  Ez megfelel a stabilitási program 
2006. decemberi aktualizált változatába n meghatározott, a GDP 2,8%-át kitev ő 
célnak.  
– A kiigazítást a 2006-2007 közötti id őszakban az állandó adóbevételekben 
bekövetkezett növekedés vezérelte, amely jelent ősen meghaladta a 
várakozásokat. Ez nagyrészt az elfoga dott intézkedések vártnál nagyobb 
hatékonyságának és az el őre jelzettnél némileg magasabb gazdasági 
növekedésnek volt köszönhet ő. A strukturális egyenleg (azaz a ciklikus 
hatásoktól megtisztított egyenleg az e gyszeri és más átmeneti intézkedések 
nélkül), miután a becslések szerin t 2005-ben a GDP ¼ százalékpontjával 
romlott, 2006-ban és 2007-ben a becs lések szerint a GDP 1¾ és 1¼ 
százalékpontjával javult. 
– A 2008. tavaszi gazdasági el őrejelzés 2008-ra a hiánynak a GDP 2,3%-ára 
történő növekedését jelzi, beleértve a GDP 0,1%-át kitev ő, 
ingatlanértékesítésb ől származó egyszeri bevételeket. A költségvetési egyenleg 
tervezett romlását egyrészt a folyó els ődleges kiadások GDP-re vetített 
növekedése, másrészt a jelenleg alacsonyabb adók vezérlik. Ezt részben ellensúlyozza a t őkekiadások várt csökkenése, ami a 2007-ben elhatárolt 
jelentős egyszeri kiadást tükrözi. Bár a GDP 2,3%-át jelent ő hiány-előrejelzés 
csak csekély mértékben va n a stabilitási program 2007. novemberi aktualizált 
változatában meghatározott, a GDP 2,2%-ának megfelel ő hivatalos hiánycél 
fölött, utóbbit egy 2007-es becsült hiá nyeredmény felhasználásával jelezték 
előre, amely jóval magasabb, mint a bejelentett eredmény. A tavaszi el
őrejelzés 
szerint változatlan politikát feltétele zve 2009-ben a hiány a GDP 2,4%-a lesz. 
Ez azt jelzi, hogy a hiánynak a GDP 3%-a alá való csökkentése hitelt érdeml ő 
és fenntartható módon történt. A strukt urális egyenleg 2008-ban várhatóan 
körülbelül a GDP több mint ¼ százalékpontjával romlik, 2009-ben pedig – politikai változások nélkül – ¼ százalé kponttal javul. Ezt annak fényében kell 
értékelni, hogy el őrelépésre van szükség a középtávú költségvetési célkit űzés 
(MTO) felé, ami Olaszország esetében  a strukturális értelemben vett 
egyensúlyi helyzet. 
 
HU 13   HU – Az államadósság aránya, miután egy év tizeden keresztül csökkent, és 2004-ben 
valamivel 104% alá került (1994-ben a GDP több mint 121%-a volt), 2005-ben 
a GDP 2 százalékpontjával növekedett, majd 2006-ban tovább emelkedett 0,6 százalékponttal, a GDP 106½%-ára. Az államadósság aránya 2007-ben újra visszaesett, a GDP 104%-ára. Az adóssághányad alakulását jelent ős mértékben 
befolyásolta egy 2006-os átmeneti adósságnövel ő pénzügyi m űvelet, vagyis a 
forgóeszközök akkumulációja, majd a nnak 2007-es visszafordítása. Ezen 
művelet nélkül az adóssághányad 2006-ba n nagyjából stabil maradt volna, 
tükrözve az els ődleges többlet javulását a Taná cs ajánlásával összhangban. A 
Bizottság szolgálata inak 2008. tavaszi el őrejelzése szerint, változatlan politikát 
feltételezve az adóssághá nyad 2009-re körülbelül 102½% -ra esik vissza. Az 
adóssághányad a túlzott hiány 2007-es kiigazításával összhangban csökkent.  
(6) A Tanács véleménye szerint az olaszországi tú lzott hiány korrekciója  megtörtént, ezért 
a 2005/694/EK határozatot hatá lyon kívül kell helyezni, 
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:  
1. cikk 
Az átfogó értékelésb ől az következik, hogy Olaszországban a túlzott hiány kiigazítása 
megtörtént. 
2. cikk 
A 2005/694/EK határozat hatályát veszti. 
3. cikk 
Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság a címzettje.  
Kelt Brüsszelben, 
 a Tanács részér ől 
 az elnök