HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 8.10.2004 
COM(2004) 658 végleges 
2004/0233 (CNS)   
Javaslat 
A TANÁCS HATÁROZATA 
az Európai Közösség és a Svájci Állams zövetség közötti, Svájcnak az Európai 
Környezetvédelmi Ügynökségben, valamint az európai környezeti információs és 
megfigyel őhálózatban való részvételér ől szóló megállapodásnak az Európai Közösség 
részéről történő aláírásáról 
Javaslat 
A TANÁCS HATÁROZATA 
az Európai Közösség és a Svájci Állams zövetség közötti, Svájcnak az Európai 
Környezetvédelmi Ügynökségben, valamint az európai környezeti információs és 
megfigyel őhálózatban való részvételér ől szóló megállapodásnak az Európai Közösség 
részéről történő megkötésér ől 
  
(előterjesztő: a Bizottság) 
 
HU 2   HU INDOKLÁS  
1. B EVEZETÉS  
Az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget (EEA) a legutóbb az 1999. május 11-i 
933/99/EK tanácsi rendelettel módosított 1990 . május 7-i 1210/90/EGK tanácsi rendelettel 
hozták létre. Az ügynökség általános feladata tárgyilagos, megbízható és összehasonlítható 
információ szolgáltatása az eur ópai környezetvédelmi politika megvalósításában érdekeltek 
számára. A környezetvédelmi problémák több államra kiterjed ő jellege azt je lenti, hogy az 
ügynökségnek harmadik országokkal szorosan együttm űködve kell dolgoznia Európában. 
Svájc az egyetlen nagyobb ország Nyugat-Eu rópában az ügynökség hálózatán kívül, és 
kölcsönös érdek lenne, hogy a svájciak az ügynökség  tagjaivá váljanak, különösen azért, hogy 
jelentést tegyenek az Alpokról. 
A rendelet 19. cikke lehet ővé teszi harmadik ország ta gságát. Svájc 1999 júliusában 
hivatalosan kérvényezte a csatlakozást az ügynök séghez. A Bizottság a Tanácstól 2000. július 
20-án kapott felhatalmazás alap ján tárgyalást folytatott Sváj ccal, és 2004. június 25-én a 
megállapodás aláírásával fej ezte be a tárgyalásokat. 
A Bizottság két tanácsi határozatra tesz javasl atot a Svájcnak az Európai Környezetvédelmi 
Ügynökségben, valamint az európai kör nyezeti információs és megfigyel őhálózatban 
(EIONET) való részvételér ől szóló nemzetközi megállapodásnak az Európai Közösség 
részéről történő aláírására és megkötésére. 
2. T ANÁCSI HATÁROZAT , AMELY FELHATALMAZZA A BIZOTTSÁGOT A SVÁJCNAK AZ 
EURÓPAI KÖRNYEZETVÉDELMI ÜGYNÖKSÉGBEN VALÓ RÉSZVÉTELÉR ŐL SZÓLÓ 
TÁRGYALÁSOK FOLYTATÁSÁRA  
A Bizottság javaslata1 alapján 2000. július 20-án a Ta nács határozatot hozott, hogy 
felhatalmazza a Bizottságot tárgyalások folyta tására Svájcnak az Európai Környezetvédelmi 
Ügynökségben való részvételér ől. 
A tárgyalások f ő célja annak biztosítása volt, hogy Sv ájcnak az Európai Környezetvédelmi 
Ügynökségben szavazati jog nélküli megfigyel őként való részvételére vonatkozó 
rendelkezések összhangban legyenek az Unió szerz ődésével, az Európai Környezetvédelmi 
Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyel őhálózat (EIONET) 
létrehozásáról szóló, a legutóbb  a 933/99 rendelettel módosított  1210/90 rendel ettel, és a 
vonatkozó közösségi jogszabályokkal. 
További cél volt, hogy Svájc pénzügyi hoz zájárulása az ügynökség  fenntartásához a 
részvétele teljes költségét képviselje. Ennek az éves számadatnak a kiszámítását illet ően az 
volt a cél, hogy az ügynökség éves állami támoga tása a tagállamok számával osztható legyen. 
A Bizottságot felkérték, hogy tegyen jelentés t a Tanácsnak a tárgyalások eredményeir ől, és 
adott esetben bármely olyan problémáról, amely a tárgyalások során felmerülhet. Ezenfelül a 
                                                 
1 SEC (1999) 2129, végleges, 1999. december 22. 
 
HU 3   HU Tanács felkérte a Bizotts ágot, hogy a folyamatban lev ő tárgyalásokat ve gye figyelembe más 
területeken is. 
A tárgyalási irányelveken felül a Tanács nyila tkozatot fogadott el, am ellyel hangsúlyozta, 
hogy miközben felhatalmazza a Bi zottságot a tárgyalásra Sv ájcnak az ügynökségben való 
részvételér ől, ugyanakkor a tárgyalások eredményét ne csak a saját f ő szempontjai alapján 
mérlegelje, hanem a Svájccal párhuzamos an tárgyalt más területeken elért el őmenetel 
figyelembevételével is, anna k érdekében, hogy a kölcsönös el őnyök mindenre kiterjed ő 
egyensúlyát érje el. 
3. A  TÁRGYALÁSOK  
A Bizottság 2001-ben kezdte el tárgyalá sokat. Abban az évben mindenre kiterjed ő 
megállapodásra jutottak a Tanács által kia dott tárgyalási irányelvekkel kapcsolatos 
leglényegesebb kérdésekben. A rákövetkez ő tárgyalásokat a Svájc és  az Európai Unió közötti 
általános kapcsolatokh oz tartozó széleskör ű részletekre összpontosították, mint a 
kiváltságokról és mentességekr ől szóló jegyz őkönyv alkalmazására.  
4. M EGÁLLAPODÁS -TERVEZET  
A Svájccal kötött megállapodás megadta az orszá gnak a részvételhez szükséges feltételeket, 
az ügynökség nem EU tagállam résztvev őihez (Liechtenstein, Izland és Norvégia) hasonlóan, 
valamint a csatlakozásra pályázó országok köz ül azokhoz hasonlóan, amelyekkel tárgyalások 
folytak a részvételr ől2. 
Ami Svájc pénzügyi hozzájárulását illeti, me gállapodás jött létre a Tanács e kérdésre 
vonatkozó tárgyalási irányelv ének útmutatása szerint. 
A lényeget illet ően a megállapodás kimondja, hogy Svájc teljes mértékben részt vesz az 
ügynökség munkaprogramjában, és eleget tesz az ügynökség szabályzatában el őírt 
kötelezettségeknek. 
Svájcnak létre kell hoznia azt az infrastruk túrát, amely a területén uralkodó környezeti 
állapotokra vonatkozó egységes környezetvédel mi adatok és információ szolgáltatásához 
szükséges. Pénzügyi téren Svájc hozzájárul  az ügynökség költségvetéséhez, hogy fedezze a 
részvétele költségeit. Joga van arra is, hogy szavazati jog nélkül részt vegyen az ügynökség 
igazgatóságában. 
A megállapodást korlátlan id őtartamra kötötték. Ezért a 16. cikkben egy vegyesbizottságot 
                                                 
2 Figyelembe véve, hogy a kiváltságokról és mentességekr ől szóló jegyz őkönyvre (PPI) vonatkozó III. 
melléklet tartalmaz egy függeléket az alkalmazásának  módozatairól Svájc esetében. A függelék a 2. 
pontban világosabbá teszi az ügy nökségnek biztosított adómente sség alkalmazásának bizonyos 
gyakorlati módozatait, figyelembe véve Svájc adórendszerének jellegzetességeit. Ez a megközelítés összhangban van az EU tagállamokkal a jegyz őkönyv gyakorlati alkalm azásához kétoldalúan f űzött 
hasonló magyarázatokkal. Tekintettel a Svájc által kifejezett választásra, a 3. pont tartalmazza a 
jegyzőkönyv 14. cikke alatti jogairól való lemondá sát: nem szükséges, hogy az ügynökség svájci 
állampolgársággal rendelkez ő tisztvisel őit úgy tekintsék, mint akik fenntartják az állandó lakóhelyüket 
Svájcban. A függelék végs ő magyarázatként emlékeztet az Európa i Bíróság kizárólagos illetékességére 
az ügynökség és tisztvisel ői közötti összes ügyben. 
 
HU 4   HU állítottak fel, hogy lehet ővé tegye a m űszaki fejlődéshez történ ő hozzáigazításokat, beleértve 
az ügynökség m űködésére vonatkozó jöv őbeli közösségi törvénye knek a megállapodás I. 
mellékletébe való belefoglalását is. 
A Felek a megállapodást a saját eljárásre ndjükkel összhangban írják alá, majd er ősítik meg. 
Akkor lép hatályba, amikor mind két fél értesítette a másikat arról, hogy a sa ját eljárását 
elvégezte. 
Az ügynökség a maga részér ől Svájcot tagállamként kezeli, a környezetvédelmi adatok, 
információ és elemzések biztosítása, az alkalmazotti állomány biztosítása, harmadik féllel kötött szerz ődések, valamint a témák központja iban való részvételre történ ő kinevezések 
szempontjából egyenl ő bánásmódon keresztül. 
A kiváltságokról és mentességekr ől szóló jegyz őkönyvre vonatkozó III. melléklet tartalmaz 
egy függeléket a Svájc esetében történ ő alkalmazás módozatairól. Annak érdekében, hogy a 
svájci hatóságok, különösen az államszövetség  egyes tagjainak hatóságai a megfelel ő módon 
alkalmazzák a jegyz őkönyvet az ügynökségre és annak m űködtetésébe bevont közösségi 
intézményekre, ennek céljából a függelék 1. pontja Svájcot EU tagállamnak tekinti. A 
függelék 2. pontja világosabbá teszi az ügynöks égnek biztosított adómentesség (például a 
tehermentesítés alá es ő szolgáltatások árucikkeinek minimum ára) alkalmazásának bizonyos 
gyakorlati módozatait, figyele mbe véve a Svájci adórends zer jellegzetességeit. Ez a 
megközelítés összhangban van azokkal a megáll apodásokkal, amelyeket a Bizottság vagy az 
ügynökség és az EU tagállamok között korábban kötöttek a jegyz őkönyv gyakorlati 
alkalmazásához. Mivel Svájc nem hoz automatikusan a jegyz őkönyvvel kapcsolatos 
másodlagos jogszabályokat az igazgatósá gról, a függelék 3. pont ja részletesen el őírja a 
jegyzőkönyv 13. cikkének (2) bekezdéséb en leírt felmentés belefoglal ásait. Azt is tisztázza, 
hogy az ügynökség svájci állampolgársággal va gy egyéb svájci kapcsolatokkal rendelkez ő 
tisztviselői vagy azok családtagjai nem kötelesek részt venni a svájci társadalombiztosítási 
rendszerben. Ezenfelül – tekintettel a Svájc álta l kifejezett választásra,  valamint összhangban 
a tagállamok által adott értelmezésre – a 3. pont tisztázza, hogy a jegyz őkönyv 14. cikke 
szerinti adózási jog kiterjesztését csak az Euró pai Unión belül kell alkalmazni, és ezért nem 
szükséges, hogy az ilyen tisztvisel őket úgy tekintsék, mint ak ik fenntartják az állandó 
lakóhelyüket Svájcban. A függelék végs ő magyarázatként emlékeztet az Európai Bíróság 
kizárólagos illetékességére az ügynökség és tisztvisel ői közötti összes, személyzeti ügyet 
érintő jogvitában.  
5. A
 MEGÁLLAPODÁS ALÁÍRÁSA ÉS MEGKÖTÉSE  
5.1. Jogalap 
A tárgyalások, amelyek felhatalmazást adnak az ügynökség számára, hogy Svájc 
részvételéhez megnyitható legyen, az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az európai 
környezeti információs és megfigyel őhálózat (EIONET) létreho zásáról szóló, a legutóbb a 
933/1999 rendelettel módosított 1210/1990 rendelet alapján folyhatnak. 
A fent említett cikk szövege magában foglalja  azokat az eljárási szabályokat, amelyek 
szükségesek az ügynökségnek más ol yan országok számára történ ő megnyitásához, amelyek 
nem EU tagállamok, de amelyek osztoznak a Közösségnek és a tagállamoknak az ügynökség 
céljait érint ő gondjaiban. Ilyen megállapodás megkötéséhez a 300. cikk (2) és (3) 
bekezdésében foglalt eljárás alkalmazható. 
 
HU 5   HU Ezt az eljárást követve, a Bizo ttság most két tanácsi határoza tot a megállapodás aláírására és 
megkötésére azzal a céllal, hogy lehet ővé tegye Svájc részvételét az Európai 
Környezetvédelmi Ügynökségben. 
5.2. Pénzügyi kihatások 
Svájc a megállapodásnak megfelel ően pénzügyi hozzájárulást ad az Európai 
Környezetvédelmi Ügynökségnek, hogy fedezze az ügynökség munkaprogramjában való részvételével járó teljes költséget. A Tanács által kiadott tárgyalási irányelveknek megfelel ően 
ezt a teljes költséget, és így Svájc hozzájárulás át a Közösség éves anyagi támogatásaként 
számítják ki, elosztva az EU tagállamok számával. 
A Közösséget tekintve így nincse nek negatív pénzügyi kihatások. 
6. A
 MEGÁLLAPODÁS EL ŐNYEI  
A svájci részvételnek az ügynökségben számos el őnye van: 
– A részvétel segíti összhangba hozni a svájci monitoring rendszereket, valamint 
adatgyűjtő és adatkezel ő módszereket azokkal, amelyeket az ügynökségben 
résztvevő többi ország használ, ami megkönnyíti a megbízható és összehasonlítható 
információ szolgáltatását az európai környezet állapotáról. 
– Svájc részvétele lehet ővé teszi azoknak az ökoszisz témáknak az egységesített 
felbecsülését és környezetvédelmi jelentések  készítését, amelyek Svájc és a vele 
szomszédos országok között oszlanak meg. 
– Az Európai Környezetvédelmi ügynökség Európa nagyobb részének 
környezetvédelmi állapotáról lesz képes jelent ést tenni, Svájcot is beleértve. Mivel az 
Európai Unió területén belül helyezkedik  el, ennek az ors zágnak a részvétele 
különösen fontos a következetes környezetvédelmi jelentések készítéséhez. 
– Svájc bevonása az ügynökség összes többi jelentéskészít ő tevékenységébe. 
7. A JÁNLÁS  
Megállapodás jött létre Svájccal az Eur ópai Környezetvédelmi Ügynökségben való 
részvételének módozatai ról és feltételeir ől, a Tanács által a Bizottsághoz intézett tárgyalási 
irányelveivel összhangban. 
Ezért a Közösség számára lehet őség nyílt az Európai Környezet védelmi Ügynökségben és az 
európai környezeti információs és megfigyel őhálózatban való részvételr ől szóló megállapodás 
aláírására és me gkötésére Svájccal. 
 
HU 6   HU Javaslat 
A TANÁCS HATÁROZATA 
az Európai Közösség és a Svájci Állams zövetség közötti, Svájcnak az Európai 
Környezetvédelmi Ügynökségben, valamint az európai környezeti információs és 
megfigyel őhálózatban való részvételér ől szóló megállapodásnak az Európai Közösség 
részéről történő aláírásáról 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Kö zösséget létrehozó szerz ődésre és különösen annak 175. cikke (1) 
bekezdésére, összefüggésben 300. cikkének (2) bekezdése els ő albekezdésének els ő 
mondatával, 
tekintettel a Bizottság javaslatára3, 
mivel: (1) A legutóbb az 1999. május 11-i 93 3/99/EK tanácsi rendelettel
4 létrehozott Európai 
Környezetvédelmi Ügynökség és európa i környezeti információs és megfigyel őhálózat 
tevékenysége már más európai országokra is kiterjedt az Európai Kö zösség által kötött 
kétoldalú megállapodások révén, figyelembe véve a környezetvédelmi kérdések több államra kiterjed ő jellegét és a növekv ő nemzetközi együttm űködés fontosságát a 
környezetvédelem terén. 
(2) A Tanács a Közösség részér ől 2000. július 20-án felhatalmazta a Bizottságot arra, 
hogy tárgyalást folytasson a Svájci Államszövetséggel az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben és az európai környezeti információs és megfigyel őhálózatban való 
részvételét érint ő megállapodásról. 
(3) A megállapodás egy kés őbbi időpontban történ ő megkötésére is figyelemmel, 
kívánatos a megállapodást aláírni, amelye t 2004. június 25-én kézjeggyel láttak el. 
A KÖVETKEZ ŐKÉPPEN HATÁROZOTT: 
Egyetlen cikk 
A megállapodás egy kés őbbi időpontban történ ő megkötésére is figyelemmel, a Tanács 
elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelö lje az Európai Közösség és a Svájci 
Államszövetség között az utóbbinak az Európa i Környezetvédelmi Ügynökségben és az 
                                                
 
3 HL C [...]., [...], [...]. o. 
4 HL L 120., 1990.5.11., 1. o. 
 
HU 7   HU európai környezeti info rmációs és megfigyel őhálózatban való részvételét érint ő 
megállapodásnak az Európai Közösség részér ől aláírására jogosult személyt . 
Kelt Brüsszelben, 
 a Tanács részér ől 
 az elnök 
 
HU 8   HU 2004/0233 (CNS) 
Javaslat 
A TANÁCS HATÁROZATA 
az Európai Közösség és a Svájci Állams zövetség közötti, Svájcnak az Európai 
Környezetvédelmi Ügynökségben, valamint az európai környezeti információs és 
megfigyel őhálózatban való részvételér ől szóló megállapodásnak az Európai Közösség 
részéről történő megkötésér ől 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerz ődésre, és különösen annak 175. cikke (1) 
bekezdésére, összefüggésben 300.  cikkének (2) bekezdése els ő albekezdésének els ő 
mondatával, 300. cikkének (3) bekezdése és 300. cikkének (4) bekezdése els ő albekezdésének 
első mondatával,  
tekintettel a Bizottság javaslatára 5, 
tekintettel az Európai Parlament véleményére6, 
mivel: (4) A legutóbb az 1999. május 11-i 933/99/EK tan ácsi rendelettel
7 létrehozott Európai 
Környezetvédelmi Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyel őhálózat tevékenysége már más európai országokra is kiterjedt az Európai 
Közösség által kötött ké toldalú megállapodások révén, figyelembe véve a 
környezetvédelmi kérdések több államra kiterjed ő jellegét és a növekv ő nemzetközi 
együttműködés fontosságát a kör nyezetvédelem terén. 
(5) A Tanács 2000. július 20-án felhatalmazt a a Bizottságot arra, hogy tárgyalást 
folytasson a Svájci Államszövetséggel az  Európai Környezetvédelmi Ügynökségben 
és az európai környezeti információs és megfigyel őhálózatban való részvételét érint ő 
megállapodásról. 
(6) A 2004. ... ...-i .../.../EK tanácsi határozatnak megfelel ően, és a megállapodás egy 
későbbi időpontban történ ő megkötésére is figyelemmel, a megállapodást az Európai 
Közösség részér ől 2004. ... ...-án/-én aláírták.  
(7) A megállapodást a Közösségnek jóvá kell hagynia. 
                                                
 
5 HL C [...]., [...], [...]. o. 
6 HL C [...]., [...], [...]. o. 
7 HL L 120., 1990.5.11., 1. o. 
 
HU 9   HU A KÖVETKEZ ŐKÉPPEN HATÁROZOTT: 
1. cikk 
Az Európai Közösség és a Svájci Állams zövetség között az utóbbinak az Európai 
Környezetvédelmi Ügynökségben és az európai környezeti információs és 
megfigyel őhálózatban való részvételét érint ő megállapodást az Európa Közösség nevében a 
Tanács jóváhagyja . 
A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz. 
2. cikk 
A megállapodás 20. cikkében el őírt értesítést az Európa Kö zösség nevében a Tanács elnöke 
küldi meg8. 
3. cikk 
A Közösséget a megállapodás 16. cikke alapján fe lállított vegyesbizottságban a Bizottság 
képviseli. 
A Közösségnek a vegyesbizottság határozatait illet ően elfoglalandó álláspontját a Tanács a 
Bizottság javaslatára min ősített többséggel elfogadja a Sv ájc pénzügyi hozzájárulására 
vonatkozó ügyek és a közösségi jogszabályoknak az I. mellékletbe való illesztésére és a III. 
melléklet módosítására vonatkozó bárm ely lényeges eltérés tekintetében. 
A vegyesbizottság az összes több i határozat esetében, beleértve a közösségi törvényhozás jogi 
aktusainak belefoglalását is az I. mellékletbe, bármely szükséges m űszaki hozzáigazításra és a 
vegyesbizottság bels ő működésére vonatkozó ügyekre is figy elemmel, a Bizottság elfogadja a 
Közösség álláspontját. 
4. cikk 
Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában  ki kell hirdetni. 
Kelt Brüsszelben, 
 a Tanács részér ől 
 az elnök 
                                                 
8 A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács F őtitkársága hirdeti ki az Európai Unió Hivatalos 
Lapjában. 
 
HU 10   HU MELLÉKLET  
MEGÁLLAPODÁS 
az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között Svájc részvételér ől az Európai 
Környezetvédelmi Ügynökségben és az  európai környezeti információs és 
megfigyel őhálózatban 
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, a t ovábbiakban: a Közösség, és 
A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG, a továbbiakban: Svájc, 
A továbbiakban együtt: a Szerz ődő Felek, 
FELISMERVE a környezetvédelmi problémák több államra kiterjed ő jellegét és a növekv ő 
nemzetközi együttm űködés fontosságát a körny ezetvédelem területén, 
FIGYELEMMEL a legutóbb a 933/1999/EK és az 1641/2003/EK tanács i rendeletekkel 
módosított, az Európai Környezetvédelmi Ügynöks ég és az európai környezeti információs és 
megfigyel őhálózat létrehozásáról szóló 1210/90/EGK tanácsi rendeletre, 
FIGYELEMMEL arra, hogy az Európai Körny ezetvédelmi Ügynökség és az európai 
környezeti információs és megfigyel őhálózat tevékenysége már má s európai országokra is 
kiterjedt az Európai Közösség által kötött kétoldalú megállapodások révén, 
A KÖVETKEZ ŐKÉPPEN ÁLLAPODTAK MEG: 
1. cikk 
Svájc teljes mértékben részt vesz az Európai Környezetvédelmi Ügynökségben, a 
továbbiakban: az ügynökségben, és az  európai környezeti információs és 
megfigyel őhálózatban (EIONET), és alkalmazza az e megállapodás I. mellékletében felsorolt 
jogi aktusokat. 
2. cikk 
Svájc pénzügyi téren hozzájárul az 1. cikkben  említett tevékenységekhez (ügynökség és 
EIONET), a következ őknek megfelel ően:  
Egy adott évben az éves hozzájárulást az ügynökség költségvetéséhez a Közösség által a 
szóban forgó évben nyújtott anyagi támogatás alap ján számítják ki, elosztva az Európai Unió 
tagállamainak számával. 
Svájc pénzügyi hozzájáru lásának további szerz ődési feltételeit az e megállapodás II. 
melléklete sorolja fel. 
3. cikk 
Svájc szavazati jog nélkül teljes mértékben részt vesz az ügynökség igazgatóságában, és 
bekapcsolódik az ügynökség tudományos bizottságának munkájába.  
 
HU 11   HU 4. cikk 
Svájc e megállapodás hatálybalépését ől hat hónapon belül tájé koztatja az ügynökséget a 
nemzeti információs hálózatainak f ő összetev ő elemeiről az I. mellékletbe n felsorolt jogi 
aktusokban kiemeltek szerint. 
5. cikk 
Svájc a 4. cikkben említett intézmények közül va gy a területén létrehozott más szervezetek 
közül név szerint megjelöl egy „nemzeti központot” az ügynökség és az EIONET részét 
képező intézmények vagy testületek – beleértve a 6. cikkben említett témaközpontokat is – 
számára nemzeti szinten szolgáltatandó inform áció koordinálásához és/vagy átadásához. 
6. cikk 
Svájc a 4. cikkben megállapított id őszakon belül meghatározhatja azokat a területén 
létrehozott intézményeket vagy egyéb szervezeteket, amelyeket kifejezetten meg lehet bízni az ügynökséggel való együttm űködés feladatával bizonyos különösen érdekes témák 
tekintetében. Az így meghatározott int ézménynek olyan helyzetben kell lennie, hogy 
megállapodást köthessen az ügynökséggel az adott feladatok témaközpontjaként m űködve. 
Ezek a központok együttm űködnek más olyan intézményekkel, amelyek a hálózat részét 
alkotják. 
7. cikk 
A 4., 5. és 6. cikkben említett információ fogadásától számított hat hónapon belül az 
ügynökség igazgatósága felülv izsgálja a hálózat f ő elemeit, hogy számításba vegye Svájc 
részvételét. 
8. cikk 
Svájcnak olyan körülmények között kell az ad atokat szolgáltatnia, hogy a titkosság védett 
legyen az ügynökség munkaprogramjában megállap ított kötelezetts égeknek és gyakorlatnak 
megfelelően. 
9. cikk 
Az ügynökség megállapodhat a Sváj c által kijelölt intézménye kkel vagy testületekkel, 
amelyek a 4., 5. és 6. cikkben említettek szer int a hálózat részét alkotják, azoknak a 
feladatoknak a sikeres elvégzéséhez  szükséges megállapodásokról, és f őleg szerződésekről, 
amelyeket rájuk bízhat. 
10. cikk 
Az ügynökség számára szolgáltatott vagy az ügynökségt ől származó adatok közzétehet ők és a 
nyilvánosság számára hozzáférhet ők, feltéve, hogy a bizalmas információknak megadják 
ugyanazt a védettségi fokozatot Svájcban, mint amilyent a Közösségen belül kapnak. 
11. cikk 
Az ügynökségnek Svájcban jogi személyiséggel kell rendelkeznie, és a svájci törvények 
alapján jogi személynek nyújtott legszélesebb kör ű jogi minőséget élvezi Svájcban. 
 
HU 12   HU 12. cikk 
Svájc alkalmazza az ügynökségre az e megállapodás III. mellékletében kiemelt, az Európai 
Közösségek kiváltságairól és mentességeir ől szóló jegyz őkönyvet. 
13. cikk 
Az Európai Közösségek tisztvisel őinek személyzeti szabályzatáról, valamint egyéb 
alkalmazottainak alkalmazási feltételeir ől szóló 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi 
rendelettől eltérve Svájcnak a teljes állampolgári jogaikat élvez ő polgárai az ügynökség 
ügyvezető igazgatója által kötött szerz ődés alapján foglalkoztathatók.  
14. cikk 
A Közösség által Svájcban gyakorolt pénzügyi ellen őrzésre vonatkozó, az ügynökség vagy az 
EIONET tevékenységeiben résztvev őket érintő rendelkezések felsorol ását a IV. melléklet 
tartalmazza. 
15. cikk 
A Szerz ődő Felek megteszik a megállapodás szerinti valamennyi kötelezettségük 
teljesítéséhez szükséges intézkedéseket . Gondoskodnak arról, hogy a megállapodásban 
felsorolt célok teljesüljenek. 
16. cikk 
1. A Szerz ődő Felek képvisel őiből álló vegyesbizottság bi ztosítja a Megállapodás 
megfelelő alkalmazását. A bizottság a Szerz ődő Felek kérésére ülésezik. 
2. A vegyesbizottság a 1210/90/EGK rende letet vagy az e megállapodásban említett 
bármely más jogi okiratot módosító új közös ségi jogszabályokról  – beleértve, ha 
helyénvaló, az e megállapodás 2. cikkébe n és II. mellékletében meghatározott 
pénzügyi hozzájárulásra vonatkozó bármilyen vá rható kihatást is – eszmecserét tart. 
3. A Szerz ődő Felek saját bels ő eljárásaival összhangban a vegyesbizottság az e 
megállapodás mellékleteit módosító határo zatot fogadhat el, vagy bármely más 
intézkedésr ől hozhat határozatot, hogy biztosíts a a megállapodás érvényesülését. 
4. A vegyesbizottság kölcsönös megegyezéssel m űködik.  
17. cikk 
E megállapodás mellékletei az  e megállapodáshoz csat olt függelékekkel együtt e 
megállapodás szerves részét képezik. 
18. cikk 
Ezt a megállapodást egyrészt azo kon a területeken kell alka lmazni, amelyeken az Európai 
Közösséget létrehozó szerz ődést alkalmazni kell, és az e szerz ődésben meghatározott 
feltételek között, másrészt Svájc területén kell alkalmazni. 
 
HU 13   HU 19. cikk 
Ezt a megállapodást korlátlan id őbeli hatállyal kötötték. Bármely Szerz ődő Fél megsz űntnek 
nyilváníthatja ezt a megállapodást a másik Szerz ődő Fél értesítésével. E megállapodás 
alkalmazása hat hónappal az ilyen értesítés napja után megsz űnik. 
20. cikk 
Ezt a megállapodást a Szerz ődő Felek a saját bels ő eljárásaik szerint hagyják jóvá. A 
megállapodás azt a napot követ ő második hónap els ő napján lép hatályba, amely napon a 
Szerződő Felek értesítették egymást arról, hogy az e célból szükség es eljárásokat elvégezték. 
21. cikk 
Ez a megállapodás két-két eredeti példányban kész ült angol, cseh, dán, észt, finn, francia, 
görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai , német, olasz, portugál, spanyol, szlovák, 
szlovén és svéd nyelven, a szövege k mindegyike egyaránt hiteles. 
Kelt ……-ben, ……-án/-én. 
az Európai Közösség részér ől a Svájci Államszövetség részér ől 
 
HU 14   HU I. MELLÉKLET 
ALKALMAZANDÓ JOGI AKTUSOK 
Ahol az e mellékletben meghatározott jogi aktu sok az Európai Közösség tagállamaira való 
hivatkozást vagy az utóbbiakhoz való kapc solódási követelményt tartalmaznak, a 
hivatkozásokat az e megállapodás alkalmazása szempontjából úgy értend ő, hogy egyaránt kell 
alkalmazni Svájcra, vagy a Svájchoz  való kapcsolódási követelményre. 
– A TANÁCS 1990. május 7-i 1210/90/EGK RE NDELETE az Európai Környezetvédelmi 
Ügynökség és az európai környezeti információs és megfigyel őhálózat létrehozásáról (HL 
L 120., 1990.5.11., 1. o.), amelyet az alábbi rendeletek módosítanak: 
– A TANÁCS 1999. április 29-i 933/1999/ EK RENDELETE (HL L 117., 1999.5.5., 1. o.); 
– AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A T ANÁCS 2003. július 22-i 1641/2003/EK 
RENDELETE (HL L 245., 2003.9.2.9, 1. o.). 
 
HU 15   HU II. MELLÉKLET 
SVÁJC PÉNZÜGYI HOZZÁJÁRULÁSA 
AZ EURÓPAI KÖRNYEZETVÉDELMI ÜGYNÖKSÉGHEZ 
1. A Svájc által az Európai Unió költségve tésébe az ügynökségben való részvételért 
fizetendő hozzájárulást úgy számítják ki, hogy az ügynökségnek az adott évre 
nyújtott éves közösségi anyagi támogatást  elosztják az Európai Unió tagállamai 
számával. 
2. [Svájc hozzájárulását az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazható 
pénzügyi rendelet szerint kezelik]. Sv ájc hozzájárulását a 2002. június 25-i 
1605/2002/EK, Euratom rendelet és az ügynöks ég igazgatósága által 2003. március 
26-án elfogadott pénzügyi szabályzat szerint kezelik, a 2002. december 23-i 2343/2002/EK, Euratom rendelet rendelkezéseinek megfelel ően.  
A svájci képvisel őknek és szakért őknek az ügynökség tevékenységében vagy az 
ügynökség munkaprogramjának végrehajtásáva l kapcsolatos értekezletein való 
részvételük céljából felmerül ő utazási költségeit és megélhetési költségeit az 
ügynökség ugyanolyan alapon és az Európai Un ió tagállamaira jelenleg hatályban 
lévő eljárás szerint téríti meg. 
3. Az e megállapodás hatályba lépése után és minden egyes következ ő év kezdetekor az 
Európai Közösségek Bizottsága, a tová bbiakban a Bizottság, az e megállapodás 
alapján fizetend ő hozzájárulással egyez ő fedezeti felhívást küld Svájcnak. 
Részvételének els ő naptári évében Svájc a részvétele napjától az év végéig arányosan 
számított hozzájárulást fizet. A következ ő években a hozzájárulás az e megállapodás 
szerinti lesz.  
4. A hozzájárulást euróban fejezik ki, és a Bizottság euró bankszámlájára fizetik.  
5. Svájc a hozzájárulását a fedezeti felhívás szerint fizeti be május 1-jéig, feltéve, hogy 
a Bizottság a fedezeti felhívást április 1-jéig elküldte, vagy legkés őbb 30 nappal a 
fedezeti felhívás elküldése után. 
6. Bármilyen késedelem a hozzájárulás befizet ésében okot ad arra , hogy Svájc a lejárat 
napjától fennmaradó összegre kamatot fizessen. A kamatláb megegyezik az Európai 
Központi Bank által a lejárat napján az euróban kifejezett m űveletiért alkalmazott – 
1,5 százalékponttal megnövelt – kamatlábbal. 
 
HU 16   HU III. MELLÉKLET 
JEGYZŐKÖNYV AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK KIVÁLTSÁGAIRÓL ÉS 
MENTESSÉGEIR ŐL 
A MAGAS SZERZ ŐDŐ FELEK, 
FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Közössége k egységes Tanácsán ak és egységes 
Bizottságának létrehozásáról szóló szerz ődés 28. cikkének megfelel ően ezeket a 
Közösségeket és az Európai Beruházási Bankot a tagállamok területén megilletik a feladataik 
ellátásához szükséges ki váltságok és mentességek, 
MEGÁLLAPODTAK a következ ő rendelkezésekben, amelyeket ehhez a szerz ődéshez 
csatolnak: 
I. FEJEZET 
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK VAGYO NA, INGATLANAI, KÖVETELÉSEI ÉS 
ÜGYLETEI 
1. cikk 
A Közösségek helyiségei és épületei sérthete tlenek. Mentesek a házkutatás, igénybevétel, 
elkobzás és kisajátítás alól. 
A Közösségek vagyona és követelései a Bíró ság engedélye nélkül  nem képezhetik 
kényszerít ő közigazgatási vagy bírósági intézkedés tárgyát. 
2. cikk 
A Közösségek irattárai sérthetetlenek. 
3. cikk 
A Közösségek, a Közösségek követelései, bevéte lei és egyéb vagyona mentesek mindenfajta 
közvetlen adó alól. 
A tagállamok kormányai lehet őség szerint kötelesek megtenni a megfelel ő intézkedéseket az 
ingó és ingatlan vagyontárgyak ár ában foglalt közvetett, illetv e forgalmi adók összegének 
elengedése vagy visszatérítés e érdekében mindazon esetekbe n, amikor a Közösségek hiva-
talos használatra jelent ős összegű beszerzéseket hajtanak végre, amelyek ára ilyen jelleg ű 
adót tartalmaz. E rendelkezések alkalmazása az onban nem járhat a Közösségeken belüli ver-
senyt torzító hatással. 
Nem adható mentesség azon adók és egyéb köz terhek alól, amelyek csupán közüzemi szol-
gáltatások díjának felelnek meg. 
 
HU 17   HU 4. cikk 
A Közösségek a hivatali használatukra szánt ár ucikkek tekintetében mentességet élveznek 
minden behozatali és kiviteli vám, valamint tilalom és korlátozás alól; az ilyen módon im-
portált árucikkek sem ellenérték fejében, sem ingyenesen nem ruházhatók át annak az or-
szágnak a területén, ahová azokat im portálták, kivéve ha ez az illet ő ország kormánya által 
jóváhagyott feltétele k mellett történik. 
A Közösségek saját kiadványaik te kintetében szintén mentességet élveznek minden kiviteli és 
behozatali vám, valamint tilalom és korlátozás alól. 
5. cikk 
Európai Szén- és Acélközösség bármilyen devizát tarthat és bármilyen devizaszámlát 
kezelhet. 
II. FEJEZET 
KAPCSOLATTARTÁS ÉS LAISSEZ-PASSER 
6. cikk 
A Közösségek intézményei hivatalos kapcsolatta rtásuk és összes dokumentumuk továbbítása 
tekintetében valamennyi tagállam területén azt az elbánást élv ezik, amelyben az illet ő állam a 
diplomáciai képviseleteket részesíti. 
A Közösségek intézményeinek hivatalos levele zése és egyéb hivata los közlései nem cenzú-
rázhatók. 
7. cikk 
1. A közösségi intézmények elnökei a közössé gi intézmények tagjai és alkalmazottai 
részére a Tanács által el őírt formájú úti okmányt (lai ssez-passer) állíthatnak ki, 
amelyet a tagállamok hatóságai érvényes úti okmányként fogadnak el. Ezt az úti okmányt a Közösségek tisztvisel őinek személyzeti szabályzatában és az egyéb 
alkalmazottaira vonatkozó alkalmazás i feltételekben megállapított el őírásoknak 
megfelelően a tisztvisel ők és egyéb alkalmazottak részére állítják ki. 
A Bizottság megállapodásokat köthet annak érdekében, hogy ezeket az úti 
okmányokat harmadik államok területén is érvényes úti okmányként ismerjék el. 
2. Mindamellett az Európai Szén- és Acélköz össég kiváltságairól és mentességeir ől 
szóló jegyz őkönyv 6. cikkének rendelkezéseit az intézmények azon tagjaira és 
alkalmazottaira, akik e szerz ődés hatálybalépésekor rende lkeznek az ebben a cikkben 
említett úti okmánnyal, továbbra is alkalmazni kell mindaddig, amíg nem alkalmazzák e cikk (1) bekezdésének rendelkezéseit. 
 
HU 18   HU III. FEJEZET 
AZ EURÓPAI PARLAMENT TAGJAI 
8. cikk 
Az Európai Parlament üléseinek helyszínére ut azó, illetve onnan viss zautazó európai parla-
menti tagok szabad mozgására vonatkozóan semm ilyen igazgatási vagy egyéb korlátozás nem 
alkalmazható. 
Az Európai Parlament tagjai a vám- és devizaellen őrzést illetően: 
a. saját kormányuk részér ől ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint az 
ideiglenes hivatalos kiküldetésben kü lföldre utazó maga s rangú tisztvisel ők;  
b. a többi tagállam kormánya részér ől ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, 
mint a külföldi kormányok ideiglenes  hivatalos kiküldetésben lév ő képviselői. 
9. cikk 
A feladataik ellátása során kifejtett véle ményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai 
Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehet ők őrizetbe és nem vonhatók bí-
rósági eljárás alá. 
10. cikk 
Az Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt, az Európai Parlament tagjai:  
a. saját államuk területén a parlamentjük ta gjaira vonatkozó mentességet élvezik;  
b. a többi tagállam területén mentességet élveznek mindenfajta őrizetbe vételre és 
bírósági eljárásra vonatkozó intézkedés alól. 
A mentesség akkor is megilleti a tagokat, ami kor az Európai Parlament üléseinek helyére 
utaznak, illetve onnan visszatérnek. 
Nem lehet hivatkozni a mentességre ol yan esetben, amikor valamely tagot b űncselekmény 
elkövetésében tetten érnek, továbbá a mentessé g nem akadályozhatja meg az Európai Parla-
mentet azon jogának gyakorlásában, hogy valame ly tagjának mentességét felfüggessze. 
IV. FEJEZET 
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK INTÉZM ÉNYEINEK MUNKÁJÁBAN RÉSZTVEV Ő 
TAGÁLLAMI KÉPVISEL ŐK 
11. cikk 
A közösségi intézmények munkájában részt vev ő tagállami képvisel ők, valamint az ő ta-
nácsadóik és szakért őik feladataik ellátása, valamint az ülések helyére történ ő utazás és az 
 
HU 19   HU onnan történ ő visszatérés során a szokásos kiváltsá gokat, mentességeket és könnyítéseket 
élvezik. 
Ezt a cikket a Közösségek tanácsadó szer veinek tagjaira is alkalmazni kell.  
V. FEJEZET 
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TISZTVISEL ŐI ÉS EGYÉB ALKALMAZOTTAI 
12. cikk 
Az egyes tagállamok terüle tén a Közösségek tisztvisel ői és egyéb alkalmazottai állampolgár-
ságuktól függetlenül:  
a. a szerz ődéseknek az egyfel ől a tisztvisel ők és egyéb alkalmazottak Közösségekkel 
szemben fennálló felel ősségével kapcsolatos szabályokr a vonatkozó rendelkezéseire, 
másfelől a Bíróságnak a Közösségek, valamint a közösségi tisztvisel ők és egyéb 
alkalmazottak közötti jogvitákka l kapcsolatos hatáskörére vonatkozó rendelkezéseire 
is figyelemmel, hivatalos min őségükben végrehajtott cselekedeteik tekintetében, 
szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is beleértve, mentességet élveznek a 
bírósági eljárások alól. Ez a mentesség hivataluk megsz űnését követ ően is megilleti 
őket;  
b. házastársaikat és eltartott családtagjaika t is beleértve nem tartoznak a bevándorlási 
korlátozások, illetve a külföldiek nyilvántartására vona tkozó szabályok hatálya alá;  
c. a valuta- és devizaszabályozást illet ően ugyanazokat a könnyítéseket élvezik, mint 
amelyek a nemzetközi szervezetek tisztvisel őit általában megilletik;  
d. az els ő alkalommal, amikor az adott országban elfoglalják hivatalukat, vámmentesen 
hozhatják be saját berendezési tárgyaikat és  személyes használati tárgyaikat, továbbá 
hivataluk megsz űnésekor az adott országból vámment esen vihetik ki berendezési 
tárgyaikat és személyes használati tár gyaikat, mindkét esetben azon ország kormánya 
által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelel ően, amelyben ezt a jogot gyakorolják;  
e. vámmentesen hozhatnak be egy saját s zemélyes használatukra szolgáló gépkocsit, 
amelyet a legutolsó tartózkodási he lyük vagy az állampolgárságuk szerinti 
országban, az ezen ország bels ő piacán érvényes feltételek mellett szereztek meg, 
illetve azt vámmentesen újra kivihetik, mindkét esetben az érintett állam kormánya 
által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelel ően.  
13. cikk 
A Közösségek tisztvisel ői és egyéb alkalmazottai a Közösségek által számukra fizetett illet-
mények, bérek és járandóságok után kötelesek adót  fizetni a Közösségek ja vára a Tanács által 
a Bizottság javaslata alapján meghatározo tt feltételeknek és eljárásnak megfelel ően. 
A Közösségek által számukra kifizetett illetm ények, bérek és járand óságok tekintetében 
nemzeti adókötelezettség alól mentességet élveznek. 
 
HU 20   HU 14. cikk 
A jövedelemadó, a vagyonadó és az örökösödési adó alkalmazásakor, valamint a Közösségek 
tagállamai között a kett ős adóztatás elkerülésére vonat kozóan kötött egyezmények al-
kalmazásakor a Közösségek azon tisztvisel őit és egyéb alkalmazottait, akik – kizárólag a Kö-
zösség szolgálatában végzett feladataik ellátása miatt – a Közösség szolgálatába történ ő be-
lépéskor az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országon kívüli tagállam területére 
helyezik át tartózkodási helyüket, mind a té nyleges tartózkodási hely ük szerinti országban, 
mind az adózás szempontjából lakóhelyük szer inti országban úgy kezelik, mintha ez utóbbi 
országban tartanák fent lakóhelyüket, amennyi ben ez az ország tagja a Közösségeknek. Ezt a 
rendelkezést alkalmazni kell a há zastársakra is, amennyiben ez utóbbiak nem végeznek külön 
kereső tevékenységet, illetve az e cikkben említ ett személyek által eltartott és az ő gon-
dozásuk alatt álló gyermekekre is. 
Az előző bekezdésben említett személyeknek a tartózkodásuk szerinti országban található 
ingó vagyona ebben az országban mentességet élvez az örökösödési adó alól; az adó megál-
lapítása céljából az ilyen tulajdont úgy kell te kinteni, mintha az adózás szempontjából lakó-
hely szerinti országban volna található, figyelemmel harmadik országok jogaira, valamint a 
kettős adóztatásra vonatkozó nemzetközi egyezmé nyek rendelkezéseinek lehetséges alkal-
mazására is. 
E cikk rendelkezéseinek alkalmazásakor a kizár ólag egyéb nemzetközi szervezetek szolgá-
latában végzett feladatok ellátása érdekében megszerzett lakóhelyek nem vehet ők figyelembe. 
15. cikk 
A Tanács a Bizottság javaslata alapján, egyhangúlag meghatározza a Közösségek tisztvisel ői 
és egyéb alkalmazottai szociális biztonsági juttatásainak rendszerét. 
16. cikk 
A Tanács a Bizottság javaslata alapján és az érintett intézményekkel folytatott konzultációt 
követően meghatározza a közösségi tisztvisel ők és egyéb alkalmazottak azon kategóriáit, 
akikre a 12. cikket, a 13. cikk második bekezdését és a 14. cikket részben vagy egészben al-
kalmazni kell. 
Az e kategóriákba tartozó tisztvisel ők és egyéb alkalmazottak nevét, besorolását és címét 
időről időre továbbítani kell a ta gállamok kormányainak.  
VI. FEJEZET 
A HARMADIK ORSZÁGOK EURÓPA I KÖZÖSSÉGEKHEZ AKKREDITÁLT 
KÉPVISELETEINEK KIVÁLTSÁGAI ÉS MENTESSÉGEI 
17. cikk 
Az a tagállam, amelynek területén a Közössége k székhelye található, a harmadik országoknak 
a Közösségekhez akkreditált képviseletei számár a a szokásos diplomáciai mentességeket és 
kiváltságokat biztosítja. 
 
HU 21   HU VII. FEJEZET 
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 
18. cikk 
A Közösségek tisztvisel őinek és egyéb alkalmazottainak kizárólag a Közösségek érdekében 
lehet különféle kiváltságokat, me ntességeket és könnyítéseket adni. 
Valamennyi közösségi intézmény köte les visszavonni az egyes tisztvisel ői vagy egyéb al-
kalmazottai részére biztosított mente sséget olyan esetben, amikor az illet ő intézmény meg-
ítélése szerint a mentesség visszavonása nem ellentétes a Közösségek érdekével. 
19. cikk 
A közösségi intézmények e jegyz őkönyv alkalmazása érdekében kötelesek együttm űködni az 
érintett tagállamok hatáskörrel rendelkez ő hatóságaival. 
20. cikk 
A 12–15. és a 18. cikket a Bizottság tagjaira is alkalmazni kell. 
21. cikk 
A 12–15. és a 18. cikket alkalmazni kell a Bíró ság bíráira, ügyészeire, hivatalvezet őjére, vala-
mint segédel őadóira, továbbá az Els őfokú Bíróság tagjaira  és hivatalvezet őjére; ez a rendel-
kezés a Bíróság alapokmányáról szóló jegyz őkönyv 3. cikkének a bírá k bírósági eljárások 
alóli mentességére vonatkoz ó rendelkezéseit nem érinti. 
22. cikk 
Ezt a jegyz őkönyvet továbbá – a Bank alapokmányáról szóló jegyz őkönyvben foglaltak sé-
relme nélkül – alkalmazni kell az Európai Ber uházási Bankra, a Bank szerveinek tagjaira, 
alkalmazottaira, valamint a tagállam oknak a Bank tevékenységében részt vev ő képviselőire. 
Az Európai Beruházási Bank t őkeemelés esetén mentességet élvez továbbá a Bank székhelye 
szerinti államban az adózás valamennyi formáj a és minden egyéb közteher, valamint az 
ezekkel kapcsolatos alakiságok alól. Hasonl óképpen, a Bank megszüntetése vagy felszámo-
lása sem keletkeztet semmiféle közteher-fizetési kötelezettséget. Végezetül, a Bank és szervei 
által a Bank alapokmányának megfelel ően végzett tevékenységek nem esnek forgalmiadó-
fizetési kötelezettség hatálya alá. 
23. cikk 
Ezt a jegyz őkönyvet a Központi Bankok Európai Rendsze re és az Európai Központi Bank 
alapokmányáról szóló jegyz őkönyv rendelkezéseinek sérelme nélkül az Európai Központi 
Bankra, szerveinek tagjaira és személyzetére is alkalmazni kell. 
 
HU 22   HU Az Európai Központi Bank t őkeemelés esetén mentességet élvez továbbá az adózás vala-
mennyi formája és minden egyéb közteher, vala mint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól a 
Bank székhelye szerinti államban. A Bankna k és szerveinek a Központi Bankok Európai 
Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának megfelel ően végzett tevékenységei 
nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá. 
A fenti rendelkezéseket az Európai Monetáris Intézetre is alkalmazni kell. Az Európai 
Monetáris Intézet megszüntetése vagy felszám olása nem keletkeztet semmilyen közteher-
fizetési kötelezettséget. 
FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghata lmazottak aláírták ezt a jegyz őkönyvet.  
Kelt Brüsszelben, az ezerkilenc százhatvanötödik év április  havának nyolcadik napján. 
 
HU 23   HU FÜGGELÉK A III. MELLÉKLETHEZ 
Az előjogokról és mentességekr ől szóló jegyz őkönyv svájci alkalmazásának feltételei 
1. A végrehajtás kiterjesztése Svájcra  
Az Európai közösségek el őjogairól és mentességeir ől szóló jegyz őkönyv (a továbbiakban: 
jegyzőkönyv) Tagállamokra történ ő minden utalását úgy kell értelmezni, hogy az magába 
foglalja Svájcot is, feltéve, hogy a következ ő szabályok másként nem rendelkeznek. 
2. Az Iroda közvetett adók (id eértve a HÉA-t) alóli mentessége 
A Svájcon kívülre szállított java k és szolgáltatások ne m tartoznak a svájci hozzáadott értékre 
kivetett adó (HÉA – hozzáadotté rték-adó) hatálya alá. Az Iroda részére, annak rendes 
működéséhez szállított javakról és szolgáltatásokról lévén sz ó, az adó alóli mentesítés a 
jegyzőkönyv 3. cikke 2. bekezdésének megfelel ően visszatérítés formájában valósul meg. Az 
HÉA alóli mentesítés akkor biztosított,  ha a számla vagy azzal egyenérték ű más dokumentum 
szerinti áru- ill. szolgáltatásvásárlás tényleg es ára eléri a 100 svájci frankot (adóval). 
Az HÉA-visszatérítés alapja az e célra rendelt svájci fo rmanyomtatvány benyújtása a 
Szövetségi Adóhivatal HÉA F őosztályához. A kérelmek elintézési határideje f ő szabály 
szerint a szükséges igazolásokka l ellátott visszatérítési kérele m benyújtásától számított három 
hónap. 
3. A szabályok végrehajtási feltételei  az Iroda alkalmazottai esetében 
Ami a jegyz őkönyv 13. cikkének 2. bekezdését illeti, Svájc nemzeti jogi elvei alapján 
mentesíti az 1969. március 25-i 549/69 rendeletnek megfelel ően (HL L 74. szám, 1969.7.23. 
1. o.) a szövetségi, kanton- és tele pülési adók alól az Iroda tisztvisel őit és más alkalmazottait, 
azokat a tisztvisel ői fizetéseket, béreket és juttatásokat, amelyeket a Közösség folyósít, s 
amelyekre a Közösség bels ő adót vet ki. 
Svájc nem tekintend ő a fenti 1. bekezdés szerinti tagállamnak a jegyz őkönyv 14. cikkének 
végrehajtásakor. 
Az Iroda tisztvisel ői és más alkalmazottai, valamint az ok a családtagjaik, akik a Közösség 
tisztviselőire és más alkalmazottaira alkalmaza ndó társadalombiztosítási rendszerhez 
tartoznak, nem kerülnek kötelez ően a svájci társadalombiztosítási rendszer hatálya alá. 
Az Európai Közösségek Bírósága kizárólagos ha táskörrel rendelkezik azokban a kérdésekben, 
amelyek az Iroda vagy a Bizottság és tisztségvisel ői, illetve alkalmazottai között merülnek fel, 
a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK  tanácsi rendeletéb ől illetve egyéb, a munkafeltételeket 
rögzítő közösségi jogszabályból kifolyólag. 
 
HU 24   HU IV. MELLÉKLET 
AZ EURÓPAI KÖRNYEZETVÉDELM I IRODA ÉS AZ EIONET 
TEVÉKENYSÉGÉHEZ HOZZÁJ ÁRULÓ SVÁJCI RÉSZTVEV ŐK PÉNZÜGYI 
ELLENŐRZÉSE 
1. Közvetlen kapcsolattartás 
Az Iroda és a Bizottság közvetlenü l érintkezik minden svájci illet őségű személlyel vagy 
szervezettel, aki vagy amely az Iroda vagy az EIONET tevékenységében szerz ődéses 
partnerként vesz részt, részt ve sz az Iroda programjában, vagy aki fizetést kapott az Iroda 
vagy a Közösség költségvetéséb ől, alvállalkozóként szerepelt.  Ezek a személyek az Irodának 
vagy a Bizottságnak közvetlenül adhatnak át minden információt vagy érdemleges 
dokumentációt, amelynek átadása kötelessé gük azoknak a jogszabályoknak az alapján, 
amelyekre e megállapodás hivatkozik, il letve kötelességük a megkötött szerz ődések és 
megállapodások alapján, vagy a felsoroltak keretében meghozott dönt ések szerint.  
2. Ellen őrzések 
1. A 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel és az Iroda 
Igazgatótanácsa által 2003. március 26- án elfogadott pénzügyi szabályzattal 
összhangban, a 2002. december 23-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet rendelkezéseinek illetve a jelen megálla podásban felhívott egyéb szabályoknak 
megfelelően azok a megállapodások és szerz ődések, valamint döntések, amelyekben 
a kedvezményezett svájci illet őségű, rendelkezhetnek akként, hogy az Iroda és a 
Bizottság, vagy az általuk meghatalmazo tt egyéb személy tudományos, pénzügyi, 
technológiai vagy más ellen őrzést hajtson végre bármely id őpontban e személyeknél 
vagy ezek alvállalkozóinál. 
2. Az Iroda és a Bizottság, vagy az álta luk meghatalmazott egyéb személy az ellen őrzés 
elvégzése érdekében a telephelyek re és munkahelyekre megfelel ő módon 
bejuthatnak, hozzáférhetnek a dokumentumokhoz és minden szükséges 
információhoz, ideértve az elektronikus információkat is. Az e megállapodásban 
hivatkozott más rendelkezés végrehajtásában megkötött szerz ődésekben és 
megállapodásokban e bejutási, illetve hozzáfér ési jogot kifejezette n fel kell tüntetni. 
3. A Számvev őszék ugyanolyan jogokkal rend elkezik, mint a Bizottság. 
4. Az ellen őrzésekre e megállapodás lejárta ut án öt évvel, illetve a szerz ődésekben és 
megállapodásokban, kérdéses döntésekben meghatározott id őpontokon belül sor 
kerülhet. 
5. A Svájci szövetségi pénzügyi  hivatal értesítésére el őzetesen sor kerül, ha az 
ellenőrzés svájci területen zajlik . Az értesítés az ellen őrzések végrehajtásának nem 
törvényi el őfeltétele. 
3. Ellen őrzés helyszínen 
 
HU 25   HU 1. E megállapodás keretein belül a Bi zottság (OLAF) helyszíni ellen őrzéseket végezhet 
svájci területen a Tanács 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelet 
rendelkezéseinek megfelel ően. 
2. A helyszíni ellen őrzéseket, vizsgálatokat a Bizottság készíti el ő és irányítja szoros 
együttműködésben a svájci Pénzügyi hivatallal vagy az ez utóbbi álta l kijelölt más, 
hatáskörrel felruházott hatósággal, akik tájé koztatása a tárgyról, a célról és a jogi 
alapról kell ő időben megtörténik oly módon, hogy a szükséges segítség megadható 
legyen. E célból a svájci , hatáskörrel rendelkez ő hatóságok a helyszíni 
ellenőrzéseken, vizsgálatokon részt vehetnek. 
3. Amennyiben azt az érintett svájci  hatóságok úgy kívánják, az ellen őrzéseket, 
vizsgálatokat velük együtte sen végzi a Bizottság. 
4. Amennyiben a program résztvev ői az ellen őrzést, helyszíni ellen őrzést, vizsgálatot 
ellenzik, a svájci hatóságok a nemze ti szabályokkal összhangban biztosítják a 
Bizottság ellen őrei részére a helyszíni ellen őrzés, vizsgálat végrehajtásához 
szükséges segítséget. 
5. A Bizottság a legrövidebb id őn belül közli a svájci Szövetségi Pénzügyi Ellen őrző 
szervvel a helyszíni ellen őrzés, vizsgálat során a szab álytalanságokkal kapcsolatban 
tett megállapításait vagy felmerül ő gyanúit. A Bizottság az ellen őrzés eredményér ől 
mindenképpen értesíti a fenti hatóságot. 
4. Információcsere, egyeztetés 
1. E melléklet végrehajtása ér dekében a hatáskörrel rendelkez ő svájci és közösségi 
hatóságok rendszeresen tájékoz tatják egymást, és bármel yikük kérésére egyeztetnek 
egymással. 
2. A hatáskörrel rendelkez ő svájci hatóságok azonnal értesítik az Irodát és a Bizottságot 
a tudomásukra jutott minden olyan informáci óról, amely e megállapodásban felhívott 
jogszabályok végrehajtása során kötött szerz ődések vagy megállapodásokkal 
kapcsolatos szabálytalanságra utal. 
5. Titoktartás 
E melléklet keretében közölt vagy ennek révén nyert információ, bármely legyen is a formája, 
szakmai titoknak min ősül, és a svájci és közösségi jogszabályok által az  ilyen természet ű 
információnak nyújtott védelemben részesül. Ezek az információk csak olyan személyekkel 
közölhetők, akik a közösségi intézményekben, a tagállamokban vagy Svájcban betöltött 
tisztségük folytán hivatottak a megismerésükre, ezek az információk nem használhatók másra, 
mint a szerz ődő felek pénzügyi érdekeinek hatékony védelmére. 
6. Közigazgatási intézkedések és joghátrányok 
A svájci büntet őjog alkalmazásának sérelme nélkül az Iroda vagy a Bizottság közigazgatási 
intézkedéseket vagy joghátrányt alkalm azhat a 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom 
tanácsi rendeletnek, a 2002. december 23-i 2342/2002/ EK, Euratom bizottsági rendeletnek, az 
Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelmér ől szóló, 1995. december 18-i 
2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletnek megfelel ően. 
 
HU 26   HU 7. Behajtás, végrehajtás 
E megállapodás végrehajtásában az Iroda vagy a Bizottság által hozott,  az Államokon kívül 
más személyekre vonatkozó, vagyo njogi kötelezettséget megfoga lmazó határozatai Svájcban 
végrehajtandóak. Végrehajtási  záradékkal ellátottnak mind ősül minden külön ellen őrzés 
nélkül, kivéve a jogcím ellen őrzését, amelyet a svájci kormány által kijelölt személy végez el, 
és akinek személyér ől a svájci kormány tájékoztatja az Iro dát és a Bizottságot. A hatósági 
kényszerintézkedést a svájci eljárási szabályok szerint kell végrehajtani. A végrehajtandó határozat törvényességi kontrollját az Eu rópai Közösségek Bírósága biztosítja. 
Az Európai Közösségek Bírósága választott bírósági kikötéssel kapcsolatban hozott 
határozatai ugyanilyen fe ltételekkel végrehajtandók. 
 
HU 27   HU LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT  
Policy area(s): Environment 
Activit(y/ies): Environm ent policy development 
 
TITLE OF ACTION : Participation of Switzerland in the European Environment Agency  
1. BUDGET  LINE(S)  + HEADING(S)   
07 04 01 01 and 07 04 01 02 (For information) 
6033 (income) 
2. OVERALL  FIGURES   
The revenues accruing from the participation of Switzerland will be channelled directly 
through to the Agency via th e Community budget (see table be low under point 2, section 
“Financial Impact on Revenue”). .The amount ch annelled through is calc ulated as the annual 
Community subvention to the Agency divi ded by the number of Member States. 
Period of application: The period of application is in principle un limited and starts when the procedures for 
ratification have been finalised (Artic les 19 and 20 of the draft Agreement). 
Overall multiannual estimate on expenditure: a) Schedule of commitment a ppropriations/payment appropriati ons (financial intervention) 
(see point 6.1.1) 
The period is unlimited. The table below shows the estimate amounts for the years 2005 and 
2006 in line with current financ ial perspectives. The amounts for subsequent years will 
increase or decrease in propor tion to the Community subvention to the Agency as long as the 
number of EU Member States remains unchanged at 25. 
Compatibility with the financial prog ramming and the financial perspective 
; Proposal compatible with the existing financial programming 
 This proposal will enta il reprogramming of the re levant heading in the 
financial perspective 
 This may entail application of the provisions of the Interinstitutional 
Agreement. 
Financial impact on revenue: 
 No financial implications (involves t echnical aspects regarding implementation 
of a measure) 
 
HU 28   HU OR 
; Financial impact – the effect on revenue is as follows: 
   € million  
  Situation following action 
Budget line Revenue Prior to 
action 
(Year n-
1) 2005 2006 
a) Revenue in absolute terms 0 1.076 1.080 Item 6033 
b) Change in Revenue  ∆  0.004 
 
The revenues will be entered as earmarked re venues into the Community budget (item 6033). 
For explanation see abov e tables on expenditure. 
3. BUDGET  CHARACTERISTICS 
Type of expenditure New EFTA 
participationParticipation 
applicant 
countries Heading 
Financial 
Perspective 
Non-comp Diff YES YES NO(1) No 3 
(1) But applicant countries do particip ate in core funding for the Agency. 
4. LEGAL  BASIS   
• Article 19 of the Council Regulation ( EEC) 1210/1990 modified by Regulation 933/1999 
on the establishment of the European Envir onment Agency, which opens the membership 
of the Agency up to non-EU countries. 
• The proposed Council Decision on the conclusion  of the agreement between the European 
Community and the Switzerland concerning Switzerland’s participation in the European 
Environment Agency and the European Environment Information and Observation Network, to which this legislative financial statement is annexed. 
5. DESCRIPTION
 AND  GROUNDS 
Need for Community intervention: objectives pursued 
Participation of Switzerland in the Agency  will help to bring Swiss monitoring 
systems and methods for data collection and data treatment in lin e with those used by 
the other countries participating in the Ag ency, which will facilitate the provision of 
reliable and comparable information on the state of environment in Europe. It will 
also support integrated assessment and e nvironmental reporting of the ecosystems 
 
HU 29   HU that are shared by Switzerland and its ne ighbouring countries. The Agency will be 
able to report on the state of the environm ent of a larger part of Europe, including 
Switzerland, and Switzerland will also be included in all other reporting activities of the Agency. 
Methods of implementation The Commission will pass on the contribution from Switzerland to the Agency as part of the 
annual subsidy. The Agency is responsible for implementation of the actions and management 
of the resources involved. 
6. FINANCIAL
 IMPACT   
Swiss membership of the Agency as proposed will have no overall financial impact on the 
Commission.  
7. IMPACT  ON  STAFF  AND  ADMINISTRATIVE  EXPENDITURE   
Swiss membership of the Agency will ha ve no impact on human resources in the 
Commission. It will have an impact on the human  resources in the Agen cy, as adopted in the 
annual EEA establishment plan.  
8. FOLLOW-UP  AND  EVALUATION 
Follow-up arrangements 
All the procedures for the implementation and the follow-up of this programme will be in 
compliance with the provisions of Commissi on Regulation (EC, Euratom) No 2343/2002 of 
23 December 2002 on the framework Financial Re gulation for the bodies referred to in 
Article 185 of Council Regulation (EC, Eurato m) No 1605/2002 on the Financial Regulation 
applicable to the general budget of the European Communities 
9. ANTI-FRAUD  MEASURES 
Anti-fraud measures are included in the conv entions and contracts agreed between the 
European Environment Agency and the beneficiar ies: these measures include the possibility 
to carry out financial, scientific or other spec ific audits. Moreover, the EEA has an internal 
auditing function, which shall advi se on dealing with risks, by issuing independent opinions 
on the quality of management and control syst ems. The Commission’s in ternal auditor shall 
also exercise the same powers with respect  to the EEA as with respect to Commission 
departments. 
Furthermore, the Court of Auditors shall scru tinise the accounts of the European Environment 
Agency in accordance with Article 248 of the EC Treaty. Moreover, this scrutiny shall be 
governed by Articles 139 to 144 of the Financia l Regulation applicable  to the general budget 
of the European Communities. 
 
HU 30   HU In addition, the European Anti Fraud Office may carry out on-the-spot checks and inspections 
in accordance with the Council Regulation (Euratom, EC) No 2185/96 and Parliament and 
Council Regulation (EC) no 1073/1999 from signature of the Contract up to five years after 
payment of the balance.