Brüsszel, 7.7.2005

COM(2005) 306 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

a költségvetési hatóságnak az általános költségvetés által fedezett garanciákróla 2004. december 31-i állapot{SEC(2005)915}

TARTALOMJEGYZÉK

Első rész: A 2004. június 30-i jelentés óta bekövetkezett események, a kockázati helyzet és a költségvetési garanciák igénybevétele 3

1. Bevezetés: művelettípusok 3

2. A 2004. június 30-i jelentés óta bekövetkezett események 3

3. Kockázati helyzet 4

3.1. A 2004. december 31-én kinnlevő tőke összege 4

3.2. Az uniós költségvetés által viselt maximális éves kockázat: a 2004. december 31-ig kifizetett műveletek (lásd a melléklet A2 táblázatát) 5

3.3. Az uniós költségvetés által viselt elméleti maximális éves kockázat: a 2004. december 31-ig kifizetett és jóváhagyott műveletek (lásd a melléklet A3 táblázatát) 5

4. A költségvetési garanciák igénybevétele 5

4.1. Készpénzforrásokból történő kifizetések 5

4.2. A garanciaalap igénybevétele 6

5. A Közösség elméleti hitelnyújtási és garanciavállalási képességének elemzése a tagsággal nem rendelkező államokkal kapcsolatban 6

6. A garanciaalap helyzete 2004. december 31-én 7

7. Relatív megalapozottság 7

Második rész: A potenciális kockázatok értékelése: A legfontosabb hitelnyújtási műveletekből részesülő, tagsággal nem rendelkező országok gazdasági és pénzügyi helyzete 8

1. Bevezetés 8

2. Tagjelölt országok 8

3. Nyugat-balkáni országok 9

4. Az új független államok 9

Első rész: A 2004. június 30-i jelentés óta bekövetkezett események, a kockázati helyzet és a költségvetési garanciák igénybevétele[1]

1. BEVEZETÉS: MűVELETTÍPUSOK

Az uniós költségvetés által fedezett kockázatok különféle hitelnyújtási és garanciális műveletekből származnak, ezek két kategóriába sorolhatók: az Európai Közösségek által makrogazdasági célkitűzésekre adott kölcsönök (fizetésimérleg-kölcsönök a tagállamok számára és makroszintű pénzügyi támogatási (MFA) kölcsönök tagsággal nem rendelkező államok számára), valamint mikrogazdasági célkitűzésekre adott kölcsönök (Euratom és EK-NCI-kölcsönök[2] a tagállamokban, valamint az Euratom és az Európai Beruházási Bank kölcsönei[3] a tagsággal nem rendelkező államokban).

2. A 2004. JÚNIUS 30-I JELENTÉS ÓTA BEKÖVETKEZETT ESEMÉNYEK

A harmadik országoknak biztosított makroszintű pénzügyi támogatást tekintve a Tanács 2004. december 7-én a Szerbiának és Montenegrónak (2004/862/EK), illetve Boszniának és Hercegovinának (2004/861/EK) nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás biztosításáról szóló korábbi határozatok meghosszabbításáról döntött. Az új független államok tekintetében új tanácsi határozat nem jött létre, a Bizottság azonban 2004. december 10-én közleményt fogadott el a makroszintű pénzügyi támogatás Örményországban, Tádzsikisztánban és Grúziában való végrehajtásáról[4].

A kifizetések összesen 22 millió EUR-t tettek ki támogatások formájában: 10 millió EUR-t kapott Szerbia és Montenegró, 5,5 millió EUR-t Örményország és 6,5 millió EUR-t Grúzia.

Ami az Euratomot illeti, egy már meglévő határozat alapján kölcsönfolyósításra került sor Bulgária számára (Kozloduj, 30 millió EUR).

A 2000. december 13-i (C(2000)3812) határozatot módosító új bizottsági határozat került elfogadásra, ez csökkentette az ukrajnai K2R4-es üzemnek[5] megítélt kölcsön összegét.

Az EBB mandátumai tekintetében 2004. december 22-én[6] a Tanács arról határozott, hogy módosítja a 2000/24/EK határozatot, hogy figyelembe vegye az Európai Unió kibővítését és az Európai Szomszédságpolitikát.

Ugyanakkor[7] a Tanács úgy határozott, hogy közösségi garanciát ad az Európai Beruházási Bank számára az Oroszországban, Ukrajnában, Moldovában és Belaruszban megvalósuló egyes projektekhez nyújtott kölcsönökön elszenvedett veszteségekre; ennek általános felső határa 500 millió EUR-t tesz ki. Az EBB kivételes, 100 %-os közösségi garanciában részesül. Ez a garancia a 2007. január 31-éig nyújtott kölcsönök fedezetére szolgál (hat hónappal meghosszabbítható).

A tíz új tagállam 2004. május elsejei csatlakozására tekintettel a Tanács elfogadta a 2273/2004/EK rendeletet[8] azért, hogy módosítsa a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló, 2728/94/EK, Euratom tanácsi rendeletet.

A 2007-2013-as időszakra vonatkozó pénzügyi tervről szóló bizottsági közlemény[9] értelmében a garanciaalap finanszírozási összege – elméletben – korlátlan lesz a jövőben, mivel a garanciaalap finanszírozása egy, a 4. fejezet (Külkapcsolatok) szerinti költségvetési tétel révén történik, és nem úgy, mint jelenleg, vagyis célzott tartalék révén.

3. KOCKÁZATI HELYZET

Az itt következő kockázatelemzés a kinnlevő tőke összegére, a Közösség által viselt maximális éves kockázatra és az uniós költségvetés által viselt maximális elméleti éves kockázatra megállapított intézkedéseken alapul (a módszertan magyarázata a Bizottság személyzeti munkadokumentumában található meg). Részletes számsorok a melléklet A1-es, A2-es és A3-as táblázataiban találhatók.

3.1. A 2004. december 31-én kinnlevő tőke összege

2004. december 31-én a teljes kockázat 15 284 millió EUR-t tett ki, a 2004. június 30-i 15 519 millió EUR-val szemben.

A következő táblázat azokat a műveleteket mutatja be, amelyek hatással voltak a kinnlevő tőke összegére a legutóbbi jelentés óta.

1. táblázat: 2004. december 31-én kinnlevő tőke összege* | Millió EUR (kerekítve) |

2004. június 30-ig kinnlévő összeg | 15 519 |

Kölcsönvisszafizetések | Euratom | 0 |

NCI | -1 |

Makroszintű gazdasági támogatás | -145 |

EBB | -747 |

Folyósított kölcsönök | Euratom Makroszintű pénzügyi támogatás | 30 0 |

EBB | 1 265 |

Árfolyamkülönbségek az EUR és a különböző valuták között | -621 |

Kinnlévőségek 2004. december 31-ig | 15 284 |

* mind garantált kölcsön (tagállamoknak és tagsággal nem rendelkező államoknak), kivéve a ki nem fizetett kamatokat és késedelmes fizetéseket |

A tagállamokban végzett műveletek kapcsán a kinnlevő tőke összege 3 360 millió EUR volt 2004. december 31-én, a 2004. június 30-i 3 635 millió EUR-hoz viszonyítva.

A tagsággal nem rendelkező államokban végzett műveletek kapcsán a kinnlevő tőke összege 11 924 millió EUR volt 2004. december 31-én, a 2004. június 30-i 11 885 millió EUR-hoz viszonyítva.

3.2. Az uniós költségvetés által viselt maximális éves kockázat: a 2004. december 31-ig kifizetett műveletek (lásd a melléklet A2 táblázatát)

- 2005-re a teljes maximális éves kockázat 1 848 millió EUR-t tesz ki.

- A kockázat a tagállamok vonatkozásában 544 millió EUR-t tesz ki.

- A kockázat a tagsággal nem rendelkező államok vonatkozásában 1 304 millió EUR-t tesz ki.

3.3. Az uniós költségvetés által viselt elméleti maximális éves kockázat: a 2004. december 31-ig kifizetett és jóváhagyott műveletek (lásd a melléklet A3 táblázatát)

- 2005-re az elméleti maximális kockázat 1 957 millió EUR-t tesz ki, és becslések szerint eléri az 3 546 millió EUR-t 2013-ban.

- Az elméleti maximális kockázat a tagállamok esetében ugyanaz, mint a 3.2 bekezdésben jelzett éves maximális kockázat.

- A tagsággal nem rendelkező államok esetében 1 413 millió EUR-t tesz ki 2005-ben. A kockázat a becslések szerint eléri a 3 324 millió EUR-t 2013-ban.

4. A KÖLTSÉGVETÉSI GARANCIÁK IGÉNYBEVÉTELE

4.1. Készpénzforrásokból történő kifizetések

A Bizottság azért folyamodik készpénzforrásaihoz[10], hogy elkerülje a hitelfelvételi műveletek lebonyolításában a késedelmeket és az abból következő szolgálati költségeket, amikor egy adós késedelemben van a Bizottságnak történő fizetésben.

4.2. A garanciaalap igénybevétele

A módosított 1994. október 31-i 2728/94/EK, Euratom tanácsi rendelet hozta létre a garanciaalapot - a külső fellépésekre. Abban az esetben, ha a Közösség által adott vagy a Közösség által garantált kölcsönt annak kedvezményezettje késedelmesen fizeti, a garanciaalapot vonják be a késedelem fedezésére, a fizetés esedékességétől számított három hónapon belül.

5. A KÖZÖSSÉG ELMÉLETI HITEL- ÉS GARANCIANYÚJTÁSI KÉPESSÉGÉNEK ELEMZÉSE A TAGSÁGGAL NEM RENDELKEZő ÁLLAMOK TEKINTETÉBEN

A gyakorlatban a garanciaalap mechanizmusa a Közösség hitel- és garancianyújtási képességét a tagsággal nem rendelkező államokra korlátozza, mivel az alap felhasználására rendelkezésre álló előirányzatokat a jelenlegi pénzügyi kilátásokban[11] a garanciatartalékra megadott összeg korlátozza.

Az A4-es táblázat egy, a Közösség hitelnyújtási képességére vonatkozó becslést mutat be a tagsággal nem rendelkező államok tekintetében a 2005-2006-os időszakra, a garanciaalap mechanizmusának megfelelően. A számítási módszer és a jogszabályi szövegekre való hivatkozások - nagyobb részletességgel - a mellékletben szerepelnek.

A 2. táblázat mutatja be a kinnlevő hitel- és garancianyújtási műveleteket a tagsággal nem rendelkező államok számára, amelyek összesen 12 068 millió EUR-t tettek ki 2004. december 31-én.

2. táblázat: Kinnlevő hitelnyújtási és hitelgarancia-műveletek tagsággal nem rendelkező államok számára millió EUR-ban (kerekítve) |

1. Kinnlevő tőke összege, EK (MFA), Euratom | 1 384 |

2. Kinnlevő tőke összege, EBB | 10 540 |

3. Késedelmes fizetések | 0 |

4. Késedelmi kamat | 1 |

5. Esedékes, ki nem fizetett kamat 1 | 143 |

Kinnlévőségek 2004. december 31-ig | 12 068 |

1 A garanciaalapot létrehozó rendelet értelmében esedékes, ki nem fizetett kamat |

Az alap forrásai és fennálló tőketartozásai közötti arány az alapot létrehozó rendelet szerinti értelmezésben 10,55% volt, ami magasabb, mint az alapot létrehozó 2728/94/EK, Euratom rendeletet módosító 1149/1999/EK, Euratom rendeletben meghatározott 9%-os célérték. A szabályok kimondják, hogy az év végén a többletet külön tételként vissza kell fizetni az Európai Unió általános költségvetésének bevételi kimutatásában.

6. A GARANCIAALAP HELYZETE 2004. DECEMBER 31-ÉN

2004 december 31-én a garanciaalap 1 612,09 millió EUR-ra rúgott. 2004 második felében a következő mozgások történtek:

- Az első és második átcsoportosítás a következő volt: 181,875 millió EUR.

- Az alap többlete a 2003-as évre a következő volt: 223,16 millió EUR

- 2004. augusztus 27-én a következő lehívás történt: 2 687 444,26 USD (megfelelője2 230 059,13 EUR).

- 2004. december 21-én a hátralékok behajtása a következőképpen alakult: az Argentin Köztársaságtól: 10 013 111,37 USD (megfelelője 7 456 334,33 EUR).

- 2004. december 31-én a teljes hátralék, azaz az Argentin Köztársaságra kirótt büntetőkamat összege 1 718 492,13 USD (megfelelője 1 261 649,75 EUR) volt.

- Az alap eszközeinek 2004. december 31-ig történt befektetéséből 28,9 millió EUR nettó bevétel származott.

7. RELATÍV MEGALAPOZOTTSÁG

Az alapban 2004. december 31-én lévő, a 2273/2004/EK rendeletet értelmében338 831 402,07 EUR-val csökkentett összeg (1 612,09 millió EUR) és az éves elméleti maximális kockázat közötti arány a tagsággal nem rendelkező tagállamoknak 2005-ben nyújtott hitelekre (1 413 millió EUR) a becslések szerint 90% (ld. A melléklet A3-as táblázatában).

Második rész: A potenciális kockázatok értékelése: A legfontosabb hitelműveletekben részesülő, tagsággal nem rendelkező államok gazdasági és pénzügyi helyzete

1. Bevezetés

Az első részben szereplő számok tájékoztatást adnak az általános költségvetés által viselt kockázat mennyiségi vonatkozásairól. Ezekhez az adatokhoz azonban a kockázat minőségére vonatkozó értékelésnek kell társulnia, ami függ a művelet típusától és a hitelfelvevő minősítésétől. Az országonkénti kockázatelemzést külön táblázatban mutatja be a Bizottság személyzeti munkadokumentuma[12]. Az alábbiakban következik ezen elemzés rövid összefoglalása. A melléklet 3.1. pontjában található a többi tagsággal nem rendelkező állam helyzetét elemző szakasz.

2. Tagjelölt országok

Bulgáriában a GDP-növekedés továbbra is erős maradt, az előző évhez viszonyítva 5,6%-os 2004 első három negyedévében. A folyó fizetésimérleg-hiány magas volt, körülbelül a GDP 7,5%-a 2004-ben, de alacsonyabb, mint 2003-ban, és ezt nagy mértékben fedezte a nettó külföldi működőtőke-beáramlás (FDI-beáramlás). A külföldi adósság a GDP-hez viszonyítva stabil volt, kevéssel a GDP 60%-a felett, az államadósság csökkenő, a magánszektor adóssága növekvő tendenciát mutatott, így aztán mostanra a teljes külföldi adósságból szinte azonos mértékben osztoznak.

2004 első három negyedévében Romániában a reál GDP 8,1%-kal nőtt. A növekedést az erős belföldi kereslet ösztönözte, amely erősen negatív nettó exportot eredményezett, valamint egy jelentős, a GDP 6%-a körül állandósuló folyó fizetésimérleg-hiányt. A külföldi működőtőke (FDI) jelentős beáramlása lehetővé tette, hogy stabil maradjon a GDP-arányos teljes külföldi adósság, körülbelül a GDP 34%-án.

Törökország GDP-je 8,7%-kal nőtt az előző évihez viszonyítva 2004 első három negyedévében, ösztönzője az erős magánfogyasztás-növekedés volt, valamint a hazai befektetések megugrása. A belföldi kereslet nagymértékű növekedése és a magasabb nemzetközi olajárak az import kiugró növekedéséhez vezettek 2004-ben, könnyűszerrel tompítva a magasabb export és a rekordforgalmú turistaszezon jótékony hatását. Ennek eredményeképpen a folyó fizetésimérleg-hiány becslések szerint a GDP-hez mérten 5,2%-ra emelkedett. Az adósságszint erőteljesen visszaesett. A külföldi adósság 2004 végére a GDP 53%-át tette ki.

3. Nyugat-balkáni országok

Albánia GDP-jének növekedését 6,2%-ra becsülik 2004-ben, ezt a mezőgazdasági termelés felfutása, a virágzó szolgáltatási ágazat és az építőipari növekedés segítette elő. A folyó fizetésimérleg-hiány kivetítve elérte a GDP 5,8%-át 2004-ben, a külső adósságállomány viszonylag szerénynek bizonyult a GDP-arányos adósság körülbelül 22,4%-ával.

Boszniában és Hercegovinában a GDP-növekedést 5%-ra becsülték 2004-ben, ösztönzője főleg az ipari termelés és a belföldi kereslet növekedése volt, 2005-re a gazdaság hasonló ütemű növekedését prognosztizálják. 2004-ben a rekordmennyiségű külföldi működőtőke beáramlása és növekvő export ellenére a nagymértékű import ahhoz vezetett, hogy a folyó fizetésimérleg-hiány a GDP 18%-a fölött maradt. A külső adósság csökkenőben volt az elmúlt évek során, 2004-ben elérte a GDP 34%-át.

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban a GDP növekedése 0,5%-kal csökkent 2004 első három negyedéve során, főleg a feldolgozóipar folytatódó gyenge növekedésének betudhatóan. Ennek ellenére – 2004 egészére nézve – pozitív növekedési arány jelezhető előre, 2005-re pedig 2,5%-os gyorsulásra lehet számítani. A folyó fizetésimérleg-hiány a GDP majdnem 7%-át érte el 2004-ben, mindez a nagymértékű kereskedelmimérleg-hiány, valamint az alacsonyabb magánszektorbeli és állami átutalások eredményeként. A devizatartalékok 3,5 hónapos importra csökkentek 2004 második felében a 2003 végén tapasztalt 4 hónapról. 2004-ben a GDP-arányos külső adósság marginálisan növekedett: a 2003-as év végi 35,2%-ról 35,7%-ra 2004 végére.

Helyreállt a GDP-növekedés Szerbiában és Montenegróban , becslések szerint 2004-ben 7,2%-ot ért el, amelyben az ipari kibocsátás újbóli fellendülése és a mezőgazdasági termelés megugrása tükröződik. A külső egyensúlyhiány – amely hátterében a gyenge exportteljesítmény húzódik meg – továbbra is fennáll. 2004-ben a becsült folyó fizetésimérleg-hiány majdnem a GDP 12%-át érte el. Ennek ellenére a GDP-arányos adósság 57%-ra csökkent, ez a hitelezők Londoni Klubjával kötött szerkezetátalakítási megállapodás eredményeként könyvelhető el.

4. Az új független államok

Örményországban , ahol a kibocsátás növekedése 10% fölött maradt 2004-ben, a nagy összegű hazautalások és más átutalások segítették elő, hogy a folyó fizetési mérleg hiánya a GDP 5%-a alá essen 2004-ben. A központi bank nemzetközi tartalékai megfelelően magasak ahhoz, hogy akár négy hónapnyi importot is fedezzenek. A külső államadósság körülbelül 1,1 billió USD, vagy a GDP 33%-a (amely a 2003-as 39%-ról csökkent ennyire).

Grúzia folyó fizetésimérleg-hiánya valamelyest nőtt, mivel a hazautalások és állami transzferek növekedését a Baku-Tiflis-Ceyhan (BTC) csővezeték építése kapcsán kialakult magas importkereslet mérsékelte. Ennek ellenére a nemzeti banknak sikerült nemzetközi tartalékait majdnem kéthónapnyi importéra növelni. Nagy vonalakban nézve Grúzia külső államadóssága nominálisan változatlan maradt, de GDP-arányosan a 2003-as 46%-ról 37%-ra csökkent. 2004 második felében Grúzia kétoldalú megállapodást kötött Párizsi Klubos legtöbb hitelezőjével, összhangban a 2004 júliusi megállapodással.

Ukrajnában a GDP-növekedés 12%-os rekordmagasságot ért el. Ugyanakkor a 12,3%-os infláció minden előrejelzést túlszárnyalt. Az Ukrán Nemzeti Bank fokozatosan szigorította monetáris politikáját, de a költségvetési egyensúlyhiánnyal (az államháztartási hiány meghaladta a GDP 4%-át 2004-ben) még foglalkoznia kell az új kormánynak. A folyó fizetési mérleg a GDP 10%-át meghaladó többlettel zárt. A devizatartalékok háromhónapnyi import fölöttinek megfelelő értékre növekedtek. A GDP-arányos külső államadósság tovább csökkent, összhangban az erős GDP-növekedéssel, amely 19% körül van.

Belarusz gazdasága továbbra is hasznot húzott Oroszország - legfőbb kereskedelmi partnerének - növekedéséből (2004-ben a GDP-növekedés elérte a 11%-ot). Az infláció a 2003-as 28%-ról 14%-ra csökkent 2004-ben, de mégis a legmagasabb marad e térségben a pénzügypolitika lazaságát jelezve. Ennek ellenére az államháztartás – sok évre visszatekintve - először ért el többletet. A külső adósság szerénynek mondható, a GDP-arányos adósság 20% alá csökkent. A tapasztalt fejlődés ellenére azonban a belaruszi gazdaság sok területen továbbra is problémás, különösen a devizatartalékok nagyon alacsonyak.

Moldovában a GDP-növekedés 2004-ben meghaladta a 7%-ot, de az infláció két számjegyű maradt, amely a gyors pénznövekedés közepette meglévő erős belföldi keresletet tükrözte (hazatutalások megsokszorosodásának eredménye). 2004-ben a költségvetési politika helyzete jelentősen megállapodott. Moldova magánhitelezőitől adósság-elengedéshez jutott, és folytatta a kamatfizetést a Párizsi Klubba tartozó hitelezőinek. Ennek eredményeképpen a GDP-arányos adósság 40% alá csökkent. Ennek ellenére a gazdaság meglehetősen törékeny marad. A folyó fizetésimérleg-hiány megközelítette a GDP 7%-át, a külföldi közvetlen tőkebefektetéseket az állam a gazdasági beavatkozási gyakorlata hátráltatja.

Tádzsikisztán gazdasága továbbra is erőteljesen növekszik – a reál GDP-növekedés körülbelül 10,5%-os volt 2004-ben. A folyófizetésimérleg-hiány az 1,3%-osról majdnem 2%-ra nőtt, mivel a növekvő exportbevételeket és a migráns (munkavállalói) átutalásokat jelentősen kompenzálta az import növekedése, amely a gyors növekedéssel függött össze. A bruttó állami tartalékok importfedezete az év végére meghaladta a 2 hónapot. 2003 év végén a teljes külső adósság 1 billió USD-ra rúgott (a GDP 73%-a), ebből 300 millió USD Oroszországnak való tartozás. 2004 októberében egy Oroszországgal kötött megállapodás aláírására került sor, amellyel leírták Tadzsikisztán adósságának 80%-át, a megmaradó részt pedig részvényekre cserélték ki (2008. év végéig).

[1] Megjegyzendő, hogy a melléklet egy bizottsági személyzeti munkadokumentumot tartalmaz e jelentéshez fűzött részletes táblázatokkal és indokolásokkal együtt.

[2] Új közösségi eszköz, 1995 óta nem aktív. 2004.12.17-én történt az utolsó kölcsöntörlesztés.

[3] A melléklet A1-es táblázata mutatja be az EBB-mandátumainak részleteit.

[4] COM(2004) 793 végleges.

[5] A 2004.7.20-i C(2004)2817/3 (EUR megfelelője 83 000 000 USD).

[6] HL L 21., 2005.01.25., 9. o.

[7] HL L 21., 2005.01.25., 11. o.

[8] HL L 396., 2004.12.31., 28. o.

[9] COM(2004) 487.

[10] A Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 94/728/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet 12. cikke értelmében

[11] A 2000-2006-os pénzügyi kilátásokban szereplő éves összeg 200 millió EUR 1999-es árakon; 2004-ben ez az összeg 221 millió EUR volt, és 223 millió EUR lesz 2005-ben.

[12] [Sec(2005) …]