HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 7.01.2005 
COM(2004) 861 végleges 
 . 
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS 
A TANÁCSNAK 
Euratom: egészségvédelem és biztonság – tevékenységek a 2003-as évben 
. 
 
HU 2   HU 1. BEVEZETÉS 
Az Euratom-Szerz ődés, amelyet az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó 
szerződéssel egyidej űleg írtak alá, szolgáltatja az els ődleges alapot az Európai Unió 
jogában a Bizottságnak a nukleáris és ra diológiai biztonság és védelem terén 
folytatott tevékenységéhez. Ez a közlemény a Bizottság Közlekedési és Energiaügyi Főigazgatósága (DG TREN) által az Euratom-Szerz ődés II. címének 3. és 7. 
fejezetével összefüggésben folytatott tevé kenységeket mutatja be. A jelentés nem 
foglalkozik az Euratom-Szerz ődés keretében végzett más tevékenységekkel, például 
a kutatással. 
2. AZ EURATOM EGÉSZSÉGVÉ DELMI ÉS BIZTONSÁGI 
TEVÉKENYSÉGÉNEK FELADATA, J OGI ALAPJA ÉS TÁRGYKÖRE  
2.1. Egészségvédelem (Euratom-Szerz ődés, II. cím, 3. fejezet) 
Az Euratom-Szerz ődés 3. fejezete alapján az Euratom legf őbb feladata az, hogy 
megállapítsa a munkavállalóknak és a la kosságnak az ionizáló sugárzásból ered ő 
kockázatokkal szembeni védelmére szolgáló alapvet ő biztonsági el őírásokat. A 3. 
fejezet kiterjedt jogkörökkel ruházza fel a Bizottságot annak biztosítására, hogy az 
alapvető biztonsági el őírásokat megfelel ően alkalmazzák. 
A Bíróság
1 világosan elismerte a Bizottság azo n jogát, hogy jogszabályokat alkosson 
a nukleáris biztonság terü letén az Euratom-Szerz ődés II. címének 3. fejezete alapján. 
A Bíróság kimondta különösen, hogy a Bizottsá g jogalkotási hatáskörrel rendelkezik 
egy egészségvédelmi célokat szolgáló enge délyeztetési rendsze r létrehozására, 
amelyet a tagállamoknak az alapvet ő előírások mellett alkalmazniuk kell. 
2.2. Biztosítéki rendszer (Euratom-Szerz ődés, II. cím, 7. fejezet) 
A nukleáris biztonság terüle tén a Bizottság feladata annak biztosítása, hogy az 
Európai Unióban a nukleáris a nyagokat rendeltetésüknek megfelel ően használják fel, 
és a Közösség által harmadik állammal vagy nemzetközi szervezetekkel kötött 
szerződésekben vállalt biztosítéki köteleze ttségeket teljesítsék. Az Euratom-
Szerződés VII. fejezete, valamint a végrehajtására szolgáló, módosított 
3227/76/Euratom rendelet képezi az Euratom bi ztosítéki rendszerén ek jogi alapját.2 
3. ÁTSZERVEZÉS 
2003. február 16-án a Sugárvédelmi Egység et áthelyezték a Környezetvédelmi 
Főigazgatóságtól a Közlekedési és Energiaügyi F őigazgatósághoz (DG TREN). 
Ezenkívül a DG TREN két, a jogi és t echnikai kérdésekkel,  illetve a nukleáris 
területet érint ő nemzetközi kapcsolatokkal f oglalkozó egységét Brüsszelb ől 
Luxembourgba költöztették. Az új rendsze rben DG TREN két igazgatósága, az 
Atomenergia Igazgatóság (H) és a Nukleáris Biztosítéki Rendszer Igazgatósága (I) felelős minden olyan biztonsági és védelmi te vékenységért, amelyet a Bizottság az 
                                                
 
1 Ítélet a C-29/99. sz. ügyben (2 002. december 10.), Európai Bírósági Határozatok Tára [2002] I-11221. 
2 További részletekért lásd: COM(2001 ) 436 végleges, 2. és 3. fejezet. 
 
HU 3   HU Euratom-Szerz ődés alapján folytat, beleértve a korábbi Európai Biztosítéki Hivatal 
(European Safeguards Office, ESO) á ltal folytatott tevékenységeket is. 
4. EGÉSZSÉGVÉDELEM – NUKLEÁRIS BIZTONSÁG 
4.1. Nukleáris jogalkotási csomag 
2003. január 30-án, a 31. Cikk Csoportjával és  az Európai Gazdasági és Szociális 
Bizottsággal folytato tt konzultációt követ ően a Bizottság a nukleáris biztonság és a 
radioaktív hulladékok kezelése tárgyában alkotandó tanácsi irányelvekre vonatkozó két javaslatot fogadott el. 
Az első, a nukleáris létesítmények bizt onságával kapcsolatos alapvet ő 
kötelezettségeket és általános elveket meghatározó irányelvre vonatkozó javaslat
3 
célja az, hogy az egészség ionizáló sugá rzással szembeni védelmét a nukleáris 
létesítmény teljes életciklusán át biztosítsa, a tervezést ől egészen az üzemen kívül 
helyezésig. Az irányelv átve nné a vonatkozó nemzetközi egyezményekben található 
alapvető kötelezettségeket és általános elveket,  és a közösségi jog erejével ruházná 
fel azokat. A rendszer hitelességének biztosítása céljából a javaslat egy más tagállamok biztonsági hatóságai által végzend ő szakértői felülvizsgálat rendszerét 
irányozza el ő. Ez a kezdeményezés egyben annak biztosítására is törekszik, hogy 
megfelelő pénzügyi források álljanak rendelk ezésre a nukleáris létesítmények 
üzemen kívül helyezési költségeinek fedezésére. 
A második, a kiégett nukleáris f űtőelemek és a radioaktív hulladék kezelésér ől szóló 
irányelvre
4 vonatkozó javaslat célja az, hogy kö telezze a tagállamokat a radioaktív 
hulladék kezelésével kapcsolatos nemze ti programok elfogadására, a radioaktív 
hulladék ártalmatlanítására vonatkozó közös határid ők megállapítására és a mély 
geológiai ártalmatlanítás megoldásának el őnyben részesítésére. A javaslat törekszik 
arra is, hogy el őmozdítsa a tagállamok közti együttm űködést a kutatás, valamint a 
kiégett fűtőelemeket és a radioaktív hulladék ártalmatlanítását érint ő technológiai 
fejlesztés területén. 
A javasolt irányelveket 2003. május 2- án megküldték a Tanácsnak, amely – az 
Euratom-Szerz ődéssel összhangban – az Európai Parlamenthez továbbította azokat 
véleményezésre. Az Európai Parlament által is támogatott javaslatoknak a Tanács által történt megvitatása a dokumentu mok felülvizsgálatához vezetett. 
4.2. Szabályozási munkacsoportok 
A CONCERT Csoport és a Nukleáris S zabályozók Munkacsoportja (Nuclear 
Regulators’ Working Group, NRWG) az Eur ópai Unió, Közép- és Kelet-Európa, 
valamint az egykori Szovjetunió nukleá ris szabályozási hatóságainak vezet ő 
képviselőit tömöríti. A csoport 2003 folyamán több, az atomer őművek korai 
bezárásával, a nukleáris komponensek roncso lásmentes vizsgálatával és a gazdasági 
szabályozásoknak az atomiparra gyakorol t hatásával foglal kozó dokumentumot 
vitatott meg és véglegesített. 
                                                
 
3 COM(2003) 32 végleges. 
4 COM(2003) 32 végleges. 
 
HU 4   HU 4.3. Radioaktív hulladék és üzemen kívül helyezés 
2003 áprilisában a Bizottság közzétette a radioaktív hulladékok Európai Unióban 
történő kezelésér ől szóló ötödik helyzetjelentést, amely a kib ővített EU helyzetét is 
bemutatta. A jelentés mint fontos vívm ányról számol be a hulladéktermelés 
csökkenésének folytatódásáról, ami az alacsony szint ű kategóriákban alkalmazott 
hulladékminimalizálási gyakorlat eredménye. 
Az üzemen kívül helyezés terén a DG TR EN fokozta részvételét a nemzetközi 
üzemen kívül helyezési alapok (Inter national Decommissioning Funds, IDFs) 
tevékenységében, megel őzve a litvániai Ignalina és a szlovákiai Bohunice számára 
ítélt alapok kezeléséért való felel ősségnek a DG TREN-re történ ő átruházását a 2004 
májusában bekövetkez ő bővítés után. 
A DG TREN folytatta részvételét számos ne mzetközi szervezet és azok bizottságai, 
különösen az IAEA (Nemzetközi Atomen ergia Ügynökség) és az OECD/NEA (a 
Gazdasági Együttm űködési és Fejlesztési Szer vezet Atomenergia Ügynöksége) 
munkájában a radioaktív hulladék és az ü zemen kívül helyezés terén. Különösen 
fontos volt a radioaktív hulladék geológiai  ártalmatlanítására vonatkozó biztonsági 
követelményekkel kapcsolatos munka. 
4.4. Radioaktív anyagok szállítá sa és a SURE program 
A 2003-as év folyamán a legfontosabb tevékenységet a radioaktív anyagok 
szállításáról szóló ötödik jelentésnek az állandó munkacsoport (SWG) által történt 
összeállítása, valamint egy erre a jelentésre  alapozott, az Európai Parlamenthez és a 
Tanácshoz intézett közlemény elkészítése jelentette. A jelentés célja az, hogy 
bemutassa a radioaktív anyagok EU -n belüli szállítását illet ő helyzetet, azonosítsa az 
esetleges problémákat, és szükség szerint intézkedéseket javasoljon az ágazat működésének javítására és a bi ztonsági szintek emelésére. 
Ezenkívül felülvizsgáltak három zárójelenté st, amelyek a nukleáris anyagok szállítási 
statisztikáival, az IAEA alacsony specifi kus aktivitású (LSA), illetve felszínen 
fertőzött (SCO) anyagokra vonatkozó szállítási szabályainak javításával, valamint a 
nukleáris kritikussági biztonsági adatok érté kelésével és az aktinidek szállítási 
korlátozásaival foglalkoznak. Két SURE-projekt id őközi jelentését is  áttekintették, 
amelyek a tagállamok és a csatlakozó államok tanúsítási módszereire, illet őleg a 
közlekedési balesetek nyomán el őforduló aerozolos radioaktívanyag-kibocsátásra 
összpontosítanak. 
5. EGÉSZSÉGVÉDELEM - SUGÁRVÉDELEM 
5.1. Általános fejl ődés 
A Sugárvédelmi Egységnek a Környezetvédelmi F őigazgatóságtól (DG ENV) a DG 
TREN-hez való áthelyezéséb ől eredő szinergiáktól er őforrások felszabadulása 
várható. Míg 2003-ban a 35. cikk alapján csupán egyetlen ellen őrzésre volt 
lehetőség, 2004-ben megtörténtek egy jelent ős ellenőrzési program létrehozásának 
előkészületei. 
 
HU 5   HU Bár a jogalkotási program némi késedelmet  szenvedett, az év végére a Bizottság 
mégis sikeresen m űködött közre két fontos jogi ak tus, a nukleáris létesítményekb ől 
származó kibocsátások bejelentésének ha rmonizálásáról szóló bizottsági ajánlás5 és a 
nagy aktivitású zárt radioaktív sugárforrások ellen őrzéséről szóló tanácsi irányelv6 
elfogadásában.  
5.2. A jogszabályok végrehajtása 
A tagállamok jogába való átültetés A közösségi jogszabályok helyes és teljes  végrehajtásának biztosítása az Euratom-
Szerződésben el őírt eszközökkel, nevezetes en ajánlásokkal, ellen őrzésekkel, 
véleményekkel és jogsértési eljárásokka l történt. Különösen nagy figyelmet 
szenteltünk az alapvet ő biztonsági el őírásokkal
7 és az orvosi célú sugárterheléssel8 
kapcsolatos legutóbbi irányelvek végreh ajtásásának, amelyeket 2000. május 13-ig 
kellett átültetni. 
A Szerződés 33. cikke kötelezi a tagállamokat arra, hogy nemzeti tö rvényi, rendeleti 
vagy közigazgatási rendelk ezéseik tervezetét benyújtsák  a Bizottságnak. Négy ilyen 
beadvány érkezett, amelyekhez a Bizottság két esetben megjegyzéseket f űzött. A 
Bizottság szakszolgálatai 11 véleményt kész ítettek el a 37. ci kk alapján benyújtott 
radioaktívhulladék-ártalmatlanítási tervekre  vonatkozóan. Összesen 26 jogsértési 
eljárásra került sor a 141. cikk alapján. A Bizottság úgy határozott, hogy két, a 37. 
cikket, illet őleg a nyilvánosság tájékoztatásá ról szóló irányelvet érint ő esetben a 
Bírósághoz fordul. Összesen 10 ügyet zártak le, kett őt azután, hogy a Bíróság 
kimondta, hogy a tagállam elmulasztotta köz ölni, milyen eszközöket alkalmazott az 
alapvető biztonsági el őírásokról szóló irányelv és az orvosi célú sugárterhelésr ől 
szóló irányelv átültetésére. 2003. decembe r 31-én 16 jogsértési ügy még lezáratlan 
volt. 
5.3. M űveleti iránymutatás 
Az Euratom-Szerz ődés 31. cikkében említett szakért őcsoport gondoskodik a 
munkavállalók és a lakosság egészségének  az ionizáló sugárzásból származó 
veszélyekkel szembeni védelmét szolgáló egységes alapvet ő előírásokkal kapcsolatos 
műveleti iránymutatásról. 2003-ban a cs oport elfogadott egy dokumentumtervezetet 
a dózismegszorításokról. A végleges el fogadás 2004-re várható. Egy, a Bizottság 
által szervezett tudományos szeminárium eredményeként megegyezés született az 
egészségügy területén a foglalkozási veszélyeknek való túlzott mérték ű kitettséggel 
és a gyógyászatban használt új technológi ákból származó lehetséges járulékos 
veszélyekkel kapcsolatos jöv őbeli intézkedésekr ől. 
                                                 
5 HL L 2., 2004.1.6., 36. o. 
6 HL L 346., 2003.12.31., 57. o. 
7 A munkavállalók és a lakosság egészségének az ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni 
védelmét szolgáló alapvet ő biztonsági el őírások megállapításáról szóló, 1996. május 13-i 
96/29/Euratom tanácsi irányelv, HL L 159., 1996.6.29., 1. o. 
8 A személyeknek az orvosi célú sugárterheléssel kapcsolatos ionizáló sugárzás veszélyeivel szembeni 
egészségvédelmér ől szóló, 1997. június 30-i 97/43/Euratom tanácsi irányelv. 
HL L 180., 1997.7.9., 22. o. 
 
HU 6   HU További kezdeményezések születtek a repül őgépek személyzetének sugárzásnak való 
kitettsége (EURADOS projekt) , egy, a foglalkozáshoz kötött sugárzási ártalmakra 
vonatkozó európai felmér és (ESOREX 2000), a küls ő munkavállalókra vonatkozó 
irányelv m űveleti végrehajtásának értékelése és  az „Európai Oktatási és Szakképzési 
Platform” tárgyában. 
5.4. Jogi fejlemények 
2003 decemberében fogadták el a nagy aktivitású zárt radioaktív sugárforrások és a 
gazdátlan sugárforrások ellen őrzéséről szóló tanácsi irányelvet (HASS irányelv).9 Az 
irányelv kimondja, hogy bármely nagy ak tivitású sugárforrással kapcsolatos 
tevékenység engedélyezése el őzetes vizsgálathoz kötött,  annak biztosítására, hogy 
megtették a szükséges intézkedéseket, nem pusztán a sugárforrások biztonságos kezelésére, hanem arra az id őszakra is, amikor a sugárforrások használaton kívüli 
forrássá válnak. Az irányelv tartalmaz a ny ilvántartásra, a sugárf orrások birtoklására 
és átadására, valamint a gazdátlan sugárforrásokért való felel ősségre vonatkozó 
rendelkezéseket is. 
Iránymutatási célból kiadtak két bizottsági  ajánlást, amelyek a csernobili baleset 
radiológiai következményeit
10, illetve az atomreaktorokból és az újrahasznosító 
üzemekből a környezetbe jutó ra dioaktív kibocsátásról  szóló egységesített 
tájékoztatást11 érintik. 
Az Európai Bíróságnak az Euratom sugárvédelmi hatáskörére vonatkozó, 2002. 
december 10-i ítélete nyomán a Tanács ha tározatot fogadott el az Euratom által a 
nukleáris biztonságról szóló egyezmény 30. cikke (4) bekezd ése iii. pontjának 
megfelelően a hatáskört illet ően tett nyilatkozat szövegezésének módosításáról.12 
5.5. Felkészülés vészhelyzetekre 
A Sugárzásvédelmi Egység fenntartotta az EC URIE néven ismert 24 órás készenléti 
szolgálatát abból a célból, hogy információc serét tudjon kezdeményezni radiológiai 
vészhelyzet esetén. M űszaki fejlesztéseket hajt ottak végre az ECURIE 
kommunikációs rendszerekben, és rends zeres próbagyakorlatokat szerveztek. 
Annak érdekében, hogy azonnal válaszolni tudjon a vészhelyzetre, az ECURIE 
rendszer szoros kapcsolat okat tart fenn a Megfigyel ő és Információs Központtal 
(Monitoring and Information Ce ntre, MIC), amelyet a DG ENV m űködtet a 
közösségi polgári védelmi mechanizmus keretében. 
                                                 
9 2003/122/Euratom tanácsi irányelv, HL L 346., 2003.12.31., 57. o. 
10 A csernobili atomer őműben történt baleset következményeként egyes vadon term ő növényekb ől és 
vadon élő állatokból származó élelmiszer ek radioaktív céziumszennyezéséb ől származó folytatólagos 
ártalmakra tekintettel a lakosság védelmér ől és tájékoztatásáról szóló, 2003. április 14-i 
2003/274/Euratom bizottsági ajánlás. HL L 99., 2003.4.17., 55. o. 
11 Az atomreaktorokból és normális üzemeltetés ű újrahasznosító üzemekb ől a környezetbe jutó gáz és 
folyékony halmazállapotú radioaktív kibocsátásokra vonatkozó egységesített tájékoztatásról szóló, 
2004. december 18-i bizottsági ajánlá s, HL L 2., 2004.1.6., 36. o. 
12 2003. 12. 15-én fogadták el. Lásd még: 2004.4.29-i 2004/491/Euratom bizottsági határozat, 
HL L 172., 2004.5.6., 7. o. 
 
HU 7   HU Májusban tanfolyamot szerveztek a csatlakozó államok és a tagjelölt országok 
számára. Bulgária, Litvánia és Magyarország az ősz folyamán formálisan 
csatlakozott az ECURIE rendsze rhez. Más csatlakozó állam ok és tagjelölt országok 
bekapcsolódtak az ECURIE közösségbe és  készülnek a tagságra, bár néhány 
csatlakozó államban az ECUR IE kommunikációs rendszer m űszaki kialakítása a 
vártnál nehézkesebben halad. 
6. EGÉSZSÉGVÉDELEM – NUKLEÁRIS FELEL ŐSSÉG 
Az atomenergia területén érvényesül ő polgári jogi felel ősségről szóló, 1960. július 
29-én kelt párizsi egyezmény megállapítja  a nukleáris létesítmények üzemeltet őinek 
polgári jogi felel ősségére és a nukleáris baleset esetén alkalmazandó kártérítési 
szabályokra vonatkozó követelményeket. Egy módosító jegyz őkönyv több mint 
harmincszorosára, minimum 700 millió euróra emeli a nukleáris létesítmény üzemeltet ője által viselend ő anyagi kötelezettség összeg ét. Kiterjeszti az egyezmény 
területi hatályát is, hogy olya n országok károsultjai számár a is kártérítést biztosítson, 
amelyek nem tartoznak az egyezményt aláíró felek közé, továbbá ki szélesíti a tárgyi 
hatályt a környezeti károk és a védintézkedések költségeinek fedezésére. Mivel a módosító jegyz őkönyv kihatással van a joghatóságot érint ő közösségi szabályokra, 
az aláírási és ratifikációs folyamat tanácsi határozatok meghozatalát és az Európai 
Parlamenttel folytatott konzultációkat te tt szükségessé, amelyekre 2003 folyamán 
került sor. 
7. NUKLEÁRIS BIZTONSÁG – AZ EURATOM-BIZTOSÍTÉKOK 
7.1. Általános fejlemények 
2002-ben a Bizottság új küldetési nyilatko zatot fogadott el a biztosítékokkal (a 
továbbiakban: „Euratom-biztos ítékokkal”) kapcsolatos ellen őrzési tevékenységet 
végző osztályai számára, és felkérte az érintett igazgatóságoka t, hogy határozzák 
meg újból a megfigyelések létesítménytípus ok szerinti általános elveit és ennek 
megfelelően módosítsák a helyszíni szemlék e ljárásait. A Bizotts ág kijelölte az 
Euratom-biztosítékok Tudomá nyos Tanácsadó Csoportját ( Scientific Advisory Group 
on Euratom Safeguards – SAGES), amely ebben a vonatkozásban szakért ői 
tanácsadást nyújt. 2003-ban a SAGES és a bi zottsági munkatársak közös találkozóin 
megvitatták több létesítménytípus esetére az átdolgozott megfigyelési elveket, 
valamint egy átfogó stratégiai dokumentumot . A javaslatok irányvá ltást jelentenek a 
hagyományos biztosítékok rendszeréhez képest. Egyes fogalmak, például az 
időszerűség fontosságukat vesztik. Nagyobb hangsúly kerül ugyanakkor annak 
biztosítására, hogy az üzemeltet ők megfelel ő módon ellen őrizzék és felügyeljék a 
birtokukban lév ő nukleáris anyagokat. Bevezetésr e kerülnek a biztosítékok világán 
kívüli technikák, mint például a re ndszeraudit. A bizottsági ellen őrzések terjedelme 
és időzítése a jöv őben kevésbé lesz kiszámítható az üzemeltet ők számára. A 
helyszíni szemlék tervezése során a Bi zottság figyelembe veszi a nukleáris 
tüzelőanyag-ciklus különböz ő szakaszai közötti összefüggéseket. 
A Tanács Atomügyi Csoportján ( Atomic Question Group , AQG) belül folytatódtak a 
biztosítékokról szóló, a biztosítékok területén bekövetkezett m űszaki fejl ődést 
figyelembe vev ő és a Nemzetközi Atomenergia- ügynökséggel (IAEA) létrehozott, a 
 
HU 8   HU biztosítéki megállapodásokat kiegészít ő jegyzőkönyvek alkalmazásának jogi alapját 
megteremt ő új rendelet tervezete (COM(2002)99) körüli viták. E viták során számos 
magyarázat, egyetértési nyilatkozat és me gállapodás született a Bizottság és a 
tagállamok küldöttségei részér ől, amelyeket a „Iránymutatás a COM(2002)99 
dokumentum alkalmazásához” cím ű dokumentum foglal eg ységes szerkezetbe, 
amelyet a Bizottság ajánlás formájában, jogi köt őerővel nem rendelkez ő 
iránymutatásként fog az üzemeltet ők rendelkezésére bocsátani. Az elképzelések 
szerint a Tanács a rendelete t 2004 elején hagyja jóvá. 
A Bizottság és az érintett tagállamok kéto ldalú találkozóin me gvitattuk a rendelet 
hulladékokról szóló el őírásainak felülvizsgálatához  kapcsolódó kérdések és a 
kiegészítő jegyzőkönyv végrehajtásának részleteit. 2003 decemberében valamennyi 
tagállamot meghívtuk egy találkozóra Luxembourgba, ahol áttekintettük a 
végrehajtás kérdéseit, különösen az európa i nukleáris létesítmé nyekben lefolytatott 
Euratom–IAEA közös tevékenységeket. Az esemény pozitív visszhangja arra enged következtetni, hogy az il yen találkozók a jöv őben is hasznosak lehetnek, ezért azt 
tervezzük, hogy mostantól évente egy- két hasonló összejövetelt szervezünk. 
Az Euratom-biztosítékok 2002-es min őségi felmérésének részletes eredményeit az 1. 
melléklet tartalmazza. Az üzemeltet ők egészében véve elégede ttségüket fejezték ki a 
létesítményeikben m űködő Euratom-biztosítékok összhatásáról és teljesítményér ől. 
Folytatódott az új biztosítéktechnológiák kifejlesztésére és bevezetésére irányuló 
munka. A részleteket a 2. melléklet tartalmazza. 
Az EU soron következ ő bővítésével összefüggésben különös  figyelmet fordítottunk a 
biztosítéki helyszíni szemlékne k az érintett államokban történ ő gyors megkezdését 
előkészítő tevékenységre. A csatlakozó orsz ágok nukleáris ipara többségében 
erőművekre és tároló létesítményekre korlá tozódik. Az egyes or szágokba irányuló 
kiküldetéseken révén munkakapcsolatoka t alakítottunk ki, és megalapoztuk a 
jövőbeni helyszíni szemléket. A jöv őbeni helyszíni szemlék el őkészítése érdekében 
egy bővítési munkacsoport novemberben ta lálkozott az IAEA képvisel őivel. 
Kidolgoztuk a tényfeltáró és m űszaki kiküldetések programját, amelyet 2004 els ő 
negyedévében kell végrehajtani. 
7.2. Biztosítéki ellen őrzési tevékenységek 
A nukleáris létesítmények üzemeltet ői jelentették a Bizottságnak leltárukat és a 
nukleáris anyagok mozgására vonatkozó adatokat. Az év során több mint egymillió sornyi számviteli adat érk ezett be, többségében elektr onikus formában. Valamennyi 
adatot ellen őriztünk a bels ő és a küls ő ellentmondás-mentesség (tranzakciós 
összevetés), valamint a harm adik országokkal fennálló együttm űködési 
megállapodások el őírásainak való megfelelés szempontjából. Az érintett 
üzemeltet őkkel történ ő konzultációt követ ően minden könyvelési hibát és 
ellentmondást kijavítottunk. Az IAEA-v al fennálló biztosítéki megállapodások 
alapján az EU részér ől fennálló kötelezettségek teljesítéseképpen a számviteli 
jelentéseket megküldtük az IAEA-nak is. 
2003-ban a Bizottság biztosítéki ellen őrei által lefolytatott helyszíni szemlék 6366 
munkanapot tettek ki, ami csaknem 13 %-k al kevesebb a 2002-es értéknél. Ez a 
visszaesés els ősorban a helyszíni szemlék további  karcsúsítására és prioritások 
 
HU 9   HU szerinti átrendezésére vezethet ő vissza. A helyszíni szemlék során az egyes 
ellenőrzött létesítménytípusokkal kapcsolatban  felmerült legfontosabb aggályokat és 
eredményeket a 3. melléklet foglalja össze. 
Az Euratom-Szerz ődés 7. fejezetének keretei között az Euratom-biztosítékokon 
végrehajtott ellen őrzési tevékenységek eredményeké ppen nem került napvilágra arra 
utaló bizonyíték, hogy a nukleáris anyagok at bárhol eltérítenék szándékolt 
felhasználási területükr ől. Ugyancsak nem került napvilágra olyan bizonyíték, amely 
arra utalna, hogy valahol is nem felelnek  meg a Közösség átal az EU-n kívüli 
államokkal kötött megállapodásokban a bi ztosítékokra megállapított különös 
előírásoknak. 
8. NUKLEÁRIS BIZTONSÁG – EGYÜTTM ŰKÖDÉS AZ IAEA-VAL 
A Bizottság együttm űködik a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel (IAEA), 
amely az Atomsorompó Egyezmény – amelyh ez valamennyi európai uniós tagállam 
csatlakozott – keretei között m űködő nemzetközi biztosítékokért. Az együttm űködést 
részletesen a 4. melléklet mutatja be. 
9. NUKLEÁRIS BIZTONSÁG – TILTOTT KERESKEDELEM 
A Bizottság továbbra is aktívan ré szt vett az Atomsorompó Szakért ői Csoport ( Non-
Proliferation Experts Group  – NPEG) Nukleáris Csempészet Nemzetközi M űszaki 
Munkacsoportjának ( Nuclear Smuggling Internati onal Technical Working Group  – 
ITWG) munkájában. 2003-ban három esetben fordult el ő nukleáris anyagokkal, 
jelesül szegényített uránium páncélzattal és tóriumot tartalmazó árucikkekkel való tiltott kereskedelem az Európai Unióban. Emellett tíz esetben jelentették radioaktív források tiltott kereskedelmét.  
10. NUKLEÁRIS BIZTONSÁG – EGYÜTTM ŰKÖDÉS EGYÉB REGIONÁLIS 
SZERVEZETEKKEL 
Az EU és Oroszország közötti „energetikai párbeszéd” részeként a 2003. novemberi 
EU–Oroszország csúcstalálkozón Romano Prodi  és Vlagyimir Putyin jelenlétében 
tárgyalóasztalra került a negyedik id őközi jelentés. A jelentés tartalmazta azt a 
bejelentést, hogy az EU és Oroszország együttm űködési programot szándékozik 
kidolgozni a nukleáris anyagokra vo natkozó elszámolás és ellen őrzés területén annak 
érdekében, hogy a nukleáris biztonság kérdésében szorosabban együttm űködjenek. A 
nukleáris biztosítékok bizottsági szakért ői előzetes megbeszéléseket kezdtek orosz 
kollégáikkal a közös együttm űködési program létrehozás áról. Körvonalaztak egy 
munkaprogramot, amely kiterjed a feldol gozó és a gyártó üzemek helyszíni 
szemléjére vonatkozó eljá rások megállapítására, a nukleárisanyag-tartalom 
követésére szolgáló számítógépes alka lmazások vagy más hasonló, a biztosítékok 
területén alkalmazható adatkezel ő eszközök közös kifejlesztésére, közös képzési 
programokra és egy, a nukleáris biztonság ról szóló oroszországi konferencia 
megszervezésére. 
 
HU 10   HU 11. NUKLEÁRIS BIZTONSÁG – FIZIKAI VÉDELEM 
Az Euratom szerz ődő fele a nukleáris anyagok fizikai védelmér ől szóló 1979-es 
egyezménynek, amely els ősorban a nukleáris anyagokna k a nemzetközi szállítás 
során történ ő fizikai védelmével foglalkozik. 2003 márciusában egy külön erre a 
célra létrehozott munkacsopor t véglegesített egy jelentés t, amelyben javasolta az 
egyezmény felülvizsgálatát és el őírásainak meger ősítését. A módosítá si javaslat oly 
módon er ősítené meg a fizikai védelem rendszerét, hogy kiterjeszti az egyezmény 
tárgyi hatályát a nukleáris a nyagok belföldi felhasználására, tárolására és szállítására, 
valamint a létesítmények szabotázs elle ni védelmére is. A módosítási javaslat 
megerősíti, hogy a fizikai védelem els ődlegesen az egyes államok feladata. Javasolja 
továbbá egy jogi köteleze ttségvállalás bevezetését a fizikai védelem alapvet ő 
céljainak és alapelveinek alkalmazására , amint azokat az IAEA kormányzótanácsa 
jóváhagyta. 2003 végéig nem született dön tés a módosításra hivatott kormányközi 
konferencia összehívására. 
12. NEMZETKÖZI EGYÜTTM ŰKÖDÉS 
2003 során valamennyi érintett fél megelé gedésére folyt az Amerikai Egyesült 
Államokkal, Kanadával és Ausztr áliával fennálló nukleáris együttm űködési 
megállapodások végrehajtása. A Bizottság és Kanada, valamint az USA közötti 
kétoldalú konzultációk során meger ősítést nyertek a felek között kialakult jó 
kapcsolatok. 
Előrehaladás történt a Japá nnal és Kínával megkötend ő megállapodásra irányulá 
tárgyalásokon. Bár a japán egyezményt nem si került véglegesíteni, mert nehézségek 
léptek fel a tervezet Japánon belüli jóváhagyása során, indokolt a derülátás a kompromisszumos szöveg 2004-es elfogadá sára. A Tanács elf ogadta a Bizottság 
tárgyalások folytatására irá nyuló megbízását a Kínával kötend ő nukleáris 
együttműködési megállapodásról, és a tárgyalások hamarosan megkezd ődnek. 
13. ER ŐFORRÁSOK 
Az Euratom-Szerz ődés 174. cikke kifejezetten utal annak szükségességére, hogy a 
Bizottság költségvetése tartalmazzon el őirányzatot a nukleáris biztosítéki 
ellenőrzésekkel összefüggésben felmerül ő működési költségekre. 2003-ra az uniós 
költségvetés kifejezetten az Euratom- biztosítékokkal összefüggésben felmerül ő 
működési költségekre 18,8 milliárd eurót irányzott el ő. Ebből az összegb ől 13 millió 
eurót (70 %) sikerült ténylegesen elkölteni. A részleteket az 5. melléklet tartalmazza. 
2003 végén összesen 302 tisztvisel ő dolgozott a nukleáris egészségvédelem és 
biztonság területén, akik közül 182 volt nukleáris ellen őr. Az emberi er őforrásokat és 
ezek felhasználását ugyancsak az 5. melléklet mutatja be. 
14. ÖSSZEFOGLALÓ KÖVETKEZTETÉSEK 
2003 fontos év volt a Bizottság nukleá ris téren végzett tevékenységeinek 
átszervezése szempontjából, amit ől jelentős működésbeli szinergiák keletkezését 
 
HU 11   HU várjuk, amelyek például lehet ővé fogják tenni a Bizottság számára, hogy növelje a 
tagállamok nukleáris létesítményivel kapcsolatban folytatott ellen őrzések számát. 
Elfogadását követ ően az év legfontosabb kezdeményezése, a nukleáris jogalkotási 
csomag a biztonsági el őírások egyenletesen magas sz intjéhez fog vezetni a nukleáris 
létesítményekben a kib ővített EU egész terü letén, és biztosítani  fogja azt is, hogy 
megfelelően gondoskodnak a nukleáris létesítmé nyek üzemen kívül helyezésér ől és a 
kiégett nukleáris f űtőelemek és a radioaktív hulladék kezelésér ől. A nagy aktivitású 
zárt sugárforrások kezelésér ől szóló irányelv elfogadása hozzá fog járulni annak 
biztosításához, hogy a potenciálisan veszélyes sugárforrásokat megfelel ően 
nyilvántartsák, kezeljék és ártalmatlanítsák. A Bizottság aktív szerepet játszott abban 
is, hogy a tagállamok megfelel ően átültessék a közösségi jogszabályokat a nemzeti 
jogba. 
A Bizottság aktívan részt vett a nukleáris  biztonsággal, a hulladékkezeléssel, a 
biztosítéki intézkedésekkel, a sugárvédelem mel és a radioaktív anyagok szállításával 
foglalkozó nemzetközi fórumok munkájában is. Továbbra is meghatározó szerepl ője 
maradt a komoly radiológiai veszél yhelyzetekkel foglalkozó közösségi 
intézkedéseknek. 
Az Euratom-biztosítékok területén a Bizottság jó el őrehaladást ért el az Euratom-
biztosítékokra vonatkozó új küldetési nyilatko zat gyakorlati megvalósításában. A 
biztosítékokról szóló rendelet felülvizsgálat a a Tanáccsal folyta tott egyeztetések 
során haladt el őre. A Bizottság ugyancsak nagy el őrelépésről számolhat be a 
kiegészítő jegyzőkönyv alkalmazásának gyakorlati el őkészítésében. Az üzemeltet ők 
körében az Euratom-biztosítékokkal kapcsola tos benyomásokról készített felmérés 
azt jelezte, hogy az üzemeltet ők általában elégedettek az zal, ahogyan a Bizottság a 
biztosítékokat alkalmazza. 
Az elvégzett helysz íni szemlék és a nukleáris anya gok birtokosai által benyújtott 
számviteli jelentések alapján nem került napvilágra olyan bizonyíték, amely arra 
utalna, hogy a nukleáris anya gokat 2003-ban az Európai Un ióban bárhol eltérítették 
volna a felhasználók által bejelentett szándékolt felhasználási területükr ől. Arra utaló 
bizonyíték sem merült fel, hogy a ne mzetközi megállapodások biztosítéki 
előírásainak valahol ne felelnének meg. A számviteli jelentések statisztikai értékelése 
azt jelzi, hogy valamennyi nagy üzemeltet ő nukleáris anyagokra vonatkozó 
számviteli rendszere megfelel a nemzetközi el őírásoknak. 
A 2003 folyamán tett er őfeszítések szilárd alapot sz olgáltatnak a Közlekedési és 
Energiaügyi F őigazgatóság számára, hogy tovább folytassa a nukleáris területen 
végzett tevékenységét. Az elvégzett munka lehet őséget teremt a nukleáris energiában 
rejlő lehetőségek nyitva tartásában, ami hozzáj árul a fenntartható energiamix 
kialakításához, az energiabehozataltól való függ őség mérsékléséhez és a teljes 
széndioxid-kibocsátás csökkentésén keresztül a környezet védelméhez. 
 
HU 12   HU ANNEXES  
. 
 
HU 13   HU ANNEX 1  
Euratom Safeguards Performance – Detailed e valuation of the survey of operators 2002 
The survey contained 29 questions, divided in to five groups (general safeguards issues, 
transmission of data to Euratom Safeguards, quality of Euratom Safeguards’ information on 
inspections, evaluation of inspec tion issues, and wider issues). 
A total of 72 questionnaires were sent to all the major nuclear installations as well as to a 
representative sample of all the other nuclear installations in the European Union (EU). 84% 
of the questionnaires were returned and betw een 82% and 100% of the individual questions 
were answered. Thus, the size of the response  permits conclusions to  be drawn about the 
image and performance of the Euratom Safeguards authorities. Overall, operators noted their 
satisfaction concerning the image and the pe rformance of Euratom Safeguards in their 
installations. 
The costs to the operators of a safeguards in frastructure to meet Euratom requirements 
compared to the costs of meeting other statut ory obligations were fe lt to be not very high. 
Operators expressed reservations concerning remote transmission of  real-time accountancy 
data, surveillance images, and non-destructive assay results from their facilities to Euratom Safeguards headquarters in Luxembourg. 
With regard to the quality of information on insp ections, operators appear to be very satisfied 
with communication with Euratom Safeguard s inspectors during inspections, and most 
operators welcome the follow-up letters sent af ter inspections. Nonethel ess, the evaluation 
indicated that communication channels out side inspections need to be improved. 
Regarding the evaluation of inspection issues, the answers revealed that the majority of 
operators of power reactors, enri chment plants and reprocessing plants are not satisfied with 
coordination/cooperation between Euratom Safegua rds and the International Atomic Energy 
Agency (IAEA). This is an important finding which needs to be followed up. On the other 
hand, there is reasonably good continuity in th e approaches followed during two consecutive 
inspections conducted by Euratom Safeguards inspectors. The replies concerning the 
professional abilities of Eu ratom inspectors confirmed their knowledge and thorough 
understanding of their working environment. 
The balance between cost and effectiveness in the way in which inspections are organised and 
conducted is rated as medium. However, operato rs did not suggest meas ures to increase the 
effectiveness and efficiency of inspections, nor did they identify ways to improve the balance 
between cost and effectiveness. Most operators  were not very enthus iastic about providing 
more support to Euratom Safeguards in excha nge for a less intrusive inspector presence. 
As to the wider framework, operators were o pposed to the inclusion of safety, security, 
physical protection, and radiological protectio n in the tasks of the Euratom Safeguards 
inspectors. The views were somewhat divided on the question of whether or not the Euratom 
Safeguards system contributes to improving th e quality of the nuclear accountancy system, 
the commercial relations/image, and the qu ality control system of the operators. The 
consensus view was that two to three years would be a suitable in terval between future quality 
surveys. 
 
HU 14   HU ANNEX 2  
Progress in Safeguards Technology 
In 2003, work continued on the development and implementation of new safeguards 
technologies including the new digital survei llance systems. These systems have motion 
detection and image data treatment applications already incorporated in the delivered systems. 
These advanced features provide valuable assi stance and they save time when viewing or 
reviewing images. The installation of one of th ese units at the Trillo nuclear power plant 
(Spain) was the first in the presence of the IA EA. This was an important step on the path to 
approval of the equipment fo r routine use by the IAEA. 
With regard to existing equipment, developmen t work has continued on the improvement of 
hand-held instruments and associated so ftware for measuring gamma radiation. 
A special instrument for the measurement of fresh, highly enriched fuel elements was 
developed in 2003 and installed at  the FRM2 reactor in Munich. 
In terms of new equipment, the Commission pa rticipated in a demonstration of a Digital 
Cerenkov Device for viewing irradiated nuclear fu el stored under water at the Ringhals power 
plant in Sweden. The device has the potential to view irradiated fuel with a cooling time in 
excess of 20 years or a low burn-up. 
The Commission has also been exploring the po ssibility of using Virtual Private Networks 
over the telephone network to provide a secu re means of data transmission. Following a 
workshop held in Luxembourg in March 2003 the requirements and boundary conditions were established for secure data transmi ssion from nuclear sites to Luxembourg. 
 
HU 15   HU ANNEX 3  
Euratom Safeguards: Detailed inspection findings 
In 2003 inspection activities conducted by Co mmission Safeguards inspectors amounted to 
6366 person-inspection days, down by almost 13 % in comparison with 2002. This fall mainly 
resulted from further streamlining and prioritisation of inspection activities. 
The main concerns and/or results achieved in the course of the inspection activities for each 
type of installations under c ontrol are summarised below. 
Reprocessing facilities13 
The nuclear fuel reprocessing installations at  THORP, Sellafield, UK,  and at UP2/UP3, La 
Hague, France are characterised by their high throughput14, automation, and limited access to 
the process areas. The current safeguards approach for these plants comprises high frequency inspections and automated unattended instrumentat ion to verify the nuclear material flow, a 
significant part of which is plutonium. Both sites have on-site laboratories, operated by 
analysts from DG JRC-ITU, in which ve rification measurements are performed. 
THORP was in normal production mode thr oughout 2003 with the exception of a planned 
shutdown during the months of October and November. Investigations continued on the 
apparent bias of the operator's input sample re sults from 2001 with particular emphasis on the 
calibration of the material used for verifica tion of input solutions . The annual Physical 
Inventory and the Material Balanc e presented by BNFL were accepted. 
Apart from a few short tec hnical shut-down periods, the Magnox reprocessing facilities  at 
Sellafield were in operation at a high throughput during the year. The first plutonium was 
introduced in the new Store 9 Extension in November 2002. Verification activities in these 
plants and in other Magnox rela ted facilities on the Sellafiel d site were satisfactorily 
concluded. Some reservations however, had to be made in respect of some old plutonium 
stores where access is restricted due to radiological conditions, as  well as in respect of some 
very old plants being decommissioned. 
The UP2/800 reprocessing plant was in operat ion during the whole of 2003. Efforts were 
made to optimise inspection activities. In pa rticular, a revised safeguards approach was 
successfully tested in the i rradiated fuel storage ponds; th is will halve the inspection 
manpower needed to safeguard these ponds. The annual physical inventor y verifications were 
successful in the plutonium stores. With re spect to the UP2/800 ch emical process, the 
verifications performed confirmed a probl em concerning high values of Material 
Unaccounted For (MUF) for uranium and uraniu m 235 which had already been detected in 
2002. The issue is still under investigation by COGEMA. The cumulative “Shipper-Receiver 
Difference” declarations for the unit for recycling of aged separated plutonium are higher than 
expected and might represent a new problem. This issue is also being examined by COGEMA. 
                                                
 
13 At reprocessing plants, irradi ated fuel assemblies received fr om power reactors are processed 
chemically to separate uranium and plutonium from the highly radioactive fission products. The separated nuclear materials can be re -introduced into the fuel cycle. 
14 The total annual throughput of these three facilities adds  up to over 3000 tonnes of fuel containing more 
than 20 tonnes of plutonium. 
 
HU 16   HU The UP3 reprocessing plant was in operation from January to December 2003. The annual 
physical inventory carried out in August 2003 wa s satisfactorily completed. The installed 
instrumentation to verify the plutonium produc t input and output was upgraded and updated 
satisfactorily. The operator announced the start of  reprocessing of research reactor fuel in 
2005; this will have an impact on the safeguards  strategy for the plant as it will involve 
handling highly enriched uranium. 
Enrichment facilities15 
At the three Urenco centrifuge enrichment plants  at Almelo (NL), Gronau (D) and 
Capenhurst (UK), sample taking for subsequent High Performance Trace Analysis (HPTA) is 
now routinely used to confirm that only low-en riched uranium is produced. The analysis of 
the samples started in 2003. 
Meetings were held between Urenco, the Member States involved, the IAEA and the 
European Commission to prepare for the implem entation of the Additional Protocol in the 
Urenco plants at Almelo, Gronau and Jülich (D). 
The diffusion enrichment plant,  Eurodif Production at Pierrelatte, France,  was subjected to 
weekly import and export verifications th roughout 2003. The operator cooperated with the 
Commission’s request concerning the presenta tion of product for ve rification and sealing 
before export from the European Union. 
The annual inventory verificatio n was carried out in the first week of February 2003. 
Additional verification ac tivities in two other installations  were required before the annual 
inventory verification could be successfully concluded. 
Constraints placed by France on th e inspectors due to the “ particular status ”16 of the 
installation remain in force, which cr eate unsatisfactory verification conditions. 
Within the limits set by these constraints, no evidence of diversion of  nuclear material under 
safeguards was found. 
Installations for the Fabrication of Mixed Oxide Fuels (MOX)17 
At the Belgonucléaire MOX fuel fabrication plant  at Dessel, Belgium, there is an apparent 
trend in the cumulative MUF. Although the individual MUF figure for the year 2003 was 
statistically acceptable, the quant ities of nuclear material esta blished during all recent annual 
physical inventory takings were systematical ly higher than the declared book figures. The 
operator is conducting a joint investigation with  DG TREN to identify the possible cause for 
this trend. 
                                                 
15 Modern Light Water Reactors need fuel with about 3 to 5 percent of the fissionable uranium isotope 
U235. As natural uranium contains only 0.7 percent of this nuclide, an enrichme nt process is needed to 
achieve the desired concentration. In the European Union, two companies offer this service for civil 
customers: URENCO and EURODIF. 
16 Due to the presence of material not under safe guards in the material balance area of EURODIF 
Production S.A. 
17 In MOX Fuel Fabrication Plans, the plutonium oxide produced in reprocessing installations is used in a 
mixture with uranium oxide to fabr icate MOX fuel elements for subseq uent use in nuclear power plants. 
 
HU 17   HU Active commissioning of the Sellafield MOX Plant (SMP) in the  UK continued. However, 
operational problems caused production delays th roughout the year. These problems were one 
of the causes of the higher th an expected MUF. The operator has started remedial work and 
has planned improvements of the concerned syst ems. Progress has been made in discussions 
with the operator and UK national authorities on data transfer to Luxembourg for evaluation. 
The decommissioning of the Siemens Mixed Oxide fuel fabrication plant  in Hanau, 
Germany is progressing well and is expected  to lead to a reduc tion of the inspection 
frequency there in 2004. 
The results of the annual Physical Inventory Verification (PIV) at the  COGEMA MOX 
fabrication plant  at Cadarache in France were not en tirely satisfactory owing to the high 
values of MUF. There is, however, no evidence that safeguarded nuclear  material has been 
diverted from its intended use. The operato r has made a commitment to re-measure all 
materials identified as being a potential source of the discrepancies. 
LEU and HEU Fuel Fabrication Plants, Conversion Facilities18 
At BNFL Springfields in the UK, a large natural and low-en riched uranium conversion and 
fuel fabrication plant, the annual Physical Inve ntory Verification revealed  shortcomings in the 
stocktaking arrangements for a limited area of  the plant. A task force was set up by the 
operator to improve the nucle ar material management. 
At Fabbricazione Nucleare LEU fabrication plant  in Bosco Marengo, Italy, the operator 
has finished the repackaging of the low enrich ed and natural uranium oxide which remained 
in the installation after fabri cation activities were stopped. Th e material was verified and 
sealed; it will be kept cont ained for a long period of time. 
At the FBFC LEU fabrication plant  Romans , France, a systematic error was discovered in 
the declared tare weights of uranium powders  shipped to FBFC in Dessel, Belgium. The 
accountancy declarations have si nce been corrected accordingly. 
Following evaluation, satisfactory explanations were also found for a series of positive MUF 
values at the FBFC LEU fabrication plant  at Dessel  in Belgium. 
Nuclear Power and Research Reactors19, other installations and facilities 
The formal status of Unit 1 of the Gundremmingen  power plant in Germany was changed 
from closed down to decommissioned as was the status of the Zwentendorf project  in 
Austria, which was abandoned before Austria be came an EU member. Both power plants are 
                                                 
18 At LEU Fuel Fabrication Plants, fuel assemblies are produced from low en riched uranium (LEU) for 
subsequent use in nuclear power pl ants. In HEU Fuel Fabrication Plan ts, fuel elements for research 
reactors that use high-enriched uranium (HEU) are manufactured. 
19 Most of the nuclear power reactors operated in the European Union ar e of the Light Water Reactor type 
(LWR), i.e. the reactors are cooled  and moderated with normal water.  In addition, the UK operates 
MAGNOX and Advanced Gas Cooled Reactors (AGR) which are moderated with graphite and cooled 
with CO2 gas. The operation of LWRs using LEU is characterised by long periods (12-18 months) of 
continuous operation. These period s, when the in-core fuel is in accessible, are followed by outages 
typically lasting 2-4 weeks when about one third of the (used) core fuel is exchanged for fresh fuel from 
Fuel Fabrication Plants. LWRs are inspected during th is outage period when all the fuel is accessible for 
verification. 
 
HU 18   HU still being decommissioned but in spection visits confirmed that  massive reconstruction would 
be needed before the plants could be made usable. 
Initiatives are underway to remove the Dodewaard reactor in the Netherla nds from the list of 
safeguarded plants, the remain ing action being the final shut down of the facility and the 
subsequent shipments of the remaining nuc lear material, accompanied by the necessary 
inspections. 
During a check of the spent fuel pond at the Oskarshamn Power Plant in Sweden the 
operator found that a fuel rod appeared to be  missing from a storage cassette. The matter was 
treated seriously and it took concurrent inve stigations by the Commi ssion and the IAEA to 
clarify the situation which goes back to the time before  Sweden joined the EU. 
In Finland  the start of inspection work in two pow er plants was delayed because of plant 
security not accepting the inspector’s passport as  a valid document. In both cases, the matter 
could only be resolved by ne gotiation and through the interv ention of the Finnish State 
Authority (STUK). Inspectors also experienced di fficulties in gaining acces s to facilities in 
France where an operator’s health physics service refused to accept the inspector’s radiation 
protection passport, even though it was properly in order and up to date. 
Operators’ uncertainty with respect to the pr ogress/handling of verifi cation requests led to 
growing pressure for clarific ation. This was specifically felt in plants in Belgium: Doel, 
Tihange, and Belgonucléaire . 
At the BR2 reactor in Mol, Belgium, an Advanced Ther mal Power monitor was installed by 
the IAEA to verify the declaration of the operating history and guarantee the absence of 
undeclared production of plutonium. The BR2 reactor is the first research reactor in the EU to 
be equipped with such a monitor. The device is still being tested. 
Inspections to verify the transfer of spent fuel to  CASTOR casks  continued to be of 
particular concern. In view of the envisaged medium to long term  storage of these containers 
at reactor sites in Germany, Belgium and Spain , their contents were measured by DG TREN 
I before loading and subsequently brought under multiple containment and surveillance systems. Due to recurring technical problems dur ing the loading, drying  and closing of the 
CASTOR flasks, inspections prove d to be difficult to plan. As the above countries have to 
empty their reactor ponds for operational pur poses, these activities required more human 
resources than expected. 
A new store for spent fuel and plutoniu m (MAGENTA) is to be constructed at Cadarache  in 
France and is expected to be operational in 2009. The French authorities and the plants’ 
management presented the project to the Commissi on at an early stage in order to allow DG 
TREN’s requirements to be met. 
Anticipating the entry into force of the Additio nal Protocol, the IAEA insisted on visiting a 
large number of locations containing small quantities of nuclear material ( Locations Outside 
Facilities - LOF ). This caused a substantial additional inspection burden for DG TREN. 
However, on occasions these inspections led to unexpected findings, for example at the University of Vienna a small sample of hi ghly enriched uranium, which had not been 
recorded as such, was found. 
 
HU 19   HU Material Balance Evaluation of Bulk-Handling Facilities 
In bulk handling facilities (Conve rsion Plants, Enrichment Plan ts, Fuel Fabrication Plants, 
and, Reprocessing Plants) nuclear material is mostly processed in loose forms, such as 
powders or liquids. Measurement uncertainties and particularities of the process lead to 
differences between the book inventory and the physical r eality (known as Material 
Unaccounted For, MUF). The MUF is established at  the operator’s own annual physical 
inventory taking. It is verified  by the inspectors of DG TREN, who do their own verifications 
and measurements. 
In 2003, the Material Balance Evaluation focused on 
– the evaluation of differences between ope rators’ declarations and inspectors’ 
measurement results obtained by Destructive Analysis (DA), 
– evaluation of the MUF declared by the facility, 
– evaluation of the cumulative MUF, which is the algebraic sum of the MUF for 
a Material Balance Area (MBA) over time, and 
– Shipper-Receiver Differences (SRD)20. 
The entire evaluation of MUF, cumulative MU F and SRD was based on data collected from 
the Euratom Safeguards accountancy database wh ich means that the French bulk-handling 
MBAs for which no declarations exist were  excluded from the evaluation. Small bulk-
handling MBAs with a physical ending or a th roughput less than two si gnificant quantities21, 
as well as those plants decommissioned in  2003, were excluded from the evaluation. 
No evidence was found to suggest that, in th e bulk-handling facilitie s of the EU, source 
materials or special fissile mate rials were diverted from their intended uses as declared by the 
operators. It found that, without exception, operators’ measurement systems comply with the 
most recent international standa rds. Nevertheless, some problem s were revealed. At the large 
BNFL uranium conversion and fuel fabr ication plant at Sp ringfields in the  UK, the MUF 
cannot be explained by measurem ent uncertainties alone. In a ddition, there was still evidence 
of biases in the cumulative MUF for some bulk- handling facilities, which have to be further 
investigated to identify th e required corrective actions. 
                                                 
20 ‘Shipper-Receiver Difference’ means the difference be tween the quantity of nuclear material in a batch 
as stated by the shipping material  balance area and as measured at the receiving material balance area. 
21 Significant quantities are used in establishing the qu antity component of the safeguards inspection goal, 
e.g. 8 kg plutonium, 25 kg high enriched uranium and 75 kg low enriched uranium. 
 
HU 20   HU ANNEX 4  
CO-OPERATION WITH THE INTERNATI ONAL ATOMIC ENERGY AGENCY 
The IAEA Safeguards Implementation Report (SIR) 
The SIR 2002 concluded that there was no evid ence of diversion of nuclear material or 
misuse of equipment or facilities plac ed under safeguards in the European Union. 
The SIR 2002 acknowledged that collaboration  with Euratom and Member State support 
programmes made it possible to achieve significant advances  in safeguards technology and 
verification procedures. Trials we re carried out in various EU installations in the areas of 
surveillance systems, short notice random inspec tions, and remote monitoring, as were field 
tests on implementing the Additional Protocol (research centres in Finland and in the 
Netherlands). A workplan for Flowsheet Verifi cation (FSV) of neptunium was discussed and 
agreed with the ITU at Karlsruhe and the impl ementation of FSV measures is expected to 
begin shortly. 
In line with the New Partnership Approach arrang ements and in order to save resources, the 
IAEA and Euratom Safeguards continued to shar e the purchase, operati onal and maintenance 
costs of equipment installed in facilities under IAEA safeguards. 
A seminar on the New Partnership Approach, jointly developed by the Agency and Euratom, 
was held in Vienna. Many of the IAEA’s routin e training courses were attended by inspectors 
from DG TREN and conversely, IAEA inspector s attended courses gi ven by DG TREN, thus 
maintaining cooperation on training. 
In addition to its global conclusions, the SI R 2002 made recommendations for improvement 
in specific areas. These recommenda tions may be summarised as follows: 
• Problems occurred when nuclear material re mained in closed shipping containers at 
reactors over long periods. Th e practicalities of extending th e area under surveillance and 
of sealing the shipping cont ainers before their remova l are being investigated. 
• The issue of verifying that there has been no undeclared production of plutonium in the 
EU’s three large research reactors will be se ttled once power monitors are installed at the 
reactors concerned. Indeed, the first power  monitor was installed in 2003 at the BR2 
reactor in Belgium. 
• Corrective actions need to be taken as soon as possible after a Containment and 
Surveillance (C/S) failure is detected. The IAEA intends to install a newer generation of 
C/S equipment, improve equipment reliabi lity, and provide backup measures for C/S 
applied to reactor cores (particu larly during open core periods). 
Several meetings of Working Groups and the Li aison Committee took place to discuss these 
and other topics. Because the Euratom Safegua rds Office underwent extensive reorganisation, 
which will lead to changes in  the implementation of safeguards with the IAEA, the New 
Partnership Approach (NPA) arrangements need to  be reviewed to reflect these changes and 
to seek new efficiency and enhanced coope ration. The IAEA has called for a meeting to 
discuss forthcoming changes and their potential impact. 
 
HU 21   HU Additional Protocol and integrated safeguards 
The aim of the Additional Protocols is to increase the IAEA’s capabilities to detect 
undeclared nuclear materials and ac tivities in violation of the N on-Proliferation Treaty (NPT). 
In 2003, Euratom Safeguards continued to play a key role in preparing for the implementation of the Additional Protocol in the European  Union, on issues such as harmonising and 
standardising reporting under the Additional Protocol
22, arrangements for users with small 
quantities of nuclear material for non-fuel cycl e related activities and joint visits with the 
IAEA to confirm the status of decomm issioned facilities. Dedicated reporting software23, 
developed by the Commission, was supplied to all the Member Stat es for trials. The 
conceptual work on site defi nitions, developed jointly by DG TREN H and the EU Member 
States, is now reflected in the revised IAEA Gu idelines for reporting and can be considered as 
the international standard on site definition. 
By the end of 2003, all EU Member States ha d ratified the Additional Protocol and the 
majority had put the correspondi ng implementing arrangements in place. In line with Annex 
III of the EU-NNWS (non-nuclear  Weapons States) Additional Protocol, known as the “Side 
Letter”, the Commission the Commission agreed to  accept the transfer of certain activities 
which are the responsibility of the Member Stat es. Provision for the acceding Member States 
to become parties to the EU-NNWS Additional Protocol24 was made in close cooperation 
with the Commission’s Legal Service and the IAEA. 
                                                 
22 The implementation paper for the so-called Side Letter and non-Side Letter Member States has been 
merged as the differences turned out to be of only minor relevance. 
23 CAPE, Commission Additional Protocol Editor. 
24 The Additional Protocol does not provide fo r its own accession clause, but the Safeguards 
Agreement does. 
 
HU 22   HU ANNEX 5  
RESOURCES 
Budget Appropriations for Nuclear Safeguards Article 174 of the Euratom Treaty specifically mentions the necessity to include 
appropriations in the Commission's budget for operational expenditure related to nuclear 
safeguards activity. 
On this legal basis, safe guards activities are financed  from two types of budget 
appropriations: 
- A general “administrative” appropria tion involving the costs of Euratom 
Safeguards overheads such as general IT equipment, telecommunications, etc. (Part A of the Budget, chapters A- 70 and A-24), as well as a specific 
appropriation for the medical survey and the radiation protection of the 
inspectors (Part A of the Budget, line A-1420); 
- Specific “operational” appropriations allo cated for expenditure directly related 
to nuclear safeguards such as mission cost s, rental of offices  on site (including 
on site laboratories), purchase of tec hnical equipment and samples taking and 
analysis, contracts for services (i.e. ma intenance and repairs), transportation of 
equipment and samples, training, etc., necessary for Euratom Safeguards activities (Part B of the Budget, chapter B4-20). 
For 2003, specific operational appropriations in the EU budget for Euratom Safeguards came 
to €18.8 million. Of that amount, €13 million (70 %) was actually committed. The expenditure 
was broken down as follows: 
• Inspection mission costs (travel, daily allowances) €3.8m (29.2%) 
• Rental of offices for the inspectors on inspected sites 
(and related equipment costs) €0.5m (3.8%) 
• Purchase, installation, maintenance and repair of 
equipment on site, including IT, analysis of samples, 
and related costs such as transport, consumables, spare parts, etc. €2.0m (15.4%) 
• Investments made in la rge scale plutonium bulk 
handling plants and related maintenance, operation and logistics €6.0m  (46.2%) 
• Administrative and technical  assistance, training for 
inspectors, and other expe nses (including special 
insurance coverage) €0.7m (5.4%) 
 
HU 23   HU Staff Resources and Utilisation 
As of 31 December 2003, 95 officials were worki ng in Directorate H (Nuclear Safety and 
Security), and 189 officials in Directorate I (Nuc lear Inspection). In a ddition, the office of the 
deputy Director General, charged with the coordination of nuclear  matters, comprised 5 
persons. In addition, a total of 13 officials of Di rectorate A in Luxembourg were allocated to a 
number of administrative tasks related to both Directorates. 
Thus, an overall total of 302 offi cials were working in the field of nuclear safety and security, 
of which 182 were Nuclear Inspectors. 
In addition, the work of both Directorates wa s supported by a total of 19 external personnel. 
 
HU 24   HU ANNEX 6  
Table 1 - Quantities of nuclear ma terial under Euratom safeguards (t) 
 End 1990 End 1995 End 20011) End 20021) End 20031) 
Plutonium 203 406 548 569 590
Uranium 
Total HEU
2) 
LEU3) 
NU4) 
DU5)  
200 400 
13 
32 000 44 000 
124 400 269 100
11
46 70051 400
171 000314 610
10
57 00052 700
204 900 
318 710 
10 
58 500 47 700 
212 500 325 510
10
59 70042 600
223 200
Thorium 2 600 4 600 4 500 4 500 4 400
1) Quantities based on final reported data 
2) High enriched uranium 
3) Low enriched uranium 4) Natural uranium 5) Depleted uranium 
Table 2 - Inspection activities of Euratom Safeguards 
Person days of 
inspection in: 1999 2000 2001 2002 2003 
Non-Nuclear 
Weapon States 2412 2113 2328 2348 1990 
France 3492 3426 2934 2539 2266 
UK 2871 2895 2399 2404 2110 
Total 8775 8434 7661 7291 6366 
 
HU 25   HU Table 3 – Euratom Safeguards budget 2003 
Expenditure committed for the specific appropriations 
Table 3A: Line B4-2000  
Safeguard inspections, training and retraining of inspectors 
Topics Expenditure (€ ’000) 
a) Studies, convocation of experts, publications 50 
b) Mission costs 3,744 
c) Transportation for staff and equipment 640 
d) Rental of offices and special services on sites 456 
e) Internships and training 30 
f) Special insurance 40 
TOTAL 4,960 (out of 5,700) 
Table 3B: Line B4-2020 
Sampling and analyses, equipment, specific wo rk, provision of services and transport 
Topics Expenditure 
(€ ’000) 
a) Administrative and t echnical assistance 135 
b) Purchase of surveillance equipment 463 
c) Purchase of measurement equipment 118 
d) Purchase of equipment for seals  
e) Purchase and maintenance of computing equipment directly linked to inspections 109 
f) Costs for destructive analysis  
g) Equipment spares, repairs, accessories and maintenance 282 
h) Consumable items, purchase of sources, transport of radioactive materials 47 
i) Monitoring (warning system based in Luxembourg) 52 
j) Software (accountancy program, management and firewall) 794 
TOTAL 2,000 (out of 5,500) 
 
HU 26   HU Table 3C: 
Line B4-2021: Specific safeguards for la rge-scale plutonium processing plants 
Topics Expenditure (€ ’000) 
a) Sellafield – BNFL (THORP, MOX) 294 
b) La Hague – COGEMA (UP3, UP2) 205 
c) Cadarache – COGEMA 10 
d) Marcoule – MELOX 30 
e) Dessel – BELGONUCLEAIRE 15 
f) On site laboratories (initial investments 
and operations) 3,563 
g) Software (on sites) 223 
h) Maintenance & repairs (equipment, 
hardware and software support) 1,129 
i) Software development (new applications, 
new equipment ) 531 
TOTAL 6,000 (out of 7,400) 
Table 3D: 
Line A0-1420: Health checks fo r staff exposed to radiation 
Topics Expenditure (€ ’000) 
a) Gamma spectrometry and toxicological 
analysis (non-standard) 5 
b) Measurement equipment (dosimeters) 29 
c) Maintenance and calibration 15 
d) Material, services and other 
contamination controls 46 
e) Mission costs (for body-counter) 35 
f) Other running expenses 20 
TOTAL 150 (out of 215) 
 
HU 27   HU Table 4 – DG TREN Safeguards budget 1991-2003 (€ million) 
Evolution of expenditure for the specific budget appropriations 
Budget Line 1991 1995 2003 
Safeguard inspections, 
training and retraining of inspectors 
(B4-2000) 2.5 4.2 5.7 
Sampling and analyses, 
equipment, specific work, provision of 
services and transport 
(B4-2020) 2.3 3.2 5.5 
Specific safeguards for 
large-scale plutonium 
processing plants 
(B4-2021) 2.6 10 7.4 
Health checks for staff 
exposed to radiation 
(A0-1420)  0.1 0.3 0.2 
TOTAL 7.5 17.7* 18.8 
*In addition, €1.8 million was spen t on cooperation with Russia.