Különjelentés Eredményesen támogatja 
az ERFA az EU 2020-ig 
szóló biodiverzitási 
stratégiája keretében a 
biodiverzitást közvetlen ül 
előmozdító projekteket?HU 2014  12 SZ.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK
EURÓPAI SZÁMVEVŐSZÉK  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
Youtube: EUAuditorsECA
Bővebb tájékoztatást az Európai Unióról az interneten talál ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2014
ISBN 978-92-872-0724-1
doi:10.2865/41990
© Európai Unió, 2014
A sokszorosítás a forrás megjelölésével megengedett.
A 2., 3., 4., 5. és 13. fénykép felhasználásához vagy reprodukálásához közvetlenül a szerzői jog tulajdonosától kell 
engedélyt kérni.
Printed in Luxembourg
HU 2014  12 SZ.
Különjelentés Eredményesen támogatja 
az ERFA az EU 2020 -ig 
szóló biodiverzitási 
stratégiája keretében a 
biodiverzitást közvetlen ül 
előmozdító projekteket?
(az EUMSZ 287. cikke (4) bekezdésének második 
albekezdése alapján)
02
 Tartalomjegyzék
Bekezdés
 Glosszárium
I–VIII  Összefoglaló
1–12 Bevezetés
1–2 A biodiverzitás általános jelentősége
3–5 Az EU stratégiája a biodiverzitás csökkenésének megállítására
6–8 Az uniós politika és szabályozás
9–12 A biodiverzitást előmozdító projekteknek nyújtott ERFA-támogatás
13–17 Az ellenőrzés hatóköre és céljai
18–40 Észrevételek
18–25 Kihasználták a tagállamok a rendelkezésre álló ERFA-támogatást a biodiverzitás közvetlen 
előmozdítására?  
19–25 Nem használták ki teljes mértékben az ERFA támogatási lehetőségeit
26–40 A biodiverzitás közvetlen előmozdítását szolgáló ERFA-társfinanszírozású projektek 
eredményesen járulnak hozzá a biodiverzitás csökkenésének megállításához?
27–28 A projektek mind tagországi, mind uniós szinten összhangban vannak a biodiverzitási prioritásokkal, de 
nincsen jól meghatározva, hogy mi számít biodiverzitással kapcsolatos ERFA-kiadásnak
29–31 Az ellenőrzött projektek egyharmadának középpontjában a természetvédelmi intézkedések előkészítése 
állt…
32–36 …és nem mérték fel, hogy a beruházások milyen előnnyel járnak a biodiverzitással kapcsolatban
37–40 A projektek fenntarthatósága a helyi elkötelezettségre épít és a jövőbeni közfinanszírozástól f ügg
03 Tartalomjegyzék
41–45 Következtetések és ajánlások
41 Általános következtetés
42 Az ERFA-támogatás elosztása és felhasználása
43–45 Az ERFA-projektek eredményei a biodiverzitás csökkenésének megállítása terén
 I. melléklet  – Az EU 2020-ig szóló biodiverzitási stratégiájának céljai és intézkedései
 II. melléklet  –  A biodiverzitás előmozdítására és a természetvédelemre fordított ERFA-források 
felosztása (a Natura 2000-rel egy ütt)
 III. melléklet  – Az ellenőrzött projektek mintája
 IV. melléklet  –  A kü lönböző uniós források által kínált lehetőségek a biodiverzitási stratégia 
számára a 2007–2013-as pénz ügyi keret keretében, a Bizottság adatai szerint
 A Bizottság válaszai
04
 Glosszárium
Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) : Pénzügyi eszköz, amelynek célja az Európai Unió régiói közötti gazdasági 
és társadalmi kohézió előmozdítása. Az ERFA beavatkozásait elsősorban – nagyszámú projektet magukban foglaló – 
operatív programok keretében hajtják végre. Az ERFA a strukturális alapok egyike.
Irányító hatóság : A tagállam által egy adott operatív program irányítására kijelölt országos, regionális vagy helyi 
közigazgatási szerv, illetve közjogi vagy magánjogi szerv.
Kedvezményezett : A biodiverzitást közvetlenül előmozdító projektekre uniós támogatásban részesülő, a közjog vagy 
a magánjog hatálya alá tartozó jogi személy.
Megosztott irányítás : Olyan keret, amelyen belül a strukturális alapok költségvetését a tagállamok és a Bizottság 
közösen hajtják végre. Míg a végrehajtási feladatok a tagállamokra hárulnak, a Bizottság továbbra is teljes felelősséget 
visel a költségvetés végrehajtásáért.
Natura 2000 : A Natura 2000 közel 26 000 különleges természetmegőrzési területe a világ legnagyobb ilyen jellegű 
ökológiai hálózatát alkotja, amely az EU teljes szárazföldi környezetének közel 18%-án, valamint jelentős tengeri 
területeken közel 26 000 területet ölel fel. A Natura 2000 az egyik legfontosabb eleme az arra irányuló uniós stratégiának, 
hogy 2020-ig megálljon a biológiai diverzitás és az ökoszisztéma -szolgáltatások csökkenése.
Operatív program : A Bizottság által jóváhagyott, a strukturális alapokból származó támogatásban részesülő tagállam 
által végrehajtott beruházási program, mely több évre szóló intézkedéseket tartalmazó, egymással összefüggő 
prioritások összességeként jelenik meg és nagyszámú projektből áll.
Ökoszisztéma -szolgáltatások : Az érintetlen biodiverzitásnak köszönhető olyan létfontosságú javak és szolgáltatások, 
mint az élelmiszer, a vízellátás és a levegőtisztítás.
Programozási időszak : A strukturális alapok kiadásainak tervezésére és végrehajtására szolgáló többéves keret.
Strukturális alapok : Az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA) és az Európai Szociális Alapból (ESZA) álló uniós 
alapok. Tevékenységük révén ezek (a Kohéziós Alappal együtt) a 2007–2013-as programozási időszakban (2004-es árakon 
számítva) 308 milliárd euró értékben támogatták a regionális növekedést és a munkahelyteremtés ösztönzését.
05
 Összefoglaló
I
A biodiverzitás, vagyis a biológiai sokféleség a különféle 
élő szervezetek és az azokat magukban foglaló komp -
lex ökoszisztémák változatossága, a világ természeti 
tőkéje. A biodiverzitás csökkenése jelentős gazdasági 
és egészségügyi hatásokkal jár, amilyenek pl. a víz- és 
levegőszennyezés, az áradások, az erózió, a betegségek 
terjedése.
II
A biodiverzitás megőrzése alapvető környezetvédelmi 
prioritás az EU számára. Miután 2010-ig Európában nem 
sikerült megállítani a biodiverzitás csökkenését, a Tanács 
2011 júniusában jóváhagyta az EU biológiai sokfélesé -
gére vonatkozó, 2020-ig szóló stratégiáját. A fő célkitű -
zés, a biodiverzitás EU -beli csökkenésének megállítása 
számára szabott határidő 2010-ről 2020-ra változott.
III
A biodiverzitás megőrzésére több uniós eszköz is nyújt 
finanszírozást, s ezeket az EU -beli biodiverzitás meg -
őrzésének sarokköve, a Natura 2000 hálózat céljaira is 
alkalmazták.
IV
A számvevőszéki ellenőrzés elsősorban arra irányult, 
hogy milyen eredményesen finanszírozza az ERFA 
a biodiverzitást közvetlenül előmozdító projekteket. 
A Számvevőszék először azt vizsgálta, hogy milyen mér -
tékben használták ki a tagállamok a rendelkezésükre álló 
ERFA -finanszírozást, majd a mintába felvett 32 projekt 
teljesítményét értékelte.
V
A Számvevőszék megállapította, hogy a tagállamok nem 
használták ki teljes mértékben az ERFA rendelkezésre 
álló támogatási lehetőségeit. Az ERFA -társfinanszírozású 
projektek ugyan illeszkednek a biodiverzitás csökkenésé -
nek megállítására vonatkozó tagállami és uniós priori -
tásokhoz, de törekedni kell tényleges hozzájárulásuk 
állandó figyelemmel kísérésére és hatásuk tartósságának 
biztosítására. Sok tevékenység természetvédelmi és irá -
nyítási tervek elkészítését jelentette, s ezeket még végre 
is kell hajtani ahhoz, hogy kézzelfogható eredményeket 
lehessen felmutatni.VI
Az ERFA biodiverzitási célú kihasználtságának javí -
tása érdekében a Számvevőszék azt javasolja, hogy 
a Bizottság:
a) támogassa a tagállamokat abban, hogy 
a biodiverzitás helyreállítását prioritásként foglalják 
operatív programjaikba;
b) értékelje, hogy mennyiben kiegészítő jellegű -
ek a tagállamok által az operatív programokban 
a biodiverzitást előmozdítóként megjelölt, más uniós 
alapokból finanszírozott projektek keretében tett 
intézkedések;
c) a nehézségek korai és proaktív felismerése érde -
kében kísérje figyelemmel az operatív programok 
tényleges végrehajtását.
E célok elérése érdekében a tagállamok működjenek 
együtt a Bizottsággal.
VII
A Bizottság ezenkívül:
a) támogassa a tagállamokat abban, hogy az előkészítő 
projektek nyomán aktív természetvédelmi politikát 
folytassanak, különös tekintettel az egyes élőhelyek 
és fajok védelmi és kezelési terveinek eredményes 
végrehajtására;
b) írja elő, hogy az operatív programok rendelkez -
zenek eljárásokkal az élőhelyeket és fajokat a be -
avatkozások nyomán érintő környezeti változások 
értékelésére;
c) adjon tanácsokat a tagállamoknak arra nézve, 
hogyan alkalmazzák az ERFA szabályait más uniós 
alapokkal kölcsönhatásban.
VIII
A Bizottság emellett gondoskodjék arról, hogy pontos 
nyilvántartást vezessenek a biodiverzitási célú közvetlen 
és közvetett uniós kiadásokról (köztük a Natura 2000-
ről), és a tagállamok segítsék elő ezt a szükséges adatok 
rendelkezésre bocsátásával.
06
 Bevezetés
A biodiverzitás általános 
jelentősége
01 
A Biológiai Sokféleség Egyez -
mény (CBD)1 úgy határozza meg 
a biodiverzitást, mint a különféle, 
többek között szárazföldi, tengeri és 
más vízi ökoszisztémákban élő szerve -
zetek és az azokat magukban foglaló 
komplex ökoszisztémák változatos -
ságát. Az Egyezmény számos olyan 
tényezőt nevez meg, amely erősen 
fenyegeti a biodiverzitást, többek 
között ezeket: az élőhelyek2 pusztu -
lása és fragmentálódása; az erdők, 
óceánok, folyók, tavak és a talaj túlzott 
kihasználása; a környezetszennyezés; az 
éghajlatváltozás; az őshonos növény- és 
állatvilággal versengő, betelepülő fajok.
02 
A biodiverzitás a világ természeti tőkéje, 
amelynek olyan létfontosságú javak 
és szolgáltatások köszönhetőek, mint 
a gazdasági és társadalmi jólét, illetve 
az életminőség alapjául szolgáló élelmi -
szer- és vízellátás, vagy a levegőtisztí -
tás3. A biodiverzitás csökkenése jelentős 
negatív gazdasági és egészségügyi 
hatásokkal jár: ilyenek pl. a víz- és a le -
vegőszennyezés, az áradások, az erózió, 
a betegségek terjedése4.
Az EU stratégiája 
a biodiverzitás csökkené -
sének megállítására
03 
A biodiverzitás megőrzése alapvető 
környezetvédelmi prioritás az EU számá -
ra, ami az uniós biodiverzitási stratégi -
ában, valamint a különböző vonatkozó 
uniós politikákban és szabályozásokban 
jut kifejezésre. 2001 és 2010 között az 
Unió igyekezett elérni azt a célját, hogy 
megállítsa a biodiverzitás csökkenését, 
illetve helyreállítson élőhelyeket és 
természetes ökoszisztémákat.2010-ben a Bizottság arra a követ -
keztetésre jutott, hogy ez a cél nem va -
lósult meg. Annak, hogy az EU 2010-es 
célját nem sikerült elérni, számos és 
sokrétű oka van5. Az élőhelyek és fajok 
védettségi helyzetének értékelése arra 
mutatott rá, hogy az általános helyzet 
tovább romlott6.
04 
2011 júniusában a Tanács jóváhagyta 
a Bizottság által előterjesztett, 2020-ig 
szóló uniós biodiverzitási stratégiát7. 
Ez arra is ösztönözte a tagállamo -
kat, hogy az új stratégiát integrálják 
nemzeti terveikbe, programjaikba, 
illetve stratégiáikba. Az Európai Par -
lament üdvözölte és támogatta ezt 
a stratégiát8.
05 
A 2020-ig szóló uniós biodiverzitási 
stratégia hat általános célt9 határoz 
meg, amelyek összesen 20 intézkedés -
ből állnak (lásd: 1. ábra  és I. melléklet ).1 Az ENSZ környezetvédelmi 
programja által támogatott, 
1993-ban hatályba lépett 
Biológiai Sokféleség Egyezmény 
mellett világszerte közel 
200 részes fél kötelezte el 
magát.
2 Élőhely az a terület, ahol az 
egyes élő szervezetek élnek. Az 
élőhelyek szokásos besorolása: 
szárazföldi, édesvízi és tengeri 
élőhelyek. A vonatkozó 
tanulmányok szerint az 
urbanizáció, az erdőirtás és 
a mezőgazdaság terjeszkedése 
drasztikusan felgyorsította az 
élőhelyek pusztulását.
3 Lásd: Európai Bizottság, 
A biológiai sokféleséggel 
kapcsolatos európai uniós politika 
hatásainak nyomon követése, 
2010. szeptember, 2. o.
4 Lásd: Európai Bizottság, 
Ökoszisztémák javai és 
szolgáltatásai , 2009. szeptember, 
2. o.
5 A Bizottság szerint a legfonto -
sabb okok többek között 
a következőek: elégtelen 
integráció más ágazati 
szakpolitikákkal; a meglévő 
jogszabályok nem teljes körű 
végrehajtása és hiányosságok 
a szakpolitikai szabályozásban; 
hiányzó finanszírozás; nem 
megfelelő keretek és irányítási 
struktúra; a biodiverzitással 
kapcsolatos tudatosság hiánya 
(lásd: SEC(2011) 540 végleges, 
2011. május 3.).
6 Lásd például: EU 2010 Biodiversity 
Baseline  (Állapotfelmérés 
a biodiverzitásról), Európai 
Környezetvédelmi Ügynökség, 
2010 ( http://www.eea.europa.
eu/publications/
eu-2010-biodiversity -baseline ).
7 COM(2011) 244 végleges, 
2011. május 3: Életbiztosításunk, 
természeti tőkénk: a biológiai 
sokféleséggel kapcsolatos, 
2020-ig teljesítendő uniós 
stratégia.
8 Az Európai Parlament 
2012. április 20-i állásfoglalása az 
„Életbiztosításunk, természeti 
tőkénk: a biológiai sokféleség -
gel kapcsolatos, 2020-ig 
teljesítendő uniós stratégiáról”.
9 Az indikatív célok uniós szinten 
kerülnek meghatározásra, és 
nem szükséges őket explicit és 
differenciált tagállami célokra 
lebontani (lásd: SEC (2011) 540 
végleges, 5.8 cím, a 7. lábjegy -
zetben idézett dokumentum 
kísérődokumentuma).
07 Bevezetés 1. ábraA 2020-ig teljesítendő uniós biodiverzitási stratégia céljai
Forrás:  Európai Bizottság.1.
A természetvédelmi 
jogszabályok végrehajtásának 
javításaAz Unió biodiverzitási stratégiája
6 CÉL
INTÉZKEDÉSEK5. 
Az invazív tájidegen fajok 
elleni küzdelem6.
Hozzájárulás a biológiai 
sokféleség globális 
csökkenésének 4.
Fenntartható
halászat2. 
Ökoszisztémák helyreállítása 
és zöld infrastruktúrák 
létrehozása3.
Fenntartható mezőgazdaság 
és erdőgazdálkodásA biológiai sokféleség csökkenésének és az ökoszisztéma-szolgáltatások romlásának megállítása az EU-ban, valamint állapotuknak a lehetőségekhez mért 
szintű helyreállítása, ezzel együtt a biológiai sokféleség globális csökkenésének megelőzésére tett erőfeszítésekhez való uniós hozzájárulás fokozása.A 2020-ra vonatkozó kiemelt célkitűzésAz EU biológiai sokféleségét, valamint az annak köszönhető ökoszisztéma-szolgáltatásokat – 
vagyis az EU természeti tőkéjét – megvédik, értékelik, és megfelelő módon helyreállítják.A 2050-re vonatkozó elképzelés
08 Bevezetés
Az uniós politika és 
szabályozás
06 
A biodiverzitás több területet átfogó, 
interdiszciplináris, számos szakpoliti -
kával összefonódó kérdéskör, amelyek 
mindegyikének saját uniós finanszí -
rozási forrásai vannak: az Európai Me -
zőgazdasági Garancia Alap (EMGA), az 
Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesz -
tési Alap (EMVA), az Európai Halászati 
Alap (EHA), az Európai Regionális Fej -
lesztési Alap (ERFA), a Kohéziós Alap, 
a LIFE Környezetvédelmi Pénzügyi 
Eszköz és a kutatási keretprogramok. 
Az „integrált finanszírozás” kifejezés 
a különböző finanszírozási források 
párhuzamos jellegére utal.
07 
A biodiverzitás szempontjából rele -
váns szabályozásnak számos összete -
vője és rétege van. Ezek a következőek:
a) több nemzetközi környezetvédel -
mi, a biodiverzitással kapcsolatos 
megállapodás, amelyben az Unió, 
illetve az uniós tagállamok szerző -
dő felek, például az 1993. decem -
ber 29-én hatályba lépett Biológiai 
Sokféleség Egyezmény, az első 
olyan nemzetközi egyezmény, 
amely a biodiverzitás minden 
szempontjával foglalkozik (lásd: 
1. bekezdés);
b) több uniós irányelv (például a ma -
dárvédelmi és az élőhelyvédelmi 
irányelv10; a víz -keretirányelv11; 
a tengervédelmi stratégiáról szóló 
keretirányelv12; a környezetvédelmi 
értékelés témáját tárgyaló egyedi 
irányelvek13; valamint a különböző 
uniós alapokra vonatkozó egyes 
irányelvek);
c) különböző tagállami jogszabályok.08 
A 2. ábra  áttekintést nyújt 
a biodiverzitásra hatással lévő uniós 
szakpolitikákról és jogi szabályozásról.
A biodiverzitást előmoz -
dító projekteknek nyúj -
tott ERFA -támogatás
09 
A Bizottság adatai szerint a 2007–
2013 -as programozási időszakban 
a tagállamok 2,8  milliárd  eurót 
különítettek el ERFA- forrásokból 
a biodiverzitás és a természetvé -
delem közvetlen előmozdítására, 
a Natura 2000-t is beleértve14 (lásd: 
II. melléklet ).
10 
Noha nem ez a közvetlen céljuk, más 
ERFA -projektek is előmozdíthatják 
a biodiverzitást, például az idegen -
forgalmi vonatkozású projektek15, az 
infrastrukturális projektek részeként az 
okozott környezeti károk megtérítésé -
re irányuló kiegészítő intézkedések, va -
lamint a szennyvíztisztítási projektek16.10 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2009. november 30-i 
2009/147/EK irányelve a vadon 
élő madarak védelméről 
(kodifikált változat) (HL L 20., 
2010.1.26., 7. o.) és a Tanács 
1992. május 21-i 92/43/EGK 
irányelve a természetes 
élőhelyek, valamint a vadon 
élő állatok és növények 
védelméről (HL L 206., 
1992.7.22., 7. o.).
11 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2000. október 23-i 
2000/60/EK irányelve 
a vízvédelmi politika területén 
a közösségi fellépés kereteinek 
meghatározásáról (HL L 327., 
2000.12.22., 1. o.).
12 Az Európai Parlament és 
a Tanács 2008. június 17-i 
2008/56/EK irányelve 
a vízvédelmi politika területén 
a közösségi fellépés kereteinek 
meghatározásáról (HL L 164., 
2008.6.25., 19. o.).
13 A Tanács 1985. június 27-i 
85/337/EGK irányelve az egyes 
köz- és magánprojektek 
környezetre gyakorolt 
hatásainak vizsgálatáról 
(HL L 175., 1985.7.5., 40. o.) és 
az Európai Parlament és 
a Tanács 2007. június 27-i 
2001/42/EK irányelve bizonyos 
tervek és programok 
környezetre gyakorolt 
hatásainak vizsgálatáról 
(HL L 197., 2001.7.21, 30. o.).
14 Ez a számadat a strukturális 
alapokból (2012. dec. 31-i 
állapot szerint) elkülönített 
összegek azon bontásán 
alapul, amely az 1083/2006/EK 
tanácsi rendelet 
végrehajtására vonatkozó 
szabályok meghatározásáról 
szóló, 2006. december 8-i 
bizottsági rendelet (HL L 371., 
2006.12.27., 1. o.) 
II. mellékletében szereplő 86 
kategóriából álló felsorolás 
szerint készült. A 11. cikk 
előírja, hogy a tagállamok 
készítsenek a támogatás 
tervezett felhasználásáról 
kategóriák szerinti indikatív 
bontást.
15 Az idegenforgalmi 
Intézkedések közé tartozik 
a természeti értékek 
ismertetése, és a természeti 
örökség védelme és 
fejlesztése. Lásd: 
a Számvevőszék 
„Eredményesek voltak -e az 
ERFA révén társfinanszírozott 
turisztikai projektek?” című 
6/2011. sz. különjelentése 
(http://eca.europa.eu ).
09 Bevezetés 2. ábraA biodiverzitásra hatással lévő uniós szakpolitikák és jogi szabályozás
Forrás:  Európai Bizottság.BiodiverzitásKözös 
agrárpolitika
Az ENSZ 
Biológiai 
Sokféleség 
EgyezményeÉghajlat-
változási 
politikaÉlőhelyvédelmi 
irányelv
KutatásLIFE +Regionális 
politikaKözös halászati 
politika 
Tenger-
védelmi 
irányelvTalajvédelmi 
irányelvjavaslatVíz-
keretirányelvMadárvédelmi 
irányelv
11 
A Bizottság általános felelősségét visel 
a költségvetés végrehajtásáért. A társ -
finanszírozott biodiverzitási projekte -
ket a tagállamok operatív programok 
részeként, megosztott irányítással 
hajtják végre. Ez elsősorban a követke -
zőket jelenti:
a) a Bizottság megtárgyalja és jóvá -
hagyja a tagállamok által javasolt 
programokat és szétosztja az uniós 
finanszírozást;
b) a tagállamok irányítják az operatív 
programokat, vagyis kiválasztják 
a projekteket, majd felügyelik és 
értékelik azokat;c) a Bizottság értékeli a nemzeti 
irányítási és kontrollrendszereket, 
felügyeli az operatív programok 
végrehajtását, kötelezettséget vál -
lal az uniós pénzügyi hozzájárulá -
sokra, majd a jóváhagyott kiadások 
alapján kifizeti azokat.
12 
A Bizottságnak stratégiai iránymu -
tatást is kell nyújtania azáltal, hogy 
meghatározza, mely tényezők járulnak 
hozzá az operatív programok végre -
hajtásának sikeréhez vagy kudarcához, 
valamint rámutat a bevált, követendő 
gyakorlatra17.16 Lásd: a Számvevőszék „Az 
1994–1999-es és a 2000 –
2006-os programozási időszak 
strukturális intézkedései 
keretében szennyvízkezelésre 
fordított kiadások 
eredményessége” című 
3/2009. sz. különjelentése 
(htpp://eca.europa.eu).
17 Lásd: Az Európai Regionális 
Fejlesztési Alapra, az Európai 
Szociális Alapra és a Kohéziós 
Alapra vonatkozó általános 
rendelkezések 
megállapításáról és az 
1260/1999/EK rendelet 
hatályon kívül helyezéséről 
szóló, 2006. július 11-i 
1083/2006/EK tanácsi rendelet 
(HL L 210., 2006.7.31., 25. o.) 
49. cikke.
10
 Az ellenőrzés hatóköre  
és céljai
13 
Az ellenőrzés fő célja annak értékelése 
volt, hogy eredményesen finanszíroz -
ta-e az ERFA a biodiverzitást közvetle -
nül előmozdító, az Unió 2020 -ig szóló 
biodiverzitási stratégiájába illeszkedő 
projekteket. A Számvevőszék a követke -
zőket vizsgálta:
a) Kihasználták a tagállamok a ren -
delkezésre álló ERFA -támogatást 
a biodiverzitás közvetlen 
előmozdítására?
b) Eredményesek voltak az 
ERFA -társfinanszírozású projektek 
a biodiverzitás csökkenésének 
megállításában?
14 
Az ellenőrzés első szakasza a Bizottság -
nál végzett dokumentum -áttekintésen 
és interjúkon alapult. Ellenőreink két 
főigazgatóságot kerestek fel:
a) a Regionális és Várospolitikai Fő -
igazgatóságot (DG REGIO), amely 
az uniós költségvetésnek azért 
a részéért felelős, amely a regionális 
fejlesztési politika keretében támo -
gatja a biodiverzitási projekteket. 
Az értékelési folyamat keretében 
a DG REGIO más főigazgatóságokkal 
is konzultál, különösen a Környezet -
védelmi Főigazgatósággal;
b) az uniós környezetvédelmi poli -
tikáért felelős Környezetvédelmi 
Főigazgatóságot.
15 
Felmérés készült azokról a tagállamok -
ról is, amelyek nem vagy csak kevéssé 
folyamodtak ERFA- támogatáshoz 
a biodiverzitást közvetlenül előmozdító 
projektek finanszírozására. Tíz tagállam -
ban húsz operatív program kiválasztása 
után kérdőíveket küldtünk az érintett 
irányító hatóságoknak. 17 válasz érke -
zett be.16 
Az ellenőrzés második szakaszára 
ebben az öt kiválasztott tagállamban 
került sor: Cseh Köztársaság, Spanyol -
ország, Franciaország, Lengyelország 
és Románia. A 2007–2013-as progra -
mozási időszakban ezek a tagállamok 
részesültek a biodiverzitás közvet -
len előmozdítására irányuló összes 
ERFA -támogatás 68%-ában.
17 
Az érintett tagállamok pénzügyileg 
legjelentősebb operatív programja -
iból 32 (részben befejezett, részben 
folyamatban lévő) projektet válasz -
tottunk ki, figyelembe véve azok 
készültségi fokát és azt is, hogy egyes 
operatív programokban alacsony 
a biodiverzitási célú támogatások 
felhasználási aránya (lásd: a projektek 
listája, III. melléklet ).
11
 Észrevételek
Kihasználták a tagálla -
mok a rendelkezésre álló 
ERFA -támogatást 
a biodiverzitás közvetlen 
előmozdítására?
18 
A Számvevőszék megvizsgálta 
a biodiverzitás közvetlen elő -
mozdítására irányuló projektek 
ERFA -támogatásának mértékét és 
tagállami felhasználását.
Nem használták ki teljes 
mértékben az ERFA támoga -
tási lehetőségeit
19 
A Bizottság elemezte, hogy a 2007–
2013-as többéves pénzügyi keretben 
az ERFA és más uniós alapok milyen 
mértékben képesek támogatni az uni -
ós biodiverzitási stratégia céljait (lásd: 
IV. melléklet ). 2013 elején a Bizottság 
új kritériumokat dolgozott ki az összes 
vonatkozó uniós eszköz, többek közt 
az ERFA biodiverzitási vonatkozású 
kiadásainak jobb nyomon követésére18.20 
Az ERFA elsősorban a stratégia 1. cél -
kitűzése (a természetvédelmi sza -
bályozás – a madárvédelmi és az 
élőhelyvédelmi irányelv  – teljes körű be -
tartatása) és 2. célkitűzése (az ökoszisz -
témák és az ökoszisztéma -szolgáltatá -
sok megőrzése és helyreállítása) terén 
kínál támogatási lehetőségeket. E célki -
tűzésekhez szinte az összes többi uniós 
alap is hozzá tud járulni. Ezt főként 
a két célkitűzés átfogó jellege magya -
rázza, hiszen az Unió mezőgazdasági, 
kohéziós, környezetvédelmi és kutatási 
politikáinak mindegyikéhez közük van 
(lásd: IV. melléklet ). A tagállami pro -
jektkiválasztó testületek időnként  – arra 
törekedve, hogy a kedvezményezettek 
számára átláthatóbbá tegyék a helyze -
tet – különbséget tettek az ERFA és más 
uniós eszközök között19.
21 
A tagállamoknak tartaniuk kell magukat 
az EU kohéziós stratégiai iránymuta -
tásaihoz, de finanszírozási prioritása -
ikat saját igényeik szerint szabhatják 
meg. A 2007–2013-as programozási 
időszakban számos tagállam alig vagy 
egyáltalán nem használt fel közvetlen 
ERFA- támogatást biodiverzitási célra: 
12 tagállam a kohéziós forrásainak 
0,2%-ánál kevesebbet fordított köz -
vetlenül biodiverzitási vonatkozású 
intézkedésekre (lásd: 1. táblázat  és 
II. melléklet ).18 2014-re, a jelenlegi többéves 
pénzügyi keret első évére 
a Bizottság múltbeli adatokból 
azt extrapolálta, hogy 
11 milliárd euró (ebből 
1,7 milliárd az ERFA -ból) 
köthető le a biodiverzitás 
támogatására (lásd: az Európai 
Bizottság 2014. költségvetési 
évre vonatkozó költségvetési 
tervezete (A 2014. évi 
költségvetés tervezetének 
elkészítése), politikai 
beszámoló, SEC(2013) 370, 
2013. június). Ez az összeg 
a közvetlenül biodiverzitási 
célú források (lásd: 
9. bekezdés) mellett minden 
más olyan forrást is magában 
foglal, amely közvetetten 
kapcsolódhat 
a biodiverzitáshoz.
19 Például úgy, hogy egy 
pénzügyi küszöb révén 
megszabták, melyik 
biodiverzitási projekt melyik 
uniós alapból kapjon 
támogatást (pl. nagyobb 
projektek az ERFA- ból, kisebb 
projektek az EMVA- ból), vagy 
úgy, hogy az ERFA -hoz való 
hozzáférést állami szervekre 
korlátozták.1. táblázatA biodiverzitást közvetlen ül előmozdító projektekre fordított ERFA -források tagálla -
monként (2007–2013-as programozási időszak)
A biodiverzitás közvetlen előmozdítására fordí ‑
tott összes ERFA‑forrás százalékos arányaTagállamok száma Tagállamok százalékos aránya (%)
Több mint 2% 2 7
1% és 2% között 4 15
0,2% és 1% között 9 33
0,2%-nál kevesebb  
ebből 0%12 
645 
22
Összesen 27 100
12 Észrevételek
22 
Miután 2010-ig nem sikerült meg -
állítani a biodiverzitás csökkenését, 
az Európai Parlament felszólította 
a Bizottságot és a tagállamokat, hogy 
fokozzák erőfeszítéseiket ezen a téren. 
Ennek következményeként a Bizottság 
a 2007–2013-as programozási időszak 
közepén arra ösztönözte az irányító 
hatóságokat, hogy meglévő operatív 
programjaik áthangolásával ruház -
zanak be többet a biodiverzitásba 
és a fenntartható növekedés más 
célkitűzéseibe20.
23 
A már működő operatív programo -
kat azonban csak igen korlátozott 
mértékben igazították ki. Csupán 
egy tagállam növelte jelentősen 
a biodiverzitásra szánt ERFA -juttatást, 
és ennek is az volt az oka, hogy 
a kifejezetten a biodiverzitás előmoz -
dítására irányuló projektekről szóló 
pályázati felhívás jó fogadtatásra 
talált. Azon 21 tagállam közül, amelyek 
elkülönítettek forrásokat biodiverzitási 
célokra, csak két másikban történt 
szerény növekedés, míg 11-ben az 
eredeti ERFA -támogatás változatlan 
maradt. Hét tagállamban egyenesen 
csökkentek a biodiverzitásra szánt 
ERFA- források (lásd: II. melléklet ). 
A tagállami hatóságok különböző vég -
rehajtási problémákkal magyarázták 
a csökkentéseket, például azzal, hogy 
a pályázati felhívásokra kevés válasz 
érkezett, hogy hiányzott a felkészülés 
a Natura 2000-rel kapcsolatos felada -
tokra, és hogy nehéz volt meghúzni az 
ERFA és a más alapok között húzódó 
választóvonalat.24 
Számos tagállam tehát nem vagy 
alig fordított ERFA -támogatást 
a biodiverzitáshoz közvetlenül kapcso -
lódó célokra, amelyek pedig mégis így 
tettek, azok esetében a pénzügyi felve -
vőképesség az összes kohéziós támo -
gatáshoz képest az átlag alatt maradt. 
A biodiverzitási projektek pénzügyi 
felvevőképessége már a 2007–2013-
as programozási időszak eleje óta 
alacsony maradt, annak ellenére, hogy 
2011-ben a Bizottság a helyzet kiigazí -
tására szólított fel (lásd: 2. táblázat ). 
A Natura 2000-t illetően a Bizottság 
több különböző okot is megadott 
a nem kielégítő helyzetre21: ezeket az 
1. háttérmagyarázat  ismerteti.
25 
Amikor a Számvevőszék felmérést 
végzett arra nézve, hogy miért hasz -
nálják kevéssé az ERFA -t finanszírozási 
forrásként a biodiverzitás közvetlen 
előmozdítására (lásd: 15. bekezdés), 
a válaszadók 60%-a ezt azzal indo -
kolta, hogy az igényeknek más uniós, 
illetve tagállami forrásokból is eleget 
lehetett tenni. A válaszadók 30%-a 
kétségét fejezte ki arra nézve, hogy 
a biodiverzitás finanszírozására meg -
felelő eszköz -e az ERFA (mivel az vagy 
nem kompatibilis a regionális célkitű -
zésekkel, vagy csak korlátozott hatást 
tud elérni azokra nézve).20 COM(2011) 17 végleges, 
2011.1.26. Az Európa 2020 
keretei közötti fenntartható 
növekedéshez hozzájáruló 
regionális politika.
21 Európai Bizottság, Investing in 
Natura 2000: For nature and 
people  (Befektetés 
a Natura 2000-be a természet 
és az emberek érdekében), 
2011, 21. o.
13 Észrevételek
Mik az okai a Bizottság szerint annak, hogy elégtelen az uniós források felhaszná -
lása Natura 2000-es vonatkozású célokra?
1.  Különböző szakpolitikai célok ütközése: A tagállami közigazgatás gyakran nem veszi fel a Natura 2000-es 
vonatkozású beruházásokat a prioritások közé, valószínűleg azért, mert nem világos számukra, hogyan 
járulna ez hozzá az átfogó regionális fejlesztési célokhoz.
2.  Elégtelen konzultáció: a Natura 2000-ért felelős hatóságokkal gyakran nem konzultálnak kellően, illetve 
nem vonják be őket eléggé az operatív programok kidolgozásába és a különböző ágazati alapokból szár -
mazó pénzforrások elosztásáról szóló döntésekbe.
3.  A Natura 2000 irányítási terveinek lassú kidolgozása: a Natura 2000-be történő beruházások lehetővé téte -
léhez szükséges irányítási tervek kidolgozását és elfogadását jelentősen késleltette a Natura 2000 területek 
kijelölésének vontatottsága.
4.  Az uniós forrásokhoz való hozzáféréshez szükséges kapacitás és tudás hiánya: noha egyre többen rendel -
keznek ismeretekkel az uniós forrásokról, a természetvédelmi szervezetek és hatóságok számára továbbra 
is nehéz hozzájutni a pusztán természetvédelmi célú projektek kifejlesztéséhez szükséges támogatáshoz.
5.  Nagy adminisztratív teher: a projektek kifejlesztéséhez és a pénzeszközök megszerzéséhez jelentős admi -
nisztrációs kapacitás lehet szükséges, különösen akkor, ha nincs előfinanszírozás.1. háttérmagyarázat 2. táblázat  A biodiverzitási projektek pénz ügyi felvevőképessége az összes kohéziós támoga -
tással összehasonlítva
A biodiverzitási projektek pénzügyi  
felvevőképessége (%)Ugyanennek az átlaga az összes kohéziós támoga ‑
tásra nézve (%)
2010 vége 18 27
2011 vége 56 71
2012 vége 75 85
Megjegyzés:  A pénzügyi felvevőképesség egy adott tagállamban, egy adott időpontban a biodiverzitási projektekre eredetileg elkülönített 
források, illetve az ilyen célú tényleges kötelezettségvállalások százalékos aránya. A Bizottság nem rendelkezik kifizetési adatokkal az egyes 
kiadási kategóriákra nézve.
14 Észrevételek
A biodiverzitás közvetlen 
előmozdítását szolgáló 
ERFA -társfinanszírozású 
projektek eredményesen 
járulnak hozzá 
a biodiverzitás csökkené -
sének megállításához?
26 
Azt, hogy a projektek milyen eredmé -
nyesen járulnak hozzá a biodiverzitás 
csökkenésének megállításához, 
a Számvevőszék annak vizsgálatával 
értékelte, hogy a projektek:
a) össze voltak -e hangolva 
a biodiverzitási prioritásokkal tag -
állami és uniós szinten;
b) kézzelfogható eredményeket hoz -
tak-e és elérték -e céljaikat;
c) valószínűsíthető volt -e, hogy hatá -
suk tartós, vagyis hogy előnyeik az 
uniós támogatás megszűnése után 
is fennmaradnak.A projektek mind tagországi, 
mind uniós szinten összhang -
ban vannak a biodiverzitási 
prioritásokkal, de nincsen 
jól meghatározva, hogy mi 
számít biodiverzitással kap -
csolatos ERFA -kiadásnak
27 
Az ellenőrzött projektek összhang -
ban voltak a tagállami és az uniós 
biodiverzitási prioritásokkal. A tag -
állami hatóságok a projekteket az 
érintett operatív programok prioritá -
sait szem előtt tartva választották ki. 
Az előkészítő és a tudatosságnövelő 
tevékenységektől eltekintve a pro -
jektek elsősorban az élőhelyek és az 
állatvilág védelmére irányultak (lásd: 
2. háttérmagyarázat ).
Példa a tagállami és uniós biodiverzitási prioritásokkal összhangban lévő 
projektekre
Andalúziában (Spanyolország) három projekt 
folyópartok ökológiai helyreállítását célozta (ERFA: 
15,0 millió euró). Ezek a projektek összhangban 
voltak az andalúziai operatív programban a meg -
felelő prioritásnál megadott leírással. A károsodott 
ökoszisztémák helyreállítása alapvető eleme az EU 
biodiverzitási stratégiájának. A projektnek része 
volt a korábbi növényzet helyreállítása, erdőfelújí -
tás őshonos fajokkal, a vízterületek rehabilitációja 
medencék és gátak építésével, valamint gyalogutak 
építése több gyaloghíddal.2. háttérmagyarázat
Forrás:  Európai Számvevőszék.
1. kép. Folyópart helyreállítása Sevillában  
15 Észrevételek
28 
Ahogyan egyes ERFA- projekteknek 
a biodiverzitás támogatása esetleg 
nem elsődleges, hanem csak másod -
lagos célja (lásd: 10. bekezdés), úgy 
az ellenőrzött projektek kb. felének 
is volt valamilyen más vonatkozású, 
másodlagos célja, pl. árvízvédelmi 
intézkedések, szabadidős tevékeny -
ségek, vagy a látogatók hozzáfé -
résének korlátozása. Ez is mutatja, 
milyen nehéz a tagállamok számára 
a megfelelő kiemelt témákhoz ren -
delni az ERFA- kiadásokat, illetve 
a Bizottság számára egyértelműen 
azonosítani, hogy mely ERFA -kiadások 
biodiverzitási vonatkozásúak. Egy 
esetben a biodiverzitás nem a fő eleme 
volt a projektnek, és azt az operatív 
program egy másik kiemelt témája ke -
retében kellett volna támogatni (lásd: 
3. háttérmagyarázat ).
Egy projekt, amelyet nem a biodiverzitás, hanem valamely más kiemelt téma kere -
tében kellett volna támogatni
Andalúziában (Spanyolország) egy projekt egy vár helyreállítását célozta (ERFA: 3,1 millió euró). A projektben 
csak egyes kisebb elemeknek (a teljes költség mintegy 10%-a) volt biodiverzitási vonatkozásuk (pl. az idegen -
honos inváziós növényfajok eltávolítása a környékről). Tekintve, hogy a projektnek több köze volt a kulturális 
örökséghez, jobban illeszkedett volna „A kulturális örökség védelme és megőrzése” kiemelt témához.3. háttérmagyarázat
©  Spanyol Földművelésügyi és Környezetvédelmi 
Minisztérium.
2. kép. Vár helyreállítása
16 Észrevételek
Az ellenőrzött projektek 
egyharmadának középpont -
jában a természetvédelmi 
intézkedések előkészítése 
állt...
29 
A 32 ellenőrzött projekt közül 11 
(számarány szerint 34,4%, értékben 
39,6%) irányult főként különböző elő -
készítő jellegű műveletekre, más szóval 
csak egy bizonyos idő elteltével fogják 
meghozni az e természetvédelmi 
tervek szerinti intézkedéseket, és csak 
később lesz érezhető a biodiverzitás 
csökkenésének feltartóztatása.A vizsgált operatív programokban 
átlagosan a biodiverzitási célokra szánt 
teljes összeg kb. egyharmadát fordítot -
ták előkészítő intézkedésekre, például 
a következőkre:
a) információs rendszerek kiépítése, 
populációfelmérések végzése, 
térképkészítés, a biodiverzitási 
kiindulási helyzet megállapítása 
a kérdéses területeken, különleges 
természetvédelmi tervek kidolgo -
zása (lásd: 4. háttérmagyarázat) ;
b) tudatosságnövelő kampá -
nyok, tájékoztatási és oktatási 
intézkedések.
Térképészeti eszközök a Duna -deltában
A Bukaresti Egyetem (ERFA: 5,8 millió euró) és a Duna -delta Nemzeti Kutatási és Fejlesztési Intézete (ERFA: 
0,8 millió euró) által megvalósított két projekt (Románia) azt célozta, hogy a víz alatti és szárazföldi élőhelye -
ket és fajokat számba véve digitális térképeket hozzanak létre, s ezzel segítsék a Duna -delta Bioszféra Rezer -
vátumának irányító hatóságát a megfelelő intézkedések megtételében.
Felszereléseket vásároltak, szoftvereket dolgoztak ki, átvizsgálták a tengerfeneket és a szárazföldi területe -
ket, digitális térképeket és gyakorlati irányítási alkalmazásokat hoztak létre (pl. élőhely -rekonstrukciós, illetve 
árvízrendszer -modelleket).
A Duna -delta Bioszféra Rezervátumának új integrált irányítási terve azonban még nem készült el. Megfelelő 
földnyilvántartás hiányában igen nehéz a talajvédelmi intézkedések átfogó tervezése. Az ERFA ezt a tevékeny -
séget egy 2013 júniusától 2015 végéig tartó új projekt révén támogatja.4. háttérmagyarázat  
© Bukaresti Egyetem
3. és 4. kép. A tengeri térképészetben alkalmazott szonár felszerelések
17 Észrevételek
30 
Meghatároztak ugyan különböző 
természetvédelmi terveket, ám ezek 
előkészítése nehéznek bizonyult, 
és több ilyen tervet az ellenőrzés 
időpontjáig a tagállami hatóságok 
még mindig nem fogadtak el (lásd: 
5. háttérmagyarázat ).
Példák természetvédelmi tervek tervezési és megvalósítási nehézségeire
A „Natura 2000 területek megvalósítása” nevű projekt (Cseh Köztársaság) (ERFA: 4,3 millió euró), amelyet 2015 ja -
nuárjára fognak befejezni, stratégiai jelentőséggel bír: legfőbb eleme az ahhoz szükséges állapotfelmérések és 
geodéziai felmérések elvégzése, hogy ki lehessen dolgozni az 1075 Natura 2000 terület közül 303-nak a védel -
mi tervét, és létre lehessen hozni egy felügyeleti keretrendszert ezekre a területekre. A projekt összeállítása és 
elindítása nehéz és hosszadalmas volt, mivel folyamatos bizonytalanság övezte, hogy mire is terjed ki a projekt és 
pontosan mely helyszíneket, milyen típusú feladatokat ölel fel. A projektpályázat 2008. novemberi benyújtásától 
a támogatási döntés 2011. áprilisi meghozataláig két és fél év telt el. A támogatási határozatot kétszer módosítot -
ták, 2011 novemberében és 2012 decemberében, egy harmadik módosítást pedig 2013 végére terveztek.
A „Nemzeti Siketfajdvédelmi Program” projekt (Lengyelország) (ERFA: 0,2 millió euró) keretében 2009 júliu -
sától 2011 decemberéig felügyelet alatt tartották a siketfajd22 országos állományát és élőhelyeit, és országos 
védelmi programot dolgoztak ki. Egy bő évvel később, 2013 márciusában a Környezetvédelmi Főigazgatóság nem 
találta megfelelőnek és nem fogadta el a programtervezetet, és arra a következtetésre jutott, hogy a fajdvédelmi 
programot teljesen át kell dolgozni.
Lengyelországban nemcsak a siketfajdvédelmi, hanem más fajok védelmét célzó programoknál is merültek fel 
problémák. 2013 májusáig 10 másik uniós támogatásban részesülő állatfajvédelmi (pl. farkas-, medve-, vidravé -
delmi) programot nyújtottak be a Környezetvédelmi Főigazgatósághoz elfogadásra, de eddig még egyikük sem 
kapott jóváhagyást.5. háttérmagyarázat
22 A siketfajd ( Tetrao urogallus ) a 79/409/EGK tanácsi irányelv I. mellékletében felsorolt fajok egyike. A faj túléléséhez különleges élőhely -megóvási 
intézkedések szükségesek. A teljes lengyelországi siketfajdállományt 2012-ben 500-600 egyedre becsülték.
© Lengyel Madárvédelmi Társaság.
5. kép. Siketfajd (Tetrao Urogallus)
18 Észrevételek 6. háttérmagyarázat31 
A 11 projekt közül 3 tudatosságnövelő, 
tájékoztatási és oktatási intézkedéseket 
foglalt magában (lásd: 6. háttérmagya -
rázat ). Az ellenőrzött projektek közel 
felében szerepeltek ilyen intézkedé -
sek. Az EU 2020-ig szóló biodiverzitási 
stratégiájának kidolgozásakor a Bizott -
ság megállapította, hogy Unió -szerte 
gyenge a biodiverzitással kapcsolatos 
tudatosság. Ennek ellenére tagállami 
szinten nem értékelték, hogy az ilyen 
intézkedések milyen hatással voltak 
a célcsoportok tájékozottságára és 
biodiverzitással kapcsolatos ismereteire.
Példa tudatosságnövelő és tájékoztatási projektre
„A biodiverzitás helyzetének javítása a tengeri ágazatban tudatosságnövelés és tájékoztatás révén” című pro -
jekt a Duna -deltában (Románia) (ERFA: 2,8 millió euró) a következőket öleli fel: látogatóközpont építése, négy 
turisztikai útvonal létrehozása tájékoztatató táblákkal, szemináriumok, tájékoztató rendezvények, különböző 
állatfajokról és madarakról szóló kalauzok, brosúrák, egy album, sajtótájékoztatók, weboldal létrehozása.
Ellenőrzésünk időpontjában a látogatóközpont építése késésben volt, mivel egyes közbeszerzési eljárások 
érvényességét megtámadták. Mind a négy tervezett turisztikai útvonal elkészült és nyitva állt a nagyközönség 
számára.
A projekt helyszíne közelében azonban, Sulina tengerpartján turisztikai létesítmények épültek egy olyan 
Natura 2000 területen, amely az uniós madárvédelmi, illetve élőhelyvédelmi irányelv értelmében védelem 
alatt áll. E turisztikai létesítmények annak ellenére épülhettek fel engedély birtokában, hogy megfelelő előze -
tes hatásvizsgálat23 nem készült. Az ilyen vizsgálat elvégzése alapvető Natura 2000-feltétel annak érdekében, 
hogy a tervezett tevékenységek ne gyakoroljanak hátrányos hatást az érintett területre.
23 A 92/43/EGK tanácsi rendelet 6. cikke.
Forrás:  Európai Számvevőszék.
6. és 7. kép. Tájékoztató táblák egy vízmelléki turisztikai tanösvény mentén
19 Észrevételek
... és nem mérték fel, hogy 
a beruházások milyen előn y-
nyel járnak a biodiverzitással 
kapcsolatban
32 
A 32 ellenőrzött projekt közül 21 járt 
a biodiverzitás elősegítését célzó beru -
házásokkal. A beruházásokat általában 
az előírásoknak megfelelően hajtották 
végre, szolgáltatási és kivitelezési szer -
ződéseken keresztül, és azok elérték 
a tervezett működési célokat. A be -
ruházási projektek céljai leginkább 
élőhelyek (tavak, folyók, tengerpartok, 
erdők, ökofolyosók stb.) védelmével és 
helyreállításával (lásd: 7. és 8. háttér -
magyarázat ), valamint állatvédelem -
mel voltak kapcsolatosak.33 
Az illetékes hatóságok szinte minden 
esetben csak olyan fizikai output -
mutatókat24 használtak a projektek 
sikerének figyelemmel kísérésére, mint 
az ültetvények száma és típusa egy 
helyreállított területen, az erdőfelújítás 
által érintett hektárok száma, a beavat -
kozás által érintett tengerparti szakasz 
hossza, vagy a védelem alatt álló állat -
fajok száma. A tagállami hatóságok en -
nél mélyebben nem vizsgálták a pro -
jektek eredményességét; az élőhelyek 
és fajok helyzete alakulásának fel -
méréséhez a támogatási határozatok 
nem írtak elő sem eredménymutató -
kat25, sem monitoringintézkedéseket. 
Ilyen elemzés hiányában a projektek 
eredményessége nem értékelhető, 
és kézzel fogható bizonyítékok híján 
a biodiverzitás megőrzésében elért 
eredményeket sem lehet kimutatni.24 Output alatt itt mindaz 
értendő, amit az intézkedésre 
előirányzott forrásoknak 
köszönhetően állítottak elő 
vagy értek el.
25 Eredmény alatt a célok 
viszonylatában történt 
változások értendőek.7. háttérmagyarázatPélda élőhelyvédelmi és -helyreállítási projektre
A Nord -Pas-de-Calais  régióban (Franciaor -
szág), a „Grand Site des Deux Caps” művele -
tet a 2007–2013-as programozási időszakban 
két ERFA -projekt (ERFA: 2,8 és 0,6 millió euró) 
társfinanszírozta. A művelet 2000-ben több 
tanulmánnyal indult. A cél az ún. „Grand Site de 
France” védjegy26 megszerzése volt, s további 
célok ennek érdekében: a La Manche -csatorna 
egy 23 km -es partszakaszán a terület természe -
tes minőségének helyreállítása és hosszú távú 
megőrzése, a turistaforgalmat könnyítő megol -
dások és létesítmények (hozzáférés, autóparko -
lók, speciális védelem) megteremtése, valamint 
struktúraalapú fenntartási és üzemeltetési po -
litika meghatározása és a régió városai és falvai 
fejlesztésének támogatása.
Forrás:  Európai Számvevőszék.
8. kép. Természetvédelmi intézkedések a Blanc -Nez hegyfoknál
26 A „Grand Site de France” védjegyet figyelemre méltó természeti adottságokkal rendelkező, sokak által látogatott helyszínek kaphatják meg. 
Ilyen védjegyet csak az a helyszín kaphat, ahol a fenntartható fejlődés elvei alapján álló állapotmegőrzést és gazdálkodást folytatnak.
20 Észrevételek
Példa állatvédelmi célú projektre8. háttérmagyarázat
Forrás:  Európai Számvevőszék.
9. kép. Természetes állapothoz közelítő halátjáró, főleg lassabb moz -
gású halfajok számára
Egy társfinanszírozott projekt (Cseh Köztársaság) keretében két halátjáró épült az Elba folyó jobb partján, 
a lovosicei gátnál (ERFA: 0,9 millió euró). A projekt célja az volt, hogy egy 1919-ben épült régi gát eltávolításá -
val könnyebbé tegye a haljárást.
Az egyik halátjáró egy természetes állapothoz közelítő, sziklákkal kirakott partközeli csatorna, a másik pedig 
az elválasztó pillérben kialakított mesterséges halátjáró.
10. kép. Mesterséges halátjáró, főleg gyorsabb mozgású halfajok 
számára
Forrás:  Európai Számvevőszék.
21 Észrevételek
34 
Spanyolországban a környezetvé -
delmi minisztérium olyan útmutatót 
bocsátott ki, amely kulcsfontossá -
gú elemnek tekinti a monitoringot. 
A Számvevőszék által vizsgált társfi -
nanszírozott projekteknél azonban 
nem alkalmazták ezt az útmutatót 
(lásd: 9. háttérmagyarázat ).35 
Eredménymutatók és monitoring 
hiányában nem lehetséges a regio -
nális, illetve helyi szintű eredmények 
értékelése sem. Az ellenőrzött pro -
jekteken belül ritkán próbálták meg 
a legrelevánsabb külső tényezőket 
is figyelembe venni az eredményes -
ség értékelésénél, pedig számos – az 
egyes projektek céljain, illetve a rájuk 
irányuló ellenőrzésen valószínűleg 
kívül eső – tényező (pl. a szomszédos 
infrastruktúrák és tevékenységek 
hatása) okozhat változásokat a regio -
nális élőhelyek és állatvilág általános 
helyzetében.9. háttérmagyarázatVolt értékelési útmutató, de nem alkalmazták
A spanyol környezetvédelmi minisztériumnak a dűnék környezeti helyreállításáról szóló útmutatója szerint 
a következő tényezőket kell figyelemmel kísérni a projekt befejezése utáni években: a dűnerendszer általános 
alakulása, a dűnék profilja, a növényzet megjelenése és kifejlődése, új fajok megjelenése, invazív fajok terje -
dése, a természetvédelmi intézkedések eredményessége.
Az Isla Canela dűnerendszerének helyreállítására és a tengerparti kijárásra irányuló projekt (Spanyolország) 
(ERFA: 0,9 millió euró) befejezése után azonban több mint három évvel a természetvédelmi intézkedések ha -
tását még nem értékelték. Nem történt például kísérlet arra, hogy összeírják a projekt eredményeként a helyi 
növény- és állatvilágban bekövetkezett kedvező változásokat.
A projekt részeként a dűneterület -helyreállítás keretében fonott vesszőkkel fogták meg a homokot, őshonos 
növényfajtákat ültettek, körbekerítették a helyreállított területet, és a dűnék felett fából emelt sétányt építet -
tek. A helyreállított tengerparti szakasz hossza 1300 méter.
11. és 12. kép. A dűnerendszer helyreállítása
Forrás:  Európai Számvevőszék.
22 Észrevételek
36 
Pozitív kivétel volt egy lengyelországi 
tanulmány, amely hangsúlyozta, hogy 
a természetvédelmi intézkedések hatá -
sát külső tényezők ellensúlyozták (lásd: 
10. háttérmagyarázat) .10. háttérmagyarázatPélda a természetvédelmi intézkedések eredményességét korlátozó kü lső 
tényezőkre
Egy projekt (Lengyelország) a nyírfajd optimális élőhelyének helyreállítására és megőrzésére irányult (ERFA: 
0,6 millió euró); ezen a projekten kívül hasonló „előfutárprojektekre” is sor került. A projekt az intézkedések 
széles körét támogatta, például ezeket: bokor- és cserjeirtás, gyékényvágás, fémháló kerítések eltávolítása, 
ragadozók irtása, földvásárlás, illetve kommunikáció és tájékoztatás.
A projekt kapcsán készült tanulmány kimutatta, hogy a nyírfajdkakasok száma továbbra is jelentősen csök -
kent. Az, hogy a nyírfajdállomány csökkenését a régióban történt aktív élőhelyvédelmi intézkedések ellenére 
sem sikerült megállítani, elsősorban a következőkkel magyarázható:
- az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatása: a kisebb szaporodási ráta az esős tavaszokhoz és nyarakhoz köt -
hető, különösen júniushoz, mert a legtöbb nyírfajdfajta ilyenkor költ (a nyírfajdcsibének élete első három 
hetében nincsen hőszabályozása);
- fokozott ragadozóveszély (pl. róka, mosómedve, nyest): ezt a veszettség elleni tömeges oltások és a szőr -
meárak esése miatt jelentősen lecsökkent rókavadászat magyarázza.
13. kép. Nyírfajdkakas
© Lengyel Madárvédelmi Társaság.
23 Észrevételek
A projektek fenntartható -
sága a helyi elkötelezett -
ségre épít és a jövőbeni 
közfinanszírozástól f ügg
37 
A projektek előnyeinek akkor is ki kel -
lene tartaniuk, amikor az uniós támo -
gatás időszaka már véget ért. Ehhez 
a projekteknek meg kell felelniük bi -
zonyos feltételeknek: fontos, hogy jól 
beépüljenek a helyi struktúrákba, mert 
ez biztosítja az érdekelt felek elköte -
lezettségét; a pénzügyi és gazdasági 
válság közepette is rendelkezésre kell 
állniuk az eredmények fenntartásához 
szükséges pénzügyi forrásoknak.
38 
Ami a populációfelméréseket, a védel -
mi és irányítási terveket illeti – gyakran 
csak ezekből állt a projektek outputja 
(lásd: 29. bekezdés) –, a projektek 
végét követően nem mutatkoztak 
meg az előnyök, hiszen ezek a tervek 
még elfogadásra és végrehajtásra 
vártak. Tartós előnyök csak tényle -
ges megvalósítás esetén várhatóak. 
A tudatosságnövelő, tájékoztatási és 
oktatási tevékenységek szempontjából 
pozitív tényező, hogy több projekt 
tartós weboldalakon szolgál releváns 
információkkal.39 
A Számvevőszék megállapítása szerint 
az olyan projektberuházások, mint 
az épületek, gépek, berendezések 
és ültetvények általában a projekt 
befejezését követően is jó karban ma -
radtak. Ennek egyik fontos tényezője, 
hogy a fenntarthatóságot rendszerint 
már a kezdetektől figyelembe vették 
a projekt -kiválasztási folyamat során. 
Ezenkívül a projektszerződések egyik 
záradéka szerint a beruházásokat 
a projekt befejezését követően is több 
évig használni kell a megállapodás 
szerinti célokra, és karban kell tartani, 
máskülönben a támogatást vissza kell 
fizetni. Egy esetben a munkálatok elké -
szülte után még két évvel sem sikerült 
megoldani a karbantartási felelősség 
kérdését.
40 
A Számvevőszék magas fokú elköte -
lezettséget tapasztalt a projektekkel 
megbízott természetvédelmi szerve -
zeteknél, környezetvédelmi szerveknél 
és parkvezetőségeknél, s támogatta 
ezeket az egyes ökoturisztikai régi -
ókról pozitív képet adni szándékozó 
helyi politika is. Mivel a projektek nem 
termeltek jövedelmet és nem von -
zottak magánforrásokat sem, általá -
ban további közfinanszírozásra volt 
szükség. További finanszírozás híján 
a biodiverzitás csökkenésének meg -
állítására irányuló egész vállalkozás 
fenntarthatósága kerülne veszélybe 
(lásd: 11. háttérmagyarázat ).
24 Észrevételek 11. háttérmagyarázatPélda veszélyeztetett fenntarthatóságú projektre
„A bölények helyzetének javítása a Vânători Neamţ Természeti Parkban” projekt (Románia) (ERFA: 0,2 mil -
lió euró) fő célja az volt, hogy életképes bölényállomány éljen szabadon az Északi -Kárpátokban. 10 bölény 
beszerzésével a park bölényeinek száma 28-ra nőtt. Támogató infrastruktúra épült az állatok szabad élethez 
való alkalmazkodásának megkönnyítésére. A téli időszakban takarmányozták és rendszeres állatorvosi keze -
lésben részesítették őket. Egy másik ERFA -projekt (ERFA: 0,2 millió euró) keretében megfigyelő állásokat és 
információs pontokat építettek ki.
A projekt akkor minősülne fenntarthatónak, ha sikerülne elérni, hogy a bölények szabadon éljenek és szapo -
rodjanak. Az egyik kockázat genetikai jellegű volt: mivel az összes bölény egy kis túlélő magból származott, 
genetikai jellemzőik csekély változatosságot mutattak. Emiatt a bölények fogékonyabbak voltak a betegsé -
gekre, rövidebb volt az élettartamuk és nagyobb a fiatalkori halandóságuk, és ritkábban szaporodtak.
A park irányítási terve a bölények visszatelepítésének további támogatásával és a visszatelepítés további 
figyelemmel kísérésével számol. Arról azonban nem szól a terv, hogy ezt milyen pénzügyi forrásokból fogják 
fedezni és hogy e forrásokat hogyan fogják elosztani. A későbbi finanszírozás már csak azért is bizonytalan, 
mert a park irányítási tervét a Környezetvédelmi Minisztérium még nem hagyta jóvá.
A „Bölényprojekt” olyan más nemzetközi adományozók érdeklődését is felkeltette, mint például a Világbank. 
Ahhoz, hogy más nemzetközi adományozóktól további adományokat lehessen gyűjteni, uniós támogatású 
koordinációra volna szükség.
14. és 15. kép. Bölények a visszatelepítő parkban
Forrás:  Európai Számvevőszék.
25
 Következtetések és 
ajánlások
Általános következtetés
41 
A tagállamok nem használták ki teljes 
mértékben az ERFA rendelkezés -
re álló támogatási lehetőségeit. Az 
ERFA -társfinanszírozású projektek 
ugyan megfelelnek a biodiverzitás 
csökkenésének megállítására vonatko -
zó tagállami és uniós prioritásoknak, 
de törekedni kell tényleges hozzájáru -
lásuk állandó figyelemmel kísérésére 
és hatásuk tartósságának biztosítására. 
Sok tevékenység természetvédelmi és 
irányítási tervek elkészítését jelentet -
te, s ezeket még végre is kell hajtani 
ahhoz, hogy kézzelfogható eredmé -
nyeket lehessen felmutatni.
Az ERFA -támogatás elosz -
tása és felhasználása
42 
A tagállamok nem mindig tekintették 
a biodiverzitás előmozdítása megfelelő 
eszközének az ERFA -t, és nem ismerték 
fel eléggé a Natura 2000 lehetséges 
finanszírozási forrásaként benne rejlő 
lehetőségeket (19–25. bekezdés).1. ajánlás
A Bizottság:
a) támogassa a tagállamokat abban, 
hogy a biodiverzitás helyreállítását 
prioritásként foglalják operatív 
programjaikba;
b) értékelje, hogy mennyiben ki -
egészítő jellegűek a tagállamok 
által az operatív programokban 
a biodiverzitást előmozdítóként 
megjelölt, egyéb uniós alapokból 
finanszírozott projektek keretében 
tett intézkedések;
c) a nehézségek korai és proaktív 
felismerése érdekében kísérje fi -
gyelemmel az operatív programok 
tényleges végrehajtását.
E célok elérése érdekében a tag -
államok működjenek együtt 
a Bizottsággal.
Az ERFA -projektek ered -
ményei a biodiverzitás 
csökkenésének megállí -
tása terén
43 
Az ERFA által társfinanszírozott pro -
jektek általában összhangban voltak 
a tagállami és az uniós biodiverzitási 
prioritásokkal. Néha azonban nehéz 
egyértelműen azonosítani, hogy mely 
ERFA- kiadások biodiverzitási vonatko -
zásúak (27–28. bekezdés).
26 Következtetések és ajánlások
44 
Az ellenőrzött projektek egyharmada 
a biodiverzitást előmozdító jövő -
beli beruházások és tevékenységek 
előkészítésével foglalkozik (előkészítő 
munka, tudatosságnövelés). Ezektől 
a közeljövőben nem várhatóak kézzel -
fogható eredmények. Az ellenőrzött 
projektek kétharmadában tényleges 
természetvédelmi intézkedéseket 
hajtottak végre. A tagállami hatóságok 
mégsem léptettek életbe sem eredmé -
nyességi mutatókat, sem felügyeleti 
rendszereket az élőhelyek és fajok 
helyzete alakulásának felméréséhez. 
Ilyen elemzés hiányában a projektek 
eredményessége nem értékelhető, 
és kézzel fogható bizonyítékok híján 
a biodiverzitás megőrzésében elért 
eredményeket sem lehet kimutatni.
45 
A projektek tárgyi outputját általában 
jól fenntartották, és a projektgaz -
dáknál nagyfokú elkötelezettség volt 
tapasztalható. A projektek hatásainak 
fenntarthatósága mindazonáltal attól 
függ, hogy részesülnek -e további köz -
finanszírozásban (37–40. bekezdés).2. ajánlás
A Bizottság:
a) támogassa a tagállamokat ab -
ban, hogy az előkészítő projektek 
nyomán aktív természetvédelmi 
politikát folytassanak, különös 
tekintettel az egyes élőhelyek és 
fajok védelmi és kezelési terveinek 
eredményes végrehajtására;
b) írja elő, hogy az operatív progra -
mok rendelkezzenek eljárásokkal 
az élőhelyeket és fajokat a beavat -
kozások nyomán érintő környezeti 
változások értékelésére;
c) adjon tanácsokat a tagállamoknak 
arra nézve, hogyan alkalmazzák az 
ERFA szabályait más uniós forrá -
sokkal kölcsönhatásban.
A Bizottság emellett gondoskodjék ar -
ról, hogy pontos nyilvántartást vezes -
senek a biodiverzitási célú közvetlen 
és közvetett uniós kiadásokról (köztük 
a Natura 2000-ről), és a tagállamok 
segítsék elő ezt a szükséges adatok 
rendelkezésre bocsátásával.
Ezt a jelentést az Henri GRETHEN számvevőszéki tag elnökölte II. Kamara fogadta 
el 2014. június 4 -i luxembourgi ülésén.
 a Számvevőszék nevében
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 elnök

27
 Mellékletek
Az EU 2020-ig szóló biodiverzitási stratégiájának céljai és intézkedései
1. cél: A madárvédelmi irányelv és az élőhelyvédelmi irányelv teljes körű végrehajtása
1. intézkedés: A Natura 2000 hálózat létrehozásának befejezése és megfelelő irányítás biztosítása
2. intézkedés: A Natura 2000 területek megfelelő finanszírozásának biztosítása
3. intézkedés: Az érdekelt felek tudatosságának és szerepvállalásának fokozása, valamint a végrehajtás javítása
4. intézkedés: A nyomon követés és a jelentéstétel javítása és összehangolása
2. cél: Az ökoszisztémák és szolgáltatásaik fenntartása és helyreállítása
5. intézkedés: Az ökoszisztémákkal és a szolgáltatásaikkal kapcsolatos ismeretek javítása az Unióban
6. intézkedés: Helyreállítási prioritások megállapítása és a „zöld” infrastruktúra használatának előmozdítása
7 . intézkedés: Annak biztosítása, hogy összességében ne csökkenjen a biológiai sokféleség és ne romoljanak az 
ökoszisztéma-szolgáltatások
3. cél: A biológiai sokféleség fokozásában a mezőgazdaság és az erdészet által játszott szerep növelése
8. intézkedés: A környezeti közjavakra fordított közvetlen kifizetések hatásának növelése az Unió közös agrárpolitikáján belül
9. intézkedés: Annak biztosítása, hogy a vidékfejlesztés hatékonyabban járuljon hozzá a biológiai sokféleség megőrzéséhez
10. intézkedés: Az európai mezőgazdaság genetikai sokféleségének megőrzése
11. intézkedés: Az erdőtulajdonosok arra való ösztönzése, hogy védjék és növeljék az erdők biológiai sokféleségét
12. intézkedés: A biológiai sokféleséggel kapcsolatos intézkedések beépítése az erdőgazdálkodási tervekbe
4. cél: A halászati erőforrások fenntartható kiaknázásának a biztosítása
13. intézkedés: A halállományokkal való gazdálkodás javítása
14. intézkedés: A halállományokra, a fajokra, az élőhelyekre és az ökoszisztémákra gyakorolt káros hatások felszámolása
5. cél: Az invazív idegen fajok elleni küzdelem
15. intézkedés: Az uniós növény- és állat-egészségügyi programok megerősítése
16. intézkedés: Célzottan az invazív idegen fajokra vonatkozó intézkedés kialakítása
6. cél: Hozzájárulás a biológiai sokféleség globális csökkenésének megelőzéséhez
17 . intézkedés: A biológiai sokféleség csökkenését közvetett módon befolyásoló tényezők visszaszorítása
18. intézkedés: További források mozgósítása a globális biológiai sokféleség megőrzése érdekében
19. intézkedés: A biológiai sokféleség bizonyítására irányuló uniós fejlesztési együttműködés
20. intézkedés: A genetikai erőforrásokhoz való hozzáférés és a használatukból származó előnyök igazságos és méltányos megosztá -
sának szabályozásaI. melléklet
28 Mellékletek
A biodiverzitás előmozdítására és természetvédelemre szánt ERFA-támogatás  
(Natura 2000-rel egy ütt) megoszlása (euró)
OrszágTervezett ERFA ‑támogatás az operatív programokban 
2010. 12. 31 ‑énTervezett ERFA ‑támogatás az operatív programokban 
2012. 12. 31 ‑én Átcsoportosítás biodiverzitási célok ‑
ra 2010. 12. 31. és 2012. 12. 31. közöttKiválasztott biodiverzitási projek ‑
tekre nyújtott ERFA ‑támogatásFelhasználási arány 
Biodiverzitásra  
szánt összeg ( ‘000) 
(a)Összes kohéziós  
támogatás ( ‘000) 
(b)%
(=a/b)Biodiverzitásra  
szánt összeg ( ‘000) 
(c)Összes kohéziós  
támogatás ( ‘000) 
(d)%
(=c/d)(‘000 )
(f=(c/a)%
(f=(c/a)(‘000 )
(g)%
(h=g/c)
Belgium 1 054 2 063,501 0,05 1 054 2 063 501 0,05 0 0 1 141 108,3
Bulgária 80 787 6 673 628 1,21 80 787 6 673 628 1,21 0 0 104 121 128,9
Cseh Köztársaság 605 921 26 302 604 2,30 605 921 26 539  650 2,28 0 0 248 286 41,0
Dánia 0 509 577 0,00 0 509 577 0,00 0 0 0 0
Németország 50 620 25 488  616 0,20 52 614 25 488 230 0,21 (+) 1 994 (+) 3,9 49 886 94,8
Észtország 21 730 3 403 460 0,64 21 730 3 403 460 0,64 0 0 18 159 83,6
Írország 0 750 725 0,00 0 750 725 0,00 0 0 0 0
Görögország 179 763 20 210 261 0,89 145 702 20 210 261 0,72 (–) 34 061 (–) 18,9 154 907 106,3
Spanyolország 706 437 34 657 734 2,04 824 574 34 650 749 2,38 (+) 118  137 (+) 16,7 634 901 7 7, 0
Franciaország 175 954 13 449 221 1,31 166 084 13 449 221 1,23 (–) 9 870 (–) 5,6 151 359 91,1
Olaszország 57 133 27 965 315 0,20 43 143 27 955 874 0,15 (–) 13 990 (–) 24,5 15 298 35,5
Ciprus 0 514 624 0,00 0 612 435 0,00 0 0 0 0
Lettország 26 000 4 530 448 0,57 26 000 4 530 448 0,57 0 0 9 296 35,8
Litvánia 71 850 6 775 493 1,06 71 850 6 775 493 1,06 0 0 62 159 86,5
Luxemburg 0 50 487 0,00 0 50 487 0,00 0 0 0 0
Magyarország 125 800 24 921 149 0,50 125 800 24 921 149 0,50 0 0 94 333 75,0
Málta 1 700 840  123 0,20 100 840  123 0,01 (–) 1 600 (–) 94,1 0 0
Hollandia 4 195 1 660 003 0,25 4 195 1 660 003 0,25 0 0 630 15,0
Ausztria 0 1 204 479 0,00 0 1 204 479 0,00 0 0 0 0
Lengyelország 135 078 65 221 853 0,21 113 430 67 185 549 0,17 (–) 21 648 (–) 16,0 102 506 90,4
Portugália 46 973 21 411 561 0,22 55 076 21 411 561 0,26 (+) 8 103 (+) 17, 3 50 739 92,1
Románia 171 989 19 213  037 0,90 171 989 19 213  037 0,90 0 0 115 903 67, 4
Szlovénia 49 555 4 101 049 1,21 49 555 4 101 049 1,21 0 0 1 250 2,5
Szlovákia 30 454 11 360 620 0,27 30 454 11 498 331 0,26 0 0 32 519 106,8
Finnország 1 933 1 595 966 0,12 552 1 595 966 0,03 (–) 1 381 (–) 71,4 184 33,3
Svédország 0 1 626 092 0,00 0 1 626 092 0,00 0 0 0 0
Egyesült Királyság 1 570 9 890 937 0,02 70 9 890 937 0,00 (–) 1 500 (–) 95,5 0 0
Határokon átnyúló 168 780 7 829 418 2,16 175 219 7 905 148 2,22 (+) 6 439 (+) 3,8 216 176 123,4
Összesen 2 715  276 344  221  981 0,79 2 765  899 346  717  163 0,80 (+) 50 623 (+) 1,9 2 063  753 74,6
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság statisztikája alapján.II. melléklet
29 Mellékletek
A biodiverzitás előmozdítására és természetvédelemre szánt ERFA-támogatás  
(Natura 2000-rel egy ütt) megoszlása (euró)
OrszágTervezett ERFA ‑támogatás az operatív programokban 
2010. 12. 31 ‑énTervezett ERFA ‑támogatás az operatív programokban 
2012. 12. 31 ‑én Átcsoportosítás biodiverzitási célok ‑
ra 2010. 12. 31. és 2012. 12. 31. közöttKiválasztott biodiverzitási projek ‑
tekre nyújtott ERFA ‑támogatásFelhasználási arány 
Biodiverzitásra  
szánt összeg ( ‘000) 
(a)Összes kohéziós  
támogatás ( ‘000) 
(b)%
(=a/b)Biodiverzitásra  
szánt összeg ( ‘000) 
(c)Összes kohéziós  
támogatás ( ‘000) 
(d)%
(=c/d)(‘000 )
(f=(c/a)%
(f=(c/a)(‘000 )
(g)%
(h=g/c)
Belgium 1 054 2 063,501 0,05 1 054 2 063 501 0,05 0 0 1 141 108,3
Bulgária 80 787 6 673 628 1,21 80 787 6 673 628 1,21 0 0 104 121 128,9
Cseh Köztársaság 605 921 26 302 604 2,30 605 921 26 539  650 2,28 0 0 248 286 41,0
Dánia 0 509 577 0,00 0 509 577 0,00 0 0 0 0
Németország 50 620 25 488  616 0,20 52 614 25 488 230 0,21 (+) 1 994 (+) 3,9 49 886 94,8
Észtország 21 730 3 403 460 0,64 21 730 3 403 460 0,64 0 0 18 159 83,6
Írország 0 750 725 0,00 0 750 725 0,00 0 0 0 0
Görögország 179 763 20 210 261 0,89 145 702 20 210 261 0,72 (–) 34 061 (–) 18,9 154 907 106,3
Spanyolország 706 437 34 657 734 2,04 824 574 34 650 749 2,38 (+) 118  137 (+) 16,7 634 901 7 7, 0
Franciaország 175 954 13 449 221 1,31 166 084 13 449 221 1,23 (–) 9 870 (–) 5,6 151 359 91,1
Olaszország 57 133 27 965 315 0,20 43 143 27 955 874 0,15 (–) 13 990 (–) 24,5 15 298 35,5
Ciprus 0 514 624 0,00 0 612 435 0,00 0 0 0 0
Lettország 26 000 4 530 448 0,57 26 000 4 530 448 0,57 0 0 9 296 35,8
Litvánia 71 850 6 775 493 1,06 71 850 6 775 493 1,06 0 0 62 159 86,5
Luxemburg 0 50 487 0,00 0 50 487 0,00 0 0 0 0
Magyarország 125 800 24 921 149 0,50 125 800 24 921 149 0,50 0 0 94 333 75,0
Málta 1 700 840  123 0,20 100 840  123 0,01 (–) 1 600 (–) 94,1 0 0
Hollandia 4 195 1 660 003 0,25 4 195 1 660 003 0,25 0 0 630 15,0
Ausztria 0 1 204 479 0,00 0 1 204 479 0,00 0 0 0 0
Lengyelország 135 078 65 221 853 0,21 113 430 67 185 549 0,17 (–) 21 648 (–) 16,0 102 506 90,4
Portugália 46 973 21 411 561 0,22 55 076 21 411 561 0,26 (+) 8 103 (+) 17, 3 50 739 92,1
Románia 171 989 19 213  037 0,90 171 989 19 213  037 0,90 0 0 115 903 67, 4
Szlovénia 49 555 4 101 049 1,21 49 555 4 101 049 1,21 0 0 1 250 2,5
Szlovákia 30 454 11 360 620 0,27 30 454 11 498 331 0,26 0 0 32 519 106,8
Finnország 1 933 1 595 966 0,12 552 1 595 966 0,03 (–) 1 381 (–) 71,4 184 33,3
Svédország 0 1 626 092 0,00 0 1 626 092 0,00 0 0 0 0
Egyesült Királyság 1 570 9 890 937 0,02 70 9 890 937 0,00 (–) 1 500 (–) 95,5 0 0
Határokon átnyúló 168 780 7 829 418 2,16 175 219 7 905 148 2,22 (+) 6 439 (+) 3,8 216 176 123,4
Összesen 2 715  276 344  221  981 0,79 2 765  899 346  717  163 0,80 (+) 50 623 (+) 1,9 2 063  753 74,6
Forrás:  Európai Számvevőszék, a Bizottság statisztikája alapján.
30 Mellékletek
Az ellenőrzött projektek mintája
Ország/régió ProjektcímUniós forrás 
(millió  euró)Főbb intézkedésekProjekttípus: A, 
B vagy C1Befejezés 
dátuma2A helyszíni 
vizsgálat előtt 
befejeződött 
projekt
Cseh Köztársaság 
(Környezetvédelmi 
operatív program) Természetvédelmi és tájvédelmi céllal az Ügynökség által kezelt Natura 2000 területek létrehozása 4,3Natura 2000 területek védettségi állapotának meghatározása;  populációfelmérési és monitoring-ke -
retrendszer létrehozásaB(Előrejelzés sze -
rint: 2015. január)Nem
A fogyatékos állatok központjának újjáépítése Vlašimban 1,9 A fogyatékos állatok központjának felújítása és kibővítése újabb épületekkel C 2012. február Igen
Ökológiai stabilitás területi rendszere Chotěšov községben 0,5 Biodiverzitási terület és két élőhely létrehozása/vadon élő állatok, zöld folyosók C 2011.  november Igen
Propast tó 1,4 A víztározó felújítása , árvízvédelmi intézkedések, új növényzet C 2011.  június Igen
Dolní Břežany: községi park 1,2 Park létrehozása, tereprendezéssel, pázsittelepítéssel, új fák és bokrok ültetésével együtt C 2010.  június Igen
Lovosice–Píšťany: halátjárók 0,9 Két halátjáró építése C 2010.  szeptember Igen
Spanyolország (Andalúzia 
operatív program)Helyreállítás a Guadaira folyó mentén Sevillában 9,2 Helyreállítás és a táj megújítása a folyó jobb partján C 2009.  december Igen
Helyreállítás a Guadalquivir folyó mentén Sevillában 5,0 Helyreállítás és a táj megújítása a folyó bal partján C 2009.  október Igen
Isla Canela dűnerendszerének helyreállítása és tengerparti kijárás 0,9 Egy 1300 méter hosszú tengerparti dűneszakasz helyreállítása C 2009.  május Igen
Mesterséges homokfeltöltés Mazagón tengerpartján 1,6 Homokfeltöltés egy 600 méter hosszú partszakaszon a hiányzó üledék pótlására C 2009.  június Igen
Sancti-Petri várának helyreállítása 3,1 Helyreállítási munkálatok a várban C 2010.  október Igen
Élőhely-helyreállítás fenyvesek honosítása révén 1,9 Ágmetszés és bokrok kivágása, fenyők ritkítása, eukaliptuszok kivágása és metszése C 2011.  november Igen
Helyreállítás a Guadianain folyó mentén Huelva tartományban 0,8 A meglévő növényzet kezelése, őshonos fajok ültetése, vizes élőhelyek létrehozása C 2009.  június Igen
Franciaország (Nord-Pas-de-
Calais operatív program)Sárkány! Az én kertemben? (két szakasz) 0,3 Élőhely-helyreállítás, tájékoztatás C2013. június 
(a második szakasz 
vége)Nem
A „Grand Site des Deux Caps” művelet (1. szakasz) 2,8 Ökológiai tereprendezés, zöld területek helyreállítása C 2012.  december Igen
A „Grand Site des Deux Caps” művelet (2. szakasz) 0,6 A helyreállítási munkában részt vevők bére C 2012.  december Igen
Veszélyeztetett természetes élőhelyek fenntartható irányítási rendszerének helyreállítása, illetve 
létrehozása0,4 Tájhelyreállítás, tudatosságnövelés és kommunikáció C 2011.  december Igen
Tengerparti örökség és vizes élőhelyek tájvédelme 1,5 Földvásárlás C 2012.  május Igen
A „Fort Vert” terület tájvédelme 1,5 Földvásárlás C 2009.  november Igen
1 Projekttípusok:
A = Tudatosságnövelő és oktató intézkedések
B = Tudatosságnövelő és oktató intézkedések
C = Konkrét védelmi intézkedések
2 18 projekt esetében nem sikerült tartani az eredeti befejezési időpontot. Öt projekt késett hat hónapnál többet: két projekt földvásárlási  
nehézségek miatt, három pedig a közbeszerzési eljárás problémái miatt (két esetben ez egy évnél nagyobb késést okozott).III. melléklet
31 Mellékletek
Az ellenőrzött projektek mintája
Ország/régió ProjektcímUniós forrás 
(millió  euró)Főbb intézkedésekProjekttípus: A, 
B vagy C1Befejezés 
dátuma2A helyszíni 
vizsgálat előtt 
befejeződött 
projekt
Cseh Köztársaság 
(Környezetvédelmi 
operatív program) Természetvédelmi és tájvédelmi céllal az Ügynökség által kezelt Natura 2000 területek létrehozása 4,3Natura 2000 területek védettségi állapotának meghatározása;  populációfelmérési és monitoring-ke -
retrendszer létrehozásaB(Előrejelzés sze -
rint: 2015. január)Nem
A fogyatékos állatok központjának újjáépítése Vlašimban 1,9 A fogyatékos állatok központjának felújítása és kibővítése újabb épületekkel C 2012. február Igen
Ökológiai stabilitás területi rendszere Chotěšov községben 0,5 Biodiverzitási terület és két élőhely létrehozása/vadon élő állatok, zöld folyosók C 2011.  november Igen
Propast tó 1,4 A víztározó felújítása , árvízvédelmi intézkedések, új növényzet C 2011.  június Igen
Dolní Břežany: községi park 1,2 Park létrehozása, tereprendezéssel, pázsittelepítéssel, új fák és bokrok ültetésével együtt C 2010.  június Igen
Lovosice–Píšťany: halátjárók 0,9 Két halátjáró építése C 2010.  szeptember Igen
Spanyolország (Andalúzia 
operatív program)Helyreállítás a Guadaira folyó mentén Sevillában 9,2 Helyreállítás és a táj megújítása a folyó jobb partján C 2009.  december Igen
Helyreállítás a Guadalquivir folyó mentén Sevillában 5,0 Helyreállítás és a táj megújítása a folyó bal partján C 2009.  október Igen
Isla Canela dűnerendszerének helyreállítása és tengerparti kijárás 0,9 Egy 1300 méter hosszú tengerparti dűneszakasz helyreállítása C 2009.  május Igen
Mesterséges homokfeltöltés Mazagón tengerpartján 1,6 Homokfeltöltés egy 600 méter hosszú partszakaszon a hiányzó üledék pótlására C 2009.  június Igen
Sancti-Petri várának helyreállítása 3,1 Helyreállítási munkálatok a várban C 2010.  október Igen
Élőhely-helyreállítás fenyvesek honosítása révén 1,9 Ágmetszés és bokrok kivágása, fenyők ritkítása, eukaliptuszok kivágása és metszése C 2011.  november Igen
Helyreállítás a Guadianain folyó mentén Huelva tartományban 0,8 A meglévő növényzet kezelése, őshonos fajok ültetése, vizes élőhelyek létrehozása C 2009.  június Igen
Franciaország (Nord-Pas-de-
Calais operatív program)Sárkány! Az én kertemben? (két szakasz) 0,3 Élőhely-helyreállítás, tájékoztatás C2013. június 
(a második szakasz 
vége)Nem
A „Grand Site des Deux Caps” művelet (1. szakasz) 2,8 Ökológiai tereprendezés, zöld területek helyreállítása C 2012.  december Igen
A „Grand Site des Deux Caps” művelet (2. szakasz) 0,6 A helyreállítási munkában részt vevők bére C 2012.  december Igen
Veszélyeztetett természetes élőhelyek fenntartható irányítási rendszerének helyreállítása, illetve 
létrehozása0,4 Tájhelyreállítás, tudatosságnövelés és kommunikáció C 2011.  december Igen
Tengerparti örökség és vizes élőhelyek tájvédelme 1,5 Földvásárlás C 2012.  május Igen
A „Fort Vert” terület tájvédelme 1,5 Földvásárlás C 2009.  november Igen
1 Projekttípusok:
A = Tudatosságnövelő és oktató intézkedések
B = Tudatosságnövelő és oktató intézkedések
C = Konkrét védelmi intézkedések
2 18 projekt esetében nem sikerült tartani az eredeti befejezési időpontot. Öt projekt késett hat hónapnál többet: két projekt földvásárlási  
nehézségek miatt, három pedig a közbeszerzési eljárás problémái miatt (két esetben ez egy évnél nagyobb késést okozott).
32 Mellékletek
Ország/régió ProjektcímUniós forrás 
(millió  euró)Főbb intézkedésekProjekttípus: A, 
B vagy C1Befejezés 
dátuma2A helyszíni 
vizsgálat előtt 
befejeződött 
projekt
Lengyelország (Infrastruktúra 
és környezetvédelem operatív 
program)Környezeti szempontból védett területek vadvédelme az idegenforgalom terelésével 0,3Földhasználattal kapcsolatos munkálatok (pl. planírozás, meglévő épületek lebontása), turisztikai 
infrastruktúra kiépítéseC 2012.  május Igen
Aktív nyírfajdvédelem a knyszyńskai őserdő különleges Natura 2000 madárvédelmi területén 0,6 A nyírfajd optimális  élőhelyének megőrzése C 2011.  december Igen
Nemzeti Siketfajdvédelmi Program 0,2A nemzeti program előkészítése (A siketfajd élőhelyeinek  élőhelyminőség-monitoringja és az országos 
siketfajdállomány monitoringja) B 2011.  december Igen
Védelmi cselekvési tervek előkészítése a lengyelországi Natura 2000 területekre nézve 5,8 Védelmi tervek előkészítése 406 Natura 2000 területre nézve B(Előrejelzés sze -
rint: 2014.  április)Nem
Ökológiai beavatkozások: növekvő állami részvétel a Natura 2000 területek védelmében 0,1 Oktatási anyagok, honlap elkészítése, képzés és tanulmányutak A 2011. február Igen
Közelebb a természethez: helyi környezetvédelmi felelősök megtalálása és kiképzése 0,2 Oktatási és tájékoztató anyagok közzététele, honlap A 2012.  március Igen
Románia (Környezetvédelmi 
operatív program)Az irányítási terv és a stratégia előkészítésénél felhasználható digitális térképészeti segédeszköz 0,8 Nagy felbontású digitális térkép készítése a Duna-delta Bioszféra Rezervátumáról B 2012.  október Igen
A biodiverzitás helyzetének javítása a tengeri ágazatban tudatosságnövelés és tájékoztatás révén 2,8 Látogatóközpont építése, turisztikai útvonalak és információs pontok létrehozása A(Előrejel -
zés szerint: 
2015.  december)Nem
Integrált információs rendszer: az ökoszisztémák jobb megőrzésének támogatása 3,6Integrált információs rendszer létrehozása a Duna-delta Bioszféra Rezervátumának irányító hatósága 
részéreB 2011.  november Igen
Irányítási intézkedések a ROSSCI0066 sz. közösségi jelentőségű tengeri természeti terület tekintetében 5,8 Víz alatti élőhelyek és fajok számbavétele, a tengeri terület feltérképezése B 2013.  október Nem
A közösségi jelentőségű fajok kezelésével kapcsolatos intézkedések a Vânători Neamţ Természeti Parkban 0,2 A fajok számbavétele, látogatóközpont, információs pontok, tanösvény B 2011.  május Igen
A bölények helyzetének javítása a Vânători Neamţ Természeti Parkban 0,2 Bölénytámogató infrastruktúra, ismeretterjesztő tevékenységek C 2013.  május Nem
RO-NT3 projekt: „Közös biodiverzitási megközelítés Secu rezervátumában és a Vânători Neamţ Természeti 
Parkban”0,2 Az állatállomány felmérése és adatbázis készítése B 2013.  május Nem
1 Projekttípusok:
A = Tudatosságnövelő és oktató intézkedések
B = Tudatosságnövelő és oktató intézkedések
C = Konkrét védelmi intézkedések
2 18 projekt esetében nem sikerült tartani az eredeti befejezési időpontot. Öt projekt késett hat hónapnál többet: két projekt földvásárlási  
nehézségek miatt, három pedig a közbeszerzési eljárás problémái miatt (két esetben ez egy évnél nagyobb késést okozott).III. melléklet
33 Mellékletek
Ország/régió ProjektcímUniós forrás 
(millió  euró)Főbb intézkedésekProjekttípus: A, 
B vagy C1Befejezés 
dátuma2A helyszíni 
vizsgálat előtt 
befejeződött 
projekt
Lengyelország (Infrastruktúra 
és környezetvédelem operatív 
program)Környezeti szempontból védett területek vadvédelme az idegenforgalom terelésével 0,3Földhasználattal kapcsolatos munkálatok (pl. planírozás, meglévő épületek lebontása), turisztikai 
infrastruktúra kiépítéseC 2012.  május Igen
Aktív nyírfajdvédelem a knyszyńskai őserdő különleges Natura 2000 madárvédelmi területén 0,6 A nyírfajd optimális  élőhelyének megőrzése C 2011.  december Igen
Nemzeti Siketfajdvédelmi Program 0,2A nemzeti program előkészítése (A siketfajd élőhelyeinek  élőhelyminőség-monitoringja és az országos 
siketfajdállomány monitoringja) B 2011.  december Igen
Védelmi cselekvési tervek előkészítése a lengyelországi Natura 2000 területekre nézve 5,8 Védelmi tervek előkészítése 406 Natura 2000 területre nézve B(Előrejelzés sze -
rint: 2014.  április)Nem
Ökológiai beavatkozások: növekvő állami részvétel a Natura 2000 területek védelmében 0,1 Oktatási anyagok, honlap elkészítése, képzés és tanulmányutak A 2011. február Igen
Közelebb a természethez: helyi környezetvédelmi felelősök megtalálása és kiképzése 0,2 Oktatási és tájékoztató anyagok közzététele, honlap A 2012.  március Igen
Románia (Környezetvédelmi 
operatív program)Az irányítási terv és a stratégia előkészítésénél felhasználható digitális térképészeti segédeszköz 0,8 Nagy felbontású digitális térkép készítése a Duna-delta Bioszféra Rezervátumáról B 2012.  október Igen
A biodiverzitás helyzetének javítása a tengeri ágazatban tudatosságnövelés és tájékoztatás révén 2,8 Látogatóközpont építése, turisztikai útvonalak és információs pontok létrehozása A(Előrejel -
zés szerint: 
2015.  december)Nem
Integrált információs rendszer: az ökoszisztémák jobb megőrzésének támogatása 3,6Integrált információs rendszer létrehozása a Duna-delta Bioszféra Rezervátumának irányító hatósága 
részéreB 2011.  november Igen
Irányítási intézkedések a ROSSCI0066 sz. közösségi jelentőségű tengeri természeti terület tekintetében 5,8 Víz alatti élőhelyek és fajok számbavétele, a tengeri terület feltérképezése B 2013.  október Nem
A közösségi jelentőségű fajok kezelésével kapcsolatos intézkedések a Vânători Neamţ Természeti Parkban 0,2 A fajok számbavétele, látogatóközpont, információs pontok, tanösvény B 2011.  május Igen
A bölények helyzetének javítása a Vânători Neamţ Természeti Parkban 0,2 Bölénytámogató infrastruktúra, ismeretterjesztő tevékenységek C 2013.  május Nem
RO-NT3 projekt: „Közös biodiverzitási megközelítés Secu rezervátumában és a Vânători Neamţ Természeti 
Parkban”0,2 Az állatállomány felmérése és adatbázis készítése B 2013.  május Nem
1 Projekttípusok:
A = Tudatosságnövelő és oktató intézkedések
B = Tudatosságnövelő és oktató intézkedések
C = Konkrét védelmi intézkedések
2 18 projekt esetében nem sikerült tartani az eredeti befejezési időpontot. Öt projekt késett hat hónapnál többet: két projekt földvásárlási  
nehézségek miatt, három pedig a közbeszerzési eljárás problémái miatt (két esetben ez egy évnél nagyobb késést okozott).
34 Mellékletek IV. mellékletA kü lönböző uniós források által kínált lehetőségek a biodiverzitási stratégia 
számára a 2007–2013-as pénz ügyi keret keretében, a Bizottság adatai szerint
Uniós politikaFőbb biodiverzitási intézkedések
(közvetlen és közvetett)2007–
2013 ‑as 
költségvetés
(millió euró)A biodiverzitási 
stratégia fő rele ‑
váns célkitűzéseFőbb kedvezményezettek
Közös agrárpolitikaA biodiverzitás védelme, kezelési és 
helyreállítási intézkedések mezőgazdasági 
és erdei élőhelyeken
Natura 2000 kifizetések; agrár-környe -
zetvédelmi és erdő-környezetvédelmi 
kifizetések
Képzéstámogatás, tanácsadási szolgál -
tatások, a vidéki örökség megőrzése és 
korszerűsítése42 7003. cél:
Mezőgazdaság és 
erdészet
1. cél:
Természetvédelem
2. cél:
HelyreállításRendszeres, feltételes kifizetések 
mezőgazdasági termelőknek és 
erdőtulajdonosoknak
Specifikus célok (pl. a vidéki gazdaság 
diverzifikációja) egyéb kedvezménye -
zettjei vidéki területeken
Közös halászati politikaVízi környezetvédelmi intézkedések
A vízi állat- és növényvilág védelme
A part menti környezet védelmeNincs adat4. cél:
HalászatTámogathatóak: part menti kö -
zösségek, termelői szervezetek és 
egyéb kedvezményezettek tengeri 
területeken
Kohéziós politikaA biodiverzitás és a természetvédelem 
előmozdítása
A természeti értékek népszerűsítése
A természeti örökség védelme és 
fejlesztése
A munkavállalóknak és a vállalatoknak 
nyújtott segítség abban, hogy alkalmaz -
kodni tudjanak az új környezeti kihívások -
hoz; a természetvédelem előmozdítása a 
magánszektor irányítóinak körében5 2321. cél:
Természetvédelem
2. cél:
HelyreállításMindenfajta kedvezményezett
Pénzügyileg az elmaradott régiókra 
összpontosít, valamint a regionális ver -
senyképesség és foglalkoztatás javítása 
érdekében más régiókra is
Egyszeri beruházások/infrastruktúra 
társfinanszírozása
Környezetvédelmi politi -
ka (LIFE+)Bevált innovatív gyakorlatok, demonstrá -
ciós projektek és intézkedések1201. cél:
Természetvédelem
2. cél:
Helyreállítás
5. cél:
Invazív tájidegen fajokTámogathatóak: számos köz- és ma -
gánszervezet, illetve magánszemélyek
Programirányítás a Bizottság részéről
Nem rutinszerű környezetvédelmi 
kiadások
KutatáspolitikaA természetes és az ember által létre -
hozott erőforrások és a biodiverzitás 
megőrzése és a velük való fenntartható 
gazdálkodás
A tengeri környezettel való gazdálkodás
A fenntartható fejlődést szolgáló előrejel -
zési módszerek és értékelési eszközök1101. cél:
Természetvédelem
2. cél:
HelyreállításTámogathatóak: kutatási tevé -
kenységet végző közszervezetek és 
magánvállalkozások
KülpolitikaA biológiai változatosság megőrzéséről 
szóló nemzetközi egyezményből (CBD) 
eredő kötelezettségek teljesítésének 
támogatása1146. cél:
Globális biodiverzitásTámogathatóak: fejlődő országok és 
partnerszervezetek, valamint nemzet -
közi szervezetek és EU-ügynökségek
Forrás:  Az Európai Bizottság szolgálati munkadokumentuma, SEC(2011) 540 végleges, 2011.5.3.
35
Jóllehet a 2014 és 2020 közötti programozási időszak -
ban a biodiverzitás nem élvez prioritást az 
ERFA -rendeletben meghatározott tematikus koncent -
ráció (4. cikk) alapján, a Bizottság egyedi útmutatót 
(„Guide to multi -benefit cohesion policy investments 
in nature and green infrastructure” [Útmutató a termé -
szetbe és a környezetbarát infrastruktúrába történő, sok 
előnnyel járó kohéziós politikai beruházásokhoz]) tett 
közzé az irányító hatóságok számára annak érdekében, 
hogy támogassák a hatóságokat ebben a munkában.
Ehhez kapcsolódik, hogy az Unió 2020-ig szóló 
biodiverzitási stratégiájának 5. intézkedése előírja, hogy 
a tagállamok a Bizottság segítségével 2014-ig térképez -
zék fel és értékeljék a területükön található ökosziszté -
mák és ökoszisztéma -szolgáltatásaik állapotát. A Bizott -
ság szolgálatai – a Környezetvédelmi Főigazgatóság 
(DG ENV) és a Közös Kutatóközpont (JRC) –, valamint 
az Európai Környezetvédelmi Ügynökség elkészítettek 
két jelentést, amelyeket a tagállamok felhasználhatnak 
e munka elvégzése során.
Az említett stratégia 6a. intézkedése előírja továbbá, 
hogy a tagállamok a Bizottság segítségével 2014-ig 
stratégiai keretet határoznak meg az ökoszisztémák 
szubnacionális, nemzeti és uniós szintű helyreállí -
tásával kapcsolatos prioritások megállapításához. 
A Bizottság két konzultációs jelentést tett közzé ebben 
a témában, ezek egyike becslést tartalmaz arról, hogy 
milyen költségekkel jár annak a célnak az elérése, hogy 
2020-ig helyreállítsák a leromlott ökoszisztémák 15%-
át, továbbá ajánlásokat fogalmaz meg a tagállamok 
számára.
A Bizottság a biodiverzitás figyelembevételéről szóló 
iránymutatást kíván közzétenni, amely segítséget nyújt 
a tagállamoknak annak megállapításához, hogy milyen 
lehetőségekkel rendelkeznek többek között az ERFA- n 
belül.
VI b)
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság és az egyes 
tagállamok között megtárgyalt partnerségi megálla -
podások fontos eszközt nyújtanak a különböző uniós 
alapok egymást kiegészítő jellegének biztosításához. 
A belső szolgálatközi konzultációk során áttekintik az 
ERFA által támogatott és a vidékfejlesztési programokat 
annak érdekében, hogy maximálisan érvényesítsék az 
ERFA és az EMVA egymást kiegészítő jellegét. Ez az átvi -
lágítás a fontossági sorrendet követő intézkedési terven 
alapul a Natura 2000-et érintő valamennyi kérdésben.Összefoglalás
IV
A Bizottság hálás a Számvevőszék értékeléséért, 
amelynek észrevételei rendkívül hasznosak lesznek 
a programok következő generációjának végrehajtása 
során.
A Bizottság emlékeztet arra, hogy az ERFA célja gaz -
dasági, társadalmi és területi különbségek csökken -
tése. Bár a program más célok mellett a biodiverzitás 
célkitűzéseit is elősegítheti, nem kifejezetten 
a biodiverzitás előmozdítására szolgáló eszközként 
alakították ki.
V
A Bizottság várakozása szerint javítani fogja a moni -
toring és jelentéstételi kapacitást, hogy az új prog -
ramozási időszakban (2014–2020) konkrét célokat 
és eredménymutatókat vezetnek be, amelyek adott 
esetben a biodiverzitásra is kiterjednek.
Az előkészítő tevékenység – az ERFA -ból finanszírozott 
munkát is ideértve – a helyes projektvégrehatás elő -
feltétele. Ennek során rakják le a jövőbeni tevékeny -
ségek (és a biodiverzitás megőrzése terén jelentkező 
előnyök elérésének) alapjait. Ezeket az intézkedéseket 
várhatóan nemcsak az ERFA -ból fogják támogatni, 
hanem egyéb uniós alapokból (például az EMVA -ból) 
is, valamint a nemzeti források szintén felhasználhatók 
a projektek végrehajtására.
VI a)
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság ennek 
megfelelően támogatja a tagállamokat abban, hogy 
a biodiverzitás helyreállítását prioritásként belefoglal -
ják megfelelő operatív programjaikba. A strukturális 
alapok megosztott irányítása keretében a tagállamok 
célokat javasolnak és kiválasztják azokat a konkrét 
szükségleteiknek megfelelő beruházási prioritásokat, 
amelyeket megtárgyalnak a Bizottsággal. E prioritá -
sokhoz eredmény- és outputmutatók kapcsolódnak. 
A program elfogadását követően a tagállamok kivá -
lasztják és végrehajtják a projekteket.A Bizottság  
válaszai
A Bizottság válaszai 36
meghatározott output- és eredménymutatók, az értéke -
lési eljárások pedig kötelezőek.
VII c)
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és már megkezdte 
a kért intézkedéseket. Az 1303/2013/EU közös rendelke -
zésekről szóló rendelet 13. cikke tekintetében a Bizott -
ság iránymutatást tesz közzé a kedvezményezettek 
számára, amely arra vonatkozó információkat tartalmaz, 
hogy miként aknázható ki az európai strukturális és 
beruházási alapok, valamint az egyéb uniós eszközök 
közötti kiegészítő jelleg. Az említett útmutató magában 
foglal egy, a kiegészítő jellegre vonatkozó szakaszt is.
A Bizottság – például a természettel és biodiverzitással 
foglalkozó koordináló csoport, valamint a környezet -
védelmi hatóságok európai hálózatával foglalkozó 
munkacsoport keretében  – rendszeresen információt 
cserél a tagállamokkal és tanácsot ad számukra arról, 
hogy hogyan használhatják fel a különböző alapokat 
a biodiverzitás céljából.
VIII
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és meghozza a kért 
intézkedéseket. A 2014 és 2020 közötti végrehajtási 
aktusok meghatározzák a felülvizsgált besorolási 
rendszert, amelynek célja, hogy tájékoztatást nyújtson 
a kohéziós politika keretében tett beruházásokról. 
A Bizottság az említett tájékoztatási rendszer kereté -
ben létrehozta a biodiverzitáshoz kapcsolódó kiadások 
nyomon követését szolgáló mechanizmust, amely 
lehetővé teszi majd az ERFA és a Kohéziós Alap kereté -
ben a biodiverzitásra fordított közvetlen és közvetett 
kiadások nyilvántartását. Az adatok megbízhatósága 
a tagállamok által szolgáltatott adatok minőségétől 
függ majd.
A Bizottság dolgozik a biodiverzitási célú kiadások 
hatékonyabb nyomon követésén, összhangban a bioló -
giai sokféleséggel kapcsolatos szempontoknak a kulcs -
ágazatokban történő érvényesítésére vonatkozó uniós 
kötelezettségvállalásokkal, valamint a Biológiai Sokféle -
ség Egyezmény szerinti nemzetközi kötelezettségekkel. 
A 2015. évi programindokolásokba beépítenek majd 
egy kifejezetten a biodiverzitási célú kiadások nyomon 
követésével foglalkozó szakaszt, a Bizottság pedig már 
dolgozik az uniós költségvetésen belüli, biodiverzitási 
célú kiadások nyomon követésére szolgáló módszer 
javításán.VI c)
Elsősorban a tagállamok felelnek a program megosztott 
irányítás keretében történő végrehajtásáért. A Bizottság 
ezért úgy véli, hogy ezt az ajánlást a programhatósá -
gokhoz kellene címezni. A vonatkozó jogi előírások 
alapján a program monitoringbizottsága  – amelyben 
a Bizottság megfigyelőként vesz részt – elsődleges sze -
repet játszik az előrehaladás figyelemmel kísérésében 
és a végrehajtási nehézségek kezelésében. A Bizottság 
éves végrehajtási jelentéseinek és éves áttekintő érte -
kezleteinek vizsgálata révén kíséri figyelemmel a prog -
ramok eredményességét, és azonosítja a hatékony vég -
rehajtás esetleges akadályait. Az eredményességmérési 
keret e célra szolgáló kiegészítő eszköz.
A 2014 és 2020 közötti időszakban a projektkiválasz -
tásról és a témánkénti ráfordításról szóló éves jelenté -
seknek, az egyedi eredménymutatóknak, a közös és az 
egyedi outputmutatóknak, valamint a hatásértékelések -
nek köszönhetően világosabbak lesznek a monitoring 
és értékelési követelmények.
Az operatív programok közös mutatókat tartalmaz -
nak majd, és a programokba belefoglalhatják azo -
kat az egyedi mutatókat is (például adott esetben 
a biodiverzitásra vonatkozókat), amelyeket az irányító és 
végrehajtó hatóság alkalmazott a programok megvaló -
sításának figyelemmel kísérésére, és megfelelő esetben 
a Bizottság tájékoztatására. A Bizottság tehát 2016-tól 
éves adatokat és végrehajtási jelentéseket kap kézhez, 
amelyek nagyobb betekintést nyújtanak az előrehaladás 
és az eredményesség alakulására.
VII a)
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság ezen 
ajánlásra válaszul a környezetvédelmi hatóságok és 
irányító hatóságok kohéziós politikára irányuló euró -
pai hálózatában (ENEA -MA) hangsúlyozni fogja annak 
szükségességét, hogy konkrétabb védelmi intézkedé -
sek révén megfelelően nyomon kövessék az előkészítő 
intézkedéseket.
VII b)
A Bizottság egyetért ezzel az ajánlással. A 2013. decem -
berében kiigazított, a 2014 és 2020 közötti időszakra 
vonatkozó szabályozás azt a kötelezettséget állapítja 
meg a tagállamok számára, hogy minden prioritási ten -
gelyben legalább egy hatásvizsgálatot kell végezniük 
a programozási időszak folyamán. Az ilyen értékelések 
jellege a még ezután elfogadandó konkrét célkitű -
zésektől függ majd. A biodiverzitási célok világosan 
A Bizottság válaszai 37
12
A Bizottság 2011 elején elfogadta „Az Európa 2020 
keretei közötti fenntartható növekedéshez hozzájá -
ruló regionális politika” című közleményt, amely az 
ökoszisztéma -szolgáltatásokra és a biodiverzitásra 
vonatkozó stratégiai iránymutatást, tanácsadást és 
bevált gyakorlatokat tartalmaz. 2012-ben és 2013-ban 
nyomonkövetésként közzétettek két olyan iránymuta -
tást, amely egészben vagy részben a biodiverzitáshoz 
kapcsolódott („Guide to multi -benefit cohesion policy 
investments in nature and green infrastructure” 
[Útmutató a természetbe és a környezetbarát infra -
struktúrába történő, sok előnnyel járó kohéziós politikai 
beruházásokhoz], valamint “Guide on Connecting smart 
and sustainable growth through smart specialisation” 
(Útmutató az intelligens és a fenntartható növekedés -
nek az intelligens szakosodás segítségével történő 
összekapcsolásához).
Továbbá az 1303/2013/EU közös rendelkezésekről 
szóló rendelet lehetővé teszi a Bizottság számára hogy 
támogatást kínáljon a tagállamoknak a 2014–2020-as 
időszakra vonatkozó projektek előkészítéséhez és érté -
keléséhez (lásd az 58. cikket – Technikai segítségnyújtás 
a Bizottság kezdeményezésére).
Észrevételek
19
A Bizottság 2012-ben és 2013 elején kidolgozta az 
összes érintett uniós eszköz, többek között az ERFA 
biodiverzitási vonatkozású kiadásainak nyomon követé -
sére vonatkozó kezdeti iránymutatást.
20
Az ERFA az 5. célkitűzés terén is (idegenhonos özönfa -
jok) kínál finanszírozási lehetőségeket.
A Bizottság egy üttes válasza a 22–24. 
észrevételekre
A Bizottság arra ösztönözte a tagállamokat, hogy 
mérlegeljék tovább az ökoszisztémák és a biodiverzitás 
támogatásának lehetőségeit, szem előtt tartva a 
2014–2020-as időszakra vonatkozó, jövőben elkészí -
tendő programokat.
A Bizottság kifejezetten a biodiverzitással foglalkozó 
munkacsoportot hozott létre a környezetvédelmi ható -
ságok és irányító hatóságok kohéziós politikára irányuló Bevezetés
06
Az „integrált finanszírozás” kifejezés arra utal, hogy 
a természeti és biodiverzitási célú beruházásokat 
az uniós finanszírozási eszközökbe csatornázzák 
be (ahelyett, hogy kifejezetten erre szolgáló alapot 
hoznának létre). Következtetésképpen a természeti 
és biodiverzitási célú finanszírozásnak összhangban 
kell állnia az említett eszközök átfogó célkitűzéseivel 
(pl. a regionális fejlesztés, a munkahelyteremtés és 
a növekedés, a vidéki térségek fejlesztése stb.). Csak 
a LIFE biztosít kifejezetten természeti és biodiverzitási 
célú finanszírozást.
09
A Bizottság szerint a 2007–2013-as programozási 
időszakban a turizmus címben (a természeti értékek 
népszerűsítése) további 0,8 milliárd eurót különítettek 
el a biodiverzitás céljaira1.
10
A Bizottság becslése szerint a biodiverzitási célú 
közvetett  ERFA hozzájárulás  – az alábbi kiadási 
kategóriák figyelembevételével  – összességében 
véve 13,2 milliárd eurót tesz ki (2007–2013-as progra -
mozási időszakra elkülönített, meghatározott össze -
gek): 44. (Háztartási és ipari hulladékok kezelése), 
46. (Vízkezelés [szennyvíz ]), 48. (Integrált megelőzés 
és szennyezés -ellenőrzés), 49. (Az éghajlatváltozás 
csökkentése és az ahhoz való alkalmazkodás), 50. 
(Ipari területek és szennyezett talaj rehabilitációja), 53. 
(Kockázatmegelőzés), 54. (Egyéb rendelkezések a kör -
nyezet megóvására és a kockázatok megelőzésére), 
56. (A természeti örökség védelme és fejlesztése), 
amennyiben 40%-os csökkentő tényezőt alkalmazunk 
az összes említett kategória esetében. A módszertan 
részletesebb ismertetése megtalálható a Biológiai 
Sokféleség Egyezményről szóló uniós jelentésben.2
1 http://www.cbd.int/financial/oda/European%20commission -pre
liminary -reporting -framework-2014-en.xlsx
2 http://www.cbd.int/financial/oda/European%20commission -pre
liminary -reporting -framework-2014-en.xlsx
A Bizottság válaszai 38
európai hálózatán (ENEA -MA) belül, továbbá közzétette 
a már említett útmutatót, hogy támogatást nyújtson 
a tagállamoknak és azok hatóságainak a pénzügyi fel -
vevőképesség terén. Több esemény révén biztosították, 
hogy célzott munkát végezzenek a tagállamokban ezen 
a területen (tanácsi munkacsoportok).
1. háttérmagyarázat
1.  A Bizottság arra törekszik, hogy meggyőzze a tag -
államokat, vegyék fel beruházási prioritásaik közé 
a természetet és a biodiverzitást. A Bizottság több 
útmutatót tett közzé e tárgyban (pl. „The economic 
benefits of the Natura 2000 network” [A Natura 2000 
hálózat által kínált gazdasági előnyök], „Handbook 
on financing Natura 2000” [Kézikönyv a Natura 2000 
finanszírozásáról]). A Bizottság emellett népszerű -
sítette a bevált gyakorlatokat, és egy sor szeminá -
riumot szervezett a tagállamokban a Natura 2000 
finanszírozásáról.
2.  A Bizottság elősegítette az operatív programok ink -
luzív és átlátható kidolgozását. A Natura 2000 finan -
szírozásáról a tagállamokban tartott szemináriumok 
célja többek között az, hogy bevonják az érdekelte -
ket a megfelelő operatív programok kidolgozásába.
3.  Az irányítási tervek és az egyéb irányítási intézkedé -
sek elfogadása nem haladt olyan gyorsan, ahogy kez -
detben várták, bár néhány tagállam nemrég jelentős 
előrelépést tett ezen a területen (pl. Franciaország, 
Magyarország és Lengyelország).
4.  A tagállamok igénybe vehetik a számukra ren -
delkezésre álló technikai segítségnyújtást, hogy 
kapacitásokat építsenek társadalmi, gazdasági és 
civil társadalmi partnereik körében. A fentiekhez 
kapcsolódik, hogy – nem utolsó sorban egy maga -
tartási kódex elfogadása révén – megerősítették az 
említett partnerek bevonását a 2014–2020-as időszak 
programjaiba.
5.  A Bizottság az európai szakpolitikákat átfogó és az 
összes európai intézményt és tagállamot bevonó 
kiadási programjainak megújítására és javítására 
irányuló jogalkotási kihívás környezetében annak 
lehetőségeit kereste, hogy miként könnyíthető meg 
az uniós polgárok és vállalkozások számára az uniós 
finanszírozáshoz való hozzáférés. Mindazonáltal 
adminisztratív intézkedésekre van szükség ahhoz, 
hogy az operatív program prioritásainak és elszá -
molhatósági szabályainak megfelelően hajtsák végre 
a projekteket. A technikai segítségnyújtás igénybe vehető a lehetséges kedvezményezettek adminiszt -
ratív kapacitásának javítása céljából.
25
A Bizottság álláspontja szerint a biodiverzitásra és 
a természetre irányuló beruházások szervesen kapcso -
lódnak az ERFA prioritásaihoz, így a növekedéshez és 
munkahelyteremtéshez, az éghajlatváltozás elleni küz -
delemhez, és a társadalmi kirekesztés csökkentéséhez. 
A Bizottság 2013 júniusában „Guide to multi -benefit 
cohesion policy investments in nature and green 
infrastructure” (Útmutató a természetbe és a környe -
zetbarát infrastruktúrába történő, sok előnnyel járó 
kohéziós politikai beruházásokhoz) címmel útmutatót 
tett közzé arról, hogy a biodiverzitásba történő beru -
házás sokféle társadalmi és gazdasági előnnyel járhat, 
valamint elősegítheti az integrált regionális fejlődést.
28
A Bizottság megbízást adott a biodiverzitási vonatko -
zású kiadások nyomon követésére vonatkozó kezdeti 
módszertan javítására. Munkaértekezletet terveznek, 
hogy tájékoztassák a tagállamokat és az érdekelteket 
a Bizottság nyomon követési módszereiről és a bevált 
gyakorlatokról.
A besorolási rendszer információs rendszereszköz és 
nem határozza meg az elszámolhatóságot. Az ERFA -ra, 
a Kohéziós Alapra és az ESZA -ra vonatkozó általános 
rendelkezések megállapításáról (a 2007– 2013 közötti 
időszak) szóló 1083/2006/EK rendelet 37. cikke (1) 
bekezdésének d) pontja, amely létrehozta a rendszert, 
egyértelműen kimondta, hogy a besorolás tájékoz -
tató jellegű. Az integrált projektek helyes besorolása 
különösen nagy kihívást jelent ebben az információs 
rendszerben.
29
Az előkészítő intézkedések gyakran szükséges előfel -
tételt jelentenek a helyszíni védelmi, zöld infrastruktu -
rális és helyreállítási intézkedésekhez. A 2014–2020-as 
operatív programokban a tagállamoknak kiemelten 
kell kezelniük a korábbi előkészítő tanulmányokon 
alapuló helyszíni védelmi, zöld infrastrukturális és 
helyreállítási intézkedéseket.
4. háttérmagyarázat – Harmadik 
bekezdés
 Az ország megfelelő földnyilvántartásának hiánya 
A Bizottság válaszai 39
31
A Bizottság egyetért azzal, hogy a programok intézke -
déseinek vonatkozásában el kell végezni a programok 
hatásának értékelését. A projekthatások értékelése 
bevált gyakorlatnak is tekinthető, bár a projektszintű 
értékelés költsége aránytalanul magas lehet. Ezért 
a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó szabályo -
zás azt a kötelezettséget állapítja meg a tagállamok 
számára, hogy minden prioritási tengelyben legalább 
egy hatásértékelést kell végezniük a programozási 
időszak folyamán.
6. háttérmagyarázat – Harmadik 
bekezdés
A Bizottság megállapította az uniós jogszabályok 
megsértését a Sulina tengerpartján történt nemzeti 
fejlesztések tekintetében, és kötelezettségszegési 
eljárást indított (2010/4024. sz. ügy, 2010. május 7-én 
felszólító levelet küldtek Romániának).
33
A biodiverzitási beruházások hatásának hatékony 
monitoringja megfelelő mutatókat és statisztikai 
adatokat igényel. E mutatókat a projekt kialakításának 
szakaszában kell elfogadni. A biodiverzitás előmozdí -
tása érdekében kialakított számos projekt esetében 
várható időbeli különbség az intézkedések megho -
zatala, valamint a biodiverzitás megőrzése tekinte -
tében adott pozitív fejlemények igazolása között. 
A megfelelő fizikai és hidrológiai feltételek megte -
remthetők, az egészséges ökoszisztémák és a gazdag 
biodiverzitás kialakulása azonban időt vesz igénybe. 
A projekt sikerességére vonatkozó konkrét mutatókat 
a projekt kialakításának szakaszában kell kidolgozni és 
elfogadni. Sok esetben a biodiverzitást érintő konk -
rét pozitív hatások esetleg csak több évvel a projekt 
formális lezárása után jelentkeznek.
Ezért nehéz feladat kidolgozni a biodiverzitásra 
gyakorolt hatások monitoringjával és értékelésével 
kapcsolatos eredménymutatókat. Ehhez átfogó adat -
gyűjtésre és tudásalapunk szélesítésére van szükség. 
Az intézkedések – például az EU 2020-as biodiverzitási 
stratégiája keretében az ökoszisztéma és az öko -
szisztéma -szolgáltatások feltérképezése és értéke -
lése – támogatása elvezet a biodiverzitás jelenlegi 
állapotának jobb megértéséhez, konstruktív védelmi/
helyreállítási célok meghatározásához és a megfelelő 
monitoringhoz és értékeléshez.komoly akadályt jelent a területrendezési és -fejlesz -
tés előtt számos ágazatban, a környezetvédelmet is 
beleértve. A Bizottság és a román hatóságok megálla -
podtak arról, hogy ezt a 2014–2020-as programozási 
időszak egyik legfontosabb finanszírozási prioritásá -
nak tekintik.
5. háttérmagyarázat – Első bekezdés
A megosztott irányítás keretében a tagállamok felelnek 
az 50  millió  euró alatti projektek kidolgozásáért, kivá -
lasztásáért és végrehajtásáért.
E probléma kezelésének ösztönzése (a jóváhagyási 
folyamat késedelmeinek és a projektek hatókörére 
vonatkozó gyakori módosítások elkerülése) érdekében 
a Bizottság a Cseh Köztársaság 2014–2010-as környe -
zetvédelmi operatív programjának tárgyalása során 
figyelembe veszi a Számvevőszék észrevételeit.
5. háttérmagyarázat – Második 
bekezdés
A „Nemzeti Siketfajdvédelmi Program” dokumentá -
ciójának kidolgozása csak a projekt egyik eleme volt. 
A további elemek a következők voltak: a lengyelországi 
siketfajd állomány figyelemmel kísérése, a faj 39 élőhe -
lye védelmi állapotának felmérése, valamint 20 szakér -
tői munkaértekezlet. A projekt említett összes elemét 
megvalósították. A projekt tehát hozzájárult a siketfajd 
lengyelországi védettségi helyzetével kapcsolatos 
tudásalap javításához. A Környezetvédelmi Főigazgató -
ság észrevételei alapján a kedvezményezettnél jelenleg 
a nemzeti program elfogadása céljából kidolgozott 
dokumentáció felülvizsgálata zajlik.
5. háttérmagyarázat – Harmadik 
bekezd és
A fajok védelmét célzó nemzeti cselekvési programok 
kidolgozása és elfogadása hosszú folyamat (amely 
szükségessé teszi a különböző, nemzeti, regionális 
és helyi szintű hatóságokkal és érdekeltekkel történő 
konzultációt). Az ERFA-projektek keretében kidolgozott 
dokumentáció a jövőbeni programok alapvető összete -
vője. Tovább javítja a fajokkal kapcsolatos tudásalapot, 
amely felhasználható a helyszíni védelmi intézkedések 
tervezéséhez (akár nemzeti programok hiányában is). 
A Környezetvédelmi Főigazgatóság nemrég az összes 
érdekelt részvételével jóváhagyási eljárást hozott létre 
a fajok védelmére vonatkozó különleges programok 
esetében, biztosítva ezáltal a biodiverzitási projektek 
megfelelő fenntarthatóságát.
A Bizottság válaszai 40
40
A tagállamok és hatóságaik választják ki és hajtják 
végre a társfinanszírozott projekteket. Ennek kere -
tében felelősek a támogatott projektek pénzügyi 
fenntarthatóságának biztosításáért, ideértve a közép- 
és hosszú távon szükséges kapcsolódást a helyi, 
regionális és nemzeti finanszírozási eszközökhöz. 
A 2014–2020-as időszak tekintetében megerősítet -
ték a finanszírozási eszközök kohéziós politika révén 
történő mozgósításának lehetőségét, és a tagállamok 
ugyancsak élhetnek a természet és a biodiverzitás 
védelme terén kínálkozó, említett új lehetőségekkel.
11. háttérmagyarázat – Második 
bekezdés 
A projektgazdák a parkban szabadon engedendő 
bölények kiválasztásával kezelték a populáció geneti -
kai változékonyságának és életképességének kérdését. 
A projekt befejezése óta 5 további bölényt szerez -
tek be a saját költségükön, 3 új borjú pedig vadon 
született.
11. háttérmagyarázat – Harmadik 
bekezdés
Az ellenőrzéskor folyamatban volt a park irányítási ter -
vének a Környezetvédelmi Minisztérium általi jóváha -
gyása, a nemzeti jogi szabályozásnak megfelelően.
11. háttérmagyarázat – Negyedik 
bekezdés
A koordinációt a 2007–2013-as környezetvédelmi 
operatív program irányító hatósága biztosítja, amelyet 
a Környezetvédelmi és Éghajlatváltozási Minisztérium 
felügyelete alatt hoztak létre.
Következtetések és ajánlások
41
A Bizottság várakozása szerint javítani fogja moni -
toring és jelentéstételi kapacitását, hogy az új prog -
ramozási időszakban (2014–2020) konkrét célokat 
és eredménymutatókat vezetnek be, amelyek adott 
esetben a biodiverzitásra is kiterjednek.Egy üttes válasz a 34. bekezdésben és 
a 9. háttérmagyarázatban szereplő 
észrevételekre
Az ERFA operatív programok monitoringjának 
elemzésekor figyelembe kell venni az uniós szabályo -
kat. A spanyol programok (és a megfelelő mutatók) 
monitoringját ebben a vonatkozásban megfelelően 
végezték el az éves végrehajtási jelentések útján. 
Az utóbbiak felölelik a programszintű monitoringot 
(nem pedig a projektszintűt) és olyan mutatók érté -
keit, mint „A Natura 2000 területeken végrehajtott 
intézkedések”, „Rehabilitált területek”, „A környezet 
helyreállítása és regenerálása érdekében előirányzott 
intézkedések”, „A környezetvédelmi projektek száma”, 
„Az érintett partszakasz hossza”, „A Natura hálózatban 
szereplő élőhelyek és fajok helyreállítására irányuló 
intézkedések”.
35
A Bizottság egyetért a Számvevőszékkel abban, hogy 
monitoring hiányában nem lehetséges az eredmé -
nyek értékelése sem. Mindazonáltal a tagállamok 
a 2014–2020-as időszakban kötelesek eljárásokat 
létrehozni abból a célból, hogy a programból finanszí -
rozott valamennyi művelet hatékony mutatórendszert 
fogadjon el.
37
A megosztott igazgatás keretében a tagállamok és 
a tagállami hatóságok hajtják végre a projekteket, és 
nekik kell gondoskodniuk a projektek fenntarthatósá -
gáról, ideértve a pénzügyi támogatás helyi, regionális 
vagy nemzeti pénzeszközökből történő fenntartását.
A fenntartható eredmény eléréséhez az is nagyon 
fontos továbbá, hogy a helyi közösség vagy 
környezetvédelmmel foglalkozó nem kormányzati 
szervezet kötelezettséget vállaljon a helyszín javításo -
kat követő állapotának megőrzésére. Ehhez arra van 
szükség, hogy a projekt megkezdése előtt doku -
mentálják a beruházás szintjét (a pénzügyi mellett 
az emberi és anyagi erőforrásokat is), valamint hogy 
a közösség/nem kormányzati szervezet elfogadja azt, 
hogy a projekt végrehajtásának befejezésekor ő szol -
gáltatja ezeket a beruházásokat.
A Bizottság válaszai 41
és ökoszisztéma -szolgáltatásaik állapotát. A Bizottság 
szolgálatai – a Környezetvédelmi Főigazgatóság (DG 
ENV) és a Közös Kutatóközpont (JRC) –, valamint az 
Európai Környezetvédelmi Ügynökség elkészítettek 
két jelentést, amelyeket a tagállamok felhasználhatnak 
e munka elvégzése során.
Az említett stratégia 6a. intézkedése előírja továbbá, 
hogy a tagállamok a Bizottság segítségével 2014-ig 
stratégiai keretet határoznak meg az ökoszisztémák 
szubnacionális, nemzeti és uniós szintű helyreállí -
tásával kapcsolatos prioritások megállapításához. 
A Bizottság két konzultációs jelentést tett közzé ebben 
a témában, ezek egyike becslést tartalmaz arról, hogy 
milyen költségekkel jár annak a célnak az elérése, hogy 
2020-ig helyreállítsák a leromlott ökoszisztémák 15%-
át, továbbá ajánlásokat fogalmaz meg a tagállamok 
számára.
A Bizottság a biodiverzitás figyelembevételéről szóló 
iránymutatást kíván közzétenni, amely segítséget nyújt 
a tagállamoknak annak megállapításához, hogy milyen 
lehetőségekkel rendelkeznek többek között az ERFA- n 
belül.
1. ajánlás b)
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság és az egyes 
tagállamok között megtárgyalt partnerségi megálla -
podások fontos eszközt nyújtanak a különböző uniós 
alapok egymást kiegészítő jellegének biztosításához. 
A szolgálatközi konzultációk során áttekintik az operatív 
és a vidékfejlesztési programokat annak érdekében, 
hogy maximálisan érvényesítsék az ERFA és az EMVA 
egymást kiegészítő jellegét. Ez az átvilágítás a fontos -
sági sorrendet követő intézkedési terven alapul a Natura 
2000-et érintő valamennyi kérdésben.
1. ajánlás c)
Elsősorban a tagállamok felelnek a program megosztott 
irányítás keretében történő végrehajtásáért. A Bizottság 
ezért úgy véli, hogy ezt az ajánlást a programhatósá -
gokhoz kellene címezni. A vonatkozó jogi előírások 
alapján a program monitoringbizottsága  – amelyben 
a Bizottság megfigyelőként vesz részt – elsődleges sze -
repet játszik az előrehaladás figyelemmel kísérésében 
és a végrehajtási nehézségek kezelésében. A Bizottság 
éves végrehajtási jelentéseinek és éves áttekintő érte -
kezleteinek vizsgálata révén kíséri figyelemmel a prog -
ramok eredményességét, és azonosítja a hatékony vég -
rehajtás esetleges akadályait. Az eredményességmérési 
keret e célra szolgáló kiegészítő eszköz.Az előkészítő tevékenység – az ERFA -ból finanszírozott 
munkát is ideértve – a helyes projektvégrehajtás előfel -
tétele. Ennek során rakják le a jövőbeni tevékenységek 
(és a biodiverzitást érintő előnyök megvalósításának) 
alapjait. Ezeket az intézkedéseket várhatóan nemcsak az 
ERFA -ból fogják támogatni, hanem egyéb uniós alapok -
ból (például az EMVA -ból) is, valamint a nemzeti forrá -
sok szintén felhasználhatók a projektek végrehajtására.
42
A tagállamok választják ki az ERFA felhasználására 
vonatkozó prioritásaikat, sajátos jellemzőiknek, szük -
ségleteiknek és helyzetüknek megfelelően. A Bizott -
ság ennek keretében további támogatást nyújtott 
a tagállamoknak az ERFA 2014–2020-as biodiverzitási 
célú esetleges felhasználása tekintetében („Guide to 
multi -benefit cohesion policy investments in nature and 
green infrastructure” [Útmutató a természetbe és a kör -
nyezetbarát infrastruktúrába történő, sok előnnyel járó 
kohéziós politikai beruházásokhoz], valamint kézikönyv 
a Natura 2000 finanszírozásáról, illetve a tagállamokban 
erről tartott szemináriumok), és a jövőben is biztosítani 
fogja ezt például a biodiverzitás figyelembevételéről 
szóló, készülő iránymutatás révén.
1. ajánlás a)
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság ennek 
megfelelően támogatja a tagállamokat abban, hogy 
a biodiverzitás helyreállítását prioritásként belefoglalják 
megfelelő operatív programjaikba. A strukturális alapok 
megosztott irányítása keretében a tagállamok célokat 
javasolnak, és kiválasztják azokat a konkrét szükségle -
teiknek megfelelő beruházási prioritásokat, amelyeket 
megtárgyalnak a Bizottsággal. E prioritásokhoz ered -
mény- és outputmutatók kapcsolódnak. A program 
elfogadásakor a tagállamok kiválasztják és végrehajtják 
a projekteket. Jóllehet a 2014 és 2020 közötti progra -
mozási időszakban a biodiverzitás nem élvez prioritást 
az ERFA -rendeletben meghatározott tematikus kon -
centráció (4. cikk) alapján, a Bizottság egyedi útmutatót 
(„Guide to multi -benefit cohesion policy investments 
in nature and green infrastructure” [Útmutató a termé -
szetbe és a környezetbarát infrastruktúrába történő, sok 
előnnyel járó kohéziós politikai beruházásokhoz]) tett 
közzé az irányító hatóságok számára annak érdekében, 
hogy támogassák a hatóságokat ebben a munkában.
Ehhez kapcsolódik, hogy az Unió 2020-ig szóló 
biodiverzitási stratégiájának 5. intézkedése előírja, hogy 
a tagállamok a Bizottság segítségével 2014-ig feltérké -
pezik és értékelik a területükön található ökoszisztémák 
A Bizottság válaszai 42
(emberi és anyagi erőforrások) biztosítására, amennyi -
ben előzetesen tisztázták a szóban forgó hozzájárulás 
mértékét.
2. ajánlás a)
A Bizottság elfogadja az ajánlást. A Bizottság ezen 
ajánlásra válaszul a környezetvédelmi hatóságok és 
irányító hatóságok kohéziós politikára irányuló euró -
pai hálózatában (ENEA -MA) hangsúlyozni fogja annak 
szükségességét, hogy konkrétabb védelmi intézkedé -
sek révén megfelelően nyomon kövessék az előkészítő 
intézkedéseket.
2. ajánlás b)
A Bizottság egyetért ezzel az ajánlással. A 2013. decem -
berében kiigazított, a 2014 és 2020 közötti időszakra 
vonatkozó szabályozás azt a kötelezettséget állapítja 
meg a tagállamok számára, hogy minden prioritási 
tengelyben legalább egy hatásértékelést kell végezniük 
a programozási időszak folyamán. Az ilyen értékelések 
jellege a még ezután elfogadandó konkrét célkitűzések -
től függ majd. A biodiverzitási célok világosan meg -
határozott output- és eredménymutatók, az értékelési 
eljárások pedig kötelezőek.
2. ajánlás c)
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és már megkezdte 
a kért intézkedéseket. Az 1303/2013/EU közös rendelke -
zésekről szóló rendelet 13. cikke tekintetében a Bizott -
ság iránymutatást tesz közzé a kedvezményezettek 
számára, amely arra vonatkozó információkat tartalmaz, 
hogy miként aknázható ki az európai strukturális és 
beruházási alapok, valamint az egyéb uniós eszközök 
közötti kiegészítő jelleg. Az említett útmutató magában 
foglal egy, a kiegészítő jellegre vonatkozó szakaszt is.
A Bizottság – például a természettel és biodiverzitással 
foglalkozó koordináló csoport, valamint a környezet -
védelmi hatóságok európai hálózatával foglalkozó 
munkacsoport keretében  – rendszeresen információt 
cserél a tagállamokkal, és tanácsot ad számukra arról, 
hogy hogyan használhatják fel a különböző alapokat 
a biodiverzitás céljából.
A Bizottság elfogadja az ajánlást, és meghozza a kért 
intézkedéseket. A 2014 és 2020 közötti végrehajtási 
aktusok meghatározzák a felülvizsgált besorolási 
rendszert, amelynek célja, hogy tájékoztatást nyújtson 
a kohéziós politika keretében tett beruházásokról. 
A Bizottság az említett tájékoztatási rendszer keretében A 2014 és 2020 közötti időszakban a projektkiválasz -
tásról és a témánkénti ráfordításról szóló éves jelenté -
seknek, az egyedi eredménymutatóknak, a közös és az 
egyedi output mutatóknak, valamint a hatásértékelé -
seknek köszönhetően világosabbak lesznek a monito -
ring és értékelési követelmények.
Az operatív programok közös mutatókat tartalmaznak 
majd, és a programokba belefoglalhatják azokat a konk -
rét mutatókat is (például adott esetben a biodiverzitásra 
vonatkozókat), amelyeket az irányító és végrehajtó 
hatóság alkalmazott a programok megvalósításának 
figyelemmel kísérésére, és megfelelő esetben a Bizott -
ság tájékoztatására. A Bizottság tehát 2016-tól éves ada -
tokat és végrehajtási jelentéseket kap kézhez, amelyek 
nagyobb betekintést nyújtanak az előrehaladás és az 
eredményesség alakulásába.
43
A 2007–2013-as időszakban a kiadási kategóriák tartal -
maznak egy biodiverzitásra és Natura 2000-re vonat -
kozó kategóriát. A 2014–2020-as időszakban ezeket két 
külön kategóriára bontották. Ugyanakkor sok esetben 
a biodiverzitás a beavatkozás másodlagos célkitűzése 
(az első a kockázatmegelőzés, a szennyezés csökkentése 
stb.), és általában az elsődleges célkitűzésük alapján 
sorolják be ezeket a beavatkozásokat. Az ERFA által 
támogatott projektek nagyon gyakran több célkitűzés -
hez is hozzájárulhatnak.
44
Az előkészítő szakaszban végzett beruházások nyo -
mon követésének elve nyilvánvaló. Ugyanakkor nem 
kizárólag az ERFA -ból származnak az ahhoz szükséges 
beruházások, hogy meghozzák a biodiverzitás terén 
eredményeket hozó intézkedéseket.
A Bizottság a 2014–2020-as operatív programok elő -
készítése során néhány esetben azt ajánlotta a tagálla -
moknak, hogy tanulmányok helyett az ERFA -t vegyék 
igénybe a beruházások során; ez minden bizonnyal 
felgyorsítja és hatékonyabbá teszi majd a védelmi és 
irányítási tervek végrehajtását a biodiverzitás megőr -
zése terén.
45
A pénzügyi eszközök biztosítása nem az egyetlen módja 
a hosszú távú fenntarthatóság garantálásának. Meg -
történhet, hogy helyi közösségek és nem kormányzati 
szervezetek készen állnak a szükséges hozzájárulás 
A Bizottság válaszai 43
létrehozta a biodiverzitáshoz kapcsolódó kiadások 
nyomon követését szolgáló mechanizmust, amely 
lehetővé teszi majd az ERFA és a Kohéziós Alap kereté -
ben a biodiverzitásra fordított közvetlen és közvetett 
kiadások nyilvántartását. Az adatok megbízhatósága 
a tagállamok által szolgáltatott adatok minőségétől 
függ majd.
A Bizottság dolgozik a biodiverzitási célú kiadások 
hatékonyabb nyomon követésén, összhangban a bioló -
giai sokféleséggel kapcsolatos szempontoknak a kulcs -
ágazatokban történő érvényesítésére vonatkozó uniós 
kötelezettségvállalásokkal, valamint a Biológiai Sokféle -
ség Egyezmény szerinti nemzetközi kötelezettségekkel. 
A 2015. évi programindokolásokba beépítenek majd 
egy kifejezetten a biodiverzitási célú kiadások nyomon 
követésével foglalkozó szakaszt, a Bizottság pedig már 
dolgozik az uniós költségvetésen belüli, biodiverzitási 
célú kiadások nyomon követésére szolgáló módszer 
javításán.

HOGYAN JUTHAT HOZZÁ AZ EURÓPAI UNIÓ KIADVÁNYAIHOZ?
Ingyenes kiadványok:
•  egy példány: az EU Bookshopból ( http://bookshop.europa.eu),
•  több példány, valamint plakátok, térképek rendelése:  
az Európai Unió képviseletein keresztül ( http://ec.europa.eu/represent_hu.htm),  
nem uniós országokban a küldöttségektől ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_hu.htm),  
a Europe Direct szolgáltatáson keresztül ( http://europa.eu/europedirect/index_hu.htm) vagy  
a 00 800 6 7 8 9 10 11 telefonszám tárcsázásával (ingyenesen hívható az EU egész területéről) (*).
(*)  A legtöbb hívás és a megadott információk ingyenesek (noha egyes mobiltelefon-szolgáltatókon keresztül, telefonfülkékből és hotelekből 
a számot csak díjfizetés ellenében lehet hívni).
Megvásárolható kiadványok:• az EU Bookshopból ( http://bookshop.europa.eu).
Előfizetéses kiadványok:•  az Európai Unió Kiadóhivatalának forgalmazó partnereitől 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_hu.htm).
QJ-AB-14-012-HU-C ISSN 1831-0893
A biodiverzitás megőrzése alapvető 
környezetvédelmi prioritás az EU számára, amit 
tanúsít mind a 2020-ig szóló uniós biodiverzitási 
stratégia, mind a különböző vonatkozó uniós 
politikák és szabályozások. E számvevőszéki 
jelentés középpontjában az áll, hogy miként 
finanszírozza és támogatja az Európai Regionális 
Fejlesztési Alap a biodiverzitást közvetlenül 
előmozdító projekteket.
EURÓPAI
SZÁMVEVŐSZÉK