Bevezetés

Az uniós tisztviselők személyzeti szabályzatát megállapító tanácsi rendelet XI. mellékletének 10. cikke egy jogi feltételektől függő kivételi záradék. E záradék igénybevételéhez – amely az EUMSZ 336. cikkére épülő jogalkotási eljárást von maga után – elemezni kell, hogy az említett jogi feltételek teljesültek-e vagy sem. Ha a feltételek nem teljesültek, az összes érintett, illetve csupán esetlegesen érintetté váló személy és intézmény megtámadhatja a záradék alkalmazását a Bíróságon, ami pernyereség esetén olyan további kötelezettséget jelent az uniós költségvetés számára, hogy késedelmi kamatot kell fizetnie azokon az alkalmazási helyeken, ahol a díjazás- vagy a nyugdíj-kiigazítás egyenlege pozitív.

Fontos kiemelni, hogy amennyiben nem teljesülnek a 10. cikk (az EUMSZ 336. cikkével együttes) alkalmazásának feltételei, továbbra is fennáll az a lehetőség, hogy a személyzeti szabályzat módosítása érdekében közvetlenül alkalmazzák az EUMSZ 336. cikkét, ha ezt politikailag célszerűnek ítélik meg.

Amint a kivételi záradékról szóló, 2011. júliusban előterjesztett jelentésben kifejtettük, a kivételi záradék a következő feltételeket határozza meg, amelyeknek bármely intézkedés meghozatala előtt együtt kell teljesülniük:

- a romlásnak komolynak és hirtelennek kell lennie,

- uniós szinten kell érintenie a gazdasági és szociális helyzetet,

- azt a Bizottság által rendelkezésre bocsátott objektív adatok alapján kell értékelni;

- valamint olyan romlásnak kell bekövetkeznie, amelyet időbeli jelentkezésének és nagyságrendjének kivételessége miatt a módszer alkalmazásával nem lehet megfelelően figyelembe venni. A Bíróság ugyanis kimondta, hogy először is a kivételi záradék kizárólag „rendkívüli helyzetben” alkalmazható (a Bíróság C-40/10. sz. ítéletének 74. pontja), és másodsorban a záradék „lehetővé teszi a gazdasági és szociális helyzet komoly és hirtelen romlásának figyelembevételét, amikor a tisztviselők díjazását a „rendes módszer” alkalmazásával nem lehetne kellően gyorsan kiigazítani ” (75. pont).

A 2010. évi éves kiigazítás keretében a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy a kivételi záradék alapján nyújtson be megfelelő javaslatokat, amelyeket az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak 2011 végéig kell elfogadnia. A kivételi záradékról szóló bizottsági jelentés tervezetét 2011. június 30-án mutatták be nem hivatalosan tanácsi munkacsoportnak, és a Bizottság – a Tanács által kitűzött határidőnek megfelelően – 2011. július 13-án fogadta el hivatalosan a jelentést.

A kivételi záradékról szóló, 2011. július 13-i bizottsági jelentés számos gazdasági és társadalmi mutatót alkalmazott annak értékelésére, hogy 2011-ben szükséges-e élni a kivételi záradékkal. A jelentés a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság által 2011. május 13-án kiadott tavaszi európai gazdasági előrejelzésekre épült. E jelentés megállapítása szerint a 2010. július 1. és 2011 május közepe közötti referencia-időszakban nem került sor az Unión belüli gazdasági és szociális helyzet komoly és hirtelen romlására.

A Tanács 2011. november 4-i felszólításának eleget téve, e közlemény figyelembe veszi a tavaszi európai gazdasági előrejelzés óta eltelt időszakban az Európai Unióban bekövetkezett legutóbbi fejleményeket.

A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság által 2011. november 10-én kiadott 2011. évre vonatkozó előrejelzés a gazdasági és a szociális mutatók tekintetében egyaránt kedvezőtlenebb tendenciákat mutat, mint a tavaszi előrejelzés. A gazdasági fellendülés megtorpant, és romlottak az európai gazdaság kilátásai. A csökkenő bizalom és a fokozódó pénzügyi zavarok akadályokat gördítenek a beruházások és a fogyasztás elé, miközben a sürgős költségvetési kiigazítás leszorítja a belföldi keresletet, a gyengülő globális gazdasági feltételek pedig fékezik az exportot. Az elmúlt két év gazdasági fellendülése a foglalkoztatás terén csak lassú növekedést eredményezett.

Azonban annak ellenére, hogy a rövid távú mutatók az EU-n belüli gazdasági tevékenység folyamatos lassulását jelzik, az első negyedév kezdeti lendületének köszönhetően még mindig viszonylag jelentős az idei év teljes növekedési eredménye, és a GDP növekedése várhatóan 1,6%-os lesz.

Bár komoly lassulásra lehet számítani, a gazdasági és szociális feltételek a módszer tekintetében nem minősíthetők annyira rendkívülinek, hogy indokolttá tennék azon túlmutató intézkedések alkalmazását. Ugyanis a borús kilátások a tagállami közszféra béreire is rányomták a bélyegüket, különösen a tagállamokban szükségessé vált pénzügyi kiigazítások miatt, így a közszférában dolgozók szerény béremelésekre számíthatnak ahhoz képest, hogy mennyivel emelték idén a foglalkoztatottak ellentételezését a teljes gazdaságban (3%). A módszer alkalmazása révén a központi kormányok nemzeti tisztviselőinek 2011 júliusáig bekövetkezett vásárlóerő-csökkenése az uniós tisztviselőkre is alkalmazandó, és ennek eredményeként valamennyi alkalmazási helyen 1,8%-kal csökken az uniós köztisztviselők reálbére. A romló gazdasági kilátások nem idéztek elő olyan körülményeket, amelyek között a „szokásos módszer” ne lenne működőképes, és nem tükrözhetné a tagállamok által nemzeti tisztviselőik vonatkozásában meghozott döntéseket.

2011 utolsó negyedévében várhatóan megáll az EU gazdasági növekedése, és 2012-ben rendkívül szerény gazdasági növekedésre lehet számítani. Ha tovább romlik a gazdasági helyzet, és a tagállamok részéről olyan nemzeti szintű intézkedéseket tesz szükségessé, amelyeket a módszer szokásos alkalmazásával nem lehetne kellően gyorsan nyomon követni, a Bizottság – a Bíróság döntésének megfelelően és a jóhiszemű együttműködés elvével összhangban – javaslatot fog tenni a kivételi záradék alkalmazására, hogy kellően figyelembe vegye a nemzeti szintű intézkedéseket, továbbá hogy csökkentse az említett intézkedések hatályba lépése, valamint az egy évvel későbbi, következő éves kiigazítás közötti időeltolódást.

A Bizottság emlékeztetni kíván rá, hogy a személyzeti szabályzat felülvizsgálatára irányuló javaslattervezetében figyelembe veszi azokat az ajánlott, tervezett, illetve végrehajtott takarékossági intézkedéseket és reformokat, amelyekre a tagállamokban kerül sor. A javasolt felülvizsgálat közvetlenül az EUMSZ 336. cikkére épül, és a következő többéves pénzügyei keret folyamán egymilliárd eurót meghaladó, hosszabb távon pedig évi több mint egymilliárd eurót elérő, komoly megtakarítást eredményezne.

A 2011 őSZI EURÓPAI GAZDASÁGI ELőREJELZÉS

Az EU 2010-ben és 2011-ben gazdasági növekedést ért el

2009 őszén véget ért a gazdasági visszaesés, és létrejöttek a 2010-es gazdasági fellendülés feltételei. A 2010-es év egészében az Unió teljes GDP-je 2,0%-kal, az euróövezeté pedig 1,9%-kal nőtt[1].

A 2011-es őszi európai gazdasági előrejelzésből az derül ki, hogy a rövid távú mutatók az Unión belüli gazdasági tevékenység folytatódó lassulását jelzik, az előrejelzés azonban azt is megerősíti, hogy az első negyedév jó indulása miatt az EU gazdasága 2011-ben továbbra is növekszik. Bár lefelé korrigálták a 2011-re vonatkozó tavaszi előrejelzést (1,6%-os növekedés az euróövezetben és 1,8%-os az EU-ban), várhatóan 2011-ben is folytatódik az európai gazdasági növekedés, amely 1,5% (euróövezet) és 1,6% körül alakul (EU). Az előrejelzés szerint 2011 utolsó negyedévében leáll a GDP növekedése, és csupán 2012 végén lehetünk tanúi a gazdasági növekedés némi gyorsulásának.

A gazdasági fellendülés 2011. évi lelassulása azonban nem hasonlítható össze azokkal a zavarokkal, amelyek 2008-ban és 2009-ben jelentkeztek az Unióban, amikor a gazdasági növekedés a 2007. évi 3,2%-ról 2008-ra 0,3%-ra esett vissza, majd pedig gyorsan a jelentősen negatív tartományba zuhant, vagyis 2009-ben -4,2%-ot ért el.

[pic]

A munkaerő-piaci helyzet 2010-ben és 2011-ben is stabil marad

A 2011. őszi európai gazdasági előrejelzés rámutatott, hogy 2010 végén lassan emelkedni kezdett a foglalkoztatottak létszáma, amint elkezdett lelassulni a ledolgozott órák számának növekedése. A fellendülés a foglalkoztatás terén csak késve éreztette hatását, ami ellensúlyozta a visszaesés során bekövetkező munkaerő-tartalékolást, és jelentős növekedést idézett elő a munkaerő termelékenysége terén. Az Unión belüli gazdasági növekedés fellendülése ellenére a munkahelyteremtés nem kellően erőteljes ahhoz, hogy jelentősen csökkentse a munkanélküliségi rátát, amely 2010-ben és 2011-ben az euróövezetben és az EU-ban is csak csekély mértékben változott.

Az őszi előrejelzés szerint az Unión belüli munkanélküliségi ráta értéke – bár kismértékben felfelé korrigálták – 2011-ben várhatóan stabilan a 2010-es 9,7%-os szinten marad (lásd az alábbi ábrát). Az említett adatok továbbra is megfelelnek a tavaszi előrejelzésnek, amely 2011-re az Unión belüli munkanélküliségi arány kismértékű – 9,5%-os szintre történő – csökkenését vetítette előre.

E tekintetben különösen figyelemreméltó, hogy az Unión belüli foglalkoztatás várható növekedése a kétéves csökkenést követően (2009-ben -1,8%, 2010-ben -0,5%) 2011-ben várhatóan pozitív lesz (0,4%).

[pic]

[pic]

A magánszektorban és a teljes gazdaságban foglalkoztatottaknak nyújtott ellentételezés növekedése 2010-ben és 2011-ben

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy hasznos lehet összehasonlítani a közszektorban, valamint a teljes uniós gazdaságban foglalkoztatottak helyzetét. E célból figyelembe vehetjük a közszektorban (az államháztartási szektorban[2]), illetve a teljes gazdaságban foglalkoztatottaknak nyújtott ellentételezést, amely kiterjed a munkáltatókat terhelő teljes – bruttó bérként meghatározott – munkaerőköltségre, beleértve a túlóradíjat és a prémiumokat, a természetbeni juttatásokat és a munkáltató által fizetett társadalombiztosítási járulékot[3].

A 2011-es őszi európai gazdasági előrejelzés azzal számolt, hogy a teljes gazdaságban foglalkoztatottaknak nyújtott ellentételezés évi 2-3%-os ütemben növekszik az elkövetkező években.

Az előző években az alábbiak szerint alakult a foglalkoztatottak ellentételezése a gazdaság egészében: 2007-ben 5,2%-kal, 2008-ban pedig 4,4%-kal nőtt, azonban 2009-ben, a pénzügyi zavarok csúcspontján 0,3%-kal csökkent, miközben a GDP 4,2%-kal zuhant. 2011-ben a teljes gazdaságban foglalkoztatottaknak nyújtott ellentételezés várhatóan 3,0%-kal nő, ami jócskán meghaladja a tavasszal előrejelzett adatot (2,4%).

A közszektorban foglalkoztatottak ellentételezésének éves növekedése a 2009-es 3,4%-ról 2010-ben 1,2%-ra zuhant. Az őszi előrejelzés szerint ez a tendencia várhatóan 2011-ben is folytatódik (0,6%). A közszektorban foglalkoztatottaknak nyújtott ellentételezés reálértéke várhatóan -2,2%-ot tesz ki, ami megfelel annak a vásárlóerő-csökkenésnek, amelyet a nemzeti tisztviselők esetében mértünk a módszer segítségével (-1,8%), és amit az uniós köztisztviselőkre is alkalmazni kell.

[pic]

[pic]

A költségvetések aggasztó helyzete

2011-ben az államháztartások stabilizációja helyébe azok konszolidációja lép. Ezért, miután a 2009. évi 6,9%-ról 2010-ben 6,6%ra mérséklődött az Unión belüli költségvetési hiány, az előrejelzések további csökkentéssel számolnak. Az államháztartási hiány 2011-es alakulását jelenleg az EU-n belül a GDP 4,7%-ára, az euróövezetben pedig annak 4,1%-ára teszik. Az őszi előrejelzésben nem vették figyelembe a valószínűsíthető, de még nem törvénybe iktatott, költségvetési konszolidációra irányuló további intézkedéseket.

A tagállamok költséges beavatkozásai komoly kihatással voltak a költségvetésekre, jóllehet a legtöbb tagállam államadóssága a legutóbbi válságnál korábbról eredeztethető. Összességében véve 2010-ben az államadósság elérte az EU-n belüli GDP 80,3%-át, és az őszi előrejelzés szerint (lásd az alábbi ábrát) várhatóan 2011-ben is hasonló szinten (a GDP 82,5%-a) marad. Az államadósságra vonatkozó adatok nem változtak a tavaszi előrejelzéshez képest (2011-ben a GDP 82,3%-a).

[pic]

Mindent egybevetve az Európai Unióban, és különösen az euróövezetben továbbra is komoly aggodalomra ad okot az államháztartások problémája. A fentiekkel kapcsolatos aggodalom legalább 2007 óta fennáll, amikortól intézkedések történnek a költségvetések kiigazítására. Jóllehet az említett intézkedések a költségvetési egyensúly fokozatos javulásához vezettek, a közelmúltbeli fejlemények rámutattak, hogy a legfontosabb kihívást a növekvő adósságállománynak az államháztartás fenntarthatóságára gyakorolt hatása és annak az állampapír-piacra való visszahatása jelenti. Az alacsonyabb gazdasági növekedés következtében romlik a költségvetések helyzete, és az államháztartás fenntarthatósága kerül a figyelem középpontjába. Ez a legfontosabb oka, hogy az Európai Unió közszektorában bérbefagyasztásra vagy csupán szerény mértékű béremelésre lehet számítani.

Mindazonáltal a tagállamok köztisztviselői még hosszú ideig érezni fogják az államháztartási zavar következményeit, mivel a következő években jelentős költségvetési megszorításokra lesz szükség. Ez kétséget kizáróan közvetlen hatással lesz az uniós tisztviselők díjazására, amely a módszer alkalmazása révén pontosan követi a nemzeti tisztviselők bérének alakulását.

Az infláció továbbra is csekély

2011 első felében felgyorsult a harmonizált fogyasztóiár-index (a továbbiakban HICP) alapján mért általános infláció, amit elsősorban a magas energia- és élelmiszerárak áthárítása váltott ki. Mivel a nyersanyagárak 2011 első felében voltak a legmagasabbak, és a határidős kőolajárak további fokozatos csökkenésre mutatnak, várhatóan az általános infláció fokozatosan csökken, és2012 folyamán ismét 2% alá kerül. Ami az árakra nehezedő, alapvető nyomást illeti, a várakozások szerint a legtöbb tagállamban 2012-ben kissé tágulnak a folyamatosan fennálló kibocsátási rések, amelyek továbbra is fékezik az inflációt, a magas munkanélküliség miatt pedig várhatóan csupán csekély mértékű bérnövekedésre kerül sor.

A HICP az őszi előrejelzés szerint 2011-ben várhatóan 3,0%-al nő (összhangban a tavaszi előrejelzéssel).

[pic]

A gazdasági hangulatindex romlott

E mutató rendkívüli mértékben ingadozik. Ugyanis azt követően, hogy a gazdasági hangulatindex[4]2009 márciusában az 1990 óta mért legalacsonyabb értékig esett vissza (66,9), 2010 áprilisában meghaladta az 1990 és 2010 közötti átlagos értéket (ami meghatározás szerint 100). A csúcspontot 2011. márciusban érte el (107,4), azonban az elmúlt hónapokban gyors hanyatlás bontakozott ki (2011. októberben 93,8), bár az index még mindig jóval meghaladja a 2009-ben mért legalacsonyabb értékeket.

[pic]

KÖVETKEZTETÉSEK

A személyzeti szabályzat XI. mellékletének 10. cikkében megállapított kivételi záradéknak megfelelően a Bizottságnak az objektív adatok elemzése alapján meg kell vizsgálnia, hogy bekövetkezett-e az Unión belüli gazdasági és szociális helyzet komoly és hirtelen romlása.

Ezenfelül, a Bíróság C-40/10. sz. ügyben hozott ítéletének megfelelően a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a fenti gazdasági és szociális adatok olyan „rendkívüli helyzetnek” minősülnek-e, „amikor a tisztviselők díjazását a „rendes módszer” alkalmazásával nem lehetne kellően gyorsan kiigazítani .

Amint a Bizottság 2011. július 13-i jelentésében megállapította, a „romlás” kifejezéssel írják le a gazdasági és szociális helyzet rosszabbodását. Azt, hogy a gazdasági és szociális helyzet „komoly” romlására került-e sor, az azonosított gazdasági és szociális hatások nagyságrendjét és időtartamát figyelembe véve kell megvizsgálni. Azt, hogy a gazdasági és szociális helyzet „hirtelen” romlására került-e sor, a gazdasági és szociális változások sebességére és előreláthatóságára figyelemmel kell megvizsgálni . Ezzel összefüggésben különösen fontos különbséget tenni a gazdasági ciklus rendes ingadozásai és a külső események által okozott ingadozások között.

A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság által 2011. november 10-én kiadott előrejelzések azt mutatják, hogy a tavaszi előrejelzéshez képest a gazdasági és a szociális mutatók tekintetében egyaránt romló 2011-es tendenciák bontakoznak ki, továbbá hogy jelenleg zavarok mutatkoznak az európai gazdaságban.

Ugyanakkor annak ellenére, hogy a rövid távú mutatók az Unión belüli gazdasági tevékenység folytatódó lassulását jelzik, az idén összességében mégis viszonylag jelentős gazdasági növekedés valósul meg. Az előrejelzések szerint a GDP-növekedés 2011-ben is folytatódik, és a 2010-es szinthez (2,0%) hasonlóan 1,6% körül alakul, miközben – összehasonlításképpen – 2009-ben 4,2%-kal csökkent. A 2011 utolsó negyedévére előrevetített stagnálás várhatóan erre a negyedévre korlátozódik, és 2012 első negyedévében a várakozások szerint kismértékű GDP-növekedés következik be.

Emellett a munkanélküliségi ráta 2011-ben stabilan a 2010-essel (9,7%) azonos szinten marad, miközben a foglalkoztatás várható növekedése kétévi csökkenése után (2009-ben -1,8%, 2010-ben -0,5%) 2011-ben várhatóan pozitív lesz (0,4%).

Az előrejelzés szerint 2011-ben is magas szinten alakul a gazdaság egészében nyújtott ellentételezés (3,0%), a közszektorbeli adat ugyanakkor sokkal alacsonyabb (0,6%), és megfelel a módszer alapján az uniós tisztviselők esetében kiszámított vásárlóerő-csökkenésnek (2011-ben -1,8%).

Az államháztartási hiány a várakozások szerint a 2009-es és 2010-es 7% közeli értékről tovább csökken, és az őszi és a tavaszi előrejelzések szerint 2011-ben 4,7%-ot tesz ki. Várhatóan folytatódik az államháztartási konszolidáció, és csökkennek a költségvetési hiányok, noha az EU államadósága 2007 óta folyamatosan gondot okoz az uniós gazdaságnak.

Habár a 2011-re vonatkozó őszi előrejelzés egyértelműen kedvezőtlenebb gazdasági és szociális képet fest, mint a tavaszi előrejelzés, a személyzeti szabályzat XI. mellékletének 10. cikkében foglalt – és a Bíróság által értelmezett – kritériumok alapján az Európai Unió a módszer tekintetében nem küzd olyan – a Bíróság meghatározása szerinti – rendkívüli helyzettel , amikor a tisztviselők díjazását a „rendes módszer” alkalmazásával nem lehetne kellően gyorsan kiigazítani annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a tagállamok által nemzeti köztisztviselőik tekintetében hozott intézkedéseket. Ezenfelül, jóllehet a teljes gazdaságban foglalkoztatottak ellentételezése terén viszonylag magas emelésre kerülhet sor, az államháztartási alkalmazottak ellentételezése várhatóan szerény mértékben növekszik majd, ami nyomon követhető lesz a módszer alkalmazása révén.

Ami az államháztartási alkalmazottak ellentételezésére vonatkozó előrejelzést illeti, ezt a paramétert a módszer 2011-es alkalmazása kellőképpen számításba veszi. A közszektor munkavállalói várhatóan 2,2%-ot veszítenek a vásárlóerejükből, ami megfelel a tagállamok által a központi kormányzatok nemzeti tisztviselőire vonatkozóan megadott adatoknak (1,8%-os vásárlőerő-csökkenés). A módszer révén az összes foglalkoztatási helyen alkalmazott uniós köztisztviselő tekintetében érvényesíteni kell ezt a vásárlóerő-csökkenést, hasonló százalékos arányban csökkentve a reálbérüket.

Úgy tűnik, hogy a nemzeti és az uniós tisztviselők vásárlóerő-csökkenése megfelel a jelenlegi gazdasági és szociális helyzetnek, ami nem indokolja e csökkentésnél szigorúbb intézkedések alkalmazását. Ezért a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy a személyzeti szabályzat XI. melléklete 10. cikkének, valamint az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatának megsértése nélkül kezdeményezhesse a kivételi záradék alkalmazását.

Mindez azonban nem zárja ki, hogy közvetlenül az EUMSZ 336. cikke alapján szerkezeti reformot hajtsanak végre az európai közszolgálat terén. Ezért a Bizottság emlékeztetni kíván a személyzeti szabályzat felülvizsgálatára irányuló javaslattervezetére, amelyben javaslatot tesz többek között az alkalmazottak létszámának 5%-os csökkentésére az összes intézménynél és ügynökségnél, az uniós köztisztviselők kötelező heti munkaidejének 40 órára emelésére ellentételező béremelés nélkül, a rendes nyugdíjkorhatár 65 évre emelésére, valamint a korkedvezményes nyugdíjazási szabályok jelentős szigorítására, továbbá az előmeneteli szabályokkal kapcsolatos intézkedésekre, így egyes beosztások bérezésének jelentős csökkentésére. Mindez megfelel a nemzeti köztisztviselők tekintetében meghozott vagy megvitatott intézkedéseknek, és jelentős megtakarításokat fog eredményezni, amelyek a következő többéves pénzügyi keretben meghaladják az egymilliárd eurót, 2020 után pedig ennél is magasabb összegeket érnek el.

Közelebbről; a közelmúltbeli pénzügyi zavar elhárítása, valamint a nemzeti közigazgatások terén megvalósítandó megtakarításokkal és a nemzeti költségvetések lefaragásával kapcsolatos folyamatban lévő erőfeszítések támogatása érdekében a Bizottság úgy döntött, hogy javaslatot tesz a tervezett szolidaritási adó 6%-ra történő további emelésére. Amennyiben a társjogalkotók elfogadják, az említett további emelés egészen a javasolt felülvizsgált díjazás- és nyugdíjkiigazítási módszer 2022-es lejártáig kihat az uniós köztisztviselők illetményére.

A Bizottság 2011 decemberében nyújtja be hivatalosan ezt a javaslatot, mihelyt lezárult a személyzeti szabályzati bizottsággal folytatott kötelező hivatalos konzultáció.

Végezetül a Bizottság vissza kíván térni arra, hogy 2011 utolsó negyedévében várhatóan megáll az EU gazdasági növekedése, 2012-ben pedig előreláthatólag rendkívül szerény gazdasági növekedés valósul meg. Ha tovább romlik a gazdasági helyzet, és ez a tagállamok részéről olyan nemzeti szintű intézkedéseket tesz szükségessé, amelyeket a módszer szokásos alkalmazásával nem lehetne kellően gyorsan nyomon követni, a Bizottság – a Bíróság döntésének megfelelően és a jóhiszemű együttműködés elvével összhangban – alkalmazni fogja a kivételi záradékot, hogy kellően figyelembe vegye ezeket a nemzeti szintű intézkedéseket, továbbá hogy csökkentse az említett intézkedések hatálybalépése, valamint a következő éves kiigazítás közötti időeltolódást.

[1] Az Eurostat által végzett időszakos felülvizsgálatok miatt kismértékben eltérhetnek a korábbi időszakra vonatkozó számadatok.

[2] A közszektor e szakaszban az államháztartásnak felel meg. Az államháztartás magában foglal minden olyan szervezeti egységet, amelyek egyéb, nem piaci termelők, kibocsátásuk egyéni vagy közösségi fogyasztásra szánt, és amelyeket főként az egyéb szektorokhoz tartozó egységek kötelező befizetéseiből finanszíroznak; és/vagy valamennyi olyan szervezeti egységet, amely elsődlegesen a nemzeti jövedelem és javak újraelosztásával foglalkozik. Az egyéb szervezeti egységek közé tartoznak a kormányzati szervek, egyes nonprofit intézmények, valamint független nyugdíjalapok. Az államháztartási szektor négy alszektorra oszlik: központi kormányzat, tartományi kormányzat, helyi önkormányzat és társadalombiztosítási alapok.

[3] Következtetésképpen tükrözi a foglalkoztatási arány és a jóléti politika, valamint a bérszint változásait.

[4] Az üzleti és fogyasztói felmérések havonta mérik az egyes gazdasági ágazatokban (ipar, szolgáltatások, építőipar és kiskereskedelem, illetve fogyasztói piac) a gazdasági aktivitás különböző oldalaival kapcsolatban kialakult hangulatot és várakozásokat. Az öt vizsgált ágazatra vonatkozó „bizalmi mutatók” tükrözik az összesített hangulatot és várakozásokat az egyedi ágazat szintjén, egy egydimenziós indexben. A teljes gazdasági aktivitás követése érdekében 1985 óta a szélesebb körű gazdasági hangulatindexet (Economic Sentiment Indicator, ESI) ezen öt mutató súlyozott összegeként számítják ki.