38. követeli, hogy az Európai Bizottság –az ágazatot képvisel őszervezetek meghallgatása után –indítson
konkrét akciókat a turizmushoz köt ődőingatlandömping ellen;
39. kéri az európai kormányokat, gondoskodjanak arról, hogy a fejl ődőországok irányába történ őválla-
latáthelyezések és szerz ődések végrehajtása során maradéktalanul tartsák be az európai vállalatokra vonat-
kozó szabályokat, különös tekintettel az érintett munkavállalók jogaira;
40. elvárja, hogy az érintett országok kormányai és a turisztikai ágazat uniós szerepl ői tartassák tiszte-
letben az emberi jogokat, valamint a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet által el őírt minimális feltételekkel
összhangban a munkavállalói jogokat véd őrendelkezéseket, az európai turisták fogyasztóvédelmét és az
utazásszervez őkre vonatkozó ajánlásokat;
41. kéri a fejl ődőországok kormányait, hogy a Turisztikai Világszövetség ajánlásaival összhangban alakít-
sanak ki átlátható és szabályozott eljárásokat a nemzeti piacok hozzáférhet őségére vonatkozóan, mivel ezek
minden külföldr ől érkez őberuházás számára alapvet őfeltételként merülnek fel;
*
**
42. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.
P6_TA(2005)0338
Éhínség Nigerben
Az Európai Parlament állásfoglalása a nigeri éhínségr ől
Az Európai Parlament ,
–tekintettel az ENSZ 80,9 millió dolláros segélyfelhívására a Niger számára nyújtandó élelmiszersegély
érdekében,
–tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,
A. mivel Niger a világ második legszegényebb országa volt már azel őtt is, hogy a szárazság és a sáskajárás
elpusztította volna a tavalyi termést, ami azzal jár, hogy közel 12 milliós lakosságának hozzávet őleg a
harmada komoly élelmiszerhiányban szenved, beleértve 800 000 heveny alultápláltsággal küzd őgyer-
meket is;
B. mivel 1900 óta kilenc aszályos id őszak és komoly éhínség, valamint nyolc sáskajárás volt Nigerben;
C. mivel a szárazság sújtotta területekr ől köztudott, hogy fert őzőbetegségek, például malária, hepatitisz,
kolera, tífusz és hasmenés melegágyai lehetnek;
D. mivel a nigeri élelmiszerhiánynak összetett okai vannak és az id őjárás-változás, az élelmiszer-termelés, a
piacok, a technológia, a közegészségügy, az orvosi ellátás, a gyermeknevelés, Niger hatalmas államadós-sága és az általános szegénység egyaránt szerepet játszanak benne;
E. mivel 2005 júniusáig a nigeri kormány nem volt hajlandó ingyenes élelmiszeradagokat osztani;
F. mivel ezt a döntést arra alapozták, hogy nem akarják destabilizálni a piacot és tagadták a helyzet
súlyosságát;C 193 E/344 HU 2006.8.17. Az Európai Unió Hivatalos Lapja33
2005. szeptember 8., csütörtök
G. mivel az olcsó, kormány által támogatott árú élelmiszerekb ől kevés volt, és a legszegényebbek számára
elérhetetlennek bizonyultak;
H. mivel abban az esetben, amikor a halálozási mutatók drámai méreteket öltenek, sokkal fontosabb az
ingyenes élelmiszersegélyek azonnali szétosztása, mintsem a jöv őbeni élelmezésbiztonság;
I. mivel az ENSZ 2004 novembere óta ismételt felhívásai szinte süket fülekre találtak, miközben a helyzet
válságossá vált;
J. mivel éget őszükség van humanitárius segítségre, élelmiszerre, ivóvízre, gyógyszerekre a gyermekek
beoltásához a járványok megel őzése érdekében;
K. mivel amellett, hogy a helyzet kezelése egyértelm űen azonnali intézkedéseket kíván, az elszegényedés
megállítása és az éhínség felszámolása Nigerben és a Szahel-övezetben hosszú távú kihívás, ami jelent ős
befektetéseket és kötelezettségvállalást igényel;
L. mivel a Szahel-övezetben az elsivatagosodás és a talaj tápanyagtartalmának kimerülése a természeti
erőforrások nem fenntartható használatának következménye, ideértve az erd ők és bozótok kiirtását,
valamint az éghajlatváltozás hatásait is;
M. mivel az ENSZ gyorssegélyek koordinátora szerint nyolcvanszor drágább a sürg ős beavatkozás, mint a
megel őzés, és mivel ez igaz a szomszédos, éhínség által fenyegetett országokra (Mali, Mauritánia, Bur-
kina Faso, Csád) is;
1. sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy ne fordítson hátat Niger hosszú ideje tartó szenvedésének,
hiszen bár az élelmiszerosztás folyamatosan zajlik az ország legsúlyosabban érintett területein, a sürg ősségi
beavatkozás pénzügyi tartalékai vészesen fogyatkoznak;
2. kéri, hogy ismerjék el Nigerben az alultápláltság rendkívüli egészségügyi veszélyeit annak érdekében,
hogy általános megoldási tervet lehessen kidolgozni, ami magában foglalja az öt évnél fiatalabb gyermekekorvosi ellátását, és a hatékonyságukat már bizonyított gyógyhatású élelmiszerek rendelkezésre bocsátását;
3. sürgeti, hogy a hangsúlyt a megel őzésre helyezve csökkentsék az es őzések kiszámíthatatlanságától való
függést, fejlesszék az öntözéses mez őgazdaságot (miniduzzasztógátak), trágyázással, m űtrágyával és gépesí-
téssel javítsák az élelmiszer-termelés hatékonyságát és növeljék a helyi gabonaraktárak kapacitását;
4. üdvözli, hogy a Bizottság 4,6 millió eurót különített el a nigeri humanitárius segítségre, valamint hogy
2005. július 1-jén bejelentette kötelezettségvállalását „további humanitárius pénzalap biztosítására a helyzet
további súlyosbodása esetén ”;
5. sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Niger kormánya lassan reagált a kialakuló válságra; sajnálja továbbá,
hogy a hatóságok nem osztottak szét ingyenes élelmet a válság kezdeti id őszakában;
6. sajnálatosnak tartja, hogy az állam nem avatkozott be megfelel ően a spekuláció és a válság megel őzése
érdekében, és azt kéri, hogy Niger kormánya léptessen életbe olyan mechanizmusokat, melyek lehet ővé
teszik a hasonló jelenségek újbóli el őfordulásának megakadályozását;
7. kételkedik az IMF által szorgalmazott, a „strukturális alkalmazkodási ”politika keretében megvalósított
teljes agrárpiaci dereguláció indokoltságában;
8. ugyanakkor figyelmeztet a megfontolatlan élelmiszer-segélyezés veszélyeire, és arra szólítja fel a nem-
zetközi közösséget, hogy hagyják abba az élelmiszer-segélyezést, amint úgy vélik, hogy a helyzet javult;
9. sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a nemzetközi adományozók kés őn reagáltak az ENSZ támogatásra
irányuló felhívására, melyet els őalkalommal 9 hónappal ezel őtt tett közzé; továbbá amiatt, hogy nehéz
volt elindítani a nemzetközi segélyezést annak ellenére, hogy a tehet ős G8 országok épp Afrikát jelölték
meg prioritásként;2006.8.17. HU C 193 E/345 Az Európai Unió Hivatalos Lapja33
2005. szeptember 8., csütörtök
10. kéri, hogy jelent ősen emeljék az ENSZ-segélyalap keretében rendelkezésre álló tartalékokat annak
érdekében, hogy megfelel őalapok álljanak el őzetes rendelkezésre, és hogy lehet ővé váljon az ENSZ segély-
szervezetei számára a gyors segítségnyújtást;
11. rendkívül sajnálja, hogy az afrikai katasztrófák kapcsán ilyen nehézkes a mozgósítás, míg a szök őár és
annak áldozatai –akik között nyugati turisták is voltak –óriási médianyilvánosságot kaptak;
12. üdvözli a Bizottság által irányított, hosszú távú élelmezésbiztonsági intézkedéseket tartalmazó ECHO-
gyorssegélyt, valamint, hogy a Nigerr ől szóló országos stratégiai dokumentumban egyértelm űprioritásként
jelölték meg a vidékfejlesztést és az élelmezésbiztonságot;
13. felszólítja a nemzetközi támogatókat, hogy összpontosítsanak az egészségüggyel kapcsolatos segé-
lyekre is, mint például a tiszta vízhez való hozzáférés fejlesztése, rehidratáló tabletták szétosztása és a meg-lévőegészségügyi szolgáltatások támogatása és b ővítése a járványok kitörésének megel őzése érdekében;
14. felszólítja a nemzetközi támogatókat, hogy Nigerre vonatkozó stratégiáikat hangolják össze egymás-
sal, valamint az Afrikai Unióval, a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közösségével és más regionális és helyiszerepl őkkel; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ez a segítségnyújtás hosszú távú legyen, és képezze
regionális stratégia részét a szegénység és éhínség ciklikus visszatérésének megakadályozása érdekében;
15. aggodalmát fejezi ki az élelmiszerek elérhet őségének vonatkozásában a szomszédos Malit és Burkina
Fasot tekintve, és a helyzet szoros nyomon követésére szólít fel a tágabb régióban;
16. felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy fejlesszék az olyan érzékeny területek figyelését szolgáló
előrejelz őrendszert, ahol éhínség léphet fel, hogy a katasztrófák megel őzése érdekében lehet ővé tegye a
gyorsabb reagálást;
17. hangsúlyozza, hogy Nigerben a legnagyobb problémát az általános szegénység jelenti, és az, hogy az
ország nem rendelkezik fedezettel ahhoz, hogy az ilyen válságok idején felmerül őszükségletekre vésztarta-
lékokat képezzen;
18. felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy ismerje el a globális felmelegedés hatását Afrika Szahara
alatti térségére, és szigorú uniós CO
2-csökkentési stratégia bevezetésével tegyen azért Európában, hogy mér-
séklődjenek az ilyen hatások;
19. úgy ítéli meg, hogy az afrikai országokkal folytatott kereskedelmi tárgyalások során figyelembe kell
venni a természeti er őforrások kizsákmányolásának kérdését is;
20. sürgeti, hogy valóban lépjen érvénybe Niger külföldi adósságainak elengedése, melyet a G8 csúcsta-
lálkozón jelentettek be;
21. felszólítja a Bizottságot, hogy miután a szükséghelyzet megsz űnik, foganatosítson átfogó politikát a
válság alapvet őokainak felszámolására, a mögöttes strukturális okok kezelésére, valamint a régió mez őgaz-
dasági termelékenységének fokozására;
22. felszólítja a régió kormányait, hogy a mez őgazdasági szektoron belül valósítsanak meg fenntartható
fejlődési politikát;
23. felszólítja, hogy az ENSZ 2005. szeptemberi közgy űlése a millenniumi fejlesztési célokkal összhang-
ban határozza meg a szegénység és az éhínség világméret űfelszámolását célzó nemzetközi segítségnyújtás
módjait és eszközeit;
24. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Afrikai Uniónak,
az ENSZ f őtitkárának, az AKCS –EU közös parlamenti közgy űlésnek, valamint Niger, Mali, Burkina Faso és
Mauritánia kormányának.C 193 E/346 HU 2006.8.17. Az Európai Unió Hivatalos Lapja33
2005. szeptember 8., csütörtök