A hatóságoknak azonban még végre kell hajtaniuk az IAPR megerősítését szolgáló, fennmaradó kiegészítő intézkedéseket:

·Az IAPR-hez igazított besorolás, javadalmazás és teljesítményértékelés bevezetése elengedhetetlen ahhoz, hogy az IAPR vonzóbbá váljon a magasan képzett munkaerő számára, és biztosított legyen az alkalmazottak fejlődése és szakmai előmenetele. Jelenleg folynak a tárgyalások a hatóságokkal. Amennyiben ezek sikerrel zárulnak, a Parlament várhatóan 2019 március elejéig elfogadja az IAPR-t létrehozó jogszabály módosítását. A módosítás nyomán lehetővé válik a munkaköri leírásokhoz közvetlenül kapcsolódó új besorolási rendszer bevezetéséhez szükséges másodlagos jogszabályok elfogadása. Az IAPR egyedi javadalmazási rendszerének bevezetéséhez szükséges utolsó lépés a kiegészítő bértáblára vonatkozó rendelkezéseket meghatározó elsődleges jogszabály, amelyet 2019 végéig kell elfogadni. Ez a reform szorosan összefonódik a közigazgatás terén végrehajtandó reformokkal, különösen azokkal, amelyek a közszférabeli felső vezetők kinevezését érintik.

·Megállapodás jött létre a felelősségvédelemre és a mobilitás lehetővé tételére vonatkozó jogszabályi módosításokról, és ezeket 2019 március elején elfogadják.

·Március elején várhatóan elfogadják az üzemanyag-jelölőanyagok közbeszerzésével kapcsolatos közös miniszteri határozatot, ami fontos eszközt jelent majd a csempészet elleni küzdelemben.

Az ESM keretében biztosított gazdasági kiigazítási program végét követően Görögország folytatta nettó hátralékállományának visszaszorítását (a fizetési hátralékok felhalmozódásának megakadályozása folyamatos egyedi kötelezettségvállalás), de a csökkenés üteme jelentősen lelassult, és továbbra is keletkeznek új hátralékok. 2018. december végén a nettó hátralékállomány 1,4 milliárd EUR-t tett ki, ami 0,3 milliárd euróval kevesebb a 2018. augusztus végi állománynál, amely a nettó hátralékok felszámolásának értékeléséhez használt referenciaérték. A fizetési hátralékok felszámolása a program keretében nyújtott támogatás és saját források igénybevételével történt. Ennek ellenére az ESM-program eredeti célkitűzését, a fizetési hátralékoknak a program lezárultáig történő teljes körű felszámolását nem sikerült elérni, és 2018. augusztus óta újabb hátralékok keletkeztek, ami miatt lelassult az állomány visszaszorításának üteme. Bár előrelépés történt a hátralékok kezelésében fennálló strukturális szűk keresztmetszetek eltüntetésére és a hátralékok felszámolására irányuló reformok terén, további intézkedésekre van szükség a hátralékok felszámolására szolgáló rendszer megerősítéséhez, és ezzel párhuzamosan a hátralékok keletkezése mögött húzódó okok megszüntetéséhez.

Korszerű és fenntartható szociális jóléti rendszer: előrelépés a reformvállalások terén

Jól halad az egészségügyi alapellátási rendszer kiépítése, annak ellenére, hogy üteme a tervezettnél valamivel lassúbb. A legutóbbi jelentések alapján körülbelül 112 egészségügyi alapellátó egység (TOMY) jött létre az ország területén, ami valamivel elmarad a 2018 végére vonatkozó egyedi kötelezettségvállalások részét képező, 120 egységben meghatározott nominális céltól. Ezzel komoly előrelépést sikerült elérni ezen alapvető, de rendkívül összetett reform terén; a csekély mértékű eltérés nem tekinthető érdeminek, és elsősorban azzal magyarázható, hogy kezelni kellett a külső érdekelt felek által felvetett problémákat és aggályokat. A hatóságok továbbra is erőfeszítéseket tesznek, hogy újabb egészségügyi alapellátó egységeket hozzanak létre az országban, és ennek során biztosítsák a szükséges számú háziorvos felvételét is.

A központosított közbeszerzési tevékenység felélénkült, miután a 2018 végére vonatkozó egyedi kötelezettségvállalással összhangban megkezdte működését a központi közbeszerzésért felelős fő testület (EKAPY), bár alkalmazotti létszáma még nem teljes. A rendelkezésre álló információk alapján a hatóságoknak máris sikerült megtakarítást elérniük, jóllehet ez még a 2014-ből származó régi pályázatok lezárásához kapcsolódik. Intézkedésekre került sor az EKAPY személyi állományának és kapacitásának megerősítésére, a következő évekre kitűzött közbeszerzési célok teljesítése érdekében.

Az egészségügyi reform egyéb elemeinek végrehajtása nem halad egyenletesen, mivel a hatóságok felülvizsgáltak néhány, az ESM gazdasági kiigazítási programja keretében elfogadott intézkedést, aminek a rendszer hatékonyságára gyakorolt hatásai kiszámíthatatlanok. Ez érinti a gyógyszerárak kiigazításának gyakoriságát és kialakítását, aminek következtében csökkenhet az árak visszafogását célzó keret hatékonysága, valamint a korábbi éveket érintő visszakövetelési mechanizmus módosítását, ami veszélyezteti a visszakövetelések beszedésének hatékonyságát. Mivel a kiadások még mindig jóval meghaladják a jogszabályba foglalt felső határértékeket, a többletkiadások visszakövetelésből származó bevételek formájában történő késedelmes beszedése ronthatja a nemzeti egészségbiztosító, az EOPYY likviditását.

Folytatódott a szociális védőhálók reformja. A rokkantsági ellátások rendszerének felülvizsgálata (2019 közepére vonatkozó egyedi kötelezettségvállalás) jól halad, bár a kísérleti projekt végrehajtása terén volt némi késedelem, mivel fel kellett számolni néhány kezdeti szűk keresztmetszetet. A szociális szolidaritási jövedelem rendszere már csaknem működőképes, és előrelépés történt a társadalmi befogadással és a munkaerőpiaci (újra)integrációval kapcsolatos elemeinek végrehajtása terén, amit 2019 végéig kell befejezni (egyedi kötelezettségvállalás). A lakhatási támogatás kialakítására vonatkozó eredeti terveket felülvizsgálták, hogy csak a bérleti díjakhoz nyújtandó támogatásra terjedjen ki. A fizetésképtelen háztartások védelmét célzó új rendszer keretében jelenleg vizsgálják a nehézségekkel küzdő jelzáloghitelesek segítését célzó külön támogatás lehetőségét. Bár még nem részletezték a kialakítását, az eddigi megbeszélések alapján úgy tűnik, hogy a támogatás csak a nemteljesítő jelzáloghiteleket érintené. Ez hátrányos helyzetbe hozná azokat az alacsony jövedelmű háztartásokat, amelyeknek még sikerül törleszteniük jelzáloghitelüket, mivel kevésbé vonzóvá teszi a rendszeres hiteltörlesztést.

A pénzügyi ágazat

A pénzügyi támogatási programok keretében elért eredmények és a görög bankok javuló likviditási helyzete ellenére Görögország pénzügyi rendszere még mindig jelentős kihívásokkal szembesül, különösen a nemteljesítő hitelek igen magas szintje miatt. Figyelembe véve többek között a halasztott adókövetelések magas szintjét a bankok mérlegében, az állam és a bankok összekapcsolódása még mindig erős, és – bár fokozatosan enyhül – továbbra is fennáll a tőkekorlátozás (az elfogadott ütemterv végrehajtása folyamatos kötelezettségvállalás, ami teljesült). A pénzügyi szektor reformja a megerősített felügyelet középpontjában áll, mivel kritikus szerepet tölt be a fenntartható növekedéshez szükséges feltételek megteremtésében.

Folytatódott a nemteljesítő hitelek állományának visszaszorítása, bár a szanálásukra szolgáló eszközök igénybevétele elmarad a várakozásoktól. A nemteljesítő hitelek állománya fokozatosan csökken, de még mindig magas és a rendelkezésre álló legfrissebb adatok alapján 2018 szeptemberében 85 milliárd EUR-t tett ki, ami a kitettségek teljes állományának mintegy 47 %-a. A bankok megfelelnek a nemteljesítő hitelállományuk csökkentésére vonatkozó célkitűzéseiknek, bár ez a következő években egyre nagyobb kihívást fog jelenteni. Ugyanakkor a bankok nyereségességének fenntartása nehéz, és a mérlegükben felhalmozott halasztott adójóváírások magas szintjével együtt visszafogja a nemteljesítő hitelállomány csökkentésének ütemét. 2018 negyedik negyedévében tovább emelkedett az online árverések száma, és szinte az ország teljes területére kiterjed; a sikertelen árverések aránya azonban továbbra is magas, és a sikeres árverések jelentős része még mindig azzal zárul, hogy az eszközt az árverést elindító bank vásárolja meg. E hiányosságok megszüntetéséhez további erőfeszítésekre van szükség a nemteljesítő hitelállomány szanálásának előmozdítására irányuló, 2018 végére vonatkozó egyedi kötelezettségvállalás teljesítését célzó intézkedések részeként. Ezzel összefüggésben elengedhetetlen az előrelépés az akadályok felszámolása terén, ami jelenthet jogalkotási intézkedéseket és a rendszer működésének javítását. Emellett a társaságok fizetésképtelenségéről szóló törvény közelmúltbeli jelentős reformja eddig nem járult hozzá a tervezett mértékben a fizetésképtelenségi eljárások érdekelt felek általi igénybevételének terjedéséhez. Tekintettel a bankok által a nemteljesítő hitelállomány csökkentésének felgyorsítása érdekében tett intézkedésekhez kapcsolódó jelentőségükre, indokolt lenne, hogy a hatóságok tovább vizsgálják a jogi egyértelműség és jogbiztonság javításának szükségességét a nemteljesítő hitelek törlesztésére/értékesítésére, valamint az értékpapírosításra vonatkozó törvények hatályával összefüggésben, továbbá az említett eszközök fokozottabb igénybevételének előmozdítását.

A peren kívüli eljárások alkalmazása a kezdeti lassú ütemet követően most felgyorsult. Az akadálytalan és egyre inkább automatizált működés biztosítása érdekében az infrastruktúrát korszerűsítették. A hatóságok 2018 decemberében egy évvel, 2019 végéig meghosszabbították a peren kívüli eljárásokra vonatkozó törvény hatályát. Noha ez a meghosszabbítás hasznosnak tekinthető, a hatóságok elfogadtak néhány olyan módosítást is a keretelvekkel összefüggésben, amely aggályokat vet fel a multilaterális szerkezetátalakításra és az állami szektor szerkezetátalakítási eljárásainak időtartamára gyakorolt hatásuk tekintetében, ezért e módosításokat felül kell vizsgálni.

A banki hitelekhez kapcsolódóan lehívott állami garanciák alacsony feldolgozási aránya jelzi, hogy sürgős javításra van szükség. A garanciák érvényesítése terén jelentkező elmaradás jelentős terhet ró a bankokra. A hatóságok tudatában vannak a problémának, és konkrét intézkedéseket kell tenniük a feldolgozás és a folyósítás felgyorsítása érdekében. A hatóságok előterjesztettek egy, a garanciák érvényesíthetősége körüli bizonytalanság megszüntetését célzó jogszabályi rendelkezést is, amelyet jelenleg vizsgálnak.

A háztartások fizetésképtelenségére vonatkozó törvény által előírt, az elsődleges lakóhelyre vonatkozó védelem várható megszűnése és az esetleges új adósvédelmi rendszerek bevezetésével kapcsolatos találgatások 2018 negyedik negyedévében az új kérelmek számának megugrásához vezettek. Bár a feldolgozási arány is emelkedett, a kérelmek számának növekedése azt eredményezte, hogy az ügyhátralék a negyedik negyedévben nem csökkent lényegesen. Ez hátrányosan hat a bíróságoknál függőben lévő ügyek feldolgozásának ütemére is. Ezzel összefüggésben a háztartások fizetésképtelenségére vonatkozó törvénnyel összefüggő, folyamatban levő ügyek számának csökkentését célzó cselekvési tervet aktualizálni kell, és olyan konkrét előírásokkal kell kiegészíteni, amelyek alátámasztják egy olyan, jól meghatározott terv hitelességét, amellyel – Görögország programlezárást követő kötelezettségvállalásainak megfelelően – 2021 végére megszüntethető az ügyhátralék. Ugyanakkor némi haladás történt a bíróságok ügykezelési kapacitásának megerősítése terén új személyzet kinevezésével és a bírák pénzügyi képzésével, amely 2018 végére vonatkozó egyedi kötelezettségvállalás volt.

A hatóságok előterjesztették az elsődleges lakóhely védelmére vonatkozó új programot létrehozó jogalkotási javaslataikat, de még számos nyitott kérdés maradt. A háztartások fizetésképtelenségére vonatkozó keretelvek értelmében az elsődleges lakóhely védelmét átmeneti, 2018 végéig alkalmazandó válságintézkedésként hagyták jóvá. A védelmet azonban 2018 decemberében két hónappal egyoldalúan meghosszabbították, és a hatóságok ebben az időszakban új védelmi programot terjesztettek elő, ami a hitelfelvevők számára nyújtandó korlátozott állami támogatási elemet is tartalmaz. Az előzetes értékelés alapján a javaslat komoly aggályokat vet fel a fizetési kultúrára és a bankok mérlegére gyakorolt hatása tekintetében, és kialakítása stratégiai jellegű nemteljesítést vonhat maga után. Konkrétan: i. a javaslat szerint a jogosultak köre jóval nagyobb lenne, mint a jelenlegi elsődlegeslakóhely-védelem keretében biztosított, és kiterjedne a vállalkozói hitelekre is; ii. a javaslat a háztartások fizetésképtelenségére vonatkozó, jelenleg hatályos törvénnyel párhuzamosan alkalmazandó kiegészítő védelmi rendszert hozna létre; iii. úgy tűnik, a kiegészítő szabályozás előírná a bankok számára, hogy a jogosult hitelfelvevők széles köre esetében előre meghatározott modell alapján elfogadják a kötelező adósságátalakítást; iv. a javaslat nem veszi kellő mértékben figyelembe a legkiszolgáltatottabb háztartásokat, és közvetlenül hat számos más eljárásra, például a csődeljárásra / egyedi adósságkezelésre, a peren kívüli eljárásokra, a nemteljesítő hitelek lezárt értékesítésére és az értékpapírosításra. v. a javaslat további késedelmet eredményezhet olyan adósok esetében, akiknek a hatályos védelmi program szerinti kérelme függőben van, és akik kérelmet nyújtanak be az új program alapján, mivel az új adósságátalakítási eljárás véglegesítéséig valamennyi függőben lévő eljárást felfüggesztenének; vi. az új javaslathoz nem készült hatásvizsgálat, így nem vizsgálták meg például a bankok tőkeállományára gyakorolt potenciális hatását; vii. a program kiterjesztett hatálya veszélyezteti a hatóságok arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy 2021 végéig felszámolják a háztartások fizetésképtelenséggel összefüggő kérelmeivel kapcsolatos összes ügyhátralékot; viii. a javaslatba foglalt új elem, a végrehajtás felfüggesztése várhatóan befolyásolja a jövőbeli árverezési és kényszerértékesítési eljárásokat; ix. szükség van a program költségvetési szempontjainak további tisztázására. A nyitott kérdések megválaszolása céljából jelenleg folynak a tárgyalások az intézményekkel. A hatóságok a jogalkotási javaslattal összefüggésben hivatalos EKB-konzultációt is elindítottak, és egy új program bevezetéséhez szükség van az állami támogatás Bizottság általi jóváhagyására.

Előrelépés történt a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap működése terén. Konkrétabban, a 2018 végére vonatkozó egyedi kötelezettségvállalással összhangban a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap (HFSF) kidolgozta a négy rendszerszintű banknál lévő részvényei értékesítésére vonatkozó exitstratégiáját. Bár a stratégiát a HFSF független intézményként hajtja végre, jelenleg mérlegelik a hatóságok esetleges bevonását az értékesítés utolsó szakaszába. A hatóságok egyértelművé tették, hogy álláspontjuk szerint a választótestület megbízatásának a HFSF megbízatásával való összehangolásához (2018 végére vonatkozó kötelezettségvállalás) nincs szükség jogszabály-módosításra; ezt azonban jogi szempontból meg kell erősítenie az Államtanácsnak. A Görög Pénzügyi Stabilitási Alapra vonatkozó törvénynek megfelelően a pénzügyminiszter a választótestület által készített jelölti lista alapján kinevezi az Alap vezérigazgató-helyettesét és kiválasztja a betöltetlen általános tanácsi pozícióra a megfelelő személyt. A négy rendszerszintű bank szerkezetátalakítási terven alapuló működési keretelveinek kialakítása és az exitstratégia szorosan összefonódik, és az Alap párhuzamosan dolgozik a két témán.

A görög hatóságok – az érdekelt felekkel, köztük a Görög Pénzügyi Stabilitási Alappal és a Görög Nemzeti Bankkal együttműködve – további lehetőségeket térképeznek fel a nemteljesítő hitelállomány csökkentésére irányuló erőfeszítések támogatására. A hatóságok a közelmúltban javaslattervezetet nyújtottak be a Bizottság szolgálataihoz egy olyan eszközvédelmi rendszerre vonatkozóan, amelynek célja a nemteljesítő hitelállomány folyamatban levő szanálásának felgyorsítása. A javaslatot az állami támogatási szabályok szempontjából is meg kell vizsgálni.