HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 310/12

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE

(2012. augusztus 1.)

az Európai Unión belüli értékpapír-elszámolás javításáról és a központi értéktárakról szóló rendelet iránti javaslatról

(CON/2012/62)

2012/C 310/02

Bevezetés és jogalap

Az Európai Központi Bank (EKB) 2012. április 3-án az Európai Unió Tanácsától azt a felkérést kapta, hogy alkosson véleményt az Európai Unión belüli értékpapír-elszámolás javításáról és a központi értéktárakról valamint a 98/26/EK irányelv (1) módosításáról szóló rendelettervezetről (a továbbiakban: rendelettervezet). 2012. április 19-én az EKB az Európai Parlamenttől kapott felkérést arra, hogy véleményt alkosson a rendelettervezetről.

Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén alapul, mivel a rendelettervezet olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek érintik az euroövezet monetáris politikájának az EKB által történő meghatározását és végrehajtását, a fizetési rendszereknek a Szerződés 127. cikke (2) bekezdése szerinti zavartalan működését, valamint a hatáskörrel rendelkező hatóságok EKB által történő támogatását a hitelintézetek prudenciális felügyeletére és a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikáik zavartalan megvalósításában a Szerződés 127. cikkének (5) bekezdésében foglaltak szerint. A fentieken túlmenően, a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 22. cikke alapján az EKB és a nemzeti központi bankok megfelelő eszközöket bocsáthatnak rendelkezésre, az EKB pedig rendeleteket alkothat annak érdekében, hogy biztosítsák az unión belüli és a más államokkal fenntartott elszámolási és fizetési rendszerek hatékony és megbízható működését. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.

Általános észrevételek

A rendelettrevezet a 2004/39/EK irányelvvel (2), valamint a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló rendelettervezettel (3) együtt a piaci infrastruktúrákra és a kereskedési helyszínekre vonatkozó szabályozási keretrendszer része lesz. A méreteik, összetettségük és a rendszereik közti összefonódás miatt a központi értéktárakat rendszerszintű jelentőségűnek kell tekinteni (4), ennél fogva azok egy, a mikro- és makroprudenciális eszközöket együttesen alkalmazó, a felügyeletre és a felvigyázásra vonatkozó átfogó szabályozói keretrendszert kívánnak meg. Az EKB erősen támogatja a Bizottságnak a központi értéktárakra vonatkozó jogi keretrendszer erősítésére, továbbá a működésük, engedélyezésük valamint a felügyeletük alapját jelentő szabályok harmonizációjára vonatkozó, valamint az értékpapíroknak az unión belül ilyen központi értéktárakon keresztül történő kibocsátására, kezelésére, valamint átruházására vonatkozó javaslatát (5).

Az eurorendszer azzal a céllal fejleszti ki a TARGET2-Securities-t (T2S), hogy az Európa egységes elszámolási alkalmazása legyen. Ezzel összefüggésben az EKB erősen támogatja a rendelettervezetet, amely elmélyíti az általánosságban az Európai Unióban és különösen a T2S-ben történő határon átnyúló elszámolás jogi- és működési feltételeit. Ebben a vonatkozásban az EKB ajánlja, hogy a rendelettervezetet valamint az ahhoz kapcsolódó végrehajtási aktusokat még a T2S tervezett 2015. júniusi elindítását megelőzően fogadják el.

1. A rendelet hatálya

A rendelettervezet megteremti a pénzügyi eszközök elszámolásának egységes követelményeit (6). A 2004/39/EK (7) irányelv értelmében a „pénzügyi eszköz” fogalma kiterjed az átruházható értékpapírokra, a pénzpiaci eszközökre, a kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeire, a származtatott megállapodásokra, a különbözetre vonatkozó pénzügyi szerződésekre és az engedélyezett kibocsátásokra. Az EKB e tekintetben megjegyzi, hogy a rendelettervezet nem határozza meg a „pénzügyi eszköz” fogalmát, valamint hogy annak egyes részei kizárólag az „értékpapírokra” vagy átruházható értékpapírokra vonatkoznak (8), míg más rendelkezések a pénzpiaci eszközökre (9), a kollektív befektetési vállalkozások befektetési jegyeire és az engedélyezett kibocsátásokra (10) is vonatkoznak. Mindezen túlmenően a rendelettervezet a központi értéktárakat egy értékpapír-elszámolási rendszert működtető, valamint legalább egy további, a mellékletben felsorolt egyéb alapvető szolgáltatást nyújtó jogi személyként határozza meg (11). Az EKB véleménye szerint valamennyi alapvető szolgáltatást szabályozni kell. A fentieket figyelembe véve, a jogi egyértelműség érdekében az EKB a rendelettervezet hatályának további pontosítását javasolja, mind a hatálya alá tartozó eszközök, mind pedig a központi értéktárak fogalmának a tekintetében.

A központi értéktár fogalmát módosítani kell az abból eredő szabályozási arbitrázs elkerülése érdekében, amikor a központi értéktár két vagy három, különböző alapvető szolgáltatásokat nyújtó jogi személyt alkot anélkül, hogy azokra a központi értéktárakra alkalmazandó rendelet vonatkozna. Az EKB úgy véli, hogy a melléklet A. cikkében felsorolt három alapvető szolgáltatás bármelyikét nyújtó valamennyi jogi személy a rendelet hatálya alá kell, hogy tartozzon.

2. A hatóságok közti együttműködés

2.1. A rendelettervezet a központi értéktárak vonatkozásában érintett hatóságként a hatáskörrel rendelkező felügyeleti hatóságoknak vezető szerepet, a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) tagjainak pedig támogató szerepet tulajdonít. Figyelembe véve a központi bankok felvigyázói és/vagy kibocsátó központi banki szerepét, valamint azt a tényt, hogy a központi bankok a monetáris politikai műveleteik elszámolására a központi értéktárak szolgáltatásait veszik igénybe, a rendelettervezetnek biztosítania kell azt, hogy az illetékes hatóságok és az Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság (EÉPH) hatásköreit a KBER tagjainak megfelelő bevonása egészíti ki és tartja egyensúlyban. A Fizetési és Elszámolási Rendszerek Bizottságában (CPSS) részt vevő központi bankok és értékpapír-szabályozók valamint az Értékpapír Felügyeletek Nemzetközi Szervezetének Technikai Bizottsága (CPSS-IOSCO) felismerték a pénzpiaci infrastruktúrák – beleértve a központi értéktárakat is – szabályozásának, felügyeletének és felvigyázásának fontosságát (12). Az EKB véleménye szerint a rendelettervezetnek összhangban kell lennie a CPSS-IOSCO alapelvekkel. Mind felvigyázói, mind pedig kibocsátó központi banki szemszögből támogatni kell az illetékes hatóságok és a KBER tagjai között hatékony és szoros együttműködést a központi banki hatáskörök sérelme nélkül (13).

2.2. Az EKB továbbá megjegyzi, hogy a rendelettervezet az együttműködés számos területét azonosította, és további olyan területeket javasol, amelyek esetében úgy gondolja, hogy az EÉPH-KBER bevonása szintén szükséges. Mindezen túlmenően az EKB hangsúlyozza a technikai standardtervezetek kifejlesztése során történő közös EÉPH-KBER munka szükségességét. Ennek kell biztosítania azt, hogy a KBER tagjainak nem szükséges további – és potenciálisan különböző –, a felvigyázási intézkedésekre vonatkozó követelményeket (ideértve a jogszabályokat is) kialakítaniuk. Továbbmenve, ezzel elkerülhető lenne a monetáris politikai műveletek elszámolásában részt vevő központi értéktárak felhasználói feltételeknek (14) történő megfelelése folyamatos értékelésének a szükségessége, amelynek egyébként a KBER jogszabályi kötelezettségeknek történő megfelelés érdekében eleget kéne tenni. Ebben az összefüggésben a szükséges információk kellő időben történő és megfelelő cseréje – ideértve a pénzügyi stabilitásra vonatkozó, valamint a felvigyázásra használt és a statisztikai célú információkat is – szintén kiemelkedő jelentőséggel bír.

2.3. A rendelettervezetnek ennél fogva az együttműködésre vonatkozó olyan szabályokat kell biztosítania, amelyek lehetővé teszik a hatáskörrel rendelkező és az érintett hatóságok számára, hogy mind nemzeti, mind pedig határon átnyúló környezetben a CPSS-IOSCO alapelveknek megfelelően (15) láthassák el a feladataikat. A határon átnyúló műveletek és elszámolások terén várható fejleményekre, valamint a központi értéktárak közötti kapcsolatokra tekintettel a rendelettervezetnek a határon átnyúló környezetben meg kell teremtenie az átfogó felügyeletet és felvigyázást, amely olyan tényező, amelyet a T2S közös platform elindítása meg fog könnyíteni, sőt, erősíteni is fogja azt. A hatáskörrel rendelkező hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy maguk döntsenek az együttműködési megállapodások megfelelő módjáról. Minderre tekintettel a hatósági kollégiumok létrehozatalának lehetősége is elképzelhető, különösen olyan esetekben, amikor egy központi értéktár fióktelepen vagy leányvállalaton keresztül végez határon átnyúló tevékenységet, illetve olyan esetekben, amikor a határon átnyúló szolgáltatások nyújtása alapvető fontosságúvá válik (16).

3. Makroprudenciális felvigyázás

Felismerésre került, hogy a szilárd pénzpiaci infrastruktúrák, ideértve az értékpapír-elszámolási rendszereket is, alapvetően járulnak hozzá a pénzügyi stabilitáshoz a rendszerkockázat csökkentése által (17). Az EKB megjegyzi, hogy az Európai Rendszerkockázati Testületnek, és adott esetben az érintett nemzeti hatóságoknak a makroprudenciális felvigyázást a KBER tagjai vonatkozó hatásköreinek sérelme nélkül kell végezniük.

4. Központi banki pénzben végzett elszámolás

A rendelettervezet lehetővé teszi a központi értéktárak számára azt, hogy kereskedelmi banki számlán történő elszámolást kínáljanak fel abban az esetben, ha a központi banki pénzben végzett elszámolás nem lehetséges és megvalósítható (18). Ez összhangban van a CPSS-IOSCO alapelvekkel és a KBER-CESR ajánlásokkal (19), alátámasztva azt, hogy a központi banki likviditás és a kereskedelmi banki számlán történő elszámolás kockázati szempontból nem képeznek egyenértékű lehetőséget. Amennyiben egy központi szerződő fél kereskedelmi banki számlán történő elszámolást felkínálhat, úgy attól meg kell követelni a hitelintézet elszámoló bankként történő működésére vonatkozó szigorú követelményeknek való megfelelés kialakítását és betartásának figyelemmel kísérését (20). Az EKB üdvözli továbbá azt, hogy a rendelettervezet nem szabályozza a központi banki hitelhez történő hozzáférést, ideértve a rendkívüli likviditási segélynyújtást is, amely a központi bankok előjoga, és amely közvetlenül kapcsolódik a monetáris politikához.

5. Központi értéktárak és banki jellegű kiegészítő szolgáltatások

5.1. A rendelettervezet alapján a központi értéktárak nem nyújthatnak banki jellegű kiegészítő szolgáltatásokat, és azokat inkább arra kell felhatalmazni, hogy egy vagy több hitelintézetet jelöljenek ki a rendelettervezetben meghatározott egyes banki jellegű kiegészítő szolgáltatások végzésére. Ugyanakkor ettől eltérően – figyelemmel egyes biztosítékokra is – egyes központi értéktáraknak korlátozott felhatalmazás adható az ilyen szolgáltatások nyújtására (21).

5.2. Ez gondos áttekintést tesz szükségessé az uniós versenyjogi szabályokkal, a rendszerszintű makroprudenciális felvigyázással és a banki jogalkotási keretrendszerekkel való összhang megteremtése érdekében (22), szükséges továbbá a feladatoknak a központi értéktárakat felügyelő hatóságok és a bankfelügyeletek között történő megfelelő elosztása. E tekintetben, amint az egy korábbi véleményben is megemlítésre került, az EKB előnyben részesíti az Európai Bankfelügyeleti Hatóság (EBH) rendszeres bevonását a bankokra vonatkozó uniós jogszabályok előzetes technikai elemzésének elvégzésébe (23). Konkrétabban, a rendelettervezet egyrészt különbséget tesz az értékpapír-elszámolási rendszer résztvevői számára az elszámolási szolgáltatással kapcsolatban nyújtott banki jellegű kiegészítő szolgáltatások, másrészt az egyéb alapvető vagy kiegészítő szolgáltatásokhoz kapcsolódó banki jellegű kiegészítő szolgáltatások között (24). Ez feljogosítja továbbá a Bizottságot arra, hogy ezeket a kiegészítő szolgáltatásokat meghatározó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el (25). Az EKB azon a véleményen van, hogy a fenti különbségtétel nem egyértelmű, és hogy a hivatkozott banki jellegű kiegészítő szolgáltatásokat a lehető legnagyobb mértékben összhangba kell hozni a bankokra vonatkozó európai uniós jogszabályokban használt terminológiával.

5.3. A kiegészítő banki szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezés keretrendszerét a kockázatok megfelelő csökkentésének kell vezérelnie, egyben megőrizve a központi értéktárak hatékonyságát az általuk nyújtott szolgáltatások során. Tekintettel ennek a kérdésnek az alapvető jellegére, szükséges lehet a kiegészítő banki szolgáltatásokra vonatkozó különböző lehetséges rendelkezések átfogóbb elemzése. Az ilyen elemzés segítené az a) különböző kockázatok, beleértve a szanálásból eredő kockázatok valamint a jogi, hitel, likviditási, működési, és üzleti kockázatok, továbbá a b) az ezekkel a lehetőségekkel együtt járó hatékonysági profilok teljes meghatározását, valamint segítené a legbiztonságosabb és leghatékonyabb modell meghatározását. Az EKB kész közreműködni egy ilyen elemzésben. Továbbmenve, nem állhat fenn bizonytalanság az alábbiakkal kapcsolatban: az olyan kiegészítő banki szolgáltatások pontos terjedelme, amelyek végzésére kijelölt hitelintézetek lennének jogosultak (26), azok a prudenciális követelmények, amelyek rájuk vonatkoznának, és a bankokra vonatkozó jogszabályi keretrendszerrel szembeni autonómiájuk mértéke (27).

5.4. A rendelettervezet korlátozza az olyan kijelölt hitelintézet által nyújtott szolgáltatásokat, amely a központi értéktárral azonos csoportba tartozik (28). Az EKB értelmezése szerint ezt a korlátozást kockázati megfontolások, különösen pedig a továbbgyűrűző hatások elkerülése vezérelték. Az EKB javasolja, hogy ez a korlátozás terjedjen ki valamennyi olyan hitelintézetre, amely a melléklet C. szakaszában felsorolt banki szolgáltatásokat nyújt az értékpapír-elszámolási rendszerek résztvevői számára, tekintettel a központi értéktárnak a feladatai ellátásának folytatására vonatkozó képességére – különösen pedig a szállítás fizetés ellenében mechanizmuson alapuló feladatokra – gyakorolt lehetséges kedvezőtlen hatásokra a hitelintézet szanálása vagy fizetésképtelensége esetén.

5.5. Végezetül az EKB úgy véli, hogy az eltérés engedélyezésére vonatkozó javasolt eljárás túlságosan összetett, és az a biztonság és egységesség megfelelő szintjének elérése érdekében leegyszerűsíthető. A tervezetben foglalt szükséges minőségi ismérveket kiegészítve különösen az objektív ismérvek (ideértve lehetőség szerint a mennyiségi ismérveket is) elfogadását kell biztosítani annak meghatározására, hogy az eltérés engedélyezhető-e vagy sem.

6. A központi értéktárakra vonatkozó globális standardokkal való összhang

A rendelettervezet elismeri azt, hogy a rendeletnek összhangban kell állnia a CPSS–IOSCO által kidolgozott ajánlásokkal (29). Ugyanakkor némi következetlenség áll fenn a CPSS–IOSCO alapelvek és a rendelettervezet között, EKB javasolja ennek orvoslását. A rendelettervezet például nem tartalmaz a többszintű részvételre (30) vonatkozó követelményeket. Továbbmenve, a rendelettervezet a kölcsönös függőségekből eredő kockázatok kezelésének szükségességéről (31) kizárólag a működési kockázatokkal összefüggésben (32) tesz említést. A likviditási kockázat kezelésével kapcsolatban is állnak fenn következetlenségek (33), nevezetesen, a rendelettervezet nem tesz különbséget az elszámolási garanciát nyújtó nettó késleltetett kiegyenlítési rendszerek (deferred net settlement systems) és az ilyen garanciát nem nyújtó nettó késleltetett kiegyenlítési rendszerek között. Ez nincs összhangban a CPSS-IOSCO alapelvekkel, amelyek megkívánják, hogy az elszámolási garanciát nyújtó halasztott nettó elszámolási rendszernek a hitel és a likviditási kitettséget teljes mértékben le kell fednie, míg az elszámolási garanciát nem nyújtó halasztott nettó elszámolási rendszereknek a hitelkitettséget a két legnagyobb résztvevő és annak leányvállalatai vonatkozásában, és a likviditási kitettséget a legnagyobb résztvevő és annak leányvállalatai vonatkozásában kell lefednie.

7. Állami szervekhez történő kiszervezés

A rendelettervezet a központi értéktárak által a tevékenységük részleges kiszervezése esetén teljesítendő követelményeket vezet be (34). Kivételt képeznek azok a helyzetek, amikor egy központi értéktár az egyes műveleteit állami szervhez szervezi ki, feltéve, hogy megfelelő jogi, szabályozási és működési keretrendszer irányadó az ilyen megállapodásra. Az EKB megjegyzi, hogy ez a kivétel lefedné az eurorendszer által előkészített T2S projektet. Az EKB üdvözli ezt a kivételt, amely figyelembe veszi azt, hogy az ilyen kiszervezés jelentős előnyökkel járhat a gazdaság számára, hozzájárul az eurorendszer feladatainak ellátásához, és hogy az egy biztosítékokat tartalmazó keretmegállapodás függvénye (35).

8. Kollíziós szabályok

A rendelettervezet általános szabályként határozza meg azt, hogy a központi értéktár által tartott értékpapírok tulajdonosi szempontjait érintő kérdésekben az értékpapírszámla vezetésének helye szerinti ország joga irányadó (36). Míg az ilyen általános szabály összhangban van az egyéb uniós jogszabályok által az érintett közvetítő helye szerinti jognak az értékpapírok vonatkozásában a tulajdonosi szempontokat érintő kérdésekben történő alkalmazására vonatkozó megközelítéssel (37), az EKB nyomatékosan ellenzi a kiegészítő kollíziós szabályok bevezetését, amelyek ellentétesek lennének a jelenlegi uniós jogszabályokkal és hatással lennének a jogbiztonságra (38).

Mindezen túlmenően, és amint az egy korábbi véleményben is megemlítésre került, a számlán megjelenő értékpapírokra vonatkozó egyszerű és egyértelmű kollíziós szabályok megléte a pénzügyi eszközök határon átnyúló hatékony és biztonságos állományban tartása és átruházása szempontjából fontos, ugyanakkor az unióban a határokon átnyúló értékpapír-elszámolásra és -kiegyenlítésre vonatkozó kollíziós szabályok gyakorlati alkalmazása továbbra is eltéréseket tár fel a tagállamok között a „számla helyének” értelmezése vonatkozásában (39). E tekintetben az EKB szükségesnek tartja az értékpapírok állományban tartására és átruházására vonatkozó, valamint a jogbiztonság csoport végső jelentésében (40) foglaltaknak megfelelően az értékpapírokhoz fűződő jogok gyakorlására vonatkozó, különféle uniós jogi keretrendszerek harmonizációját.

9. A központi értéktárak szanálására vonatkozó sajátos szabályok

Mivel a rendelettervezet nem tartalmaz a központi értéktárak szanálására vonatkozó sajátos átfogó szabályrendszert, az EKB javasolja ilyen szabályok elfogadását.

Abban az esetben, ahol az EKB a rendelettervezet módosítására tesz javaslatot, a melléklet tartalmazza a szerkesztési javaslatokat és az azokhoz fűzött magyarázatot.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2012. augusztus 1-jén. az EKB elnöke Mario DRAGHI

(1) COM(2012) 73 végleges.

(2) Az Európai Parlament és a Tanács 2004/39/EK irányelve (2004. április 21.) a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 2004.4.30., 1. o.). Jelenleg felülvizsgálat alatt. Lásd a pénzügyi eszközök piacairól és a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló COM(2011) 656 végleges javaslatot, valamint a pénzügyi eszközök piacairól és a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló (EMIR) rendelet módosításáról szóló COM(2011) 652 végleges javaslatot.

(3) Lásd a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló CON(2010) 484 végleges javaslatot.

(4) Lásd a rendelettervezethez fűzött magyarázat 1. bekezdését.

(5) Lásd továbbá a Bizottságnak a központi értéktárakról és az Európai Unión belüli értékpapír-elszámolás egyes szempontjairól szóló nyilvános konzultációjára (a továbbiakban: a Bizottsági konzultáció) adott 2011. március 22-i EKB választ (a továbbiakban: az EBK válasza). Az EKB válasza az EKB honlapján (http://www.ecb.int) olvasható.

(6) Lásd a rendelettervezet 1. cikkének (1) bekezdését.

(7) 2004/39/EK irányelv. A Bizottságnak a 2004/39/EK irányelv (lásd a 3. számú lábjegyzetet) hatályon kívül helyezésére vonatkozó javaslata magában foglalja az engedélyezett kibocsátásokat is.

(8) Lásd a 2004/39/EK irányelv 4. cikkének (18) bekezdését.

(9) Lásd a 2004/39/EK irányelv 4. cikkének (19) bekezdését.

(10) Az engedélyezett kibocsátásokat a rendelettervezet az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.) történő hivatkozással határozza meg.

(11) Lásd a rendelettervezet 2. cikke (1) bekezdésének 1. pontját és a melléklet A. szakaszát.

(12) Lásd CPSS-IOSCO „A pénzpiaci infrastruktúrák alapelvei” 2012. április, elérhető a BIS honlapján: http://www.bis.org, különösen pedig a 4. fejezetet (a továbbiakban: „CPSS-IOSCO alapelvek”).

(13) Lásd a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra vonatkozó CON/2011/1 (2011. január 13.) EKB véleményt (HL C 57., 2011.2.23., 1. o.). Az EKB valamennyi véleménye közzétételre kerül az EKB honlapján: http://www.ecb.europa.eu

(14) Európai Monetáris Intézet „Standards for the use of EU securities settlement systems in ESCB credit operations” (A KBER hitelműveletei során alkalmazandó, az EU értékpapír-elszámolási rendszereiben használatos standardok) 1998. január.

(15) Lásd különösen a CPSS-IOSCO alapelvek E. pontjában foglalt felelősségi kört (együttműködés a többi hatósággal).

(16) Az EU EMIR jogalkotási keretrendszere és a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló 2006/48/EK irányelv (HL L 177., 2006.6.30., 1. o.), továbbá a CPSS-IOSCO alapelvek már rendelkeznek a kollégiumok létrehozataláról.

(17) Lásd: Pénzügyi Stabilitási Tanács „Reducing the moral hazard posed by systemically important financial institutions” („A rendszerszempontból jelentős pénzintézetek által okozott erkölcsi kockázat csökkentése – ajánlások és ütemtervek”) 2010. október, 8. o.

(18) A rendelettervezet 37. cikkének (2) bekezdése.

(19) E tekintetben lásd a 9. számú CPSS-IOSCO alapelvet, valamint a 10. számú KBER-CESR ajánlást „Recommendations for securities settlement systems and recommendations for central counterparties in the European Union” (Az értékpapír-kiegyenlítési rendszerekre vonatkozó ajánlások és az Európai Unió központi szerződő feleire vonatkozó ajánlások), 2009. május (a továbbiakban: KBER-CESR ajánlások).

(20) E tekintetben lásd a 9. számú CPSS-IOSCO alapelvet, és a 10. számú KBER-CESR ajánlást.

(21) Lásd különösen a rendelettervezet IV. címét és a melléklet C. szakaszát.

(22) Lásd a 2006/48/EK irányelvet és a jelenleg vita alatt álló kompromisszumos elnökségi javaslat szövegeiben foglalt módosításokat.

(23) E tekintetben lásd a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről szóló irányelv iránti javaslatról, és a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló rendelet iránti javaslatról szóló CON/2012/5 (2012. január 25.) EKB vélemény 3.2. bekezdését (HL C 105., 2012.4.11., 1. o.).

(24) Lásd a rendelettervezet mellékletének C. szakaszát.

(25) Lásd a rendelettervezet 2. cikkének (2) bekezdését.

(26) Lásd a rendelettervezet 54. cikkét.

(27) Ezzel összefüggésben lásd a rendelettervezet 57. és 58. cikkeit.

(28) Lásd a rendelettervezet 52. cikkének (5) bekezdését.

(29) A rendelettervezet (25) preambulumbekezdése.

(30) Lásd a 19. számú CPSS-IOSCO alapelvet.

(31) Lásd a 3. számú CPSS-IOSCO alapelvet.

(32) A rendelettervezet 42. cikkének (6) bekezdése.

(33) Lásd a 7. számú CPSS-IOSCO alapelvet valamint a rendelettervezet 57. cikkét.

(34) Lásd a rendelettervezet 28. cikkét.

(35) Lásd a bizottsági konzultációt és az EKB válaszát.

(36) Lásd a rendelettervezet 46. cikkének (1) bekezdését.

(37) Lásd az Európai Parlament és Tanács 98/26/EK irányelvét a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről (1998. május 19.) 9. cikk (HL L 166., 1998.6.11., 45. o.), az Európai Parlament és Tanács 2002/47/EK irányelvét (2002. június 6.) a pénzügyi biztosítékokról szóló megállapodásokról 9. cikk (HL L 168., 2002.6.27., 43. o.), és az Európai Parlament és Tanács 2001/24/EK irányelvét (2001. április 4.) a hitelintézetek reorganizációjáról és felszámolásáról 24. cikk (HL L 125., 2001.5.5., 15. o.).

(38) Lásd a rendelettervezet 46. cikkének (2) bekezdését.

(39) E tekintetben lásd a CON/2008/37 (2008. augusztus 7.) EKB véleményt a 98/26/EK irányelv és a 2002/47/EK irányelv módosításáról szóló irányelvre irányuló javaslatról (HL C 216., 2008.8.23., 1. o.), 8. bekezdés.

(40) Lásd: http://ec.europa.eu/internal_market/financial-markets/docs/certainty/2ndadvice_final_en.pdf