ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
L.

mivel 2000 óta az új munkahelyek mintegy egynegyedének létrehozását bevándorlók hozzájárulása tette lehetővé; mivel a bevándorlók egyre nagyobb mértékben önfoglalkoztatás révén találják meg az utat a munkaerőpiacra, ennek során azonban gyakrabban ütköznek pénzügyi nehézségekbe; mivel a munkahelyteremtés terén a migráns vállalkozók és etnikai vállalatok fontos szerepet töltenek be, egyben közösségi vezetőként is működhetnek, a világpiac felé hídszerepet töltve be, hozzájárulva ezáltal az integráció fokozott sikeréhez; mivel e csoportok számára a tagállamoknak több információt kell biztosítaniuk, illetve fokozniuk kell a vállalkozni szándékozók tájékozottságát például egy egyablakos weboldal kialakításával, amely tájékoztatást nyújtana a lehetőségekről és a problémákról, az európai és nemzeti támogatási eszközökről, valamint az önfoglalkoztatás területén működő segítségnyújtó szervezetekről és szervekről;
1.

emlékeztet arra, hogy a nemek közötti egyenlőség az Európai Unió egyik alapvető célkitűzése, és annak meghatározó elvvé kell válnia a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válságra adott válaszok kialakításában, ideértve a közszférába, a jóléti ágazatba, illetve a környezeti szempontból fenntartható lakhatásba, közlekedésbe stb. történő beruházást, valamint az állami bevételek generálását is hatékonyabb adózási politikák révén; sajnálja, hogy a válságra adott politikai válaszok – a gazdaságélénkítő csomagokat is beleértve – nem ismerték el, nem elemezték és nem korrigálták a válság nemek szerinti hatását; kifogásolja, hogy a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének elve a Lisszabon utáni stratégiában gyakorlatilag nem jelenik meg, ezért felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy konkrét célokat megfogalmazva, a foglalkoztatási és makrogazdasági iránymutatásokba építsék be a nemek közötti egyenlőségre irányuló politikát;
25.

sürgeti a nők képviseletének javítását a döntéshozatal minden szintjén, különösen az intézményekben, a politikai pártokban, a szakszervezetekben és a közszférában (ideértve az igazságszolgáltatást is), és hangsúlyozza, hogy a nők képviselete számos ágazatban gyakran megfelelő mértékű, azonban a magasabb beosztásokban alacsonyabb, ami részben a továbbra is létező nemi alapú hátrányos megkülönböztetésnek, a sztereotípiáknak, valamint az üvegplafon jelenségnek tudható be;
14.

emlékeztet arra, hogy saját energiaszerkezetük meghatározása az egyes tagállamok hatáskörét képezi; elismeri, hogy a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv kiegészíti az energiaellátás korszerűsítésére irányuló nemzeti, regionális és helyi erőfeszítéseket; elismeri ezért a tagállamok közös célkitűzések alapján történő együttműködésének szükségességét; hangsúlyozza továbbá, hogy ahhoz, hogy képes legyen elérni egy jól koordinált, egész Unióra kiterjedő, összekapcsolt és fenntartható energetikai átalakulást, az EU-nak nagyon fontos szerepet kell betöltenie, többek között annak biztosítása terén, hogy a nemzeti politikák összhangban álljanak az Európai Unió céljaival és jogával; sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy a továbbiakban is törekedjenek olyan opciók megvalósítására, amelyek révén a globális erőfeszítések részeként technológiailag sokoldalú, fenntartható, gazdaságilag hatékony, versenyképes és biztonságos módon, a piac lehető legkisebb torzulása mellett teljesíthetők a hosszú távú éghajlat-változási és energiaügyi célok (amelyeket a Tanács is elfogadott), valamint – nemzeti szinten – folytassák arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy teljes körűen kiaknázzák a költséghatékony energiamegtakarításban rejlő lehetőségeket, amit többek között a rendelkezésre álló uniós pénzügyi eszközök is támogatnak; ugyanakkor elismeri egy összehangolt és – adott esetben – közös európai megközelítés kialakításának előnyeit, aminek lehetővé kell tennie a kisléptékű energiarendszerek sajátos jellemzőinek és a rugalmasság ebből eredő szükségességének figyelembevételét;
H.

mivel az ombudsman együttműködően és felelősségteljesen járt el az ilyen jelentések igénybevétele terén – 16,5 év alatt mindössze 18 különjelentést nyújtott be –, és azokat csak végső politikai eszközként nyújtotta be az Európai Parlamenthez, így is tanúságot téve konszenzust kereső általános hozzáállásáról;
F.

mivel a tiltakozásokat követően a kormány módosította az ICT 1973-as jogi aktusát, olyan rendelkezést vezetve be, amely lehetővé teszi a felperes számára, hogy fellebbezzen a bíróság által hozott ítélet ellen; mivel az Abdul Qader Mollah elleni bírósági ítélet így halálos ítéletté változtatható; mivel a visszaható hatályú jogalkotás e formája sérti a tisztességes bírósági eljárásra vonatkozó normákat, aláássa az ICT munkájának legitimitását és sérti a nemzetközi jog kétszeres eljárás tilalmára (non bis in idem) vonatkozó rendelkezését, amelyet a Banglades által is aláírt, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 14. cikke (7) bekezdése is tartalmaz;
A.

mivel a WHO szerint Pakisztán azon három ország közé tartozik, ahol a gyermekbénulás még mindig járványszerűen jelentkezik (2011-ben 198 esetet regisztráltak); mivel a WHO szerint az egész régió, sőt a régión kívüli országok számára is jelentős egészségügyi kockázatot jelentene, ha nem sikerülne megállítani a gyermekbénulást, hiszen erősen fertőző betegségről van szó;
26.

érdeklődéssel követi a vállalatok által nyújtott társadalmi és környezetvédelmi információk átláthatóságáról szóló jogalkotási javaslattal kapcsolatos társadalmi vitát; olyan jogalkotási javaslat elfogadását szorgalmazza, amely a vállalati társadalmi felelősségvállalás sokdimenziós jellegét és a vállalati társadalmi felelősségvállalás vállalatok részéről történő differenciált alkalmazását figyelembe véve nagyfokú rugalmasság biztosítását teszi lehetővé az intézkedések végrehajtása terén, amely megfelelő szintű összehasonlíthatósági szinttel párosul a befektetők és más érdekelt felek igényeinek kielégítése céljából, illetve a fogyasztóknak könnyű hozzáférést biztosít a vállalkozásoknak a társadalomra gyakorolt hatásáról, ideértve a vállalatirányítási vetületeket és az életciklus-költségek kiszámításának módszerét is; úgy véli, hogy a fenntarthatóságra vonatkozó tájékoztatásnak adott esetben az alvállalkozói és beszállítói láncra is ki kellene terjednie, és annak a Globális Jelentéstételi Kezdeményezéshez vagy az Integrált Jelentéstételi Tanácshoz hasonló világszerte elismert módszereken kellene alapulnia; kéri továbbá egy a kkv-k számára is hozzáférhető, egyszerűsített keretrendszer létrehozását vagy mentesség biztosítását;
49.

üdvözli a Bizottság tevékeny időskorral és önálló életvitellel kapcsolatos megközelítését, konkrétabban az „időskor helyének” szerepére és jelentőségére vonatkozó átfogó látásmódját, mivel az idősödéssel egyre inkább beszűkül az a környezet vagy tér, amelyben élünk, és mivel az idősek, ameddig csak lehet, inkább függetlenül szeretnek élni, miközben továbbra is tevékenyen részt vesznek a közösségi életben; hangsúlyozza, hogy az időseket ösztönözni kell arra, hogy ameddig csak lehetséges, és ameddig ők is ezt szeretnék, saját otthonukban függetlenül éljenek, és így kevésbé zökkenjenek ki a megszokott napi rutinjukból mind fizikai, mind pedig mentális szempontból; továbbá hangsúlyozza, hogy nem csupán az idősek otthona jelent megoldást, hanem a többgenerációs, aktív lakókörnyezetek is; úgy véli, hogy a saját lakókörnyezetben való életvitel segítését szolgáló közös program (AAL JP) a mindennapi élet technikai segédeszközökkel történő megkönnyítésének fontos eszköze;
—

Az Európai Parlamentet a Szerződésekkel összhangban be kell vonni az egységes piac irányítási keretének kialakításába. Szintén be kell vonni – vagy a Tanácsnak legalább konzultációt kell vele folytatni – más, az egységes piac irányításának erősítését szolgáló intézkedések elfogadásába, az uniós célkitűzésekre, prioritásokra és tervezett politikai fellépésekre is kiterjedően.
—

tekintettel a „Trade and Development: Assisting Developing Countries to Benefit from Trade” (Kereskedelem és fejlesztés: segítségnyújtás a fejlődő országoknak a kereskedelem kiaknázásában) című bizottsági közleményre (COM(2002)0513),
31.

üdvözli a családvédelmi és a nőkkel szembeni erőszak megelőzéséről szóló törvényt; elismerését fejezi ki a nők elleni erőszak leküzdésére irányuló nemzeti cselekvési tervet (2012–2015) illetően, hangsúlyozva hatékony végrehajtásának szükségességét országos szinten; felhívja a családügyi és szociálpolitikai minisztériumot, hogy folytassa arra irányuló erőfeszítéseit, hogy növelje a veszélyben lévő nők és kiskorúak számára létrehozott menedékhelyek számát és javítsa minőségüket; hangsúlyozza konkrét alternatívák és önfenntartó lehetőségek biztosításának fontosságát az erőszak áldozatává vált nők számára; elismerését fejezi ki a Törökország által a „becsületgyilkosságok”, a családon belüli erőszak és a kényszerházasságok, valamint a gyereklányok férjhez adása elleni fellépés terén minden szinten tett erőfeszítésekkel kapcsolatban, és a nőkkel szembeni erőszakkal kapcsolatban kiemeli a zéró tolerancia alkalmazásának, valamint a megelőző intézkedések folyamatos fokozásának jelentőségét; aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy az ilyen erőfeszítések ellenére továbbra is rendszeresen történik nők elleni erőszak, és arra kér, hogy azonosítsák be és indítsanak eljárást azok ellen, akik elmulasztják az áldozatok védelmét és a részükre történő segítségnyújtást; hangsúlyozza a nők körében fennálló szegénység elleni fellépés és a nők társadalmi befogadása fokozásának jelentőségét; felhívja a minisztériumot, hogy továbbra is aktívan támogassa a nők jogait, oktatását – ideértve a középfokú oktatásban a nemek közötti különbség csökkentését – és a munkaerő-piacon (ami továbbra is alacsony), a politikai életben, valamint az állami és magánszféra vezetői rétegében való részvételét, ha szükséges, akár számukra fenntartott kvóták bevezetésével, és a törökországi foglalkoztatást szabályozó egyes külön törvények felülvizsgálatával; ösztönzi Törökország kormányát, hogy vizsgálja felül a politikai pártokra vonatkozó törvényt és a választási törvényt, és a nők társadalmi beilleszkedését tegye prioritássá a politikai pártok számára; megjegyzi, hogy a kitűzött cél szerint Törökországban a nők foglalkoztatásának 2023-ra 35 %-ot kell elérnie, míg az Európa 2020 stratégia 75 %-os foglalkoztatottságot irányoz elő; ösztönzi Törökországot, hogy törekedjen ambiciózus célkitűzés megvalósítására a nők foglalkoztatását illetően;
45.

üdvözli, hogy fontos intézkedésekre került sor az inkluzív oktatás megvalósítása érdekében, melynek eredményeképpen jelentősen növekedett az alapfokú oktatásban részesülő roma gyermekek aránya, és ma már három roma gyermekből kettő – a négy évvel ezelőttihez képest majd kétszer annyi – el is végzi az alapfokú iskolát; továbbra is aggasztja a roma gyermekek tartósan alacsony arányú részvétele a középfokú oktatásban, és hogy a roma gyerekek 70 %-a egyáltalán nem jár iskolába; felhívja Szerbia kormányát annak biztosítására, hogy valamennyi roma gyermek és fiatal számára egyenlő, illetve második esély is kínálkozzék az oktatásban való részvételre; hangsúlyozza, hogy a kisgyermekek minőségi oktatáshoz való egyenlő hozzáférése különösen fontos a hátrányos helyzetű gyermekek esetében, és hozzájárul a szegénység és a társadalmi kirekesztődés nemzedékeken átívelő folyamatának megtöréséhez; aggodalommal állapítja meg, hogy a kisgyermekeket aránytalanul érintik a gazdasági válság hatásai, ami abban is megnyilvánul, hogy 2008 és 2010 között tragikus mértékben megnőtt az abszolút szegénységben élő gyermekek száma; emlékeztet rá, hogy a gyermekkori szegénység szorosan és egyértelműen együtt jár a gyengébb testi erőnléttel, a kognitív fejlődésben való elmaradással, a rosszabb iskolai teljesítménnyel és a szociális kockázatokkal, ami az igazságügyi rendszer és a szociális védőháló számára magasabb költségekkel jár; felhívja Szerbia kormányát a gyermekkori szegénység és a társadalmi kirekesztődés elleni fellépésre, illetve cselekvésre;
29.

tudomásul veszi az „európai uniós külső együttműködési és fejlesztési platform” létrehozását, amelyben a Parlament megfigyelőként vesz részt, és amelynek célja, hogy iránymutatást nyújtson a támogatásokat és kölcsönöket ötvöző vegyes mechanizmusok tekintetében; úgy véli, hogy sem a civil társadalmat, sem az EBB-t nem vonták be megfelelő módon ebbe az új struktúrába; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a civil társadalmat közvetlenül vonja be a platform munkájába, és ismerje el, hogy az EBB az EU pénzügyi intézményeként különleges szerepet tölt be a platform irányításában;
30.

ebben az összefüggésben üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy jogalkotási és nem jogalkotási eszközökre vonatkozó javaslatot nyújt be a nukleáris biztosítás és felelősségvállalás terén; emlékeztet arra, hogy a nukleáris polgári jogi felelősségvállalásra már jelenleg is vonatkoznak nemzetközi (párizsi és bécsi) egyezmények; úgy véli azonban, hogy az hogy az atomerőmű-üzemeltetőktől és a hulladékgazdálkodási engedélyesektől meg kell követelni, hogy rendelkezzenek a megfelelő pénzügyi háttérrel – biztosítás és egyéb pénzügyi eszközök révén – annak érdekében, hogy minden olyan költséget fedezni tudjanak, amelyért baleset esetén az embereknek és a természetnek okozott károk kapcsán felelősek; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2013 végéig nyújtson be erre irányuló javaslatot;
11.

felszólítja a Bizottságot arra, hogy az EU valamennyi vonatkozó jogszabályában vezessen be megfelelő vizsgálati feltételeket az endokrinromboló tulajdonságú anyagok azonosítására; úgy véli, hogy azokat a legfrissebben validált és nemzetközileg elismert vizsgálati módszereket kell alkalmazni, amelyeket például az OECD-n belül, az EURL ECVAM-ben vagy az US EPA Endokrin Zavarszűrő Programban fejlesztettek ki; az OECD vizsgálati módszer programja a nemi és pajzsmirigyhormonokat, valamint a szteroidogenezist foglalja magában; az endokrin rendszer számos egyéb részével, pl. az inzulinnal és a növekedési hormonokkal kapcsolatban azonban még hiányoznak a módszerek; úgy véli, hogy olyan vizsgálati módszerek és útmutató dokumentumok kidolgozására van szükség, amelyek jobban figyelembe veszik az endokrinromboló anyagokat, az esetlegesen alacsony dózis esetén is fellépő hatásokat, a kombinációs hatásokat és a nem monotonikus dózisválaszokat is, különös tekintettel a kritikus kitettségi időszakokra a fejlődés során;
37.

szorgalmazza, hogy a rendelkezésre álló erőforrások hatékonyabb felhasználása érdekében az összes szereplő racionalizálja ellenőrzési és felügyeleti tevékenységeit; e tekintetben kiemeli a kölcsönös felülvizsgálatok rendszeresebb alkalmazásának jelentőségét is, ahogy arra a Bizottság is rámutatott; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a jelenlegi ellenőrzések kiegészítéseképpen fokozzák az ellenőrző hatóságok közötti együttműködést és e hatóságok körében kölcsönös felülvizsgálatokat végezzenek; ösztönzi, hogy a környezetvédelmi jog végrehajtásának és alkalmazásának elősegítésére létrehozott európai uniós hálózat (IMPEL) tegyen lépéseket ebbe az irányba; a Bizottságot is arra kéri, hogy a bírók és ügyészek hálózatának támogatásával mélyítse el az ismereteket és mozdítsa elő a kapacitásbővítést, valamint a Régiók Bizottságával folytatott szoros együttműködés keretében csökkentse a jogszabályok be nem tartásából fakadó környezetvédelmi és gazdasági költségeket, illetve biztosítson egyenlő versenyfeltételeket;
21.

felhívja a Bizottságot, hogy kezelje prioritásként a nők jogait, a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését és a családon belüli erőszakkal szembeni folytonos küzdelmet a nyugat-balkáni országok csatlakozási folyamata során azáltal, hogy továbbra is foglalkozik ezekkel a témákkal az országjelentésekben és felügyeli azok végrehajtását és be is számol róluk, valamint hangsúlyozza a fontosságukat a hatóságokkal való kapcsolattartás során, emellett pedig mutasson jó példát azáltal, hogy a találkozókon és a médiában a saját delegációi, tárgyalócsoportjai és képviseletei összetételében kiegyensúlyozott a nemek részvétele;
60.

hangsúlyozza, hogy megerősített energiapolitikai együttműködésre van szükség az EU-val szomszédos államokkal, beleértve a megújuló energiát is, valamint hogy hatékonyabban ki kell aknázni a megújuló energiahordozókban rejlő kereskedelmi lehetőségeket; hangsúlyozza a mind az EU-n belüli, mind a szomszédos államokkal folytatott együttműködést elősegítő megfelelő infrastruktúra szükségességét; hangsúlyozza, hogy a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos együttműködésnek ki kell terjednie a megfelelő uniós politikai célokra is; hangsúlyozza, hogy különösen a Földközi-tenger térségében van nagy esély a megújuló energiaforrásokból történő villamosenergia-termelésre; emlékeztet az olyan külső projektekben, mint a Desertec, a Medgrid és a Helios, valamint a vízerőművek Norvégiában és Svájcban történő további kiépítésében rejlő lehetőségekre, beleértve kiegyenlítési célokra való felhasználásuk lehetőségét; kiemeli e nagyszabású megújulóenergia-projektek jelentős helyi hozzáadott értékét is;
S.

mivel Jordánia Zataari táborában a védelem és biztonság megingott: lopásokra és tüzekre kerül sor; mivel Zaatari lett Jordánia negyedik legnagyobb városa, több mint 170 000 embernek adva otthont; mivel a menekülttáborokban előforduló zavargásokat és erőszakos tüntetéseket a rossz életkörülmények és a támogatások késése okozza; mivel a biztonság teljes hiánya miatt továbbra is veszélyben vannak a menekülttáborok lakói, és ez befolyásolja a humanitárius dolgozókat is; mivel segélyosztás közben a segélyszervezetek számos munkatársát megtámadták, sokan kórházba kerültek, sőt, egyeseket meg is öltek, és sok újságírót megvertek;
7.

megjegyzi ezzel kapcsolatban, hogy néhány tagállam úgy reagált a belföldi vállalatellenőrzési piacán a közelmúltban történt fejleményekre, hogy további előírásokat vezetett be a nyilvános vételi ajánlatok lefolytatásáról, mint például az Egyesült Királyság részesedésszerzési bizottságának „vidd vagy hallgass” (put up or shut up) szabálya, amely megpróbálja tisztázni – azokban az esetekben, ahol nem világos, hogy az ajánlattevőnek valóban szándékában áll-e vételi ajánlatot tenni a céltársaságra –, hogy szükség van-e a nyilvános vételi ajánlat kibocsátására („vidd”) vagy nincs („hallgass”).
w)

üdvözölje a fegyverkereskedelmi egyezményt, amelyet az ENSZ-Közgyűlés 2013. április 2-án fogadott el, és amely a fegyverek széles skálájára, többek között a lőszerekre is érvényes lesz; aktívan támogassa a fegyverkereskedelmi egyezmény gyors aláírását és ratifikálását, továbbá valamennyi ENSZ-tagállam általi hatékony és általános végrehajtását, beleértve a világ legnagyobb fegyvergyártó országait is; vállaljon vezető szerepet azon erőfeszítések terén, hogy a legmagasabb szintű közös normákat határozzák meg a nemzetközi fegyverkereskedelem szabályozása és a tiltott kereskedelem elleni küzdelem érdekében, a fogadó országok emberi jogi helyzetére tekintettel is, ezáltal megelőzve a konfliktust, csökkentve az emberi szenvedést, a korrupciót és hozzájárulva a nemzetközi békéhez és biztonsághoz;
30.

üdvözli, hogy beiktatási beszédében Obama elnök hangsúlyozta, hogy a külföldi válságok kezelése érdekében az Egyesült Államoknak meg kell újítania válságkezelési kapacitását, és reméli, hogy azt az együttműködést, amelyben az Unió és az USA már most is részt vesz Kelet-Afrika vonatkozásában a válságkezelés, sőt egyre inkább a válságmegelőzés terén is, az atlanti peremterületekre is sikerül majd kiterjeszteni; felkéri ezzel kapcsolatban mindkét partnert, hogy teljes mértékben, konstruktívan használják ki a KBVP-ben való amerikai részvételről szóló 2011. évi keretmegállapodást; felkéri az uniós tagállamokat, hogy komolyan törekedjenek közös képesség-összevonási és -megosztási programok megvalósítására annak érdekében, hogy önállóan is teljesíteni tudják a Lisszaboni Szerződés 43. cikkében vázolt feladatokat;
D.

mivel a Bizottság többek között az állami támogatásra vonatkozó különszabályok elfogadásával és a versenypolitika válságkezelő eszközként való alkalmazásával válaszolt a válságra; mivel ezt már akkor is és most is ideiglenes rendszernek szánják;
32.

elismeri a Bizottság által jelzett, nagyvállalatok számára nyújtott beruházási támogatással kapcsolatos problémákat, lévén hogy a bizonyítékok arra engednek következtetni, hogy azoknak nincs ösztönző hatásuk a nagyvállalatokra; véleménye szerint annak ellenére, hogy az állami támogatásokat elsősorban a kkv-knak kell nyújtani, a nagyvállalatok kizárásával, mégsem indokolt, a kkv-k és a közepes méretű vállalatok fogalommeghatározásán kívül eső, családi tulajdonban lévő nagyvállalatok kivonása az állami támogatási szabályok alól az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdése c) pontjának hatálya alá tartozó területeken, minthogy e nagyvállalatok hozzájárulnak a foglalkoztatáshoz, a kkv-kkal ellátási láncokat alakítanak ki, közös kutatásban és fejlesztésben vesznek részt, valamint pozitív szerepet vállalnak a gazdasági válság kezelésében; úgy véli, hogy a nagyvállalkozások jelenléte gyakran a kkv-k sikerének a kulcsa, amelyek számára előnyösek a nagyvállalatok által vezetett klaszterek és a nekik nyújtott alvállalkozói tevékenység; emlékeztet arra, hogy maga a Bizottság is elismerte a nagyvállalatok befektetéseivel előidézett visszahatást és e befektetések hozzájárulását az EU világpiaci hozzáféréséhez; hangsúlyozza, hogy a C. régiókban a nagyvállalatok támogatás alóli kizárására vonatkozó döntés a régióban munkahelyek elvesztéséhez és a gazdasági tevékenység csökkenéséhez, a regionális versenyképesség és a külföldi befektetések tekintetében a vonzerő csökkenéséhez, valamint a vállalatok más – EU-n belüli vagy kívüli – régiókba való áttelepüléséhez vezethet; javasolja, hogy e vállalatok jogosultak maradhassanak az állami támogatásra a C. régiókban, egyedi bejelentési kötelezettség és azt követően különösen szigorú ellenőrzés, valamint további, az ösztönző hatásra és a regionális fejlődéshez való hozzájárulásra vonatkozó összeegyeztethetőségi kritériumok bevezetésének függvényében;
11.

üdvözli az európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2011. március 31-i javaslatot (COM(2011)0142), amely korlátozásokat kíván bevezetni a lakóingatlanokhoz kapcsolódó hitelmegállapodásokra és ezzel a háztartások túlzott eladósodására vonatkozóan; kéri, hogy a jelzáloghitelekre vonatkozó uniós jogszabályokba épüljenek be a fogyasztók szempontjából legkedvezőbb bevált gyakorlatok; kéri továbbá, hogy épüljenek be a tartozás újratárgyalására vagy a visszafizetés átütemezésére irányuló eljárások is a fizetésképtelen adósok és családok érdekében; felhívja a tagállamokat, hogy akadályozzák meg a kilakoltatással érintett háztartások jelzáloghiteleinek további törlesztését; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy keressenek megoldást azok szociális nehézségeire, akiket leginkább sújt a gazdasági válság és a munkanélküliség, és akiket kilakoltatnak és elveszítik otthonaikat; emlékeztet továbbá arra, hogy minderre olyan helyzetben kerül sor, amikor jelentős állami támogatásokat nyújtanak az európai pénzügyi rendszer konszolidációjára; felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent a kilakoltatástól eltérő megoldások felajánlása érdekében;
13.

felhívja a Bizottságot annak további biztosítására, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatásokat azok kettős, kulturális és gazdasági szolgáltatói jellegére való tekintettel továbbra is zárják ki a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezmény (General Agreement on Trade in Services, GATS) tárgyalása során kialakított liberalizációs megállapodásból;
6.

üdvözli a jó adóügyi kormányzással foglalkozó platform létrehozására irányuló bizottsági kezdeményezést; felhívja a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon a két ajánlás tagállamok általi végrehajtását, és konzultáljon az adózással foglalkozó nemzeti munkacsoportokkal, a szociális partnerekkel és a szakszervezetekkel, és őket is vonja be a platform munkájába; felszólítja a Bizottságot, hogy évente nyújtson be jelentést a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a platform munkájáról és eredményeiről;