P9_TA(2020)0069

A géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 szójabab

Az Európai Parlament 2020. május 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D065067/03 – 2020/2535(RSP))

(2021/C 323/02)

Az Európai Parlament,

— tekintettel a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D065067/03,

— tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére,

— tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottságban tartott, 2019. december 9-i szavazásra, amelynek eredményeként az nem nyilvánított véleményt, valamint a Fellebbviteli Bizottság 2020. január 23-i szavazására, amely szintén véleménynyilvánítás nélkül zárult,

— tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. és 13. cikkére,

— tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2019. május 22-én elfogadott, 2019. július 5-én közzétett véleményre (3),

— tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4),

— tekintettel eljárási szabályzata 112. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

— tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

A. mivel 2016. október 28-án a Monsanto Europe N.V. – a Monsanto Company nevében – kérelmet nyújtott be az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban Hollandia illetékes nemzeti hatóságához (a továbbiakban: kérelem); mivel a kérelem a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára, továbbá a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 szójababot tartalmazó vagy abból álló olyan termékek forgalomba hozatalára terjedt ki, amelyeket – a termesztés kivételével – nem élelmezési vagy takarmányozási felhasználásra szánnak;

B. mivel a szóban forgó kérelemről az EFSA 2019. május 22-én kedvező véleményt fogadott el, amelyet 2019. július 5-én közzétettek;

C. mivel a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 szójababot a dikambával, a glufozinát-ammóniummal és a glifozátalapú gyomirtó szerekkel szembeni tolerancia kialakításának céljával fejlesztették ki (5);

Kiegészítő gyomirtó szerek

D. mivel kimutatták, hogy a gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növények termesztése a gyomirtó szerek nagyobb mértékű használatát eredményezi, ami nagyrészt a gyomirtó szernek ellenálló gyomok megjelenésének tudható be (6); mivel következésképpen várható, hogy a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 szójababnövények nagyobb mértékben és ismétlődően ki lesznek téve a kiegészítő gyomirtó szereknek (glufozinátnak, dikambának és glifozátnak), ami növelheti a betakarított növényekben jelen lévő szermaradványok mennyiségét;

E. mivel egy szakértők által felülvizsgált tanulmány (7) megállapította, hogy a glifozát felhalmozódik a géntechnológiával módosított szójababban; mivel egy Argentínában végzett kísérleti projekt (8) meglepően magas glifozátmaradvány-értékeket azonosított a géntechnológiával módosított szójababokon;

F. mivel továbbra is vannak nyitott kérdések a glifozát rákkeltő hatásával kapcsolatban; mivel az EFSA 2015 novemberében arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a glifozát rákkeltő hatású, az Európai Vegyianyag-ügynökség 2017 márciusában pedig azt a következtetést vonta le, hogy a besorolás nem indokolt; mivel ezzel szemben a Nemzetközi Rákkutatási Ügynökség – az Egészségügyi Világszervezet rákbetegségekre szakosodott ügynöksége – 2015-ben a glifozátot az emberre valószínűleg rákkeltő hatást gyakorló anyagként sorolta be; mivel több közelmúltbeli, szakértők által felülvizsgált tudományos tanulmány (9) megerősíti a glifozát rákkeltő potenciálját;

G. mivel a glufozinát az 1B. kategóriába tartozó, reprodukciót károsító anyagnak minősül, és így az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (10) előírt „kizárási kritériumok” vonatkoznak rá; mivel a glufozinát Unióban való használatára vonatkozó jóváhagyás 2018. július 31-én lejárt (11);

H. mivel a géntechnológiával módosított növényekben a kiegészítő gyomirtó szerek növény általi lebontásának módját, valamint a bomlástermékek (metabolitok) összetételét, ezáltal pedig toxicitását lehetséges, hogy maga a genetikai módosítás szabályozza (12);

I. mivel ennek ellenére a gyomirtó szerek géntechnológiával módosított növényeken lévő maradványainak és azok metabolitjainak vizsgálata az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületének hatáskörén kívül eső területnek tekintendő;

J. mivel bár véleményében az EFSA kijelenti, hogy „a szóban forgó kérelem szempontjából releváns gyomirtószer-maradványok értékelését az EFSA növényvédő szerekkel foglalkozó egysége megvizsgálta”, ez önmagában nem elegendő, tekintve, hogy a kiegészítő gyomirtó szerek és metabolitok kombinált toxicitását, valamint a köztük és a géntechnológiával módosított növény – ebben az esetben a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 szójabab – közötti esetleges kölcsönhatásokat nem vették figyelembe;

K. mivel ezenkívül az EFSA növényvédő szerekkel foglalkozó egysége szerint hiányoznak a toxikológiai adatok, amelyek lehetővé teszik, hogy fogyasztói kockázatértékelést végezzenek a glifozát számos olyan metabolitja tekintetében, amelyek a géntechnológiával módosított, glifozátnak ellenálló növények szempontjából relevánsak (13), továbbá nem áll rendelkezésre elegendő adat a géntechnológiával módosított szójababon jelen lévő glifozát maradékanyag-határértékeinek (MRL-ek) megállapításához (14);

L. mivel a géntechnológiával módosított növényeken jelen lévő gyomirtószer-maradványokra vonatkozó elemzések hiányát, valamint a fogyasztókat érintő lehetséges egészségügyi kockázatokat több tagállam illetékes hatósága is aggályosnak találta (15);

M. mivel „A genetikailag módosított szervezetek kockázatértékelése az EU-ban és Svájcban” elnevezésű nemzetközi kutatási projekt 2020 januárjában ismertetett következtetései megállapították, hogy a géntechnológiával módosított szervezetek uniós kockázatértékelése nem foglalkozik megfelelő módon a közegészséget és a környezetet érintő kockázatokkal, többek között a géntechnológiával módosított, gyomirtó szernek ellenálló növényekből származó termékek fogyasztásával összefüggő egészségügyi kockázatokkal sem (16);

Maradékanyag-határértékek és a kapcsolódó ellenőrzések

N. mivel a maradékanyag-határértékekkel kapcsolatos magas szintű fogyasztóvédelem biztosítását célzó 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) alapján az Unióban használatra nem engedélyezett hatóanyagok élelmiszernek és takarmánynak szánt importált növényeken található maradványait gondosan ellenőrizni és felügyelni kell (18);

O. mivel ezzel szemben a legújabb többéves (2020-ra, 2021-re és 2022-re szóló) összehangolt uniós ellenőrzési program (19) szerint a tagállamok semmilyen termék, így a szójabab felületén sem kötelesek mérni a glufozinátmaradványok jelenlétét; mivel nem zárható ki, hogy a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 szójababon, vagy az abból származó, élelmiszernek és takarmánynak szánt termékeken jelen lévő glufozinátmaradványok meghaladják majd a magas szintű fogyasztóvédelem biztosítása céljából bevezetett maradékanyag-határértékeket;

Nem demokratikus döntéshozatal

P. mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2019. december 9-i szavazása során nem nyilvánítottak véleményt, ami azt jelenti, hogy az engedélyezést nem támogatta a tagállamok minősített többsége; mivel a Fellebbviteli Bizottság 2020. január 23-i szavazása sem zárult véleménynyilvánítással;

Q. mivel a Bizottság elismeri, hogy problematikus az a tény, hogy a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezéséről szóló határozatokat a Bizottság továbbra is a tagállamok minősített többségének támogatása nélkül fogadja el, ami a termékengedélyezés területének egészét tekintve kivételesnek számít, de a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről szóló döntések meghozatala esetében normává vált (20);

R. mivel a Parlament a 8. ciklusban összesen 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogásolta az élelmiszernek és takarmánynak szánt, géntechnológiával módosított szervezetek forgalomba hozatalát (33 állásfoglalás), valamint a géntechnológiával módosított szervezetek Unión belüli termesztését (három állásfoglalás); mivel a Parlament a 9. ciklusban eddig hét kifogást fogadott el; mivel a tagállamok minősített többsége nem támogatta egyik említett, géntechnológiával módosított szervezet esetében sem az engedélyezést; mivel a Bizottság – annak ellenére, hogy elismeri a demokratikus hiányosságokat, a tagállamok támogatásának hiányát és a Parlament kifogásait – továbbra is folytatja a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését;

S. mivel nincs szükség jogszabály-módosításra ahhoz, hogy a Bizottság elállhasson a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezésétől olyan esetben, amikor a Fellebbviteli Bizottságban nincs meg a tagállamok minősített többségének támogatása (21);

Az Unió nemzetközi kötelezettségeinek tiszteletben tartása

T. mivel az 1829/2003/EK rendelet egyfelől rögzíti, hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek vagy takarmányok nem gyakorolhatnak kedvezőtlen hatást az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre, másfelől pedig előírja a Bizottság számára, hogy határozatainak megszövegezése során vegye figyelembe az uniós jog minden vonatkozó rendelkezését és a vizsgált üggyel kapcsolatos egyéb jogszerű tényezőket; mivel az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) fenntartható fejlődési céljai, a Párizsi Megállapodás és a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény értelmében az Unióra háruló kötelezettségeknek e jogszerű tényezők körébe kell tartozniuk;

U. mivel az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó közelmúltbeli jelentése megállapította, hogy a veszélyes peszticidek – különösen a fejlődő országokban – katasztrofális hatást gyakorolnak az egészségre (22); mivel a 3.9. fenntartható fejlődési cél a veszélyes vegyi anyagok, valamint a levegő-, víz- és talajszennyezés és -fertőzöttség miatt bekövetkező halálesetek és megbetegedések számának jelentős mértékű csökkenését tűzte ki 2030-ra (23);

V. mivel az EFSA megállapítása szerint a géntechnológiával módosított kukorica esetében a – reprodukciót károsító anyagnak minősített – glufozinát gyomirtó szerként történő felhasználása során a szert kezelők glufozinátnak való becsült kitettsége még egyéni védőfelszerelés használata esetén is meghaladta a megengedett kezelői expozíciós szintet (AOEL) (24); mivel a szert kezelők fokozott kitettségének kockázata kiemelt problémát jelent a géntechnológiával módosított, gyomirtó szernek ellenálló növények esetében, tekintettel a felhasznált gyomirtó szerek nagyobb mennyiségére;

W. mivel az erdőirtás a biológiai sokféleség csökkenésének egyik legfontosabb oka; mivel a fosszilis tüzelőanyagok elégetése után a földhasználatból és a földhasználat – főképp erdőirtás révén történő – megváltoztatásából eredő kibocsátás az éghajlatváltozás második legjelentősebb oka (25); mivel a Párizsi Megállapodás, valamint a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény keretében elfogadott 2011–2020 közötti, a biológiai sokféleségre vonatkozó stratégiai terv, továbbá a biológiai sokféleségre vonatkozó aicsi célok támogatják a fenntartható erdőgazdálkodásra, valamint az erdők védelmére és helyreállítására irányuló erőfeszítéseket (26); mivel a 15. fenntartható fejlődési cél magában foglalja az erdőirtások 2020-ra történő megállításának célkitűzését (27); mivel az erdők olyan többfunkciós szerepet töltenek be, amely a fenntartható fejlődésre vonatkozó legtöbb célkitűzés eléréséhez is hozzájárul (28);

X. mivel a szójatermesztés az erdőirtás egyik kulcsfontosságú hajtóereje a dél-amerikai Amazonas-vidék, Cerrado és Gran Chaco erdeiben; mivel a Brazíliában és Argentínában termesztett szója 97 %-a, illetve 100 %-a géntechnológiával módosított szója (29);

Y. mivel az Unió a világ második legnagyobb szójaimportőre, és e behozatal túlnyomó részét az állatok takarmányozására használják fel; mivel a Bizottság elemzése megállapította, hogy az Unió hagyományosan a szója révén járul hozzá legnagyobb mértékben a globális erdőirtáshoz és a kapcsolódó kibocsátáshoz, és a teljes uniós behozatallal összefüggő erdőirtás közel feléért e termék felelős (30);

1. úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket;

2. úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete nem felel meg az uniós jognak, mivel nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, azaz a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben ( 31 ) meghatározott általános alapelvekkel összhangban azzal, hogy a belső piac hatékony működésének biztosítása mellett alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állatok egészségének és az állatjólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez;

3. felhívja a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozata tervezetét;

4. felhívja a Bizottságot, hogy ne engedélyezze semmiféle olyan, géntechnológiával módosított növény élelmezési vagy takarmányozási célú felhasználást szolgáló behozatalát, amelyet az Unióban nem engedélyezett gyomirtó szerekkel – ebben az esetben a glufozináttal – szemben ellenállóvá tettek;

5. felhívja a Bizottságot, hogy a maradékanyag-határértékről szóló jogszabályok közelgő REFIT-je (Célravezető és hatásos szabályozás program keretében történő felülvizsgálata), valamint a „termelőtől a fogyasztóig” stratégia keretében kötelezze el magát amellett, hogy nem engedélyezi mérgező növényvédő szerek, például glufozinát maradványainak jelenlétét az Unióba irányuló élelmiszer- és takarmányimportban; megismétli a Bizottsághoz és a tagállamokhoz intézett azon felhívását, hogy biztosítsák a harmadik országokból importált mezőgazdasági termékek tényleges ellenőrzését azzal a céllal, hogy magas szintű egészségvédelmet és egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak az európai élelmiszer-termelés számára ( 32 )

6. felhívja a Bizottságot, hogy a kiegészítő gyomirtó szerek maradványainak és azok metabolitjainak – többek között a kombinált hatások – kockázatértékelését teljes mértékben integrálja a gyomirtó szernek ellenálló, géntechnológiával módosított növények kockázatértékelésébe, függetlenül attól, hogy a géntechnológiával módosított növényt az Unión belüli termesztésre vagy az Unióba irányuló, élelmiszerként és takarmányként való felhasználást szolgáló behozatalra szánják;

7. felhívja a Bizottságot, hogy amennyiben az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság nem nyilvánít véleményt, vonja vissza a géntechnológiával módosított szervezetek – termesztési célú vagy élelmiszerként és takarmányként történő felhasználásra irányuló – engedélyezésére vonatkozó javaslatokat;

8. tudomásul veszi és üdvözli, hogy minden egyes biztos megbízólevele rögzíti, hogy a biztosok „szakpolitikai területeiken belül szavatolni fogják az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak megvalósítását. A biztosi testület egésze felelős lesz a célok általános végrehajtásáért.” ( 33 )

9. üdvözli, hogy az európai zöld megállapodást, a Bizottság kiemelt projektjét az ENSZ 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendjének és a fenntartható fejlődési céloknak a végrehajtására irányuló bizottsági stratégia szerves részeként terjesztették elő;

10. emlékeztet arra, hogy a fenntartható fejlődési célok csak akkor érhetők el, ha az ellátási láncok fenntarthatóvá válnak, és szinergiák jönnek létre a szakpolitikák között ( 34 )

11. megismétli, hogy riasztónak tartja, hogy az EU-nak az állati takarmányok szójabab formájában történő behozatalától való nagymértékű függősége erdőirtáshoz vezet harmadik országokban ( 35 )

12. felhívja a Bizottságot, hogy ne engedélyezze a géntechnológiával módosított szójabab behozatalát, ha nem bizonyítható, hogy termesztése nem járult hozzá az erdőirtáshoz;

13. sürgeti a Bizottságot, hogy az Unió nemzetközi kötelezettségei, ezen belül a Párizsi Megállapodás, a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény és a fenntartható fejlődési célok szerinti kötelezettségei alapján vizsgálja felül a géntechnológiával módosított szójababokra kiadott, jelenleg érvényben lévő valamennyi engedélyét;

14. ismételten felszólít a növényi eredetű fehérjék előállításáról és az e fehérjékkel való ellátás biztosításáról szóló európai stratégia végrehajtására ( 36 ) , amely lehetővé tenné az Unió számára a géntechnológiával módosított szójabab behozatalától való függőségének csökkentését, valamint a rövidebb élelmiszerláncok és a regionális piacok kialakítását; ragaszkodik ahhoz, hogy ezt építsék be a „termelőtől a fogyasztóig” jövőbeli stratégiába;

15. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

(1) HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2) HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3) Az EFSA géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületének tudományos szakvéleménye a géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 szójabab élelmiszerként és takarmányként való felhasználás céljából történő, az 1829/2003/EK rendelet szerinti értékeléséről (EFSA-GMO-NL-2016-135. sz. kérelem), EFSA Journal, 2019., 17(7):5733., https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5733

(4) A 8. parlamenti ciklusban a Parlament 36 olyan állásfoglalást fogadott el, amelyben kifogást emelt a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezésével szemben. 9. ciklusa során a Parlament a következő további állásfoglalásokat fogadta el:

— az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0028),

— az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0029),

— az Európai Parlament 2019. október 10-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 és DAS-40278-9 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0030),

— az Európai Parlament 2019. november 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0054),

— az Európai Parlament 2019. november 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 89788 (MON-89788-1) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésének megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0055),

— az Európai Parlament 2019. november 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 kukoricát, valamint a MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 és NK603 × DAS-40278-9 alkombinációt tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0056),

— az Európai Parlament 2019. november 14-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 kukoricát, valamint a Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 és GA21 egyszeres genetikai eseményekből kettőt, hármat, négyet vagy ötöt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (Elfogadott szövegek, P9_TA(2019)0057).

(5) Az EFSA véleménye, 3. o.

(6) Lásd például: Bonny, S.: Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact (A géntechnológiával módosított, gyomirtó szernek ellenálló növények, gyomok és a gyomirtó szerek: áttekintés és hatások), Environmental Management (2016. január, 57(1), 31–48. o.),

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738, valamint Benbrook, C.M.: Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years (A genetikailag módosított növények hatása az egyesült államokbeli növényvédőszer-használatra – az első tizenhat év), Environmental Sciences Europe 24, 24 (2012), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(7) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/24491722

(8) https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT_Background_Glyphosate_Argentina_0.pdf

(9) Lásd például: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887,

https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278,

https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610, and

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/

(10) Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

(11) https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.detail&language=EN&selectedID=1436

(12) A glifozát esetében csakugyan ez a helyzet áll fenn, ahogyan arra a glifozátra vonatkozó hatályos maradékanyag-határértékekről szóló, a 396/2005/EK rendelet 12. cikke szerinti EFSA-felülvizsgálat is rámutat, EFSA Journal (2018., 16(5):5263., 12. o.), https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(13) Az EFSA által a glifozát hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok értékelésének szakértői vizsgálatából levont következtetés, EFSA Journal (2015., 13(11):4302., 3. o.), https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(14) A glifozátra vonatkozó hatályos maradékanyag-határértékekről szóló, a 396/2005/EK rendelet 12. cikke szerinti EFSA-felülvizsgálat – a kihagyott adatok figyelembevételével felülvizsgált változat, EFSA Journal (2019., 17(10):5862., 4. o.), https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5862

(15) A géntechnológiával módosított MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 szójababbal kapcsolatos tagállami észrevételek elérhetők az EFSA kérdésekről vezetett nyilvántartásán keresztül: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/login?

(16) https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_%20Factsheet_Overview_0.pdf

(17) Az Európai Parlament és a Tanács 396/2005/EK rendelete (2005. február 23.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 70., 2005.3.16., 1. o.).

(18) Lásd a 396/2005/EK rendelet (8) preambulumbekezdését.

(19) A Bizottság (EU) 2019/533 végrehajtási rendelete (2019. március 28.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található növényvédőszer-maradékok határértékeinek való megfelelés biztosítására, valamint a fogyasztók ilyen növényvédőszer-maradékokból eredő expozíciójának értékelésére irányuló, a 2020., a 2021. és a 2022. évre vonatkozó többéves összehangolt uniós ellenőrzési programról (HL L 88., 2019.3.29., 28. o.).

(20) Lásd például a Bizottságnak az 1829/2003/EK rendeletnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok területükön való felhasználásának korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló, 2015. április 22-én előterjesztett jogalkotási javaslatának indokolását, valamint a Bizottságnak a 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló, 2017. február 14-én előterjesztett jogalkotási javaslatának indokolását.

(21) A 182/2011/EU rendelet (6. cikkének (3) bekezdése) szerint az Európai Bizottság az engedélyezést „folytathatja”, nem pedig „köteles folytatni”, ha a Fellebbviteli Bizottságban nincs meg a tagállamok minősített többsége által biztosított támogatás.

(22) https://www.ohchr.org/EN/Issues/Environment/SRToxicsandhumanrights/Pages/Pesticidesrighttofood.aspx

(23) https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(24) Az EFSA által a glufozinát hatóanyagú növényvédő szerekkel kapcsolatos kockázatok értékelésének szakértői vizsgálatából levont következtetés, az EFSA tudományos jelentése (2005., 27, 1-81, 3. o.).https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.2903/j.efsa.2005.27r

(25) A Bizottság közleménye – A világ erdőinek védelmére és helyreállítására irányuló uniós fellépés fokozásáról (2019. július 23., COM(2019)0352, 1. o.).

(26) Lásd ugyanott, 2. o.

(27) Lásd a 15.2. célt: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/

(28) A Bizottság közleménye – A világ erdőinek védelmére és helyreállítására irányuló uniós fellépés fokozásáról (2019. július 23., COM(2019)0352, 2. o.).

(29) International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications: Global status of commercialized biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years (A kereskedelmi forgalomban lévő biotechnológiai/géntechnológiával módosított növények 2017. évi globális helyzete: A biotechnológiai növények alkalmazásának megerősödése a gazdasági előnyök elmúlt 22 év alatti gyarapodása mellett), ISAAA Brief No. 53 (2017), 16. és 21. oldal, http://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(30) A Bizottság 2013 – 063. sz. technikai jelentése: The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation (Az EU fogyasztásának hatása az erdőirtásra: Átfogó elemzés az uniós fogyasztás erdőirtásra gyakorolt hatásáról), az Európai Bizottság – Környezetvédelmi Főigazgatóság által finanszírozott, a VITO, IIASA, HIVA és IUCN NL által készített tanulmány, http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/1.%20Report%20analysis%20of%20impact.pdf, 23–24. o.: 1990 és 2008 között az Unió 90 000 km2-nyi erdő kiirtását képviselő növényi és állati terméket importált. Ebből 74 000 km2 (82 %) a növényi termékekhez volt köthető, amelyek közül az olajnövények képviselték a legnagyobb részarányt (52 000 km2). A szójabab és a szójapogácsa volt felelős ennek 82 %-áért (42 600 km2), amely a teljes uniós importtal összefüggő erdőirtás 47 %-ának felelt meg.

(31) Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

(32) Az Európai Parlament 2019. január 16-i állásfoglalása a peszticidek uniós engedélyezési eljárásáról (Elfogadott szövegek, P8_TA(2019)0023), 32. bekezdés.

(33) Lásd például: https://ec.europa.eu/commission/commissioners/sites/comm-cwt2019/files/commissioner_mission_letters/mission-letter-frans-timmermans-2019_en.pdf, 2. o.

(34) „A természeti erőforrásokkal való átlátható és elszámoltatható gazdálkodásról a fejlődő országokban: az erdők kérdése” című, 2018. szeptember 11-i európai parlamenti állásfoglalás 67. bekezdése (HL C 433., 2019.12.23., 50. o.).

(35) Lásd ugyanott.

(36) Az európai zöld megállapodásról szóló 2020. január 15-i európai parlamenti állásfoglalás 64. bekezdése (Elfogadott szövegek, P9_TA(2020)0005), https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0005_HU.html