ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.7.

Az EGSZB azonban megjegyzi, hogy 2016. december 13-án Kína WTO-konzultációkat kért az Amerikai Egyesült Államokkal és az Európai Unióval annak kapcsán, hogy nem tartják be a WTO dömpingellenes megállapodását, és hogy az EU esetében ezek a konzultációk kiterjednek a meglévő dömpingellenes alaprendeletre és annak javasolt módosítására is, amely e vélemény tárgyát képezi. Az EGSZB megjegyzi, hogy korábban is voltak jogi viták, ami jól jelzi a problémakör összetettségét. Ezért az EGSZB aggódik a dömpingellenes rendelet javasolt módosításával kapcsolatos jogbiztonság miatt, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy bizonyítsa az új rendszernek a WTO dömpingellenes szabályaival való összeegyeztethetőségét.
3.1.

A nagyon nagy kapacitású, szélessávú hálózatok lehetőséget nyitnak rendkívül sokféle új alkalmazás és környezet használatára, ilyen például a „dolgok internete” (Internet of Things), az automatizálás, a felhőalapú számítástechnika, a nagy adathalmazok feltárása és a szolgáltatás-központú gondolkodáson alapuló új üzleti modellek. Ez a tendencia magában rejti azt az előnyt, hogy a távoli, illetve domborzati jellemzőik miatt nehezen megközelíthető területekre is eljuttatja azokat a foglalkozástípusokat, amelyek jelenleg kizárólag a nagy koncentrációjú városi területeken vannak jelen. A távorvoslás, a távfelügyelet és a távkonzultáció azt jelenti, hogy a kiszolgáltatott személyeknek távolról, közvetlenül otthonukban lehet majd felügyeletet biztosítani, illetve hogy akár a kis központok is elérhetik a magasan képzett szakembereket. Fel kell ismerni, hogy a munkavégzés módja szinte valamennyi csoport és szakma esetében meg fogja változni, és azt is, hogy a következő évtizedek során lezajló fejleményekről szóló előrejelzések jelentős bizonytalanságokat tartalmaznak. Fel kell ismernünk, hogy az ismeretlenre kell felkészülnünk.
1.11

Az EGSZB úgy véli, hogy kulcsfontosságú intézkedéseket kell tenni a védelem és a biztonság területén, ahol a vámhatóságoknak már most is kihívásokkal kell szembesülniük. Következésképpen úgy véli, hogy a vámhatóságok és a rendőrség közötti együttműködést nagyobb mértékben kell intézményes alapokra helyezni és központilag kell koordinálni. Meg kell erősíteni az európai szervek és a decentralizált szolgálatok közötti ágazatközi együttműködést is azzal a céllal, hogy a tagállamokon keresztül erősödjön az Unió külső határokon való fellépése és fokozódjon jelenléte. Az együttműködésnek többek között arra kell irányulnia, hogy foglalkozzon a terrorizmus finanszírozása és a fegyverkereskedelem kérdésével, és alaposabban ellenőrizze a kettős felhasználású termékeket és a kapcsolódó technológiát. Emellett hatékonyan és eredményesen kezelnünk kell az iparjogvédelmi jogok megsértését és a hamisítást.
2.1.4.

A RoHS 2 a korábbi RoHS irányelv (2002/95/EK, RoHS 1) átdolgozása. A két RoHS irányelv világszerte a veszélyes anyagok felhasználásának csökkentését vonta maga után: több országban, köztük Kínában, Koreában és az Egyesült Államokban is kidolgoztak a RoHS-hoz hasonló jogszabályokat. A RoHS 2 új fogalommeghatározásokat vezetett be, és kiterjesztette az irányelv hatályát az orvostechnikai eszközökre, valamint a felügyeleti és vezérlő eszközökre. Ezeknek a rendelkezéseknek a hatását az Európai Bizottság 2008-as javaslata vizsgálta. A RoHS 2 azonban további változtatást is bevezetett: a „nyitott hatályt”, egy új, 11. kategória („A fenti kategóriák egyikébe sem tartozó egyéb elektromos és elektronikus berendezések”) bevezetése révén. E változtatások folytán az irányelv (a hatálya alól kifejezetten kizárt berendezéseken kívül) valamennyi elektromos és elektronikus berendezésre alkalmazható lett, és az elektromos és elektronikus berendezések szélesebb értelmezését tartalmazza, az elektromos áramtól való függőség új definíciója alapján. Ezeket a nyitott hatályt eredményező rendelkezéseket a RoHS 2-be történő beépítésükkor nem vetették alá külön vizsgálatnak.
4.4.1.

Mint arra az Európai Bizottság rámutat, az uniós környezetvédelmi vívmányok megfelelő végrehajtásának felelőssége elsősorban a tagállamokat terheli. Természetesen uniós szinten is léteznek azonban fontos tényezők, amelyek gátolhatják vagy segíthetik a megfelelő végrehajtást. A környezetvédelmi célkitűzések és egyéb szakpolitikai területek intelligens integrációjának uniós szinten kell elindulnia az intelligens és következetes szabályozással és a források elkülönítésével. Jó példa erre a KAP ökologizálása, amely tanulságokkal is szolgál. A szakpolitikák fenntartható fejlesztési célú, uniós szintű koherenciájának növelése az uniós tagállamokban is hozzájárulhatna a környezeti teljesítmény javításához. Az EIR-t olyan mechanizmusként is fel kell használni, amelynek révén visszajelzést lehet kapni arról, hogy a végrehajtás alatt álló uniós szakpolitikák vagy jogszabályok javításra vagy frissítésre szorulnak-e.
5.9.

Az EGSZB tudomásul veszi, hogy az egyik tagállamból a másikba (a fogadó tagállamba) költöző, olyan mobil uniós polgárok esetében, akik nem dolgoznak vagy nem keresnek aktívan munkát, a javasolt új szabályok a meghatározott szociális biztonsági ellátásokhoz való hozzáférést attól tehetik függővé, ha az egyén bizonyítékot szolgáltat arra, hogy az uniós jog alapján jogszerűen tartózkodik ott, aminek feltétele, hogy elegendő megélhetési eszközzel és teljes körű egészségbiztosítással rendelkezzen. Más szavakkal: a tagállamoknak be kell tartaniuk a szabad mozgásról szóló irányelvben (a 2004/38/EK irányelvben) meghatározott feltételeket. A tagállamoknak figyelembe kell venniük a mobil polgárok fogadásának előnyeit általában véve is, még azokét is, akik ugyan inaktívak és nem fizetnek be szociális biztonsági rendszerekbe, de valamilyen módon mégiscsak hozzájárulnak a fogadó ország gazdaságához (és kulturális sokféleségéhez).
2.4.

Az Európai Bizottság „Establishment of unrestricted wet-lease agreements between the EU and the USA through a wet-lease agreement between the parties” [Korlátlan teljes bérleti megállapodások létrehozása az EU és az USA között a felek közötti teljes bérleti megállapodások révén] című ütemterve (6) taglalja e jogalkotási javaslat hátterét. A javaslat összehangolja a légi járművek határokon átnyúló kölcsönözhetőségének elfogadott alapelveit az EU és az USA között, és ezzel megszünteti a patthelyzetet az EU és az USA között a vegyes bizottságban zajló vitákban.
2.3.

„Az együttműködő, intelligens közlekedési rendszerek európai stratégiája” (3) című dokumentummal összefüggésben az Európai Bizottság – tagállami szakértőkkel együttműködésben – jelenleg dolgozik az együttműködő ITS (C-ITS) megvalósítását elősegítő jogi és műszaki keretek megteremtésén. Az erre irányuló munkán túlmenően további intézkedésekkel is foglalkozni kell az irányelv négy kiemelt területén (4); ilyenek a forgalmi és teherszállítási irányítási szolgáltatások folyamatosságára és kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó előírások és szabványok (II. kiemelt terület), a közúti közlekedési biztonsággal és óvintézkedésekkel összefüggő ITS- alkalmazásokkal kapcsolatos egyéb fellépésekre vonatkozó előírások (III. kiemelt terület), valamint a különböző ITS-alkalmazások nyílt fedélzeti platformba történő integrálásához szükséges intézkedések meghatározása (IV. kiemelt terület).
3.5.

Az EGSZB újfent (3) sürgeti az Európai Bizottságot, hogy vállaljon proaktív szerepet abban, hogy még több innovatív megoldást vezet be az oktatás és a készségfejlesztés terén, valamint figyelemmel kíséri és ösztönzi a tagállamokban már jelenleg is alkalmazott gyakorlatokat és innovatív megközelítéseket. Az EGSZB határozottan úgy véli, hogy eljött az idő egy valódi paradigmaváltásra az oktatás és a képzési ágazat céljait és működését, valamint a társadalomban betöltött helyének és szerepének megértését illetően, és most kell elismerni azt a tényt is, hogy maga az oktatás is a termelékenység egyik tényezője. Egy proaktív uniós szint kulcsfontosságú elem a jövő hatékonyabb oktatásának megteremtésében.
4.3.2.

A vállalkozásokat képviselő szervezetek azért kérdőjelezik meg a javaslatot, mert szerintük az nagyrészt az üzleti szférára irányul, pedig igazából a tagállamok azok, amelyek miatt továbbra is fennállnak az egységes piacot akadályozó tényezők: a) Az egységes piac hatékonyabb működéséhez jobban érvényre kellene juttatni a közösen lefektetett szabályokat. Ez a tagállamok számára a szabályok átültetése és végrehajtása terén nyújtott iránymutatással és segítségnyújtással kezdődik. Az Európai Bizottságnak nagyobb szerepet kellene vállalnia a jogszabályok érvényesítésében, biztosítva, hogy minden gazdasági szereplő betartsa azokat – ha kell, akkor jogsértés esetén akár kísérleti projekteket vagy jogsértési eljárást is indítva. b) Már most is számos olyan információcsatorna létezik, ahol az egységes piac útjában álló akadályok kezelése szempontjából fontos információkhoz juthat az Európai Bizottság. Ilyen például az Enterprise Europe Network, az online vitarendezési (OVR) platform, a TRIS, az IMI-rendszer és a REFIT-platform. Ezeket jobban is ki lehetne aknázni, szisztematikusabban használva őket az ilyen jellegű, illetve az egységes piac széttagoltságával kapcsolatos akadályok feltérképezésére, ideértve az uniós jogszabályoknak való meg nem felelésből eredő akadályokat is. c) A vállalkozások aggódnak amiatt és tartanak attól, hogy még több adminisztratív terhet fog eredményezni az az új – elmulasztása esetén pénzbüntetéssel is járó – kötelezettség, melynek értelmében bizalmas üzleti információkat és érzékeny vállalati adatokat (árképzési politika, üzleti stratégia) kell megadni.
1.4.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy szükség van a megtakarítók fogyasztóvédelmére, valamint kockázataik csökkentésére szakmai életük folyamán és nyugdíjba vonulásuk idején egyaránt. Nyomatékosan javasoljuk azt is, hogy tisztázzák azt a kérdést is, mit is garantálnak pontosan az alapértelmezett opció esetében. Jó lenne, ha az Európai Bizottság minél hamarabb foglalkozna ezzel a kérdéssel.
3.8.

Ugyanakkor a versenytorzulás az Unió saját szabályaiból is eredhet. An example of this is the REACH Regulation (Registration, Evaluation. Példa erre a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról szóló REACH-rendelet, amely 2018. május 31-től vonatkozik azokra a vállalkozásokra is, amelyek évi egy tonnánál nagyobb mennyiségben gyártanak vagy értékesítenek vegyi anyagokat önmagukban, illetve keverékekben vagy árucikkekben. Ez a rendelet kötelezi a vállalatokat arra, hogy az évi egy tonnát elérő vagy meghaladó mennyiségű, önmagában vagy keverékekben vagy árucikkekben előforduló vegyi anyagokat regisztrálják az Európai Vegyianyag-ügynökségnél (European Chemical Agency – ECHA), és megfizessék az ehhez meghatározott díjat. A regisztráló a jelentés jogszerű birtokosa, ami miatt az abban foglalt információ árucikké válik, és értékesítésre kerül az első regisztrálók (általában nagyobb méretű és gazdasági erővel rendelkező vállalatok) piacán. A gyakorlatban amikor egy vállalat regisztrálási kérelmet nyújt be az ECHA-hoz, tájékoztatják arról, hogy kapcsolatba kell lépnie a vezető regisztrálóval. Az közli az általa bejegyeztetett információhoz való hozzáférés engedélyezésének díját, ami anyagonként elérheti a több tíz- vagy akár több százezer eurót is. A szabályok szerint a rendelettel összhangban történő regisztrálás keretében legalább 12 évvel korábban benyújtott regisztrálásokat más gyártók vagy importőrök felhasználhatják regisztrálás céljából. Mindazonáltal a gyakorlatban, mivel közeleg az az időpont, amelyen a REACH-rendelet teljeskörűen alkalmazandó lesz minden, évente legalább egy tonna mennyiségben termelt vagy értékesített anyagra, a vezető regisztrálók hatalmas összegek vagy akár értékesítés utáni százalék megfizetésére kötelezik az ágazat mikro-, kis- és középvállalkozásait az ECHA-hoz benyújtott adataikhoz való úgynevezett „hozzáférési felhatalmazásért” cserébe. Ennek az információnak nyilvánosnak és ingyenesen hozzáférhetőnek kellene lennie az Európai Unió minden polgára és vállalkozása számára, hogy érvényesülhessen összeállításának célja, az emberi egészség és a környezet védelme. Ebben az esetben az emberi egészség és környezet vegyi anyagok használatából eredő kockázatokkal szembeni védelmének javítása érdekében kidolgozott rendelet korlátokat állíthat új vállalkozások piaci megjelenése és a vegyi anyagok szabad forgalma elé, és így a verseny szűkülését és a nagyobb méretű vállalatok erőfölénnyel való visszaélését eredményezheti. Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy értékelést és felülvizsgálatot kell végezni a REACH-rendelet kapcsán annak érdekében, hogy felszámoljuk az ennek az előírásnak az alkalmazása által esetlegesen a verseny elé gördített akadályokat.
HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 81/215

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról szóló 1295/2013/EU rendelet módosításáról

(COM(2017) 385 final – 2017/0163 (COD))

(2018/C 081/30)

Felkérés: Európai Parlament, 2017.9.11. Tanács, 2017.9.22. Jogalap: az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke Illetékes szekció: Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága (CCMI) Elfogadás a plenáris ülésen: 2017.10.18. Plenáris ülés száma: 529. A szavazás eredménye: (mellette/ellene/tartózkodott): 196/0/3

Az EGSZB 2012. március 28-án fogadta el korábbi véleményét a Kreatív Európa programról (2014–2020) (1295/2013/EU rendelet) – CCMI/098 – CES828–2012_AC (1).

A korábbi vélemény teljes mértékben támogatta az Európai Bizottság Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról szóló javaslatának tartalmát és a finanszírozásához szükséges költségvetési források növelését is. Az EGSZB felhívta a figyelmet a Kreatív Európa program gazdasági dimenziójának jelentőségére, ugyanakkor azt is megjegyezte, hogy a program túlzottan is a versenyképesség általános céljára összpontosít, míg az európai kulturális és nyelvi sokszínűség és értékek támogatásának célkitűzése kevésbé látható. Úgy vélte továbbá, hogy az előirányzott költségvetési források nem elégségesek a program céljainak eléréséhez az EU teljes költségvetéséhez viszonyítva, illetve azokhoz a forrásokhoz képest, amelyeket egyes tagállamok fordítanak kulturális tevékenységek támogatására.

Új javaslatában az Európai Bizottság egy jogilag szilárd és átlátható megoldást javasol az Európai Unió Ifjúsági Zenekara (EUYO) fenntartható támogatásának biztosítása érdekében, figyelembe véve ennek sajátosságait is, és „alap-jogiaktusban meghatározott szervként” elismerve a zenekart a 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló európai bizottsági rendelet 190. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében.

E kezdeményezés teljes mértékben összhangban áll az EGSZB korábbi véleményében kifejtett álláspontjával. Az EUYO ilyen módon történő finanszírozása nem igényel további uniós költségvetési forrásokat.

Az új javaslat csak egyetlen ponttal egészíti ki a Kreatív Európa program (2014–2020) létrehozásáról szóló 1295/2013/EU rendelet 13. cikkének (1) bekezdését: „f) az Európai Unió Ifjúsági Zenekara”.

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és a 2012. március 28-án elfogadott, CCMI/098 – CES828-2012_AC számú korábbi véleményében (2) már nyilatkozott róla, 2017. október 18–19-én tartott, 529. plenáris ülésén (az október 18-i ülésnapon) 196 szavazattal, ellenszavazat nélkül, 3 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javasolt szöveggel kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki, amelyben az említett dokumentumban kifejtett álláspontjára hivatkozik.

Kelt Brüsszelben, 2017. október 18-án. az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke Georges DASSIS

(1) EGSZB-vélemény a következő tárgyban: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a Kreatív Európa program (2014–2018) létrehozásáról, HL C 181., 2012.6.21., 35. o .

(2) Lásd az 1. lábjegyzetet.
1.5.

Néhány tagállam már most is különféle útdíjszedési technológiákat használ, és nagyon költséges volna számukra egy egységes rendszerre történő átállás. Az EGSZB ezért javasolja, hogy az Európai Bizottság keressen rugalmas pénzügyi, műszaki és jogi eszközöket arra, hogy ösztönözze a tagállamokat arra, hogy próbálják meg különféle meglévő megoldásaikat egy átjárható rendszerbe integrálni. A fedélzeti egységgel rendelkező rendszerekben használt technológiák listájának az irányelv mellékletébe történő felvétele is elősegítené a technológiai fejlődésre adott gyorsabb válaszadást, és segítené az egységesség elérését.
4.3.

Különösen fontos a bankunióval kapcsolatban végzett munka befejezése annak érdekében, hogy pénzügyi piacokon keresztül erősítsék a pénzügyi integrációt és a kockázatmegosztást. A megfelelő, gyors és hatékony működés biztosítása érdekében egyre sürgetőbb, hogy 2019-ig az Európai Stabilitási Mechanizmus keretében egy közös védőhálót vezessenek be az Egységes Szanálási Alap javára. Ez a politikai részrehajlás lehetőségét is felszámolná. Az EGSZB támogatja azt az elképzelést, hogy az Európai Stabilitási Mechanizmus átvenné az európai valutaalap szerepét is, és az uniós jogba való beágyazás után egy saját forrásokon alapuló költségvetési eszköz állna a rendelkezésére.
4.2.1.

Legelőször is létre kell hozni egy, a fenntarthatósági potenciállal rendelkező új gazdasági modellekkel foglalkozó állandó struktúrát, amelynek feladata az lesz, hogy figyelemmel kísérje ezek fejlődését és az ebben a véleményben megfogalmazott ajánlások végrehajtását. Ebbe a struktúrába be kell vonni az európai intézményeket, köztük is elsősorban az Európai Bizottságot és az EGSZB-t, valamint az innovatív vállalkozások szövetségeit, a szakszervezeteket, egyesületeket és kutatókat.
3.4.

Az automata vezetést, beleértve a vezető nélküli autókat, főleg az új üzleti modellek számára kínálkozó lehetőségnek tekintik. Ugyanakkor fontosak a felelősséggel kapcsolatos kérdések is, melyeket harmonizált módon az egész EU-ban tisztázni kell. Emellett az automata vagy félautomata vezetés a szárazföldi járművek aktív biztonságát is jelentősen javíthatja. A közúti halálos balesetek száma az 1970-es évek óta a negyedére csökkent, köszönhetően elsősorban annak, hogy az autókban bevezették a passzív biztonsági rendszerek használatát. Ennek ellenére 2016-ban még mindig 25 500-an haltak meg az EU közútjain. Most, a korszerű aktív biztonsági funkciók (félautomata vezetés, összekapcsolt autók) fejlesztésével és bevezetésével várhatóan lehetőség nyílik a halálos balesetek számának jelentős csökkentésére, vagy akár teljes kiküszöbölésükre, ahogyan azt a „Nulla halálos áldozat” (Vision Zero) biztonsági projekt is megfogalmazta, amely 1997-ben indult Svédországban, és amelyet később az EU is átvett, de sohasem érte el a célul kitűzött eredményeket. Az automata vezetésben most megvan az a lehetőség, hogy jelentős változást érjen el. Az EGSZB bátorítja az Európai Bizottságot, hogy folytassa tovább a „2050-re nulla halálos áldozat” projektet, mivel annak célja rendkívül fontos társadalmunk és az összes polgár számára.
4.4.

A nehéztehergépjármű-forgalomban bekövetkező balesetek egyik fő oka a járművezetők kimerültségéből fakadó fáradtság (többek között amikor nem tartanak elegendő szünetet). Akár egy pillanatnyi koncentrációhiány is katasztrofális következményekkel járhat. A közúti közlekedésben részt vevő gépjárművezetők sokszor szenvednek olyan egészségügyi problémáktól is, amelyek az elegendő szünet nélküli, hosszú vezetési időhöz kapcsolódnak, ideértve különösen a szív- és érrendszeri megbetegedéseket (jellemzően a szívrohamot, az agyvérzést stb.); a váz- és izomrendszeri megbetegedéseket (háti és nyaki gerincsérüléseket); az idegrendszeri panaszokat (stressz és szorongás, depresszió stb.) és a gyomorproblémákat/emésztési zavarokat. A korlátozott vezetési és munkaidők és a megfelelő pihenőidők szigorú betartása elengedhetetlen ahhoz, hogy minimalizálják ezeket az egészségre és a biztonságra, illetve egy ilyen jellegű kockázattal járó tevékenységre gyakorolt negatív hatásokat (OSH in figures: Occupational safety and health in the transport sector – an overview [Munkahelyi egészség és biztonság számokban: munkahelyi egészség és biztonság a közlekedési ágazatban – áttekintés].
5.6.

Az Európai Bizottság 2011-ben több ponttal kapcsolatban kifejtette véleményét a kabotázsra vonatkozó rendelkezések értelmezésével kapcsolatban („The New Cabotage Regime under Regulation (EC) No 1072/2009”, elérhető a Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóság weboldalán). A mostani javaslat a 2. cikk 6. pontjában rögzített fogalommeghatározás javasolt módosításában integrálja a kabotázsművelet Európai Bizottság általi értelmezését, és rendezi a dokumentumok járműben való rendelkezésre állásának kérdését a közúti ellenőrzések vonatkozásában, amit a 8. cikk javasolt új (4a) bekezdése tárgyal. Az EGSZB üdvözli ezeket a pontosításokat, de sajnálja, hogy a javaslat nem foglalkozik néhány további releváns kérdéssel, amelyekre az Európai Bizottság értelmező dokumentuma kitér. Ezek közé tartozik az a kérdés, hogy valamennyi nemzetközi rakományt le kell-e szállítani a kabotázs megkezdése előtt, és miként számítandó a 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott jelenlegi hétnapos kabotázsidőszak. Az EGSZB sajnálja továbbá, hogy nem ragadták meg az alkalmat annak egyértelművé tételére, hogy felhasználhatók-e a menetíró készülék adatai is a kabotázsra vonatkozó rendelkezéseknek való megfelelés ellenőrzéséhez. Az Európai Bizottság 2011-es értelmező dokumentuma alapján egyértelmű, hogy az Európai Bizottság ezen a véleményen van. Az EGSZB szerint fel kellett volna használni ezt az alkalmat arra, hogy ez kristálytisztán megjelenjen a rendelet szövegében. Az EGSZB mindenesetre rámutat annak fontosságára, hogy a digitális menetíró készülék a szabályoknak való megfelelés ellenőrzésének eszközeként teljes mértékben elérhető legyen, és szeretné jelentősen csökkenteni a meglévő járművek ilyen típusú menetíró készülékkel történő utólagos felszerelésére vonatkozó határidőt.
3.6.

Hasonlóképpen, a „Make in India” stratégia igyekszik felkészíteni az országot arra, hogy az legyen a „következő gyártási célország”. Ez a folyamat nemcsak a technológiát, hanem mindenekelőtt a készségeket is érinti. Érdekes megjegyezni, hogy a német Ipar 4.0 és egyéb európai irányzatok alapján a Kínai Népköztársaság már most előkészít egy állami programot, amelynek elnevezése „Made in China 2025”. Ez azt jelenti, hogy Európa ismét e változás élére áll. De előfordulhat, hogy nem elég pusztán vezetni a folyamatot. Ugyanakkor tisztában kell lennünk az előttünk álló kihívásokkal és azzal, hogy miként kell alkalmazkodnunk ahhoz, hogy előmozdítsuk és megszilárdítsuk Európa vezető szerepét, és mindenki számára eredményeket és növekedést érjünk el.
Az EU és az USA között (2007-ben) létrejött első ilyen átfogó megállapodás (légi közlekedési megállapodás) a tisztességtelen versenyt illetően együttműködést ír elő a versenyhatóságok között és megteremti az együttműködés keretét. A légi közlekedési megállapodás 14. cikke az állami szubvenciókat és támogatásokat érintő intézkedésekkel foglalkozik ( 28 ) , egyben olyan rendelkezéseket is tartalmaz, amelyek feljogosítják a légi közlekedési megállapodással létrehozott vegyes bizottságot az esetleges viták rendezésére – ideértve a semleges választott bírósági eljárás igénybevételét is. Az ilyen átfogó megállapodások legfőbb hozzáadott értéke abban áll, hogy sok kulcsfontosságú terület (biztonsági előírások, tanúsítványok és engedélyek, valamint a biztonság érzékeny területe) szabályozását közelítik egymáshoz. Kiterjed továbbá az ezzel összefüggő állami segélyekre és állami támogatásokra is.
4.1.

Az EGSZB először is üdvözli a célravezetőségi vizsgálat eredményét, és úgy érzi, hogy az visszaigazolja eddigi álláspontját. Figyelemre méltóan sok érdekelt fél vett részt a célravezetőségi vizsgálatban. Ez azt mutatja, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós politika olyan téma, amely iránt a lakosság széles rétegei érdeklődnek, amely részben közvetlenül is érinti őket, és amelyről intenzív vitákat is folytatnak.