[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 9.4.2008

SEC(2008) 443

BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM

amely a következő dokumentumot kíséri: Javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS AJÁNLÁSA az európai szakoktatási és szakképzési kreditrendszer (ECVET) létrehozásáról A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA [SEC(2008) 442 COM(2008) 180 végleges]

BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM

AZ EURÓPAI SZAKOKTATÁSI ÉS SZAKKÉPZÉSI KREDITRENDSZER (ECVET) LÉTREHOZÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA

Az alapképzés és továbbképzés keretében megvalósuló mobilitás iránti nagyobb érdeklődés felkeltésének egyik fő akadályaként a külföldön folytatott tanulmányok során elért tanulmányi eredmények azonosítása és érvényesítése során fellépő nehézségeket lehet említeni. Ezenkívül azon intézkedések hiánya, amelyek lehetővé tennék a polgároknak, hogy az egyik tanulási környezetben elismert tanulmányi eredményeket egy másikba átvigyék és ott elismertessék, szintén akadályokat állíthat a tanulási mobilitás és az egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférés útjába.

Ez a hatásvizsgálat közzéteszi a Bizottság által ezen kérdések megoldására és az európai szakoktatási és szakképzési kreditrendszer (ECVET)[1] használatba vételének biztosítására felvetett különböző lehetőségeket. Hangsúlyozza az európai szakoktatási és szakképzési kreditrendszerből származó hozzáadott értéket, az előmozdítaná ugyanis az egész életen át tartó tanulást és visszaszorítaná a mobilitás akadályait Európában.

Az oktatás és a képzés a lisszaboni stratégia, azaz az EU reformprogramjának szerves részét alkotja, amely a tudásalapú társadalom és gazdaság kihívásaira igyekszik válaszolni. Különösen a polgárok tudásának, készségeinek és kompetenciáinak oktatás és képzés keretében történő fejlesztése elengedhetetlen a versenyképesség, a növekedés, a foglalkoztatás és a társadalmi kohézió lisszaboni céljainak eléréséhez.

A lisszaboni stratégia 2005-ös félidős felülvizsgálata arra a következtetésre jutott, hogy az EU jelenleg nem felel meg ezeknek a kihívásoknak. Különösen e dokumentum kapcsán megállapítható, hogy jelentős akadályok állnak még az egész életen át tartó tanulás, illetve a tanulók és a munkavállalók mobilitása előtt. Szükség van ezért az eszközök és együttműködési mechanizmusok fejlesztésére, ily módon növekedhet az egész életen át tartó tanulásban való részvétel és könnyebbé válhat a képesítések átvitele az intézmények, rendszerek és országok között. A képesítések fokozott átláthatósága előfeltétele ennek a stratégiának és szükséges az európai polgárok számára elengedhetetlen tudás, készség és kompetencia fejlesztéséhez.

Az európai szakoktatási és szakképzési kreditrendszer (a továbbiakban: ECVET) a polgárokra irányul és tanulmányi eredményeik elismerését szándékozik megkönnyíteni egy határok nélküli, egész életen át tartó tanulási folyamat keretében. Az ECVET szakmai leírásai már néhány tagállamban létező gyakorlaton alapulnak. Az alábbi szempontokat tartalmazzák:

- A képesítés leírása a tanulmányi eredmények egységeiként (tudás, készségek és kompetencia), amelyek átvihetők és összegyűjthetők.

- A tanulmányi eredmények átvitelére és összegyűjtésére irányuló folyamat átláthatóságának megtervezése és biztosítása, lehetővé téve a tanulmányi eredményeknek egy környezetben elért és értékelt egységeinek egy másik környezetbe való átvitelét, illetve azok összegyűjtését.

- Az illetékes intézmények közötti partnerség kiépítése a kölcsönös bizalom légkörének megteremtése céljával, és az ECVET-kreditátvitel kereteinek biztosítása egy eljövendő, határok nélküli tanulási és képzési térség részeként.

- Az ECVET-pontok képesítésekhez és egységekhez történő hozzárendelése, amely alapján szükséges és kiegészítő információ nyerhető. Az elosztás közös európai megállapodáson alapul.

Az ECVET használata érdekében a tanulmányi eredmények egy környezetben elért és értékelt egységeit vagy egységrészeit átviszik egy másik környezetbe. A második környezetben az illetékes intézmény érvényesíti és a tanuló által megszerezni kívánt képesítés követelményeinek részeként elismeri azokat. Ezután a tanulmányi egységek a nemzeti, ágazati vagy regionális szabályokkal összhangban gyűjthetők a képesítés megszerzéséig.

A hatásvizsgálatban és az ajánlástervezetben megállapítottaknak megfelelően az ECVET megkönnyíti a tanulmányi eredmények átláthatóságát, összehasonlíthatóságát, átvitelét és összegyűjtését a különböző tanulási környezetek között. Nem célja és kívánalma a képesítések töredezettsége, és nem irányul a képesítések és szakoktatási és szakképzési rendszerek harmonizálására sem. Ezzel szemben a meglévő mobilitási eszközök, mint a felsőoktatási európai kredit- és átviteli rendszer (ECTS), az Europass és az európai képesítési keretrendszer kiegészítésére és megerősítésére törekszik. Az ECVET másodlagos célja a nemzeti szakoktatási és szakképzési rendszerek reformjához való hozzájárulás és az egész életen át tartó tanulás valódi elérése.

Ily módon az EVCET célja, hogy hozzáadott értéket nyújtson a mobilitás és az egész életen át tartó tanulás területén.

A javasolt ECVET a lisszaboni célkitűzésekhez kapcsolódó oktatási és képzési szempontok megvalósítását előirányzó 2010-es oktatási és képzési munkaprogram szerves része. A tagállamok, a szociális partnerek és az érdekelt felek ismételt kérésére a Bizottság elkészítette ECVET-tervezetét.

Az első fontoltóra vett lehetőség értelmében nem kerülne sor semmilyen jogi eszköz használatára, azaz a fellépések az Európai Unió közreműködése nélkül történnének. Ebben az esetben továbbra is fennállna az az országonként változó helyzet, hogy egyik országban a nemzeti kredit- és átviteli rendszer működik, a másikban nem. Nem lenne referenciapont, amely információt nyújtana a mobilitást igénybe vevő tanulók tanulmányi eredményeinek átvitelében és elismerésében történő alakulásról. Ez a lehetőség megakadályozná a megerősített együttműködést, amelyet az európai szintű kreditrendszer kialakítását előirányzó 2002-es tanácsi határozat és nyilatkozat indított el. Azt is jelentené, hogy a Bizottság nem tett eleget a tagállamok arra vonatkozó kérésének, hogy a szakoktatásban és szakképzésben használható kreditrendszert alakítsanak ki. Sok érdekelt fél számára azonban ez a lehetőség elfogadhatatlan lenne, és nem felelne meg a tagállamok által a Bizottságnak adott egyértelmű megbízásnak.

Második lehetőség egy bizottsági közlemény. Ez viszont nem olyan eszköz, amelyet a tagállamok és az Európai Parlament közreműködésével fogadnának el. Ez a lehetőség azonban nem eredményezne egy működőképes ECVET létrehozásához és hatékony végrehajtásához szükséges politikai elkötelezettséget.

Harmadik lehetőség a Szerződésnek a szakképzésre vonatkozó 150. cikke szerinti bizottsági ajánlás. Bár a bizottsági ajánlás jogi eszköz, nem lenne az előző lehetőségnél erősebb hatása, mivel nem vonná be a tagállamokat és az Európai Parlamentet a hivatalos elfogadásba, és ily módon nem eredményezné az ECVET hatékony végrehajtásához szükséges politikai elkötelezettséget.

A negyedik figyelembe vett lehetőség az ECVET-nek egy jogi eszköz révén való létrehozása, mégpedig egy európai parlamenti és tanácsi ajánlással a Szerződés 149. és 150. cikke szerint. Ez az eszköz azt ajánlaná, hogy a tagállamok önkéntes alapon használják az EVCET-et a tanulmányi eredmények átláthatóságának, összehasonlíthatóságának, átvitelének és összegyűjtésének megkönnyítése érdekében a különböző tanulási környezetek között Európában. A Bizottság elkészítette az ECVET tervezetét, amelyben figyelembe vette az ECVET tervezési folyamatát, azaz a Bizottság, a tagállamok, az EGT- és tagjelölt országok, valamint a szociális partnerek közötti együttműködést, illetve az európai szinten a szakoktatás és szakképzés területén működő szervekkel és érdekelt felekkel folytatott átfogó konzultációs folyamatot.

Ötödik lehetőség az ECVET-nek egy jogi eszköz révén való létrehozása, mégpedig egy európai parlamenti és tanácsi határozattal a Szerződés 149. és 150. cikke szerint. Ez az alternatíva azonban a saját nemzeti rendszerüket az ECVET-hez kapcsoló tagállamok számára előírt elveket és kötelezettségeket elfogadó határozat lenne, ugyanakkor az érdekelt felek (tagállamok, szociális partnerek, ágazatok és mások) túlnyomó többsége azon a véleményen van, hogy az ECVET-nek teljes egészében önkéntesnek kell lennie.

Összehasonlítva a fenti lehetőségek erősségeit és gyengéit, a Bizottság úgy döntött, hogy a 4. lehetőséget javasolja, amely lehetővé tenné, hogy a tagállamokkal és a szociális partnerekkel együttműködve választ lehessen adni a felismert kihívásokra, és megtalálni a megfelelő megoldásokat. Ez a lehetőség felel meg leginkább a tagállamok és érdekelt felek elvárásainak. Ez nyújtaná a legjobb alapot egy működőképes ECVET sikeres végrehajtásához és – mivel a tanulmányi eredmények összegyűjthetők és átvihetők lennének a különböző tanulási környezetek között – az igazi hozzáadott érték eléréséhez, amelyet az európai dimenzió nyújthat az állampolgároknak az egész életen át tartó tanulás és a mobilitás terén.

Az ECVET célkitűzéseinek elérését folyamatosan ellenőrzik és értékelik. Ha az Európai Parlament és a Tanács elfogadja, akkor az ECVET nem megváltoztathatatlan, hanem folyamatosan felülvizsgálható lesz, és további fejlődés alapjául is szolgálhat. A Bizottság figyelemmel kísérné az ECVET végrehajtását, az elfogadást követően négy évvel pedig jelentést készítene az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a tapasztalatokról és a jövőre vonatkozó következtetésekről, köztük szükség esetén a jogi eszköz felülvizsgálatáról is. Ez a jelentés többek között egy külső értékelés eredményeire épülne.

[1] Az ECVET-hez kapcsolódó kifejezéseket bemutató indikatív táblázat az I.A. melléklet végén található.