EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2021.7.20. SWD(2021) 716 final BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 2021. évi jogállamisági jelentés









Országfejezet – A jogállamiság helyzete Olaszországban amely a következő dokumentumot kíséri: A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 2021. évi jogállamisági jelentés



A jogállamiság helyzete az Európai Unióban {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Összefoglaló Az olasz igazságszolgáltatási rendszer továbbra is különböző reformokon megy keresztül, amelyek célja a rendszer minőségének és hatékonyságának javítása, beleértve a polgári és a büntetőeljárások egyszerűsítését célzó törvénytervezeteket is, amelyeket a Parlament jelenleg is tárgyal. Folytatódik az igazságszolgáltatási rendszer digitalizálásának fejlesztése, és bővültek és a tervek szerint a későbbiekben még tovább bővülnek a humánerőforrások. Ezek az intézkedések különösen fontosak az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságával kapcsolatos komoly kihívások kezeléséhez, ideértve az ügyhátralék ledolgozását és az eljárások hosszát is. Az Igazságügyi Főtanácsot és az igazságszolgáltatási rendszer más elemeit érintő törvénytervezetet, amelynek célja az igazságszolgáltatás függetlenségének megerősítése, a Parlament még tárgyalja. Ez a törvénytervezet különösen a Tanács tagjai megválasztásának módját hivatott módosítani. Fontos, hogy ezek a reformok figyelembe vegyék az Európa Tanács ajánlásait. Olaszország folytatja a korrupcióval és a korrupcióval kapcsolatos bűncselekményekkel szembeni küzdelemre vonatkozó jogszabályi keretének megerősítését. A korrupció és a korrupcióval öszefüggő más bűncselekmények kapcsán eljáró nyomozók és ügyészek közötti együttműködés, a szakosodás és a rendelkezésükre álló erőforrások általában elegendőek a korrupció – és azon belül a magas szinten elkövetett korrupció – visszaszorításához. Az erőforrások hiánya, valamint a korlátozott tapasztalat és jogi szakértelem hatással van a bűnüldöző hatóságok azon képességére, hogy hatékonyan lépjenek fel és indítsanak büntetőeljárást külföldi hivatalos személyek megvesztegetése esetén. A túlzottan hosszú ügyintézési idő – különösen a fellebbezés szintjén – továbbra is akadályozza a korrupció elleni küzdelmet, és a büntetőeljárások egyszerűsítését célzó átfogó reformok még mindig a Parlament előtt vannak. Több, a korrupció elleni megelőző intézkedések megerősítésére irányuló jogalkotási javaslat és módosítás vár elfogadásra, többek között az összeférhetetlenség, a lobbitevékenység és a „forgóajtó-jelenség” tekintetében. A Covid19-világjárvány jelentősen növelte annak kockázatát, hogy a korrupció és a korrupcióval kapcsolatos bűncselekmények tovább veszélyeztessék Olaszország jogszerűen működő gazdaságát. Olaszország szilárd jogi kerettel rendelkezik a médiaágazat szabályozására, és független, megfelelő forrásokkal rendelkező és hatékony médiaszabályozás működik az országban. A rágalmazásra vonatkozó olasz jogszabályok tervezett reformja továbbra is a Parlament előtt van, és az olasz média politikai függetlensége továbbra is aggodalomra ad okot, különösen az audiovizuális ágazatban. A kormány által a Covid19-világjárvány pénzügyi hatásának ellensúlyozására 2020-ban biztosított mentőcsomagok médiaspecifikus intézkedéseket is tartalmaztak. Az újságírók ellen elkövetett számos fizikai támadás, halálos fenyegetés és más formájú megfélemlítés továbbra is aggodalomra ad okot. Ami a fékeket és ellensúlyokat illeti, a Covid19-világjárványhoz kapcsolódóan bevezetett szükséghelyzeti rendszer továbbra is érvényben van, de a kormány intézkedéseket fogad el a korlátozások fokozatos feloldása érdekében. Folyamatban van egy olyan új javaslat megvitatása, amely szükséghelyzetben megerősíti a Parlament szerepét. A nyilvános konzultációk és az utólagos szabályozási hatásvizsgálatok alkalmazása némileg javult, de továbbra sem következetes az alkalmazásuk. A Parlament jelenleg vizsgálja a független emberi jogi intézmény létrehozásáról szóló törvénytervezetet. A jelentések szerint némi előrelépés történt a migránsokkal foglalkozó civil társadalmi szervezetekre vonatkozó jogszabályok – például a tengeri kutatási-mentési műveleteket végző civil társadalmi szervezetek tevékenységét szabályozó rendelkezések – terén, ugyanakkor általános összefüggésben továbbra is aggályos a helyzet, mivel a migráció kezelése kihívásokkal terhes az EU-ban.



I.Igazságszolgáltatási rendszer Az igazságszolgáltatási rendszer felépítése az alkotmányon alapul, amely rögzíti annak függetlenségét és autonómiáját. Az Alkotmánybíróság dönt a törvények alkotmányosságával kapcsolatos jogvitákban. A rendes bíróságok polgári és büntetőügyekben járnak el, és háromszintű rendszerbe szerveződtek. Első fokon békebírók, rendes bíróságok és fiatalkorúak bíróságai működnek. A második és a harmadik szint a fellebbviteli bíróságokból, illetve a Legfelsőbb Semmítőszékből áll. A közigazgatási bírósági rendszer elsőfokú bíróságokból és másodfokú bíróságokból áll. Számviteli ügyekben a Számvevőszék ítélkezik (regionális és központi kamarákkal). A pénzügyi témák az első- és másodfokú pénzügyi bíróságokhoz, a legmagasabb szinten pedig a Legfelsőbb Semmítőszékhez tartoznak. Az ügyészi szervezetrendszer a fent említett bírósági rendszert tükrözi. Olaszország részt vesz az Európai Ügyészség munkájában. Az igazságszolgáltatási rendszer egységessége elvének megfelelően a rendes bírák és az ügyészek mindannyian igazságszolgáltatási tisztviselők, karrierútjuk azonosan szerveződik, és az Igazságügyi Főtanács (Consiglio Superiore della Magistratura – CSM) irányítása alá tartoznak. A közigazgatási, számviteli és pénzügyi bíráknak megvannak a saját önszabályozó testületeik. A Nemzeti Ügyvédi Kamara jogszabály alapján létrejött független önszabályozó testület. Függetlenség Olaszországban a bírói függetlenség érzékelt szintje továbbra is alacsony. A tavalyi évhez képest tapasztalt kis mértékű növekedés ellenére a lakosság mindössze 34%-a véli úgy, hogy a bírói függetlenség „elég jó vagy nagyon jó”. A vállalkozások körében új csökkenés figyelhető meg, ami megerősíti az elmúlt 2 év csökkenő tendenciáját, és jelenleg csak 29%-uk véli úgy, hogy a bírói függetlenség „elég jó vagy nagyon jó” . Az elmúlt öt évben a bírói függetlenség érzékelt szintje folyamatosan alacsony maradt. A Parlament még tárgyalja az Igazságügyi Főtanács előtt álló kihívások kezeléséről szóló törvénytervezetet, beleértve a tanácsi tagok megválasztásának módját. Az Igazságügyi Főtanácsnak számos kihívással kellett szembenéznie a tagjai reprezentativitása és a magas szintű bírói tisztségekre vonatkozó kinevezési eljárásának átláthatósága tekintetében . A kormány által 2020 augusztusában javasolt törvénytervezet biztosítani kívánja az Igazságügyi Főtanács tagjainak függetlenségét a szakmai szervezetekkel szemben, többek között a tagok megválasztására vonatkozó szabályok módosításával, valamint a Tanács tagjai tekintetében a területi sokszínűség és a nemek közötti egyenlőség fokozásával. A törvénytervezet továbbá arra irányul, hogy szigorúbb határvonalat húzzon az igazságszolgáltatási és a politikai funkciók között. 2021 áprilisában az Igazságügyi Főtanács számos véleményt adott ki a törvénytervezetről, amelyekben kiemelte a pozitív elemeket (ilyenek például az igazságügyi hivatalok , köztük az ügyészség szervezete, a magas beosztású pozíciók esetében a kinevezési eljárás nagyobb átláthatósága , valamint a bírákra vonatkozó szakmai értékelési eljárásra vonatkozó egyes szabályok ). Néhány aggályt is felvetett, mindenekelőtt a választási rendszert illetően, amellyel kapcsolatban az Igazságügyi Főtanács hangsúlyozta a kisebbségek marginalizálódásának kockázatát, az Igazságügyi Minisztérium azzal kapcsolatos mérlegelési jogkörét, hogy a választásokat megelőzően elektori kollégiumokat hozhat létre, valamint a bírói kar pluralizmusának esetleges csökkenését. A fegyelmi rendszert illetően az Igazságügyi Főtanács megállapította, hogy fennáll annak kockázata, hogy az új fegyelmi vétségek nem egyértelműek. A GRECO 2021. március 26-án elfogadta második megfelelési jelentését, amelyben kitért a bírák politikai életben való közvetlen részvételére. A törvénytervezet által elért eredmények ellenére az ajánlás csak részben valósult meg, mivel még nem került sor a törvénytervezet elfogadására. 2021 márciusában az igazságügyi miniszter ismertette a Parlamentben az igazságügyre vonatkozó új szakpolitikai irányvonalakat , . Fontos, hogy ezek a reformok figyelembe vegyék az Európa Tanácsnak az Igazságszolgáltatási Tanácsra vonatkozó ajánlásait, beleértve a tagjai kiválasztását , valamint a bírák jogállásával, karrierjével, felelősségével és fegyelmi rendszerével kapcsolatos ajánlásokat . Olaszország e tekintetben együttműködik az Európa Tanáccsal. További intézkedésekre került sor a feddhetetlenséggel kapcsolatos kihívások kezelése érdekében . Az Igazságügyi Főtanács további olyan szabályokat vezetett be, amelyek célja az átláthatóság és az érdemeken alapuló kinevezések előmozdítása a magas beosztásokban . Emellett a bírói függetlenség további megerősítése érdekében az Igazságügyi Főtanács intézkedéseket hozott, hogy részletes rendelkezéseket állapítson meg a bírák vagyonnyilatkozatára és rendszeres ellenőrzésére vonatkozóan, amit a GRECO üdvözölt . Az Igazságügyi Főtanács emellett több fegyelmi eljárást indított , továbbá a jövőbeli szakmai értékelések és a vezetői pozíciókba való kinevezések tekintetében figyelembe veszi a 2020-ban az Igazságügyi Főtanács öt tagjának lemondását eredményező bűnügyi nyomozás során feltárt feddhetetlenségi problémákat. Ezen túlmenően a Bírák Nemzeti Szövetsége fegyelmi szankciókat kezdett alkalmazni a tagjaival szemben a bírák etikai kódexének megsértése esetén. Minőség A humánerőforrások növelése folyamatban van, és tervben van további igazságügyi és adminisztratív személyzet felvétele. Az Igazságügyi Főtanács véleménye nyomán az Igazságügyi Minisztérium 2020 szeptemberében további 600 bírói álláshelyet osztott szét a legmagasabb szintű bíróságok és az ügyészség (70 darab), az elsőfokú és másodfokú bíróságok (422 darab) és a rugalmas rendszerű munkacsoport (176 darab) között, és 2021 márciusában új alkalmazottak (285 bíró) kezdték meg szakmai gyakorlatukat. A Covid19-világjárvány miatti kezdeti felfüggesztést követően újra megkezdődtek a versenyvizsgák . 2020-ban és 2021-ben digitalizált eljárások keretében több mint 2000 adminisztratív munkatárs felvételére került sor . A 2020. évi jogállamisági jelentés nyomán, amely szerint Olaszország esetében a humánerőforrások különös kihívást jelentenek és hatást gyakorolnak az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságára, a kormány rendkívüli intézkedéseket tervezett az Eljárási Hivatal megerősítésére, amelynek keretében a közigazgatási és az igazságügyi személyzet a felülvizsgált szervezeti modulok révén szinergiában fog együttműködni . Ezek az intézkedések mintegy 16 500 jogi, közgazdasági, vállalkozás- vagy politikatudományi diplomával rendelkező személy határozott idejű, hároméves szerződéssel történő felvételét tervezik a bíráknak nyújtandó technikai támogatás érdekében, valamint 1600 fiatal diplomás, 750 szakközépiskolai és 3000 általános középfokú végzettséggel rendelkező személy felvételét a bírói kar támogatására és az Igazságügyi Minisztérium által irányított projektek – például az eljárások digitalizálása és a reformok – nyomon követésére. Az újonnan felvett alkalmazottak egy részét a Legfelsőbb Semmítőszékhez rendelik, hogy átszervezzék a polgári tanácsokat, beleértve az adójogi ügyekkel foglalkozókat is. Ami a közigazgatási bíráskodást illeti, még mindig jelentős számú betöltetlen álláshely van, különösen az elsőfokon eljáró bírák esetében. 2021 februárjában azonban meghirdettek egy 40 (majd ezt a számot növelve 60) bíró felvételére irányuló új eljárást, és emellett 130 új közigazgatási pozíciót terveznek. Emellett a közigazgatási bíróságokon a tervek szerint az igazságügyi hivatalok megerősítése, a digitalizáció fokozása és a projekttevékenységek nyomon követése céljából is vesznek fel új munkatársakat. Az ügyhátralék és az eljárások hosszának csökkentésére irányuló új intézkedések célja az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságára vonatkozó, régóta fennálló országspecifikus ajánlás végrehajtása . Az igazságszolgáltatási rendszer digitalizációja tovább javul a polgári és a közigazgatási bíróságokon, a büntető igazságszolgáltatás azonban továbbra is kihívásokkal néz szembe . Az elsőfokú és másodfokú polgári bíróságok eljárásainak digitalizálása befejeződött , és megkezdődött a Semmítőszék (polgári tagozat) és a békebírók eljárásainak digitalizálása. A büntetőeljárások esetében azonban lassabb a folyamat , és várhatóan 2021. május végére kezdődik meg a digitalizálás. Az első lépés a tervek szerint a lehallgatási eljáráshoz használt nyilvántartás digitalizálása. Ami a közigazgatási bíráskodást illeti, a Covid19-világjárvány során további előrelépés történt a távoli meghallgatásokkal járó közigazgatási eljárások digitalizálása terén . A Felsőbíróság polgári és büntetőjogi határozatai mellett az első- és másodfokú határozatokhoz való online hozzáférés biztosítása is lassan halad, és a tervek szerint csak a polgári határozatok esetében fejeződik be 2023-ra . További digitális fejlesztések zajlanak annak érdekében, hogy az e-szolgáltatások, a PEC-nyilvántartások és az e-fizetés portáljának frissítésével bővüljenek az igazságügyi hivatalok által nyújtott online szolgáltatások, valamint javuljon a hozzáférés egyes szolgáltatásokhoz esetében a SPID, a nemzeti szolgálati kártya és az elektronikus személyazonosító igazolvány révén. A Covid19-világjárvány alatt a távoli helyről történő munkavégzés egyes nyilvántartások (polgári peres ügyek, peren kívüli eljárások és munkaügyi viták, első és másodfokon) esetében felgyorsította a távoli hozzáférés biztosítását. Emellett megfelelő mértékű képzést irányoztak elő a vezetők, valamint a digitalizáció támogatása és az ügyhátralék kezelése céljából felvett állandó és ideiglenes alkalmazottak informatikai készségeinek fejlesztésére . Ami a polgári perrendtartásról szóló törvénytervezetet illeti, a kormány módosításokat készített a szövegtervezethez, hogy többek között az igazságszolgáltatási rendszerek digitalizálási szintjének növelésével leküzdje a hatékonysági kihívásokat, és a véglegesítést követően továbbítja a tervezetet a Parlamentnek. Az adóügyi bíróságok reformja még folyamatban van. Az Igazságügyi Minisztérium, valamint a Gazdasági és Pénzügyminisztérium által létrehozott szakértői bizottságnak 2021. június 30-ig kell befejeznie az elsőfokú és másodfokú adóügyi bíróságok reformjának előkészítésére irányuló munkáját . A reformnak az is célja, hogy csökkentse a Felsőbírósághoz beérkező ügyek nagy számát. Ezen túlmenően a Pénzügyi Bíróságok Elnöki Tanácsa számos megelőző, felügyeleti és végrehajtási intézkedést hozott annak érdekében, hogy fokozza a pénzügyi bíróságok tagjainak professzionalizmusát és feddhetetlenségét, valamint a képzést és a további digitalizációt a GRECO ajánlásának megfelelően . A bírósági határozatok minőségének javítását célzó meglévő standardokat a tervek szerint beépítik a jogszabályokba. Ahogy az a 2020. évi jogállamisági jelentésben szerepel, ezeket a standardokat jelenleg az Igazságügyi Főtanács és az Országos Ügyvédi Kamara közötti egyetértési megállapodás rögzíti, és céljuk a bírósági határozatok egyértelműségének és tömörségének javítása. A kormány módosításokat készített annak érdekében, hogy ezek a standardok bekerüljenek a polgári eljárásjogi törvénytervezetekbe.

A könnyebben megközelíthető (közelebbi) irodákban a digitalizált szolgáltatások tervezett növelése tovább javíthatja az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést. Amint az a 2020. évi jogállamisági jelentésben is szerepel, az Igazságügyi Minisztérium könnyebben megközelíthető (közelebbi) irodákra vonatkozó projektet valósít meg, amelynek célja a bíróságokhoz való fordulás javítása a polgárokhoz közelebb elérhető igazságszolgáltatási szolgáltatás javításával. A 20 tartományból már 14-ben léteznek könnyebben megközelíthető (közelebbi) irodák, és a helyi hatóságok fokozott bevonásával, illetve a digitalizált eszközök használatával (például elektronikus dokumentumok igazságügyi hivatalokba történő küldésével és egy digitális platformon keresztül a folyamatban lévő eljárásokkal kapcsolatos információkhoz való hozzáféréssel) elsősorban a kiszolgáltatott csoportoknak nyújtanak homogén szolgáltatásokat. Hatékonyság Az eljárások hossza továbbra is komoly kihívást jelent . Bár polgári ügyekben nőtt a lezárási arány, és már 100% feletti , a polgári és kereskedelmi peres ügyek rendezéséhez szükséges becsült időtartam továbbra is nagyon magas . Az első- és másodfokú eljárások esetében 2019-ben csökkent az ügyintézési idő, a Legfelsőbb Semmítőszéken azonban nőtt, főként az adóügyi és nemzetközi védelemmel kapcsolatos ügyek miatt . A Felsőbíróságon 2020-ban jelentősen csökkent a nemzetközi védelem területén beérkező ügyek száma, ugyanakkor továbbra is komoly kihívást jelent az érvénytelenítéssel járó adóügyi bírósági ügyek száma . Az elfogadhatatlansági arány továbbra is magas . 2020-ban a közigazgatási bíróságok minden fokon tovább csökkentették az ügyintézési időt, bár az továbbra is átlag felett van . A közbeszerzés területén továbbra is pozitív eredmények születtek . Olaszország továbbra is az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának fokozott felügyelete alatt áll a közigazgatási ügyekben való eljárások hosszát illetően . A büntetőeljárások során a Felsőbíróság arról számolt be, hogy 2020-ban – különösen a legmagasabb szinten – általában véve nőtt a folyamatban lévő ügyek száma . Ez megerősíti azt, hogy sürgősen szükség van a hatékonyság növelésére irányuló intézkedésekre, különösen fellebbviteli szinten . Emellett a jelentések szerint az elsőfokú bíróságok rendes eljárásaiban a tárgyalások fele felmentő ítélettel végződik . Olaszország továbbra is az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának fokozott felügyelete alatt áll a büntetőeljárások hosszát illetően . A hatékonysággal kapcsolatos kihívások kezelését célzó törvénytervezetekről még folynak a viták a Parlamentben. A kormány a polgári eljárások hatékonyságának növelése érdekében módosításokat nyújtott be a törvénytervezethez . E módosítások közé tartozik többek között az alternatív vitarendezés fokozott alkalmazása , a választottbírósági eljárás, a támogatott tárgyalás, az eljárások előkészítő és bevezető szakaszára való nagyobb összpontosítás, a távmeghallgatások révén megvalósuló fokozott digitalizáció, az elfogadhatósági szűrők felülvizsgálata a fellebbezés szintjén, a fellebbezési eljárás egyszerűsítése és az eljárási hivatal átszervezése. A büntető igazságszolgáltatás terén a tervezett intézkedések közé tartozhat többek között az értesítési rendszer javítása, a különleges eljárásokhoz (például a vádalkuhoz) való szélesebb körű hozzáférés, a bíró szélesebb körű beavatkozása az előzetes vizsgálati szakaszban, a fellebbezési eljárásokhoz való szelektív hozzáférés, a büntetőjogi szankciók terén a túlzott büntetés és az újdonságok csökkentése, valamint az áldozatokra összpontosító helyreállító igazságszolgáltatás. Ezen túlmenően a kormány a hatékonyság növelése érdekében konkrét módosításokat vezethet be az Eljárási Hivatal tekintetében. Az Igazságügyi Főtanácsra és az igazságszolgáltatási rendszer egyéb szempontjaira vonatkozó reformtervezet valószínűleg további rendelkezéseket tartalmaz majd a hatékonyságnövelés támogatására és elősegítésére (például a vezetői tisztséget betöltő bírák kötelezése arra, hogy a hivatal megfelelő tervezésének biztosítása érdekében bizonyos időtartamig szolgáljanak). II.Korrupcióellenes keret A Nemzeti Korrupcióellenes Hatóság a közigazgatásban jelentkező korrupció megelőzéséért felelős legfőbb szerv, és felügyeli a hároméves helyi korrupcióellenes tervek elfogadását. A pénzügyőrség korrupcióellenes egysége szakosított bűnüldöző szervként felel a korrupcióval kapcsolatos nyomozásokért és a korrupció megelőzéséért. Az olasz pénzügyi hírszerző egység az Olasz Nemzeti Bank független szervezete, amely támogatja az illetékes ügyészi hivatal munkáját, és a gyanús pénzügyi tranzakciókra vonatkozó bejelentéseket fogadó illetékes szervként együttműködik a pénzügyőrséggel. A szakértők és a vállalatvezetők megítélése szerint a közszektorban továbbra is viszonylag magas a korrupció szintje. A Transparency International 2020. évi korrupcióérzékelési indexe szerint Olaszország 100 pontból 53 pontot ért el, és ezzel az Európai Unió tagállamai között a 15., világviszonylatban pedig az 52. helyet foglalta el . A korrupciós helyzet megítélése jelentősen javult az elmúlt öt évben . Olaszország 2019–2021-re vonatkozóan nemzeti korrupcióellenes tervvel rendelkezik. A terv központi koordináló szerve a Nemzeti Korrupcióellenes Hatóság. A terv, amely egy átfogó stratégiát rögzít a közigazgatásban a korrupció megelőzése érdekében, meghatározza a korrupció megelőzésére irányuló, évente aktualizált fő politikai célkitűzéseket. A terv 2021. évi aktualizálásának központi eleme a közbeszerzés, valamint a valamennyi helyi közigazgatási szervnél jelen lévő, kapcsolattartó pontként működő helyi korrupcióellenes tisztviselők szerepe és feladata . A Korrupcióellenes Hatóság szerint ez a két kérdés lesz a 2021 utáni időszakra vonatkozó következő hároméves terv fő témája is. A nemzeti korrupcióellenes terv támogatást nyújt a közigazgatási szerveknek az intézményspecifikus hároméves cselekvési tervük kidolgozásához és végrehajtásához, és ezek a tervek jelenleg a közbeszerzésre és a korrupciós kockázatok csökkentésére összpontosítanak. Létezik nyomonkövetési rendszer, és a főbb érdekelt felek úgy vélik, hogy jól működik . 2020 novemberében a Korrupcióellenes Hatóság értékelést végzett annak felmérésére, hogy milyen mértékben hajtják végre a közigazgatási szervek által elfogadott helyi terveket . Hatályba léptek a korrupció és a korrupcióhoz kapcsolódó bűncselekmények következetesebb visszaszorítását célzó jogszabály-módosítások. Nevezetesen a büntető törvénykönyv módosításai szigorúbb szankciókat vezettek be csalás esetén , és kiterjesztették a személyi hatályt a nemzetközi korrupcióra . Ezenkívül a hivatallal való visszaélésről szóló jogszabályt a rendelet úgy módosította, hogy az kizárólag a törvény (vagy a törvényerejű jogi aktusok) által előírt magatartási szabályok megsértésére terjedjen ki annak érdekében, hogy szűkítse a korábban biztosított mérlegelési jogkört . A korrupció elleni küzdelemmel foglalkozó intézmények közötti együttműködés jó, különösen a szervezett bűnözés összefüggésében. A pénzügyőrség, a pénzügyi hírszerző egység, a Számvevőszék ügyészsége, a Nemzeti Maffiaellenes Igazgatóság és a Korrupcióellenes Hatóság közötti, a gyanús tevékenységek megjelölésével kapcsolatos együttműködés hatékonynak bizonyult, különös tekintettel a közbeszerzési eljárások során jelentkező korrupcióra és a közigazgatásban elkövetett jogellenes cselekedetekre . Hasonlóképpen, a vám- és monopóliumhatóságokkal való együttműködés is hasznosnak tekinthető a korrupció feltárása szempontjából a gazdaságba és a közigazgatásba beszivárgó szervezett bűnözés tágabb összefüggésében . A pénzügyőrség és az ügyészek szerint a nyomozók és ügyészek erőforrásai és szakosodási szintje, valamint a vonatkozó nyilvántartásokban és adatbázisokban található információkhoz való hozzáférése általában elegendőek a korrupció visszaszorításával kapcsolatos feladataik ellátásához. A jogi keret közelmúltbeli fontos jogszabályi változásai ellenére az erőforrások hiánya, valamint a korlátozott tapasztalat és jogi szakértelem hatással van a bűnüldöző hatóságok azon képességére, hogy hatékonyan lépjenek fel a külföldi hivatalos személyek megvesztegetésével szemben, és hatékonyan indítsanak büntetőeljárást ilyen ügyekben . Olaszország jelentős exportőrként a közelmúltban mérsékelte a külföldi hivatalos személyek megvesztegetésével kapcsolatos aktív jogérvényesítést , bár a tíz évvel ezelőttihez képest jóval nagyobb figyelmet kap ez a fajta bűncselekmény . A korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseket továbbra is hátráltatja a túlzottan hosszú ügyintézési idő, különösen a fellebbezés szintjén. A képviselőházban folytatódik a büntetőeljárások hatékonyságának javításáról és a fellebbviteli bíróságok eljárásainak felgyorsításáról szóló, 2020. márciusi törvénytervezet vizsgálata . Az elsőfokú bíróságok és a Semmítőszék korábban pozitív eredményeket értek el a tárgyalások hosszának korlátozása terén . A rendőrség korrupciós nyomozásaira, valamint a bíróságok által lefolytatott büntetőeljárásokra és a bírósági ítéletekre vonatkozó naprakész statisztikák 2020 vonatkozásában nem állnak rendelkezésre, és várhatóan 2021 folyamán kerülnek közzétételre . A visszaélést bejelentő személyekre vonatkozó önálló törvény módosításai a végső jogalkotási szakaszban vannak. Ennek elfogadásáig a visszaélést bejelentő személyek védelme a magánszektorban továbbra is korlátozott, mivel olyan önkéntes megfelelési programokon alapul, amelyeket nem minden vállalkozás hozott létre . A gyakorlatban a Korrupcióellenes Hatóságnak nincs felhatalmazása arra, hogy a magánszektorbeli alkalmazottaktól visszaélésre vonatkozó bejelentéseket fogadjon vagy szankciókat szabjon ki . Az alkalmazási kör minden 50 főnél több munkavállalót foglalkoztató vállalkozásra történő kiterjesztése ezért fontos új védelmi szintet jelent a visszaélést bejelentő magánszektorbeli személyek számára. 2021 júniusában a Korrupcióellenes Hatóság új iránymutatásokat adott ki a visszaélések bejelentésére vonatkozóan. A Parlament még mindig tárgyalja a parlamenti képviselők összeférhetetlenségére vonatkozó jogalkotási javaslatot. A 2019 májusában előterjesztett törvénytervezet szinte teljes egészében módosítaná és felváltaná az összeférhetetlenségről szóló 215/2004. sz. törvény rendelkezéseit . A tervezetet a Képviselőház alkotmányügyi bizottsága 2020 októberében hagyta jóvá azzal, hogy a tervek szerint 2021. július 1-jén lép hatályba . A javaslat szigorúbb intézkedéseket tartalmaz a nemzeti, a regionális és a helyi önkormányzati hivatalok tagjai esetében . A hivatalos etikai magatartási kódex elfogadására még mindig nem került sor. Az új törvény hatálybalépéséig az összeférhetetlenségre vonatkozó jogszabályok továbbra is összehangolatlanok . Hasonlóképpen, a Képviselőház és a Szenátus tagjai által készített vagyonnyilatkozatok közzététele továbbra is hiányos és átláthatatlan. A kormány tagjait érintő lobbitevékenység nincs törvényi szinten szabályozva, de már több törvénytervezetet is terjesztettek a Parlament elé. A törvénytervezetek a Gazdaságfejlesztési Minisztérium és a Munkaügyi Minisztérium átláthatósági nyilvántartásaival kapcsolatos tapasztalatok alapján határozzák meg az érdekképviselőkkel való kapcsolattartás általános keretét . Nincs külön utalás a „jogalkotási lábnyom” bevezetésére, de a kormány a nyílt kormányzásra vonatkozó negyedik nemzeti cselekvési tervben vállalta, hogy munkacsoportot hoz létre egy olyan egységes nemzeti átláthatósági nyilvántartás kidolgozására, amely magában foglalja az összes döntéshozó nyilvános napirendjét és a lobbistákkal való találkozásaikat is . Amíg nem áll rendelkezésre működő, a jogalkotási lábnyomot is magában foglaló lobbinyilvántartás, a kormánnyal szembeni lobbitevékenység szabályozása továbbra is összehangolatlan marad . Az összeférhetetlenségről szóló, 2020-ban előterjesztett jogalkotási javaslat felülvizsgált szabályokat tartalmaz a munkaviszony megszűnése utáni időszakra vonatkozóan („forgóajtó-jelenség”). A hatály tekintetében a javaslat kiterjed a parlamenti képviselőkre és a vezető tisztségviselőkre, de nem terjed ki a miniszterekkel közvetlenül kapcsolatban álló köztisztviselőkre, például a kabinetfőnökökre. A javasolt egyéves várakozási időszak hossza jelenleg is vita tárgyát képezi . Olaszország tiltja a politikai pártok közvetlen állami finanszírozását, beleértve a politikai kampányokat is. Következésképpen a politikai pártoknak szinte kizárólag egyéni adományozóktól vagy jogi személyektől származó magánadományokból kell finanszírozniuk magukat . A parlamenti képviselőknek ezért nagymértékben arra kell hagyatkozniuk, hogy a politikai kampányokat a saját forrásaikból finanszírozzák, aminek következtében a politikai szereplők jobban függnek a magánadományoktól, és kiszolgáltatottabbak a jogtalan befolyással szemben . A magánadományok felső határa viszonylag magas, évi 100 000 EUR. A politikai szervezeteknek nyújtott finanszírozás átláthatóságára vonatkozó, 2019 óta hatályos szabályok értelmében azonban a pártoknak közzé kell tenniük az adományokra vonatkozó adatokat . Az 500 EUR nagyságú összeget meghaladó, pénzben vagy természetben kapott adományokat az adományozó személyazonosságával együtt az adományozás időpontjától számított egy hónapon belül közzé kell tenni. A közzétételi kötelezettség be nem tartása a be nem jelentett adomány értékének három-ötszörösét kitevő közigazgatási bírsággal büntetendő. A külföldi adományok tilosak. Aggályok merültek fel a felügyeleti szervek kapacitásaival és erőforrásaival kapcsolatban . Az a gyakorlat, hogy az adományokat politikai alapítványokon és egyesületeken keresztül juttatják el a politikai pártokhoz, akadályt jelenthet a nyilvános elszámoltathatóság szempontjából, mivel az ilyen tranzakciókat nehéz nyomon követni és ellenőrizni . A Covid19-világjárvány jelentősen növelte annak kockázatát, hogy a korrupció és a korrupcióval kapcsolatos bűncselekmények tovább veszélyeztessék Olaszország legális gazdaságát. A rendőrség szerint a bűnözők különösen a kisvállalkozások, például a Covid19-világjárvány miatt gazdasági nehézségekkel küzdő éttermek, valamint a higiéniai termékek, többek között szájmaszkok, egyéni védőfelszerelések és orvosi készülékek adásvételéből profitáltak, ami a korrupcióval kapcsolatos egyéb bűncselekményeket, például a pénzmosást is elősegítheti. Ezen túlmenően a 2020 júliusában elfogadott, a közigazgatás egyszerűsítésére és digitalizálására irányuló intézkedésekről szóló törvényerejű rendelet a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozóan is különleges rendszert vezetett be . Az intézkedések a gyors eljárásokra és a hivatalos verseny nélküli közvetlen odaítélésekre , az egyszerűsített odaítélési eljárásokra, valamint az azok elleni szankciókra összpontosítanak, akik felfüggesztik vagy lelassítják az építési beruházások odaítélését és kivitelezését, ami mind a korrupció elősegítésének kockázatával jár . A Korrupcióellenes Hatóság 2020 szeptemberében frissítette a közbeszerzési szerződések adatbázisát, és 2020 decemberében új korrupciós kockázati mutatókat dolgozott ki a közbeszerzési ágazatban. III.Médiapluralizmus és médiaszabadság A véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságát, a sajtószabadságot, valamint a médiafinanszírozás átláthatóságának elvét az olasz alkotmány rögzíti . A másodlagos jog szilárd kereteket teremt az olasz média sokszínűségének biztosításához, a független szabályozóként működő, a kommunikációt felügyelő hatóság (AGCOM) pedig jogszabály alapján jött létre. A rágalmazás egy évig terjedő szabadságvesztéssel sújtható; ez a szabályozás jelenleg jogalkotói felülvizsgálat alatt áll, amíg függőben van az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv átültetéséről szóló jogszabály. Az újságíróknak fel kell vetetniük magukat az újságírók rendjébe, amely a szakma önszabályozását látja el. Az audiovizuális médiaszolgáltatások szabályozó hatósága, az AGCOM továbbra is függetlenül és hatékonyan működik. 2020 novemberében az AGCOM újságírói megfigyelőközpontja jelentést tett közzé többek között az újságírói szakma Covid19-világjárvány alatti helyzetéről , valamint az újságírók által a világjárvány előtt és alatt tapasztalt számos kihívásról. Ez a jelentés dokumentálja a romló munkakörülményeket, a szabadúszó és egyéb bizonytalan foglalkoztatási formák terjedését, valamint az újságírók szaktudásának hiányát, nem utolsósorban a Covid19-hez kapcsolódó témákban .

A kormány pénzügyi támogatást nyújtott a médiaágazatnak a Covid19-világjárvány hatásainak enyhítése érdekében. 2021-ben az olasz kormány a Covid19-világjárvány hatásainak enyhítésére számos gazdasági intézkedést vezetett be, amelyek médiaspecifikus intézkedéseket is tartalmaztak, nevezetesen a reklámkiadásokra vonatkozó adójóváírást, a kioszkokra vonatkozó adójóváírást, valamint a digitális médiába történő technológiai beruházásokra és a papíralapú vásárlásokra vonatkozó adójóváírást . A Parlament jóváhagyta továbbá a tájékoztatási pluralizmust támogató alap költségvetésére vonatkozóan tervezett csökkentés elhalasztását . Az alaphoz való hozzáférés számos objektív kritériumon alapul, azaz csak az újságírói szövetkezetek által szerkesztett újságok, a nonprofit kiadványok és a nyelvi kisebbségeket segítő kiadványok jogosultak állami támogatásra. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy egy ilyen alapvető területen átlátható szabályozási keretre van szükség, a források elosztásának pedig egyértelmű és objektív kritériumokon kell alapulnia . Az összeférhetetlenséget szabályozó hatékony törvény hiányában az olasz média politikai függetlensége továbbra is aggodalomra ad okot. A Parlament annak ellenére még mindig tárgyalja a reformtervezeteket, hogy a probléma továbbra is kulcsfontosságú politikai kérdés az országban . Olaszország vezető újságjainak közvetlen vagy közvetett tulajdonosai nem politikusok vagy politikai pártok, de a szerkesztői vonalak az olasz politikai színtér erős polarizációját tükrözik. A 2021. évi Médiapluralizmus Mutató ezért úgy véli, hogy általában véve a politikai függetlenség, illetve különösen a szerkesztői autonómia közepes kockázatnak van kitéve . Olaszországban a hírmédia valamennyi alágazatában magas koncentráció figyelhető meg. Az információkhoz való hatékony hozzáférést akadályozó problémákról érkeztek jelentések. Az információszabadságról szóló törvény (FOIA) szabályozza a közigazgatási szervezetek birtokában lévő adatokhoz és dokumentumokhoz való „polgári hozzáférést”. A 2021. évi Médiapluralizmus Monitor olyan független jelentésekre hivatkozik, amelyek rámutatnak arra, hogy a hatóságok által az információkhoz való hozzáférés megtagadásával kapcsolatos indokolás alkalmanként homályos, és nem egyértelműen a törvényben biztosított mentességeken alapul. A Covid19-világjárvány alatt a FOIA-rendszer 2020. február 28. és április 15. közötti felfüggesztését nem közegészségügyi, hanem operatív okok indokolták . A rágalmazásról szóló jogszabályok módosítása nem történt meg, és azok továbbra is parlamenti vizsgálat tárgyát képezik. Az Alkotmánybíróságnak a 2020. évi jogállamisági jelentésben részletesen ismertetett és a sajtószabadsággal foglalkozó szervezetek által üdvözölt kijelentéseire való tekintettel azonban a 2021. évi Médiapluralizmus Mutató e konkrét mutató tekintetében csökkentette a kockázati szintet . Az Alkotmánybíróság 2021. június 22-én alkotmányellenesnek és az emberi jogok európai egyezménye 10. cikkével összeegyeztethetetlennek találta a sajtótörvény 13. cikkét, amely a sajtó útján elkövetett rágalmazás esetében szabadságvesztést ír elő. Az újságírók ellen elkövetett fizikai támadások, a halálos fenyegetések, valamint a megfélemlítés egyéb formái továbbra is aggodalomra adnak okot. A jogállamiságról szóló legutóbbi jelentés óta Az Európa Tanácson belül működő, az újságírás védelmének és az újságírók biztonságának előmozdítását célzó platformja nyolc Olaszországra vonatkozó figyelmeztetést regisztrált . Ezek gyújtogatásokra, fizikai támadásokra, a súlyos megfélemlítés eseteire és az Olasz Sajtószövetség elnökének küldött online fenyegetésekre vonatkoztak. Az egyik, 2021. áprilisi figyelmeztetés a nem kormányzati szervezetek és az emberkereskedők közötti kapcsolatokra vonatkozó ügyészi vizsgálat részeként legalább 15, migrációs kérdésekkel foglalkozó újságíró állítólagos lehallgatására vonatkozik. Az újságírókat képviselő európai és olasz szövetségek ezt nagyon súlyos esetnek és „az újságírói forrásokra vonatkozó titoktartás súlyos megsértésének” minősítették . Az olasz sajtószövetség többszöri kérése ellenére az újságírói források védelme és az újságírók szakmai titoktartásáról szóló kerettörvény továbbra sem megfelelő . A fentiek miatt a Médiapluralizmus Mutató közepes kockázatúként értékelte az újságírói szakmára, a standardokra és védelemre vonatkozó mutatót. A 2021. évi Médiapluralizmus Mutató és több érdekelt fél is komoly aggodalomra okot adó problémaként jelölte meg az újságírók munkakörülményeinek romlását, amelyet a foglalkoztatott újságírók és szabadúszók közötti növekvő szakadék és a hírszobai személyzet számának általános csökkenése jellemez . Az újságírókkal szembeni fellépésekkel foglalkozó, 2017-ben létrehozott és uniós szinten bevált gyakorlatnak tekintett olasz koordinációs központ jelentős számú megfélemlítési cselekményt regisztrált: 2020-ban 163 , 2021 januárja és márciusa között pedig 63 ilyen cselekményt vett nyilvántartásba. IV.A fékekkel és ellensúlyokkal kapcsolatos egyéb intézményi kérdések Olaszország unitárius parlamenti köztársaság, közvetetten választott elnökkel . A Parlament kétkamarás: a Képviselőházból és a Szenátusból áll, amelyek azonos jogkörökkel bírnak. Jogalkotást kezdeményezhet a kormány, bármely parlamenti képviselő, 50 000 állampolgár, a Nemzeti Gazdasági és Munkaügyi Tanács , valamint a Regionális Tanács. Számos regionális ombudsman felel az egyének jogainak és szabadságainak megóvásáért . A Minisztériumközi Emberi Jogi Bizottság (CIDU) a civil társadalommal, az egyetemekkel és valamennyi releváns érdekelt féllel együttműködve dolgozik az emberi jogok előmozdításán és védelmén. Az előzetes szabályozási hatásvizsgálatok alkalmazására rendszeresen sor kerül, a nyilvános konzultációk és az utólagos szabályozási hatásvizsgálatok azonban még mindig korlátozottak . A Miniszterek Tanácsa elnökének 169/2017. sz. rendelete előírja valamennyi közigazgatási szerv számára, hogy minden egyes szabályozási kezdeményezésre vonatkozóan hat hónappal korábban előzetes tájékoztatást tegyen közzé. Az érdekelt felek elemzésére vonatkozó szabványosított eljárások bevezetésére azonban még nem került sor . A digitális eszközök nyilvános konzultációk során történő fokozott használata némileg javította a folyamat hatékonyságát. Különösen a felhasználók nagyobb mértékű részvételét lehetővé tevő innovatív és interaktív eszközök alkalmazására került sor a platformok használata során. Néhány esetben a felhasználók a közigazgatási szervek visszajelzéseit is megkapják . A konzultációkra azonban főként hagyományos technikák alkalmazásával kerül sor . Az előzetes hatásvizsgálatokat rendszeresen alkalmazzák, és megkezdődött az utólagos értékelések alkalmazása. 2020-ban különösen a 2019. évi kétéves tervekben azonosított jogi aktusok utólagos értékelésére került sor . A Covid19-világjárványhoz kapcsolódóan bevezetett szükséghelyzeti rendszer még mindig érvényben van, és új parlamenti bizottságot kell felállítani, hogy szükséghelyzetekben megerősítse a Parlament szerepét. 2021 áprilisában a kormány 2021. július 31-ig meghosszabbította a szükséghelyzetet, ugyanakkor intézkedéseket fogadott el a korlátozások fokozatos csökkentésére. A járványügyi helyzet kezelésére irányuló intézkedéseket a kormány továbbra is törvényerejű rendeletekkel fogadta el , amelyek azonnal hatályba lépnek, majd a Parlament törvénnyé alakítja őket . A Miniszterek Tanácsának elnöke közvetlenül is elfogadhat szükséghelyzeti intézkedéseket, amelyek a Miniszterek Tanácsának elnöke által kiadott rendelet formáját öltik. Ezekben az esetekben a kormánynak az elfogadás előtt be kell mutatnia a Parlamentnek a rendelet tartalmát és fő célkitűzéseit. Amennyiben ez sürgős okokból nem lehetséges, általában 15 naponként további tájékoztatást kell küldeni a Képviselőháznak és a Szenátusnak . A Covid19-világjárvány miatt a szükséghelyzet első hónapjaiban a Parlament úgy határozott, hogy csak sürgős jogi aktusokkal és az egészségügyi szükséghelyzethez kapcsolódó témákkal foglalkozik. A szokásos ügymenet 2020 májusában folytatódott. Annak érdekében, hogy a Parlament központi szerepet töltsön be a Covid19-világjárvány idején és általában véve a szükséghelyzetekben, a Szenátus javaslatot tett egy különleges kétkamarás bizottság létrehozására, amellyel konzultálni kell a kormány bármely olyan jogi aktusáról, amely a világjárvány által okozott szükséghelyzettel kapcsolatos. Ez a még nem létező bizottság konzultatív szerepet töltene be, és kapcsolatot tartana a helyi szervekkel . A Miniszterek Tanácsa elnökének rendeletével elfogadott egyes intézkedéseket megtámadtak a közigazgatási bíróságok előtt, amelyeknek meg kellett vizsgálniuk, hogy ezek mennyire voltak arányosak az alapvető jogok korlátozása tekintetében . Az elévülési idő nyugvására vonatkozó rendelkezést megtámadták az Alkotmánybíróság előtt, amely nem állapította meg a jogalkotói hatalommal való visszaélés kockázatát. Nem történt előrelépés egy független emberi jogi intézmény létrehozása terén . A független nemzeti emberi jogi intézmény létrehozása továbbra is vita tárgyát képezi . 2020 októberében a Parlament egyetlen javaslatba foglalta a nemzeti emberi jogi intézmény létrehozására irányuló, 2018-ban előterjesztett két eredeti javaslattervezetet. A Képviselőház alapvető jogainak előmozdításával és védelmével foglalkozó bizottság jelenleg vitatja meg az új szöveget . A javaslat a párizsi elvekkel és az ENSZ ajánlásaival összhangban létrehozna egy nemzeti emberi jogi intézményt. A civil mozgástér továbbra is kihívásokkal néz szembe, de a migránsokkal foglalkozó civil társadalmi szervezetekre vonatkozó jogszabályok bizonyos vonatkozásai javultak. 2020 októberében javultak a migránsokkal foglalkozó civil társadalmi szervezetekre vonatkozó jogszabályok, különösen a tengeren kutatási-mentési műveleteket végző civil társadalmi szervezetek tevékenységeit szabályozó rendelkezések , . A világjárvány ellenére megerősödött az együttműködés a civil társadalmi szervezetekkel . Ugyanakkor továbbra is fennállnak az aggályok a nem kormányzati szervezetek nyilvántartásba vételi folyamatának bonyolultsága és a nonprofit szektorra vonatkozó szabályokat harmonizáló jogszabály késedelmes bevezetése miatt . Annak ellenére, hogy a közelmúltban pozitív fejlemények történtek, amikor a bíróság elutasított egy, a migráció és a menekültügy területén tevékenykedő emberi jogi jogvédő ellen indított keresetet, továbbra is aggodalmak merülnek fel ezen a téren . Emellett a civil mozgástér továbbra is leszűkítettnek tekinthető . I. melléklet: Források betűrend szerinti jegyzéke* * A 2021. évi jogállamisági jelentéshez kapcsolódó konzultáció keretében beérkezett észrevételek jegyzéke megtalálható a https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation weboldalon. A Jogi és Jogalkotási Ügyek Főosztálya és a Parlamenttel Való Kapcsolattartásért Felelős Főosztály (2021), A Jogi és Jogalkotási Főosztály és a Parlamenttel Való Kapcsolattartásért Felelős Főosztály hozzájárulása a 2021. évi jogállamisági jelentéshez. A Miniszterek Tanácsának olasz elnöksége, Tájékoztatási és Közzétételi Főosztály, Fondo per il pluralismo e l'innovazione dell'informazione ( https://informazioneeditoria.gov.it/it/approfondimenti-e-normativa/fondo-per-il-pluralismo-e-linnovazione-dellinformazione/ ). A toszkániai ombudsman honlapja ( http://www.difensorecivicotoscana.it ). Alapjogi Ügynökség (2021), Az Alapjogi Ügynökség hozzájárulása a 2021. évi jogállamisági jelentéshez. Államtanács (2021), Az Államtanács hozzájárulása a 2021. évi jogállamisági jelentéshez. Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni (AGCOM), Osservatorio sul Giornalismo III edizione - La professione alla prova dell'emergenza Covid-19 - documento di consultazione pubblica ( https://www.agcom.it/documents/10179/20594109/Comunicazione+23-11-2020/b6623771-dbaa-4ccb-baab-9520f87afbc8?version=1.0 ). Az Európai Unió Tanácsa (2019), A Tanács ajánlása (2019. július 9.) Olaszország 2019. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Olaszország 2019. évi stabilitási programját ( https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:32019H0905(12)&from=EN ).

Belügyminisztérium, Közbiztonsági Főosztály, A Bűnügyi Rendőrség Központi Irányítása, (2020), Intimidatory Acts Perpetrated against journalists (Az újságírókkal szemben alkalmazott megfélemlítő cselekmények) (https://www.interno.gov.it/sites/default/files/2021-03/report_intimidazioni_giornalisti_febbraio_2021.pdf). Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2021), Media pluralism monitor 2021 – Report on Italy (2021. évi Médiapluralizmus Monitor – Jelentés Olaszországról) (hivatkozás helye). CEPEJ (2020), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States. Civicus, Monitor tracking civic space – Italy ( https://monitor.civicus.org/country/italy/ ). Európa Tanács, Az újságírás védelmét és az újságírók biztonságát elősegítő platform, Olaszország ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/italy ). Európa Tanács: Miniszterek Bizottsága (2010), A Miniszteri Bizottság CM/Rec(2010)12. számú, a tagállamoknak szóló ajánlása a bírák függetlenségéről, hatékonyságáról és szerepéről. Európa Tanács: Nemzetközi Nem-kormányzati Szervek Konferenciája (2019), Civil participation in the decision-making process, Fact Finding Mission to Italy (A civil társadalom részvétele a döntéshozatali eljárásban, Olaszországi tényfeltáró misszió) ( https://rm.coe.int/report-visit-of-the-conference-of-ingos-to-italy-2019/1680981493 ). Európai Bírák Konzultatív Tanácsa (2020), 23. sz. vélemény, The role of associations of judges in supporting judicial independence (A bírói szövetségek szerepe a bírói függetlenség támogatásában). Európai Bizottság (2020), 2020. évi jogállamisági jelentés – A jogállamiság helyzete az Európai Unióban. Európai Bizottság (2020), Ajánlás – A Tanács ajánlása Olaszország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Olaszország 2020. évi stabilitási programját ( https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?qid=1591720698631&uri=CELEX:52020DC0512 ). Európai Bizottság (2021), Uniós igazságügyi eredménytábla. G20 (2015), Anti-Corruption Open Data Principles (A korrupció elleni küzdelem érdekében a nyílt hozzáférésű adatokra vonatkozó elvek) ( http://www.g20.utoronto.ca/2015/G20-Anti-Corruption-Open-Data-Principles.pdf ). GRECO (2019), Harmadik értékelési kör. Második kiegészítés az Olaszországról szóló második megfelelési jelentéshez. A pártfinanszírozással kapcsolatos meggyanúsítás és átláthatóság. GRECO (2021), Negyedik értékelési kör. Második megfelelési jelentés. A parlamenti képviselőket, bírákat és ügyészeket érintő korrupció megelőzése. Olaszország. Igazságügyi Minisztérium (2021), Az Igazságügyi Minisztérium hozzájárulása a 2021. évi jogállamisági jelentéshez. Kommunikációs Főigazgatóság (2019), 482. sz. Eurobarométer gyorsfelmérés: A vállalkozások korrupcióhoz való hozzáállása az EU-ban. Kommunikációs Főigazgatóság (2020), 502. sz. Eurobarométer tematikus felmérés: Korrupció. La Repubblica (2020), I Soldi di Change al Governantore: indagine sulla Fondazione di Toti ( https://genova.repubblica.it/cronaca/2020/01/22/news/i_soldi_di_change_al_governatore_indagine_sulla_fondazione_di_toti-246332702/ ). Nemzeti Korrupcióellenes Hatóság (2020), Analysis of the articles of the Law Decree 16 July 2020 (A 2020. július 16-i törvényerejű rendelet cikkeinek elemzése) ( https://www.anticorruzione.it/portal/rest/jcr/repository/collaboration/Digital Assets/anacdocs/Attivita/Pubblicazioni/RapportiStudi/ContrattiPubblici/Anac.DL76.2020.pdf ). Nemzeti Korrupcióellenes Hatóság (2020), Corruption prevention and transparency (Korrupciómegelőzés és átláthatóság) ( http://www.anticorruzione.it/portal/public/classic/Comunicazione/News/_news?id=8e7b24b70a77804261ad277e20798ed6 ).

Nemzeti Korrupcióellenes Hatóság (2020), Data analysis and construction of corruption risk indicators for the National Database of Public Contract, Working paper n. 5 (Adatelemzés és korrupciós kockázati mutatók kidolgozása a közbeszerzési szerződések nemzeti adatbázisához, 5. sz. munkadokumentum) ( http://www.anticorruzione.it/portal/rest/jcr/repository/collaboration/Digital%20Assets/anacdocs/Attivita/Pubblicazioni/Collana%20scientifica%20Autorita/Collana%20scientifica%20Anac%20-%20Matteo%20Tro%C3%83%C2%ACa%20WP%20n.5.pdf ). Nemzeti Korrupcióellenes Hatóság, A közbeszerzési szerződések adatbázisa (https://dati.anticorruzione.it/superset/dashboard/appalti/) (adatelemzések), (https://dati.anticorruzione.it/opendata/) (a nyílt hozzáférésű adatok platformja). OECD (2017), Statement of the OECD Working Group on Bribery on Italy’s implementation of the Anti-Bribery Convention (Az OECD vesztegetéssel foglalkozó munkacsoportjának nyilatkozata a megvesztegetés elleni egyezmény Olaszország általi végrehajtásáról) ( https://www.oecd.org/corruption/statement-of-the-oecd-working-group-on-bribery-on-italy-implementation-of-the-anti-bribery-convention.htm ). Olaszország kormánya (2019–2021), 4th National Action Plan for Open Government ( https://www.opengovpartnership.org/wp-content/uploads/2019/07/Italy-Action-Plan-2019-2021-English.pdf ). Olaszország kormánya (2021), Olaszország hozzájárulása a 2021. évi jogállamisági jelentéshez. Olaszország kormánya, A nyilvános konzultációkra szolgáló Consultazione platform ( http://www.consultazione.gov.it/it/ ). Olaszország kormánya, A nyilvános konzultációkra szolgáló Partecipa platform ( https://partecipa.gov.it/?locale=en ). Riporterek Határok Nélkül (2021), Sajtószabadság-index. Transparency International (2020), Debugging Democracy, Open data for political integrity in Europe. Transparency International (2020), Soldi e politica: cosa ci dicono i dati, ( https://www.transparency.it/informati/blog/soldi-e-politica-cosa-ci-dicono-i-dati ). Transparency International (2021), Corruption Perceptions Index 2020 (2020. évi korrupcióérzékelési index) ( https://www.transparency.org/en/cpi/2020/index/nzl ). II. melléklet: Országlátogatás Olaszországban A Bizottság szolgálatai 2021 áprilisában virtuális találkozókat tartottak az alábbiakkal: ·21. cikk ·A jó lobbi ·A Legfelsőbb Semmítőszék ügyészsége ·A Minisztertanács Elnöksége ·A pénzügyőrség korrupcióellenes egysége ·AGCOM (médiahatóság) ·Államtanács

·Antigone ·Európai Újságírók Szövetsége ·Igazságszolgáltatási Tanács ·Igazságügyi Minisztérium ·Infonodes ·Korrupcióellenes Hatóság (ANAC) ·Legfelsőbb Semmítőszék ·Libera ·Nemzeti Bírói Szövetség (ANM) ·Nemzeti Maffiaellenes és Terrorizmusellenes Igazgatóság (DNAA) ·Nemzeti Ügyvédi Kamara ·Olasz Sajtószövetség ·Ossigeno per l’informazione ·Parlament ·Számvevőszék és a Számvevőszék ügyészsége ·Transparency International * A Bizottság ezenkívül az alábbi szervezetekkel is találkozott számos horizontális megbeszélés során: ·A sajtó- és médiaszabadság európai központja ·Amnesty International ·Center for Reproductive Rights

·CIVICUS ·Civil Society Europe ·EuroCommerce ·Európai Civil Fórum ·Európai Egyházak Konferenciája ·Európai Ifjúsági Fórum ·Európai Nonprofit Jogi Központ ·Európai Szövetség a Szabadságjogokért ·Európai Újságíró Szövetség ·European Partnership for Democracy ·Front Line Defenders ·Holland Helsinki Bizottság ·Human Rights House Foundation ·Human Rights Watch ·ILGA-Europe ·International Planned Parenthood Federation European Network (IPPF EN) ·Nemzetközi Emberi Jogi Föderáció ·Nemzetközi Jogászbizottság ·Nemzetközi Sajtóintézet ·Nyílt Társadalom Európai Politikai Intézet