Brüsszel, 30.12.2004

COM(2004)838 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

(1) az AKCS-EK partnerségi megállapodás keretében folyó fejlesztésfinanszírozási együttműködés többéves pénzügyi keretéről és (2) az ahhoz kapcsolódó, a 9. Európai Fejlesztési Alap pénzeszközei terhére vállalt kötelezettségek határidejét meghatározó tanácsi határozatra vonatkozó javaslat tervezetéről

Javaslat a

TANÁCS HATÁROZATÁRA

9. Európai Fejlesztési Alap (EFA) pénzeszközei terhére vállalt kötelezettségek határidejét meghatározó

(előterjesztő: a Bizottság)

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

(1) az AKCS-EK partnerségi megállapodás keretében folyó fejlesztésfinanszírozási együttműködés többéves pénzügyi keretéről és (2) az ahhoz kapcsolódó, a 9. Európai Fejlesztési Alap pénzeszközei terhére vállalt kötelezettségek határidejét meghatározó tanácsi határozatra vonatkozó javaslat tervezetéről

VEZETőI ÖSSZEFOGLALÓ

2003. októberében a Bizottság kiadott egy közleményt az afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal (AKCS), valamint a tengerentúli országokkal és területekkel (TOT) folytatott együttműködés EU-költségvetésbe való teljes körű beillesztéséről, felszólítva a Tanácsot és az Európai Parlamentet az Európai Fejlesztési Alap (EFA) költségvetésbe való beépítésének támogatására[1]. Az Európai Parlament már állást foglalt a költségvetésbe való beépítés mellett, az EU Tanácsa azonban eddig még nem helyezkedett végleges álláspontra. Ezalatt a Tanács AKCS-EK partnerségi megállapodás átdolgozásáról szóló tárgyalásokra vonatkozó irányelvei „a mindkét választási lehetőségre, az integrációra és a 10. Európai Fejlesztési Alapra való felkészülésre” , valamint a tárgyalások 2005. február 28-ig történő lezárására kérnek fel[2]. Az AKCS és EU miniszterek közös tanácsa 2004. május 7-én Gaborone-ban megerősítette, hogy amíg a költségvetésbe való beépítésre vonatkozó döntés megszületik, a Bizottságnak javaslatot kellene tennie a 10. EFA-ra.

A költségvetésbe való beépítésre tett javaslat bekerült a 2007-2013 közötti időszakra szóló pénzügyi tervbe[3] és a 2007-2013 közötti időszakra szóló jövőbeli pénzügyi terv szerinti külső támogatási eszközökről szóló közleményébe és a fejlesztési együttműködés és a gazdasági együttműködés finanszírozására szolgáló eszköz és egy stabilitási eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatba is[4].

Az AKCS-EK partnerségi megállapodás előírja, hogy a jelenlegi, 2000-2007 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi jegyzőkönyv lejártát követően az új források iránti igény értékelését annak a vizsgálatára kell alapozni, hogy a pénzeszközök terhére milyen mértékű kötelezettségvállalások és kifizetések történtek [5]. Az EU meghatározta továbbá azt is, hogy ennek az igénynek az értékelése során teljes mértékben figyelembe kell venni azt az időpontot, melyen túl nem lehet a 9. EFA pénzeszközei terhére kötelezettséget vállalni[6].

Ez a közlemény ezért értékeli a 9. EFA teljesítményét, és részletesen bemutatja az AKCS-EK partnerségi megállapodás keretében folyó fejlesztésfinanszírozási együttműködés pénzügyi tervet. Következtetésként a közlemény azt ajánlja, hogy a Tanács (i) fogadja el a csatolt határozattervezetet, mely 2007. december 31-ét jelöli meg azon időpontnak, melyen túl nem lehet a 9. EFA pénzeszközei terhére kötelezettséget vállalni, és (ii) adjon felhatalmazást a Bizottságnak arra, hogy hivatalosan tájékoztassa az AKCS csoportot az AKCS-EK partnerségi megállapodás keretében folyó fejlesztésfinanszírozási együttműködés 2007-2013 közötti időszakra szóló jövőbeli pénzügyi terv szerinti javasolt pénzügyi csomagról.

1. BEVEZETÉS

Az Európai Unió a 2000. június 23-án Cotonou-ban aláírt, 2000. március 1-től kezdődően 20 éves időtartamra szóló AKCS-EK partnerségi megállapodáson keresztül kedvezményes kereskedelmi és fejlesztési együttműködési kapcsolatot tart fenn az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) fejlődő országok csoportjával.

A Cotonou-i Megállapodás fejlesztésfinanszírozási együttműködési komponensének finanszírozása az Európai Fejlesztési Alapból (EFA) történik, ötéves időszakokra szóló pénzügyi jegyzőkönyvekben meghatározott módon. A 2000-2007 közötti időszakban az első öt évre szóló pénzügyi jegyzőkönyvben szereplő – az előző Európai Fejlesztési Alapokból átcsoportosított maradványösszegekkel kiegészített – összeg (a 9. EFA) használható fel. Ez a pénzügyi jegyzőkönyv a Cotonou-i Megállapodáshoz csatolt 1. mellékletben található, és a megállapodás szerves részét képezi.

A Cotonou-i Megállapodás jelentős változásokat hozott az AKCS-EK partnerségben, köztük az együttműködési okmányok számának csökkentését, az intervenciók súlyponti szektorokba történő összpontosítását és a stratégiai dokumentumokon és mérhető, eredményorientált teljesítménymutatókon alapuló jobb programozást.

Arra a nézőpontra helyezkedve, hogy az EFA beépítése a költségvetésbe még jobban alátámasztja majd a Cotonou-i Megállapodásban foglalt újítások alapját képező célkitűzéseket és az Európai Bizottság harmadik országoknak nyújtott támogatásait folyósító struktúra belső reformjait, valamint a láthatóbb, következetesebb és eredményesebb európai együttműködési politikához is hozzájárul, a Bizottság 2003. októberében közleményt intézett a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez az AKCS országokkal és a tengerentúli országokkal és területekkel (TOT) folytatott együttműködés EU-költségvetésbe való teljes körű beillesztéséről. Az EFA költségvetésbe való beépítése az előkészítés során bekerült a 2007-2013 közötti időszakra szóló pénzügyi tervbe, és 2004. szeptemberében a Bizottság beépítette a 2007-2013 közötti időszakra szóló jövőbeli pénzügyi tervre vonatkozó javaslat szerinti külső támogatási okmányokba.

Az EU Tanácsa eddig még nem helyezkedett végleges álláspontra. A Cotonou-i Megállapodás átdolgozásáról szóló tárgyalásokra vonatkozó irányelvek kimondják, hogy amíg a döntés megszületik, a Bizottság mindkét választási lehetőségre felkészül: az integrációra és a 10. Európai Fejlesztési Alapra is. Az AKCS és EU miniszterek közös tanácsa 2004. május 7-én Gaborone-ban megerősítette, hogy amíg a költségvetésbe való beépítésre vonatkozó döntés megszületik, a Bizottságnak javaslatot kellene tennie a 10. EFA-ra. Akár a költségvetésből, akár az EFA keretéből történik majd a támogatások folyósítása, az AKCS támogatás szintjének változatlannak kell lennie, és a 2007-2013 közötti időszakra szóló pénzügyi terv részét képező forgatókönyvet kell tükröznie. A Bizottságnak azonban továbbra is az a meggyőződése, hogy a költségvetésbe történő beépítés a jobb választás, mivel jobb politikai láthatóságot és hatékonyságot, gyorsabb alkalmazkodást és jobb költséghatékonyságot biztosít. Az AKCS partnerek az elsők között látják majd ennek a választásnak a hasznát.

2. AZ EFA PÉNZÜGYI TELJESÍTMÉNYE

A Cotonou-i Megállapodás előírja, hogy az új források iránti igény értékelését annak a vizsgálatára kell alapozni, hogy a 9. EFA pénzeszközei terhére milyen mértékű kötelezettségvállalások és kifizetések történtek, valamint arra, hogy mely időponton túl nem lehet a 9. EFA pénzeszközei terhére kötelezettséget vállalni[7].

[pic]

Amint a táblázatban látható, az EFA teljesítménye 2003-ban volt a legjobb. Ez a pozitív értékelés nem csak a nem ismétlődő, egyszeri műveleteknek köszönhető; a felfelé ívelő, már az előző években is észrevehető tendenciát – mely különösen a kifizetéseknél figyelhető meg – a 2004-re vonatkozó provizórikus számadatok is megerősítik. Ezeket a biztató eredményeket annak ellenére sikerült elérni, hogy az AKCS országokkal folytatott együttműködést számos esetben akadályozta politikai bizonytalanság, válság és/vagy természeti katasztrófák következményei.

Tekintettel a korábbi Európai Fejlesztési Alapokból áthozott maradványösszegekre (2 617 millió €) és figyelembe véve az EU Vízprogram bevezetésére szánt „feltételes milliárd” egy részének a felszabadítását (250 millió €)[8], a konszolidált 9. EFA keretében jelenleg rendelkezésre álló pénzeszközök teljes összege 15 367 millió €.

Ebből az összegből 4 855 millió € már 2004. szeptember végére kötelezettségvállalás tárgyát képezte. A 2004. utolsó negyedévében várható további kötelezettségvállalásokat figyelembe véve az év végére már csak 9 345 millió €, azaz a 9. EFA hátralevő részére átlagosan évi 3 115 millió € marad szabad felhasználásra. Figyelembe véve a folyamatban lévő programok visszavont kötelezettségvállalásait, melyek átlaga az elmúlt 5 évben +/- 320-340 millió € volt, a 9. EFA nem meghatározott rendeltetésű maradványösszegeinek felhasználásához szükséges éves kötelezettségvállalások bruttó szintje körülbelül 3 445 millió €. Ezt az elmúlt két év (2003-2004) bruttó kötelezettségvállalásainak átlagával kell hasonlítani, mely 6.656 millió €.

A EuropeAid aktualizált előrejelzése[9] alátámasztja azt a nézetet, hogy 2007-re, azaz a 9. EFA tárgyidőszakának a végére a 9. EFA teljes összege terhére lesz kötelezettségvállalás – a korábbi EFA-k maradványösszegeit és a Vízprogram első, „feltételes milliárdból” finanszírozott 250 millió € összegű részletét is beleértve.

Ennek alapján a Bizottság azt javasolja, hogy 2007. december 31. legyen az az időpont, melyen túl nem lehet a 9. EFA Bizottság által kezelt, fennmaradó pénzeszközei és az EBB által kezelt kamattámogatás terhére kötelezettséget vállalni.

3. A 9. EFA IDőSZAKÁN TÚLRA VONATKOZÓ PÉNZÜGYI TERV

A támogatás szintje

Az AKCS támogatás szintje nem lehet a választott okmány függvénye; akár a költségvetésből, akár az Európai Fejlesztési Alapból kerül folyósításra, ugyanolyan szintűnek kell lennie. Nyilvánvaló azonban, hogy amennyiben a költségvetésbe való beépítés nem történik meg, a két különálló rendszer fenntartása nagyobb terhet ró majd a költségvetésre.

2004. áprilisában az Európai Parlament elfogadott egy állásfoglalást az EFA költségvetésbe történő beépítése mellett. Állásfoglalásában a Parlament megismétli, hogy „...biztosítani kell azt, hogy a költségvetésbe történő beépítés után az EFA számára kiutalt pénzeszközök összértéke ne csökkenjen” .

Mivel a közelmúltban az EFA finanszírozásának névértéke változatlan maradt, sőt, a 9. EFA esetében a reálértéket tekintve még csökkent is[10], az AKCS országok több alkalommal kifejezték aggodalmukat a támogatás jövőbeli szintjét illetően, különösen a költségvetésbe történő beépítés esetén.

A költségvetésbe történő beépítésről szóló közlemény ezért határozottan azt javasolja, hogy a költségvetésben legyen egy, az EFA-nak megfelelő, AKCS országok számára előirányzott pénzügyi keret, melynek „célja az, hogy legalább a jelenlegi szinten tartsa, és az EU bruttó nemzeti jövedelmének általános alakulásától tegye függővé azon támogatások összegének a szintjét, melyeket a régió ma az Európai Fejlesztési Alapból kap” .

A korábbi Európai Fejlesztési Alapok szabad maradványösszegeinek 9. EFA aláírását megelőző év végi értéke (1999 végén 9 800 millió €), valamint a 9. EFA pénzeszközei alapján[11], a feltételes milliárdot és a végrehajtási költségeket (13 800 millió €) is beleértve, a 2000-2007 közötti időszakra névértéken összesen 23 600 millió € összeg állt rendelkezésre. A teljesítményértékelés alapján a Bizottság nagyon valószínűnek tartja azt, hogy 2007 végére a konszolidált – a feltételes milliárdot is tartalmazó – 9. EFA gyakorlatilag összes pénzeszköze terhére kötelezettséget lehet vállalni annak eredményeképpen, hogy a Bizottság EFA- kötelezettségvállalási és kifizetési képessége javult. A bruttó nemzeti jövedelem (GNI) ugyanezen időszakra vonatkozó, Bizottság által becsült értéke alapján ez az összeg az EU 15-ök bruttó nemzeti jövedelmének 0,031%-át teszi ki, és megfelel az EFA pénzeszközök korábbi Európai Fejlesztési Alapokra jellemző átlagos támogatás-felhasználási képességnek (a részletes adatokat lásd a 2. mellékletben).

A monterrey-i fejlesztésfinanszírozási konferenciára való felkészülés keretében az Európai Tanács 2002. márciusi barcelonai ülésén újólag megerősítette a Millenniumi Fejlesztési Célok iránti elkötelezettségét, és ígéretet tett arra, hogy minden EU tagállamban megvizsgálja az ENSZ által célul kitűzött, bruttó nemzeti jövedelem 0,7%- át kitevő szint elérésének eszközeit és időkeretét, közvetlen célként 0,39%-ot tűzve ki 2006-ra, mely évre a tagállamoknak egyénileg el kell érniük, hogy a bruttó nemzeti jövedelem legalább 0,33%-át tegye ki a támogatás összege. Mivel a legszegényebb országok többsége is az AKCS csoportba tartozik, a Millenniumi Fejlesztési Célok elérését célzó következetes EU megközelítésnek legalább azt kellene magában foglalnia, hogy az EU fenntartja az AKCS országoknak nyújtott támogatásnak az EU bruttó nemzeti jövedelméhez viszonyított arányát. Egy olyan időszakban, amikor a nemzeti együttműködési költségvetések nőnek, az EU AKCS országoknak nyújtott támogatása EU bruttó nemzeti jövedelméhez viszonyított arányának a további csökkenése jelentős váltást jelentene az EU támogatások csatornáira nézve: kevesebb közösségi támogatás és több kétoldalú vagy/és többoldalú támogatási forma, az AKCS országoknak nyújtott támogatás szintjére vonatkozó garanciák nélkül.

Ebben az összefüggésben a 2007-2013 közötti időszakra javasolt pénzügyi terv azt tételezi fel, hogy a jelenleg az Európai Fejlesztési Alapból finanszírozott intézkedésekhez tartozó támogatásszint az EU bruttó nemzeti jövedelmének 0,031%-ával egyenlő[12], és a támogatásnak ez a szintje a már meglévő költségvetési tételeken keresztül nyújtott támogatást egészíti ki. Ezek a költségvetési források, melyekből az AKCS országok már részesülnek, főleg humanitárius és szükséghelyzet esetén nyújtott támogatások, Dél-Afrika költségvetési tétele és különböző témakörökhöz kötődő költségvetési tételek, úgymint élelmezésbiztonság, halászati megállapodások, emberi jogok és civil társadalom vagy környezetvédelmi problémák kezelése, és évente körülbelül 700 millió €-t tesznek ki.

A 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi terv

2004. februárjában a Bizottság közleményt intézett a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez a kibővített Unió szakpolitikai kihívásairól és költségvetési eszközeiről a 2007 – 2013 közötti időszakban[13]. Ez a közlemény tartalmazza azt az elvet, hogy az AKCS országokkal és a tengerentúli országokkal és területekkel folytatott együttműködést be kell illeszteni a közösségi költségvetésbe. Ezeket az észrevételeket tovább fejtegeti a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi tervről szóló, 2004. júliusában kiadott, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett közlemény[14]. A 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó jövőbeli pénzügyi terv szerinti külső támogatási eszközökről szóló 2004. szeptember 29-i közlemény felkéri a Tanácsot és a Parlamentet arra, hogy fogadja el a fejlesztési együttműködési és gazdasági együttműködési okmányról szóló javasolt rendeletet, mely tartalmazni fogja a jelenlegi EFA alaptevékenységeit, és fogadja el a stabilitási okmányról szóló javasolt rendeletet, mely szintén tartalmaz olyan intézkedésekhez való hozzájárulást, melyek finanszírozása jelenleg az EFA keretében történik[15].

Ami a külső támogatási tételt illeti, a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi terv egy egyszerűsített struktúrán alapul, mely a külső kapcsolatokra vonatkozó átfogó politikáknak – az előcsatlakozási politikának, a szomszédos országokra vonatkozó politikának és a más országokkal folytatott gazdasági együttműködés és fejlesztési együttműködés támogatására vonatkozó politikának – megfeleltethető három új okmány köré épül. Ezt a három fő, szakpolitika által meghatározott eszközt három horizontális okmány egészíti ki, melyek konkrét, különösen válsághelyzetekben megjelenő igényekre adnak választ (a meglévő makro-pénzügyi támogatási és humanitárius támogatási okmány és az új stabilitási okmány). Az AKCS országok a hat okmány közül három alapján kaphatnak támogatást:

- A fejlesztési együttműködési és gazdasági együttműködési okmány, mely a csatlakozás előtt álló és a szomszédos országok belső körén kívül eső országok támogatását, valamint a túlnyomórészt fejlesztéssel kapcsolatos horizontális eszközök többségét fedezi. Ez fogja fedezni az AKCS országok támogatására szánt pénzügyi csomag nagy részét, melynek finanszírozása ma az EFA keretében történik. Az AKCS támogatások az okmány teljes pénzügyi keretének több mint a felét fogják kitenni, és jelentős hatással lesznek annak fejlesztési jellegére.

- A humanitárius támogatási okmány, mely a Humanitárius Segélyek Hivatala (ECHO) tevékenységeit fogja fedezni. Az okmány kiegészül majd egy hozzájárulással az AKCS országoknak nyújtott, jelenleg az EFA keretében finanszírozott humanitárius és szükséghelyzetben nyújtott támogatás fedezésére[16].

- A stabilitási okmány, mely tartalmazni fogja a béke és biztonság fenntartására irányuló beavatkozásokhoz való hozzájárulást a jelenleg az EFA keretében finanszírozott támogatásból, mint például az Afrikai Békeprogram.

Ezen felül a pénzügyi terv külső támogatási tétele a működési kiadások 4%-ában határozza meg a végrehajtási költségeket, szemben a 9. EFA alapforgatókönyve szerinti 1%-kal, ami strukturálisan elégtelennek bizonyult a decentralizáció miatti költségnövekedés fedezésére. Ezek a végrehajtási költségek tartalmazzák a fokozott ellenőrzésre és értékelésre szánt megemelt összegeket is, melyek a közösségi támogatások folyósítása terén az elmúlt években bevezetett eredményorientáltabb gazdálkodásra való áttérés eredményeképpen váltak szükségessé[17].

Bár a tengerentúli országok és területek eddig mindig figyelembe lettek véve az EFA kalkulálásánál, hiszen a Belső Megállapodás rájuk is vonatkozik, mivel ezek nem tartoznak az AKCS országok közé, ezért a pénzügyi jegyzőkönyv rájuk nem vonatkozik. Ez a közlemény ezért a tagállamok tengerentúli országok és területek külső támogatásához való hozzájárulásával nem foglalkozik. A 9. EFA keretében a TOT részesedése az EFA teljes összegéből 1,27% (175 millió € a 13 800 millió € összegből). A 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi terv ezt a részesedési arányt megtartja[18].

Az AKCS -EK partnerségi megállapodás többéves pénzügyi kerete

A Bizottság azt javasolja, hogy 2007. december 31. legyen az az időpont, melyen túl nem lehet a 9. EFA pénzeszközei terhére kötelezettséget vállalni, így új kötelezettségvállalási előirányzatokra csak 2008. január 1. után lesz szükség. A 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi terv tervezési horizontja a programozási ciklus 5-ről 6 évre történő meghosszabbítását eredményezheti[19]. Ez azzal az előnnyel járna, hogy a félidős értékelés időzítése kiegyensúlyozottabb módon a harmadik év végére esne, ami lehetővé tenné adott esetben jelentősebb összegek kiosztását, és minden szakpolitikailag meghatározott földrajzi külső támogatási eszköz esetében még hatékonyabbá tenné a tervezést.

A jelenlegi 9. EFA pénzügyi jegyzőkönyvével való összehasonlítás érdekében, az AKCS országok Európai Fejlesztési Alappal egyenlő mértékű támogatásának pénzügyi terve a Bizottság átfogó pénzügyi tervhez használt növekedési és inflációs forgatókönyvén alapuló folyó árakkal készült[20].

Az átfogó pénzügyi tervhez használt növekedési és inflációs forgatókönyv azon a feltevésen alapul, hogy a kötelezettségvállalások mértéke az évek során fokozatosan nőni fog egészen addig, amíg a félidős értékelést közvetlenül megelőző, illetve követő években elér egy viszonylagos csúcsértéket, majd a ciklus utolsó évében a kötelezettségvállalások mértéke vissza fog esni a relatív átlag szintjére[21]. Ezt a forgatókönyvet a következők indokolják:

- Mivel 2006-ban és 2007-ben elsősorban az időszak végén történő értékelés, az új programozási ciklusra való felkészülés és a 9. EFA javasolt, 2007. december 31-i megszüntetési záradéka előtti végső kötelezettségvállalásai állnak majd a középpontban, az új többéves pénzügyi keret első évében a kötelezettségvállalás mértéke várhatóan az átlag alatt lesz, szemben azzal, ami a 9. EFA időszaka alatt történt;

- A félidős értékelés során szerzett tapasztalatok megerősítik azt, hogy az azt ösztönzi, hogy a pénzeszközökre az értékelés előtt vállaljanak kötelezettséget;

- A félidős és az időszak végén történő értékelések során ismét szemügyre vételre kerül a teljesítmény és a támogatások felhasználási képessége, ami a kötelezettségvállalásokat ismét felgyorsító átcsoportosításokhoz vezet;

- A programozási ciklus utolsó évében a kötelezettségvállalások lezárulnak, és a figyelem ismét a következő programozási ciklus felé fordul.

Az AKCS országoknak nyújtott, Európai Fejlesztési Alapnak megfelelő támogatás pénzügyi terve, 2005-2013

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004e | 2005e |

Bizottság által kezelt pénzeszközök ÖSSZESEN | 4 007 | 1 921 | 2 115 | 3 761 | 2 850 | 3 500 |

melyből (1) |

A. Speciális műveletek |

- STABEX | 373 |

- NESZO | 1 029 | 60 | 460 |

- Egészségügyi Világalap GAATMEK | 170 |

- Békeprogram | 250 |

- Vízprogram | 3 | 247 |

Részösszeg | 1 402 | 60 | 630 | 253 | 247 |

MINDÖSSZESEN BIZOTTSÁG + EBB | 4 007 | 1 921 | 2 115 | 4 127 | 3 185 | 4 055 |

- (1) Tartalmazza a Tanács 2003. július 21-i, a korábbi EFA-k keretében az EBB által kezelt különleges kölcsönök visszafizetett részleteinek átcsoportosításáról szóló határozatának eredményeképpen a Kongói Demokratikus Köztársaság számára nyújtott 105 millió € összegű különleges támogatást is.

(2) A 9. EFA EBB által kezelt eszközei (beruházási hitelkeret és kamattámogatás).

A kötelezettségvállalások augusztus végi értéke (119 millió €) alapján az EBB-nek 2004-re 335 millió euróval csökkentenie kellett a beruházási hitelkeret felhasználására vonatkozó előrejelzéseit (az eredeti becslés 500 millió € volt), 2005-re vonatkozó előrejelzését azonban a kapcsolatok jelenlegi portfoliója alapján fenntartja.

Kifizetések

A Bizottság 2 427 millió eurót fizetett ki 2003-ban. Ez az összeg speciális műveleteket is tartalmaz, úgymint a Stabex eszköz keretében Szudán különleges számlájára átutalt 191 millió eurót és a 209 millió € összegű külön hozzájárulást a nagyon eladósodott szegény országok (NESZO) számára, valamint a 170 millió € hozzájárulás a GAATMEK-hez (Globális Alap az AIDS, a Tüdőbaj és a Malária Elleni Küzdelemhez), mely utóbbi kettő egyaránt a belső AKCS tartalékokból került finanszírozásra[27]. Az EBB 4 millió eurót fizetett ki a beruházási hitelkeretből, így a két intézmény kifizetéseinek együttes összege 2 431 millió € volt.

A folyamatban lévő projektek és programok értékelése és a kifizetések 2004. szeptember végére jellemző helyzete alapján előre jelezhető, hogy a kifizetések szintje 2004-ben és 2005-ben tovább fog nőni, még akkor is, ha figyelembe vesszük a kincstári korlátok miatt 2003. évből áthozott mintegy 270 millió € hatását.[28]. Ez megerősíti azt, hogy a kifizetések teljesítése terén strukturális jellegű fejlődés történt. A beruházási hitelkeret terhére vállalt kötelezettségek vártnál alacsonyabb szintje miatt csak az EBB által kezelt pénzeszközök kifizetésére vonatkozó előrejelzéseket kellett csökkenteni.

KIFIZETÉSEK | million € |

2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |

Bizottság által kezelt pénzeszközök ÖSSZESEN | 1 640 | 2 124 | 1 902 | 2 427 | 2 475 | 2 760 |

melyből |

A. Speciális műveletek |

- STABEX | 82 | 353 | 2 | 191 |

- NESZO | 356 | 350 | 180 | 209 | 100 | 200 |

- Egészségügyi Világalap GAATMEK | 170 |

- Békeprogram | 22 | 61 |

- Vízprogram | 57 |

Részösszeg | 439 | 703 | 182 | 570 | 122 | 318 |

MINDÖSSZESEN BIZOTTSÁG + EBB | 1 640 | 2 124 | 1 902 | 2 431 | 2 565 | 2 995 |

(1) 9. EFA EBB által kezelt eszközei (beruházási hitelkeret és kamattámogatás).

A fennálló kötelezettségvállalások („Reste à Liquider” (RAL))

A fennálló kötelezettségvállalások („Reste à Liquider” (RAL) azaz a ki nem fizetett maradványösszegek a folyamatban lévő projektekben és programokban) éves kifizetések szintjéhez viszonyított aránya a projekt végrehajtásának egyik hasznos mutatója. A folyamatban lévő összes projekt és program végrehajtásából még hátralévő átlagos idő megfelelője. Mivel egy projekt időhorizontja nem haladja meg a 4 évet, az ennél a számnál lényegesen magasabb arány a kötelezettségvállalások és a kifizetések egymáshoz viszonyított különbözetét fejezi ki, és komoly késedelmet vagy végrehajtásbeli gondokat jelezhet. Az arány 2000-ben fokozatosan emelkedett, és elérte az 5,5 értéket, a Bizottságnak azonban sikerült 2002 végére 4,41-re, 2003 végére pedig 3,88-ra lecsökkentenie annak ellenére, hogy abban az évben magas volt a kötelezettségvállalások szintje. Az aránynak az elkövetkező néhány évben 3,5 alá kell csökkennie.

A pénzügyi helyzet 2004. szeptemberében

Az alábbi táblázat az EFA AKCS országoknak szánt forrásaira vonatkozó teljesítést mutatja be.

Az AKCS országok rendelkezésére álló EFA források

(**) Ez az összeg már számol a Tanács által jóváhagyott, átcsoportosításra vonatkozó COM(2004)208 javaslattal, melynek AKCS országok általi jóváhagyása decemberben várható. |

(***) A korábbi EFA-kból átcsoportosított összegek és a 9. EFA változása közötti különbség a nem átutalt STABEX pénzeszközök kamata. |

A Cotonou-i Megállapodás hatálybalépése óta összesen 2 607 millió € került átutalásra a régi EFA-kból a 9. EFA-ba[29]. A „feltételes milliárd” EU Vízprogram elindításához történő részleges felszabadításával a konszolidált 9. EFA keretében jelenleg rendelkezésre álló pénzeszközök értéke 15 367 millió €[30].

A kötelezettségvállalásokra rendelkezésre álló teljes összeg 2004. utolsó negyedévére és a következő három évre nettó 10 512 millió €, mely nem tartalmazza a feltételes milliárd maradványösszegeit. A fennálló kötelezettségvállalásokat és a 2004. utolsó negyedévében várható további kötelezettségvállalásokat is figyelembe véve, az év végére csak 9 345 millió €, azaz átlagosan évi 3 115 millió € szabad forrás marad a 9. EFA hátralevő időszakára. Figyelembe véve a folyamatban lévő programok visszavont kötelezettségvállalásait, melyek átlaga az elmúlt 5 évben +/- 320-340 millió € volt[31], a konszolidált 9. EFA meg nem határozott rendeltetésű maradványösszegei lekötéséhez szükséges éves kötelezettségvállalások bruttó szintje körülbelül 3 445 millió €, melyből mintegy 2 945 millió € a Bizottság által kezelt pénzeszköz és 550 millió € az EBB által kezelt pénzeszköz.

Előrejelzés a 2004-2007 időszakra

A EuropeAid frissítette előrejelzését a végrehajtandó nemzeti és regionális indikatív programok és az AKCS csoporton belüli regionális együttműködés előirányzata alapján, melyeket az AKCS országokban 2004. februárjában és márciusában tartott regionális szemináriumok értékeltek, majd szeptemberben ismét átvilágításra kerültek[32]. Ezek összhangban állnak a Tanács által 2003. novemberében elfogadott előrejelzéssel, és alátámasztják azt a nézetet, hogy a 9. EFA pénzeszközei – a korábbi EFA maradványösszegekkel és a Vízprogram első, „feltételes milliárdból” finanszírozott 250 millió € összegű részletével együtt – 2007, a 9. EFA tárgyidőszakának a végére teljes mértékben lekötésre kerülnek[33].

A 9. EFA terhére vállalt kötelezettségek és kifizetések előrejelzése a 2006 – 2009 évekre

(millió €)

6. EFA (1985-‘90) | 7 560 | 1 512 | 0,037 % | 12 |

7. EFA (1990-‘95) | 10 940 | 2 188 | 0,039 % | 12 |

8. EFA (1995-‘00) | 12 840 | 2 568 | 0,034 % | 15 |

6.-7.-8. EFA tényleges (1986-’99)(1) | 23 783 | 1 699 | 0,031 % |

9. EFA (2000-’05) | 13 800 | 2 760 | 0,030 % | 15 |

9. EFA plusz a maradványösszegek (2000-’07)(2) | 22 800 | 2 850 | 0,030 % | 15 |

9. EDF EFA plusz a maradványösszegek (2000-’07)(3) | 23 600 | 2 950 | 0,031 % | 15 |

(*) Tartalmazza az AKCS országoknak nyújtott támogatást és a TOT-nak nyújtott támogatást, valamint az végrehajtás adminisztrációs költségeit (a 9. EFA esetében a TOT hozzájárulás 175 millió €, az adminisztrációs költségek pedig 125 millió €).

(**) Az EU 2000-2006 közötti időszakra szóló pénzügyi terve a GDP-t, a 2007-2013 közötti időszakra szóló pénzügyi terv a GNI-t használja viszonyítási alapként. Az EU bruttó hazai terméke és bruttó nemzeti jövedelme közötti különbség csak 0,13%.

1. Kumulált kötelezettségvállalások, melyek tartalmazzák a 4. és 5. EFA-k 1985 végén 2 243 millió € összegű szabad maradványösszegeit. A GDP százalékában kifejezett támogatási szint a 6. és 7. EFA terhére vállalt kötelezettségek 1999. végén érvényes összege 12 tagállamra a 8. EFA terhére vállalt kötelezettségek 15 tagállamra vannak súlyozva.

2. A 9. EFA pénzügyi keretéről határozó, 1999. december 8-i miniszteri koordinációs ülés becslései alapján.

3. A korábbi EFA-k maradványösszegeinek 1999. december 31-i, a 2000. június 15-i COM(2000)357 szerinti tényleges szintje alapján.

ÉRTELMEZŐ MEMORANDUM

Az AKCS-EK partnerségi megállapodás [az EU afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal kötött partnerségi megállapodása] és a közösségi támogatások AKCS-EK partnerségi megállapodás pénzügyi jegyzőkönyve szerinti finanszírozásával és kezelésével foglalkozó Tanácsban részt vevő tagállamok kormányainak képviselői közötti belső megállapodás előírja, hogy a jelenlegi, 2000-2007 időszakra vonatkozó pénzügyi jegyzőkönyv lejártát követően az új források iránti igény értékelését annak a vizsgálatára kell alapozni, hogy a pénzeszközök terhére milyen mértékű kötelezettségvállalások és kifizetések történtek.[37]

Az EU meghatározta továbbá azt is, hogy ennek az igénynek az értékelése során teljes mértékben figyelembe kell venni azt az időpontot, melyen túl nem lehet a 9. EFA pénzeszközei terhére kötelezettséget vállalni[38]. A belső megállapodás 2. cikk (4) bekezdése azt is előírja, hogy a tagállamoknak a 9. EFA lejárta előtt meg kell határozniuk azt az időpontot, melyen túl nem lehet a nem lehet a 9. EFA pénzeszközei terhére kötelezettséget vállalni.[39]

Ezért javasoljuk, hogy 2007. december 31. legyen az az időpont, melyen túl a 9. EFA megmaradó, Bizottság által kezelt pénzeszközei, az Európai Beruházási Bank (EBB) által kezelt kamattámogatás és az ezeknek az előirányzatoknak a kamataiból származó bevétel terhére nem lehet kötelezettséget vállalni.

Ez a határozat nem érinti a feltöltődő alapként működő, EBB által kezelt beruházási hitelkeret finanszírozására szánt összeget.[40]

Javaslat a

TANÁCS HATÁROZATÁRA

9. Európai Fejlesztési Alap (EFA) pénzeszközei terhére vállalt kötelezettségek határidejét meghatározó

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,

tekintettel az a Bizottság javaslatára[41],

tekintettel a 2000. június 23-án Cotonou-ban aláírt AKCS-EK partnerségi megállapodásra[42],

tekintettel a közösségi támogatások AKCS-EK partnerségi megállapodás pénzügyi jegyzőkönyve szerinti finanszírozásával és kezelésével foglalkozó Tanácsban részt vevő tagállamok kormányainak képviselői közötti belső megállapodásra[43] és különösen annak 2. cikk (4) bekezdésére,

mivel:

(1) Az AKCS-EK partnerségi megállapodás 1. mellékletének (pénzügyi jegyzőkönyv) 5. bekezdése előírja, hogy a pénzügyi jegyzőkönyvben szereplő teljes – az előző Európai Fejlesztési Alapokból átcsoportosított maradványösszegekkel kiegészített – összeg a 2000-2007 közötti időszakra vonatkozik.

(2) Az AKCS-EK partnerségi megállapodás 1. számú mellékletének (pénzügyi jegyzőkönyv) 7. bekezdése és a belső megállapodás 2. cikk (3) bekezdése előírja, hogy a jelenlegi pénzügyi jegyzőkönyv lejártát követően az új források iránti igény értékelését annak a vizsgálatára kell alapozni, hogy a pénzeszközök terhére milyen mértékű kötelezettségvállalások és kifizetések történtek.

(3) A pénzügyi jegyzőkönyvről szóló EU nyilatkozat, mely az AKCS-EK partnerségi megállapodáshoz csatolt XVIII. számú nyilatkozat, kiköti, hogy az új források iránti igény értékelése során teljes mértékben figyelembe kell venni azt az időpontot, melyen túl nem lehet a 9. EFA pénzeszközei terhére kötelezettséget vállalni.

(4) Ezért a belső megállapodás 2. cikk (4) bekezdésének megfelelően a 9. EFA lejárta előtt meg kell határozni azt az időpontot, melyen túl nem lehet a 9. EFA pénzeszközei terhére kötelezettséget vállalni.

A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT HOZTA:

1. cikk

Az időpont, melyen túl a 9. EFA Bizottság által kezelt pénzeszközei, az Európai Beruházási Bank által kezelt kamattámogatás és az ezeknek az előirányzatoknak a kamataiból származó bevétel terhére nem lehet kötelezettséget vállalni, 2007. december 31.

2. cikk

Az feltöltődő alapként működő beruházási hitelkeret finanszírozására szánt, az EBB által kezelt összeget ez a határozat nem érinti.

Cikk 3

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben,

a Tanács részéről

az elnök

[1] COM(2003)590, 2003.10.8.

[2] A Tanács által elfogadott, tárgyalásokra vonatkozó irányelvek, 2004.04.28.

[3] COM(2004)101, 2004.02.26 a közös jövőnk építéséről és COM(2004)487, 2004.07.14. a 2007-2013 közötti időszakra szóló pénzügyi tervről.

[4] COM(2004)626, 629 és 630, 2004.09.29.

[5] AKCS-EK Partnerségi Megállapodás, Pénzügyi Jegyzőkönyv, I.7.melléklet

[6] EU Nyilatkozat a pénzügyi jegyzőkönyvről, mely az AKCS-EK Partnerségi Megállapodáshoz csatolt XVIII. számú nyilatkozat, 2. cikk (4) bekezdés, HL L 317. szám, 2000.12.15.

[7] Az eddigi pénzügyi teljesítmény részletes értékelését lásd az 1. számú mellékletben.

[8] Az AKCS-EK Partnerségi Megállapodáshoz csatolt XVIII. számú Nyilatkozat és a Belső Megállapodás 2. cikk (2) bekezdése előírja, hogy a 9. EFA keretében rendelkezésre álló 13 500 millió € összegből 1 000 millió € összeget a 2004-ben elvégzett teljesítményértékelés alapján kell felszabadítani. A Tanács 2004. 03. 22-i 2004/289 sz. határozatával elfogadásra került, hogy a „feltételes milliárd” első felhasznált részlete 250 millió € lesz, a maradványösszegek felhasználásáról pedig 2005. márciusáig születik döntés.

[9] COM (2004)763, 2004.11.19.

[10] A kedvezményezett országok szemszögéből nézve még rosszabb a helyzet: a 7. EFA és a 9. EFA között az egy főre jutó támogatás reálértéke az 1990-2000 között időszakra jellemző 40%-ot meghaladó népességnövekedés (természetes szaporulat és az AKCS csoport bővülése) és a 25% feletti infláció kedvezményezettenként 30%-kal csökkent.

[11] Amikor a Tanács a 9. Európai Fejlesztési Alapról határozott, a korábbi EFA-k nem lekötött maradványösszegei becsült értéke csak 9 000 € volt (lásd a 2. számú mellékletet).

[12] A COM(2004)629 Értelmező Memoranduma a 24. cikkre vonatkozóan a COM(2003)519 szövegére hivatkozik a költségvetésbe történő beépítéssel kapcsolatban, mely előírja (4.3. pont), hogy a „költségvetésbe történő beépítést követően minimális célként” a GNI 0,031%-a körüli átlagot kell megjelölni.

[13] COM(2004)101, 2004.02.10.

[14] A költségvetési rendelet 9. EFA-ra vonatkozó 136. cikke (HL L 83. szám, 2003.04.01.) előírja a végrehajtási költségekre képzett tartalékok újraértékelését. (2004)487, 2004.07.14.

[15] COM(2004)626, 629 és 630, 2004.09.29.

[16] Lásd a Bizottság szolgálatainak a munkaanyagait, a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretet, a 4. tételre vonatkozó fontos információkról szóló 2004.11.09-i 37. adatlapot és a humanitárius támogatás okmányról szóló 2004.11.10-i 39. adatlapot.

[17] A költségvetési rendelet 9. EFA-ra vonatkozó 136. cikke (HL L 83. szám, 2003.04.01.) előírja a végrehajtási költségekre képzett tartalékok újraértékelését. (2004)487, 2004.07.14

[18] Lásd a Bizottság szolgálatainak a munkaanyagait, a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretet, a 2004.11.09-i 37. adatlapot.

[19] Ebben az esetben, a Cotonou-i Megállapodás 95. cikke átdolgozásra szorul.

[20] A Bizottság forgatókönyve 2%-os átlagos éves inflációs rátával és 2,3%-os átlagos éves reálnövekedési rátával számol, és feltételezi, hogy Románia és Bulgária 2007-ben csatlakozik az Európai Unióhoz.

[21] COM(2004)629, 2004.09.29.

[22] Ez a növekedési ráta nem tartalmazza az AKCS országok részvételét azokban a horizontális kezdeményezésekben, melyek finanszírozása már most is a költségvetésből történik, és amelyeket a 2007-2013 időszakra javasolt pénzügyi terv még inkább megerősít.

[23] Az AKCS – EK Partnerségi Megállapodás átdolgozásáról szóló tárgyalások egyik, az EFA pénzeszközök rugalmasabb kezelésére vonatkozó céljával összhangban nem kívánatos sem ezeknek az összegeknek a további részekre bontása egy nemzetközi szerződéssel, sem az EBB saját forrásaiból biztosított pénzeszközök tárgyalása.

[24] HL L 253. szám, 2000.10.07., 2. cikk (d) bekezdés.

[25] COM(2004)763 (2004. november 19.) az Európai Fejlesztési Alapról (EFA), A határozatok, kifizetések és a tagállamok által fizetendő hozzájárulások becslése a 2004. és 2005. évre és a határozatok és kifizetések előrejelzése a 2006-2009 időszakra. Az előrejelzések véglegesítését követően úgy tűnt, hogy politikai és gazdaságirányítási problémák miatt fennáll a kockázata annak, hogy egyes nagy összegű finanszírozási javaslatok jóváhagyása akár 2004 utánra is elhúzódhat. Ezért lehetséges, hogy a 2004-re vonatkozó kötelezettségvállalások összege – a Bizottság által nem befolyásolható tényezőktől függően – akár 250 millió euróval is túl van becsülve.

[26] A EuropeAid AKCS országokkal kapcsolatos támogatások folyósításával foglalkozó kisegítő személyzetének létszáma 2004-ben egyharmadával csökkent; azonban ennél nagyobb létszámmal bővült a decentralizáció által érintett delegációk személyi állománya, az átmeneti időszakban tapasztalható kivételesen magas fluktuáció azonban hatással volt a projektciklus megszokott végrehajtására.

[27] A STABEX pénzeszközei számviteli értelemben véve nem kifizetések. Itt a kifizetések múltbeli bemutatásaival való összhang kedvéért szerepelnek. Ennél az eszköznél elvben ennek a forrásátadásnak az utolsók közé kell tartoznia.

[28] COM(2004)763 (2004. november 19.) 2004-ben történt először, hogy a tényleges kifizetések a Bizottság kifizetésekre vonatkozó előrejelzéseinek megfelelően alakultak, ami kincstári gondokhoz vezetett azokban a tagállamokban, melyek az előrejelzésben szereplő hozzájárulást nem foglalták bele a költségvetésbe – lásd COM(2004)647 (2004. október 8.), Az EFA pénzügyi hozzájárulásait meghatározó tanácsi határozati javaslat (2004. évi harmadik részlet) és a 13362/02/04. tanácsi határozat-tervezet, melyet az AKCS munkacsoport 2004. október 29-én hagyott jóvá.

[29] A Vállalkozásfejlesztési Központ és a Mezőgazdasági Fejlesztési Központ számára átutalt összegek csökkentése tükrözi, hogy tevékenységeik folytonosságának biztosítása érdekében a 8. EFA keretében átmeneti intézkedésekre volt szükség addig, amíg a Cotonou-i Megállapodás ratifikálása meg nem történt.

[30] Ezt az összeget hozzá kell adni a Kongói Demokratikus Köztársaság számára nyújtott 105 millió € különleges támogatáshoz, a Tanács 2003. július 21-i határozata.

[31] Értékük 2003-ban volt a legmagasabb, 365 millió €, mely a fennálló kötelezettségvállalások (RAL) szokatlanul magas értékének csökkentésére tett erőfeszítések eredménye (egyes projekteknél vagy programoknál több évig változatlan volt a RAL).

[32] COM (2004)763, 2004.11.19.

[33] A legtöbb programozható pénzeszköz terhére már elő van irányozva valamilyen, 2006 vége előtti kötelezettségvállalás. Ezért az óvatosság kedvéért egy különbözettel kell számolni a szokásos késések figyelembevétele és a helyzet 2006-ban sorra kerülő időszak végi értékelés során történő kiigazítása érdekében, ami lehetővé teszi majd a pénzeszközök átcsoportosítását a rosszul teljesítőktől a jól teljesítőkhöz.

[34] A feltételes milliárd felszabadításáról szóló közleményben a teljesítményértékelést egy minőségi teljesítményértékelés fogja majd tovább részletezni és kiegészíteni.

[35] A Tanács 2004. március 22-i 2004/289. számú határozata.

[36] Mivel az EBB által kezelt beruházási hitelkeret egy feltöltődő alap, a megszüntetési záradék a beruházási hitelkeret számára képzett tartalékot nem érinti.

[37] Az AKCS-EK Partnerségi Megállapodás Pénzügyi Jegyzőkönyve 1. számú mellékletének 7. bekezdése és a Belső Megállapodás 2. cikk (3) bekezdése.

[38] EU Nyilatkozat a Pénzügyi Jegyzőkönyvről, mely az AKCS-EK Partnerségi Megállapodáshoz csatolt XVIII. számú Nyilatkozat.

[39] A Belső Megállapodás 2. cikk (4) bekezdése.

[40] A Belső Megállapodás 2. cikk (1) bekezdés (c) pontja.

[41] COM(2004) XXX.

[42] HL L 317. szám, 2000.12.15., 3. o.

[43] HL L 317. szám, 2000.12.15., 355.o