Az intézményi kérdések is napirendre kerültek a 2014-es év során, ugyanis több parlamenti kamara is alapos vitát sürgetett a nemzeti parlamenteknek az intézményi keretben betöltendő jövőbeni szerepéről. Január és május között a dán Folketing, a brit House of Lords, valamint a holland Tweede Kamer részletes javaslatokat tartalmazó jelentéseket terjesztett elő arról, hogy hogyan kell megerősíteni a nemzeti parlamentek szerepét az európai döntéshozatali eljárásban. A nemzeti parlamentek tovább folytatják a vitát ezekről a kérdésekről.

A nemzeti parlamentek elsősorban azt vitatták, hogy a Bizottság a közleményben és a nemzeti parlamentek indokolt véleményeire adott egyedi válaszaiban különbséget tett a szubszidiaritással kapcsolatos érvek, valamint azon érvek között, amelyek nem közvetlenül a szubszidiaritásra vonatkoznak. Amiatt is bírálták a Bizottságot, hogy csupán azt követően válaszolt az egyes indokolt véleményekre, hogy döntést hozott a javaslat fenntartásáról. Egyes nemzeti parlamentek érdemi észrevételeket is benyújtottak – többek között az arányosság elvével való összhangról –, amelyek hozzájárulást jelentenek az Európai Parlamentben és a Tanácsban a javaslatról folytatott tárgyalásokhoz.

Az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslat 2014-ben is sok figyelmet kapott a nemzeti parlamentek részéről. A javaslat célja annak biztosítsa, hogy a tagállamokban nyomon kövessék az EU költségvetését sértő csalás gyanúját felvető eseteket, az ilyen típusú bűncselekmények kivizsgálása és az elkövetők bíróság elé állítása érdekében. A Bizottság 2013-ban 20 véleményt, köztük 13 indokolt véleményt kapott, amelyek nyomán megindult a második sárga lapos eljárás. 2013 novemberében a Bizottság elfogadott egy közleményt, amelyben kinyilvánította, hogy fenntartja a javaslatát, mivel arra a megállapítása jutott, hogy az megfelel a szubszidiaritás elvének. Ezt követően a Bizottság egyedi választ küldött mindegyik parlamentnek vagy kamarának, amely véleményt nyújtott be.

2014-ben ismét a portugál Assembleia da República nyújtotta be a legtöbb véleményt, az általa megfogalmazott 118 vélemény alkotta az összes beérkezett vélemény 23 %-át. A korábbi évekhez képest ugyanakkor csökkent a vélemények száma (192 2013-ban és 227 2012-ben). A 2014-ben legalább tíz véleményt küldött többi nemzeti parlament vagy kamara a következő: az olasz Senato della Repubblica (63 vélemény), a spanyol Congreso de los Diputados és Senado (45 vélemény) a cseh Senát (41 vélemény), a francia Assemblée nationale (35 vélemény), a román Camera Deputaților (30 vélemény), a német Bundesrat (24 vélemény), a brit House of Lords (21 vélemény), az olasz Camera dei Deputati (15 vélemény), a brit House of Commons (12 vélemény), az osztrák Bundesrat (10 vélemény), a holland Tweede Kamer (10 vélemény), valamint a svéd Riksdag (10 vélemény).

A nemzeti parlamentek több kamarája tagadta a bizottsági javaslat hozzáadott értékét (6 kamara), és megállapította, hogy a javaslat beavatkozik a területfejlesztéssel kapcsolatos nemzeti, regionális és helyi jogkörökbe, amelyek kizárólagos tagállami hatáskört képeznek (2 kamara). Egyes kamarák a Bizottság által a javaslathoz választott jogalapot is vitatták (2 kamara), vagy pedig arra hivatkoztak, jobban be kell vonni a harmadik országokat vagy nagyobb mértékben figyelembe kell venni a nemzetközi előírásokat (4 kamara), mások pedig azt vitatták, hogy a javaslat végrehajtási hatáskört ruház a Bizottságra (2 kamara), illetve azzal érveltek, hogy a javaslat súlyos adminisztratív terhet jelentene, ideértve a tagállamokra vonatkozó jelentéstételi kötelezettségeket (2 kamara).

2014 januárjában a COSAC elnökei Athénban találkoztak, ahol visszatérő téma volt a nemzeti parlamentek szerepe, valamint a demokratikus legitimáció és elszámoltathatóság. A holland Tweede Kamer és a dán Folketing új ötleteket és javaslatokat terjesztett elő a COSAC plenáris ülésén való további megvitatásra a nemzeti parlamentek uniós ügyekben játszott szerepére és jogaira vonatkozóan.

A májusi európai parlamenti választások eredménye keretet biztosított a COSAC 51. plenáris ülése számára, amelyre 2014 júniusában Athénban került sor. Andor László biztos bemutatta az európai foglalkoztatási stratégiát, hangsúlyozva a munkaerő-piaci reformok és a készségekbe való beruházások szükségességét a munkaerő-piaci meg nem felelések orvoslása érdekében. A parlamentek konkrét intézkedéseket is megvitattak az ifjúsági munkanélküliség kezelése és a fiatalok vállalkozói készségének ösztönzése céljából. Az ukrajnai válság és a Krím félsziget Oroszországhoz csatolása képezte a viták további témáit.

A COSAC elnökeinek 2014. júliusi találkozóján Sandro Gozi, olasz európai ügyi helyettes államtitkár bemutatta az olasz elnökség legfontosabb prioritásait, Maroš Šefčovič alelnök pedig vitaindító beszédében az Unió jövőjével foglalkozott az európai parlamenti választásokat követően. Ezenfelül Graziano Delrio, olasz helyettes államtitkár és Johannes Hahn biztos bemutatták a 2014 és 2020 közötti európai strukturális és beruházási alapokat. A COSAC üdvözölte továbbá a holland Tweede Kamer javaslatát, amelyben arra kérte az európai parlamenti képviselőket, hogy a biztosjelöltek soron következő meghallgatása során a jelölteknek a nemzeti parlamentek szerepével kapcsolatos álláspontjáról is tegyenek fel kérdéseket.

A COSAC 2014. november–decemberi plenáris ülésén Frans Timmermans első alelnök találkozott a COSAC-kal, ahol megerősítette az új Bizottság elkötelezettségét az iránt, hogy az Európai Parlamenttel együttműködve új partnerséget alakítson ki a nemzeti parlamentekkel. Frans Timmermans első alelnök emellett elismeréssel szólt a nemzeti parlamentek munkájáról, amelyek kezdeményezően léptek fel, amikor a szerepükkel kapcsolatos javaslatokat terjesztettek elő. Megerősítette, hogy a Bizottság aktívabb lesz a nemzeti parlamentekhez fűződő kapcsolataiban, tovább a biztosok ellátogatnak majd a nemzeti parlamentekbe, hogy elmagyarázzák a legfontosabb javaslatokat és kezdeményezéseket, kiemelve a szubszidiaritás elvének fontosságát. Annak hangsúlyozása mellett, hogy a Bizottság köteles tiszteletben tartani a Szerződést, Frans Timmermans első alelnök megerősítette, hogy a Bizottság hajlandó megvizsgálni a parlamentek jogalkotási javaslatait. A COSAC megvitatta továbbá az Európa 2020 stratégia felülvizsgálatát, az Uniónak a Földközi-tenger medencéjében és Kelet-Európában játszott szerepét, valamint az európai ügynökségek demokratikus ellenőrzését.

Európai parlamenti hét és a 13. cikken alapuló konferenciák

Az Európai Parlament és a görög Vouli ton Ellinon társszervezésében, 2014 januárjában megrendezésre került második „Európai parlamenti hét” keretében a nemzeti parlamentek bevonásával folytatódott a gazdasági kormányzásról zajló vita. A résztvevők nagy száma – több mint 150 nemzeti parlamenti képviselő és számos európai parlamenti képviselő – jól mutatja az esemény növekvő jelentőségét. 2014-ben a költségvetési paktum 13. cikkén alapuló, gazdasági kormányzással foglalkozó parlamenti konferencia volt az európai parlamenti hét egyik központi eleme. E konferencia során négy plenáris vitára került sor a makrogazdasági egyensúlyhiányokról, a gazdaságkiigazítási programok demokratikus legitimációjáról, a növekedés és foglalkoztatás előmozdításáról, valamint a költségvetési felügyelet fokozásáról a gazdasági és monetáris unióban.

Az évente kétszer megrendezésre kerülő, a költségvetési paktum 13. cikkén alapuló parlamentközi konferencia 2014. évi második ülésére szeptemberben, Rómában került sor. A viták négy általános kérdésre terjedtek ki, nevezetesen a beruházások újraindítására és az egyenlőtlenségek csökkentésére, az EU gazdasági és pénzügyi kormányzási eszközeire, valamint a bankunió megvalósítására és a reálgazdaság finanszírozására, az adópolitikák koordinációjára és a digitális gazdaságra. A konferencia saját eljárási szabályzatát is megvitatta.

KKBP/KKVP konferenciák

A nemzeti parlamentek és az uniós intézmények közötti véleménycserék egy további fontos fóruma a közös kül- és biztonságpolitika és a közös biztonság- és védelempolitika (KKBP/KKVP) parlamentközi konferenciája. A konferencia negyedik ülésére 2014 áprilisában, Athénban került sor, és a görög Vouli ton Ellinon adott otthont az ülésnek. A megtárgyalt kérdések között szerepeltek az EU déli és keleti szomszédságban jelentkező biztonsági kihívások, különösen az ukrajnai helyzet, valamint a közös biztonság- és védelempolitika tengerészeti dimenziója. Vitára került sor Catherine Ashton bárónő, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, a Bizottság alelnöke, valamint Evángelosz Venizélosz, a Görög Köztársaság miniszterelnök helyettese és külügyminisztere, Dimitrisz Avramopulosz, a Görög Köztársaság nemzetvédelmi minisztere között.

2014 novemberében, Rómában került sor a KKBP/KKVP parlamentközi konferencia ötödik ülésére, amelynek az olasz Szenátus adott otthont. Az ülésen folytatták a keleti partnerség, a déli szomszédság és a védelmi kérdések megvitatását. Plenáris vitára került sor Federica Mogherini, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Paolo Gentiloni olasz külügyminiszter, valamint Roberta Pinotti olasz védelmi miniszter részvételével. A konferencián több mint 100 nemzeti parlamenti képviselő és az Európai Parlament 16 tagja vett részt.

A Bizottság politikai szinten képviseltette magát a 2014-ben megrendezett legtöbb egyéb parlamentközi találkozón is.

4. A szélesebb háttér

2014-ben több nemzeti parlament és az Európai Parlament új elképzeléseket és javaslatokat terjesztett elő a nemzeti parlamenteknek az európai döntéshozatalban játszott szerepéről.

A nemzeti parlamentek jövőbeni szerepére vonatkozó javaslatok

A nemzeti parlamentek szerepének elemzése a COSAC elnökök 2014. január 26-27-i, athéni ülésén kezdődött, ahol a dán Folketing előterjesztette a „Twenty-three recommendations to strengthen the role of national Parliaments in changing European governance” (Huszonhárom ajánlás a nemzeti parlamentek változó európai kormányzásban betöltött szerepének erősítésére) című dokumentumot. A dokumentum számos javaslatot tartalmazott, többek között az alábbiakra vonatkozóan: i. hogyan tehetők még kezdeményezőbbé a nemzeti parlamentek az európai döntéshozatal tekintetében, ii. miként javítható a nemzeti parlamentek felkészülése a szubszidiaritási vizsgálatokra, iii. az európai gazdasági kormányzás új, demokratikus kerete, valamint iv. az Unión belüli parlamentközi együttműködés reformja.

2014. március 11-én a brit House of Lords (Lordok Háza) Európai Unióval foglalkozó bizottságának elfogadta a „The Role of National Parliaments in the European Union” (A nemzeti parlamentek szerepe az Európai Unióban) című jelentést. Ez a jelentés a House of Lords széles körű felmérésének nyomán született, amelyhez sok fontos szereplő – köztük Šefčovič alelnök is – hozzájárult. A jelentés az alábbiak tekintetében fogalmazott meg javaslatokat: i. a nemzeti parlamentek korai bevonása a szakpolitikai javaslatokba, ii. közvetlen kapcsolat kialakítása a biztosokkal és a bizottsági tisztviselőkkel, iii. „zöld lap” bevezetése, iv. a szubszidiaritás-ellenőrzési mechanizmus módosításai, v. parlamentközi együttműködés, valamint iv. gazdasági és pénzügyi kormányzás.

2014. május 20-án a holland Tweede Kamer elfogadta az „Ahead in Europe – on the role of the Tweede Kamer and national parliaments in the European Union” (Előrelépés Európában – a Tweede Kamer és a nemzeti parlamentek Európai Unióban játszott szerepéről) című jelentést, amely javaslatokat tartalmazott arra vonatkozóan, hogy a nemzeti parlamentek hogyan javíthatnák munkamódszereiket és erősíthetnék együttműködésüket más parlamentekkel. A jelentés az átláthatóságra és a hatékonyságra helyezte a hangsúlyt, mint amelyek a legitimitás kulcsfontosságú tényezői. A jelentés javaslatokat fogalmaz meg Európa nemzeti parlamentjei számára, valamint a Tweede Kamer európai ügyekkel kapcsolatos működése tekintetében.

Jóllehet a dán Folketing, a brit House of Lords és a holland Tweede Kamer jelentéseinek tartalma eltérő, mégis vannak köztük bizonyos hasonlóságok. Először is mindhárom kamara azt javasolja, hogy a nemzeti parlamentek játszanak kezdeményezőbb szerepet, és kiváltképpen azt, hogy lehetővé kell tenni számukra, hogy új javaslatok előterjesztését javasolják a Bizottságnak. Mindhárom jelentés hangsúlyozza, hogy a nemzeti parlamenteket növekvő mértékben be kell vonni a jogalkotást megelőző szakaszba ahhoz, hogy befolyásolhassák a Bizottság javaslatait. A három jelentés emellett a szubszidiaritás-ellenőrzési mechanizmus javítását javasolja a nemzeti parlamentek véleményeinek koordinálása tekintetében. A brit House of Lords és a holland Tweede Kamer érdemi változtatásokat javasolt a szubszidiaritás-ellenőrzési mechanizmusban azzal a céllal, hogy nagyobb hatást biztosítson a nemzeti parlamentek indokolt véleményeinek. Jóllehet mindkét kamara elismerte, hogy a mechanizmus formális változtatásaihoz a Szerződés módosítására volna szükség, azt javasolták, hogy a változtatásokat nem hivatalos megállapodás vagy a Bizottság nemzeti parlamenteknek tett kötelezettségvállalása formájában hajtsák végre.