[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 03.06.2005

COM(2005) 233 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

Éves jelentés az Európai Unió 2003-as kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeiről[SEC(2005) 725]

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

Éves jelentés az Európai Unió 2003-as kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeiről (EGT vonatkozású szöveg)

1. BEVEZETÉS

Az európai kutatáspolitika az Európai Unió versenyképes és dinamikus, tudásalapú, a fenntartható gazdasági növekedésre képes gazdasággá való változtatására irányuló lisszaboni célkitűzés elérésére törekedik. Ennek érdekében három, egymással összefüggő célja van:

- Európai Kutatási Térség kialakítása a tudás és a kutatók szabad mozgásának lehetővé tételére és a kutatáspolitikák és tevékenységek felaprózódása és az ezen a területen tapasztalható átfedések elkerülése érdekében.

- A kutatási befektetések szintjének az Unió GDP-jének 3 %-ára emelése Európában 2010-ig, mely befektetések kétharmadát magánbefektetések képeznék.

- A kutatási kiválóság támogatása és erősítése az első két cél elérése érdekében, a nemzeti és magánszférabeli kutatási tevékenységek megerősítése és kiegészítése révén.

Ez a jelentés a 2003 januárjától 2004 márciusáig terjedő időszakban végzett fejlesztéseket és tevékenységeket tartalmazza. Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 173. cikke[1], és a hatodik keretprogramra vonatkozó határozat[2] 4. cikke szerint készítették. A jelentést a mellékelt bizottsági munkadokumentum kíséri, amely részletesebb jelentést és egy statisztikákat bemutató mellékletet tartalmaz. Az előző éves jelentésekhez képest ez a jelentés kiegészült a Európai Unió tagállamaiban folyó kutatási és technológiafejlesztési tevékenységek fejleményeiről szóló információval.

2. KÖZÖSSÉGI KUTATÁSI ÉS TECHNOLÓGIAFEJLESZTÉSI TEVÉKENYSÉGEK

2.1. A hatodik keretprogram végrehajtása

Az Európai Kutatási Térség létrehozásában jelentős előrelépés történt 2003-ban, a hatodik keretprogram első teljes éve során. A program ez egyik legnagyobb nemzetközi K+F-program a világon, 17,5 milliárd euro összegű költségvetéssel a 2002–2006-os időszakra (melyet további 19,2 milliárd euróval növeltek az Unió bővítésekor). A program nemcsak az Európai Unió országai számára nyitott, hanem együttműködési megállapodásokon keresztül más országokbeli résztvevők számára is.

Fejlődés a célkitűzések és a prioritások területén

A hatodik keretprogam nagyon nagy visszhangot váltott ki. 2003-ban több mint 16 000 – több mint 50 országból közel 160 000 részvevőt érintő – ajánlatot nyújtottak be. Ezen ajánlatok közül körülbelül 2600-at finanszíroztak (több mint 27 000 résztvevővel).

„A közösségi kutatás összpontosítása és integrálása” fejezet keretében több mint 10 000 ajánlatot nyújtottak be, amelyek közül 1600 – 24 000 részvevőt érintő – ajánlatot választottak ki finanszírozásra. Ezek többsége (több mint 1100 finanszírozásra kiválasztott ajánlat) a hatodik keretprogramban meghatározott hét tematikus prioritás területére, míg jelentős számú ajánlat KKV-ket bevonó horizontális tevékenységekre és a nemzetközi együttműködést támogató egyedi intézkedésekre vonatkozott. Továbbá a hatodik keretprogramban a politika tudományos támogatására és a NEST-re (új és a kialakulóban levő tudományos és technológiai területek) vonatkozóan bevezetett új tevékenységek számottevő sikert könyvelhettek el 128 finanszírozásra kiválasztott ajánlattal, beleértve a SARS-járvánnyal összefüggésben kibocsátott egyedi ajánlattételi felhívás nyomán kiválasztott 11 ajánlatot.

„Az Európai Kutatási Térség szerkezetének kialakítása” fejezet keretében meghirdetett ajánlattételi felhívások 2003-ban majdnem 6000 beérkezett ajánlatot eredményeztek, amelyek nagy többsége az emberi erőforrások és a mobilitás területére vonatkozott. Ezekből körülbelül 880-at választottak ki finanszírozásra, amelyekből több mint 700 az emberi erőforrások és a mobilitás területére vonatkozott, a többi pedig a „Kutatás és innováció”, a „Kutatási infrastruktúrák” és a „Tudomány és társadalom” területeket finanszírozó tevékenység. Ezenkívül létrehoztak egy kutatói mobilitási portált, amely munkahelyekről és finanszírozási lehetőségekről, valamint az európai kutatói pályafutás gyakorlati oldalairól nyújt tájékoztatást.

„Az Európai Kutatási Térség alapjainak megerősítése” elnevezésű címszó alatt egy új tevékenységet vezettek be a hatodik keretprogramba, az ERANet-kezdeményezést a nemzeti és regionális kutatási programok hálózatba szervezésére és megnyitására. A kezdeményezés sikeresen indult 2003-ban, 74 ajánlat érkezett az első ajánlattételi felhívásra, amelybők 30-at választottak ki finanszírozásra.

Az eredmények terjesztése tekintetében a hatodik keretprogram kutatási és innovációs cselekvései – beleértve az Innovációközvetítő Központok hálózatát – a kutatási eredmények innovációs célokra történő felhasználását támogatták, miközben a KKV-k részvételével végzett horizontális kutatási tevékenységek lehetővé tették kisebb vállalkozásoknak a szükségleteiket kielégítő kutatások megvalósítását. Továbbá a CORDIS internetes szolgáltatás arra összpontosított, hogy szabad hozzáférést biztosítson az európai projektekről szóló információkhoz, valamint hogy lehetőséget nyújtson a technológiabörzével kapcsolatos különböző tevékenységekre. A kutatási eredmények politikai döntéshozók általi hasznosítása a politika tudományos támogatására kialakított rendszer fő feladata míg a szélesebb körű nyilvánosság bevonása a kutatásba a „Tudomány és társadalom” területéhez tartozó cselekvések célja. Az egyéni projektek szintjén szabályokat vezettek be és jelentési rendszereket határoztak meg az eredmények használatának és terjesztésének elősegítésére.

Az év során végzett értékelések megerősítették, hogy a közösségi kutatási tevékenységek igen jelentős mértékben járultak hozzá az európai tudományos és technológiai ismeretalaphoz, a magán- és közszférában dolgozó európai kutatók közötti átfogó hálózatépítés és együttműködés útján, és kiemelkedő hozzáadott értéket jelentettek.

Pénzügyi szempontok és eszközök

A program végrehajtása és pénzügyi kivitelezése a megadott keretek közt maradt, ami jelentős teljesítmény az általa kiváltott visszhangot tekintve. 2003 végére 489 szerződést írtak alá 1,64 milliárd euro pénzügyi kötelezettségvállalással. A 2003-as költségvetés többi részét egészében kötötték le, majd 2004 során kötötték le egyéni szerződésekre.

A hatodik keretprogram jelentős újítása volt a nagyobb kritikus mennyiségű forrást és partnert, valamint a projekt végrehajtásában nagyobb önállóságot lehetővé tevő új eszközök bevezetése. A 2003 során benyújtott ajánlatok közül több mint 400 olyan nagy projektet választottak ki finanszírozásra, amelyek ezeket az eszközöket használták. 2003 végére több mint 80 szerződést írtak alá integrált projektekhez és 30-at kiválósági hálózatokhoz. Ezek az EK-nak a 2003-ban aláírt szerződésekre vonatkozó pénzügyi kötelezettségvállalásainak 53 százalékát, illetve 11 százalékát képezik. Az eszközök hatékonyságát 2003 végén kezdte meg felmérni egy független testület Marimon professzor vezetésével; a csoport 2004 júliusában nyújtotta be az erről szóló jelentést.

Végezetül, 2003-ban megállapodás született a Szerződés 169. cikke első alkalmazásáról – amely lehetővé teszi a közösségi részvételt a több tagállam által indított kutatásban –, az Európai és Fejlődő Országok Klinikai Kísérletek Területén Létrejött Partnersége (EDCTP) létrehozása révén, a HIV/AIDS, tuberkulózis és malária elleni orvosságok és vakcinák kifejlesztéséhez szükséges klinikai kísérletek lehetővé tételére.

2.2. Az Európai Kutatási Térség létrehozását elősegítő egyéb cselekvések

A keretprogram mellett az Európai Unió egyéb jelentős lépéseket is tett az Európai Kutatási Térség megteremtése érdekében:

- Az emberi erőforrások fejlesztése tekintetében a Bizottság javaslatokat[3] tett közzé a kutatói pályafutás javítása érdekében, beleértve az európai charta és a magatartási kódex létrehozását.

- Európai szintű vita indítása az európai egyetemek jövőjéről. Konzultációs dokumentumot tettek közzé 2003 januárjában, valamint 2004 áprilisában egy jelentős konferenciát tartottak Liege-ben (Belgium).

- Az EKT nemzetközi dimenziójának növelése érdekében tárgyalásokat folytattak kétoldalú tudományos és technológiai együttműködési megállapodások megkötésére a földközi-tengeri régióval, Svájccal, Mexikóval, Brazíliával, Chilével, az Egyesült Államokkal, Oroszországgal és Ukrajnával.

- A „Tudomány és társadalom” elnevezésű cselekvési tervvel előrehaladást értek el, és három cselekvést (a nők az iparban, a nők és a bővítés és a kutatás és prognózis) fejeztek be.

- Figyelemre méltó fejlődést értek el az európai világűr-politika megteremtésében egy zöld könyv és egy fehér könyv 2003 folyamán való közzétételével, valamint az Európai Unió és az Európai Űrügynökség közti együttműködési megállapodás aláírásával.

- Az európai alapkutatás támogatásáról és az Európai Kutatási Tanács létrehozásáról szóló vitát politikai szintre emelték a Bizottság 2004. januári közleménye révén.

- Megalakult a technológiai platformok első hulláma az érdekelt felek egybegyűjtésére és a kulcsfontosságú technológiák stratégiai kutatási menetrendjének meghatározására, beleértve az olyan területekre vonatkozókat, mint a hidrogén üzemanyagcellák és a nanoelektronika.

- 2003 márciusában megalkották az élettudományok és a biotechnológia európai stratégiáját.

- Egy teljes program 2007-es elindításának előkészítéséhez három éves biztonsági kutatási előkészítő cselekvés kezdődött.

- A tudás régiói elnevezésű kísérleti cselekvés végrehajtása a regionális tudásalapú gazdaságok megteremtésének kutatással való ösztönzésére.

3. A TAGÁLLAMOKBELI FEJLEMÉNYEK ÉS A NYÍLT KOORDINÁCIÓS MÓDSZER ALKALMAZÁSA

2003 a nyílt koordinációs módszernek a kutatáspolitika területén való végrehajtása – a módszer azon célkitűzéshez való alkalmazása révén, hogy a kutatási befektetéseket az Európai Unió GDP-jének 3 %-ára emeljék – szempontjából is fontos év volt. A Bizottság 2003 áprilisában egy európai, nemzeti és regionális szinten hozandó intézkedéseket javasoló cselekvési tervet indított el. Ezt követően tagállamokbeli szakértőkből álló csoportokat hoztak létre hat területen a Tudományos és Műszaki Kutatási Bizottság (CREST) keretében, első lépésként a nyílt koordinációs módszernek a 3 %-ra vonatkozó célkitűzés eléréséhez való alkalmazásában.

A 3 %-ra vonatkozó célkitűzéssel összhangban majdnem minden tagállam nemzeti célokat tűzött ki a K+F-befektetések növelésére. A legutóbbi adatok arra engednek következtetni, hogy a tagállamok többsége 2002 óta emelte a K+F állami finanszírozási szintjét, bár további jelentős fejlődésre van szükség a GDP 1 %-ának eléréséhez. Az állami intézkedési lehetőségek közül a K+F-befektetések adóügyi intézkedésekkel történő támogatása nyer egyre inkább teret. A magánszférabeli kutatási befektetések tendenciái kevésbé egyértelműek, és a helyzet tagállamonként jelentős mértékben változó. Nyilvánvaló azonban, hogy nagy fejlődésre van szükség a GDP 2 %-ának eléréséhez.

4. KILÁTÁSOK

A HATODIK KERETPROGRAM VÉGREHAJTÁSA TERV SZERINT HALAD. A FOLYAMATOSAN ERőS VISSZHANG, AMELYET A TUDOMÁNYOS KÖZÖSSÉGBEN VÁLTOTT KI, MUTATJA A PROGRAM FONTOS SZEREPÉT AZ EURÓPAI KUTATÁSI TEVÉKENYSÉGEK ÖSZTÖNZÉSÉBEN.

A keretprogram egyedi programjainak munkaterveit több ízben naprakésszé tették. 2004 végéig az „Integrálás és megerősítés” elnevezésű program (EK-Szerződés) munkaprogramját 14-szer, a „Szerkezetkialakítás” elnevezésű program (EK-Szerződés) munkaprogramját nyolcszor, a nukleáris technikára vonatkozó program (Euratom-Szerződés) munkaprogramját kétszer tették naprakésszé. Mindegyik naprakésszé tétel tartalomváltozást és új ajánlattételi felhívásokat eredményez. Összességében 120 ajánlattételi felhívást tettek közzé 2004 végéig.

Ugyanakkor a Bizottság a program végrehajtását folyamatosan javítja annak érdekében, hogy figyelembe tudja venni a tudományos közösség szempontjait és a felülvizsgálatok és értékelési eljárások alapján megfogalmazott javaslatokat, beleértve a magas szintű csoport jelentését a hatodik keretprogram eszközeinek hatékonyságáról.[4] A Bizottság bemutatta ezeket az intézkedéseket a csoport ajánlásaira adott válaszában és cselekvési tervet határozott meg eljárásainak ésszerűsítésére és felgyorsítására.

A Bizottság prioritást adott a kutatásnak a költségvetésében és politikai javaslataiban a 2007–2013-as időszakra.[5] 2004 júniusában a Bizottság vitát indított a hetedik keretprogram[6] előkészítésére, amely még ambiciózusabb európai politikát ír elő a kutatás támogatására a lisszaboni célkitűzés felé való előrehaladás érdekében. E vitát követően a Bizottság 2005 áprilisában bemutatta javaslatait a hetedik keretprogramot illetően.

További információforrások

A jelentést kísérő bizottsági munkadokumentum további részleteket tartalmaz. További tájékozódáshoz a következő dokumentumok hozzáférhetők a nyilvánosság számára:

- A keretprogram és az egyedi programok éves felülvizsgálati jelentései, amelyek tömör, önálló összefoglalóban mutatják be a programok végrehajtására hozott intézkedések minőségét és az elért fejlődést.

- Ötéves értékelő jelentések, amelyek a végrehajtást és a közösségi kutatási tevékenységekkel elért eredményeket vizsgálják az előző öt évre vonatkozóan.

- Európai jelentés a tudományos és technológiai mutatókról, amely beszámolókat, statisztikákat és részletes elemzéseket tartalmaz az európai és nemzeti KTF-tevékenységekről nemzetközi kontextusban.

- Évente közzétett, a kulcsfontosságú adatokról szóló jelentések, amelyek egy sor mutatót tartalmaznak Európa helyzetének felmérésére a tudomány, technológia és innováció területén.

- Kutatás és fejlesztés: éves statisztikák (Eurostat): tagállami K+F-költségvetésekre, K+F-kiadásokra, K+F-munkaerőre és -szabadalmakra vonatkozó összehasonlítható nemzetközi statisztikák, régiókra lebontva.

- Statisztikák a tudományról és technológiáról Európában, amely az „Európai Unió panorámája” gyűjtemény részeként jelent meg (Kutatási Főigazgatóság/Eurostat).

- A Közösség KTF-programjaival kapcsolatban közzétett tanulmányok és elemzések, amelyek az általuk lefedett KTF-területek sajátos kérdéseit tárgyalják.

E dokumentumok többsége elérhető vagy megrendelhető a Bizottság honlapjain:

- A Bizottság általános EURÓPA honlapja: http://europa.eu.int/

- A CORDIS-honlap, amely a KTF-keretprogramról tartalmaz átfogó információkat: http://www.cordis.lu

- A Bizottság Kutatási Főigazgatóságának honlapja:http://europa.eu.int/comm/research

- A Bizottság Információstársadalmi Főigazgatóságának honlapja:http://europa.eu.int/information_society/index_en.htm

- A Bizottság Vállalkozáspolitikai Főigazgatóságának honlapja: http://europa.eu.int/comm/dgs/enterprise/

- A Bizottság Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóságának honlapja: http://europa.eu.int/comm/dgs/energy_transport/index.html

- A Közös Kutatóközpont (KKK) honlapja: http://www.jrc.cec.eu.int/

- Az Eurostat honlapja: http://europa.eu.int/comm/eurostat

[1] „A Bizottság minden év elején jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentés különösen a megelőző évi kutatási és technológiafejlesztési tevékenységre, e tevékenységek eredményének terjesztésére, valamint a folyó év munkaprogramjára terjed ki.”

[2] 2002. június 27-i 1513/2002/EK határozat. 4. cikk: „A Szerződés 173. cikke alapján benyújtandó éves jelentés keretében a Bizottság részletesen beszámol a hatodik keretprogram megvalósításának előrehaladásáról, és különösen a célok elérésének és (…) a meghatározott prioritások teljesítésének előrehaladásáról; a jelentésnek tartalmaznia kell a pénzügyi szempontokra és az eszközök felhasználására vonatkozó információkat.

[3] COM (2003) 436., 2003.7.18.

[4] COM (2004) 574. SEC(2004)1057, 2004.8.27.

[5] COM (2004) 101., 2004.2.10.; COM (2004) 487., 2004.7.14.

[6] COM (2004) 353., 2004.6.16.