Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról /* COM/2011/0811 final - 2011/0402 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE A Bizottság „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című közleményével[1] teljes összhangban elkészített „Horizont 2020” javaslatcsomag teljes mértékben a kutatást és az innovációt az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés szempontjából központi jelentőségűként megjelölő Európa 2020 stratégia végrehajtását támogatja. A csomag a következő javaslatokból áll: (1) a „Horizont 2020” keretprogram (az Európai Unió működéséről szóló szerződés - EUMSZ) (2) egységes részvételi és terjesztési szabályok (EUMSZ); (3) egységes egyedi program a „Horizont 2020” keretprogram végrehajtására (TFEU); valamint (4) egységes javaslat a „Horizont 2020” keretprogram Euratom-Szerződésnek megfeleltetett részeire vonatkozóan. E jogalkotási javaslatok átfogó politikai hangvételét és előzményeit az ezekkel egyidejűleg elfogadott bizottsági közlemény tartalmazza, mely a főbb horizontális elemek közül többel is foglalkozik, így az egyszerűsítéssel, valamint az innovációs felfogás erősítésének mikéntjével. A „Horizont 2020” keretprogram közvetlenül hozzájárul az Európa 2020 stratégiában és annak kiemelt kezdeményezéseiben azonosított jelentős társadalmi kihívások kezeléséhez. Ugyancsak közreműködik Európa ipari vezető szerepének megteremtésében. Emellett hozzájárul a tudományos alapok kiválóságának növeléséhez, amely létfontosságú Európa fenntarthatóságának, valamint hosszú távú prosperitásának és jólétének szempontjából. E célok elérése érdekében a javaslatok a kutatási és innovációs lánc egészébe integrált támogatások teljes skáláját magukban foglalják. A „Horizont 2020” keretprogram ezáltal összefogja és erősíti a jelenleg a 7. kutatási keretprogramon belül finanszírozott tevékenységeket, a versenyképességi és innovációs keretprogram innovációra vonatkozó részeit, valamint az Európai Innovációs és Technológiai Intézetet. A javaslatokat oly módon dolgozták ki, hogy jelentős egyszerűsítést eredményezzenek a résztvevők számára. 2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ EREDMÉNYEI, HATÁSVIZSGÁLATOK A négy javaslat kidolgozása során teljes mértékben figyelembe vételre kerültek a „Kihívásból lehetőség: az európai uniós kutatás- és innováció finanszírozás közös stratégiai kerete felé” című zöld könyv (COM(2011) 48) alapján lefolytatott, széles körű nyilvános konzultáció során beérkezett válaszok. A konzultáció keretében az Európai Tanács és a tagállamok mellett az ipar, a tudomány és a civil társadalom képviselői is széles körben kifejtették véleményüket. A javaslatok emellett kettő, részletekbe menő hatásvizsgálaton alapulnak, amelyek az érdekeltekkel folytatott konzultációkra, belső és külső értékelésekre, valamint nemzetközi szakértők hozzájárulásaira támaszkodnak. A hatásvizsgálat következtetései szerint a „Horizont 2020” keretprogram által képviselt lehetőség világosabb összpontosítást eredményez, a lehető legjobban valósítja meg a törekvések kritikus tömegét program- és projektszinten egyaránt, a legnagyobb hatást gyakorolja a szakpolitikai célkitűzésekre, valamint gazdasági, versenyképességi és társadalmi előnyökhöz vezet az alsóbb (downstream) szinteken, ugyanakkor egyidejűleg elősegíti az egyszerűsítést, pl. az érdekeltek igazgatási terheinek csökkentésével, az irányadó szabályok és eljárások egyszerűsítésével, az eszközök összhangjának biztosításával és a kockázat/bizalom új egyensúlyára utalással. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI 3.1. Jogalap A javaslatcsomag a kitűzött szakpolitikai célok teljesítése érdekében egységes keretbe szervezi a kutatási és az innovációs tevékenységeket. A „Horizont 2020” keretprogramot végrehajtó ezen egyedi program ekként az EUMSZ „Ipar” és „Kutatás, technológiai fejlesztés és űrkutatás” címén (a 173. és 182. cikken) alapul. A kapcsolódó részvételi és terjesztési szabályok jogalapját az EUMSZ ugyanezen címei képezik (a 173., 183. és 188. cikk). Az „Ipar” fejezet jogalapként való megjelölése mindkét esetben túlnyomórészt az Európai Innovációs és Technológiai Intézethez (EIT) kapcsolódik, melynek finanszírozása a „Horizont 2020” keretprogramból származó pénzügyi hozzájárulásokból fog történni. Az EIT az egyedi programok szintjén nem fog megjelenni. Emlékeztetni kell arra, hogy az innovációs tevékenységek kifejezetten az Európai Unió működéséről szóló szerződés „Kutatás” címe alapján kerültek be a különféle keretprogramokba, és hogy egy sor innovációs tevékenység a jelenlegi keretprogramoknak is részét képezi. Ennek következtében a „Horizont 2020” keretprogramot végrehajtó ezen egyedi program jogalapja az EUMSZ „Kutatás, technológiai fejlesztés és űrkutatás” című címe (182. cikke) lesz, mivel a tervezett tevékenységek az e cím alá tartozó tevékenységek körébe esnek. A „Horizont 2020” keretprogramhoz hozzájáruló Euratom kutatási és képzési program jogalapja az Euratom-Szerződés 7. cikke. 3.2. A szubszidiaritás és az arányosság elve A „Horizont 2020” javaslatcsomag kidolgozása során az uniós többletérték és a hatások maximalizálására törekedtünk, és azokra a célkitűzésekre és tevékenységekre összpontosítottunk, amelyeket a tagállamok egymagukban nem képesek hatékonyan teljesíteni. Az uniós szintű beavatkozás erősíti a kutatás és innováció átfogó keretét, és összehangolja a tagállamok erőfeszítéseit a kutatás terén, ezáltal elkerüli az ismétlődéseket, fenntartja a kritikus tömeget a kulcsterületeken, és biztosítja a közfinanszírozás optimális módon történő felhasználását. Ugyancsak az uniós szintű beavatkozás biztosítja, hogy a legjobb javaslatokat kontinensszintű verseny során válasszák ki, ezáltal növeli a kiválóság mértékét és jobb láthatóságot biztosít a vezető kutatások és innováció számára. Emellett az uniós szint a legalkalmasabb arra, hogy támogassa a nemzeteken átívelő mobilitást, támogatva ezáltal a kutatók képzésének és szakmai fejlődésének javítását. Az uniós szintű programok alkalmasabbak a magas kockázatok és a hosszú távú kutatás-fejlesztés felvállalására, ezáltal osztoznak a kockázatokban, olyan kiterjedt alkalmazási kört és méretgazdaságosságot hozva létre, amelyeket más módokon nem lehetne megvalósítani. Az uniós szintű beavatkozás ösztönzi a további állami és magánberuházásokat a kutatás és az innováció területén, hozzájárul a tudás, a kutatók és a technológia szabad áramlását lehetővé tevő európai kutatási térség létrehozásához, valamint felgyorsítja az innovatív megoldások kereskedelmi hasznosítását és elterjedését az egységes piac teljes egészében. Uniós szintű programok szükségesek a szakpolitika formálásának és szakpolitikák sora által kitűzött célkitűzések támogatásához is. A teljes indoklást a javaslatot kísérő hatásvizsgálatok mutatják be. 4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK Az összes javaslat költségvetése aktuális árakon készült. Az ehhez a javaslathoz csatolt pénzügyi kimutatás meghatározza a költségvetési, adminisztratív és emberi erőforrásokat érintő vonatkozásokat. A Bizottság – a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló 58/2003/EK tanácsi rendelet értelmében - a költség-haszon elemzés alapján a „Horizont 2020” keretprogram végrehajtásához felhasználhatja a meglevő végrehajtó ügynökségeket. 2011/0402 (CNS) XXX Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 182. cikke (4) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogszabálytervezet nemzeti parlamentekhez való eljuttatását követően, tekintettel az Európai Parlament véleményére[2], tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[3], tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére[4], különleges jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) A Szerződés 182. cikke (3) bekezdésének megfelelően a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramról (2014–2020) szóló, …-i []/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet[5] olyan egyedi program révén kell végrehajtani, amely meghatározza a végrehajtás részletes szabályait, rögzíti annak időtartamát és rendelkezik a szükségesnek ítélt eszközökről. (2) A „Horizont 2020” keretprogram három prioritást szolgál: a kiváló tudomány létrehozását („Kiváló tudomány”), az ipari vezető szerep kivívását („Ipari vezető szerep”) és a társadalmi kihívások kezelését (Társadalmi kihívások”). E prioritásokat a Közös Kutatóközpont (JRC) közvetett cselekvéseiről szóló három részből és a közvetlen cselekvéseiről szóló egy részből álló egyedi program révén kell végrehajtani. (3) Noha a „Horizont 2020” keretprogram határozza meg e keretprogram általános célkitűzését és az elvégzendő tevékenységeket, a prioritásokat, illetőleg a különös célkitűzések fő vonalait, valamint az elvégzendő tevékenységeket, az egyedi programnak kell meghatároznia a különös célkitűzéseket és az egyes részeket jellemző tevékenységek fő irányvonalait. A „Horizont 2020” keretprogramban meghatározott végrehajtási rendelkezések erre az egyedi programra is vonatkoznak, beleértve az etikai elvekre vonatkozó rendelkezéseket is. (4) Mindegyik résznek ki kell egészítenie az egyedi program többi részét, és mindegyik részt az egyedi program többi részével összhangban kell végrehajtani. (5) Európa hosszú távú versenyképességének és jólétének garantálásához égető szükség van az Unió tudományos bázisa kiválóságának megerősítésére és kibővítésére, és a világszínvonalú kutatás és tehetség rendelkezésre állásának biztosítására. A „Kiváló tudomány” című I. résznek támogatnia kell az Európai Kutatási Tanács tevékenységeit a felderítő kutatások, jövőbeni és feltörekvő technológiák, a Marie Curie-cselekvések és az európai kutatási infrastruktúrák terén. E tevékenységeknek célul kell kitűzniük a kompetencia hosszú távú fejlesztését a tudomány, a rendszerek és a kutatók következő generációjára összpontosítva, és támogatást biztosítva a feltörekvő tehetségek számára az EU teljes területén és a társult országokban. A kiváló tudomány támogatását szolgáló uniós tevékenységeknek elő kell segíteniük az Európai Kutatási konszolidációját, valamint az Unió tudományos rendszerét globálisan versenyképessé és vonzóvá kell tenniük. (6) A „Kiváló tudomány” című I. rész keretében végrehajtott kutatási tevékenységeket a tudományos igényeknek és lehetőségeknek megfelelően kell meghatározni, előzetesen meghatározott tematikus prioritások nélkül. A kutatási programot a tudományos közösséggel szoros együttműködésben kell kidolgozni. A kutatást a kiválóság mértéke alapján kell finanszírozni. (7) Az e határozattal létrehozott Európai Kutatási Tanácsnak kell felváltania a 2007/134/EK[6] bizottsági határozattal létrehozott Európai Kutatási Tanácsot és annak jogutódjának kell lennie. E testületnek a tudományos kiválóság, az autonómia, a hatékonyság és az átláthatóság elfogadott alapelveinek megfelelően kell működnie. (8) Az Unió ipari vezető szerepének megtartása és kiterjesztése érdekében égető szükség van a magánszféra kutatás-fejlesztési és innovációs beruházásainak ösztönzésére, a kutatás és innováció üzletvezérelt programmal történő előmozdítására, és a jövő vállalkozásainak alapját adó új technológiák fejlesztésének felgyorsítására. Az „Ipari vezető szerep” című II. résznek támogatnia kell a kulcsfontosságú alaptechnológiák és más ipari technológiák terén folyó kiváló kutatásba és innovációba történő beruházásokat, meg kell könnyítenie az innovatív vállalatok és projektek kockázati finanszírozáshoz való hozzáférését, és a kis- és középvállalkozásoknak egész Unióra kiterjedő támogatást kell nyújtania. (9) A megosztott uniós hatáskörbe tartozó űrkutatást és innovációt az „Ipari vezető szerep” című II. rész – a tudományos, gazdasági és társadalmi hatások legmagasabb fokú kiaknázása, valamint a hatékony és költséghatékony végrehajtás biztosítása érdekében – egységes elemeként kell beépíteni. (10) Az Európai 2020 stratégiában[7] azonosított fő társadalmi kihívások megoldása jelentős beruházásokat igényel a kutatás és innováció terén, a szükséges léptékű és hatókörű, új és áttörő jelentőségű megoldások kifejlesztése és alkalmazása érdekében. Ezek a kihívások egyben jelentős gazdasági lehetőségeket is kínálnak az innovatív vállalatok számára, és ezáltal hozzájárulnak az uniós versenyképességhez és foglalkoztatáshoz. (11) A „Társadalmi kihívások” című III. résznek – a kiváló kutatási és innovációs tevékenységek támogatása révén – növelnie kell a kutatás és fejlesztés hatásosságát a kulcsfontosságú társadalmi kihívásokra való reagálásban. E tevékenységeket a kihívásokból kiinduló olyan megközelítés alkalmazásával kell végrehajtani, mely egyesíti a különféle területek erőforrásait, technológiáit és tudományágait. A társadalmi kihívások és humánkutatások e kihívások megoldásának fontos részét alkotják. E tevékenységeknek a teljes kutatási és innovációs palettát le kell fedniük, hangsúlyt fektetve az innováció kísérő tevékenységeire, mint amilyen a kísérleti kutatás, a demonstráció, tesztelési környezet kialakítása, valamint a közbeszerzés, a jogalkotás előtti kutatás és szabványosítás támogatása, illetőleg az innovációk piaci elterjesztése. A tevékenységeknek uniós szinten közvetlenül kell támogatniuk a megfelelő ágazati szakpolitikai kompetenciákat. Mindegyik kihívásnak hozzá kell járulnia a fenntartható fejlődés átfogó célkitűzéséhez. (12) A „Horizont 2020” keretprogram szerves részeként a Közös Kutatóközpontnak (JRC) továbbra is független, felhasználóközpontú tudományos és technikai támogatást kell nyújtania az uniós politikák megfogalmazásához, kialakításához, végrehajtásához és nyomon követéséhez. A Közös Kutatóközpontnak küldetése beteljesítéséhez a legkiválóbb kutatási minőséget kell nyújtania. Miközben a közvetlen cselekvéseket küldetésével összhangban végrehajtja, a Közös Kutatóközpontnak kiemelt hangsúlyt kell fektetnie azokra a területekre, amelyek kulcsfontosságúak az EU számára; ezek az intelligens, inkluzív és fenntartható fejlődés, a biztonság, a polgári felelősség és a „globális Európa”. (13) A Közös Kutatóközpont közvetlen cselekvéseit rugalmas, hatékony és átlátható módon kell megvalósítani, figyelembe véve a Közös Kutatóközpont felhasználói és uniós politikájának idevágó szükségleteit, valamint tiszteletben tartva az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkozó célkitűzést. A kutatási cselekvéseket adott esetben ezekhez a szükségletekhez és a tudományos és technológiai fejlesztésekhez kell igazítani, és törekedni kell a tudományos kiválóság elérésére. (14) A Közös Kutatóközpontnak további erőforrásokat kell létrehoznia versenyképes tevékenységek révén, ideértve a „Horizont 2020” keretprogram közvetett cselekvéseiben való részvételt, a harmadik országgal közösen folytatott munkát és kisebb mértékben a szellemi tulajdon kihasználását. (15) Az egyedi program kiegészíti a tagállamokban végzett tevékenységeket és más, a Europe 2020 stratégia megvalósítására irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükséges uniós fellépéseket, ezen belül különösen a kohézió, a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés, az oktatás és szakképzés, az ipar, a közegészségügy, a fogyasztóvédelem, a foglalkoztatás és szociális politika, az energiaügy, a közlekedés, a környezetvédelem. éghajlatváltozással kapcsolatos fellépés, biztonság, tengeri és halászati ügyek, fejlesztési együttműködés, valamint bővítés és szomszédsági politika területére vonatkozókat. (16) Annak biztosítása érdekében, hogy a „Horizont 2020” keretprogram megfelelően tükrözze a csúcstechnológiát, és hogy a pénzügyi eszközök alkalmazásának különös feltételei tükrözzék a piaci feltételeket, az egyedi program különös célkitűzéseihez igazodó eredményességi mutatóknak és a pénzügyi eszközök alkalmazására irányadó feltételeknek a kiigazítása vagy további kimunkálása tekintetében a Bizottságnak – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban – bizonyos kérdésekben felhatalmazást kell adni jogalkotási aktusok elfogadására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat végezzen, szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell a kapcsolódó dokumentumoknak a Tanács részére kellő időben történő és megfelelő átadását. (17) Annak érdekében, hogy az egyedi program végrehajtásának egységes feltételeit biztosítsák, a Bizottságra végrehajtási hatáskört kell ruházni, hogy munkaprogramokat fogadhasson el az egyedi program végrehajtására. (18) Az I., a II. és a III. részre vonatkozó munkaprogramokhoz kapcsolódó végrehajtási hatásköröket – az Európai Kutatási Tanács intézkedéseivel kapcsolatos fellépések kivételével, amennyiben a Bizottság nem tér el az Tudományos Tanács álláspontjától – a Bizottság végrehajtási hatáskörének gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[8] megfelelően kell gyakorolni. (19) A Közös Kutatási Központ átszervezéséről szóló, 1996. április 10-i 96/282/Euratom határozattal[9] létrehozott Közös Kutatóközpont Igazgatótanácsával konzultáció folyik a Közös Kutatóközpont közvetlen cselekvéseiről szóló egyedi program tudományos és technológiai tartalmát illetően. (20) A jogbiztonság és egyértelműség érdekében hatályon kívül kell helyezni az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló „Együttműködés” egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/971/EK tanácsi határozatot[10], az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Ötletek egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/972/EK tanácsi határozatot[11], az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Emberek egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/973/EK tanácsi határozatot[12], az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2013) végrehajtására irányuló Kapacitások egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/974/EK tanácsi határozatot[13], valamint az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának a keretében a Közös Kutatóközpont által közvetlen cselekvések révén végrehajtandó egyedi programról (2007–2013) szóló, 2006. december 19-i 2006/975/EK tanácsi határozatot[14], ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: I. CÍM LÉTREHOZÁS 1. cikk Tárgykör Ez a határozat létrehozza a(z) XX/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet végrehajtó[15] egyedi programot, és meghatározza az említett rendelet 1. cikkében lefektetett kutatási és innováció támogatáshoz nyújtott uniós támogatás különös célkitűzéseit, illetve a végrehajtási szabályokat. 2. cikk Az egyedi program létrehozása (1) A „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot végrehajtó egyedi program (2014-2020) (a továbbiakban: az egyedi program) a 2014. január 1-től 2020. december 31-ig tartó időszakra létrejön. (2) A(z) XX/2012/EU [„Horizont 2020” keretprogram] rendelet 5. cikkének (2) bekezdésével és 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban az egyedi program az alábbi részekből áll: a) I. rész: „Kiváló tudomány”; b) II. rész: „Ipari vezető szerep”; c) III. rész: „Társadalmi kihívások”; d) IV. rész: „A Közös Kutatóközpont nem nukleáris tevékenységei” 3. cikk Különös célkitűzések (1) Az egyedi program „Kiváló tudomány” című I. része – a(z) XX/2012/EU [„Horizont 2020” keretprogram] rendelet 5. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott „Kiváló tudomány” prioritással összhangban – a következő konkrét célkitűzésekkel erősíti meg az európai kutatás kiválóságát: a) a felderítő kutatás megerősítése az Európai Kutatási Tanács tevékenységén keresztül; b) a kutatás erősítése a jövőbeni és feltörekvő technológiák területén; c) A Skłodowska-Curie-cselekvések (a továbbiakban: Marie Curie-cselekvések) a készségfejlesztés, a képzés és a pályafutás-fejlesztés területén; d) európai kutatási infrastruktúra, ideértve az elektronikus infrastruktúrát. Ezen különös célkitűzések tekintetében a cselekvések tágabb irányvonalait az I. melléklet tartalmazza. (2) Az „Ipari vezető szerep” című II. rész – a(z) XX/2012/EU [„Horizont 2020” keretprogram] rendelet 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott „Ipari vezető szerep” prioritással összhangban – a következő különös célkitűzésekkel erősíti meg az ipari vezető szerepet és a versenyképességet: a) Európa ipari vezető szerepének fellendítése a kutatás, technológiai fejlesztés, demonstráció és innováció révén a következő alap- és ipari technológiák területén: i. információs és kommunikációs technológiák; ii. nanotechnológiák; iii. fejlett anyagok; iv. biotechnológia; v. korszerű gyártás és feldolgozás; vi. világűr; b) a kockázatfinanszírozáshoz jutás lehetőségének bővítése a kutatásba és innovációba való beruházás érdekében; c) a kis- és középvállalkozások körében az innováció fokozása. Ezen különös célkitűzések tekintetében a cselekvések tágabb irányvonalait az I. melléklet II. része tartalmazza. A pénzügyi eszközöknek a b) pont szerinti különös célkitűzés keretében történő alkalmazására külön feltételek vonatkoznak. E feltételeket az I. melléklet II. részének 2. pontja tartalmazza. A Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a 10. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azzal a céllal, hogy az említett különös feltételeket kiigazítsa abban az esetben, ha a gazdasági piaci feltételek úgy kívánjak, vagy a versenyképességi és innovációs program hitelgarancia-rendszere és a hetedik keretprogram kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmusának kockázatmegosztó eszköze által elért eredményeknek megfelelően. (3) A „Társadalmi kihívások” című III. rész a(z) XX/2012/EU [„Horizont 2020” keretprogram] rendelet 5. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott „Társadalmi kihívások” prioritáshoz a következő különös célkitűzésekhez az alábbi különös célkitűzéseket követő kutatással, technológiai fejlesztéssel, demonstrációval és innovációval járul hozzá: a) az élethosszig tartó egészség és a jólét javítása; b) megfelelő tartalékok biztosítása biztonságos és jó minőségű élelmiszerekből és más, bioalapú termékekből a produktív és erőforrás-hatékony elsődleges termelési rendszerek fejlesztése révén, ami ösztönözni fogja az ezekhez kapcsolódó ökoszisztéma-szolgáltatásokat, és emellett a versenyképes és alacsony szén-dioxid-kibocsátású ellátási láncokat is; c) megbízható, fenntartható és versenyképes energiarendszerre való áttérés a növekvő erőforráshiány, a növekvő energiaigény és az éghajlatváltozás kihívásaival szembesülve; d) erőforrás-hatékony, környezetbarát, biztonságos és fennakadás nélküli európai közlekedési rendszer megvalósítása a polgárok, a gazdaság és a társadalom hasznára; e) az erőforrás-hatékony és az éghajlatváltozásnak ellenálló gazdaság, valamint a fenntartható nyersanyag-ellátás megvalósítása annak érdekében, hogy teljesíteni lehessen a Föld növekvő népességének igényeit bolygónk természetes erőforrásainak fenntartható korlátain belül; f) az inkluzív, innovatív és biztonságos európai társadalmak elősegítése a példa nélküli változások és növekvő kölcsönös globális függőség összefüggésében. E különös célkitűzések tekintetében a tevékenységeket nagy vonalakban az I. melléklet III. része ismerteti. (4) „A Közös Kutatóközpont nem nukleáris közvetlen cselekvései” című IV. rész hozzájárul a(z) XX/2012/EU [„Horizont 2020” keretprogram] rendelet 5. cikke (2) bekezdésében meghatározott valamennyi prioritáshoz azzal a konkrét célkitűzéssel, hogy ügyfélre szabott tudományos és technikai támogatást nyújt az Unió szakpolitikáihoz. A szóban forgó különös célkitűzést az I. melléklet IV. része tartalmazza. (5) Az egyedi programot értékelni kell az eredményességi mutatókhoz mért eredmények és hatás vonatkozásában, beleértve a befolyásos szakfolyóiratokban közzétett publikációkat, a kutatók mozgását, a kutatási infrastruktúra hozzáférhetőségét, az adósság- és kockázatitőke-finanszírozás útján mozgósított beruházásokat, az adott vállalkozás vagy piac esetében újnak számító innovációkat bevezető kkv-ket, a szakpolitikai dokumentumokban a vonatkozó kutatási tevékenységekre tett utalásokat, valamint a szakpolitikákra tett különös hatások eseteit is. Az e cikk (1)–(4) bekezdésében meghatározott különös célkitűzéseknek megfelelő eredményességi mutatókról további részleteket a II. melléklet tartalmaz. A Bizottság – e mutatók új fejleményekre tekintettel történő kiigazítása és további részletezése céljából – hatáskört kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok 10. cikkel összhangban történő elfogadására. 4. cikk Költségvetés (1) A(z) XX/2012/EU [„Horizont 2020” keretprogram] rendelet 6. cikkének (1) bekezdése szerint az egyedi program végrehajtásának költségvetése 86 198 millió EUR. (2) Az 1. cikkben említett összeget az e határozat 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott négy rész között a(z) XX/2012/EU [„Horizont 2020” keretprogram] rendelet 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban kell felosztani. Az e határozat 3. cikkében meghatározott különös célkitűzések indikatív költségvetési bontását és a Közös Kutatóközpont cselekvéseihez való hozzájárulás teljes maximális összegét a(z) XX/2012/EU [„Horizont 2020” keretprogram] rendelet II. melléklete határozza meg. (3) A Bizottság igazgatási kiadásai a(z) XX/2012/EU [„Horizont 2020” keretprogram] rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében az egyedi program I., II. és III. részeire meghatározott összegnek legfeljebb 6%-a lehet. (4) Szükség esetén – a 2020. december 31-ig le nem záruló cselekvésekkel kapcsolatos igazgatási feladatok ellátása céljából – a technikai és igazgatási segítségnyújtáshoz kapcsolódó kiadások fedezésére előirányzatok vehetők fel a 2020 utáni költségvetésbe. II. CÍM VÉGREHAJTÁS 5. cikk Munkaprogramok (1) Az egyedi program végrehajtása munkaprogramok útján történik. (2) A Bizottság közös vagy elkülönített munkaprogramot fogad el az egyedi program 2. cikk (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett I, II. és III. részének végrehajtására, az „Európa tudományos alapjainak megerősítése a felderítő kutatásban” különös célkitűzés szerinti cselekvések végrehajtása kivételével. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 9. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell megalkotni. (3) Az „Európa tudományos alapjainak megerősítése a felderítő kutatásban” különös célkitűzés szerinti cselekvéseknek az Európai Kutatási Tanács Tudományos Tanácsa által a 7. cikk (2) bekezdésének b) pontja alapján megállapított végrehajtási munkaprogramját a Bizottság fogadja el, végrehajtási aktus útján. A Bizottság kizárólag akkor térhet el a Tudományos Tanács által megállapított munkaprogramtól, ha úgy ítéli meg, hogy az nem felel meg e határozat rendelkezéseinek. Ebben az esetben a Bizottság a 9. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően végrehajtási aktus révén fogadja el a munkaprogramot, az intézkedések alapos indokolása mellett. (4) A Bizottság az egyedi program IV. része tekintetében végrehajtási aktus útján külön többéves munkaprogramot fogad el a Közös Kutatóközpont 2. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett nem nukleáris közvetlen cselekvései tekintetében. A munkaprogram figyelembe veszi a Közös Kutatóközpontnak a 96/282/Euratom határozatban említett kormányzótanácsa által adott véleményt. (5) A munkaprogramok figyelembe veszik a tudomány, a technológia és az innováció állapotát nemzeti, uniós és nemzetközi szinten, valamint a releváns szakpolitikai, piaci és társadalmi fejleményeket. A munkaprogramok információt tartalmaznak a tagállamok által végrehajtott kutatási és innovációs cselekvések koordinációjáról, olyan területeken is, ahol közös programozási kezdeményezések vannak. A munkaprogramok szükség szerint frissítendők. (6) Az egyedi program 2. cikk (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett I., II. és III. részének végrehajtására szóló munkaprogramok meghatározzák az elérni kívánt célkitűzéseket, az elvárt eredményeket, a végrehajtás módszerét és a munkaprogram teljes összegét, beleértve – adott esetben – az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kiadások összegére vonatkozó indikatív adatokat is. Tartalmazzák a finanszírozandó tevékenységek leírását, az egyes cselekvésekre felhasználható összeget, végrehajtásuk indikatív menetrendjét, valamint a többéves megközelítést és a végrehajtás következő éveire vonatkozó stratégiai irányvonalakat. Részüket képezik a támogatási prioritások, az alapvető értékelési szempontokat és a társfinanszírozás legmagasabb mértékét. A munkaprogramok lehetővé teszik az olyan, alulról felfelé építkező megközelítéseket, amelyek innovatív módon próbálják elérni a célkitűzéseket. A munkaprogramok ezen túlmenően külön szakaszban foglalkoznak a(z) XX/2012/EU [„Horizont 2020” keretprogram] rendelet 13. cikkében említett – egy prioritáson belül, illetőleg két vagy több prioritásban – több területet érintő cselekvések meghatározásával. Ezeket a cselekvéseket integráltan kell végrehajtani. 6. cikk Az Európai Kutatási Tanács (1) A Bizottság létrehozza az Európai Kutatási Tanácsot (a továbbiakban: EKT), mely a „Kiváló tudomány” című I. rész szerinti, az „Európa tudományos alapjainak megerősítése a felderítő kutatásban” különös célkitűzéséhez kapcsolódó cselekvések végrehajtásának eszköze. Az Európai Kutatási Tanács a 2007/134/EK határozattal létrehozott Európai Kutatási Tanács jogutódja. (2) Az Európai Kutatási Tanács a 7. cikkben előírt független Tudományos Tanácsból és a 8. cikkben előírt célzott végrehajtó struktúrából áll (3) Az EKT elnökkel rendelkezik, akit a rangidős és nemzetközi elismerésnek örvendő tudósok közül választanak ki Az elnököt – a célzott keresőbizottság közreműködésével lebonyolított felvételi eljárás nyomán – a Bizottság nevezi ki négyéves időtartamra szóló, egy ízben megújítható megbízatással. A felvételi eljárást és a kiválasztott jelöltet a Tudományos Tanácsnak jóvá kell hagynia Az elnök betölti a Tudományos Tanács elnöki tisztségét, biztosítja irányítását és a célzott végrehajtási struktúrával való kapcsolattartását, továbbá a tudomány világában képviseli azt. (4) Az Európai Kutatási Tanácsnak a tudományos kiválóság, az autonómia, a hatékonyság, az átláthatóság és az elszámoltathatóság elvei alapján kell működnie. Biztosítania kell az Európai Kutatási Tanács 2006/972/EK tanácsi határozat értelmében végzett cselekvéseinek folytonosságát. (5) Az Európai Kutatási Tanács tevékenységei támogatják az európai szinten egymással versenyben álló, különálló, nemzeti vagy transznacionális kutatócsoportok által bármely területen végzett kutatásokat. Az Európai Kutatási Tanács felderítő kutatási támogatásait egyedül a kitűnőség kritériuma alapján ítélik oda. (6) A Bizottság garantálja az Európai Kutatási Tanács autonómiáját és integritását és biztosítja az arra bízott feladatok megfelelő végrehajtását. A Bizottság biztosítja, hogy az Európai Kutatási Tanács cselekvéseinek végrehajtása az e cikk (4) bekezdésében meghatározott elvek alapján, valamint a Tudományos Tanács 7. cikk (2) bekezdésében említett általános stratégiája szerint történjen. 7. cikk Tudományos Tanács (1) A Tudományos Tanács a legnagyobb szakmai megbecsülésnek örvendő és megfelelő szakértelemmel rendelkező, a kutatási területek sokféleségét biztosító tudósokból, mérnökökből és kutatókból áll, akik saját minőségükben, külső érdekektől függetlenül járnak el. A Tudományos Tanács tagjait a Bizottság nevezi ki a tudományos tanáccsal egyetértésben lefolytatott független és átlátható kiválasztási eljárás eredményeképpen, amelynek része a tudományos közösséggel való konzultáció és az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak tett jelentés. A tagok megbízatása négyéves időszakra szól, amely egyszer megújítható a Tudományos Tanács munkájának folytonosságát biztosító, váltakozó rendszer alapján. (2) A Tudományos Tanács: a) megállapítja az Európai Kutatási Tanács általános stratégiáját; b) megállapítja az Európai Kutatási Tanács tevékenységeinek végrehajtási munkaprogramját; c) megállapítja a szakmai értékelés és a pályázati elbírálás módszereit és eljárásait, amelyek alapján a finanszírozandó pályázatokat kiválasztják; d) állást foglal minden olyan ügyben, amely tudományos szempontból bővítheti az Európai Kutatási Tanács eredményeit és befolyását, valamint javíthatja a végzett kutatások minőségét; e) magatartási kódexet állapít meg, amely többek között az összeférhetetlenség megelőzésében ad eligazítást. A Bizottság a Tudományos Tanács által az első albekezdés a), b), c), d) és e) pontja alapján kialakított állásfoglalásaitól csak abban az esetben tér el, ha úgy véli, hogy azok sértik e határozat rendelkezéseit. Ez utóbbi esetben a Bizottság intézkedéseket hoz az egyedi program végrehajtása és célkitűzései teljesítése folytonosságának fenntartása érdekében, megjelölve és kellően megindokolva a Tudományos Tanács állásfoglalásától való eltéréseket. (3) A Tudományos Tanács az I. melléklet I. részének 1.1. pontja szerinti megbízatással összhangban jár el. (4) A Tudományos Tanács kizárólag az egyedi programnak az „Európa tudományos alapjainak megerősítése a felderítő kutatásban” különös célkitűzéshez kapcsolódó részében kijelölt célkitűzések elérése érdekében, a 6. cikk (4) bekezdése szerinti alapelvek szerint jár el. A Tudományos Tanács feddhetetlenül és tisztességesen jár el, és munkáját hatékonyan, a lehető legátláthatóbb módon végzi. 8. cikk Célzott végrehajtó struktúra (1) A célzott végrehajtó struktúra felel az igazgatási végrehajtásért és a program teljesítéséért – az I. melléklet I. részének 1.2. pontjában leírtaknak megfelelően –, és támogatja a Tudományos Tanácsot valamennyi feladatának ellátásában. (2) A Bizottság biztosítja, hogy a célzott végrehajtó struktúra szigorúan, hatékonyan, de a szükséges rugalmassággal, kizárólag az Európai Kutatási Tanács célkitűzései és követelményei alapján működjön. III. CÍM ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 9. cikk Bizottsági eljárás (1) A Bizottságot egy bizottság segíti. E bizottság a 182/2011/EU rendelet[16] szerinti bizottság. (2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. (3) Amikor a (2) bekezdésben említett bizottság szakvéleményét írásbeli eljárás keretében kell megkérni, az írásbeli eljárást eredmény nélkül lezárják, amennyiben a szakvélemény benyújtásához rendelkezésre álló határidőn belül a bizottság elnöke így dönt, vagy a bizottsági tagok többsége ezt kéri. 10. cikk A felhatalmazás gyakorlása (1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek szerint felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. (2) A Bizottság e határozat hatálybalépésétől kezdődően határozatlan időre szóló felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.. (3) A Tanács bármikor visszavonhatja a felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. (4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul értesíti arról a Tanácsot. (5) A felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a Tanács jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül nem emelt ellene kifogást, vagy ha a Tanács az említett időtartam leteltét megelőzően arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. A Tanács kezdeményezésére ezen időtartam egy hónappal meghosszabbodik. (6) Az Európai Parlamentet tájékoztatni kell a Bizottság által elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásáról, az azok ellen emelt kifogásokról, illetve a felhatalmazásnak a Tanács általi visszavonásáról. 11. cikk Hatályon kívül helyező és átmeneti rendelkezések (1) A 2006/971/EK, a 2006/972/EK, a 2006/973/EGK, a 2006/974/EK és a 2006/975/EK határozat 2014. január 1-jén hatályát veszti. (2) Mindazonáltal az (1) bekezdésben említett határozatok alapján elindított cselekvéseket és az ezekhez kapcsolódó pénzügyi kötelezettségeket és folyamatban levő cselekvéseket befejezésükig e határozatok szabályozzák. Az (1) bekezdésben említett határozatokkal létrehozott bizottságok be nem fejezett munkáját szükség szerint az e határozat 9. cikkében említett bizottság veszi át. (3) Az egyedi programnak juttatott pénzügyi források technikai és adminisztratív segítségnyújtásra is fordíthatók az egyedi program és a 2006/971/EK, a 2006/972/EK, a 2006/973/EGK, a 2006/974/EK és a 2006/975/EK határozatban részletezett intézkedések közötti átmenet biztosítása érdekében. 12. cikk Hatálybalépés Ez a Határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. 13. cikk Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. Kelt Brüsszelben, a Tanács részéről az elnök I. MELLÉKLET A tevékenység nagy vonalakban A közvetett cselekvések közös elemei 1. Programozás 1.1. Általános szempontok A(z) XX/2012/EU rendelet („Horizont 2020” keretprogram) egy sor elvet határoz meg a programozáson alapuló megközelítés támogatásához, melynek révén a tevékenységek stratégiai és integrált módon hozzájárulnak célkitűzéseihez, valamint Unió-szerte a többi kapcsolódó szakpolitikával és programmal való, erős kiegészítő jelleg biztosítása érdekében. A „Horizont 2020” keretprogram közvetett cselekvéseit a költségvetési rendeletben meghatározott finanszírozási formákon, különösen támogatásokon, pénzdíjakon, beszerzéseken és pénzügyi eszközökön keresztül hajtják végre. Minden finanszírozási forma rugalmasan használható a „Horizont 2020” keretprogram minden általános és különös célkitűzésében, felhasználásukat az adott konkrét célkitűzés igényei és sajátosságai alapján kell meghatározni. Különös figyelmet fog kapni az innováció széles körű értelmezésének biztosítása, amely nem csupán új termékek és szolgáltatások tudományos és technikai áttörések alapján való kifejlesztésére korlátozódik, hanem olyan szempontokat is magában foglal, mint a létező technológiák újfajta alkalmazása, a folyamatos javítás, valamint a nem technológiai és a szociális innováció. Csak az innováció holisztikus megközelítése tud egyszerre társadalmi problémákat orvosolni és versenyképes vállalkozások és iparágak forrásává válni. Különösen a társadalmi kihívások és az alap- és ipari technológiák esetében kapnak különös hangsúlyt a végfelhasználóhoz és a piachoz közel működő kisegítő tevékenységek, mint például a demonstráció, a prototípus-készítés vagy a koncepciótervek validálása. Ez adott esetben a szociális innovációt, valamint a keresleti oldali megközelítéseket – például az előzetes szabványosítást, a kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzést és az innovatív megoldások beszerzését, a szabványosítást – és más felhasználó-központú intézkedéseket támogató tevékenységeket is magában foglalja, hogy felgyorsítsa az innovatív termékek és szolgáltatások piacra bocsátását és terjesztését. Ezen túlmenően minden problémában és technológiában megfelelő lehetőség nyílik majd az alulról felfelé építkező megközelítéseknek és a nyitott, egyszerű és gyors programoknak, hogy Európa legjobb kutatói, vállalkozói és vállalkozásai lehetőséget kapjanak az általuk választott áttörő megoldások előterjesztésére. A „Horizont 2020” keretprogram megvalósítása során történő részletes prioritásmeghatározás magában foglalja a kutatás programozásának a szakpolitika kialakításával szorosan összehangolt, ugyanakkor a hagyományos ágazati politikák határain átlépő irányítási módok használatával történő stratégiai megközelítését. Ez szilárd tényeken, elemzésen és előrejelzésen alapul majd, és az előrehaladást megbízható eredményességi mutatók fogják jelezni. A kormányzás és programozás e több területet érintő megközelítése lehetővé teszi majd a „Horizont 2020” keretprogram minden különös célkitűzése közötti hatékony koordinációt és lehetővé fogja tenni a több célkitűzésre kiterjedő kihívásokra – ilyen például a fenntarthatóság, az éghajlatváltozás, vagy a tengeri tudományok és technológiák – való válaszadást. A prioritások meghatározása egyúttal széleskörű információn és tanácsadáson alapul majd. Adott esetben részt vesznek benne olyan független szakértői csoportok, amelyeket kifejezetten a „Horizont 2020” keretprogram vagy annak bármelyik konkrét célkitűzése végrehajtására vonatkozó tanácsadásra hoztak létre. Ezeknek a szakértői csoportoknak megfelelő szakértelemmel és tudással kell rendelkezniük a lefedett területeken, valamint sokszínű szakmai háttérrel, beleértve az ipar és a civil társadalom részvételét. A prioritások meghatározása ezenkívül figyelembe veheti az európai technológiai platformok stratégiai kutatási menetrendjeit vagy az európai innovációs partnerségektől kapott visszajelzéseket is. Adott esetben a „Horizont 2020” keretprogram révén támogatott, állami szektoron belüli partnerségek és állami-magán partnerségek is hozzájárulnak a prioritásmeghatározás folyamatához és végrehajtáshoz a „Horizont 2020” keretprogram határozatban meghatározott rendelkezésekkel összhangban. A megfelelő módszertan – pl. konszenzuskereső konferenciák, részvételen alapuló technológiai értékelés vagy a kutatási és innovációs folyamatokban való közvetlen részvétel – alapján a végfelhasználókkal, a polgárokkal és a civil társadalmi szervezetekkel való rendszeres érintkezés ugyancsak a prioritásmeghatározási folyamat egyik alapköve lesz. Mivel a „Horizont 2020” keretprogram hét évre szóló program, a gazdasági, társadalmi és szakpolitikai összefüggés, amelyben működni fog, jelentősen megváltozhat még a program futamideje alatt. A „Horizont 2020” keretprogram keretprogramnak képesnek kell lennie alkalmazkodni ezekhez a változásokhoz. Ezért mindegyik különös célkitűzésben benne rejlik majd a lehetőség a lenti leírásokban részletezett tevékenységeken kívüli tevékenységek támogatására, amennyiben ezt a jelentősebb fejleményekre, szakpolitikai igényekre vagy előre nem látható eseményekre való válaszadás megfelelően indokolja. 1.2. Társadalom‑ és bölcsészettudományok A társadalomtudományi és humántudományi kutatást teljes körűen integrálni fogják a „Horizont 2020” keretprogram általános célkitűzéseinek mindegyikébe. Ez bőséges lehetőséget ad majd az ilyen irányú kutatás támogatására az Európai Kutatási Tanácson, a Marie Curie-cselekvéseken vagy a „Kutatási infrastruktúra” különös célkitűzésen keresztül. A társadalomtudományokat és a humántudományokat továbbá általánosan érvényre kell juttatni az egyes társadalmi problémák megoldásához szükséges tevékenységek alapvető elemeként, azok hatásának elmélyítésében. Ide tartozik például az egészséget meghatározó tényezők megértése és az egészségügyi ellátórendszerek hatékonyságának optimalizálása, a vidéki térségeket előmozdító és a tájékozott fogyasztói döntések elősegítő szakpolitikák támogatása, megbízható döntéshozatal az energiapolitikában és a fogyasztóbarát európai elektromos hálózat biztosításában, a tényalapú közlekedési szakpolitika és előretekintés támogatása, az éghajlatváltozás-mérséklési és alkalmazkodási stratégiák, az erőforrás-hatékonysági kezdeményezések és a zöld és fenntartható gazdaság irányában tett intézkedések támogatása. Ezen kívül az „Inkluzív, innovatív és biztonságos társadalmak” különös célkitűzés támogatni fogja a társadalomtudományi és humántudományi kutatást a horizontális jellegű kérdésekben, mint például az ésszerű és fenntartható növekedés biztosítása, az európai társadalmakban végbemenő társadalmi átalakulások, a szociális innováció, az állami szektor innovációja vagy Európa, mint globális szereplő helyzete. 1.3. Kis- és középvállalkozások (kkv-k) A „Horizont 2020” keretprogram integrált módon ösztönözni és támogatni fogja a kkv-kat valamennyi különös célkitűzést érintően. A „Horizont 2020” keretprogram 18. cikke alapján az „Innováció a kis- és középvállalkozásoknál” különös célkitűzésben (célzott kkv-támogató eszköz) meghatározott célzott intézkedések alkalmazandók a „Vezető szerep az alap- és ipari technológiák területén” különös célkitűzésben és a „Társadalmi kihívások” című III. részben. Az integrált megközelítés eredményeképpen teljes összesített költségvetésüknek várhatóan körülbelül 15%-a jutna a kkv-kra. 1.4. Kockázati tőkéhez jutás A „Horizont 2020” keretprogram két mechanizmussal fogja segíteni a vállalatokat és más típusú szervezeteket a hitelhez, biztosítékokhoz és sajáttőke-finanszírozáshoz jutásban. A hitelmechanizmus hiteleket nyújt a kutatásba és innovációba való beruházáshoz az egyes kedvezményezetteknek, biztosítékokat a kedvezményezetteknek hitelt nyújtó pénzügyi kedvezményezetteknek, hitelek és biztosítékok kombinációját, valamint biztosítékokat és viszontbiztosítékokat a nemzeti és regionális adósságfinanszírozási rendszereknek. A mechanizmuson belül a kkv-kkel foglalkozó rész kifejezetten a kutatás‑ és innovációvezérelt kkv-knek nyújt kölcsönöket a vállalkozások, főként a kis- és középvállalkozások versenyképességét javító program hitelgarancia-rendszere nyújtotta finanszírozás kiegészítéseképpen A sajáttőke-mechanizmus a fejlődés korai szakaszában lévő független vállalkozásoknak biztosít kockázati és mezzanine-tőkét (start-up rész). A mechanizmus révén továbbá – a vállalkozások, főként a kis- és középvállalkozások versenyképességét javító program növekedési sajáttőke-mechanizmusa együttes alkalmazásával – terjeszkedési és növekedési befektetések eszközölhetők, beleértve az esernyőalapokba való befektetést is. Ezek a mechanizmusok központi szerepet fognak betölteni a „Hozzáférés a kockázati tőkéhez” különös célkitűzésben, de azokat adott esetben a „Horizont 2020” keretprogram valamennyi különös célkitűzése vonatkozásában használni lehet. A sajáttőke-mechanizmust és a hitelmechanizmus kkv-kkel foglalkozó részét azon uniós pénzügyi eszközök részeként kell megvalósítani, amelyek a kkv-k kutatási-innovációs tevékenységét és növekedését hitel‑ és kockázatitőke-finanszírozással támogatják, a vállalkozások, főként a kis- és középvállalkozások versenyképességét javító program hitel‑ és kockázatitőke-finanszírozási mechanizmusai együttes alkalmazásával. 1.5. Tájékoztatás és terjesztés Az uniós szinten finanszírozott kutatás és innováció egyik fő többletértéke az a lehetőség, hogy az eredményekről való tájékoztatással és azok terjesztésével az egész kontinensen növelhető a hatásuk. A „Horizont 2020” keretprogram ezért valamennyi különös célkitűzése tekintetében tartalmazni fogja a terjesztési (beleértve a kutatási eredmények nyílt elérhetőségét), tájékoztatási és dialógussal kapcsolatos cselekvések célzott támogatását, különös tekintettel a végfelhasználóknak, a polgároknak, a civil társadalmi szervezeteknek, valamint az ágazati és szakpolitikai döntéshozóknak az eredményekről való tájékoztatására. Ennek érdekében a „Horizont 2020” keretprogram felhasználhat információátviteli hálózatokat. A „Horizont 2020” keretprogram keretében megvalósuló kommunikációs tevékenységek célja továbbá a nyilvánosság a kutatás és az innováció fontosságáról kiadványokon, tudástárakon, adatbázisokon, honlapokon vagy a közösségi média célzott használatán keresztül való tájékoztatása. 2. Nemzetközi együttműködés Számos, a „Horizont 2020” keretprogramban meghatározott különös célkitűzés – különösen az Unió külpolitikájához és a nemzetközi kötelezettségekhez kapcsolódó célkitűzések – hatékony megvalósításához szükséges a harmadik országokból való partnerekkel folytatott nemzetközi együttműködés. Ez a helyzet valamennyi, a „Horizont 2020” keretprogram által megoldandó, globális természetű társadalmi kihívás tekintetében. A nemzetközi együttműködés az alap- és felderítő kutatásban a feltörekvő tudományos és technológiai lehetőségek kamatoztatásának érdekében szintén elengedhetetlen. A kutatók és az innovatív munkaerő nemzetközi mobilitásának elősegítése ezért kulcsfontosságú a globális együttműködés elmélyítésében. A nemzetközi tevékenységek ugyanennyire fontosak az európai ipar versenyképességének növelésében azáltal, hogy elősegítik az új technológiák elsajátítását és cseréjét, például világszerte elismert szabványok és kölcsönös átjárhatósági iránymutatások kifejlesztésével és az európai megoldások Európán kívüli elfogadásának és alkalmazásának elősegítésével. A „Horizont 2020” keretprogramban a nemzetközi együttműködés fókuszában a következő három országcsoporttal való együttműködés áll: 1) iparosodott és feltörekvő országok; 2) bővítéssel érintett és szomszédos országok; és 3) fejlődő országok. A „Horizont 2020” keretprogram szükség esetén regionális és multilaterális szinten is elősegíti az együttműködést. A kutatásban és innovációban folytatott nemzetközi együttműködés az egyik legfontosabb szempont az Unió globális kötelezettségvállalásaiban és fontos szerepet játszik az Unió fejlődő országokkal fenntartott partnerségében, például a millenniumi fejlesztési célok megvalósításában. A „Horizont 2020” keretprogram 21. cikke meghatározza a harmadik országokból származó szervezetek és a nemzetközi szervezetek részvételének általános elveit. Mivel a kutatásnak és az innovációnak komoly hasznára válik a harmadik országok iránti nyitottság, a „Horizont 2020” keretprogram az általános nyitottság elve szerint folytatja működését, miközben ösztönzi a harmadik országbeli programokhoz való, viszonosságon alapuló hozzáférést. Bizonyos területeken azonban óvatos megközelítés ajánlható az európai érdekek védelmében. Ezeken kívül számos célzott cselekvést kell majd végrehajtani a nemzetközi együttműködés közös érdekeken és kölcsönös hasznon alapuló stratégiai megközelítésével, valamint a tagállamok tevékenységeivel való összhang és koordináció elősegítésével. Ennek része lesz egy, a közös ajánlati felhívásokat támogató mechanizmus, valamint a programok harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel való közös finanszírozásának lehetősége. Példák olyan területekre, ahol ilyen nemzetközi stratégiai együttműködés létrehozható: a) az Európai és fejlődő országok közötti partnerség a klinikai vizsgálatokban (EDCTP2) folytatása a HIV, a malária és a tuberkulózis elleni orvosi beavatkozásokkal kapcsolatos klinikai vizsgálatokban; b) támogatás az „Emberi Határok” Tudományos Program (HFSP) elnevezésű nemzetközi kezdeményezéshez való éves előfizetés révén, hogy az Unió nem a G7-ek körébe tartozó tagállamai teljes körűen hasznosíthassák a HSFP nyújtotta finanszírozást; c) a ritka betegségek nemzetközi konzorciuma, néhány uniós tagállam és harmadik ország részvételével. A kezdeményezés célja diagnosztikai tesztek kifejlesztése a legtöbb ritka betegségre és 200 új terápia kifejlesztése a ritka betegségekre 2020-ig; d) a Nemzetközi tudásalapú bioökonómiai fórum és az EU–USA Biotechnológiai Kutatási munkacsoport tevékenységeinek támogatása, illetve együttműködési kapcsolatok a tárgykörhöz tartozó nemzetközi szervezetekkel és kezdeményezésekkel (ilyenek a mezőgazdasági üvegházhatású gázokkal és állategészségüggyel foglalkozó globális kutatási szövetségek); e) Hozzájárulás az olyan multilaterális folyamatokhoz és kezdeményezésekhez, mint például az Éghajlat-változási Kormányközi Testület (IPCC), a Biológiai sokféleséggel és az ökoszisztéma-szolgáltatásokkal kapcsolatos kormányközi platform (IPBES), és a Föld-megfigyelési csoport (GEO); f) Az Unió és két fontos, a világűrt meghódító ország, az Amerikai Egyesült Államok és Oroszország közötti Világűrrel kapcsolatos párbeszéd, rendkívül értékes és alapul szolgál olyan, a világűrben folytatott stratégiai partneri együttműködéseknek, mint a Nemzetközi Űrállomás vagy a világűrbe való fellövések, valamint a világűrrel kapcsolatos korszerű KTF projekteknek. 3. Komplementaritás és több területet érintő cselekvések A „Horizont 2020” keretprogram három fő része határozza meg azt a három célkitűzést, amelyekre a keretprogram épül: a kiváló tudomány létrehozását, az ipari vezető szerep kivívását és a társadalmi kihívások kezelését. Különös figyelmet kap majd az egyes részek közötti megfelelő koordináció biztosítása és a különös célkitűzések közötti szinergiák teljes mértékű kihasználása az Unió magasabb szintű szakpolitikai célkitűzéseire gyakorolt együttes hatásuk maximalizálása érdekében. A „Horizont 2020” keretprogram célkitűzéseinek megvalósításában ezért erős hangsúlyt kapnak a hatékony megoldások, messze meghaladva a pusztán hagyományos tudományos és technológiai területekre és gazdasági ágazatokra épülő megközelítést. A „Horizont 2020” keretprogram elősegíti a „Kiváló tudomány” című I. rész, valamint a társadalmi kihívások és az alap- és ipari technológiák közötti, több területet érintő cselekvéseket, hogy ezek együttesen új tudást, jövőbeni és feltörekvő technológiákat, kutatási infrastruktúrát és kulcskompetenciákat hozzanak létre. A kutatási infrastruktúrákat ugyancsak mozgósítani fogják a szélesebb körű társadalmi felhasználás érdekében, például a közszolgáltatások, a tudomány népszerűsítése, a polgári biztonság és kultúraterén. Ezenkívül a Közös Kutatóközpont közvetlen cselekvéseinek végrehajtása során elvégzendő prioritásmeghatározást és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) tevékenységeit megfelelő módon összehangolják majd a „Horizont 2020” keretprogram más részeivel. Sok esetben az Európa 2020 stratégia és az innovatív Unió célkitűzéseihez való hatékony hozzájárulás olyan megoldások kifejlesztését követeli meg, amelyek interdiszciplináris természetűek, és ezért a „Horizont 2020” keretprogram több különös célkitűzését is érintik. Különös figyelmet kap majd a felelős kutatás és az innováció. Figyelmet kap majd a nem mint több területet érintő kérdés a férfiak és nők közötti egyensúly hiányának orvoslása, valamint a kutatási és innovációs programozás és tartalmak társadalmi nemi dimenziójának integrálása érdekében. A „Horizont 2020” keretprogram különös rendelkezéseket tartalmaz az ilyen, több területet érintő tevékenységek ösztönzésére, többek között a költségvetések hatékony egymáshoz kapcsolásával. Ennek része az a lehetőség is, hogy a társadalmi kihívások és az alap- és ipari technológiák felhasználhassák a biztosított pénzügyi eszközöket és a célzott kkv-eszközöket. A több területet érintő cselekvés létfontosságú lesz továbbá a fontos technológiai áttörések létrehozásához szükséges, a társadalmi kihívások és az alap- és ipari technológiák közötti kölcsönhatás ösztönzésében. Ilyen kölcsönhatások létrehozhatóak például: az e-egészségügy, az intelligens hálózatok, az intelligens közlekedési rendszerek, az éghajlatváltozással kapcsolatos cselekvések központosítása, a nanomedicina, a könnyű járművek fejlett anyagai, vagy a bioalapú ipari folyamatok és termékek kifejlesztése területén. Erős szinergiákat fognak tehát kialakítani a társadalmi kihívások és az általános alap- és ipari technológiák kifejlesztése között. Ezt kifejezetten figyelembe veszik majd a többéves stratégiák kidolgozásában és a különös célkitűzések mindegyikének prioritásmeghatározásában. Szükséges lesz, hogy a különböző nézőpontokat képviselő szereplők teljes mértékben részt vegyenek a végrehajtásban, és sok esetben olyan cselekvésekre lesz szükség, amelyek egyesíteni képesek az érintett alap- és ipari technológiák és társadalmi kihívások által biztosított forrásokat. Különös figyelmet kap a „Horizont 2020” keretprogram által finanszírozott és a más uniós finanszírozási programok által támogatott tevékenységek – mint pl. a Közös Agrárpolitika, a Közös halászati Politika, az EU „Erasmus mindenkinek” elnevezésű új oktatási, képzési, ifjúsági és sport programja vagy az Egészségügy a növekedésért program – koordinálása.. Ennek része a kohéziós politika alapjaihoz való megfelelő illeszkedés, amelyekben a kutatás és az innováció regionális szintű kapacitáskiépítésének támogatása a „kiválóság lépcsőjeként” működhet, a regionális kiválósági központok alapítása hozzásegíthet az európai innovációs rés bezárásához, illetve a nagyléptékű demonstrációs és kísérleti projektek támogatása elősegítheti az európai ipari vezető szerep célkitűzésének megvalósítását. 4. Partnerségi kapcsolatok A fenntartható európai növekedés elérése érdekében optimalizálni kell a magán- és közszereplők hozzájárulását. Ez létfontosságú az európai kutatási térség megszilárdításához és az innovatív Unió, az európai digitális menetrend és az Európa 2020 stratégia más kiemelt kezdeményezéseinek eredményességéhez. A felelősségteljes kutatás és innováció továbbá megköveteli, hogy a legjobb megoldások a különböző nézőpontokkal, de azonos érdekekkel rendelkező partnerek közreműködéséből származzanak. A „Horizont 2020” keretprogram teret és világosan megállapított kritériumokat biztosít közszektoron belüli, illetve állami-magán partnerségek létrehozására. Az állami-magán partnerségek a közszféra és a magánszféra szereplőinek szerződéses megállapodásán alapulhatnak és korlátozott esetekben intézményesített állami-magán partnerségek is lehetnek (mint például a közös technológiai kezdeményezések és más közös vállalkozások). A „Horizont 2020” keretprogram támogathat már létező, állami szektoron belüli partnerségeket és állami-magán partnerségeket, amennyiben a „Horizont 2020” keretprogram célkitűzéseit valósítják meg, megfelelnek a „Horizont 2020” keretprogramot létrehozó rendeletben meghatározott kritériumoknak, és jelentős előrehaladást mutattak a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramban (FP7). A fenti feltételek szerint további támogatás nyújtható többek között az alábbi, a hetedik kutatási keretprogramban támogatott, 185. cikk szerinti kezdeményezéseknek: az Európai és fejlődő országok közötti partnerség a klinikai vizsgálatokban (EDCTP), a Saját lakókörnyezetben való életvitel segítését szolgáló program (AAL), a Balti-tengeri kutatási és fejlesztési program (BONUS), az Eurostars közös program és az „Európai metrológiai kutatási és fejlesztési program”. További támogatás nyújtható az Európai stratégiai energiatechnológiai terv (a SET-terv) keretében létrehozott európai energiakutatási szövetségnek (EERA). A fenti feltételek szerint további támogatás nyújtható az alábbi, a hetedik kutatási keretprogram keretében a Szerződés 187. cikke szerint létrehozott közös technológiai kezdeményezéseknek és közös vállalkozásoknak: az Innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés (IMI), a Tiszta Égbolt közös vállalkozás, az Egységes európai égbolt ATM-kutatási projekt (SESAR), az Üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai közös vállalkozás (FCH), valamint a beágyazott számítástechnikai rendszerekre irányuló közös technológiai kezdeményezés (ARTEMIS) és a nanoelektronika (ENIAC). E két utóbbit egy közös kezdeményezés keretében lehet egyesíteni. A fenti feltételek szerint további támogatás nyújtható a következő egyéb, a hetedik kutatási keretprogramban támogatott állami-magán partnerségeknek: a Jövő gyárai, Energiahatékony épületek, az Európai környezetbarát autó kezdeményezés, A jövő Internete. További támogatás nyújtható a SET-terv keretében létrehozott európai ipari kezdeményezéseknek. A „Horizont 2020” keretprogramon belül további, közszektoron belüli, illetve állami-magán partnerségek indíthatók, amennyiben megfelelnek a meghatározott kritériumoknak. Ezek lehetnek információs és kommunikációs technológiákkal kapcsolatos partnerségek a fotonika és a robotika területén, valamint a tengeri határellenőrzés biztonsági technológiáival kapcsolatos partnerségek. I. rész Kiváló tudomány 1. Európai Kutatási Tanács Az Európai Kutatási Tanács (EKT) elősegíti a világszínvonalú felderítő kutatást. A jelenkori ismeretek határainak és az azokon túli területeknek a kutatása elsődleges fontosságú a gazdasági és társadalmi jólét szempontjából, ám egyúttal kockázatos vállalkozás, amely új, kihívásokkal teli kutatási területeken halad, és amelyet a tudományágak közötti választóvonalak hiánya jellemez. Az ismeretek határain történő kutatás érdemi fejlődésének ösztönzésére az EKT támogatni fogja az olyan egyéni csoportokat, amelyek tudományos és technológiai alapkutatást végeznek bármilyen, a „Horizont 2020” keretprogram hatálya alá tartozó területen, egyaránt ideértve a műszaki tudományt, a társadalomtudományokat és a humán tudományokat. Adott esetben, a program célkitűzéseinek és a hatékony végrehajtás igényének megfelelően meghatározott kutatási témák vagy célcsoportok (pl. a kutatók új generációja/feltörekvő kutatócsoportok) is figyelembe vehetők. Különös figyelmet kell fordítani a tudás határán és a tudományágak találkozási pontjain elhelyezkedő feltörekvő és gyorsan növekvő területekre. Az EKT korosztálytól és nemzeti hovatartozástól függetlenül támogatja a független kutatókat – beleértve a független kutatásvezetővé váló kezdő kutatókat is – kutatásaik Európában való végzésében. Az EKT a kutatók általi javaslatokra épülő megközelítést alkalmaz. Ez azt jelenti, hogy az EKT a pályázati felhívások keretein belül a kutatók által kiválasztott témákban megvalósított projekteket fogja támogatni. A pályázatokat kizárólag a szakmai értékelés eredményeként megállapított kiválóság kritériuma alapján fogja értékelni, figyelembe véve az új kutatócsoportok, az új generációhoz tartozó kutatók, valamint a tapasztalt kutatócsoportok által felmutatott kiválóságot, és különös figyelmet fordítva az úttörő jellegű és ebből következően nagy tudományos kockázattal járó kutatásra irányuló pályázatokra. Az EKT tudományos meghatározottságú finanszírozó szervezetként működik, amelynek része a független Tudományos Tanács és az azt támogató, kis létszámú és költséghatékony célzott végrehajtó struktúra. AZ EKT Tudományos Tanácsa meg fogja határozni az általános tudományos stratégiát és teljes jogkörrel fog rendelkezni a finanszírozandó kutatások típusára vonatkozó döntések meghozatalában. A Tudományos Tanács az EKT alább részletezett tudományos stratégiáján alapuló célkitűzéseknek megfelelően meghatározza a munkaprogramot. A tudományos stratégiával összhangban meghatározza a szükséges nemzetközi együttműködési kezdeményezéseket, beleértve a tájékoztató tevékenységeket, amelyek által az EKT-ról tudomást szerezhetnek a világ egyéb országainak legjobb kutatói. A Tudományos Tanács folyamatos jelleggel nyomon fogja követni az EKT működését, és rendszeresen megfontolja, miként érhetők el a legjobb módon a tágabb célkitűzések. Szükség szerint kialakítja az EKT támogatási programjainak összetételét, hogy választ adhasson az újonnan megjelenő igényekre. Az EKT saját működésében a kiválóságra törekszik. A Tudományos Tanáccsal és a célzott végrehajtó struktúrával kapcsolatos adminisztratív és munkaerő-költségek összhangban lesznek a kis létszámú és költséghatékony igazgatás követelményével. Az EKT az adminisztratív költségeket a világszínvonalú végrehajtáshoz szükséges források biztosításával összhangban a minimumon fogja tartani, hogy maximalizálja a felderítő kutatás finanszírozását. Az EKT támogatásainak odaítélése és a kapcsolódó igazgatási feladatok ellátása a kiválóságot középpontba helyező, a kezdeményezést ösztönző és a rugalmasságot az elszámoltathatósággal ötvöző egyszerű eljárások alapján fog történni. Ezen elvek érvényesülésének biztosítására az EKT folytonosan kutatni fogja, milyen további módokon javíthatók és egyszerűsíthetők eljárásai. Tekintetbe véve az EKT mint tudományos meghatározottságú finanszírozó szervezet egyedi szerkezetét és szerepét, tevékenységeinek végrehajtását és irányítását a Tudományos Tanács teljes mértékű bevonásával folyamatosan ellenőrizni és értékelni fogjuk, hogy a tapasztalatok alapján értékelhetők legyenek eredményei, és lehetőség nyíljon eljárásainak és struktúráinak szabályozására és javítására. 1.1. A Tudományos Tanács A 7. cikkben részletezett feladatai megvalósítása érdekében a Tudományos Tanács a következőket fogja tenni: (1) a tudományos stratégia terén: – általános tudományos stratégia kidolgozása az EKT számára a tudományos lehetőségek és az európai tudományos szükségletek figyelembevételével, – a tudományos stratégiával összhangban a munkaprogram és a szükséges módosítások folyamatos kidolgozása, beleértve a pályázati felhívásokat és a kritériumokat, és szükség szerint a konkrét témák vagy célcsoportok (pl. fiatal/kialakulóban lévő kutatócsoportok) meghatározása; (2) a program végrehajtásának tudományos irányítása, nyomon követése és minőség-ellenőrzése terén: – szükség szerint tudományos szempontú álláspontok kialakítása a pályázati felhívások végrehajtásával és irányításával, az értékelés kritériumaival, a szakmai értékelés eljárásával kapcsolatosan, beleértve a szakértők kiválasztását, a szakmai értékelés és a pályázatok elbírálásának módszereit és a szükséges végrehajtási szabályokat és iránymutatásokat, amelyek alapján a finanszírozandó pályázat kiválasztása történik a Tudományos Tanács felügyelete alatt; illetve az EKT tevékenységeinek eredményeit és hatását befolyásoló bármilyen más kérdéssel és az elvégzett kutatás minőségével kapcsolatosan, beleértve az EKT támogatásimegállapodás-mintájának főbb rendelkezéseit is, – a műveletek minőségének nyomon követése, valamint a végrehajtás és az eredmények értékelése, illetve korrekciós vagy jövőbeli intézkedésekre vonatkozó ajánlások megfogalmazása; (3) a kommunikáció és a terjesztés terén: – a tudományos közösséggel és az alapfontosságú érintettekkel folytatott kommunikáció biztosítása az EKT tevékenységeiről és eredményeiről, – saját tevékenységeiről rendszeres jelentéstétel a Bizottságnak. A Tudományos Tanács teljes jogkörrel rendelkezik a finanszírozandó kutatások típusára vonatkozó döntések meghozatalában, és tudományos szempontból garantálja a tevékenységek színvonalát. A Tudományos Tanács az indokolt körben konzultál a tudományos és a műszaki élet közösségeivel. A Tudományos Tanács tagjai az általuk végzett feladatokért tiszteletdíjban részesülnek, továbbá az indokolt körben utazási és tartózkodási költségtérítést kapnak. Az EKT elnöke megbízatásának időtartama alatt Brüsszelben fog lakni, és idejének nagy részét[17] az EKT ügyeire fogja fordítani. Az elnök a Bizottság felső vezetéséhez hasonló mértékű javadalmazásban fog részesülni. A felvételi eljárásnak és a kiválasztott jelöltnek meg kell kapnia a Tudományos Tanács jóváhagyását. A Tudományos Tanács a tagjai közül három alelnököt választ, akik a képviseleti és a munkaszervezési feladatok ellátásában segítik az elnök munkáját. Ezek a személyek egyben az Európai Kutatási Tanács elnökhelyettesi címét is viselhetik. Ezenkívül a három alelnök a saját intézményében a megfelelő helyi adminisztratív támogatás biztosítása érdekében támogatást kap. 1.2. A célzott végrehajtó struktúra A célzott végrehajtó struktúra felelős a programnak a munkaprogramban meghatározottak szerinti adminisztratív végrehajtása és megvalósítása minden vonatkozásáért. Feladata különösen az értékelési eljárások, a szakmai értékelési és a kiválasztási folyamat végrehajtása a Tudományos Tanács által megállapított stratégiának megfelelően, valamint a támogatások pénzügyi és tudományos irányításának biztosítása. A célzott végrehajtó struktúra támogatja a Tudományos Tanácsot fent részletezett valamennyi feladata elvégzésében, hozzáférést biztosít a birtokában levő szükséges adatokhoz és dokumentumokhoz, és tájékoztatja a Tudományos Tanácsot tevékenységeiről. A Tudományos Tanács vezetősége és a célzott végrehajtó struktúra igazgatója a stratégiával és a működési ügyekkel kapcsolatos hatékony együttműködés céljából rendszeres jelleggel koordinációs üléseket tart. Az EKT igazgatását a kifejezetten erre a célra foglalkoztatott személyzet, köztük szükség szerint az uniós intézmények tisztviselői látják el, és ez a tevékenység kizárólag a hatékony igazgatáshoz szükséges stabilitás és a folytonosság biztosításához elengedhetetlen igazgatási feladatok ellátására fog szorítkozni. 1.3. A Bizottság szerepe A 6., a 7. és a 8. cikkben meghatározott feladatainak ellátása érdekében a Bizottság a következőket fogja tenni: – biztosítja a Tudományos Tanács folytonosságát és megújulását, és támogatást biztosít a Tudományos Tanács jövőbeni tagjainak kiválasztásáért felelős állandó kiválasztási bizottságnak, – biztosítja a célzott végrehajtó struktúra folytonosságát és a feladatoknak és a felelősségi köröknek a célzott végrehajtó struktúra hatáskörébe utalását, figyelembe véve a Tudományos Tanács álláspontját, – kinevezi a célzott végrehajtó struktúra igazgatóját és vezető tisztségviselőit, figyelembe véve a Tudományos Tanács álláspontját, – biztosítja a munkaprogram idejében történő elfogadását, valamint a végrehatás módszertanával és a szükséges végrehajtási szabályokkal kapcsolatos állásfoglalásokat az EKT pályázatbeadási szabályzata és az EKT támogatásimegállapodás-mintája alapján, figyelembe véve a Tudományos Tanács állásfoglalásait, – rendszeresen tájékoztatja a programbizottságot az EKT tevékenységeinek végrehajtásáról. 2. Jövőbeni és feltörekvő technológiák A jövőbeni és feltörekvő technológiákkal (JFT) kapcsolatos tevékenységek konkretizálni fogják a különböző beavatkozási logikákat – a teljesen nyitottaktól a témák, a közösségek és a finanszírozás különböző mértékű strukturálásáig –, és három fő pilléren nyugszanak: 2.1. Nyitott JFT-támogatások: új ötletek előmozdítása A gyökeresen új jövőbeni technológiák alapjainak sikeres felfedezéséhez szükséges nagyszámú, még embrionális szinten lévő, magas kockázatú, jövőbe mutató tudományos és technológiai együttműködésen alapuló kutatási projekt támogatása. Ez a tevékenység, mivel kifejezetten tartózkodik a témák meghatározásától és a szabályok előírásától, elősegíti az új ötletek születését – akármikor is keletkezzenek, és akárhonnét származzanak – a témák és a tudományterületek legszélesebb körében. Az ilyen törékeny ötletek támogatása agilis, kockázatbarát és erősen interdiszciplináris kutatási megközelítést igényel, amely messze a szigorú értelemben vett technológiai területeken túl merészkedik. Az új, magas potenciálú szereplők, például a fiatal kutatók és a csúcstechnológiai kkv-k kutatásba és innovációba való vonzása és ösztönzése a jövő vezető tudományos és ipari szakembereinek kinevelése szempontjából is fontos. 2.2. Proaktív JFT-támogatások: feltörekvő témák és közösségek gondozása Az új ötleteket és témákat a feltörekvő közösségek strukturálásán való munkálkodással és az átalakulást biztosító kutatási témák tervezésének és kifejlesztésének támogatásával érlelni kell. Ennek a strukturáláson alapuló, ám felfedező jellegű megközelítésnek a fő haszna azoknak az új területeknek az elősegítése, amelyek még nem állnak készen arra, hogy bekerüljenek az ipari kutatási menetrendekbe, valamint az ezek köré épülő kutatói közösségek strukturálása. Ez biztosítja a kutatók kis csoportjainak együttműködésétől a projektek olyan csoportjáig vezető utat, amelyben az egyes kutatócsoportok különböző szempontból vizsgálnak egy kutatási témát és megosztják eredményeiket. 2.3. Kiemelt JFT-támogatások: a nagy horderejű interdiszciplináris tudományos és technológiai kihívások kezelése Az ebben a kihívásban szereplő kutatási kezdeményezések tudományvezéreltek, nagy léptékűek, multidiszciplinárisak és egy jövőbe mutató, összefogó célra épülnek. Az olyan nagy horderejű tudományos és technológiai kihívásokat kezelik, amelyekhez a különböző tudományterületek, közösségek és programok együttműködésére van szükség. A tudományos fejlődésnek erős és széles alapot kell biztosítania a jövőbeni technológiai innováció és a gazdasági lehetőségek kiaknázásához, és egyúttal újfajta haszonnal kell járnia a társadalom számára. Az ilyen kezdeményezések átfogó természetük és nagyságrendjük következtében csak több szövetkező résztvevő tartós (évtizedes) erőfeszítésével valósulhatnak meg. A három JFT-pillérben végzett tevékenységeket széles körű hálózatos együttműködés és közösségi alapú tevékenységek egészítik ki a jövőbeni technológiák felé törekvő, tudományos meghatározottságú kutatás termékeny és élénk európai alapjainak megteremtése céljából. Ezek támogatni fogják továbbá a JFT-tevékenységek jövőbeni fejlődését, elősegítik az új technológiák különböző vonatkozásaival kapcsolatos vitát, és előmozdítják hatásosságukat. 2.4. Egyedi megvalósítási szempontok Egy JFT Tanácsadó Testület fogja biztosítani az érdekeltek általános tudományos stratégiával kapcsolatos hozzájárulását, beleértve a munkaprogram meghatározását is. A keretprogram JFT-vel foglalkozó része folyamatos jelleggel tudományos meghatározottságúan, egy kis létszámú és költséghatékony végrehajtó struktúra támogatásával működik. Egyszerű adminisztratív eljárásokat fog elfogadni, hogy fenntartsa a kiválóságra fektetett hangsúlyt a tudományos meghatározottságú technológiai innovációban, ösztönözze a kezdeményezéseket, és ötvözze a rugalmasságot az elszámoltathatósággal. A legmegfelelőbb megközelítések alkalmazandók a JFT kutatási területeire jellemző sajátosságok tesztelésére (például a portfólióanalízis) és az érintettek közösségeinek bevonására (például a konzultációkba). A cél a folyamatos javulás és az eljárások további egyszerűsítési és javítási lehetőségeinek felkutatása, és végső soron ezen elvek érvényesülésének biztosítása. A JFT-tevékenységek hatékonysága és hatását a programszintű tevékenységek értékelését kiegészítve kerül értékelésre. Tekintetbe véve küldetését, hogy elősegítse a tudományos meghatározottságú kutatást a jövőbeni technológiák felé vezető úton, a keretprogram JFT-vel foglalkozó része arra törekszik, hogy találkozási lehetőséget biztosítson a tudomány, a technológia és az innováció képviselőinek. A keretprogram JFT-vel foglalkozó részének tehát aktív katalizátorszerepet kell betöltenie az újfajta gondolkodás, valamint az újfajta gyakorlati megoldások és együttműködések ösztönzésében. A nyitott JFT-támogatás az ígéretes új ötletek utáni, teljes mértékben alulról felfelé építkező kutatás céljából csoportosítja tevékenységeit. Az ilyen ötletek mindegyikében rejlő magas kockázatot ellensúlyozza, ha nagy mennyiségben kerülnek vizsgálatra. E tevékenységek kulcsfontosságú jellemzői az idő- és erőforrás-hatékonyság, az alacsony alternatív költség a pályázók részéről, valamint a vitathatatlan nyitottság a nem konvencionális, interdiszciplináris ötletek iránt. Folyamatosan nyitott, könnyű és gyors pályáztató programok fogják keresni a magas kockázatú, ígéretes új kutatási ötleteket, és lehetőséget biztosítanak az új és nagy potenciállal rendelkező innovációs szereplőknek, például a fiatal kutatóknak és a csúcstechnológiai kis- és középvállalkozásoknak. Ezt a kreatív gondolkodást aktívan elősegítő tevékenységek egészítik ki. A proaktív JFT-támogatások rendszeresen lehetőséget nyújtanak több nagy kockázatú és nagy lehetőségeket rejtő innovatív téma kidolgozására, és finanszírozási szintjük több projekt kiválasztását is lehetővé teszi. Ezeket a projekteket közösségépítő cselekvések fogják támogatni, amelyek elősegítik az olyan tevékenységeket, mint például a közös rendezvények szervezése vagy az új tantervek vagy kutatási ütemtervek kidolgozása. A témák kiválasztásának fő szempontjai a következők lesznek: kiválóság a jövőbeni technológiák felé törekvő, tudományos meghatározottságú kutatásban, képesség a kritikus tömeg elérésére, valamint a tudományra és a technológiára gyakorolt hatások. Meghatározott számú nagy léptékű, fókuszált kezdeményezés (kiemelt JFT-támogatások) is végrehajtásra kerül. Ezek olyan partnerségeken fognak alapulni, amelyek lehetővé teszik az uniós, a nemzeti és a magánszektorból származó hozzájárulások együttes felhasználását, kiegyensúlyozott irányítási struktúrájuknak köszönhetően biztosítják a programgazdák megfelelő mértékű befolyását és a végrehajtás nagyfokú autonómiáját és rugalmasságát, és ezáltal lehetőséget biztosítanak arra, hogy a kiemelt támogatást élvező kezdeményezés egy széles körben támogatott kutatási útitervet kövessen. A kezdeményezések kiválasztása során figyelembe kell venni az egységesítő célt, a hatásokat, az érdekeltek integrálására való képességet, az egységteremtő kutatási útiterv végrehajtásához biztosított erőforrásokat, valamint az érdekeltek és a nemzeti, illetőleg regionális kutatási programok által nyújtott támogatást. 3. Marie Curie-cselekvések 3.1. Új készségek fejlesztése kiváló kutatói alapképzéssel Európának erős és kreatív emberierőforrás-alapra van szüksége, amely képes országok és ágazatok között mozogni, és a készségek megfelelő kombinációjával rendelkezik az innovációhoz, valamint ahhoz, hogy termékekké és szolgáltatásokká tudja változtatni tudását és ötleteit a gazdaság és a társadalom hasznára. Ezt különösen a kiválóságnak a fiatal kutatók és doktorjelöltek kiváló minőségű alapszintű képzésének jelentős részében való növelésével és strukturálásával kell elérni a tagállamokban és a társult országokban. Azáltal, hogy a fiatal kutatók sokféle olyan készséget sajátítanak el, amelyek lehetővé teszik számukra a jelenkori és a jövőbeni kihívásokkal való szembenézést, a kutatók következő generációja lesz a köz- és magánszektorban jelentkező javuló karrierlehetőségek haszonélvezője, és ez egyúttal növeli a kutatói karrier vonzerejét a fiatal generációk számára. A fellépés a különböző európai és más országok egyetemeinek, kutatóintézeteinek, vállalkozásainak, kis- és középvállalkozásainak és más társadalmi-gazdasági szereplőinek partnerségi kapcsolatai által létrehozott, uniós szintű, versenyeztetéssel kiválasztott kutatóképző programok támogatásával valósul meg. Szintén támogatásban részesülnek az olyan egyedi intézetek, amelyek képesek ugyanezt a gyarapító környezetet biztosítani. A célkitűzések végrehajtásában a különböző igényeknek való megfelelés érdekében biztosítani kell a rugalmasságot. A sikeres partnerségek jellemzően kutatóképző hálózatok vagy ipari doktorátusok lesznek, míg az egyedi intézmények általában innovatív doktori képzésekben vesznek majd részt. A világ bármely országából származó legjobb fiatal kutatók e kiváló programokhoz csatlakozva ebben a keretben számíthatnak támogatásra. Ezek a képzési programok a kutatási kulcskompetenciák fejlesztését és kiszélesítését célozzák, miközben a munkaerőpiac jövőbeni igényeinek megfelelő kreatív gondolkodással, vállalkozói szemlélettel és innovációs készségekkel ruházzák fel a kutatókat. A programok az olyan átvihető kompetenciák területén is képzést fognak nyújtani, mint a csapatmunka, a kockázatvállalás, a projektirányítás, a szabványosítás, a vállalkozói tevékenység, az etikai szempontok, a szellemi tulajdonhoz fűződő jog, a kommunikáció, valamint a kutatás és a társadalom közötti kölcsönhatások, amelyek elsődleges fontosságúak az innováció létrehozásában, fejlesztésében, kereskedelmi hasznosításában és terjesztésében. 3.2. A kiválóság előmozdítása országok és ágazatok közötti mobilitás révén Európának vonzónak kell lennie a legjobb kutatók számára, akár Európából, akár más országokból származnak. Ezt különösen a tapasztalt kutatók számára mind a magán-, mind a közszektorban felkínált vonzó karrierlehetőségek támogatásával, valamint a kutatók arra történő ösztönzésével lehet elérni, hogy országok, ágazatok és tudományterületek között mozogva elmélyítsék kreatív és innovatív potenciáljukat. Az olyan legjobb vagy legígéretesebb tapasztalt kutatók fognak finanszírozást kapni – nemzeti hovatartozásra való tekintet nélkül –, akik a transznacionális vagy internacionális mobilitás által kívánják fejleszteni készségeiket. A kutatók akár karrierjük összes állomásán át kaphatnak támogatást, beleértve a legfiatalabb kutatókat is, akik éppen csak megkapták doktori fokozatukat vagy azzal egyenrangú szakmai tapasztalatban részesültek. Ezek a kutatók azzal a feltétellel kapnak támogatást, hogy más országba költöznek, hogy ott egyetemeken, kutatóintézetekben, vállalkozásokban, kis- és középvállalkozásokban vagy más, általuk választott társadalmi-gazdasági szereplőknél kiszélesítsék vagy elmélyítsék kompetenciáikat olyan kutatási projekteken dolgozva, amelyek megfelelnek személyes igényeiknek és érdeklődésüknek. A kiküldetések támogatásával ezenkívül arra is ösztönzést fognak kapni, hogy a közszektorból a magánszektorba vagy a magánszektorból a közszektorba vándoroljanak. A részben a köz-, részben pedig a magánszektorban való elhelyezkedést lehetővé tevő részidős lehetőségek is támogatást fognak kapni, hogy elmélyítsék a szektorok közötti ismeretáramlást, és ösztönözzék az induló vállalkozások létrehozását. Ezek a testre szabott kutatási lehetőségek hozzásegítik az ígéretes kutatókat a teljes függetlenséghez, és megkönnyítik a köz- és a magánszektor közötti mozgásukat. A kutatók valós potenciáljának teljes kihasználása érdekében támogatást fognak kapni a kutatói karrierek újraindítását segítő lehetőségek is. 3.3. Az innováció előmozdítása a tudásbázisok termékeny kölcsönhatása révén A társadalmi kihívások egyre inkább globális méreteket öltenek, és sikeres kezelésükben kulcsfontosságúak a határokon és ágazatokon átívelő együttműködések. Az ismeretek és az ötletek megosztása ezért létfontosságú mind a kutatás, mind pedig a piac világában, és ezt csakis az emberi kapcsolatokon keresztül lehet megvalósítani. Ezt célozza a magasan képzett kutatói és innovációs munkaerő ágazatok, országok és tudományterületek közötti rugalmas cseréjének támogatása. Az európai finanszírozás támogatni fogja a kutatói és innovációs munkaerő rövid távú cseréjét az európai, valamint – a nemzetközi együttműködés megerősítése érdekében – az európai és a harmadik országokban található egyetemek, kutatóintézetek, vállalkozások, kis- és középvállalkozások és más, a résztvevők által választott társadalmi-gazdasági szereplők közötti partnerségek keretein belül. A támogatás elérhető lesz a kutatói és az innovációs életpálya minden szintjén lévő szakemberek számára a legfiatalabb (posztgraduális) kutatóktól egészen a legmagasabb pozícióban (a menedzsmentben) működő szakemberekig, beleértve az adminisztratív és a technikai személyzetet is. 3.4. A strukturális hatások fokozása a tevékenységekhez nyújtott társfinanszírozással A kiválóságot elősegítő és a Marie Curie-cselekvések bevált gyakorlati megoldásait a kutatóképzés európai mobilitási lehetőségei, a karrierépítés és a munkaerőcsere terén terjesztő regionális, nemzeti és nemzetközi programok ösztönzése növelni fogja a Marie Curie-cselekvések számszerű és strukturális hatását. Mindez vonzóbbá fogja tenni az európai kiválósági központokat. Ez olyan új vagy már létező regionális, nemzeti, magánszektorbeli és nemzetközi programok közös finanszírozásával fog megvalósulni, amelyek lehetőséget és támogatást biztosítanak a nemzetközi, ágazatok közötti és interdiszciplináris kutatóképzésnek, valamint – karrierjük bármely szakaszában – a kutatók és az innovációs szakemberek országhatárokon és ágazatokon át érvényesülő mobilitásának. Ez lehetővé teszi az uniós cselekvések, valamint a regionális és nemzeti szint közötti szinergiák kihasználását, megszüntetve ezzel a célkitűzésekre, az értékelési módszerekre és a kutatók munkakörülményeire fordított források szétaprózódását. 3.5. Célzott támogatások és politikai intézkedések A kihívás megválaszolásához alapvető fontosságú a fejlődés nyomon követése. A program – a Marie Curie-cselekvések hiányosságainak feltérképezése és hatásaik fokozatos javítása érdekében – támogatja a mutatók kidolgozását és a kutatók mobilitásával, készségeivel és karrierjével kapcsolatos adatelemzést. Ezeket a tevékenységeket szinergiák kialakításával, valamint a program „Inkluzív, innovatív és biztonságos társadalmak” elnevezésű részének a kutatókra, a munkáltatóikra és a finanszírozókra vonatkozó szakpolitikai támogatási cselekvéseivel egyeztetve kell megvalósítani. Olyan kezdeményezéseket támogató egyedi cselekvések részesülnek finanszírozásban, amelyek felhívják a figyelmet a kutatói karrier fontosságára, és terjesztik a Marie Curie-cselekvések által támogatott munkának köszönhető kutatási-fejlesztési eredményeket. A Marie Curie-cselekvések hatásainak további növelése céljából öregdiák-szolgáltatások segítségével kerül fejlesztésre a jelenlegi és a korábbi Marie Curie-kutatók hálózatos együttműködése. Ide tartozik a kutatók együttműködések és álláslehetőségek feltérképezését lehetővé tevő kapcsolattartási és cserefórumának támogatása, közös rendezvények szervezése, valamint a tagok bevonása a Marie Curie-cselekvések és az európai kutatási térség „követeként” a népszerűsítési tevékenységbe. 3.6. Egyedi megvalósítási szempontok A Marie Curie-cselekvések képzésekre, pályafutás-fejlesztésre irányulnak a Szerződésben meghatározott minden kutatási és innovációs területen, az alapkutatástól a piaci bevezetésig és az innovációs szolgáltatásokig. A pályázók szabadon választhatnak a kutatási és az innovációs területek és ágazatok között. A globális tudásbázis hasznosítása érdekében a Marie Curie-cselekvések nyitva fognak állni valamennyi ország kutatói és innovációval foglalkozó szakemberei, illetőleg egyetemei, kutatóintézetei, vállalkozásai és más társadalmi-gazdasági szereplői előtt, beleértve a(z) XX/XX/EU rendeletben (a részvételi szabályokban) meghatározott feltételek mellet a harmadik országokat ilyen típusú jogalanyait is. A fenti tevékenységek során figyelmet kell fordítani arra, hogy a Marie Curie-cselekvések sikeres végrehajtása és hatásossága érdekében ösztönzést kapjon a vállalkozások – elsősorban a kis- és középvállalkozások –, valamint más társadalmi-gazdasági szereplők széles körű részvétele. A Marie Curie-cselekvések a felsőoktatás, a kutatóintézetek és a magánszektor közötti hosszú távú együttműködést támogatják, miközben tekintettel vannak a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelmének szükségességére is. Megmarad annak lehetősége – ha erre külön igény merül fel –, hogy a program meghatározott tevékenységekre összpontosítson sajátos társadalmi kihívások, kutatási és innovációs intézménytípusok vagy földrajzi helyek vonatkozásában, annak érdekében, hogy reagálni lehessen Európának a készségek, a kutatóképzés, a pályafutás-fejlesztés és a tudásmegosztás terén fennálló szükségletei változására. A mindenféle tehetséggel szembeni nyitottság megőrzése érdekében, olyan általános intézkedéseket kell követni, amelyek – például az egyenlő esélyek valamennyi Marie Curie-cselekvésben való támogatásával és a nemek részvételének vizsgálatával – segítenek elkerülni a visszás helyzeteket az ösztöndíjakhoz való hozzáférésben. A Marie Curie-cselekvések támogatják továbbá a kutatókat, hogy stabilabb karriert alakíthassanak ki, családi állapotuk figyelembevételével megfelelő egyensúlyt alakítsanak ki munka és magánéletük között, továbbá elősegítik a kutatói karrier hosszabb szüneteltetést követő folytatását. A Kutatók Európai Chartájában és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexében foglalt alapelveket, amelyek nyitott munkaerő-felvételt és vonzó munkakörülményeket támogatnak, minden támogatott résztvevőnek be kell tartania és alkalmaznia kell. A terjesztés és a lakossági részvétel növelése érdekében a Marie Curie-cselekvések kedvezményezettjeinek megfelelő módon meg kell tervezniük a nagyközönséghez való kapcsolódás mikéntjét. Ezek a tervek az elbírálás folyamatában és a projekt nyomon követése során értékelésre kerülnek. 4. Kutatási infrastruktúra A tevékenységek az európai kutatási infrastruktúra 2020-ig és azt követően után történő fejlesztésére, azok innovációs potenciáljának és humántőkéjének támogatására, valamint az európai politika megerősítésére fognak irányulni. A szinergiák, valamint a kutatási infrastruktúra fejlesztése koherens megközelítésének biztosításához szükség van a Kohéziós Alappal való egyeztetésre. 4.1. Az európai kutatási infrastruktúra fejlesztése 2020-ig és azt követően 4.1.1. Új világszínvonalú kutatási infrastruktúra kialakítása[18] A cél a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fóruma (ESFRI) által meghatározott és más világszínvonalú kutatási infrastruktúrák megvalósításának, hosszú távú fenntarthatóságának és hatékony működésének biztosítása, hogy ezáltal Európa válaszolni tudjon a tudomány, az ipar és a társadalom nagy horderejű kihívásaira. Ez a célkitűzés kifejezetten azokra az infrastruktúrákra vonatkozik, amelyeknek működését például az európai kutatási infrastruktúra-konzorciumok (ERIC) vagy más, ezzel egyenértékű európai, illetve nemzetközi szintű struktúrák szabályozzák, vagy amelyek esetében ilyen struktúra kialakítása van folyamatban. Az uniós finanszírozás szükség szerint hozzá fog járulni: a) a jövőbeni infrastruktúrák előkészítő szakaszához (pl. részletes építési tervek, jogi intézkedések, többéves tervezés); b) a megvalósítás szakaszához (pl. kutatás-fejlesztés, mérnöki tevékenység az iparral és a felhasználókkal együtt, regionális partneri kapcsolatok kialakítása az európai kutatási térség kiegyensúlyozottabb fejlődése céljából); és/vagy c) a működési szakaszhoz (pl. hozzáférés, adatkezelés, ismeretterjesztés, képzés és nemzetközi együttműködés). Ez a tevékenység alulról felfelé építkezve támogatja továbbá az új kutatási infrastruktúrákra vonatkozó tanulmánytervek elkészítését is. 4.1.2. Már meglévő, páneurópai jelentőségű nemzeti kutatási infrastruktúrák integrálása és megnyitása A cél a legfontosabb nemzeti kutatási infrastruktúrák megnyitása az európai kutatók előtt az iparban és a kutatásban egyaránt, valamint azok optimális használatának és közös fejlesztésének biztosítása. Az Unió olyan hálózatokat támogat, amelyek kulcsfontosságú nemzeti kutatási infrastruktúrákat kapcsolnak össze és integrálnak európai szinten. A pénzügyi támogatás elsősorban a kutatók transznacionális és virtuális hozzáférését és az infrastruktúrák által biztosított szolgáltatások összehangolását és fejlesztését támogatja. Körülbelül száz infrastruktúra-hálózatnak van szüksége ilyen támogatásra a tudomány és a technológia minden területén, és évente akár húszezer kutató is élhetne a hálózatokhoz való hozzáférés lehetőségével. 4.1.3. IKT-alapú elektronikus infrastruktúrák fejlesztése, üzembe helyezése és üzemeltetése[19] A cél az, hogy 2020-ra kialakuljon az online kutatás egységes nyitott európai térsége, amelyben a kutatók élenjáró, széles körben használt, megbízható hálózatos és számítástechnikai szolgáltatásokhoz jutnak, és nyílt hozzáférésük lesz az elektronikus tudományos (e-Science) környezetekhez és a globális adatforrásokhoz. A cél elérése érdekében támogatásban részesülnek a globális kutatási és oktatási hálózatok, amelyek kérésre fejlett, szabványosított és méretezhető tartományközi szolgáltatásokat nyújtanak; a gridjellegű és a számítási felhők elvén alapuló infrastruktúrák, amelyek gyakorlatilag korlátlan számítási és adatfeldolgozási kapacitással rendelkeznek; a nagy teljesítményű számítástechnikai ökoszisztéma, amely az exanagyságrendhez közelít; a többek között szimulációra és vizualizálásra alkalmas szoftver- és szolgáltatási infrastruktúra; a valós idejű együttműködési eszközök; valamint egy interoperábilis, nyitott és megbízható tudományos adatinfrastruktúra. 4.2. A kutatási infrastruktúrák és humántőkéjük innovációs potenciáljának támogatása 4.2.1. A kutatási infrastruktúrák innovációs potenciáljának hasznosítása A cél az innováció ösztönzése mind magában az infrastruktúrában, mind a beszállító- és a felhasználóiparban. A cél elérése érdekében támogatást kapnak: a) a kutatás-fejlesztés és az ipar közötti azon együttműködések, amelyek fejleszteni kívánják az uniós kapacitásokat és az ipari kínálatot az olyan csúcstechnológiai területeken, mint a tudományos műszerhasználat vagy az IKT; b) a kutatási infrastruktúra szereplői által végrehajtott kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés az innováció gyorsítása és a technológiák korai befogadása; c) a kutatási infrastruktúrák ipar általi felhasználásának ösztönzése például kísérleti tesztközpontok vagy tudásközpontok formájában; és d) a kutatási infrastruktúrák helyi, regionális és globális innovációs ökoszisztémákba való integrálásának ösztönzése. Az uniós cselekvések is hasznosítják majd a kutatási infrastruktúrákat – elsősorban az elektronikus infrastruktúrákat – a közszolgáltatásokban, a szociális innovációban, a kultúrában és az oktatásban. 4.2.2. A kutatási infrastruktúrák humántőkéjének erősítése A kutatási infrastruktúrák összetettsége és teljes potenciáljuk kihasználása a vezetőktől, a mérnököktől, a technikusoktól és a felhasználóktól egyaránt megfelelő készségeket követel. Az uniós támogatás a páneurópai érdekű kutatási infrastruktúrákat kezelő és üzemeltető személyzet képzésére, a személyzet és a legjobb megoldások létesítmények közötti cseréjére, valamint a megfelelő humánerőforrásnak a kulcsterületeken való biztosítására, többek között az egyedi oktatási tananyag kialakítására irányul. 4.3. Az kutatási infrastruktúrával kapcsolatos európai politika és a nemzetközi együttműködés megerősítése 4.3.1. A kutatási infrastruktúrával kapcsolatos európai politika megerősítése A cél az, hogy a legfontosabb politikaformálók és finanszírozó szervek (például az ESFRI, az elektronikus infrastruktúrával foglalkozó vitacsoport, az EIROforum-szervezetek, a nemzeti hatóságok) révén kihasználhatók legyenek a nemzeti és az uniós kezdeményezések közötti szinergiák, hogy komplementaritások és együttműködés legyen kialakítható a kutatási infrastruktúrák és a más uniós (például regionális, kohéziós, ipari, egészségügyi, munkaügyi és fejlesztési) politikákat megvalósító tevékenységek között, valamint hogy biztosítható legyen a különböző uniós források közötti koordináció. Az uniós cselekvések támogatni fogják továbbá a kutatási infrastruktúrák uniós szintű felmérését, nyomon követését és értékelését, valamint fontos szakpolitikai tanulmányok készítését és kommunikációs feladatok ellátását. 4.3.2. A nemzetközi stratégiai együttműködés elősegítése A cél a globális kutatási infrastruktúrák fejlődésének elősegítése, azaz olyan kutatási infrastruktúráké, amelyeknek globális szinten van szüksége támogatásra és egyezségekre. További cél az európai és a nem európai kutatási infrastruktúrák együttműködésének elősegítése, a globális interoperabilitás és lefedettség biztosítása, valamint nemzetközi egyezmények létrehozása az infrastruktúrák kölcsönös használatáról, nyitottságáról és közös finanszírozásáról. Ebben a tekintetben megfelelően figyelembe kell venni a globális kutatási infrastruktúrák vezető tisztségviselőiből álló Carnegie-csoport ajánlásait. Figyelembe kell venni azt is, hogy megfelelő uniós részvétel legyen a nemzetközi szervekkel (pl. ENSZ, OECD) való egyeztetésben. 4.4. Egyedi megvalósítási szempontok A megvalósítás ideje alatt folyamatosan konzultálni kell független szakértői csoportokkal, az érdekeltekkel és a tanácsadó szervekkel, például az ESFRI-vel, vagy az elektronikus infrastruktúrával foglalkozó vitacsoporttal. A megvalósítás háromágú megközelítést követ: alulról építkezés, ahol a projektek pontos tartalma és a partnerségek nem ismertek, célzott megközelítés, ahol az egyedi kutatási infrastruktúrák és/vagy megcélzott közösségek jól körülhatároltak, és nevesített kedvezményezettek, például amikor a támogatás egy adott infrastruktúra-üzemeltető (vagy infrastruktúra-üzemeltetői konzorcium) működési költségeihez járul hozzá. Az utolsó két tevékenység célkitűzéseit saját egyedi cselekvéseik vagy adott esetben az első tevékenység keretébe tartozó cselekvések szolgálják. II. rész Ipari vezető szerep 1. Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén Általános szempontok Az alaptechnológiáinak európai ipar általi alapos ismerete és bevezetése kulcsfontosságú tényező Európa termelékenységének és innovációs kapacitásának erősítésében, valamint Európa fejlett, fenntartható és versenyképes gazdaságának, a csúcstechnológiás alkalmazások ágazataikban betöltött globális vezető szerepének, valamint a társadalmi kihívások esetén egyedi megoldások kialakítására irányuló képességének biztosításában. Az innovációs tevékenységekhez – a finanszírozás szerves részeként – kutatás-fejlesztés társul. A kulcsfontosságú alaptechnológiák integrált megközelítése A „Vezető szerep az alap- és az ipari technológiák területén” rész lényeges összetevői a kulcsfontosságú alaptechnológiák, amelyek a mikro- és nanoelektronikát, a fotonikát, a nanotechnológiát, a biotechnológiát, a fejlett anyagokat és a korszerű gyártási folyamatokat[20] foglalják magukban. Sok olyan innovatív termék van, amely több ilyen technológiát tartalmaz egyidejűleg, akár különálló, akár integrált részként. Míg minden technológia technológiai újítást jelent, addig több alaptechnológia együttes használata technológiai ugrásokhoz is vezethet. A több területet érintő, kulcsfontosságú alaptechnológiákból merítve növelni lehet a termékek versenyképességét és hatását. A technológiák számos kölcsönhatását ezért ki kell használni. A nagyszabású próbagyártási és demonstrációs projektek részére célzott támogatás fog rendelkezésre állni. Ez olyan, több területet érintő tevékenységeket is magában foglal, amelyek során különböző egyedi technológiákat kapcsolnak össze és integrálnak, amelynek az ipari környezetben történő technológiai érvényesítés és végső soron a teljes, minősített, piackész rendszer az eredménye. Elengedhetetlen a magánszektor e tevékenységekbe való nagymértékű bevonása, ezért a kivitelezés elsősorban köz-magán partnerségek keretében fog történni. Ennek megfelelően, illetve egy célzott irányítási struktúra révén közös munkaprogram fog készülni a több területet érintő kulcsfontosságú alaptechnológiák vonatkozásában. Figyelembe véve a piaci igényeket és a társadalmi kihívások megoldásához szükséges tényezőket, a munkaprogram a kulcsfontosságú alaptechnológiák olyan, általános érvényű elemeinek biztosítására fog irányulni, amelyek a különböző alkalmazási területek, többek között a társadalmi kihívások kezelésének építőkövei lehetnek. Egyedi megvalósítási szempontok Az innovációs tevékenységeknek része lesz az egyedi technológiák integrálása; az innovatív termékek és szolgáltatások megvalósítására és előállítására vonatkozó kapacitás demonstrálása; a megvalósíthatóság és a többletérték igazolását szolgáló felhasználói és fogyasztói kísérleti projektek; valamint a kutatási eredmények piaci bevezetését elősegítő, nagyléptékű demonstrációs programok. Különböző olyan egyedi technológiák kerülnek integrálásra, aminek az ipari környezetben történő technológiai érvényesítés és végső soron a teljes, minősített, piackész rendszer lesz az eredménye. Elengedhetetlen a magánszektor e tevékenységekbe – nevezetesen köz-magán társulások keretében – való nagymértékű bevonása. Kereslet oldali cselekvések fogják kiegészíteni a technológiakínálat kutatási és innovációs kezdeményezések révén történő növelését. Ide tartozik az innovációs célú közbeszerzés leghatékonyabb igénybevétele; megfelelő műszaki szabványok kidolgozása; a magánszektor igényeinek felmérése és a felhasználóknak az innovációt támogató piacok kialakításába történő bevonása. A nanotechnológia és különösen a biotechnológia tekintetében az érdekeltek és a lakosság bevonásának célja az előnyök és a kockázatok tudatosítása. E technológiák biztonsági értékelése és alkalmazásuk átfogó kockázatainak kezelése módszeresen fog történni. E tevékenységek ki fogják egészíteni az alaptechnológiai kutatás és innováció támogatását, melyet a nemzeti és regionális hatóságok a kohéziós politika alapjaiból az intelligens szakosodási stratégiák keretében nyújthatnak. A nemzetközi stratégiai együttműködési kezdeményezéseket közös érdeket képező és kölcsönös előnyt biztosító területeken valósítjuk meg a vezető partnerországokkal. Az alap- és ipari technológiák területén különösen fontosak egyebek között a következők: – a globális szabványok kialakí