ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Az engedély visszavonása azonnali hatályú és azt haladéktalanul be kell jelenteni.

Az EKB hasonló aggályoknak ad hangot arra az esetre is, ha az az ABAK-ok az irányelvtervezet III. fejezetében meghatározott „működési feltételei”-nek valamely ABAK általi megszegése szintén felmondási oknak, illetve egyéb szerződéses vagy jogszabályban foglalt felmondási okot számítana.

Számos hitel- és keretmegállapodás meghatározza azon „felmondási okok” fogalmát, melyek feljogosítják a szerződő felet a keretmegállapodáson alapuló szerződés vagy ügylet felmondására. Az engedély bevonása általános „felmondási oknak” minősül. Annak biztosítása érdekében, hogy az ABAK engedélyének bevonása ne vezessen olyan rendkívüli felmondási folyamathoz, amely a különféle tagállamok jogrendjében akár eltérő joghatást is kiválthat, kívánatos lenne annak előírása, hogy az engedély bevonásának gyakorlati hatásai az egész Európai Unión belül azonosak legyenek, különösen a bevonás bejelentésének időpontja és címzettjeinek köre, illetve a bevonás hatályosulása vonatkozásában. Az EKB azt javasolja, hogy a Bizottság komitológiai eljárás keretén belül fogadja el azokat a végrehajtási intézkedéseket, amelyek meghatározzák az engedély visszavonása bejelentésének időpontját és címzettjeit.

Az Egyesült Államok általánosan elfogadott számviteli alapelvei sem részei az Egyesült Államok jogának, és ugyanez a helyzet más országokban is előfordulhat. Ezért megtörténhet az, hogy az irányelvtervezet 16. cikkének (3) bekezdésének végrehajtása nem lesz lehetséges a jelenlegi megfogalmazásában.

A módosítás bővítené a letétkezelő fogalommeghatározását olyan módon, hogy az ne csak a 2006/48/EK irányelv által, hanem legalább a nemzeti jogszabályokkal összhangban engedélyezett hitelintézetekre is kiterjedjen.
Magyarázat: A rendelettervezetnek és a határozattervezetnek meg kell határoznia az ESRB alapvető intézményi kérdéseit, köztük a szakmai tanácsadó bizottságot („ATC”) is. A rendelettervezet és a határozattervezet is rámutat az EKB-nak és a nemzeti központi bankoknak a makroprudenciális felvigyázásban betöltött vezető szerepére (2). A rendelettervezet e cikkét módosítani kell annak tisztázása érdekében, hogy az ATC is az ESRB szervezeti struktúrájának a része (lásd még az alábbi 5. és 7. módosításokat is).
1.5.

A fizetésimérleg-adatszolgáltatáshoz kapcsolódó felmérések egyszerűsítése és összpontosítása érdekében az EKB javasolja, hogy szükség és lehetőség szerint erősítsenek más közigazgatási és statisztikai adatforrásokat is, úgy mint a HÉA-adatállományokat, az INTRASTAT-ot, a cégnyilvántartásokat és a strukturális üzleti statisztikákat, hogy azokat fel lehessen használni azon jogalanyok azonosítására, amelyeknek a felmérésben szerepelniük kell, illetve a határokon átnyúló műveletekre vonatkozó adatok gyűjtésére. A fizetésimérleg-statisztikák összeállítói már most is kicserélhetik egymás között az ilyen adatok felhasználásának bevált gyakorlatait. Viszont a válaszadók terheinek érintetlenül hagyásával az ezekhez a forrásokhoz kapcsolódó szabályozásoknak lehetővé kell tenniük a határokon átnyúló műveletek jobb azonosítását, különösen a szolgáltatások tekintetében.
„(ii) a harmadik bekezdés helyébe a következő szöveg lép: »2013. december 31-ig nem kell alkalmazni a francia Fonds Communs de Créances vagy azzal egyenértékű értékpapírosító szervezet által a d) és e) pont szerint kibocsátott elsőbbségi részjegyekre vonatkozó 10 %-os felső határt, amennyiben: i. az értékpapírosított lakó- vagy kereskedelmi ingatlanokkal kapcsolatos kitettségek ugyanazon konszolidált csoport tagjaitól erednek, amelynek a fedezett kötvények kibocsátója is tagja, vagy az ugyanazon központi szervhez tartozó egységtől, amelyhez a fedezett kötvények kibocsátója is tartozik (a közös csoportbeli tagságot vagy az ahhoz való tartozást akkor kell meghatározni, amikor az elsőbbségi részjegyeket biztosítékként használják fel a fedezett kötvényekhez;és ii. ugyanazon konszolidált csoport tagja, amelynek a fedezett kötvények kibocsátója is tagja, vagy az ugyanazon központi szervhez tartozó egység, amelyhez a fedezett kötvények kibocsátója is tartozik, vállalja az elsőbbségi részjegyeket alátámasztó ügyletrész-sorozat teljes első szintű fedezetét. Ezen időszak vége előtt, de legkésőbb 2012. december 31-ig a Bizottság megvizsgálja e felhatalmazás megfelelőségét, és adott esetben annak megfelelőségét, hogy hasonló elbánást terjeszt ki a fedezett kötvények más formáira. E vizsgálat fényében a Bizottság, adott esetben, a 151a. cikkben említett hatáskörnek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el ezen időszak meghosszabbítására, e felhatalmazás állandóvá tételére vagy a fedezett kötvények más formáira történő kiterjesztésére.«”

„ii a harmadik bekezdés helyébe a következő szöveg lép: »2013. december 31-ig nem kell alkalmazni a francia Fonds Communs de Créances vagy azzal egyenértékű értékpapírosító szervezet által a d) és e) pont szerint kibocsátott elsőbbségi részjegyekre vonatkozó 10 %-os felső határt, amennyiben: i. ezeknek az elsőbbségi részjegyeknek kijelölt külső hitelminősítő intézmény által készített olyan hitelminősítéssel kell rendelkezniük, ami a külső hitelminősítő intézet által a fedezett kötvények tekintetében készített hitelminősítés legjobb kategóriája; ii. az értékpapírosított lakó- vagy kereskedelmi ingatlanokkal kapcsolatos kitettségek ugyanazon konszolidált csoport tagjaitól erednek, amelynek a fedezett kötvények kibocsátója is tagja, vagy az ugyanazon központi szervhez tartozó egységtől, amelyhez a fedezett kötvények kibocsátója is tartozik (a közös csoportbeli tagságot vagy az ahhoz való tartozást akkor kell meghatározni, amikor az elsőbbségi részjegyeket biztosítékként használják fel a fedezett kötvényekhez; és iii. ugyanazon konszolidált csoport tagja, amelynek a fedezett kötvények kibocsátója is tagja, vagy az ugyanazon központi szervhez tartozó egység, amelyhez a fedezett kötvények kibocsátója is tartozik, vállalja az elsőbbségi részjegyeket alátámasztó ügyletrész-sorozat teljes első szintű fedezetét. .«”
2.2.

Egyértelmű jogszabályi keretrendszert kell bevezetni a központi banki hitelezési és egyéb likviditási műveletek (válsághelyzetben is) zavartalan és gyors lebonyolításának elősegítése érdekében, amint arra a jelenlegi pénzügyi válság is rámutatott. E tekintetben egy adott hitelintézetnek nyújtott központi banki hitelre vagy egyéb likviditási műveletre – ideértve a vészhelyzeti likviditási támogatást – vonatkozó információkat bizalmasan kell kezelni válsághelyzetben a pénzügyi rendszer egészének stabilitásához való hozzájárulás és a lakosság bizalmának fenntartása érdekében. Elképzelhető, hogy a 2003/71/EK irányelv 8. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, fent említett kivételre is lehet hivatkozni jogalapként a központi banki műveletekre – ideértve a vészhelyzeti likviditási támogatást is – vonatkozó információk közzétételének mellőzése tekintetében. Azonban a közzétételi kötelezettség alóli ilyen kivételt kifejezetten elő kell írni valamennyi vonatkozó EU-jogszabályban. A pénzügyi rendszer zavartalan működése továbbá szükségessé teszi egy egyértelmű kivétel meghatározását, mivel a közzététel szükségszerűségének esetenkénti elbírálása akadályt jelenthet a gyors cselekvést igénylő helyzetekben. Ezen okok miatt a mellékletben javaslatokat teszünk a 2003/71/EK és a 2004/109/EK irányelvek módosítására, és a megfelelő módosításokat be kell illeszteni a közzétételi követelményekről rendelkező valamennyi vonatkozó uniós jogszabályba.
A 4–6. cikkben kifejtett okok miatt az EKB-nak szerepelnie kell azon hatóságok listáján, mely jogosult a Bizottsághoz a válsághelyzet fennállását megállapító határozat elfogadására irányuló kérés megfogalmazására, illetve azon hatóságok listáján is, melyekkel ilyen határozat elfogadása előtt konzultálni kell. Az EBA- és az ESMA-rendelettervezet (21) preambulumbekezdését, valamint az EIOPA-rendelettervezet (20) preambulumbekezdését megfelelően módosítani kell.

„A Hatóság az illetékes hatóságok között általános koordinációs szerepet tölt be, többek között káros fejlemények esetén, amelyek veszélyeztethetik a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását vagy a pénzügyi rendszer stabilitását a Közösségben.

„A Hatóság az illetékes hatóságok között általános koordinációs szerepet tölt be, többek között káros fejlemények esetén, amelyek veszélyeztethetik a pénzügyi piacok szabályos működését és integritását vagy a pénzügyi rendszer stabilitását a Közösségben.
6.

A rendelettervezettel létrehozott szabályozói rendszer alóli további kivételt azok a tevékenységek alkotják, melyek az értékpapírokra nehezedő eladási nyomás esetén támogatják az árfolyam–stabilitást értékpapírok meghatározott időtartam alatti kibocsátásakor (20). Amint azt az eurorendszer 2010-es hozzájárulása is megjegyzi (21), az EKB egyetért azzal a bizottsági értékeléssel, miszerint a stabilizációs rendszerek – mint amilyen az árjegyzés is – az elsődleges piacok megfelelő működéséhez elengedhetetlen, legitim tevékenységek (22). Az EKB üdvözli azt a tényt, hogy a short ügyletek szabályozásával összefüggésben a stabilizációs intézkedések alóli mentesség rendelettervezetben való meghatározása a piaci visszaélés megelőzésére szolgáló uniós szabályozásban használt fogalommeghatározásra hivatkozás útján történik (23). Az EKB ugyanakkor ajánlja (24) , hogy a Bizottság kapjon felhatalmazást arra, hogy a stabilizációs intézkedések alóli mentesítés alkalmazásának egységessége érdekében az ESMA javaslata alapján szabályozástechnikai standardokat fogadjon el a short ügyletek szabályozása körében. Ezek a szabályozástechnikai standardok egészítenék ki a piaci visszaélés szabályozása szerinti stabilizációs rendelkezések alóli mentesítés tekintetében kialakított szabályozástechnikai standardokat (25). A két esetkör sajátosságainak lefedése érdekében két külön szabályozástechnikai standard -csoportra lenne szükség – ez egyben megfelelő jogalkotási technikai kérdése is.
Magyarázat Az EKB értelmezése szerint a rendelettervezet 1. cikke (2) bekezdése c) pontjának célja a hagyományos kártyatranzakcióknak az alkalmazási köréből való kizárása, egyben azon ügyletek alkalmazási körébe való bevonása, melyekben a fizetési kártyát elsődlegesen a fizető fél beszedési vagy átutalási művelet indításakor történő azonosítására használják. Mivel a kártyafizetések többsége végül átutalási vagy beszedési ügylettel kerül elszámolásra, a jelenlegi megfogalmazás értelmezhető úgy is, hogy abba általánosságban beletartoznak egyes kártyaműveletek is. A jogbiztonság biztosítása érdekében az EKB javasolja a fizetési kártya fogalommeghatározásának felvételét és a rendelettervezet 7. cikke (2) bekezdésének – amely mentesíti a fizetési kártyával, az értékesítés helyén kezdeményezett fizetési műveleteket – átfogalmazását (lásd a 17. módosítást). Emellett a rendelettervezet 1. cikke (2) bekezdésének c) pontja anélkül veszi ki az alkalamzási körből a a fizetési kártyával végzett műveleteket, hogy a fizetési kártya fogalmát meghatározná.
2.2.

A C-11/00. sz. ügyben a Bíróság az EKB feladataira és szakértelmére hivatkozással pontosította az EKB-val való konzultációs kötelezettséget (3). A harmonizált fogyasztói árindexek „a monetáris politika alakítása során fontos mutatóként szolgálnak” (4) és ennélfogva kulcsjelentőségűek az EKB árstabilitás fenntartásával – mint a Központi Bankok Európai Rendszerének („KBER”) elsődleges célkitűzése – kapcsolatos feladata (5), illetőleg az eurorendszer alábbi feladatai szempontjából: a) az euroövezeti monetáris politika meghatározása és végrehajtása, és b) a pénzügyi rendszer stabilitásával kapcsolatos politikákhoz való hozzájárulás (6). A 2494/95/EK rendelet preambulumához hasonlóan – amely utal arra, hogy az Unió monetáris hatóságainak hozzá kell férniük a megfelelően kalibrált fogyasztói árindexekhez (7) – a HICP-keret és a központi banki feladatok ellátása közötti kapcsolódásra kifejezetten hivatkozni kell a rendelettervezetek preambulumbekezdéseiben. Ezen túlmenően az EKB-nak a HICP-kerettel kapcsolatos szakértelmét hasznosítani kell, nem csak az EKB-val a Bizottság által javasolt jogi aktusokról folytatott hivatalos konzultáció, hanem annak révén is, hogy megfelelően bevonják az EKB-t az előkészítő és végrehajtási munkába, különösen a vonatkozó módszertani keretek kidolgozását illetően, amint az a későbbiekben részletesebben is kifejtésre kerül. Az EKB hozzájárulásának része lehet a KBER más tagjai által nyújtott, megfelelő szakértői hozzájárulás is.
5.

Különösen üdvözlendő, hogy a rendelettervezet kötelezi a tagállamokat, hogy a nemzetközi hitelezők pénzügyi támogatás végett való megkeresése előtt konzultáljanak a Tanáccsal, a Bizottsággal és az EKB-val. (13). Az EKB megjegyzi, hogy a pénzügyi támogatást igénybe venni kívánó euroövezeti tagállamok kötelezettségeinek az információk megosztásánál többre kellene kiterjednie. Valójában az ilyen tagállamoknak meg kellene vitatniuk a meglévő uniós vagy euroövezeti eszközök, és a nemzetközi pénzügyi intézmények és hitelezők eszközei keretében rendelkezésre álló lehetőségeket. A javasolt megerősített felügyeleti eljárást többféle módon is tovább lehet erősíteni. Az elővigyázatossági alapon nyújtott pénzügyi támogatás sajátos jellege elismert (14), mivel az ilyen támogatásban részesülő tagállamok mentesülnek a megerősített felügyelet alól, ameddig a hitelkeretet nem veszik igénybe, feltéve, hogy az ilyen elővigyázatossági alapú támogatásnak nem új politikai intézkedések elfogadása a feltétele. Mindazonáltal az uniós és kormányközi pénzügyi támogatási eszközökben megállapított jogosultsági feltételek Bizottság általi folyamatos monitoringjának azokra a tagállamokra is vonatkoznia kell, melyek elővigyázatossági alapon kaptak pénzügyi támogatáshoz való hozzáférést, még akkor is, ha ez a támogatás nem kapcsolódik új politikai intézkedések elfogadásához. Minden esetre ha a tagállam szükségesnek ítéli elővigyázatossági alapú pénzügyi támogatás kérését, a szorosabb monitoring indokoltnak tűnik.
A Pericles 2020 program hatékonyságának prioritásnak kell lennie, hogy az betölthesse általános és konkrét céljait is. Az EKB megítélése szerint a Pericles 2020 program meglévő uniós és nemzeti programokkal, illetőleg az EKB és az Europol projektjeivel való megfelelő koordinációja alapvető fontosságú. E tekintetben az EKB álláspontja, hogy az értékelő jelentésről valamennyi elsődlegesen érdekelt féllel konzultációt kell folytatni és arról egyetértésre kell jutni az 1338/2001/EK rendeletben előírt, megfelelő tanácsadó bizottságban. Ennek érdekében teszi az EKB a fenti szerkesztési javaslatot, mely egyben erősíti az EKB és az Europol szerepét a Pericles 2020 program hatékonyságának és eredményességének, valamint esetleges megújításának, módosításának vagy felfüggesztésének értékelésében.

„(4) Ezen túlmenően a Bizottság körözteti a program célkitűzéseinek eléréséről szóló jelentés tervezetét a tagállamok által kijelölt illetékes nemzeti hatóságoknak, és kikéri az EKB és az Europol egyetértését az 1338/2001/EK rendeletben előírt tanácsadó bizottság keretében. A Bizottság 2021. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Program célkitűzéseinek eléréséről.”

„(4) A Bizottság ezenkívül 2021. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Program célkitűzéseinek eléréséről.”
3.1.

Az EKB támogatja az államadóssággal kapcsolatban a módszertan és a minősítési eljárás átláthatóságának fokozására és közzétételére tett kezdeményezéseket (38). A rendelettervezet egyedi rendszert vezet be az államadósság-minősítések felülvizsgálatának gyakoriságát és a kiadási eljárásukat illetően. Az EKB üdvözli ezeket a javasolt módosításokat, nevezetesen a hitelminősítő ügynökségeknek az államadósság-minősítések gyakoribb felülvizsgálatára történő felkérését. Noha a minősítéseket csak az uniós piacok zárását követően, illetve nyitásukat legalább egy órával megelőzően szabad közzétenni, az EKB álláspontja szerint más kezdeményezések is megtehetőek a minősítések változása esetleges prociklikus hatásának mérséklésére. Az EKB ajánlja a minősítésváltozás időzítése által kiváltott volatilitás mérséklése módjainak vizsgálatát, konkrétan akkor, amikor a kibocsátót minősítés tekintetében megfigyelik és közel áll befektetési minősítésének elvesztéséhez, illetőleg amikor a több fokozattal való leminősítést tervezik. Ezekben az esetekben tovább lehetne vizsgálni a hirtelen kilengések enyhítése érdekében a piac felé történő gyakoribb kommunikációra vonatkozó javaslatokat. Ezen túlmenően az EKB megjegyzi, hogy a rendelettervezet előírja, hogy a hitelminősítő ügynökségeknek minden egyes államadósság-minősítés vagy ahhoz kapcsolódó minősítési kilátás kibocsátásakor a minősítéshez vagy minősítési kilátáshoz részletes kutatási jelentést kell csatolniuk, amely magyarázatot nyújt a minősítés, illetve kilátás meghatározása során figyelembe vett valamennyi feltevésre, paraméterre, korlátra, bizonytalanságra és egyéb tényezőre (39). E tekintetben helyénvaló lehet e követelmények némelyikének más típusú minősítésekre való kiterjesztése is, különösen a minősítés változását indokoló kvantitatív és kvalitatív feltevésekre vonatkozó feltevésekre és azok relatív súlyára.
b)

a hivatalosan kijelölt mechanizmusokhoz uniós szintű központi hozzáférési pont üzemeltetése, mely legalább: the operation at the Union level of a central access point to officially appointed mechanisms that as a minimum will: olyan műszaki megoldáson kell alapulnia, amely lehetővé teszi a szabályozott információk hatékony, egy kéréssel több országra kiterjedő keresésének kezdeményezését, és ii. fejlett funkciókat (dinamikus és lánckeresést) kínáló, többnyelvű keresőfelületet nyújt;
Magyarázat Az aktuális tervezet a kibocsátó központi bank számára csak a „pozícióadatokhoz” biztosít hozzáférést. Az EKB-nak – annak érdekében, hogy teljesíthesse a Szerződés 127. cikkének (2) és (5) bekezdése szerinti, különösen a monetáris politikával kapcsolatos felhatalmazását, a fizetési rendszerek zavartalan működését és a pénzügyi stabilitást illetően – hozzáférésre van szüksége az euróban denominált származtatott szerződések ügyleti szintű adataihoz is. Ebben a vonatkozásban az EKB-nak érdeke fűződik a következőkhöz: a) a fizetési és elszámolási rendszereket érintő összesített és egyedi fizetési forgalom figyelemmel kísérése; b) az euro likviditásának figyelemmel kísérése; és c) az e pénznemben folyó spekulatív tevékenység figyelemmel kísérése. Ez különösen hasznos lesz azon lehetséges likviditási megszorítások értékeléséhez, amelyek hatást gyakorolhatnak a monetáris politika végrehajtására. A pozícióadatok csak a kint lévő összegekre („állományokra”) vonatkozóan szolgáltatnak adatokat, de nem a forgalomra, amely szükséges a likviditás-elemzés elvégzéséhez. Ezen túlmenően a kötelező elszámolásnak jelentős hatása lesz a piaci likviditásra és fizetési forgalomra. Az ügyleti szintű adatokhoz való hozzáférésre emiatt annak érdekében is szükség van, hogy meg lehessen érteni a tőzsdén kívüli származékos piacok piaci szerkezetét és likviditási rugalmasságát. Az eurorendszernek szüksége lesz az ügyleti szintű adatokhoz való hozzáférésre tekintettel a központi szerződő felek kollégiumának a kibocsátó központi bankot képviselő tagjaként betöltött szerepére. Mivel a származtatott szerződések tekintetében az euro messze a legfontosabb uniós fizetőeszköz, az EKB elvárja, hogy az eurorendszer tagságot kapjon a központi szerződő felek nagyszámú kollégiumában.
„5. cikk Szankciók (…) (…) (2) A 3. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett azon bűncselekmények esetében, amelyek 5 000 EUR-nál alacsonyabb névleges összértékű bankjegyekre és pénzérmékre vonatkoznak, és amelyek kapcsán nem merülnek fel különösen súlyos körülmények, a tagállamok a szabadságvesztéstől eltérő büntetést is kiszabhatnak. (3) A 3.cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett azon bűncselekmények, amelyek legalább 5 000 EUR névleges összértékű bankjegyekre és érmékre vonatkoznak, szabadságvesztéssel büntetendők, amelynek felső határa legalább nyolc év. (4) 3.cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett azon bűncselekmények, amelyek legalább 10 000 EUR névleges összértékű bankjegyekre és érmékre vonatkoznak, vagy amelyek esetében különösen súlyos körülmények állnak fenn, szabadságvesztéssel büntetendők, amelynek a) alsó határa legalább hat hónap; b) felső határa legalább nyolc év.” (Nincs szöveg) (Nincs szöveg)

„5. cikk Szankciók (…) (…) (2) A 3. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett azon bűncselekmények esetében, amelyek 5 000 EUR-nál alacsonyabb névleges vagy lehetséges névleges összértékű illetve a hamisított bankjegyek és érmék pénznemében megállapított ennek megfelelő értékű bankjegyekre és pénzérmékre vonatkoznak, és amelyek kapcsán nem merülnek fel különösen súlyos körülmények, a tagállamok a szabadságvesztéstől eltérő büntetést is kiszabhatnak. (3) A 3.cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett azon bűncselekmények, amelyek legalább 5 000 EUR illetve a hamisított bankjegyek és érmék pénznemében megállapított ennek megfelelő értékű névleges vagy lehetséges névleges összértékű bankjegyekre és érmékre vonatkoznak, szabadságvesztéssel büntetendők, amelynek felső határa legalább nyolc év. (4) A 3.cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett azon bűncselekmények, amelyek legalább 10 000 EUR illetve a hamisított bankjegyek és érmék pénznemében megállapított ennek megfelelő értékű névleges vagy lehetséges névleges összértékű bankjegyekre és érmékre vonatkoznak, vagy amelyek esetében különösen súlyos körülmények állnak fenn, szabadságvesztéssel büntetendők, amelynek a) alsó határa legalább hat hónap; b) felső határa legalább nyolc év. (5) A (4) bekezdésben foglalt büntetések a 3. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett, kifejezetten súlyos körülményeket magába foglaló bűncselekményekre is vonatkoznak.”
2.4.

Az EKB megjegyzi, hogy a Szerződés 140. cikkében meghatározott, és a Szerződéshez csatolt Protokollban tovább részletezett konvergenciakritériumok teljesítésére vonatkozó értékelésében továbbra is figyelembe fogja venni a nemzetközi fizetési mérleghez nyújtott támogatás hatásait és az árfolyamstabilitás értékeléséhez történő likviditási segítségnyújtást, különösen azon pénznemek vonatkozásában, amelyek részt vesznek a II. árfolyam-mechanizmusban, az ERM II-ben. Ez a jövőben továbbra is így lesz, így az vonatkozni fog a rendelettervezet alapján nyújtott bárminemű támogatásra is.