[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2006.2.15

COM(2006) 75 végleges

BIZOTTSÁGI MUNKADOKUMENTUM

Vitaanyag az INTÉZMÉNYKÖZI TÁRGYALÁSOKHOZ Javaslat A költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításárólszóló intézményközi megállapodás megújításáról

INDOKOLÁS

A decemberi Európai Tanács következtetéseiben „felkéri a Tanácsot, hogy közös álláspont alapján, elfogadható és elérhető feltételek mellett kösse meg az Európai Parlamenttel és a Bizottsággal az ezen következtetések eredményeit tükröző új intézményközi megállapodást.”

Az Európai Parlament 2006. január 18-i határozatában megállapította, hogy „a felek álláspontja alapján hajlandó konstruktív tárgyalásokat kezdeményezni a Tanáccsal, feltéve hogy az osztrák elnökség kézzelfogható tárgyalási megbízást kap.”

A megbeszélések strukturált keretbe foglalása érdekében az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság tárgyalássorozat megrendezésében állapodott meg (háromoldalú tárgyalások).

A Bizottság 2006. február 1-én jóváhagyta az intézményközi megállapodás (IKM) módosított javaslatáról szóló munkadokumentumot. E javaslatot Barroso elnök levele kísérte, amelyben hangsúlyozottan kitér „egyes, az IKM-javaslatban nem szereplő, de az elkövetkező tárgyalások szempontjából fontossággal bíró kérdésekre.”

E bizottsági munkadokumentum célja, hogy a Barroso elnök levelében említett egyes kérdéseket kissé szabatosabban újrafogalmazza, illetve ezeket a február 21-i háromoldalú tárgyalásra konkrét tárgyalási pontként javasolja.

Az intézményközi megállapodás Bizottság által február 1-én előterjesztett tervezete e kiemelt pontokon túl már hivatalosan választ adott egyes, az intézményközi tárgyalásokon időközben felmerült kérdésekre is.

Ezek között kiemelt hangsúllyal szerepel a rugalmasság: ezzel kapcsolatban a Bizottság különböző eszközöket javasolt, amelyek célja, hogy a változó igényekhez és kihívásokhoz való megfelelő alkalmazkodás érdekében növeljék a rugalmasság mértékét és hatókörét. Az aktuális pénzügyi terveknek megfelelően az IKM-tervezet is külön fejezetként tartalmazza az intézmények összesített igazgatási kiadásait. A költségvetési fegyelemmel kapcsolatban a Bizottság a február 1-jei tervezetben fenntartotta az összes érvényben lévő rendelkezést, beleértve a KKBP-re vonatkozókat is. A felülvizsgálati záradékra tekintettel a Bizottság átfogó fehér könyv készítését javasolta a pénzügyi keret, azaz a bevételek és a kiadások összes vonatkozásáról. Ez széles körű konzultációkkal jár majd együtt, amelyek eredményei megjelennek a költségvetés különböző részeinek lehetséges módosítására vonatkozó későbbi javaslatokban. Ezzel összefüggésben az egyik napirenden szereplő téma az az elvárás lesz, hogy az Európai Unió saját forrásainak jelenlegi rendszerét átláthatóbb és függetlenebb bevételek vegyék át. Ezzel kapcsolatban a Bizottság tudomásul veszi az Európai Parlament azon szándékát, hogy konferenciát szervez a nemzeti parlamentek bevonásával.

Új pénzügyi eszközök

A Bizottság a következő pénzügyi keretidőszakra vonatkozóan fokozni szeretné az EU-pénzeszközök áttételes hatásait azáltal, hogy erősíti az EU-költségvetési fellépések, illetve az Európai Beruházási Bank (EBB) tevékenysége közötti szinergiákat. Külön is javaslatot tett egy a kutatási források bővítésére szolgáló kockázatmegosztási finanszírozási eszköz létrehozására, és folyamatban van azon speciális eszköz kidolgozása, melynek célja a TEN keretprogram közlekedési projektjeinek megvalósítására fordítandó pénzeszközök mobilizálása. Az EBB-vel és az EBA-val szoros együttműködésben folyik a KKV-k támogatására irányuló speciális intézkedések előkészítése is, amelynek révén támogatható lenne például a nagy növekedési potenciállal rendelkező, új technológiákra alapozó vállalkozások számára nyújtott kockázati tőke.

Az új pénzügyi eszközökre vonatkozó szövegezési javaslat

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság egyetért abban, hogy szükség van társfinanszírozási mechanizmusok bevezetésére annak érdekében, hogy a finanszírozási ösztönzés fokozása révén erősíteni lehessen a közösségi költségvetés áttételes (multiplikátor) hatását. Egyetértenek továbbá, hogy ösztönözni kell mindenfajta, az állami és magánbefektetők szempontjából katalizátorként funkcionáló pénzügyi eszközt. Az elérendő célkitűzés az, hogy a 2007-2013-as időszakra az EBB által a kutatás-fejlesztés céljára fordított kockázati tőke összege 10 milliárd euróra növekedjen. Ezen kívül erősíteni kell a transzeurópai hálózatok, illetve a kis- és középvállalatok támogatására irányuló eszközöket. A Bizottság – a fentieknek megfelelően – javaslatokat tesz és jelentést készít a költségvetési hatóság számára az EBB, az EBA és az EBRD által az említett területeken megvalósítandó beruházások támogatása érdekében finanszírozott tevékenységekről.

A költségvetési rendelet

A Bizottság elismeri a költségvetés hatékonyabb végrehajtásának szükségességét, ugyanakkor nem kérdőjelezi meg a legutóbbi 2002-es átdolgozás[1] során elért előrelépést. E célból a Bizottság már javaslatot tett a költségvetési rendelet, valamint annak hatályos végrehajtási rendelkezései átfogó felülvizsgálatára. A Bizottság úgy véli, hogy a költségvetési rendelet felülvizsgálatának az 1975-ös együttes nyilatkozat[2] értelmében tényleges egyeztető eljárásból kell kiindulnia.

A költségvetési rendeletre vonatkozó szövegezési javaslat

Az intézmények közösen viselnek felelősséget a költségvetési rendelet felülvizsgálatáért annak érdekében, hogy javítsák a költségvetés végrehajtását és növeljék az uniós finanszírozási alapok átláthatóságát és előnyeit a polgárok számára – a 2002-es átdolgozás során elért előrelépések megkérdőjelezése nélkül. 2002-höz hasonlóan az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság egyetért abban, hogy a költségvetési rendelet felülvizsgálata csak a módosított javaslatból kiinduló tényleges egyeztető eljárás segítségével végezhető el sikeresen, amely során az Európai Parlament és a Tanács hatékony konszenzusra törekszik. A végrehajtási szabályok mielőbbi megalkotása érdekében továbbá szoros és konstruktív intézményközi együttműködésre törekszenek, hogy a finanszírozási eljárások egyszerűsítésével párhuzamosan biztosítsák az Unió pénzügyi érdekeinek magas szintű védelmét.

Az Európai Parlament és a Tanács szilárd elhatározása a költségvetési rendeletről folyó tárgyalások időben történő befejezése, hogy lehetővé tegyék annak 2007. január 1-jei hatályba lépését.

A tagállamok általi tanúsítás

A Bizottság az összes költségvetési szektor pénzgazdálkodásának javítása érdekében igen fontos reformokat hajtott végre. A Bizottság – a Számvevőszék és az Európai Parlament által kifejtett véleménnyel összhangban – 2006. január 17-i COM(2005) 9 közleményében integrált ellenőrzési keret létrehozását célzó cselekvési tervet határozott meg. Biztosítani kell e cselekvési terv megfelelő nyomon követését, különösen a nemzeti nyilatkozatok és a kockázattűrési küszöb meghatározása területén.

A közösségi pénzeszközök hatékony és integrált belső ellenőrzésének biztosítására vonatkozó szövegezési javaslat

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság egyetért abban, hogy kiemelt jelentősége van a belső ellenőrzés olyan formában történő megerősítésének, amely nem növeli az adminisztratív terheket; ebben alapvető szerepe van az ellenőrzés alapjául szolgáló jogszabályok egyszerűsítésének. E tekintetben elsőbbséget élvez a közös vezetés keretében történő pénzgazdálkodásról szóló nemzeti nyilatkozatok formájában megvalósuló vezetői elszámoltathatóság. A tagállamok 2006. szeptembere előtt fogják kinevezni a nyilatkozatokért felelős testületeket.

Demokratikus ellenőrzés és a külső fellépések koherenciája

A Bizottság kötelezettséget vállalt az uniós külső fellépések szakpolitikai koherenciájának előmozdításáért, valamint a külső fellépési eszközök szükségtelen átfedéseinek és rugalmatlanságának kiküszöböléséért. A Bizottság egyetért azzal, hogy az eszközök tervezett ésszerűsítése nem csökkentheti sem a törvényhozó, sem a költségvetési hatóság jogköreit. A Bizottság készen áll arra, hogy a javasolt külső rendelkezések alapján konstruktív módon együttműködjön.

A demokratikus ellenőrzésre és a külső fellépések koherenciájára vonatkozó szövegezési javaslat

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság elismeri a külső fellépések különböző eszközei racionalizálásának szükségességét. Egyetértenek abban, hogy az eszközök ilyen racionalizálásának növelnie kell az EU-fellépések koherenciáját, ugyanakkor nem csökkentheti sem a törvényhozó, sem a költségvetési hatóság jogköreit. A vonatkozó rendeletszövegeknek tükrözniük kell ezeket az elveket, és tartalmazniuk kell egy többéves indikatív keretet.

Ügynökségek

Aggodalmak merültek fel az ügynökségek számának növekedését illetően, valamint igény annak biztosítására, hogy ez nem vezet a közösségi hatáskörök kormányközi struktúrák felé való eltolódásához. A Bizottság azt is megállapítja, hogy problémák adódhatnak új ügynökségek 2007-2013-as pénzügyi keretidőszak alatti létrehozásából, különösen, ha ezek finanszírozásában megmaradnak a már eddig is kemény korlátok. A Bizottság ezen aggodalmakra válaszul javasolja, hogy új ügynökségek tervbe vételekor a költségvetési hatóság – a Bizottság által készített elemzés alapján – vitassa meg ezek pénzügyi hatásait valamely háromoldalú találkozó alkalmával.

Az ügynökségekre vonatkozó szövegezési javaslat

A Bizottság bármely új ügynökség létrehozásával kapcsolatos döntés előtt megvizsgálja annak az érintett kiadási fejezetre gyakorolt költségvetési hatásait. Ezen adatok alapján a költségvetési hatóság két ága költségvetési kooperáció keretében kötelezettséget vállal, hogy a megfelelő jogalap hatályba lépése előtt megegyezik az érintett ügynökség finanszírozásáról.

saját források

Az intézményközi megállapodás Bizottság által február 1-jén benyújtott tervezete már tartalmaz egy felülvizsgálati záradékot. E rendelkezés értelmében a Bizottságnak átfogó fehér könyvet kell készítenie az uniós költségvetés, azaz a bevételek és a kiadások összes vonatkozásáról. Ez a gyakorlat – amely akkor indul majd el, ha az intézmények között végleges megegyezés jött létre a következő pénzügyi terv összes elemével kapcsolatban – részletes előkészületek, illetve széles körű konzultációk eredményeként fog megszületni. Az Európai Parlament a saját források rendszerének felülvizsgálata kapcsán, és azért, hogy a bizottsági javaslatok tükrében iránymutatást adjon, konferencia szervezését tervezi az Európai Parlament mellett a nemzeti parlamentek részvételével.

A saját forrásokra vonatkozó szövegezési javaslat

A saját források rendszerének jövőbeli felülvizsgálatával kapcsolatban az intézmények rögzítik az Európai Parlament azon szándékát, hogy konferenciát szervez az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek képviselőinek részvételével.

pénzügyi programozás

A pénzügyi programozás továbbra is alapvető szerepet tölt be az éves költségvetési eljárásban. A Bizottság tiszteletben kívánja tartani azokat a korábbi kötelezettségvállalásait, amelyek a költségvetési hatóság két ágának pénzügyi programozási adataival kapcsolatosak.

A pénzügyi programozásra vonatkozó szövegezési javaslat

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság hangsúlyozza a pénzügyi programozás jelentőségét, és fenntartja az e tárgyban a 2004. július 16-i egyeztető tárgyaláson született megállapodást. Külön is kiemelendő, hogy a Bizottságnak évente kétszer kell aktualizálnia a pénzügyi programozást, és szükség esetén a [dátum]-i intézményközi megállapodásban rögzített minden egyes háromoldalú találkozón tárgyalásra kell bocsátania azt.

[1] A 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet.

[2] Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata az Európai Parlament és a Tanács közötti egyeztető eljárás létrehozásáról, 1975.3.4., HL C 89., 1975.4.22., 1. o.