INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

A nyári időszámításra vonatkozó rendelkezések értelmében az Unióban évente kétszer át kell állítani az órákat. A cél a változó mennyiségű napfényhez való igazodás és az adott időszakban rendelkezésre álló természetes fény lehető legjobb kihasználása. Március utolsó vasárnapjának reggelén az órákat egy órával előre állítjuk, majd október utolsó vasárnapjának reggelén egy órával vissza, visszatérve így a standard időhöz.

Történelmi okokból a tagállamok korábban úgy döntöttek, hogy nyári időszámítást vezetnek be. Először Németország és Franciaország fogadott el ilyen szabályokat az első világháború alatt, hogy takarékoskodjon a szénnel, különösen a világítás céljára felhasznált szénnel. A példát hamarosan, még a háború során követte Nagy-Britannia, a legtöbb szövetségese és több európai semleges állam is. A két világháború után sok európai ország felhagyott az intézkedés alkalmazásával. A nyári időszámításra vonatkozó modern szabályok az 1970-es évekből származnak; először Olaszország (1966-ban) és Görögország (1971-ben) vezetett be ilyen rendelkezéseket. Az Egyesült Királyság és Írország 1968-ban megszüntette a nyári időszámításra való átállást, hogy igazodjon a többi európai országhoz, de 1972-ben ismét alkalmazni kezdte a rendszert. Spanyolországban 1974-től létezik nyári időszámítás, 1976-ban pedig – energiamegtakarítási célokra hivatkozva – Franciaország is bevezette az intézkedést. 1976 és 1981 között tíz uniós tagállam fogadott el a nyári időszámításra vonatkozó rendelkezéseket, elsősorban azért, hogy összhangban legyenek a szomszédos országokkal.

Nemzetközi szinten mintegy 60 országban létezik nyári időszámítás, többek között Észak-Amerikában és Óceániában is. Az EU szomszédai és kereskedelmi partnerei közül ugyanakkor egyre többen döntenek úgy, hogy nem alkalmazzák vagy eltörlik a nyári időszámításra vonatkozó szabályokat: így tett például Izland, Kína (1991-től), Oroszország (2011-től), Belarusz (2011-től) és Törökország (2016-tól).

Először 1980-ban rendelkezett uniós jogszabály a nyári időszámításról, azzal a céllal, hogy egységesítse a nyári időszámításra vonatkozó meglévő, változatos képet mutató nemzeti gyakorlatokat és ütemezéseket, és ezáltal biztosítsa az óraátállítás összehangolt megközelítését az egységes piac területén. 2001 óta a nyári időszámításra vonatkozó uniós rendelkezéseket a 2000/84/EK irányelv határozza meg, amely valamennyi tagállamot kötelezi arra, hogy március utolsó vasárnapján átálljon a nyári időszámításra, október utolsó vasárnapján pedig visszaálljon a saját standard idejére (azaz a téli időszámításra).

A nyári időszámításra vonatkozó uniós szabályozással párhuzamosan – de attól függetlenül – a tagállamok európai kontinensen található területei három különböző időzónába sorolhatók, így három különböző standard időt alkalmaznak. A standard idejére vonatkozó döntést valamennyi tagállam egyénileg hozza meg a teljes területére vagy annak különböző részeire vonatkozóan. Az évi kétszeri óraátállítás rendszerét egyre többször kérdőjelezték meg a polgárok, az Európai Parlament, és egyre több tagállam is. A Bizottság ezért elemezte a rendelkezésre álló bizonyítékokat, amelyek arra utalnak, hogy a belső piac megfelelő működésének biztosítása érdekében fontos, hogy harmonizált uniós szabályok rendezzék a kérdést. Ezt támogatja az Európai Parlament és más szereplők is (például a közlekedési ágazat egyes képviselői). A Bizottság lefolytatott egy nyilvános konzultációt is, amelyre mintegy 4,6 millió válasz érkezett, melyek 84 %-a támogatta az évi kétszeri óraátállítás eltörlését, miközben a válaszadók 16 %-a úgy nyilatkozott, hogy szeretné megőrizni azt. A kérdést emellett felvetették a közlekedésügyi miniszterek is a Tanács 2018. júniusi és 2017. decemberi ülésén, és több tagállam is jelezte, hogy támogatná a nyári időszámításra vonatkozó jelenlegi rendelkezések megszüntetését. Ilyen előzmények után a Bizottság szükségesnek tartja, hogy egy valamennyi tagállamra alkalmazandó harmonizált rendszer útján a továbbiakban is óvja a belső piac megfelelő működését, de ugyanakkor figyelembe vegye a fent ismertetett közelmúltbeli fejleményeket is. A Bizottság ezért azt javasolja, hogy szűnjön meg az évszakokhoz kapcsolódó óraátállítás az Unióban, ugyanakkor legyen biztosított, hogy továbbra is a tagállamok dönthessenek a rájuk vonatkozó standard időről és különösen arról, hogy a nyári időszámításuknak megfelelő időre állnak-e át állandó jelleggel, vagy pedig a jelenlegi standard idejüket fogják alkalmazni a továbbiakban.

•Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

Ez az évi kétszeri óraátállítás megszüntetését célzó javaslat szükségessé teszi a 2000/84/EK irányelv egyidejű hatályon kívül helyezését.

•Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

A rendelkezésre álló adatok alapján a belső piac megfelelő működése érdekében fontos, hogy a kérdéses területet az EU egységesen szabályozza. Az évi kétszeri óraátállítás valamennyi tagállamra vonatkozó eltörlésével ez a javaslat a továbbiakban is biztosítja a kérdés közös szabályozását, ami alapvető fontosságú az Unió belső piacának megfelelő működése szempontjából.

2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

•Jogalap

A javaslat célja a belső piac megfelelő működésének biztosítása, ezért az EUMSZ 114. cikke a megfelelő jogalap. Az említett cikk a jogalapja a 2000/84/EK irányelvnek is.

•Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

Ahogyan a bizonyítékok is mutatják, a belső piac megfelelő működésének biztosítása érdekében fontos, hogy a kérdést uniós szabályok rendezzék. Tekintettel arra, hogy egyre többen kérdőjelezik meg a nyári időszámításra vonatkozó jelenlegi rendelkezéseket, a harmonizált megközelítés csak egyetlen módon biztosítható a továbbiakban, mégpedig az évi kétszeri óraátállítás összehangolt eltörlésével, amint azt ez a javaslat felvázolja. A harmonizált megközelítés fenntartása érdekében a Bizottság ezért az Unióban alkalmazott, évszakokhoz kapcsolódó óraátállítás eltörlésére tesz javaslatot, a tagállamokra bízva a saját standard idejük meghatározását és különösen annak eldöntését, hogy a tagállam megváltoztatja-e (egy órával előre állítva) a standard idejét úgy, hogy az állandóan a jelenlegi nyári időszámításnak feleljen meg, vagy pedig a jelenlegi téli időszámításnak megfelelő standard időt alkalmazza-e állandó jelleggel.