Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Finnország „EGF/2013/001 FI/Nokia” referenciaszámú kérelme) /* COM/2013/0707 final */





INDOKOLÁS A költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás[1] 28. pontja a pénzügyi keret vonatkozó fejezeteinek felső korlátain felül, egy rugalmassági mechanizmus révén, legfeljebb évi 500 millió EUR erejéig lehetővé teszi az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) igénybevételét. Az EGAA-ból történő hozzájárulásokra vonatkozó szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[2] tartalmazza. 2013. február 1-jén Finnország a Nokia plc-nél és a Nokia Siemens Networks-nél, valamint 30 finnországi alvállalkozójánál történt elbocsátásokat követően „EGF/2013/001 FI/Nokia” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt. A kérelem alapos vizsgálata után a Bizottság az 1927/2006/EK rendelet 10. cikke alapján megállapította, hogy a pénzügyi hozzájárulásnak a rendeletben megállapított feltételei teljesülnek. A KÉRELEM ÖSSZEFOGLALÁSA ÉS ELEMZÉS Főbb adatok: || EGAA-referenciaszám || EGF/2013/001 Tagállam || Finnország 2. cikk || a) Elsődlegesen érintett vállalat || Nokia plc Leányvállalatok, beszállítók és az ellátási lánc következő szintjein álló termelők száma || 31 Referencia-időszak || 2012. 08. 01–2012. 11. 30. A személyre szabott szolgáltatások kezdetének időpontja || 2012. 08. 01. A kérelem benyújtásának időpontja || 2013. 02. 01. A referencia-időszakban történt elbocsátások száma || 2 863 A referencia-időszak előtt és után elbocsátott munkavállalók száma || 1 646 Összes támogatható elbocsátás || 4 509 Az intézkedés által várhatóan érintett, elbocsátott munkavállalók száma || 3 719 A személyre szabott szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiadások (EUR) || 18 830 000 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások[3] (EUR) || 790 000 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások (%-ban) || 4,03 Teljes költségvetés (EUR) || 19 620 000 EGAA-hozzájárulás (50 %) (EUR) || 9 810 000 1. A kérelmet 2013. február 1-jén nyújtották be a Bizottságnak, és 2013. augusztus 21-ig további információkkal egészítették ki. 2. A kérelem az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének a) pontja szerint eleget tesz az EGAA igénybevételéhez szükséges feltételeknek, és benyújtása a rendelet 5. cikkében említett 10 hetes határidőn belül megtörtént. Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett fő strukturális változások közötti kapcsolat 3. Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett jelentős strukturális változások közötti kapcsolat bizonyítása érdekében Finnország azzal érvel, hogy a Nokia, a Nokia Siemens Networks, szinte az összes alvállalkozó és az érintett régiók jelenlegi nehézségei 2011 februárjáig nyúlnak vissza. A Nokia akkor jelentős változást jelentett be a vállalat stratégiáját illetően, és széles körű együttműködésbe kezdett a Microsofttal azzal a céllal, hogy a Nokia elsődlegesen a Microsoft Windows Phone-t használja okostelefonjai operációs rendszereként, ugyanakkor 2016 végéig megtartsa saját Symbian operációs rendszerét az alacsonyabb árkategóriájú telefonok szoftverplatformjaként. A Symbian operációs rendszerrel üzemelő telefonok iránti kereslet időközben jelentősen visszaesett, ezért a Symbian rendszerre irányuló fejlesztési és karbantartási tevékenységet megszüntették. 4. A szándék arra irányult, hogy a Nokia salói üzemét tovább üzemeltessék, miközben a vállalat személyi állományát a világszerte működő telephelyeken körülbelül 12 %-kal csökkentik. Ezzel összefüggésben 2011 szeptemberében bezárták a Romániában, Kolozsváron működő üzemet, amelyre vonatkozóan egy másik EGAA-kérelmet nyújtottak be. A Nokia Siemens Networks szintén nagy léptékű elbocsátásokat jelentett be 2011 novemberében. 2012. március 22-én nyilvánosságra hozták a Nokia salói üzemét érintő létszámcsökkentést, amely az összesen 1 700 munkavállaló közül 1 000 főt érintett. Finnország e dolgozók megsegítésére nyújtotta be az „EGF/2012/006 FI/Nokia Salo” referenciaszámú kérelmét, és közölte, hogy máris további elbocsátásokat terveznek, így Finnország újabb kérelmet fog benyújtani a Nokiánál és az alvállalkozóinál bekövetkező újabb elbocsátási hullámra vonatkozóan. 5. Ez a kérelem az említett újabb kérelem, amelynek célja a Nokia salói üzeme megmaradt munkavállalóinak, a Nokia Finnország egyéb részeiben (főként Espooban, Tamperében és Ouluban) dolgozó munkavállalóinak és az ebből következően a Nokia Siemens Networksnél, valamint 30 más alvállalkozónál Finnország különböző részeiben elbocsátásra kerülő munkavállalók támogatása. Időközben a salói üzemet teljesen bezárták, ami további 900 munkahely megszűnéséhez vezetett. Egy átfogó termékfejlesztési programot is megszüntettek, amely leépítésekhez vezetett Ouluban és Tamperében, valamint a Salói Termékfejlesztési Központban (Salo Product Development Centre). Ezek a bezárások leépítésekhez vezettek a támogató feladatokat ellátó munkahelyek körében is, az elbocsátások az espooi egységet érintették a legjobban. 6. A létszámcsökkentés legfőbb oka az, hogy az ágazaton belül funkciókat helyeznek át Európán kívüli harmadik országokba. A mobiltelefonok összeszerelését, amit korábban Salóban és Kolozsváron végeztek, kihelyezték Ázsiába (Kínába, Dél-Koreába, Indiába és Vietnamba, ahol új Nokia-üzem létesül). Az alkatrészek gyártását és az alvállalkozók által végzett gyártást már áthelyezték Európán kívülre. A gyártásban már bekövetett irányváltásnak megfelelően a tervezést és a termékfejlesztést is kihelyezték vagy kihelyezik. 7. Az összeszerelési tevékenység Ázsiába való áthelyezésének célja az eszközök piacra kerülésének meggyorsítása. Azzal, hogy az alvállalkozókhoz közelebb működik, a Nokia gyorsabban tudja piacra vinni új fejlesztéseit, és javítani tudja versenyképességét. A Nokia pozíciója romlóban van legfontosabb piacain, Kínában és Indiában, ahol számos, olcsó telefonokat gyártó vállalat növeli piaci részesedését. A mobiltelefon alapmodellek területén a Nokia piaci részesedése 33 %-ról (2010) 24 %-ra (2011) esett vissza, és ez a csökkenő tendencia 2012-ben is folytatódott. Az okostelefonok területén az Apple és a Samsung a legtöbb piacról kiszorította a Nokiát: 2012. II. negyedévében a Nokia piaci részesedése 6,6 %-ra csökkent (2010 elején még 38 % volt), miközben az Apple 16,9 %-os, a Samsung pedig 32,6 %-os piaci részesedést tudhatott magáénak[4]. 8. Az elektronikai és elektrotechnikai ágazat fejlődése csúcsán több mint 60 000 embernek biztosított munkát Finnországban, de 2012 végére ez a szám 50 000-re csökkent. Ugyanakkor az ebben az ágazatban tevékenykedő vállalatok harmadik országokban működő leányvállalatainál növekedett a személyi állomány, ami egyértelműen mutatja, hogy funkciókat helyeznek ki, különösen Ázsiába. Finnországi személyi állomány Külföldi leányvállalatok személyi állománya 9. A mobiltelefon-ágazat már számos EGAA-kérelem tárgyát képezte; ezek mindegyike a kereskedelemhez kapcsolódó globalizáción alapult. Ez a negyedik, a Nokia által elbocsátott munkavállalók tárgyában benyújtott kérelem; az előző három ügy a Nokia németországi, romániai és finnországi korábbi munkavállalóit érintette. Az elbocsátások számának igazolása és a 2. cikk a) pontjában előírt kritériumok teljesítése 10. Finnország e kérelmet az 1927/2006/EK rendelet 2. cikkének a) pontjában meghatározott beavatkozási kritériumok alapján nyújtotta be, amelyek szerint az alapból akkor lehet támogatást nyújtani, ha egy négy hónapos időszak alatt egy tagállamban működő vállalattól – beleértve annak beszállítóit és az ellátási lánc következő szintjein álló termelőket – legalább 500 munkavállalót elbocsátanak. 11. A kérelem 4 509 elbocsátást említ, amelyek a Nokia plc-nél, leányvállalatánál, a Nokia Siemens Networksnél, valamint 30 beszállítójánál és alvállalkozójánál következtek be. Ezek közül 2 863 elbocsátásra a 2012. augusztus 1. és 2012. november 30. közötti négy hónapos referencia-időszakban, míg a másik 1 646 elbocsátásra a referencia-időszak előtt és után, azonban ugyanannak a csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó eljárásnak a keretében került sor. A Nokiánál történt 2 544 elbocsátás mindegyikét az 1927/2006/EK rendelet 2. cikke második bekezdésének első francia bekezdése alapján vették számításba; a leányvállalatnál és az alvállalkozóknál bekövetkezett elbocsátások közül 496-ot az 1927/2006/EK rendelet 2. cikke második bekezdésének első francia bekezdése alapján, a maradék 1 469-ot pedig a második bekezdés második francia bekezdése alapján vettek számításba. Az elbocsátások előre nem látható jellegének bizonyítása 12. A finn hatóságok szerint a salói üzemben történt elbocsátások nem voltak előre láthatóak, mivel ez az üzem kifejezetten kivételt képezett, amikor a Nokia 2011 februárjában széles körű finnországi leépítéseket jelentett be. Akkor arra számítottak, hogy a salói üzemben gyártják majd a Windows Phone platformot használó okostelefonokat. 13. 2011. november végén, amikor bejelentették a kolozsvári (Románia) üzem bezárását, a Nokia azt is bejelentette, hogy átgondolja a salói üzem szerepét, és hogy 2012-ben bizonyos mértékű létszámcsökkentésre lehet számítani. 2012. március 22-én bejelentették, hogy a salói személyi állományt 1 000 fővel csökkentik, amit június végéig hajtanak végre. 2012. június 14-én a Nokia további 3 700 finnországi elbocsátást jelentett be, amelyek közül 850 a salói mobiltelefon-gyártó üzemet és annak támogató feladatait ellátó munkahelyeket érintett. Ráadásul jelentős mértékben csökkenteni fogja az eszközök és szolgáltatások (Device and Services) részlegen dolgozó állomány létszámát is. Ulmban (Németország) és Burnabyban (Kanada) is további elbocsátásokkal járó üzembezárásokat jelentett be. A mindössze egy évvel korábban adott biztosítékok után és annak fényében, hogy a salói volt a Nokia elsőként üzembe állított, a termékfejlesztésben is tevékeny gyártóüzeme, és a Nokia rendszerint itt indította el az új és fontos telefonmodelleket érintő összeszerelési és összeszerelés-betanítási folyamatot, ezek a fejlemények nem voltak előre láthatóak. Ezenkívül már jelentős létszámleépítéseket hajtottak végre Finnországban, és további ilyen méretű csökkentésekre nem lehetett számítani. Az elbocsátó vállalatok és a támogatásra jogosult munkavállalók meghatározása 14. A kérelem 4 509 személy elbocsátására vonatkozik, akik közül 2 544-et maga a Nokia, 1 965-öt pedig annak leányvállalata, a Nokia Siemens Networks, valamint beszállítói és alvállalkozói bocsátottak el. Ebből az összlétszámból várhatóan 3 719 munkavállaló fog részt venni az EGAA által társfinanszírozott intézkedésekben. Az elbocsátó vállalkozások a következőek: Vállalkozás || Elbocsátások a referencia-időszak alatt || Elbocsátások a referencia-időszak előtt vagy után Nokia plc || 2 348 || 196 Nokia Siemens Networks || 23 || 644 Accenture || || 263 Are || 14 || Autobar Finland || 3 || Barona || 2 || Cencorp || || 13 Crelint || 35 || DHL Global Forwarding || 5 || DHL Supply Chain || 75 || 31 Digia || || 69 Flander || || 2 Foxconn || 14 || 102 Infocare || 35 || 3 ISS Palvelut || 15 || Ixonos || 14 || 9 Lionbridge || 1 || Life-on Mobile Corporation || 25 || 1 Logica Suomi || 158 || Mehiläinen || 1 || Mitron || 4 || Neusoft Mobile Solutions || || 17 Nice-business Solutions Finland || 3 || 6 Relacom || 6 || 18 RR Donneley || 10 || Saloteam || 4 || Sasken || 15 || Sodexo || 21 || ST-Ericsson || || 56 Teleca Finland || 10 || 17 Tieto || || 199 Turvatiimi || 22 || Összesen || 2 863 || 1 646 15. Az intézkedések által várhatóan érintett 3 719 munkavállaló megoszlása a következő: Kategória || Szám || Százalék Férfiak || 2 338 || 62,87 Nők || 1 381 || 37,13 EU-állampolgárok || 3 525 || 94,78 Nem EU-állampolgárok || 194 || 5,22 15–24 éves korig || 30 || 0,81 25-54 éves korig || 3 302 || 88,79 55-64 éves korig || 385 || 10,35 64 évesnél idősebbek || 2 || 0,05 16. Az intézkedések által várhatóan érintett munkavállalók közül 38-an tartós egészségügyi problémával küzdenek vagy fogyatékossággal élnek. 17. Az intézkedések által várhatóan érintett 3 719 munkavállaló foglalkozási csoportok szerinti megoszlása a következő: Kategória || Szám || Százalék Törvényhozók, felső és egyéb vezetők || 464 || 12,48 Felsőfokú képzettséget igénylő foglalkozások || 2 070 || 55,66 Technikusok és szakmai asszisztensek || 256 || 6,88 Irodai foglalkozások || 74 || 1,99 Szolgáltatási és értékesítési foglalkozások || 40 || 1,08 Vegyesipari foglalkozások || 62 || 1,67 Gépkezelők és gépösszeszerelők || 537 || 14,44 Alacsonyabb szakképesítést igénylő foglalkozások || 216 || 5,81 18. Az 1927/2006/EK rendelet 7. cikkének megfelelően Finnország megerősíti, hogy az EGAA végrehajtásának különböző szakaszaiban és különösen az EGAA-hoz való hozzáférésben mind jelenleg, mind a jövőben a nők és a férfiak egyenlőségét szem előtt tartó és megkülönböztetésmentes politikát alkalmaz és fog alkalmazni. Az érintett terület, valamint az ott működő hatóságok és érdekelt felek bemutatása 19. Finnország több régióját érintik az elbocsátások, közülük három (Délnyugat-Finnország, Usimaa és Pirkanmaa) az ország déli részén, míg egy másik (Észak-Ostrobothnia) az ország északi részén található. A délnyugat-finnországi régió érintettsége a legsúlyosabb, itt 1 050 új elbocsátást hajtott végre a Nokia, és 360-at annak alvállalkozói. Ez az a régió, ahol Salo található, amely már a Nokiánál bekövetkezett előző elbocsátási hullámban is érintett volt. 20. Salo környéke Délnyugat-Finnország tartomány része, amely az ország leginkább exportorientált térségeinek egyike (ipari termelésének több mint 60 %-át exportálják). A régió az 1990-es években érte el rendkívül prosperáló státuszát, amikor az akkoriban a világ vezető mobiltelefon-gyártójává váló Nokia erőteljes növekedést mutatott fel. Ahogyan a Nokia pozíciója meggyengült, és bekövetkezett a globális pénzügyi és gazdasági válság, Salóban a foglalkoztatást és a termelést tekintve romlott a helyzet, és ezt a régiót súlyosabban érintette a válság, mint Finnország más részeit. A salói térség gazdasági szerkezete az 1990-es évek vége óta kivételes specializáltságot mutat; 2008-ban az informatikai és kommunikációs ágazat a hozzáadott érték több mint 50 %-át tette ki. A délnyugat-finnországi régióban a célcsoport nagyobb részét teszi ki az alacsonyan képzett munkaerő, mint a többi régióban. A következő területeken szervezett képzési lehetőségek felé irányítják őket: egészségügy és a szociális szféra; szállítás és logisztika; szolgáltatóipar, így például a szállodaipar és a vendéglátóipar, valamint a biztonsági szektor; pénzügyi nyilvántartás; informatikai ismeretek naprakésszé tétele, különösen a szerencsejáték-ágazatban és az üzleti know-howban. 21. A főváros, Helsinki is Usimaa régió részét képezi. Bár Helsinki régiója Finnország egyik leggyorsabban fejlődő területe volt, azonban nem tudta elkerülni a pénzügyi és gazdasági világválság következményeit. Az ipari árbevétel 29 %-kal csökkent 2009-ben, és a kereskedelem is gyors hanyatlásnak indult. Ugyanakkor a munkanélküli álláskeresők száma a 2008-as helyzethez képest legalább 50 %-kal nőtt. A gazdasági kilátások kezdtek stabilizálódni 2010-ben, azonban 2012-ben a helyzet ismét rosszabbra fordult. Espoo városában – ahol a Nokia székhelye található – 2010-ben az ipari árbevétel 91 %-a az elektronikai ágazatból származott; a Nokia és alvállalkozói generálták az összbevétel legnagyobb részét. Az Uusimaa régióban a célcsoport legtöbb tagja felsőfokú diplomával rendelkezik. Az a cél, hogy saját szakterületükön szerezhessenek naprakész ismereteket. Az IT-ágazatban munkaerőhiány tapasztalható a szerencsejáték-ágazatban mind az alkalmazottak, mind pedig a vezetők tekintetében. Ezért az Uusimaa régióban ez az ágazat külön figyelmet kap az EGAA intézkedések tekintetében. 22. Pirkanmaa régió, amely Finnország nyugati részén található, az ország leginkább exportorientált térségeinek egyike. Fontos kulturális, oktatási és szolgáltató központként jobb foglalkoztatási lehetőségeket biztosított lakói számára, mint sok, az ország peremterületein elhelyezkedő régió. A régiót rendkívül súlyosan érintették a pénzügyi és gazdasági világválság hatásai, most pedig a Nokiánál történő, valamint az azok hatására bekövetkezett elbocsátások, amelyek száma 1 000-re tehető a régióban. Pirkanmaa régióban a célcsoport kb. 80 %-a felsőfokú diplomával rendelkezik. Az a cél, hogy a célcsoport komoly informatikai ismereteit azokba a főbb ágazatokba lehessen integrálni, ahol növekedés várható. Ezek az ágazatok a bio- / organikus termékek, az egészségügyi és ökotechnológiák, a megújuló energiák és az intelligens gépek. 23. Észak-Ostrobothnia és annak fővárosa, Oulu Észak-Finnország legfontosabb pénzügyi, oktatási és kulturális központja. Az 1990-es évek óta ez a régió a Nokia sikerének köszönhetően nemzetközi innovációs központtá is vált. Odavonzotta az oktatásra vágyó fiatalokat és a munkára vágyó nemzetközi szakembereket. Szárazföldi, légi és tengeri közlekedési csomópont is egyben, és hasznot húz az urbanizációs terjeszkedésből, amelynek révén 2013 elején környező település beleolvadt. Az észak-ostrobothniai régióban az a cél, hogy a célcsoport tapasztalatait és ismereteit a növekedési ágazatokban, azaz a wellnessben, a környezetvédelemben, a biotechnológiában és a kultúrában lehessen hasznosítani. Továbbá várhatóan új, informatikával foglalkozó vállalatok is megjelennek majd. 24. Az összes érintett régióban a Gazdaságfejlesztési, Közlekedési és Környezetvédelmi Központok, a Regionális Foglalkoztatási és Gazdaságfejlesztési Hivatalok, valamint a települési önkormányzatok az érdekelt felek. Ezenfelül minden egyes régiónak megvannak a saját strukturális változást koordináló csoportjai, amelyek részt fognak venni a kérelem végrehajtásában. Az elbocsátások várható hatása a helyi, regionális vagy országos foglalkoztatásra 25. A Foglalkoztatási és Gazdasági Minisztérium szerint az ikt-ágazatban 2012-ben Finnországban az álláskeresők száma (a Nokiánál és annak alvállalkozóinál történt legutóbbi elbocsátásokat is beleszámítva) mintegy 7 700-ra tehető. Ez a jelentős szám komoly problémát okoz, különösen a 45 éves és az annál idősebb álláskeresők számára (akik szakértelmét elavultnak vélik), valamint az első állásukat kereső frissdiplomások számára. 26. A kérelem által érintett elbocsátások váratlansága és nagyságrendje további nehézségeket okoz nemcsak maguknak a munkavállalóknak, hanem azoknak a településeknek is, ahol a Nokia telephelyei találhatóak, illetve a finn gazdaság egészének. A Nokia és a Nokia Siemens Networks együttesen a finn ikt-ágazat összes munkahelyének mintegy ötödét biztosította. A Nokia Group (azaz a Nokia és a Nokia Siemens Networks) részesedése a finn GDP-ben 4 % volt 2000-ben; azonban 2011-ben 0,6 %-ra esett vissza, és a csökkenés 2012-ben is tovább folytatódott. 27. A Nokia-klaszter részesedése a magánszektor teljes finnországi K+F beruházásában a múltban több mint 50 %-ot tett ki. Az elbocsátások következményeképp ezek a beruházások várhatóan a felükre csökkennek, és Finnország így egymilliárd EUR értékű K+F beruházástól fog elesni. 28. A másik problémát az jelenti, hogy az alvállalkozók a Nokia támogatására szakosodtak, és nem alakították ki saját piacaikat és stratégiáikat. A bezárások miatt gyorsan ki kell ezeket alakítaniuk, különben nem fognak tudni talpon maradni. A finanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja és annak tételes bontásban meghatározott, becsült költségei, valamint a strukturális alapok által támogatott intézkedésekkel mutatott kiegészítő jelleg 29. Finnország háromféle intézkedést tervez a kérelem által érintett, elbocsátott munkavállalók érdekében: i) segíteni nekik új munkát találni; ii) segíteni nekik saját vállalkozást indítani; és iii) képzést vagy oktatást biztosítani számukra. Az alábbi intézkedések együttesen összehangolt csomagot alkotnak, amely az elbocsátott munkavállalóknak a foglalkoztatásba történő visszailleszkedését célzó, személyre szabott szolgáltatásokból áll. – Tanácsadási (coaching) és más előkészítő intézkedések: Az elbocsátott munkavállalók a következő formában részesülnek támogatásban: álláskeresési technikák megosztása, tanácsadás és útmutatások, állásbörzék látogatása, továbbá álláspályázatok és önéletrajzok megírásában nyújtott segítség. Ezt a szolgáltatást általában változó méretű csoportoknak biztosítják. A csoporttól függően a képzés időtartama 5 és 20 nap között változhat. A csoportok részletes karrier-tanácsadásban is részesülnek, amely különös hangsúlyt helyez az interakcióra és a szakmai gyakorlatra. Ez a tanácsadás (coaching) legfeljebb 40 napig tarthat. A szakmai tanácsadók egyéni vagy csoportos tanácsadást nyújthatnak, „edzőtársak” lehetnek az álláskeresés ideje alatt, majd az új állásban eltöltött első időszak során mind a munkáltatók, mind pedig a munkavállalók felett mentorkodhatnak. Egy-egy álláskereső legfeljebb 50 órás tanácsadásban (coaching) részesülhet. – Az álláskeresők egy sor szakértői értékelésben is részesülhetnek, amelyek a következőket mérik fel: egyéni munkaképesség, az egészségügyi szempontokat is beleértve, a szakértelem és a szakképzettség, a vállalkozói készségek, az álláskereső potenciálja. – Az álláskeresők próbatréningeken is részt vehetnek, amelyeken körülbelül tíz napos képzési próbaidőszakon keresztül tesztelhetik különböző szakterületeken való jártasságukat. Az álláskeresők vállalkozói készségeiket is kipróbálhatják kísérleti jelleggel, ennek érdekében üzleti ötleteket vitatnak meg és dolgoznak ki csoportos formában, illetve egy valaki más által javasolt üzleti ötleten dolgoznak. Mindehhez egy tanár áll rendelkezésre egy 8–12 napos időtartamra. Ha egy ötletet véglegesítettek és leteszteltek, a kezdő vállalkozó egy legfeljebb féléves időszakon keresztül kipróbálhatja azt, és közben további 4–6 napos közvetlen képzésben részesül. – Képzés és átképzés : A képzési intézkedések célja alap- vagy szakképzettség megszerzése egy olyan ágazatban, amelyben nagyarányú a foglalkoztatottság; a továbbképzés a meglévő kompetenciák megszilárdítására szolgál, a munkaerő-piaci orientációs / felkészítő képzés pedig azon személyeknek szól, akiknek nincsenek jövőbeni pályájukra vonatkozó terveik. A képzés a célcsoportra szabott, és tartalmazhatja többek között az ikt-ágazattal kapcsolatos kompetenciák bővítését; a projektmenedzsmentet, minőségirányítást és pénzgazdálkodást, valamint az üzleti készségek fejlesztését. A legtöbb munkaerő-piaci szakképzés képesítés megszerzésére irányul; bizonyos feltételekkel felsőfokú végzettség megszerzése is lehetséges. – Egy kkv-fejlesztési képzés is elérhető lesz, amely a kkv-k szükségleteit kapcsolja össze a speciális képzésben részesült munkanélküliek kompetenciáival. E képzés célja, hogy a képzésben részt vevőket megismertesse a kkv-k gyakorlati működésével, és biztosítsa számukra azokat a készségeket és kompetenciákat, amelyek egy vállalat keretei közötti eredményes munkavégzéshez és a vállalat fejlesztéséhez szükségesek. A képzésben részt vevők megismerkednek a vállalati üzleti folyamatokkal, és megértik, hogy a minőség milyen fontos szerepet tölt be a vállalati tevékenységekben. – Vállalkozásösztönzés és szolgáltatások új vállalkozók számára: A Protomo egy nyílt innovációt támogató környezet, amely lehetővé teszi a résztvevők számára, hogy ötleteik alapján prototípusokat dolgozzanak ki, csapatmunkában kísérleti projekteket valósítsanak meg, újfajta termékeket és szolgáltatásokat fejlesszenek ki, és új munkahelyeket teremtő új vállalkozásokat indítsanak. A Protomo összekapcsolja az új ötleteket és az innovatív embereket. A Protomo-féle elképzelés – amelyet jelenleg átdolgoznak Uusimaa-ban – célja, hogy tovább egyszerűsítse a vállalkozóvá válás folyamatát. – A Protomo-féle elképzelés lényege, hogy közvetítő szolgáltatásként működik új vállalkozók számára. A Protomo-adatbázis a régióbeli magánszemélyek vagy vállalkozások által felkínált ígéretes ötletek gyűjteménye. A Protomo által kijelölt oktatók segítséget nyújtanak az elbocsátott munkavállalók kis csoportjainak abban, hogy az ötleteket vagy egy olyan új vállalkozás keretében valósítsák meg, amely képes előállítani azokat a termékeket vagy szolgáltatásokat, amelyekre igény mutatkozik, vagy képessé teszi a munkavállalókat arra, hogy csatlakozzanak az ötletadóhoz, és egy már meglévő vállalkozáson belül dolgozzanak az adott ötleten. A Protomo csapata biztosítja ehhez a csoportos munkához a létesítményeket, tanácsadást nyújt, továbbá értékeli a javaslat megvalósíthatóságát, valamint adott esetben biztosítja a szükséges szakértőket. A Protomo rendszerint négyfős csoportokkal dolgozik, akik vállalják a kiválasztott ötlet továbbfejlesztését. – A potenciális új vállalkozókat tanácsokkal, témába vágó képzéssel, tanácsadással, konzultációval és támogatással segítik, biztosítják a létesítményeket és a felszerelést a Protomo projektek időtartama alatt, és a támogathatósági feltételek teljesülése esetén vállalkozásindítási támogatást is nyújthatnak. A Protomo specifikus know-how-val rendelkező külső szakértőket is biztosíthat a vállalkozójelöltek számára. Emellett egyetemi oktatókat és diákokat is bevonhatnak, akik tesztelhetik és ösztönözhetik azokat a radikális fejlesztéseket, amelyek tovább finomíthatók és új vállalkozások létrehozásához vezethetnek. – Támogatás független üzleti vállalkozás indításához: Olyan vállalkozásindítási támogatás, amely a kezdeti működés során legfeljebb 18 hónapra jövedelmet biztosít a kezdő vállalkozó számára. Az alapjuttatás napi 31,36 EUR. Ehhez változó mértékű kiegészítés kapcsolódik, amely nem haladhatja meg az alapjuttatás 60 %-át. A becslések szerint nagyjából 150 személy lesz jogosult erre a juttatásra, és a megvalósítási időszakban számukra kifizetett átlagos összeg 6000 EUR lesz. – Mobilitási támogatás: Ez fedezi mind az álláskeresés vagy a képzés kapcsán felmerülő úti- és szállásköltségeket, mind pedig a költözési költségeket. Előfordulhat, hogy az álláskeresők nem találnak új munkát a közvetlen közelben, így utazniuk kell, hogy megjelenjenek egy állásinterjún, és lehetséges, hogy egy olyan új helyre kell költözniük, hogy betöltsenek egy megüresedett állást, amely a napi ingázás szempontjából túl messze van a lakóhelyüktől. Az útiköltséget a távolság alapján számítják ki, szükség esetén megtérítve a szállást is. A költözési költségeket legfeljebb 700 EUR-ig térítik meg. – Foglalkoztatási szolgáltatások a szolgáltató pontban: Az elbocsátott munkavállalók számára szolgáltató pontokat jelölnek ki, amelyek gondoskodnak róluk a megvalósítási szakaszban. A szolgáltató pontok, amelyek először a Nokia telephelyein kezdték meg működésüket, a kezdetektől tanácsokat adnak az érintett munkavállalóknak, sokkal személyesebb és alaposabb szolgáltatást nyújtva számukra, mint amilyenre az állami foglalkoztatási hivatal rendszerint képes. Különös figyelmet fordítanak arra, hogy egyik munkavállaló se váljon hosszú időre munkanélkülivé. A szolgáltató pont intenzív kezdeti tevékenységét követően is a munkavállalók rendelkezésére áll, hogy a személyre szabott intézkedések megvalósítása során is iránymutatásokat nyújtson. – Fizetési támogatások: Ezeket olyan munkáltatóknak lehet nyújtani, akik hajlandóak felvenni a támogatásra jogosult munkavállalókat úgy, hogy tudatában vannak a foglalkoztatandó személyek szakértelmében vagy szakképzettségében fennálló hiányosságoknak, hajlandóak méltányos fizetést adni nekik, és biztosítani, hogy mindaddig megkapjanak minden támogatást és szükséges munkahelyi képzést, amíg beilleszkednek a számukra ismeretlen állásba. Az időtartamot a munkavállaló szükségleteinek megfelelően állapítják meg; a támogatás a becslések szerint átlagosan 7 453 EUR-t tesz majd ki az e rendszerben támogatásra jogosult munkavállalónként. – Vállalkozásokra irányuló adatgyűjtési rendszer: Ez a rendszer lehetővé teszi a Foglalkoztatási és Gazdaságfejlesztési Hivatalok, a Gazdaságfejlesztési Központok és a Foglalkoztatási és Gazdasági Minisztérium számára, hogy telefonos interjúkat folytassanak le vállalatokkal, és naprakész információkat gyűjtsenek a vállalkozások munkaerőigényeiről. Ez az információ lehetővé teszi a hivatalok számára, hogy megfelelő iránymutatásokat nyújtsanak a munkavállalóknak, és segítsenek nekik a tanfolyamok közötti választásban. Az interjúkat központosított módon folytatják le, és az eredményeket rendszerezett formában bocsátják a résztvevők rendelkezésére. 30. Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó, a kérelemben az 1927/2006/EK rendelet 3. cikke szerint feltüntetett kiadások előkészítő, irányítási és ellenőrzési, valamint nemzeti, regionális és helyi szintű tájékoztatási és népszerűsítési tevékenységekre terjednek ki. Az EGAA által társfinanszírozott intézkedésekben részt vevő munkavállalókat tájékoztatják arról, hogy a kínált szolgáltatásokat az EGAA-ból nyújtott támogatásból finanszírozzák. A finn hatóságok egy konferenciát terveznek, amely mindkét Nokia-kérelmet ismertetni fogja. 31. A finn hatóságok által ismertetett, személyre szabott szolgáltatások az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkében meghatározott támogatható tevékenységek közé sorolható aktív munkaerő-piaci intézkedéseknek minősülnek. A finn hatóságok az összköltséget 19 620 000 EUR-ra, ebből a személyre szabott szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiadásokat 18 830 000 EUR-ra, az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadásokat 790 000 EUR-ra (az összköltség 4,03 %-ára) becsülik. Az EGAA-ból igényelt teljes hozzájárulás összege 9 810 000 EUR (az összköltségek 50 %-a). Tevékenységek || Az érintett munkavállalók becsült száma || Egy érintett munkavállalóra jutó becsült költségek (EUR) || Összköltség (EGAA és nemzeti társfinanszírozás) (EUR) Személyre szabott szolgáltatások (az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének első bekezdése) Tanácsadási (coaching) és más előkészítő intézkedések || 2 680 || 1 076 || 2 884 000 Oktatás / képzés és átképzés || 1 340 || 6 027 || 8 076 000 Vállalkozásösztönzés (Protomo projektek stb.) || 180 || 6 306 || 1 135 000 Támogatás független üzleti vállalkozás indításához (vállalkozásindítási támogatás) || 150 || 6 000 || 900 000 Mobilitási támogatás || 470 || 287 || 135 000 Foglalkoztatási szolgáltatások a szolgáltató pontban || 3 719 || 215 || 800 000 Fizetési támogatások || 640 || 7 453 || 4 770 000 Vállalkozásokra irányuló adatgyűjtési rendszer || 2 505 || 52 || 130 000 A személyre szabott szolgáltatások részösszege || || 18 830 000 Az EGAA által támogatott intézkedések végrehajtásához kapcsolódó kiadások (az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének harmadik bekezdése) Előkészítő tevékenységek || || 50 000 Igazgatás || || 420 000 Tájékoztatás és nyilvánosság || || 300 000 Ellenőrzési tevékenységek || || 20 000 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások részösszege || || 790 000 Becsült költségek összesen || || 19 620 000 EGAA-hozzájárulás (az összköltségek 50 %-a) || || 9 810 000 32. Finnország megerősíti, hogy a fent ismertetett intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott intézkedéseket, és megtette a szükséges intézkedéseket a kettős finanszírozás megelőzésére. Az érintett munkavállalóknak nyújtott személyre szabott szolgáltatások kezdetének tényleges vagy tervezett időpontja 33. Finnország 2012. augusztus 1-jén kezdte meg az EGAA általi társfinanszírozásra javasolt, összehangolt csomag keretében a személyre szabott szolgáltatások nyújtását az érintett munkavállalóknak. Ez az időpont tekintendő tehát az EGAA-ból nyújtandó valamennyi támogatásra való jogosultság kezdetének. A szociális partnerekkel folytatott konzultáció során követett eljárások 34. A Foglalkoztatási és Gazdasági Minisztérium összehívott egy, a Nokiánál történt elbocsátásokkal foglalkozó csoportot, amely az EGAA-kérelem összeállításában is részt vett. E munkacsoport tagjai között találhatóak a délnyugat-finnországi régió, Észak-Ostrobothnia, Pirkanmaa és Uusimaa Gazdaságfejlesztési, Közlekedési és Környezetvédelmi Központjának képviselői; a helyi Foglalkoztatási és Gazdaságfejlesztési Hivatalok képviselői; és a szociális partnerek, ti. a finn ipari szakszervezetek tanácsa (pl. a Pro szakszervezet, a Finn Fémipari Dolgozók Szakszervezete és a Finnországi Mérnökök és Építészek Szövetsége) és a Finn Technológiai Ipar Szövetsége a Nokia képviselőivel. 35. A Foglalkoztatási és Gazdaságfejlesztési Hivatalnak a foglalkoztatás fejlesztésével foglalkozó bizottsága helyi szinten aktív. Ez a bizottság a Foglalkoztatási és Gazdaságfejlesztési Hivatal és a munkaerő-piaci szervezetek, önkormányzatok és más helyi szereplők közötti együttműködést biztosító szervként működik. E bizottság feladata többek között a munkaerőpiacon bekövetkező változások előrejelzése és az ezekre a változásokra adandó válaszlépések megtervezése. 36. A finn hatóságok megerősítették, hogy a nemzeti és uniós jogszabályokban a csoportos létszámleépítések vonatkozásában előírt követelményeknek eleget tettek. Tájékoztatás a nemzeti jog alapján vagy kollektív szerződések értelmében kötelezően végrehajtandó intézkedésekről 37. Az 1927/2006/EK rendelet 6. cikkében foglalt kritériumok tekintetében a finn hatóságok kérelmükben: · megerősítették, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíti azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a nemzeti jog vagy kollektív szerződések alapján a vállalatok felelőssége; · bizonyították, hogy az intézkedések az egyes munkavállalóknak nyújtanak segítséget, és nem vállalkozások vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak; · megerősítették, hogy a fent említett támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást. · Továbbá a finn hatóságok megerősítették, hogy végrehajtották a korábbi EGF/2007/004 FI/Perlos kérelem EGAA-ellenőrzése nyomán megfogalmazott ajánlások utókövetését és hatékony megvalósítását. Irányítási és ellenőrzési rendszerek 38. Finnország tájékoztatta a Bizottságot, hogy a pénzügyi hozzájárulást a Foglalkoztatási és Gazdasági Minisztérium kezeli majd, amely az ESZA-finanszírozás kezelését is végzi. Ugyanez a minisztérium jár el tanúsító hatóságként is. Az e két funkcióért felelős szervezeti egységek feladatait és jelentéstételi viszonyait szigorúan elválasztják. Az EGAA-hoz kapcsolódó irányítási funkciókat a Foglalkoztatási és Vállalkozási Osztályhoz rendelték hozzá, míg az ESZA-hoz kapcsolódó irányítási funkciókat a Regionális Osztály látja el. Mindkét alap tanúsító funkcióit az Emberi Erőforrásokkal és Igazgatással Foglalkozó Egység látja el. A minisztérium kézikönyvet készített, amely részletesen ismerteti a követendő eljárásokat. Az ellenőrzésért felelős szerv a Belső Ellenőrzési Osztály, amely a közigazgatási államtitkár alatt működik. A felügyelettel és az ellenőrzéssel kapcsolatos funkciók mind az irányító, mind pedig a tanúsító hatóságok tevékenységi körében is szerepelnek. Finanszírozás 39. Finnország kérelme alapján az összehangolt, személyre szabott szolgáltatási csomaghoz javasolt EGAA-hozzájárulás (beleértve az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadásokat) 9 810 000 EUR, amely az összköltségek 50 %-át teszi ki. A Bizottság által az EGAA terhére javasolt forrásallokáció a Finnország által rendelkezésre bocsátott információkon alapul. 40. Figyelembe véve az EGAA-ból folyósítható pénzügyi hozzájárulásnak az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése szerint meghatározott maximális összegét, továbbá az előirányzatok átcsoportosításához megállapított mozgásteret, a Bizottság azt javasolja, hogy a fent említett teljes összeget folyósítsák az EGAA-ból; az összeg a pénzügyi keret 1a. fejezetében különítendő el. 41. Az EGAA-ból történő forrásallokációra tett javaslat révén a Bizottság a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjának megfelelően kezdeményezi az egyszerűsített háromoldalú eljárást, hogy az EGAA igénybevételének szükségességét és az igényelt összegeket illetően biztosítsa a költségvetési hatóság két ágának egyetértését. A Bizottság felkéri a költségvetési hatóság két ága közül azt, amelyik a megfelelő politikai szinten előbb jut egyetértésre az igénybevételre irányuló javaslattervezet ügyében, hogy szándékáról értesítse a másik ágat és a Bizottságot. A költségvetési hatóság bármelyik ágának elutasító véleménye esetén hivatalos háromoldalú egyeztetést kell kezdeményezni. 42. A Bizottság a 2013. évi költségvetés kötelezettségvállalási előirányzataiba irányuló külön átcsoportosítási kérelmet nyújt be a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjának megfelelően. A kifizetési előirányzatok forrása 43. A kérelemben igényelt 9 810 000 EUR összegre az EGAA költségvetési sorában előirányzott összeg fog fedezetet biztosítani. Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Finnország „EGF/2013/001 FI/Nokia” referenciaszámú kérelme) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra[5] és különösen annak 28. pontjára, tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[6] és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[7], mivel: (1) Az európai globalizációs alkalmazkodási alapot (EGAA) azért hozták létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelemben a globalizáció miatt bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse a munkaerőpiacra történő visszailleszkedésüket. (2) A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR felső határig engedélyezi. (3) Finnország a Nokia plc-nél, a Nokia Siemens Networks-nél és 30 alvállalkozójánál történt elbocsátásokra tekintettel 2013. február 1-jén az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, majd 2013. augusztus 21-ig további információkkal egészítette ki azt. A kérelem megfelel az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében a pénzügyi hozzájárulások meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek. A Bizottság ezért 9 810 000 EUR rendelkezésre bocsátására tesz javaslatot. (4) Az EGAA-t ezért igénybe kell venni a Finnország által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében, ELFOGADTÁK EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Az Európai Unió 2013. évi általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) 9 810 000 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában. 2. cikk Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell kihirdetni. Kelt Brüsszelben, -án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök [1] HL C 139., 2006.6.14, 1. o. [2] HL L 406., 2006.12.30, 1. o. [3] Az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének harmadik bekezdése szerint. [4] IDC piackutató társaság. [5] HL C 139., 2006.6.14, 1. o. [6] HL L 406., 2006.12.30, 1. o. [7] HL C […]., […]., […]. o.