HU    HU HU 
HU    HU  EURÓPAI BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 9.3.2010 
SEC(2010) 198 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA 
  
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
  
az Európai Parlament és a Tanács határoza ta az „Európai Örökség” címre irányuló 
európai uniós fellépés létrehozásáról 
  
{COM(2010) 76 végleges} 
{SEC(2010) 197}  
HU 2   HU VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÓ  
Ez a hatásvizsgálat az „Európai Örökség ” címre irányuló európai uniós fellépés 
létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatot 
kíséri. 
1. FELADATMEGHATÁROZÁS  
Az „Európai Örökség” cím gondola ta eredetileg olyan lehet őségként merült fel, 
amellyel az Európai Unió közelebb hozható a polgárokhoz. Az EU és polgárai közötti szakadékot mélyíti az európai történelemmel, az Európai Unió szerepével intézményeinek m űködésével kapcsolatos ismeretek hiánya. 
A program 2006 áprilisában, kormányközi kezdeményezésként indult. Eddig 
összesen 64 helyszínnek ítélték oda a címet. A helyszínek az EU 17 tagállamában, illetve Svájcban találhatók. Az eredeti „Európai Örökség” cím célja az volt, hogy a 
kulturális örökségben rejl ő lehetőségek kiaknázásával meger ősítse az európai 
polgárokban az Európához való tartozás érzését, és megszilárdítsa az európai 
identitást. Meg kell jegy ezni, hogy a kezdetekt ől egyértelm ű volt, hogy az „Európai 
Örökség” cím egyedül nem képes a polgárok és az EU közötti szakadék áthidalására. 
Célja mindössze az volt, hogy a kommunik áció, oktatás, kultúra vagy polgárság 
területének más kezdeményezéseivel együtt hozzájáruljon az említett probléma megoldásához.  
Ez elvezet a probléma második szintjé hez: Európában a kulturális örökség 
olvasatában vagy értelmezésében (beleé rtve a közös örökségünk legfontosabb 
jelképeinek tekinthet ő helyszíneket) ma is els ősorban nemzeti szempontok 
érvényesülnek. Közös kulturális örökségünk európai vetülete háttérbe szorul, és 
nincsenek kell őképpen kihasználva a kultúrá k közötti párbeszédet ösztönz ő, benne 
rejlő lehetőségek. Ezt a helyzetet az „Európai Örökség” címet kormányközi 
kezdeményezésként elindító kulturális miniszterek is felismerték; ez a 
kezdeményezés célul t űzte ki, hogy azáltal kezeli e problémát, hogy kijelöli azokat a 
helyszíneket, amelyek kulcsfontosságú szerep et játszottak Európa felépítésében és 
egyesítésében, népszer űsíti e helyszínek európai s zempontú értelmezését, fejleszti 
pedagógiai potenciáljukat, és el ősegíti a tapasztalatok és bevált gyakorlatok 
megosztását.  
A kormányközi kezdeményezés azonban mindeddig nem járt kézzelfogható 
eredményekkel. Ez részben annak tudható be, hogy az „Európai Ör ökség” címet csak 
nemrég hozták létre, és a probléma, amellyel  foglalkozik, igen ö sszetett, és mélyen 
gyökerező. Emellett azzal is magyarázhat ó, hogy az „Európai Örökség” cím még 
messze nem aknázta ki a benne rejl ő összes lehet őséget, végrehajtása pedig számos 
hiányosságot mutat, melyeket meg kell szüntetni. Ezt meger ősítette a kezdeményezés 
értékelése, melyet az ECOTEC küls ő konzultáns cég végzett az ezen 
hatástanulmányhoz nyújtott kiegészít ő szolgáltatása részeként. Az értékelés többek 
között arról tanúskodott, hogy a jelenlegi kivá lasztási eljárások következményeként a 
kiválasztott helyszínek jellege, jelent ősége és tevékenységei nagyon különböz őek, 
egyes esetekben pedig nehezen érthet ő az összefüggés; tová bbá arról, hogy az 
„Európai Örökség” cím még az örökségvédelmi ágazat legf őbb érdekeltjei körében is 
HU 3   HU kevésé ismert; valamint hogy a pedagógiai vetület és a helyszínek hálózatépítése 
tekintetében mindeddig csekély el őrelépés történt. Ha az „Európai Örökség” cím 
konkrét eredményeket és hatást akar el érni, sokkal aktívabb megközelítést kell 
alkalmaznia, és min őségi előrelépést kell véghezvinnie. 
2. A SZUBSZIDIARITÁS VIZSGÁLATA  
2008. november 20-án az Európai Unió Ta nácsa következtetéseket fogadott el, 
amelyekben felkéri az Európai Bizottságot, hogy nyújtson be „megfelel ő javaslatot 
az »Európai Örökség« cím Európai Unió á ltali létrehozásáról, amely pontosan 
meghatározza a projekt gyakorlati megvalósításának módját.”  
Az „Európai Örökség” cím joga lapjául az Európai Unió m űködéséről szóló 
szerződés 167. cikke szolgál. Az említett cikk úgy rendelkezik, hogy az EU 
„hozzájárul a tagállamok kultúrájának virág zásához, tiszteletben tartva nemzeti és 
regionális sokféleségüket, ugyanakkor el őtérbe helyezve a közös kulturális 
örökséget”. Az EU-nak emellett ösztönöznie kell „a tagállamok közötti együttműködés előmozdítását” a kultúra területén, és szükség esetén támogatnia kell 
és ki kell egészítenie tevékenységüket . A tanácsi következtetéseknek megfelel ően a 
tagállamok részvétele önkéntes. Az Eur ópai Unió bevonása az „Európai Örökség” 
cím működésébe várhatóan meger ősíti a tagállamok közötti együttm űködést, és 
ezáltal hozzájárul új, egységes, egyértelm ű és átlátható kiválasztási kritériumok, 
valamint a címmel kapcsolatos új kiválasztási és ellen őrzési eljárások kialakításához 
és alkalmazásához, ezáltal biztosítv a azt, hogy a kivála sztott helyszínek 
megfeleljenek a célkit űzéseknek. A jelenlegi „Európai Örökség” cím fent említett 
értékelésének eredményeib ől kitűnik, hogy mindez nem érhet ő el kormányközi 
szabályozással. Az Európai Unió fellépésének más várható el őnyei közé tartozik a 
kezdeményezésben részt vev ő tagállamok számának növeke dése, és a jelenlegi soros 
rendszerben m űködő elnökség problémáinak megoldása. Ez várhatóan hozzájárul a 
kezdeményezés értékének növeléséhez min ősége, hitelessége és hosszú távú 
sikeressége biztosításának érdekében. 
3. A
Z EU KEZDEMÉNYEZÉSÉNEK CÉLJAI  
A fent említetteknek megfelel ően az EU és a polgárok közötti szakadék olyan 
széleskörű és összetett probléma, amelyet az „Európai Örökség” cím egyedül nem 
tud és nem is fog megoldani. Ezzel a kérdéssel kiegészít ő jelleggel több 
kezdeményezés is foglalkozik. Fontos hangsúlyozni, hogy a cím bizonyosan nem fog ugyanolyan szint ű hatást elérni, mint péld ául a cserediákprogramok vagy a 
nyelvtanulás. Ezért a megújult „Európai Örökség” cím számára a célkit űzések négy 
szintjét javasolják: az általános célkit űzések az „Európai Örökség” cím átfogó 
szándékait tükrözik, és a szélesebb uniós  szakpolitikai irányvonalakhoz kapcsolják, 
míg a köztes célkit űzések azt a legmagasabb szint ű hatást jelentik, amelyet az 
„Európai Örökség” cím önmagában el t ud érni. Gyakorlati szinten konkrét és 
működési célkit űzéseket is meghatároztak. 
HU 4   HU 3.1. Általános célkit űzések 
Az európai polgárokban a köz ös történelem és közös örökség alapján az Európai 
Unióhoz való tartozás érzé sének, valamint a különböz őségek elismerésének 
megerősítése. 
A kultúrák közötti párbeszéd meger ősítése. 
3.2. Köztes célkit űzések 
Az olyan helyszínek értékének és ismert ségének növelése, amelyek fontos szerepet 
töltöttek be az Európai Unió tört énelmében és létrejöttében.  
Az európai polgárok ismereteinek gyarapítása Európa építésér ől és közös, de eltér ő 
kulturális örökségükr ől, különösen az európai integrác ió folyamatának alapját képez ő 
demokratikus értékek és emberi jogok területén. 
3.3. Konkrét célkit űzések 
Az adott helyszínek európai jelent őségének kibontakoztatása. 
A fiatalok megismertetése köz ös kulturális örökségükkel. 
A tapasztalatok és bevált gyakorlatok megosztásának el ősegítése Európa-szerte. 
A helyszínek hozzáférhet őbbé tétele a nagyközönség egésze, és különösen a fiatalok 
számára. 
A kultúrák közötti párbeszéd fokozás a, különösen a fiatalok körében, m űvészeti és 
kulturális oktatáson, illetve tö rténelemtanításon keresztül. 
A kulturális örökség és a kortárs m űalkotások és alkotói tevékenység közötti 
kapcsolódási pontok kialakulásának el ősegítése. 
Az érintett régiók vonzerejének növelés e és hozzájárulás fenntartható fejl ődésükhöz. 
3.4. Működési célkit űzések 
a) Az „Európai Örökség” cím m űködésére vonatkozó gyakorlati szabályozás 
Egységes, egyértelm ű és átlátható kritériumok alkalmazása a helyszínek 
kiválasztásában. 
Annak biztosítása, hogy a címet az EU különböz ő tagállamai között kiegyensúlyozott 
módon osztják meg.  
Ellenőrzési eljárás bevezetése annak biztosítására, hogy a címben részesül ő 
helyszínek betartják vállalt kötelezettségeiket. 
Az egyéb, a kulturális örökség terén m űködő kezdeményezésekkel való kiegészít ő 
jelleg javítása, els ősorban a releváns nemzetközi szervezetekkel megvalósuló 
megfelelő kommunikációval 
HU 5   HU Annak biztosítása, hogy a gya korlati szabályozás egyszer űen alkalmazható és 
rugalmas marad mind az EU, mind a tagállamok számára. 
Az ismertség növelése európai szinte n, különösen weboldal létrehozásával. 
A helyszínek transznacionális hálózatának kialakítása európai arculatuk fejlesztése és 
csereprogramok kialakítása céljából. 
b) A címben részesül ő helyszínek tevékenységei 
A helyszínek európai vetüle tének fejlesztése megfelel ő tájékoztató tevékenységek és 
többnyelv ű vizuális kommunikáció révén. 
Oktatási tevékenységek kialakítása. A helyszínek idegenforgalmi úti célként történ ő népszerűsítése helyi, nemzeti és 
európai szinten. 
A helyszínekhez való hozzáférés fejlesztése  a helyszíneken végzett módosításokkal, 
a látogatók számára rendelkezésre bocsátott eszközökkel, valamint a fiatalom számára els őbbségi hozzáférés biztosításával. 
Kulturális tevékenységek létrehozása: kultu rális események, fesztiválok, programok 
vendégművészek fellépéseivel, stb. 
4. V
ÁLASZTÁSI LEHET ŐSÉGEK  
A tanácsi következtetések megemlítik, hogy az új „Európai Örökség” címnek fenn 
kell tartania „a szubszidiaritás elvét tiszteletben tartó rugalmas és egyszer űsített 
irányítási módszereket”. Hasonló módon a költségek ne mzeti és európai szint ű 
korlátozásának szükségességét is többször ki emelték a konzultációs eljárás során; ezt 
a megközelítést a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság tovább er ősítette, 
valószínűtlenné téve, hogy az elkövetkez ő években az „Európai Örökség” cím 
számottev ő támogatásra számíthat akár nemzeti, akár uniós szinten. E tényez őket 
figyelembe véve elvetettük azokat az opc iókat, amelyek szerint az „Európai 
Örökség” cím kormányközi kezdeményezésként, de a helyszínek és hálózatépítésük 
fejlesztése érdekében az EU nyújtotta jelent ős pénzügyi támogatással folytatódna, 
valamint azt a lehet őséget is, melynek keretében az „Európai Örökség” címet a 
helyszínek számára jelent ős pénzügyi támogatást nyújtó uniós kezdeményezéssé 
alakították volna át.  
Az előzetes szűrő eredményeként három realisztikusnak és megvalósíthatónak t űnő 
intézkedési lehet őséget dolgoztunk ki; az egyik intézkedési lehet őség három további 
opciót is magában foglal. Az opciók mindegyi ke korlátozott hatást gyakorolna az EU 
költségvetésére. Emellett pedig mindegyikük  megfelel a szubszidiaritás és az 
arányosság elvének. 
HU 6   HU 4.1. 1. lehetőség: Status quo (mint  alapforgatókönyv) 
Az „Európai Örökség” cím kormányközi kezd eményezésként folytatódik. A titkárság 
feladatát a tagállamok soros rendszerben látj ák el, uniós finanszírozás és bármiféle 
uniós fellépés nélkül.  
4.2. 2. lehetőség: Status quo, korlátozott uniós  finanszírozással kiegészítve  
Az „Európai Örökség” cím továbbra is  kormányközi kezdeményezésként m űködik, 
és korlátozott mérték ű uniós költségvetési támogatást kap a titkárság m űködési 
költségeihez, a kommunikációs költségek egy részéhez, a szakért ői ülésekhez és a 
hálózatépítéshez. A finanszí rozás a jelenlegi vagy jöv őbeli Kultúra programból 
valósulna meg.  
4.3. 3. lehetőség: Az „Európai Örök ség” cím uniós kezdeménye zéssé válik a Tanács 
és a Parlament határozata nyomán  
A határozat kijelölné az új  címhez kapcsolódó célkit űzéseket és szabályokat, 
meghatározná a közös kiválasztási krit ériumokat, a kiválasztási és ellen őrzési 
eljárásokat, és egyértelm űen felosztaná a feladatokat és  a hatásköröket a tagállamok 
és a Bizottság között. A titkársági teend őket a Bizottság látná el. A program 
korlátozott mérték ű pénzügyi támogatásban részesülne  a helyszínek transznacionális 
hálózatépítése céljából aj ánlati felhívásokon vagy a Bizo ttság által szervezett 
szakértői ülések révén. Az „Európai Örökség” cím európai szint ű ismertségéért, 
valamint az azzal kapcsolatos kommunikációért szintén a Bizottság viselné a felelősséget. 
A konzultáció szakaszában felmerült különféle kiválasztási és ellen őrzési 
eljárásoknak megfelel ően három további opció lehetséges. 
3a) A helyszíneket a tagállamok választják ki  közös, világos és átlátható kritériumok 
alapján. A tagállamok minden évben javaso lnak bizonyos számú (az országkvótának 
megfelelő) helyszínt. E helyszínek kiválasz tását az EU hagyja jóvá. Az ellen őrzés a 
tagállam hatáskörébe tartozik. A Bizott ság feladata, hogy biztosítsa a megfelel ő 
koordinációt a tagállamok között, valamint  az eljárások és gya korlati szabályozások 
zökkenőmentes m űködését. 
3b) A helyszíneket európai szint ű szakértői bizottság választaná ki nyílt kiválasztási 
eljárással, figyelmen kívül hagyva, hogy a pályázó helyszínek mely tagállamban 
találhatók. A címet minden évben meghatáro zott számú helyszínnek ítélnék oda. Az 
ellenőrzés szintén uniós szinten valósulna meg. 
3c) A helyszíneket a tagállamok el őzetesen kiválasztják, majd uniós szinten 
független testület végzi a végs ő kiválasztást. Az ellen őrzés elsősorban tagállami 
feladat, ugyanakkor a független testület felügyelete és felü lvizsgálata mellett zajlik; a 
cím visszavételének lehet ősége is fennáll.  
5. A HATÁSOK ÉRTÉKELÉSE  
A hatásvizsgálat keretében a küls ő konzultánssal együttm űködésben számos 
lehetséges hatásra rámutattak. Ezek különböz ő forrásokból származtak, mint például: 
HU 7   HU a kultúra és kulturális örökség hatásáva l foglalkozó szakirodalom áttekintése, az 
„Európai Örökség” cím célkit űzéseinek elemzése; a konzultációban részt vev ő 
személyek, szervezetek és tagállamok észrevételei és szempontjai. 
Az alábbi kérdések megvitatására került sor: 
5.1. Szociális / társadalmi hatások : 
A kulturális örökség forrásaihoz való nagyobb hozzáférhet őség 
A kulturális örökség hozzáférhet őbbé tétele a fiatalok számára 
A közös európai örökség iránti érdekl ődés növelése, illetve az azzal kapcsolatos 
tudás gyarapítása 
Az európai kulturális sokféleség mélyebb megértése A kultúrák közötti párbeszéd fokozása Az Európai Unióhoz való tartozás érzésének meger ősödése 
A polgárok aktívabb részvétele a demokratikus folyamatokban 
5.2. Gazdasági hatások: 
A helyi idegenforgalmi ágazatra gyakorolt kedvez ő hatás, beleértve a 
foglalkoztatottak számát 
Kapcsolatok kialakítása kultu rális és kreatív ágazatokkal 
Az innováció és krea tivitás fejlesztése 
5.3. Környezeti hatások: 
Az idegenforgalom túlzott fejlesztéséb ől adódó kedvez őtlen hatások 
A kulturális örökség védelme A különböz ő hatások vizsgálata kimutatta, hogy az „Európai Örökség” cím 
elsődleges hatásai közé társadalmi hatások tartoznának. A gazdas ági hatások az els ő 
szakaszban inkább másodlagosna k vagy közvetettnek tekinthet ők, jóllehet ez nem 
akadályozza meg azt, hogy a tagállamok vagy maguk a helyszínek ne törekedjenek 
aktívabban ezek megvalósítására. Az „Európai Örökség” cím id ővel egyre nagyobb 
hatást tud majd elérni az egyes helyszíneket felkeres ő látogatók számának 
tekintetében, ez azonban függ attól is, hogy a cím fejlesztése során milyen 
minőséget, hitelességet és elismertséget sikerül elérnie. Nem valószín ű, hogy a 
környezeti hatások jelent ősek lennének. 
Az elemzés azt is megmutatta, hogy az „Európai Örökség” címnek tanácsi és 
parlamenti határozattal uniós kezdeményezéssé történ ő átalakítása (3. lehet őség) 
egyértelm ű többletértéket nyújtana, és olyan el őnyöket kínálna, amelyeket a 
tagállamok egyedül még uniós pénzügyi támogatással sem tudnának elérni. A 3. 
lehetőségen belül kínálkozó 3 tová bbi opció közül az a lehet őség – 3a) – érné el a 
HU 8   HU legkisebb hatást, amely keretében a tagá llamok végeznék a ki választást uniós 
titkárság mellett.  
A 3b) (kiválasztás csak uniós szinten) és a 3c) (tagállami és uniós szint ű kiválasztás 
ötvözete) opciókat összehasonlítva megálla pítható, hogy a 3b) opció  csak a kulturális 
sokféleség mélyebb megértése tekintetében kínálna megfelel ő mértékű előrelépést, 
míg a 3c) opció valószín űleg több területeken is kedvez ő hatást gyakorolna, 
beleértve a kulturális örökség forrásaihoz való jobb hozzáférést, a kulturális örökség hozzáférhet őbbé tételét a fiatalok számára, emellett pedig hosszabb távon kedvez ő 
hatást fejtene ki a helyi idegenforgalmi ágazatra, beleértve a foglalkoztatottak számát.  
6. A
 VÁLASZTÁSI LEHET ŐSÉGEK ÖSSZEHASONLÍTÁSA  
A különböz ő lehetőségek valószín ű hatásainak megvizsgálását követ ően három f ő 
kritérium alapján végeztük az érté kelést: eredményesség, hatékonyság és 
egységesség. Ezen általános kritériumok me llett számos alkritériumot is figyelembe 
kellett venni. Ezek a jelenlegi „E urópai Örökség” cím fontos elemeib ől, a tanácsi 
következtetésekb ől, a konzultációs eljárásból, va lamint a más hasonló programokkal 
kapcsolatban összegy űjtött tapasztalatokból származt ak. A kiválasztott kritériumok 
tükrözték a megújult „Európai Örökség” cím javasolt célkit űzéseit. 
A lehetőségek eredményességével kapcsolatban a következ ő szempontokat vettük 
figyelembe: a cím tagállamok közötti ki egyensúlyozott odaítélése, a helyszínek 
európai vetületének kiemelése, a helysz ínek közötti hálózatépítés, az „Európai 
Örökség” cím ismertsége és arculata, oktatási és kulturális tevékenységek 
megvalósítása. 
A lehetőségek hatékonysága tekintetében a következ ő szempontokat vettük 
figyelembe: kiválasztási eljárások, megvalósítás és megfelel őség, szükséges 
adminisztratív szabályozások, pénzügyi  hatások, kommunikáció nemzetközi 
szervezetekkel. 
Végezetül a lehet őségek kínálta egységesség tekintetében a következ ő szempontokat 
vettük figyelembe: a szociális, gazdasági és környezetvédelmi területek szempontjai 
érvényesülésének korlátait, az egyéb kezdeményezésekkel lehetséges kapcsolódási pontokat és kiegészít ő jelleget, valamint a nem uniós tagállamok részvételének 
lehetőségét (jóllehet részvételükre valószín űleg csak akkor kerülhet sor, ha a 
program megfelel ően megszilárdul). 
A lehetőségek összehasonlításából egyértelm űen kitűnt, hogy a 3b) és 3c) opcióban 
rejlik a leglényegesebb el őrelépések lehet ősége. A két opció közül a 3c) – tagállami 
és uniós kiválasztás ötvözete – az el őnyben részesített lehet őség, mivel biztosítaná a 
helyszínek arányos eloszlását Eur ópa-szerte, ezért a tagállamokat nagyobb 
felelősségvállalásra ösztönözné, e gyúttal elkötelezettebbé téve őket. Ez a lehet őség 
nagyobb valószín űséggel bizonyulna hatékonyna k az „Európai Örökség” cím 
ismertsége és elismertsége szempontjá ból, mivel mindkét szint bekapcsolódna a 
marketing- és reklámtevékenységekbe, emellett pedig a kiválasztás és ellen őrzés 
terén tagállami és uniós forrásokat is  igénybe venne, miközben biztosítaná a 
kritériumok egységes alkalmazását. Végezetül a 3c) opció bizonyult költséghatékonyság tekintetében a legkedvez őbb lehetőségnek. 
HU 9   HU 6.1. A választott politikai lehet őség: 
A fenti értékelés, valamint a konzultációs  folyamat alapján az „Európai Örökség” 
cím keretében az el őnyben részesített lehet őség a 3c).  
7. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS  
Az „Európai Örökség” címm el kapcsolatos ellen őrzés és értékelés két külön elemb ől 
áll majd: 
A címben részesül ő helyszínek ellen őrzése 
Ellenőrizni kell, hogy azok a helyszínek, amelye knek odaítélték a címet, teljesítették-
e a pályázatban vállalt kötele zettségeiket. Ez az ellen őrzés, melyr ől a tagállamok 
jelentést tesznek az európai testületnek, a tagállamok hatáskörébe tartozik. Meghatározott idej ű párbeszédet követ ően abban az esetben, ha az adott helyszín 
nem tesz eleget kötelezettségeinek, lehet őséget kell biztosítani a cím visszavételére. 
Az „Európai Örökség” cím programjának átfogó értékelése 
Az értékelés keretében meg kell vizsgálni egyrészt a program m űködésében érintett 
folyamatokat, másrészt pedig azt, h ogy az „Európai Örökség” cím programszinten 
milyen tényleges kumulációs hatást ért el . Meg kell határozni, hogy az intézkedés 
milyen szempontból m űködik sikeresen, lehetséges-e javítani rajta, f őként pedig azt, 
hogy miként lehet a hiányosságokat a jöv őben a legcélravezet őbben orvosolni. A 
címben részesül ő helyszínek fent említett ellen őrzése is ezen értékelés részét 
képezné. Az értékelés a Bizottsá g hatáskörébe tartozna, és küls ő értékelés 
formájában, hatéves id őközönként valósulna meg.