KIFEJEZÉSGYŰJTEMÉNY

Addicionalitás : Az uniós kkv-garanciakeret célja az, hogy a kkv-kat több forráshoz segítse, nem pedig az, hogy kiváltsa az állami finanszírozást. Jellemzően akkor beszélünk addicionalitásról, ha a hitelkihelyezés volumene nagyobb lesz, mint amekkora uniós szerepvállalás nélkül lett volna.

CIP : A versenyképességi és innovációs keretprogramot (Competitiveness and Innovation Framework Programme, CIP) az 1639/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hozta létre, a 2007 és 2013 közötti időszakra. A programot a Vállalkozáspolitikai és Ipari (DG ENTR), illetve a Gazdasági és Pénzügyi (DG ECFIN) Főigazgatóság indította, a DG ECFIN felügyelete mellett az EBA irányítja. A program célja, hogy támogassa a vállalkozó szellemet és az innovációt az uniós kkv-k körében.

CIP-határozat : Az Európai Parlament és a Tanács 2006. október 24-i 1639/2006/EK határozata a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról

DG ECFIN : A Bizottság Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatósága

DG ENTR : A Bizottság Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatósága

EBB : Európai Befektetési Bank

EBA : Az Európai Beruházási Alapot az EBB abból a célból hozta létre, hogy speciális pénzügyi termékeket dolgozzon ki és bocsásson rendelkezésre (pl. kockázati tőke, garanciaeszközök a kkv-k számára, értékpapírosítás). Az EBA pénzügyi közvetítők hálózatát tartja fönn; sokan közülük kis- és középvállalkozások finanszírozására szakosodtak. A CIP keretében az EBA tekinthető a kkv-garanciakeret operatív irányítójának.

EIP : A vállalkozási és innovációs program (Entrepreneurship and Innovation Programme, EIP) a CIP három pillérének egyike, célja a vállalkozó szellem és az innováció ösztönzése.

Előzetes hatásvizsgálat : Bizottsági munkadokumentum, a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatjavaslat melléklete, SEC(2005) 433.

Pénzügyi eszközök : Ebben a szövegben ez a kifejezés a kkv-garanciakeretre vonatkozik. A kkv-kkal kapcsolatos egyéb közösségi pénzügyi eszközök az EIP program keretében: a gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott eszköz (High Growth and Innovative SME Facility, GIF) és a kapacitáskiépítési rendszer (Capacity Building Scheme, CBS).

Pénzügyi közvetítő : A kkv-garanciakeretben részt vevő pénzügyi közvetítők lehetnek állami garanciaintézmények, kölcsönös garanciabiztosítók, mikrofinanszírozási intézmények és kereskedelmi bankok. Ezek lehetnek akár a kkv-k közvetlen hitelezői, akár olyan közvetett garanciaintézmények, amelyek társgaranciát vagy viszontgaranciát nyújtanak egy vagy több közvetlen hitelező hitelportfóliójához kapcsolódóan.

FMA : A 2007.9.20-án kelt vagyonkezelői és igazgatási megállapodás az Európai Közösség és az EBA között a kkv-garanciakeretet illetően a versenyképességi és innovációs keretprogram keretében (2007-2013).

G&E : A 98/347/EK tanácsi határozat által a 1998–2000 közötti időszakra létrehozott növekedési és foglalkoztatási kezdeményezés (Growth and Employment initiative). A G&E utódprogramja a MAP.

A garanciakorlát összege : A garanciakorlát összege a veszteségeknek az a maximális összege, amelyért az EBA az uniós kezességvállalás értelmében felelősséget vállal.

Maximális garanciaráta :

A maximális garanciaráta az az előre egyeztetett ráta, amelynek révén a garanciamegállapodás megszabja az EBA felelősségvállalási maximumát. Az EBA-nak a garanciamegállapodás értelmében fennálló felelősségét (a garanciakorlát összegét) úgy számítjuk ki, hogy a tényleges portfólióvolument beszorozzuk a garanciarátával és a maximális garanciarátával.

Pl.: portfólióvolumen = 1000; garanciaráta = 50%; maximális garanciaráta = 10%. Ekkor az EBA felelősségvállalási maximuma (a garanciakorlát összege) = 1000 x 50% x 10% = 50.

Garanciamegállapodás : "Garanciamegállapodáson" egyrészt az EBA és a pénzügyi közvetítők közötti egyedi garanciamegállapodásokat értjük, másrészt az e megállapodások alapján végzett tevékenységet.

Hatás : Olyan hosszabb távú társadalmi-gazdasági változás, amely egy beavatkozás lezárulása után figyelhető meg, érinthet akár közvetlen címzetteket, akár a beavatkozás hatókörén kívül eső közvetett címzetteket.

Végrehajtási jelentés : A CIP tanácsi határozat előírja, hogy a Bizottság készítsen éves végrehajtási jelentést a keretprogram és minden egyedi program vonatkozásában a támogatott tevékenységek pénzügyi végrehajtásáról, azok eredményeiről és – ahol lehet – hatásairól. Az éves végrehajtási jelentéseket a Bizottság juttassa el az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának.

Input : Valamely beavatkozás megvalósítása céljából mozgósított pénzügyi, humán és anyagi erőforrás.

Lisszaboni stratégia : Az Európai Tanács lisszaboni ülése (2000. március) alkalmával az állam- és kormányfők meghirdették a "lisszaboni stratégiát", amelynek célja az, hogy az Európai Unió 2010-re a világ legversenyképesebb, a teljes foglalkoztatást megvalósító gazdaságává váljék.

MAP : A vállalkozás és vállalkozó szellem többéves, a 2001–2006 közötti időszakra vonatkozó programja a DG ENTR kkv-programja, amelyet az EBA irányít a DG ECFIN felügyelete mellett. A CIP elődprogramja.

Maximális portfólióösszeg : A maximális portfólióösszeg az a maximális kölcsönösszeg, amelyre az Unió kezességet vállalhat. Ezt az összeget az EBA minden pénzügyi közvetítőre külön állapítja meg, olyan különböző tényezők figyelembevételével, mint a rendelkezésre álló uniós költségvetés vagy az összevethető korábbi hitelvolumen.

OECD : Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet

Végeredmény (outcome) : Egy beavatkozás végrehajtása nyomán fellépő változás, amely általában a beavatkozás célkitűzéseihez kapcsolódik. A végeredmények eredményekből és hatásokból tevődnek össze. A végeredmény lehet várt, váratlan, pozitív vagy negatív.

Output : A beavatkozásra fordított erőforrások segítségével előállított vagy elért eredmények.

Referenciavolumen : A referenciavolumen a garanciának vagy finanszírozásnak az az összege, amelyet a közvetítő feltehetően uniós kezességvállalás nélkül is képes volna nyújtani.

Eredmény : A közvetlen címzetteknél a beavatkozásban való részvételük befejeztével azonnal jelentkező változások.

Kkv : Kis- és középvállalkozások. A kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló 2003. május 6-i bizottsági ajánlás szerint a kkv olyan vállalkozás, amely 250 személynél kevesebbet foglalkoztat, éves forgalma nem haladja meg az 50 millió eurót, illetve éves mérlegfőösszege a 43 millió eurót, és megfelel annak a feltételnek is, hogy önálló vállalkozásnak minősüljön.

Kkv-garanciakeret : Kkv-garanciakeret: az EAB által kezelt pénzügyi eszköz, amely garanciákat vagy viszontgaranciákat nyújt pénzügyi közvetítők számára olyan hitelekre, amelyeket pénzügyi intézmények nyújtanak kkv-knak azok adósságfinanszírozási képessége növeléséhez.

A kkv-garanciakeret ablakai :

A kkv-garanciakeret ablakai a következők:

hitelfinanszírozás kölcsön vagy lízing útján,

mikrohitel-finanszírozás,

a kkv-kbe történő sajáttőke- vagy kvázisajáttőke-beruházások garanciája,

kkv-k hitelportfóliójának értékpapírosítása.

ÖSSZEFOGLALÁS

I. A kkv-garanciakeret az EBA által kezelt pénzügyi eszköz, amely garanciákat vagy viszontgaranciákat nyújt pénzügyi közvetítők számára olyan hitelekre, amelyeket pénzügyi intézmények nyújtanak kkv-knak azok adósságfinanszírozási képessége növeléséhez.

II. A számvevőszéki ellenőrzés a kkv-garanciakeret eredményességének felmérését tűzte ki célul, különös tekintettel annak kialakítására és megtervezésére, műveleteinek irányítására és céljainak megvalósítására.

III. A Számvevőszék megállapítása szerint a jelenlegi kkv-garanciakeret célkitűzései pontosabbak, mint a megelőző programokéi voltak, de specifikusnak, mérhetőnek, időhöz kötöttnek és teljesíthetőnek csak a kkv-garanciakeret várható outputjaira vonatkozóan tekinthetők. A beavatkozás belső logikáját nem fogalmazták meg explicit módon, és a garanciakeret tervezési szakaszában csak csekély mértékben számszerűsítették a lehetséges hatásokat.

IV. A napi működés irányítási kerete megfelelőnek ítélhető, bár hiányoznak a pénzügyi közvetítők kiválasztásához figyelembe veendő minimumkövetelmények és pontozásos rendszer.

V. Elegendő teljesítménymutatót állapítottak meg, s ezeket alkalmazzák is a garanciakeret megvalósításáról történő beszámoláshoz. A beszámolási követelmények kielégítőek, és a pénzügyi közvetítők elfogadják azokat.

VI. A kkv-garanciakeret révén elérhető célok közül az egyetlen számszerűsített cél a kkv-k számához kapcsolódik, és megvalósítható. Ami a nyújtott hitelek rendeltetését illeti: a hitelek kevesebb mint fele jutott biztosítékkal nem rendelkező kkv-knak, és csak 12%-át kapták olyanok, amelyek innovatív beruházásokra fordították őket. A hitelekből vett minta számvevőszéki elemzése 38%-os holtterhet állapított meg. Azt, hogy a garanciakeret uniós értéknövelő hatással bír, nem bizonyították egyértelműen a program elindítása előtt, és ezt a pénzügyi közvetítőkkel kötött garanciamegállapodások sem jelzik.

VII. A Számvevőszék javasolja, hogy a jövőben hasonló beavatkozások esetén fejtsék ki explicit módon a program belső logikáját, és fontolják meg több, illetve jobb teljesítménymutató alkalmazását. A potenciális pénzügyi közvetítők kiválasztásánál legyen kritérium, hogy a pályázóknak teljesíteniük kelljen egyes minimumkövetelményeket, a pályázatok összehasonlítását pedig egységes pontozási rendszerrel könnyítsék meg. Megfelelő intézkedésekkel kell minimalizálni a holtterhet. Már a tervezési időszakban mutassák ki egyértelműen, hogy a garanciakeret uniós értéknövelő hatással bír.

BEVEZETÉS

A KKV-K HOZZÁFÉRÉSE A FINANSZÍROZÁSHOZ

1. A kis- és középvállalkozások (kkv-k) alkotják az Európai Unió gazdaságának gerincét [1], hiszen az összes vállalkozás 99%-át kitevő kkv-k 75 millió uniós munkahelyet biztosítanak [2]. A pénzügyi piacok azonban ódzkodnak az olyan magas kockázatú befektetésektől, amilyennek az új és kezdő kkv-kat tartják, különösen, ha azok innovatív piacokon tevékenykednek. A kkv-k európai megfigyelőközpontja szerint [3] az európai kkv-k számára gondot jelent a finanszírozáshoz való hozzáférés. A közszférának fontos szerepet kell játszania a kkv-ágazat támogatásában, különösen megfelelő finanszírozás biztosításával.

2. A kkv-politika fontos eleme annak a lisszaboni stratégiának, amely vonzóbbá kívánja tenni Európát a befektetések és a munkavállalás szempontjából [4]. A lisszaboni stratégia kiemelte, hogy a vállalkozói kezdeményezéseket és az innovációt ösztönözni és bátorítani kell. Ezért kedvező környezetet kell teremteni az induló innovatív vállalkozások, különösen a kkv-k számára [5]. A kkv-kat támogató uniós intézkedések egyike, amely kkv-garanciakeret (angol rövidítéssel: SMEG) néven ismert, megkönnyíti a kkv-k számára a külső finanszírozáshoz való hozzáférést.

3. A kkv-garanciakeretet 2006 októberében hozták létre, a versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP) [6] részeként. Eredete az innovatív és munkahelyteremtő kkv-k pénzügyi támogatási intézkedéseiről szóló 98/347/EK tanácsi határozatra (növekedési és foglalkoztatási kezdeményezés) megy vissza, amely azután a 2001-ben indított "vállalkozás és vállalkozó szellem többéves programja" (MAP) részeként folytatódott. [7] A CIP keretprogramon belül a kkv-garanciakeret az egyik olyan közösségi pénzügyi eszköz, amely a vállalkozási és innovációs program (EIP) keretében jött létre (lásd: I. melléklet).

4. Az EIP széles körű célkitűzése: "javítani a kkv-k hozzáférését a beindulásukhoz és növekedésükhöz szükséges finanszírozáshoz, illetve ösztönözni az innovációs tevékenységekbe történő beruházásokat". A kkv-garanciakeret többféle kezességvállalási rendszert foglal magában. Ezek közös célja, hogy a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférésének javításával segítsék a vállalkozásokat. Négy különböző rendszerről ("ablakról") van szó, ezek: a hitel- és lízingablak, a mikrohitel-ablak, a sajáttőke- és kvázisajáttőke-garanciaablak, valamint az értékpapírosítási ablak.

5. A kkv-garanciakeretre a 1998-től 2013-ig terjedő időszakban 978 millió eurót különítettek el a három egymást követő keretprogramban (G&E, MAP és CIP). A 2009. év végén ez a költségvetés összesen 10,6 milliárd eurós hitelportfóliót biztosított (lásd: 1. táblázat).

1. TÁBLÁZAT

A KKV-GARANCIAKERET TELJES KÖLTSÉGVETÉSE

Forrás: Az Európai Bizottság és az Európai Beruházási Alap különböző jelentései alapján: a Számvevőszék.

| Költségvetés (millió EUR) | Garantált hitelportfólió 2009 végén (millió EUR) |

SMEG 1998 (G&E) | 187 | 2402 |

SMEG 2001 (MAP) | 281 | 4642 |

SMEG 2007 (CIP) | 510 [1001] | 3534 |

Összesen | 978 | 10578 |

6. A jelenlegi, 2007–2013-as CIP keretében 510 millió eurót különítenek el. A költségvetést csak a garantált hitelek vissza nem fizetésének esetén veszik igénybe, és minden közvetítő esetében rögzítik a maximális uniós költségvetési felelősséget. 2009. december 31-ig a CIP keretében lehívott garanciák teljes összege 1,7 millió EUR volt. A CIP keretében a garanciakeret révén elért eredményeket részletes bontásban lásd: 2. táblázat.

A KKV-GARANCIAKERET FŐBB JELLEMZŐI

7. A kkv-garanciakeret operatív irányításában több szereplő vesz részt (lásd: 1. ábra).

2. TÁBLÁZAT

A CIP KERETÉBEN A GARANCIAKERET RÉVÉN ELÉRT EREDMÉNYEK – FŐBB ADATOK 2009. DECEMBER 31-ÉN

Forrás: "Quarterly Report 31 December 2009 – SMEG 2007 facility" ("Negyedéves jelentés, 2009. december 31.– A 2007-es kkv-garanciakeret"), Európai Beruházási Alap

| Összesen | Hitelablak | Mikrohitel-ablak |

Közvetítők száma: | 21 | 17 | 4 |

Megállapodások száma | 25 | 21 | 4 |

Hány országra vonatkozik | 13 | 11 | 4 |

Kkv-k száma | 58767 | 50476 | 8314 |

Hitelek száma | 64327 | 55796 | 8531 |

Alkalmazottak száma (becslés a hitelportfolióba való felvétel időpontjában) | 217134 | 204155 | 13004 |

Uniós kezességvállalás millió euróban | 3534 | 3306 | 228 |

Nettó lehívott garancia millió euróban | 1,7 | 0,8 | 0,9 |

Hitelösszeg millió euróban | 3793 | 3695 | 98 |

Beruházási összeg millió euróban | 6849 | 6692 | 157 |

Kkv-k becsült garantált finanszírozása millió euróban | 11610 | 11264 | 346 |

8. A kkv-garanciakeret kialakításában, irányításában és ellenőrzésében részt vesz az Európai Bizottság két főigazgatósága, valamint az Európai Beruházási Alap (EBA) [8]. A Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság (DG ENTR) a jogi alap koordinátora; elkészíti a CIP különböző pilléreinek éves munkaprogramját és végrehajtási jelentéseit, valamint gondoskodik a programértékelés megszervezéséről. A kkv-garanciák területének közvetlen irányítója a Gazdasági és pénzügyi főigazgatóság (DG ECFIN), ez tárgyal az EBA-val kötendő vagyonkezelői és igazgatási megállapodásról (FMA) [9], jóváhagyja a pénzügyi közvetítőket, figyelemmel kíséri a vagyonkezelői számlák készpénzforgalmát, és biztosítja, hogy a pénzeszközök felhasználása a CIP célkitűzéseivel összhangban történjék.

1. ÁBRA

A KKV-GARANCIÁK ÁTTEKINTŐ FOLYAMATÁBRÁJA

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Számvevőszék.

9. Az EBA garanciákat nyújt a pénzügyi közvetítőknek a célból, hogy javítsa hitelezési kapacitásukat, ezáltal pedig a kkv-k számára a hitelek rendelkezésre állását, illetve a hitelezési feltételeket. Az EBA saját nevében, a Bizottság megbízásából, az uniós költségvetés kockázatára és költségére ír alá garanciamegállapodásokat. Hogy a Bizottságnak rálátása legyen a garanciakeret körüli fejleményekre, az EBA negyedévente jelent a Pénzügyi Főigazgatóságnak az elért eredményekről.

10. A kkv-garanciakeretben részt vevő pénzügyi közvetítők lehetnek állami garanciaintézmények, kölcsönös garanciabiztosítók, mikrofinanszírozási intézmények és kereskedelmi, illetve köztulajdonban lévő vagy állami ellenőrzés alatt álló bankok. Ezek lehetnek akár a kkv-k közvetlen hitelezői, akár olyan közvetett garanciaintézmények, amelyek társgaranciát vagy viszontgaranciát [10] nyújtanak egy vagy több közvetlen hitelező kkv hitelportfóliójának. Minden garanciamegállapodás [11] konkrétan kiköti, hogy a pénzügyi közvetítőnek milyen volumenű hitelkihelyezésre kell törekednie.

11. Valamely kkv csak akkor lehet jogosult garanciára a kkv-garanciakeret keretében, ha megfelel a Bizottság kkv-meghatározásának. Eszerint a kkv olyan vállalkozás, amely 250 személynél kevesebbet foglalkoztat, éves forgalma nem haladja meg az 50 millió eurót, illetve éves mérlegfőösszege a 43 millió eurót. További feltétel még az is, hogy önálló vállalkozásnak minősüljön [12].

AZ ELLENŐRZÉS HATÓKÖRE ÉS MÓDSZERE

12. A számvevőszéki ellenőrzés célja az volt, hogy a következő ellenőrzési kérdések megválaszolásával értékelje a kkv-garanciakeret eredményességét:

Koherens és eredményes módon alakította-e ki a Bizottság a kkv-garanciakeretet és annak irányítási struktúráját?

Hatékony eljárásokat vezetett-e be és alkalmazott-e a Bizottság és az EBA a megfelelő pénzügyi közvetítők kiválasztásához és a kkv-garanciakeret teljesítményének figyelemmel kíséréséhez?

Hozzájárultak-e a kkv-garanciamegállapodások a szakpolitikai célkitűzések megvalósításához?

13. Az ellenőrzés megvizsgálta valamennyi érintett – a Bizottság, az EBA és a pénzügyi közvetítők – szerepét és felelősségét a kkv-garanciakeretben. Az ellenőrök figyelme főként a kkv-garanciakeretnek a CIP keretprogramon belüli (2007-2013) működésére irányult, míg a garanciakeret MAP alatti teljesítményét elsősorban a CIP-pel történő összehasonlításhoz vették figyelembe.

14. Az ellenőrzés a következőket vizsgálta:

értékelte, hogy a kkv-garanciakeret célkitűzései megfeleltek-e a SMART-elveknek, s hogy a keret kialakítása és megtervezése alapján tényleges eredményekre lehetett-e számítani;

értékelte a kkv-garanciakeret műveleteinek irányítását, köztük a pénzügyi közvetítők kiválasztásának eljárásait, a Bizottság és az EBA jelentéstételi és monitoringeljárásait;

felkeresett kilenc pénzügyi közvetítőt [13] (az ellenőrzés tervezési időszakában, 2009 júniusában összesen 14-gyel létezett szerződés). Ezek kiválasztását az alábbi szempontok vezérelték: i) a biztosíték típusa; ii) a tényleges garanciavolumen; iii) pénzügyi közvetítő típusa; iv) közvetlen garanciáról vagy viszontgaranciáról volt-e szó. Minden pénzügyi közvetítőnél megvizsgálták a vonatkozó garanciajavaslatot, annak az EBA és a Bizottság általi értékelését, valamint az EBA és a pénzügyi közvetítő között létrejött megállapodást;

a kilenc felkeresett pénzügyi közvetítőnél kiválasztottak egy 181 hitelből álló mintát annak értékeléséhez, hogy a garantált kkv-hitelek használata összhangban volt-e a kkv-garanciakeret célkitűzéseivel [14];

Kérdőívet küldtek ki mindazon 51 pénzügyi közvetítőnek, aki akár a MAP, akár a CIP keretében részt vett a kkv-garanciakeretben [15] hogy megismerjék véleményüket annak kialakításáról és irányításáról [16].

ELLENŐRZÉSI MEGÁLLAPÍTÁSOK

A KKV-GARANCIAKERET KIALAKÍTÁSA

15. A közösségi beavatkozás várhatóan akkor sikeresebb, ha megfelelően van kialakítva. A kialakítás értékeléséhez ez a szakasz azt elemzi, hogy a kkv-garanciakeret milyen belső beavatkozási logikát követ. Megvizsgálja a kkv-garanciakerettel kapcsolatos előzetes CIP-hatásvizsgálatot [17] is, valamint azt, hogy e vizsgálat eredményeit mennyiben vették figyelembe a tervezési szakaszban. Végül a kkv-garanciakeret célkitűzéseit a SMART (specifikus, mérhető, elérhető, releváns, teljesítési határidős) kritériumok szerint is értékeli.

A KKV-GARANCIAKERET MEGFELELŐ IMPLICIT BEAVATKOZÁSI LOGIKÁN ALAPUL

16. A beavatkozás belső logikája meghatározza, hogy milyen kapcsolat áll fenn az adott beavatkozás erőforrásai és outputjainak előállítása, illetve azonnali és végeredményeinek társadalomra gyakorolt hatása között, és leírja, hogy a beavatkozás miként teljesíti majd az átfogó célkitűzéseket. Az explicit módon kifejtett beavatkozási logika leírja, hogyan kell működnie a programnak.

17. Ilyen módon azonban sem a CIP-határozat, sem a bizottsági javaslat, sem a CIP-hatástanulmány nem fejtette ki a kkv-garanciakeret beavatkozási logikáját. A beavatkozási logika kifejtésének hiányát az EIP időközi értékelője is észlelte [18].

18. A különböző előkészítő dokumentumok azonban elegendő információval szolgálnak ahhoz, hogy implicit módon feltételezhető legyen a program működésének mikéntje. A hitelezők számára nehéz lehet az egyes hitelkérelmek és a kapcsolódó kockázatok elbírálása, különösen, ha a hitelfelvevőnek nincsen szakmai múltja (kezdő vállalkozások). Ilyen helyzetben a hitelfelvevő biztosítékkal garantálhatja a kölcsön visszafizetését a hitelezőnek, de ha nincs elégséges biztosítéka, megeshet, hogy életképes üzleti terve ellenére sem jut hitelhez. A kkv-garanciakeret ezt oly módon igyekszik orvosolni, hogy garanciát nyújt olyankor, amikor maguk a kis- és középvállalkozások képtelenek erre.

19. Explicit beavatkozási logika híján azonban nehéz átlátni a kkv-garanciakeret egyes elemeinek logikáját, például azt, hogy az innovatív kkv-k miért a hitelablak révén kapnak támogatást. Az innovatív kkv-kat hitelfinanszírozással célozzák meg, pedig az ilyen kis- és középvállalkozások számára megfelelőbbnek szokás tartani a tőkebefektetést [19].

A HATÁSVIZSGÁLAT SEGÍTETT KIALAKÍTANI A KKV-GARANCIAKERETET, ÁM KEVÉS TÉNYSZERŰ BIZONYÍTÉKKAL TÁMASZTOTTA ALÁ AZT

20. A hatásvizsgálat fontos eszköz a Bizottság kezében, amikor kialakít egy szakpolitikát [20]. A hatásvizsgálat tárja fel és elemezze a kérdéses problémát, határozza meg az elérendő célokat, és vizsgálja meg, mely főbb szakpolitikai alternatívák révén lehet elérni az említett célokat. Az értékelés terjedjen ki az egyes szakpolitikai alternatívák várható gazdasági, társadalmi és környezeti hatásaira is. Végül a hatásvizsgálat határozza meg azt is, hogy a szakpolitika végrehajtási szakaszában milyen monitoring- és értékelési intézkedésekre van szükség.

21. A kkv-garanciakeretet illetően ez a fajta elemzés a CIP-hatásvizsgálat részét képezi. A CIP-hatásvizsgálat tartalmazta az összes kötelező részt, és így betekintést engedett abba, hogy milyen megfontolások álltak a CIP és annak fő elemei, például a kkv-garanciakeret kialakítása mögött. A CIP-hatásvizsgálat tehát előrelépést jelent a MAP-hoz képest, amelyre vonatkozóan nem végeztek ilyen elemzést.

22. A CIP-hatásvizsgálat azonban sok helyütt nem eléggé részletes és számszerűsített: a probléma elemzése például egyáltalán nem tér ki annak nagyságrendjére, az egyes szakpolitikai alternatívák elemzése pedig csak egy leegyszerűsítő minőségi összehasonlításon alapul, és nem számszerűsíti a várható hatásokat. A kiválasztott alternatívát illetően a Bizottság – az állások számára gyakorolt hatáson kívül – a hatás helyett csak a várható outputokat számszerűsítette [21].

A MAP-HOZ KÉPEST A CÉLOK PONTOSABBAN VANNAK KITŰZVE, DE MÉG MINDIG NEM ELÉG EGYÉRTELMŰEK ÉS KONKRÉTAK

23. A költségvetés minden tevékenységi ágára SMART célkitűzéseket kell megszabni [22]. Ezek a célkitűzések akkor tekinthetők

specifikusnak, ha elég pontosak és konkrétak ahhoz, hogy ne lehessen többféleképp értelmezni őket [23];

mérhetőnek, ha az outputot mérni lehet, s így értékelhető lesz az esetleges javulás;

elérhetőnek, ha a várt eredmények a rendelkezésre álló erőforrásokkal reálisan előteremthetőek;

relevánsnak, ha kapcsolódnak az igényekhez és a stratégiai célkitűzésekhez;

időhöz kötöttnek, ha teljesítésük határidőhöz vagy időszakhoz van kötve [23].

24. A CIP meglehetősen összetett szerkezete miatt (lásd: I. melléklet) a célok hierarchikus struktúrája is igen összetett. A keretprogram szintjén négy átfogó célt tűztek ki [25]. A kkv-garanciakeretet magában foglaló EIP esetében a közvetlen célok [26] meghatározása az egyedi program szintjén történik [27]. Habár a pénzügyi eszközök szintjén nincsenek külön célkitűzések, a CIP-határozat 19.2. cikke célkitűzésnek minősülő módon ismerteti a kkv-garanciakeret egyes ablakait (lásd: 1. háttérmagyarázat).

25. A célkitűzések relevánsak, de specifikusnak, mérhető módon kifejezettnek és időhöz kötöttnek csak a kkv-garanciakeret várható eredményeire (outputs) vonatkozóan tekinthetők. Az a számszerűsített cél, hogy 315750 kkv-hoz jussanak el, ésszerűen elérhetőnek tűnik (lásd: 77. bekezdés).

26. A MAP-hoz képest a kkv-garanciakeret célkitűzései pontosabbak voltak. Meghatározásuk azonban igen általánosra sikeredett. Például az EIP egyik közvetlen célkitűzése: a hitelek révén "javítani a kkv-k hozzáférését a beindulásukhoz és növekedésükhöz szükséges finanszírozáshoz". E megfogalmazás szerint a kkv-k rendkívül széles köre tekinthető címzettnek, hiszen azt lehet mondani, hogy szinte minden hitelfelvétel a cég növekedésének biztosítása érdekében történik. Emellett az innováció fogalmát is tágan értelmezték [28].

1. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

A KKV-GARANCIAKERETTEL ÖSSZEFÜGGŐ CÉLKITŰZÉSEK

Átfogó célkitűzés

A vállalkozások, különösen a kkv-k versenyképességének előmozdítása.

Közvetlen célkitűzés

Javítani a kkv-k hozzáférését a beindulásukhoz és növekedésükhöz szükséges finanszírozáshoz, illetve ösztönözni az innovációs tevékenységekbe történő beruházásokat.

A kkv-garanciakeret négy ablaka

Hitelablak – csökkentse azokat a nehézségeket, amelyekkel a kkv-k a finanszírozáshoz való hozzáféréssel kapcsolatban szembesülnek, vagy azért, mert a tudásalapú tevékenységekhez – technológiai fejlesztés, innováció, technológiaátadás – kapcsolódó beruházásokat kockázatosabbnak szokás tartani, vagy mert ezek a kkv-k nem tudnak megfelelő biztosítékot felmutatni.

Mikrohitel-ablak – ösztönözze a pénzintézeteket arra, hogy készségesebben nyújtsanak kisebb összegű kölcsönöket, amelyek az elégtelen biztosítékkal rendelkező kölcsönfelvevők esetében egy ügyfélre vetítve arányosan nagyobb kezelési költséggel járnak. A garanciák vagy viszontgaranciák mellett a pénzügyi közvetítők támogatásban is részesülhetnek, a mikrohitel finanszírozásával járó magas adminisztrációs költségek részbeni ellensúlyozására.

Sajáttőke - és kvázisajáttőke-garanciaablak – ide tartoznak az olyan befektetések, amelyek – a kkv-k előtt álló, gyenge pénzügyi struktúrájukból fakadó vagy az üzleti vállalkozás átadásából származó nehézségeket enyhítendő – magvető tőkét, illetve indulótőkét biztosítanak a vállalkozás induló szakaszában, valamint a mezzaninfinanszírozás.

Értékpapírosítási ablak – a kkv-k számára kiegészítő hitelfinanszírozást mozgósít a célintézményekkel kötött megfelelő kockázatmegosztási megállapodások alapján. E tranzakciók támogatásának feltétele az intézmények arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy a mozgósított tőkéből származó likviditás jelentős részét ésszerű időn belül új kkv-hitelezésre fordítsák.

27. A CIP-hatásvizsgálat megszab olyan output-célkitűzést, hogy a hétéves programidőszakon belül várhatóan hány kkv részesüljön garanciában. Elvárt eredmény vagy hatás tekintetében nem határoztak meg célkitűzéseket (részleteket lásd: 64. bekezdés). A hatásvizsgálat becslést adott arról, hogy öt éven belül közvetlenül hány munkahelyet tartottak fenn, illetve hoztak létre. Ez közvetlenül nem kapcsolódik egyik célkitűzéshez sem, de levezethető a megújított lisszaboni stratégiából.

A KKV-GARANCIAKERET IRÁNYÍTÁSI STRUKTÚRÁJÁNAK FELÁLLÍTÁSA: A NAPI SZINTŰ IRÁNYÍTÁST AZ EBA-RA RUHÁZTÁK

28. A hatékony és eredményes feladatátruházás sarokköve a szerződéses megállapodás, amely részletesen rendelkezik a szakosodott szervre bízott feladatok végrehajtásáról. Az ilyen szerződéses megállapodás állapítsa meg részletesen a szakosodott szerv kötelezettségeit, és írjon elő minden olyan intézkedést, amely szükséges a szakpolitikai célkitűzések megvalósításához [29].

29. Rendszeres ilyen jellegű tevékenysége révén az EBA nagy szakértelemre tett szert az európai kkv-knak nyújtott finanszírozási konstrukciók terén. Az Európai Közösség már kezdetben, 1998-ban az EBA-t választotta ki a kkv-garanciakeret napi szintű irányítására. Az, hogy az egymást követő többéves programok (G&E, MAP majd CIP) során végig az EBA-nál maradt ez a feladat, biztosítja a kkv-garanciakeret irányításában szükséges folyamatosságot.

30. Ezzel kapcsolatban a Számvevőszék a következőket vizsgálta:

eredményesen tervezték-e meg a kkv-garanciakeret végrehajtását a késedelmek elkerülése, illetve a kkv-knak nyújtott támogatás folyamatossága érdekében;

az EBA által nyújtandó szolgáltatásokat meghatározó szabályozási keret [30] biztosítja-e a kkv-garanciakeret hatékony és eredményes irányítását.

A KKV-GARANCIAKERET KÉSEDELMES TERVEZÉSE

31. Tekintettel arra, hogy a MAP a 2001-től 2006-ig tartó időszakra terjedt ki, a CIP pedig a 2007–2013-as időszakra vonatkozik, a CIP keretében végrehajtott műveletek megkezdését úgy kellett volna tervezni, hogy fenntartható legyen a pénzügyi támogatás folytonossága. Az FMA-t a CIP megkezdése előtt legalább 11 hónappal meg kellett volna kötni (lásd: 33. bekezdés), mert csak így maradt volna elég idő az EBA és a pénzügyi közvetítők közötti garanciamegállapodások aláírására.

32. A CIP-re alkalmazandó első FMA-tervezet 2006 márciusában kelt, de csak 2007. szeptember 20-án írták alá, közel kilenc hónappal a CIP kezdete után. Ezután csaknem egy év telt el, mire aláírták az EBA és egy pénzügyi közvetítő közötti első garanciamegállapodást [31] (lásd: 2. ábra).

2. ÁBRA

A MEP ÉS A CIP JOGALAPJÁNAK IDŐRENDJE

+++++ TIFF +++++

33. Egy CIP pályázat közvetítőtől való beérkezése és a megállapodás aláírása között eltelt átlagos időtartam a CIP keretében közel tizenegy hónap volt [32]. Sőt, a Számvevőszék kérdőívére kapott 21 válasz közül nyolc szerint a pályázati eljárás időkerete ésszerűtlen [33]. A kiválasztási folyamat elhúzódását főként az okozta, hogy a kkv-garanciakeret végrehajtása előtt meg kellett oldani az EBA által felvetett egyes technikai kérdéseket, például meg kellett egyezni abban, hogyan határozható meg és hogyan mérhető a hitelgaranciák addicionalitása (lásd: 84. bekezdés). Mindez együtt jelentős időbeli eltolódáshoz vezetett az egymásra következő programok közti átmenet során.

ZÁRADÉK A VISSZAMENŐLEGES HATÁLYRÓL, A TÁMOGATÁS FOLYTONOSSÁGÁNAK FENNTARTÁSA ÉRDEKÉBEN

34. A támogatás folytonossága sokat számít a pénzügyi közvetítők számára, hiszen többen a kkv-garanciakeret igényeire szabott speciális hiteltermékeket vezettek be. Az uniós támogatás megszakítása nagyobb veszteségeket okozhatna a pénzügyi közvetítőknek, ha terméküket uniós kezességvállalás nélkül is fenntartanák.

35. A visszamenőleges hatályról szóló záradékot azért iktatták be, hogy a lehető legkisebbre csökkentsék a két egymást követő program közötti időbeli eltolódást, és fenntartsák a folytonosságot a MAP- és a CIP-programok között. A záradék értelmében a pénzügyi közvetítők visszamenőlegesen is a kkv-garanciakeret által támogatott hitelként ismertethetnek el olyan hiteleket, amelyeket a MAP szerinti rendelkezésre állási időszak vége után, de a CIP-garanciamegállapodás aláírása előtt helyeztek ki.

36. Ebből következően nem volt biztosítva a pénzügyi közvetítőkkel szembeni egyenlő bánásmód, mivel a már a MAP keretében is együttműködő közvetítők a hitelek visszamenőleges elismerése révén kedvező elbánásban részesültek. Már 2007 szeptemberétől lehetséges volt hiteleket visszamenőlegesen elismertetni, ám egy új pénzügyi közvetítő ezt csak azután tehette meg, miután már aláírta a garanciamegállapodást az EBA-val [34].

37. Hiába irányult azonban a visszamenőleges hatályról szóló záradék arra, hogy áthidalja a pénzügyi közvetítők MAP és CIP közötti "finanszírozási szakadékát", mégsem sikerült mindig megakadályozni a kkv-k uniós támogatásának megszakadását. Így történt a felkeresett kilenc pénzügyi közvetítőből kettő esetében is: ezeknél a MAP alatti rendelkezésre állási időszak még az előtt véget ért, hogy a CIP rendelkezésre állási időszaka elkezdődött volna (négy hónap telt el a két időszak között).

MEGFELELŐ IRÁNYÍTÁSI KERETRENDSZERT HOZTAK LÉTRE A KKV-GARANCIAKERET MŰKÖDTETÉSÉHEZ

38. A kkv-garanciakeret a Bizottság és az EBA közös irányítása alatt működik [35]. A sikeres feladatátruházás érdekében a vagyonkezelői és igazgatási megállapodásnak, illetve az arra vonatkozó operatív iránymutatásoknak ki kellene térniük a következőkre:

a végrehajtandó cselekvés – pl. az egyes ablakok konkrét célkitűzései –meghatározása (az ablakok leírását lásd: 1. háttérmagyarázat);

a feladatok végrehajtásához szükséges irányítási struktúra;

az EBA által nyújtott szolgáltatások megfelelő díjrendszerének létrehozása.

39. Az EBA által végrehajtandó feladatokról az FMA 3. cikke rendelkezik (lásd: 2. háttérmagyarázat).

2. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

AZ EBA FŐ FELADATAI A KKV-GARANCIAKERET IRÁNYÍTÁSÁBAN:

A pénzügyi közvetítők azonosítása, értékelése és kiválasztása;

Az uniós garanciák jellegének és részletes feltételeinek meghatározása és ezek egyeztetése a pénzügyi közvetítőkkel;

Pénzeszközök biztosítására vonatkozó döntések;

Az uniós garanciák végrehajtása, irányítása, a lejártukkal vagy megszüntetésükkel kapcsolatos feladatok (beleértve a beszámolást és monitoringot is).

40. A kkv-garanciakeret mindegyik ablakára nézve operatív iránymutatást [36] dolgoztak ki, melyek részletesen szólnak az adott ablak konkrét céljairól, a közvetítők kiválasztásáról, a jogosultsági kritériumokról, az uniós garanciáról és az ablak működési módjáról. A Bizottság 2007. október 29-én kiadta a forrásokhoz való jobb hozzáférésről szóló útmutatót, hogy kiegészítse az operatív iránymutatásokat, elsősorban az FMA-nak a garanciamegállapodás paramétereit megállapító rendelkezéseit.

41. A kkv-garanciakeret céljára létrehozott irányítási struktúra megfelelő volt, mert a MAP időszakához képest tökéletesített az operatív iránymutatáson és a feladatok végrehajtására vonatkozó egyéb rendelkezéseken, így azok minden elvégzendő feladatot kellő részletességgel taglalnak.

42. Az EBA-nak fizetendő díjakat a következők figyelembevételével kell kiszámítani:

az egyes konkrét célok elérésében nyújtott teljesítmény;

a jogosult országok szerinti földrajzi eloszlás;

a garanciaeszköz újszerűségének és összetettségének foka.

43. Az EBA-díjrendszer a CIP idején javult a MAP-hoz képest, tekintve, hogy:

a díjrendszert négy külön elemre osztották, hogy jobban tükrözze az egyes feladatokkal kapcsolatos munkaterhelést;

a díjjogosultságot konkrét eredmények elérésétől tették függővé (lásd: 3. táblázat).

3. TÁBLÁZAT

ÁTTEKINTÉS AZ EBA DÍJAZÁSÁT ALKOTÓ NÉGY ÖSZTÖNZŐ JELLEGŰ DÍJRÓL

Forrás: A vagyonkezelői és igazgatási megállapodás 13. melléklete.

Ösztönző jellegű díjazás fajtája | Az ösztönzés elsődleges célja |

Beindításösztönző díj | A program beindítása 12 hónapon belül |

Aláírási díj | A program földrajzi elterjedtségének növelése, az egyes "ablakok" jobb kihasználása |

Megvalósítási díj | Nagyobb hitelvolumen elérése, napi tevékenységek |

Monitoringdíj | A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosítása |

44. Az EBA "aláírási díja" külön jutalmazza a közvetítőket a földrajzi lefedettség növeléséért. Díjat fizetnek továbbá a programból eddig kimaradó országokban tevékenykedő közvetítők részvételéért is, valamint olyan új közvetítők bevonásáért, akik a korábbi programokban nem vettek részt.

45. Annak ellenére, hogy külön díj ösztönözte a meghatározott ablakok igénybevételét, a sajáttőke- és kvázisajáttőke-garanciaablak, valamint az értékpapír-ablak 2009. december 31-éig teljesen kihasználatlan maradt. Ezt részben a pénzügyi válság magyarázza, mert az negatívan hatott az értékpapírosítási piac egészére.

A PÉNZÜGYI KÖZVETÍTŐK KIVÁLASZTÁSA

46. Az ellenőrzés a következők tekintetében vizsgálta a kiválasztási folyamatot:

teljes körű volt-e az EBA-t a pénzügyi közvetítők kiválasztásánál irányító keretrendszer, és biztosította-e a kiválasztás tisztességes és átlátható voltát;

jól állapították-e meg a megállapodásban az uniós intervenció mértékét meghatározó paramétereket;

helyesen ültették-e át a szakpolitikai célkitűzéseket a garanciamegállapodásokba.

JÓL KIALAKÍTOTT KIVÁLASZTÁSI KERETRENDSZER

47. Hogy a kiválasztás tisztességes, strukturált és átlátható legyen, a pénzügyi közvetítők értékelésénél közös mérce alkalmazása kívánatos. Az EBA és a Bizottság hozzon létre a potenciális közvetítők kiválasztásánál alkalmazandó minimumszabályokat.

48. A Bizottság felhatalmazta az EBA-t [37], hogy a garanciára vonatkozó politikákban meghatározott kiválasztási kritériumok és eljárás alkalmazásával maga válassza ki a közvetítőket [38]. A garanciapolitika leszögezi azt is, hogy a közvetítőket a legjobban bevált gyakorlatnak megfelelően kell kiválasztani. Az EBA által végzett kiválasztási folyamatról a 3. háttérmagyarázat ad áttekintést.

49. A kkv-garanciakeret irányítási kereteinek meghatározásakor az FMA-ban a pénzügyi közvetítők kiválasztási kritériumaként a következőket rögzítették [39]:

a közvetítő pénzügyi helyzete, működési kapacitása és kockázatkezelési képessége, illetve az, hogy meg tud-e felelni a kkv-garanciakerethez kapcsolódó feltételeknek;

széles-e azon kkv-hitelezők köre, amelyek kihelyezett hiteleihez, illetve mikrohitel-finanszírozásához a közvetítő garanciát nyújt;

földrajzi lefedettség (csak a hitelablak esetén)

képes-e mentori és üzleti támogatást nyújtani (csak a mikrohitel-ablak esetén)

elfogadja-e az "Útmutató a forrásokhoz való jobb hozzáféréshez" kritériumát (lásd: 54. bekezdés).

3. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

A KÖZVETÍTŐK KIVÁLASZTÁSÁNAK ELJÁRÁSA AZ EBA-NÁL

A nyílt pályázati felhívást követően elemzik a jelentkező közvetítők anyagát

A jelentkezések előválogatása – formai követelmények szabványosított ellenőrzése

Átvilágítási eljárás (beleértve a garanciaparaméterek meghatározását)

Az EBA kockázatkezelési osztályának független véleménye

Az EBA szabályszerűségi osztályának értékelése

Jóváhagyás az EBA igazgatótanácsa és az Európai Bizottság (az ECFIN–L igazgatója) részéről

50. A Számvevőszék véleménye szerint a pénzügyi közvetítők kiválasztásának szempontjai összhangban vannak a hasonló pénzügyi intézmények gyakorlatával. Azonban sem a Bizottság, sem az EBA nem alkalmaz olyan pontozásos rendszert, amelynek révén értékelhette, osztályozhatta és összehasonlíthatta volna a jelentkező közvetítők pályázatát aszerint, hogy azok milyen mértékben felelnek meg e kritériumoknak. A kiválasztási kritériumok pontatlansága miatt volt lehetséges, hogy az EBA ilyen szabadon mérlegelhetett a jelentkezések elbírálásánál.

KEVÉS AZ ADAT A MEGÁLLAPODÁS PARAMÉTEREINEK ALÁTÁMASZTÁSÁHOZ

51. A garanciamegállapodások két fő paramétere a referenciavolumen és a maximális garanciaráta. A referenciavolumen a garanciának vagy finanszírozásnak az az összege, amelyet a közvetítő "feltehetően uniós kezességvállalás nélkül is képes volna nyújtani" [40]. A referenciavolumen a megállapodás további paramétereinek kiszámításához is alapul szolgál. A maximális garanciaráta [41] megszabja, hogy mekkora az a maximális veszteség, amelyért az EBA az uniós kezességvállalás értelmében felelősséget vállal. Mindkét paraméter alapvető tényező, mivel ezek határozzák meg:

hogy az uniós beavatkozás a kezességvállalási rendszer jelenlegi szintjéhez képest többletet jelent, vagy pusztán kiváltja azt;

hogy mekkora az a legmagasabb költségvetési expozíció, amellyel egy adott megállapodás keretében az Uniónak várhatóan szembe kell néznie.

52. Az FMA-val és a forrásokhoz való jobb hozzáférésről szóló útmutatóval összhangban a volumeneket, így a referenciavolument is, az EBA szakmai ítélete alapján határozzák meg, azok (különösen az állami kezességvállalási programoknál) múltbeli költségvetéseken és veszteségi rátákon, illetve előrejelzéseken alapulnak, és figyelembe veszik a piaci feltételeket és azok időbeli alakulását is.

53. A Számvevőszék hiányosságokra bukkant az EBA-nak a megállapodás paramétereinek – így a referenciavolumennek és a maximális garanciarátának –a megállapítására vonatkozó dokumentációjában. Az EBA igazgatósági jóváhagyás iránti kérelmében az átvilágítási eljárásról csak az eredmények összefoglalása olvasható. E paraméterek megállapításához az EBA a pénzügyi közvetítő által nyújtott információkat veszi alapul. Nem volt bizonyíték arra nézve, hogy az EBA ezeket az információkat ellenőrizte volna.

A GARANCIAMEGÁLLAPODÁSOK NEM TARTALMAZZÁK TELJES KÖRŰEN A SZAKPOLITIKAI CÉLKITŰZÉSEKET

54. A szakpolitikai célok megvalósítása érdekében minden garanciamegállapodásnak pontosan meg kellene neveznie az elérendő célokat. A garanciamegállapodásban az összes közvetítőre érvényes általános vállalkozási feltételek tartalmazzák a forrásokhoz való jobb hozzáférés alapelveit. Ezek az alapelvek a jogalapban [42] és az FMA-ban leírt tágabb célkitűzésekből vezethetők le, és megfelelően tükrözik az említett célkitűzéseket. A "hitelablak" esetében alkalmazandó alapelveket a 4. háttérmagyarázat mutatja be.

4. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

A FORRÁSOKHOZ VALÓ JOBB HOZZÁFÉRÉS ALAPELVEI, GARANCIAMEGÁLLAPODÁSONKÉNT (HITELABLAK)

Ennek a megállapodásnak a célja, hogy az EBA a közvetítőnek biztosítékot nyújtva részben fedezze annak portfóliókockázatát, avégett, hogy:

i) javuljon a kkv-k forrásokhoz való hozzáférése;

ii) csökkenjenek azok a nehézségek, amelyekkel a kkv-k a finanszírozáshoz való hozzáféréssel kapcsolatban szembesülnek, vagy azért, mert a tudásalapú tevékenységekhez – technológiai fejlesztés, innováció, technológiaátadás – kapcsolódó beruházásokat kockázatosabbnak szokás tartani, vagy mert ezek a kkv-k nem tudnak elegendő biztosítékot felmutatni;

iii) a kkv-k növekedésének és munkahelyteremtésének támogatása ösztönözze a munkahelyek számának növekedését.

55. Ezeken az általános rendelkezéseken kívül a pénzügyi közvetítők garanciájában külön szerepelhetnek "további kötelezettségvállalások" is a "forrásokhoz való hozzáférés minőségének javítására". A közvetítők garanciafeltételei közül némelyik azonban összeegyeztethetetlen a CIP céljaival, vagy csak kevés gyakorlati útmutatással szolgál. Például:

A biztosítékok hiányát illetően az egyik közvetítőnél azt állapítottuk meg, hogy "azon kívül, hogy betartja e megállapodás minden vonatkozó rendelkezését [...] a közvetítő vállalja azt is [...], hogy a közvetítői tranzakciókkal kapcsolatban kevés biztosítékot követel meg". Ebben az esetben a megállapodás konkrét feltételei úgy értelmezik a hiányzó biztosítékról szóló általános feltételeket, hogy lehetséges a biztosítékkal kapcsolatos követelmények lazítása. Ez azonban de facto valamennyi kkv számára lehetővé teszi, hogy hasznot húzzon a biztosítékkal kapcsolatos követelmények lazulásából, és nem szavatolja, hogy a garanciakeret csak a biztosítékkal nem bíró, s ezért a szokásos feltételekkel kölcsönözni nem tudó kis- és középvállalkozásokat segítse;

a megállapodások konkrét feltételei nagy értelmezési szabadságot hagynak az innováció fogalmát illetően. Ugyanez a garanciamegállapodás szögezte le, bármilyen további magyarázat nélkül: "[...] a közvetítő vállalja [...], hogy innovatív projektekben részt vevő, illetve újonnan létrehozott kkv-kal kezd közvetítői tranzakciókba".

TELJESÍTMÉNYELLENŐRZÉS ÉS BESZÁMOLÁS

56. Az eredményes monitoringhoz és beszámoláshoz releváns, megbízható és időszerű információkra van szükség a szakpolitika végrehajtásának aktuális állapotáról és arról, hogy a szakpolitikai célok milyen mértékben valósulnak meg.

57. A kkv-garanciakeret teljesítményellenőrzését a Bizottság és az EBA karöltve végzi (lásd: II. melléklet). Az információk a kkv-któl (vagyis a végső kedvezményezettektől) a pénzügyi közvetítők egy, illetve – társ- vagy viszontgaranciák esetében – több rétegén keresztül áramolnak az EBA-hoz, végül pedig a Bizottsághoz. A pénzügyi közvetítők negyedévente számolnak be az EBA-nak a kkv-garanciakeretről. Ezen információk alapján az EBA negyedéves összevont jelentéseket készít a Bizottság számára, amely azután felhasználja ezeket az EIP-ről és a CIP-ről szóló éves végrehajtási jelentéséhez.

58. A Számvevőszék a teljesítmény-ellenőrzést és a beszámolást a következő szempontok szerint vizsgálta meg:

kiegyensúlyozott teljesítménymutatókat dolgozott-e ki a Bizottság a szakpolitika-végrehajtás aktuális állapotának megbízható méréséhez;

egyértelműek és ésszerűek-e a beszámolási előírások.

MEGHATÁROZTAK UGYAN TELJESÍTMÉNYMUTATÓKAT, DE EZEKNEK SOKKAL STABILABBNAK ÉS KIEGYENSÚLYOZOTTABBAKNAK KELLENE LENNIÜK

59. Az eredményes monitoring (vagyis annak mérése, hogyan haladt előre a kkv-garanciakeret végrehajtása) egyik előfeltétele egy sor egyértelmű mutató és a kapcsolódó célok meghatározása. A mutatók legyenek viszonylag állandóak: az időbeli változások ezáltal lesznek megfigyelhetőek és összehasonlíthatóak.

60. A kkv-garanciakeret teljesítménymutatói segítsenek felmérni, hogy mennyiben valósultak meg a program konkrét céljai – ezek a célok a jogalapban, illetve az Európai Unió globális politikai célkitűzéseiben vannak megfogalmazva, illetve onnan vezethetők le.

61. A kkv-garanciakeretet illetően a Bizottság hat teljesítménymutatót állapított meg (lásd: 4. táblázat).

62. Az előzetes értékelésbe és az EIP 2009-es munkaprogramjába bevett négy teljesítménymutató (a 2., 3., 5. és 6. számú) közül csak kettő (a 2. és a 3. sz.) került át az EIP bizottsági végrehajtási jelentésébe is. Az EIP 2010-es munkaprogramjából kimaradt két eredeti mutató (az 5. és 6. sz.), bekerült viszont két új mutató (az 1. és a 4. sz.). Ezekre a 2010. évi módosításokra annak nyomán került sor, hogy tanulmány készült a teljesítménymutatók alakulásáról [43].

4. TÁBLÁZAT

A BIZOTTSÁG TELJESÍTMÉNYMUTATÓI A KKV-GARANCIAKERETRE NÉZVE

| Teljesítmény- mutatók | Az előzetes hatás-vizsgálatban szereplő teljesítmény-mutatók [1002] | Teljesítmény-mutatók az EIP 2009-es munka-programjában | Az EIP 2009-es végrehajtási jelentésében szereplő teljesítménymutatók | Teljesítmény-mutatók az EIP 2010-es munka-programjában | A teljesítmény-mutató típusa |

1 | Bizottsági kötelezettség-vállalás a hitelfinanszí-rozásra és a teljes garantált finanszírozás összege | nem alk. | nem alk. | 111,8 millió EUR (garanciakorlát) 2771 millió EUR tényleges hitelösszeg garanciájaként | Igen, de nem szabtak meg célértéket | Outputmutató |

2 | Hány munkahelyet tartottak fenn, illetve hoztak létre az újonnan finanszírozásban részesült kkv-k | 315750 [1003] | Igen, de nem szabtak meg célértéket | Alkalmazottak száma az adatfelvétel időpontjában: 151475 | Igen, de nem szabtak meg célértéket | Hatásmutató |

3 | Hány kkv részesült újonnan finanszírozásban | 315750 | Igen, de nem szabtak meg célértéket | 47791 | Igen, de nem szabtak meg célértéket | Outputmutató |

4 | Támogatott kkv-k száma, tevékenységágazat szerint | nem alk. | nem alk. | Nem alk. [1004] | Igen, de nem szabtak meg célértéket | Outputmutató |

5 | A befektetés-finanszírozás volumenének változása | Igen, de nem szabtak meg célértéket | Igen, de nem szabtak meg célértéket | Nincs adat | nem alk. | Eredmény-mutató |

6 | Összes nettó kifizetés | Igen, de nem szabtak meg célértéket | Igen, de nem szabtak meg célértéket | Nincs adat | nem alk. | Outputmutató |

63. Az előzetes értékelésben csak két mutatóra (a 2. és a 3. számúra) nézve szabtak meg célértéket. Az EIP 2009-es, ill. 2010-es munkaprogramja nem szabta meg, hogy az adott időszakban a mutatók kapcsán milyen célokat kellene elérni. Célértékek híján nehéz megítélni, hogy a program a várakozásoknak megfelelően alakul-e.

64. A Bizottság törekedett rá, hogy mérhető output-, hatás- és eredménymutatókból álló, kiegyensúlyozott mutatókészletet állítson össze, ám végül mégis felhagyott az egyetlen eredménymutató (az 5. számú) alkalmazásával. Az egyetlen hatásmutató (a 2. számú) problematikus (lásd: 67. és 68. bekezdés), az összes többi pedig outputmutató. Elmondható tehát, hogy a mutatók egyre inkább az operatív irányítás eszközeként, semmint a program hatásának és sikerének mérőeszközeként működnek. Nehéz megtalálni a helyes egyensúlyt egyrészt a gazdaságos adatgyűjtés, másrészt az eredményes teljesítmény-ellenőrzés között. Az EIP-mutatók értékelői egy olyan kiegyensúlyozott mutatókészletre tettek javaslatot, amelyben szerepelnek az adatgyűjtés módszerei és időzítése is [44].

65. Csak akkor lehet értékelhető következtetéseket levonni a kkv-garanciakeret eredményeivel kapcsolatban, ha a pénzügyi közvetítők által szolgáltatott monitoringadatok megbízhatóak, azaz pontosak és teljes körűek.

66. A Számvevőszék által felkeresett pénzügyi közvetítők mindannyian dolgoztak ki eljárásokat az EBA-nak továbbítandó beszámolókhoz szükséges adatok összegyűjtéséhez. A beszámolási eljárások minőségét közvetítői szinten az EBA a helyszíni monitoringja során vizsgálta.

67. A "létrehozott munkahelyek száma" mutatóhoz kapcsolódó adatok gyűjtése egyes pénzügyi közvetítőknek nehézséget okoz. Egyes országokban az adatok állami intézményektől származnak [45], vannak pénzügyi közvetítők, akik szúrópróbaszerűen gyűjtenek adatokat [46], mások várt értékek alapján végeznek számításokat [47] s egyes pénzügyi közvetítők nem is terhelték magukat azzal, hogy évente frissítsék a foglalkoztatási adatokat [48]. Mivel a foglalkoztatási adatok minősége országonként különbözik, kétséges, hogy az adatok egyszerű összesítésével megbízható értékeket lehet-e kapni a "létrehozott munkahelyek száma" mutatóra nézve (2. sz.).

68. Ezzel a mutatóval a másik probléma az, hogy értéke a támogatott kkv-k által foglalkoztatott személyek számától függ, ez a szám azonban nem azonos az újonnan finanszírozásban részesülő kkv-k által teremtett, illetve megőrzött munkahelyek számával. A friss finanszírozáson kívül más tényezők is szerepet játszanak abban, ha egy kkv munkahelyeket őriz meg vagy teremt. Nincs elemzés arról, hogy a garantált hitel miként járult hozzá a munkahelyfenntartáshoz, illetve -teremtéshez.

A BESZÁMOLÁSI KÖVETELMÉNYEK EGYÉRTELMŰEK ÉS ÉSSZERŰEK, S CSAK NÉHÁNY PÉNZÜGYI KÖZVETÍTŐ TALÁLJA TERHESNEK ŐKET

69. A pénzügyi közvetítőkre egyértelmű beszámolási követelményeknek kellene vonatkozniuk, amikor a kkv-garanciakeret monitoringjához és a beszámoláshoz gyűjtenek adatokat. Ne okozzon felesleges adminisztratív terhet az az idő- és erőforrás-ráfordítás, amelybe a teljesítménymutatókhoz szükséges információk megszerzése kerül.

70. A pénzügyi közvetítők kötelesek különböző adatokat gyűjteni a támogatott kkv-król, és rendszeresen beszámolni az EBA-nak (lásd: III. melléklet). Az adatszolgáltatási követelményeket az EBA és a pénzügyi közvetítő közötti garanciamegállapodás külön felsorolja. E célból az EBA egyértelmű iránymutatást [49] adott a pénzügyi közvetítőknek a kért adatok összeállításának mikéntjéről. Megerősíti ezt, hogy a pénzügyi közvetítők 88%-ának véleménye szerint az EBA operatív utasításai csakugyan egyértelműek voltak [50]. A pénzügyi közvetítők 98%-a azt is kijelentette, hogy az EBA mindig kész további tájékoztatással tisztázni operatív kérdéseket [51].

71. A Számvevőszék kérdőívéből az is kiderült, hogy a CIP, illetve a MAP keretében részt vevő pénzügyi közvetítőknek csupán 20%-a véli úgy, hogy a beszámolási követelmények ésszerűtlenek [52].

72. Olyankor, amikor a pénzügyi közvetítőkön keresztül történő adatgyűjtés sok nehézségbe ütközik (mint pl. a foglalkoztatási adatok esetében), helyesebb lett volna alternatív adatgyűjtési módszereket alkalmazni. Mindkét jelentés, "Az EIP mutatóinak értékelése", illetve "Az EIP időközi értékelése" azzal a javaslattal élt, hogy az értékelés keretében alkalmazzanak felméréseket.

A PROJEKTEK CÉLKITŰZÉSEINEK MEGVALÓSÍTÁSA

73. Jelentésünknek ez a része a kkv-garanciakeret outputjait ismerteti, úgy, hogy elemzően összeveti őket a garanciakeret egyes célkitűzéseivel. Vizsgáljuk a garanciakeret európai szintű értéknövelő hatását is, különösen abban az értelemben, hogy csakugyan jobban megvalósíthatóak-e a garanciakeret célkitűzései közösségi, mint nemzeti vagy regionális szinten.

A KKV-GARANCIAKERET OUTPUTJAI

74. A CIP pénzügyi eszközeinek javítaniuk kell "(…) a kkv-k beindításához és növekedéséhez szükséges finanszírozáshoz való hozzáférést, valamint az innovációs tevékenységekbe történő befektetések eszközlését [53]". Konkrétan, a CIP keretében a kkv-garanciakeret céljául tűzte ki, hogy

315750 kkv-hoz jusson el [54];

a kkv-k innovatív beruházásait finanszírozó hiteleket biztosítson [55], illetve megfelelő biztosítékkal nem bíró kkv-knak nyújtson hitelt, és ezáltal

előmozdítsa a finanszírozáshoz való hozzáférést ott, ahol a piac ezt nem teszi.

75. Az alábbi elemzés a hitelekből kiválasztott számvevőszéki minta vizsgálata alapján készült [56]. Ami a tudásalapú tevékenységekhez – pl. technológiai fejlesztés, innováció, technológiaátadás – kapcsolódó beruházásokat illeti, ezeknél az OECD-nek a tudományos és technológiai tevékenységek méréséről szóló oslói kézikönyve a mérce [57].

ELÉRHETŐ AZ AZ ÁLTALÁNOS CÉL, HOGY 315750 KKV-HOZ JUSSANAK EL

76. Minden pénzügyi közvetítő célcsoportként egyértelműen meghatározott kkv-kat keresett fel, és mindnyájuknak voltak eljárásai annak ellenőrzésére, hogy a hitelfelvevő csakugyan kkv.

77. Ami azt az általános célt illeti, hogy 315750 kkv-hoz jussanak el [58], a Bizottság és az EBA sikeres erőfeszítéseket tett a kezdeti késedelem (lásd: 32. bekezdés) következményeinek leküzdésére, amennyiben a nagyobb pénzügyi közvetítőkre összpontosított. A CIP hatályba lépése óta eltelt három évben az EBA összesen 25 megállapodást írt alá 21 pénzügyi közvetítővel (lásd: 2. táblázat). 2009 végén ezeknek a garanciamegállapodásoknak a teljes garanciakorlát-összege [59] 191,1 millió euróra rúgott, ami a kkv-garanciakeret teljes költségvetése 37,5%-ának felel meg. A pénzügyi közvetítők közel 59000 kkv-nak nyújtottak hitelt: ez a kkv-k célszáma 19%-ának felel meg. A MAP eredményeit is figyelembe véve, az aláírt garanciamegállapodások a tervezett célérték felénél több (57,4%) kkv-ra terjednek ki, hogyha minden egyes megállapodás esetében kimerítik a maximális portfolióösszeget [60] (lásd: 3. ábra). Így tehát a végrehajtás terén elért előrehaladás elégségesnek mutatkozik ahhoz, hogy az átfogó cél, 315750 kkv elérése, reálisnak számíthasson.

3. ÁBRA

A KKV-GARANCIAKERET OUTPUTJAI A CIP KERETÉBEN 2009 VÉGÉN

+++++ TIFF +++++

1 Ennél a számításnál a Számvevőszék abból a feltételezésből indult ki, hogy egy kkv elérése átlagosan ugyanannyiba kerül az uniós költségvetésnek, mint a MAP program keretében (1055 EUR), és hogy minden egyes létező megállapodás esetében elérték a maximális portfolióösszeget.

Forrás: Európai Számvevőszék.

A KKV-GARANCIAKERET ELJUT A BIZTOSÍTÉKKAL NEM BÍRÓ KKV-KHOZ; RITKÁK AZ INNOVATÍV PROJEKTEK

78. A kkv-garanciakeret célja, hogy javítsa azon kkv-k hozzáférését az adósságfinanszírozáshoz, amelyeknek vannak életképes projektjei, de kereskedelmi hitelezőktől nem tudnak hitelhez jutni. Ilyen helyzet állhat elő, ha egy kkv-nak nincs elégséges biztosítéka, hogy meg tudjon felelni a kereskedelmi hitelezők követelményeinek. Az is megakadályozhatja a kkv-k hozzáférését a hitelfinanszírozáshoz, hogy a kereskedelmi hitelezők nem mindig tudják könnyen felbecsülni egy üzleti terv életképességét, különösen, ha innovatív beruházásról van szó. Minél újítóbb jellegű egy beruházás, annál kisebb a valószínűsége, hogy hitelben részesül.

79. A számvevőszéki kérdőívre adott válaszok alapján a CIP pénzügyi közvetítői elsősorban az elégséges biztosítékkal nem bíró kkv-kra összpontosítottak, másodsorban a mikrovállalkozásokra, harmadsorban pedig a kezdő vállalkozásokra. Az innovatív kkv-k jelentik azt a kategóriát, amely a legkevesebb figyelmet kapta. Míg a közvetítők 90%-a egyetértett azzal az állítással, hogy CIP-garantált termékük az elegendő biztosítékkal nem bíró ügyfeleket célozta, addig a közvetítőknek körülbelül csak a fele értett egyet azzal, hogy CIP-garantált termékük célközönsége az innovatív kkv-k voltak (lásd: 4. ábra).

4. ÁBRA

FELMÉRÉS A PÉNZÜGYI KÖZVETÍTŐK KÖZÖTT – A GARANCIA / HITELTERMÉK ÁLTAL MEGCÉLZOTT KKV-K

+++++ TIFF +++++

A CIP pénzügyi közvetítőinek egy 5 fokozatú skálán kellett feltüntetniük, hogy mennyire értenek egyet ezzel a négy kijelentéssel. A grafikonon a százalékos arány azt mutatja, hogy a válaszadók közül hányan értettek egyet, illetve értettek határozottan egyet a kijelentéssel. Az egyes kérdésekre adott válaszok száma 28 és 30 között ingadozott (a CIP-ben részt vevő vagy részt venni szándékozó 31 pénzügyi közvetítő közül).

Forrás: A Számvevőszék kérdőíve a pénzügyi közvetítőknek.

80. A hitelminta elemzése szerint a biztosítékkal nem bíró kkv-k gyakrabban részesültek hitelben, mint az innovatív beruházásokat eszközlő kkv-k. A mintában szereplő 181 kölcsönből 77-ben (43%) olyan kkv részesült, amely nem rendelkezett annyi biztosítékkal, hogy finanszírozását létező kereskedelmi hitelek útján tudta volna megoldani. Csupán 22 hitel (12%) finanszírozott újító jellegű projekteket (lásd: 5. táblázat).

81. Bár az innovatív beruházások ritkák, a hitelmintában akad néhány rendkívül innovatív beruházás is. Az értékelés szerint az innovatív projektek fele (22-ből 11) az adott piacon, illetve a világpiacon újnak számító innováció. Ezek a projektek olyan új vagy jelentős mértékben továbbfejlesztett termékekre, termelési folyamatokra vagy lebonyolítási módszerekre irányultak, amelyek legalábbis az adott vállalkozás szokásos piacán újak voltak. Egy ilyen beruházásra példaként lásd: 5. háttérmagyarázat. A fennmaradó innovatív beruházásokat olyan újdonságként írhatnánk le, amelyek csak az érintett vállalkozás számára újak, vagy amelyeket a hitelfelvevővel közvetlenül versenyző más cégek már megvalósítottak.

5. TÁBLÁZAT

A HITELELEMZÉS EREDMÉNYEI: HITELFAJTÁK SZÁMA ÉS SZÁZALÉKOS ARÁNYA A MINTÁN BELÜL

Forrás: Európai Számvevőszék.

| Elégséges [1005] biztosítékkal nem bíró kkv-k | Elégséges biztosítékkal bíró kkv-k | Nem lehetett kimutatni a biztosíték elégséges voltát | Összesen |

Innovatív beruházásokat finanszírozó hitelek | 7 | 12 | 3 | 22 |

4% | 7% | 2% | 12% |

Jelentősebb innovatív elemet nélkülöző projekteket finanszírozó hitelek | 70 | 69 | 20 | 159 |

39% | 38% | 11% | 88% |

Összesen | 77 | 81 | 23 | 181 |

43% | 45% | 13% | 100% |

82. 23 hitel esetében azonban nem lehetett értékelni a biztosíték állítólagos elégtelen voltát, mivel a pénzügyi közvetítők nem szolgáltattak információt.

A PÉNZÜGYI KÖZVETÍTŐK TÖREKEDNEK A NAGYOBB VOLUMENŰ HITELEZÉSRE, DE TÖBB FIGYELMET SZENTELHETTEK VOLNA A HOLTTEHER KÉRDÉSÉNEK

83. A garanciarendszerek esetében akkor beszélünk "holtteherről", ha a hitelfelvevő állami támogatás nélkül is juthatott volna kereskedelmi hitelhez. Ilyen esetben az olyan hatások, mint a munkahelyteremtés, a gazdasági vagy innovációs tevékenység mindenképpen megvalósultak volna. A közpénzből támogatott garanciaprogramok akkor a legeredményesebbek, ha máskülönben sem a finanszírozott beruházás, sem annak kívánt hatásai nem valósultak volna meg.

84. Hogy a kkv-garanciakeret csakugyan hozzásegítse a kkv-k további finanszírozáshoz való hozzáférését, a Bizottság kidolgozta az "Útmutató a forrásokhoz való jobb hozzáféréshez" c. dokumentumot. Ez igyekszik biztosítani, hogy a pénzügyi közvetítő csak akkor folyamodjék a portfoliógaranciához, ha a tényleges hitelvolumen meghaladja azt a volument, amelyet a közvetítő garancia nélkül is el tudott volna érni. Az addicionalitásnak ezt a koncepcióját könnyű alkalmazni, illetve a garanciamegállapodásba belefoglalni.

5. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

PÉLDA INNOVATÍV PROJEKTRE

A vállalkozó nem rendelkezik elégséges biztosítékkal ahhoz, hogy 40000 EUR értékben szokásos kereskedelmi hitelhez jusson. Korábbi kutatói állásában azonban jelentős tapasztalatra tett szert az ecetelőállítás terén, ezért a garantált hitel segítségével jó minőségű ecetet gyártó céget alapított. A vállalkozó kifejezetten az ecetelőállítás céljára olyan baktériumokat tenyésztett ki, amelyek stabilabbá teszik az erjesztési folyamatot. Az így előállított ecetnek jobb az íze és magasabb cukortartalma – a fogyasztók mindkét tulajdonságot nagyra értékelik. A vállalkozás regionális piacon működött, és egyetlen versenytársa sem alkalmazta ugyanezt a termelési folyamatot.

85. Az addicionalitás azonban nem feltétlenül jelenti azt, hogy a pénzügyi közvetítő szintjén pluszként megjelenő volumen nemzetgazdasági szinten is pluszként jelenik meg. A kkv-garanciakeret esetében akkor tekintjük úgy, hogy holtteherhatás lép fel, ha egy garancia olyan kkv számára nyújtott hitelre vonatkozik, amely kkv rendelkezik elégséges biztosítékkal, illetve amelynek nincsenek innovatív beruházásai. Ha azonban a támogatásnyújtás portfólióalapon történik, bizonyos szintű holtteher elkerülhetetlen. A hitelelemzés a hitelminta több mint egyharmadánál (38%, 181-ből 69) mutatott ki holtteherhatást (lásd: 5. táblázat). Azonos feltételek mellett ezek a hitelfelvevők a kkv-garancia nélkül, kereskedelmi hitelezőktől is kaptak volna hitelt. A MAP hitelfelvevői körében az időközi értékelő által végzett felmérés hasonló holtteherszintet mutatott ki [61].

SPECIÁLIS HITELFELTÉTELEK

86. Az EBA és a pénzügyi közvetítők közötti minden garanciamegállapodás tartalmaz egy egységes záradékot, amely felsorolja, hogy milyen alapelvek alapján férhetnek hozzá jobban a forrásokhoz a biztosíték vagy innovatív beruházások nélküli kkv-k (lásd: 54. bekezdés). Azt viszont nem mindig jelzik egyértelműen, hogy a pénzügyi közvetítő hogyan kívánja megcélozni ezeket. Egyes pénzügyi közvetítők az ilyen kkv-kat speciális hitelfeltételekkel igyekeztek magukhoz vonzani, a minimálisra csökkentve ezzel a holtteher-hatást (lásd: 6. háttérmagyarázat).

6. HÁTTÉRMAGYARÁZAT

AZ INNOVATÍV, ILLETVE ELÉGSÉGES BIZTOSÍTÉKKAL NEM BÍRÓ KKV-KAT VONZÓ HITELFELTÉTELEK

Garantált hitelt csak kezdő vállalkozások és rövid üzleti múltra visszatekintő kkv-k kaphatnak

A hitel egy bizonyos összeget nem haladhat meg

A kkv-k részesüljenek nem pénzbeli előnyökben [62] is, hogy a garantált hitel ne legyen olcsóbb, mint a nem garantált hitel

Magasabb garanciaráta az innovatív vagy bizonyos mértékben újdonságot jelentő beruházásokra

87. Míg az első három hitelfeltétel automatikusan a biztosítékkal nem bíró hitelfelvevők számára eredményez preferenciát, az utolsó feltétel valószínűleg az innovatív kkv-k érdeklődésére tarthat számot. Arra, hogy a mintában olyan kis számban találni innovatív beruházásokat, magyarázatot jelenthet az innovatív kkv-kra "kihegyezett" hitelfeltételek viszonylagos hiánya (lásd: 5. táblázat).

EURÓPAI SZINTŰ ÉRTÉKNÖVELŐ HATÁS

88. Mivel a tagállamok és a Közösség a CIP alá tartozó valamennyi területen megosztott felelősséggel bírnak [63], a kkv-garanciakeretnek is tiszteletben kell tartania a Szerződés 5. cikkében rögzített szubszidiaritási elvet. Olyan uniós intézkedéseket, amelyek nem tartoznak az Unió kizárólagos hatáskörébe – így a kkv-garanciakeret is –, csak akkor és annyiban kell bevezetni, amennyiben a tervezett intézkedés céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a tervezett intézkedés terjedelme vagy hatása miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók.

89. A szubszidiaritás fogalmát megismétli a CIP-határozat preambulumbekezdése [64], a CIP-javaslat [65] és a CIP-hatásvizsgálat [66] is. A Bizottság lényegében kétféle kategóriába sorolható érveket hozott fel amellett, hogy a pénzügyi eszközöket uniós szinten alkalmazzák:

jobban biztosítható a végrehajtás összhangja;

a verseny és az innováció ma már globális jellegűek.

A KKV-GARANCIAKERET JELENTŐS NEM PÉNZBELI ELŐNYÖKKEL JÁRHAT EGY KÖZVETÍTŐ SZÁMÁRA, DE NEM TÖREKSZENEK AKTÍVAN A VÉGREHAJTÁS KÖVETKEZETESEBBÉ TÉTELÉRE

90. A CIP előkészítő dokumentumaiban a Bizottság azzal érvelt, hogy az európai szintű alkalmazás révén jobban terjednének a pénzügyi eszközök – így a kkv-garanciakeret – működtetése terén jól bevált megoldások. Bár néhány tagállamban léteznek hasonló intézkedések, a közösségi beavatkozás hozzá fog járulni a végrehajtás következetesebbé tételéhez.

91. Több esetben az uniós finanszírozás alapvető fontosságú volt, nemcsak azért, mert részben fedezte a hitelveszteségeket, hanem azért is, mert alkalmat adott a közvetítőnek, hogy valami újjal próbálkozhassék. Két esetben a kkv-garanciakeret abban segített, hogy a közvetítő új garancia- vagy hiteltermékeket fejlesszen ki. Egyikük esetében több próbálkozásba került, amíg a termék megkapta a kellő elismerést a hitelkihelyező bankoktól és az ügyfelektől. Feltehető, hogy a termék kifejlesztésére nem is került volna sor, ha az EBA és a Bizottság nem működik együtt ismételten a közvetítővel. Ezenkívül az uniós intézményekkel történő együttműködés különösen a kisebb magán pénzügyi közvetítőknek segít abban, hogy munkájuk elismerésre találjon a hitelkihelyező bankok, illetve ügyfeleik körében.

92. Ezt alátámasztják a pénzügyi közvetítőknek kiküldött kérdőívre kapott válaszok is. A 31 CIP-közvetítő [67] közül hatan fejlesztettek ki új hitel- vagy garanciaterméket, és a 31-ből 16-an jelentősen módosították meglévő termékeiket, hogy részt vehessenek a CIP-ben.

93. A kkv-garanciakeret növeli az uniós támogatás ismertségét a pénzügyi közvetítők körében. A helyszíni ellenőrzés tanúsága szerint az uniós garanciák nem örvendtek túl nagy ismertségnek a kkv-k körében. Ennek ellenére mégsem lehetett megfigyelni aktív próbálkozásokat arra, hogy a különböző közvetítők eltérő gyakorlata között összhangot teremtsenek. Az EBA csupán információkat gyűjt a pénzügyi közvetítők gyakorlatáról, de nem kérdőjelezi meg az egyes gyakorlatokat. Amint a hitelezési feltételek esetében is láttuk (lásd: 86. bekezdés), az EBA aktívabb hozzáállásával több innovációs projekteket gondozó, illetve elégséges biztosítékkal nem bíró kkv-t lehetne rávenni arra, hogy éljen a kkv-garanciakerettel.

A KKV-GARANCIAKERET NÖVELI AZ EGYÉNI VÁLLALKOZÁSOK VERSENYKÉPESSÉGÉT, ÁM EZ NEM JELENTI AZT, HOGY UNIÓS ÉRTÉKNÖVELŐ HATÁSRÓL VAN SZÓ

94. Az uniós értéknövelő hatás kérdése közvetlenül kapcsolódik a CIP egyik globális célkitűzéséhez: "a vállalkozások, különösen a kkv-k versenyképességének előmozdítása" [68]. Az előkészítő dokumentumokban a Bizottság azzal érvelt, hogy az európai vállalkozásoknak mind inkább a globális verseny kihívásaival kell szembenézniük, s az innováció is globális jelenség, amely zárt környezetben nem lehet sikeres és fenntartható.

95. A hitelelemzés kimutatta, hogy a kkv-garanciakeret valóban segíti az egyéni vállalkozásokat abban, hogy növeljék versenyképességüket. Az elemzés szerint a 181 hitel közül 74 (41%) szolgálta közvetlenül a vállalkozás versenyképességének növelését [69]. A kkv-garanciakeret sok más értékes eredménnyel járul hozzá az erőteljesebb versenykörnyezet létrehozásához, például segít megjelenni a kis kezdő vállalkozásoknak, főleg a szolgáltatási szektorban. A mintában szereplő 181 hitel közül 26-ot (14%) új vállalkozás indítására használtak fel, 15 hitelt (8%) pedig a kezdeti szakasz utáni vállalkozásbővítés [70] finanszírozására. A kkv-garanciakeret azzal is segíti a versenykörnyezet fenntartását, hogy lehetővé teszi egyének számára a vállalkozóvá válást azzal, hogy meglévő kkv-kat vásárolnak meg (47 hitel, 26%).

96. Az uniós értéknövelő hatásra nézve azonban ezek az eredmények nem perdöntőek, hiszen ugyanazt a hatást nemzeti finanszírozással is el lehetett volna érni. A Bizottság [71] például három javaslattal él arra nézve, hogyan lehet hatással az uniós politika a versenyképességre uniós szinten [72]. Az uniós politika

hatással lehet arra, hogy az uniós cégek milyen versenyhelyzetben vannak az Unión kívüli versenytársaikhoz képest;

ösztönözheti a határokon átnyúló befektetéseket, ideértve a gazdasági tevékenység áthelyezését is;

szükséges lehet ahhoz, hogy helyesbíteni lehessen egyes európai piaci folyamatok nemkívánatos következményeit.

97. Az ellenőrzés során egyik hatást sem lehetett megfigyelni. A hitelelemzés megerősítette, hogy a legtöbb kkv helyi, regionális és nemzeti piacokon működik. A 181 hitelből 19-et (10%) kapott olyan kkv, amelynek volt valamelyes határokon átnyúló tevékenysége, míg 13 hitel (7%) esetében lehetett jelentős mértékű határokon átnyúló elemről beszélni [73]. Nem meglepő, hogy a határokon átnyúló tevékenységek ritkák, tekintve, hogy milyen típusú vállalkozók kerültek a kkv-kből vett mintába (áttekintést lásd: 5. ábra): 17 étterem, 8 taxis, 41 kiskereskedelmi üzlet (pékség, húsbolt, újságos, szupermarket), illetve 17 kézműves (ács, villanyszerelő, kőműves, tetőfedő). Ezekből a példákból is látszik, hogy a hitelfelvevők rendszerint helyi vállalkozások, amelyeknél nincs kellően bizonyítva az uniós beavatkozás haszna.

98. Elmondható, hogy az egyes garanciamegállapodások érvénye nem lép túl a nemzeti határokon. Alapjában véve a kkv-garanciakeret külön-külön nemzeti garanciarendszerek együtteseként működik, mivel az egyes nemzeti hitelpiacok között a különbségek jelentősek [74]. E különbségeket egyrészt kulturális tényezők, másrészt jogi korlátozások okozzák, és olyan jelentősek, hogy a hitelpiacokat emiatt tisztán nemzeti piacoknak lehet tekinteni.

5. ÁBRA

HITELELEMZÉS – VÁLLALKOZÁSTÍPUS

+++++ TIFF +++++

Forrás: Európai Számvevőszék.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

A KKV-GARANCIAKERET KIALAKÍTÁSA

99. Habár a CIP előkészítő dokumentumai explicit módon nem tartalmazták a kkv-garanciakeret beavatkozási logikáját, a CIP-határozat különböző előkészítő dokumentumaiból implicit módon kiolvasható beavatkozási logika. A beavatkozás előzetes bemutatása során felvázolt probléma, illetve a várt eredmények és hatások között azonban nem létezett fogalmi kapcsolat. Igaz, hogy a célkitűzések jelenleg pontosabbak, mint a megelőző MAP program idején voltak, viszont specifikusnak, mérhetőnek, teljesíthetőnek és időhöz kötöttnek csak a várható outputokra vonatkozóan tekinthetők.

1. AJÁNLÁS

A jövőben a kkv-támogatási programokat alapozzák olyan explicit beavatkozási logikára, amely összekapcsolja a ráfordításokat a várt outputokkal, eredményekkel és hatásokkal.

AZ IRÁNYÍTÁSI STRUKTÚRA FELÁLLÍTÁSA

100. A kkv-garanciakeret irányítására létrehozott keretrendszer összességében megfelelőnek mondható. A MAP-hoz képest javult a díjrendszer, amennyiben teljesítményt ösztönző elemeket dolgoztak bele. A garanciakeret késedelmes tervezése miatt azonban az első évben tényleges költségvetés elkülönítése nem volt lehetséges, és félbeszakadt egyes pénzügyi közvetítők támogatása.

2. AJÁNLÁS

Ha a jövőben hasonló garanciakeret létesítésére kerülne sor, a Számvevőszék javasolja, hogy a jogalapot és az igazgatási megállapodást már jóval a programozási időszak tényleges kezdete előtt véglegesítsék: így ugyanis marad idő kiválasztani a megfelelő pénzügyi közvetítőket, illetve a programozási időszak tényleges megkezdése előtt lefolytatni velük a szerződéskötési tárgyalásokat – s ezzel azt is el lehet kerülni, hogy a jövőben visszamenőleges hatályról szóló záradékhoz kelljen folyamodni.

A PÉNZÜGYI KÖZVETÍTŐK KIVÁLASZTÁSA

101. A Bizottság megfelelő eljárásokat dolgozott ki a pénzügyi közvetítők kiválasztására. Nem határoztak meg azonban pontozásos rendszert a különböző potenciális közvetítők pályázatainak értékeléséhez, és nem szabtak meg minimumkövetelményeket a különböző kiválasztási kritériumokat illetően sem. A Számvevőszék hiányosságokra bukkant a pénzügyi közvetítőkkel kötött garanciamegállapodások paramétereinek megállapítására vonatkozó dokumentációban.

3. AJÁNLÁS

Ami az utódprogramokat illeti, a kiválasztás átláthatóságának javítása érdekében dolgozzanak ki pontozási rendszert a potenciális közvetítők pályázatainak értékeléséhez. A pénzügyi közvetítők kiválasztásához szabjanak meg bizonyos minimumkövetelményeket. A garanciamegállapodások paramétereinek kiszámítását dokumentálják részletesebben.

TELJESÍTMÉNY-ELLENŐRZÉS ÉS BESZÁMOLÁS

102. Elegendő teljesítménymutatót állapítottak meg, s ezeket alkalmazzák is a garanciakeret megvalósításáról történő beszámoláshoz. A "létrehozott munkahelyek számára" vonatkozó egyetlen hatásmutatóval kapcsolatos adatokat eltérő módon számítják ki, nem hasonlíthatóak össze országonként, s ezért ilyen adatokat nehéz gyűjteni. A beszámolási követelmények egyértelműek, és a kkv-garanciakeretben részt vevő pénzügyi közvetítők többsége nem találja terhesnek őket.

4. AJÁNLÁS

A Bizottság fontolja meg annak a lehetőségét, hogy több, illetve jobb teljesítménymutatót alkalmaz, hogy így jobban monitorozhassa a kkv-garanciakeret célkitűzéseinek megvalósítását és megfelelő következtetéseket vonhasson le.

A KKV-GARANCIAKERET EREDMÉNYEI

103. Az egyetlen számszerűsített célt, azt, hogy 315750 kkv-hoz jussanak el, feltehetően sikerül megvalósítani. A számvevőszéki hitelminta elemzésének tanúsága szerint a hitelek kevesebb mint fele (43%) jutott elégséges biztosítékkal nem bíró kkv-knak, és csak 12%-át kapták olyanok, amelyek innovatív beruházásokra fordították őket. A hitelelemzés 38% holtterhet mutatott ki, azaz olyan hiteleket, amelyeket kellő biztosítékkal bíró, illetve innovációra azt fel nem használó kkv-k kaptak.

5. AJÁNLÁS

A Bizottság a jövőben határozzon meg konkrétabb, az adott pénzügyi eszköz célkitűzéseit jobban tükröző célokat. Az adott pénzügyi eszköz egész élettartama alatt monitoring révén mérjék fel, hogy közelebb kerülnek-e az ilyen célok, és szükség esetén tegyenek korrekciós intézkedéseket. Az egyes közvetítőknél már bevált módszereket is figyelembe véve hozzanak megfelelő intézkedéseket a holtteher minimalizálására.

104. A kkv-garanciakeretnek köszönhetően egyes pénzügyi közvetítők új hitel- vagy garanciatermékeket tudtak kifejleszteni és kínálatukba felvenni, de a jól bevált megoldások aktív keresése és terjesztése elmaradt. A kkv-garanciakeret uniós értéknövelő hatása nincs kimutatva, mivel eredményeit nemzeti finanszírozással is el lehetett volna érni. Határokon átnyúló jelentős befektetéseket vagy a kkv-garanciakeret más határokon átnyúló hatását nem lehetett megfigyelni.

6. AJÁNLÁS

Amint azt a Számvevőszék már korábban is hangsúlyozta, az uniós költségvetés kiadásainak olyan egyértelmű és látható előnyöket kell biztosítaniuk az Unió és az uniós polgárok számára, amelyeket nem lehetne pusztán nemzeti, regionális vagy helyi szintű kiadások révén elérni [75]. A költségvetési hatóságok és a Bizottság ezért mérlegeljék, hogy a kkv-garanciakeret esetleges utódprogramjaiban miként maximalizálható az uniós hozzáadott érték.

Ezt a jelentést Igors LUDBORŽS számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2011. március 22-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

elnök

[1] "Giving SMEs the credit they need" ("A kkv-k jussanak hozzá a szükséges hitelekhez"), The magazine of Enterprise Policy, Európai Bizottság, 2009.2.12.

[2] COM(2005) 551 végleges, 2005.11.10.

[3] A kkv-k európai megfigyelőközpontja, elemző jelentés, 2006. november – 2007. január, az Eurobarometer gyorsfelmérése.

[4] COM(2005) 24 végleges, 2005.2.2.

[5] A 2000. március 23– 24-i, lisszaboni Európai Tanács elnökségi következtetései.

[6] Az Európai Parlament és a Tanács 1639/2006/EK határozata ( 2006. október 24.) a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról (HL L 310., 2006.11.9., 15. o.).

[7] A vállalkozásokra és különösen a kis- és középvállalkozásokra (kkv-kre) vonatkozó többéves programról (2001-től 2005-ig) szóló, 2000. december 20-i 2000/819/EK tanácsi határozat (HL L 333., 2000.12.29., 84. o).

[1001] A kkv-garanciakeret indikatív költségvetése a CIP kezdetén. A különböző típusú pénzügyi eszközök között a költségvetés felosztása évente történik.

[8] Az EBA a kkv-k számára nyújtható kockázatitőke-befektetéssel és garanciaeszközökkel foglalkozó szakosodott uniós szerv.

[9] A 2007.9.20-án kelt vagyonkezelői és igazgatási megállapodás az Európai Közösség és az EBA között a kkv-garanciakeretet illetően a versenyképességi és innovációs keretprogram keretében (2007–2013).

[10] A társgarancia a fő biztosíték mellett második garanciát nyújt a hitelező számára, míg a viszontgarancia az első kezes garanciájának egy részére nyújt biztosítékot.

[11] "Garanciamegállapodáson" itt egyrészt az EBA és a pénzügyi közvetítők közötti egyedi garanciamegállapodásokat értjük, másrészt az e megállapodások alapján végzett tevékenységet.

[12] A 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

[13] Belgiumban, Franciaországban, Magyarországon, Szlovéniában, Olaszországban, Spanyolországban és Németországban.

[14] A pénzügyi közvetítőknél a helyszínen vizsgálták meg a hiteljavaslatra és a hitel jóváhagyására, a hitelfelvevő hitelezési kockázatának értékelésére és a hitel céljára vonatkozó dokumentációt.

[15] A kérdőív ilyen témakörökben kérte a közvetítőket 48 kérdés megválaszolására: i) a pályázati folyamat, ii) az EBA általi irányítás a garancia időtartama alatt, iii) a garantált termék; iv) a pénzügyi válság hatása a termékekre. Azoktól a közvetítőktől, akik a MAP keretében részt vettek, de a CIP keretében már nem, ennek okát is megkérdezték.

[16] A kérdések megfogalmazásánál mind az EBA, mind a Bizottság megjegyzéseit figyelembe vették. A válaszadók aránya 82% volt (az 51 pénzügyi közvetítő közül 42-en válaszoltak).

[17] Bizottsági munkadokumentum, a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatjavaslat melléklete, SEC(2005) 433, 2005.4.6.

[18] Az időközi értékelő azt javasolta, hogy "minden egyes intézkedéseknél fejtsék ki egyértelműen a beavatkozási logikát, a program általános koherenciájának javítása, illetve a hatás kimutatása érdekében", Európai Bizottság: "A vállalkozási és innovációs program időközi értékelése", 2009.

[19] Lásd pl. North, Baldock, Ekanem, Whittam and Wyper: "Access to Bank Finance for Scottish SMEs" (A skót kkv-k hozzáférése banki finanszírozáshoz), 2008.

[20] COM(2002) 276 végleges, 2002.6.5.

[21] A hatásvizsgálat az olyan outputokat, mint a hitelek száma vagy a kis- és középvállalkozások száma, hatásoknak tekinti. A tényleges hatás azonban az outputoknál kisebb, mert a kis-és középvállalkozások egy része garancia nélkül is megkapta volna a hitelt.

[22] Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 27. cikkének (3) bekezdése (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).

[23] A meghatározást az Európai Bizottság hatásvizsgálati iránymutatásából vettük, SEC(2005) 791, 2005.6.15.

[25] CIP-határozat, 2. cikk.

[26] A közvetlen célok arra vonatkoznak, hogy egy beavatkozás milyen eredménnyel jár a közvetlen címzettjei számára, és figyelembe veszik a konkrét terület sajátosságait, valamint a vizsgált szakpolitikai beavatkozás jellegét is. A kkv-garanciakeret esetében a közvetlen célkitűzés minősül az EIP releváns célkitűzésének.

[27] CIP-határozat, 10. cikk.

[28] A mintában az innovációhoz sorolták pl. egy raktár új csomagolási és válogató technológiájába történt beruházást is, vagy egy pékség felszerelését új, korszerűbb kemencével.

[29] Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (HL L 357., 2002.12.31., 1. o.) 43. cikkének (4) bekezdése szerint.

[30] A kkv-garanciakeret esetében: a vagyonkezelői és igazgatási megállapodás (FMA), illetve az arra vonatkozó operatív iránymutatások (mint pl. "Útmutató a forrásokhoz való jobb hozzáféréshez").

[31] A CIP keretében az EBA és egy pénzügyi közvetítő között először 2008. szeptember 2-án írtak alá garanciamegállapodást.

[32] Ha a kiszámításhoz a kilenc felkeresett közvetítőt vesszük alapul, egy sikeres pályázat feldolgozása a CIP keretében átlagosan 323 napig tartott.

[33] A CIP keretében pályázó valamennyi pénzügyi közvetítőnek kiküldött kérdőívről (6. kérdés) van szó.

[34] A CIP keretében az első garanciamegállapodást 2008 szeptemberében írtak alá.

[35] Az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 53. cikkének értelmében.

[36] Vagyonkezelői és igazgatási megállapodás, 1A–1D melléklet.

[37] Vagyonkezelői és igazgatási megállapodás, 3.1. cikk.

[38] A vagyonkezelői és igazgatási megállapodás a kkv-garanciakeret négy külön ablakára vonatkozóan négy garanciapolitikát fejt ki. A garanciapolitikák részletesen szólnak az egyes ablakok konkrét céljairól, a közvetítők kiválasztásáról, a jogosultsági kritériumokról, a forrásokhoz való jobb hozzáféréssel, a beszámolással, a monitoringgal és ellenőrzéssel, a népszerűsítéssel és ismertebbé tétellel kapcsolatos eljárásmódokról.

[39] Ezek a hitel- és mikrohitel-ablak kritériumai. A sajáttőke- és értékpapírosítási ablakok kiválasztási feltételeit nem vizsgáltuk meg, mivel ezeket az ablakokat 2009. december 31-ig senki nem használta.

[40] Útmutató a forrásokhoz való jobb hozzáféréshez, 2007. október 25.

[41] A garanciamegállapodás az előre egyeztetett maximális garanciaráta révén szabja meg az EBA felelősségvállalási maximumát. Az EBA-nak a garanciamegállapodás értelmében fennálló felelősségét (a garanciakorlát összegét) úgy számítjuk ki, hogy a tényleges portfólióvolument beszorozzuk a garanciarátával és a maximális garanciarátával. Pl.: portfólióvolumen = 1000; garanciaráta = 50%; maximális garanciaráta = 10%. Ekkor az EBA felelősségvállalási maximuma (a garanciakorlát összege) = 1000 * 50% * 10% = 50.

[42] CIP-határozat, 19. cikk.

[43] Az EIP teljesítménymutatóinak alakulása, 2010. február.

[1002] Bizottsági munkadokumentum, a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatjavaslat melléklete, SEC(2005) 433.

[1003] Ez egy-egy fenntartott vagy létrehozott munkahelyet jelent minden újonnan finanszírozásban részesült kkv-nél. A Bizottság úgy véli, hogy bár a növekedési és foglalkoztatási kezdeményezés adatai szerint a kedvezményezett kkv-knél átlagosan 1,2 munkahely teremtődött, mégis óvatosabb szorzót kellene alkalmazni, tekintettel arra, hogy a kkv-garanciakeret által érintett társaságok több mint 20%-a mikrohitel-garanciás; ezek várhatóan kevesebb munkahelyet hoznak létre, miáltal az általános átlagszám csökken.

[1004] Ez az adat kizárólag az EBA negyedéves jelentéseiben található meg.

[44] Az eredmények és hatások mérésére több mutatót is ajánlottak, pl. a kedvezményezettek teljesítményéhez való hozzájárulást (értékesítések növekedése, munkahelyteremtés, ill. –fenntartás, új termékek és szolgáltatások kifejlesztése) és a finanszírozott kkv-k teljes (vagy átlag-) forgalmának növekedését.

[45] Egy szlovéniai közvetítő például a tagállami társadalombiztonsági és -biztosítási intézettől szerezte be a foglalkoztatásra vonatkozó adatokat.

[46] Egy spanyolországi közvetítő évente szúrópróbaszerűen gyűjt adatokat a regionális garancia-társaságoktól.

[47] Egy másik spanyolországi közvetítő úgy számítja ki a foglalkozásban beállott változást, hogy összeveti a hitelkérelem idején várt értékeket a számítás idején ténylegesen fennálló foglalkoztatással.

[48] Például egy olaszországi közvetítő csak az első garanciakérelméhez gyűjt foglalkoztatási adatokat, és később már nem frissíti azokat.

[49] "Kézikönyv – Hogyan írjunk beszámolót a 2007–2013-as kkv-garanciakeret (CIP) keretében" – EBA.

[50] A kérdőív ezen (14.) kérdésére válaszoló 41 pénzügyi közvetítő közül 36-an egyetértettek azzal az állítással, hogy az EBA operatív utasításai egyértelműek voltak.

[51] A kérdőív ezen (15.) kérdésére válaszoló 41 pénzügyi közvetítő közül 40-en egyetértettek azzal az állítással, hogy az EBA a garancia időtartama alatt mindig kész magyarázatokkal szolgálni.

[52] A kérdőív ezen (16.) kérdésére válaszoló 42 pénzügyi közvetítő közül 8-an nem értettek egyet azzal az állítással, hogy a beszámolási előírások ésszerűek.

[53] CIP-határozat, 10. cikk.

[54] Bizottsági munkadokumentum, a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatjavaslat melléklete, SEC(2005) 433.

[55] Csak a hitelablakra vonatkozik. A CIP-határozat 19.2. cikke "bizonyos tudásalapú tevékenységeket" említ, "úgymint a technológiai fejlesztés, az innováció és a technológiaátadás".

[56] A kilenc felkeresett pénzügyi közvetítőnél egy 181 hitelből álló mintát választottak ki. Közvetítőnként legalább 10, legfeljebb 45 hitelt választottak ki, aszerint, hogy az érintett milyen garanciavolument ért el.

[57] Oslói kézikönyv: A technológiai innovációs adatok összegyűjtésének és értelmezésének javasolt iránymutatásai, OECD, 1997, amelyre utalás történik a CIP-határozatot megelőző 8. preambulumbekezdésben és az Európai Bizottság 2009-es hatásvizsgálati iránymutatásaiban – SEC(2009) 92 – is.

[58] Lásd: CIP-hatásvizsgálat, SEC(2005) 433.

[59] Ez az összeg az uniós költségvetés által viselt költségek felső határa, és tényleges költségként csak akkor jelenik meg, ha a pénzügyi közvetítő eléri a maximális portfolióösszeget és elszámolja a hitelportfólió várható veszteségeit.

[60] Pl. a MAP keretében 45 pénzügyi közvetítő közül csak 2 ért el kevesebbet a maximális portfólióösszeg 90%-ánál.

[1005] Azokban az esetben, amikor a pénzügyi közvetítő meghatározta, milyen szintű biztosítékot tekint megfelelőnek, vagy ha ez implicit módon kikövetkeztethető, ennek alapján határoztuk meg, "elegendő"-e valamely biztosíték. A többi esetben akkor tekintettük úgy, hogy egy kkv elégséges biztosítékkal rendelkezik, ha a hitel összege nem haladta meg az eszközök realizálható értékének 70%-át. Ebben a második kategóriában a kkv kockázati profilját növelő egyéb tényezőket is figyelembe vettünk (pl. munkanélkülieknek nyújtott hitelek), és emiatt ezek a kkv-k is "elegendő biztosítékkal nem bíró" kkv-knak minősülhettek.

[61] "A felmérés tanúsága szerint a vállalatok kétharmada a garantált hitel nélkül vagy nem vágott volna bele a projektbe, vagy kevésbé lett volna aktív. Csak minden harmadik megkérdezett vállalat válaszolt úgy, hogy a garantált hitel nélkül is belekezdett volna a szóban forgó üzletbe, illetve projektbe."

[62] Pl. enyhébb követelmények a biztosítékkal kapcsolatban, gyorsított hitelelbírálás, rögzített kamatláb.

[63] A Bizottság a CIP jogalapját az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a Lisszaboni Szerződés utáni egységes szerkezetbe foglalt változat) 172. cikkéből, 173. cikkének (3) bekezdéséből és 192. cikkének (1) bekezdéséből vezeti le.

[64] CIP-határozat, 62. preambulumbekezdés.

[65] COM(2005) 121 végleges, 2005.4.6.

[66] SEC(2005) 433, 2005.4.6.

[67] Olyan közvetítő, aki részt vesz vagy szándékozik részt venni a CIP-ben.

[68] CIP-határozat, 2. cikk.

[69] Akkor feltételeztük, hogy az adott vállalkozás versenyképessége növekedett, ha üzleti tervében tájékoztatott arról, hogy a beruházásnak köszönhetően:

- növekedni fog vagy hatékonyabbá válik a vállalkozás árutermelési vagy szolgáltatásnyújtási kapacitása;

- növekedni fog piaci részesedése;

- növekedni fog a kivitele;

- növekedni fog az alkalmazottak teljesítménye, illetve javul a képzésük;

- jobban ki fogja használni az információtechnológia lehetőségeit;

- javítják termékeik, illetve szolgáltatásaik értékesítését.A kezdő vállalkozásokat külön vettük figyelembe, mivel ezek mindig erősítik a versenykörnyezetet.

[70] Kezdeti szakasz utáni vállalkozásbővítésen a vállalkozás elindítása utáni három éven belüli bővítést értünk.

[71] "Hatásvizsgálat: A következő lépések – A versenyképesség és a fenntartható fejlődés érdekében" című bizottsági személyzeti munkadokumentum, SEC(2004) 1377.

[72] Ezt a SEC(2005) 791 is említi.

[73] Jelentős mértékűnek tekintettük a határokon átnyúló elemet, ha a beruházás a külföldi termelés növelését, a külföldi piacokon történő terjeszkedést, illetve új külföldi üzleti kapcsolatok kiépítését (pl. beszállítókkal) célozta.

[74] Ezt például az EKB is leszögezte, lásd: "The financing of Small and Medium-Sized Enterprises in the Euro area" ("Kis- és középvállalkozások finanszírozása az euróövezetben"), ECB Monthly Bulletin, 2007. augusztus, 77. o.

[75] Az Európai Számvevőszék válasza a Bizottság "A költségvetés reformja, változások Európában" c. közleményére (7–9. bekezdés), illetve az 1/2010. sz. vélemény – "Az Európai Unió költségvetési pénzgazdálkodásának javítása: kockázatok és kihívások" (18. és 19. bekezdés).

--------------------------------------------------

I. MELLÉKLET

A CIP SZERKEZETÉNEK ÁTTEKINTÉSE A KKV-GARANCIAKERETIG

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

II. MELLÉKLET

A BIZOTTSÁG ÉS AZ EBA ÁLTAL GYAKOROLT FELÜGYELET

1. A Bizottság:

az EBA-ra irányuló monitoring révén értékeli a kkv-garanciakeret irányítását. Ennek keretében felülvizsgálja:

az EBA portfolióintegrációs ellenőrzéseit;

a garancialehívásokat;

az EBA pénzügyi közvetítőknél végzett helyszíni vizsgálatainak megállapításait.

felügyeli a pénzügyi közvetítőket és a kkv-ket. Ennek során:

pénzügyi közvetítőket keres fel. A helyszíni vizsgálat alkalmával ellenőrzi, hogy a fennálló rendszerek megfelelnek-e a garancialevélnek és az FMA-nak; áttekinti, hogyan halad a kkv-garanciakeret végrehajtása; megvizsgálja, milyen rendszereket működtet a pénzügyi közvetítő a kkv-garanciakeret végrehajtása érdekében; szabályszerűségi ellenőrzésnek vet alá egy a kkv-hitelekből vagy garanciákból (tranzakciókból) vett mintát.

kkv-kat keres fel;

foglalkoztatási felmérést végez a kkv-knál, hogy ellenőrizze, megfelelnek-e az FMA követelményeinek.

ellát egyéb monitoringfeladatokat is, mint pl. az EBA negyedévenkénti díjának felülvizsgálata.

2. Az EBA ellenőrzése elsősorban az alábbiakra terjed ki:

A pénzügyi közvetítőktől összegyűjtött adatok, valószínűségi tesztek révén;

a pénzügyi közvetítőknél helyszíni monitoring révén:

a beszámolási eljárás minősége;

a garanciakifizetési és visszatéríttetési eljárás;

a portfolióintegrációs jogosultsági kritériumok vizsgálatának eljárása.

A pénzügyi közvetítő fizetési felszólítása; itt azt vizsgálják, hogy a pénzügyi közvetítő negyedéves jelentéseiben közölt adatok összhangban vannak-e a fizetési felszólításban szereplő információkkal. Ezenkívül szúrópróbaszerűen tételes ellenőrzéseket is végeznek azoknak az alátámasztó bizonylatoknak a segítségével, amelyeket a pénzügyi közvetítők a bedőlt hitelek igazolására szolgáltattak.

--------------------------------------------------

III. MELLÉKLET

A PÉNZÜGYI KÖZVETÍTŐK BESZÁMOLÁSA AZ EBA-NAK

A pénzügyi közvetítők beszámolása [1] az EBA felé a következőképpen épül fel:

az A rész az új műveletekkel kapcsolatos (negyedéves beszámoló):

Hitelfelvevők – adóazonosító jel, név, cím, irányítószám, helység, régió, ország, a vállalkozás adatai, gazdasági ágazat, jogállás, alkalmazottak jelenlegi száma, észrevételek;

Hitelek – adóazonosító jel, hitelreferencia, pénznem, a finanszírozás célja, a beruházási összeg, tárgyi eszközök, immateriális javak, forgótőke, a hitel összege, futamidő, türelmi idő, a kölcsönszerződés aláírásának időpontja, az első folyósítás napja, megjegyzés.

A B rész a következő információkat sorolja fel (negyedéves beszámoló):

adóazonosító jel, hitelreferencia, pénznem, teljes visszafizetett hitelösszeg, a végső fennálló hitelösszeg, a folyósítási időszak vége.

A C rész a garancialehívásokkal kapcsolatos (negyedéves beszámoló):

adóazonosító jel, hitelreferencia, nem teljesítés időpontja, pénznem, meg nem fizetett összeg nagysága, visszatéríttetendő összeg nagysága, felhalmozódott kamat, veszteség.

A D rész a lejárt hitelekkel kapcsolatos (negyedéves beszámoló):

adóazonosító jel, hitelreferencia, visszafizetés időpontja.

Az E rész a törölt hitelekkel kapcsolatos (negyedéves beszámoló):

adóazonosító jel, hitelreferencia, törlés fajtája.

Az F rész a módosításokkal kapcsolatos (negyedéves beszámoló).

A G rész a foglalkoztatási beszámolóval kapcsolatos (negyedéves beszámoló).

[1] Az összefoglaló alapja az EBA következő dokumentuma: "Kézikönyv – Hogyan írjunk beszámolót a 2007–2013-as kkv-garanciakeret keretében".

--------------------------------------------------