HU    HU  
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2015.2.25.  
COM(2015) 58 final 
  
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK
Ötödik jelentés a 2010. november 8-i bizott sági nyilatkozattal összhangban a nyugat-
balkáni országok tekintetében beve zetett vízumliberalizációt követ ő ellenőrzésről 
(EGT-vonatkozású szöveg)  
 
2 A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPA I PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK 
Ötödik jelentés a 2010. nove mber 8-i bizottsági nyilatkoza ttal összhangban a nyugat-
balkáni országok tekintetében beve zetett vízumliberalizációt követ ő ellenőrzésről 
(EGT-vonatkozású szöveg) 
  
1. BEVEZETÉS  
2009 decembere óta Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia 
biometrikus útlevéllel rendelkez ő állampolgárai az 539/2 001/EK rendelettel1 összhangban 
vízummentesen utazhatnak az EU tagállamai ba (Írország és az Egyesült Királyság 
kivételével). Albánia és Bosznia-Hercegov ina állampolgárai ugyanilyen feltételekkel 2010 
decembere óta élveznek vízummentességet.  A vízummentesség továbbra is az egyik 
legnagyobb eredménye ezen országok európai integrációs er őfeszítéseinek. 
A Bel- és Igazságügyi Tanács 2010. november 8- i ülésén tett nyilatko zatában a Bizottság 
hangsúlyozta, hogy a vízummentességi  rendszer integritásának meg őrzése érdekében minden 
nyugat-balkáni országnak folytatn ia kell a vízumliberalizáció s ütemtervben meghatározott 
intézkedések végrehajtását. A Bizottság az említett reformintézkedések fenntarthatóságának értékelése céljából létrehozta  a vízumliberalizációt követ ő ellenőrzési mechanizmust. 
2010 óta ez az ötödik jelentés a vízumliberalizációt követ ő ellenőrzésről
2. A jelentés 
áttekintést ad a vízumliberalizációt követ ő ellenőrzés fejleményeir ől, megvizsgálja a 
vízummentességi rendszer m űködését, továbbá reformajánlás okat tesz a rendszert 2010 óta 
hátráltató problémák megoldására. 
2. A VÍZUMLIBERALIZÁCIÓT KÖVET Ő MEGER ŐSÍTETT ELLEN ŐRZÉSI MECHANIZMUS  
A Bizottság és a nyugat-balkáni országok közötti vízummentességi párbeszéd a stabilizációs 
és társulási folyamat, illetve a 23. és a 24. fe jezettel kapcsolatos csatlakozási tárgyalások 
keretében zajlik. A Bizottság tisztvisel ői 2014 áprilisában Albá niában, 2014 májusában, 
júliusában és novemberében Bosznia-Hercegovinában, 2013 novemberében Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban, 2014 februárjában, márciusában, jú liusában és októberében 
Montenegróban, 2014 februárjában pedig Szerbi ában tettek látogatást. E látogatások 
alkalmával tagállami szakért ők segítségével megvizsgálták a vízummentességhez köt ődő 
reformok el őrehaladását és min őségét. A reformok részleteit az Európai Bizottság 2014. évi 
bővítési csomagja
3 tartalmazza. 
2012 decemberében a vízummentes nyugat-balkáni országok megkezdték az Unióba irányuló 
migrációs áramlásokról szóló rendszeres statis ztikáik megküldését a Bi zottság számára. 2014 
novemberében a vízummentes országok szöveges jelentéseket nyújtottak be az Unióba irányuló illegális migráció cs ökkentése érdekében hozott lépésekr ől. 
A nyugat-balkáni kockázatelemz ő hálózat támogatásával a Frontex  eddig 47 riasztási jelentést 
tett közzé. Negyedéves nyugat-balkáni kockázatelemzése a határellen őrzés és a régióból 
érkező illegális migráció legújabb tendenciáit fogl alja össze. Az Europol és az Európai 
                                                            
1 A Tanács 539/2001/EK rendelete. 
2 A korábbi jelentések a következ ő hivatkozási számokon érhet ők el: SEC(2011) 695, SEC(2011) 1570, 
COM(2012) 472, és COM(2013) 836. 
3  COM(2014) 700. 
 
3 Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) havi menekültügyi trendjelen téseket, illetve az 
uniós menekültügyi helyzetr ől szóló éves jelentést bocsát ki . Ezek a jelentések részletes 
értékelést adnak a Nyugat-Balkánról érkez ő migráció trendjeir ől, valamint az uniós 
tagállamok és a vízummentességet élvez ő országok menedékjoggal való visszaélésekkel 
szembeni lépéseir ől. 
3. A VÍZUMMENTESSÉGGEL KAPCSOLATOS TAPASZTALATOK 2013- BAN ÉS 2014  ELSŐ 
HÁROM NEGYEDÉVÉBEN  
3.1. A fejlemények áttekintése 
Az uniós és a schengeni társult ors zágokban az öt vízummentességet élvez ő nyugat-balkáni 
ország állampolgára i által benyújtott  menedékjog iránti kérelmek száma  a 2009. évi 
vízumliberalizáció óta folyamatosan emelkedik, 2013-ban 53 705 kérelemmel tet őzött (1. 
ábra)4. 2014 els ő kilenc hónapjában 40%-kal több ké relmet nyújtottak be, mint 2013 azonos 
időszakában, vagyis 2014-ben várhat óan minden eddigi rekord megd ől. 
Az uniós és a schengeni társult országokba érkez ő menekültek összesített számában a 
vízumliberalizáció óta n ő a vízummentességet élvez ő nyugat-balkáni országok 
állampolgárainak aránya . A 2012 els ő három negyedévében elért 11,4%-os rekord után ez 
az arány csak 2014 els ő kilenc hónapjában 10,7 %-ot ért el (2. ábra)5. 
A nyugat-balkáni menedékkér ők beáramlása egész éves jelenséggé  vált, a 2013. októberi és 
2014. októberi („téli”) csúcsok között 2014 januárjában, márciu sában és júliusában több 
„minicsúccsal” (3. ábra). A menedékjog iránti kérelmek száma az említett téli csúcsok között is magas volt, összesített számuk így 2014 els ő három negyedévében elérte a 2013. évi szám 
87%-át. 
2013 eleje óta arányaiban n ő az ismételt  kérelmek  – második vagy többedik kérelmek – 
száma; arányuk 2014 szeptemberében  elérte az új rekordot jelent ő 37%-ot (3. ábra). Ez azt 
jelenti, hogy az adott hónapra vetítve 10-b ől 4 nyugat-balkáni menedékkér ő már korábban is 
adott be menedékjog iránti kérelmet az Un ióban, vagyis megismételte menedékjog iránti 
kérelmét. 
A vízummentes nyugat-balkáni országokból érkez ő menedékjog iránti kérelmeknek továbbra 
is Németország  a legnagyobb befogadója (4. ábra)
6. Az ország nyugat-balkáni menekültek 
befogadásában való részesedése a 2009. évi 12%-ról 2014 els ő kilenc hónapjában 75%-ra 
emelkedett. Németország ennek hatására 20 14 szeptemberében jogszabály-módosítással 
biztonságos származási országnak min ősítette Szerbiát, Macedónia Volt Jugoszláv 
Köztársaságot és Bosznia-Hercegovinát7. Ennek az intézkedésnek a hatását még túl korai 
lenne értékelni. 2014 októberében Németország minden  vízummentes nyugat-balkáni ország 
felől a menedékjog iránti kérelmek számának növe kedését tapasztalta, ami egy újabb téli 
„rohamot” vetít el őre. A Svédországhoz benyújtott kérelmek száma id őközben nem változott. 
Németország menekültügyi reformja a menedékkér ők áramlatainak jelent ős átrendez ődéséhez 
vezethet az EU-ban. 
Az uniós és a schengeni társ ult országokban összességében a szerb állampolgárok  képezik a 
vízummentes nyugat-balkáni országokból származó menedékkér ők legnagyobb csoportját 
(2013-ban 42%), noha regionális arányuk a vízu mliberalizáció óta csökkent (5. ábra). 
                                                            
4 Forrás: Eurostat. 
5 Forrás: Eurostat. 
6 Forrás: Eurostat. 
7 Gesetz zur Einstufung weiterer Staaten als sichere Herkunftsstaaten und zur Erleichterung des 
Arbeitsmarktzugangs für Asylbewerber und geduldete Ausländer,  2014. november 5. 
 
4 Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Albánia állampolgárai 2013-ban együttesen 21%-át 
adták a nyugat-balkáni menedékkér őknek, bár a vízumliberalizác ió óta Albánia aránya 
folyamatosan emelkedik, Macedónia Volt Jugos zláv Köztársaságé pedig csökken. Bosznia-
Hercegovina állampolgárai 2013-ban tová bbi 14%-át tették ki a nyugat-balkáni 
menedékkér őknek, arányuk a vízumlib eralizáció óta n ő. Montenegró aránya – 2013-ban 2% – 
továbbra is elhanyagolható. 
2013-ban a legnagyobb valószín űséggel Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság 
állampolgárai kértek menedéket az uniós és a schenge ni társult országokban, 1000 lakosra öt 
menedékkér ő jutott (6. ábra). A második legnagyobb menedékkérési hajlandóságot az albán 
állampolgárok mutatták, 1000 lakosra 4 menedékkér ővel. A harmadik, negyedik és ötödik 
helyen Szerbia, Bosznia-Hercegovina és Mont enegró állampolgárai végeztek, 1000 lakosra 
három, kett ő, illetve egy menedékkér ővel. 
A származási és a célországok közötti migráció földrajzi iránya a korábbi évekt ől eltérően 
egyre inkább Németország felé terel ődik (7. ábra). Németországot korábban túlnyomó 
részben a Szerbiából, Macedónia Volt Jugoszláv  Köztársaságból és Bosznia-Hercegovinából 
származó menedékkér ők választották; az albán menedékkér ők Franciaországot, Svédországot, 
az Egyesült Királyságot vagy Belgiumot részesítették el őnyben; a montenegrói menedékkér ők 
Franciaországba, Luxemburgba vagy Svédor szágba tartottak. 2014 -re azonban minden 
nyugat-balkáni országból származó menedékkér ő számára Németország lett az els ő számú 
célország. 
A vízummentes nyugat-balkáni állampolgá rok menedékjog iránti kérelmeinek elfogadási 
rátája8 az uniós és a schengeni társult ors zágokban tovább csökkent, ami jelzi, hogy a 
kérelmek túlnyomó többsége megalapozatla n (8. ábra). 2013-ban azonban még mindig voltak 
eltérések az öt vízummentes ország között. Az  elfogadási ráta a m ontenegrói állampolgárok 
esetében 3,7%-ra, a szerb állampolgárok esetében 2,7%-ra, Macedónia Volt Jugoszláv 
Köztársaság esetében pedig 1%-ra esett. Ezzel szemben az Albániából és a Bosznia-
Hercegovinából származó menedékkér ők 8,1%-a, illetve 5,9%-a ka pott nemzetközi védelmet 
az uniós és a schengeni társult országokb an, vagyis az e két országból származó 
menedékkér őket valamivel nagyobb arányban ítélik  nemzetközi védelemre jogosultnak. 
A Frontex szerint a megalapozatlannak ítélt menedékjog iránti kérelmek és a 
hazatelepülések aránya  az elmúlt évben 4:1 maradt az  öt leginkább érintett uniós 
tagállamban és schengeni társult országban9. Ez alapján a tagállam ok továbbra is csak 
korlátozottan képesek a nemzetközi védelemre nem jogosult menedékkér ők hazatelepítésére. 
A hazatelepítés módszere az f ő célországokban még mindig elté r: Németország és Svájc az 
érintett menedékkér ők többségét kitoloncolja (noha  Németország a téli hónapokban 
moratóriumot alkalmaz); Belgium, Luxemburg és Svédország az önkéntes hazatelepülésre 
ösztönöz. 
A Nyugat-Balkánra vonatkozó 2014. évi éves kockázatelemzésében a Frontex két migrációs 
kockázatot  tárt fel a Nyugat-Balkánról az EU-ba irányuló migráció kapcsán: a görög–török 
határon át az EU-ba érkez ő illegális migránsok továbbutazását  a Nyugat-Balkánon keresztül, 
illetve az uniós vízummentesség kapcsán n yugat-balkáni állampolgárok által elkövetett 
visszaéléseket. Az els ő kockázat f őként a nyugat-balkáni országok közötti zöldhatárokon – 
vagyis a határátkel őhelyek közötti határszak aszokon –, illetve a nyugat-balkáni országok és az 
EU közötti határokon történ ő illegális határátlépések formájában; a második a nyugat-balkáni 
                                                            
8 Az elfogadási ráta a menekültstátuszra, kiegészít ő védelmi státuszra vagy humanitárius jogállásra 
vonatkozó kedvez ő határozatok százalékos arányát jelzi az els őfokú eljárások során hozott határozatok 
teljes számához képest. 
9 Frontex, vízumliberalizációt követ ő megerősített ellen őrzési mechanizmus, 46. jelentés. 
 
5 országok állampolgárainak menedékjoggal való  visszaélése, illegális tartózkodása és 
okmányhamisítása formájában nyilvánul meg10. 
A Frontex szerint 2013-ban a nyugat-balkáni országok közöt ti zöldhatárokon, illetve a 
nyugat-balkáni országok és az EU  közötti határokon 27%-kal n őtt az illegális határátlépések  
száma. A mintegy 40 000 illegális határátlépésb ől 22 000 eset a Nyugat-Balkánon átutazó 
nem európai migránsokat érintett, 18 000 pedig nyugat-balkáni országok – köztük Koszovó* – 
állampolgárait. Az esetek felét a szerb–magyar határon észlelték, f őként 2013 els ő felében. Ez 
valószínűleg annak eredménye volt, hogy Magyarország 2013 els ő felében felhagyott a 
menedékkér ők őrizetbe vételével, ami rendkívüli mértékben megnövelte az illegális 
határátlépések és a harmadik országok – így a nyugat-balkáni országok – állampolgárai által 
benyújtott menedékjog iránti kérelmek számát. 
A Frontex szerint 2012-r ől 2013-ra 5%-kal, 38 300-ra n őtt a nyugat-balkáni országok 
állampolgáraival kapcsolatban felderített illegális tartózkodás  eseteinek száma az EU-ban. A 
nyugat-balkáni országok, így Ko szovó állampolgárai az EU-ban  felderített összes eset 
mintegy 11%-ában voltak érintettek, szem ben a 2012. évi 10%-kal. 2013-ban Albánia, 
Szerbia és Koszovó állampolgárai az illegális an az EU-ban tartózkodó személyek 42%-át, 
25%-át, illetve 16%-át tették ki. A felder ített esetek több mint felét Görögország, 
Németország, Franciaország és Magyarország jelentette. 
A Frontex szerint 2013-ban 18%-kal n őtt az EU-ban elkövetett okmányhamisítások  száma 
is. A felderített esetek számának 2013. évi 14% -os csökkenése ellenére  még mindig Albánia 
állampolgárai kísérlik meg a legnagyobb sz ámban hamis okmányokkal az EU-ba való 
belépést. Ők adták ugyanis a hamis okmányokat haszná ló nyugat-balkáni állampolgárok 85%-
át, utánuk Szerbia (8%) és Ko szovó (4%) állampolgárai követk eztek. Az érintett albán 
állampolgárok többnyire hamis görög és olas z személyazonosító okmányokkal kísérelték meg 
a határátlépést.  
3.2. A menedékjoggal való visszaélés kényszerít ő tényezői és intézkedések annak 
kezelésére 
A nyugat-balkáni országokból származó menedékkér ők áramát a következ ő általános 
kényszerít ő tényezők idézik el ő: anyagi nélkülözés, munkanélküliség, diszkrimináció, az 
egészségügyi ellátáshoz, szociális juttatásokhoz és oktatáshoz való hozzáférés hiánya, és az 
albánok esetében a „vérbosszú”11. A Bizottság e problémák megoldá sára tavaly azt javasolta, 
hogy a vízummentes országok növeljék a kisebbségek, különösen a romák célzott 
támogatását; fokozzák a szomszédos országokkal,  az uniós tagállamokkal és a releváns uniós 
ügynökségekkel folytato tt operatív együttm űködést és információcserét;  derítsék fel és vonják 
büntetőeljárás alá az illegális migráció szervez őit; a polgárok alapvet ő jogait tiszteletben 
tartva fokozzák a határellen őrzéseket; valamint szervezzenek tájékoztató kampányokat a 
vízummentességr ől. E területeken minden nyugat-ba lkáni ország tett lépéseket: 
– Albánia folytatta állampolgárai tájékoztatását a vízummentességgel kapcsolatos 
jogaikról és kötelezettségeikr ől. Emellett jelent ősen javította romáknak szóló 
támogatási programját, fokozta a kiutazási ellen őrzéseket és felder ítette az illegális 
migráció több szervez őjét. Albánia a 2013. januári kö zel 600-ról 2013 decemberére 
                                                            
10 Frontex, Western Balkans Annual Risk Analysis  (Éves kockázatelemzés a N yugat-Balkánról), 2014. 
* Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 
(1999) ENSZ BT-határozattal és  a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról 
szóló véleményével. 
11 E problémák részletes ismertetése az EASO 2013. évi Asylum Applicants from the Western Balkans  
(Nyugat-balkáni menedékkér ők) című kiadványában olvasható. Albániában valójában igen ritkán fordul 
elő a vérbosszú, de a jelenséget egyesek menedékjog iránti kérelem ürügyéül használják. 
 
6 35-re csökkentette a havi me nedékjog iránti kérelmek számát; ezt a Frontex szerint 
azzal érte el, hogy szigorúbb jogszabályai im már csak egyszer – illetve migrációs 
jogsértést korábban elkövete tt személyek esetében egys zer sem – engedélyezik az 
állampolgárok névváltoztatását12; 
– Bosznia-Hercegovina több médiakampány keretében tájé koztatta állampolgárait a 
vízummentességgel kapcsolatos jogaikról és kötelezettségeikr ől, többek között 
azokban a falvakban is, ahonnan sokan utaz tak az EU-ba menedékjog iránti kérelem 
benyújtása céljából. Emellett több  találkozót szervezett a f ő célországok, például 
Németország és Svédország képvisel őivel az illegális migráció szervez őinek 
témakörében, lezárt 22 engedély nélküli határátkel őhelyet a Montenegróval közös 
határon, továbbá cselekvési  tervet fogadott el a romá k középtávú integrációjáról. 
Ezenkívül a romastratégia keretében is el fogadott két cselekvé si tervet, egyet a 
romák oktatási szükségleteir ől, illetve egyet konkrétan a romák foglalkoztatási, 
lakhatási és egészségügyi igényeir ől, valamint fokozta a romák lakhatási igényeit 
kezelő erőfeszítéseket; 
– Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság  javította a roma közösség oktatási, 
népesség-nyilvántartási, fogl alkoztatási és egészségügyi integrációját, valamint a 
Szerbiával és Kosz ovóval nyitott közös b űnüldözési központok keretében közös 
járőrszolgálatot szerveze tt. Fokozta a Frontexs zel folytatott együttm űködést, 
információcserét kezdett az Europol  SIENA platformján, és büntet őeljárás alá vonta 
az illegális migráció több szervez őjét. A Frontex szerint Macedónia Volt Jugoszláv 
Köztársaság jelent ősen szigorította a határellen őrzést, ami 2013-ban a megtagadott 
kiutazások számának 41%-os növekedéséhez vezetett13; 
– Montenegró folytatta a szigorú határellen őrzések végrehajtását, ideértve a 
szomszédos országokba történ ő kiutazás ellen őrzését is; integrált határigazgatási 
stratégiáját az uniós modellhez igazította; az illegális migráció szervez őivel szembeni 
büntetőjogi fellépés keretében két nagyszabású rend őrségi akciót indított 27 személy 
ellen; operatív megállapodást kötött az Eur opollal; ösztöndíjprogramot indított roma 
hallgatóknak; továbbá fokozta a menedékkér ők és az illegális migránsok 
befogadására szolgáló kapacitásait; 
– Szerbia  bővítette romáknak szóló támogatá si programját, többek között a 
foglalkoztatásra, a népe sség-nyilvántartásra, illet ve a helyi önkormányzatok 
társadalmi befogadással kapcsolatos kom petenciáira összpontosítva. Tájékoztató 
füzetek és egy újonnan létrehozott kormány zati weboldal segítség ével tájékoztatta 
állampolgárait a vízummentességgel kapcsolatos jogaikról és kötelezettségeikr ől, 
büntetőeljárás alá vonta az illegális migráció több szervez őjét, valamint javította a 
leginkább érintett uniós és schengeni  társult országokkal folytatott és 
információcserét. A Frontex a 2014. év i jelentésében Szerbia szigorú 
határellen őrzéseinek sikerét is kiemelte14. 
3.3. A menedékjoggal való visszaélés vonzó tényez ői és intézkedések annak 
kezelésére 
A nyugat-balkáni országokból származó menedékkér ők által elkövetett visszaélések vonzó 
tényezői változatlanok, ideértve a foga dó tagállamokban található di aszpórát, a menekültügyi 
eljárások id őtartamát, a kapott pénzbeli juttatások ö sszegét, a koldulás vagy a feketemunka 
lehetőségét és a múltbeli befogadási ráták isme retét. A tagállamok 2013-ban többféleképpen 
próbálták mérsékelni e tényez ők hatását: 
                                                            
12 Frontex, Western Balkans Annual Risk Analysis  (Éves kockázatelemzés a N yugat-Balkánról), 2014. 
13 Frontex, Western Balkans Annual Risk Analysis  (Éves kockázatelemzés a N yugat-Balkánról), 2014. 
14 Frontex, Western Balkans Annual Risk Analysis  (Éves kockázatelemzés a N yugat-Balkánról), 2014. 
 
7 – Magyarország  2013-ban szigorította a Szer biával közös határ ellen őrzését: 5400 
szerb állampolgártól tagadta meg a beutazást, ami 65%-os emelkedés az el őző évhez 
képest. A beutazás megtagadása az esetek csaknem háromnegyed részében az engedélyezett tartózkodási id ő túllépésének, a létfenntartási fedezet hiányának vagy a 
tartózkodási indok hiányának volt betudható. A szerbiai határigazgatási hatóságok 
tavaly több mint 6500 szerb állampolgártól tagadták meg a kiutazást az EU-ban való 
tartózkodás indokának hiánya miatt. A ké t ország határigazgatási hatóságai 
együttesen 1000 esetenként csaknem 5-ször – az EU minden más küls ő 
határszakaszához képest sokkal nagyobb ar ányban – tagadták meg az utazóktól a 
schengeni térségbe való beutazást
15; 
– Németország  2014. szeptember 29-én módosíto tta menekültügyi eljárását és 
biztonságos származási országnak min ősítette Bosznia-Hercegovinát, Macedónia 
Volt Jugoszláv Köztársaságot és S zerbiát. A nyugat-balkáni menedékkér ők túlnyomó 
többsége 2013-ban Németországot választotta f ő célországként, így e jogszabály-
módosítás középtávon várhatóan hatással lesz  a migrációs áramlatok eloszlására. 
Több tagállam, köztük – Svédország kivételével – a f ő uniós célországok olyan nemzeti 
jogszabályokat fogadtak el, amelye k bizonyos vízummentességet élvez ő nyugat-balkáni 
országokat a menekültügyi eljárás okról szóló irányelvnek megfelel ően biztonságos 
származási országnak  minősítenek: 
– Albániát , amelynek állampolgárai 2013-ban f őként Franciaországban, az Egyesült 
Királyságban, Németországban, Svédországba n és Belgiumban kértek menedékjogot, 
Ausztria, Belgium, Franciaország, L uxemburg és az Egyesült Királyság min ősítette 
biztonságos származási országnak; 
– Bosznia-Hercegovinát , amelynek állampolgárai 2013-ban f őként Németországban, 
Franciaországban, Svédországban és Sváj cban kértek menedékjogot, Ausztria, 
Belgium, a Cseh Köztársaság, Németors zág, Franciaország, Luxemburg és az 
Egyesült Királyság min ősítette biztonságos származási országnak; 
– Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot , amelynek állampolgárai 2013-ban 
főként Németországban, Belgiumban, Svédországban és Franciaországban kértek 
menedékjogot, Ausztria, Belgium, a Cseh Köztársaság, Németország, Franciaország, 
Luxemburg és az Egyesült Királyság min ősítette biztonságos származási országnak; 
– Montenegrót , amelynek állampolgárai 2013-ban f őként Németországban, 
Franciaországban, Luxemburgban és Svédor szágban kértek menedékjogot, Ausztria, 
Belgium, a Cseh Köztársaság, Franciaors zág, Luxemburg, Szlovákia és az Egyesült 
Királyság min ősítette biztonságos származási országnak;  
– Szerbiát , amelynek állampolgárai 2013-ban f őként Németországban, 
Svédországban, Belgiumban és Franciao rszágban kértek menedékjogot, Ausztria, 
Belgium, a Cseh Köztársaság, Németors zág, Franciaország, Luxemburg és az 
Egyesült Királyság min ősítette biztonságos származási országnak.  
A biztonságos származási ország min ősítést egyéb intézkedésekkel együtt kell alkalmazni a 
menedékjoggal való visszaélés mérséklésére . Az EASO összefoglalta mindazon egyéb 
reformokat, amelyek az elmúlt években a menedékkér ők alapvető jogainak tiszteletben tartása 
mellett is sikeresen csökkentették a menedékjoggal való visszaélést: 
– magas szint ű látogatások az érintett országokba, valamint a nyomtatott és az 
elektronikus médiában a helyi ne m kormányzati szervezetekkel és 
                                                            
15 Frontex, Western Balkans Annual Risk Analysis  (Éves kockázatelemzés a N yugat-Balkánról), 2014. 
 
8 önkormányzatokkal közösen folytatott tájé koztató kampányok az állampolgárok 
vízummentességgel kapcsolatos j ogairól és kötelezettségeir ől; 
– folyamatos operatív együttm űködés az érintett ors zágok hatóságaival; 
– a pénzbeli juttatások, például a zsebpénz és a hazatelepüléshez nyújtott pénzügyi 
támogatás mérséklése, a menedékjogga l való visszaélés pénzügyi ösztönz őinek a 
csökkentése érdekében; 
– a menekültügyi eljárások lerövidítése: lé tszámnövelés a menedékjog iránti kérelmek 
csúcsidőszaki értékeléséhez, vagy gyorsított eljárás bevezeté se a bizonyos országok 
állampolgáraitól vagy csúcsid őszakban beérkez ő kérelmek gyors feldolgozásához. 
3.4. Az uniós vízummentességgel kapcsolatos egyéb fejlemények 
Az Európai Parlament és a Tanács 2013 júniusában elfogadta a menekültügyi eljárásokról 
szóló irányelv  (a 2005/85/EK irányelv) módosítását. A 2015 júniusában hatályba lép ő 
módosítás új eszközöket biztosít a me nedékjoggal való visszaélés megel őzéséhez. Korlátozza 
például a menedékkér ő jogát az országban maradáshoz, ha annak második kérelme nem 
tartalmaz új elemeket az el őzőhöz képest, vagy ha a kérelmet  azzal a céllal nyújtják be, hogy 
megelőzze a menedékkér ő küszöbönálló kitoloncolását. Az irányelv értelmében a maradásra 
vonatkozó jogot korlátozni lehet azoknak a menedékkér őknek az esetében is, akik harmadik 
vagy többedik ízben nyújtanak be kérelmet. Ezek a szabályok nem képeznek kivételt a 
visszaküldés tilalma alól, amelyet minde n esetben tiszteletben kell tartani. 
Az Európai Parlament és a Tanács 2013 decemberében módosította a vízumrendeletet  is 
(539/2001/EK rendelet): az újonnan bevezete tt felfüggesztési mechanizmus rendkívüli 
körülmények között lehet ővé teszi harmadik országbeli állampolgárok vízummentességének 
ideiglenes felfüggesztését. Ez a mechanizmus csak ideiglenes intézkedésként, kizárólag 
szükséghelyzetekben alkalmazható. Aktiválását  eddig egyetlen tagállam sem kérte. 
4. A KÖVETKEZ Ő LÉPÉSEK  
A vízummentességet élvez ő nyugat-balkáni országok lakosainak túlnyomó többsége 
jóhiszemű utazó, aki jogszer ű okból utazik az EU-ba. A ví zummentesség elérte célját: 
megerősítette az emberek közötti kapc solatokat a Nyugat-Balkán és  az EU között, beleértve a 
tagállamokban él ő diaszpórákat, növelte az üzleti lehet őségeket és elmélyítette a kulturális 
kapcsolatokat, valamint lehet ővé tette a vízummentességet élvez ő országok állampolgárai 
számára az EU jobb megismerését. Valamennyi érin tett nyugat-balkáni ország kifejezett célja, 
hogy folytassa az állampolgárai vízummentessé gének fenntartásához szükséges reformok 
végrehajtását. 
A menedékjoggal való visszaélés azonban a vízumliberalizáció  óta nehezíti a 
vízummentességi rendszer m űködését. A helyzet tarthatatlan, és reformokat tesz szükségessé 
a vízummentességet élvez ő nyugat-balkáni országok, illetv e a legjobban érintett uniós 
tagállamok és schengeni társult országok részér ől egyaránt. 
A Bizottság sürgeti az egyes nyugat-balk áni országokat, hogy hatékony gyakorlati 
szakpolitikai intézkedésekkel er ősítsék meg a vízummentesség iránti politikai 
elkötelezettségüket. A vízummentességet élvez ő országoknak tartósan csökkenteniük kell 
részarányukat a menekültek összesített számában. 
A Bizottság minden vízummentességet élvez ő nyugat-balkáni ország számára javasolja a 
következőket: 
(1) Növeljék a kisebbségeknek , különösen a roma kisebbségnek nyújtott célzott 
támogatást  annak érdekében, hogy fokozzák e kisebbség hosszú távú társadalmi-
 
9 gazdasági integrációját oktatási, foglal koztatási és szakképzési programokkal, 
beleértve a nemzeti stratégiák végrehajtását és a hazai támogatásokat a rendelkezésre álló uniós támogatás és az uniós tagállamok által kíná lt kétoldalú segítségnyújtás 
igénybevételével; 
(2) Fokozzák az operatív együttm űködést és információcserét  a szomszédos 
országokkal, az uniós tagállamokkal és a sc hengeni társult ors zágokkal, az Európai 
Bizottsággal, és adott esetben a Frontex szel, az Europollal és az EASO-val a 
határigazgatás, a migráció, a menekültügy és a visszafogadás te rületén az uniós és 
nemzeti jogszabályokkal összhangban; 
(3) Derítsék fel az illegális migráció szervez őit és vonják büntet őeljárás alá a 
vízummentességgel való visszaélés el ősegítőit, szorosan együttm űködve az uniós 
tagállamok és a scheng eni társult országok b űnüldöző hatóságaival és az Europollal; 
(4) Az állampolgárok alapvet ő jogainak teljes kör ű tiszteletben tartása mellett 
szigorítsák a határellen őrzéseket , és alakítsanak ki szorosabb együttm űködést 
azokkal az uniós tagállamokkal, amelyek közvetlen felel őssége az EU küls ő 
határainak ellen őrzése; 
(5) Célzott információs és tájékoztató kampányokkal  fokozzák a vízummentességgel 
kapcsolatos állampolgári jogok és kötelezet tségek ismertségét,  ideértve a jogokkal 
való visszaélés esetén a felel ősségre vonás lehet őségét is. 
A Bizottság javasolja továbbá, hogy a Nyugat-Balkánról érkez ő megalapozatlan menedékjog 
iránti kérelmek legnagyobb hullámaival szembesül ő uniós tagállamok és schengeni társult 
országok fontolják meg a következ ő további lépések megtételét: 
(1) Adott esetben ésszerűsítsék a menekültügyi eljárásokat  az öt vízummentességet 
élvező nyugat-balkáni ország tekintetében, például a következ ők útján: növeljék a 
személyzet létszámát a menedékjog iránti kérelmek csúcsid őszaki értékeléséhez, 
vagy vezessenek be gyorsított eljárást a bi zonyos országok állampolgáraitól vagy 
csúcsidőszakban beérkez ő kérelmek gyors feldolgozásához. A hazai menekültügyi 
eljárások reformjának részeként adott esetben alkalmazzák a biztonságos származási ország min ősítést; 
(2) Óvatosabb és szelektívebb módon fo lyósítsák a pénzbeli juttatásokat , például a 
zsebpénzt és a hazatelepülés hez nyújtott pénzügyi támogatást, a menedékjoggal való 
visszaélés pénzügyi ösztönz őinek csökkentése érdekében; 
(3) Szervezzenek magas szint ű látogatásokat az érinte tt országokba, valamint a 
nyomtatott és az elektronikus médiában a helyi nem kormányzati szervezetekkel és 
önkormányzatokkal közösen folytassanak tájékoztató kampányokat  az 
állampolgárok vízummentességgel kapcso latos jogairól és kötelezettségeir ől; 
(4) Fokozzák az érintett országok hatóságaival folytatott operatív együttm űködést és 
információcserét , többek között összeköt ő tiszteken keresztül is. 
A Bizottság a vízumliberalizációt követ ő ellenőrző mechanizmus útján folytatni fogja az 
intézkedések végrehajtásának értékelését, amir ől 2015-ben jelentést tesz az Európai 
Parlamentnek és a Tanácsnak. 
 
10 5. STATISZTIKÁK  
1. ábra: Vízummentes nyugat-b alkáni állampolgárok menedé kjog iránti kérelmei az 
uniós és a schengeni társult országokban  
 
2. ábra: Az uniós és a schengeni társult országokban benyújtott menedékjog iránti 
kérelmek száma és a nyuga t-balkáni kérelmek aránya 
 
 
11 3. ábra: A nyugat-balkáni menedékjog iránti kérelmek szezonalitása 2009 óta 
Új nyugat-balkáni 
kérelmekIsmételt nyugat-balkáni 
kérelmek
2010. márc
13%2010. okt
17%
2011. márc
15%2011. dec
19%2012. okt
23%
2013. okt
26%
2014. jan
23%
2014. márc
21%2014. júl
23%
2014. szept
37%2014. okt
33%
01 0002 0003 0004 0005 0006 0007 0008 0009 00010 000
 
4. ábra: Az uniós és a schengeni társult országokban benyújtott nyugat-balkáni 
menedékjog iránti kérelm ek leggyakoribb befogadói 
 
 
12 5. ábra: Az uniós és a schengeni társult országokban menedéket kér ő nyugat-balkáni 
állampolgárok megoszlása származási országok szerint 
 
6. ábra: A nyugat-balkáni álla mpolgárok hajlandósága az uniós és a schengeni társult 
országokban való menedékkérésre16 
 
                                                            
16 Az uniós és a schengeni társult országokban menedéket kér ők száma osztva a lakosság számával. 
 
13 7. ábra: Az uniós és a schengeni társult országokba érkez ő nyugat-balkáni 
menedékkér ők leggyakoribb célországai 
 
 
 
14 
 
 
 
15 
 
8. ábra: Az uniós és a schengeni társult országokban benyújtott nyugat-balkáni 
menedékjog iránti kérelmek elfogadási rátája