[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.6.30.

COM(2010) 350 végleges

2010/0198 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS (EU) RENDELETE

az európai uniós szabadalom fordítási szabályairól

{SEC(2010) 796}{SEC(2010) 797}

INDOKOLÁS

1. A javaslat tartalma

Az Európai Unióban (EU) a szabadalmi oltalmat jelenleg a tagállamok által megadott nemzeti szabadalmak vagy az Európai Szabadalmi Egyezmény (EPC) alapján létrejött Európai Szabadalmi Hivatal (EPO) által megadott európai szabadalmak nyújtják. Európai szabadalom megadásakor hitelesíteni kell azt azokban a tagállamokban, amelyekben oltalmat kívánnak biztosítani az adott szabadalomnak.

Egy európai szabadalomnak egy tagállam területén történő hitelesítése érdekében a nemzeti törvények előírhatják többek között azt is, hogy a szabadalom jogosultja nyújtsa be az európai szabadalomnak az adott tagállam hivatalos nyelvén készült fordítását. A hitelesítési követelmények által okozott költségek csökkentése érdekében 2000-ben az Európai Szabadalmi Egyezmény szerződő államai elfogadták az ún. „londoni egyezményt”[1], amely jelenleg tíz uniós tagállamban hatályos. A londoni egyezmény választható rendszer, ezért az Európai Unió tagállamaiban eltérő fordítási rendszerek vannak érvényben. A londoni egyezményt tizenhét tagállam nem írta alá, és e tagállamok továbbra is megkövetelik, hogy a szabadalom teljes fordítása hivatalos nyelvükön is elkészüljön. Csak Franciaország, Németország, Luxemburg és az Egyesült Királyság (amelyek hivatalos nyelve közös az Európai Szabadalmi Hivatal egyik hivatalos nyelvével) értett egyet azzal, hogy teljes mértékben eltekintsen a fordítás követelményétől. További hat, a londoni egyezményt ratifikáló tagállam (amelynek nincs közös hivatalos nyelve az Európai Szabadalmi Hivatal nyelveivel) egyezett bele abba, hogy részben eltekintsen a fordítási követelményektől. A kérelmek hivatalos nyelvükre történő fordítását továbbra is megkövetelik, néhány tagállamban pedig még a leírás angolra fordítását is abban az esetben, ha az európai szabadalom franciául vagy németül került megadásra.

A jelenlegi szabadalmi rendszer az EU-ban – különösen a fordítási követelmények tekintetében – nagyon költséges és meglehetősen komplex. Egy 13 országban hitelesített európai szabadalom 20 000 EUR-ba kerül, amelyből közel 14 000 EUR csupán a fordításokból adódik. Ezáltal egy európai szabadalom 10-szer annyiba kerül, mint egy USA-beli szabadalom, amely 1 850 EUR-ba[2] kerül. Az Európában alkalmazott magas költségeket jelentős mértékben lehetne csökkenteni, ha az uniós szabadalmakra költséghatékony, jogilag biztonságos és egyszerűsített fordítási szabályok vonatkoznának. E javaslat alapján a mind a 27 tagállamot magában foglaló uniós szabadalom eljárási díja 6 200 EUR-nál alacsonyabb lenne, és e díjnak csupán 10%-a keletkezne a fordításokból. Azáltal, hogy a szabadalmi oltalom – különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) és az állami kutatási szervezetek számára – elérhetőbb lesz, az ily módon megfizethetőbbé váló EU-s szabadalom várhatóan fontos szerepet fog játszani az innováció és a versenyképesség ösztönzésében az EU-ban.

2000 augusztusában a Bizottság elfogadta az EK-Szerződés 308. cikke alapján a közösségi szabadalomról szóló tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatot[3]. E javaslat egy egységes közösségi szabadalmi jogcím létrehozására irányult, amely a fordítási költségek tekintetében is megfizethető. A szabadalomnak az Európai Szabadalmi Hivatal által, annak egyik hivatalos nyelvén (angol, francia vagy német) történő megadását és az adott nyelven, a Hivatal másik két hivatalos nyelvére is lefordított kérelmekkel együtt való közzétételét követően a közösségi szabadalom az Európai Unió teljes területén hatályba lépett volna. 2002-ben az Európai Parlament elfogadott egy jogalkotási állásfoglalást[4]. 2003-ban egy közös politikai megközelítés[5] alapján a Tanács egyeztetéseket kezdeményezett az EU összes nyelvére történő fordításra irányuló kérelmekkel kapcsolatos különféle megoldásokról. Végleges megállapodás azonban nem született, mivel ezt a megközelítést – lévén, hogy túl költséges és bonyolult – elvetették a szabadalmi rendszer használói.

A javaslatról szóló egyeztetéseket újrakezdték a Tanácsban, miután a Bizottság 2007 áprilisában elfogadta „Az európai szabadalmi rendszer fejlesztése” című közleményt[6]. A közlemény megerősítette az egységes közösségi szabadalom létrehozása melletti elkötelezettséget.Ezenkívül a Bizottság a szóban forgó közleményben felajánlotta, hogy a tagállamokkal közösen megvizsgálja a fordítás szabályainak egy lehetséges megközelítését a fordítási költségek csökkentése céljából, támogatva közben a szabadalommal kapcsolatos információk terjesztését az EU összes hivatalos nyelvén.

2009 decemberében a Tanács elfogadta „A továbbfejlesztett európai szabadalmi rendszerrel”[7] kapcsolatos következtetéseket és az uniós szabadalomról szóló rendeletjavaslattal kapcsolatos általános megközelítést[8]. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően az uniós szabadalom létrehozásának jogalapjában bekövetkezett változásnak köszönhetően a Bizottság 2000-es javaslatában szereplő, az uniós szabadalom fordításával kapcsolatos szabályoknak ma egy különálló rendelet tárgyát kell képezniük.E javaslat nagyrészt tükrözi az eredeti bizottsági javaslatban szereplő fordítási rendszert, de a 2007-ben újraindított egyeztetések óta a Tanácsban elért eredményekre épül.

A tanácsi következtetések megerősítik annak szükségességét, hogy egy külön rendeletnek kell kitérnie a fordítással kapcsolatos szabályokra, amely rendeletnek az uniós szabadalomról szóló rendelettel egyidejűleg kell hatályba lépnie. A következtetések azt is megerősítették, hogy az uniós szabadalom eredményessége érdekében a szükséges mértékben módosítások hajthatók végre az Európai Szabadalmi Egyezményen.A Tanács az egységes szabadalmi bíróság fő jellemzőiben is megállapodott, amely ugyancsak fontos eleme az európai szabadalmi rendszer javításának.A következtetések azonban nem sértik az Európai Unió Bírósága által az egységes szabadalmi bíróságot létrehozó megállapodás-tervezetnek az EU szerződésekkel való összeegyeztethetőségéről kinyilvánítandó véleményt.

Ezenfelül az Európa 2020 stratégiában[9] a Bizottság az „Innovatív Unió” elnevezésű kiemelt kezdeményezés részeként újra megerősíti elkötelezettségét az egységes uniós szabadalom és a szakosodott szabadalmi bíróság létrehozására irányuló munka tekintetében, az innováció – mint a jövőbeli növekedés mozgatórugója – keretfeltételeinek javítása érdekében. 2010. március 25–26-án az Európai Tanács megegyezésre jutott e stratégia legfontosabb elemeivel kapcsolatban[10]. Mario Monti kiemelte a Bizottság elnökének címzett jelentésében annak szükségét, hogy a vállalkozások és a feltalálók, különösen a kkv-k, hozzáférhessenek egy vonzó és költséghatékony, egységes szabadalmi és igazságszolgáltatási rendszerhez[11]. E jelentés javasolta az egységes szabadalom és az egységes szabadalmi bíróság haladéktalan elfogadását is, jelezvén, hogy a szabadalom ügye egyben arra is alkalmas, hogy lemérjük, mennyire komoly az egységes piac újraindítása melletti elkötelezettség. A Bizottság figyelmét felhívja arra, hogy ezen a területen továbbra is tartsa fenn ambiciózus álláspontját. A 2010 őszére tervezett, „Az egységes piac újbóli beindításáról” szóló bizottsági közleménynek újból meg kell erősítenie a szabadalomreformot az újbóli beindítás egyik prioritásaként.Ezen – az uniós szabadalommal kapcsolatos fordítási szabályokról szóló – javaslat ezért lényeges e célkitűzés eléréséhez.

2. Konzultáció az érdekeltekkel

2006 januárjában a Bizottság széles körű konzultációt kezdeményezett Európában a jövőbeli szabadalmi politikáról[12]. Több mint 2500 válasz érkezett különféle érdekelt felektől, többek között vállalkozásoktól a gazdaság minden ágazatából, ipari szövetségektől, a kkv-k szövetségeitől, szabadalmi ügyvédektől, közigazgatósági hatóságoktól és tudósoktól. A közösségi szabadalommal kapcsolatban elért csekély eredmények miatt a válaszokból egyértelműen csalódottság érezhető. Különösen a Tanács 2003. március 3-i közös politikai megközelítésében szereplő fordítási szabályok elleni kritikának adtak hangot[13]. Majdnem minden érdekelt fél elutasította ezt a megoldást, amelyet a magas költségek és a szabadalom jogosultjait sújtó gyakorlati nehézségek, valamint a szabadalmi rendszer összes felhasználóját körülvevő jogi bizonytalanság és a fordítások joghatása miatt nem tartottak kielégítőnek. Más lehetőségek támogatása jelentős eltéréseket mutatott; egyesek egy kizárólag angol nyelvű rendszerre szavaztak, míg mások a különböző többnyelvű fordítási szabályokat tartották helyénvalónak. E kritikák ellenére az érdekelt felek jelezték, hogy továbbra is támogatni fogják az egységes, megfizethető és versenyképes közösségi szabadalmat. Egy 2006. július 12-én tartott közmeghallgatáson megerősítették ezen üzeneteket.

A közlemény 2007. áprilisi elfogadását követően folytatódtak az érdekelt felekkel folytatott egyeztetések. 2008. október 16–17-én a Bizottság a francia elnökséggel közösen szervezte meg az ipari tulajdonjogokról szóló konferenciát[14]. A résztvevők megismételték azon megállapításukat, hogy az uniós szabadalom „legyen költséghatékony, jogilag biztonságos és kevésbé bonyolult”. Továbbá elhangzott, hogy a szabadalommal kapcsolatos dokumentumok specializált gépi fordításainak fejlesztésére irányuló új kezdeményezéseket is széles körben támogatni fogják a szabadalommal kapcsolatos tájékoztatás érdekében[15].

Az uniós szabadalommal kapcsolatos fordítási szabályokat részletesen megvitatták a 2008-as európai kisvállalkozói intézkedéscsomagról szóló konzultációs folyamat során.Az érdekelt felek ez alkalommal is az EU-ban uralkodó magas szabadalmaztatási költségeket jelölték meg a szabadalom oltalom alá helyezésének fő akadályaként, ezért kérték az egységes uniós szabadalom mihamarabbi létrehozását[16]. A konzultációhoz történő külön beadványaikban a vállalkozások általában és különösen a kkv-k képviselői egyértelműen kérték a szabadalmaztatás költségeinek (beleértve a fordítási díjakat is) jelentős mértékű csökkentését a jövőbeli uniós szabadalom vonatkozásában[17]. Az érdekelt felek által nemrégiben készített, egyéb állásfoglalások már említették az uniós szabadalmak fordítását. A specializált gépi fordításokon alapuló új megközelítést általában üdvözlik, de nyomatékosítják, hogy az ilyen gépi fordításoknak nem lehet joghatásuk, és kizárólag tájékoztatási célokat szolgálhatnak.

3. Hatásvizsgálat

E javaslatot egy hatásvizsgálat kíséri, amely az alábbi négy lehetőség gazdasági hatását hasonlítja össze:

1) Egy kizárólag angol nyelvű uniós szabadalmi rendszer,

2) egy uniós szabadalom, amelynek feldolgozása, megadása és közzététele az Európai Szabadalmi Hivatal három hivatalos nyelvének egyikén történik, a kérelmeket pedig lefordítják a két másik hivatalos nyelvre,

3) egy uniós szabadalom, amelynek feldolgozása, megadása és közzététele a 2. lehetőségben leírtak szerint történik, a kérelmeket azonban lefordítják az EU négy leggyakrabban beszélt hivatalos nyelvére; valamint

4) egy uniós szabadalom, amelynek feldolgozása, megadása és közzététele a 2. és a 3. lehetőség szerint történik, a kérelmeket azonban lefordítják az EU összes nyelvére.

A hatásvizsgálat során végzett elemzés bizonyítja, hogy a 2. lehetőség a megfelelő választás, mivel az megőrzi az Európai Szabadalmi Hivatal jól működő rendszerének nyelvi rendszerét, és csak minimális fordítási költséggel jár.

4. A JAVASLAT JOGI ELEMEI

A Lisszaboni Szerződés új jogalapot – az EUMSz. 118. cikkét – teremtett az európai szellemi tulajdonjogok létrehozására, amelyek egységes oltalmat nyújtanak az Európai Unió területén. E cikk első bekezdése előírja az ezen jogok megteremtésére vonatkozó intézkedések meghozatalának alapját a rendes jogalkotási eljárásnak megfelelően. E cikk alapján az uniós szabadalom az európai uniós szabadalomról szóló xx/xx rendelettel jön létre. A(z) xx/xx rendeletből következően az uniós szabadalom az Európai Szabadalmi Hivatal által megadott európai szabadalom lesz.

A 118. cikk második bekezdése biztosít jogalapot az egységes oltalmat nyújtó európai szellemi tulajdonjogokra vonatkozó nyelvi szabályok létrehozására, amelyek különleges jogalkotási eljárás keretében, rendeletek útján, az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően a Tanács által egyhangúlag kerültek elfogadásra.

A jelenleg töredezett szabadalmi rendszerből és főleg a tagállamok által kialakított fordítási követelményekből eredő magas költségek és bonyolultság csak az EU szintjén létrehozott egységes szabadalom révén kezelhetők.

5. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

A javaslat többek között jelzi az ESzH automatizált gépi fordítási programjának továbbfejlesztésére irányuló intézkedések szükségességét. A javaslatnak nincsenek az EU költségvetését érintő vonzatai.

6. Részletes leírás

6.1. A cikkekre vonatkozó megjegyzések

1. cikk – Tárgy

Ez a cikk meghatározza e rendelet tárgyát.

2. cikk – Fogalommeghatározások

E cikk meghatározza az e rendeletben használt alapvető fogalmakat.

3. cikk – Az uniós szabadalom részletes leírásának közzététele

E cikk szerint amennyiben valamely uniós szabadalom részletes leírása az Európai Szabadalmi Egyezmény 14. cikkének (6) bekezdésével összhangban közzétételre kerül, nem szükséges további fordítást készíteni. Az említett bekezdés előírja, hogy az európai szabadalmak részletes leírásai az eljárás nyelvén kerülnek közzétételre (az Európai Szabadalmi Hivatal három hivatalos nyelvének egyikén, amelyen a szabadalom iránti kérelem benyújtásra került – angolul, franciául vagy németül), és tartalmazzák a kérelmek fordításait az Európai Szabadalmi Hivatal másik két hivatalos nyelvén. Az Európai Szabadalmi Egyezményben meghatározott minimális követelmény az uniós szabadalmakra is vonatkozik, de nem lesz szükség további fordításokra az uniós szabadalmak megadását követően. A cikk azt is rögzíti, hogy az Európai Szabadalmi Egyezménnyel összhangban az uniós szabadalom részletes leírása az eljárás nyelvén lesz hiteles.

E követelmény megegyezik a Bizottság 2000 augusztusában beterjesztett, közösségi szabadalomra irányuló eredeti javaslatával, valamint az Európai Szabadalmi Hivatalban érvényes hivatalos nyelvek rendszerére és a bejelentők többsége általi nyelvhasználatra épül[18]. Ez a megoldás valószínűleg pozitív hatást gyakorol az európai szabadalmi rendszert használókra a fordítási költségek jelentős csökkentése révén.

4. cikk – Fordítás jogvita esetén

E cikk értelmében jogvita esetén a szabadalom jogosultja a feltételezett szabadalombitorló kérésére és választása szerint rendelkezésre bocsátja az uniós szabadalomnak azon állam hivatalos nyelvén készített, teljes fordítását, amelyben a feltételezett szabadalombitorlásra sor került, illetve amelyben a feltételezett szabadalombitorló székhelye található. A szabadalom jogosultja az Európai Unió illetékes bíróságának kérésére köteles az adott bíróság eljárási nyelvén is rendelkezésre bocsátani az uniós szabadalom teljes fordítását. Az ilyen fordítások költségei a szabadalom jogosultját terhelik.

5. cikk – Jelentés a rendelet végrehajtásáról

E cikk értékelési gyakorlatról rendelkezik, amely egy, a rendelet végrehajtásáról szóló jelentést is magában foglal. E rendelet hatálybalépésének időpontjától számított öt éven belül a Bizottságnak jelentést kell benyújtania a Tanács számára az uniós szabadalom fordításával kapcsolatos szabályok alkalmazásáról, és szükség esetén javaslatot is tesz e rendelet módosítására.

6. cikk – Hatálybalépés

E cikk előírja, hogy ez a rendelet Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba, de az uniós szabadalomról szóló rendelet hatálybalépésének időpontjától alkalmazandó. Mivel az uniós szabadalom mint európai szellemitulajdon-jogcím tekintetében alkalmazandó lényegbevágó jogi előírásokra az uniós szabadalomról szóló rendelet irányadó, az ezekre a szabadalmakra alkalmazandó fordítási szabályokat pedig e javaslat szabályozza, a két jogalkotási eszközt közösen kellene alkalmazni.

6.2. Az uniós szabadalom létrehozásával együtt meghozandó kísérő intézkedések

A szabadalommal kapcsolatos információnyújtás fordítása

Az Európai Unió és az Európai Szabadalmi Hivatal között végre kell hajtani a szükséges intézkedéseket, hogy a szabadalom iránti kérelmeknek és azok részletes leírásainak gépi fordítása az Európai Unió minden hivatalos nyelvén elérhető legyen anélkül, hogy ez a bejelentőknek többletköltséget jelentene. E fordításokat kérésre online és ingyenesen kell elérhetővé tenni a szabadalom iránti kérelem közzétételekor. E fordítások a szabadalommal kapcsolatos információnyújtást szolgálnák, és nem bírnának joghatással. A felhasználók számára ezt egy megfelelő felelősségi nyilatkozattal kellene egyértelművé tenni. A jelenlegi gyakorlattal szemben, amikor is a fordítások több hónappal a szabadalom megadása után készülnek el – amikor már nincs rájuk oly nagy szükség, és ritkábban nézik meg azokat – a korai rendelkezésre bocsátásuk jelentősen javíthatná a szabadalmakkal kapcsolatos információk terjesztését, különösen az egyéni feltalálók, kutatók és innovatív kkv-k esetében. A gépi fordítói program célja a műszaki szabványokon, többek között a nemzetközi szabadalmi osztályozási rendszerrel kapcsolatos szókészlettel rendelkező elektronikus szótárokon alapuló kiváló minőségű fordítások készítése lesz.

Magas színvonalú gépi fordításokat korlátozott számú nyelven már készített az Európai Szabadalmi Hivatal. A Bizottság szintén támogat egy gépi fordításokkal kapcsolatos projektet (Patent Language Translations Online, PLuTO)[19], amely az elkövetkező öt évben az EU tagállamainak összes hivatalos nyelvére lefordított szabadalmi dokumentáció alapján történő fordítói szoftverfejlesztést is jelent. Az uniós szabadalom létrehozása egy ilyen programnak az EU összes nyelvére történő kidolgozásának és kiterjesztésének felgyorsítását tenné szükségessé. A gépi fordítói rendszerre vonatkozó végrehajtó rendelkezéseket az Európai Szabadalmi Hivatal igazgatótanácsának eseti bizottsága hozza, amely az EU és minden tagállam képviselőiből áll.

Költségek megtérítése

Az európai szabadalom iránt kérelmek az Európai Szabadalmi Egyezmény 14. cikkének (2) bekezdésével összhangban bármely nyelven benyújthatók. Ahol a kérelem nyelve nem az Európai Szabadalmi Hivatal egyik hivatalos nyelve, a kérelem fordítását rendelkezésre kell bocsátani annak egyik hivatalos nyelvére egy előre meghatározott időtartamon belül, hogy a kérelmet fel tudja dolgozni a hivatal. Az Európai Szabadalmi Egyezmény jelenlegi végrehajtó rendelkezései[20] szerint a hivatal hivatalos nyelveitől eltérő nyelven kérelmet benyújtók a fordítási díj részleges visszatérítésére díjcsökkentés formájában jogosultak az Európai Szabadalmi Hivatal előtt folytatott eljárás különböző fázisaiban. Ugyanez vonatkozna az uniós szabadalmakra is.Azoknak az uniós szabadalmat bejelentőknek a tekintetében azonban, akik lakóhelye vagy amelyek székhelye uniós tagállamban van, meg kell tenni a szükséges intézkedéseket, hogy a fordítás díja ne csak részlegesen, hanem egy meghatározott összegig teljesen visszatérítésre kerüljön. Ezeket a további visszatérítéseket az Európai Szabadalmi Hivatal által, az uniós szabadalmak díjaiból összegyűjtött pénzből lehetne finanszírozni. Ezeket a szabályokat az Európai Szabadalmi Hivatal igazgatótanácsának eseti bizottsága alkotná meg, amely az EU és minden tagállam képviselőiből áll.

2010/0198 (CNS)

Javaslat:

A TANÁCS (EU) RENDELETE

az európai uniós szabadalom fordítási szabályairól

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 118. cikke második bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a javaslat nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Parlament véleményére[21],

a különleges jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

(1) Az európai uniós szabadalom (a továbbiakban: uniós szabadalom) az európai uniós szabadalomról szóló xx/xx rendelet[22] alapján került létrehozásra. A Szerződés 118. cikkének első bekezdésével összhangban a rendelet előírja a szabadalom egységes oltalom alá helyezését az Európai Unióban és az egész Unióra kiterjedő, központosított engedélyezési, együttműködési és felügyeleti szabályok meghatározását.

(2) Az uniós szabadalom költséghatékony, leegyszerűsített és jogilag biztonságos fordítási szabályainak ösztönözni kellene az innovációt és különösen a kis- és középvállalatok (kkv-k) javát kellene szolgálniuk. Ezenkívül ki kellene egészíteniük a Bizottság által a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Gondolkozz előbb kicsiben!” Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag: „Small Business Act” című közleményt[23]. Ezeknek a fordítási szabályoknak az uniós szabadalom és egészében véve a szabadalmi rendszer könnyebb, kevésbé költséges és kevésbé kockázatos módon történő elérhetőségét kellene biztosítani.

(3) Mivel az Európai Szabadalmi Hivatal (a továbbiakban: EPO) felel az európai szabadalmak megadásáért, beleértve az uniós szabadalmakat, indokolt úgy rendelkezni, hogy az uniós szabadalmakra vonatkozó fordítási szabályok az EPO által alkalmazott jelenlegi eljárásra támaszkodjanak. Helyénvaló, hogy a szabályok az eljárási költségek és a technikai információ elérhetősége tekintetében a gazdasági szereplők érdekei és a közérdek közötti szükséges egyensúly megteremtésére irányuljanak.

(4) Az uniós szabadalom ügyében kezdeményezett jogvita esetén jogszerű követelmény, hogy a szabadalom jogosultja bocsássa rendelkezésre az uniós szabadalomnak azon állam hivatalos nyelvén készített, teljes fordítását, amelyben a feltételezett szabadalombitorlásra sor került, illetve amelyben a feltételezett szabadalombitorló székhelye található. A szabadalom jogosultja az Európai Unió illetékes bíróságának kérésére köteles az adott bíróság eljárási nyelvén is rendelkezésre bocsátani az uniós szabadalom teljes fordítását. Az ilyen fordítások költségei a szabadalom jogosultját terhelik.

(5) Az uniós szabadalomhoz való hozzáférés elősegítése érdekében, különösen a kkv-k esetében, helyénvaló előírni, hogy azok a bejelentők, akiknek nincs közös nyelvük az EPO egyik hivatalos nyelvével sem, bejelentésüket az Európai Unió bármely más hivatalos nyelvén is benyújthassák. Amikorra e rendelet alkalmazandóvá válik, azon bejelentők tekintetében, akik megkapják az uniós szabadalmat, és akik olyan tagállamban rendelkeznek lakhellyel vagy székhellyel, amelynek hivatalos nyelve eltér az EPO hivatalos nyelveitől, kiegészítő intézkedésként helyénvaló létrehozni az érintett nyelvről az EPO eljárási nyelvére történő fordításhoz kapcsolódó költségek fedezésére irányuló, az európai szabadalmakra jelenleg alkalmazott rendszeren túlmenő kiegészítő visszatérítési rendszert.

(6) A szabadalommal kapcsolatos információk elérésének és a technológiai tudás terjesztésének érdekében indokolt, hogy az uniós szabadalmak részletes leírására irányuló gépi fordítások rendszere az EU összes hivatalos nyelvén működőképes legyen, amikorra e rendelet alkalmazandó. Az ilyen gépi fordításoknak kizárólag információs célokat kell szolgálniuk, és nem bírhatnak joghatással.

(7) Mivel az uniós szabadalom mint európai szellemitulajdon-jogcím tekintetében alkalmazandó lényegbevágó jogi előírásokra az uniós szabadalomról szóló xx/xx rendelet irányadó, és azokat kiegészítik az ebben a rendeletben előírt fordítási szabályok, e rendelet a(z) xx/xx rendelet hatálybalépésének időpontjától alkalmazandó.

(8) Az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében rögzített szubszidiaritás elvével összhangban a meghozandó intézkedés célkitűzése, nevezetesen az uniós szabadalom egységes és egyszerűsített fordítási rendszere csak európai szinten valósítható meg. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.

(9) E rendelet nem sérti az Európai Unió működéséről szóló szerződés 342. cikkének megfelelően hozott, az Európai Unió intézményeinek nyelveire vonatkozó szabályokat és az Európai Gazdasági Közösség által használandó nyelveket meghatározó 1/1958 tanácsi rendeletet,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk Tárgy

E rendelet megállapítja az európai uniós szabadalomra alkalmazandó fordítási szabályokra vonatkozó rendelkezéseket.

2. cikkFogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

a) „európai uniós szabadalom”, a továbbiakban: uniós szabadalom: az európai uniós szabadalomról szóló xx/xx rendeletben foglaltak szerinti szabadalom.

b) „Az uniós szabadalom részletes leírása”: a leírás, a kérelmek és a kapcsolódó rajzok.

3. cikk Az uniós szabadalom részletes leírásának közzététele

(1) Az uniós szabadalom részletes leírásának az 1973. október 5-i, módosított Európai szabadalmak megadásáról szóló egyezmény (a továbbiakban: EPC) 14. cikke (6) bekezdésével összhangban történő közzétételét követően nincs szükség további fordításokra.

(2) Az uniós szabadalomnak az EPO azon hivatalos nyelvén írott változata minősül hiteles szövegnek, amelyet az Európai Szabadalmi Egyezmény 14. cikkének (3) bekezdése eljárási nyelvként említ.

4. cikkFordítás jogvita esetén

(1) Uniós szabadalom kapcsán kezdeményezett jogvita esetén a szabadalom jogosultja a feltételezett szabadalombitorló kérésére és választása szerint rendelkezésre bocsátja az uniós szabadalomnak azon állam hivatalos nyelvén készített, teljes fordítását, amelyben a feltételezett szabadalombitorlásra sor került, illetve amelyben a feltételezett szabadalombitorló székhelye található.

(2) Uniós szabadalom kapcsán kezdeményezett jogvita esetén a szabadalom jogosultja az Európai Unió illetékes bíróságának kérésére köteles az adott bíróság eljárási nyelvén is rendelkezésre bocsátani az uniós szabadalom teljes fordítását.

(3) Az (1) és a (2) bekezdésben említett fordítás költségei a szabadalom jogosultját terhelik.

5. cikkJelentés e rendelet végrehajtásáról

E rendelet hatálybalépésének időpontjától számítva legfeljebb öt éven belül a Bizottságnak jelentést kell benyújtania a Tanács számára az uniós szabadalom fordítási szabályainak alkalmazásáról, és szükség esetén javaslatot is tesz e rendelet módosítására.

6. cikkHatálybalépés

Ez a rendelet Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

E rendelet [ az európai uniós szabadalomról szóló, xx/xx rendelet hatálybalépésének időpontjától ] alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban a Szerződéseknek megfelelően.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

[1] Megállapodás az Európai Szabadalmi Egyezmény 65. cikkének alkalmazásáról, Az Európai Szabadalmi Hivatal Hivatalos Lapja 2001, 550. o.

[2] Bruno van Pottlesberghe de la Potterie és Didier François: T [A költségtényező a szabadalmi rendszerekben], Université Libre de Bruxelles Working Paper WP-CEB 06-002, Brüsszel, 2006, lásd 17. o. és azt követő oldalak.

[3] A közösségi szabadalomról szóló tanácsi rendeletre vonatkozó javaslat – COM(2000) 412.

[4] Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a közösségi szabadalomról szóló tanácsi rendeletjavaslatról – COM(2000) 412 - C5-0461/2000 - 2000/0177(CNS) (HL C 127E., 2003.5.29., 519–526. o.).

[5] A 7159/03. sz. tanácsi dokumentum.

[6] Az Európai Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek COM(2007) 165.

[7] A 17229/09. sz. tanácsi dokumentum.

[8] A 16113/09 Add 1. sz. tanácsi dokumentum.

[9] Európa 2020 –„ Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája”, COM(2010) 2020.

[10] Az Európai Tanács következtetései, 2010. március 25–26., EUCO 7/10.

[11] „Az egységes piac új stratégiája – Európa gazdasága és társadalma szolgálatában” – Mario Monti jelentése az Európai Bizottság elnöke, José Manuel Barroso számára, 2010. május 9.

[12] A konzultációs dokumentum, az érdekelt felek által adott válaszok és a konzultáció előzetes eredményeiről szóló jelentés elérhető a http://ec.europa.eu/internal_market/indprop/patent/consultation_en.htm weboldalon.

[13] A 6874/03 sz. tanácsi dokumentum, 2490. tanácsi ülés – Versenyképesség (Belső piac, ipar és kutatás), Brüsszel, 2003. március 3.

[14] A konferencia dokumentumai és következtetései elérhetők az alábbi weboldalon:http://ec.europa.eu/internal_market/indprop/rights/index_en.htm.

[15] Lásd a 2008. február 28-i 6985/08. sz. tanácsi dokumentumot és a 2008. április 28-i 8928/08. sz. tanácsi dokumentumot.

[16] Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag, a nyílt konzultációs folyamat eredményeiről készült, 2008. április 22-i jelentés elérhető a www.ec.europa.eu/enterprise/newsroom weboldalon.

[17] UEAPME – Elvárások az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag-javaslattal kapcsolatban, 2007. december 14., elérhető az alábbi weboldalon: www.ueapme.com. Válasz az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagról szóló konzultációs folyamatra, 2008. április 2., elérhető a http://www.eurochambres.eu weboldalon.

[18] Jelenleg az európai szabadalmat bejelentők 88,9%-a angolul, franciául vagy németül nyújtja be szabadalom iránti kérelmét. Az európai bejelentők az esetek 93%-ában használják ezeket a nyelveket kérelmük nyelveként.

[19] Információk a http://cordis.europa.eu/home_en.html weboldalon érhetők el.

[20] Az Európai Szabadalmi Egyezmény 14. cikkének (4) bekezdése; a végrehajtási rendeletek 6. szabályának (1) bekezdése.

[21] HL C […], […], […] o.

[22] HL C […], […], […] o.

[23] COM(2008) 394.