A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK 2011. ÉVI ÉVES JELENTÉS A BŐVÍTÉSRE FORDÍTOTT PÉNZÜGYI TÁMOGATÁSRÓL (IPA, PHARE, CARDS, A TÖRÖKORSZÁG RÉSZÉRE NYÚJTOTT ELŐCSATLAKOZÁSI ESZKÖZ, ÁTMENETI TÁMOGATÁSI ESZKÖZ) /* COM/2012/0678 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK 2011. ÉVI ÉVES JELENTÉS A BŐVÍTÉSRE FORDÍTOTT PÉNZÜGYI TÁMOGATÁSRÓL (IPA, PHARE, CARDS, A TÖRÖKORSZÁG RÉSZÉRE NYÚJTOTT ELŐCSATLAKOZÁSI ESZKÖZ, ÁTMENETI TÁMOGATÁSI ESZKÖZ) Összefoglaló A jelentés az előcsatlakozási támogatás 2011. évi végrehajtásával kapcsolatos legjelentősebb fejleményeket[1] ismerteti, tekintetbe véve a jövőbeni kilátásokat is. A beszámolási időszak alatti konkrét tevékenységeket részletesen az e jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum[2] ismerteti, mely egyetlen dokumentumban foglalja össze az IPA-t[3], a korábbi előcsatlakozási eszközöket és a Nyugat-Balkánnak nyújtott eszközöket (vagyis a PHARE, a CARDS[4], a Törökország részére nyújtott előcsatlakozási eszköz és az átmeneti támogatási eszköz). A 2011. évi éves jelentéssel, mely a 2007–2013 évekre vonatkozó pénzügyi terv egyik döntő időszakához kapcsolódik, alkalom nyílik a jelenlegi sikerek és a levont tanulságok áttekintésére, biztosítandó, hogy az eszköz még jobban működjön a jelenleg megvitatás alatt álló következő többéves pénzügyi keretben. A jelentés röviden felvázolja azt a politikai és gazdasági környezetet, amelyben az EU által finanszírozott tevékenységekre sor került. A jelentés rávilágít a stratégiai tervezés és a programozási dokumentumok javítása terén elért haladásra, és összefoglaló jelentéseket tartalmaz a projektek végrehajtásáról, azok eredményeiről és a donorkoordináció jelenleg zajló javításáról. Az elmúlt időszak tapasztalatairól készített elemzés, amelyet a 2011. évi IPA konferencia értékelései és következtetései is alátámasztottak, arra szolgál, hogy ajánlásokat fogalmazzanak meg az IPA-alapok hatásának további javítása érdekében 2013-ig tartó és azt követő időszakra vonatkozóan. *** 1. Éves áttekintés: A politikai és gazdasági háttér Az elmúlt évben további pozitív előrelépések történtek a bővítési országokban, ideértve a tagjelölt országok[5] és a potenciális tagjelölt országok[6] túlnyomó részében az EU-hoz kapcsolódó reformok terén elért haladást. A bővítési folyamat 2011-ben is tovább haladt előre. Horvátországgal decemberben írták alá a csatlakozási szerződést. Izlanddal folytatódtak a csatlakozási tárgyalások. A Bizottság Törökország tekintetében új pozitív menetrendet jelentett be. Montenegróban folytatódtak a reformok, melyek alapján a Bizottság javasolhatta a csatlakozási tárgyalások elindítását[7]. Októberben a Bizottság meghozta véleményét Szerbia uniós tagság iránti kérelmével kapcsolatban, melyben javasolta, hogy az Európai Tanács adja meg Szerbiának a tagjelölt státuszt, valamint azt, hogy kezdjék meg a csatlakozási tárgyalásokat, mihelyt az ország további eredményeket ér el a Koszovóval kapcsolatos egyik kulcsfontosságú prioritás teljesítése terén. Koszovó európai perspektívája tekintetében további lépések születtek, ideértve a vízummal és a kereskedelemmel kapcsolatos kérdéseket. Előrelépés történt a Belgrád-Pristina párbeszéd keretében. A globális gazdasági válságot követően 2011-ben valamennyi bővítési ország a kilábalás útjára lépett, de csak Törökországnak sikerült jelentős eredményeket megvalósítania. A nyugat-balkáni országokat magas és növekvő munkanélküliségi ráták sújtják, a legsürgetőbb gazdasági prioritásokat továbbra is a költségvetési konszolidáció és a munkaerőpiac reformja jelentik. Számos országban elhalasztották a fontos reformokat. A legfőbb politikai kihívásokat a jó kormányzás és a jogállamiság megvalósítása, valamint az igazgatási kapacitás kiépítése jelentik. 2. A hatékonyabb és eredményesebb segítségnyújtásra törekedve: a támogatás szorosabb összekapcsolása a bővítési politika prioritásaival és az ágazati megközelítéssel A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó új IPA-rendelet útján Stratégiai szinten a 2011. évet a 2013 utáni időszakra szóló új előcsatlakozási támogatási eszköz előkészítése fémjelezte. Az érdekeltekkel folytatott, a 2010. évi IPA-konferencián elindított átfogó konzultáció eredményei beépültek a jövőbeni előcsatlakozási támogatási eszközről szóló előzetes értékelésbe és jelentősen hozzájárultak az IPA II-re irányuló rendeletjavaslat kidolgozásához, melyet a Bizottság egy külső fellépési eszközöket tartalmazó csomag részeként 2011. december 7-én fogadott el. Az érdekeltektől a 2011. évi IPA-konferencián beérkezett információknak megfelelően a Bizottság javaslata ismertette a megújult IPA-eszközről alkotott elképzelését, amely az előcsatlakozáshoz nyújtott pénzügyi támogatást stratégia- és eredményközpontúbbá tenné, emellett hosszabb távra szóló tervezésre és programozásra épülne a bővítési stratégiának és a prioritásoknak megfelelően; a jelenlegi komponensek keretében nyújtott támogatáshoz képest koherensebb volna; rugalmasabb lenne és jobban illeszkedne a kedvezményezett országok bővítéssel kapcsolatos igényeihez és kapacitásaihoz; a 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretben[8] az EU valamennyi belső és külső fellépési eszközére alkalmazandó közös megközelítésnek köszönhetően az eszköz hatékonyabban, eredményesebben és egyszerűbben működne. A jövőbeni előcsatlakozási támogatás központi területeit továbbra is a közigazgatási reform, a jó kormányzás, a jogállamiság, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, valamint a társadalmi-gazdasági fejlődés és a regionális együttműködés jelenti. Az új eszközzel kapcsolatos munka 2012-ben és 2013-ban folytatódni fog. Míg az IPA II-ről szóló rendeletre irányuló javaslatot a Parlament és a Tanács megvitatja és megtárgyalja abból a célból, hogy 2012 végéig vagy 2013 elején rendes jogalkotási eljárással elfogadják, a Bizottság előkészíti az IPA-ra vonatkozó végrehajtási rendelet tervezetét és a stratégiai tervezési dokumentumokat, teljessé téve ezáltal az IPA II alapján nyújtott támogatás programozásához és megvalósításához szükséges keretet. A stratégiai tervezés kerete az EU által a strukturális alapok esetében alkalmazott módszereket veszi alapul, amihez az IPA átfogó közös stratégiai kerete társul, mely meghatározza a támogatásra és az országstratégiai dokumentumokra/több országra kiterjedő stratégiai dokumentumokra vonatkozó általános politikát a következő többéves pénzügyi keret teljes időszakára. Ezt a stratégiai dokumentumok végrehajtását szolgáló ágazati (többéves) operatív programok kidolgozása követi. Ez utóbbiak az IPA II által támogatható átfogó nemzeti stratégiák kidolgozására is kötelezik majd a bővítési országokat, melyekhez az IPA révén támogatás nyújtható. Az IPA-országokban a figyelmet arra kell irányítani, hogy a megvalósítandó stratégiákkal kapcsolatban helyi szinten határozott felelősségvállalás és átfogó konszenzus jöjjön létre, hogy javítsák a stratégiák tervezéséhez, végrehajtásához és nyomon követéséhez szükséges kapacitásokat, és arra, hogy mindezek beépüljenek az uniós tagság átfogóbb előkészítésébe. 3. A HATÉKONYABB SEGÍTSÉGNYÚJTÁSRA TÖREKEDVE: AZ ÁGAZATI MEGKÖZELÍTÉS FOKOZATOS VÉGREHAJTÁSA A BŐVÍTÉSI POLITIKA PRIORITÁSAINAK MEGFELELŐEN Az ágazati megközelítés 2011-ben a Bizottság előrehaladt egy átfogóbb megközelítés bevezetése, és annak az előcsatlakozási támogatás valamennyi politikai prioritásaira való fokozatos kiterjesztése irányába. Az Európai Képzési Alapítvány támogatásával júniusban háromnapos kísérleti képzést szervezett az ágazati támogatásról, melyet kifejezetten a bővítéssel kapcsolatos kérdésekre dolgozott ki abból a célból, hogy a központban és a bővítési országokban működő uniós küldöttségeken dolgozók számára részletesebb betekintést nyújtson arról, hogy az ágazati programok alapján nyújtott támogatás vagy a rendszerszintűbb programalapú megközelítések hogyan javíthatják a tartós és eredményközpontúbb előcsatlakozási támogatást. Ehhez esettanulmányokat, valamint a gyakorlati alkalmazással és tapasztalatokkal kapcsolatos példákat használtak fel, többek között Koszovóból (ágazati megközelítés kidolgozása az oktatás területén), Törökországból (az államháztartás irányításának értékelése) és Szerbiából (az igazságszolgáltatási ágazatra vonatkozó mutatók meghatározása). Ez segítséget nyújtott a résztvevőknek egy olyan programozási megközelítés kidolgozásában, mely nemzeti ágazati politikákra és cselekvési tervekre, valamint javított igényfelmérésre és kockázatelemzésre épül. Ez végső soron lehetővé tenné a kedvezményezett országok rendszereivel és intézményeivel való összehangolást, ami hozzájárul a kapacitásépítéshez és növeli a támogatások abszorpcióját. A képzéssel kapcsolatos visszajelzések összességében pozitívak voltak. A résztvevők ismeretei élénk és pozitív eszmecserék keretében bővültek, erősítve motivációjukat. A képzésből az a végső következtetés vonható le, hogy a projektalapú megközelítésről az ágazati szintű megközelítésre való átállás időigényes és az csak fokozatosan történhet. Az ágazati megközelítés végrehajtására nincs „kész recept”, illetve valamennyi országra vonatkozó egységes modell. A képzést követően a Bizottság munkacsoportot állított fel, melynek kifejezetten az a feladata, hogy érvényesítse az ágazati megközelítést a bővítési országok valamennyi politikai prioritásában. A további előirányzott lépések közé tartozott az IPA programozási útmutatójának és programozási sablonjainak annak érdekében történő felülvizsgálata, hogy a programozás már a 2012–2013 közötti időszakra több éves alapon történjen, és azt követően fokozatosan összhangban álljon az ágazati megközelítéssel. A programozási sablonok első felülvizsgálata 2011 végén zárult le; ennek eredményeként a kedvezményezettek ágazati azonosítási adatlapokat és szükség esetén projektazonosítási adatlapokat készítenek el a programtervezést megelőző lépésként. A programozási adatlapok további felülvizsgálata 2012-ben folytatódik, együtt a programozási útmutató általános felülvizsgálatával. 2012-ben a Bizottság az ágazati megközelítések témájában további szemináriumokat és műhelytalálkozókat fog rendezni az EU-küldöttségeken dolgozók és a kedvezményezettek számára. Várhatóan szintén 2012-ben kezdődik el a Bizottság és a Világbank közös végrehajtása alatt álló, a Nyugat-Balkánra és Törökországra vonatkozó monitoringgal, teljesítménymutatókkal és értékeléssel kapcsolatos projekt is, melyről 2011-ben kezdődtek el a megbeszélések. E projekt, és általában véve a monitoring és az értékelés jelentőségét az ágazati megközelítés végrehajtásának tágabb összefüggésében nézve az adja, hogy várhatóan az adott ágazatra pontosabb célkitűzéseket és mérhető mutatószámokat meghatározó teljesítményértékelési keretek révén mérhetővé válik az elért haladás, továbbá a rendszeres monitoringgal biztosítható olyan intézkedések meghozatala, amelyekkel a végrehajtás helyes irányba terelhető vissza azokban az esetekben, amikor egy program egy adott ágazatban nem éri el a célkitűzéseit. Az értékelésekből levont főbb tanulságok A 2013 utáni időszak előcsatlakozási pénzügyi eszközeinek előkészítését elősegítő értékelés alapján határozottan indokolható egy új előcsatlakozási pénzügyi eszköz kialakítása. Az értékelők preferált opciója a jelenlegi program folytatása volt hasonló szintű uniós finanszírozás mellett. Az értékelés arra is rámutatott, hogy az EU és a jelenlegi kedvezményezettek számára a bővítéssel járó gazdasági, valamint általánosabb jellegű előnyök jóval meghaladják azokat a költségeket, amelyek az EU számára egy új pénzügyi eszközzel járnának. A nyugat-balkáni és törökországi civil társadalomnak nyújtott uniós támogatásról szóló tematikus értékelés első része a beavatkozási logikát vizsgálta, és arra a következtetésre jutott, hogy a beavatkozások a többéves indikatív tervezési dokumentumokban[9] meghatározott célkitűzésekhez kapcsolódnak. Az elért haladás mérését ugyanakkor nehezíti a megfelelően meghatározott SMART-mutatók[10] hiánya és a stratégiai célkitűzések tág meghatározása. A törökországi ikerintézményi együttműködés értékelése rámutatott arra. hogy a törökországi ikerintézményi együttműködési projektek túlnyomó többsége esetében megvalósultak a célkitűzések. Ehhez a sikerhez döntően hozzájárult az ikerintézményi projektek és a más uniós és/vagy donor finanszírozású projektek közötti szinergia. A sikertelen ikerintézményi projektek mögött legáltalánosabban a következő okok húzódtak meg: a politikai elkötelezettség hiánya, közbeszerzési problémák, a szakértők nem megfelelő mobilizálása a tagállami intézményekből, elavult igényfelmérések. A Nyugat-Balkánon és Törökországban zajló regionális együttműködés stratégiai időközi értékelése rámutatott arra, hogy a programozás javítható lenne a kedvezményezettek regionális programok iránti felelősségvállalásának növelésével, valamint az érdekeltekkel folytatott interakció javításával. Az értékelés azt is megállapította, hogy növelni kell a koherenciát a regionális és nemzeti IPA-programok között azáltal, hogy szisztematikusabbá kell tenni az információk megosztását a programozási szakaszban. Az általános célkitűzéseket szorosabban kell hozzákapcsolni a projektcélkitűzésekhez, és azokat mérhetővé kell tenni SMART-mutatókkal. Az értékelés szerint a hatékonyság és az eredményesség lassan javult. Az IPA által finanszírozott tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek tematikus értékelése megállapította, hogy bár központi és küldöttségi szinten egyértelműek és koherensek az IPA által finanszírozott tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek általános célkitűzései, a konkrét célkitűzések már túl tágak és nem felelnek meg a SMART-kritériumoknak. A tájékoztatási és kommunikációs tevékenységekre fordított IPA-forrásokat hatékonyan használták fel. A hatékonyság azonban növelhető lenne a korlátozott eredményeket hozó tevékenységek leépítésével, valamint az erőforrások kevesebb tevékenységre történő, nagyobb fokú koncentrációjával. A tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek jól láthatóak és hathatósak a bővítés iránt érdeklődő közönség számára, azonban a „nem tájékozott” közönség vagy a tágabb közvélemény számára kevésbé. Továbbá, elvégezték a Nyugat-Balkánnak és Törökországnak nyújtott, több kedvezményezettre irányuló uniós előcsatlakozási támogatás tematikus értékelését a környezetvédelem és a katasztrófakockázatok csökkentése területén is. Az értékelés rámutatott arra, hogy a célkitűzések túl tágak és nem kapcsolódnak megfelelően a különböző programozási szakaszokban. Emellett a több kedvezményezettre irányuló programok egyik kulcsfontosságú hozzájárulása abban rejlik, hogy előmozdították a kedvezményezettek intézményi átalakulását a környezetvédelem és a katasztrófakockázatok csökkentése területén történő együttműködés irányába a hálózatépítés és a tapasztalatok megosztásának ösztönzése révén. A programok hatását és fenntarthatóságát akadályozza, hogy egyenlőtlen az elkötelezettség és a felelősségvállalás a kedvezményezett országokban, melyek gyakran kevés humán és pénzügyi erőforrást bocsátanak rendelkezésre és néha az is előfordul, hogy az uniós támogatás lejártát követően nem terveznek további intézkedéseket. A többéves hosszútávú projektek hatékonynak bizonyultak a résztvevők közötti tartós kapcsolatok kialakításában, melyek túlmutatnak a projekt megvalósításán. Az értékelés ugyanakkor arra is rámutatott, hogy a terjesztést és a láthatóságot szolgáló tevékenységek nem teljes mértékben hatékonyak a fenntarthatóság előmozdításában. Együttműködés a donorközösséggel a segélyhatékonyság tekintetében 2011-ben a Bizottság számos kérdésben előrehaladt a donor-koordinációs menetrenddel. E kérdések egyike a segélyhatékonyság maximalizálása, valamint az eredmények és a hatások bemutatása volt. Az OECD által 2011 februárjában elnökölt egyik meghatározó ülésen felvetődött néhány fontos kérdés. Ezen az ülésen megállapították, hogy szükség van a donorok által kezdeményezett mérési rendszerekre, melyek célja megerősíteni a kedvezményezett országokban a megfelelő rendszereket, valamint támogatni a szigorú és hosszú távra szóló, a különböző felek igényeinek megfelelő adatgyűjtést. A jövőbeni gyakorlatnak elő kell mozdítania a nagyobb konvergenciát az eredményekről szóló jelentések keresleti és kínálati oldala között. A közös monitoring és értékelés elősegítheti a programok és stratégiák, valamint a különböző partnerek által támogatott erőfeszítések egymást kiegészítő jellegének értékelésével kapcsolatos ok-okozati problémák megoldását. Az eredmények kérdése szintén egyike volt a 2011. novemberi, Puszanban megrendezett, segélyhatékonysággal foglalkozó 4. magas szintű fórum témáinak. A Bizottság az „eredmények” kérdésének figyelemmel kísérésére 2011 novemberében eredményekkel foglalkozó uniós szakértői csoportot hozott létre tagállami szakértők és más donorok részvételével. E csoport egyik, 2012-ben megvalósítandó célkitűzése az eredményekkel kapcsolatos közös uniós megközelítés kidolgozása a változtatási programról szóló közleménnyel kapcsolatos, 2012. május 14-i tanácsi következtetésekben foglaltaknak megfelelően. 2012-ben a Bizottság meg fogja vizsgálni egy közös uniós eredménykeret kidolgozásának lehetőségeit, mely referenciakeretként szolgálhat a jövőbeni előcsatlakozási támogatások eredményeinek méréséhez és kommunikálásához is. 2012-ben a Bizottság folytatni fogja az előcsatlakozási pénzügyi támogatásokra vonatkozó adatok rendelkezésre bocsátását a támogatásokkal kapcsolatos információk közzétételére vonatkozó IATI[11] szabványnak megfelelően. Az eredmények jobb kommunikálásának, valamint a programtervezés eredményorientáltabb megközelítésének fontosságát a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) Fejlesztési és Együttműködési Igazgatóságának tagjai az OECD Fejlesztési Támogatási Bizottságának (DAC) a 2011–2012 közötti időszakban nyújtott EU-támogatások szakértői értékeléséről szóló viták keretében is kiemelték, melyekben a Bizottság is részt vett. Tekintettel az előcsatlakozási támogatásra, a Bizottság kiemelte, hogy a segélyhatékonysági elvek hogyan épültek be a bővítési politikába és a kapcsolódó pénzügyi eszközbe (IPA): az előcsatlakozási folyamatban kulcsszerepet játszik a felelősségvállalás és az összehangolás; az ágazati megközelítés fokozatosan kiterjed az IPA-támogatás irányítására, melynek középpontjában a bővítési országok olyan kulcsfontosságú ágazatai állnak, mint a bel- és igazságügy, emellett egyre növekszik a más donorokkal való együttműködés, ideértve az európai és a nemzetközi pénzügyi intézményeket (pl. a WBIF[12] keretében) és az uniós tagállamokat (ikerintézményi együttműködés révén); a költségvetés-támogatást már most lehetséges támogatási módnak tekintik, ez az IPA II keretében sem fog változni, amennyiben teljesülnek a szükséges előfeltételek és garanciák. A Bizottság hangsúlyozta, hogy a kilátásba helyezett uniós tagság politikai szinten jelentősen ösztönzi a reformokat, miközben emlékeztetett arra, hogy a kedvezményezett országok uniós csatlakozásra való felkészítése terén az előcsatlakozási támogatás fejlesztési célkitűzést szolgál (hivatalos fejlesztési segélynek minősül (ODA), kivéve Horvátország esetében). Az IPA II-től további, az eredményközpontúbb megközelítésnek megfelelő fejleményeket vártak, fokozottabban összpontosítva az eredményekre és a hatásokat mérő mutatókra, valamint arra a lehetőségre, hogy jó eredmények esetében megemelik a finanszírozást. 2012-ben is biztosítani fogjuk, hogy az előcsatlakozási támogatás megfeleljen a Bizottság, a tagállamok és a tágabb értelemben vett donorközösség számos kezdeményezéseinek a donorkoordináció és a segélyhatékonyság javítása, valamint az eredmények bemutatása érdekében. 4. A programok 2011. évi végrehajtásának és lezárásának legfontosabb mozzanatai A végrehajtás módjai és struktúrái: A 2011. évi eredmények alapján jelentős előrelépés történt a korábbi évekhez képest a szerződéskötések terén a legtöbb kedvezményezett országban, különösen azokban, amelyek elindultak a decentralizált támogatáskezelési rendszerek irányába. Horvátország számára a 2011. év az Európai Unióval folytatott csatlakozási tárgyalásainak csúcspontját jelentette: 2011. június 30-án lezárultak a csatlakozási tárgyalások, ezt 2011. december 9-én a csatlakozási szerződés aláírása követte. Az uniós pénzügyi támogatás 2011. évi horvátországi végrehajtása megfelelt a 2011–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves indikatív tervezési dokumentumban szereplő válogatott prioritásoknak, és ezáltal segítette az előrelépést, hogy támogatta a reformok végrehajtását és a tagsággal járó kötelezettségek teljesítéséhez szükséges kapacitásépítést az olyan kulcsfontosságú területeken, mint a bel- és igazságügy vagy a közigazgatási reform, valamint Horvátország további felkészítése a csatlakozás utáni alapok felhasználásra. A 39,159 millió EUR összegű 2011. évi IPA-program megfelel ezeknek a prioritásoknak. A Bizottság és a Számvevőszék 2011. októberi ülését követően véglegesített számvevőszéki különjelentés szerint az uniós előcsatlakozási támogatás jelentősen hozzájárul Horvátország felkészítéséhez a strukturális és a kohéziós alapok kezelésére. A különjelentés hangsúlyozta továbbá, hogy haladni kell az uniós alapok kezelését szolgáló kapacitásépítéssel. Törökországot illetően 2011-ben pozitív eredmények születtek a pénzügyi támogatás kezelése terén. Az ország folyamatosan halad az uniós források programozásáért, végrehajtásáért és monitoringjáért felelős kulcsfontosságú intézmények kapacitásainak javítása terén. Az IPA-projektek végrehajtása az összes IPA-komponens tekintetében jelenleg folyamatban van és már jelentős hatást mutatnak, mivel az IPA-alapok kezeléséhez szükséges valamennyi operatív struktúra irányításához szükséges igazgatási hatáskört átruházzák. Az alapok programozását jelentős reformokkal javították, az ágazati logikát követő, 2011 júniusában elfogadott, 2011–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves indikatív tervezési dokumentum révén. A programozás stratégiaközpontúbb, fókuszáltabb és inkluzívabb megközelítése irányába az első lépéseket az átmeneti támogatás és az intézményfejlesztés alap (I. komponens) 2011. évi programozásakor tették meg, melynek során a többéves indikatív tervezési dokumentumban szereplő néhány olyan, a csatlakozási folyamat prioritásaira épülő és az ágazati prioritásokhoz illeszkedő nagyobb projektekkel rendelkező ágazatra összpontosítottak, összesen 229,968 millió EUR uniós hozzájárulással. A 2011. júniusi választásokat követően külön hangsúly helyeződött a bel- és igazságügy, valamint az alapvető jogok prioritásaira, melyek célja azoknak a reformoknak a végrehajtása, amelyek szükségesek a független és hatékony igazságszolgáltatás és bűnüldöző szolgálatok kiépítéséhez, valamint a civil társadalmi párbeszéd fejlesztéséhez. Erőfeszítéseket hoztak az alapok monitoringjának javítása terén is a monitoringrendszer megreformálása révén, meghatározva minden egyes intézmény szerepét és feladatait, valamint az ezt a célt szolgáló rendelkezésre álló számos eszközt, és a török hatóságok kapacitásainak erősítését. Izland uniós tagság iránt 2009 júliusában benyújtott kérelmét követően, valamint az ország gazdasági és társadalmi fejlődésének szintje és jogszabályainak az uniós jogszabályokkal való nagyfokú összehangoltsága miatt (Izland tagja az Európai Gazdasági Térségnek (EGT) és a schengeni térségnek), az IPA keretében Izlandnak nyújtott pénzügyi támogatás végrehajtása kizárólag az IPA „Átmeneti támogatás és intézményfejlesztés” elnevezésű I. komponense keretében történik. 2011. április 8-án elfogadták a 2011–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves indikatív tervezési dokumentumot (MIPD), mely Izlandon az IPA keretében nyújtott pénzügyi támogatás kulcsfontosságú stratégiai tervezési dokumentuma. A 2011–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves indikatív tervezési dokumentumban meghatározott prioritások alapján a 2011. évi izlandi nemzeti IPA-programot 2011. december 2-án fogadták el. A többéves indikatív tervezési dokumentum az IPA-támogatás keretében finanszírozandó két stratégiai célkitűzést határoz meg. Egyrészt Izland azon képességének javítása érdekében, hogy vállalhassa a tagsággal járó kötelezettségeket, támogatni kell az intézmények kapacitásépítését az uniós joganyag átültetése és végrehajtása céljából, másrészt meg kell erősíteni Izland intézményi kapacitását a strukturális és más uniós alapokban való részvételre és az azok végrehajtására való felkészítésében. A 2011. évi program hét projektet támogat. A program költségvetése 12 millió EUR, az összeget egyenlő mértékben osztották el a többéves indikatív tervezési dokumentum két prioritástengelye között. Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság az IPA segítségével folytatta a csatlakozással kapcsolatos reformokat, azonban 2011-ben továbbra is komoly kihívások álltak fenn. Első alkalommal az összes IPA-komponens végrehajtása – a II. komponens - Határon átnyúló együttműködés kivételével – decentralizált igazgatással történt, ami azt jelenti, hogy az érintett nemzeti hatóságok végzik a programok irányítását, mely jelenleg az Európai Bizottság előzetes ellenőrzése alatt áll. A közigazgatás kevésbé volt hatékony a nehézkes eljárások, a személyzeti hiányosságok, valamint a köztisztviselők magas fluktuációja miatt. A korábbi évekhez képest a kedvezményezett ország nagyobb erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy felhasználhassa az összes IPA-komponens keretében rendelkezésre álló alapokat, bár a közbeszerzések terén számottevő késések voltak A közbeszerzési eljárást akadályozta, hogy csak korlátozottan álltak rendelkezésre megfelelő szakemberek a tenderdokumentáció megszövegezéséhez és az ajánlatok elbírálásához, ami leginkább az IPA I., III. és IV. komponensét érintette. Jelentős különbségek mutatkoztak az illetékes minisztériumok elkötelezettsége és képességei terén. Az IPA-források sikeres abszorpciója érdekében a kapacitásépítésnek több figyelmet és elkötelezettséget kell szentelni. Mindez a jövőben nagyobb saját felelősségvállalást követel meg a stratégiai programozás és a projekt-előkészítés terén. Az ország legfőbb reformprioritásaihoz illeszkedő projektek ágazati alapú szorosabb összefogása alapján jóváhagyták az I. komponensre kidolgozott 2011. évi nemzeti programot, melyhez az uniós hozzájárulás 28,903 millió EUR volt. A korábban a 2007–2008 közötti IPA keretében programozott és az EU küldöttsége által igazgatott uniós támogatást teljes mértékben leszerződték. Montenegró 2011 egészében folytatta a 2010. évi bizottsági véleményben kiemelt prioritásterületekre irányuló erőfeszítéseit. Az ország által elért haladást megerősítette az Európai Bizottság 2011. októberi ajánlása, melyben javasolta a csatlakozási tárgyalások elindítását. Az IPA keretében Montenegrónak 2011-ben nyújtott támogatás elősegítette a haladást és a nemzeti hatóságok reform-erőfeszítéseit, amit a Bizottság folyamatban levő monitoringja és jelentései is kiemeltek. Az IPA-támogatás nagyobbik részét az IPA I. komponense – Átmeneti támogatás és intézményfejlesztési nemzeti program – keretében programozták, összesen 26,494 millió EUR uniós hozzájárulással. Az IPA-alapok végrehajtása elsődlegesen a podgoricai EU-küldöttség feladata volt. Ezzel párhuzamosan a montenegrói hatóságok előkészületeket tettek a decentralizált igazgatásra való átállásra. Miután az ország 2010 decemberében megkapta a tagjelölt ország státuszt, az IPA-alapok támogatták Montenegróban a nemzeti hatóságokat abban, hogy megtegyék a szükséges előkészületeket az IPA regionális fejlesztési, humánerőforrás-fejlesztési, valamint mezőgazdasági és vidékfejlesztési komponensei keretében nyújtott támogatások igazgatására. Az Albániának nyújtott uniós pénzügyi támogatás fontos szerepet játszott a 2011. év folyamán abban, hogy az ország haladjon az európai integráció felé. A bel- és igazságügy, a közigazgatási reform és a korrupció elleni küzdelem területén folyamatban levő projektek előrehaladtak és konkrét eredményeket mutattak. Ez a támogatás fontos volt Albániának abban, hogy teljesíthesse az Albánia európai uniós tagság iránti kérelmével kapcsolatos 2010. évi bizottsági véleményben felsorolt kulcsfontosságú prioritásokat. Összességében előrelépés történt az infrastrukturális projektek terén, különösen a közlekedési ágazatban (vidéki útépítés), azonban a vízügyi ágazatban (szennyvíztisztító üzemek építése) lassabb volt a haladás, részben a rendezetlen tulajdonjogi kérdések miatt. Az albán hatóságoknak emellett az infrastrukturális projektek hosszú távú fenntartására is koncentrálniuk kell. Több technikai segítségnyújtási projekt keretében támogatták a különböző illetékes minisztériumokat és állami hatóságokat, ennek eredményeként több vonatkozó jogszabályt készítettek elő az uniós vívmányokkal való összehangoláshoz. Ugyanakkor 2011-ben a hatalmon levő koalíció és az ellenzék között kialakult patthelyzet – melyet a novemberi politikai megállapodás oldott meg – jelentősen akadályozta az előrelépést kulcsfontosságú jogszabályok elfogadása terén. A 2007., 2008., 2009. és 2010. évi IPA-programok keretében leszerződött források aránya igen magas, folytatva a 2009-ben elindult pozitív trendet. További előrelépés történt az IPA-alapok decentralizált igazgatására való felkészülés területén. Az IPA I. komponense keretében bevezették a kulcsfontosságú struktúrákat és rendszereket, és Albánia 2012 elején benyújtotta az igazgatás átruházása iránti kérelmét. Az Európai Bizottság auditorjai jelenleg elemzik a kérelmet. Folytatódott a munka az IPA II-V. komponensei terén is, az V. komponens a többihez képest jóval előrehaladottabb fázisban van. 2011-ben további előrelépés történt az ágazatalapú programozás terén. Néhány kérdés nyitva marad a gyakorlati megvalósítást illetően, nevezetesen a tekintetben, hogy az albán kormánynak reális középtávú költségvetést kell kidolgoznia a működő ágazati stratégiák vonatkozásában. Szerbia 2011 folyamán az IPA-ból előcsatlakozási pénzügyi támogatásban részesült az első két IPA-komponens keretében (Átmeneti támogatás, intézményfejlesztés és határon átnyúló együttműködés), melyeket továbbra is a belgrádi EU-küldöttség igazgatott. A 2011-ben az IPA I. komponensére eső uniós hozzájárulás 178,556 millió EUR volt. Szerbia folytatta az I., a II., a III. és a IV. komponens vonatkozásában az uniós források decentralizált igazgatására való felkészülést azáltal, hogy 2011 decemberében lezárta a hiányosságok megszüntetésére irányuló szakaszt. Ez utóbbi eredményeként a megfelelőség értékeléséhez biztosított, IPA által finanszírozott technikai segítségnyújtás 2012 januárjában indult el. A 2011. évi IPA nemzeti programot a Bizottság 2011. július 8-án fogadta el. Külön figyelmet szenteltek az ágazati megközelítés fokozatos bevezetésére való felkészülésnek. Tovább javult a pénzügyi abszorpciós kapacitás. 2011 végén az EU-küldöttség 708 folyamatban levő projektből álló portfóliót kezelt, ideértve az olyan ágazatokra kiosztott jelentős összegeket is, mint a közigazgatási reform (26,3 millió EUR), a bel- és igazságügy (11,95 millió EUR) és a szociális fejlesztés (32,1 millió EUR). Az ágazatok rangsorolását 8 ágazati munkacsoport végezte, melyek első alkalommal tömörítettek kormányzati és nem kormányzati érdekelteket. A rangsorolás a 2011–2013 közötti időszakra szóló többéves indikatív tervezési dokumentumon, az éves eredményjelentésen, a nemzetközi segély iránti szerbiai igények felmérésén, valamint a létező stratégiai dokumentumok minőségértékelésén alapult. A Bosznia-Hercegovinának 2011 folyamán nyújtott uniós pénzügyi támogatás fontos szerepet játszott abban, hogy az ország haladjon az európai integráció felé. Az IPA keretében folytatódott az ország erőfeszítéseinek támogatása az uniós csatlakozási folyamat követelményeinek való megfelelés, valamint a stabilizációs és társulási megállapodás és az ideiglenes megállapodás szerinti kötelezettségeinek teljesítése érdekében. A 2011. évi prioritások jelentős mértékben a közigazgatási reformra és a jogállamiság megerősítésére összpontosítottak, a gazdasági és pénzügyi válság súlyos következményeinek enyhítése mellett. A 2011-ben kiosztott uniós hozzájárulás 92,885 millió EUR volt. Az uniós pénzügyi támogatás 2011. évi végrehajtása kézzelfogható eredményeket hozott, ideértve a közigazgatási reformstratégia cselekvési tervének felülvizsgálatát, a közbeszerzési felhívások elektronikus közzétételét, valamint egy 34 állandó GPS állomásból álló hálózat létrehozását az országban, ami jelentősen megkönnyítette a pontos földparcellázást. A kézzelfogható eredmények közé tartozott továbbá a kis- és középvállalkozásokkal (kkv) foglalkozó tanács létrehozása, a zivinicei szennyvízgyűjtők felépítése, valamint az első országos szintű, veszettség elleni oltást hirdető kampány sikeres lebonyolítása. Az Európai Unió koszovói képviselete (EUO) folytatta az uniós támogatások koszovói igazgatását. Az EUO túlteljesítette a pénzügyi célkitűzéseket, mind a szerződéskötések, mind a kifizetések tekintetében. Koszovó vonatkozásában lezárultak az IPA 2011. évi programjának előkészületei, melyre 62,900 millió EUR-t osztottak ki, és elkezdődött a 2012. és 2013. évi programok programozása. 2011-ben jól haladt Koszovó részvétele az IPA határon átnyúló (CBC) programjában; a programok tekintetében aláírták az első finanszírozási megállapodásokat, ideértve az Albánia és a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti CBC-programok előkészítését is, valamint a Montenegróra vonatkozó programot, melyet a véglegesítését követően 2011 decemberében fogadtak el. A projektek tekintetében fontos sikert jelentett az utolsó öt híd helyreállítása a Koszovót a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal összekötő M2 úton. Emellett 2011 folyamán Koszovó majdnem három évtized után elvégezte az első nép- és lakásszámlálást, ami a következő évtized politikatervezése szempontjából fontos és értékes statisztikai információt nyújt a népességről és az életkörülményekről. A nép- és lakásszámlálást 2010. évi IPA-ból társfinanszírozott alapból finanszírozták. 5. A TAIEX[13] TIZENÖT ÉVES 2011-ben a TAIEX tizenöt éves lett. Míg a TAIEX-műveleteket meghatározó alapelvek nem változtak, az eszközt folyamatosan aktualizálják annak érdekében, hogy megfelelően reagálhasson a bővítési régiókban mutatkozó jelenlegi kihívásokra, e célból az IPA kedvezményezett országokban majdnem 10 millió EUR-t költöttek el. A TAIEX sikertörténetét ezeddig a következő tényezők határozták meg: – FELELŐSSÉGVÁLLALÁS: A TAIEX elsősorban keresletvezérelt eszköz; a kedvezményezettek meghatározzák és benyújtják a testreszabott segítségnyújtás iránti kérelmeiket. A segítségnyújtás a kedvezményezettek kérelmeire szabottan történik. – HIÁNYOSSÁGOK MEGSZÜNTETÉSE: A TAIEX kiegészítheti a nagyobb támogatási tevékenységeket (ikerintézményi programok, technikai segítségnyújtás) és szakértelmet nyújthat az olyan hiányosságok megszüntetéséhez, amelyekre más támogatási programok nem terjednek ki. – REAGÁLÓKÉPESSÉG: A segítségnyújtás általában rövid, szoros időkereteken belül történik. – EGYENRANGÚ EGYÜTTMŰKÖDÉS: A TAIEX a tagállamok azon köztisztviselőire támaszkodik, akik a gyakorlatban alkalmazzák az uniós jogszabályokat és készen állnak arra, hogy az ennek során szerzett szakértelmet megosszák a kedvezményezett országok megfelelő köztisztviselőivel. A mezőgazdasági és az élelmiszerbiztonsági ágazatban megnőtt a középtávú technikai segítségnyújtás, mely előzőleg megállapított, majd végrehajtott, rövid távra szóló beavatkozások sorozata. Jelenleg ezt a megközelítést alkalmazzák Izland és Koszovó tekintetében a TAIEX-segítségnyújtásra. A klasszikus TAIEX-segítségnyújtásokon kívül az emberek közötti kapcsolatok program (P2P) szilárd hozzájárulást nyújt a civil társadalom azon szerepének megerősítésében, amelyet a bővítés környezetében a demokratikus folyamatokban tölt be. 2011-ben új programot indítottak el helyi közigazgatást támogató eszköz néven (Local Administration Facility -LAF), melynek célja a helyi és a regionális hatóságok kapacitásának erősítése az uniós csatlakozásra való felkészülés érdekében. A TAIEX-segítségnyújtás gyakorlati megvalósításában az Európai Bizottság külső segítséget vett igénybe a „Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit” (GIZ) szolgáltatásnyújtótól. 6. REGIONÁLIS EGYÜTTMŰKÖDÉS ÉS PROGRAMOK A Nyugat-Balkánon előrelépés történt a regionális együttműködés tekintetében a bel- és igazságügy, a statisztika, az energiaügy, a környezetvédelem és a polgári védelem, a kulturális örökség és a menekültek visszatérése terén. A Regionális Közigazgatási Képzési Központ (ReSPA) jelenleg már teljes mértékben működőképes. A rendőrségi együttműködésről és a kölcsönös jogsegélyről szóló új, kétoldalú megállapodások biztató jelei annak, hogy számos nyugat-balkáni ország elkötelezte magát az igazságügyi együttműködés megerősítése mellett. Hasonló erőfeszítéseket tettek kormányzati szinten a helyi és a regionális együttműködés ösztönzésére és elősegítésére nem kormányzati szervezetek bevonásával is, melyek célja a tartós megbékélés elősegítése, nevezetesen az Igman kezdeményezés, a RECOM megbékélési kezdeményezés, valamint a menekültek visszatérésével kapcsolatos szarajevói folyamat révén. Az Európai Bizottság a Norvég Külügyminisztériummal közösen megszervezte a nyugat-balkáni beruházási keret (Western Balkans Investment Framework - WBIF) irányítóbizottságának 4. ülését, melyre 2011 júniusában, a norvégiai Hamarban került sor. Az ülésen több mint 21 millió EUR összegű támogatást hagytak jóvá a régióban megvalósítandó 19 projektre. E projektek közé tartozott pl. a regionális gázgyűrű felépítéséhez hozzájáruló regionális projekt, a jón-tengeri-adriai gázvezeték (520 km teljes hossz) előzetes megvalósíthatósági tanulmánya, a Szerbia, Montenegró és Bosznia-Hercegovina közötti 400 kV elektromos összeköttetésre vonatkozó megvalósíthatósági tanulmány, valamint Horvátországban a Vállalkozói ismeretek képzést kínáló regionális központ felépítésének előkészítése és továbbfejlesztése. A WBIF irányítóbizottságának 5. ülésén, melyet 2011 decemberében rendeztek meg Luxembourgban, 22 támogatást hagytak jóvá összesen 59 millió EUR értékben. Várható, hogy ezek a támogatások további kölcsönöket és forrásokat vonzhatnak a nemzetközi pénzügyi szervezetektől (International Financial Institutions - IFI) több mint 1 milliárd EUR értékben infrastrukturális beruházások számára. Az irányítóbizottság jóváhagyta a Nyugat-balkáni Vállalkozásfejlesztési és Innovációs Eszközt (Enterprise Development and Innovation Facility - EDIF), melyet a 2011. évi IPA több kedvezményezettre irányuló programja keretében finanszíroztak és a WBIF által finanszírozandó, a magánszektort fejlesztő első intézkedés volt. 2011-ben, a WBIF 2009. decemberi létrehozása óta megnőtt a tervezett projektek száma, ez 220 millió EUR értékű, 123 támogatásban nyilvánul meg, ami kb. 5 milliárd EUR-nyi kölcsönt vonz majd és potenciálisan összesen kb. 10 milliárd EUR-nyi beruházást fog eredményezni az öt kulcságazatban, nevezetesen az energiaügy, a környezetvédelem, a közlekedés, a szociális kérdések és a magánszektor fejlesztése területén. Következtetések 2011-ben fontos lépés történt a tekintetben, hogy a bővítési országok számára történő támogatásnyújtást stratégiaközpontúbbá, koherensebbé és eredményorientáltabbá tegyék a bővítési stratégia integráns részeként. A jogi és stratégiai tervezési keret, melyet a Bizottság a 2014-től nyújtandó előcsatlakozási támogatásokra javasolt, megerősíti kapcsolódását a szakpolitikai monitoringhoz és jelentéstételhez, és létrehozza azt a keretet, mely a célok megvalósítására, a hatékonyságra, valamint az eredmények honorálására irányul. Ez hozzájárul a bővítési országoknak kiosztott uniós források többletértékének növeléséhez azáltal, hogy jobban ösztönzi az országokat a társadalmuk, jogrendszerük és gazdaságuk uniós tagsághoz szükséges átalakítására, ami az Unió, az IPA kedvezményezett országok és polgáraik közös érdeke. Az IPA pénzügyi támogatás végrehajtásának 2011. december 31-i állapota az összes lekötött forrás százalékában (2007–2011): Az IPA Bővítési Főigazgatóság által végrehajtott I. komponense, 2011. december 31-i állapot: Millió EUR || Lekötött || Leszerződött || Százalék || Kifizetve || Százalék Albánia || 348,37 || 233,69 || 67,1% || 102,45 || 29,4% Bosznia- Hercegovina || 389,83 || 186,98 || 48,0% || 103,26 || 26,5% Horvátország || 206,06 || 100,62 || 48,8% || 71,19 || 34,5% Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság || 174,02 || 66,66 || 38,3% || 48,53 || 27,9% Izland || 12,00 || 0,00 || 0,0% || 0,00 || 0,0% Koszovó || 475,10 || 341,42 || 71,9% || 211,48 || 44,5% Montenegró || 134,24 || 89,83 || 66,9% || 61,02 || 45,5% Szerbia || 857,39 || 593,38 || 69,2% || 380,14 || 44,3% Törökország || 1 164,66 || 597,40 || 51,3% || 425,14 || 36,5% Több kedvezményezettre irányuló programok || 729,18 || 597,32 || 81,9% || 431,30 || 59,1% Összesen || 4 490,85 || 2 807,30 || 62,5% || 1 834,51 || 40,8% Az IPA Bővítési Főigazgatóság által végrehajtott II. komponense, 2011. december 31-i állapot: Millió EUR || Lekötött || Leszerződött || Százalék || Kifizetve || Százalék Albánia || 18,59 || 2,76 || 14,8% || 2,16 || 11,6% Bosznia- Hercegovina || 12,52 || 4,77 || 38,1% || 3,12 || 24,9% Horvátország || 12,52 || 4,42 || 35,3% || 2,09 || 16,7% Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság || 15,53 || 1,97 || 12,7% || 1,05 || 6,7% Koszovó || 3,00 || 0,06 || 2,0% || 0,03 || 1,0% Montenegró || 14,94 || 5,45 || 36,5% || 3,62 || 24,2% Szerbia || 16,37 || 6,57 || 40,1% || 4,63 || 28,3% Törökország || 7,00 || 1,13 || 16,2% || 0,49 || 7,0% Összesen || 100,47 || 27,13 || 27,0% || 17,19 || 17,1% Az IPA Regionális Politikai Főigazgatóság által végrehajtott II. komponense, 2011. december 31-i állapot: Millió EUR || Lekötött || Kifizetve || Százalék Adria || 166,49 || 45,22 || 27,2% Szlovénia-Horvátország || 28,95 || 11,28 || 39,0% Magyarország–Horvátország || 35,54 || 12,57 || 35,4% Magyarország– Szerbia || 33,97 || 12,33 || 36,3% Románia – Szerbia || 36,01 || 10,17 || 28,3% Bulgária-Szerbia || 21,26 || 5,78 || 27,2% Bulgária-Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság || 12,14 || 3,30 || 27,2% Bulgária-Törökország || 18,49 || 5,02 || 27,2% Görögország-Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság || 10,20 || 3,93 || 38,5% Görögország-Albánia || 7,67 || 2,95 || 38,5% Összesen || 370,72 || 112,54 || 30,4% Az IPA Regionális Politikai Főigazgatóság által végrehajtott III. komponense, 2011. december 31-i állapot: Millió EUR || Lekötött || Kifizetve || Százalék Horvátország || 257,35 || 78,03 || 30,3% Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság || 109,20 || 26,96 || 24,7% Törökország || 1 055,50 || 333,11 || 31,6% Összesen || 1 422,05 || 438,09 || 30,8% Az IPA Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága által végrehajtott IV. komponense, 2011. december 31-i állapot: Millió EUR || Lekötött || Kifizetve || Százalék Horvátország || 69,98 || 22,20 || 31,7% Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság || 33,50 || 9,61 || 28,7% Törökország || 299,70 || 64,51 || 21,5% Összesen || 403,18 || 96,32 || 23,9% Az IPA Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság által végrehajtott V. komponense, 2011. december 31-i állapot: Millió EUR || Lekötött || Kifizetve || Százalék Horvátország || 129,40 || 25,78 || 19,9% Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság || 47,50 || 10,25 || 21,6% Törökország || 463,00 || 80,94 || 17,5% Összesen || 639,90 || 116,96 || 18,3% [1] A programirányítással és a kiadásokkal kapcsolatos részletesebb – pl. a kormányzást és az elszámoltathatóságot, kockázatokat és ellenőrzéseket, jogszerűséget és szabályszerűséget, a hibaarányokat és a megalapozott bizonyosságot érintő esetleges következményeket ismertető – jelentést a Bővítési Főigazgatóság 2011. évi tevékenységi jelentése tartalmazza. A Bizottság arra vonatkozó kötelezettségének megfelelően, hogy részletes tájékoztatást nyújtson a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek, évente jelentést tesz közzé az előcsatlakozási támogatásról. A 2010. költségvetési évre vonatkozó előző jelentést 2011-ben tették közzé, és nyilvánosan a következő címen érhető el: http://ec.europa.eu/enlargement/instruments/how-does-it-work/index_en.htm. [2] Bizottsági szolgálati munkadokumentum, amely a következő dokumentumot kíséri: „A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak – 2011. évi éves jelentés a bővítésre fordított pénzügyi támogatásról (IPA, PHARE, CARDS, a Törökország részére nyújtott előcsatlakozási eszköz és átmeneti támogatási eszköz). [3] Az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) 11,5 milliárd EUR összegű költségvetéssel rendelkezik a 2007–2013 közötti időszakra. Az IPA kedvezményezett országai: Albánia, Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Szerbia, Törökország, Izland (2011-től), valamint Koszovó*. Ez a megnevezés nem érinti a státusszal kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az ENSZ BT 1244. határozatával és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével. Az IPA reformokat támogat a kedvezményezett országokban és azok fokozatos összehangolását az Európai Unió normáival és politikáival, valamint az uniós vívmányokkal, a jövőbeli uniós tagságra való felkészülés érdekében. [4] Eredetileg 1989-ben hozták létre Támogatás Lengyelország és Magyarország gazdaságának átalakításához” (PHARE) program néven, azóta Lengyelország és Magyarország mellett jelenleg tíz országra terjed ki. Jelenleg a 2004-ben csatlakozott tíz országból nyolc országot segít: Cseh Köztársaság, Észtország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Magyarország, Szlovákia és Szlovénia, valamint a 2007-ben csatlakozott országokat (Bulgária és Románia) a jelentős gazdasági átalakítások és politikai változások időszakában. A Phare franciául azt jelenti, hogy világítótorony. 2000-ig a Nyugat-Balkán országai (Albánia, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Macedónia és Bosznia-Hercegovina) is a Phare kedvezményezettjei voltak. Ezeknek az országoknak azonban 2001-től a CARDS program (Újjáépítési, fejlesztési és stabilizációs közösségi támogatás a Balkán számára) nyújtott pénzügyi támogatást. Ez a rendelet hatályon kívül helyezi az OBNOVA rendeletet és módosítja a Phare-rendeletet, és létrehozza az egységes keretet a dél-kelet-európai országoknak nyújtott támogatás számára: a CARDS programot (Újjáépítési, fejlesztési és stabilizációs közösségi támogatás). 2007-től felváltotta az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA). [5] Horvátország, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Izland, Montenegró és Törökország. Szerbia 2012 márciusában kapta meg a tagjelölt státuszt. [6] Albánia, Bosznia-Hercegovina és Koszovó. [7] A csatlakozási tárgyalások 2012. június 29-én kezdődtek. [8] Vö: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II) létrehozásáról, COM(2011) 838 végleges, 2011.12.7. [9] MIPD: Multiannual Indicative Planning Documents – többéves indikatív tervezési dokumentumok. [10] Konkrét, mérhető, teljesíthető, releváns és határidőhöz kötött. [11] Nemzetközi segélyhatékonysági kezdeményezés. [12] Nyugat-balkáni beruházási keret, lásd lent. [13] Technical Assistance and Information Exchange – technikai segítségnyújtás és információcsere.