EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2016.5.4. COM(2016) 271 final 2016/0131(COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségéről és a 439/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről



INDOKOLÁS 1.A JAVASLAT HÁTTERE •A javaslat indokai és céljai 2016. április 6-án a Bizottság közleményt fogadott el „A közös európai menekültügyi rendszer reformja és az Európába jutás legális lehetőségeinek javítása felé” címmel, amelyben meghatározta a közös európai menekültügyi rendszer (KEMR) fejlesztésének prioritásait. A Bizottság – az Európai Tanács felhívására válaszul – bejelentette, hogy fokozatosan újítja meg a meglévő uniós keretet egy fenntartható és méltányos rendszer létrehozásával, amely meghatározza a menedékkérőkért felelős tagállamokat, az Eurodac rendszer megerősítésével, nagyobb konvergencia elérésével a menekültügyi rendszerben, aminek révén megakadályozza a másodlagos migrációt, továbbá az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) kiterjesztett megbízatásának kidolgozásával. Ez a javaslat a KEMR első reformcsomagjának részeként kerül bemutatásra két másik javaslattal, nevezetesen a dublini rendszer reformjára vonatkozó javaslattal és az Eurodac rendszer módosítására vonatkozó javaslattal együtt. E javaslat célja, hogy erősítse az EASO szerepét és olyan ügynökséggé fejlessze, amely megkönnyíti a KEMR végrehajtását és javítja annak működését. Azóta, hogy 2011-ben megkezdte a tevékenységét, az EASO folyamatosan támogatta a tagállamokat a jelenlegi szabályok alkalmazásában és a meglévő eszközök működésének javításában. Az Ügynökség tapasztalatot gyűjtött és a munkájával hitelességet szerzett a tagállamok közötti gyakorlati együttműködésben és a KEMR-ből eredő tagállami kötelezettségeik teljesítésének támogatásában. Az EASO által ellátott feladatok fokozatosan alakultak az idők során, hogy kielégítsék a tagállamok és a KEMR mint egész növekvő igényeit. A tagállamok egyre nagyobb mértékben támaszkodnak az Ügynökség operatív és technikai támogatására. Az Ügynökség több tudásra és tapasztalatra tett szert a menekültügy területén, és itt az ideje, hogy a saját jogán létező szakértői központtá alakítsák át, nem pedig olyanná, amelyik továbbra is jelentős mértékben a tagállamok által szolgáltatott információra és szakértelemre támaszkodik. A Bizottság véleménye szerint az Ügynökség olyan eszköz, amely felhasználható a KEMR azon strukturális hiányosságainak hatékony kezelésére, amiket még inkább felerősített a migránsok és a menedékkérők nagyszámú és ellenőrizetlen érkezése az Európai Unióba különösen az elmúlt év során. Nem lenne célszerű a KEMR reformja anélkül, hogy olyan megbízatást adnának az Ügynökségnek, ami megfelel a reformmal együtt járó követelményeknek. Elengedhetetlen, hogy az Ügynökséget felvértezzük a tagállamok szükséghelyzetekben való támogatásához szükséges eszközökkel. Még ennél is nagyobb szükség van arra, hogy szilárd jogi, operatív és gyakorlati keretet építsünk ki az Ügynökség számára, hogy képes legyen megerősíteni és kiegészíteni a tagállamok menekültügyi és a befogadási rendszerét. Hogy tükrözzük ezt a fejlődést, a javaslat az EASO-t az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségévé nevezi át. A megerősített megbízatás, ahogy azt e javaslat meghatározza, az EASO-t egy teljes jogú Ügynökséggé alakítja át, amely képes a szükséges operatív és technikai segítségnyújtásra a tagállamok számára, a tagállamok közötti gyakorlati együttműködés és információcsere fokozására, a nemzetközi védelem iránti kérelmek fenntartható és méltányos elosztásának támogatására, a KEMR megvalósításának és a tagállami menekültügyi és befogadási rendszerek kapacitásának nyomon követésére és értékelésére, valamint a nemzetközi védelem iránti kérelmek elbírálásának közelítésére az Unió egész területén. •A javaslatnak a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel való összhangja 2016. február 19-én az Európai Tanács úgy vélte, hogy tovább kell lépni az Unió meglévő keretrendszerének megújítása felé a humánus és hatékony menekültügyi politika biztosítása érdekében. A Bizottság a 2016. április 6-i közleményében fenntartotta, hogy az uniós migrációs és menekültügyi politika általános célja, hogy elmozduljon egy olyan rendszertől, amelyben a gyenge kialakítás vagy a rossz végrehajtás aránytalanul nagy felelősséget ró bizonyos tagállamokra és bátorítja a más tagállamok felé irányuló ellenőrizetlen migrációt. Az Unió célja, hogy megbízható és hatékony rendszere legyen a migráció fenntartható kezelésére, amely a felelősség és a szolidaritás elvén alapul. A Bizottság az európai migrációs stratégiában elismerte az EASO szerepének jelentőségét egy erős közös menekültügyi politika kialakításában és fenntartásában. A Bizottság úgy vélte, hogy az EASO erősítheti a gyakorlati együttműködést, az egységesebb döntéshozatal támogatása érdekében betöltheti a származási országra vonatkozó nemzeti információk koordinációs központjának szerepét, kulcsfontosságú intézkedéseket tehet a képzéssel kapcsolatban és kialakíthatja a kifejezetten ezzel foglalkozó nemzeti hatóságok hálózatát a menekültügyi kérdésekben való operatív együttműködés fejlesztésére. A Bizottság a 2016. április 6-i közleményében bejelentette, hogy erősebb megbízatást javasol az EASO-nak, hogy az új politikai végrehajtó szerepet és megerősített operatív szerepet játsszon. Ez a KEMR-nek való megfelelést értékelő monitoringmechanizmus, illetve más olyan kulcsfontosságú feladatok révén valósulna meg, mint például a származási országra vonatkozó információk rendelkezésre bocsátása és elemzése, a dublini rendszer elosztási kulcsának kezelése, továbbá a beavatkozás a szükséghelyzetben levő tagállamok támogatása érdekében vagy ott, ahol a szükséges beavatkozó intézkedéseket nem hajtanák végre. E javaslat célja, hogy biztosítsa az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége számára azokat az eszközöket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a végrehajtást megkönnyítő és a KEMR működését javító ügynökséggé alakuljon át. E tekintetben kiegészíti a menekültügy területén meglevő jogi és politikai eszközöket, különösen a menekültügyi eljárások, az egyének nemzetközi védelem szempontjából történő minősítésére vonatkozó normák, a dublini rendszer, az áthelyezés és az áttelepítés tekintetében. •A javaslat egyéb uniós politikákkal való összhangja Ez a javaslat összhangban áll a migráció jobb kezelésére vonatkozó átfogó hosszú távú politikával, amit a Bizottság az európai migrációs stratégiában határozott meg, amely Juncker elnök politikai iránymutatásait következetes és egymást kölcsönösen megerősítő kezdeményezések négy pilléren alapuló együttesévé dolgozta ki. Ezek a pillérek a következők: az irreguláris migráció ösztönzőinek visszaszorítása, a külső határok biztosítása és az életmentés, egy erős menekültügyi politika és a legális migrációra vonatkozó új politika. Ez a javaslat az európai migrációs stratégia további megvalósítását jelenti, különösen, ami az Unió menekültügyi politikájának megerősítését illeti, mivel az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége a KEMR teljes és következetes végrehajtását fogja biztosítani. 2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG •Jogalap A jogalkotási javaslat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 78. cikkének (1) és (2) bekezdésén alapul. •Szubszidiaritás A javaslat célja, hogy megkönnyítse a KEMR végrehajtását és elősegítse annak működését, erősítse a tagállamok közötti gyakorlati együttműködést és információcserét menekültügyi kérdésekben, előmozdítsa az uniós jogot és az operatív előírásokat a menekültügyi eljárás, a befogadási feltételek és a védelmi igény értékelése terén a magas fokú egységesség biztosítása érdekében az egész Unióban, figyelemmel kísérje az uniós jog és a menekültügyi előírások operatív és gyakorlati alkalmazását, valamint jobb operatív és technikai támogatást biztosítson a tagállamok részére a menekültügyi és befogadási rendszerek kezeléséhez, különösen azon tagállamoknak, amelyek menekültügyi és befogadási rendszereire aránytalanul nagy terhelés nehezedik. Mivel a menekültügyre vonatkozó jogi keret helyes alkalmazásának biztosítása közös és egységes érdek, amit a tagállamok közötti összehangolt fellépéssel és az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségének támogatásával kell megvalósítani, hogy megerősítsék a KEMR működésének céljait és stabilitását, a javaslat célkitűzéseit nem lehet kielégítően megvalósítani a tagállamok szintjén, ugyanakkor jobban el lehet érni uniós szinten, és az Unió intézkedéseket fogadhat el a Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban.

•Arányosság A javaslat célja, hogy oly módon reagáljon a politikai realitásra és kihívásokra, amikkel az Európai Unió a migráció és a menekültügy területén szembesül, hogy megadja a szükséges eszközöket az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége számára, hogy az kezelni tudja mind a tagállamok menekültügyi és befogadási rendszereire nehezedő aránytalan terhelést, mind hosszabb távon az ezen rendszerekben rejlő gyengeséget. A javaslat célja annak biztosítása, hogy a tagállamok teljes körűen és helyesen alkalmazzák a menekültügyi jogszabályokat és operatív előírásokat, hogy javuljon a gyakorlati együttműködés és információcsere a tagállamok között, valamint a harmadik országokkal, hogy megfelelő lépéseket tegyenek a KEMR szabályos működésének fenntartása érdekében, és hogy hatékonyan kezeljék az aránytalan terhelést az Ügynökség közreműködésével és azzal együttműködve. Az Ügynökség a tagállam kérésére segíthet a tagállamoknak a nemzetközi védelem iránti kérelmek értékelésében egy egyértelműen meghatározott műveleti terv keretein belül. Az Ügynökség csak olyan esetekben avatkozhat be és nyújthat segítséget a tagállamoknak, ahol – a nyomon követési szakaszt követően vagy a menekültügyi és befogadási rendszerekre nehezedő aránytalan terhelés esetén – az érintett tagállam nem intézkedik vagy nem tesz elégséges intézkedéseket, és ezáltal veszélyezteti a KEMR működését. Figyelembe véve a javaslat célját, összhangban az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt arányosság elvével, e rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. •A jogi aktus típusának megválasztása Csak egy rendelet képes biztosítani a szükséges mértékű hatékonyságot és egységességet az uniós menekültügyi jog alkalmazása során. Ezen túlmenően, tekintettel arra a tényre, hogy az EASO – melynek új neve az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége – rendelettel jött létre; e javaslat esetében is ugyanez a jogi aktus megfelelő típusa. 3.KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL E javaslat elkészítése során a Bizottság támaszkodott az Európai Tanáccsal és a Miniszterek Tanácsával, valamint az Európai Parlamenttel az Unió migrációs és menekültügyi politikájának fejlesztéséről és az uniós ügynökségeknek a migráció jobb kezelésében való alkalmazásáról rendszeresen folytatott egyeztetésekre. Számtalan alkalommal hivatkoztak már az EASO szerepére abban, hogy operatív és technikai támogatást nyújt a tagállamoknak, többek között a külső határokon az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásáért Felelős Európai Ügynökséggel együttműködve. A tagállamok általában úgy vélték, hogy az EASO jelentős szerepet játszik az áthelyezés és az áttelepítés elősegítésében. Mióta az EASO 2011. február 1-jén megkezdte a tevékenységét, mind európai, mind nemzeti szinten folyamatos megbeszéléseket folytattak az érintettekkel. Az ügynökség jelentéseivel összefüggésben az Európai Parlamentben és a Tanácsban is rendszeres megbeszélések folynak. Az ügynökség folyamatosan jelentést tesz a tevékenységeiről az igazgatótanács ülésein és az évente kiadott számos jelentés keretében. Rendszeres információcsere történt más uniós ügynökségekkel is, különösen az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásáért Felelős Európai Ügynökséggel és az Európai Unió Alapjogi Ügynökségével. Számos megbeszélést tartottak a civil társadalom és a tudományos körök képviselőivel is. A 439/2010/EU rendelet 46. cikke alapján, amely független, külső értékelést irányoz elő, elvégezték az EASO értékelését, amely kiterjedt az EASO által a menekültügyi gyakorlati együttműködésre és a KEMR-re gyakorolt hatására. A Bizottság az EASO belső értékelését 2013-ban végezte el. 2014-ben az EASO-t egy független külső vállalkozó értékelte a 2011 februárjától 2014 júniusáig tartó időszak tekintetében. A külső értékelés időbeli hatályát később kiterjesztették, és így az az Ügynökség működésének megkezdésétől eltelt teljes időszakra vonatkozott. Az értékelés 2014 októbere és 2015 júliusa között zajlott, és az EASO által valamennyi tagállamban végzett összes tevékenységre kiterjedt. Ez a javaslat figyelembe veszi az értékelésből származó ajánlásokat és az EASO véleményét az Ügynökség jövőjéről. •Alapjogok E javaslat tiszteletben tartja az alapvető jogokat és tekintettel van különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elvekre. Az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége minden tevékenységét a Chartában foglalt alapvető jogok teljes tiszteletben tartásával végzi, beleértve a menedékjogot (a Charta 18. cikke), a visszaküldés tilalmát (a Charta 19. cikke), a magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jogot (a Charta 7. cikke), a személyes adatok védelméhez való jogot (a Charta 8. cikke), valamint a hatékony jogorvoslathoz való jogot (a Charta 47. cikke). A javaslat teljes mértékben figyelembe veszi a gyermekek jogait és a kiszolgáltatott személyek különleges igényeit. 4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK Az EASO alapjain létrejövő Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége feladata, hogy megkönnyítse a KEMR végrehajtását és javítsa annak működését. Az Ügynökségnek a javasolt kibővített megbízatása szerinti küldetésének teljesítéséhez szükséges teljes pénzügyi forrás 363.963 millió euró a 2017-2020 közötti időszakra. Ahhoz, hogy az Ügynökség hatékonyan végezze az új feladatait, 275 ideiglenes alkalmazotti álláshely és 82 szerződéses alkalmazotti álláshely szükséges az összesen 357 fős létszámhoz a 2017-2020 közötti időszakban, a 2016-os költségvetésben jóváhagyott jelenlegi ideiglenes és szerződéses alkalmazotti létszámon felül, amivel az Ügynökség állománya 2020-ra összesen 500 fő lesz. A pénzügyi szükséglet összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel, és az 1311/2013/EU, Euratom rendeletben meghatározott speciális eszközök használatát teheti szükségessé. 5.EGYÉB ELEMEK •Nyomonkövetési, értékelési és jelentéstételi szabályok Az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségének éves tevékenységi jelentést kell készítenie a menekültügy helyzetéről, amelyben értékelnie kell az általa egész évben végzett tevékenységek eredményeit. A jelentésnek tartalmaznia kell az Ügynökség tevékenységeire vonatkozó összehasonlító elemzést, hogy az Ügynökség javítani tudja a KEMR minőségét, következetességét és hatékonyságát. Az Ügynökség az éves tevékenységi jelentést köteles megküldeni az igazgatótanácsnak, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A Bizottságnak az értékelést e rendelet hatálybalépését követő három éven belül, majd azt követően ötévente kell elrendelnie, hogy felmérje különösen az Ügynökség és annak működési gyakorlatának hatását, hatékonyságát és eredményességét. Ez az értékelés kiterjed az Ügynökségnek a menekültügyi gyakorlati együttműködésre és a KEMR-re gyakorolt hatására. A Bizottság az értékelő jelentést és a jelentéssel kapcsolatos következtetéseit köteles megküldeni az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az igazgatótanácsnak. Az értékelés megállapításait közzé kell tenni. •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

A 2010/439/EU rendelet létrehozza az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalt (EASO) és az EASO szerepét akként határozza meg, hogy annak célja a tagállamok közötti gyakorlati együttműködés erősítése és a tagállamok részére operatív támogatásnyújtás biztosítása vagy koordinálása. Az EASO oly módon érheti el ezeket a célokat, hogy lehetővé teszi az információcserét és a legjobb gyakorlatok megosztását, támogatást nyújt a képzéshez és az áthelyezéshez, koordinálja a származási országra vonatkozó információkhoz kapcsolódó tevékenységeket, támogatást nyújt a végrehajtásban és az EASO külső dimenziót illetően, kidolgozza az uniós menekültügyi jogi aktusok rendszer végrehajtására vonatkozó technikai dokumentumokat, és operatív támogatást nyújt a különösen nyomás alatt álló tagállamoknak. E javaslat az EASO jelenlegi megbízatására épül, és kiterjeszti azt annak érdekében, hogy az EASO teljes jogú Ügynökséggé alakuljon át, amely rendelkezik a szükséges eszközökkel ahhoz, hogy (1) fokozza a gyakorlati együttműködést és információcserét a menekültügy terén; (2) elősegítse az uniós jogot és operatív előírásokat, amelyek biztosítják a menekültügyi jogi keret magas szinten egységes alkalmazását; (3) biztosítja a nagyobb konvergenciát a védelmi szükségletek értékelésével kapcsolatban az Unió egész területén; (4) figyelemmel kísérje és értékelje az EASO végrehajtását; (5) fokozott operatív és technikai segítséget nyújtson a tagállamoknak a menekültügyi és befogadási rendszerek kezelésére, különösen ott, hogy aránytalan a terhelés. A javaslat az EASO-t átnevezi az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségévé, hogy tükrözze az Ügynökség erősebb megbízatását. (1)A gyakorlati együttműködés és információcsere fokozása a menekültügy terén Erről a szempontról a javaslat 2. fejezete szól, amely a tagállamok közötti és az Ügynökséggel folytatott gyakorlati együttműködést és információcserét szabályozza. A javaslat meghatározza, hogy az Ügynökség hogyan végezze a támogató, összehangoló és megerősítő feladatait a tagállamok között a menekültügy különböző szempontjait érintő gyakorlati együttműködés és információcsere során. Ezek a feladatok nem teljesen újak az Ügynökség számára, mivel az EASO már most is felelős az információcsere és a gyakorlati együttműködés elősegítéséért. Azonban az EASO-nak eddig a tagállamok önkéntes hozzájárulására kellett támaszkodnia. Ezzel a javaslattal az Ügynökség és a tagállamok kötelesek lesznek együttműködni és információt cserélni. Ahhoz, hogy szakértői központ legyen, az Ügynökségnek ki kell építenie a menekültügyi helyzetre az Unióban és harmadik országokban vonatkozó információ gyűjtését és elemzését végző saját kapacitását annyiban, amennyiben ez hatással lehet az Unióra, valamint a KEMR végrehajtására. A menekültügy helyzetére vonatkozó információk elemzésének lehetővé kell tennie az Ügynökség számára, hogy segítséget nyújtson a tagállamoknak a menekültüggyel kapcsolatos, az Unió felé irányuló és az Unión belüli migrációt érintő tényezők jobb megértésében, valamint a tagállamok korai figyelmeztetése és felkészültsége érdekében. Ebben a tekintetben az Ügynökségnek szorosan együtt kell működnie nemcsak a tagállamokkal, hanem más érintett uniós ügynökségekkel, az Európai Külügyi Szolgálattal és olyan nemzetközi szervezetekkel is, mint az UNHCR. A dublini rendszer reformjának keretében az Ügynökségnek további feladatai és kötelezettségei lesznek, amelyek ebből a reformból erednek. Az Ügynökség kézenfekvő lehetőséget nyújt ahhoz, hogy biztosítsa a tagállamok számára a korrekciós mechanizmus működtetéséhez és irányításához szükséges támogatást. Az Ügynökség továbbra is fontos szerepet játszik a nemzeti hatóságok, bíróságok, törvényszékek és a menekültügyért felelős nemzeti szolgálatok fejlesztésében és személyzetének képzésében. Azáltal, hogy az Ügynökség saját alkalmazottait nagyobb mértékben vonják be a tagállamoknak biztosított operatív és technikai segítségnyújtásba, az Ügynökségnek saját személyzete számára is megfelelő képzést kell biztosítania. Emellett az Ügynökségnek gondoskodnia kell arról is, hogy mindazok a szakértők, akik részt vesznek a menekültügyi támogató csoportokban és a menekültügyi intervenciós állományban, szakmai képzést kapjanak kötelezettségeik és feladataik tekintetében, mielőtt operatív tevékenységekben vesznek részt. (2)Nagyobb konvergencia a védelmi igények értékelésében az egész Unióban A menekültügyi döntéshozatali gyakorlattal kapcsolatos 2016. április 21-i következtetéseiben a Tanács megállapította, hogy a KEMR-t érintő előrelépéstől függetlenül még mindig jelentős különbségek vannak a tagállamok között az elismerési rátát, a megadott nemzetközi védelem jellegét és minőségét és általában az eljárások eredményét illetően. A Tanács elismerte annak szükségességét, hogy szervezettebbé és korszerűbbé kell tenni a származási országra vonatkozó információk (COI) előállítását szolgáló EASO-folyamatot, amely kiterjed az összes fontosabb származási országra és tematikus kérdésre, az EASO számára a COI előállítására rendelkezésre álló erőforrások megerősítésével, és felhívta az EASO-t, hogy a közös COI alapján segítse az uniós szintű politika kidolgozásának folyamatát. A nemzetközi védelem iránti kérelmek területén a magasabb fokú közelítés biztosítása és az egyenlőtlenségek kezelése érdekében a javaslat azzal a feladattal bízza meg az Ügynökséget, hogy koordinálja a tagállamok erőfeszítéseit, hogy azok részt vegyenek egy közös elemzés kidolgozásában, amely útmutatást ad a harmadik származási országokban levő helyzetről, ahogy azt a javaslat 3. fejezete rögzíti. Egészen mostanáig az Ügynökség feladata volt, hogy megszervezze, támogassa és koordinálja a származási országokra vonatkozó információkkal kapcsolatos tevékenységeket, beleértve az információk elemzését. Az Ügynökség továbbra is végezni fogja ezt a feladatot, emellett biztosítja a származási országra vonatkozó információk előállítását célzó nemzeti kezdeményezések összehangolását a származási országra vonatkozó információkat kezelő hálózatok létrehozásával. Ezen hálózatok útján lehet kicserélni és frissíteni a nemzeti jelentéseket. Emellett lekérdezési rendszerként is használhatók, amivel a nemzetközi védelem iránti kérelmekkel kapcsolatban felmerülő konkrét ténykérdéseket lehet küldeni az Ügynökségnek. Az Ügynökség egy másik új feladata, hogy támogassa a Bizottságot azon harmadik országokban levő helyzet rendszeresen felülvizsgálatában, amelyek szerepelnek az EU biztonságos származási országokról szóló közös listáján. Ha azt tervezik, hogy újabb harmadik országot adnak hozzá az EU biztonságos országok listájához, a Bizottság felkérheti az Ügynökséget, hogy szolgáltasson információt az adott harmadik országról. (3)A menekültügyre vonatkozó uniós jog és operatív előírások előmozdítása A javaslat 4. fejezete operatív előírásokkal, iránymutatásokkal és legjobb gyakorlatokkal foglalkozik. Az EASO jelenlegi megbízatása alapján az Ügynökség a menekültügyi jogszabályok végrehajtására vonatkozó technikai dokumentumokat fogadhat el. A javaslat megkülönbözteti az Ügynökség által elfogadható technikai dokumentumok különféle típusait. Az Ügynökség a saját kezdeményezésére vagy a Bizottság kérésére operatív előírásokat dolgoz ki a menekültügyre vonatkozó uniós jogi eszközök végrehajtására, és mutatókat dolgoz ki az ezen előírásoknak való megfelelés nyomon követésére. Az Ügynökség iránymutatásokat és legjobb gyakorlatokat is kidolgozhat a menekültügyre vonatkozó uniós jogi eszközök végrehajtására. Azokban az esetekben, ahol a tagállamoknak segítségre van szükségük ezen operatív előírások, iránymutatások és legjobb gyakorlatok alkalmazásához, kérhetik az Ügynökséget, hogy biztosítsa számukra a szükséges szakértelmet vagy operatív és technikai segítséget. (4)A KEMR végrehajtásának figyelemmel kísérése és értékelése A javaslat 5. fejezete az Ügynökség új feladatait határozza meg, azaz: figyelemmel kíséri és értékeli a KEMR valamennyi szempontját, különösen a menekültügyi eljárásokat, a dublini rendszert, az elismerési szinteket és a megadott nemzetközi védelem minőségét és jellegét, figyelemmel kíséri az operatív előírásoknak és iránymutatásoknak való megfelelést, továbbá ellenőrizi a tagállam menekültügyi és befogadási rendszereit, továbbá ezen rendszerek hatékony működtetésére való képességét, különösen olyan időkben, mikor aránytalan terheléssel szembesülnek. A figyelemmel kísérési gyakorlat célja egyrészt annak biztosítása, hogy a KEMR működésének bármilyen hiányosságát a lehető leghamarabb kezeljék a menekültügyi és befogadási rendszerek előírásszerű irányítása érdekében, másrészt, hogy biztosítsák, hogy a tagállamok rendelkezzenek a szükséges eszközökkel, miáltal képesek megfelelően kezelni az aránytalan terheléssel járó helyzeteket. A 13. cikk megállapítja a monitoring- és értékelési mechanizmus terjedelmét, a 14. cikk pedig meghatározza az ezen gyakorlatra alkalmazandó eljárást. Az Ügynökség az értékelését a tagállamok által szolgáltatott információkra, a menekültügyi helyzet elemzéséről az Ügynökség által kidolgozott információkra, helyszíni látogatásokra és mintavételre alapozhatja. A figyelemmel kísérési gyakorlat megtervezhető tagállamonként vagy a menekültügyi rendszerek tematikus vagy egyedi szempontjai alapján. Az Ügynökség a Bizottság és az Ügynökség szakértőiből álló szakértői csoportokat hoz létre a figyelemmel kísérési gyakorlat elvégzésére és a megállapításaikra vonatkozó jelentés összeállítására. Az igazgatótanács a jelentést az érintett tagállam észrevételeire is figyelemmel fogadja el, majd továbbítja a Bizottságnak. Ezzel párhuzamosan az ügyvezető igazgató – a Bizottsággal folytatott konzultációt követően – ajánlástervezeteket nyújt be a tagállamnak, hogy az megtegye az észrevételeit. Az ajánlástervezeteknek körvonalaznia kell a felügyeleti jelentésben szereplő hiányosságok megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket. Az igazgatótanács elfogadja az ajánlásokat, és felkéri a tagállamot, hogy legfeljebb kilenc hónapon belül nyújtson be cselekvési tervet ezen ajánlások végrehajtására. A 15. cikk olyan helyzetekkel foglalkozik, amikor az említett időszakot követően az érintett tagállam még mindig nem felel meg, és a hiányosságok olyan súlyosak, hogy az veszélyezteti a KEMR működését. Ebben a szakaszban a Bizottság saját maga értékeli a cselekvési tervet és a hiányosságok súlyosságát. Ezután a Bizottság ajánlásokat fogad el és, ahol szükséges, azonosítja az Ügynökség által az adott tagállam támogatása érdekében meghozandó intézkedéseket. A tagállam köteles jelentést benyújtani a Bizottság számára az ajánlás végrehajtásának helyzetéről. Ha a Bizottság ajánlásaiban meghatározott határidőt követően a tagállam továbbra sem felel meg, a Bizottság további lépéseket tehet, és támogató beavatkozásra kötelezheti az Ügynökséget a tagállamban. (5)Jobb operatív és technikai segítségnyújtás a tagállamoknak Az EASO egyik fontos feladata az volt, hogy menekültügyi támogató csoportok kiküldésével technikai segítséget nyújtson a tagállamoknak különösen tolmácsolási szolgáltatásokkal, a származási országokra vonatkozó információkkal és a menekültügyi esetek kezelésére és feldolgozására vonatkozó ismeretekkel. A tagállamok megtartották az autonómiájukat a szakértők számának és profiljának, valamint az igénybevételük időtartamának megválasztására. A javaslat 6. fejezete jelentősen kibővíti az Ügynökség szerepét és feladatait az operatív és technikai segítségnyújtás tekintetében, hasonlóképpen ahhoz, amit a Bizottság javasolt az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség esetében. A javaslat egyértelműen meghatározza azokat az operatív és technikai intézkedéseket, amiket az Ügynökség szervezhet és koordinálhat a tagállamok kérésére. Az ilyen intézkedések közé tartozhat az a lehetőség, hogy az Ügynökség segítséget nyújthat az illetékes nemzeti hatóságok által vizsgált nemzetközi védelem iránti kérelmek elbírálásához. Ebben az esetben az operatív tervnek részletes szabályokat és egyértelmű feladatleírást, valamint a vonatkozó jogszabályokra való hivatkozást kell tartalmaznia.

Az Ügynökség menekültügyi támogató csoportokat fog kiküldeni, amelyek operatív és technikai segítséget nyújtanak a tagállamoknak. Az ilyen menekültügyi támogató csoportok a tagállamok szakértőiből vagy a tagállamok által az Ügynökséghez kirendelt szakértőkből és az Ügynökség saját munkatársaiból állnak. Olyan esetekben, ahol a menekültügyi és befogadási rendszerek kivételesen erőteljes és sürgős igényeket támasztó aránytalan terhelés alatt állnak, az Ügynökség operatív és technikai intézkedések átfogó csomagját szervezi meg és koordinálja. Erre sor kerület a tagállam kérésére vagy az Ügynökség javaslatára. Azon esetekben, ahol az aránytalan terhelés ellenére nincs szükség segítségnyújtásra, vagy az Ügynökség ajánlatát nem fogadják el, vagy az adott tagállam a KEMR működését fenyegető kockázathoz képest elégtelen lépéseket tesz, a Bizottság határozatot hozhat olyan végrehajtási jogi aktus formájában, amely egy vagy több olyan operatív és technikai intézkedést azonosít, amelyeket az Ügynökségnek meg kell tennie az érintett tagállam támogatására. E célok érdekében az Ügynökség létrehoz egy menekültügyi intervenciós állományt, amely a legalább 500 tagállami szakértőből fog állni. A menekültügyi támogató csoportokban dolgozó szakértők számát és profilját az igazgatótanács határozza meg az ügyvezető igazgató javaslata alapján. Mivel a migránsok és a menedékkérők között egyre nagyobb számban vannak gyermekek és kísérő nélküli kiskorúak, fontos, hogy ezekben a csoportokban legyenek gyermekvédelmi profillal rendelkező szakértők. A kiküldés időtartamát a fogadó tagállam határozza meg, de a kiküldés folyamatosságának biztosítása érdekében szükséges megállapítani egy minimális időtartamot, amit a javaslat 30 napban határoz meg. Ami a menekültügyi intervenciós állományban levő szakértőket illeti, az igazgatótanács az ügyvezető igazgató javaslata alapján dönt a szakértők profiljáról és az egyes tagállamok hozzájárulásáról a minimum 500 fős szakértői állomány felállításához. A menekültügyi intervenciós állomány szakértőinek kiküldése kötelező a tagállamok számára, és nem hivatkozhatnak olyan kivételes helyzetre, ami jelentősen befolyásolhatná a nemzeti feladatok ellátását. Az Ügynökség is kiküldhet szakértőket a saját személyzetéből, hogy hatékonyabbá tegye a menekültügyi intervenciós állomány szakértőinek kiküldését. A XXX/XXX/EU rendelet rendelkezik migrációkezelést támogató csoportok felállításáról a vegyes migrációs áramlásokkal jellemzett különösen problémás területeken. Az ilyen migrációkezelést támogató csoportok különböző uniós ügynökségek (beleértve az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségét) által és ügynökségeken keresztül kiküldött szakértőkből és tisztviselőkből állnak. A menekültügyi támogató csoportok vagy a menekültügyi intervenciós állomány szakértői által biztosított operatív és technikai erősítés körébe tartozhat a harmadik országbeli állampolgárok átvilágítása, a nemzetközi védelem iránti kérelem nyilvántartásba vétele és – ha a tagállamok kérik – az ilyen kérelmek értékelése, valamint az információ és konkrét segítség nyújtása az olyan kérelmezők vagy lehetséges kérelmezők részére, akiket esetleg át kell telepíteni. A menekültügyi támogató csoportokban tevékenykedő vagy a menekültügyi intervenciós állományból érkező szakértők számára hozzáférést kell biztosítani a nemzeti és európai adatbázisokhoz, hogy eredményesen lássák el a feladataikat, és segítséget nyújtsanak a tagállamoknak. Erre a célra a javaslat kötelezettséget állapít meg a tagállamok számára, hogy tegyék lehetővé ezen szakértők számára az európai adatbázisok tanulmányozását, illetve lehetőséget ad számukra, hogy megengedjék a nemzeti adatbázisok tanulmányozását az ilyen adatbázisokhoz való hozzáférésre és azok tanulmányozására vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályokkal összhangban. A megfelelő és hatékony koordináció biztosítása érdekében a terepen, a javaslat az eddigi uniós kapcsolattartó pontot az Ügynökség koordinációért felelős tisztviselőjévé alakítja át, ami hasonló az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség által koordinált gyakorlatokban alkalmazott koordinációért felelős tisztviselőhöz. A koordinációért felelős tisztviselő feladata a fogadó és részt vevő tagállamok közötti együttműködés és koordináció elősegítése. A koordinációért felelős tisztviselő kizárólag az Ügynökségtől fogad utasításokat, és az ügyvezető igazgatónak tesz jelentést, ha az operatív tervet nem megfelelően hajtják végre. Tekintettel arra a tényre, hogy az Ügynökség a saját személyzetének szakértőit is kiküldi a menekültügyi támogató csoportok és ezenfelül a menekültügyi intervenciós állomány létrehozásához, a javaslat előrevetíti annak lehetőségét is, hogy az Ügynökségnek saját technikai berendezéseket kell beszereznie vagy bérelnie. Ez nem érinti a tagállamok azon kötelezettségét, hogy az Ügynökség rendelkezésére bocsássák a szükséges létesítményeket és berendezéseket, hogy az képes legyen operatív és technikai segítséget nyújtani, aminek ki kell egészítenie a más uniós ügynökségek által biztosított felszereléseket. (6)Egyéb szempontok A javaslat 7. fejezete rendelkezéseket tartalmaz a személyes adatok védelméről, és megbízatást ad az Ügynökségnek a személyes adatok feldolgozására. A személyes adatok Ügynökség általi feldolgozása az operatív és technikai segítségnyújtási feladatai ellátásának, a tagállamokkal és más uniós ügynökségekkel a migrációkezelést támogató csoportokkal összefüggésben folytatott információcsere megkönnyítésének és a menekültügyi helyzetére vonatkozó információk elemzésének céljaihoz kötött. Az Ügynökség – együttműködésben a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökséggel (eu-LISA) – a minősített információk cseréjére alkalmas információs rendszert hoz létre és működtet. Ami az Ügynökség által nyújtott együttműködést illeti, a 8. fejezet rendezi az Ügynökség együttműködését Dániával és a társult országokkal, a harmadik országokkal való együttműködést, továbbá az együttműködést más uniós szervekkel és nemzetközi szervezetekkel, különösen az UNHCR-rel. Ezek a szempontok nem teljesen újak, összehasonlítva az EASO jelenlegi megbízatásával, ahol az érdekelt felekkel való együttműködés fontos szempontként szerepel. Ebben a fejezetben a legnagyobb változás a harmadik országokkal folytatott együttműködésről szóló 35. cikket érinti, amely most már jobban strukturált, és pontosabban meghatározza az Ügynökség együttműködési lehetőségeit harmadik országokkal. Rögzíti, hogy az Ügynökség köteles nemcsak az információcserét koordinálni, hanem a tagállamok és harmadik országok közötti operatív együttműködést is, és hogy a harmadik országok tisztviselők is meghívást kaphatnak, hogy megfigyelőként részt vegyenek az Ügynökség által végzett operatív tevékenységekben. Az áthelyezés tekintetében az Ügynökség továbbra is összehangolja az információcserét és a tagállamok által tett egyéb intézkedéseket, beleértve az Európai Unió szintjén megvalósított rendszereket. Az Ügynökség részt vehet az Unió által harmadik országokkal kötött nemzetközi megállapodások végrehajtásában is. A 9. fejezet az Ügynökség szervezetével foglalkozik. Ez a fejezet az EASO meglévő szervezetét tükrözi, és az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által a decentralizált ügynökségek tekintetében elfogadott közös megközelítést követi. A meglévő struktúrához képest az a különbség, hogy a javaslat létrehozza az ügyvezetőigazgató-helyettes tisztségét, figyelemmel arra, hogy az Ügynökség feladatai nagyban kibővültek, és a személyzet létszáma ennek megfelelően jelentősen emelkedik 2020-ig. A másik különbség a jelenlegi szervezethez képest a konzultációs fórumot érinti. A fórumnak az Ügynökségtől függetlennek kell lennie, és ennek érdekében az elnöke nem az ügyvezető igazgató lesz, ugyanakkor segíti az ügyvezető igazgatót és az igazgatótanácsot a menekültüggyel kapcsolatos kérdésekben. A 10. fejezet pénzügyi rendelkezéseket, a 11. fejezet pedig általános rendelkezéseket tartalmaz. A pénzügyi rendelkezések értelmében az Ügynökség megkapja a lehetőséget, hogy támogatásokat ítéljen oda. Az általános rendelkezések a jelenlegi rendeletben foglalt rendelkezéseket tükrözik. A 12. fejezetben a záró rendelkezések találhatók. Ebben a fejezetben újdonság az a bizottsági eljárásról szóló cikk, amelynek célja, hogy lehetővé tegye a Bizottság számára, hogy végrehajtási intézkedéseket fogadjon el e javaslat alapján. Ez az utolsó fejezet magában foglalja az Ügynökség azon kötelezettségét, hogy évente beszámoljon a tevékenységeiről, valamint az Ügynökség értékeléséről és felülvizsgálatáról. 2016/0131 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségéről és a 439/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 78. cikke (1) és (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1)Az Unió menekültügyi politikájának célja, hogy közös európai menekültügyi rendszert (a továbbiakban: KEMR) dolgozzon ki és hozzon létre, amely összhangban áll az Európai Unió értékeivel és humanitárius hagyományával, és a szolidaritás és a felelősség méltányos megosztásának elve szerint működik. (2)A KEMR a menekültügyi eljárások közös minimumszabályain, az uniós szinten kínált elismerésen és védelmen, a befogadási feltételeken és a menedékkérőkért felelős tagállam meghatározására szolgáló rendszeren alapul. Függetlenül a KEMR fejlődésétől, a nemzetközi védelem nyújtása és az ilyen nemzetközi védelem formái tekintetében továbbra is jelentős eltérések mutatkoznak a tagállamok között. Ezeket az eltéréseket a nemzetközi védelem iránti kérelmek értékelésének fokozott konvergenciája és az uniós jognak az Unió egész területén való magas szintű és egységes alkalmazásának garantálása útján kell kezelni. (3)A Bizottság a 2016. április 6-i közleményében meghatározta a KEMR fejlesztésének lehetőségeit: egy fenntartható és méltányos rendszer létrehozását a menedékkérőkért felelős tagállamok meghatározására, az Eurodac rendszer megerősítését, nagyobb konvergencia elérését a menekültügyi rendszerben, a másodlagos migráció megakadályozását, valamint egy szélesebb körű megbízatással rendelkező Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal kialakítását. A közlemény összhangban van az Európai Tanács 2016. február 18-i felhívásával, amely szerint tovább kell lépni az Unió meglévő keretrendszerének megújítása felé a humánus és hatékony menekültügyi politika biztosítása érdekében. Emellett az Európai Parlament 2016. április 12-i saját kezdeményezésű jelentésében bemutatott holisztikus megközelítésnek megfelelően javaslatot tesz a továbblépésre. (4)Az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalt a439/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hozta létre, és a tevékenységét 2011. február 1-jén kezdte meg. Az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal kibővítette a tagállamok közötti gyakorlati együttműködést a menekültüggyel kapcsolatos kérdések és a KEMR szerinti tagállami kötelezettségek végrehajtásának támogatása terén. Az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal támogatást nyújt azon tagállamoknak, amelyek menekültügyi és befogadási rendszerei különös nyomás alatt állnak. Azonban a szerepét és a funkcióját tovább kell erősíteni annak érdekében, hogy ne csak a tagállamok gyakorlati együttműködését támogassa, hanem megerősítse és kiegészítse a tagállamok menekültügyi és befogadási rendszereit. (5)Tekintettel a KEMR strukturális gyengeségeire, amelyekre a migránsok és a menedékkérők nagyszabású és ellenőrizetlen Unióba való érkezése hozott előtérbe, továbbá az uniós menekültügyi jogszabályok hatékony, magas szintű és egységes tagállami alkalmazásának szükségességére, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal munkájára építve javítani kell a KEMR végrehajtását és működését, és a Hivatalt tovább kell fejleszteni egy teljes jogú ügynökséggé, amelynek feladata a KEMR működésének megkönnyítése és fejlesztése, a nemzetközi védelem iránti kérelmek fenntartható és méltányos elosztása, a konvergencia biztosítása a nemzetközi védelem iránti kérelmek értékelése terén az egész Unióban, továbbá az uniós jog operatív és technikai alkalmazásának nyomon követése. (6)Az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal feladatait ki kell terjeszteni, és ezen változások tükrözése érdekében át kell nevezni az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségévé. Az Ügynökség a szakértelem központja és legfőbb szerepe, hogy erősítse a tagállamok közötti gyakorlati együttműködést és információcserét a menekültügy területén, előmozdítsa az uniós jogot és az eljárási standardokat a menekültügyi eljárás, a befogadási feltételek és a védelmi igényre vonatkozó értékelés magas fokú egységességének biztosítása érdekében az egész Unióban, figyelemmel kísérje a menekültügyre vonatkozó uniós jog és előírások operatív és gyakorlati alkalmazását, támogassa a dublini rendszert, továbbá jobb operatív és technikai támogatást biztosítson a tagállamok részére a menekültügyi és befogadási rendszerek kezelése terén, különösen azon tagállamoknak, amelyek rendszereire aránytalanul nagy nyomás nehezedik. (7)Az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségének szorosan együtt kell működnie a tagállamok menekültügyi hatóságaival és a nemzeti migrációs és menekültügyi, illetve egyéb szolgálatokkal, e szolgálatok kapacitására és szakértelmére építve, valamint a Bizottsággal. A tagállamoknak együtt kell működniük az Ügynökséggel annak biztosítása érdekében, hogy az utóbbi elláthassa megbízatását. Fontos, hogy az Ügynökség és a tagállamok jóhiszeműen járjanak el, továbbá gyors és pontos információcserét folytassanak. Bármilyen statisztikai adatszolgáltatásnak tiszteletben kell tartania a 862/2007/EK rendelet technikai és módszertani előírásait. (8)Az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségének információt kell gyűjtenie és elemeznie a menekültügyi helyzetéről az Unióban és harmadik országokban annyiban, amennyiben az hatással lehet az Unióra. Ennek lehetővé kell tennie az Ügynökség számára, hogy segítséget nyújtson a tagállamoknak a menekültüggyel kapcsolatos, az Unió felé irányuló és az Unión belül migrációt érintő tényezők jobb megértésében, valamint a tagállamok korai figyelmeztetése és felkészültsége érdekében. (9)Tekintettel a dublini rendszer reformjára, az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségének biztosítania kell a szükséges támogatást a tagállamok számára, különösen a korrekciós mechanizmust működtetése és irányítása útján. (10)Az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségének támogatnia kell a tagállamokat az összes nemzeti hatóságtól, bíróságtól és törvényszéktől, valamint a menekültügyi kérdésekért felelős nemzeti szolgálatoktól érkező szakértők képzésével, beleértve a közös alaptanterv kidolgozását. Ezen túlmenően az Ügynökségnek biztosítania kell, hogy a menekültügyi támogató csoportokban vagy a menekültügyi intervenciós állományban részt vevő minden szakértő szakirányú képzést kapjon az Ügynökség által szervezett operatív tevékenységekben való részvétele előtt. (11)Az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségének strukturáltabb és áramvonalasabb információ-szolgáltatást kell biztosítania az Európai Unió szintjén a származási országokról. Szükséges, hogy az Ügynökség – a származási országra vonatkozó információk európai információs hálózatainak igénybevételével – információkat gyűjtsön és jelentéseket készítsen a származási országokra vonatkozó információról a párhuzamosságok elkerülése és a nemzeti jelentésekkel való szinergia létrehozása érdekében. Továbbá, ahhoz, hogy biztosítani lehessen a konvergenciát a nemzetközi védelem iránti kérelmek és a nyújtott védelem jellege és minősége tekintetében, az Ügynökségnek a tagállamokkal együtt közös elemzésben kell részt vennie és ilyet kell kidolgoznia, amely iránymutatást nyújt a bizonyos származási országokban levő helyzetről. (12)A biztonságos származási országoknak a XXX/XXX/EU rendelettel megállapított közös uniós listáját a Bizottságnak rendszeresen felül kell vizsgálnia. Tekintettel a szakértelmére, az Ügynökségnek segítenie kell a Bizottságot e lista felülvizsgálatában. Az Ügynökség – a Bizottság kérésére – információt szolgáltat azon konkrét harmadik országokról, amelyek felvehetők a biztonságos származási országok közös uniós listájára, valamint a biztonságos származási országnak minősülő származási országokról, továbbá azon harmadik országokról, amelyek a tagállamok szerint biztonságos származási országnak vagy biztonságos harmadik országnak minősülnek, vagy alkalmazandó rájuk a biztonságos harmadik ország, az első menedék országa vagy az európai biztonságos harmadik ország fogalma. (13)Ahhoz, hogy biztosítsuk a menekültügyi eljárások, a befogadási feltételek és a védelmi szükségletek értékelésének magas szintű egységességét az Unió egész területén, az Ügynökségnek az uniós jogot támogató tevékenységeket kell szerveznie és koordinálnia. E célból az Ügynökségnek segítséget kell nyújtania a tagállamok részére az ezen előírásoknak való megfelelést segítő operatív normák és megfelelés figyelemmel kísérésére vonatkozó mutatók kidolgozásával. Az Ügynökségnek emellett iránymutatásokat is ki kell dolgoznia a menekültügyi kapcsolatos kérdésekben, és lehetővé kell tennie a legjobb gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét. (14)Az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségének – szoros együttműködésben a Bizottsággal, de a Bizottság Szerződések őreként ellátott feladatainak sérelme nélkül – létre kell hoznia egy olyan mechanizmust, amely nyomon követi és értékeli a KEMR végrehajtását, a tagállamok megfelelését a menekültügyi operatív előírásoknak, iránymutatásoknak és legjobb gyakorlatoknak, valamint ellenőrzi a tagállamok menekültügyi és befogadási rendszereinek működését. Az ellenőrzésnek és értékelésnek átfogónak kell lennie, és különösen a tagállamok által szolgáltatott információkon, a menekültügyi helyzetre vonatkozó információk Ügynökség általi elemzésén, helyszíni látogatásokon és esettanulmányokon kell alapulnia. Az Ügynökségnek a megállapításairól jelentést kell benyújtania az igazgatótanácsnak, amelynek el kell fogadnia a jelentést. Az ügyvezető igazgató a Bizottsággal folytatott konzultációt követően ajánlástervezeteket készít az érintett tagállam részére, amely felvázolja a súlyos hiányosságok kezeléséhez szükséges intézkedéseket, amit az igazgatótanács ajánlásként fogad el. (15)Az ajánlásokat az érintett tagállam által készített cselekvési terv alapján kell nyomon követni. Ha a meghatározott időn belül az érintett tagállam nem teszi meg a szükséges intézkedéseket az ajánlások végrehajtására, és a menekültügyi és befogadási rendszerek hiányosságai olyan súlyosak, hogy veszélyeztetik a KEMR működését, a Bizottságnak – a cselekvési terv saját értékelése alapján – a tagállamnak címzett ajánlásokat kell elfogadnia, amelyben felvázolja a súlyos hiányosságok orvoslásához szükséges intézkedéseket. A Bizottságnak helyszíni látogatásokat is kell szerveznie az érintett tagállamba, hogy ellenőrizze a cselekvési terv végrehajtását. Amennyiben szükséges, a Bizottságnak meg kell határoznia azokat az intézkedéseket, amiket az Ügynökségnek az adott tagállam támogatására meg kell tennie. Ha a tagállam egy bizonyos idő után sem felel meg, a Bizottság további lépéseket tehet, amivel kötelezheti az Ügynökséget, hogy beavatkozzon a tagállam támogatására. (16)A KEMR szabályszerű működésének megkönnyítése és fejlesztése érdekében, továbbá, hogy támogassa a tagállamokat a KEMR keretében fennálló kötelezettségeik végrehajtásában, az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségének operatív és technikai segítséget kell nyújtania a tagállamoknak, különösen akkor, ha azok menekültügyi és befogadási rendszerére aránytalan terhelés nehezedik. Az Ügynökségnek a szükséges operatív és technikai segítséget az Ügynökség saját munkatársaiból, a tagállamok szakértőiből vagy a tagállamok által az Ügynökséghez kirendelt szakértőkből álló menekültügyi támogató csoportok kiküldése útján, egy operatív terv alapján kell biztosítania. Ezek a csoportok operatív és technikai intézkedésekkel támogatják a tagállamokat, beleértve a harmadik országok állampolgárainak azonosításával és nyilvántartásba vételével kapcsolatos szakértelmet, a tolmácsolási szolgáltatásokat, a származási országokra vonatkozó információkat és a menekültügyi esetek kezelésére és feldolgozására vonatkozó tudást, valamint az illetékes nemzeti hatóságok támogatását a nemzetközi védelem iránti kérelmek értékelésében és az áthelyezésben való közreműködésben. A menekültügyi támogató csoportok működésének feltételeit – a hatékony kiküldésük biztosítása érdekében – e rendeletnek kell szabályoznia. (17)Olyan esetekben, amikor egy tagállam menekültügyi és befogadási rendszereire aránytalan terhelés nehezedik, amely kivételesen erőteljesen és halaszthatatlanul igénybe vesz a menekültügyi és a befogadási rendszereit, az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségének átfogó intézkedések révén segítséget kell nyújtania a tagállam kérésére vagy az Ügynökség saját kezdeményezésére, beleértve a menekültügyi intervenciós állomány szakértőinek kiküldését. A szakértők rendelkezésre állásának és azonnali kiküldésének biztosítása érdekében a menekültügyi intervenciós állománynak a legalább 500 tagállami szakértőből kell állnia. Az Ügynökségnek magának is képesnek kell lennie a beavatkozásra olyan tagállam támogatására, ahol az aránytalanul nagy nyomás ellenére, az érintett tagállam nem kér megfelelő segítség az Ügynökségtől vagy ahol a tagállam nem tesz megfelelő intézkedéseket, hogy kezelje a nyomást, aminek következtében a menekültügyi és befogadási rendszerek oly mértékben hatástalanná válnak, hogy veszélyeztetik a KEMR működését. Az aránytalan terhelés jele lehet az, ha a tagállam aránytalanul nagy számú nemzetközi védelem iránti kérelemért felelős. (18)Annak érdekében, hogy a menekültügyi támogató csoportok vagy a menekültügyi intervenciós állományból kiküldött szakértők képesek legyenek a feladataik hatékony ellátására a szükséges eszközökkel, az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségének saját műszaki berendezéseket kell beszereznie vagy bérelnie. Ez azonban nem érintheti a tagállamok azon kötelezettségét, hogy az Ügynökség rendelkezésére bocsássák a szükséges létesítményeket és berendezéseket, hogy biztosítani tudja a szükséges operatív és technikai támogatást. A berendezések bármilyen megvásárlásának vagy bérletének az Ügynökség által végzett alapos igény- és költség-haszon elemzésen kell alapulni.

(19)Azon tagállamok esetében, amelyek nemzeti menekültügyi és befogadási rendszere – különösen földrajzi vagy demográfia helyzetükből adódóan – különösen nagy és aránytalan terhelésnek van kitéve, az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségének segítséget kell nyújtania az Unión belüli szolidaritás kialakításában és a nemzetközi védelmet élvezők tagállamok közötti jobb áthelyezésében, ügyelve mindeközben arra, hogy ne éljenek vissza a menekültügyi és befogadási rendszerekkel. (20)A külső határok konkrét területein, ahol a tagállamok tömeges vegyes migrációs áramlásokkal jellemzett aránytalan migrációs terheléssel szembesülnek (ezeket különösen problémás területeknek nevezik), a tagállamok tudniuk kell támaszkodni a tagállamoknak az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségén keresztül kiküldött szakértőiből, az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség és az Europol, valamint egyéb európai uniós ügynökségek szakértőiből álló migrációkezelést támogató csoportok által nyújtott megerősített operatív és technikai támogatásra, valamint az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségének és az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség szakértőire. Az Ügynökségnek a Bizottsággal és a többi érintett uniós ügynökséggel együtt kell biztosítania a tevékenységei összehangolását a migrációkezelést támogató csoportokban. (21)A küldetése teljesítése érdekében és a feladatai végrehajtásához szükséges mértékben az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségének együtt kell működnie az uniós szervekkel, ügynökségekkel és hivatalokkal, különösen az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökséggel és az Európai Unió Alapjogi Ügynökségével, az e rendelet hatálya alá tartozó ügyekben az uniós joggal és a politikával összhangban létrehozott munkamegállapodások keretében. Ezeket az munkamegállapodásokat a Bizottságnak előzetesen jóvá kell hagynia. (22)Az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségének együtt kell működnie a 2008/381/EK tanácsi határozattal létrehozott Európai Migrációs Hálózattal a szinergiák biztosítása és a párhuzamos tevékenységek elkerülése érdekében. (23)Az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségének munkamegállapodások keretében együtt kell működnie a nemzetközi szervezetekkel, különösen az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosával (UNHCR), hogy azok szakértelme és támogatása az előnyére szolgáljon. Ennek érdekében szükséges, hogy az UNHCR és az egyéb érintett nemzetközi szervezetek szerepe teljes elismertséget élvezzen, és ezeket teljes mértékben bevonják az Ügynökség tevékenységébe. A munkamegállapodásokat a Bizottságnak előzetesen jóvá kell hagynia. (24)Az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségének meg kell könnyítenie a tagállamok közötti operatív együttműködést az e rendeletben szabályozott kérdésekben. Munkamegállapodások keretében együtt kell működnie a harmadik országok hatóságaival; az munkamegállapodásokat a Bizottságnak előzetesen jóvá kell hagynia. Az Ügynökségnek az Európai Unió külkapcsolati politikájának megfelelően kell eljárnia, és semmilyen körülmények között nem fogalmazhat meg semmilyen önálló külpolitikát. A harmadik országokkal folytatott együttműködés során az Ügynökségnek és a tagállamoknak az uniós jogban foglaltakkal legalább egyenértékű szabályokat és előírásokat kell betartaniuk akkor is, ha a harmadik országokkal folytatott együttműködésre az utóbbiak területén kerül sor. (25)Az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségének szoros kapcsolatot kell fenntartania a civil társadalommal a menekültügyet érintő információk cseréje és az e téren megszerzett tudás megosztása céljából. Az Ügynökségnek konzultációs fórumot kell létrehoznia, amely az információcsere és a tudásmegosztás mechanizmusa lesz. A konzultációs fórumnak támogatnia kell az ügyvezető igazgatót és az igazgatótanácsot az e rendelet által szabályozott kérdésekben. (26)E rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat és tekintettel van különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elvekre. Az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége minden tevékenységét ezen alapvető jogok és elvek teljes tiszteletben tartásával végzi, beleértve a menedékjogot, a visszaküldés tilalmát, a magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jogot, a személyes adatok védelméhez való jogot, valamint a hatékony jogorvoslathoz való jogot. Mindenkor figyelembe kell venni a gyermekek jogait és a kiszolgáltatott személyek különleges igényeit. (27)A Bizottságnak és a tagállamoknak képviseltetniük kell magukat az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségének igazgatótanácsában, hogy szakpolitikai és politikai felügyeletet gyakoroljanak a működése felett. Amennyire lehetséges, az igazgatótanácsnak a tagállamok menekültügyi szolgálatainak operatív vezetőiből vagy azok képviselőiből kell állnia. Az igazgatótanácsot megfelelő hatáskörrel kell felruházni, ideértve különösen a költségvetés megállapítását, végrehajtásának ellenőrzését, megfelelő pénzügyi szabályok elfogadását, az Ügynökség döntéshozatalának átlátható eljárási és operatív szabályzatának megállapítását, valamint az ügyvezető igazgató és annak helyettese kinevezését. Az ügynökséget a decentralizált ügynökségekre vonatkozó, az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság által 2012. július 19-én elfogadott közös megközelítéssel összhangban kell irányítani és működtetni. (28)E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében – különös tekintettel a külső határoknál fellépő, sürgős beavatkozást igénylő helyzetekre – a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. E hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni. (29)Az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségének az operatív és technikai kérdésekben függetlennek kell lennie, és jogi, adminisztratív és pénzügyi autonómiát kell élveznie. Ebből a célból szükségszerű és helyénvaló, hogy az Ügynökség jogi személyiséggel rendelkező uniós szerv legyen, mely az e rendelet által ráruházott végrehajtói jogkört gyakorolja. (30)Az Európai Menekültügyi Ügynökség autonómiájának biztosítása érdekében önálló költségvetéssel kell rendelkeznie, amely alapvetően az Uniótól származó hozzájárulásból erednek. Az Ügynökség finanszírozását a költségvetési hatóságnak kell megállapítania az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 31. pontja értelmében. Az uniós költségvetési eljárásának alkalmazhatónak kell lennie az Unió hozzájárulására, valamint minden, az Európai Unió általános költségvetése terhére nyújtott támogatásra. A könyvelés ellenőrzését a Számvevőszéknek kell végeznie. (31)Az Ügynökség által az e rendelet alapján vissza nem térítendő támogatás, hatáskör-átruházási megállapodás vagy szerződés formájában rendelkezésre bocsátott pénzügyi források nem eredményezhetnek kettős finanszírozást más nemzeti, európai vagy nemzetközi forrással. (32)Az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségére a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról szóló, 2013. szeptember 30-i 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.) alkalmazandó. (33)A 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletet korlátozás nélkül kell alkalmazni az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségére, és az Ügynökség köteles csatlakozni az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága között az Európai Csalás Elleni Hivatal belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz. (34)Az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségére az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet kell alkalmazni. (35)E rendelet keretében az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége köteles minden adatfeldolgozási tevékenységét a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően végezni, és tiszteletben tartani a szükségesség és arányosság elvét. Az Ügynökség feldolgozhat személyes adatokat a tagállamok részre végzett operatív és technikai segítségnyújtási feladatai elvégzéséhez; hogy megkönnyítse az információcserét a tagállamok, a Tagállamok Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség, az Europol vagy az Eurojust között; hogy elemezze a menekültügyi helyzetére vonatkozó információkat, továbbá adminisztratív célokra. Tilos a tárolt személyes adatok bármilyen további feldolgozása az e rendeletben meghatározottaktól eltérő célokra. (36)A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló (EU) XXX/2016 európai parlamenti és tanácsi irányelvet kell alkalmazni a személyes adatoknak a tagállamok által e rendelet alkalmazásában történő felhasználására, kivéve, ha a személyes adatoknak a tagállamok illetékes kijelölt vagy ellenőrző hatóságai általi feldolgozása terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése vagy azok miatt bűnvádi eljárás megindítása céljából történik, beleértve a közbiztonság elleni fenyegetésekkel szembeni védelmet és az ilyen fenyegetések megelőzését. (37)A személyes adatok illetékes hatóságok által bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése vagy azok miatt bűnvádi eljárás megindítása vagy a büntetőjogi büntetések végrehajtása feldolgozása céljából, valamint az ilyen adatok szabad áramlása vonatkozásában az egyének védelméről szóló 2016/XXX/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet kell alkalmazni a személyes adatoknak a tagállamok illetékes hatóságai által terrorcselekmények vagy e rendelet szerinti egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése vagy azok miatt bűnvádi eljárás megindítása céljából végzett feldolgozására. (38)Az az egyének jogai és szabadságairól, különösen a személyes adatok feldolgozása tekintetében rájuk vonatkozó személyes adatok védelméhez való jog védelméről szóló (EU) XXX/2016 rendeletben foglalt szabályokat kell alkalmazni az adatfeldolgozásért fennálló felelősségre, az érintettek jogainak megóvására és az adatvédelem felügyeletére, különösen amennyiben bizonyos ágazatokról van szó.

(39)Az Ügynökség személyes adatokat kizárólag a következő célokból dolgozhat fel: az operatív és technikai segítségnyújtási feladatainak ellátása, eseti mintavétel elvégzése a figyelemmel kísérési gyakorlat céljából, esetlegesen gyermekek és kiszolgáltatott személyek által benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelmek kezelése, az információcsere megkönnyítése a tagállamok, a Tagállamok Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség, az Europol vagy az Eurojust között, a migrációkezelést támogató csoportok által a különösen problémás helyeken végzett feladatok során szerzett információ keretében, valamint a menekültügyi helyzetérre vonatkozó információt elemzése. A személyes adatok bármilyen feldolgozása során tiszteletben kell tartani az arányosság elvét, és annak szigorúan az ilyen célokra szükséges személyes adatokra kell korlátozódnia. (40)Minden személyes adatot, amit az Ügynökség feldolgoz, 30 nap után törölni kell, kivéve azokat, amiket adminisztratív célra dolgoznak fel. Ennél hosszabb megőrzési időszak nem szükséges arra a célra, amelyre az Ügynökség személyes adatokat dolgoz fel e rendelet keretében; (41)Az európai adatvédelmi biztossal a 45/2001/EK rendelet 28. cikkének (2) bekezdésével összhangban konzultációt folytattak; a biztos […]-án/-én nyilvánított véleményt. (42)Mivel e rendelet célkitűzéseit (nevezetesen, hogy megkönnyítse a KEMR végrehajtását és elősegítse annak működését, erősítse a tagállamok közötti gyakorlati együttműködést és információcserét a menekültügyi kérdésekben, előmozdítsa az uniós jogot és operatív szabályokat a menekültügyi eljárás, a befogadási feltételek és a védelmi igény értékelése tekintetében a magas fokú egységesség biztosítása érdekében az egész Unióban, figyelemmel kísérje az uniós jog és a menekültügyi előírások operatív és gyakorlati alkalmazását, valamint jobb operatív és technikai támogatást biztosítson a tagállamok részére a menekültügyi és befogadási rendszerek kezelésére, különösen azon tagállamoknak, amelyek menekültügyi és befogadási rendszereire aránytalanul nagy nyomás nehezedik) a tagállamok hatékonyan nem érhetik el, és ezért az intézkedések mérete és hatásai miatt a célkitűzéseket az Unió szintjén jobban el lehet érni, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. (43)[Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban e tagállamok bejelentették, hogy részt kívánnak venni ennek a rendeletnek az elfogadásában és alkalmazásában] VAGY [Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, és e jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, ezek a tagállamok nem vesznek részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.] VAGY [(XX) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, és a jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. (XX) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikke értelmében Írország (...-án/én kelt levelében) bejelentette, hogy részt kíván venni e rendelet elfogadásában és alkalmazásában.] VAGY [(XX) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban az Egyesült Királyság (...-án/én kelt levelében) bejelentette, hogy részt kíván venni e rendelet elfogadásában és alkalmazásában. (XX) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. sz. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, és az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, Írország nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.] (44)A szerződésekhez csatolt, Dánia álláspontjáról szóló (22. számú) jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt e rendelet elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és az rá nem alkalmazandó. (45)Figyelemmel arra, hogy Dánia eddig hozzájárult a menekültügyi kérdésekben a tagállamok közötti gyakorlati együttműködéshez, az Ügynökségnek elő kell segítenie a Dániával folytatott operatív együttműködést. Ebből a célból a dán képviselőt fel kell kérni, hogy a szavazati jog nélkül vegyen részt az igazgatótanács valamennyi ülésén. (46)Továbbra is a tagállamok hatáskörében marad a tagállamok menekültügyi hatóságainak egyéni nemzetközi védelem iránti kérelmekben való döntéshozatala. (47)E rendelet célja a 439/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelkezéseinek módosítása és kiterjesztése. Mivel lényeges módosításokról van szó, az egyértelműség érdekében azt a jogszabályt fel kell váltani és hatályon kívül kell helyezni. A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat az e rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. FEJEZET AZ EURÓPAI UNIÓ MENEKÜLTÜGYI ÜGYNÖKSÉGE

1. cikk Tárgy és hatály (1) Az Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége (a továbbiakban: az Ügynökség) biztosítja az uniós menekültügyi jogszabályok hatékony és egységes alkalmazását a tagállamokban. Megkönnyíti a közös európai menekültügyi rendszer (a továbbiakban: a KEMR) végrehajtását és javítja annak működését, továbbá felel azért, hogy lehetővé váljon a nemzetközi védelem iránti kérelmek értékelésének konvergenciája az egész Unióban. (2) Az Ügynökség – a függetlensége, az általa nyújtott segítség és az általa terjesztett információk tudományos és szakmai színvonala, az operatív eljárásainak és működési módszereinek átláthatósága, a rá bízott feladatok ellátása során tanúsított gondossága, valamint a megbízatása teljesítéséhez szükséges informatikai kapacitás alapján – szakértői központtá válik. (3) A 439/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal új neve: Európai Unió Menekültügyi Ügynöksége. A továbbiakban ez a rendelet képezi az Ügynökség tevékenységeinek alapját. 2. cikk Feladatok (1) Az Ügynökség a következő feladatokat látja el: a)elősegíti, koordinálja és erősíti a tagállamok közötti gyakorlati együttműködést és információcserét a menekültügy különböző területein; b)összegyűjti és elemzi a menekültügyi helyzetére és a KEMR végrehajtására vonatkozó információt; c)támogatja a tagállamokat a KEMR végrehajtásában; d)segítséget nyújt a tagállamoknak az összes nemzeti hatóságtól, bíróságtól és törvényszéktől, valamint a menekültügyi kérdésekért felelős nemzeti szolgálatoktól érkező szakértők képzésében, beleértve a közös alaptanterv kidolgozását; e)elkészíti és rendszeresen frissíti a jelentéseket és egyéb dokumentumokat, amelyek az Unió szintjén szolgáltatnak információt a származási országokról; f)összehangolja a tagállamok erőfeszítéseit, hogy a harmadik származási országok helyzetére vonatkozó közös elemzésben vegyen részt és ilyet dolgozzon ki; g)hatékony operatív és technikai segítséget nyújt a tagállamoknak, különösen, ha azok menekültügyi és befogadási rendszerei aránytalanul nagy nyomás alatt állnak; h)segítséget nyújt a nemzetközi védelmet élvezők Unión belüli áthelyezéséhez vagy átadásához; i)menekültügyi támogató csoportokat és egy menekültügyi intervenciós állományt hoz létre és rendel ki; j)beveti a szükséges technikai felszereléseket a menekültügyi támogató csoportok és a menekültügyi intervenciós állomány szakértői számára; k)operatív előírásokat, mutatókat, iránymutatásokat és bevált gyakorlatokat alakít ki az uniós menekültügyi jog valamennyi jogi aktusa végrehajtásának tekintetében; l)figyelemmel kíséri és értékeli a KEMR végrehajtását, valamint a tagállamok menekültügyi és befogadási rendszereit;

m)támogatja a tagállamok harmadik országokkal menekültügyi kérdésekben folytatott együttműködését, különösen tekintettel az áttelepítésre. (2) Az Ügynökség támogatja a tagállamokat a KEMR külső dimenziója tekintetében. E tekintetben az Ügynökség – a Bizottsággal egyetértésben – koordinálja a KEMR külső dimenziójára vonatkozó eszközök és mechanizmusok végrehajtásával kapcsolatos kérdésekre vonatkozóan kezdeményezett információcserét és egyéb fellépéseket. (3) Az Ügynökség saját kezdeményezésére kommunikációs tevékenységeket folytathat a megbízatása körébe tartozó területeken. A kommunikációs tevékenységek nem sérthetik az (1) és (2) bekezdésben említett feladatokat, és ezeket a tevékenységeket az igazgatótanács által elfogadott vonatkozó kommunikációs és terjesztési tervekkel összhangban kell végezni. 2. FEJEZET GYAKORLATI EGYÜTTMŰKÖDÉS ÉS TÁJÉKOZTATÁS A MENEKÜLTÜGY TERÉN 3. cikk A jóhiszemű együttműködés kötelezettsége és információcsere (1) Az Ügynökség és a tagállamok menekültügyi hatóságai, nemzeti migrációs és menekültügyi szolgálatai és az egyéb nemzeti szolgálatok kötelesek jóhiszeműen együttműködni és információt cserélni. (2) Az Ügynökség szorosan együttműködik a tagállamok menekültügyi hatóságaival és a nemzeti migrációs, menekültügyi és egyéb szolgálatokkal, valamint a Bizottsággal. Az Ügynökség az Unió egyéb érintett szervei számára kijelölt feladatok sérelme nélkül végzi a feladatait, és szorosan együttműködik e szervekkel és az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosával (UNHCR). (3) Az Ügynökség szervezi, előmozdítja és összehangolja a tagállamok közötti információcserét lehetővé tevő tevékenységeket, adott esetben hálózatok kialakítása révén. E célból az Ügynökség és a tagállamok menekültügyi hatóságai, nemzeti migrációs és menekültügyi és egyéb nemzeti szolgálatai időben és pontosan megosztanak minden szükséges információt. 4. cikk A menekültügyi helyzetre vonatkozó információk elemzése (1) Az Ügynökség információt gyűjt és elemez a menekültügyi helyzetről az Unióban és harmadik országokban annyiban, amennyiben ez hatással lehet az Unióra, beleértve a kiváltó okokra, a migrációs és a menekültáramlásra, valamint harmadik országbeli állampolgárok bármilyen hirtelen, tömeges, a menekültügyi és befogadási rendszereket potenciálisan aránytalanul megterhelő beáramlására vonatkozó naprakész információkat, annak érdekében, hogy támogassa a tagállamok közötti gyors és megbízható kölcsönös információcserét, és azonosítsa a tagállamok menekültügyi rendszereit fenyegető lehetséges kockázatokat. (2)Az Ügynökség elemzése különösen a tagállamok, az érintett uniós intézmények és ügynökségek, az Európai Külügyi Szolgálat, valamint az UNHCR és más nemzetközi szervezetek által nyújtott információkon alapul. E célból az Ügynökség szorosan együttműködik a Tagállamok Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökséggel, és különösen az ezen Ügynökség által végzett kockázatelemzésre támaszkodik, annak érdekében, hogy biztosítsa a két ügynökség által szolgáltatott információk legmagasabb szintű koherenciáját és konvergenciáját. (3)Az Ügynökség gondoskodik a releváns információk gyors cseréjéről a tagállamok között és a Bizottsággal. Határidőre és pontosan benyújtja az elemzése eredményeit az igazgatótanácsnak. 5. cikk A KEMR végrehajtására vonatkozó információk (1) Az Ügynökség szervezi, összehangolja és elősegíti az összes uniós menekültügyi jogszabály végrehajtására vonatkozó információcserét a tagállamok között, továbbá a Bizottság és a tagállamok között. (2) Az Ügynökség tényszerű, jogi és az ítélkezési gyakorlatra vonatkozó adatbázisokat hoz létre az uniós, a nemzeti és nemzetközi menekültügyi eszközök alkalmazásáról és értelmezéséről különösen a meglévő intézkedések felhasználásával. Az ilyen adatbázisokban személyes adatokat csak akkor lehet tárolni, ha ezeket az adatokat az Ügynökség nyilvánosan hozzáférhető dokumentumokból szerezte.

(3) Az Ügynökség különösen a következőkről gyűjt információkat: a)a nemzetközi védelem iránti kérelmeknek a nemzeti közigazgatási szervek és hatóságok általi kezelése; b)a nemzeti menekültügyi jog és jogi fejlemények, beleértve az ítélkezési gyakorlatot is; c)az Európai Unió Bíróságának és az Emberi Jogok Európai Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlata. 6. cikk A dublini rendszer támogatása Az Ügynökség a feladatait és kötelezettségeit az (EU) XXX/XXX rendeletben meghatározottak szerint látja el. 7. cikk Képzés (1) Az Ügynökség képzést dolgoz ki és fejleszt a saját személyzetének tagjai, a nemzeti közigazgatási szervek, bíróságok és törvényszékek, valamint a tagállamok menekültügyekért felelős nemzeti szolgálatainak tagjai számára. (2) Az Ügynökség az ilyen képzést a tagállamokkal szorosan együttműködve és a tagállamok megfelelő képzési szervezeteivel együttműködésben dolgozza ki, beleértve a felsőoktatási intézményeket és egyéb érdekelt szervezeteket. (3) Az Ügynökség általános, speciális vagy tematikus képzési eszközöket dolgoz ki, amelyek magukban foglalhatják az „oktatók képzése” módszertant és e-tanulást. (4) Az Ügynökség európai menekültügyi képzési tantervet hoz létre és alakít ki, az e téren folytatott meglévő uniós együttműködés figyelembevételével. A tagállamok a közös alaptantervet beépítik a 2013/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt kötelezettségük alapján a menekültügyekért felelős nemzeti szolgálataik és hatóságaik személyzetének képzési anyagába, hogy így biztosítsák a személyzetük megfelelő képzését. (5) A menekültügyi kérdésekre vonatkozó specifikus vagy tematikus képzések különösen a következőkre terjednek ki: a)nemzetközi és uniós alapjogi normák, és különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájának rendelkezései, valamint a nemzetközi és uniós menekültügyi jog, beleértve a konkrét jogi és az ítélkezési gyakorlatban felmerülő problémákat; b)a nemzetközi védelem iránti – különösen a sajátos igényekkel rendelkező kiszolgáltatott személyek és a gyermekek által benyújtott – kérelmek kezelésével kapcsolatos kérdések, köztük a gyermek mindenek felett álló érdekének értékelése, a kiskorú meghallgatáshoz való jogára vonatkozó konkrét eljárási biztosítékok, valamint a gyermekvédelmi szempontok, mint például az életkor megállapítását célzó technikák; c)kérdezési technikák, ideértve a gyermekekre, a kiszolgáltatott csoportokra és a kínzás áldozataira fordított különös figyelem; d)ujjnyomatadatok, beleértve az adatminőségi és -biztonsági követelményeket; e)orvosi és jogi szakértői jelentések felhasználása a menekültügyi eljárásokban; f)a származási országokkal kapcsolatos információk létrehozásával és felhasználásával kapcsolatos kérdések;

g)befogadási feltételek, különös figyelmet fordítva a kísérő nélküli gyermekekre és a családjukkal utazó gyermekekre, a veszélyeztetett csoportokra és a kínzás áldozataira. (6) A kínált képzéseknek magas szintűeknek kell lenniük, valamint meg kell határozniuk az alapelveket és a legjobb gyakorlatokat a gyakorlatok, a közigazgatási módszerek, döntések és a joggyakorlat egymáshoz közelítésének javítása érdekében, a nemzeti bíróságok függetlenségének teljes tiszteletben tartása mellett. (7) Az Ügynökség megteszi a szükséges kezdeményezéseket annak biztosítása érdekében, hogy a menekültügyi támogató csoportokban és a menekültügyi intervenciós állományban részt vevő szakértők szakmai képzést kapjanak a feladataik és funkciók tekintetében, mielőtt az Ügynökség által szervezett operatív tevékenységekben vesznek részt. Az Ügynökség rendszeres gyakorlati képzést tart ezeknek a szakértőknek az éves munkaprogramjában meghatározott szakmai képzési és gyakorlati ütemtervnek megfelelően. (8) Az Ügynökség a tagállamokkal és harmadik országokkal együttműködve képzési tevékenységeket szervezhet a területükön. 3. FEJEZET A SZÁRMAZÁSI ORSZÁGRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓ 8. cikk A származási országokra vonatkozó uniós szintű információ (1) Az Ügynökség a nemzetközi védelmet igénylő személyek származási országaira vonatkozó releváns, megbízható, pontos és naprakész információk – köztük a gyermekekre vonatkozó információk, valamint a veszélyeztetett csoportokhoz tartozó személyekre vonatkozó célzott információk – gyűjtésének központja. Elkészíti és rendszeresen frissíti a jelentéseket és egyéb termékeket, amelyek az Unió szintjén szolgáltatnak információt a származási országokról, ideértve a származási országokra vonatkozó tematikus kérdéseket is. (2) Az Ügynökség: a)felhasznál minden releváns információforrást, ideértve a kormányzati, nem kormányzati és nemzetközi szervezetektől (többek között a 9. cikkben említett hálózatokon keresztül), valamint az uniós intézményektől, szervektől, testületektől, hivataloktól és az Európai Külügyi Szolgálattól összegyűjtött, a menekültügyi helyzetre vonatkozó és egyéb információk elemzését; b)üzemelteti és továbbfejleszti a származási országokra vonatkozó információ gyűjtésére szolgáló portált; c)az uniós menekültügyi joggal összhangban közös formátumot és közös módszertant – többek között közös feladatmeghatározást – dolgoz ki a származási országokra vonatkozó uniós szintű jelentések és egyéb termékek kidolgozására. 9. cikk A származási országra vonatkozó információ európai hálózatai (1) Az Ügynökség a származási országra vonatkozó információ tagállamközi hálózatainak létrehozása és működtetése útján biztosítja a származási országra vonatkozó információk előállítására irányuló nemzeti kezdeményezések összehangolását. (2) Az (1) bekezdésben említett hálózatok célja, hogy a tagállamok: a)megosszák és frissítsék a származási országokra vonatkozó nemzeti jelentéseket és egyéb termékeket, beleértve az adott származási országokkal kapcsolatos tematikus kérdéseket; b)a nemzetközi védelem iránti kérelmekkel kapcsolatban esetleg felmerülő konkrét ténykérdésekkel összefüggő megkereséseket nyújtsanak be az Ügynökségnek, a nemzeti jogban megállapított titoktartási szabályok sérelme nélkül. 10. cikk

A származási országra vonatkozó információ közös elemzése (1) A 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben lefektetett értékelési szempontok egységes alkalmazásának előmozdítása érdekében az Ügynökség koordinálja a tagállamok közötti erőfeszítéseket, hogy közösen részt vegyenek egy közös elemzés kidolgozásában, amely útmutatást ad az egyes származási országokban fennálló helyzetről. (2) Az ügyvezető igazgató a Bizottsággal folytatott egyeztetést követően a közös elemzést jóváhagyás céljából benyújtja az igazgatótanácsnak. A tagállamok kötelesek ezt a közös elemzést figyelembe venni a nemzetközi védelem iránti kérelmek elbírálása során, az egyedi kérelmek értékelésére vonatkozó hatáskörük sérelme nélkül. (3) Az Ügynökség gondoskodik arról, hogy a közös elemzést folyamatosan felülvizsgálják és a szükséges mértékben frissítsék. A fentiekhez hasonlóan bármely ilyen felülvizsgálat előtt egyeztetni kell a Bizottsággal, és azt az igazgatótanácsnak kell jóváhagynia. (4) A tagállamok havi rendszerességgel benyújtják az Ügynökségnek a közös elemzés körébe tartozó harmadik országokból származó nemzetközi védelem iránti kérelmekkel kapcsolatban meghozott döntésekre vonatkozó releváns információt. Az ilyen információnak tartalmaznia kell különösen a következőket: a)a közös elemzés körébe tartozó egyes országokból származó kérelmezőknek nemzetközi védelmet biztosító döntések számára vonatkozó statisztika, továbbá a védelem típusának meghatározása; b)a közös elemzés körébe tartozó egyes országokból származó kérelmezőktől a nemzetközi védelmet megtagadó döntések számára vonatkozó statisztika; c)a közös elemzés körébe tartozó egyes országokból származó kérelmezőkkel kapcsolatban meghozott olyan döntések számára vonatkozó statisztika, ahol nem követték a közös elemzést, és ennek indokolása. 11. cikk Biztonságos származási országok és biztonságos harmadik ország meghatározása (1) Az Ügynökség segíti a Bizottságot azon harmadik országokban fennálló helyzet rendszeres felülvizsgálatában, amelyek szerepelnek a biztonságos származási országok (EU) XXX/XXX rendelettel létrehozott közös uniós listáján, beleértve azokat, amelyeket a Bizottság felfüggesztett, és azokat, amelyeket töröltek a listáról. (2)Az Ügynökség a Bizottság kérésére információt szolgáltat olyan konkrét harmadik országokról, amelyek esetében mérlegelni kell a biztonságos származási országok (EU) XXX/XXX rendelettel létrehozott közös uniós listájára való felvételt. (3)Amikor a 2013/32/EU irányelv 37. cikkének (4) bekezdése, 38. cikkének (5) bekezdése és 39. cikkének (7) bekezdése szerint értesítik a Bizottságot, a tagállamok az Ügynökséget is tájékoztatják azokról a harmadik országokról, amelyeket biztonságos származási országnak vagy biztonságos harmadik országnak minősítenek, vagy amelyekre a 2013/32/EU irányelv 35., 38., illetve 39. cikke szerinti első menedék országa, biztonságos harmadik ország vagy európai biztonságos harmadik ország fogalma alkalmazandó. A Bizottság felkérheti az Ügynökséget, hogy mérje fel a helyzetet bármelyik ilyen harmadik országban azzal a céllal, hogy értékelje az említett irányelvben meghatározott releváns feltételek és szempontok tiszteletben tartását. 4. FEJEZET OPERATÍV ELŐÍRÁSOK ÉS IRÁNYMUTATÁSOK 12. cikk Operatív előírások, iránymutatások és legjobb gyakorlatok (1) Az Ügynökség megszervezi és összehangolja az uniós jog helyes és hatékony végrehajtását célzó tevékenységeket, többek között a menekültüggyel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó operatív előírások, iránymutatások vagy legjobb gyakorlatok kidolgozásával, továbbá a menekültüggyel kapcsolatos legjobb gyakorlatok tagállamok közötti kicserélésével. (2)Az Ügynökség a saját kezdeményezésére vagy a Bizottság kérésére – és a Bizottsággal egyeztetve – operatív előírásokat dolgoz ki a menekültügyre vonatkozó uniós jogi eszközök végrehajtására, és mutatókat dolgoz ki az ezen operatív előírásoknak, továbbá az iránymutatásoknak és az uniós menekültügyi jogi eszközök végrehajtásához kapcsolódó legjobb gyakorlatoknak való megfelelés nyomon követésére. Az Ügynökség – a Bizottsággal folytatott egyeztetést és az igazgatótanács általi jóváhagyást követően – az ilyen előírásokat, mutatókat, iránymutatásokat és legjobb gyakorlatokat közli a tagállamokkal.

(3) Az Ügynökség a tagállamok kérésére a szükséges szakértelem vagy operatív és technikai segítség biztosításával segítséget nyújt az operatív előírásoknak, iránymutatásoknak és legjobb gyakorlatoknak a tagállamok menekültügyi és befogadási rendszereire való alkalmazásához. 5. FEJEZET NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS 13. cikk A menekültügyi és befogadási rendszerek monitoring- és értékelési mechanizmusa (1) Az Ügynökség a Bizottsággal való szoros együttműködésben mechanizmust dolgoz ki: a)a KEMR valamennyi szempontja tagállami végrehajtásának és értékelésének nyomon követésére, ideértve különösen a dublini rendszert, a befogadási feltételeket, a menekültügyi eljárásokat, a védelmi szükségleteket meghatározó szempontok alkalmazását és a nemzetközi védelemre szoruló személyeknek a tagállamok által adott védelem jellegét és minőségét, beleértve – az alapjogok tiszteletben tartása vonatkozásában – a gyermekvédelmi biztosítékokat és a kiszolgáltatott személyek szükségleteit; b)az operatív előírásoknak, mutatóknak, iránymutatásoknak és legjobb gyakorlatoknak való tagállami megfelelés nyomon követésére; c)a menekültügyi és befogadási rendszerek, a rendelkezésre álló kapacitások, infrastruktúra, berendezések és személyzet ellenőrzésére, beleértve a fordítást és a tolmácsolást a tagállamokban, a tagállamok menekültügyi hatóságainak (ideértve az igazságügyi rendszert) pénzügyi forrásait és kapacitását a menekültügyek hatékony és megfelelő kezelésére. (2) Az Ügynökség az értékelését különösen a tagállamok által szolgáltatott információkra, a menekültügyi helyzet elemzéséről az Ügynökség által kidolgozott információkra, helyszíni látogatásokra és mintavételre alapozhatja. Erre a célra a tagállamok az ügynökség kérésére rendelkezésre bocsátják a menekültügyi eljárásokra, berendezésekre, infrastruktúrára, a befogadási feltételekre, az elismerés szintekre és a védelem minőségére, valamint a nemzeti szinten a menekültügyi és befogadási rendszer hatékony működtetéséhez rendelkezésre álló személyzetre és pénzügyi forrásokra vonatkozó szükséges információkat. A tagállamok együttműködnek az Ügynökséggel, és támogatnak minden helyszíni látogatást, amit az Ügynökség a felügyeleti tevékenysége céljából tesz. (3) Az Ügynökség értékeli, hogy a tagállamok mennyire készek arra, hogy megfeleljenek a menekültügyi és befogadási rendszereikre nehezedő lehetséges aránytalan terhelés jelentette kihívásoknak. Az Ügynökség felkérheti a tagállamokat, hogy bocsássák a rendelkezésére azon intézkedésekre vonatkozó vészhelyzeti intézkedési tervüket, amikkel az ilyen lehetséges aránytalan terhelést kezelni kívánják, és az Ügynökség szükség szerint segítséget nyújt a tagállamoknak a vészhelyzeti intézkedési tervük elkészítésében és felülvizsgálatában. 14. cikk Az Ügynökség monitoring- és értékelési eljárása (1) Az igazgatótanács a Bizottsággal konzultálva programot határoz meg az egyes tagállamok vagy az összes tagállam menekültügyi és befogadási rendszereinek figyelemmel kísérésére és értékelésére a menekültügyi rendszerek tematikus vagy különleges szempontjai alapján. Ez a program részét képezik a 41. cikkben hivatkozott többéves és éves programozásnak. A többéves programozás felsorolja azokat a tagállamokat, amelyek menekültügyi és befogadási rendszerét évente ellenőrzik, így biztosítva, hogy minden egyes tagállamot minden ötéves időszak során legalább egyszer ellenőrizzenek. Az éves munkaprogram felsorolja azokat a tagállamokat, amelyeket a többéves programozással összhangban a következő évben figyelemmel kell kísérni, valamint a tematikus értékeléseket. Feltünteti, hogy a figyelemmel kísérés mire terjed ki, továbbá a helyszíni látogatások ütemezését. Az éves értékelési program a 41. cikkel összhangban szükség szerint kiigazítható. Az Ügynökség a saját kezdeményezésére vagy a Bizottság kérésére ellenőrzési gyakorlatot kezdeményezhet egy adott tagállam menekültügyi vagy befogadási rendszereinek értékelésére, amennyiben komoly aggályok merülnek fel az adott tagállam menekültügyi vagy befogadási rendszerei bármilyen szempontjának működésével kapcsolatban. (2) Az Ügynökség szakértői csoportokat állít fel minden egyes felügyeleti gyakorlathoz, beleértve szükség esetén a helyszíni látogatásokra is. A szakértői csoportok az Ügynökség saját személyzetének szakértőiből és a Bizottság képviselőiből állnak. A szakértői csapat feladata, hogy jelentést készítsen a helyszíni látogatások megállapításai és a tagállamok által biztosított információk alapján.

(3) Az ügyvezető igazgató a szakértői csoport jelentéstervezetét megküldi az érintett tagállamnak, amely észrevételeket tehet a jelentéstervezetre. Ezt követően az ügyvezető igazgató a jelentéstervezetet – az érintett tagállam észrevételeit figyelembe véve – benyújtja az igazgatótanácshoz. Az igazgatótanács elfogadja az ellenőrzési jelentést, és továbbítja azt a Bizottságnak. (4) Az ügyvezető igazgató a Bizottsággal folytatott konzultációt követően ajánlástervezeteket nyújt be az érintett tagállamhoz, amelyben felvázolja az ellenőrzési jelentésben azonosított hiányosságok kezeléséhez szükséges intézkedéseket. Az érintett tagállam egy hónapon belül tehet észrevételeket az ajánlástervezetre. Ezen észrevételek megvizsgálását követően az igazgatótanács elfogadja az ajánlásokat, és felhívja az érintett tagállamot, hogy dolgozzon ki a hiányosságok orvoslását célzó intézkedéseket tartalmazó cselekvési tervet. (5)Az érintett tagállam a cselekvési tervet a (4) bekezdésben említett ajánlások elfogadását követő egy hónapon belül nyújtja be az Ügynökségnek. A tagállam az ajánlások elfogadását követő három hónapon belül jelentést tesz az Ügynökségnek a cselekvési terv végrehajtásáról, és ezt követően havonta nyújt be jelentéseket legfeljebb hat hónapig. (6)Az Ügynökség rendszeresen tájékoztatja a Bizottságot a cselekvési terv végrehajtásáról. 15. cikk Nyomon követés és monitoring (1) Ha a 14. cikk (5) bekezdésében meghatározott idő végéig az érintett tagállam nem hajtotta végre teljes mértékben a cselekvési tervet és a menekültügyi és befogadási rendszerek hiányosságai olyan súlyosak, hogy veszélyeztetik a KEMR működését, a Bizottság – a cselekvési tervre vonatkozó saját értékelése alapján – az adott tagállamnak címzett ajánlásokat fogad el, amelyben meghatározza a súlyos hiányosságok orvoslásához szükséges intézkedéseket, és amennyiben szükséges, rögzíti az Ügynökség által az adott tagállam támogatása érdekében megteendő intézkedéseket. (2)A Bizottság az azonosított hiányosságok súlyosságát figyelembe véve helyszíni látogatásokat szervez az érintett tagállamba, hogy ellenőrizze a cselekvési terv végrehajtását. (3) Az érintett tagállam jelentést nyújt be a Bizottságnak az (1) bekezdésben meghatározott ajánlások végrehajtásáról az adott ajánlásokban meghatározott határidőn belül. Ha a Bizottság e határidő után nem győződött meg arról, hogy az adott tagállam teljes mértékben eleget tett ezeknek az ajánlásoknak, a 22. cikk (3) bekezdésével összhangban további intézkedéseket tehet. (4)A Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az érintett tagállam által elért előrehaladásról. 6. FEJEZET OPERATÍV ÉS TECHNIKAI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS 16. cikk Az Ügynökség által nyújtott operatív és technikai segítség (1) A tagállamok segítségét kérhetnek az Ügynökségtől a menekültüggyel kapcsolatos kötelezettségeik végrehajtásához, különösen, ha a menekültügy és befogadási rendszereik aránytalan terhelésnek vannak kitéve. (2) A tagállamok a segítségnyújtásra vonatkozó kérelmet az ügyvezető igazgatónak nyújtják be, és abban leírják a helyzetet és a kérelem célját. A kérelemhez mellékelni kell a szükségletekre vonatkozó részletes becslést. Az ügyvezető igazgató értékeli, jóváhagyja és koordinálja a segítségnyújtás iránti kérelmeket. Minden kérelmet alaposan és megbízható módon értékelni kell, ami lehetővé teszi az Ügynökség számára, hogy azonosítsa a (3) bekezdésben hivatkozott intézkedések azon csomagját, amely megfelel az adott tagállam igényeinek, és erre vonatkozó javaslatot tegyen. (3) Az Ügynökség korlátozott időtartamra megszervez és koordinál egyet vagy többet a következő operatív és technikai intézkedések közül: a)segítséget nyújt a tagállamoknak a harmadik országbeli állampolgárok azonosításához és nyilvántartásba vételéhez; b)segítséget nyújt az illetékes nemzeti hatóságok által vizsgált nemzetközi védelem iránti kérelmek elbírálásához; c)segítséget nyújt a nemzetközi védelem iránti kérelmek elbírálásáért felelős illetékes nemzeti hatóságoknak;

d)támogatja a tagállamok technikai együttműködésre vonatkozó kezdeményezéseit a nemzetközi védelem iránti kérelmek feldolgozásában; e)segítséget nyújt a nemzetközi védelmi eljárást érintő információ szolgáltatásához; f)tanácsot ad a tagállamok által felállítandó befogadó létesítményekkel kapcsolatban és koordinálja azt, különös tekintettel a sürgősségi elhelyezésre, szállításra és orvosi segítségnyújtásra; g)segítséget nyújt a nemzetközi védelmet élvezők Unión belüli áthelyezéséhez vagy átadásához; h)tolmácsolási szolgáltatásokat nyújt; i)támogatja a tagállamokat annak biztosításában, hogy a gyermekek minden elengedhetetlen jogát és a gyermekvédelmi biztosítékokat tiszteletben tartsák; j)a migrációkezelést támogató csoportok egy részét a XXX/XXX rendeletben hivatkozott különösen problémás területeken hozza létre. (4) Az Ügynökség a rá alkalmazandó pénzügyi szabályokkal összhangban a saját költségvetéséből finanszírozza vagy társfinanszírozza a (3) bekezdésben meghatározott tevékenységeket. (5)Az ügyvezető igazgató értékeli az operatív és technikai intézkedések eredményét, és részletes értékelő jelentéseket nyújt be az igazgatótanácsnak ezen intézkedések befejezésétől számított 60 napon belül. Az Ügynökség ezen eredményekről átfogó összehasonlító elemzést készít, amely része a 65. cikkben említett éves tevékenységi jelentésnek. 17. cikk Menekültügyi támogató csoportok (1) Az Ügynökség menekültügyi támogató csoportokat rendel ki, amelyek operatív és technikai segítséget nyújtanak a 16. cikkel összhangban. (2) A menekültügyi támogató csoportok az Ügynökség saját személyzetének szakértőiből, a tagállamok szakértőiből vagy a tagállamok által az Ügynökséghez kirendelt szakértőkből állnak. (3) Az ügyvezető igazgató javaslatára az igazgatótanács a szavazati joggal rendelkező tagjai abszolút többségével határoz a menekültügyi támogató csoportok rendelkezésére bocsátandó szakértők profiljairól és összlétszámáról. A szakértők profiljaiban és összlétszámában utóbb beálló bármely változás tekintetében ugyanezen eljárást kell alkalmazni. (4) A tagállamok a különböző előírt profilok alapján a nemzeti intervenciós szakértői állományon keresztül hozzájárulnak a menekültügyi támogató csoportokhoz, és a szükséges profiloknak megfelelően szakértőket jelölnek. (5) A menekültügyi támogató csoportok részeként az Ügynökség tolmácsjegyzéket hoz létre. A tagállamok segítséget nyújtanak az Ügynökségnek a tolmácsoknak a tolmácsjegyzékbe való kijelölésében. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a tolmácsokat kiküldés vagy videokonferencia útján bocsátják rendelkezésre. (6) A saját szakértők vagy az Ügynökséghez kirendelt szakértők tekintetében a következő évi tagállami hozzájárulásokat az Ügynökség és a tagállamok közötti éves kétoldalú tárgyalások és megállapodások alapján kell megtervezni. E megállapodásokkal összhangban a tagállamok kiküldés céljából haladéktalanul az Ügynökség rendelkezésére bocsátják a szakértőket, kivéve, ha a nemzeti feladatok ellátását jelentősen érintő rendkívüli helyzettel szembesülnek. (7) A tagállamok biztosítják, hogy az általuk rendelkezésre bocsátott szakértők profilja és létszáma megfeleljen az igazgatótanácsi határozat előírásainak. A kiküldés időtartamát, mely nem lehet 30 napnál rövidebb, a küldő tagállam határozza meg. (8) Az Ügynökség a kifejezetten terepmunkára és tolmácsolásra alkalmazott saját személyzetének szakértőivel hozzájárul a menekültügyi támogató csoportokhoz. 18. cikk

Menekültügyi intervenciós állomány (1) A 22. cikk alkalmazásában az igazgatótanács az ügyvezető igazgató javaslatára menekültügyi intervenciós állományt hoz létre, amely az Ügynökség által közvetlenül igénybe vehető szakértői bázisként működik. E célból a tagállamok évente nem kevesebb, mint 500 szakértőt bocsátanak az Ügynökség rendelkezésére. (2) Az igazgatótanács az ügyvezető igazgató javaslata alapján a szavazati joggal rendelkező tagjainak háromnegyedes többséggel határoz a szakértők profiljairól és arról, hogy az egyes tagállamoknak milyen mértékben kell hozzájárulniuk a menekültügyi intervenciós állományhoz. A szakértők profiljaiban és összlétszámában utóbb beálló bármely változás tekintetében ugyanezen eljárást kell alkalmazni. (3)A tagállamok a különböző előírt profilok alapján a menekültügyi intervenciós állományon keresztül hozzájárulnak a menekültügyi támogató csoportokhoz, és a szükséges profiloknak megfelelően szakértőket jelölnek. A kiküldés időtartamát, mely nem lehet 30 napnál rövidebb, a küldő tagállam határozza meg. 19. cikk Operatív terv (1) Az ügyvezető igazgató és a fogadó tagállam operatív tervről állapodnak meg. Az operatív terv az Ügynökségre, a fogadó tagállamra és a részt vevő tagállamokra nézve egyaránt kötelező. (2)Az operatív terv részletesen meghatározza az operatív és technikai segítségnyújtásra, valamint a menekültügyi támogató csoportokra vagy a menekültügyi intervenciós állományból kiküldött szakértőkre vonatkozó feltételeket, beleértve a következőket: a)helyzetleírás a kiküldés eljárási módjával és célkitűzéseivel, beleértve a műveleti célkitűzést; b)a kiküldés előrelátható időtartama; c)azt a helyszínt a fogadó tagállamban, ahova a menekültügyi támogató csoportokat vagy a szakértőket a menekültügyi intervenciós állományból kiküldik; d)logisztikai támogatás, beleértve a menekültügyi támogató csoportok vagy a menekültügyi intervenciós állomány szakértőinek tájékoztatását a kiküldetés helyszínén fennálló munkafeltételekről és körülményekről; e)a menekültügyi támogató csoport tagjai feladatainak és különleges utasításainak leírása, beleértve az nemzeti és európai adatbázisokat, amelyeket jogosultak tanulmányozni, illetve azon felszereléseket, amiket használhatnak vagy bevihetnek a fogadó tagállamba; f)a menekültügyi támogató csoportok vagy a menekültügyi intervenciós állományból érkező szakértők összetétele; g)a bevetendő műszaki eszközök, beleértve a használati feltételekre, szállításra és egyéb logisztikára, valamint a pénzügyi rendelkezésekre vonatkozó külön követelményeket; h)a nemzetközi védelem iránti kérelmekkel kapcsolatos segítségnyújtás körében az ilyen kérelmek megvizsgálása tekintetében, a menekültügyi támogató csoportok vagy a menekültügyi intervenciós állomány szakértői által ellátandó feladatokra vonatkozó konkrét információk, valamint utalás az alkalmazandó nemzeti és uniós jogszabályokra; i)az értékelő jelentéssel kapcsolatos teljesítménymutatókra vonatkozó jelentési és értékelési rendszer, valamint a végleges értékelő jelentés benyújtásának végső időpontja; j)a harmadik országokkal, más uniós ügynökségekkel, szervekkel, hivatalokkal, illetve a nemzetközi szervezetekkel való együttműködés módszerei; k)eljárások, amelyek biztosítják a nemzetközi védelmet igénylő személyek, az emberkereskedelem áldozatai, a kísérő nélküli kiskorúak és a veszélyeztetett helyzetben lévő személyeknek a megfelelő segítségnyújtásban illetékes nemzeti hatóságokhoz való irányítását. (3) Tekintettel (2) bekezdés (e) pontjára, a fogadó tagállam engedélyezi, hogy a menekültügyi támogató csoportok szakértői vagy a menekültügyi intervenciós állomány szakértői tanulmányozzák az európai adatbázisokat, és engedélyezhetik, hogy tanulmányozzák a nemzeti adatbázisaikat az uniós és a nemzeti joggal összhangban, amennyiben az szükséges az operatív tervben meghatározott célok eléréséhez és teljesítéséhez.

(4) Az operatív terv bármilyen módosításához vagy kiigazításához az ügyvezető igazgató és a fogadó t