HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 305/3

A Tanács következtetései (2010. június 8.) a lakossági sóbevitelnek az egészség javítása érdekében történő csökkentését célzó intézkedésekről – A következtetések elfogadása

2010/C 305/04

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

1. EMLÉKEZTET

a) az Európai Unió működéséről szóló szerződés (1) 168. cikkére, amely szerint valamennyi uniós politika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az emberi egészségvédelem magas szintjét, és amely előírja, hogy az Unió fellépésének ki kell egészítenie a nemzeti politikákat, és annak a népegészségügyi helyzet javítására, az emberi megbetegedések és betegségek, valamint az emberi egészséget fenyegető veszélyek okainak megelőzésére kell irányulnia;

b) a szív- és érrendszeri betegségek leküzdésére irányuló cselekvési programról szóló, 2007. július 12-i európai parlamenti állásfoglalásra (2), amely felhívja a tagállamokat az életmóddal összefüggő egészségmeghatározó tényezőkre vonatkozó cselekvési terveiknek az egészséges életmód népszerűsítése érdekében történő továbbfejlesztésére, valamint felhívja a Bizottságot, hogy bátorítsa a közös kezdeményezéseket és az együttműködést azokkal az érdekelt felekkel, akik a jobb szív- és érrendszeri egészség előmozdítása érdekében az étrend és a testmozgás terén kívánnak előrelépést elérni, mert ezek a tényezők nagyban hozzájárulnak az elhízás és a magas vérnyomás, illetve az ezzel összefüggő komplikációk megelőzéséhez;

c) az Egészségügyi Világszervezetnek (WHO) a nem fertőző betegségek megelőzésére és ellenőrzésére irányuló átfogó stratégiára vonatkozó 2008–2013-as cselekvési tervére (3), amely a nem fertőző betegségekkel és azok meghatározó tényezőivel összefüggő közös megváltoztatható kockázati tényezőknek való egyéni és közösségi kitettség csökkentésére szólít fel, valamint elő kívánja segíteni azt, hogy az egyének és a közösségek az egészség szempontjából kedvezőbb döntéseket hozzanak, és a jó egészség megőrzéséhez hozzájáruló életmódot folytassanak;

d) a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekre vonatkozó európai stratégiáról szóló bizottsági fehér könyvről szóló, 2007. december 6-i tanácsi következtetésekre (4), amelyek integrált uniós megközelítést határoznak meg az elégtelen táplálkozás, a túlsúly és az elhízás okozta betegsége csökkentéséhez való hozzájárulás céljából; az említett tanácsi következtetések üdvözölték a fehér könyv azon javaslatát, amely szerint a tagállamok a Bizottság táplálkozással és testmozgással kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó magas szintű munkacsoportja (magas szintű munkacsoport) keretében első prioritásként megvitathatnák a sótartalom csökkentésének kérdését, valamint felszólították a tagállamokat arra, hogy támogassák azokat a tevékenységeket, amelyek az élelmiszerek összetételének megváltoztatását célozzák oly módon, hogy azok kevesebb sót, telített zsírt, transzzsírsavat, hozzáadott cukrot és kalóriát tartalmazzanak, mivel ezek az elemek szerepet játszanak a nem fertőző betegségek, a túlsúly és az elhízás kialakulásában;

e) a lakosság sóbevitel-csökkentéséről 2006. október 5–7-én Párizsban megrendezett WHO-fórumra és technikai megbeszélésre (5), amelynek során felülvizsgálták a túlzott mértékű sófogyasztás és az egészség közötti összefüggést, és ajánlásokat fogalmaztak meg a tagállamok és egyéb érdekelt felek számára arról, hogy a nem fertőző betegségek megelőzésének hosszú távú célját szem előtt tartva miként csökkentsék a lakosság sóbevitelét;

f) az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság szakvéleményére, amely szerint az európai polgárok többségének napi nátriumbevitele (3–5 g nátrium, körülbelül 8–11 g só) jóval meghaladja a napi ajánlott bevitelt, és az étrendben a nátrium elsősorban – a teljes bevitel 70–75 %-át kitevő mennyiségben – a feldolgozott élelmiszerekből származik (6);

2. ÚGY ÍTÉLI MEG, hogy

a) a szív- és érrendszeri betegségek 2008. évi európai statisztikája (7) szerint az Európai Unióban a szív- és érrendszeri betegségek okozzák az összes elhalálozás majdnem felét – pontosan 42 %-át –, számszerűsítve több mint 2 millió halálesetet, és hogy a szív- és érrendszeri betegségekkel kapcsolatban felmerülő összköltség 2006-ban 192 milliárd EUR összeget tett ki az Unióban; az említett összeg mintegy 57 %-a egészségügyi ellátási költségek, 21 %-a termelékenység csökkenése és 22 %-a a szív- és érrendszeri betegségekben szenvedő személyek informális gondozása következtében keletkezett költség;

b) a WHO becslései szerint a szív- és érrendszeri betegségek okozta elhalálozás oka a magas szisztolés vérnyomás, amely a szélütések (stroke) 51 %-áért és a helyi vértelenség okozta szívbetegségek miatti elhalálozások 45 %-áért felel (8);

c) az EU változó népesedési szerkezete szükségessé teszi a munkával töltött életszakasz meghosszabbítását, míg a magas vérnyomás, valamint a szív- és érrendszeri betegségek miatti egészségkárosodás negatív hatással van a munkaerőpiacra (9);

d) meggyőző tudományos bizonyítékkal rendelkezünk arra vonatkozóan, hogy az Európára jellemző jelenlegi nagymértékű sófogyasztás a magas vérnyomás és ennek révén a szív- és érrendszeri betegségek fontos kiváltó oka, továbbá a vérnyomás befolyásolásán túl közvetlen káros hatással is bírhat: fokozza a stroke kockázatát, valamint bal kamrai hipertrófiát és vesebetegséget okozhat (10);

e) erre a kihívásra kézzelfogható és koordinált intézkedésekkel adható válasz, tehát a nyilvánosság figyelmét fel kell hívni a problémára, illetve csökkenteni kell az élelmiszerek sótartalmát

f) lényeges az eredmények hosszú távon történő figyelemmel kísérése, mivel a sóbevitel és a sófogyasztáshoz kötődő betegségkockázat csökkenése csak idővel hozhat látható eredményeket;

3. RÁMUTAT arra, hogy a feladat megoldásához olyan átfogó megközelítésre van szükség, amelynek ki kell terjednie a jelenlegi sófogyasztásra vonatkozó tagállami adatokra, illetve magában kell foglalnia figyelemfelkeltő akciókat, az élelmiszerek sótartalmának csökkentése érdekében az összetételük megváltoztatását célzó tevékenységeket, valamint egy ellenőrzési és értékelési folyamatot;

4. ÜDVÖZLI a magas szintű munkacsoport munkája során az első két évben végzett tevékenységeket és elért eredményeket, amelyek révén a munkacsoport biztosította a szakpolitikai kezdeményezésekre vonatkozó információcserét és a koordinált fellépések kidolgozását;

5. ÜDVÖZLI, hogy a nemzeti ajánlások vagy a WHO által tett ajánlások megvalósítását célzó nemzeti cselekvési tervek támogatása és megerősítése érdekében kialakították a sófogyasztásra vonatkozó nemzeti kezdeményezések önkéntes európai keretét (11);

6. ÜDVÖZLI az összetételek megváltoztatásának érdekében a tagállamok által már megkezdett tevékenységeket és az élelmiszergyártók, a kiskereskedők, az éttermek és az étkeztetők részéről e fellépésekhez nyújtott támogatást, szem előtt tartva, hogy az összes sóbevitel 70–75 %-a a feldolgozott élelmiszerekből származik;

7. TÁMOGATJA a magas szintű munkacsoport által az élelmiszerek sótartalmának csökkentésére vonatkozóan elfogadott célkitűzést;

8. HANGSÚLYOZZA, hogy a sótartalom csökkentésére irányuló nemzeti megközelítések kialakítása során gondoskodni kell arról, hogy azok a társadalom összes társadalmi-gazdasági csoportjához eljussanak, azaz az élelmiszerek minden árkategóriáját érintsék;

9. RÁMUTAT arra, hogy mérlegelni kell a sótartalom megváltoztatására irányuló tevékenységek nemzetközi dimenzióját is, valamint a meglévő többszereplős fórumok – így a Táplálkozás, Testmozgás és Egészség Európai Uniós Platform (12) – potenciális szerepét;

10. HANGSÚLYOZZA, hogy az élelmiszer-címkézés fontos szerepet játszik, mivel a fogyasztó így látható, világos és könnyen érthető tájékoztatást kaphat, amely alapján alacsonyabb sótartalmú termékeket választhat. Ezzel kapcsolatban tudomásul veszi, hogy a magas szintű munkacsoport – a kezdeményezések tulajdonképpeni céltápanyagát jelentő – „nátrium” helyett a „só” szó használata mellett döntött, mivel a „só” érthetőbb szó, és a nátriumot leginkább ebben a formában adják az élelmiszerekhez;

11. HANGSÚLYOZZA, hogy a termékösszetétel megváltoztatására, a figyelemfelkeltésre és a lakosság sóbevitelére irányuló tevékenységeket figyelemmel kell kísérni annak érdekében, hogy lehetőség nyíljon a rendszeres értékelésre, a szakpolitikák és a fellépések felülvizsgálatára, illetve a megállapítások szélesebb közönséghez való eljuttatására;

12. ÜDVÖZLI a sófogyasztásra vonatkozó fellépés európai hálózata által végzett munkát; a hálózatot az Egyesült Királyság hozta létre, miután a WHO a sófogyasztás-csökkentési stratégiák különféle szempontjaival kapcsolatos információk, iránymutatások és technikai szakértelem cseréjét lehetővé tevő tagállami hálózatok kialakítását szorgalmazta;

13. FELSZÓLÍTJA a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki összehangolt és fenntartható nemzeti táplálkozásügyi politikákat, illetve ha már vannak ilyenek, erősítsék meg azokat, valamint a sófogyasztás megfelelő szintre való csökkentése érdekében hajtsanak végre a sótartalom csökkentésére irányuló programokat, a következők szerint:

a) reális célkitűzések meghatározása a szakpolitikák kidolgozásakor a lakosságra jellemző sóbevitel szintjének megfelelően, valamint reális időbeli keretek meghatározása e célok elérésére vonatkozóan;

b) a nyilvánosság tájékoztatása a megfelelő mértékű sófogyasztás egészségügyi előnyeivel, valamint azzal kapcsolatban, hogy miként csökkenthető a sóbevitel, továbbá az egészségügyi szakemberek arra való ösztönzése, hogy nyújtsanak tájékoztatást az étrendet alkotó élelmiszerekben lévő sótartalom csökkentésének szükségességéről;

c) az élelmiszergyártók és élelmiszer-szállítók arra való ösztönzése, hogy a piacon található élelmiszerek és ételek sótartalmának a lehető legnagyobb mértékű csökkentése érdekében fokozzák az élelmiszerek összetételének megváltoztatására irányuló tevékenységeiket;

d) releváns és összehasonlítható információk gyűjtése a lakosság sófogyasztásáról és a nemzeti étrendet alkotó főbb élelmiszerek sótartalmáról, a sótartalom csökkentésére irányuló nemzeti politikák eredményességének nyomon követése és értékelése érdekében;

e) a sófogyasztás csökkentése érdekében a sófogyasztással kapcsolatos nemzeti kezdeményezések uniós keretének a tagállamok által történő támogatása;

14. FELSZÓLÍTJA a Bizottságot, hogy:

a) a sófogyasztás csökkentését célzó uniós keret végrehajtása révén folytassa a túlzott sófogyasztás európai szinten történő kezelésével kapcsolatos szisztematikus megközelítés alkalmazását, figyelemmel a releváns nemzetközi szervezetek, különösen a WHO által végzett munkára is;

b) továbbra is fokozottan támogassa a tagállamoknak a megfelelő sófogyasztási szint elérését célzó nemzeti kezdeményezések megerősítésére és fenntartására, illetve ilyen kezdeményezések kidolgozására irányuló erőfeszítéseit;

c) az egyes élelmiszer-kategóriákban technikailag megvalósítható sótartalom meghatározására szolgáló eszközként, a tagállamokkal együttműködve rendszeresen azonosítsa az átlagos étrendet alapul véve a sóbevitel fő forrásainak számító, különböző élelmiszer-kategóriákban és -alkategóriákban uniós szinten aktuálisan elérhető legalacsonyabb sótartalom-értékeket;

d) támogassa a tagállamoknak, az élelmiszergyártóknak és az élelmiszer-szállítóknak az élelmiszerek összetételének megváltoztatására irányuló tevékenységeit, valamint kutasson fel és azonosítson olyan mechanizmusokat és eszközöket, amelyek révén az élelmiszeripar az élelmiszerek sótartalmának csökkentésével kapcsolatos haladás folytatására ösztönözhető;

e) erősítse meg az érintett felekkel a Táplálkozás, Testmozgás és Egészség Európai Uniós Platform keretében folytatott együttműködést, különösen az élelmiszerek sótartalmának csökkentése érdekében az élelmiszerek összetételének megváltoztatására irányuló tevékenységek elősegítése céljából;

f) rendszeresen tegyen jelentést a sófogyasztás csökkentésére vonatkozó uniós keret végrehajtását célzó bizottsági tevékenységek során elért eredményekről. Az elért eredményekről szóló jelentéseknek tartalmazniuk kell a nemzeti határokon átnyúló üzleti tevékenységet végző vállalatok, valamint az európai szakmai szervezetek/ágazatok képviselőinek részvételével tartott megbeszélések és találkozók eredményeit, továbbá a konzultációkba bevont különböző érintett felek által adott válaszok értékelését. A jelentéseknek szintén magukban kell foglalniuk az uniós tevékenységek, valamint az egyes tagállamok által bejelentett tevékenységek hatásának értékelését;

g) elemezze a helyzetet és az Unióban és tagállamaiban megtett intézkedéseket, és ennek eredményéről 2012-ben tegyen jelentést.

(1) HL C 115., 2008.5.9., 47. o.

(2) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P6-TA-2007-0346&language=EN&ring=B6-2007-0277

(3) http://www.who.int/nmh/publications/9789241597418/en/

(4) 15612/07.

(5) http://www.who.int/dietphysicalactivity/reducingsaltintake_EN.pdf

(6) A diétás termékekkel, táplálkozással és allergiákkal foglalkozó testületnek a Bizottság kérésére a következőkkel kapcsolatban adott tudományos szakvéleménye:

a) a nátriumbevitel elfogadható felső határa (elfogadás időpontja: 2005. április 21.). http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/nda_opinion_ej209_sodium_v2_en1,5.pdf

b) egyes táplálkozási összetevők beviteli referenciaértékére vonatkozó címkézés felülvizsgálata (elfogadás időpontja: 2009. március 13.). http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/nda_op_ej1008_labelling_reference_intake_values_en.pdf

(7) European Cardiovascular Disease Statistics (A szív- és érrendszeri betegségek európai statisztikája), 2008-as kiadás. European Heart Network.

(8) Globális egészségügyi kockázatok, egyes jelentősebb kockázatoknak tulajdonítható betegségekkel kapcsolatos halálozások és hatások. WHO 2009. http://whqlibdoc.who.int/publications/2009/9789241563871_eng.pdf

(9) Kanavos P, Östergren J, Weber MA et al. High blood pressure and health policy (Magas vérnyomás és egészségpolitika). New York: Ruder Finn, Inc., 2007.

(10) FJ He és GA Mac Gregor. A comprehensive review on salt and health and current experiences of worldwide salt reduction programmes. (A sóbevitel és az egészség összefüggéseinek átfogó értékelése, valamint a világszerte alkalmazott sóbevitel-csökkentési programok aktuális eredményei.) Journal of Human Hypertension (2009) 23, 363–384.

(11) http://ec.europa.eu/health/archive/ph_determinants/life_style/nutrition/documents/salt_initiative.pdf

(12) http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/nutrition/platform/platform_en.htm