EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2021.2.4. COM(2021) 46 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK az EURES 2018. július és 2020. június közötti tevékenységéről



az (EU) 2016/589 rendelet 33. cikke alapján





Tartalomjegyzék Vezetői összefoglaló 1Bevezetés 1.1 Mi az EURES? 1.1.1 Jogi keret 1.1.2 Az EURES tevékenységei 1.1.3 Az EURES szervezete 1.2 Az EURES bevezetése 2Az EURES-hálózat főbb tevékenységei: 2018. július – 2020. június 2.1 Tevékenységek az EURES-országokban 2.1.1 Általános támogatási szolgáltatások munkavállalók és munkáltatók számára 2.1.2 Specifikus támogatási szolgáltatások 2.1.3 Források és irányítás 2.2 Az Európai Koordinációs Iroda (EKI) horizontális támogatási tevékenységei 2.2.1 Koordináció és irányítástámogatás 2.2.2 Az EURES-portál üzemeltetése és fejlesztése, és a kapcsolódó IT-támogatások 2.2.3 Képzés és szakmai fejlődés 2.2.4 Információs szolgálat

2.2.5 Hálózatépítés, csere, legjobb gyakorlatok és kölcsönös tanulás 2.2.6 Tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek 2.2.7 A földrajzi és foglalkoztatási mobilitás vizsgálata 2.2.8 Megfelelő együttműködési és közvetítési struktúra kialakítása a tanulószerződéses gyakorlati képzésekhez és szakmai gyakorlati programokhoz 2.2.9 Pénzügyi források 3A rendelet végrehajtása az EURES-országokban 3.1 A hálózat összetétele és szervezeti kérdések 3.1.1 Szabályozási követelmények 3.1.2 Végrehajtás 3.1.3 Kihívások 3.2 Irányítás és együttműködés az EURES-hálózaton kívüli szervezetekkel 3.2.1 Szabályozási követelmények 3.2.2 Végrehajtás 3.2.3 Kihívások 3.3 A hálózat bővítése 3.3.1 Szabályozási követelmények 3.3.2 Végrehajtás 3.3.3 Kihívások 3.4 Betölthető munkahelyekre vonatkozó adatok és önéletrajzok cseréje 3.4.1 Szabályozási követelmények

3.4.2 Végrehajtás 3.4.3 Kihívások 3.5 Támogatási szolgáltatások 3.5.1 Szabályozási követelmények 3.5.2 Végrehajtás 3.5.3 Kihívások 3.6 Információcsere, programozás és teljesítménymérés 3.6.1 Szabályozási követelmények 3.6.2 Végrehajtás 3.6.3 Kihívások 3.7 Az előző jelentéstételi időszak kiemelt intézkedései 4A rendelet Európai Bizottság általi végrehajtása 4.1.1 Szabályozási követelmények 4.1.2 Végrehajtás 4.1.3 Kihívások 4.1.4 Az előző jelentéstételi időszak kiemelt intézkedései 5Következtetések és ajánlások 5.1 Következtetések 5.2 Ajánlások az EURES-országoknak 5.3 Az EKI és az Európai Bizottság által megteendő intézkedések

5.4 Az Európai Munkaügyi Hatóság által megteendő intézkedések Vezetői összefoglaló Ez a tevékenységi jelentés áttekintést nyújt az EURES-hálózat 2018. július és 2020. június közötti tevékenységeiről, továbbá 2020 júniusáig ismerteti az (EU) 2016/589 EURES-rendelet alkalmazásának aktuális helyzetét a rendelet 33. cikkében előírtak szerint. Az 1994-ben útjára indított EURES egy együttműködési hálózat, amelyben az Európai Bizottság mellett részt vesznek a nemzeti foglalkoztatási szolgálatok, valamint további tagok és partnerek, például magán foglalkoztatási szolgálatok, szociális partnerek és egyetemek, az EU valamennyi országában, Izlandon, Liechtensteinben, Norvégiában, Svájcban és – az e jelentés tárgyát képező időintervallumban – az Egyesült Királyság (a továbbiakban: „EURES-országok”). Az EURES-hálózat legfőbb célja az Európai Unión belüli méltányos munkaerő-mobilitás előmozdítása. A hálózatot az egyes EURES-országok által kijelölt nemzeti koordinációs irodák (NKI-k), a jelenleg az Európai Bizottság Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságán (DG EMPL) belül működő Európai Koordinációs Iroda (EKI), valamint további EURES-tagok és -partnerek alkotják. Az EURES szolgáltatásait, amelyek között számos online elérhető szolgáltatási eszköz is megtalálható, az EURES humán hálózatán keresztül nyújtja, amely az EURES-országokban és az európai munkahelyi mobilitási portálnál (EURES-portál) dolgozó EURES-munkatársakból áll. Operatív szinten, a jelenlegi referencia-időszakban az EURES-országok fő tevékenységei a munkáltatók és a munkavállalók számára nyújtott támogatási szolgáltatásokra összpontosítottak, főként a munkaerő-mobilitás kérdéseivel kapcsolatos tájékoztatás és toborzási tevékenységek révén. Ezen túlmenően az egész hálózatban konkrét támogatási szolgáltatásokat nyújtottak a tanulószerződéses gyakorlati képzések és a szakmai gyakorlatok, a toborzás utáni segítségnyújtás és a mobilitási programok terén. Ami az EKI tevékenységeit illeti, az iroda továbbra is horizontális támogatási szolgáltatásokat nyújtott az EURES-hálózat működésének biztosítása érdekében, miközben az EURES-portál és a kölcsönös átjárhatóságot biztosító funkciók fejlesztésén és javításán is dolgozott. Szabályozási szinten számos előrelépés történt az EURES-rendelet végrehajtása terén: ·A legtöbb EURES-ország felvételi rendszert működtet annak érdekében, hogy hálózatát új tagokkal és partnerekkel bővítse, és már számos új tag és partner felvételére sor került. ·Egy kivételével minden EURES-ország automatikusan továbbítja az álláslehetőségeket, és az országok több mint fele a szakmai önéletrajzokat is továbbítja a nemzeti szintről az EURES-portálnak. ·Az EURES-portál használhatósága javult, és jelenleg is dolgoznak a szakmai önéletrajzok és álláslehetőségek automatizált megfeleltetésének megvalósításán. ·Az egész EURES-hálózatban használják az összehangolt tervezést és teljesítménymérést lehetővé tévő sablonokat (teljesítménymérő rendszer és programozási ciklus). Mindazonáltal van még néhány megoldandó feladat és leküzdendő akadály. A hálózat új tagok és partnerek felvételével történő bővítése lassan zajlik. Az EURES-rendelet nem megfelelő betartása késlelteti az interoperabilitási megoldások megvalósítását. AZ EURES-országoknak nyújtott horizontális támogatás, ideértve az EURES márkának és a hálózat koordinációjának előmozdítását, alapvetően fontos része az EURES munkájának, de több figyelmet kell fordítani a munkaerő-mobilitással kapcsolatos információcsere fokozására, a programozási és nyomonkövetési ciklusok összehangolására, valamint a tanulószerződéses gyakorlati képzéseket és szakmai gyakorlatokat támogatási szolgáltatások nyújtásának további megkönnyítésére. A továbbiakban az EURES-reform célkitűzéseinek megvalósítása és az EU-n belüli méltányos munkaerő-mobilitás további biztosítása érdekében az EURES-országoknak javasoljuk, hogy fokozzák az új tagok és partnerek felvételére irányuló erőfeszítéseiket, valamint igazítsák úgy belső irányítási és koordinációs mechanizmusaikat, hogy azok tükrözzék az új hálózat összetételét. Az EURES-portál használhatóságának fokozása érdekében prioritásként kell kezelni az álláslehetőségek és szakmai önéletrajzok automatizált továbbításának megvalósítására irányuló munka folytatását ott, ahol ez még nem valósult meg, valamint a nemzeti osztályozási rendszereknek a készségek, kompetenciák és foglalkozások európai osztályozási rendszeréhez (ESCO) való, folyamatban lévő hozzárendelésének befejezését. Fontos továbbá, hogy az EURES-hálózat folytassa a munkaerőpiaci trendek elemzésének integrálását tevékenységének tervezésébe és feltárja, hogy a szocio-demográfiai fejlemények fényében milyen célzott tevékenységek szükségesek. Ezeket a prioritásokat az EURES kihívásokat rejtő végrehajtási kontextusában kell megvalósítani, tekintettel a Covid19-járvány kitörésének az EU-n belüli munkaerő-mobilitásra gyakorolt hatására, és figyelembe véve azt, hogy az EKI várhatóan 2021-re az Európai Munkaügyi Hatóság (ELA) részévé válik. E tekintetben az Európai Munkaügyi Hatóságnak kiemelt figyelmet kell fordítania az EKI betagozódására vonatkozó cselekvési terv végrehajtására, és emellett a megfelelően képzett munkaerő és elegendő erőforrás biztosítására. 1Bevezetés 1.1Mi az EURES? Az EURES az Európai Bizottság, a nemzeti foglalkoztatási szolgálatok, valamint további tagok és partnerek együttműködési hálózata, amely kiterjed az Európai Unió minden országára, valamint Izlandra, Liechtensteinre, Norvégiára, Svájcra és Egyesült Királyság (a továbbiakban: „EURES-országok”). Az EURES előmozdítja a munkaerő szabad áramlását azáltal, hogy tájékoztatást biztosít, foglalkoztatást támogató szolgáltatásokat nyújt munkavállalóknak és munkáltatóknak, valamint fokozza a tagszervezetei közötti együttműködést és információcserét. 1.1.1Jogi keret Az EURES-t 1994-ben hozta létre az Európai Bizottság, és a munkavállalók Közösségen belüli szabad mozgásáról szóló 1612/68/EGK rendelet II. részének módosításáról szóló 2434/92/EGK tanácsi rendelet (1992. július 27.) indította útjára. Az EURES 2011 és 2016 között hosszú reformfolyamaton ment keresztül a hálózat összetétele, irányítása és eszközei tekintetében annak érdekében, hogy tükrözze a mobilitási minták változásait és az e területen megjelenő tendenciákat. Ez a folyamat az új (EU) 2016/589 EURES-rendelettel érte el a csúcspontját, amely azzal a céllal lépett életbe, hogy a köz- és magánszféra körében az európai foglalkoztatási szolgálatok egy nagyobb és erősebb hálózatát hozza létre, így biztosítva a munkaerőpiaci információk határok közötti hatékonyabb megosztását az EU és az EGT-országok közötti munkavállalási célú kiközvetítés előmozdítása érdekében. Az előző jogalaphoz képest az új EURES-rendelettel bevezetett legfőbb változások az alábbiakhoz kapcsolódnak: nagyobb átláthatóság, amely az EURES-portálon hirdetett álláslehetőségek, ezen belül a munkaviszony keretében zajló tanulószerződéses gyakorlati képzések és szakmai gyakorlatok számának növelése révén valósul meg; az álláslehetőségek és a szakmai önéletrajzok online megfeleltetésének javítása; minimálisan elfogadott szolgáltatáscsomag biztosítása az álláskeresők és a munkaadók számára; és a hálózat bővítése. A rendeletet hat végrehajtási határozat támogatja, amelyek biztosítják az EURES-országokon belüli egységes végrehajtást. Ezek közül kettőt, a 2018. július 18-i (EU) 2018/1020 és a 2018. július 18-i (EU) 2018/1021 végrehajtási határozatot a referencia-időszakban fogadtak el. 1.1.2Az EURES tevékenységei Az EURES az Európai Unió által az elmúlt évtizedek során a társadalmi és gazdasági teljesítmény növelésére kifejlesztett munkaerőpiac-támogató struktúra lényegi részét képezi. Az EURES szolgáltatásait, amelyek között számos online elérhető szolgáltatási eszköz is megtalálható, két egymást kiegészítő csatornán, az EURES-országokban dolgozó EURES-munkatársakból álló humán hálózatán és az európai munkahelyi mobilitási portálon (EURES-portál) keresztül nyújtja. EURES-szolgáltatások álláskeresők és munkáltatók számára ·Az álláskeresők segítése az álláskeresésben, illetve a munkáltatók segítése a jelöltek felkutatásában szerte Európában; ·Az állásajánlatok és önéletrajzok egymásnak valómegfeleltetése az EURES-portálon; ·Tájékoztatás, iránymutatás és egyéb, a munkaerőpiaci mobilitást támogató szolgáltatások a munkavállalók és munkáltatók számára; ·Elhelyezkedés utáni segítségnyújtás; ·Hozzáférés az életkörülményekkel és munkavégzés feltételeivel kapcsolatos információkhoz (mint például adózás, nyugdíj, egészség- és társadalombiztosítás az EURES-országokban); ·Egyedi támogatási szolgáltatások a határ menti régiókban működő munkáltatók és a határ menti munkavállalók számára; ·Egyedi csoportok támogatása az EURES-szel összefüggő célzott mobilitási programok alkalmazásában; ·Dinamikus munkaerő-felvételi események támogatása az Európai Online Állásnapok (EOJD) platformján keresztül. 1.1.3Az EURES szervezete Az EURES-rendelet 7. cikkének megfelelően az EURES-hálózatot az alábbi szervezetek alkotják: ·az EURES-országok által kijelölt nemzeti koordinációs irodák (NKI-k), amelyek általában vagy az adott ország állami foglalkoztatási szolgálatához (ÁFSZ), vagy a munkaügyi minisztériumához kapcsolódnak; ·az Európai Bizottság Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságának (DG EMPL) keretében működő Európai Koordinációs Iroda (EKI), amely horizontális támogatást biztosít az NKI-knak. Az (EU) 2019/1149 rendelet 6. cikkével összhangban az EKI irányítását a DG EMPL helyett az Európai Munkaügyi Hatóság (European Labour Authority, ELA) fogja végezni;

·egyéb EURES-tagok és -partnerek, amelyek az EURES-rendelet 12. cikkének megfelelően az EURES-hálózaton belül operatív tevékenységet végző szervezetek, például magán foglalkoztatási szolgálatok, szociális partnerek és egyetemek. Az NKI-k és az EKI együtt alkotják az EURES-hálózat Európai Koordinációs Csoportját (EKCS), amely koordinációs szerepet tölt be a hálózat tevékenységei és működése terén (az EURES-rendelet 14. cikke). Az EURES-rendelet 11. cikkében meghatározottak szerint az EURES-tagoknak és -partnereknek felvételi eljáráson kell keresztülmenniük ahhoz, hogy akkreditált EURES-tagokká, illetve -partnerekké válhassanak. Az EURES-hálózat tagjai számára az alábbiak közül valamennyi feladat ellátása kötelező érvényű, míg a partnereknek azokból legalább egyet kell teljesíteniük: ·Hozzájárulás az állásajánlatok összegyűjtéséhez az EURES-portálra és IT platformra való adattovábbítás útján; ·Hozzájárulás az álláskeresői profilok összegyűjtéséhez az EURES-portálra és IT platformra való adattovábbítás útján; ·Támogatási szolgáltatások nyújtása közvetlenül az álláskeresők és munkáltatók számára. 1.2Az EURES bevezetése Az EURES-rendelet 33. és 35. cikke előírja, hogy a Bizottság a hálózat tevékenységeiről 2018-ban és 2020-ban jelentést készítsen, illetve 2021-ben utólagos értékelést nyújtson be. Az EURES 2019. április 2-án közzétett első tevékenységi jelentése a 2016 januárjától 2018 júniusáig tartó időszakot ölelte fel, és megállapította, hogy szabályozási szinten az EURES-rendelet végrehajtása a legtöbb területen lezajlott, tehát: ·kijelölték az NKI-kat; ·az állami foglalkoztatási szolgálatokat kinevezték a nemzeti EURES-hálózatok tagjaivá; ·előrehaladás történt az EURES-taggá és -partnerré válás engedélyezését végző felvételi rendszer kialakítása terén; ·új felügyeleti és teljesítményeszközöket vezettek be; ·előrehaladás történt az állásajánlatoknak és az önéletrajzoknak a nemzeti adatbázisok és az EURES-portál közötti átlátható cseréje terén. Azonosították a továbbfejlesztendő területeket, ide sorolva a hálózat új tagok és partnerek felvételével történő bővítését, az önéletrajzok és az állásajánlatok minden EURES-ország közötti cseréjének megvalósítását, valamint a készségek, kompetenciák és foglalkozások európai osztályozási rendszerének (ESCO) bevezetését. Az EURES jelenlegi, második tevékenységi jelentése a 2018 júliusától 2020 júniusáig tartó időszakot (a továbbiakban: referencia-időszak) öleli fel. 2Az EURES-hálózat főbb tevékenységei: 2018. július – 2020. június 2.1Tevékenységek az EURES-országokban 2.1.1Általános támogatási szolgáltatások munkavállalók és munkáltatók számára Minden EURES-ország nyújtott támogatási szolgáltatásokat munkavállalók és munkáltatók számára. A tevékenységek továbbra is főként a munkavállalókra és az álláskeresőkre összpontosítottak, de a munkáltatóknak nyújtott szolgáltatások számának emelkedése is megfigyelhető volt. A főbb tevékenységi típusok a tájékoztatás, az iránymutatás és tanácsadás, a helyszíni rendezvények és online toborzási események szervezése, valamint a közvetlen megfeleltetéshez és a kiközvetítéshez nyújtott támogatás volt. Az EURES-országok egyes esetekben ágazati megközelítés alapján tervezték a tevékenységeket, míg más esetekben a kifelé vagy befelé irányuló mobilitásra összpontosítottak. Bizonyos EURES-országok általános munkaerőpiaci megközelítést alkalmaztak. 2.1.1.1Megfeleltetési és munkavállalási célú kiközvetítési tevékenységek

2018 júliusa és 2020 júniusa között 432 503 álláspályázatot (beleértve a szakmai önéletrajzokat) és 1 662 468 állásajánlatot kezeltek és dolgoztak fel az EURES munkatársai. Az országos EURES-hálózatokon belül az adott ország álláskeresőire és munkáltatóira tevődött a hangsúly, míg csupán az álláspályázatok 37 %-a és az állásajánlatok 9 %-a származott másik EURES-országból. Ezenkívül, ugyanebben az időszakban 18 397 eseményt rendeztek a hálózat keretében, amelyek 69 %-a tájékoztató, 12 %-a toborzási esemény volt, míg a fennmaradó 19 % a toborzási és tájékoztatási tevékenységet ötvöző rendezvény volt. 2018 júliusa és 2020 júniusa között 419 745 álláskereső és 15 834 munkáltató regisztrált önállóan az EURES-portálon. Az EURES teljesítménymérő rendszeréből származó eredmények és az ügyfélelégedettségi felméréseken alapuló becslések összessége alapján az EURES-hálózat – részben az EURES-portálon, részben az országos EURES-hálózatokon keresztül – 2018-ban legalább 84 580, míg 2019-ben legalább 83 360 munkavállalási célú kiközvetítést segített elő. 2.1.1.2Tájékoztatás és iránymutatás Az EURES munkatársai által az álláskeresők és munkáltatók számára nyújtott tájékoztatás és iránymutatás többek között olyan tevékenységeket foglal magában, mint a személyes tanácsadás, az állásajánlatok meghirdetéséhez nyújtott támogatás, vagy workshopok szervezése. Összefoglalva, 2018 júliusa és 2020 júniusa között 5 924 376 munkavállaló és 403 244 munkáltató került személyes kapcsolatba a hálózattal. A munkavállalókkal megvitatott témák közel 43 %-a a munkavállalási célú kiközvetítéssel, míg 32 %-a az élet- és munkakörülményekkel foglalkozott. A munkáltatókkal folytatott tárgyalások főbb témái közül a munkavállalási célú kiközvetítések kb. 40 %-ot tettek ki, amit az EURES-re vonatkozó általános információk követtek, mintegy 39 %-kal. Releváns információk az EURES-portálon keresztül is elérhetők, mivel az EURES-országok rendszeresen frissítik a saját munkaerőpiacukra, valamint az élet- és munkakörülményekre vonatkozó általános információkat (pl. adminisztratív eljárások, társadalombiztosítási rendszer, adózási kérdések, munkaszerződések, az álláskeresés szokásos módszerei). Az információ 26 nyelven áll rendelkezésre. Ezenkívül, 16 EURES-ország rendelkezik saját, országos EURES-weboldallal, ahol az álláskeresők és a munkáltatók többek között munkaerő-mobilitási információkat, egy EURES-szolgáltatásokról szóló áttekintést, valamint egy az EURES-portálra mutató linket találhatnak. 2.1.2Specifikus támogatási szolgáltatások A konkrét csoportoknak szánt támogatási szolgáltatások és programok ugyancsak központi helyet foglaltak el az EURES-országok által végzett tevékenységek között. 2.1.2.1Támogatási szolgáltatások a határ menti régiókban Az EURES-tagok és -partnerek tájékoztatást biztosítanak, valamint munkavállalási célú kiközvetítési és toborzási szolgáltatásokat nyújtanak, kifejezetten a határ menti munkavállalók és a határ menti régiókban működő munkáltatók sajátos követelményeinek és körülményeinek figyelembevételével. E tevékenységek végrehajtására az EURES hivatalos határokon átnyúló partnerségeinek (CBP-k) révén került sor, a foglalkoztatás és a szociális innováció 2014–2020 közötti európai uniós programja (EaSI) részét képező EURES terület finanszírozásán keresztül, szomszédos EURES-országok, valamint az EURES-hálózaton kívüli egyéb szervezetek közötti együttműködési megállapodások létrejöttével . 2018-ban kilenc, míg 2019-ben 11 határokon átnyúló partnerség élvezte az EaSI előző évben elnyert támogatását. Továbbá, 2019 folyamán nyolc határokon átnyúló partnerség nyerte el az EaSI 2020-ra és 2021-re szóló támogatását. A határokon átnyúló partnerségek révén 2019-ben 195 060 munkavállaló került személyes kapcsolatba az EURES-szel, míg 2018-ban álláskeresés kapcsán 18 182 ügyfél fordult személyesen a hálózathoz. 2018-ban és 2019-ben összesen 5 408 határ menti álláskereső talált munkát a határon átnyúló partnerség segítségével. Ezek az adatok azt mutatják, hogy a határon átnyúló partnerség keretében végzett tevékenységek elsősorban a többnyelvű tájékoztatásra összpontosítanak, amely gyakran fizikai egyablakos megoldásokon keresztül valósul meg. Az esetek többségében a tájékoztatás például a társadalombiztosítási rendszerhez való hozzáféréssel, a képesítések külföldi elismerésével és az adózással kapcsolatos iránymutatást tartalmaz a kiküldött munkavállalók és az ingázók számára. A határ menti régiókban a hivatalos határokon átnyúló partnerségek keretein kívül nyújtott támogatási szolgáltatások vonatkozásában az EURES-országok gyakran számolnak be tevékenységi jelentéseikben más határokon átnyúló együttműködési megállapodásokról, amelyek célja leginkább a tájékoztatás, valamint a toborzási események szervezésének megkönnyítése a határ menti területeken. 2.1.2.2Elhelyezkedés utáni segítségnyújtás Az elhelyezkedés utáni segítségnyújtás célja az, hogy az utazó munkavállalók számára lehetővé tegye az új munkakörbe való lehető legjobb beilleszkedést. Az EURES-országok továbbra is hangsúlyt fektettek a munkavállalóknak és a munkáltatóknak a munkaszerződés aláírását megelőző tájékoztatására, valamint kb. kétharmaduk szervezett elhelyezkedés utáni tevékenységeket is (pl. 21 EURES-ország számolt be arról, hogy 2019-ben szervezett elhelyezkedés utáni tevékenységeket). A tevékenységek többsége adózási és társadalombiztosítási kérdésekkel kapcsolatos tájékoztatás és iránymutatás volt, de néhány EURES-ország a felvett munkavállaló családjának is kínált támogatási szolgáltatásokat és/vagy nyelvi képzést. 2.1.2.3A fiatalok támogatása – tanulószerződéses gyakorlati képzés és szakmai gyakorlat Munkaviszony keretében zajló tanulószerződéses gyakorlati képzésekhez és szakmai gyakorlatokhoz kapcsolódó tevékenységeket korlátozott számban, és a különböző EURES-országokban meglehetősen egyenlőtlenül végeztek, leginkább attól függően, milyen szerepet töltöttek be az ÁFSZ-ek a tanulószerződéses gyakorlati képzések és szakmai gyakorlatok terén történő segítségnyújtásban. A támogatás az esetek többségében a következő bekezdésben ismertetett célzott mobilitási programok, vagy más, a fiatalok foglalkoztatását célzó európai programok és kezdeményezések (pl. Erasmus+, Ifjúsági garancia, Eurodyssey – az Európai Régiók Közgyűlése) előmozdításához kapcsolódott. Néhány EURES-ország fiataloknak szóló workshopokat és tájékoztató eseményeket is rendezett. Az EURES tevékenységeit azonban gyakran korlátozta az állami foglalkoztatási szolgálatok e területre vonatkozó kompetenciájának hiánya. Néhány országban az EURES munkatársai által nyújtott szolgáltatásokon kívül az EURES-portálon is jelen voltak tanulószerződéses gyakorlati képzések és szakmai gyakorlatok: 2020 júliusában 11 447 tanulószerződéses gyakorlati képzési és 1 483 szakmai gyakorlati ajánlat volt elérhető. 2.1.2.4Az EURES-hez kapcsolódó célzott mobilitási programok Az EURES konkrét álláskeresői csoportok elhelyezkedésében és toborzási nehézségekkel küzdő, konkrét ágazatok üres álláshelyeinek betöltésében is segítséget kíván nyújtani. Ebből a célból az EURES a foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI) keretében finanszírozott, célzott mobilitási rendszerek kiegészítéseként vagy annak részeként végezheti tevékenységeit. Az alábbi táblázat három, a 2018 júliusától 2020 júniusáig tartó időszakban végrehajtott, célzott mobilitási program legfőbb jellemzőit tekinti át, ideértve a programok célcsoportjait, a programokban aktívan részt vevő országokat és a fő teljesítménymutatókat. Az EURES-hez kapcsolódó, bizonyos korcsoportokat célzó mobilitási programok áttekintése Időtartam Célcsoport EURES-országok Teljesítménymutatók EaSI-támogatás Az első EURES-állásod 2015. február – folyamatban 18–35 év közötti álláskeresők / készségeket kereső vállalatok Vezető foglalkoztatási szolgálatok: DE, FR, IT, SE Partnerek: BG, HR, CY, PT, RO, SI, ES, DK, FI, IE, NL, FI, SK 2018. július – 2020. június Regisztrált álláskeresők: 13 977 Regisztrált munkáltatók: 3 551 Regisztrált állásajánlatok: 3 477 Kiközvetítések: 4 062 2018. december – 2020. december Előre látható költségvetés: 11 200 000 EUR Nyújtott támogatás: 14 851 070 EUR Reactivate 2016. november – folyamatban 35 éves vagy annál idősebb munkavállalók / képzett munkaerőt kereső munkáltatók Vezető foglalkoztatási szolgálatok: FR, SE, PL, DE, IT Partnerek: EL, ES, NL, MT 2018. október – 2020. június Regisztrált álláskeresők: 5 216 Regisztrált munkáltatók: 708 Regisztrált állásajánlatok: 3 940 Kiközvetítések: 852 2018. december – 2020. december Előre látható költségvetés: 5 000 000 EUR Nyújtott támogatás: 4 852 994 EUR Az EURES célzott mobilitási programjai 2020. január – folyamatban 18 éven felüli álláskeresők Vezető foglalkoztatási szolgálatok: DE, SE Partnerek: RO, FI, EE, IE, SE, PT, DK, ES, NL, SL, DE, SK 2020. januártól Regisztrált álláskeresők: folyamatban Regisztrált munkáltatók: folyamatban Regisztrált állásajánlatok: folyamatban Kiközvetítések: folyamatban 2020. január – 2021. december Előre látható költségvetés: 9 000 000 EUR Nyújtott támogatás: 8 860 242 EUR

„Az első EURES-állásod” és a Reactivate programokon keresztül létrejött munkavállalási célú kiközvetítések többsége az emberi egészségügy és a szociális munka, az információ és kommunikáció, az oktatás, a szállítás és a raktározás területén valósult meg. A legtöbb munkavállalót Spanyolország, Olaszország és Franciaország küldte. A legtöbb munkavállalót mindkét programban Németország és az Egyesült Királyság fogadta, amelyeket „Az első EURES-állásod” esetében Írország, a Reactivate esetében pedig Bulgária követett. Az EURES célzott mobilitási programjai elnevezésű új rendszer 2019-ben indult, biztosítva a két korábbi program – „Az első EURES-állásod” és a Reactivate – végrehajtásának folyamatosságát és további fejlődési lehetőségeket. A célzott mobilitási programok mindkét korábbi program célcsoportjaira kiterjednek, és végrehajtásukat Svédország és Németország vezeti. A célzott mobilitási programok végrehajtását a Covid19-világjárvány késlelteti. 2.1.3Források és irányítás 2.1.3.1Emberi erőforrások Az EURES munkatársai a nemzeti vagy regionális ÁFSZ-eknél, illetve egyéb más EURES tag-, illetve partnerszervezeteknél folytatják tanácsadói tevékenységüket. Az EURES-hálózatban 2018-ban 2 568 EURES-munkatárs dolgozott (teljes munkaidős egyenértékben 1 255), míg 2019-ben 2 642 (teljes munkaidős egyenértékben 1 232). A teljes munkaidős egyenérték országonkénti megoszlása a munkaerőpiacok különböző nagyságát tükrözi; példaként ez a szám Máltán és Luxemburgban 2, Bulgáriában 20, Csehországban 33, Franciaországban 89, Németországban pedig 156. 2.1.3.2Pénzügyi források Az EURES-hálózat országos szintű finanszírozása az EURES átalakítási folyamata során és az EURES-rendelet hatálybalépésével megváltozott. Míg 2014 előtt az EURES működését külön uniós költségvetési tételből származó, éves támogatások révén finanszírozták, 2015-től az EURES-országok felelnek az EURES tevékenységeinek saját költségvetésükből történő finanszírozásáért. Ebben a keretben, az EURES-országok által felhasznált pénzügyi erőforrások többnyire két forrásból származnak: az Európai Szociális Alapból (ESZA) és a nemzeti költségvetésből. Az EURES költségvetésének összetétele és mértéke EURES-országonként eltérő, mivel egyes országok csak a nemzeti erőforrásokra támaszkodnak, míg mások mindkettőre. Egy az NKI-k körében, az ESZA EURES-tevékenységek finanszírozására való felhasználásáról végzett felmérés eredményei szerint a 2014–2020-as programozási időszakban erre a célra mintegy 58 millió EUR állt rendelkezésre. Ezenkívül, az EURES-országok a foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja részét képező EURES területen keresztül elérhető pénzügyi forrásokra is pályázhatnak, hogy abból fedezzék a célzott mobilitási program keretében végzett tevékenységeiket és – bizonyos esetekben – további költségeiket. Végül, néhány EURES-ország további forrásokból, például a tag- és partnerszervezetek egyedi költségvetéseiből egészítette ki a rendelkezésre álló erőforrásokat. 2.1.3.3Informatikai infrastruktúra A szokásos informatikai berendezések mellett az EURES-országok hozzáférést biztosítottak az EURES munkatársai számára a releváns szoftverekhez, ideértve a webináriumokhoz és a webkonferenciákhoz szükséges eszközöket is. Sőt, az EURES-országok többsége digitális szolgáltatásokat is nyújtott, például online tájékoztatókat tartott, Skype-os tanácsadást vagy más chat-eszközöket biztosított. Az online szolgáltatásnyújtás további javítását célzó tevékenységekre példa még többek között az országos EURES-weboldalak fejlesztése (pl. Bulgáriában), vagy a szolgáltatásnyújtást támogató online kézikönyvek alkalmazása (pl. Dániában). Az interoperabilitási kérdések tekintetében az EURES-országok folytatták informatikai infrastruktúráik kiigazítását az állásajánlatok és önéletrajzok EURES-portálra történő továbbítása érdekében. Egyes EURES-országokban az informatikai infrastruktúra további átalakítására is szükség volt, tekintettel a hálózat bővítésére és az új EURES-tagok és -partnerek informatikai infrastruktúráinak összehangolására (pl. Magyarországon, Lengyelországban). 2.1.3.4Az irányítás és az érdekelt felek közötti együttműködés A belső irányítást tekintve az EURES tevékenységei az új EURES-tagok és -partnerek hivatalos felvételi rendszerének megtervezésére és bevezetésére, valamint az EURES-hálózat ezt követő bővítésére összpontosítottak (pl. felhívások közzététele, jelentkezések áttekintése, új EURES-tagok és -partnerek felvétele). Néhány EURES-országban a szervezeti felépítésen is változtattak az új tagok és partnerek felvétele miatt (pl. a nemzeti koordinációs iroda szerepének eltolódása a stratégiai kérdések felé, illetve szervezetének elválasztása az ÁFSZ-től a semlegesség biztosítása érdekében). Ezenkívül, az EURES-országok jelentős többsége végzett olyan tevékenységeket, amelyek célja az országos EURES-hálózat szervezetének javítása és az irányítás hatékonyságának biztosítása volt. Ennek keretében munkacsoportok, havi jelentések és országos EURES-csoporttalálkozók révén fokozták az új EURES-tagokkal és -partnerekkel folytatott együttműködést. Az EURES-országok túlnyomó többsége fokozta az érdekelt felek széles körével folytatott, helyi, regionális, országos szintű és határokon átnyúló együttműködését. Ilyen felek a szociális partnerek, az egyéb európai hálózatok, a karrier-tanácsadó szolgálatok, a kereskedelmi kamarák, továbbá a társadalombiztosítási és adóhatóságok, az oktatási szervezetek, az egyetemek és a szakmai egyesületek. 2.1.3.5Kommunikáció az EURES-országokban Az EURES-országok kommunikációs tevékenységei – az álláskeresőket és a munkáltatókat megcélozva – legfőképpen a figyelemfelkeltésre és az EURES-szolgáltatásokkal kapcsolatos ismeretek bővítésére irányultak annak érdekében, hogy ügyfeleket szerezzenek. A kommunikációs tevékenységük részeként általános, illetve konkrét csoportoknak vagy ágazatoknak szóló tájékoztató kampányokat folytattak. Példaként említhetők a következők: munkaadóknak és szociális partnereknek szóló tájékoztató események Bulgáriában, vagy figyelemfelhívó kampány Írországban. A 2018–2020-ös időszakban ezenkívül erősebb elmozdulás történt a közösségimédia-csatornák használata irányába, így most már a legtöbb EURES-ország rendelkezik Facebook-, LinkedIn- és/vagy Twitter-fiókkal: Elérés / Az EURES-országok közösségimédia-csatornáin megjelenő posztokra érkező vélemények Közösségimédia-csatorna 2018. második félév 2019. első félév 2019. második félév 2020. első félév Összesen Facebook 1 933 419 2 199 555 4 892 949 1 750 944 10 776 867 Twitter 1 059 658 314 606 950 702 766 335 3 091 301 LinkedIn 163 111 329 400 847 239 1 537 762 2 877 512 Más kommunikációs eszközként használtak nyomtatott promóciós anyagokat, például publikációkat, szórólapokat, feltekerhető posztereket, valamint videoüzeneteket (pl. Portugália, Dánia), rádió- és televíziómegjelenéseket (pl. Spanyolország, Szlovákia).

2.1.3.6A tevékenységek nyomon követése és értékelése A Bizottság (EU) 2018/170 végrehajtási határozata részletes előírásokat vezetett be az EURES-hálózat működésének nyomon követésére és értékelésére szolgáló egységes adatgyűjtésre és -elemzésre vonatkozóan. 2018-ban bevezették az EURES teljesítménymérő rendszerét, és azóta a nemzeti koordinációs irodák hathavonta szolgáltatnak adatokat öt alap- és 11 hálózati mutatóról. A nemzeti jelentéstételi és nyomonkövetési rendszereken belüli, e célt szolgáló változtatások a referencia-időszak tevékenységeinek sarkalatos pontjai voltak. A nemzeti koordinációs irodák arról számoltak be, hogy országos szinten munkafolyamatokat és új struktúrákat vezettek be az egységes programozási és nyomonkövetési rendszer kialakítása érdekében, és minden EURES-tagnál és -partnernél megkönnyítették az adatgyűjtést. Olaszországban, például, a nyomonkövetési adatokat online felmérésen keresztül gyűjtik. Lengyelországban egységes nyomonkövetési rendszert (adatgyűjtési célt szolgáló elektronikus felügyeleti adatbázist) vezettek be, míg más országok, például Spanyolország és Norvégia, felhő alapú online megoldásokat fejlesztettek az országos szintű adatgyűjtéshez. Több országban manuálisan gyűjtik az adatokat. Ezenkívül több EURES-országban és uniós szinten is szerveztek a teljesítménymérő rendszerrel kapcsolatos képzési eseményeket és workshopokat az EURES munkatársai számára. A teljesítménymérő rendszeren kívül a programozási ciklus az EURES-országok éves tevékenységének nyomon követésére szolgáló másik fő eszköz. A Bizottság (EU) 2017/1256 végrehajtási határozata bevezette a programozási ciklusban használandó eljárásokat és formanyomtatványokat. Ennek keretében minden egyes NKI éves nemzeti tevékenységi jelentés formájában számol be arról, hogy a nemzeti munkaprogramhoz képest hogyan alakultak a nemzeti EURES-hálózat eredményei. 2.2Az Európai Koordinációs Iroda (EKI) horizontális támogatási tevékenységei 2.2.1Koordináció és irányítástámogatás Az EURES-hálózaton belüli gyümölcsöző együttműködés biztosítása érdekében az EKI szervezi az Európai Koordinációs Csoport munkáját, amely rendszeres időközönként és eseti jelleggel ülésezik, hogy megvitassa az aktuális helyzetet, bemutassa a legújabb fejleményeket, és megossza az információkat és a legjobb gyakorlatokat. Az Európai Koordinációs Csoport 2018 júliusa és 2020 júliusa között tíz alkalommal ülésezett. Az EKI ezenkívül oly módon is támogatja az NKI-ket, hogy felügyeli és elősegíti a programozási ciklus különböző szakaszait és összehangolja a tervezésüket azáltal, hogy egyedileg véleményt nyilvánít és jelentést készít az NKI-k programjairól. 2.2.2Az EURES-portál üzemeltetése és fejlesztése, és a kapcsolódó IT-támogatások Az EKI az EURES-portál üzemeltetése mellett a portálhoz kapcsolódóan informatikai támogatást és iránymutatást is nyújt az EURES-országoknak az interoperabilitás fokozása érdekében. A referencia-időszakban az EKI továbbra is nyújtotta ezeket a szolgáltatásokat. Egyebek mellett elsősorban támogató anyagokat, technikai standardokat és formátumokat dolgozott ki és bocsátott az EURES-országok rendelkezésére annak érdekében, hogy megkönnyítse az országos, regionális és ágazati osztályozásuk európai osztályozáshoz való hozzárendelését (ESCO szerinti megfeleltetés). E hozzárendelés ugyanis előfeltétele annak, hogy elindulhasson az EURES-portál automatizált megfeleltetési funkciója. Az EKI által nyújtott támogatás kiterjedt például az ESCO szerinti megfeleltetést célzó online platform, az ESCO végrehajtását segítő kézikönyv, valamint a témával foglalkozó képzési alkalmak biztosítására. Annak érdekében, hogy eleget tegyenek e követelménynek, számos EURES-ország igényelt pénzügyi támogatást. Az EKI ezenkívül további módosításokat is végrehajtott az EURES-portálon, így például javította a szűrési funkciót, ami felhasználóbarátabb oldalt eredményezett. E tekintetben a legutóbbi verziófrissítésre – az EURES-portál 4.4 elindítására – 2020 elején került sor; ennek keretében megújult a portál kezdőlapjának dizájnja, eleget tettek az általános adatvédelmi rendelet (GDPR) előírásainak, változott az önállóan feltöltött önéletrajzok elérhetőségi ideje, korlátozott hozzáférést kaptak a munkavállalási engedéllyel nem rendelkező, nem uniós állampolgárok és javult az EURES munkatársai által küldött megkeresésekre szolgáló felület. A portállal kapcsolatos felhasználói észrevételek megismerése érdekében az EKI egy ügyfélelégedettségi kérdőívet is bevezetett. A munkáltatók több mint 70 %-a elégedett vagy nagyon elégedett volt az EURES-portállal. Ami az álláskeresőket és a munkavállalókat illeti, körükben a válaszadók mintegy 95 %-a volt elégedett vagy nagyon elégedett a portállal, és 8 %-uk számolt be arról, hogy az EURES-portálon keresztül tudott elhelyezkedni. Az EKI több olyan intézkedést is foganatosított, amely célja az EURES-portál és az újonnan elindított Europass-portál közötti szinergiák növelése volt. Az álláskereső Europass-felhasználók most már kereshetnek az EURES-állások között, és javaslatokat kaphatnak a profiljukhoz illeszkedő, érdekes állásokra. Míg a keresést és a megfeleltetést az EURES végzi, az eredmények közvetlenül láthatók az Europass oldalán. Ezenkívül, a két portálon elhelyezett, különböző EURES- és Europass-szolgáltatásokra mutató hivatkozások hozzásegítik a felhasználókat ahhoz, hogy rátaláljanak a nekik megfelelő szolgáltatásra. A felhasználói profilok EURES és Europass közötti interoperabilitása immár lehetővé teszi az egyik portál regisztrált felhasználói számára, hogy exportálják szakmai önéletrajzukat a másik portálra. Az EKI e téren végzett tevékenységeinek egy másik lényeges eleme az interoperabilitási munkacsoport (Interoperability Working Group, IOCWG) megszervezése volt az EURES-rendelet 17. és 18. cikke végrehajtásának megkönnyítése, valamint az információcsere támogatása céljából. Az interoperabilitási munkacsoport munkája az alábbi két területre terjed ki: az első az önéletrajzok és az állásajánlatok összegyűjtésével, továbbításával és jóváhagyásával kapcsolatos összes funkcionális követelménnyel és intézkedéssel foglalkozik; a második az adatok keresését és megfeleltetését lehetővé tévő alkalmazásokra vonatkozik. A munkacsoport a referencia-időszak alatt öt alkalommal ülésezett. 2.2.3Képzés és szakmai fejlődés Az EURES képzési programjának célja, hogy támogassa és segítse az EURES-munkatársakat az EURES-szolgáltatások nyújtása során. A teljes képzés – az EKI által biztosított indikatív iránymutatásokon, eszközökön és információs szolgálaton alapuló és az NKI-k által szervezett – előképzésből és az EKI felelősségi körébe tartozó, közös EURES képzési programból áll. Az EURES-szel kapcsolatban uniós szinten az alábbi három képzési típust különböztethetjük meg: osztálytermi képzés, virtuális képzés (élő online és e-tanulás), valamint igény szerinti képzés. Az EKI továbbra is biztosította a közös EURES képzési programot és a szakmai fejlődést a tagok és partnerek EURES-munkatársai számára. A képzési tevékenységek az EURES képzési programján alapultak, amely egy konszolidációs szakaszból áll, amelyet a 2016-ban bevezetett EURES Akadémia követ. Az EKI 2018 júliusától 2019 decemberéig 73 képzési eseményt rendezett, amelyeken 2 999 EURES-munkatárs vett részt. 2.2.4Információs szolgálat Az EKI információs szolgálata továbbra is elérhető az EURES-portál és az EURES-szolgáltatások valamennyi felhasználója (álláskeresők, munkáltatók, az EURES-tagok és -partnerek munkatársai, NKI-k és vendéglátogatók) számára. E szolgáltatás keretében megválaszolásra kerül minden, az EURES-portálon (többek között az Extraneten) nyújtott szolgáltatással kapcsolatos kérdés, de az információs szolgálat tevékenységei kiterjednek az Európai Foglalkoztatási Napok platformján nyújtott szolgáltatásokra is. A kérdéseket a portál webes formanyomtatványán keresztül is fel lehet tenni, de lehetőség van ingyenes telefonszám hívására, vagy az online chat, illetve Skype választására. Az EURES információs szolgálata 2018-ban közel 27 700, 2019-ben 24 249, 2020 első félévében pedig 9 830 felhasználói kérdést dolgozott fel. 2.2.5Hálózatépítés, csere, legjobb gyakorlatok és kölcsönös tanulás

Az EKI továbbra is támogatta az EURES hálózatán belüli hálózatépítést, kölcsönös tanulást és a legjobb gyakorlatok cseréjét. Az Európai Koordinációs Csoport rendszeres ülésein kívül kölcsönös tanulási eseményeket is szerveznek az összes EURES-ország képviselői számára. Például, 2018 decemberében a felvételi rendszerek témájában rendeztek kölcsönös tanulási eseményt. Ezenkívül az EURES Extranet, amely 2018-ban új verzióval frissült, munkaterületeket biztosít az EURES-országok közötti információcsere fokozásához. A „Speaker’s Corner” („szónoki sarok”) elnevezésű virtuális tér például lehetőséget biztosít az EURES-országoknak az egymás közti fájlcserére, beszélgetések kezdeményezésére vagy egyes eseményekkel kapcsolatos információcserére. Az EURES-országok emellett hozzáférhetnek egymás munkaprogramjaihoz is, amelyeket egyedi megjegyzésekkel láthatnak el. Ez a hozzászólási gyakorlat a programozási időszakban történő információcsere és együttműködés fokozását célozza. Az EKI általi iránymutatás, valamint a jelentési és nyomonkövetési folyamat összehangolása és javítása érdekében tett további erőfeszítések kiterjedtek az éves workshopok megszervezésére, valamint az egyes beadványokkal kapcsolatos visszajelzések és ajánlások elkészítésére. 2.2.6Tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek Az EKI továbbra is végezte az EURES-hálózaton belüli tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeit az EURES tudatosságának növelése érdekében. Konkrétabban, annak érdekében, hogy a lehető legjobban támogassa az NKI-ket a kommunikációs stratégia és a nemzeti terveik végrehajtásában, átlagosan havi két alkalommal gyakorlati kommunikációs tréningeket szervezett az EURES-munkatársaknak, amelyeken témák széles körét – pl. közösségimédia-tartalmak létrehozása, LinkedIn, érdekelt felekkel való kapcsolatok – érintették. Ezenkívül az EURES EKI által kidolgozott kiadványszerkesztési útmutatója és infografikája is az EURES-országok rendelkezésére áll. Az EKI saját kommunikációs tevékenységeit is tovább folytatta, többek között kezelte az EURES közösségimédia-fiókjait, így a 287 454 rajongót számláló Facebook-, a 38 741 rajongótáború Twitter-, és az 52 812 követővel rendelkező LinkedIn-fiókot. Tartalomstratégiájával összhangban, az EKI kommunikációs tevékenységei során havonta más-más kiválasztott témára összpontosítva tárt fel különböző területeket az EU/EGT-országok állampolgárainak karrierlehetőségeivel és foglalkoztatásával kapcsolatban. Elérés / Az EKI közösségimédia-csatornáin megjelenő posztokra érkező vélemények Közösségimédia-csatorna 2018. második félév 2019. első félév 2019. második félév 2020. első félév Összesen Facebook 39 585 902 6 449 270 2 306 125 7 764 993 56 106 290 Twitter 361 984 910 770 2 587 705 1 227 479 5 087 938 LinkedIn 1 046 669 2 298 356 1 563 189 1 032 480 5 940 694 Az EKI kezeli az EURES YouTube-csatornáját is, amelyre 2020 júliusáig több mint 7 000-en iratkoztak fel. A csatornán az elmúlt két évben mintegy 35 film jelent meg. Ezenkívül, az EURES-portálon 2018 júliusa óta több mint 120 tájékoztató cikk jelent meg, és havi rendszerességű hírlevelet is küldenek a felhasználóknak. Mindemellett az EKI működteti az Európai Online Állásnapok (EOJD) platformját, valamint 2018-ban és 2019-ben több mint 65 állásnap és (online, helyszíni, vagy akár mindkét kategóriát kimerítő) munkaerő-felvételi esemény megrendezését támogatta. Az Európai Online Állásnapokhoz kapcsolódó fő teljesítménymutatók Mutató 2018 2019 Összesen Események száma 31 34 65 Pozíciók száma 12 817 18 775 31 592 Álláskeresők száma 28 878 36 850 65 728 Tervezett interjúk száma 846 962 1 808 A páneurópai kommunikációs kampányok fejlődését tekintve az EURES adta a Bizottság #EUmovers elnevezésű, a szabad mozgás 50 évét és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásának 60 évét ünneplő, magas szintű kampányának gerincét, és biztosította, hogy a közösségimédia-kampány hatékonyan elérje az érintett munkavállalókat. A kampány növelte az azzal kapcsolatos pozitív tudatosságot, hogy miért olyan fontos az uniós polgárok számára a szabad mozgás és a szociális biztonsági rendszerek koordinációja. A kampány egyik nagy és sikeres eleme volt, hogy az uniós munkavállalókat bevonva, felhatalmazta őket, hogy megosszák saját történeteiket, miként változtatta meg az életüket a szabad mozgás és a szociális biztonsági rendszerek koordinálása. Ezenkívül 2019-ben egy öt hónapos, az EU egészére kiterjedő, #EURES25 elnevezésű kommunikációs kampány indult az EURES-hálózat létrehozásának 25. évfordulója alkalmából. A kampány egy videókat, fizetős hirdetéseket, közösségimédia-versenyeket magában foglaló, erős digitális részből, valamint két belső, az EURES-hálózatnak szóló rendezvényből állt, tekintettel arra, hogy néhány EURES-tanácsadó már 25 éve a hálózat munkatársa. A kampány minden csatornán fokozta az EURES láthatóságát és növelte a közönsége számát, különösen a LinkedInen és a Twitteren. A szervezeten belül a kampány kedvezően hatott az EURES-hálózat megszilárdítására és az interakció fokozására. 2.2.7A földrajzi és foglalkoztatási mobilitás vizsgálata Az EURES-rendelet 29. cikkének megfelelően a Bizottság – mivel feladata a földrajzi és foglalkoztatási mobilitás tendenciáinak vizsgálata – két jelentést tett közzé az EU-n belüli munkaerő-mobilitásról (2018-ban és 2019-ben), amely kulcsfontosságú információkat tartalmaz az Unióban és az EFTA-országokban megfigyelhető munkaerő-mobilitási áramlásokról és mintákról, különös tekintettel az utazó munkavállalók munkaerőpiaci helyzetére és a nemek közötti egyenlőségre. Ezenkívül, az NKI-k által rendelkezésre bocsátott információk és az európai munkaerő-felmérés (European Labour Force Survey, LFS) egyik elemzése alapján a Bizottság 2019-ben a többlet- és hiányszakmákról is készített egy tanulmányt. 2.2.8Megfelelő együttműködési és közvetítési struktúra kialakítása a tanulószerződéses gyakorlati képzésekhez és szakmai gyakorlati programokhoz Az EKI hozzájárult a közös értelmezés és a támogatási szolgáltatások kialakításához azáltal, hogy elérhetővé tette a minimális adatminőségi követelményeket, valamint a tanulószerződéses gyakorlati képzésekre és szakmai gyakorlati programokra vonatkozó tájékoztatást az EURES-portálon. Mindemellett az EKI 2017 és 2018 között létrehozott egy tanulószerződéses gyakorlati képzésekkel és szakmai gyakorlatokkal foglalkozó ad hoc munkacsoportot, amely ellenőrzőlistát dolgozott ki a fogadó szervezeteknek (pl. „a gyakornokok fogadásáról”), a küldő szervezeteknek (pl. „a gyakornokok küldéséről”) és az adatszolgáltatóknak (pl. „állásajánlatok közzététele az EURES-portálon”). Az EURES-portálon elérhető ellenőrzőlista a tanulók és gyakornokok figyelmének felkeltése, a toborzás és a felvétel szakaszaira vonatkozó, Európa-szerte érvényes ajánlásokat fogalmaz meg. Ezenkívül, mivel a tanulószerződéses gyakorlati képzésekre és szakmai gyakorlatokra vonatkozó nemzeti információkat és útmutatásokat többek között az EURES-portálon is közzé kellene tenni, az EKI 2019 eleje óta lehetővé teszi a tanulószerződéses gyakorlati képzési és szakmai gyakorlati helyek továbbítását és közzétételét az EURES-portálon. 2.2.9Pénzügyi források Az EKI horizontális támogatási tevékenységét az EaSI program EURES területe támogatja; ez finanszírozza az olyan tevékenységeket, mint például az EURES-portál fejlesztése és karbantartása, a közös képzési program, kommunikációs, elemző és hálózati tevékenységek, valamint a mobilitási programok, így például „Az első EURES-állásod” és a határokon átnyúló partnerségek. A referencia-időszakban az EURES területre elkülönített összes költségvetés az EaSI-költségvetés mintegy 20 %-ának felelt meg: 2018-ban kb. 24,3 millió EUR, míg 2019-ben 33,8 millió EUR volt.





3A rendelet végrehajtása az EURES-országokban Az ebben a szakaszban olvasható elemzés az NKI-któl kapott válaszokon alapul egy felmérés és ellenőrzőlista, valamint a Bizottság rendelkezésére álló egyéb információk alapján. Az egyes alszakaszok tetejénél található táblázat összefoglaló képet nyújt az EURES-rendelet végrehajtásáról szóló ellenőrzőlista kapcsolódó pontjáról. Ha alintézkedésekre vonatkozó adatokat jelentenek, a táblázat az intézkedések összesített eredményét mutatja. Ha minden alintézkedésre vonatkozóan jelentenek adatokat, akkor a legalacsonyabb érték kerül megjelenítésre (pl. ha egy alintézkedésre vonatkozóan azt jelentik, hogy „nem fejeződött be”, akkor az egész intézkedés „X – nem fejeződött be” jelzést kap). Ha egyes alintézkedésekre vonatkozóan nem jelentenek adatokat, akkor az intézkedés részben kész intézkedésként kerül bemutatásra. *Az adatok az NKI jelentése szerint nem állnak rendelkezésre, vagy nem jelentettek adatokat. 3.1A hálózat összetétele és szervezeti kérdések 3.1.1Szabályozási követelmények Az EURES-rendelet szerint a hálózat összetétele és szervezete vonatkozásában az EURES-országoknak tájékoztatniuk kell az EKI-t az általuk kijelölt NKI-ről és az Európai Koordinációs Csoportba delegált képviselőjükről. Az EURES-tagok és -partnerek tekintetében minden EURES-országnak tagnak kell jelölnie egy állami foglalkoztatási szolgálatot (ÁFSZ), elismerve annak különleges státuszát, és biztosítania kell az ÁFSZ-ek kötelezettségeit meghatározó minimumkövetelmények teljesítését. Továbbá, azok a szervezetek, amelyek az EURES-rendelet hatálybalépése előtt részei voltak a nemzeti EURES-hálózatoknak, egy átmeneti időszakban, 2019. május 13-ig továbbra is partnerek maradhattak, mielőtt ismét pályázniuk kellett, hogy az EURES-hálózat tagjává vagy partnerévé váljanak. Az átmeneti időszak alatt az NKI-knak tájékoztatniuk kellett az EKI-t a hálózatuk összetételéről. 3.1.2Végrehajtás Minden EURES-ország jelölt NKI-t és delegált az Európai Koordinációs Csoportba képviselőt, valamint kinevezte EURES-taggá az ÁFSZ-t, már 2018 előtt. Az EKI az EURES-hálózat összetételében történt minden változásról értesítést kapott. Ezenkívül, az NKI-k adott esetben meghatározták az átmeneti státusszal rendelkező szervezeteket. 3.1.3Kihívások Az EURES-országok e követelményhalmazzal kapcsolatban nem jelentettek konkrét kihívásokat. 3.2Irányítás és együttműködés az EURES-hálózaton kívüli szervezetekkel 3.2.1Szabályozási követelmények Az EURES-országokban az EURES-hálózat központi szervezetei az ÁFSZ-ek, valamint más EURES-tagok és -partnerek. A hálózat működése azonban számos más szervezettel való együttműködést igényel. Az EURES-rendelet előírja, hogy a nemzeti koordinációs irodák feladatai közé tartozik a releváns érdekelt felekkel (pl. szociális partnerek, szakképzési és felsőoktatási intézmények, kereskedelmi kamarák), valamint az uniós információs és tanácsadó szolgálatokkal és hálózatokkal való együttműködés előmozdítása. Az NKI-knak ezenkívül elő kell segíteniük a rendszeres párbeszédet az EURES-hálózat és a szociális partnerek között, a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban, és kapcsolatba kell lépniük a nemzeti szintű illetékes hatóságokkal annak érdekében, hogy biztosíthassák az adózásra, a munkaszerződésekkel kapcsolatos kérdésekre, a nyugdíjakra, az egészségbiztosításra, a szociális biztonságra és az aktív munkaerőpiaci intézkedésekre vonatkozó információkhoz való hozzáférést az álláskeresők és munkáltatók számára. 3.2.2Végrehajtás 2018 és 2020 között az ellenőrzőlistára válaszoló majdnem minden EURES-ország több lépést tett annak érdekében, hogy (újból) fokozza az együttműködést és párbeszédet számos érdekelt félként fellépő szervezettel, illetékes hatósággal, valamint uniós információs és tanácsadó szolgáltatással. A legtöbb EURES-ország elvégezte a releváns érdekelt felek, uniós hálózatok, szociális partnerek és nemzeti hatóságok feltérképezését, és kommunikációs csatornákat épített ki velük. Egyes esetekben ezek az intézkedések csupán részben fejeződtek be; ennek vagy az az oka, hogy nem végeztek olyan vizsgálatot, amellyel új, potenciális érdekelt feleket azonosíthattak volna, vagy az, hogy tagok és partnerek nem vettek részt az e szervezetekkel folytatott interakciókban, mivel vagy frissen vették fel őket a hálózatba, vagy mert egyáltalán nem vettek még fel tagokat és partnereket. Az EURES-országok nyomtatott formában és online elérhető információkra, nyílt vagy korlátozott pályázati felhívásokra, valamint egyéni találkozókra, telefonhívásokra, e-mailekre és tájékoztató szemináriumokra támaszkodtak annak érdekében, hogy a lehetséges együttműködés céljából elérjék az érdekelt feleket.

3.2.3Kihívások Az EURES-országok e követelményhalmazzal kapcsolatban a 2016-tól 2018-ig tartó időszakra vonatkozóan nem jelentettek konkrét kihívásokat. A jelenlegi beszámolási időszak vonatkozásában azonban az NKI-k a külső érdekelt felekkel folytatott kommunikációhoz kapcsolódóan számos akadályra rámutattak. Egyes NKI-k nehézségekbe ütköznek az érdekelt felek bizalmának elnyerése, valamint – az EURES-hálózatba való lehetséges felvétel fényében – az EURES-tagság hozzáadott értékének világos bemutatása terén, különös tekintettel a felvétellel járó adminisztratív terhekre. Más kihívások a humán erőforrások hiányához, valamint ahhoz kapcsolódnak, hogy bizonyos külső érdekelt felekkel nem könnyű közös elképzelést kialakítani. 3.3A hálózat bővítése 3.3.1Szabályozási követelmények Az EURES-hálózat bővítésének céljából az EURES-rendelet előírásai értelmében az EURES-országoknak engedélyezési rendszert kellett kidolgozniuk és életbe léptetniük az új EURES-tagok és -partnerek felvételéhez, valamint ellenőrizniük kell, hogy ezek a szervezetek megfelelnek-e a vonatkozó jogszabályoknak. Az engedélyezési rendszernek 2018. május 13-ig működésbe kellett lépnie, és azt az EURES-rendeletben meghatározott minimumkövetelmények alapján kellett létrehozni. Ezeket az EURES-országok saját felvételi követelményekkel is kiegészíthették. A rendelet 11. cikkének (8) bekezdésére hivatkozva a Bizottság (EU) 2017/1255 végrehajtási határozata sablont biztosított az országos felvételi rendszerek és eljárások leírásához, amely segítségével az NKI-k értesíthették az EKI-t. 3.3.2Végrehajtás Már minden EURES-ország létrehozta az ÁFSZ-eken kívüli egyéb szervezetek tagként vagy partnerként való felvételét engedélyező rendszerét, vagy megkezdte annak előkészítését. Az EU-n kívüli EURES-országok még nem kezdték meg a tag- és partnerfelvétellel kapcsolatos munkát, mivel az EGT Vegyes Bizottsága 2019 végén vette át az EURES-rendeletet, ezért annak országos szintű végrehajtása még zajlik. Az EKI szinte az összes EURES-országtól megkapta az országos felvételi rendszerekről szóló, az (EU) 2017/1255 végrehajtási határozatban meghatározott sablon szerint elkészített értesítést. Mindazonáltal eddig mindössze 13 EURES-ország vett fel hálózatába új tagot és/vagy partnert. Ezért, bár a hivatalos felvételi rendszerek működnek, új tagok és partnerek felvételére az EURES-országok több mint felében nem került még sor. Húsz EURES-ország számolt be arról, hogy teljesen vagy majdnem teljesen elkészült az új tagok és partnerek ellenőrzésére szolgáló rendszere, míg öt ország jelezte, hogy a folyamat félúton tart, illetve elindult. A többi EURES-ország még nem kezdte el az ellenőrző rendszer bevezetését, vagy azért, mert még a felvételi rendszere sem működik, vagy azért, mert várják, hogy az első szervezetek felvételt nyerjenek. 3.3.3Kihívások A 2016 és 2018 közötti időszakban azonosított kihívások egyike a felvételi rendszer felállításának késése volt, de ez mára nagyrészt megoldódott. Az új tagok és partnerek száma azonban lassan emelkedik. Az újonnan felvett tagok és partnerek alacsony számát tekintve, továbbra is kihívást jelent az elfogadott felvételi rendszerek működtetése. 3.4Betölthető munkahelyekre vonatkozó adatok és önéletrajzok cseréje 3.4.1Szabályozási követelmények A betölthető munkahelyekre vonatkozó adatok és az önéletrajzok továbbításával kapcsolatban az EURES-rendelet előírja, hogy minden EURES-tagnak és -partnernek továbbítania kell a nála nyilvánosan elérhető betölthető munkahelyeket és önéletrajzokat az EURES-portálra, és fel kell készülnie a tanulószerződéses gyakorlati képzések és szakmai gyakorlati programok adatainak cseréjére. Minden adatcserét egyetlen koordinált csatornán keresztül kell végezni. A rendelet 17. cikkének (8) bekezdése alapján, az (EU) 2018/1021 végrehajtási határozat bevezette azokat a technikai standardokat, amelyeket a betölthető munkahelyek és az önéletrajzok EURES-portálon való automatizált megfeleltetése céljából az EURES-országoknak alkalmazniuk kell. Az EURES-országoknak ezenkívül biztosítaniuk kell az EURES-portál országos szintű láthatóságát, és meg kell osztaniuk az országos gyakorlatokra és az adatokkal kapcsolatos kérdésekre vonatkozó információkat. 3.4.2Végrehajtás Az önéletrajzok és a betölthető munkahelyek továbbítása tekintetében 31 EURES-ország vezetett be munkahelyek továbbítására szolgáló rendszert, és több mint az EURES-országok fele továbbítja az önéletrajzokat egyetlen koordinált csatornán keresztül. A többi EURES-ország többségében várhatóan 2020 végére elkészül a rendszer, de rámutattak, hogy – különös tekintettel a Covid19-járvány 2020. márciusi kitörésére – késések várhatók. Az NKI-k arról számoltak be, hogy az interoperabilitási munkacsoport ülésein való részvétel és az EKI általi támogatás segítségükre volt a végrehajtási jogi aktus szerinti kötelezettségeik teljesítésében. A tanulószerződéses gyakorlati képzések és a szakmai gyakorlatok a legtöbb esetben a betölthető munkahelyek továbbítására szolgáló csatornán keresztül továbbíthatók az EURES-portálra. Néhány EURES-ország azonban nem tudja az EURES-portálra továbbítani a tanulószerződéses gyakorlati képzési és szakmai gyakorlati ajánlatokat, vagy mert nem rendelkezik olyan országos szakpolitikai keretekkel, amelyek értelmében állásajánlatként kezelhetné ezeket a betölthető helyeket (pl. Svédország, Portugália), vagy mert ezeket más szervezet, például az Oktatási Minisztérium kezeli (pl. Franciaország). A készségek, kompetenciák és foglalkozások európai osztályozásának (ESCO) végrehajtása, a már meglévő nemzeti osztályozási rendszerekhez való hozzárendelése és az elfogadott formátumú adatok továbbítása folyamatban van. Néhány EURES-ország az ESCO-t használja, így nekik nem kellett változtatásokat bevezetniük. Az EURES-országoknak a végrehajtási határozat közzétételétől számított három éven belül, azaz 2021-ig kell a megfeleltetést elvégezniük.

3.4.3Kihívások Több kihívás is késleltette az önéletrajzok és az állásajánlatok egyetlen koordinált csatornán történő továbbítását. Az önéletrajzok továbbításával kapcsolatban az NKI-k rámutattak, hogy rendszeresen problémát okoz, hogy az adatvédelmi szabályok betartása érdekében az álláskeresők adatainak megosztása céljából erre irányuló nyilatkozatot is csatolniuk kell, vagy új eljárásokat, például kockázatelemzést kell bevezetniük. Az NKI-k belső kihívásokról is beszámoltak, amelyek abból fakadnak, hogy saját informatikai részlegük alacsony prioritású feladatként kezeli ezt az adott projektet. Ezenkívül, néhány esetben a belső adatbázisokon kellett kiigazításokat végezni, ami tovább késleltette a folyamatot. Az új EURES-tagok és -partnerek egyetlen koordinált csatornán keresztüli összeköttetésének megteremtését jövőbeni kihívásként azonosították, amely az újonnan felvett szervezetek számának növekedésével egyre nagyobb jelentőséggel bír majd. 3.5Támogatási szolgáltatások 3.5.1Szabályozási követelmények Az EURES-országoknak biztosítaniuk kell az EURES-szolgáltatások folytonosságát a nemzeti ÁFSZ-ükön keresztül, tájékoztatást és segítséget kell nyújtaniuk az álláskeresőknek és a munkáltatóknak az EURES-portálon való regisztrációjukkal kapcsolatban, valamint figyelemmel kell kísérniük a tagok és partnerek által nyújtott szolgáltatásokat. Az EURES-rendelet azt is előírja, hogy a határ menti régiókban, ahol az EURES-tagok és -partnerek sajátos együttműködési és szolgáltatási struktúrákban vesznek részt, támogatási szolgáltatásokat kell biztosítani. Az EURES-országoknak emellett általánossá kell tenniük a mobilitás támogatását nemzeti aktív munkaerőpiaci politikájukban. 3.5.2Végrehajtás Minden EURES-ország beszámol olyan tevékenységekről és intézkedésekről, amelyek célja az ÁFSZ-en keresztül az álláskeresőknek és a munkaadóknak nyújtandó támogatási szolgáltatások folyamatosságának biztosítása. Az EURES-rendszerre vonatkozó információk adott esetben elérhetők az összes ÁFSZ-webportálon és a nemzeti EURES-portálokon keresztül. Emellett az EURES-tanácsadók is nyújtanak tájékoztatást az egyes álláskeresőknek és munkavállalóknak. Az álláskeresők és a munkáltatók az EURES-portálra való regisztrációjukhoz iránymutatást és támogatást kapnak. Néhány esetben még nem biztosítanak EURES-tagok és -partnerek által nyújtott szolgáltatásokat, mivel még csatlakoztak új szervezetek a hálózathoz. 13 EURES-országban EURES-tagok és -partnerek bevonásával is nyújtanak támogatási szolgáltatásokat a határ menti régiókban. A többi esetben azonosították azokat az érintett érdekelt feleket, akik részt vehetnek majd a határ menti régiókban nyújtandó támogatási szolgáltatásokban, de még nem vették fel őket tagként vagy partnerként. 18 EURES-ország számolt be arról, hogy intézkedéseket hajtott végre az aktív munkaerőpiaci politikák megnyitása érdekében, hogy azok a külföldi álláskereséshez nyújtott segítséget is magukba foglalják és nem állampolgárok számára is lehetővé tegyék a szolgáltatás igénybevételét; mindez két további EURES-országban is folyamatban van. 3.5.3Kihívások Az EURES-országok e követelményhalmazzal kapcsolatban nem jelentettek konkrét kihívásokat. 3.6Információcsere, programozás és teljesítménymérés 3.6.1Szabályozási követelmények Az EURES-rendelet előírja az EURES-országoknak, hogy gyűjtsék, elemezzék és megosszák egymással mind a saját nemzeti munkaerőpiaci helyzetükkel kapcsolatos információkat, ideértve a többlet- és hiányszakmákat, mind az országos EURES-tevékenységeikkel kapcsolatos információkat. Az EURES-országoknak ezenkívül tájékoztatást kell adniuk a programozási ciklushoz és a teljesítménymérő rendszerhez készült bizottsági sablonok felhasználásával az általuk tervezett tevékenységekről és jelentést kell készíteniük a hálózatuk teljesítményéről. 3.6.2Végrehajtás Az NKI-k és az EKI, valamint az NKI-k és az EURES-tagok és -partnerek közötti információcserére a képzési tevékenységek és az ülések során, valamint az útmutató és tájékoztató anyagokon keresztül kerül sor. Ezenkívül, az e témáról jelentést készítő mind a 27 EURES-ország az EURES rendelkezésére bocsát munkaerőpiaci információkat, amelyek hozzájárulnak egy közös elemzéséhez. 3.6.3Kihívások Az EURES-országok mind a teljesítménymérési rendszer, mind a programozási ciklus kapcsán jelentik az adatgyűjtéssel és a jelentéstétellel kapcsolatos problémákat. Az NKI-k külön kiemelik a jelentéstételhez kapcsolódó jelentős munkaterhelést, és megkérdőjelezik az ilyen mértékű adminisztratív terhek indokoltságát. A munkateher csökkentésére és az adatgyűjtés megkönnyítésére képes informatikai eszközök fejlesztése a kisebb EURES-országok számára nem költséghatékony megoldás, mivel jelentős anyagi beruházást igényel. Emellett a belső konzisztencia hiányát is említik mind a teljesítménymérő rendszerhez és a programozási ciklushoz szükséges jelentéstételi módok között, mind az EURES-hez szükséges jelentések és a belső nemzeti jelentéstételi rendszerek között, amelyek eltérő mutatókra támaszkodnak, vagy más jelentéstételi időszakokat használnak. Bizonyos esetekben nem állnak rendelkezésre országos szinten adatok konkrét mutatókról, különös tekintettel az elérhető üres álláshelyek számára. A jelentett adatok hiánya vagy megbízhatatlansága pedig, az NKI-k szerint, korlátozza az esetleges elemzések megbízhatóságát és teljességét. 3.7Az előző jelentéstételi időszak kiemelt intézkedései Az EURES első tevékenységi jelentése prioritásokat határozott meg az NKI-k számára a 2018–2020-as időszakra az EURES-rendeletnek való megfelelés és az EURES-hálózat hatékony működésének biztosítása érdekében. A jelentés konkrétan az alábbi ajánlásokat fogalmazta meg:

·A hálózat bővítésének előmozdítása; ·Az együttműködés fokozása más érdekelt felekkel és a hálózaton belül; ·A kommunikációs tevékenységek általános érvényesítése és optimalizálása; ·Az EURES-portálra történő adattovábbítás és a digitális tevékenységek javítása; ·A célzott mobilitási programok további integrálása az EURES-országok tevékenységeibe; ·A beküldési határidők betartásának és az adatigénylések teljesítésének biztosítása. Ami a hálózat bővítését illeti, az EURES-országokban nem kiegyenlítetten történt az új tagok és partnerek felvétele, annak ellenére, hogy az EURES-országok többségében jelentős előrelépés történt a felvételi rendszer kialakítása terén. Mindazonáltal továbbra is vannak akadályok, amelyek hátráltatják a hálózat bővítését. A más érdekelt felekkel való együttműködés javítása tekintetében a legtöbb NKI beszámolt a más szervezetekkel, hatóságokkal és uniós hálózatokkal folytatott párbeszéd és együttműködés fokozását célzó lépések megtételéről. Kiemelték azonban, hogy gyakran nehézséget okoz növelni a külső szervezetek tudatosságát és megbecsülését az EURES hozzáadott értékével kapcsolatban. Az EURES kommunikációjának és promóciójának fokozását tekintve, az EURES-országok részt vettek az EURES közösségi médiában történő népszerűsítésében, és lépéseket tettek annak érdekében, hogy növeljék a láthatóságát. Ezenkívül, az ajánlásoknak megfelelően lépéseket tettek az adattovábbítás javítása érdekében azzal, hogy az EURES-országok többségében végrehajtották az egyetlen, koordinált csatorna kialakítását. A célzott mobilitási programok tekintetében látszik, hogy az EURES-országok törekedtek arra, hogy beépítsék tevékenységeikbe a mobilitási programokat. Végezetül, minden EURES-országban használják a teljesítménymérő rendszer és a programozási ciklus sablonjait, és szinte minden ország határidőre rendelkezésre bocsát minden kért adatot. 4A rendelet Európai Bizottság általi végrehajtása Ez a szakasz áttekintést nyújt az EURES-rendelet uniós szintű alkalmazásának jelenlegi állásáról, ahogyan azt az említett rendelet 33. cikkének második albekezdése előírja, a 3. szakaszban használt szimbólumok alkalmazásával. 4.7.1Szabályozási követelmények Az EKI tevékenységi területei Állapot Horizontális támogatási tevékenységek biztosítása az EURES-hálózat javára V Az EURES rendelet alkalmazásának előkészítése V A hálózatépítés, a kölcsönös tanulás és a bevált gyakorlatok cseréjének elősegítése (8. cikk) V Az EURES-hálózattal kapcsolatos tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek (1–8. cikk) V Képzési program biztosítása az NKI-k EURES-tagjai / -partnerei számára (8. cikk) V Támogatás a hálózat és a felvételi rendszerek bővítésére (3–7–11. cikk) V Programozási ciklus és a munkaerőpiaci információk cseréje, beleértve a közös elemzést V Az EURES-portál (beleértve az ügyfélszolgálati funkciót) és a kölcsönös átjárhatósági platform fejlesztése és működtetése V A teljesítmény mérése és az előrehaladás figyelemmel kísérése V Irányítás és párbeszéd uniós szinten V 4.7.2Végrehajtás Az EKI továbbra is horizontális támogatást nyújtott az EURES-hálózatnak:

·Az EKI az országos szintű EURES-szervezetek rendelkezésére bocsátotta a szükséges végrehajtási iránymutatásokat, többek között a képzés, a kölcsönös tanulási események, az ülések koordinálása és a munkacsoportok terén. ·A hálózatépítéshez és a tanuláshoz nyújtott támogatás vonatkozásában az EKI folytatta a különböző témájú kölcsönös tanulási események szervezését, és a programozási ciklusról szóló éves workshopok alkalmával támogatta a hálózatépítést és a kétoldalú megbeszéléseket. Ezenkívül, az Európai Koordinációs Csoport üléseire gyakran kaptak meghívást az NKI-k képviselői, hogy bemutassák saját bevált gyakorlataikat és innovatív megközelítéseiket. Az EURES Extranet is külön erőforrásokkal frissült a hálózatépítés megkönnyítése érdekében. ·Az EKI folytatta az EURES-tagokat és -partnereket célzó képzési tevékenységeit. Az NKI-felmérésekre érkezett válaszok elemzése azt mutatja, hogy az NKI-k különösen nagyra értékelték ezeket. ·Az EKI és a Bizottság aktív figyelemfelkeltő tevékenységet folytatott az EURES-szel kapcsolatban saját tájékoztatási és kommunikációs tevékenységein keresztül és azáltal, hogy kommunikációs segítséget nyújtott az EURES-országoknak. ·A hálózat bővítését célzó támogatás nyújtása a kölcsönös tanulási események, a képzések, az Európai Koordinációs Munkacsoport ülésein zajló megbeszélések alkalmával, valamint egy olyan e témával foglalkozó munkacsoport felállítása révén történt, amely felhatalmazást kapott arra, hogy iránymutatásokat és eszköztárat dolgozzon ki a felvételi rendszerrel, a felvételi eljárással, az új tagok és partnerek beilleszkedésével, valamint egy kiterjedtebb EURES-hálózatként végzendő munkával kapcsolatban. A programozási ciklussal és a munkaerőpiaci információ cseréjével kapcsolatban elmondható, hogy a jelentéstételi sablonok és a közös elemzések hivatalos bevezetése már 2018 előtt megtörtént. A munkaerőpiaci információk cseréje terén az EKI továbbra is jelentéseket készített az EU-n belüli munkaerő-mobilitási áramlásokról, valamint statisztikákat és elemzéseket ismertetett a többlet- és hiányszakmákról. Az EURES-portál fejlesztésével kapcsolatban megállapítható, hogy megtörtént az adatcsererendszer sikeres bevezetése, és elkezdődött a készségek, kompetenciák és foglalkozások európai osztályozása (ESCO) szerinti megfeleltetés. Az EURES-portál működése a referencia-időszakban bizonyos kiegészítő funkcióknak és az ügyfélelégedettség mérésének köszönhetően tovább javult. Az EKI központosított ügyfélszolgálatán keresztül továbbra is támogatást biztosított az EURES-portál felhasználóinak. Egyes EURES-országok a tanulószerződéses gyakorlati képzésekre és a szakmai gyakorlatokra vonatkozó ajánlatokat is továbbítják az EURES-portálra, és az EKI iránymutatást biztosított az ilyen ajánlatokkal dolgozó szervezeteknek. Ami az EURES nyomonkövetési ciklusát illeti, a teljesítménymérő rendszer értékelési és ellenőrzési eszközeit bevezették, és rendelkezésre állnak eredmények. 4.7.3Kihívások Az EURES népszerűsítése érdekében tett további erőfeszítések ellenére minden rendelkezésre álló visszajelzés azt támasztja alá, hogy az EURES márka előmozdítása érdekében a tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket még tovább kell erősíteni. A képzési tevékenységek, a kölcsönös tanulási események és a munkacsoportok nélkülözhetetlenek az EURES-rendelet végrehajtásához és a hálózat működéséhez, és a képzési program több rugalmasságot (pl. kiegészítő online modulokat, szélesebb körű hozzáférést) lehetővé tévő módosításai előnyösek lehetnek. Az NKI-k nagyra értékelik a programozási ciklust és a munkaerőpiacokkal kapcsolatos információcserét, az éves programozási ciklussal foglalkozó workshopot és a munkaerőhiányról és -többletről szóló jelentést. A munkaerőhiányra és -többletre vonatkozó – maguk az NKI-k által biztosítandó – információ felhasználhatósága azonban a módszertani kihívások és az adatok elérhetősége miatt korlátozott. Ezenkívül az adminisztratív terhek csökkentése érdekében a programozási ciklus és a teljesítménymérés további összehangolására van szükség. Az EURES-portál és az interoperabilitás fejlesztésével kapcsolatban elmondható, hogy míg az NKI-k nagyon hasznosnak értékelték az EURES-portál frissítéseit és az ügyfélszolgálat rendelkezésre állását, az EURES Extranetben mint az EURES-hálózaton belüli szervezetek csereplatformjában még vannak kiaknázatlan lehetőségek. 4.7.4Az előző jelentéstételi időszak kiemelt intézkedései Az első EURES tevékenységi jelentés a következő pontokat ajánlotta az Európai Koordinációs Iroda (EKI) figyelmébe: ·A teljesítménymérő rendszer befejezése és elemzése; ·Az EURES-portál további fejlesztése és javítása; ·A végrehajtási iránymutatás további biztosítása, különösen a felvételi rendszerrel kapcsolatban; ·Az EURES kommunikációjának és márkaépítésének erősítése; ·A határokon átnyúló tevékenységek és információcsere integrálása. Az EKI befejezte a teljesítménymérő rendszer bevezetését és az azt követő elemzéseket, és folytatta az EURES-portál fejlett funkcióinak fejlesztését. További intézkedései közé tartozott például, hogy kölcsönös tanulási eseményeket szervezett, és munkacsoportot hozott létre a hálózatbővítéssel kapcsolatos további iránymutatás és támogató anyagok biztosítása érdekében. Lépések történtek az EURES kommunikációjának erősítése érdekében, uniós, országos és helyi szinten egyaránt. Végül, ami a határokon átnyúló tevékenységeknek és a rendszeres információcserének a határokon átnyúló partnerségekbe való integrálását illeti, a Bizottság/EKI a nemzeti szinten használtaknak megfelelő, a teljesítménymérő rendszerhez igazított nyomonkövetési sablonokat bocsátott a partnerségek kedvezményezettjeinek rendelkezésére, hogy elősegítse az adatgyűjtést és az információk összehasonlíthatóságát. Ezenkívül, 2020-tól kezdődően a határokon átnyúló partnerségek nyomonkövetési adatait is tartalmazni fogják a teljesítménymérő rendszer jelentései.

5Következtetések és ajánlások 5.1Következtetések Az EURES reformjának megvalósítása, valamint az Unión belüli méltányos munkaerő-mobilitás biztosítása érdekében az EURES-rendelet számos követelményt támasztott az EURES-hálózattal szemben. Amint azt az első EURES tevékenységi jelentés kiemeli, a kihívást jelentő megvalósítási környezet és bizonyos külső tényezők 2018-ra már késedelmet okoztak e kötelezettségek teljesítésében. A 2018 júliusa és 2020 júniusa közötti időszakban mind az EKI, mind az EURES-országok előreléptek a rendelet végrehajtása terén, és több kiemelkedő tevékenység is rövidesen befejeződik. Példák a referencia-időszak fő teljesítményeire: ·A legtöbb EURES-országban bevezették a felvételi rendszert, és az EURES-országok majdnem fele vett is fel új EURES-tagokat és -partnereket; ·Egy kivételével minden EURES-ország kialakította a betölthető álláshelyek egyetlen koordinált csatornán történő megosztásának rendszerét, és az EURES-országok több mint fele továbbítja az önéletrajzokat; ·Az EURES-országok az EKI segítségével elkezdték a készségek, kompetenciák és foglalkozások európai osztályozása (ESCO) szerinti megfeleltetést; ·Az EKI számos lépést tett az EURES-portál használhatóságának javításáért, és jelenleg vizsgálja az önéletrajzok és a betölthető álláshelyek automatizált megfeleltetésének a közeljövőben megvalósítható lehetőségeit; ·Sor került a teljesítménymérő rendszer és a programozási ciklus sablonjainak teljes körű bevezetésére. Mindazonáltal továbbra is vannak, és folyamatosan merülnek fel újabb és újabb megoldásra váró feladatok. A Covid19-járvány és a belső határok lezárása súlyos hatással volt a munkavállalók szabad mozgására és az EURES műveleteire 2020-ban. Az új munkavállalási célú kiközvetítési tevékenységek 2020 tavaszán szinte teljesen leálltak. A kialakult helyzet az EURES tájékoztatási tevékenységét is súlyosan érintette. Az NKI-k beszámolói szerint az EURES-munkatársakat, különösen az ÁFSZ keretében működő NKI-knál, az ÁFSZ más, sürgősebbnek ítélt feladatainak ellátásával, például rövid távú munkavégzési támogatási rendszerek megvalósításával bízták meg, komolyan hátráltatva ezáltal az EURES szolgáltatásnyújtását. A határok 2020 júniusától kezdődő fokozatos megnyitása az EURES-tevékenységek lassú újraindulásához vezetett. Az EKI 2020 májusában ismertette az EURES 2020. évi újraindításának cselekvési tervét. Túl korai lenne még kijelenteni, milyen hosszú távú hatásokkal kell számolni a hálózatban, illetve mi lesz az, amit a válság alakulásától függően újra kell értékelni. Ezenkívül, rövid távon az EURES-hálózat működése szempontjából legfontosabb prioritások a hálózat bővítéséhez, valamint az interoperabilitás fejlesztéséhez kapcsolódnak. Az EURES-hálózat bővítése elengedhetetlen ahhoz, hogy mobilitási kérdésekben kulcsfontosságú szakértelmet biztosíthasson, többek között különböző készségekben és szakirányokban jártas új EURES-tagokat és -partnereket felölelő portfóliója révén. E tekintetben az EURES-országoknak újabb szervezeteket kell felvenniük, így egy szélesebb hálózat irányításának kihívásával kell szembenézniük. Ezenkívül, tekintettel a gyorsan változó technológiai kontextusra, fontos, hogy az EURES-portál képes legyen korszerű szolgáltatást nyújtani az álláskeresőknek és a munkaadóknak a használhatóság, a felhasználóbarát működés és a hatékonyság szempontjából. Szintén fontos, hogy minden EURES-ország továbbítani tudja az EURES-portálra az önéletrajzokat és az állásajánlatokat, ezáltal is növelve az EURES-felhasználók által elérhető lehetőségek tárházát, valamint hogy tovább dolgozzon az ESCO szerinti megfeleltetésen és az adatok ESCO-formátumban történő átadásán, hogy a későbbiekben lehetővé váljon az automatizált megfeleltetés, amely még több EURES-tagot és -partnert vonzana. Hosszú távon az EURES számára előnyös lenne, ha folytatnák a szinergiák feltárását az Europass-hoz és az egységes digitális ügyfélkapuhoz hasonló, kiegészítő kezdeményezésekkel. Ezenkívül, a külső tényezők (pl. idősödő népesség, ifjúsági munkanélküliség) elemzésének további integrálása az EURES hosszú távú tervezésébe növelhetné a hálózat dinamikus munkaerőpiaci kontextuson belüli jelentőségét. Mindezekkel a kihívásokkal a munkaerő-mobilitás és az EURES szempontjából különösen nehéz és bizonytalan időszakban kell foglalkozni. Ahogy fentebb is említettük, a Covid19-járvány európai kitörése akadályozta a munkaerő mobilitását, valamint átrendezte az EURES-országok erőforrásait és stratégiai prioritásait, rányomta bélyegét az operatív munkára, és valószínűleg további csúszásokat fog eredményezni az EURES intézkedéseinek megvalósításában. Lényeges továbbá, hogy az EKI 2021-re tervezett beolvadása az Európai Munkaügyi Hatóságba (ELA) biztosítja az EURES-országok számára nyújtott horizontális támogatás folyamatosságát. 5.2Ajánlások az EURES-országoknak A végrehajtás állapotával és a fennmaradó kihívásokkal kapcsolatban a jelentésben azonosított legfontosabb megállapításokra építve a következő jelentéstételi időszak legfontosabb prioritásait a következőképpen lehet összefoglalni: ·Az EURES újraindítása: a Covid19-járvány hatásainak koordinált módon történő enyhítése érdekében alapvetően fontos, hogy az EURES-országok szigorúan nyomon kövessék az EURES újraindítását célzó cselekvési terv végrehajtását. ·Hálózatbővítés: A jelenlegi referencia-időszakban minden EURES-országban számos előrelépés történt a felvételi rendszer bevezetése, valamint az új tagok és partnerek felvétele terén. Mindazonáltal, az EURES-hálózat lassan növekszik. Fontos, hogy azok az EURES-országok, amelyek eddig még nem vettek fel új tagokat és partnereket, fokozzák erre irányuló erőfeszítéseiket azáltal, hogy proaktív módon, célzottan keressenek potenciális tagokat és partnereket. Szintén fontos ugyanakkor, hogy a már most is szélesebb hálózattal dolgozó EURES-országok kiigazítsák belső irányításukat és munkafolyamataikat, hogy azok tükrözzék a hálózat új összetételét. ·Interoperabilitás és informatikai fejlesztések: bár történtek lépések annak érdekében, hogy lehetővé váljon az országos önéletrajz- és állásajánlati adatbázisok EURES-portálra történő automatizált továbbítása, e téren vannak még további teendők. Az EURES-rendelet végrehajtásának befejezéséhez nélkülözhetetlen, hogy minden EURES-ország csatlakozzon az egységes, koordinált csatornához. Ezenkívül, az NKI-knek a továbbiakban prioritásként kell kezelniük a készségek, kompetenciák és foglalkozások európai osztályozásának megfeleltetését. Ezért elengedhetetlen, hogy az EURES-országok rendelkezzenek a változtatások végrehajtásához szükséges humán- és informatikai erőforrásokkal. ·Az EURES-szolgáltatások fejlesztése: Bár az EURES-szolgáltatások nyújtása minden EURES-országban biztosított, fontos, hogy az EURES-hálózat folytassa a munkaerőpiaci trendek elemzésének integrálását tevékenységének tervezésébe, és feltárja, hogy a szocio-demográfiai fejlemények fényében milyen célzott tevékenységek szükségesek.





5.3Az EKI és az Európai Bizottság által megteendő intézkedések A fent említett kihívások alapján az EKI-nek az alábbi szempontokat kell kiemelten kezelnie: ·Az EKI Európai Munkaügyi Hatóságba (ELA) való beolvadásának gördülékeny, az üzletmenet folytonosságát biztosító megszervezése. 2021 végéig a legfontosabb prioritásként kell kezelni a Bizottság és az ELA közötti megállapodásnak megfelelően zajló átmenet cselekvési tervének végrehajtását, a tevékenységek és a képzések fokozatos átadását és munkahelyi tapasztalatcserék biztosítását az ELA munkatársai számára. ·Az NKI-k és az egész EURES-hálózat támogatása az EURES tevékenységeinek újraindítása, valamint az újraindítást célzó cselekvési terv végrehajtása érdekében. ·A releváns információk átadásának, a kiközvetítési és az elhelyezkedés utáni szolgáltatások nyújtásának megerősítése, az NKI-kkel együttműködve, az idénymunkások, a határokon átnyúlóan munkát vállalók és más, a Covid19-válság által leginkább érintett munkavállalók számára. ·Az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) használatának előmozdítása és támogatása az EURES-tevékenységek következő, 2021–2028-as programozási időszakban történő finanszírozása céljából. ·A programozási ciklushoz és a teljesítménymérő rendszerhez nyújtott folyamatos iránymutatás mellett kiemelt figyelem fordítása e két eszköz kombinálását lehetővé tévő innovatív megoldásokra, az adatgyűjtés és -elemzés, valamint az összegyűjtött információk konzisztenciájának elősegítése érdekében. Ezenkívül, az egységes digitális ügyfélkapu és a hozzá tartozó végrehajtási jogi aktus hatálybalépésével elengedhetetlenné válik a felhasználói statisztikák gyűjtési folyamatának továbbfejlesztése, különös tekintettel a válaszidőkre, az NKI-k adminisztratív terheinek növelése nélkül. ·Párbeszéd és egyeztetések további előmozdítása olyan együttműködési programok meghatározásának előmozdítása érdekében, amelyek célja, hogy szakképzést, valamint fiatal munkavállalók számára munkavállalási lehetőségeket kínáljanak. A tanulószerződéses gyakorlati képzésekre és a szakmai gyakorlatokra vonatkozó egységes és szabványosított meghatározás és jogi keret hiánya akadályozza az EURES-országokat abban, hogy az ilyen állásajánlatokat az EURES portálon és szolgáltatásaikon belül népszerűsítsék. ·Az EURES-portál fejlesztésének folytatása, az önéletrajzok és a betölthető munkahelyek automatizált megfeleltetésének lehetővé tétele, valamint együttműködés az Europass-szal, az egységes digitális ügyfélkapuval, valamint a készségek, kompetenciák és foglalkozások európai osztályozásával. 5.4Az Európai Munkaügyi Hatóság által megteendő intézkedések ·Az EKI Európai Munkaügyi Hatóságba (ELA) való beolvadásának gördülékeny, az üzletmenet folytonosságát biztosító megszervezése, a Bizottsággal együttműködve. 2021 végéig a legfontosabb prioritásként kell kezelni az átmenetre vonatkozó cselekvési terv végrehajtását, az EKI támogatását végző, képzett munkaerő felvételével együtt. ·Az EURES segítségével létrejövő, méltányos mobilitás támogatását célzó, átfogó megközelítés kidolgozása, amely kulcsfontosságú tevékenységként döntően hozzájárulhat a méltánytalan mobilitási gyakorlatok megelőzését célzó tájékoztatáshoz, kiközvetítésekhez és elhelyezkedés utáni segítségnyújtáshoz. ·Az EURES kommunikációjának megerősítése és az EURES márka előmozdítása uniós, országos és helyi szinten egyaránt az EURES-nek az ELA átfogó kommunikációs tevékenységeibe történő integrálásával. ·Az ELA költségvetésén belül elegendő forrás biztosítása ahhoz, hogy az EURES az EURES-rendelet előírásainak megfelelően működhessen, valamint az EKI-re vonatkozó ajánlásokban foglaltak megvalósítása. Melléklet – Releváns számadatok Mobilitás típusa 2017 2018 Éves változás „Hosszú távú”, EU-28 átköltözők (minden korosztály), akik az EU-28-ban élnek (Eurostat demográfiai számadatok) 17 millió 17,6 millió +3,6 % „Hosszú távú”, munkaképes korú EU-28 átköltözők (20–64 éves), akik az EU-28-ban élnek (Eurostat demográfiai számadatok) 12,4 millió 12,9 millió +3,4 % (az EU-28 teljes munkaképes korú lakosságának részarányaként) 4,1 % 4,2 % Munkaképes korú EU-28 átköltözők, akik az EU-28-ban élnek (EU-LFS számadatok) 11,5 millió 11,7 millió +1,1 % …ebből aktív EU-28 átköltöző (foglalkoztatott vagy munkát kereső) 9,5 millió 9,7 millió +1,9 % (az EU-28 teljes munkaerejének részarányaként) 4 % 4,1 % Munkaképes korú EU-28 átköltözők, akik nem a lakóhelyük szerinti országban születtek (EU-LFS számadatok) 10,8 millió 10,95 millió +1,4 % Határon átnyúlóan munkát vállalók (20–64 éves) (EU-LFS számadatok) 1,4 millió 1,5 millió +2 % (az EU-28 teljes foglalkoztatotti állományának részarányaként) 0,7 % 0,7 % Bejelentések száma (foglalkoztatottak és önfoglalkoztatók), minden korosztály (A1 hordozható dokumentumok száma) (forrás: HIVA-KU Leuven) 2,8 millió 3 millió +6 % = hozzávetőleges létszám 1,8 millió 1,9 millió +6 % Éves visszatérési mobilitás (20–64 éves) (Az Eurostat mobilitási áramlásokra vonatkozó adatai) 680 000 (2016) 723 000 (2017) +6 % (A származási országukat 2017-ben elhagyó EU-28 állampolgárok részarányaként) 66 % 72 %