[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 6.4.2005

SEC(2005) 443 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK

a Szerződés 104. cikkének (9) bekezdésével összhangban elfogadott, 2005. február 17-i tanácsi határozat megválaszolásaként Görögország által a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre hozott intézkedésről

A TÚLZOTT HIÁNY ESETÉN KÖVETENDő ELJÁRÁS ALKALMAZÁSA GÖRÖGORSZÁGRA

A vonatkozó bizottsági ajánlás alapján 2004. július 5-én, a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban a Tanács megállapította, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn, és ajánlásokat intézett Görögországhoz a túlzott hiány helyzetének 2005-re történő megszüntetése céljából. A Tanács 2005. január 18-án úgy határozott, hogy Görögország nem hozott hatékony intézkedéseket ezen ajánlások megválaszolására.

A Tanács 2005. február 17-én, ugyancsak a 104. cikk (9) bekezdésével összhangban tett bizottsági ajánlás alapján, úgy határozott, hogy felszólítja Görögországot arra, hogy hozzon intézkedéseket a hiánynak a helyzet orvoslásához szükségesnek ítélt csökkentésére. A Tanács 2005. március 21-ét tűzte ki az e határozatnak való megfelelés érdekében Görögország által meghozandó hatékony intézkedések határidejeként. A Tanács nevezetesen úgy határozott, hogy „ Görögországnak a lehető leghamarabb, és legkésőbb 2006-ra meg kell szüntetni a jelenlegi túlzott hiány állapotát egyrészt (i) a görög parlament által jóváhagyott 2005-ös költségvetés szigorú végrehajtása, másrészt (ii) a 2006-os állandó jellegű, a hiánynak legalább a GDP 0,6 százalékpontos korrigálását eredményező kiigazítási intézkedések végrehajtása” által. A Tanács felszólította továbbá Görögországot, hogy igyekezzen a nettó hitelfelvételtől eltérő, az adósságszint változásához hozzájáruló tényezők beazonosítására és ellenőrzésére , valamint az államháztartással kapcsolatos adatok összegyűjtésének és feldolgozásának fejlesztésére . A Tanács nyomatékosan felszólította Görögországot, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket az államháztartásnak a Stabilitási és Növekedési Paktum által előírt egyensúly közeli vagy többletet tartalmazó helyzetére vonatkozó középtávú célkitűzés felé mutató költségvetési konszolidáció biztosítása érdekében azáltal, hogy a túlzott hiány kiigazítását követően a ciklikusan kiigazított hiányt évente a GDP legalább 0,5%-ával csökkenti . Végül pedig a Tanács felszólította Görögországot, hogy „legkésőbb 2005. március 21-ig jelentést nyújtson be az e határozatban szereplő ajánlásoknak való megfelelésre irányuló határozatok felvázolásával” .

E közlemény megvizsgálja a görög hatóságok által e tanácsi határozat megválaszolására hozott határozatokat.

GÖRÖGORSZÁG ÁLTAL A TANÁCSI HATÁROZAT MEGVÁLASZOLÁSÁRA HOZOTT INTÉZKEDÉSEK

A görög hatóságok ez év március 21-én benyújtották a 2004-2007 közötti időszakra vonatkozó javított naprakésszé tett stabilitási programot. A javított program végrehajtásának alátámasztása érdekében a programban szereplő célkitűzések figyelembe veszik a Bizottsághoz ugyanazon a napon eljuttatott, és a kormány által március 29-én közzétett fiskális csomag költségvetési hatását. A csomag, a 2005. évi költségvetésben foglaltakon túlmenően további, 2005-ben végrehajtandó intézkedéseket is magában foglal, valamint megerősíti a kormány azon kötelezettségvállalását, hogy a 2006-os költségvetés-tervezetben a hiánynak a GPD 3%-a alatti célértékét igyekszik megvalósítani. A Bizottság – a tanácsi határozat 2. cikkének (1) bekezdésében előírt jelentés szerint – a március 29-én közzétett kötelezettségvállalással együtt megvizsgálja e javított naprakésszé tett stabilitási programot.

A görög kormány által a márciusi EDP értesítésben[1] jelentett államháztartási adatok szerint a reál GDP 2004-ben 4,2%-kal nőtt és a hiány elérte a GDP 6,1%-át[2]. E számadatok a 2004-es költségvetés végrehajtása során – a 2004. szeptemberi EDP értesítésben feltártakon túlmenően, melyek alapján a GDP 5,3%-ára becsülték a hiányt – további adókiesésekre és túlköltekezésekre hívják fel a figyelmet.

A stabilitási program javított naprakésszé tett változata három különböző makrogazdasági szcenárió alapján méri fel a végrehajtott és bejelentett intézkedések[3] költségvetési hatását. A program értékeléséhez[4] használt referencia szcenárióban a reál GPD az előrejelzések szerint 2005-ben 2,9%-kal, 2006-ban és 2007-ben pedig 3%-kal nő. A hiány 2005-ben várhatóan a GDP 3,7%-át éri el, valamint 2006-ban 2,9%-ra, 2007-ben pedig 2,4%-ra esik vissza. A ciklikus hatásoktól megtisztított hiány az előrejelzések szerint 2005-ben a GDP 2,5, 2006-ban 0,9, illetve 2007-ben 0,5 százalékpontjával javul. Az államadósság GDP-hez viszonyított aránya 2005-ben eléri a GDP 109,5%-át, majd azt követően a programidőszak végére kicsivel a GDP 105%-a alá esik vissza.

Az ilyen program-előrejelzések mind a 2005-ös költségvetés, mind a március 29-én közzétett kiegészítő fiskális csomag teljes körű végrehajtását feltételezik. A görög kormány 2005-re olyan állandó jellegű intézkedéseket jelentett be, melyek magukban foglalják az átlagos HÉA ráta 2005-ben 1 százalékponttal történő, mintegy 610 millió euro további bevételt eredményező, valamint a dohány-, alkohol- és olajtermékek jövedéki adójának ugyancsak 1 százalékponttal történő, mintegy 280 millió eurót eredményező megemelését. A csomag ugyancsak magában foglalja a közalkalmazottak utazásával kapcsolatos kiadás-megtakarításokat (45 millió euro), és a városi közlekedési vállalatoknak nyújtott támogatások csökkentését (50 millió euro). Összességében elmondható, hogy a csomag teljes körű végrehajtása 2005-ben 985 millió euro – azaz a GDP 0,5%-át kitevő[5] – hiánycsökkenést eredményez. A görög kormány szerint ezek az intézkedések – amennyiben azok a teljes évben hatályban maradnak – 2005-ben 1,655 millió euróval (kb. a GDP 0,9%-a) növelik a bevételeket. Március 29-én a kormány ugyancsak közzétette azon kötelezettségvállalását, hogy a 2006-os költségvetési tervezetbe foglalja a jövő évben a hiánynak a GDP 3%-ban meghatározott küszöbérték alá történő csökkentéséhez szükséges lehetséges intézkedéseket. A fenti intézkedések a növekedéstől függőek és főként az elsődleges kiadásokat érintik, különösen a katonai kiadások, a társadalombiztosításhoz és helyi igazgatásokhoz nyújtott állami támogatások, valamint állami beruházások terén.

Az adósságdinamikát illetően a stabilitási program javított naprakésszé tett változata információkat tartalmaz az adósság-hiány kiigazítás (SFA) forrásairól és alakulásáról. Az SFA 2004-ben a GDP mintegy 2,9%-át teszi ki. Mivel ez a GDP 0,5 százalékpontját kitevő privatizációs folyamatokat is magában foglal, az adósságnövelő műveletek a GDP 3,4 százalékpontját teszik ki. E számadat magában foglalja a letétek megnövelését (1,5 százalékpont), a készpénz és elhatárolás alapú elszámolások közötti eltéréseket (1,4 százalékpont), valamint részvények megnövekedését és egyéb kisebb kiigazításokat (0,5 százalékpont). Az előrejelzések szerint az SFA-k csökkenő tendenciát mutatnak: 2005-ben mért 1,9%-ról, amikor a privatizációs folyamatok a GDP 0,6 százalékpontját teszik ki, 2007-re 0,9 %-ra, amikor a privatizációs folyamatok az előrejelzések szerint a GDP marginális 0,1%-át teszik ki.

Az Eurostat március 18-i sajtótájékoztatójában megjelöltek szerint még mindig van néhány függőben maradt kérdés az államháztartási adatok összegyűjtésével és feldolgozásával kapcsolatban. Az Eurostat – a Görögország és az EU költségvetése közötti áramlások következetlen feljegyzése miatt – nem erősített meg az ez év márciusi görög EDP jelentésben szereplő hiányadatokat. Az Eurostat megjegyezte továbbá, hogy az elmúlt évek egészségüggyel és az olimpiai játékok megrendezésével kapcsolatos kiadásai még nem véglegesek. Ebből következően a 2004-es és korábbi évek költségvetési hiányra vonatkozó adatait esetleges felfelé kell módosítani.

A MEGHOZOTT HATÁROZATOK ÉRTÉKELÉSE

A fenti intézkedéseknek a 104. cikk (9) bekezdésének keretében elfogadott tanácsi határozatnak való megfelelése értékelését a Bizottság szolgálatai által készített, és április 4-én közzétett 2005. tavaszi előrejelzés alapján végzik el, mely figyelembe veszi a márciusi EDP értesítést, valamint a 2004-2007 közötti időszakra vonatkozó javított naprakésszé tett stabilitási programot. Az értékelésnek ugyancsak figyelembe kell vennie a kiegészítő fiskális csomag költségvetési hatását, ami nem szerepel a Bizottság szolgálatai által 2005 tavaszán készített előrejelzésekben, mivel azt az előrejelzések határideje után tették közzé.

A Bizottság szolgálatai által készített 2005. tavaszi előrejelzések szerint 2005-re a hiány a GDP 4,5%-át, 2006-ban pedig 4,4%-át teszi ki. Az adóssághányad 2005-ben várhatóan eléri a GDP 110,5%-át, 2006-ban pedig a GDP 108,9%-át. Ezek az előrejelzések a 2005-ös 2,9%-os GDP növekedés alapján készültek, és a 2005. évi költségvetés teljes végrehajtását feltételezik. Az előrejelzések szerint 2006-ban 3,1%-os növekedés várható. A 2006-os 4,4%-os hiányadat alapja egy politikai változást előre nem látó forgatókönyv, melyben a 2005-ös deficiteredmény a GDP 4,5%-át teszi ki, és azt feltételezi, hogy nem hajtanak végre diszkrecionális intézkedéseket. A stabilitási program javított naprakésszé tett változatában szereplő hiány-előrejelzések (2005-ben a GDP 3,7%-a, 2006-ban pedig 2,9%-a), valamint a Bizottság szolgálatai által készített 2005. tavaszi előrejelzésekben szereplő adatok (rendben 4,5%, illetve 4,4%) egymástól eltérőek, mivel – ahogyan az már fent is szerepel – az előrejelzés nem tartalmazza a kiegészítő fiskális csomag költségvetési hatását. Ezen túlmenően, a tavaszi előrejelzéseket a társadalombiztosítási hozzájárulások (SSC), valamint bizonyos elsődleges kiadások alakulásainak óvatosabb felmérései alapján állították össze. E különbségeket az alábbi táblázat vázolja fel.

A bejelentett intézkedések költségvetési értékelése

2005 | 2006 |

Hiány (a GDP %-ában) |

Tavaszi előrejelzések (1) | 4,5 | 4,4 |

A kiegészítő intézkedések hatása (2)=(2a)+(2b) | 0,5 | 0,9 |

Bevételek (2a) | 0,4 | 0,8 |

Kiadások (2b) | 0,1- | 0,1 |

Egyéb intézkedések értékelésének különbségei (3)=(3a)+(3b)+(3c)-(3d) Alacsonyabb SSC(3a) | 0,3 0,1 | 0,6 0,4 |

Magasabb jelenlegi elsődleges kiadások | 0,2 | 0,3 |

(főként egészségügy és állami bérek; 3b) |

Alacsonyabb beérkező tőkeátutalások (3c) | - | 0,1 |

Alacsonyabb kamatkiadások (3d) | 0,2 |

A programban kitűzött célérték (1)-(2)-(3) | 3,7 | 2,9 |

Adósság (a GDP %-os hányadában) |

Program | 109,5 | 107,2 |

Tavaszi előrejelzések | 110,5 | 108,9 |

Adósság (a GDP %-os hányadában)

A 2005-ös év tekintetében, a 2005. tavaszi előrejelzések nem veszik figyelembe a bevételi oldal azon kiegészítő intézkedéseit, melyeket az előrejelzések határideje után tettek közzé. A görög kormány szerint az intézkedések teljes végrehajtása 2005-ben az előrejelzések szerinti hiány mintegy a GDP 0,5 százalékpontjával történő javulását eredményezi. Továbbá, a Bizottság szolgálatai által készített 2005. tavaszi előrejelzések szerint a stabilitási program javított naprakésszé tett változata úgy tűnik túl magas növekedést jelez előre a munkavállalók 2005-ös kompenzációjával kapcsolatos társadalombiztosítási hozzájárulásokat illetően, amely sem a programban szereplő intézkedések, sem a múltbeli trendek alapján nem indokolt[6] . Ezen túlmenően a program közösségi fogyasztással, különösen az egészségüggyel és bérekkel kapcsolatos előrejelzései túlságosan optimisták.[7] A görög hatóságok és a Bizottság szolgálatai között a 2005-ös költségvetés hatásával kapcsolatos eltérések nem kérdőjelezik meg a 2005-ös költségvetésben tervezett intézkedések szigorú végrehajtását, és így a tanácsi határozat 1. cikke első francia bekezdésének való megfelelést sem. Emellett a görög kormány nemcsak a 2005-ös költségvetés szigorú alkalmazása mellett kötelezte el magát, hanem amellett is, hogy 2005-ben további, a GDP fél százalékpontját kitevő intézkedéseket hajt végre, melyek részben ellensúlyozzák a 2004-ben jegyzett további eltérések bázisévre gyakorolt hatásait.

A kormány szerint a 2005-ben végrehajtandó további intézkedések 2006-ra átvitt hatásai várhatóan a GDP 0,9 százalékpontjával csökkentik a hiányt. Ez nem tartalmaz lehetséges intézkedéseket a kormány azon kötelezettségvállalásával kapcsolatban, hogy 2006-ban a hiányt a GDP 3%-a alá csökkentik, mivel ezeket részletesen nem vázolták fel, és költségvetési hatásuk a növekedési eredménytől függ. A Bizottság szolgálatai által 2005 tavaszán készített, a hiányt 2006-ra a GDP 4,4%-ára előrejelző adatok, valamint az Eurostat március 18-i sajtótájékoztatójában közzétett megjegyzések fényében ezen intézkedések még kedvező növekedési szcenáriók esetén is elkerülhetetlenek lehetnek ahhoz, hogy a túlzott hiány állapota 2006-ra megszűnjék. A szokásos, politikai változást előre nem látó forgatókönyv alapján, a 2005. tavaszi előrejelzések alapja egy, a Bizottság által bizonyos költségvetési tételek, mint például a társadalombiztosítási hozzájárulások, állami bérek és EU-támogatások[8], alakulásáról készített óvatosabb értékelés, bár a Bizottság úgy véli, hogy a kamatkifizetések a programban előre jelzettnél[9] valamelyest alacsonyabbak lehetnek. Összességében elmondható, hogy előfordulhat, hogy a 2006-os hiányeredmény 0,6 százalékponttal meghaladja a görög hatóságok által előre jelzett értéket. Ezen túlmenően, az Eurostat március 18-i sajtótájékoztatója szerint lehet, hogy felfelé kell módosítani a 2004-es hiányadatokat. Mivel a görög hatóságok nem terveztek az ilyen további eltérések ellensúlyozására 2005-ben végrehajtandó kiegészítő intézkedéseket, a statisztikai felülvizsgálatok esetleges átvitt hatásai 2005-ben, és így 2006-ban is magasabb hiányt eredményezhetnek.

Összességében a Bizottság úgy véli, hogy a bevételkiesések, túlköltekezések és statisztikai felülvizsgálatok veszélyesek lehetnek, mivel megvalósulásuk esetén a stabilitási programban előre jelzettnél magasabb 2005-ös és 2006-os hiányt eredményeznek. Míg 2005-ben az ilyen eltérések nem befolyásolnák a 2005. február 17-én Görögországhoz intézett tanácsi felszólításnak való megfelelést, előfordulásuk 2006-ban – a görög kormány által vállalt kötelezettségvállalásokkal összhangban – további intézkedéseket tenne szükségessé. A 2006-os költségvetés-tervezet alapján fel kell mérni, hogy a bejelentett 2006-os kiegészítő csomag elegendő lesz-e annak biztosításához, hogy a következő évben a hiány ténylegesen a 3%-os referenciaérték alá csökkenjen.

Az adósságot illetően úgy tűnik, hogy jelentős lépéseket tettek az SFA-k különböző forrásainak azonosítása tekintetében. A Bizottság szolgálatai által készített 2005. tavaszi előrejelzések szerint a stabilitási program javított naprakésszé tett változatában szereplő információ azt mutatja, hogy bár az SFA-k 2005-ben és 2006-ban még mindig jelentősek, a 2004-eshez képest csökkenő tendenciát mutatnak. Ez megerősíti a görög hatóságok azon kötelezettségvállalását, hogy további erőfeszítéseket tesznek a vonal alatti műveletek beazonosítására és ellenőrzésére.

A 2004-es értesítéssel összevetve, az államháztartásra vonatkozó adatok összegyűjtésével és feldolgozásával kapcsolatos, az Eurostat március 18-i sajtótájékoztatójában felvázolt függő kérdéseket úgy tűnik sikerült jobban beazonosítani, illetve bizonyos esetekben olyan egyszeri problémákra körülhatárolni, mint például az olimpiai játékokkal kapcsolatban jegyzett kiadások. Emellett a görög hatóságok kezdeményezésére, az Eurostat-tal folytatott szoros együttműködés keretében számos statisztikai felülvizsgálatot végeztek. Mindazonáltal az ilyen függő kérdések megléte azt mutatja, hogy az államháztartási adatok gyors és helyes rendelkezésre bocsátását biztosító mechanizmusok fejlesztése érdekében további erőfeszítésekre van szükség.

KÖVETKEZTETÉSEK

A jelenlegi információk szerint a görög kormány a 2005. március 21-ére kitűzött határidőn belül, a 104. cikk (9) bekezdésével összhangban hozott tanácsi határozatban szereplő ajánlásoknak megfelelő határozatokat hozott. A 2005-ös költségvetésnek a határozat által előírt szigorú végrehajtása mellett a kormány a hiány további csökkentésére kiegészítő intézkedéseket is hozott. Ami 2006-ot illeti, a rendelkezésre bocsátott információk szerint a 2006-os költségvetésben a hiánynak a GDP 3%-a alá történő csökkentése érdekében kiegészítő intézkedések végrehajtására lehet szükség. A kormány március 29-én közzétett azon kötelezettségvállalása viszont, miszerint szükség esetén kiegészítő intézkedések vállalásával biztosítja a túlzott hiány állapotának 2006-ra történő megszüntetését, összhangban van a Tanács ajánlásaival. Az adósság alakulásait, valamint az államháztartási adatokat illetően további igyekezetekre van szükség az adósságszint változásához hozzájáruló, a nettó hitelfelvételtől eltérő tényezők hatékonyabb beazonosítása és ellenőrzése, valamint az államháztartással kapcsolatos adatok összegyűjtésének és feldolgozásának fejlesztése tekintetében.

Ezen értékelés alapján a Bizottság úgy véli, hogy jelenleg nincs szükség további lépésekre a Görögországra vonatkozó túlzott hiány esetén követendő eljárás során. Az ez év szeptemberi EDP értesítés, a 2006-os költségvetés-tervezet bemutatása, valamint a Bizottság szolgálatainak 2005. őszi előrejelzései, a 2005. február 17-i tanácsi határozat által előírt, a görög hatóságok által októberben benyújtandó jelentéssel együtt további információkat biztosít, melyek alapján még az év vége előtt elvégezhető a fenti határozatnak való megfelelés értékelése.

[1] E 2004-re vonatkozó adatokat az Eurostat 2005.3.18-án nem erősítette meg. Ezek az adatok átmenetinek tekintendők és azokat esetlegesen felfelé módosítják. Az alapkérdések felvázolását lásd alább e szakaszban.

[2] A nemzetgazdálkodási elszámolás (ESA95) alapján, vagyis a swap-pal kapcsolatos áramlások kizárásával kapott 6,0%-os számadat.

[3] Beleértve a március 29-én közzétetteket is.

[4] Lásd a „Görögország 2004-2007. közötti időszakra vonatkozó naprakésszé tett stabilitási programjáról” szóló tanácsi véleményre irányuló, április 6-án elfogadott bizottsági ajánlást, SEC(2005) 440.

[5] A program értékeléséhez használt referencia-szcenárióban szereplő nominális GDP alapján, a Bizottság szolgálatai által készített 2005. tavaszi előrejelzések szerint a tényleges számadat körülbelül a GDP 0,55%-át teszi ki.

[6] A program-előrejelzések a társadalombiztosítási hozzájárulások tényleges mértékének (a társadalombiztosítási bevételek és a munkavállalók teljes kompenzációjának hányadosa) egy százalékpontot meghaladó növekedését sejtetik. A program a jövőre nézve a múltban tapasztalt magas növekedést jelez előre, ami nem tűnik indokoltnak.

[7] A GDP tekintetében a tervezett költségvetésben előre jelzett bérköltségek és a közbenső fogyasztás nagy visszaesése határozottan ellentétes lenne a közelmúltban tapasztalt alakulásokkal, amikor is e tételeket nagyfokú rugalmasság jellemezte és jelentős költségvetési eltérések forrásai voltak.

[8] A társadalombiztosítási hozzájárulásokkal és bérekkel kapcsolatos, a görög kormány és a 2005. tavaszi előrejelzések közötti különbségek a 2005-ös tényezőkkel megegyező tényezőkből fakadnak (lásd fent a 4. és 5. lábjegyzetet), melyeket a társadalombiztosítási hozzájárulások esetében a 2005-ös eltérések átvitt hatásai tovább fokoznak. Az EU-támogatások tekintetében ezt az óvatosabb bizottsági értékelést az Eurostat által felvetett kérdések, valamint a múltban jegyzett alacsony befogadási képesség indokolja.

[9] A program szerint a kamatbevételek 2006-ban nominálértéken több mint 9%-kal nőnek. Az előre jelzett adósság- és kamatláb-alakulások nem segítenek elő egy ilyen növekedést. Ezért a GDP tekintetében az eredmény esetlegesen nem éri el a programban szereplő számadatokat.