ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
—

Az államadósság szintjét és profilját (beleértve a lejáratot is) az adósságdinamikát (a közkiadások fenntarthatóságának értékelését) nagyobb súllyal kell figyelembe venni az egyes tagállamok középtávú költségvetési célkitűzései teljesítési ütemének értékelésekor, amely célkitűzéseknek a stabilitási és konvergenciaprogramba is be kell kerülniük.
16.

egyetért a Bizottsággal, hogy az irányítási struktúrákban határozottabban kellene rögzíteni az érdekelt feleknek a tengerpolitika formálásába való bevonását is; ebből a célból felkéri az összes part menti tagállamot, amely ezt még nem tette meg, hogy a lehető leghamarabb jelöljenek ki nemzeti kapcsolattartó pontokat az integrált tengerpolitika számára, ezáltal eleget téve a Bizottság kérésének is; hangsúlyozza, hogy e működő hálózatot a lehető leghamarabb életre kell kelteni; támogatja egy ágazatokon átívelő platform kialakítását az érdekeltek tengeri ügyekben folyó párbeszéde érdekében; kéri a Bizottság és a régiók közötti konkrét partnerségek létrehozására irányuló lépések megtételét és megismétli támogatását a Tengerek Európai Napja mellett; kéri, hogy az IMP valamennyi aspektusa tekintetében szenteljenek továbbra is figyelmet az uniós polgárok tájékoztatásának és a nyilvánosság részvételének;
C.

mivel az észak-kaukázusi régióban, különösen pedig a Csecsen Köztársaságban, Ingusföldön és Dagesztánban igen riasztó az emberi jogok védelmezőinek helyzete; mivel a régióban működő független újságírók, civil társadalmi aktivisták, jogászok és az emberi jogok védelmezői gyakran válnak fenyegetések és erőszakos cselekmények, zaklatás és megfélemlítés áldozataivá, a rendvédelmi szervek tagjai pedig korlátozzák tevékenységüket; mivel az emberi jogi visszaélések elkövetői továbbra is büntetlenek maradnak, a jogállamiságot pedig továbbra is semmibe veszik; mivel a polgári lakosság mind a fegyveres ellenzéki csoportok, mind pedig a rendvédelmi szervek részéről továbbra is erőszaknak van kitéve; mivel a kínzások, az embertelen bánásmód és az önkényes fogva tartás mindennapi jelenségek; és mivel a nemzeti kormányoktól független nem kormányzati szervezetek fontosak a civil társadalom fejlődése szempontjából,
—

tekintettel az Eurostat Statistics in focus kiadványának „Labour markets in the EU-27 still in crisis” (Továbbra is válságban a munkaerőpiac a 27 tagú Unióban) című, 2010/12. számára,
5.

ennélfogva úgy ítéli meg, hogy a „hivatali visszásság” fogalmát továbbra is szélesen kell értelmezni, és annak nemcsak a jogszabályok megsértését és az európai közigazgatási jogszabályok általános elveinek – mint az objektivitás, arányosság, egyenlőség, megkülönböztetésmentesség, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok – megsértését kell magában foglalnia, hanem azokat az eseteket is, amikor egy intézmény nem következetesen és jóhiszeműen jár el vagy nem veszi figyelembe az állampolgárok jogos elvárásait, beleértve azt is, amikor egy intézmény kötelezettséget vállalt bizonyos szabályok és normák betartására annak ellenére, hogy erre a szerződések vagy a másodlagos jog nem kötelezik;
22.

úgy véli, hogy tekintettel az EKB-nak a Lisszaboni Szerződés szerinti új jogi státuszára, az Igazgatóságnak a Tanács által javasolt tagjelöltjeit a megfelelő parlamenti bizottságnak meg kell hallgatnia, majd az Európai Parlamentnek is meg kell szavaznia; megjegyzi, továbbá, hogy a válság óta az EKB kulcsfontosságú szerepet tölt be, és ezért úgy véli, hogy egy ilyen jellegű szerephez a megerősített átláthatóságnak és elszámoltathatóságnak is hozzá kell tartoznia;
44.

támogatja a többszintű irányítást és a decentralizált megközelítést az energiapolitika és az energiahatékonyság terén, ideértve a Polgármesterek Szövetségének részvételét és az intelligens városok kezdeményezés továbbfejlesztését is; hangsúlyozza, hogy hiteles finanszírozásra van szükség – többek között az alulról indított kezdeményezések tekintetében –, és a folyamatba a városokat és a régiókat is be kell vonni; hangsúlyozza, hogy a jövőbeni kohéziós politika és a hozzá kötődő alapok felhasználásának összehangolása az Európa 2020 stratégiával kulcsfontosságú mechanizmust biztosítana a tagállamok és régiók intelligens és fenntartható növekedésének eléréséhez;
34.

üdvözli az Integrált Rendőri Egység (IPU) koncepciójának kifejlesztését, amely büntetés-végrehajtási feladatokat is ellátni képes robusztus, gyorsan bevethető, rugalmas és interoperábilis erőket jelent, melyek bizonyos körülmények között katonai művelet részeként és katonai parancsnokság alatt is bevethetők; tudomásul veszi, hogy e koncepciót sikeresen alkalmazták Bosznia-Hercegovinában az EUFOR Althea és Koszovóban az EULEX részeként; hangsúlyozza, hogy szükség van ilyen egységekre, amelyek különösen alkalmasak az instabil helyzetekben való beavatkozásra, különösen a katonai parancsnokságból a polgári parancsnokságba való átmenet során; javasolja, hogy a tagállamok fektessenek be az ilyen képességek fejlesztésébe;
22.

elismeri, hogy a kétoldalú megállapodásokról jelenleg folyó tárgyalások fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezete kötelező erejű, de az alábbi elemek bevételével meg lehetne erősíteni: a) a társadalmi partnerek számára nyitott panaszeljárás; b) egy független fórum igénybevétele a szociális és környezetvédelmi problémákkal kapcsolatos nézeteltérések gyors és hatékony rendezéséhez, ilyenek például az emberi jogi, munkajogi és környezetvédelmi jogi szaktudásuk alapján a két fél által választott szakértők testületei. A szakértők ajánlásai egy jól meghatározott eljárás részét képeznék, amely tartalmazná az ajánlások végrehajtásával kapcsolatos rendelkezéseket is; c) a nézeteltérések rendezésével kapcsolatos, a megállapodás többi résztvevője számára is egyenlő feltételeket teremtő mechanizmus kialakítása, amely büntetések kiszabása révén kívánna javítani az érintett ágazatokon belüli helyzeten, vagy bizonyos, a megállapodásban rögzített kereskedelmi előnyök legalább ideiglenes jelleggel történő felfüggesztése a fentebb említett követelmények be nem tartásának súlyos eseteiben;
16.

úgy véli, hogy mivel a növényvédő szerek a kifejlett méhek mellett valószínűsíthetően a méhcsaládok fejlődését is befolyásolják, ezért hatásukat az egész kaptárra vonatkozóan is vizsgálni kell; emlékeztet e tekintetben arra, hogy a Bizottság az 1107/2009/EK rendelet elfogadásakor a plenáris ülésen kijelentette, hogy a hatóanyagok és a növényvédő szerek adataira vonatkozó, a 8. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában leírt követelmények felülvizsgálatakor különös figyelmet fog fordítani az olyan kockázatértékelést lehetővé tevő vizsgálati eljárásokra, amelyek figyelembe veszik, hogy a méhek mennyire vannak ténylegesen kitéve ezeknek a termékeknek, különösen a nektáron, a pollenen és a vízen keresztül, amely utóbbi nyomokban tartalmazhat a méhek által gyűjtött vízből származó peszticidet;
26.

javasolja, hogy ez a „vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló záradék” a következőkre terjedjen ki: a) a két fél kölcsönös kötelezettségvállalása arra, hogy a megállapodás, valamint a köztük folyó kereskedelem keretében előmozdítják a vállalati társadalmi felelősségvállalás nemzetközileg elfogadott eszközeit; b) annak ösztönzése, hogy a vállalkozásokat buzdítsák a vállalati társadalmi felelősségvállalásra irányuló kötelezettségvállalásokra, amelyek megtárgyalásában a vállalkozás valamennyi érdekelt fele részt vesz, ideértve a szakszervezeteket, a fogyasztói szervezeteket és az érintett helyi közösségeket és civil társadalmi szervezeteket is; c) az OECD keretén belül létrehozottakhoz hasonló „kapcsolattartó pontok” megnyitása a vállalati társadalmi felelősségvállalásról való tájékoztatás és az átláthatóság elősegítésére, valamint a vállalati társadalmi felelősségvállalás be nem tartásának eseteire vonatkozó esetleges panaszok befogadására, a civil társadalommal együttműködve, valamint ezeknek az illetékes hatóságok számára történő továbbítása; d) legalább két vagy háromévente CSR beszámoló közzétételi kötelezettség a cégek számára, amely figyelembe veszi a kkv-k sajátos helyzetét és képességeit a 2003. május 6-i 2003/361/EK ajánlás keretén belül és a „induljunk el az alapoktól” alapelv szerint; úgy véli, hogy ez a követelmény meg fogja erősíteni az átláthatóságot és a jelentéstételt valamint ösztönözni fogja a gyakorlatban megvalósuló vállalati társadalmi felelősségvállalás láthatóságát és hitelességét a vállalati társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos információk valamennyi érdekelt fél – köztük a fogyasztók, a befektetők és a nagyközönség – részére történő célzott rendelkezésre bocsátása révén; e) a vállalkozásokra és a vállalatcsoportokra vonatkozóan a körültekintő magatartásra vonatkozó kötelezettség előírása, azaz megelőző intézkedéseket kell hozniuk az emberi jogok és a környezeti jogok megsértésének, a korrupciónak és az adókikerülésnek az észlelésére és megelőzésére, leányvállalataikat és ellátási láncaikat, azaz teljes befolyási övezetüket is beleértve; f) azon kötelezettségvállalás előírása a vállalatok számára, hogy a valamely helyi közösséget érintő projektek megkezdése előtt folytassanak szabad, nyílt, és tájékoztatáson alapuló előzetes konzultációt a helyi és független érdekelt felekkel; g) külön figyelem összpontosítása a gyermekek alkalmazása, illetve a gyermekmunka hatásaira;
27.

ragaszkodik ahhoz, hogy a csökkentést és az alkalmazkodást célzó intézkedések új mechanizmusokon keresztül történő finanszírozása terén be kell tartatni és alkalmazni is kell a fejlesztési politika olyan bevált elveit, mint a felelősségteljes kormányzás és a demokratikus részvétellel zajló döntéshozatal; ragaszkodik továbbá ahhoz is, hogy a finanszírozásban részesülő országoknak bizonyítaniuk kelljen, hogy a forrásokat a tervezett és jóváhagyott projektekre fordítják;
J.

mivel az EU POSEI elnevezésű hazai támogatási programja („Programme of Options Specifically Relating to Remoteness and Insularity”) támogatást nyújt az EU legkülső régióiban tevékenykedő termelők számára,
40.

hangsúlyozza, hogy a nemzeti kormányokon kívül több országban is fontos szerepet töltenek be a regionális hatóságok a közegészségügyben, az egészség javításában, a betegségek megelőzésében és az egészségügyi szolgáltatások nyújtása terén, így az ő tevőleges részvételükre is szükség van; kiemeli, hogy a regionális és helyi önkormányzatoknak és más érdekelt feleknek szintén nagymértékben hozzá kell járulniuk a problémák megoldásához, beleértve a munkahelyeken és az iskolákban; különösen az egészségügyi oktatással, az egészséges életmód népszerűsítésével, a betegségek hatékony megelőzésével, korai felismerésével és diagnózisával kapcsolatban;
B.

mivel az Európai Unió nagy gazdasági, pénzügyi és társadalmi válsággal néz szembe, amely különösen a nőket hozza a munkaerőpiacon és magánéletükben is hátrányos helyzetbe, tekintve, hogy nagyobb a valószínűsége, hogy bizonytalan álláshelyet töltenek be, esélyesebb, hogy elbocsátják őket és kevésbé valószínű, hogy rendelkeznek társadalombiztosítással; továbbá mivel a gazdasági recesszió idején különösen igaz, hogy azok, akiket már eddig is a szegénység fenyegetett – és akiknek többsége nő –, még inkább kiszolgáltatottá válnak, különösen pedig azon csoportok, amelyek már így is halmozottan hátrányos helyzetben vannak,
2.

megjegyzi, hogy a megújuló energiákhoz és az energiahatékonysági kezdeményezésekhez kapcsolódó hitelezés közelmúltbeli növekedése ellenére továbbra is a fosszilis energiahordozókkal kapcsolatos hitelezés játszik uralkodó szerepet a Világbank átfogó energiaportfoliójában; rámutat arra, hogy a fosszilis energiahordozókkal kapcsolatos beruházásokra pénzügyi közvetítőkön keresztül is sor kerül, és ezek nem kerülnek be a Bank éves energiaágazati adatai közé; aggodalommal jegyzi meg, hogy a Bank továbbra is jelentős beruházásokat végez széntüzelésű erőművekbe, amivel a fejlődő országokat az elkövetkező évtizedekre a szénalapú energiaellátáshoz köti;
15.

úgy véli, hogy az EU külső fellépésére szolgáló pénzügyi eszközei – nevezetesen az európai szomszédsági és partnerségi eszköz (ENPI), az európai kezdeményezés a demokráciáért és az emberi jogokért (EIDHR) és a stabilitási eszköz – e tekintetben létfontosságú szerepet tölthetnek be, ezért kéri azok megerősítését annak érdekében, hogy a jelenlegi kivételes körülmények között hatékonyan és következetesen felhasználhatók legyenek; kéri a főképviselőt, hogy teljes mértékben használja ki az EU vonatkozó külső pénzügyi eszközeit, beleértve a demokrácia és az emberi jogok európai eszközét (EIDHR) is; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell ezen pénzügyi eszközök Európai Parlament általi demokratikus ellenőrzését; hangsúlyozza egyúttal azt is, hogy az élelmiszerárak emelkedéséből fakadó és általában az élelmezésbiztonsággal és a vidékfejlesztéssel összefüggő problémákat sürgősen meg kell oldani;
19.

üdvözli a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség terén elért viszonylagos eredményeket; megállapítja, hogy a parlamenti helyek mintegy 25 %-át, valamint az állami szektorban a közigazgatási tisztségek majdnem felét nők töltik be, ami mutatja a nemek közötti egyenlőség irányába tett előrelépést; a horvát gazdaság kedvező képet mutat a nemek foglalkoztatottsági aránya tekintetében, azonban továbbra is rendkívül alacsony a vállalatoknál vezető tisztségben dolgozó nők száma, és továbbra is különbségek tapasztalhatók a férfiak és a nők fizetése között; kéri a nők gazdasági és politikai döntéshozatali testületekben való szerepvállalásának aktívabb előmozdítását, valamint az egyenlő fizetések elvét is tartalmazó, a nemek közötti egyenlőségről szóló törvény gyors végrehajtását úgy véli, hogy a nők szociális védelme a szomszédos országokban kialakult helyzethez képest fejlett; felszólítja a horvát hatóságokat, hogy jobban figyeljenek oda a családon belüli erőszak elleni küzdelemre;
10.

úgy véli, hogy több eszköznek kellene a tanács rendelkezésére állnia ahhoz, hogy az állandósult és a sürgős helyzeteket is kezelni tudja, és hogy ez esetleg elérhető az emberi jogi „eszköztár” kiszélesítése segítségével, azáltal, hogy a bizottságok nem csak az ülésszakok során, hanem azok között is összeülnek, és hogy a Genftől távol eső régiókban is üléseznek; sajnálja, hogy a tanács a megfelelő eszközök hiánya miatt több ízben is képtelen volt sürgősen és kellő időben kezelni súlyos emberi jogi helyzeteket, és támogatja a független „azonnali” mechanizmusok elképzelését; síkraszáll amellett, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa hozzon létre kifejezetten olyan mechanizmusokat, amelyek rendeltetése a gyors fellépés biztosítása olyan emberi jogi válsághelyzetekben, mint amelyekre például a Közel-Keleten, Észak-Afrikában, Iránban vagy Belaruszban került sor;
41.

támogatja a Tanács ikerpályás megközelítését, amelynek célja egy tárgyaláson alapuló és békés megoldás kidolgozása a nukleáris patthelyzetre, továbbá elismerését fejezi ki a 2010. július 26-i, új közös álláspont vonatkozásában, amely Irán tekintetében célzott új és távolba mutató autonóm intézkedéseket vezet be; sajnálja, hogy Irán nem volt hajlandó elfogadni a „P5+1” tárgyalások legutóbbi, Isztambulban tartott fordulója során előterjesztett ajánlatokat, illetve hogy ezt követően a tárgyalás összeomlott; továbbra is meggyőződése azonban, hogy az EU-nak Iránnal kapcsolatban szélesebb körű, az atomügyeken túlmutató, Irán emberi jogi helyzetével és regionális szerepével is foglalkozó stratégiát kell kialakítania;
37.

kéri, hogy a 2013 utáni következő támogatási időszak (8. kutatási keretprogram) során jelentősen nőjenek a kutatási kiadások (az uniós cél a kutatás és fejlesztés számára a GDP 3 %-a, a közkiadásokból a GDP 1 %-ának megfelelő összeg) annak érdekében, hogy Európa ipara a technológia élvonalában maradjon és globálisan is versenyképes legyen, hogy így a magánbefektetéseket hatékonyan használhassa fel; megjegyzi, hogy amellett, hogy kiemelt hangsúlyt kapnak az innovatív eljárások, az irányítás, a szervezés és a munkavállalók innovációba történő bevonása terén végzett kutatások, szükség van kutatásra az alapvető ágazatközi technológiák terén is; ezenkívül egyszerűsíteni kell a közigazgatási eljárásokat és a támogatáshoz való hozzáférésre vonatkozó eljárás menetét is;
51.

. üdvözli az EU és Törökország közötti visszafogadási megállapodásról szóló tárgyalások véglegesítését, és felszólítja a török kormányt, hogy a megállapodás életbelépéséig is biztosítsa a már létrejött kétoldalú megállapodások maradéktalan végrehajtását; hangsúlyozza az EU és Törökország között a migrációs ügyekben és a határellenőrzés tekintetében folytatott együttműködés fokozásának jelentőségét, ami azért is fontos, mivel az illegális bevándorlók nagy százaléka Törökországon keresztül lép be az EU területére; üdvözli a menedékjog terén készített három törvénytervezet kapcsán a civil társadalommal folytatott konzultációt, és sürgeti a kormányt, hogy késedelem nélkül terjessze elő e tervezeteket a török parlamentben; úgy véli, hogy amint életbe lép a visszafogadási megállapodás, a Tanácsnak fel kell hatalmaznia a Bizottságot arra, hogy a vízummal kapcsolatos párbeszédet megkezdje, kiemelt figyelmet fordítva az EU-ba utazó üzletemberek és diákok belépési feltételeire, mivel ez fontos lépés a mobilitás biztosítása érdekében;
30.

szorgalmazza „Az év határokon átnyúló európai vállalkozása” című európai televíziós verseny indítását, hogy rányissa az emberek szemét az egységes piac lehetőségeire és előnyeire, valamint az elképzelésekkel rendelkező fiatalok lehetőségeire; úgy véli, hogy annak a látványnak a vonzereje, hogy Európa különböző részeiből származó emberek közösen készítenek üzleti tervet, szereznek forrást, és együtt kezdenek valamilyen pozitív tevékenységbe, segítene az Európára és az egységes piacra vonatkozó elképzelés és a vállalkozói szellem népszerűsítésében; meggyőződése továbbá, hogy a nyertes vállalkozás egy éven át tartó, a munkavállalókat, barátokat és családtagokat is központba állító nyomon követése rávilágíthatna az egységes piac előnyeire, hiányosságaira és ezek orvoslási lehetőségére, hogy tudatosítsa az emberekben, hogy valójában miről is szól Európa, emberi szempontból is;
29.

kéri a Bizottságot annak értékelésére, hogy ezeket a záradékokat miként építették be a tagállamok kétoldalú beruházási megállapodásaiba is, valamint hogy ezeket hogyan lehetne a jövőbeli önálló befektetési megállapodásokba is beépíteni;
K.

mivel a nagy állománysűrűségű állatok körében nagyobb arányban fordulhatnak elő járványok; whereas inappropriate use of antimicrobials in animals generally may be considered a risk factor for the emergence of resistance with public and animal health consequences;
5.

különösen emlékeztet arra, hogy: a) a KKBP-t és a KBVP-t, amely az előbbi szerves része, az EU alapelveinek jogilag kötelező intézményi keretébe sorolták be (demokrácia, jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemessége és oszthatatlansága, az emberi méltóság tiszteletben tartása, az egyenlőség és szolidaritás elve, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmánya és a nemzetközi jog elveinek tiszteletben tartása, beleértve a védelmi felelősség elvét is), és célkitűzéseiket egyesítették az EU külső tevékenységére vonatkozó általános célkitűzésekkel; b) a kül- és biztonságpolitika folytatásában az Uniónak gondoskodnia kell a külső tevékenységének különböző területei, valamint a külső és belső szakpolitikák közötti következetességről és összhangról; megjegyzi, hogy az alelnököt/főképviselőt különös felelősség terheli e kérdésben; c) az alelnök/főképviselő a tagállamokkal szoros együttműködésben irányítja a KKBP-t, a Bizottsággal közösen javaslatot tesz a KBVP-határozatokra, missziókra és a nemzeti források és uniós eszközök felhasználására, valamint adott esetben koordinálja ezek polgári és katonai vonatkozásait, betölti az elnöki tisztséget a Külügyek Tanácsában, egyidejűleg a Bizottság alelnöke is, aki felelős a Bizottság külkapcsolatokkal összefüggő feladatainak ellátásáért és az Unió teljes külső tevékenységének koordinálásáért és összhangjáért; d) a főképviselő saját kezdeményezésére, vagy az Európai Tanács felkérésére, valamint az Európai Tanács általános irányítása alatt javaslatokat tehet a Tanácsnak a közös kül- és biztonságpolitika terén, amely esetben a Tanács minősített többséggel járhat el;
9.

elismeri, hogy a meglévő globális tanúsítási rendszerek – például az Erdőgondnoksági Tanács (Forest Stewardship Council – FSC) és az erdészeti tanúsítási rendszerek elfogadását célzó program (Programme for the Endorsement of Forest Certification Schemes – PEFC) – jelentősen hozzájárultak a fenntartható erdészethez;
36.

annak érdekében, hogy az Unió és az ET számára is fontos területeken, például a jogállamiság, a demokrácia, az oktatás, az emberi jogok védelme, a szólásszabadság és a sajtószabadság, valamint a helyes kormányzás terén fokozni lehessen az EU és az Európa Tanács közötti többoldalú együttműködést, továbbá tekintettel arra, hogy az Unió az Európa Tanáccsal közösen szervezett operatív programok legnagyobb támogatója, hangsúlyozza, hogy meg kell reformálni az EU jelenlétét és megfigyelői státuszát az Európa Tanácsban; javasolja az EU-nak, hogy jobban hangolja össze munkáját az ET-vel a jogállamiság, a demokrácia és az emberi jogok területén a két intézmény hatékonyságának a fent említett területeken való fokozása céljából; különös tekintettel az EU-nak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez (EJEE) való, küszöbön álló csatlakozására, hangsúlyozza az Unió jogát arra, hogy szavazati joggal részt vegyen az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának ülésein, amikor a bizottság többek között az Emberi Jogok Európai Bírósága által hozott ítéletek végrehajtásának ellenőrzési feladatát látja el; továbbá hangsúlyozza az EU jogát arra, hogy képviselve legyen az Emberi Jogi Igazgatótanácsban – különösen az EJEE-hez való csatlakozása után, amelynek általános jogot kell biztosítania az EU számára az Európa Tanács Miniszteri Bizottságában való teljes körű részvételre és szavazásra –, azt a jogát, hogy az Emberi Jogok Európai Bíróságába bírót jelöljön, valamint az Európai Parlament jogát arra, hogy bírák megválasztásakor részt vegyen az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésében; hangsúlyozza, hogy az EU-nak a páneurópai szintű emberi jogok terén eredményességének fokozása érdekében csatlakoznia kellene az Európa Tanács más szervezeteihez is, úgy mint a kínzás megelőzésével foglalkozó bizottsághoz (CPT), a Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottsághoz (ECRI) és az Igazságszolgáltatás Eredményességével Foglalkozó Európai Bizottsághoz (CEPEJ);
D.

mivel az európai külső fellépés új lendülete azt is megköveteli, hogy az EU a stratégiai szempontok fokozott figyelembevételével járjon el annak érdekében, hogy nemzetközi szinten is éreztesse súlyát; mivel az EU-nak a nemzetközi rend befolyásolására való képessége nemcsak a szakpolitikái, szereplői és intézményei közötti egységen, hanem az uniós külpolitika tényleges stratégiai koncepcióján is múlik, amelynek valamennyi tagállamot ugyanazon prioritások és célok köré kell egyesítenie, azért, hogy a nemzetközi színtéren erőteljes, egységes hangon szólaljanak meg; mivel az EU külpolitikáját el kell látni az ahhoz szükséges módszerekkel és eszközökkel, hogy az Unió hatékonyan és egységesen léphessen fel a globális színtéren,
—

tekintettel a 2009. augusztus 8–9-i maputói megállapodásokra és a 2009. november 6-i addisz-abebai kiegészítő okmányra, melyeket a madagaszkári politikai mozgalmak négy vezető képviselője is aláírt, mivel e megállapodások alkotmányos értékkel bírnak, ahogy abban az érdekelt felek is kifejezetten megállapodtak, és ahogy azt a nemzetközi közösség is elfogadta;