[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 19.12.2007

COM(2007) 821 végleges

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség nevében a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottság ülésein képviselendő állásfoglalás meghatározásáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

1. Az EK-Szerződés 174. cikkének (1) bekezdése értelmében a Közösség környezetpolitikájának egyik célja a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdésére irányuló intézkedések nemzetközi szinten való ösztönzése. Ez magában foglalja egyes fajok, így a bálnák globális védelmét is. Az Európai Közösség elkötelezett a bálnák és más cetfélék védelme iránt, ezért magas szintű védelmüket biztosító környezetvédelmi jogszabályokat alkotott.

2. Az élőhelyvédelmi irányelv[1] IV. melléklete felsorolja az összes cetfélét. Ez azt jelenti, hogy a Közösség vizein az összes bálnafaj szigorú védettséget élvez mindenféle szándékos zavarás, befogás vagy leölés ellen. Az említett irányelv tiltja a vadonból befogott példányok tartását, szállítását, kereskedelmét, illetve cseréjét. A jogszabályok tiltják a közösségi vizekben (állandó vagy időszakos jelleggel) előforduló bármely bálnaállomány kereskedelmi célú vadászatát. A bálnaállományok vándorló életformáját figyelembe véve egyértelmű, hogy az élőhelyvédelmi irányelv csak akkor érheti el maradéktalanul a célját, ha vele egyenértékű nemzetközi keretszabályzat lép életbe.

3. A CITES-egyezményzélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény) rendelkezéseit az Európai Közösségben a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről szóló 338/97/EK tanácsi rendelet[2] hajtja végre, amely megtiltja a cetfélék „elsődlegesen kereskedelmi célú” behozatalát a Közösségbe[3]. A meglévő magas szintű védelmet tovább erősíti a közösségi tengervédelmi stratégia[4] és a tengervédelmi stratégiáról szóló irányelvjavaslat[5], amely az EU tengeri és óceáni területei környezeti állapotának általános javításával várhatóan hozzájárul a bálnák védelméhez.

4. A közösségi környezetvédelmi politika tehát végső soron a bálnák legszigorúbb védelmének biztosítására irányul. Az említett környezetvédelmi jogszabály a minden részletre kiterjedő jogharmonizációnak köszönhetően garantálja a legmagasabb szintű védelmet.

5. A közös halászati politika keretében a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik emellett a tengerek biológiai erőforrásainak megóvása[6]. A cetfélék az EK-Szerződés I. mellékletének, illetve annak 33–38. cikkének hatálya alá tartoznak[7]. A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló 2371/2002/EK rendelet[8] továbbá kimondja, hogy a közös halászati politika a vízi élővilág és erőforrások védelmére, kezelésére és kiaknázására is kiterjed. Ennek megfelelően a Közösség olyan halászati megállapodásokat kötött, amelyek részben vagy kizárólag a tengeri emlősöket érintik[9]. Ehhez hasonlóan a közös halászati politika alapján a cetfélékre vonatkozóan, elfogadott másodlagos jogszabályoknak a célja a halászati megállapodásokban vállalt nemzetközi kötelezettségvállalások végrehajtása és a nyílt tengeren élő bálnák védelmének biztosítása[10].

6. A bálnákkal kapcsolatos EK szakpolitika a közösségi vizeken mindaddig nem lesz eredményes , amíg nem társul hozzá következetes nemzetközi fellépés.Az EU integrált tengerpolitikájának keretében a Bizottság a nemzetközi ügyekkel kapcsolatos európai érdekek koordinálására törekszik.

7. A Nemzetközi Bálnavadászati Tanács (IWC) az 1946-ban aláírt, a bálnavadászat szabályozásáról szóló nemzetközi egyezménnyel (a továbbiakban: „az Egyezmény”) jött létre, melynek feladata, hogy nemzetközi szinten szabályozza a világ bálnaállományainak kezelését és felügyelje a bálnafajok védelmét. Az Egyezmény célja „a bálnaállományok hatékony megőrzésének és szakszerű kezelésének biztosítása, és ezzel a bálnavadászati ágazat akadálytalan fejlődésének lehetővé tétele” (az Egyezmény preambuluma). Az IWC tagjai csak olyan kormányok lehetnek, amelyek az Egyezmény részes felei. Az Európai Közösség csak az Egyezmény módosításával válhatna az IWC tagjává, e módosításhoz azonban valamennyi IWC-tagnak ratifikálnia kellene a jegyzőkönyvet. 1992-ben a Bizottság javaslatot[11] terjesztett elő a Közösség Egyezményhez való csatlakozása ügyében, a Tanács azonban nem tett lépéseket a tárgyalások megkezdésére. Mindazonáltal a Közösség megfigyelőként részt vesz az IWC munkájában.

8. Az IWC-ben részt vevő országok többsége moratóriumot fogadott el, amelynek nyomán a kereskedelmi célú bálnavadászatot 1986-ban felfüggesztették. A felfüggesztés fő oka a különböző bálnaállományok állapotáról szóló tudományos elemzésekben felbukkanó bizonytalanságok voltak. Azóta az IWC üléseinek rendszeresen visszatérő legfontosabb kérdése, hogy eléggé megerősödtek-e már a bálnaállományok ahhoz, hogy a kereskedelmi célú bálnavadászatra vonatkozó tilalmat ellenőrzött formában fel lehessen oldani.

9. Az évek során az IWC tagsága a szervezet kettős feladatából (a bálnavadászat szabályozása és a bálnák védelme) fakadóan erősen megosztottá vált: az országok egyik része támogatja, másik része ellenzi a bálnavadászatot. A jelentősebb bálnavadász országok (pl. Japán, Izland, Norvégia) mindig is következetesen a moratórium ellen foglaltak állást, és tudományosnak nevezett célból vagy egyéb kivételekre hivatkozva továbbra is folytatják a bálnavadászatot.

10. Az IWC által megállapított a kereskedelmi célú bálnavadászatra vonatkozó általános érvényű tilalom összhangban van az EK fenti jogszabályokban tükröződő politikáival. A jelenleg rendelkezésre álló tudományos ismeretek fényében fontos, hogy az IWC hatályban tartsa a jelenlegi moratóriumot. Ugyanakkor Japán a tilalom hatályba lépése óta gyakorlatilag minden IWC-ülésen javasolja, hogy az Egyezmény jegyzékének módosításával bizonyos körülmények között engedélyezzék a bálnavadászatot, sőt egyes állományok vonatkozásában de facto oldják fel a tilalmat. Következésképpen az a húsz EU-tagország[12], amely az IWC tagja, minden IWC-ülésen kénytelen állást foglalni a – közösségi hatáskört is érintő – javaslatokkal kapcsolatban. Előreláthatóan megint ez fog történni Chilében, a 2008-as santiagói éves IWC-ülésen és az azt követő üléseken is.

11. Összhangban az EK-Szerződés 10. cikkében meghatározott lojális együttműködés elvével, valamint a Közösség nemzetközi képviseletének egységességére vonatkozó elvvel, elengedhetetlen, hogy a tagállamok a következő IWC-ülésekre oly módon készüljenek fel, hogy előzőleg a Tanácsban közös állásfoglalást alakítanak ki. A Közösség megfigyelői státuszából eredő korlátok miatt az állásfoglalást a Közösség érdekében együttesen eljáró tagállamok közösen képviselik az IWC-n belül. Elengedhetetlen továbbá, hogy az a hét EU-tagállam, amely még nem tagja az IWC-nek, meggyorsítsa csatlakozását. Csak a közös fellépés és a Közösség álláspontjának kifejtése mellett van az EU tagállamainak esélye arra, hogy egy megfelelően szigorú nemzetközi keretszabályozás létrehozásával és jogi érvényítésével biztosítsák a bálnák védelmét.

12. Ennek érdekében a Bizottság olyan határozati javaslatot terjeszt a Tanács elé, amely három jogi alapon nyugszik: a Szerződés 37. cikkén (halászati politika), 175. cikkén (környezetvédelmi politika) és 300. cikke (2) bekezdésének második albekezdésén a megállapodásokkal felállított szervekben a Közösség által képviselendő álláspontok kialakításánál, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró határozatot kell hoznia.

13. A határozati javaslat kettős komponensű , hiszen az Egyezmény módosítására irányuló javaslatok várhatóan érinteni fogják mind a környezetvédelmi, mind a halászati politikát, ugyanis a két politika közül egyik sem tekinthető meghatározónak vagy elsődlegesnek, sem a másikhoz képest mellékesnek, másodlagosnak vagy csupán közvetetten érintettnek.

14. Az Egyezmény jegyzékének módosítására irányuló IWC-döntések joghatással rendelkeznek , minthogy a megszabott időszakon belül ratifikálás nélkül is hatályossá válnak[13]. A Közösség nem tudja állásfoglalása kialakításával kapcsolatos belső eljárását azt követően megkezdeni és lezárni, hogy a többi IWC-tag előterjesztette módosító javaslatait, mert a javaslatokat leghamarabb hatvan nappal a következő IWC-ülést megelőzően lehet előterjeszteni. Mi azonban a Közösség javasolt célkitűzése a kereskedelmi célú bálnavadászatra kivetett moratórium feloldására tett kezdeményezések elutasítása, a Tanács már előzetesen kialakíthatja a közösségi állásfoglalást.

15. A Közösségnek támogatnia kell továbbá a jegyzéket érintő azon módosításokat, amelyek célja védett területeket kijelölése a bálnák számára, illetve el kell utasítania azokat a javaslatokat, amelyek az IWC eljárási szabályainak a titkos szavazás alkalmazási körének kibővítésére vonatkozó módosítására irányulnak, mivel ezek ellentétesek az aarhusi egyezmény célkitűzéseivel és különösen annak 3. cikke (7) bekezdésében foglaltakkal. Az említett egyezménynek a Közösség és tagállamai részes felei.

Javaslat:

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Közösség nevében a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottság ülésein képviselendő állásfoglalás meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. és 175. cikkének (1) bekezdésére, összefüggésben a 300. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára[14],

mivel:

(1) Az EK-Szerződés 174. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a Közösség környezetpolitikájának egyik célja a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdésére irányuló intézkedések nemzetközi szinten való ösztönzése.

(2) A természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló 92/43/EGK irányelv (élőhelyvédelmi irányelv)[15] IV. melléklete felsorolja az összes cetfélét. A Közösség vizein tehát az összes bálnafaj szigorú védettséget élvez mindenféle szándékos zavarás, befogás vagy leölés ellen. Az említett irányelv tiltja a vadonból befogott példányok tartását, szállítását, kereskedelmét, illetve cseréjét is.

(3) A a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: CITES-egyezmény) rendelkezéseit az Európai Közösségben a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről szóló 338/97/EK tanácsi rendelet[16] hajtja végre, amely megtiltja a cetfélék „elsődlegesen kereskedelmi célú” behozatalát a Közösségbe[17].

(4) A közös halászati politika keretében a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik a tengerek biológiai erőforrásainak megóvása[18].

(5) A bálnákkal kapcsolatos EK szakpolitika mindaddig nem lesz eredményes a közösségi vizeken, amíg nem társul hozzá következetes nemzetközi fellépés.

(6) A Nemzetközi Bálnavadászati Tanács (IWC) az 1946-ban aláírt, a bálnavadászat szabályozásáról szóló nemzetközi egyezménnyel (a továbbiakban: „az Egyezmény”) jött létre, melynek feladata, hogy nemzetközi szinten szabályozza a világ bálnaállományainak kezelését és felügyelje a bálnafajok védelmét. Az Egyezmény célja „a bálnaállományok hatékony megőrzésének és szakszerű kezelésének biztosítása, és ezzel a bálnavadászati ágazat akadálytalan fejlődésének lehetővé tétele”. Az IWC tagjai csak kormányok lehetnek. Az EU húsz tagállama már az IWC részes fele[19]. Az EK, melyet a Bizottság képvisel, csak megfigyelői státusszal rendelkezik az IWC-ben.

(7) Az IWC-ben részt vevő országok többségének megállapodása nyomán a kereskedelmi bálnavadászatot 1986-ban felfüggesztették. A fontosabb bálnavadász országok mindig is következetesen a moratórium ellen foglaltak állást, és állítólagos tudományos vagy egyéb kivételes indokok alapján továbbra is folytatnak bálnavadászatot.

(8) Az IWC tevékenységére nézve az Egyezmény jegyzékének előírásai irányadóak, amelyek a világszerte folytatott bálnavadászati tevékenységet szabályozzák. A jegyzék az Egyezmény melléklete, és annak szerves részét képezi., éA jegyzék rögzíti a bálnaállományok védelmével és felhasználásával kapcsolatos, jogilag kötelező erejű részletes szabályokat..

(9) A jegyzék módosítására irányuló, az IWC keretében elfogadott határozati javaslatok joghatással rendelkezhetnek, és kihatással lehetnek a Közösség politikai célkitűzéseire, valamint a cetfélékkel kapcsolatos közösségi jogi szabályozásra. Az IWC ülésein rendszeresen határozathozatalra benyújtott javaslatok némelyike – fogási kvóták megállapításával vagy gazdálkodási intézkedések alkalmazásával – a bálnavadászati tevékenység engedélyezését vagy védett területek kijelölését célozza, ezért szükségessé teszik közösségi állásfoglalás kialakítását.

(10) A tagállamok követik az EK-Szerződés 10. cikkében meghatározott lojális együttműködés elvét, és a közösségi jog keretein kívül nem vállalhatnak olyan kötelezettségeket, amelyek érintik a közösségi szabályozást vagy megváltoztatják annak hatályát.

(11) A Közösség megfigyelői státuszából eredően az állásfoglalásról a Tanács határoz, és azt a Közösség érdekében együttesen eljáró tagállamok közösen képviselik.

(12) A jövőben az IWC ülésein a Közösségnek és a tagállamoknak szorosan együtt kell működniük annak biztosítása érdekében, hogy az Egyezményt vagy annak jegyzékét érintő bármely módosítás összhangban legyen a Közösség bálnákkal kapcsolatos politikáival és szabályozásával.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Közösség IWC-üléseken képviselt állásfoglalásának összhangban kell lennie az e határozat mellékletében foglaltakkal; és az állásfoglalást a Közösség érdekében együttesen eljáró tagállamok közösen képviselik.

2. cikk

Ha az 1. cikkben említett állásfoglalást vélhetően befolyásolják az IWC-ülések előtt vagy alatt ismertetett új tudományos vagy műszaki információk, vagy ha azonnali javaslat kerül előterjesztésre olyan kérdésekben, amelyekről még nem jött létre közösségi állásfoglalás, akkor a szóban forgó javaslatról koordináció révén – akár azonnali – állásfoglalást kell kialakítani, mielőtt a javaslatot szavazásra bocsátanák.

Kelt […]

a Tanács részéről

az elnök

MELLÉKLET

16. A Közösség átfogó célkitűzése az IWC vonatkozásában a bálnák mindenre kiterjedő védelmét biztosító, hathatós nemzetközi keretszabályozás életbe léptetése.

17. Fenntartva egy, a releváns fejleményekre figyelemmel elvégzendő esetleges jövőbeli felülvizsgálat lehetőségét, a Közösség érdekében együttesen eljáró tagállamok az IWC határozati javaslataival kapcsolatban az alábbiak szerint foglalnak állást:

18. Elutasítanak minden olyan, a jegyzék módosítására irányuló javaslatot, amelynek folyományaként a kereskedelmi célú bálnavadászatra kivetett moratórium részben vagy egészben feloldására kerül.

19. Támogatják azokat a jegyzék módosítására irányuló javaslatokat, amelyek célja védett területek kijelölése a bálnák számára.

20. Támogatják azokat a javaslatokat, amelyek célja az őslakosok önfenntartását szolgáló bálnavadászat folytatása, azzal feltétellel, hogy ez nem veszélyezteti a kérdéses állományok megőrzését, figyelemmel az elővigyázatosság elvére és a tudományos bizottság ajánlásaira.

21. Támogatják azokat a javaslatokat, amelyek célja az Egyezmény jelenleg különböző jogcímein végzett bálnavadászati tevékenységek átfogó kezelése, beleértve a tudományos célú bálnavadászatot.

22. Támogatják azokat a javaslatokat, amelyek összhangban vannak a CITES-egyezmény (a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezménnyel) és egyéb olyan nemzetközi megállapodások fényében kialakított közösségi állásfoglalással, amelyeknek az EK részes fele.

23. Támogatják azokat a javaslatokat, amelyek a természetvédelmi bizottság tevékenységének folytatására, illetve amelyek a kisméretű cetfajok védelmére irányulnak.

24. Támogatják azokat a javaslatokat, amelyek a bálnapopulációk megőrzésére irányuló olyan tudományos adatgyűjtésre irányulnak, amelyet a példányok épségének megóvásával végeznek.

25. Elutasítanak minden olyan javaslatot, amelyek az IWC eljárási szabályainak a titkos szavazás alkalmazási körének kibővítésére vonatkozó módosítására irányulnak.

[1] 92/43/EGK irányelv a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.)

[2] HL L 61., 1997.3.3., 1. o.

[3] A bálnákból és egyéb cetekből származó termékek behozatalának közös szabályairól szóló 348/81/EK tanácsi rendelet alapján a rendelet mellékletében felsorolt, bálnákból és egyéb cetekből származó termékek behozatala csak akkor engedélyezhető, ha a behozatal nem kereskedelmi célt szolgál.

[4] A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Tematikus stratégia a tengeri környezet védelme és megőrzése érdekében, COM(2005) 504 végleges.

[5] Javaslat: az Európai parlament és a Tanács irányelve a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról, COM(2005) 505 végleges.

[6] Lásd pl. C-141/78 [1979] ügyben hozott ítélet (ECR 2923) 6. pontját, és a C-804/79 [1981] ügyben hozott ítélet (ECR 1045) 17. pontját.

[7] Lásd a Szerződés 32. cikkének (3) bekezdését.

[8] HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

[9] A 2005/938/EK tanácsi határozat a Nemzetközi Delfinvédelmi Programról szóló megállapodás Európai Közösség nevében történő jóváhagyásáról (HL L 348., 2005.12.30., 26. o.)

[10] Lásd pl. az egyes hosszú távon vándorló fajok bizonyos állományainak védelmét célzó egyes technikai intézkedések megállapításáról szóló 973/2001/EK tanácsi rendeletet (HL L 137., 2001.5.19., 1. o.); a hosszú távon vándorló halfajok bizonyos állományainak halászatára vonatkozó ellenőrzési intézkedések megállapításáról szóló 1936/2001/EK tanácsi rendeletet (HL L 263., 2001.10.3., 1. o.); a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről szóló 1967/2006/EK tanácsi rendeletet (HL L 36, 2007.2.8., 6. o.).

[11] Tervezet: A Tanács határozata a bálnavadászat szabályozásáról szóló, 1946. december 2-án Washingtonban létrejött egyezmény módosításáról szóló tárgyalásokon a Bizottságnak a Közösség nevében való részvételéről, COM (92) 316.

[12] Belgium, Csehország, Dánia, Németország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Írország, Olaszország, Ciprus, Luxemburg, Magyarország, Hollandia, Ausztria, Portugália, Szlovénia, Szlovákia, Finnország, Svédország, Egyesült Királyság.

[13] Lásd az Egyezmény V. cikkét A 3. bekezdés szerint, amennyiben nem emelnek kifogást, a jegyzéket érintő módosítások kilencven napon belül kötelező érvényűvé válnak a részes felekre nézve.

[14] HL C […]., […]., […]. o.

[15] HL L 206., 1992.7.22., 7. o.

[16] HL L 61., 1997.3.3., 1. o.

[17] A bálnákból és egyéb cetekből származó termékek behozatalának közös szabályairól szóló 348/81/EK tanácsi rendelet alapján a rendelet mellékletében felsorolt, bálnákból és egyéb cetekből származó termékek behozatala csak akkor engedélyezhető, ha a behozatal nem kereskedelmi célt szolgál.

[18] Lásd pl. C-141/78 [1979] ügyben hozott ítélet (ECR 2923) 6. pontját, és a C-804/79 [1981] ügybe hozott ítélet (ECR 1045) 17. pontját.

[19] Belgium, Csehország, Dánia, Németország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Írország, Olaszország, Ciprus, Luxemburg, Magyarország, Hollandia, Ausztria, Portugália, Szlovénia, Szlovákia, Finnország, Svédország, Egyesült Királyság