A Covid19-világjárvány során bizonyos intézkedéseket vezettek be az igazságszolgáltatási rendszer működésével kapcsolatban. Habár ezen intézkedések a fogvatartottak bizonyos kategóriáinak korai szabadon bocsátását is magukban foglalták, emellett az előzetes letartóztatás időtartamának automatikus meghosszabbítását is bevezették. Az érdekelt felek élesen kritizálták ezeket az intézkedéseket, és hangsúlyozták, hogy veszély fenyegeti a szabadsághoz való alapvető jog biztosítását. Az Államtanács elutasította az előzetes letartóztatás meghosszabbításának jogszerűségét vitató keresetet. A Semmítőszék úgy határozott, hogy annak a bíróságnak, amely rendes körülmények között döntött volna a meghosszabbításról, sürgősen felül kell vizsgálnia a meghosszabbításról szóló határozat érvényességét.

Franciaország az utóbbi években az állami és a magánszektorban megerősítette a korrupció elleni küzdelemre és a korrupció megelőzésére szolgáló intézményi keretét. Új, korrupció elleni küzdelemre szakosodott intézményeket hoztak létre, köztük a közélet átláthatóságával foglalkozó főhatóságot (HATVP) és a francia Korrupcióellenes Ügynökséget(AFA). A Sapin II. törvény 2016-os elfogadásával a HATVP megbízatását kiterjesztették a lobbitevékenység nyilvántartásának kezelésére is, és immár a „forgóajtó-jelenség” szabályozásáért is felelős lesz. A Sapin II. törvény emellett átfogó keretet vezetett be a visszaélést bejelentő személyek védelmére. A vagyonnyilatkozati rendszer részletes információkat tartalmaz a korábbi és jelenlegi tevékenységekről és érdekeltségekről, amelyeket nyílt adatformátumban tesznek közzé. A nemzeti pénzügyi ügyész jó eredményeket ért el a magas szinten elkövetett korrupciós ügyekben és a közpénzek hűtlen kezelése esetében hozott büntetőítéletek terén.

A közelmúltban számos kezdeményezés indult a francia igazságszolgáltatási rendszer függetlenségének, minőségének és hatékonyságának javítása érdekében. Reformjavaslatot nyújtottak be különösen a Legfelsőbb Bírói Tanács hatáskörének bővítése érdekében, ami tovább erősítené az igazságszolgáltatás függetlenségét. Az igazságszolgáltatás függetlenségét vállalati körben magas szintűnek, lakossági körben pedig átlagos szintűnek ítélik meg. Az igazságszolgáltatási rendszer minőségének és hatékonyságának javítását célzó egyéb kezdeményezésekre is sor került, különösen az igazságszolgáltatási rendszer digitalizációja és erőforrásai kapcsán. Ezek az intézkedések többek között hozzájárulhatnak a polgári igazságszolgáltatás hatékonyságának javításához, amely romlott az elmúlt években.

A jogi keret biztosítja ugyan az újságírók fizikai biztonságát szolgáló intézkedéseket, mégis szaporodnak az újságírókat érő fenyegetések. A hatóságok rámutatnak, hogy a törvény nem tartalmaz az újságírók biztonságára vonatkozó külön rendelkezést, az újságírókat a többi polgárhoz hasonlóan védik. Az elmúlt években állami és nem állami szereplők részéről tapasztalható fizikai fenyegetésekről és támadásokról számoltak be, különösen a 2019-es különféle tüntetések során. Ehhez egyre több internetes támadás és fenyegetés társul, ahol az elkövetők könnyen névtelenek maradhatnak. 2019-ben és 2020-ban az Európa Tanácsnak az újságírás védelmének és az újságírók biztonságának előmozdítását célzó platformja Franciaország kapcsán 19 riasztást adott ki. E riasztások különösen a fizikai biztonság elleni támadásokhoz, újságírók zaklatásához és rágalmazási vádakhoz kapcsolódtak. Az ilyen támadások bizonyítékaira, valamint arra tekintettel, hogy az újságírói források védelme a beszámolók szerint számos alkalommal „veszélybe” került, a 2020. évi MPM közepes kockázatot állapított meg az újságírók védelmére vonatkozó normák terén. Az érdekelt felek emellett olyan aggodalmakról számolnak be, hogy – különösen a tüntetések során – egyre gyakoribbak az újságírók elleni támadások.

Az újságírók szerkesztői szabadságát a „lelkiismereti záradék” és a „felmondási záradék” alkalmazása garantálja. A munka törvénykönyvének idevágó rendelkezései lehetővé teszik a munkáltatójukkal szerződéses viszonyban álló újságírók számára, hogy amennyiben a munkájuk veszélyezteti erkölcsi normáikat, előzetes értesítés nélkül felmondják szerződésüket anélkül, hogy elveszítenék szociális juttatásaikat. Ez bizonyos mértékig enyhíti az újságírókra nehezedő szerkesztői nyomást. Ez a biztosíték azonban nem vonatkozik a szabadúszó újságírókra. Az újságíróknak törvényes joguk van ahhoz, hogy ne fedjék fel forrásaikat. E jogtól nemzetbiztonsági okokból lehet elérni. Számos érdekelt fél számolt be arról, hogy az újságírókat nyomás alá helyezik és megfélemlítik, hogy felfedjék forrásaikat. Az ilyen magatartás kihathat az újságírók napi munkájára és visszatartó hatást válthat ki. A rágalmazást bűncselekménynek tekintik, és a szabadságvesztés is a lehetséges szankciók közé tartozik (ha a rágalmazás faji vagy etnikai származáshoz kapcsolódik).

A létrehozott jogi keret és a sokféle szereplő jelenléte minimálisra csökkenti a média felett gyakorolt politikai ellenőrzéssel kapcsolatos kockázatokat. Az e téren hozott jogi rendelkezések például a köztisztviselők összeférhetetlenségi nyilatkozatához és a CSA-n belüli vonatkozó biztonsági mechanizmusokhoz kapcsolódnak, amelyek tiltják, hogy a médiatanács tagjai valamely médiavállalaton belül tisztséget töltsenek be. A médiának egy etikai kartával is rendelkeznie kell, és köteles létrehozni egy bizottságot, amely az információk és a programok pontosságával, függetlenségével és pluralizmusával foglalkozik. A 2020. évi MPM szerint Franciaországban alacsony a kockázata annak, hogy politikai ellenőrzést gyakorolnak az állami vagy a magántulajdonban lévő média felett.

Franciaországban hagyománya van a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadságának, valamint a médiapluralizmusnak és a média függetlenségének, amelyeket az alkotmány rögzít, külön ágazati jogszabályok garantálnak, valamint a független médiaszabályozó hatóság is megerősít. A médián belüli tulajdonviszonyok átláthatóságát törvény írja elő. Ugyanez vonatkozik a média függetlenségére is, amely hagyományosan erős védelmet élvez.

A visszaélést bejelentő személyek védelme kapcsán egységes rendszert vezettek be. 2007 óta számos mechanizmust vezettek be egyes ágazatokban, többek között a korrupció, a környezetkárosítás és a közegészségügy terén. A Sapin II. törvény 2016-os elfogadásával létrehoztak egy általános rendszert a visszaélést bejelentő személyek állami és magánszektoron belüli védelmére.

A közélet átláthatóságával foglalkozó főhatóság (HATVP) felel a közintézmények integritásának biztosításáért. A 2013-ban létrehozott független hatóság feladatai közé tartozik a megbízottak vagy közalkalmazottak vagyon- és érdekeltségi nyilatkozatai teljességének, pontosságának és helytállóságának ellenőrzése, a gyanús esetek Nemzeti Pénzügyi Ügyészségnek való jelentése, valamint a köztisztviselők számára nyújtott etikai tanácsadás. A vagyonnyilatkozatokat vagy a kinevezésre jogosult hatóság, vagy a HATVP részére továbbítják. A tisztviselők és a miniszterek érdekeltségi nyilatkozatai nyílt adatformátumban érhetők el, a parlamenti képviselők érdekeltségi nyilatkozatait azonban nem hozzák nyilvánosságra. 2018-ban 5787 érdekeltségi és vagyonnyilatkozat érkezett a HATVP-hez. Becslései szerint a tisztviselők 99,82 %-a tesz eleget nyilatkozattételi kötelezettségének. 2018-ban 30 ügyet továbbított az ügyészségnek. A HATVP éves jelentéseiben emellett javaslatokat tehet a jogi és intézményi keret esetleges javítására is. A Sapin II. törvény 2016-os elfogadásával a HATVP megbízatását kiterjesztették a lobbinyilvántartások kezelésére. Ettől kezdve a „forgóajtó-jelenség” szabályozásáért is felelős. 2018-ban a főhatóság 52 alkalmazottat foglalkoztatott, 5 787 vagyon- és érdekeltségi nyilatkozatot kapott, valamint 5,5 millió eurós költségvetéssel rendelkezett. A korrupcióellenes keretben részt vevő egyéb intézmények: a kampánybeszámolók és a politikai finanszírozás ellenőrzéséért felelős országos bizottság, valamint a Nemzetgyűlés etikai biztosa, akit a közelmúltban új feladatokkal bíztak meg, és akivel a parlamenti képviselők egyre gyakrabban konzultálnak.

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (A tömegtájékoztatás szabadságával és sokszínűségével foglalkozó központ) (2020), 2020. évi Médiapluralizmus Monitor. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020

A Covid19-világjárvány kapcsán szükséghelyzeti rendszert vezettek be, az elfogadott intézkedéseket pedig bírósági ellenőrzés alá vonták. A Covid19-világjárvány leküzdését célzó, márciusban elfogadott törvény új, kifejezetten az egészségügyi vészhelyzetekhez igazított szükséghelyzeti rendszert vezetett be, amely elkülönül a már meglévő szükséghelyzeti rendszerektől.Az „egészségügyi szükségállapot” lehetővé tette a kormány részére, hogy a Covid19-világjárvány kezelése érdekében rendelet útján egy sor intézkedést fogadjon el, többek között korlátozza a lakosság szabad mozgását. A CNCDH számos ilyen intézkedést kifogásolt, és ezek közül sokat bírósági eljárások keretében vitatott. Az Alkotmánytanács és az Államtanács számos intézkedést bírált, ideértve a tüntetések engedélyeztetésére vonatkozó általános kötelezettséget és a Covid19 kapcsán bevezetett egyes, adatgyűjtéshez kapcsolódó rendelkezéseket. Az Alkotmánytanács jóváhagyta az egészségügyi szükségállapot meghosszabbításáról szóló törvényt.

Számos független hatóság járul hozzá az alapvető jogok védelméhez. A független Commission Nationale Consultative des Droits de l’Homme (CNCDH) a Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Világszövetsége (GANHRI) által „A” státusszal akkreditált nemzeti emberi jogi intézmény. A CNCDH összetétele biztosítja az emberi jogok területén tevékenykedő szervezetek sokszínű képviseletét. Megbízatása kiterjed annak ellenőrzésére, hogy a hatóságok eleget tesznek-e az alapvető jogi normáknak, valamint arra is, hogy tanácsot nyújtson ezzel kapcsolatban. A GANHRI Akkreditációs Albizottsága (SCA) arra ösztönözte a CNCDH-t, hogy továbbra is bővítse a védelmi megbízatásával kapcsolatos tevékenységeit, ideértve az ezzel kapcsolatos megbízatásának egyértelművé tételére irányuló jogszabály-módosítások támogatását is. Az SCA arra ösztönözte továbbá a CNCDH-t, hogy folytassa a többi nemzeti emberi jogi szervezettel, például a Jogvédelmi Hivatallal folytatott együttműködésének megerősítését. Ezen alkotmányosan szabályozott testület a fékek és ellensúlyok rendszerének másik kulcsfontosságú intézménye, amelynek feladata, hogy védje a polgárok jogait a hatóságokkal fennálló kapcsolataikban, és amely bármely természetes vagy jogi személy előtt nyitva áll. A Jogvédelmi Hivatal hatáskörébe tartozik a vizsgálatok lefolytatása, a közvetítés, az ajánlások kiadása és a jogi reformokra vonatkozó javaslatok megfogalmazása. A Jogvédelmi Hivatal a közelmúltban bírálta, hogy a hatóságok nem követték nyomon az Emberi Jogok Európai Bíróságának a belföldi bírósági határozatok végrehajtásának elmulasztása ügyében hozott ítéletét.

Európa Tanács: Miniszteri Bizottság (2016), a Miniszteri Bizottság CM/Rec(2016)4. számú, tagállamoknak szóló ajánlása az újságírás védelméről, valamint az újságírók és más médiaszereplők biztonságáról.

Európai Bizottság (2020), Uniós igazságügyi eredménytábla.

Francia kormány (2020), Franciaország által nyújtott információk a 2020. évi jogállamisági jelentéshez.

GRECO (2018), Negyedik értékelési kör. A parlamenti képviselőket, bírákat és ügyészeket érintő korrupció megelőzése. Második megfelelőségi jelentés. Franciaország.

GRECO (2018), Ötödik értékelési kör. A korrupció megelőzése és a feddhetetlenség előmozdítása a központi kormányzati szerveknél (felső vezetői tisztségek) és a bűnüldöző hatóságoknál. Értékelő jelentés. Franciaország.

Igazságügyi Minisztérium (2020), A feddhetetlenség megsértése: statisztikai elemek. https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/Fiche%20atteintes%20à%20la%20probité%20-%20chiffres%202018.pdf

Jogvédelmi Hivatal (2020), A Szenátus és a Nemzetgyűlés elnökéhez intézett levél az egészségügyi szükségállapot meghosszabbításáról szóló törvényről.

Katia Dubreuil, a bírák szakszervezetének elnöke (2019), az igazságügyi miniszternek címzett 2019. december 3-i levél.

Kommunikációs Főigazgatóság (2020), az Eurobarométer 482. sz. gyorsfelmérése: Businesses’ attitudes towards corruption in the EU.

Kommunikációs Főigazgatóság (2020), az Eurobarométer 502. sz. tematikus felmérése: Korrupció.

Kommunikációs Főigazgatóság (2020), Eurobarometer: Perceived independence of the national justice system in the EU among the general public.

Legfelsőbb Bírói Tanács (2019), Az igazságszolgáltatási etikai kötelezettségek gyűjteménye.

Nemzetgyűlés (2019), Új lendület a parlamenti etika terén: a Nemzetgyűlés elnöke és elnöksége számára 2019. január 14-én és 30-án a Nemzetgyűlés szabályzatának 80-3. cikkével összhangban benyújtott éves jelentés. http://www2.assemblee-nationale.fr/static/15/deontologue/rapport_activite_300119.pdf

Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Világszövetsége (GANHRI): Akkreditációs Albizottság (SCA) (2019), a GANHRI Akkreditációs Albizottságának jelentése – 2019. március.

OECD (2019), A szabályozási politikára és a kormányzásra vonatkozó 2019-es európai mutatók: Franciaország.

Párizsi Fellebbviteli Bíróság (2020), A Nemzeti Pénzügyi Ügyészség és az Airbus SE között létrejött közérdekű igazságügyi megállapodás (CJIP). https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/2020-02/20200129%20CJIP%20AIRBUS%20signée.pdf

Riporterek Határok Nélkül, Országprofil: Franciaország. https://rsf.org/en/france

Virtuális országlátogatás Franciaországban a 2020. évi jogállamisági jelentéssel összefüggésben.