Az EGT Vegyes Bizottság (javasolt tanácsi határozathoz csatolt) kilenc határozattervezete arra irányul, hogy módosítsa az EGT-megállapodás IX. mellékletét (Pénzügyi szolgáltatások) annak érdekében, hogy belefoglalja különösképpen az európai felügyeleti hatóságok létrehozásáról szóló uniós rendeleteket (az 1093/2010/EU, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendeletet) és a pénzügyi szektorral kapcsolatos több más uniós jogszabályt is a megállapodásba. Az ezen első csomagban szereplő egyes jogszabályok közös vonása, hogy mindegyikük vagy döntéshozatali jogkörrel ruházza fel az európai felügyeleti hatóságokat vagy ilyen rendelkezéseket tartalmazó jogszabályokhoz kapcsolódnak. Mivel néhány EGT-tag EFTA-állam (Norvégia, Izland, Liechtenstein) számára alkotmányos szempontból elfogadhatatlan, hogy az európai felügyeleti hatóságok a hatáskörrel rendelkező hatóságaik és a piaci szereplőik számára kötelező erejű határozatokat hozzanak, különleges megoldást kellett találni.

E csomag is több bizottsági jogszabályt tartalmaz a szóban forgó területeken (lásd lent).

Az EGT-n belüli konzisztencia fenntartása érdekében az ESMA-nak a short ügyletekről szóló rendelet 27. cikke szerinti koordinációs tevékenységeit kiterjesztik, hogy azok lefedjék az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait is. Ez magában foglalja annak lehetőségét is, hogy az ESMA véleményt adhat ki az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságai által meghozni vagy megújítani tervezett intézkedésekről. Az EFTA Felügyeleti Hatóság 28. cikk értelmében történő fellépését rendszerint az ESMA 27. cikk szerinti ilyen, nem kötelező erejű koordinációs erőfeszítései előzik meg. Akárcsak az ABAK-irányelv esetében, a short ügyletekről szóló rendelet 23. cikkének (4) bekezdése értelmében az ESMA-ra ruházott kötelező erejű vitarendezési jogosultságokat az EFTA-pillér tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóságra ruházzák át.

Az ABAK-irányelvvel kapcsolatos vegyes bizottsági határozattervezet emellett az ABAK-irányelvre épülő három felhatalmazáson alapuló rendeletet és két végrehajtási rendeletet is belefoglal az EGT-megállapodásba, valamint elvégzi a szükséges kiigazításokat.

E csomag is több bizottsági jogszabályt érint a szóban forgó területeken (lásd lent).

EBH-rendelet, EIOPA-rendelet és ESMA-rendelet (1093/2010/EU, 1094/2010/EU és 1095/2010/EU rendelet, együttesen az európai felügyeleti hatóságokról szóló rendeletekként is hivatkoznak rájuk)

Az ESMA mind az európai piaci infrastruktúra-rendelet, mind pedig a hitelminősítő intézetekről szóló rendelet értelmében felügyeleti hatásköröket kapott a kereskedési adattárak és a hitelminősítő intézetek tekintetében, mely hatáskörök közé tartozik az előbbiekre közvetlenül alkalmazandó határozatok meghozatala is. Ezen rendeletek EGT-megállapodásba történő belefoglalását illetően és a fent említett politikai megállapodás fényében a Bizottság azt javasolja, hogy az európai felügyeleti hatóságokról szóló rendeletek EGT-megállapodásba történő belefoglalására alkalmazandó elveket alkalmazzák különösképpen a kereskedési adattárak és a hitelminősítő intézetek ESMA általi közvetlen felügyeletére is. Az EFTA Felügyeleti Hatóság az EGT-tag EFTA-államokbeli hitelminősítő intézetekre és kereskedési adattárakra vonatkozó határozatait az ESMA által készített tervezetek alapján fogadja el. Az EGT vegyes bizottsági határozattervezetek kiigazításai a politikai megállapodással összhangban az európai felügyeleti hatóságokról szóló rendeletek esetében is javasolt általános szerkezetet követik.

A hitelminősítő intézetekről szóló rendeletet illetően két EGT vegyes bizottsági határozatot helyeztek kilátásba: az első határozat az EGT-megállapodásba belefoglalandó két jogszabályt (513/2011/EU és 462/2013/EU rendelet) és a második határozat több, felhatalmazáson alapuló és végrehajtási rendeletet érint. Az európai piaci infrastruktúra-rendelet esetében jelen szakaszban csak a jogszabályt (648/2012/EU rendelet), a másodszintű jogalkotást pedig később foglalják bele az EGT-megállapodásba. A gyakorlatban ez nem jelent semmiféle problémát, mivel jelenleg nem léteznek az EGT-tag EFTA-államokban székhellyel rendelkező kereskedési adattárak.

A vegyes bizottsági határozatok által létrehozandó keret szerint az ESMA-nak és az EFTA Felügyeleti Hatóságnak szoros együttműködést kell folytatnia ahhoz, hogy az EGT egész terültén biztosított legyen a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szabályok koherens felügyelete és egységes alkalmazása. Az EGT vegyes bizottsági határozattervezetek értelmében az ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság a felügyeleti funkcióik szempontjából releváns bármely intézkedés elfogadását megelőzően együttműködést folytat, információcserét végez és konzultál egymással. Gondoskodnak arról, hogy minden szükséges információt kellő időben egymás rendelkezésére bocsátanak. Mindkét hatóság átadja a másiknak a másik hatáskörébe tartozó összes kérelmet, információt, panaszt vagy megkeresést. Akárcsak az európai felügyeleti hatóságokról szóló rendeletben, itt is rendelkezésre áll a vitarendezési eljárás.

Azon kötelező erejű intézkedéseket, amelyeket az unióbeli hitelminősítő intézetek és kereskedési adattárak tekintetében az ESMA-nak kell meghozni, az EGT-tag EFTA-államokbeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézetek és kereskedési adattárak tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóság hozza meg. Ezen intézkedések közé tartozik többek között a nyilvántartásba vételre vagy a nyilvántartásba vétel elutasítására vonatkozó határozat, a nyilvántartásba vétel visszavonására vonatkozó határozat, az információkérés, a valamely személy vizsgálat alá vonásáról szóló határozat, a felügyeleti intézkedés meghozataláról szóló határozat, a pénzbírságok és az időszakos kényszerítő bírságok kiszabásáról szóló határozat, valamint a hitelminősítő intézetek esetében a hitelminősítések szabályozási célú használati időtartamának meghosszabbításáról szóló határozatok. Habár jogi értelemben az EFTA Felügyeleti Hatóság felelős a felügyeletért és hozza meg a kötelező erejű intézkedéseket, az EGT-tag EFTA-államokbeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézetek és kereskedési adattárak nyilvántartásba vételével és napi felügyeletével kapcsolatos gyakorlati munkákat az ESMA végzi. Az EFTA Felügyeleti Hatóság az intézkedéseket csak az ESMA által készített tervezet alapján fogadhatja el. Ilyen tervezetet az ESMA saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérése alapján készít. Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatát indokolatlan késedelem nélkül ezen tervezet alapján fogadja el. Ami a beszedendő díjakat illeti, az EGT-tag EFTA-államokbeli hitelminősítő intézetek és kereskedési adattárak felügyelőjeként az EFTA Felügyeleti Hatóság számítja fel az előbbiek által fizetendő felügyeleti és nyilvántartásba vételi díjat. Mivel azonban az ESMA látja el a hitelminősítő intézetek nyilvántartásba vételi eljárásával és napi felügyeletével kapcsolatos valamennyi gyakorlati munkát, az EFTA Felügyeleti Hatóság indokolatlan késedelem nélkül továbbítja a beszedett összegeket az ESMA-nak. A díjak összegét az EU-beli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézeteknek felszámított díjak alapján számítják ki.

A hitelminősítő intézetekről szóló rendeletet illető második vegyes bizottsági határozattervezet hat felhatalmazáson alapuló bizottsági jogi aktust és öt bizottsági végrehajtási aktust foglal majd bele az EGT-megállapodásba.

4.Az eljárás

Mivel a csatolt vegyes bizottsági határozattervezetek az EGT-tag EFTA-államokra kiterjesztendő, a pusztán technikai kiigazításoknál lényegesebb jogszabályi módosításokat tartalmaznak, jelen esetben a 2894/94/EK tanácsi rendelet 1. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti eljárás alkalmazandó. Ennek megfelelően a Bizottság javaslata alapján a Tanács alakítja ki az EGT Vegyes Bizottságban az Unió nevében elfogadandó álláspontot. A Bizottság e célból nyújtja be ezen javaslatot. A Bizottság reményei szerint mihamarabb elő tudja terjeszteni az EGT Vegyes Bizottságban az EU nevében képviselendő álláspontot.

5. Egyéb információ

Mivel ezen első csomag a norvég és izlandi alkotmányos törvények értelmében a szuverenitás EFTA Felügyeleti Hatóság számára történő átruházásával járna, a norvég parlament (¾-es többségű) és az izlandi parlament jóváhagyása szükséges.

Liechtenstein megállapította, hogy a vonatkozó uniós jogszabályokat már átültette a nemzeti jogba, és készen áll azok alkalmazására.

2016/0161 (NLE)

Javaslat

A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Unió nevében az EGT Vegyes Bizottságban

az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításával kapcsolatban

elfogadandó álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 53. cikke (1) bekezdésére és 114. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésének a) pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,