HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 9.1.2009 
SEC(2008) 3097 végleges 
  
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM 
 
amely a következ ő dokumentumot kíséri: 
Javaslat: 
 
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA 
  
A HARMADIK ORSZÁGOKKAL AZ AUDI OVIZUÁLIS TERÜLETEN FOLYÓ 
EGYÜTTM ŰKÖDÉS PROGRAMJÁNAK LÉTREHOZÁSÁRÓL  
 
MEDIA MUNDUS 
  
 
 
A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA  
  
{COM(2008) 892 végleges} 
{SEC(2008) 3098} {SEC(2008) 3102} 
 
HU 2   HU 1. BEVEZETÉS  
Az audiovizuális ágazat a magas képzettséget igényl ő, jövőorientált munkahelyek 
teremtésének, valamint a kulturális értéke k közvetítésének és fejlesztésének alapvet ő eszköze. 
A lisszaboni stratégia keretében az audiovizuális  ágazat fontos szerepet játszik a lisszaboni 
menetrendben a tudásalapú gazdaság megteremtéséhez meghatározott célok 
megvalósításában, úgymint a képzés, jólét, a gazdasági növekedés és a foglalkoztatottság 
fokozása. A lisszaboni menetrenden belül az a udiovizuális ágazat fontos  szerepet játszik az 
i2010 kezdeményezésben is, amely az EU informáci ós társadalmi és médiapolitikáját is 
felölelő stratégiája.  
Továbbá az audiovizuális ágazat a kulturális kifejezések sokszín űségének védelmér ől és 
előmozdításáról szóló UNESCO-egyezmény  szempontjából is fontos szerepet tölt be. Az 
egyezmény kiemeli, hogy a kulturális javak és szolgáltatások speciális és kett ős (kulturális és 
gazdasági) természet űek. 
Nemzetközi vonatkozásban az euró pai audiovizuális ágazat legf őbb problémája az európai 
audiovizuális alkotások terjes ztésének alacsony színvonala. A külföldi, nem hollywoodi 
stúdiókból származó filmek is hasonló, a korlátozott európai forgalmazásból ered ő 
problémákkal szembesülnek, a sokszín űbb audiovizuális tartalom iránti igény ellenére. 
Az elmúlt két évtizedben jelent ősen megváltozott a nemzetközi audiovizuális piac, els ősorban 
az olyan technológiák fejl ődésének következtében, mint a többcsatornás digitális 
televízióadás, digitális filmvetítés, és lekérhet ő videofilmek. Egyes külföldi piacokon ez 
jelentős pénzügyi növekedéshez és íg éretes befektetésekhez, következésképpen a további 
audiovizuális tartalmak iránti növekv ő kereslet kialakulásához vezetett. Az európai 
audiovizuális alkotások harmadik or szágokban való terjedését nehezít ő strukturális problémák 
és az európai, audiovizuális tevékenységet végz ő vállalatok nem megfelel ő finanszírozása 
miatt az ágazat nem képes teljes mérté kben kihasználni az új nemzetközi lehet őségek 
gyarapodását. 
Ezeket a háttérinformációkat figyelembe vé ve a hatásvizsgálat a nemzetközi együttm űködésre 
vonatkozóan két f ő szakpolitikai célt és általános célkit űzéseket határozott meg: 
• Az EU audiovizuális ágazatának versenyképesebbé tétele a nemzetközi piacokon. 
• A fogyasztók rendelkezésére álló  választék és a kulturális sokféleség gyarapítása az 
európai és nemzetközi piacokon.  
A főbb érdekelt felekkel és szakemberekke l, köztük a jelenlegi MEDIA 2007 program 
résztvevőivel, harmadik országok szakembereivel és a MEDIA-bizottság tagjaival kiterjedt 
konzultációkat folytattak; 2008 áprilisában nyilv ános online konzultáció indult; egy nyilvános 
meghallgatás, valamint számos konferencia és  tárgyalás keretében pedig az érdekelt felek 
jelentős mennyiség ű észrevételt nyújtottak be. Ezen túlmen ően a Bizottság számos 
szolgálatával is konzultáltak, vala mint az e dokumentumot elkészít ő Információs Társadalmi 
és Médiaügyi F őigazgatóság (DG INFSO) a küls ő szakértői vélemények, valamint az el őzetes 
értékelést tartalmazó hatásvizsg álathoz szükséges információk begy űjtésére szolgáltatási 
szerződést kötött a Technopolis / Media Consulting Group  tanácsadó csoporttal. 
2. A KEZDEMÉNYEZÉS HÁTTERE  
Az érintett piacok nemzetközivé válása kapcsá n az európai audiovizuális ágazat számára 
felmerülő problémák és kihívások kezelésére az Európai Parlament 2007. december 13-án a 
 
HU 3   HU 2008. évi költségvetés terhére elfogadta a MEDIA International nev ű előkészítő intézkedést, 
amelynek f ő célja az Európai Unió és a harmadik  országok audiovizuális piacai közötti 
kapcsolatok kiépítése. Viviane Reding és Gill es Jacob, a Cannes-i Filmfesztivál elnökének 
közös meghívására, José Manuel Barroso jelenlétében az unió és az EFTA-országok audiovizuális ügyekért felel ős miniszterei 2008. május 19-én Ca nnes-ban kötetlen találkozón 
vettek részt, ahol nyilatkozat ban üdvözölték az Európai Parlamentnek a MEDIA International 
előkészítő intézkedésre irányuló kezdeményezését  és arra bíztattá k a Bizottságot, hogy 
„folytassa ezt a kezdeményezés t és vizsgálja meg, hogy szüksé gesnek, illetve lehetségesnek 
tartja-e, hogy még az év vége el őtt javaslatot terjesszen el ő az audiovizuális ágazat európai és 
harmadik országokbeli sza kemberei közötti együttm űködés minden résztvev ő javára történ ő 
előmozdítását célzó támogatási programra” . Az előkészítő intézkedés keretében meghirdetett 
pályázati felhívás eredményei gyors és er őteljes reakciót váltottak ki a szakemberekb ől, akik 
jelenleg is a f őbb latin-amerikai és ázsiai piacokat lefed ő képzési, reklámozási és 
mozihálózat-projektekben vesznek részt. 
A DG INFSO a MEDIA International el őkészítő intézkedést követ ő jogi alapra történ ő 
javaslattétel céljából készítette el a jöv őbeni MEDIA Mundus programról szóló 
hatásvizsgálatot. 
3. A
 PROBLÉMA MEGHATÁROZÁSA ÉS A BEAVATKOZÁS INDOKAI  
Nemzetközi vonatkozásban az európai audiovizu ális ágazatnak a hatásvizsgálat által 
azonosított legf őbb problémája az európai audiovizuális  alkotások terjesztésének alacsony 
színvonala. Ez a probléma nemcsak az európai s zakembereket érinti, akik nem tudják teljes 
mértékben hasznukra fordítani az audiovizuá lis piacok nemzetközivé válását, hanem a 
fogyasztókat is, akiknek így ki sebb és – a kulturális sokszín űség szempontjából – szegényebb 
választék áll a rendelkezésükre. Így az Eu rópai Uniónak, amely a kulturális sokszín űségről 
szóló UNESCO-egyezményr ől folyó tárgyalások fontos hajtóereje volt, magának is nagy 
elvárásokkal kell szembenéznie az egyezmény végr ehajtásával kapcsolatban, és ezáltal saját 
hitelessége is megkérd őjeleződhet. 
Az audiovizuális alkotások terjeszt ésének alacsony színvonala a következ ő okokra vezethet ő 
vissza: a különböz ő európai piacok nemcsak nyelvi, hanem piacszerkezeti szempontból is 
széttagozódottak. A probléma a piac méretéb ől adódik; a származási piac mérete 
meghatározza, hogy az ágazat nemzetközi viszonylatban mekkora er őt képvisel. Külön-külön 
valamennyi tagállam piaca (csakúgy mint külföldi vetélytársaiké) alulmarad az USA piacához 
képest. Az európai forgalmazási struktúra kise bb különálló társaságokból épül fel, míg az 
USA-ban nagy multinacionális filmstúdiók vertikál isan integrált rendszerét találjuk; ez az 
oka, hogy az európai audiovizuális ágazat vers enyképessége kisebb. Ezenkívül az európai 
vállalatok az alulfinanszírozo ttság problémájával is küzdene k. Az audiovizuális alkotásokat 
alapvetően állami forrásokból finanszírozzák, ami korlátozza a külföldi befektetések és az 
export szükségességét. Az amerikai és/vagy ha zai kasszasikerek dominanciájától befolyásolt 
nézői igények és szokások szintén jelent ős akadályt jelentenek a szélesebb választék 
érvényesülése szempontjából. A néz ők (és különösen a fiatal néz ők) annak ellenére nincsenek 
tisztában a kulturális szempontból sokszín ű filmek széles választékával, hogy igazoltan 
létezik igény a nagyobb választék iránt. 
Az audiovizuális ágazatot támogató, folyamatban lév ő uniós programok, mint például a 
MEDIA 2007 sikeres hatást gyakorolt az audi ovizuális ágazatra és az európai filmm űvészeti 
alkotások Európán belüli forgalmazására. Ez  a program azonban még nem képes önmagában 
az audiovizuális ágazat gyors nemzetközivé válá sa által támasztott kihívásokat kezelni. Az 
olyan programok, mint pl. a II. Euromed Audiovi zuális Program és a filmszínházak és az 
 
HU 4   HU audiovizuális ágazat támogatását szolgáló  EU–AKCS program regionális programok, ezért 
más témakörökre és célkit űzésekre összpontosítanak. Az új program jelent ős szinergiát hozna 
létre az említett programokkal.  
Más nemzetközi tevékenységeknek, mint a meglév ő nemzetközi filmalapok korlátozott 
költségvetéssel rendelkeznek. A koprodukciós egy ezmények ritkán rendelkeznek a szükséges 
forrásokkal, ezért nem tudnak hatékonyan részt venni a fent leírt problémák kezelésében. 
4. CÉLKITŰZÉSEK  
Az általános célkit űzések között szerepel a nemzetközi együttm űködés meger ősítése az 
európai audiovizuális ágazat versenyképességének növelése érdekében, valamint a fogyasztók rendelkezésére álló választék és a kulturális sokf éleség gyarapítása az európai és nemzetközi 
piacokon. 
Négy konkrét célt határoztak meg: 
(1) Az információcsere és piackutatás serkentése és – különösen képzési 
tevékenységek révén – az európai és  harmadik országbeli szakemberek 
közötti kapcsolatépítés el ősegítése a külföldi piacokra való bekerülés, 
valamint a kölcsönös bizalom és a tartós kereskedelmi kapcsolatok 
megteremtésének érdekében. 
(2) Nemzetközi koprodukciók el ősegítése az audiovizuáli s alkotások piacain.  
(3) Audiovizuális alkotások nemzetközi terjesztésének javítása, az európai 
audiovizuális alkotások ismertségének javítása harmadik országokban, és 
fordítva, valamint az európai és harmadik országbeli néz ők számára 
rendelkezésére álló választék gyarapítása.  
(4) Új nézők megszólítása és a mozgóképes kultúra el őmozdítása. 
5. S
ZAKPOLITIKAI LEHET ŐSÉGEK  
Három különböz ő szakpolitikai lehet őség (beleértve a konkrét célok megvalósítására szolgáló 
két különböz ő forgatókönyvet) vizsgálatára  került sor, gazdasági, társadalmi, kulturális és 
környezeti hatásaik, valamint költség hatékonyságuk figyelembevételével.  
(1) Változatlan ügymenet (az audiovizuális ágazatban meglév ő jelenlegi európai 
tevékenységek folytatása). 
(2) A meglévő eszközök kib ővítése.  
(3) Új eszköz létrehozása MEDIA Mundus  néven.  
A változatlan ügymenet  lehetőség választása esetén a vilá gpiacon kialakuló helyzet és a 
technikai kihívások miatt az európai audiovi zuális ágazat vállalatainak pozíciója id ővel 
lényegesen romlani fog. A változatlan ügymenet folytatása nem jár többletköltséggel, de 
bevételkiesést okozhat, ame nnyiben az európai vállalatok nem ragadják meg az ágazat 
nemzetközivé válásában rejl ő, az új, gyorsan növekv ő piacok által kínált lehet őségeket. 
 
HU 5   HU A meglévő eszközök kib ővítése  a MEDIA 2007 program további résztvev ők és 
együttműködések el őtti megnyitásával a WTO szab ályaival kapcsolatos különböz ő 
nehézségeket okozhat, illetve er őforrásigényes kormányzati szint ű tárgyalásokat igényel, ezért 
hatékonysága nem min ősült megfelel őnek. Ezenkívül fontol óra vették a MEDIA 2007 
megnyitását nem teljes jogú tagsággal és együttm űködéssel, hanem úgy, hogy a jelenlegi 
programot egészítenék ki a nemzetközi együttm űködés témakörével. Költségek és eljárások 
tekintetében a lehet őségek hasonlók. Ezt a szakpolitikai lehet őséget azonban – annak ellenére, 
hogy egy új eszköz létrehozásának alternat ívája – elvetették, mert egy egyszerre bels ő és 
külső szakpolitikákra koncentráló program m űködtetése igen komplex feladat lenne, 
felmerülne a programok összetévesztésének kockázata, és kevésbé lenne hatékony a meghatározott szakpolitikai célkit űzések teljesítésében. 
Az új eszköz létrehozása  lehetőség esetében a négy  konkrét célt  a tényleges 
eredménytermékekre vonatkozó részletesebb operatív célkit űzésekre / cselekvési 
irányvonalakra  bontották le. 
(1) Az információcsere és piackutatás serken tése és – különösen képzési tevékenységek 
révén – az európai és harmadik országbeli szakemberek közötti kapcsolatépítés elősegítése a külföldi piacokra való bekerü lés, valamint a kölcsönös bizalom és a 
tartós kereskedelmi kapcsolatok megteremtésének érdekében. 
• Weboldalak és adatbázisok létrehozása (az eu rópai és harmadik országok audiovizuális 
piacairól szóló információk gy űjtése és terjesztése céljából) 
• Kapcsolattartó pontok hálózata (a világ különböz ő területein a regionális audiovizuális 
ágazatok figyelemmel kísérése érdekében) 
• Képzési tevékenységek (különböz ő képzési intézkedések, mint például oktatási 
intézmények akkreditációja, ösztöndíjak illetve alap- és továbbképzési projektek 
támogatása céljából) 
• A piacra jutást el ősegítő mechanizmusok és rendezvények (a filmpiacon és más 
kulcsfontosságú rendezvényeken történ ő részvétel támogatása céljából) 
(2) Nemzetközi koprodukciók el ősegítése az audiovizuáli s alkotások piacain.  
• Koprodukciók el őkészítési szakaszának támogatása  (támogatás nyújtása forgatókönyvek 
kidolgozásához, partnerkereséshez és más, az el őkészítési szakaszban végzett 
tevékenységekhez, mint példáu l finanszírozás és szerepl őválogatás) 
• Koprodukciók finanszírozásának támogatása  (koprodukciók közvetlen finanszírozása, 
vagy a koprodukciók kereskedelmi finanszírozá si csatornákhoz való hozzáférését el ősegítő 
intézkedések) 
(3) Audiovizuális alkotások nemzetközi terjesztés ének javítása Az európai audiovizuális 
alkotások ismertségének javítása a világba n, és fordítva, valamint az európai és 
harmadik országbeli néz ők számára rendelkezésére álló választék gyarapítása. 
• Forgalmazás támogatása (beszerzéssel, nyomta tással, reklámmal, sz inkronizálással és 
feliratozással stb. kapcsolatos költségek támogatása) 
• Mozihálózatok (olyan európai és harmadik or szágbeli mozihálózatok támogatása, amelyek 
vállalták jelent ős számú/arányú európai a udiovizuális alkotás m űsorra tűzését, és fordítva) 
• Műsorszolgáltatók és digitáli s platformok támogatása (európai alkotások televízióban, 
lekérhető videóként vagy mobiltelevíziós platformokon történ ő bemutatásának el ősegítése 
harmadik országokban, és fordítva) 
(4) Új nézők megszólítása és a mozgóképes kultúra el őmozdítása 
 
HU 6   HU • Fesztiválok és különleges rende zvények (harmadik országokbeli és európai audiovizuális 
alkotásokat bemutató fesztiválok és népszer űsítő rendezvények támogatása) 
• Fiatal néz őket megcélzó hálózatok, beleértv e az oktatási tevékenységeket 
• Fiatal néz őket megcélzó TV-programok támogatása 
A konkrét és az operatív célkit űzések meghatározását nagy részben az érintett felekkel 
folytatott konzultáció ösztönözte , és azok a MEDIA programok különböz ő utólagos 
értékelései és a MEDIA 2007 el őzetes értékelése során elvégzett költség-haszon elemzéseken 
alapulnak. 
A „nemzetközi koprodukciók el ősegítése” és a „forgalmazás támogatása” konkrét 
célkitűzések keretei köz ött két különböz ő forgatókönyvet vizsgáltak meg. A koprodukciók 
elősegítése tekintetében a lehe tséges forgatókönyvek vagy a Bi zottság által létrehozandó 
alapokhoz (koprodukciókat el őkészítő fejlesztési alap ; játék-, dokumentum- és animációs 
filmek koprodukciós alapja; hiányfinanszírozó alap), vagy a forgatókönyvíró-képzés, a piacra 
jutást elősegítő mechanizmusok és a meglév ő koprodukciós alapok finanszírozásához 
kapcsolódnak. A nagymérték ű adminisztrációs terhek mi att nem vizsgálták tovább a 
koprodukciók támogatására szolgáló eszközök Bizo ttság általi létrehozását. A forgalmazás 
támogatására vonatkozóan az egyik forgat ókönyv inkább a MEDIA program által képviselt 
klasszikus megközelítést követte. Kiderült  azonban, hogy a forgalmazással kapcsolatos 
nemzetközi együttm űködés követelményei eltér ők a belső és a küls ő piacokra vonatkozóan. 
Ezért az értékelés során megfelel őbbnek és hatékonyabbnak bizonyult a jogtulajdonosok és a 
forgalmazók közötti partneri kapcsolat támogatására összpontosító lehet őség.  
A különböz ő forgatókönyvek költségvonzatainak kiszám ítására használt módszer különösen a 
korábbi MEDIA programok értékelései n, a MEDIA 2007 programmal kapcsolatos 
tapasztalatokon, a nyilvános konzultá ciókon és a MEDIA International el őkészítő 
intézkedésen alapul. 
Összegzésként a hatásvizsgálat arra a köve tkeztetésre jutott, hogy a meghatározott célok 
elérése érdekében a következ ő forgatókönyvet kell folytatni: 
1. konkrét célkit űzés: Információcsere és piackutatás  
1. Weboldalak és adatbázisok létrehozása  
2. Kapcsolattartó pontok hálózata  
4. Alapképzés  
5. Továbbképzés  
6) Piacra jutást el ősegítő mechanizmusok  
2. konkrét célkit űzés: Nemzetközi koprodukciós tevékenységek el ősegítése  
 1. Előkészítés  
a) Forgatókönyvek kidolgozása  
b) Koprodukcióspiac- és partnerkeresés („pitching”)  
2. Koprodukció  
a) Meglév ő koprodukciós alapok kiegészítése  
b) Pénzügyi eszközökhöz való hozzáférés  
3. konkrét célkit űzés: Forgalmazás és terjesztés támogatása  
1. Jogtulajdonosok, értékesítési ügynökök és forgalmazók közötti partnerségek támogatása  
2. Mozihálózat  
3. Műsorszolgáltatók és digitális platformok támogatása  
 
HU 7   HU 4. konkrét célkit űzés: Új néz ők megszólítása és a mozgóképes kultúra el őmozdítása  
1. Fesztiválok  
2. Különleges rendezvények  
3. Fiatal néz őket megcélzó hálózatok, beleér tve az oktatási tevékenységeket  
4. Fiatal néz őket megcélzó TV-programok támogatása  
 
A jelenlegi gazdasági válság hatásait figyelembe  véve az 1. és 2. forgatókönyveknél kisebb 
költségvetés ű harmadik forgatókönyvet is kidolgoztak.  A „válságforgatókönyv” célja a beavatkozás 
eredményességének maximalizálása a költségvetési megszorítások mellett.  Ezért ez a forgatókönyv 
csak az 1. és 2. forgatókönyvben találh ató legeredményesebb operatív célkit űzéseket és intézkedéseket 
tartalmazza.  Ezeket egy sz űkebb, három konkrét célra korlátozódó keretbe ágyazták.  Ez a lehet őség 
biztosítaná az el őkészítő tevékenység és az azt követ ő intézkedések fo lytonosságát, és el őkészítené a 
terepet az új pénzügyi terv alapjá n megvalósuló nagyobb programok számára.  
1. konkrét célkit űzés: Információcsere és piackutatás  
1. Továbbképzés  
2. konkrét célkit űzés: Versenyképesség és forgalmazás  
1. Koprodukcióspiac- és partnerkeresés („pitching”)  
2) Jogtulajdonosok, értékesítési ügynökök és forgalmazók közötti partnerségek támogatása  
3. konkrét célkit űzés: Terjesztés  
1. Mozihálózat  
2. Műsorszolgáltatók és digitális platformok támogatása  
3. A mozgóképes kultúra el őmozdítását célul kit űző hálózatok és partnerségek támogatása  
 
6. KÖVETKEZTETÉS  
A harmadik országokkal az audi ovizuális terüle ten folyó együttm űködés programjának 
létrehozásáról szóló hatásvizsgálat következte tései az alábbiak: Az európai audiovizuális 
alkotások harmadik országokban, és harmadik  országokból származó alkotások Európában 
történő forgalmazásának hiánya több szempontból is problémát jelent. Ez hatással van az 
európai audiovizuális ágazat versenyképessé gére, és ennek következtében az európai 
vállalatok nem tudják kihasználni az ágazat nemzetközivé válásában rejl ő lehetőségeket. 
Ezenkívül a fogyasztók sem élvezhetik a filmek szélesebb választékának el őnyét, minek 
következtében a kulturális sokszín űség is szerényebb. Egy új eszköznek ezért két átfogó célt 
kell szolgálnia: az európai audiovizuá lis ágazat versenyképességének meger ősítését, valamint 
a fogyasztók rendelkezésére álló  választék és a kulturális sokféleség gyarapítását.