A célravezetőségi vizsgálattal összefüggésben elvégezték a jelentéstételi kötelezettségek több területet érintő átfogó elemzését a környezetvédelmi jogszabályok minden releváns eleme vonatkozásában. Ennek során a fennálló kötelezettségek koherenciáját is vizsgálták. Ennek eredményeként több olyan jogszabályt is azonosítottak, amelyben módosítani lehetne a jelentéstételi kötelezettségeket, azok egyszerűsítése céljából. A javaslatot annak érdekében készítették elő, hogy biztosítsák a következetes megközelítést a különböző jogszabályokban, adott esetben az alábbiak révén:

•Arányosság

A kiigazító javaslat követi a közelmúltbeli értékelések megállapításait és jogszabály-módosítási javaslatokban jeleníti meg ezeket, annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Bizottság helyes információkat kapjon megfelelő formában és időben. Amint az a célravezetőségi vizsgálatban megállapítást nyert, a jelentéstétel jelenlegi helyzete nagyrészt hatékony, az adminisztratív teher pedig mérsékelt, indokolt és arányos (becsült költsége évi 22 millió EUR). Az előnyök, mint a jobb végrehajtás és a nyilvánosság fokozottabb tájékoztatása, magasan meghaladják a költségeket. A folyamat több területre kiterjedő és stratégiai szempontú, az egyszerűsítést és a terhek csökkentését célzó modernizálása révén növelni lehet a hatékonyságot. A javaslat arányos, mivel a jogalkotás minőségének javításáról szóló iránymutatással összhangban egyszerűsíti a jelentéstételt, ahol ennek értelme van, erősíti az átláthatóságot és a nyilvánosság tájékoztatását, ahol ez eddig nem történt meg és/vagy fokozza az ismeretalapot azokban az esetekben, ahol az eddig megállapítottan elégtelen volt az értékelés céljára.

•A jogi aktus típusának megválasztása

A választott jogi aktus a rendelet.

3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

•A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

A javaslat az Unió környezetvédelmi politikájával kapcsolatos jelentéstétel és nyomon követés célravezetőségi vizsgálatának eredményén alapul. A vizsgálat 181 jelentéstételi kötelezettségre terjedt ki 58 különböző uniós környezetvédelmi jogszabályban. Ezek numerikus és térinformatikai információkat írtak elő, azonban a legtöbb szöveges változatban létezik – ezt a legnehezebb bejelenteni, strukturálni és elemezni. A jelentési gyakoriság változó. A jelentések körülbelül felét kettő vagy annál több évente kell benyújtani, és körülbelül 50 %-ukból bizottsági jelentés lesz más uniós intézmények számára. Az eljárások is eltérnek, de úgy tűnik, hogy akkor működnek a legjobban, ha az Európai Környezetvédelmi Ügynökség dolgozza fel az adatokat. Megállapítást nyert, hogy egyes több területet érintő kérdésekben (mint egy valamennyi tagállamban hasonló folyamat modernizálása) és egyes jogszabályokat illetően lenne még min javítani. Az alábbi egyedi vizsgálatok további, részletesebb adatokat szolgáltattak az e jogszabályokban található jelentéstételi kötelezettségeket illetően.

·2002/49/EK irányelv (a környezeti zajról szóló irányelv);

·2004/35/EK irányelv (a környezeti felelősségről szóló irányelv);

·2007/2/EK irányelv (INSPIRE irányelv) — térinformációs infrastruktúra;

·2009/147/EK és 92/43/EGK irányelvek (vagyis a madárvédelmi irányelv és az élőhelyvédelmi irányelv);

·2010/63/EK irányelv (az állatkísérletekről szóló irányelv);

·166/2006/EK rendelet (az Európai Szennyezőanyag-kibocsátási és -szállítási Nyilvántartásról [E-PRTR] szóló rendelet).

•Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

A célravezetőségi vizsgálatnak széles körű konzultációs tevékenységek is részét képezték, mint a nyilvános konzultációk, amelyek során a lakosság tagjai, hatóságok, vállalkozások és nem kormányzati szervezetek az egész Unióban válaszokat adtak. A tagállamok rendkívül aktívak voltak a folyamat során és támogatták a modernizálás, valamint a jelentéstétel egyszerűsítésének céljait. Volt egy különleges tagállami kezdeményezés is, a Make It Work projekt, amely kulcsfontosságú hozzájárulást jelentett. A Régiók Bizottsága 2016. április 7-én véleményt fogadott el, amelyben felhívta a Bizottságot a hatékonyságnövelés lehetőségeinek feltárására és a szükségtelen adminisztratív teher csökkentésére a környezetvédelmi nyomon követés és jelentéstétel terén, különösen az automatikus jelentéstevő eszközök révén, valamint a különböző jogi aktusokból származó jelentéstételi kötelezettségek közötti szinergiák megkeresése által. A Bizottság több rendezvényt is szervezett annak érdekében, hogy 2015 novemberében, 2016 áprilisában, 2016 szeptemberében és 2016 decemberében megvitassák a környezeti jelentéstétel ügyét az érintettekkel, beleértve a nem kormányzati szerveket, a vállalkozásokat és a hatóságokat. E konzultációk során kiderült, hogy a jelentéstétel alapelvei és célkitűzései kapcsán a válaszadók úgy vélték, hogy a legfontosabb elv az, hogy a jelentéstétel során csak egyszer kelljen információkat gyűjteni és hogy amikor lehetséges, azokat több célra meg kell osztani. Arra a kérdésre, hogy „a jelentéstételi kötelezettségeket több jogszabálynak kell-e tartalmaznia”, valamennyi érdekelt csoport többsége támogatását fejezte ki: a nem kormányzati szerveknél 56 %, a hatóságoknál 75 %, a lakosságnál 85 %, a vállalkozásoknál pedig 75 % arányban. Az Uniót tekintik a legalkalmasabb szabályozási szintnek a jelentéstételi folyamatok harmonizációja szempontjából. A válaszadók általában úgy vélték, hogy az informatikai rendszerek jelentős potenciállal rendelkeznek a jelentéstételi folyamatok modernizálásának és az adminisztratív terhek csökkentésének támogatása terén. A tagállami szakértőkkel folytatott konzultációkra konkrét jelentéstételi kötelezettségek végrehajtásával foglakozó különböző tematikus csoportokban került sor. Összességében e szakértők széles körben támogatták a konkrét terveket saját területükön. Egyes tematikus területeken már sor került proaktív kezdeményezésekre a jelentéstétel jogszabály-módosításokat meghaladó egyszerűsítése céljából (például az ipari kibocsátásokról szóló irányelv hatálya alá tartozó ipari létesítmények nyilvántartásának kialakítása, ami hasznos számos más jelentéstételi terület számára).

E konzultációs tevékenységek lefedtek minden releváns kérdést, ezáltal igazolva azt, hogy e javaslat részleteit illetően további online konzultációra nem került sor. E javaslat elfogadását megelőzően ugyanakkor a különböző jogszabályokkal foglalkozó szakértők bevonásával zajló célzott konzultációkra került sor.

•Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

Tárgytalan.

•Hatásvizsgálat