Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Portugália 2014. évi nemzeti reformprogramjáról és Portugália 2014. évi stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről /* COM/2014/0423 final - 2014/ () */





Ajánlás A TANÁCS AJÁNLÁSA Portugália 2014. évi nemzeti reformprogramjáról és Portugália 2014. évi stabilitási programjának tanácsi véleményezéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére, tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság ajánlására[2], tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira[3], tekintettel az Európai Tanács következtetéseire, tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére, tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére, tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére, tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére, mivel: (1) Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a növekedést és a foglalkoztatást célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehetőségei a fenntartható növekedés és a versenyképesség terén. (2) A Tanács a Bizottság javaslatai alapján 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot, amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat. (3) Az állam-, illetve kormányfők 2012. június 29-én elfogadták a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens keretet teremt a minden lehetséges ösztönzőt, jogi és szakpolitikai eszközt felhasználó tagállami, uniós és euróövezeti tevékenységek számára. Döntöttek a tagállami szinten megvalósítandó intézkedésekről, és kifejezték teljes körű elkötelezettségüket az „Európa 2020” stratégia céljainak megvalósítása és az országspecifikus ajánlások végrehajtása iránt. (4) Portugália 2014. május 17-ig makrogazdasági kiigazítási programot hajtott végre a 2011/344/EU határozat 1. cikkének (2) bekezdésével összhangban, amely rögzítette, hogy a pénzügyi támogatás három évig áll rendelkezésre. 2014. március 19-én a Tanács úgy határozott, hogy hat héttel meghosszabbítja a pénzügyi támogatás hozzáférhetőségét, hogy lehetővé tegye a program feltételeinek való megfelelés átfogó és alapos értékelését és az utolsó hitelrészlet rendes lehívását. A 472/2013/EU rendelet 12. cikke értelmében Portugália így a program időtartamára mentesült a gazdaságpolitikai koordináció európai szemeszterére vonatkozóan meghatározott monitoring és értékelés alól. A program lezárását követően Portugáliának most teljes mértékben vissza kell illeszkednie az európai szemeszter keretébe. (5) A Bizottság 2013. november 13-án elfogadta az éves növekedési jelentést[4], amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2014. évi európai szemeszterét. Ugyanezen a napon, az 1176/2011/EU rendelet alapján a Bizottság elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést[5]. (6) Az Európai Tanács 2013. december 20-án elfogadta a pénzügyi stabilitás, a költségvetési konszolidáció és a növekedést ösztönző intézkedések biztosítására irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedést elősegítő költségvetési konszolidációt kell végrehajtani, helyre kell állítani a gazdaságnak történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a versenyképességet, kezelni kell a munkanélküliséget és a válság társadalmi következményeit, valamint korszerűsíteni kell a közigazgatást. (7) A 472/2013/EU rendelet értelmében a makrogazdasági kiigazítási program idejére Portugália mentesült a stabilitási programjának és nemzeti reformprogramjának benyújtására vonatkozó kötelezettség alól. Mindazonáltal, 2014. április 30-án benyújtott egy aktualizált költségvetési stratégiai dokumentumot, valamint Portugália kormányának levelét, amelyben megküldte az „Európa 2020” céljaira vonatkozó fejlemények aktualizált változatát. Május 17-én a kormány egy Az út a növekedéshez, Portugália középtávú reformstratégiája című dokumentumban ismertette a folyamatban lévő reformprogramját, valamint a fenntartható növekedésre vonatkozó új kezdeményezéseket. (8) A 2014. évi költségvetési stratégiai dokumentumban ismertetett költségvetési stratégia célkitűzése a túlzott hiány fenntartható módon történő korrekciója 2015-ig, valamint a középtávú költségvetési cél elérése 2017-ig. A stratégia tervei szerint az államháztartási hiányt 2014-ben a GDP 4 %-ára csökkentik, majd 2015-ben tovább csökkentik a GDP 2,5 %-ára, a túlzott hiány esetén követendő eljárás 2013. június 21-i ajánlásaiban kitűzött és a makrogazdasági kiigazítási program 12. felülvizsgálatában megerősített célokkal összhangban. 2014. május 30-án azonban a portugál alkotmánybíróság a 2014. évi költségvetési eredményekre a GDP 0,35 %-át kitevő becsült hatást gyakorló és 2015-re további lehetséges hatással bíró konszolidációs intézkedéseket semmisített meg. Az elfogadott célok elérése érdekében a kormánynak ezek helyett azonos nagyságrendű intézkedéseket kell bevezetnie. Az alkotmánybíróság két ítélete azonban még várat magára, ez pedig akadályozza, hogy a meghozandó intézkedéseket teljes mértékben számszerűsítsék. Tekintettel a rendelkezésre álló idő szűkösségére, előfordulhat, hogy a kormánynak a növekedést kevésbé elősegítő intézkedésekhez kell folyamodnia, különösen a bevételi oldalon. A 2015 utáni időszakra vonatkozóan a stratégia megerősíti azt a célkitűzést, hogy a középtávú költségvetési célt 2017-ig el kell érni, 2016-ban a GDP 0,5 % át kitevő strukturális kiigazítás, valamint 2017-ben a 0,5 %-os strukturális deficit elérésével. A stratégia szerint a bruttó államadósság 2014-ben kb. a GDP 130,5 %-án fog tetőzni, majd 2015-től kezdődően fokozatosan csökken. A stratégia költségvetési előrejelzéseit alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv, amelyet jelenleg az államháztartási tanács elemez, összhangban áll azzal, amiben a makrogazdasági kiigazítási program 12. felülvizsgálata keretében megállapodtak. A költségvetési konszolidációs intézkedések 2014-ben a becslések szerint elegendőek lesznek a GDP 4 %-át kitevő hiánycél eléréséhez. Mindazonáltal továbbra is fennállnak a céllal kapcsolatos lefelé mutató kockázatok, különösen a jogbizonytalanságok, valamint néhány állami tulajdonú vállalat adósságállományának hatékonyabb kezelését célzó műveletek statisztikai hatása miatt. A 2015-ös költségvetési kiigazítást a GDP 0,8 %-át kitevő költségvetési konszolidációs intézkedések támasztják alá, amelyek elegendőnek tűnnek a GDP-arányos 2,5 %-os cél eléréséhez. A program értékelése és a Bizottság előrejelzése alapján, az 1466/97/EK tanácsi rendeletnek megfelelően a Tanács úgy véli, hogy a stratégia céljai összhangban állnak a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeivel. (9) A költségvetési konszolidációt alá kell támasztani az államháztartás-irányítási rendszer további reformjaival. A makrogazdasági kiigazítási program értelmében tett előrelépés ellenére mindenekelőtt be kell fejezni a költségvetési kerettörvény átfogó reformját, és további erőfeszítésekre van szükség annak érdekében, hogy a kötelezettségvállalások ellenőrzéséről szóló törvény végrehajtása révén szigorúan biztosítsák a kiadások ellenőrzését, valamint hogy a közszférában megakadályozzák a hátralékok további felhalmozódását. Döntő jelentőségű lesz az állami tulajdonú vállalatok pénzügyi fenntarthatóságát biztosító szerkezetátalakításának folytatása, valamint a nyugdíj- és egészségügyi kiadások szigorú ellenőrzése. A bevételi oldalon lehetőség van az adórendszer növekedést jobban elősegítővé tételére és az adószabályok betartásának további ösztönzésére. (10) Portugália kihívásokkal néz szembe a munkanélküliség terén, amely a legutóbbi csökkenés ellenére továbbra is magas, különösen a fiatalabb korosztályok körében. 2013-ban a munkanélküliségi ráta 17 %-on, az ifjúsági munkanélküliség 37,7 %-on állt, amely lényegesen magasabb az uniós átlagnál, csakúgy mint a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok aránya. Portugália hagyományosan magas foglalkoztatási rátája jelentősen csökkent a gazdasági válság kezdete óta, a 2008. évi 73,1 %-ról 2013-ra 65,6 %-ra. Az ifjúsági munkanélküliség tekintetében – az ifjúsági garancia célkitűzésivel összhangban – a fő kihívások közé tartozik a nem regisztrált fiatalok elérésének gyengesége, valamint az oktatás és a képzés jobb összehangolása a munkaerő-piaci igényekkel. A makrogazdasági kiigazítási program keretében Portugália a munkaerő-piaci reformok széles körét hajtotta végre, amelyek célja a túlságosan korlátózó jellegű foglalkoztatás-védelmi jogszabályok könnyítése, a bérszabályozó mechanizmusok rugalmasabbá tétele, valamint az állami foglalkoztatási szolgálatok és aktivizálási politikák működésének javítása. A kihívások azonban továbbra is fennállnak, különösen a munkaerő-piaci szegmentáció kezelésének szükségessége, valamint a bérek gazdasági feltételekhez való alkalmazkodási képességének javítása. A foglalkoztatásvédelmi rendszeren végrehajtott legutóbbi reformok hatásainak független értékelése segíteni fogja e reformoknak különösen a munkahelyteremtésre, a foglalkoztatás bizonytalanságára, a teljes bérköltségekre, valamint az elbocsátások elleni fellebbezések számára és azok kimenetelére gyakorolt hatásainak értékelését. A negatív szociális hatás mérséklésére irányuló erőfeszítések ellenére a válságot követően szükséges gazdasági kiigazítás negatív következményekkel járt a szegénység tekintetében. (11) Portugália számos, többek között a korai iskolaelhagyás elleni küzdelemre, a felsőfokú végzettséggel rendelkezők arányának javítására és a munkaerő-piaci igényeknek való megfelelésre irányuló intézkedés segítségével jelentős haladást ért el oktatási rendszerének reformja terén. A teljes mértékű végrehajtás és a finanszírozás hatékony felhasználása azonban továbbra is döntő fontosságú. További erőfeszítésekre van szükség, különösen a strukturális munkaerőhiány csökkentése érdekében, többek között a szakképzés (beleértve a duális szakképzést) minőségének és vonzerejének javítása, a munkaadók a programok kidolgozásában való részvételének ösztönzése, valamint a megfelelő munkahelyi képzések és tanulószerződéses gyakorlati képzések biztosítása révén. Szintén szükség van a közép- és felsőoktatásban részt vevő tanulók és hallgatók pályaorientációjának és tanácsadásának hatékony, a munkaerő-piaci igényekkel és a készségigények előrejelzésekkel összhangban történő végrehajtására, valamint az üzleti szektorral fennálló kapcsolatok erősítésére. (12) A makrogazdasági kiigazítási program keretében Portugália jelentős lépéseket tett a bankszektor sajáttőkéjének javítása, valamint a felügyeletre és szanálásra vonatkozó keret erősítése érdekében. A főbb kihívások azonban továbbra is fennállnak, azokat gondosan nyomon kell követni és kezelni kell; ezek közé tartozik a portugál bankok nyereségessége. A 2014 első negyedévére vonatkozó adatok azt mutatják, hogy a támogatott bankok közül néhány pozitív eredményeket jegyzett. Az eszközök minőségének romlása továbbra is problémát jelent, az értékvesztés szintje változatlanul magas, a teljes bruttó hitelállomány mintegy 6 %-a, és a nemteljesítő hitelek is magas szinten állnak (10,6 %), különösen a vállalati szegmensben (16 % felett). Portugália számos intézkedést fogadott el az életképes vállalatoknak való hitelezés megkönnyítésére, azonban a finanszírozási feltételek továbbra is nehezek, különösen a kkv-k számára, és a banki alapú finanszírozástól eltérő finanszírozási alternatívák köre a vállalati szektor számára továbbra is korlátozott. A kkv-knak újonnan megítélt hitelek 2013-ban 4,8 %-kkal csökkentek a 2012. évihez viszonyítva. A portugál cégeknek nyújtott új hitelek átlagos kamata valamelyest csökkent 2013 eleje óta, azonban továbbra is jelentősen az euróövezeti átlag felett maradt. A jelentős vállalati adósságállomány és a bankszektor további hitelállomány-leépítésének szükségessége miatt továbbra is korlátozott a bankok azon lehetősége, hogy ésszerű költségek mellett nyújtsanak hitelt az életképes vállalatok számára. (13) Az energiaszektor hatékonyságának és fenntarthatóságának biztosítása, valamint a gazdaság energiaköltségeinek csökkentése érdekében két intézkedéscsomagot fogadtak el a makrogazdasági kiigazítási program keretében. Az energiaszektorban azonban tovább kell csökkenteni a járadékokat és kezelni kell az energiatarifa terén fennálló magas és növekvő adósságot. Ennek érdekében Portugália a közelmúltban bejelentette a harmadik intézkedéscsomagot, amely többek között az energiaszolgáltatókra kivetett 2014. évi különadók 2015-re történő kiterjesztését foglalja magában. Ezenfelül az energiahálózatok határokon átívelő integrációjának javítása és a villamosenergia- és gázrendszerek összekapcsolására vonatkozó projektek végrehajtásának felgyorsítása továbbra is megoldandó kérdések, amelyek szigorú nyomon követést igényelnek. A közlekedési ágazatban előrelépés történt a program keretében, különösen a portugál kikötők versenypozíciójának javítása, (a gyengeségek és hiányosságok kezelését követően) a hosszú távú, átfogó közlekedési terv kidolgozása, valamint a szabályozási keret javítása terén. További intézkedésekre van azonban szükség a hosszú távú, átfogó közlekedési terv és a kikötők reformjára vonatkozó cselekvési terv hatékony végrehajtása érdekében. Szintén lépésekre van szükség a közlekedési hatóság függetlenségének és kapacitásának és az ágazatban az állami vállalatok pénzügyi fenntarthatóságának biztosítása, valamint a vasúti közlekedés esetében a hatékonyság és a verseny erősítése érdekében. (14) Mérföldkőnek számító reformot hajtottak végre a városi bérleti piac terén, hogy dinamikusabbá tegyék az ingatlanpiacot, többek között a bérbeadók és bérlők jogainak és kötelezettségeinek megfelelőbb kiegyensúlyozásával, nagyobb rugalmasság bevezetésével a szerződés időtartamának megválasztása terén, és a felújítási munkálatok ösztönzésével. További munkára van még szükség a reform hatásának átfogó értékeléséhez a piac kulcsfontosságú mozgatórugóira vonatkozó adatok, valamint a portugál bérleti piac szürkegazdaságára vonatkozó adatok alapján. Portugália lényeges előrelépést tett üzleti környezetének javítása terén, különösen a kedvezőbb keretfeltételek ösztönzésével, a vállalkozói kultúra elősegítésével és a nehéz helyzetben lévő vállalatok fizetésképtelenségi eljárásának javításával. A hangsúlyt most a végrehajtásra kell áthelyezni. Az adminisztratív és engedélyezési eljárások egyszerűsítése terén előrelépés történt, azonban még számos intézkedés esetében szükség van annak lezárására. További erőfeszítésekre van szükség a versenyt akadályozó tényezők felszámolására a szolgáltatási ágazatokban, különösen az ágazati módosításokkal, valamint a szakmai szolgáltatások területén a további szakmai testületekre vonatkozó jogszabályok elfogadásával. A szabályozás és verseny tekintetében nyomon követési intézkedésekre van szükség a nemzeti ágazati szabályozó szerv, valamint a nemzeti versenyhatóság függetlenségének és autonómiájának biztosítása érdekében. Továbbra is jelentős késedelmek jelentkeznek a közhatóságok általi kifizetésekben. (15) Jó eredményeket sikerült elérni a makrogazdasági kiigazítási program keretében a közigazgatás racionalizálása és modernizálása terén a foglalkoztatás, a javadalmazási politika, a munkafeltételek, a szervezeti hatékonyság és a szolgáltatások minősége szempontjából. A tervezett reformintézkedések közül azonban néhány még befejezésre vár, és javítani kell az átláthatóságot. Az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának javítása érdekében tett jelentős előrelépés ellenére további javulásra van szükség, különösen az eljárások hosszának, az ügyek befejezési arányának, a folyamatban lévő ügyek számának, valamint a nyomon követési és értékelési folyamatnak a szempontjából. (16) 2014. június 17-én a Bizottság lezárta Portugália makrogazdasági kiigazítási programjának 12., végső felülvizsgálatát. A Bizottság elemzései alapján arra a következtetésre jutott, hogy a program sikeres végrehajtásának alapvető szerepe volt a gazdasági és pénzügyi kockázatok kezelésében és az egyensúlyhiányok csökkentésében. Portugália kihívást jelentő strukturális reformok széles körét fogadta el a program keretében, e reformok kezdik meghozni gyümölcseiket a fokozottabb versenyképesség és az újra beindult gazdasági növekedés tekintetében, azonban további munkára van szükség a reform által a gazdaság működésére gyakorolt hatás értékeléséhez. Ezért lényeges az összes végrehajtott reform folyamatos nyomon követése annak értékelésére, hogy azok hozzájárulnak-e a versenyképesség javításához, valamint a kibocsátás és a foglalkoztatás növekedésének fellendítéséhez. (17) Mivel a – jogilag 2014. június 28-án lezáruló – makrogazdasági kiigazítási program befejezését követően, Portugália teljes mértékben visszatér az európai szemeszter gyakorlatába, a Bizottság ezen az alapon és a makrogazdasági kiigazítási program 12., végső felülvizsgálatának fényében értékelte a Portugália által benyújtott dokumentumokat. Figyelembe vette nemcsak a programoknak Portugália fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jövőbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell megerősíteni. Az alábbi 1–8. ajánlás tükrözi a Bizottság európai szemeszter keretében tett ajánlásait. (18) A Tanács ezen értékelés fényében megvizsgálta Portugália stabilitási programját, és arról alkotott véleményét[6] különösen az alábbi 1. ajánlás tükrözi. Ezek az ajánlások a makrogazdasági kiigazítási program közelmúltbeli sikeres befejezése nyomán készültek, és ezért – a tartós végrehajtás biztosítása érdekében – a program eredményeire építenek. (19) Az európai szemeszter keretében a Bizottság elkészítette az euróövezet egészének gazdaságpolitikájára vonatkozó elemzését is. Ezen elemzés alapján a Tanács külön ajánlásokat intézett azon tagállamokhoz, amelyek pénzneme az euró. Portugáliának biztosítania kell ezen ajánlások teljes körű és időben történő végrehajtását is. AJÁNLJA, hogy Portugália 2014–2015-ben tegyen intézkedéseket a következők érdekében: 1. Teljes mértékben hajtsa végre a 2014-re vonatkozó költségvetési stratégiát, a költségvetési célok elérése és az új hátralékok felhalmozódásának megelőzése érdekében. 2015-re vonatkozóan szigorúan hajtsa végre a 2014. évi költségvetési stratégiai dokumentumban előírt költségvetési stratégiát annak érdekében, hogy a hiányt – az előírt strukturális kiigazítás megvalósítása mellett – a túlzott hiány esetén követendő eljárás kapcsán hozott ajánlásban rögzített célnak megfelelően a GDP 2,5 %-ára szorítsa vissza. Az alkotmánybíróság által alkotmányellenesnek minősített konszolidációs intézkedések helyett a lehető leghamarabb hozzon azonos nagyságrendű és minőségű intézkedéseket. A túlzott hiány korrekcióját fenntartható és a növekedést elősegítő módon kell megvalósítani, korlátozva az egyszeri/ideiglenes intézkedések igénybevételét. A túlzott hiány korrekcióját követően hajtsa végre a középtávú költségvetési cél eléréséhez vezető, tervezett éves strukturális kiigazítást, betartva az éves strukturális kiigazításra vonatkozó, a GDP legalább 0,5 %-ában meghatározott követelményt, illetve jó gazdasági feltételek mellett ennél nagyobb mértékűt, valamint biztosítsa az adósságszabály betartását annak érdekében, hogy a magas általános adósságrátát fenntartható pályára állítsák. Kezelje kiemelt kérdésként a kiadásalapú költségvetési konszolidációt, és javítsa tovább a közkiadások hatékonyságát és minőségét. Tartsa fenn a kiadások szigorú ellenőrzését a központi, regionális és helyi kormányzatokban. Folytassa az állami tulajdonú vállalatok szerkezetátalakítását. 2014 végéig dolgozzon ki tartós megoldást a nyugdíjrendszer középtávú fenntarthatóságának biztosítása érdekében. Ellenőrizze az egészségügyi kiadások növekedését és folytassa a kórházreformot. Vizsgálja felül az adórendszert és alakítsa azt a növekedést nagyobb mértékben elősegítővé. Folytassa az adózási morál javítását és az adócsalás elleni küzdelmet az adóhivatal hatékonyságának növelése révén. Erősítse az államháztartás-igazgatási rendszert a költségvetési kerettörvény átfogó reformjának 2014 végéig történő gyors véglegesítésével és végrehajtásával. Biztosítsa a kötelezettségvállalások ellenőrzéséről szóló törvény szigorú betartását. 2015-től kezdődően ténylegesen vezesse be a közszférában az egységes bér- és pótlékskálát. 2. A minimálbér-fejlesztést tartsa a foglalkoztatás és versenyképesség előmozdításának célkitűzéseivel összhangban. Biztosítson olyan bérmegállapítási rendszert, amely elősegíti a bérek hozzáigazítását az ágazati és/vagy vállalati szintű termelékenységhez. A szociális partnerekkel konzultálva és a nemzeti gyakorlattal összhangban vizsgálja meg a munkaadók és a munkavállalók képviselői közötti ágazati szerződésekből való vállalati szintű ideiglenes kívülmaradási (opt-out) megállapodások lehetőségét. 2014 szeptemberéig nyújtson be javaslatokat a munkaadók és a munkavállalók képviselői közötti ágazati szerződésekből való vállalati szintű ideiglenes kívül maradást lehetővé tévő megállapodásokra, valamint a kollektív szerződések további fenntartásának felülvizsgálatára vonatkozóan. 3. 2015 márciusig nyújtson be a foglalkoztatásvédelmi rendszer legutóbbi reformjáról szóló független értékelést, valamint a munkaerő-piaci szegmentáció kezelésére irányuló további lehetséges reformokra vonatkozó cselekvési tervet. Folytassa az aktív munkaerő-piaci politikák és az állami foglalkoztatási szolgálat jelenleg folyó reformját, amelynek célja a foglalkoztatás és a munkaerő-piaci részvétel növelése, a tartós munkanélküliség csökkentése és a munkaerőpiacról leginkább kiszorultak integrálása, különösen a pályatanácsadás, az álláskereséshez nyújtott segítség, valamint az aktivizálási/szankcionálási rendszerek javítása révén. Kezelje a magas ifjúsági munkanélküliséget, az ifjúsági garancia célkitűzéseivel összhangban mindenekelőtt a készségigények előrejelzésével, valamint a nem regisztrált fiatalok elérésével. Növelje a minimálbérrendszerhez való jogosultság küszöbét. Biztosítsa a szociális ellátások általi megfelelő lefedettséget, az ellátásban részesülők hatékony aktivizálásának biztosítása mellett. 4. Javítsa az oktatás munkaerő-piaci relevanciáját a lemorzsolódás csökkentése és az alacsony iskolai teljesítményráták kezelése érdekében. Biztosítsa a közkiadások hatékonyságát az oktatásban és csökkentse a strukturális munkaerőhiányt, többek között a szakképzés minőségének és vonzerejének növelésével, valamint az üzleti szférával való együttműködés ösztönzésével. Erősítse az állami kutatás és a vállalatok közötti együttműködést és ösztönözze a tudástranszfert. 5. Kövesse nyomon a bankok likviditási pozícióját és az esetleges tőkehiányt, többek között helyszíni tematikus vizsgálatokkal és stresszteszteléssel. Folytassa a bankok helyreállítási terveinek értékelését, és szükség esetén tökéletesítse az értékelési folyamatot. Hajtsa végre az átfogó stratégiát a vállalati adósságállomány csökkentése érdekében, és fokozza az erőfeszítéseket a – többek között a vállalkozásfejlesztés korai szakaszában alkalmazható – finanszírozási alternatívák körének kiszélesítésére az életképes vállalatokra vonatkozó adósságátütemezési eszközök (különösen a PER és a SIREVE) hatékonyságának növelésével, a bankok és az adósok számára az adósságátütemezési folyamat korai szakaszában való részvételre irányuló ösztönzőket bevezetésével, valamint a rendelkezésre álló finanszírozásnak a tőkepiacon keresztül történő javításával. Biztosítsa, hogy az azonosított intézkedések támogassák a finanszírozásnak a gazdaság termelőágazataihoz történő átcsoportosítását. 2014 szeptember végéig hozzon létre egy korai előrejelző rendszert a vállalatok (beleértve a kkv-kat) gyenge pénzügyi helyzetének felismerésére, azzal a céllal, hogy támogassa a korai vállalati adósságátütemezést, csökkentse a kkv-k hitelhátralékait és gyorsítsa fel a nemteljesítő hitelek szanálását. 6. Az energiaszektorban hajtsa végre a második és harmadik intézkedéscsomagot, , amelynek célja a gazdaság energiaköltségeinek (a villamosenergia-tarifa terén fennálló adósság 2020-ig történő megszüntetése melletti) csökkentése, valamint szorosan kövesse nyomon a végrehajtás folyamatát. Javítsa az energiahálózatok határokon átívelő integrációját, és gyorsítsa fel a villamosenergia- és gázrendszerek összekapcsolására vonatkozó projektek végrehajtását. Hajtsa végre a hosszú távú, átfogó közlekedési tervet, valamint a kikötők ágazati reformját meghatározó ütemtervet. Biztosítsa, hogy a meglévő kikötői koncessziók újratárgyalása és az új engedélyezési rendszerek teljesítmény-orientáltak legyenek és összhangban álljanak a belső piac elveivel, különös tekintettel a közbeszerzési szabályokra. 2014 szeptember végére biztosítsa a nemzeti közlekedési szabályozó hatóság (AMT) teljes mértékű függetlenségét és működőképességét. Biztosítsa a közlekedési ágazatban az állami tulajdonú vállalatok pénzügyi fenntarthatóságát. Erősítse a vasúti ágazat hatékonyságát és versenyképességét az áruszállítási terminálok átadását követően a CP nemzeti vasúttársaság teherszállítási leányvállalata, a CP Carga versenyképességére vonatkozó terv végrehajtásával, és az állami tulajdonú pályahálózat-működtetők és vasúti társaságok üzemeltetési függetlenségének biztosításával. 7. Javítsa tovább a portugál ingatlanpiac értékelését, többek között a rendszeresebb nyomon követést és jelentéstételt szolgáló keret 2014 november végéig történő létrehozásával, valamint adjon ki átfogó jelentést az e piacon működő szürkegazdaságról. Folytassa a szabályozásból eredő terhek további számba vételére irányuló erőfeszítéseket azzal a céllal, hogy 2015 márciusig a még nem fedett ágazatokat is bevonja. 2014 szeptember végéig fogadja el és hajtsa végre a még függőben lévő engedélyezési rendeleteket és ágazati módosításokat. 2014 szeptember végéig szüntesse meg a szakmai szolgáltatási ágazatban még fennálló korlátozásokat, és hozza létre a törvény által módosított szakmai testületeket, amelyeket még nem fogadtak el a makrogazdasági kiigazítási program keretében. Szüntesse meg a közszféra fizetési késedelmeit. Biztosítson megfelelő forrásokat a nemzeti szabályozók és versenyhatóságok számára, és rövid időn belül fogadjon el a nemzeti versenyhatóságra vonatkozó jogszabályokat. 8. Folytassa a központi, regionális és helyi közigazgatás racionalizálását és korszerűsítését. Hajtsa végre az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának és átláthatóságának növelését célzó reformokat. Fokozza a makrogazdasági kiigazítási program keretében megvalósított, valamint a tervezett és jövőbeni reformok értékelésére irányuló erőfeszítéseket. Konkrétan, vezessen be kötelező rendszeres előzetes és utólagos értékeléseket a jogalkotási folyamatban. Hozzon létre funkcionálisan független értékelő egységet kormányzati szinten, amely hathavonta értékelést és jelentést készít ezekről a reformokról, beleértve az előzetes hatásvizsgálattal való összhangot, szükség esetén korrekciós intézkedéssel. Kelt Brüsszelben, -án/-én. a Tanács részéről az elnök [1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. [2] COM(2014) 423 final. [3] P7_TA(2014)0128 és P7_TA(2014)0129. [4] COM(2013) 800 final [5] COM(2013) 790 final [6] Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerint.