HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 226/12

Értesítés a Thaiföldről, Törökországból és Ukrajnából származó, vasból vagy ötvözetlen acélból készült egyes hegesztett csövek és csővezetékek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának, valamint a Törökországból származó, vasból vagy ötvözetlen acélból készült egyes hegesztett csövek és csővezetékek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések időközi felülvizsgálatának megindításáról

(2007/C 226/05)

A Thaiföldről, Törökországból és Ukrajnából (a továbbiakban: érintett országok) származó, vasból vagy ötvözetlen acélból készült egyes hegesztett csövek és csővezetékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések közelgő lejáratásról szóló értesítés (1) közzétételét követően az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (2) és (3) bekezdése alapján a Bizottsághoz felülvizsgálat iránti kérelem érkezett.

1. A felülvizsgálat iránti kérelem

A kérelmet 2007. június 25-én nyújtotta be a hegesztett acélcsövek európai uniós ágazatának védelmi bizottsága (Defence Committee of the welded steel tubes industry of the European Union) (a továbbiakban: kérelmező), azon gyártók nevében, amelyek termelése a vasból vagy ötvözetlen acélból készült egyes hegesztett csövek és csővezetékek teljes közösségi gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki.

2. A termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termékek (a továbbiakban: érintett termék) a Thaiföldről, Törökországból és Ukrajnából származó, jelenleg az ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 és ex 7306 30 77 KN-kód alá sorolható, vasból vagy ötvözetlen acélból készült, kör keresztmetszetű és 168,3 mm-nél nem nagyobb külső átmérőjű hegesztett csövek és csővezetékek (kivéve az olaj vagy gáz szállítására szolgáló csővezetékekben használt típusokat, az olaj- vagy gázfúrásra és -kitermelésre szolgáló csővezetékekben használt típusokat, illetve a precíziós csövektől eltérő, a polgári repülésben ráerősített szerelvényekkel használt csővezetékeket). Ezek a KN-kódok csak tájékoztató jellegűek.

3. A meglévő intézkedések

A jelenleg hatályban lévő intézkedés az 1697/2002/EK tanácsi rendelettel (3) kivetett végleges dömpingellenes vám.

4. A felülvizsgálatok indokai

4.1. A hatályvesztési felülvizsgálat indokai

A kérelem azon az indokláson alapul, hogy az intézkedések hatályának megszűnése valószínűleg a dömping és a közösségi gazdasági ágazatot ért kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

Törökország tekintetében a dömping folytatódására vonatkozó állítás alapja az érintett termék belföldi árai alapján megállapított rendes érték és az érintett termék Közösségbe irányuló értékesítése során alkalmazott exportárak összehasonlítása.

Ennek alapján a Törökország tekintetében kiszámított dömpingkülönbözet jelentős.

Thaiföld és Ukrajna tekintetében az ismételt dömping valószínűségének bizonyítása során a kérelmező az egyéb harmadik országokba, nevezetesen az Amerikai Egyesült Államokba, illetve Oroszországba irányuló export árait használta fel, tekintettel arra, hogy Thaiföld és Ukrajna jelenleg nem importál jelentős mennyiséget a Közösségbe. Ezeket az árakat az előállítási költségeken alapuló rendes értékekkel hasonlították össze.

Ennek alapján a kérelmező azt állítja, hogy Thaiföld és Ukrajna részéről ismételt dömping valószínűsíthető.

A kérelmező emellett azt is vélelmezi, hogy a dömping további károkat okozhat. A fentiekkel összefüggésben a kérelmező bizonyítékkal támasztja alá azon állítását, miszerint az érintett termék behozatala az intézkedések hatályvesztése esetén várhatóan megnövekszik, mert az érintett országok kihasználatlan gyártási kapacitással rendelkeznek.

Törökország vonatkozásában a kérelmező azt is megjegyzi, hogy az ezen országból származó érintett termék behozatala a megnövekedett mennyiség és az alacsony árak miatt továbbra is kárt okoz a közösségi gazdasági ágazatnak.

A kérelmező szerint továbbá a közösségi gazdasági ágazat kényes helyzete tovább romolhat az intézkedések hatályvesztése esetén, és az érintett országokból származó dömpingáras behozatal megismétlődése várhatóan további károkat okozna a közösségi gazdasági ágazatnak.

4.2. Az időközi felülvizsgálat indokai

A kérelmező információkkal szolgált arról, hogy az érintett termék Törökországból történő behozatala tekintetében az intézkedés szintje a káros dömping ellensúlyozásához már nem elegendő, mivel a dömping – a fent leírt módon kiszámítva –, jelentősen megnövekedett.

A kérelmező továbbá azt állítja, hogy az érintett termék Törökországból származó behozatali szintje mind abszolút értékben, mind pedig a piaci részesedés tekintetében továbbra is nagyon magas. Amint azt fentebb bemutattuk, az ezen országból importált érintett termék mennyisége és ára – egyéb következmények mellett – kedvezőtlenül hatott a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedésére és árszintjére, ami jelentős mértékben hátrányosan befolyásolja a közösségi gazdasági ágazat általános teljesítményét és pénzügyi helyzetét.

5. Az eljárás

Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy a törökországi behozatallal kapcsolatban elegendő bizonyíték áll rendelkezésére a hatályvesztési felülvizsgálat és az időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) és (3) bekezdése alapján felülvizsgálatokat indít.

5.1. A dömping, a dömping valószínűsége és a kár megállapítására irányuló eljárás

A vizsgálat azt hivatott megállapítani, hogy az intézkedések hatályvesztése a dömping és a kár folytatódását, illetve megismétlődését eredményezné-e. Az időközi felülvizsgálat azt hivatott megállapítani, hogy az érintett termék Törökországból származó behozatala tekintetében az intézkedés jelenlegi szintje elegendő-e a káros dömping ellensúlyozásához.

a) Mintavétel

Tekintettel az eljárásban érintett felek nyilvánvalóan nagy számára, a Bizottság úgy határozhat, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végez.

i. Mintavétel az érintett ország(ok) exportőrei/gyártói körében

A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkéri valamennyi exportálót/gyártót, illetve a nevükben eljáró képviselőket, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál, és vállalatukról vagy vállalataikról a 6. b) pont i. alpontjában megállapított határidőn belül és a 7. pontban ismertetett formában bocsássák rendelkezésére az alábbi adatokat:

— név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám és a kapcsolattartó személy,

— az érintett termék Közösségbe irányuló kivitelének helyi pénznemben kifejezett forgalma és tonnában megadott mennyisége 2006. július 1-je és 2007. június 30-a között,

— az érintett termék belföldi piacon történő értékesítésének helyi pénznemben kifejezett forgalma és tonnában megadott mennyisége 2006. április 1-je és 2007. június 30-a között,

— az érintett termék harmadik országoknak történő értékesítésének helyi pénznemben kifejezett forgalma és tonnában megadott mennyisége 2006. július 1-je és 2007. június 30-a között,

— a vállalat szándékában áll-e egyéni különbözetet (4) igényelni (egyéni különbözetet csak törökországi gyártók igényelhetnek),

— a vállalat tevékenységének pontos leírása a következő szempontok alapján: az érintett termék gyártása és tonnában megadott gyártási mennyisége, a gyártási kapacitás és az annak terén megvalósult beruházások 2006. július 1-je és 2007. június 30-a között,

— az érintett termék gyártásában és/vagy (export és/vagy belföldi) értékesítésében részt vevő valamennyi kapcsolt vállalat (5) neve és tevékenységeinek pontos leírása,

— bármely olyan egyéb információ, mely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában.

A fentiekben ismertetett információk közlésével a vállalat hozzájárul ahhoz, hogy a mintavétel esetleg rá is kiterjedjen. Amennyiben a vállalatot a mintavételben való részvétel céljából kiválasztják, ki kell töltenie egy kérdőívet, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelességét helyszíni vizsgálat keretében ellenőrizzék. Ha a vállalat jelzi, nem járul hozzá ahhoz, hogy a mintavétel esetlegesen rá is kiterjedjen, azt úgy kell tekinteni, hogy nem működött együtt a vizsgálat során. Az együttműködés hiányának következményeit az alábbiakban a 8. pont ismerteti.

A Bizottság emellett kapcsolatba lép az exportáló országok hatóságaival, és az exportőrök/gyártók ismert szövetségeivel annak érdekében, hogy az általa az exportőrök/gyártók mintájának kiválasztásához szükségesnek ítélt információkat beszerezze.

ii. Mintavétel az importőrök körében

A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkéri valamennyi importőrt, illetve a nevükben eljáró képviselőket, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál, és vállalatukról vagy vállalataikról a 6. b) pont i. alpontjában megállapított határidőn belül és a 7. pontban ismertetett formában bocsássák rendelkezésére az alábbi adatokat:

— név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám és a kapcsolattartó személy,

— a vállalat euróban kifejezett összforgalma 2006. július 1-je és 2007. június 30-a között,

— az alkalmazottak összlétszáma,

— a vállalat tevékenységeinek pontos leírása az érintett termék tekintetében,

— a közösségi piacra 2006. július 1-je és 2007. június 30-a között behozott és újraértékesített, Thaiföldről, Törökországból és Ukrajnából származó érintett importált termék tonnában megadott mennyisége és euróban kifejezett értéke,

— az érintett termék gyártásában és/vagy értékesítésében részt vevő valamennyi kapcsolt vállalat (6) neve és tevékenységeinek pontos leírása,

— bármely olyan egyéb információ, amely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában.

A fentiekben ismertetett információk közlésével a vállalat hozzájárul ahhoz, hogy a mintavétel esetleg rá is kiterjedjen. Amennyiben a vállalatot a mintavételben való részvétel céljából kiválasztják, ki kell töltenie egy kérdőívet, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelességét helyszíni vizsgálat keretében ellenőrizzék. Ha a vállalat jelzi, nem járul hozzá ahhoz, hogy a mintavétel esetlegesen rá is kiterjedjen, azt úgy kell tekinteni, hogy nem működött együtt a vizsgálat során. Az együttműködés hiányának következményeit az alábbiakban a 8. pont ismerteti.

A Bizottság emellett kapcsolatba lép az importőrök ismert szövetségeivel annak érdekében, hogy az általa az importőrök mintájának kiválasztásához szükségesnek ítélt információkat beszerezze.

iii. Mintavétel a közösségi gyártók körében

Tekintettel a kérelmet támogató közösségi gyártók nagy számára, a Bizottság mintavétel segítségével kívánja kivizsgálni a közösségi gazdasági ágazatot érő kárt.

Annak érdekében, hogy kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkéri valamennyi közösségi gyártót, hogy vállalatukról vagy vállalataikról a 6. b) pont i. alpontjában megállapított határidőn belül és a 7. pontban ismertetett formákban bocsássák rendelkezésére az alábbi adatokat:

— név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám és a kapcsolattartó személy,

— a vállalat euróban kifejezett összforgalma 2006. július 1-je és 2007. június 30-a között,

— a vállalat tevékenységeinek pontos leírása az érintett termék előállítása tekintetében,

— az érintett termék közösségi piacra történő értékesítéseinek euróban kifejezett értéke 2006. július 1-je és 2007. június 30-a között,

— az érintett termék közösségi piacra történő értékesítéseinek tonnában megadott mennyisége 2006. július 1-je és 2007. június 30-a között,

— az érintett termék előállításának tonnában megadott mennyisége 2006. július 1-je és 2007. június 30-a között,

— az érintett termék gyártásában és/vagy értékesítésében részt vevő valamennyi kapcsolt vállalat (6) neve és tevékenységeinek pontos leírása,

— bármely olyan egyéb információ, mely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában.

A fentiekben ismertetett információk közlésével a vállalat hozzájárul ahhoz, hogy a mintavétel esetleg rá is kiterjedjen. Amennyiben a vállalatot a mintavételben való részvétel céljából kiválasztják, ki kell töltenie egy kérdőívet, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelességét helyszíni vizsgálat keretében ellenőrizzék. Ha a vállalat jelzi, nem járul hozzá ahhoz, hogy a mintavétel esetlegesen rá is kiterjedjen, azt úgy kell tekinteni, hogy nem működött együtt a vizsgálat során. Az együttműködés hiányának következményeit az alábbiakban a 8. pont ismerteti.

iv. A minta végső kiválasztása

Ha az érdekelt felek bármelyike a minta kiválasztásával kapcsolatban információkat kíván benyújtani, be kell tartania a 6. b) pont ii. alpontjában megállapított határidőt.

A Bizottság a minta végleges kiválasztását a mintavételi eljárásban részt venni szándékozó érintett felekkel folytatott konzultációkat követően kívánja elvégezni.

A mintába felvett vállalatoknak a 6. b) pont iii. alpontjában megállapított határidőn belül ki kell tölteniük egy kérdőívet, és a vizsgálat során kötelesek együttműködni.

Kellő együttműködés hiányában a Bizottságnak lehetősége van arra, hogy megállapításait – az alaprendelet 17. cikkének (4) bekezdésével és 18. cikkével összhangban – a rendelkezésre álló tényekre alapozza. A rendelkezésre álló tények alapján tett megállapítások a 8. pontban ismertetett okoknál fogva kedvezőtlenebbnek bizonyulhatnak az érintett fél számára.

b) Információgyűjtés és meghallgatások

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy ismertessék álláspontjukat, a kérdőívre adott válaszokon kívül szolgáltassanak további információkat, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal. Ezen információknak és az ezeket alátámasztó bizonyítékoknak a 6. a) pont ii. alpontjában megállapított határidőn belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság meghallgathatja továbbá az érdekelt feleket, amennyiben olyan kérelmet nyújtanak be, amelyből kitűnik, hogy meghallgatásukat különleges okok indokolják. E kérelmet a 6. a) pont iii. alpontjában megállapított határidőn belül kell benyújtani.

6. Határidők

a) Általános határidők

i. Kérdőív vagy egyéb igénylőlap iránti kérelem

Minden érdekelt félnek a lehető leghamarabb, de legkésőbb ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 10 napon belül be kell nyújtania kérdőív vagy egyéb igénylőlap iránti kérelmét.

ii. Jelentkezés, kitöltött kérdőívek benyújtása, egyéb információk közlése

Ahhoz, hogy az érdekelt felek előterjesztéseit a vizsgálat során figyelembe lehessen venni, a feleknek – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 40 napon belül jelentkezniük kell a Bizottságnál, ki kell fejteniük álláspontjukat, be kell nyújtaniuk kitöltött kérdőíveiket, illetve a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk a birtokukban lévő egyéb információkat. A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy az alaprendeletben megállapított eljárási jogok többsége csak akkor gyakorolható, ha a felek a fent említett határidőn belül jelentkeznek a Bizottságnál.

A mintába beválasztott vállalatoknak a 6. b) pont iii. alpontjában megállapított határidőn belül ki kell tölteniük egy kérdőívet.

iii. Meghallgatások

Az érdekelt felek ugyanezen 40 napos határidőn belül kérhetik a Bizottság előtti meghallgatásukat is.

b) A mintavétellel kapcsolatos különleges határidő

i. Az 5.1. a) pont i., ii. és iii. alpontjában ismertetett információknak az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 15 napon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz, mivel a Bizottság ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő 21 napon belül konzultálni kíván azokkal az érintett felekkel, akik hozzájárultak, hogy a mintavétel során bekerüljenek a végső mintába.

ii. Az 5.1. a) pont iv. alpontjában említetteknek megfelelően minden egyéb, a minta kiválasztása szempontjából fontos információnak az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 21 napon belül be kell érkeznie a Bizottsághoz.

iii. A mintában szereplő feleknek kitöltött kérdőíveiket a mintába való felvételükről szóló értesítés kézhezvételétől számított 37 napon belül kell benyújtaniuk a Bizottságnak.

7. Írásbeli beadványok, kitöltött kérdőívek, levelek

Az érdekelt feleknek minden beadványukat és kérelmüket írásban kell benyújtaniuk (eltérő rendelkezés hiányában nem elektronikus formában), amelyen fel kell tüntetniük nevüket, címüket, e-mail címüket, telefon- és faxszámukat. Az érdekelt felek valamennyi bizalmas írásbeli beadványát – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kérdőívekre adott válaszokat és a levelezést – „Limited” (korlátozott hozzáférés) (7) jelöléssel kell ellátni, és az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezekhez nem bizalmas jellegű változatot is mellékelni kell, melyet „FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES” (Az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátni.

A Bizottság levelezési címe:

European Commission Directorate General for Trade Directorate H Office: J-79 4/23 B-1049 Brussels Fax: (32-2) 295 65 05

8. Az együttműködés hiánya

Abban az esetben ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltat információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkével összhangban megerősítő vagy nemleges megállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető adatokat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül kell hagyni, és az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre lehet támaszkodni. Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a megállapítások alapjául a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet a fél számára, mintha együttműködött volna.

9. A vizsgálat ütemterve

A vizsgálat az alaprendelet 11. cikke (5) bekezdésének megfelelően ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 hónapon belül lezárul.

10. Lehetőség felülvizsgálat kérelmezésére az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében

Mivel a hatályvesztési felülvizsgálat megindítása az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően történik, annak megállapításai nem a meglévő intézkedések szintjének módosítását, hanem az intézkedések hatályon kívül helyezését, vagy az alaprendelet 11. cikkének (6) bekezdésével összhangban történő fenntartását eredményezik.

Ha az eljárásban érintett felek bármelyike úgy véli, hogy az intézkedések szintjének módosítása (szigorítása vagy enyhítése) érdekében az intézkedések szintjének felülvizsgálatára van szükség, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban felülvizsgálat indítását kérelmezheti.

A felülvizsgálatot – amelyet az ebben az értesítésben említett hatályvesztési felülvizsgálattól függetlenül folytatnának – kérelmezni kívánó felek a fent megadott címen léphetnek kapcsolatba a Bizottsággal.

11. A személyes adatok kezelése

A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a vizsgálat során kapott valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (8) megfelelően fogja kezelni.

(1) HL C 296., 2006.12.6., 25. o.

(2) HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

(3) HL L 259., 2002.9.27., 8. o.

(4) Az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése értelmében egyéni különbözetet azok a törökországi vállalatok igényelhetnek, amelyeket nem vettek fel a mintába.

(5) A kapcsolt vállalat kifejezés jelentésének tekintetében a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.) 143. cikke az irányadó.

(6) A kapcsolódó társaság kifejezés jelentésének tekintetében a 2454/93/EGK rendelet 143. cikke az irányadó.

(7) Ez azt jelenti, hogy a dokumentum csak belső használatra szolgál. A dokumentum az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében védelem alatt áll. Az alaprendelet 19. cikke szerint, és az 1994. évi GATT VI. cikkét végrehajtó WTO-egyezmény (Dömpingellenes Egyezmény) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül.

(8) HL L 8., 2001.1.12., 1. o.