HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 134/49

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

2013/C 134/11

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról (2)

„WATERFORD BLAA”/„BLAA”

EK-sz.: IE-PGI-0005-0980-05.03.2012

OFJ ( X ) OEM ( )

1. Elnevezés

„Waterford Blaa”/„Blaa”

2. Tagállam vagy harmadik ország

Írország

3. A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1. A termék típusa

2.4. osztály: Kenyér, péksütemények, cukrászsütemények és egyéb pékáru

3.2. Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Waterford Blaa”/„Blaa” egy puha tésztájú, fehér cipó, amely fehér, lisztes tetejéről ismerhető fel egyértelműen.

A termék a következő tulajdonságokkal rendelkezik:

Forma A „Waterford Blaa”/„Blaa” lehet kerek alakú vagy négyszögletes. Készítik ropogós és puha változatban is. Kerek alakúra formázzák, és úgy helyezik tálcára, de sülés közben a cipók megdagadnak, összesülnek, és amikor szétszakítják őket, négyszögletes az alakjuk, a domború tetejük miatt azonban gömbölyűnek tűnnek.

Méret A „Waterford Blaa”/„Blaa” 3–4,5 cm magas, 8–12 cm az átmérője, és 40–65 g a súlya.

Megjelenés A „Waterford Blaa”/„Blaa” két változatban jelenhet meg: Ropogós Rusztikus, négyzetes vagy kör alakú cipó, amelynek domború, ropogós teteje liszttel szórt. Első harapásra ropogós, azután rágható, íze a malátára emlékeztet. A cipó jól átsült, sötét héja kellemes, keserű utóízt hagy maga után. Puha Puha, határozottan négyszögletes, ovális vagy kerek alakú cipó, amely világos színű, és liszttel alaposan szórt. Enyhén édes, malátaízű, állaga könnyű de szilárd, és elolvad az ember szájában.

3.3. Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

— tartósítószer-mentes kenyérliszt

— konyhasó

— sajtolt élesztő

— tésztajavító szer

— víz

3.4. Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

—

3.5. Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

— 1. lépés: összekeverés

— 2. lépés: pihentetés

— 3. lépés: formázás

— 4. lépés: darabolás és pihentetés (liszt hozzáadásával)

— 5. lépés: lapítás és gömbölyítés (liszt hozzáadásával)

— 6. lépés: kelesztés (liszt hozzáadásával)

— 7. lépés: sütés

— 8. lépés: értékelés

— 9. lépés: hűlés

3.6. A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

—

3.7. A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

—

4. A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület arra a területre korlátozódik, amelyet egyrészt egész Waterford megye, másrészt Kilkenny megye azon déli része alkot, amely közvetlenül határos Waterford megyével, és a déli piltowni választókerület részét képező Ullid és Dunkitt választókörzetekből áll. A területet átszeli a Blackwater folyó, és ide tartoznak Dangan, Narabawn, Moolum, Newtown, Skeard, Greenvilleand és Ullid helységek is.

5. Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1. A földrajzi terület sajátosságai

A „Waterford Blaa” sütésének hagyománya a hugenották érkezésére nyúlik vissza. Waterford akkoriban és a középkor folyamán végig befolyásos kereskedőváros volt, a környező területekről bőrt, búzát, lisztet, vajat és más mezőgazdasági termékeket szállítottak Angliába és onnan az európai kontinensre, főként Spanyolországba, Franciaországba és Olaszországba.

A feljegyzések a polgárháború alatt megsemmisültek, így a szájhagyományból tudjuk, hogy 1685-ben a francia protestánsok nagy részét száműzték, és azokban az országokban kellett menedéket találniuk, ahol tudtak, köztük Angliában és Írországban. Waterford vonzotta a francia menekülteket, mivel könnyen megközelíthető volt; a menekültek így kényelmes közelségben maradhattak a saját partjaikhoz arra az esetre, ha a körülmények alakulása folytán hazatérhetnének; és a városnak olyan kereskedelmi kikötője volt, ahol a leginkább vállalkozó szelleműek fejleszthették kereskedelmi képességeiket.

Az időszakból fennmaradt szájhagyomány szerint a hugenották a tizenhetedik század végén honosítottak meg itt egy maradék tésztadarabokból készült kenyérfélét. A waterfordi pékek szerint a „Waterford Blaa”/„Blaa” neve akkoriban „blaad” vagy „Blanc” volt, és ahogyan a termék egyre kedveltebb lett, a hugenotta pékek kezdtek kifejezetten ennek előállítására tésztát készíteni. A „blaad” vagy „Blanc” név később „Blaa”-ra egyszerűsödött, ez a név pedig a mai napig fennmaradt.

A termék a 19. század elején népszerűségre tett szert – elsősorban a szegények körében –, amikor a Christian Brothers (Keresztény Testvérek) nevű katolikus szervezet alapítója, Edmund Ignatius Rice testvér (1762–1844) 1802-ben elkezdte sütni a „Waterford Blaa”-t/„Blaa”-t a saját Mount Sion-i pékségében, Waterford városában. A cipó az alapanyagainak egyszerűsége miatt olcsó volt, és kedvelte a helyi lakosság.

A „Waterford Blaa”/„Blaa” előállításához szükséges készségek speciálisak, és a hugenottákról maradtak ránk. A kemény tészta sok munkát igényel, kézzel lisztezik legalább háromszor az előállítási folyamat különböző szakaszai során, és sütés előtt a végterméket kézzel lapítják ki; ez biztosítja, hogy a cipó nem állítható elő kizárólag gépekkel, és garantálja a termék állandó állagát és ízét.

5.2. A termék sajátosságai

Az e kategóriába tartozó más termékektől eltérően a „Waterford Blaa”/„Blaa” nem tartalmaz tartósítószereket vagy dúsítóanyagokat, kizárólag tartósítószer-mentes kenyérlisztből, konyhasóból, sajtolt élesztőből, tésztajavító szerből és vízből készül.

A liszt hozzáadásának köszönhető a cipó fehér teteje, amely a „Waterford Blaa”/„Blaa” durva, repedezett megjelenését adja – ez a termék egyik jellegzetessége. Mivel a „Waterford Blaa”/„Blaa” nem gőzben sül, az alapos lisztezés egyrészt a kemence melege elleni védelmet, másrészt a termék megjelenésének a javítását szolgálja. A „Waterford Blaa”/„Blaa” előállítási folyamata során mindvégig sok lisztet használnak, a formázáskor, pihentetéskor stb. a termék alján is lehet liszt.

A „Waterford Blaa”/„Blaa” jellemzően nem egységes formájú és méretű.

A „Waterford Blaa”/„Blaa” előállításához használt tészta keményebb, és nem tartalmaz annyi vizet, mint más termékek tésztája. A „Waterford Blaa”/„Blaa” sütési ideje hosszabb, ennek köszönhető a vastagabb héj, amely a jellegzetes malátaízt tartalmazza. A szabálytalan alakot és a megkülönböztető jegyeket az biztosítja, hogy az előállítók kézzel lapítják ki a terméket.

A „Waterford Blaa”/„Blaa” népszerű reggeli termék. Általában éjszaka sütik, és olyan kenyérféleként árusítják, amelyet rendszerint vajjal fogyasztanak, vagy többféle töltelékkel – például sült burgonyával, pálmamoszattal, ír steakkel és mártással – szendvicset készítenek belőle napközbeni étkezésre. Sokak szerint azonban akkor a legjobb, ha kézzel törve, frissen fogyasztjuk, egyenesen a pékségből.

5.3. A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A „Waterford Blaa”/„Blaa” és a terület közötti kapcsolat a termék hírnevén, az alább leírt hagyományos előállítási módon és a termék 5.2. pontban ismertetett sajátos jellegzetességein alapul.

A „Waterford Blaa”/„Blaa” a történelmi gyökereinek köszönheti a hírnevét; az előállítása a francia hugenották 17. századi érkezésével kezdődött, ők tanították meg a helyi lakosságot a sütésére.

A „Waterford Blaa”/„Blaa” annyira híres, hogy szerepelt olyan kiadványokban, mint Eddie Wymberry „Well!: Recollections of Waterford in the 1940s and 1950s” (Visszaemlékezések az 1940-es és 1950-es évekbeli Waterfordra) című műve.

A termék hírneve változatlanul fennmaradt a generációk során. 1962 tavaszán egy Waterford Blaa-t szállító teherautó címlapra került a helyi lapokban azzal, hogy a hibás kéziféke kiengedett, ezért a teherautó legurult a domboldalon, a sofőr pedig beszorult a jármű és egy fal közé.

A „Waterford Blaa”/„Blaa” híres arról, hogy eledelként szolgál a munkásoknak, köztük a waterfordi kristályművek munkásainak. A „Munster Express” című újság 2004. január 30-i számának egyik cikke szerint „köztudomású, hogy sok kifinomult kristályalkotás egy frissen vajazott blaa-val a gyomorban készült”.

A 2008-as „Taste Festivals Ireland/Euro-toques Food Awards” (Írországi Ízfesztivál/Euro-toques élelmiszerdíjak) rendezvényen a „Waterford Blaa”-t/„Blaa”-t sütő pékek díjat nyertek egy hagyományos regionális termék megőrzéséért, mivel a „Waterford Blaa”/„Blaa” Írország egyik kiemelkedő regionális étele, és a gyökerei az 1700-as éveken túlra nyúlnak vissza. A termék annyira sokoldalú, és annyira szerves része a waterfordi mindennapoknak, hogy a hagyományos receptje generációkon át is fennmaradt.

A neve egyet jelent a területtel, gyakran használják Waterford jelképeként, a helyi rádióállomás, a WLR FM reggeli műsorának neve “The Big Blaa Breakfast Show”, és a környéken a „Waterford Blaa”-t/„Blaa”-t használják helyi események reklámozására is, mint amilyen a „Fleadh Blaa Hooley!” nevű hagyományos zenei rendezvény, amely pénzt gyűjt a 2012. évi, Dungarvanban tartott waterfordi ételfesztivál és a Fleadh Cheoil na Mumhan (Munster Fleadh) számára.

A „Waterford Blaa”/„Blaa” repedezett, lisztes külsejéről, szabálytalan formájáról, rágható állagáról és malátás ízéről ismerhető fel. Ez annak köszönhető, hogy a pékek a hugenották hagyományos technikáit (összedolgozás, lisztezés, kézi lapítás és a sütési folyamat) alkalmazzák, és az egyszerű, hagyományos receptet használják.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(510/2006/EK rendelet (3) 5. cikk (7) bekezdés)

http://www.agriculture.gov.ie/gi/pdopgitsg-protectedfoodnames/products/

(1) HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(2) A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU rendelet.

(3) L. 2. lábjegyzet.