Bevezetés

Ez a jelentés összefoglalja az uniós Föld-megfigyelési program, a Kopernikusz félidős értékelésének főbb megállapításait három évvel a program végrehajtásának megkezdése után. A jelentés a Bizottság megbízásából elvégzett külső tanulmányon alapul, eleget téve a Kopernikusz-rendelet 32. cikkében előírt kötelezettségnek. Az értékelés hasznos információkkal szolgál a program végrehajtásának második szakasza és a jövőbeli Kopernikusz kezdeményezésekkel kapcsolatos megközelítés meghatározása szempontjából.

A Bizottság nemcsak a Kopernikusz program előnyeinek és eredményeinek értékelésére törekszik, hanem azt is meg kívánja vizsgálni, mennyire felelnek meg továbbra is az eredeti célkitűzések, illetve hogyan adhat a program hatékonyabb választ az új kihívásokra és tervekre, tekintve, hogy az elmúlt néhány évben jelentősen megváltozott a politikai, társadalmi, tudományos és gazdasági környezet. A tavaly jóváhagyott „Űrstratégia Európa számára”, amelynek a Kopernikusz az egyik pillére, már körvonalakban ismertette a jövőbeli uniós űrtevékenységek főbb prioritásait, és jövőbeli fejlesztésekre fog ösztönözni.

Az új űrgazdaság létrejötte kétségkívül hozzájárult a változásokhoz, de főként a széles körű internetkapcsolatokkal rendelkező információs társadalom és digitális gazdaság előretörése teszi szükségessé a prioritások és tervek újragondolását: az adatok sok területen megváltoztatják az életünket. Az űrrel kapcsolatos nagy adathalmazoknak a digitális technológiákkal és a felhőalapú számítástechnikával való ötvözése izgalmas új üzleti lehetőségeket teremt az ilyen adatokat használó vállalatok számára ahhoz, hogy innovatív termékeket, szolgáltatásokat és alkalmazásokat fejlesszenek ki. Az intézkedést lehetővé tevő georeferencia-adatok és információk rendszere számtalan alkalmazást működtet és tart fenn. A Kopernikusz térinformatikai hírszerzése már most a társadalom 4.0 motorja. A program célkitűzéseinek ezért tükrözniük kell ezeket a társadalmi változásokat, illetve a meglévő eredmények biztosítása és a gazdasági növekedés elősegítése mellett ezek alapján fejleszteni kell olyan területeket, mint például a biztonság.

Ezért alkalmaz ez az értékelő jelentés új megközelítést, követve a Kopernikusz adatértékláncot az adatok összegyűjtésétől és kezelésétől az adatok és információk terjesztéséig, illetve a felhasználói és piaci dinamikáig. Ez az új megközelítés tükrözi a Kopernikusz változó valóságát: a program mindössze néhány év alatt a világ egyik legnagyobb Föld-megfigyelési adatszolgáltatójává és az európai digitális gazdaság motorjává vált. Egyszerű, ugyanakkor egyedülálló Föld-megfigyelési eszközből dinamikus térinformatikai hírszerző rendszerré nőtte ki magát.

Tekintve az adatszolgáltatási infrastruktúrája sikerét, a díjmentes, teljes körű és nyílt adatokra vonatkozó politikának megfelelően terjesztett adatok pontosságát és a kereskedelmi alkalmazásokkal kapcsolatos hatalmas lehetőségeket, a Kopernikusz már bizonyította értékét, és nemzetközi elismerést hozott az Európai Unió számára. Támogatja a klímaváltozási és környezetvédelmi, a tengeri biztonsági és védelmi, a mezőgazdasági, a katasztrófavédelmi, a várostervezési és infrastrukturális szakpolitikákat és alkalmazásokat. Segítséget nyújt a polgári hatóságoknak ahhoz, hogy életeket mentsenek vészhelyzetben, például földrengések, erdőtüzek vagy áradások esetén. A program elősegíti a nemzetközi együttműködést, illetve hozzájárul olyan globális kezdeményezésekhez, mint például a Föld-megfigyelési rendszerek globális rendszere (GEOSS) és a Föld-megfigyelő Műholdak Bizottsága (CEOS).

A jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum részletesebb információkkal és referenciákkal szolgál a jelentés alapját képező tanulmánnyal kapcsolatban. A tanulmány elkészítése során számos konzultációra került sor az érdekelt felekkel, s ezek eredménye tükröződik a program különböző komponenseinek végleges elemzésében.

Az értékelés a várakozásoknak megfelelően csak a Kopernikusz működésének első három évét öleli fel. A rendeletben meghatározott valamennyi célkitűzés eltérő mértékben még ez alatt a rövid idő alatt is teljesült. Az infrastruktúra és a szolgáltatások is a tervezettnek megfelelően, kielégítően működnek. Még mindig túl korai megfelelően értékelni a végrehajtást néhány olyan szempontból, mint például a piaci alkalmazások létrehozása vagy akár a felhasználók általi igénybevétel, mert ezek olyan nyers adatoktól függenek, amelyek alapértelmezés szerint csak hónapokkal a Sentinelek fellövését követően érkeztek be. Az egészséges és dinamikus programról alkotott képet a kiutalt költségvetés kiváló felhasználása és a felhasználók általi igénybevétel terén elért megfelelő eredmények teszik teljessé. A program klaszterei (űrinfrastruktúrák, szolgáltatások biztosítása és felhasználói hozzáférés) közötti kapcsolatok összetettsége azonban felhívta a figyelmet az eljárások és az irányítási modellek egyszerűsítésének szükségességére annak érdekében, hogy az iparági szakpolitikai végrehajtás szempontjából a legjobb eredmények szülessenek.

Háttér-információk

A Kopernikusz az Unió Föld-megfigyelési programja, amelyet 2014-ben indítottak a korábbi űrprogram, a GMES utódaként. Általános célkitűzései támogatják a környezetvédelmet, a polgári védelmet és a polgári biztonságot. A program célul tűzte ki a társadalom és a gazdaság szempontjából előnyös tényezők maximalizálását, a környezetvédelmi ismeretekhez való önálló európai hozzáférés biztosítását, valamint egy versenyképes európai űr- és szolgáltatási ágazat létrehozásának előmozdítását. A Kopernikusz három fő komponensből áll: űrinfrastruktúra (beleértve a műholdakat, illetve az adatok fogadására és kezelésére szolgáló földi berendezéseket), a tematikus adatok és az információs termékek létrehozására és terjesztésére irányuló szolgáltatások, valamint a lokális adatokhoz való koordinált hozzáférés. Az űrkomponens működési, projektmenedzsmenti, koordinációs és végrehajtási feladatainak nagy részét az Európai Űrügynökség (ESA) végzi, illetve részben a Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezete (EUMETSAT) is részt vesz benne, és a szolgáltatások a DG JRC és a szolgáltatások különböző üzemeltetői (amelyekkel hatáskör-átruházási megállapodások aláírására került sor) támogatásával működnek. Ide tartozik az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA), a Középtávú Időjárás Előrejelzések Európai Központja, a Mercator Océan, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (FRONTEX), az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség (EMSA) és Az Európai Unió Műholdközpontja. A Kopernikusz a GMES örökségeként kiválóan együttműködik az INSPIRE programmal az alapszolgáltatások és az adatterjesztési platformok működtetését illetően. Az összes többi térinformatikai adatforrással való hatékony és eredményes integráció érdekében elengedhetetlen, hogy a Kopernikusz megfeleljen az INSPIRE online szolgáltatásainak, és biztosított legyen az interoperabilitás.

Az értékelés főbb megállapításai

Az értékelési szabályokat követve a program végrehajtásának értékelésére

öt szempont (eredményesség, hatékonyság, relevancia, koherencia [és a kapcsolódó kiegészítő jelleg és együttműködés] és az uniós hozzáadott érték) alapján került sor. Az értékelés a rendeletben és a különböző hatáskör-átruházási megállapodásokban meghatározott fő teljesítménymutatók alapján történt.

Az adatok megszerzése

A Kopernikusz az alábbi különböző forrásokból szerzi az adatait: műholdak, lokális érzékelők és egyéb programok. A Sentinelek (a Kopernikusz műholdjai) által a földi szegmensnek továbbított, az űrtechnológia segítségével nyert adatok nem űrtechnológián alapuló, földrajzi dimenzióval rendelkező adatokkal egészülnek ki, beleértve a különböző forrásokból (főként tagállami adatforrásokból vagy európai és nemzetközi szervezetektől, például az EUMETNET-től ) származó, a Kopernikuszban való felhasználás céljára engedélyezett vagy nyújtott, szárazföldön, tengeren vagy levegőben telepített érzékelőkből származó megfigyelési adatokat, valamint referencia- és kiegészítő adatokat, vagyis az úgynevezett lokális adatokat. Az értékelés megerősítette, hogy az ESA-ra és az EUMETSAT-ra ruházott űrkomponens a műholdak alkalmazását, valamint a továbbított és a további terjesztés céljából kezelt adatok mennyiségét és minőségét tekintve a program legfejlettebb eleme. A műholdak révén szerzett valamennyi adat a közzétételt megelőzően ellenőrzésen (lokális adatokon alapuló kalibráláson) és hitelesítésen esik át, ami biztosítja az egyenletes minőséget. Sok felhasználó szerint ez a Kopernikusz program fő erénye.

2017 első negyedévének végén a Sentinel-konstelláció öt nagyon jól teljesítő műholdból áll. Csak kis késésre került sor két műhold esetében a hordozórakéták elérhetősége miatt: a tervek szerint mindkét műhold (Sentinel-3A és Sentinel-2B) fellövésére orosz hordozórakétával került volna sor, amely a hordozórakéták beszerzése idején a leggazdaságosabb megoldásnak számított. A politikai helyzet rosszabbodása és a szállítói láncra gyakorolt hatás befolyásolta a fellövés időpontját. Annak érdekében, hogy legalább az egyik műhold (Sentinel-2B) esetében ne húzódjon el sokáig a fellövés, másik hordozórakétára (Vega) esett a választás, ami 2017. március 7-én lehetővé tette a sikeres fellövést. A késedelmek azonban elhanyagolhatónak tekinthetők egy ilyen volumenű űrprogram esetében, és a menetrend általában véve tarthatónak bizonyult.