31.

az európai oktatási térség kialakítására irányuló jövőképpel és e térségnek a 2025-ig történő megvalósításával összhangban az Európai Kutatási Térségnek és – a római miniszteri közleményt figyelembe véve – az „európai egyetemeknek” – a tagállami hatáskörök teljes körű tiszteletben tartása, továbbá a szubszidiaritás, az intézményi autonómia és a tudományos élet szabadsága elvének elismerése mellett, valamint a nemzeti és regionális körülményeknek megfelelően, a tagállamok felsőoktatási hatóságaival szorosan együttműködve – a következőkre kell összpontosítaniuk: a) közös európai jövőkép előmozdítása, beleértve az olyan alapvető tudományos értékeket, amelyek hozzájárulnak valamennyi tanuló, tanár, kutató és munkatárs megerősített európai identitásához, ezáltal felvértezve őket az ahhoz szükséges ismeretekkel, készségekkel és kompetenciákkal, amelyek által elősegíthetik a fenntarthatóbb, reziliensebb és befogadóbb Európa felé való átmenetet, valamint együttműködhetnek és a különböző európai és globális kultúrákon átívelő ismereteket alakíthatnak ki közösen többféle nyelven, illetve különböző országokra, ágazatokra és tudományágakra kiterjedően; b) európai egyetemközi campusok létrehozása a befogadás, a méltányosság, a nemek közötti egyenlőség és a tanulás, az oktatás, a kutatás és az innováció terén elért kiválóság alapján, amelyek egész Európára kiterjedő, széles földrajzi területet ölelnek fel; c) hozzájárulás a közös, integrált hosszú távú oktatási és képzési, valamint kutatási és innovációs stratégiákhoz, valamint a társadalom szolgálatához az európai felsőoktatási intézmények minőségének, vonzerejének, versenyképességének és relevanciájának növelése, valamint a tudásnégyszög megerősítése érdekében. A felsőoktatási intézmények összefogják az online és fizikai erőforrásokat, kurzusokat, szakértelmet, személyzetet, adatokat és infrastruktúrát, hogy ezáltal kiaknázzák erősségeiket és reziliensebbé váljanak; d) a tanárok, az oktatási személyzet és a kutatók felvétele, jutalmazása, értékelése és szakmai továbbképzése új és vonzó módjainak feltérképezése, törekedve az oktatási, kutatási, vezetési és vállalkozói eredmények jobb elismerésére és egyensúlyára, előmozdítva ezáltal a munkaerő-felvétel és a szakmai előmenetel legjobb gyakorlatait, ugyanakkor tiszteletben tartva a munka és a magánélet közötti egyensúlyt, valamint új módszereket kialakítva a teljesítmény elismerésére és értékelésére; e) minden eddiginél erősebb szövetségek létrehozása a különböző tagállami rendszereken belül a hallgatók együttes felvétele, valamint a tudományos dolgozók és a kutatók közös toborzása megvalósíthatóságának vizsgálata révén, annak érdekében, hogy hallgatói előremenetelük és oktatói, illetve kutatói karrierjük vonzóbbá, fenntarthatóbbá és rugalmasabbá váljon a szövetségeken belül; f) az európai társadalmi kihívások és készségigények kezelése kutatókkal, valamint az üzleti szférából, az innovációs szektorból és a tágabb közösségekből érkező felekkel partnerségben való munkavégzés, továbbá európai tudásteremtő, transzdiszciplináris és transznacionális hallgatói és tudományos kutatócsoportok kialakítása révén. A felsőoktatási intézmények az őket körülvevő innovációs ökoszisztémákkal együttműködve felkészítik a hallgatókat, a diplomásokat és a pályakezdő kutatókat arra, hogy a lehető legnagyobb mértékben javítsák foglalkoztathatóságukat, éljenek a zöld és digitális kettős átalakulás kínálta lehetőségekkel, és e változások előmozdítóivá váljanak, továbbá az egyetemi képzésen túlra is kiterjesztik és megerősítik a doktori és posztdoktori képzési programokat, hogy azok adott esetben más ágazatok számára értékes transzverzális készségeket is magukban foglaljanak; g) a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás valamennyi szinten és tudományágban történő általános érvényesítése felé történő elmozdulás, amelyet a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend vezérel, előmozdítva a „STEAM” (6) (TTMMM) megközelítést, valamint vonzóbbá téve a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika területeit, illetve a tudományos és kutatói karriert többek között a nők számára is; h) kombinált mobilitási formák, azaz a jelenléti – amelynek továbbra is az alapvető formának kell maradnia –, a vegyes (7) és/vagy a virtuális (8) mobilitási formák beágyazása a tantervekbe annak érdekében, hogy minden szinten fokozódjon a hallgatók és diplomások mobilitása, és hogy lehetővé váljon a saját országban történő nemzetköziesedés az európai és tagállami minőségi sztenderdekkel (9) összhangban; i) az egész életen át tartó tanulás megvalósítása a felsőoktatásban azáltal, hogy szerteágazó oktatási lehetőségeket kínálnak, valamint innovatív és hallgatóközpontú pedagógiai módszereket vezetnek be, amelyeket közösen valósítanak meg az európai egyetemközi campusokon, ahol a sokszínű hallgatói szervezetek a hallgatók tanulmányainak és szakmai előmenetelének minden szintjére vonatkozóan rugalmas tanulási pályákat alakíthatnak ki. A mikrotanúsítványok (10) – bár nem térnek el a teljes diplomás programok alapelvétől és nem ássák alá azt – hozzájárulhatnak a nem hagyományos tanulókat célzó tanulási lehetőségek és az új készségek iránti munkaerőpiaci kereslet bővítéséhez, a tanulási tapasztalat rugalmasabbá és modulárisabbá tételéhez, a felsőoktatáshoz való hozzáférés elősegítéséhez, valamint a tanulók bevonásához – korábbi képesítéseiktől és hátterüktől függetlenül – az átképzési és továbbképzési lehetőségek előmozdítása, valamint a minőségi oktatás biztosítása mellett; j) külső mentorok által támogatott gyakorlati és/vagy munkahelyi tapasztalatszerzés előmozdítása a vállalkozói szemlélet elterjesztése és a polgári szerepvállalás kialakítása érdekében; k) törekvés a hallgatók kiegyensúlyozott mobilitására, az oktatási személyzet mobilitására és a képzett munkaerő cirkulációjára a szövetségeken belül; l) olyan új, inkluzívabb és innovatívabb tanulási környezetek kialakítása, amelyek minden tanulót megszólítanak – beleértve a hátrányos helyzetű és a nem hagyományos tanulókat is –, és hozzájárulnak az európai felsőoktatási rendszerek minőségének és szociális dimenziójának megerősítéséhez; m) hozzájárulás az európai felsőoktatási intézmények kutatási és innovációs dimenzióinak megerősítéséhez közös menetrend, megosztott infrastruktúrák és erőforrások kialakítása, a kritikus tömeg előmozdítása, a humántőke megerősítése, valamint a nem tudományos szereplők oktatásba és kutatásba való bevonása, továbbá a környező innovációs ökoszisztémák és a polgárok és a társadalom összekapcsolása révén; n) az „európai egyetemeknek” az innovatív oktatás és a kutatás „kísérleti platformjaként” történő alkalmazásának előmozdítása, ideértve az olyan tudományos életpálya-értékelési és jutalmazási rendszereket, amelyek figyelembe veszik többek között a nyílt tudományban alkalmazott gyakorlatokat, az oktatás minőségét, a tudásátadást és a tájékoztatást; a határozatlan idejű munkaviszonyt kínáló felsőoktatási rendszerek javítása, továbbá az életpálya-menedzsment és a változatos szakmai pályafutás kialakításának megerősítése; valamint a nyílt tudomány elveinek és gyakorlatainak elfogadása, ideértve többek között az európai nyílt tudományosadat-felhőt és a nyílt hozzáférésű publikációs infrastruktúrákat, a tudás- és adatmegosztást, illetve a nyílt együttműködést; o) az „Európai kutatói charta” és a „kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexe (11)”, valamint ezek végrehajtási mechanizmusai jóváhagyásának előmozdítása, beleértve a kutatói humánerőforrás-stratégiát (HSR4R) és az EURAXESS kezdeményezést [A Tanács következtetései: „Az Európai Kutatási Térség elmélyítése, illetve a jövőbeli EKT-tehetségplatform], amelyek célja a többféle karrierútvonalra alkalmazható, európai kutatóikarrier-fejlesztési gyakorlatok előmozdítása; p) az EU kiváló kutatási és innovációs kapacitása teljes körű kihasználásának ösztönzése a felsőoktatási és a kutatási ágazatban, támogatva a magasan képzett és versenyképes európai kutatókat, a fokozott kutatási kiválóságot, valamint a megerősített tudástranszfert és innovációs kapacitást Európában, a Horizont Európa programmal való szorosabb kapcsolatok, valamint a karrierek közötti, határokon, tudományágakon és ágazatokon átívelő átjárhatóság révén; q) azon akadályok azonosításának elősegítése, amelyek gátolják az „Európai Egyetemek” kezdeményezésben rejlő lehetőségek teljes körű kiaknázását, és lehetőség szerint olyan, a jogilag felelős döntéshozatali szinten elfogadandó megoldások ajánlása, amelyek a teljes felsőoktatási rendszer javát szolgálhatják; r) példamutatás az európai felsőoktatás átalakításához, a bolognai fő kötelezettségvállalások további végrehajtásához – beleértve a képesítések és a külföldi mobilitási időszakok automatikus elismerését –, valamint összekötőként való fellépés az európai oktatási térség és az EKT között, az európai felsőoktatási térséggel teljes szinergiában; s) hozzájárulás a kutatás kiválóságának fokozásához és az oktatás minőségének javításához, többek között nemzetközi összefüggésben is, előmozdítva ezáltal az európai felsőoktatási ágazat versenyképességét a tehetségekért folytatott globális versenyben, egyebek mellett a felsőoktatási intézmények nemzetköziesítése, a globális kihívások megoldására irányuló együttműködés, az alapvető tudományos értékek és a közös európai értékek előmozdítása, a külföldi beavatkozás kezelésére irányuló együttműködés, a kutatásértékelési rendszerek és életpályák reformja, valamint a kutatási eredmények és szellemi vagyon védelme révén, összhangban a nyílt hozzáférésre és a nyílt hozzáférésű adatokra vonatkozó uniós szintű elvekkel;