EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2021.11.25. COM(2021) 731 final 2021/0381(COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a politikai reklám átláthatóságáról és targetálásáról (EGT-vonatkozású szöveg) {SEC(2021) 575 final} - {SWD(2021) 355 final} - {SWD(2021) 356 final}



INDOKOLÁS 1.A JAVASLAT HÁTTERE •A javaslat indokai és céljai A javaslat célja mindenekelőtt a politikai reklámok belső piacának megfelelő működéséhez való hozzájárulás, a politikai reklámok és a kapcsolódó szolgáltatások magas szintű átláthatóságának harmonizált szabályai megállapításán keresztül. Ezek a szabályok politikaireklám-szolgáltatókra fognak vonatkozni. Célja továbbá a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelme a targetálási és felerősítési technikák politikai reklámmal összefüggésben történő használatára vonatkozó szabályok meghatározása révén. Ezek a szabályok minden adatkezelőre vonatkozni fognak – azaz a politikaireklám-szolgáltatók körén kívül azokra is, amelyek targetálási és felerősítési technikákat használnak. Mivel a reklámot – beleértve a politikai reklámot is – rendszerint díjazás ellenében nyújtják, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 57. cikke értelmében az szolgáltatási tevékenységnek minősül. Érvényes ez a politikai reklámhoz kapcsolódó különféle tevékenységekre is, ideértve a tartalomkészítést és kampányokat, annak terjesztési médiumon történő elhelyezését, valamint a közzétételt és terjesztést. Ennek eredményeként az ezeket a szolgáltatásokat határokon át nyújtó uniós természetes és jogi személyek élvezik az uniós jogrend alapelvei közé tartozó alapvető szabadságokat, különösen a letelepedés szabadságát és a szolgáltatások szabad mozgását. A határokon átnyúló szolgáltatásnyújtásnak részét képezi a szolgáltatások letelepedés helyétől eltérő tagállamban történő felkínálásának és nyújtásának szabadsága. Ez együtt jár a szolgáltatások határokon átnyúló igénybevételének szabadságával is. A szolgáltatások szabad mozgásába nem csak azok a helyzetek tartoznak bele, amikor a szolgáltató vagy a szolgáltatás igénybe vevője külföldre költözik, hanem azok is, amikor a szolgáltatást nyújtják határokon átnyúlóan. A reklámszolgáltatások nyújtását az egyes tagállamokban eltérő módon szabályozzák a reklám közzétételére vagy terjesztésére használt médiumtól (pl. nyomtatott, audiovizuális, online platformok stb.), valamint az irányadó szabályok által követett céloktól (pl. fogyasztóvédelem) függően. A politikaireklám-szolgáltatásokra további speciális szabályok vonatkoznak, amelyek kötelezettségeket rónak a szponzorokra – különösen a politikai szereplőkre – és a szolgáltatókra. Az Unióban a politikaireklám-szolgáltatások fejlődése folyamatos. Az átfogó növekedés és különösen a releváns online szolgáltatások jelentős emelkedése az egyenlőtlenül érvényesített és széttagolt szabályozás összefüggésében aggályokat keltett amiatt, hogy a belső piac jelenleg nem rendelkezik eszközökkel arra, hogy a politikai reklámokat magas szintű átláthatóság mellett nyújtsa, valamennyi tagállamban tisztességes és nyitott demokratikus folyamatot biztosítandó. A szabályozási hiányosságok és az átláthatóság elégtelensége miatti aggályok egyes tagállamokat már arra sarkalltak, hogy intézkedésekkel beavatkozzanak, mások pedig tervezik a beavatkozást, de a nemzeti szintű fellépés nem szüntetheti meg a határokon átnyúló végrehajtás hiányosságait. A politikai reklám nemzeti szabályozása olyan kötelezettségeket ró a politikaireklám-szolgáltatókra, amelyek a politikai reklám elérhetőségét feltételhez kötik, és egy konkrét átláthatóság biztosítása érdekében meghatározzák annak tartalmi elemeit. Az említett nemzeti szabályok célja többek között az elszámoltathatóság, valamint a tisztességes és nyílt politikai folyamat általános megszervezésének biztosítása, többek között a politikai szereplők vonatkozó kötelezettségei teljesítése ellenőrzésének támogatása révén. Ezeket a nemzeti szabályokat az egységesség jelentős hiánya jellemzi, a vonatkozó fogalmak meghatározására és a kötelezettségek jellegére is kiterjedően. A politikai reklám fogalma egységes tagállami meghatározásának hiánya kihívást jelent annak megállapítása során, hogy a reklám politikainak minősül-e. A politikai reklámokhoz kapcsolódó szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókra vonatkozó átláthatósági kötelezettségek hatálya és tartalma tekintetében a tagállamokon belül és a tagállamok között is lényeges eltérések mutatkoznak, az eszközöktől és a nemzeti politikai hagyományoktól függően, aminek eredménye az egységesség hiánya. Egyes tagállamok csak a névtelen politikai reklámot tiltják, mások megkövetelik, hogy a reklámban jelenítsék meg a finanszírozásra vagy a szponzor személyazonosságára vonatkozó konkrét információkat, néhány tagállam pedig követelményeket ír elő a politikai reklámok jelölésére vagy a reklámok és a szerkesztői tartalom egyértelmű elkülönítésére. A technológiai változások – különösen a különböző új médiumok és a politikai reklámok finanszírozási, előkészítési, elhelyezési, promóciós, közzétételi és terjesztési módjainak elterjedését lehetővé tevő online környezetben – tovább bonyolították az egységesség hiányával jellemezhető helyzetet, valamint a nyomon követéssel és végrehajtással kapcsolatos problémákat. Esetenként nem egyértelmű, hogy a választójogi törvényben foglalt általános szabályok által meghatározott követelmények érvényesülnek-e minden médium esetében, így online környezetben is, ami további jogbizonytalanság forrása a politikaireklám-szolgáltatók számára. Az egységesség hiánya nőni fog, mivel a tagállamok új szabályokat dolgoznak ki a politikai reklámok átláthatósága – különösen a technológiai fejlődéssel összefüggésben történő –biztosításának szükségességére reagálva. Az új ad hoc nemzeti szabályok valószínűleg növelni fogják az egységesség hiányát az alapvető átláthatósági elemek – mint például a közzétenni kívánt információk és azok formátuma, valamint e követelmények alkalmazási köre – tekintetében. Ez egyben valószínűleg tovább csökkenti a jogbiztonságot mind a politikaireklám-szolgáltatók, mind a reklámok szponzorai számára. Az átláthatósági követelmények egységességének hiánya akadályokat támaszt a szolgáltatások nyújtása előtt. Konkrét megfelelési költségekkel jár azon szolgáltatók számára, amelyeknek be kell fektetniük az alkalmazandó előírások meghatározásába és a reklámok különböző joghatóságokhoz való hozzáigazításába, miközben jogbizonytalanságot keltenek a politikai reklámokra vonatkozó átláthatósági követelmények tekintetében. Az egységesség hiánya egyben korlátozza azon szolgáltatók más tagállamok piacára való belépési vagy új szolgáltatások kidolgozására vonatkozó lehetőségeit, amelyek politikai reklámokkal kapcsolatos szolgáltatásaikat különböző tagállamokban kínálhatnák. Ezért ez a belső piacon korlátozza a szolgáltatások igénybe vevőinek lehetőségeit és behatárolja a határokon átnyúló kampányok lehetőségeit és választékát. Különösen a kis- és középvállalkozások („kkv-k”) nem feltétlenül rendelkeznek kapacitással a különféle nemzeti követelmények és eljárások meghatározására és az azokhoz való igazodásra. Ezekkel az akadályokkal kapcsolatban a politikaireklám-szolgáltatók a javaslat előkészítése során folytatott konzultáció során aggályaiknak adtak hangot. Mindez hatást fejt ki a polgárokra és az illetékes hatóságokra is, mivel a politikai reklámok közzétevői és a kapcsolódó szolgáltatók lehetnek más tagállamban is, mint amelyikben a polgárok a politikai reklámmal találkoznak, ami sajátos felügyeleti kérdéseket vet fel. A gyors technológiai változás, az egyre kevésbé egységes és problematikusabb szabályozási környezet, valamint a politikai reklámokra fordított növekvő összegek igazolják az uniós szintű fellépés szükségességét a politikaireklám-szolgáltatások Unió-szerte történő szabad mozgásának, ugyanakkor az átláthatóság magas fokának biztosítása céljából, ami nyitottabbá és tisztességesebbé teszi az Unióban a választási folyamatokat. A javasolt intézkedések a politikai reklám területén létező vagy tervezett tagállami jogszabályok elemzésén alapulnak. Az imént leírt összefüggésekre figyelemmel ennek a javaslatnak harmonizált átláthatósági követelményt kell előírnia a politikai reklám- és kapcsolódó szolgáltatásokat (azaz általában ellenszolgáltatás fejében nyújtott tevékenységeket) nyújtó gazdasági szereplőkre vonatkozóan a valamely tagállam állampolgárainak szóló politikai reklám vagy reklám előkészítésével, elhelyezésével, promóciójával, közzétételével és terjesztésével kapcsolatban. E javaslat célja továbbá a természetes személyek védelme a személyes adatok feldolgozása tekintetében azáltal, hogy szabályokat állapít meg a politikai reklámok terjesztése során a targetálása használatára vonatkozóan. A közvetlenül a polgároktól gyűjtött vagy online tevékenységeikből, viselkedési profilalkotásból és egyéb elemzésekből származó személyes adatokat politikai üzenetek polgárokhoz történő eljuttatására használják azáltal, hogy reklámokat csoportokhoz irányítanak és felerősítik hatásukat és terjedésüket a tartalom e személyes adatok kezelése és elemzése során meghatározott jellemzők alapján történő testre szabásával és terjesztésével. A megfigyelések szerint a személyes adatok – különösen az (EU) 2016/679 és az (EU) 2018/1725 rendelet értelmében különlegesnek minősülő adatok – ilyen célú feldolgozása sajátos negatív hatásokkal jár a polgárok jogaira a politikai döntéshozatal és szavazati joguk gyakorlása kapcsán, ideértve vélemény- és információszabadságukat is. A targetálást illetően egyes tagállamok megkísérelték vagy mérlegelik a beavatkozást. Egy olyan környezetben, amelyben a természetes személyek személyes adataik feldolgozása tekintetében történő védelmére és az ilyen adatok szabad áramlására vonatkozó szabályok harmonizáltak, az uniós szintű fellépés szükséges és helyénvaló a személyes adatok további külön védelmének biztosítása érdekében, amikor azokat politikai reklámokhoz targetálással összefüggésben használják.

Ezért ennek a javaslatnak foglalkoznia kell a targetálási és felerősítési technikák olyan politikai reklámok közzétételével, terjesztésével vagy népszerűsítésével összefüggésben történő alkalmazásával is, amelyek magukban foglalják a személyes adatok valamennyi, azaz a politikaireklám-szolgáltatóktól eltérő adatkezelő általi kezelését. A Bizottság elnöke politikai iránymutatásaiban bejelentette e kérdések rendezésének szükségességét, és összhangban áll az európai demokráciáról szóló, a Bizottság által 2020 decemberében beterjesztett cselekvési tervvel („EDAP”). A cselekvési terv elismeri, hogy nagyobb átláthatóságra van szükség a politikai reklámok és kommunikáció, valamint az azt övező kereskedelmi tevékenységek terén annak érdekében, hogy a polgárok, a civil társadalom és a felelős hatóságok egyértelmű képet kaphassanak az említett reklámok forrásáról és céljáról. Ezeket az intézkedéseket 2023-ban életbe kell léptetni annak érdekében, hogy a 2024-es európai parlamenti választások előtt hatályba léphessenek. •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel Ez a javaslat kiegészíti a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályra vonatkozó javaslatot, amely tartalmaz bizonyos, az online közvetítőkre vonatkozó általános átláthatósági kötelezettségeket az online reklámok átláthatósága tekintetében, valamint a digitális szolgáltatások piacának tágabb uniós keretelveit. A javaslat egyaránt lefedi az online és offline tevékenységeket. A digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályhoz képest kibővíti a politikai reklámmal összefüggésben nyilvánosságra hozandó információk kategóriáit, valamint az érintett szolgáltatók körét. Míg a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály az online platformokra ír elő átláthatósági követelményeket, ez a kezdeményezés lefedi a politikai reklámok közzétevőinek teljes spektrumát, valamint a politikai reklámok előkészítésében, elhelyezésében, promóciójában, közzétételében és terjesztésében részt vevő egyéb érintett szolgáltatókat. Kiegészítő jelleg és szinergiák mutatkoznak a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály azon követelményével, amely szerint online óriásplatformoknak értékelniük kell azon rendszerszintű kockázatokat, amelyek a reklámok kiválasztására és megjelenítésére szolgáló rendszerek működéséből és használatából erednek, és amelyek a választási folyamatokra ténylegesen vagy előreláthatóan hatnak. A javaslat összhangban áll a 2018 szeptemberében benyújtott választási csomaggal, beleértve a választási együttműködési hálózatokról, az online átláthatóságról, a kiberbiztonsági események elleni védelemről és a dezinformációs kampányok elleni küzdelemről szóló ajánlást, amely előmozdítja az illetékes hatóságok közötti, a választások védelme érdekében történő nemzeti és uniós szintű együttműködést, és a politikai kommunikáció átláthatóságának elősegítésére konkrét ajánlásokat, valamint az (EU) 2016/679 rendeletnek való megfelelést támogató uniós adatvédelmi jogszabályok alkalmazására vonatkozóan iránymutatást fogalmaz meg. Az (EU) 2016/679 rendelet és a személyes adatok védelmére és a kommunikáció bizalmasságának védelmére vonatkozó egyéb uniós szabályok (beleértve az (EU) 2018/1725 rendeletet és a 2002/58/EK irányelvet) már vonatkoznak a személyes adatok politikai reklámmal összefüggésben történő kezelésére. Ez a rendeletre irányuló javaslat az (EU) 2016/679 rendeletben és az (EU) 2018/1725 rendeletben szereplő, a személyes adatok politikai reklámmal összefüggésben történő kezelésére vonatkozó rendelkezésekre épül és azokat kiegészíti. Kodifikálja az Európai Adatvédelmi Testület által adott útmutatás elemeit azáltal, hogy a politikai reklámokkal összefüggésben kötelezővé teszi az érintettek tájékoztatását (az adatok forrásáról és az adatkezelés logikájáról). Emellett épít a dezinformációról szóló uniós gyakorlati kódexre is, amely az online platformok kötelezettségvállalásait határozza meg a politikai reklám és a témafókuszú reklámozás átláthatósága tekintetében, és amelynek a kódex jelenlegi és leendő aláírói általi felülvizsgálata folyamatban van, összhangban a gyakorlati kódex megerősítéséről szóló bizottsági iránymutatással. A gyakorlati kódex alapján tett kötelezettségvállalásoknak és intézkedéseknek az iparág által vezérelt gyakorlati megoldásokkal hidat kell alkotniuk a jelenlegi jogszabályok felé. E mostani jogszabály elfogadását követően a Kódex aláíróinak annak szabályait a gyakorlati kódex keretein belül is végre kell hajtaniuk, és azt ki kell egészíteniük. Amennyiben az említett kötelezettségek az e meglévő kereteken belül kijelölt szabályozó hatóságok hatáskörébe tartoznak, azokat ugyanazoknak a szerveknek kell felügyelniük és érvényre juttatniuk, valamint koordinálniuk az érintett meglévő és tervezett európai együttműködési struktúrák, köztük az Európai Adatvédelmi Testület körében. A 2018-ban létrehozott, a nemzeti választási hálózatok különböző, a témában illetékes hatóságokból álló kapcsolattartóit összefogó Európai Választási Együttműködési Hálózatnak keretet kell biztosítania a politikai reklámok összefüggésében az illetékes hatóságok közötti fokozott koordináció és a bevált gyakorlatok cseréjének támogatására. •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival Ez a javaslat szorosan kapcsolódik a bizottsági munkaprogram átláthatósági és demokrácia-csomagjában szereplő többi kezdeményezéssel kapcsolatos munkához is. Az európai demokráciáról szóló cselekvési terv számos kezdeményezést tartalmaz a választások integritásának védelmére és a demokratikus részvétel előmozdítására. Többek között a Bizottság 2018. évi választási csomagjának végrehajtásával összefüggésben összegyűlt tapasztalatokra, valamint az Európai Választási Együttműködési Hálózat munkájára épít. Ez a javaslat kiegészíti az európai politikai pártok és az európai politikai alapítványok jogállásáról és finanszírozásáról szóló 1141/2014/EU rendelet módosítására irányuló javaslatot is. Az említett rendeletnek a Bizottság által benyújtott módosítása konkrét szabályokat tartalmaz, amelyek célja annak garantálása, hogy az európai politikai pártok a politikai reklámok terjesztése során magas átláthatósági normáknak feleljenek meg. Végül ez a javaslat szinergiát képez az EU által a választási megfigyelés területén kifejtett külső erőfeszítésekkel (az uniós választási megfigyelő missziók és azok nyomon követése). A választási megfigyelő missziók értékelik az online politikai reklámokat a választási kampányok során, és a választási folyamat során intézkedéseket javasolhatnak szabályozási keretük javítására. Az Európai Unió ezután a nemzetközi partnerekkel együtt tanácsot ad és támogatja a partnerországokat ezen ajánlások végrehajtásában. Az online kampány megfigyelésére vonatkozó közös iránymutatásokat az ENSZ által jóváhagyott, a nemzetközi választási megfigyelésről szóló elvi nyilatkozattal összefüggésben dolgozták ki. 2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG •Jogalap A javaslat jogalapja elsősorban az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikke, amely rendelkezik a belső piac létrehozását és működését biztosító intézkedések elfogadásáról. Ez a rendelkezés ad lehetőséget a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítésére vonatkozó azon intézkedésekre, amelyek tárgya a belső piac megteremtése és működése. Ez a megfelelő jogalap egy olyan beavatkozáshoz, amely a belső piacon a szolgáltatókra terjed ki, és rendezi a tagállami rendelkezések közötti, az alapvető szabadságokat akadályozó, és a belső piac működésére közvetlen hatást kifejtő eltéréseket. A nemzeti jogban léteznek és kialakulnak eltérések, tekintettel arra, hogy egyes tagállamok alkottak vagy szándékoznak elfogadni jogszabályokat a politikaireklám-szolgáltatásokra vonatkozó átláthatósági követelményekről. Ez a helyzet az egységes szabályozás hiányát hozza létre annyiban, hogy a politikaireklám-szolgáltatások átláthatóságára vonatkozó szabályok eltérnek az átláthatóság általuk megkívánt konkrét elemei (a reklámmal közölni kívánt információ és annak formátuma) és alkalmazási körük (a politikainak tekintett reklámtípusok és az érintett médiumok) tekintetében, és növelik a belső piacon működő szolgáltatók megfelelési költségeit. Uniós szintű fellépés hiányában ezt tovább súlyosbítja, ha egyes tagállamokban új kezdeményezéseket fogadnak el, míg más tagállamokban a politikaireklám-szolgáltatások átláthatósága továbbra sem szabályozott. Ezért uniós szintű harmonizációra van szükség, és e kezdeményezéshez az EUMSZ 114. cikke a megfelelő jogalap. Ez a kezdeményezés megszüntet bizonyos, az átláthatósággal kapcsolatban fennálló akadályokat, és valóban javítja a belső piac működését. A belső piac működéséhez nem szükséges, az Unió hatásköreire figyelemmel pedig nem is helyénvaló az olyan nemzeti szabályokkal való beavatkozás, amelyek a politikaireklám-szolgáltatások elérhetőségét a szponzorok bizonyos kategóriáira vagy bizonyos időszakokra korlátozzák, vagy a finanszírozást maximalizálják, illetőleg a használható közeget behatárolják. Ezek a szabályok a nemzeti választási jogra tartoznak, és nem képezik részét a belső piac működésének. Figyelembe továbbá arra, hogy ez a javaslat a személyes adatok kezelése vonatkozásában az egyének védelmére vonatkozóan bizonyos konkrét szabályokat tartalmaz, nevezetesen korlátozásokat a jogokat hátrányosan befolyásolónak tekintett targetálási technikák politikai reklámmal összefüggésben történő használata vonatkozásában, helyénvaló e rendeletet – az említett különös szabályokat illetően – az EUMSZ 16. cikkére alapozni. •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

A szubszidiaritás Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkének (3) bekezdésében rögzített elve szerint uniós szintű intézkedésre csak abban az esetben kerülhet sor, ha a kitűzött célokat a tagállamok önállóan nem képesek kielégítően megvalósítani, tehát a tervezett intézkedések nagyságrendje vagy hatásai miatt azok az Unió szintjén jobban megvalósíthatók. Számos tagállam alkotott vagy szándékozik jogszabályt alkotni a politikai reklámok átláthatósága terén. Mivel ezek a szabályok hatókörüket, tartalmukat és hatásukat tekintve eltérnek, a nemzeti szabályok hézagos keretrendszere jelenik meg, és fennáll annak a veszélye, hogy az egységesség hiánya fokozódik. Ez veszélyezteti az Unióban a letelepedés szabadságának és a szolgáltatásnyújtás szabadságának tényleges gyakorlását. Ezenkívül egyes tevékenységek határokon átnyúló jellege – ideértve az online környezetet is – jelentős kihívások elé állítja e terület tisztán nemzeti szabályozását. Nem valószínű, hogy a tagállamok önállóan eljárva képesek lennének eredményesen rendezni az azonosított problémákat. Ezenkívül a gyakorlatban nehéz különbséget tenni a tisztán belföldi és a potenciálisan határokon átnyúló helyzetek között. Az uniós fellépés szükségességét a politikaireklám-szolgáltatásokat nyújtó egyes szolgáltatók és az azokat igénybe vevő politikai szereplők fellépése is igazolta. A legutóbbi európai választások során néhány nagy online platform lépéseket tett a jogbizonytalanság és a belső piac egységességének hiánya által keltett kihívás kezelésére, amely a belső piac felosztását eredményezte. Ez Unió-szerte jelentős problémának bizonyult a politikai reklámok szponzorai, azaz a politikai reklámok közzétételére és terjesztésére törekvő politikai pártok számára. A politikai reklámokra és a kapcsolódó szolgáltatásokra vonatkozó közös, magas uniós átláthatósági előírások nagyobb jogbiztonságot hoznának, különösen a szolgáltatók számára. Megszűnnének a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás többletköltségei, és csökkenne a jogszabályoknak való meg nem felelés kockázata. Ez viszont kioltaná a politikaireklám-szolgáltatók belső piac felosztására való ösztönzőit, új ösztönzést adna határokon átnyúló szolgáltatások nyújtásához és újak kifejlesztéséhez. Ezzel szemben a nemzeti jog alapján meghozott bármely intézkedés hatása egyetlen tagállamra korlátozódna, és fennállna annak a veszélye, hogy az más tagállamból származó szolgáltatók esetében kijátszható vagy nehezen felügyelhető, és ütközhet a belső piacon belüli szabad mozgással. Ez nem rendezné az egész EU-ra kiterjedő, azonosított problémákat sem, és súlyosbíthatja az egységesség hiányának hatásait. Egy uniós eszközrendszer emellett segítené az illetékes hatóságokat felvigyázási feladataik ellátásában, a többi érdekelt felet pedig a demokratikus folyamatban szerepük betöltésében, és növelné az EU általános rezilienciáját az információk manipulálásával és a választási folyamatokba való jogosulatlan beavatkozással szemben, beleértve a dezinformációt is. A rendeletre irányuló javaslat nem lépi túl a szükséges mértéket, és különösen nem foglalkozik a politikai reklámmal kapcsolatos egyéb, az átláthatóságon és a targetálási technikák alkalmazásán túlmutató kérdésekkel. Nem avatkozik bele más, nemzeti szinten szabályozott vonatkozásokba, mint például a politikai reklámok tartalmának jogszerűsége és a reklám megengedhetőségének időszakai, vagy a demokratikus folyamat résztvevőinek jellege. A rendeletre irányuló javaslat nem irányozza elő további tagállami szintű szervek vagy hatóságok automatikus létrehozását. Rendelkezéseinek felügyeletét és végrehajtását az érintett illetékes nemzeti hatóságokra bízza, beleértve azokat is, amelyeknek a meglévő kapcsolódó uniós jogszabályok alapján kiosztott feladataik vannak. A tagállamok ezért kijelölhetik a meglévő ágazati hatóságokat, amelyeket a rendelet rendelkezéseinek nyomon követésére és végrehajtására vonatkozó hatáskörrel is felruháznának, és támaszkodhatnak azok szakértelmére. A tagállamok feladata lesz annak biztosítása, hogy az átlátható politikai reklámokkal összefüggésben ezek a hatóságok rendelkezzenek a polgárok jogai védelmének biztosításához szükséges kapacitással. A tagállamok az uniós szinten kijelölt együttműködési struktúrára fognak támaszkodni. Az (EU) 2016/679 rendelet értelmében ki kell jelölniük azokat a hatóságokat, amelyek figyelemmel kísérik az e rendeletben meghatározott targetálási rendelkezések betartását. Az Európai Adatvédelmi Testület és az egységes alkalmazást célzó, az említett rendelet alapján létrehozott mechanizmus megfelelően érvényesül. Ez a rendelet támogatni fogja az illetékes nemzeti hatóságokat feladataik hatékonyabb ellátásában, különösen az online és a határokon átnyúló reklámozás tekintetében azáltal, hogy előírja a politikaireklám-szolgáltatásokkal kapcsolatos tájékoztatást. Az illetékes hatóságok közötti, feladataik ellátása érdekében folytatott együttműködés alapvető fontosságú lesz. A C(2018) 5949 final ajánlás alapján létrehozott nemzeti választási hálózatok gondoskodnak a nemzeti szintű hatóságok közötti együttműködés struktúrájáról, tiszteletben tartva a hálózat egyes hatósági elemeinek hatáskörét. A Bizottság támogatni fogja a hatóságok közötti uniós szintű együttműködést, többek között az Európai Választási Együttműködési Hálózat keretében. Ez támogatni fogja a politikaireklám-szolgáltatások szabályozott és innovatív, a polgárok bizalmát élvező és a demokratikus folyamat integritását támogató európai piacának kialakulását. •Arányosság Az arányosságot illetően a javasolt fellépés tartalma és formája nem lép túl azon, ami a belső piac megfelelő működése céljának eléréséhez szükséges. A javaslat a meglévő és jövőbeni uniós jogi keretekre, köztük az (EU) 2016/679 rendeletre és a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabályra épül, és a célkitűzések eléréséhez arányos és szükséges. A tervezett intézkedések szükségesek a vonatkozó szabályozási keret egységessége hiányának leküzdéséhez. Az átláthatósági kötelezettségek arányosságát gondosan mérlegelték, és ez tükröződik például a politikaireklám-szolgáltatások különböző típusú szolgáltatóira vonatkozóan aszimmetrikus kötelezettségek megállapításában. Az egyéb lehetőségeket – mint például a határokon átnyúló politikaireklám-szolgáltatások nyújtásának vagy politikai reklám célokra történő targetálásnak minden helyzetre kiterjedő betiltását – elvetették, mivel aránytalannak tűntek az e rendelettel elérni kívánt célok beteljesítése szempontjából. A javaslat korlátozott átláthatósági kötelezettséget ír elő a politikai reklámok elkészítésében, elhelyezésében, népszerűsítésében, közzétételében és terjesztésében részt vevő valamennyi politikaireklám-szolgáltatással foglalkozó szolgáltató számára, ideértve az adott politikai reklámban való részvételük tekintetében a nyilvántartás vezetését is. A reklám polgárokkal közvetlen kapcsolatban álló közzétevőinek külön átláthatósági kötelezettségeket kell teljesíteniük, ideértve minden közzétett reklám vonatkozásában átláthatósági közlemény elkészítését és közzétételét. A kkv-k mentesülnek a politikai reklámokról szóló időszakos jelentéstétel alól, és külső személyt jelölhetnek ki kapcsolattartó pontként az illetékes nemzeti hatóságokkal való kapcsolattartásra. A Bizottság képzések, figyelemfelkeltő és egyéb intézkedések támogatásával kívánja előmozdítani az e rendeletből eredő megfelelőségi erőfeszítéseket. A gazdasági egységek részéről felmerülő költségek arányosak az elért célkitűzésekkel, valamint azokkal a gazdasági és hírnévvel kapcsolatos előnyökkel, amelyeket a gazdasági egységek e javaslattól várhatnak. A jogbizonytalanságból és széttagoltságból eredő akadályok felszámolása elősegíti a politikaireklám-szolgáltatások magas átláthatósági előírásokon alapuló európai iparának fejlődését, és lehetővé teszi a meglévő nemzeti vállalkozások kapacitásbővítését. A politikai reklámok targetálására vonatkozó korlátozások arányosak, mert szigorúan a politikai kontextusban végzett azon konkrét targetálási tevékenységekre korlátozódnak, amelyekről megállapítást nyert, hogy jelentős kockázatot jelentenek az egyén alapvető jogaira nézve.

•A jogi aktus típusának megválasztása Az EUMSZ 114. és 16. cikke felhatalmazza a jogalkotót rendeletek és irányelvek elfogadására. A rendelet minősül a legmegfelelőbb jogi eszköznek az Unión belüli politikai reklámok átláthatósági keretelveinek meghatározására. A rendelet mint jogi eszköz választását az indokolja, hogy az új szabályokat – például a politikai reklám fogalommeghatározását, a politikaireklám-szolgáltatók által a politikai reklám készítésekor és terjesztésekor betartandó átláthatósági kötelezettségeket – egységesen kell alkalmazni. A rendelet EUMSZ 288. cikkével összhangban történő közvetlen alkalmazhatósága csökkenti a jogi egységesség hiányát és nagyobb jogbiztonságot nyújt a politikai reklámokra vonatkozó magas szintű átláthatósági előírások bevezetésével, ami az érintett szolgáltatók számára jogbiztonságot biztosít, és megelőzi a belső piacon az érintett szolgáltatások szabad nyújtását akadályozó eltéréseket. Mindazonáltal a rendeletre irányuló javaslat rendelkezései nem érintik a választási folyamat megszervezésével kapcsolatos nemzeti hatásköröket, és teret engednek az iparnak, hogy szabványokat állapítson meg a rendelet szerinti információk hatékony közzététele és továbbítása, a jogszabályoknak való megfelelés észszerűsítése és az innováció előmozdítása érdekében. A konkrét targetálási technikák kialakítását illeti, a rendeleti forma használata összhangban áll az (EU) 2016/679 rendelettel, amely maga is rendelet. 3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI •Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció Ez a javaslat az összes főbb érdekelt féllel folytatott széles körű konzultáció eredménye, amelynek során a Bizottság alkalmazta az érdekelt felekkel folytatott konzultációra vonatkozó általános elveket és minimumszabályokat. A 2021. január 26-án közzétett bevezető hatásvizsgálatról folytatott konzultáció információkat nyújtott a probléma meghatározásának és a szakpolitikai lehetőségeknek a kidolgozásához. Nyilvános konzultációra 2021. január 22. és április 2. között került sor. A nyilvános konzultációt a Bizottság honlapján, valamint konkrét hálózatokon keresztül népszerűsítették. A Bizottság találkozókat szervezett a legfontosabb érdekelt felekkel, hogy további bizonyítékokat és adatokat gyűjtsön a kezdeményezéssel kezelt konkrét problémákról, valamint a szakpolitikai megközelítésről és annak hatásáról. Célzott kétoldalú egyeztetéseket is folytatott, valamint számos, különösen a kezdeményezés előkészítése kapcsán beérkezett álláspontot és elemző dokumentumot elemzett. A kezdeményezést alátámasztó hatásvizsgálat elkészítését egy külső tanulmány támogatta. A vállalkozó egy sor egyéni konzultációt folytatott le a legfontosabb érdekelt felekkel. Általánosságban elmondható, hogy az érdekelt felek között általános az egyetértés az uniós szintű fellépés szükségességével kapcsolatban. Az érdekelt felek nagy többsége egyetért azzal, hogy joghézagok léteznek vagy új jogszabályokra van szükség. Néhányuk aggodalmának adott hangot, és a választási ügyeket nemzeti előjogként említette. A nyilvános konzultáció azt mutatja, hogy a legtöbb polgár úgy gondolja, hogy a politikai reklámok közzétevőinek meg kell őrizniük bizonyos alapvető adatokat az ilyen reklámokat közzétevőiről. A politikaireklám-szolgáltatók különösen olyan közös uniós fogalommeghatározást kértek, amely lehetővé teszi számukra annak meghatározását, hogy mely reklámok minősülnek politikai reklámoknak, valamint közös megközelítést a szponzorált politikai reklámok címkézésére – beleértve a reklám szponzora személyazonosságának feltüntetésére – vonatkozó arányos követelmények előírására. A szolgáltatók rámutattak a politikaireklám-szolgáltatások határokon átnyúlóan vagy több tagállamban történő kínálásakor a vonatkozó átláthatósági kötelezettségek azonosításával és betartásával kapcsolatos bizonytalanságra és költségekre. A civil társadalmi szervezetek támogatták a politikai reklámokat övező különösen magas átláthatóságot, beleértve azt is, hogy mely reklámokat kinek és miért mutatnak, és azokért ki fizetett. Úgy vélték, hogy a puha intézkedések ebben a megközelítésben nem elégségesek. Azt is kérték, hogy a targetálás kérdésével az átláthatóságon túlmenően is foglalkozzanak. A tagállamok üdvözölték a kezdeményezést, és egyetértettek a politikai reklám uniós szintű szabályozásának szükségességével. A tagállamok olyan intézkedéseket is támogattak, amelyek javítják a kutatók a politikai reklámokkal kapcsolatos több adathoz való hozzáférését. A tagállamok kiemelték, hogy szabályozási és végrehajtási hiányosságok vannak a politikaireklám-szolgáltatások határokon átnyúló nyújtását illetően. Az európai politikai pártok rámutattak arra, hogy az európai demokrácia megerősítéséhez hozzá fognak járulni az olyan címkézési intézkedések, amelyek segítik a polgárokat annak azonosításában, ha politikai reklámnak vannak kitéve. Különösen aggódtak amiatt, hogy az előző európai parlamenti választások során néhány online óriásplatform által bevezetett szabályzat milyen negatív hatással volt az uniós/határokon átnyúló szintű tevékenységeikre. •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása A Bizottság e javaslat elkészítésekor a szakértői vélemények széles skálájára támaszkodott. A Tanácsban (beleértve az illetékes munkacsoportokat) és az Európai Parlamentben (beleértve az alkotmányügyi és jogi, az állampolgári jogi, a belső piaci és fogyasztóvédelmi, a bel- és igazságügyi területért felelős bizottságok, valamint az EU demokratikus folyamataiba történő külföldi beavatkozással foglalkozó különbizottság keretében) folytatott releváns munka jelentős hozzájárulást nyújtott ehhez a folyamathoz.

A fent ismertetett nyilvános konzultáción kívül a Bizottság az érdekelt felek több találkozóján is részt vett, és az egyes kategóriákra szabott kérdéseket vetett fel. 2021. március 18-án a Bizottság megvitatta a kezdeményezést a tagállamok szakértőivel az Európai Uniós Gyors Tájékoztatási Rendszerről tartott külön ülésen. Jelen voltak a tagállamok és az audiovizuális médiaszolgáltatások európai szabályozói csoportjának képviselői. Az Európai Választási Együttműködési Hálózat keretében 2021. március 25-én a tagállamok szakértőivel is konzultáltak. A hálózat 2019 óta zajló korábbi ülésein – többek között a vonatkozó nemzeti jogszabályok és eljárások kiterjedt feltérképezésének előkészítése során – a tagállamok hozzászólásaiból is nyertek információkat. Végül, a hatásvizsgálatot alátámasztó tanulmány egy szakirodalmi áttekintést is tartalmaz, amely azt mutatja, hogy a tudományos életben kialakulóban van a konszenzus a politikai reklámok konkrét átláthatóságának szükségességéről és a személyes adatok politikai reklámok szponzorai általi (különösen online történő) felhasználásának ellenőrzéséről. A nemzetközi normaalkotó testületek – például az Európa Tanács – iránymutatásai szintén a politikai reklámok konkrét átláthatóságára szólítanak fel, különösen a szponzorok és a finanszírozás vonatkozásában, illetve online környezetben a továbbítási mechanizmusok (pl. algoritmusok, adatok) tekintetében. •Hatásvizsgálat A Bizottság a jogalkotás minőségének javítására irányuló szakpolitikájával összhangban elvégezte a javaslat hatásvizsgálatát, amelyet a Bizottság Szabályozói Ellenőrzési Testülete megvizsgált. A Szabályozói Ellenőrzési Testülettel 2021. szeptember 29-én tartott találkozó fenntartásos kedvező véleménnyel zárult. A hatásvizsgálatot a Szabályozói Ellenőrzési Testület fenntartásainak figyelembevétele érdekében ismét felülvizsgálták. A Bizottság különböző szakpolitikai lehetőségeket vizsgált meg a javaslat általános célkitűzésének elérése érdekében, amely a politikai reklámok és a kapcsolódó szolgáltatások magas szintű átláthatósága szabályainak, valamint a politikai reklámok terjesztésének összefüggésében a targetálás használatára vonatkozó szabályok megállapításával az egységes piac megfelelő működésének biztosítása. Kettő, különböző szintű szabályozási beavatkozással járó szakpolitikai alternatíva vizsgálatára került sor: ·1. lehetőség: korlátozott intézkedések az átláthatóság előmozdítására és a targetálási problémák rendezésére; ·2. lehetőség: intézkedések az átláthatóság harmonizálására és a targetálási problémák rendezésére. Ez az opció két alopciót tartalmazott a targetálásra vonatkozóan. A Bizottság által kialakított módszertan szerint minden szakpolitikai lehetőséget értékeltek a gazdasági, alapvető jogi és társadalmi hatások alapján. Az előnyben részesített lehetőség a 2. lehetőség és a 2. alopció volt a targetálás használatára vonatkozóan, mivel ez felel meg leginkább a beavatkozás általános célkitűzéseinek, és koherens és arányos keretet hozna létre az Unió belül a politikai reklámok számára. A politikai reklámokban a felvigyázás és az elszámoltathatóság céljából történő adatmegőrzésre és -szolgáltatásra vonatkozó szabályok egyértelművé tétele és harmonizálása kiiktatná a megfelelési költségek fő hajtóerejét a több tagállamot érintő és a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás esetében. Ezenkívül a több tagállamban működő közvetítői szolgáltatások jogi kiszámíthatóságát is növelné, hozzájárulva a belső piac megfelelő működéséhez. Ez a szabályozási eredményeket is javítaná, megszüntetné a nemzeti piaci szegmentáció indokoltságát, ezáltal növelve a határokon átnyúló szolgáltatások fejlődési lehetőségeit. Csökkenne a politikaireklám-szolgáltatók által az offline médiához képest az online reklámokra vonatkozóan az egységes szabályozás hiányából nyert előny. A kkv-kra gyakorolt hatást behatárolja a politikai reklámokról szóló időszakos jelentéstételi kötelezettség személyre szabása, valamint az, hogy külső személyt nevezhetnek ki kapcsolattartó pontként az illetékes nemzeti hatóságokkal való kapcsolattartásra. A targetálásra vonatkozó intézkedések rendeznék a problémás targetálási technikákat, ugyanakkor biztosítanák azok helyes gyakorlatot ösztönző használatát. A 2. alopció a targetálás feltételes tilalmát fontolgatta, de az elképzelések szerint az alopciók kombinálására is van lehetőség. A személyes adatok különleges kategóriái alapján történő targetálás feltétel nélküli tilalmát hatékonyabbnak tekintették, ezért bekerült ebbe a javaslatba. A személyes adatok különleges kategóriái alapján történő targetálás tilalma a hatásvizsgálat elkészítése során megkérdezett érintettek támogatásával is számol. Személyre szabott korlátozások határolnák be a targetálási szolgáltatások elérhetőségét a politikai reklámok terjesztésével összefüggésben. Ezt ellensúlyoznák a politikaireklám-szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók esetében a polgárok és szabályozók technika iránti megnövekedett bizalmából, valamint a technika politikai kontextusban történő felhasználása során a jogszabályi megfeleléssel kapcsolatos nagyobb jogbiztonságából fakadó lehetőségek. A harmonizált átláthatóság és a konkrét korlátok csökkentik a problémás targetálási taktikák hatókörét, például bizonyos reklámok nem hiteles felerősítését vagy a Cambridge Analytica botrányban napvilágra került taktikákét. Ezeknek az intézkedéseknek fokozniuk kell a politikai reklámok használatába, és általánosabban a politikai vitába és a választási folyamat integritásába vetett bizalmat. Hozzájárulna az uniós választási rendszer információs manipulációval és a beavatkozással szemben ellenállóbbá tételéhez. •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés A politikai reklám átláthatóságára vonatkozó szabályok harmonizálásának az az előnye, hogy az egész Unióra kiterjedő jogbiztonságot teremt, megszünteti a határokon átnyúló szolgáltatásnyújtás többletköltségeit, és csökkenti a jogszabályi meg nem felelés kockázatát. Minden, közös politikaireklám-keretben politikaireklám-szolgáltatást kínáló szolgáltatótól elvárás a költséghatékonyság elérése. A kkv-k számára előnyösek lennének a javasolt intézkedések, mivel könnyebben kínálhatják szolgáltatásaikat a belső piacon. A javaslat konkrét eltéréseket tartalmaz a kkv-k számára jogszabályi megfelelési költségeik csökkentése érdekében. A javaslat olyan közös szabályrendszert tartalmaz, amely nem tesz különbséget az online és az offline forma között, és rendezi a jelenlegi helyzetből adódó problémákat, amelyben a meglévő szabályokat az offline tevékenységekhez igazítják, az ebből fakadó hiányosságokkal és kiskapukkal együtt. A rendelet biztosítja, hogy a magas szintű átláthatósági követelmények ugyanolyan módon vonatkozzanak a politikai irányvonalak terjesztésének offline és online eszközeire.

•Alapvető jogok Az e javaslatban előirányzott valamennyi intézkedés pozitív hatást gyakorol az alapjogokra, és várhatóan nem jár jelentős negatív hatással az alapjogokra. Az alapvető szabadságok és alapjogok csak akkor korlátozhatók, ha azt jogos közérdek indokolja, és csak azzal a feltétellel, ha a korlátozás az elérni kívánt céllal arányos. A választási folyamatban a közérdeken alapuló nyomós indok a politikai életben az átláthatóság, a tisztességesség és az esélyegyenlőség garanciája, valamint az objektív, átlátható és pluralista tájékoztatáshoz való alapjog. Ez a javaslat körülhatárolt korlátozásokat ír elő a véleménynyilvánítás és a tájékozódás szabadsága (az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikke), a magánélethez való jog (7. cikk) és a személyes adatok védelméhez való jog (8. cikk) tekintetében. Ezek a korlátozások arányosak és a szükséges minimumra korlátozódnak. Ami a véleménynyilvánítás szabadságát illeti, a politikai reklámok közzétételére és terjesztésére vonatkozó döntést, valamint azok tartalmát továbbra is a vonatkozó nemzeti és uniós jogszabályok szabályozzák. A kezdeményezés az átláthatósági követelményeken túl nem avatkozik bele a politikai üzenetek érdemi tartalmába. Míg a targetálási technikák korlátozása hatással lehet a véleménynyilvánítás szabadságára, ez a hatás arányos, ha korlátozott mértékű, és azt más alapvető jogokra gyakorolt pozitív hatások kiegyenlítik, beleértve a demokratikus vita manipulálása lehetőségének mérséklését, és az objektív, átlátható és pluralista tájékoztatáshoz való jogot. A megnövelt átláthatóság, a targetálás feltételei és korlátozásai az ilyen reklám közönségeként kiválasztott személyek adatvédelemhez és magánélethez való jogát szolgálják. Az olyan intézkedések, amelyek valamely természetes személyt politikai reklám szponzoraként azonosítanak, valamint a reklámért részben vagy egészben cserébe kapott pénzösszeg és egyéb juttatások értéke befolyásolják a személyes adatok védelmét, és arányosnak kell lenniük az elérni kívánt szakpolitikai céllal: annak biztosításával, hogy a politikai vitában részt vevő egyének átláthatóan használják a politikai reklámot. Az e jogokra gyakorolt hatást a demokráciára és a választói jogokra gyakorolt általános pozitív hatás indokolja. Amennyiben ez a kezdeményezés azt írja elő, hogy az online óriásplatformok könnyítsék meg az érdekelt szereplők adathozzáférését, az ilyen intézkedések nem biztosítanának eltérést az uniós adatvédelmi vívmányoktól. Csak a releváns adatokat szabad az érdekelt felek számára hozzáférhetővé tenni, ideértve a demokratikus vitát, valamint a választásokat vagy népszavazásokat befolyásoló gyakorlatokkal kapcsolatos kutatások végzését is. Ez a kezdeményezés támogatni fogja a választói jogok gyakorlását, valamint a szabad és tisztességes választásokat és a tisztességes demokratikus vitát azáltal, hogy elősegíti az átlátható határokon átnyúló politikai reklámot, amely garantálja a jogok magas szintű védelmét, beleértve a személyes adatok védelmét és annak biztosítását, hogy a polgárok manipuláció és kényszer nélkül hozhassanak megalapozott politikai döntéseket. Ezenkívül a targetálási gyakorlatok korlátozásai összhangban állnak a nemzetközi normák által védett választói jogokkal, és pozitív hatást gyakorolnak azokra. Végül ez a javaslat a politikaireklám-szolgáltatások nyújtóit is támogatja a Charta 16. cikke szerinti vállalkozási szabadságuk gyakorlásában. 4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK A kezdeményezésnek nincs várható költségvetési hatása. 5.EGYÉB ELEMEK •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai A Bizottság minden európai parlamenti választást követően értékelni fogja a kezdeményezés végrehajtását egy erre szakosodott vállalkozó által végzett célzott adatgyűjtés alapján. A Bizottságnak minden európai parlamenti választás után két éven belül jelentést kell közzétennie, amelyben értékeli e rendelet végrehajtását, beleértve az európai parlamenti választásokon túlmutató szempontokat is. •A javaslat konkrét rendelkezéseinek részletes magyarázata (ellenőrizze a kereszthivatkozásokat) Az I. fejezet az általános rendelkezéseket határozza meg, beleértve a rendelet tárgyát és hatályát (1. cikk), a rendeletben használt legfontosabb fogalmak magyarázatát (2. cikk), valamint az említett intézkedések harmonizációjának szintjét (3. cikk). A II. fejezet tartalmaz rendelkezéseket a fizetett politikai reklámra vonatkozó átláthatósági kötelezettségekről. Intézkedéseket állapít meg minden olyan politikaireklám-szolgáltatóra vonatkozóan, amely részt vesz a politikai reklámok elkészítésében, elhelyezésében, promóciójában, közzétételében vagy terjesztésében. Rendelkezik mindenekelőtt a politikai reklámok átláthatóságáról (4. cikk), a politikai reklámok azonosításának kötelezettségéről (5. cikk), valamint a nyilvántartások vezetésének és a reklámok közzétevőinek történő információtovábbítás kötelezettségéről (6. cikk). Emellett ez a fejezet a 4., 5. és 6. cikkben foglaltak mellett megállapít csak a reklámok közzétevőire vonatkozó kötelezettségeket is. A reklámok közzétevőinek minden reklámban egyértelmű nyilatkozatot kell elhelyezniük arról, hogy az politikai jellegű, fel kell tüntetniük a szponzor nevét, és elérhetővé kell tenniük a politikai reklám tágabb összefüggéseinek és céljainak megértését lehetővé tevő információkat (7. cikk). A reklámok közzétevőinek évente közzé kell tenniük az általuk politikai reklámokhoz kapcsolódóan nyújtott szolgáltatásokért részben vagy teljes egészében cserébe kapott egyéb juttatások összegét vagy értékét (8. cikk). Felhasználóbarát mechanizmusokat kell bevezetniük annak érdekében, hogy a polgárok értesíthessék őket azokról a reklámokról, amelyek nem felelnek meg az e rendeletben megállapított kötelezettségeknek (9. cikk). A politikaireklám-szolgáltatóknak továbbítaniuk kell a vonatkozó információkat az illetékes hatóságoknak (10. cikk) és más érdekelt szervezeteknek (11. cikk). A III. fejezet a személyes adatok politikaireklám-célú feldolgozásával járó targetálási vagy felerősítési technikák alkalmazását szabályozza. Ha különleges adatokról van szó, egy tilalom érvényesül, amelyhez konkrét mentességek is társulnak. Ezenkívül az ezeket a technikákat politikai reklámcélokra használó adatkezelőknek belső szabályzatot kell elfogadniuk és végrehajtaniuk, nyilvántartást kell vezetniük, és olyan információkat kell szolgáltatniuk, amelyek lehetővé teszik az egyének számára, hogy megértsék a targetálás logikáját és fő paramétereit, valamint harmadik felek adatainak bevonását és a további analitikai technikák (12. cikk). A 12. cikk további követelményeket ír elő a hirdetések közzétevői számára. A 13. cikk hatálya alá tartozó adatkezelőknek meg kell tenniük a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy az információkat továbbítani tudják az érdekelt szervezeteknek (13. cikk). A IV. fejezet állapítja meg a rendelet felügyeletére és végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket. Kötelezettséget ír elő az Unióban nem letelepedett politikaireklám-szolgáltatók számára, hogy jelöljenek ki jogi képviselőt azon tagállamok egyikében, amelyekben szolgáltatásaikat nyújtják (14. cikk); meghatározza, hogy mely hatóságokat bízzák meg az e rendeletben meghatározott konkrét intézkedések felügyeletével és végrehajtásával; felkéri a tagállamokat, hogy biztosítsák az érintett illetékes hatóságok közötti együttműködést; kapcsolattartó pontok kijelölését kéri e rendelet alkalmazásában, és felhatalmazza a tagállamokat, hogy tegyék meg a megfelelő intézkedéseket a köztük lévő információcsere biztosítása érdekében (15. cikk). A tagállamoknak szabályokat kell megállapítaniuk az e rendelet értelmében fennálló kötelezettségek megszegése esetére alkalmazandó szankciókra (16. cikk). Ez a fejezet arra is kötelezi a tagállamokat, hogy a nemzeti választási időszakaik időpontjait könnyen hozzáférhető helyen tegyék közzé (17. cikk).

Az V. fejezet további záró rendelkezéseket tartalmaz, például az értékelési és felülvizsgálati záradékot (18. cikk), valamint a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásának lehetőségét (19. cikk). Végül e fejezet utolsó rendelkezése a rendelet hatálybalépésének és alkalmazása kezdőnapjának meghatározása (20. cikk). 2021/0381 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a politikai reklám átláthatóságáról és targetálásáról (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 16. és 114. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére, tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1)A politikai reklámok kínálata és kereslete növekszik, és az egyre inkább határokon átnyúló jellegű. Nagy, szerteágazó és egyre növekvő számú szolgáltatás kapcsolódik ehhez a tevékenységhez, mint például politikai tanácsadók, reklámügynökségek, „ad-tech” platformok, PR-cégek, véleményvezérek és különféle adatelemző és ügynöki szolgáltatók. A politikai reklám sokféle formát ölthet, beleértve a fizetett tartalmat, a szponzorált keresési eredményeket, a fizetett célzott üzeneteket, a rangsorolással történő promóciót, dolog vagy személy tartalomba integrált népszerűsítését, például termékelhelyezést, véleményvezéreket és egyéb ajánlásokat. A kapcsolódó tevékenységek közé tartozhat például egy szponzor kérésére politikai reklámok terjesztése vagy tartalom fizetés ellenében történő közzététele. (2)A politikai reklámokat különféle eszközökön és médián keresztül határokon átnyúlóan lehet terjeszteni vagy közzétenni. Terjeszthetők vagy publikálhatók hagyományos offline médián, például újságokon, televízión és rádión, valamint egyre inkább online platformokon, weboldalakon, mobilalkalmazásokon, számítógépes játékokon és egyéb digitális felületeken keresztül. Ez utóbbiak nemcsak különösen alkalmasak a határokon átnyúló felkínálásra, hanem felvetnek újszerű és nehéz szabályozási és végrehajtási kihívásokat is. Az online politikai reklámok használata erőteljesen növekszik, és a politikai reklám bizonyos lineáris offline formáit, például a rádiót és a televíziót online is kínálják, lekérhető szolgáltatásként. A politikai reklámkampányokat általában a médiumok és formák széles skálájának felhasználásával szervezik. (3)Mivel a reklámot – beleértve a politikai reklámot is – rendszerint díjazás ellenében nyújtják, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 57. cikke értelmében az szolgáltatási tevékenységnek minősül. Az Amszterdami Szerződéshez csatolt, a fogyatékos személyekről szóló 22. nyilatkozatban a tagállamok kormányai képviselőinek konferenciája megállapodott abban, hogy az EUMSZ 114. cikke alapján meghozandó intézkedések kidolgozásakor az Unió intézményei figyelembe veszik a fogyatékos személyek szükségleteit. (4)Az átláthatóság biztosításának szükségessége legitim közcél, az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikke értelmében az EU és tagállamai által osztott közös értékekkel összhangban. A polgárok számára nem mindig egyszerű a politikai reklámok felismerése és demokratikus jogaik tájékozott gyakorlása. Magas szintű átláthatóságra van szükség többek között a nyílt és tisztességes politikai vita, valamint a szabad és tisztességes választások vagy népszavazások támogatásához, valamint a dezinformáció és a – többek között külföldről érkező – jogellenes beavatkozások elleni küzdelemhez. A politikai reklám a dezinformáció hordozója lehet, különösen akkor, ha a reklám nem fedi fel politikai jellegét, és amennyiben az célzott. A politikai reklámok átláthatósága hozzájárul ahhoz, hogy a választók jobban megérthessék, mikor mutatnak nekik politikai reklámot és kinek a nevében készül a reklám, és miként választja ki őket célként egy reklámszolgáltató, így a választók jobb helyzetbe kerülhetnek a tájékozott döntéshez. (5)A politikai reklámokkal összefüggésben gyakran alkalmaznak targetálási technikákat. Targetálási vagy felerősítési technikák alatt olyan technikákat kell érteni, amelyeket arra használnak, hogy egy személyre szabott politikai reklám csak egy meghatározott személynek vagy személyek csoportjának szóljon, vagy hogy növeljék egy politikai reklám terjedését, elérési körét vagy láthatóságát. Tekintettel a targetálás erejére és a személyes adatokkal való visszaélés lehetőségére, a mikrotargetálás és más fejlett technikák révén is, az említett technikák különös veszélyt jelenthetnek a jogos közérdekekre, például a tisztességességre, az esélyegyenlőségre és a választási folyamat átláthatóságára, valamint az objektív, átlátható és pluralista tájékozódáshoz fűződő alapjogra. (6)A politikai reklám tagállami szabályozása jelenleg heterogén, amely sok esetben a média hagyományos formáira összpontosít. Konkrét korlátozások léteznek, köztük a politikaireklám-szolgáltatások határokon átnyúló nyújtására vonatkozók is. Egyes tagállamok tiltják a más tagállamokban letelepedett uniós szolgáltatóknak, hogy választási időszakokban politikai jellegű vagy politikai célú szolgáltatásokat nyújtsanak. Ugyanakkor egyes tagállamokban valószínűleg hiányosságok és joghézagok vannak a nemzeti jogszabályokban, amelyek eredménye, hogy a politikai reklámokat olykor a vonatkozó nemzeti szabályok figyelmen kívül hagyásával terjesztik, ezzel kockáztatva a politikai reklámok átláthatósági szabályozása célkitűzésének csorbulását.

(7)A politikai reklámok átláthatóságának fokozása érdekében – a polgárok aggodalmai kezelésére is kiterjedően – egyes tagállamok már megvizsgáltak vagy mérlegelnek további intézkedéseket a politikai reklámok átláthatóságának rendezésére, valamint a tisztességes politikai vita, valamint a szabad és tisztességes választások vagy népszavazások támogatására. Ilyen nemzeti intézkedéseket különösen az online közzétett és terjesztett reklámok vonatkozásában mérlegelnek, és azokba további tilalmak is bekerülhetnek. Ezek az intézkedések a puha intézkedésektől a kötelező intézkedésekig terjednek, és az átláthatóság különböző elemeit foglalják magukban. (8)Ez a helyzet a belső piac széttagoltságához vezet, csökkenti a politikai reklámokat előkészítő, elhelyező, közzétevő vagy terjesztő politikaireklám-szolgáltatók jogbiztonságát, akadályozza a kapcsolódó szolgáltatások szabad mozgását, torzítja a versenyt a belső piacon, az offline és az online szolgáltatók versenyére is kiterjedően, valamint összetett megfelelési erőfeszítéseket és többletköltségeket igényel az érintett szolgáltatóktól. (9)Ebben az összefüggésben ez valószínűleg eltántorítja a politikaireklám-szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatókat attól, hogy politikaireklám-szolgáltatásaikat határokon átnyúló helyzetekben. Ez különösen igaz a mikrovállalkozásokra és a kkv-kra, amelyek gyakran nem rendelkeznek elegendő forrással a politikai reklámok több tagállamban történő elkészítésével, elhelyezésével, közzétételével vagy terjesztésével kapcsolatos magas jogszabályi megfelelési költségek viseléséhez vagy áthárításához. Ez korlátozza a szolgáltatások elérhetőségét, és kedvezőtlenül befolyásolja a szolgáltatók innovációs lehetőségét, és hogy a belső piacon multimédiás és multinacionális kampányokat kínáljanak. (10)Ezért a politikaireklám-szolgáltatások nyújtása során biztosítani kell a politikai reklámok egységes és magas szintű átláthatóságát az egész Unióban, ugyanakkor meg kell előzni a kapcsolódó szolgáltatások belső piacon belüli szabad mozgását akadályozó eltéréseket azzal, hogy egységes átláthatósági kötelezettségeket állapítanak meg a politikaireklám-szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók számára, az EUMSZ 114. cikke alapján a személyek jogainak egységes védelmét és felügyeletét az egész belső piacon garantálva. (11)A tagállamok nem tarthatnak fenn és nem vezethetnek be nemzeti jogukba az ebben a rendeletben megállapított rendelkezésektől eltérő, különösen szigorúbb vagy kevésbé szigorú rendelkezéseket a politikai reklám eltérő átláthatóságának biztosítása céljából. A politikai reklámokhoz kapcsolódó átláthatósági követelmények teljes harmonizációja növeli a jogbiztonságot és csökkenti azon kötelezettségek széttagoltságát, amelyeket a szolgáltatóknak politikai reklámokkal összefüggésben teljesíteniük kell. (12)Az átláthatósági követelmények teljes harmonizációja nem sértheti a politikaireklám-szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók azon szabadságát, hogy önkéntes alapon további tájékoztatást nyújtsanak a politikai reklámokkal kapcsolatban, az Alapjogi Charta 11. cikke értelmében védett véleménynyilvánítási szabadság részeként. (13)Ez a rendelet nem érintheti a politikai reklámok érdemi tartalmát, sem a politikai reklámok megjelenítésére vonatkozó szabályokat, ideértve a választásokat vagy népszavazást megelőző úgynevezett kampánycsend időszakokat. (14)A rendeletnek a politikai reklámot és kapcsolódó szolgáltatásokat (azaz a rendszerint ellenszolgáltatás fejében végzett tevékenységeket) nyújtó gazdasági szereplőkre harmonizált átláthatósági követelményt kell előírnia; ezek a szolgáltatások különösen a politikai reklámok elkészítéséből, elhelyezéséből, promóciójából, közzétételéből és terjesztéséből állnak. E rendeletnek a politikaireklám-szolgáltatások magas szintű átláthatóságát biztosító szabályai az EUMSZ 114. cikkén alapulnak. Ennek a rendeletnek foglalkoznia kell a targetálási és felerősítési technikák személyes adatok kezelésével járó politikai reklámok közzététele, terjesztése vagy promóciója összefüggésében történő alkalmazásával is. E rendeletnek a targetálás és a felerősítés alkalmazására vonatkozó szabályai az EUMSZ 16. cikkén alapulnak. A valamely tagállamban élő személyeknek szóló politikai reklámnak magában kell foglalnia a teljes egészében az Unión kívül letelepedett szolgáltatók által készített, elhelyezett vagy közzétett, de az Unióban élő személyek számára terjesztett reklámokat. Annak meghatározásához, hogy egy politikai reklám egy tagállamban élő személyeknek szól-e, figyelembe kell venni azokat a tényezőket, amelyek azt az adott tagállamhoz kapcsolják, ideértve a nyelvet, a szövegkörnyezetet, a reklám célját és terjesztésének módjait. (15)A politikai reklámozásnak vagy a politikai reklámnak nincs létező uniós szintű meghatározása. Közös fogalommeghatározásra van szükség a harmonizált átláthatósági kötelezettségek alkalmazási köre, valamint a targetálásra és a felerősítésre vonatkozó szabályok meghatározásához. Ennek a fogalommeghatározásnak le kell fednie a politikai reklámozás sokféle lehetséges formáját, valamint az Unión belüli közzététel vagy terjesztés bármely eszközét és módját, függetlenül attól, hogy a forrás az Unión belül vagy harmadik országban található-e. (16)A politikai reklám fogalommeghatározásába bele kell foglalni a közvetlenül vagy közvetve közzétett vagy terjesztett reklámokat, vagy egy politikai szereplő javára vagy nevében közvetlenül vagy közvetve közzétett vagy terjesztett reklámokat. Mivel a politikai szereplő által, javára vagy nevében megjelenő reklámok nem függetleníthetők annak politikai szereplői minőségében kifejtett tevékenységétől, feltehetően képesek a politikai vita befolyásolására, a tisztán magánjellegű vagy tisztán kereskedelmi jellegű üzenetek kivételével. (17)Politikai reklámnak kell minősülnie annak is, ha más szereplők olyan üzenetet tesznek közzé vagy terjesztenek, amely befolyásolhatja a választás vagy népszavazás kimenetelét, a jogalkotási vagy szabályozási folyamatot vagy a szavazási magatartást. Annak meghatározásához, hogy egy üzenet közzététele vagy terjesztése befolyásolhatja-e valamely választás vagy népszavazás kimenetelét, a jogalkotási vagy szabályozási folyamatot vagy a szavazási magatartást, minden lényeges tényezőt figyelembe kell venni, mint például az üzenet tartalmát, az üzenet közvetítésére használt nyelvet, az üzenet közvetítésének szövegkörnyezetét, az üzenet célját és az üzenet közzétételének vagy terjesztésének módját. A társadalmi vagy ellentmondásos kérdésekről szóló üzenetek adott esetben befolyásolhatják egy választás vagy népszavazás kimenetelét, a jogalkotási vagy szabályozási folyamatot vagy a szavazási magatartást. (18)A hivatalos forrásokból származó, a választásokon vagy népszavazásokon való részvétel megszervezésére és módozataira vonatkozó gyakorlati információk nem minősülhetnek politikai reklámnak. (19)Az audiovizuális lineáris adások műsoraiban kifejezett vagy a nyomtatott sajtóban közvetlen fizetés vagy azzal egyenértékű díjazás nélkül közzétett politikai nézetek nem tartozhatnak e rendelet hatálya alá. (20)E rendelet alkalmazásában választáson az európai parlamenti választásokat, valamint a tagállamokban nemzeti, regionális és helyi szinten szervezett valamennyi választást vagy népszavazást, valamint a politikai pártok vezetésének megalakítására irányuló választásokat kell érteni. Nem tartozhatnak az alkalmazási körbe a választások egyéb formái, például a zártkörűen szervezett szavazások. (21)A politikai reklámot a politikai reklámozás egy eseteként kell meghatározni. A reklámok magukban foglalják a reklámüzenet közlésének eszközeit, ideértve a nyomtatott formában, a szórt médiában vagy egy online platformszolgáltatáson keresztül történő közlést. (22)Az e rendelet értelmében vett politikai szereplőknek az uniós jogban, valamint a nemzeti jogban meghatározott koncepciókra kell hivatkozniuk, összhangban a nemzetközi jogi eszközökkel, például az Európa Tanács jogi eszközeivel. A politikai pártok koncepciójának magában kell foglalnia a jogi személyiséggel rendelkező vagy anélküli, támogatásuk vagy céljaik elérése – például a választók egy meghatározott csoportjával való kapcsolatfelvétel vagy egy meghatározott választási cél – érdekében létrehozott kapcsolt és leányszervezeteiket. (23)A politikai szereplők koncepciójának magában kell foglalnia az európai, nemzeti, regionális vagy helyi szintű kormányzat nem választott tisztviselőit, választott tisztviselőit, jelöltjeit és tagjait. Ebbe a fogalommeghatározásba más politikai szervezeteket is fel kell venni. (24)Reklámkampány alatt a politikai reklámra vonatkozó szerződés során közös előkészítés, szponzorálás és finanszírozás alapján kapcsolódó reklámok sorozatának elkészítését, közzétételét és terjesztését kell érteni. Ennek magában kell foglalnia egy reklám vagy egy reklám változatainak elkészítését, különböző médiumokban és ugyanazon választási cikluson belül különböző időpontokban történő elhelyezését, promócióját, közzétételét és terjesztését. (25)A politikai reklám meghatározása nem érintheti nemzeti szinten a politikai pártok, a politikai célok vagy a kampányidőszakok nemzeti szintű meghatározását. (26)A politikaireklám-szolgáltatásokhoz kapcsolódó, érintett szolgáltatók széles körének lefedése érdekében politikaireklám-szolgáltatók alatt a politikai reklámok előkészítésében, elhelyezésében, promóciójában, közzétételében és terjesztésében részt vevő szolgáltatókat kell érteni.

(27)A politikaireklám-szolgáltatások fogalmába nem tartozhatnak bele az egyének pusztán személyes minőségükben megosztott üzenetei. Az egyének nem tekinthetők személyes minőségben eljárónak, ha olyan üzeneteket tesznek közzé, amelyek terjesztését vagy közzétételét más fizeti. (28)Ha egy reklámot politikai reklámhoz kapcsolódóként jelölnek, ezt egyértelműen jelezni kell a politikaireklám-szolgáltatásban részt vevő többi szolgáltató felé is. Ezenkívül, ha egy reklámot politikai reklámként azonosítanak, további terjesztésének továbbra is meg kell felelnie az átláthatósági követelményeknek. Ha például szponzorált tartalmat szervesen osztanak meg, a reklámot továbbra is politikai reklámként kell címkézni. (29)Az e rendeletben meghatározott átláthatósági szabályok csak a politikaireklám-szolgáltatásokra vonatkozhatnak, azaz a rendszerint ellenszolgáltatás – amely természetbeni juttatást is tartalmazhat – fejében nyújtott politikai reklámra. Az átláthatósági követelmények nem vonatkozhatnak az online közvetítő szolgáltatás, például egy online platform felhasználója által feltöltött és az online közvetítő szolgáltatás által az adott üzenet elhelyezésének, közzétételének vagy terjesztésének mérlegelése nélkül terjesztett tartalomra, kivéve, ha a politikai reklámért a felhasználónak harmadik fél fizetett. (30)Az átláthatósági követelmények nem vonatkozhatnak az elektronikus hírközlési szolgáltatásokon, például az elektronikus üzenetküldési szolgáltatásokon vagy a telefonhívásokon keresztül történő információmegosztásra sem, mindaddig, amíg annak politikaireklám-szolgáltatás nem része. (31)Az Alapjogi Charta 11. cikke által védett véleménynyilvánítás szabadsága magában foglalja az egyén politikai véleménynyilvánításhoz, politikai információk fogadásához és terjesztéséhez, valamint politikai eszmék megosztásához való jogát. E szabadság minden korlátozásának meg kell felelnie az Alapjogi Charta 52. cikkének, és a szabadság modulációknak és korlátozásoknak is alávethető, ha azokat jogos közérdek igazolja, és megfelelnek az uniós jog általános elveinek, mint pl. arányosság és jogbiztonság elvének. Többek között ez az eset áll fenn, ha a politikai elképzeléseket reklámszolgáltatókon keresztül kommunikálják. (32)Ami az online közvetítőket illeti, az (EU) 2021/XX rendelet [digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály] vonatkozik az online közvetítők által közzétett vagy terjesztett politikai reklámokra, az online reklámok minden típusára – ideértve a kereskedelmi és politikai reklámokat is – alkalmazandó horizontális szabályokon keresztül. A politikai reklám e rendeletben létrehozott fogalommeghatározása alapján helyénvaló a reklámok (EU) 2021/XX rendelet [digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály] hatálya alá tartozó közzétevőire, nevezetesen az online óriásplatformokra vonatkozó átláthatósági követelmények további részletezése. Ez különösen a politikai reklámok finanszírozásával kapcsolatos információkra vonatkozik. E rendelet követelményei nem érintik a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály rendelkezéseit, beleértve az online óriásplatformok reklámrendszerei tekintetében fennálló kockázatértékelési és -mérséklési kötelezettségekre vonatkozó rendelkezéseket. (33)A politikai reklámok elkészítése, elhelyezése, népszerűsítése, közzététele és terjesztése szolgáltatók összetett láncát érintheti. Ez a helyzet különösen akkor, ha esetleg különböző szolgáltatók irányítják a reklámtartalom kiválasztását, a targetálási kritériumok megválasztását, a reklám targetálásához felhasznált adatok szolgáltatását, a targetálási technikák rendelkezéseit, a reklám elkészítését és terjesztését. Az automatizált szolgáltatások például támogathatják egy felület felhasználója profiljának és a reklámtartalomnak a megfeleltetését, felhasználva a közvetlenül a szolgáltatás igénybe vevőjétől és a felhasználók online magatartásából gyűjtött személyes adatokat, valamint a kikövetkeztetett adatokat. (34)Figyelemmel különösen az átláthatósági követelmények eredményessége – beleértve a felvigyázásuk megkönnyítése céljából történő – biztosításának jelentőségére, a politikaireklám-szolgáltatóknak biztosítaniuk kell, hogy a szolgáltatásaik nyújtása során gyűjtött releváns adatokat átadják a politikai reklám azt nyilvánosságra hozó közzétevője részére, ideértve annak jelzését, hogy valamely reklám politikai jellegű. E követelmény hatékony végrehajtásának, valamint ezen információk időben történő és pontos rendelkezésre bocsátásának támogatása érdekében a politikaireklám-szolgáltatóknak mérlegelniük és támogatniuk kell a politikaireklám-szolgáltatók közötti információtovábbítás automatizálását. (35)Ha egy mesterséges kereskedelmi vagy szerződéses konstrukció esetében fennáll a rendeletben megállapított átláthatósági kötelezettségek hatékonysága kijátszásának kockázata, ezeket a kötelezettségeket arra az egy vagy több szervezetre kell alkalmazni, amely a reklámszolgáltatás érdemét nyújtja. (36)Az intézkedések közé tartozhat az egyének számára hatékony mechanizmus biztosítása annak jelzésére, hogy egy politikai reklám politikai jellegű, valamint az ilyen jelzésekre válaszul hathatós lépéseket megtétele. (37)Noha e rendelet konkrét követelményeket ír elő, az abban megállapított kötelezettségek egyike sem értelmezhető a közvetítő szolgáltatókra a természetes vagy jogi személyek által megosztott politikai tartalom tekintetében általános nyomonkövetési kötelezettség előírásaként, vagy a közvetítő szolgáltatók számára arra vonatkozó általános kötelezettség előírásaként, hogy proaktív intézkedéseket kell hozniuk az általuk továbbított vagy tárolt illegális tartalmakkal vagy tevékenységekkel kapcsolatban. (38)A politikai reklámok átláthatóságának lehetővé kell tennie a polgárok számára annak megértését, hogy politikai reklámmal kerültek szembe. A politikai reklámok közzétevőinek gondoskodniuk kell arról, hogy minden politikai reklámhoz kapcsolódóan egyértelmű nyilatkozatot tegyenek közzé arról, hogy politikai reklámról van szó, valamint a szponzor személyazonosságáról. Adott esetben a szponzor neve politikai logót is tartalmazhat. A politikai reklámok közzétevőinek hatásos címkézést kell használniuk, figyelembe véve a vonatkozó tudományos kutatás fejleményeit és az átláthatóság reklámok címkézésén keresztül történő biztosításával kapcsolatos bevált gyakorlatokat. Biztosítaniuk kell továbbá minden politikai reklámhoz kapcsolódóan a politikai reklám tágabb kontextusának és céljainak megértését lehetővé tevő információk közzétételét, amelyek szerepelhetnek akár magában a reklámban, akár a közzétevő a honlapján, elérhetőek lehetnek a reklámban szereplő linken vagy azzal egyenértékű, egyértelmű és felhasználóbarát útmutatáson keresztül. (39)Ezeket az információkat egy átláthatósági közleményben kell megadni, amelynek a politikai folyamatban való elszámoltathatóság támogatása érdekében tartalmaznia kell a szponzor személyazonosságát is. Egyértelműen fel kell tüntetni a megbízó letelepedésének helyét és azt, hogy a megbízó természetes vagy jogi személy-e. Az átláthatósági közleményben nem szabad megadni a politikai reklámban részt vevő, a szponzorhoz vagy más érintett politikai szereplőhöz nem kapcsolódó személyekre vonatkozó személyes adatokat. Az átláthatósági közleménynek tartalmaznia kell továbbá a terjesztési időszakra, az esetleges kapcsolódó választásokra, az adott reklámra, valamint a teljes reklámkampányra vonatkozóan elköltött összegre és a részben vagy teljes egészében cserébe kapott egyéb juttatások értékére, a felhasznált pénzeszközök forrására vonatkozó, és a politikai reklám terjesztésének tisztességessége biztosítását célzó egyéb információkat. A felhasznált pénzeszközök forrására vonatkozó információ vonatkozhat például arra, hogy köz- vagy magánforrásról van-e szó, arra a tényre, hogy azok az Európai Unión belülről vagy kívülről származnak-e. A kapcsolódó választásokkal vagy népszavazásokkal kapcsolatos információknak lehetőség szerint tartalmazniuk kell az említett választásokon vagy népszavazásokon való részvétel megszervezésére és módozataira vagy a részvétel előmozdítására vonatkozóan a hivatalos forrásokból származó tájékoztatásra mutató hivatkozást. Az átláthatósági közleménynek tájékoztatást kell tartalmaznia továbbá a politikai reklámok e rendeletben megállapított eljárással összhangban történő megjelölésének módjáról. Ez a követelmény nem sértheti az (EU) 2021/XXX rendelet [digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály] 14., 15. és 19. cikke szerinti értesítésre vonatkozó rendelkezéseket. (40)‎Az átláthatósági közleményben feltüntetendő információkat magában a reklámban kell megadni, vagy azoknak reklámban szereplő jelzés alapján könnyen visszakereshetőnek kell lenniük. Annak a követelménynek, amely szerint az átláthatósági közleményre vonatkozó információknak – többek között – jól láthatónak kell lenniük, azzal kell járnia, hogy az információt feltűnően kell a reklámban vagy azzal együtt megjeleníteni. Annak a követelménynek, hogy az átláthatósági közleményben közzétett információknak könnyen hozzáférhetőnek, a műszaki lehetőségekhez képest géppel olvashatónak, és felhasználóbarátnak kell lenniük, azzal kell járnia, hogy a fogyatékkal élők szükségleteinek is meg kell felelniük. Az (EU) 2019/882 irányelv (az európai akadálymentesítési irányelv) I. melléklete tartalmazza az információkra vonatkozó akadálymentességi követelményeket – a digitális információkra is kiterjedően –, amelyeket a politikai információk fogyatékkal élők számára hozzáférhetővé tételére használni kell. (41)Az átláthatósági közleményeket úgy kell kialakítani, hogy felhívják a felhasználók figyelmét és segítsék a politikai reklám egyértelmű felismerését. Azokat úgy kell kialakítani, hogy akkor is a helyükön és elérhetőek maradjanak, ha valamely politikai reklámot tovább terjesztenek, például egy másik platformra feltesznek vagy egyének egymás között továbbítanak. Az átláthatósági közleményben szereplő információkat a politikai reklámok közzétételének megkezdésekor közzé kell tenni, és az utolsó közzétételtől számított egy évig meg kell őrizni. A megőrzött információknak tartalmazniuk kell a közzétevő által beszüntetett vagy eltávolított politikai reklámokra vonatkozó adatokat is. (42)Mivel a politikai reklámok közzétevői a politikai reklámokat a nyilvánosság számára teszik hozzáférhetővé, ezeket az információkat a politikai reklám közzétételével vagy terjesztésével együtt kell a nyilvánosság számára közzétenniük vagy terjeszteniük. A politikai reklámok közzétevői nem tehetnek a nyilvánosság számára elférhetővé olyan politikai reklámokat, amelyek nem felelnek meg az e rendelet szerinti átláthatósági követelményeknek. Ezen túlmenően politikai reklámok (EU) 2021/XXX rendelet [digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály] értelmében online óriásplatformnak minősülő közzétevőinek az átláthatósági közleményben foglalt információkat a rendelet [digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály] 30. cikke szerinti reklámtárakon keresztül kell közzétenniük. Ez megkönnyíti az érdekelt szereplők, köztük a kutatók szabad és tisztességes választások vagy népszavazások és tisztességes választási kampányok támogatását célzó szerepkörben végzett munkáját, többek között a politikai reklámok szponzorainak ellenőrzésén és a politikai reklámkörnyezet elemzésén keresztül. (43)Ha a politikai reklám tartalmának tárhelyet biztosító vagy azt más módon tároló és nyújtó politikaireklám-szolgáltató elkülönül a politikai reklámot esetleg megjelenítő weboldalt vagy egyéb felületet irányító politikaireklám-szolgáltatótól, ezeket együtt kell a reklám közzétevőjének tekinteni, saját felelősséggel az általuk nyújtott konkrét szolgáltatás tekintetében a címkézésért, valamint az átláthatósági közlemény és a vonatkozó információk elérhetőségének biztosításáért. Szerződéses megállapodásaikban szerepelnie kell az e rendeletnek való megfelelés megszervezési módjának. (44)A politikaireklám-szolgáltatásokra elköltött összegekre, illetve részben vagy egészben cserébe azokért kapott egyéb juttatások értékére vonatkozó információk hasznos hozzájárulást jelenthetnek a politikai vitához. Gondoskodni kell arról, hogy a politikai reklámtevékenységről megfelelő áttekintést lehessen nyerni az érintett politikaireklám-közzétevők által készített éves jelentésekből. A felügyelet és az elszámoltathatóság támogatása érdekében az említett jelentéseknek az adott időszakban, kampányonként vagy jelöltenként összesítve kell tartalmazniuk a politikai reklámok targetálására fordított kiadásokra vonatkozó információkat. Az aránytalan terhek elkerülése érdekében ezek az átláthatósági jelentési kötelezettségek nem vonatkoznak a 2013/34/EU irányelv 3. cikkének (3) bekezdése szerinti vállalkozásokra. (45)A politikaireklám-szolgáltatásokat nyújtó politikaireklám-közzétevőknek olyan mechanizmusokat kell bevezetniük, amelyek lehetővé teszik az egyének számára annak bejelentését, hogy egy általuk közzétett politikai reklám nem felel meg ennek a rendeletnek. Az ilyen reklámok bejelentésére szolgáló mechanizmusoknak könnyen hozzáférhetőnek és használhatónak kell lenniük, és igazodniuk kell a reklám közzétevője által terjesztett reklám formájához. Ezeknek a mechanizmusoknak lehetőség szerint magából a reklámból, például a reklám közzétevőjének webhelyén elérhetőnek kell lenniük. A politikai reklámok közzétevőinek adott esetben a meglévő mechanizmusokra kell hagyatkozniuk. Amennyiben a politikai reklámok közzétevői a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály értelmében vett online tárhelyszolgáltatók, a szolgáltatásaik címzettjeinek kérésére tárolt politikai reklámok tekintetében az említett reklámok e rendeletnek való meg nem felelésére vonatkozó értesítésekre továbbra is a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály 14. cikkének rendelkezéseit kell alkalmazni. (46)Annak érdekében, hogy bizonyos szervezetek betölthessék szerepüket a demokráciákban, helyénvaló szabályokat megállapítani a politikai reklámmal együtt közzétett vagy az átláthatósági közleményben foglalt információknak az érdekelt szereplők, például ellenőrzött kutatók, újságírók, civil társadalmi szervezetek és akkreditált választási megfigyelők számára történő továbbítására, a demokratikus folyamatban betöltött szerepük ellátásának támogatása érdekében. A politikaireklám-szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók nem kötelesek válaszolni a nyilvánvalóan megalapozatlan vagy eltúlzott megkeresésekre. Ezenkívül az érintett szolgáltató számára lehetővé kell tenni, hogy ismétlődő és költséges megkeresések esetén észszerű díjat számítson fel, figyelembe véve az információszolgáltatás adminisztratív költségeit.

(47)Egyre gyakrabban használnak egyénektől közvetlenül gyűjtött vagy a feltételezett érdeklődési körük szerinti csoportosításkor vagy online tevékenységeikből, viselkedési profilalkotásukból és egyéb elemzési technikákból levezetett személyes adatokat politikai üzenetek csoportoknak, egyéni szavazóknak vagy egyéneknek célzott eljuttatására, és ezek hatásának felerősítésére. A személyes adatok, különösen az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet és az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletértelmében különlegesnek minősülő adatok kezelése alapján a választók vagy egyének különböző csoportjai szegmentálhatók, és jellemzőik vagy sebezhetőségeik kihasználhatók például a reklámok meghatározott pillanatokban és helyeken történő terjesztésével, azon alkalmak kiaknázása céljából, amikor különlegesen fogékonyak lehetnek egy bizonyos típusú információra/üzenetre. Ez sajátos és káros hatással van a polgárok személyes adataik kezelésével, valamint az objektív tájékozódáshoz, a véleményalkotáshoz, a politikai döntéshozatalhoz és a szavazati joguk gyakorlásához fűződő jogukkal kapcsolatos alapjogaira és szabadságaira. Ez negatívan befolyásolja a demokratikus folyamatot. Az (EU) 2016/679 rendelethez és az (EU) 2018/1725 rendelethez képest további korlátozásokról és feltételekről kell rendelkezni. Az e rendeletben a személyes adatok politikai reklámokkal összefüggésben történő feldolgozását magában foglaló targetálási és felerősítési technikák alkalmazására vonatkozóan meghatározott feltételeknek az EUMSZ 16. cikkén kell alapulniuk. (48)Ezért a politikai reklámokkal összefüggésben be kell tiltani az (EU) 2016/679 rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében és az (EU) 2018/1725 rendelet 10. cikkének (1) bekezdésében említett adatok kezelésével járó targetálási és felerősítési technikákat. Az említett technikák használata csak akkor megengedhető, ha az adatkezelő vagy megbízásából más személy az érintett kifejezett hozzájárulása alapján végzi, vagy az valamely politikai, világnézeti, vallási vagy szakszervezeti célú alapítvány, egyesület vagy bármely más nonprofit szervezet megfelelő garanciák mellett végzett jogszerű tevékenysége keretében történik, azzal a feltétellel, hogy az adatkezelés kizárólag az ilyen szerv jelenlegi vagy volt tagjaira, vagy olyan személyekre vonatkozik, akik a szervezettel rendszeres kapcsolatban állnak a szervezet céljaihoz kapcsolódóan, és hogy a személyes adatokat az érintettek hozzájárulása nélkül nem teszik hozzáférhetővé a szervezeten kívül. Ezt konkrét biztosítékoknak kell kísérniük. Hozzájárulás alatt az (EU) 2016/679 rendelet és az (EU) 2018/1725 rendelet értelmében vett hozzájárulást kell érteni. Ezért nem lehet hivatkozni az (EU) 2016/679 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének b), c), e), f), g), h), i) és j) pontjában, valamint az (EU) 2018/725 rendelet 10. cikke (2) bekezdésének b), c), e), f), g), h), i) és j) pontjában megállapított kivételekre a targetálási és felerősítési technikák (EU) 2016/679 rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében és az (EU) 2018/1725 rendelet 10. cikkének (1) bekezdésében említett személyes adatok kezelésével járó politikai reklámok közzétételére, népszerűsítésére vagy terjesztésére vonatkozóan. (49)A fokozott átláthatóság és elszámoltathatóság érdekében az adatkezelőknek további biztosítékokat kell alkalmazniuk a személyes adatok kezelésével járó politikai reklámokkal összefüggésben targetálási és felerősítési technikák alkalmazásakor. Olyan szabályzatot kell elfogadniuk és végrehajtaniuk, amely ismerteti az említett technikák egyének targetálására vagy a tartalom felerősítésére történő felhasználását, és nyilvántartást kell vezetniük a vonatkozó tevékenységeikről. A targetálási és felerősítési technikákat alkalmazó politikai reklám közzététele, népszerűsítése vagy terjesztése során az adatkezelőknek a politikai reklámmal együtt meg kell adniuk azokat az érdemi információkat, amelyek lehetővé teszik az érintett egyén számára, hogy megértse az alkalmazott targetálás logikáját és fő paramétereit, valamint a harmadik féltől származó adatok és további elemzési technikák felhasználását, beleértve azt is, hogy a reklám targetálását az eljuttatás során tovább optimalizálták-e. (50)A targetálási vagy felerősítési technikákat alkalmazó politikai reklámok közzétevői kötelesek átláthatósági közleményükbe felvenni az ahhoz szükséges információkat, hogy az érintett személy megértse az alkalmazott technika logikáját és főbb paramétereit, valamint a harmadik felektől származó adatok és a felhasznált további elemzési technikák használatát, valamint az adatkezelő vonatkozó szabályzatára mutató hivatkozást. Abban az esetben, ha az adatkezelő különbözik a reklám közzétevőjétől, az adatkezelőnek továbbítania kell a politikai reklám közzétevőjének a belső szabályzatot vagy az arra való hivatkozást. A reklámszolgáltatóknak szükség szerint továbbítaniuk kell a politikai reklámok közzétevőjének az e rendelet szerinti kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges információkat. Az említett információk szolgáltatása automatizálható és szabványok alapján a szokásos üzleti folyamatokba integrálható. (51)Az egyének adatvédelmi jogaik gyakorlására való további felhatalmazása érdekében a politikai reklámok közzétevőinek további információkat és hatékony eszközöket kell biztosítaniuk az adott érintett számára az uniós adatvédelmi jogi keret szerinti jogai gyakorlásának támogatása céljából, ideértve az adatkezelés elleni tiltakozást vagy a hozzájárulás visszavonását, amikor politikai reklám céljaként kiválasztják. Ezeknek az információknak közvetlenül az átláthatósági közleményből is könnyen elérhetőnek kell lenniük. Az egyének rendelkezésére bocsátott, jogaik gyakorlását segítő eszközöknek hatékonynak kell lenniük annak megelőzésére, hogy egy egyént politikai reklámok céljaként kiválasszanak, valamint az egy vagy több konkrét adatkezelő által meghatározott kritériumok alapján történő targetálás megelőzésére. (52)A Bizottságnak ösztönöznie kell az (EU) 2016/679 rendelet 40. cikkében említett magatartási kódexek kidolgozását az érintettek ebben az összefüggésben fennálló jogainak gyakorlásának támogatása érdekében. (53)Az e rendelet szerinti targetálási és felerősítési technikák használatára vonatkozó összes követelménynek megfelelően nyújtandó információkat könnyen hozzáférhető, jól látható és felhasználóbarát formátumban kell megadni, beleértve az egyszerű megfogalmazást is. (54)Helyénvaló szabályokat megállapítani a targetálásra vonatkozó információk más érdekelt szervezetek számára történő továbbítására vonatkozóan. Az alkalmazandó rendszernek összhangban kell állnia az átláthatósági követelményekhez kapcsolódó információk továbbítására vonatkozó rendszerrel. (55)A harmadik országban székhellyel rendelkező, az Unióban szolgáltatásokat kínáló közvetítő szolgáltatóknak felhatalmazott jogi képviselőt kell kijelölniük az Unióban, hogy lehetővé tegyék a hatékony felülvigyázást és szükség esetén a rendelet érvényre juttatását az ilyen szolgáltatók vonatkozásában. A jogi képviselő lehet az (EU) 2016/679 rendelet 27. cikke alapján kijelölt képviselő, vagy az (EU) 2021/xxx rendelet [a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály] 11. cikke alapján kijelölt képviselő. (56)E rendelet hatékony felügyelete érdekében az illetékes felügyeleti hatóságokat kell felhatalmazni a vonatkozó szabályok ellenőrzésére és végrehajtására. Az egyes tagállamok jogrendszerétől függően, valamint a létező uniós jogszabályoknak – beleértve az (EU) 2016/679 rendeletet és az (EU) 2021/xxx rendeletet [a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály] – megfelelően erre a célra különböző nemzeti igazságügyi vagy közigazgatási hatóságokat lehet kijelölni. (57)Az online közvetítő szolgáltatások e rendelet szerinti felügyelete tekintetében a tagállamoknak illetékes hatóságokat kell kijelölniük, és biztosítaniuk kell, hogy az említett felügyelet összhangban álljon az (EU) [digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály] rendelet 38. cikke alapján kijelölt illetékes hatóságokkal. A digitális szolgáltatásokról szóló (EU) rendelet értelmében minden tagállamban a digitális szolgáltatási koordinátorok feladata a nemzeti szintű koordináció biztosítása ezekben az ügyekben, és szükség esetén határokon átnyúló együttműködést kell folytatniuk más digitális szolgáltatási koordinátorokkal a [digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály] (EU) rendeletben meghatározott mechanizmusokat követve. E rendelet alkalmazásának keretében ennek a mechanizmusnak a digitális szolgáltatások koordinátorai közötti nemzeti együttműködésre kell korlátozódnia és annak nem lehet része a [digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály] (EU) rendeletben előírt, uniós szintre való eszkaláció. (58)A tagállamoknak ki kell jelölniük illetékes hatóságokat az e rendeletnek az (EU) 2016/679 rendelet és az (EU) 2018/725 rendelet értelmében a felügyeleti hatóságok hatáskörébe nem tartozó szempontjainak felügyeletére. Az alapvető jogok és szabadságok, a jogállamiság, a demokratikus elvek és a politikai reklámok felügyeletébe vetett közbizalom fenntartásának támogatása érdekében szükséges, hogy ezek a hatóságok külső beavatkozástól vagy politikai nyomástól felépítésükből adódóan függetlenek legyenek, és megfelelő felhatalmazással rendelkezzenek a hatékony nyomon követésre és az e rendeletnek, különösen a 7. cikkben megállapított kötelezettségeknek való megfelelés biztosításához szükséges intézkedések meghozatalára. A tagállamok kijelölhetik különösen a 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 30. cikke szerinti nemzeti szabályozó hatóságokat vagy szerveket. (59)Amennyiben az uniós jogban már léteznek szabályok az illetékes hatóságok tájékoztatására, valamint az e hatóságokkal és a hatóságok közötti együttműködésre vonatkozóan, például az (EU) 2021/xxx rendelet [a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály] 9. cikke, vagy az (EU) 2016/679 rendeletben foglaltak, ezeket a szabályokat értelemszerűen alkalmazni kell e rendelet vonatkozó rendelkezéseire is. (60)Az e rendelet felügyeletére illetékes hatóságoknak nemzeti és uniós szinten is együtt kell működniük egymással, a lehető legjobban kihasználva a meglévő struktúrákat, beleértve a nemzeti együttműködési hálózatokat, a C(2018) 5949 final ajánlásban említett Európai Választási Együttműködési Hálózatot, és az audiovizuális médiaszolgáltatások 2010/13/EU irányelv alapján létrehozott európai szabályozói csoportját. Az említett együttműködésnek elő kell segítenie a gyors és biztonságos információcserét az e rendelet szerinti felügyeleti és végrehajtási feladataik gyakorlásával kapcsolatos kérdésekről, ideértve a jogsértések közös azonosítását, a megállapítások és a szakértelem megosztását, valamint a vonatkozó szabályok alkalmazásával és végrehajtásával kapcsolatos kapcsolattartást. (61)A rendeletben foglalt kötelezettségek eredményes végrehajtásának elősegítése érdekében fel kell hatalmazni a nemzeti hatóságokat arra, hogy a szolgáltatóktól bekérjenek a politikai reklámok átláthatóságára vonatkozó információkat. Az illetékes hatóságoknak továbbítandó információk vonatkozhatnak egy reklámkampányra, lehetnek évenként összesítettek vagy vonatkozhatnak konkrét reklámokra. Annak érdekében, hogy az említett tájékoztatás iránti megkereséseket eredményesen és hatékonyan lehessen teljesíteni, és egyúttal a politikaireklám-szolgáltatókat ne sújtsák aránytalan terhek, rögzíteni kell bizonyos feltételeket, amelyeknek e kéréseknek meg kell felelniük. A politikaireklám-szolgáltatóknak – különösen a választási folyamat időbeni felügyelete érdekében – gyorsan, de az intézkedés kézhezvételétől számított 10 munkanapon belül minden esetben válaszolniuk kell az illetékes hatóságok megkereséseire. A jogbiztonság érdekében és a védelemhez való jog tiszteletben tartása érdekében az illetékes hatóságtól származó információszolgáltatási megkereséseknek megfelelő indokolást és tájékoztatást kell tartalmazniuk a rendelkezésre álló jogorvoslatról. A politikaireklám-szolgáltatóknak kapcsolattartó pontokat kell kijelölniük az illetékes hatóságokkal való kapcsolattartásra. Ezek a kapcsolattartó pontok lehetnek elektronikus kapcsolattartók. (62)A tagállamoknak e rendelet alkalmazásában uniós szintű kapcsolattartó pontot kell kijelölniük. A kapcsolattartó pontnak lehetőség szerint az Európai Választási Együttműködési Hálózat tagjának kell lennie. A kapcsolattartó pontnak meg kell könnyítenie a tagállamok közötti, az illetékes hatóságok felügyeleti és végrehajtási feladatai során folyó együttműködést, különösen azzal, hogy közvetít a többi tagállam kapcsolattartó pontjai és saját illetékes hatóságai között. (63)A tagállami hatóságoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az e rendeletben megállapított kötelezettségek megsértését közigazgatási bírsággal vagy pénzbírsággal sújtsák. Ennek során figyelembe kell venniük a jogsértés jellegét, súlyát, ismétlődését és időtartamát, figyelemmel a szóban forgó közérdekre, a végzett tevékenységek körére és fajtájára, valamint a jogsértő gazdasági kapacitására. Ebben az összefüggésben figyelembe kell venni a 7. cikkben megállapított kötelezettségeknek az e rendelet céljai eredményes elérésében betöltött döntő szerepét. A szankcióknak mindenekelőtt figyelembe kell venniük, hogy az érintett közvetítő szolgáltató következetesen vagy ismétlődően nem teljesíti-e az ebből a rendeletből származó kötelezettségeit – beleértve adott esetben az érdekelt szervezeteknek történő információszolgáltatást, illetve adott esetben azt is, hogy a politikaireklám-szolgáltató több tagállamban aktív-e. A pénzügyi szankcióknak és közigazgatási bírságoknak minden egyes esetben hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük, kellő tekintettel az elegendő és hozzáférhető eljárási biztosítékok, és különösen annak biztosítására, hogy a politikai vita továbbra is nyitott és hozzáférhető maradjon. (64)A felügyeleti hatóság az e rendelet szerinti hatásköreit megfelelő, az uniós és a tagállami joggal összhangban álló eljárási garanciák – ideértve a hatékony jogorvoslatot és a jogszerű eljárást – biztosításával gyakorolja. (65)A tagállamoknak jóval a választási naptár kezdete előtt közzé kell tenniük választási időszakaik pontos időtartamát, a választási hagyományaik szerint megállapítottak szerint. (66)E rendelet céljainak elérése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a 7. cikk (7) bekezdése tekintetében annak érdekében, hogy pontosabban meghatározza az említett cikk szerinti átláthatósági közleményekben szereplő információk szolgáltatásának formáját; a 12. cikk (8) bekezdése tekintetében pedig pontosabban meghatározza a targetálásra vonatkozó információk szolgáltatási követelményeinek formáját. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

(67)A Bizottságnak minden európai parlamenti választást követő két éven belül nyilvános jelentést kell benyújtania e rendelet értékeléséről és felülvizsgálatáról. A jelentés elkészítésekor a Bizottságnak figyelembe kell vennie e rendelet Unióban zajló egyéb választások és népszavazások összefüggésében történő végrehajtását is. A jelentésnek többek között felül kell vizsgálnia az e rendelet mellékleteiben foglalt rendelkezések megfelelőségét, és mérlegelnie kell azok felülvizsgálatának szükségességét. (68)A politikai reklámok európai politikai pártok általi használatára vonatkozó kiegészítő kötelezettségeket az európai politikai pártok és alapítványok statútumáról és finanszírozásáról szóló 1141/2014/EU rendelet írja elő. (69)Mivel e rendelet céljait – nevezetesen a politikai reklámok és a kapcsolódó szolgáltatások belső piacának megfelelő működéséhez való hozzájárulást, valamint a politikai reklámok közzététele és terjesztése során a targetálás használatára vonatkozó szabályok megállapítását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok uniós szinten jobban elérhetők, az Unió az EUSZ 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban elfogadhatja ezt a rendeletet. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. (70)Ez a rendelet nem sérti a különösen a 2000/31/EK irányelvben – beleértve az (EU) 2021/xxx rendelettel [a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály] módosított említett irányelv 12–15. cikkében a közvetítő szolgáltatókra vonatkozó felelősségi szabályokat –, az (EU) 2021/xxx rendeletben [a digitális ágazat vonatkozásában a megtámadható és méltányos piacokról szóló rendelet], a 2002/58/EK irányelvben és az (EU) XXX rendeletben [az elektronikus hírközlési adatvédelmi rendelet], az 2010/13/EU irányelvben, a 2000/31/EK irányelvben, a 2002/58/EK irányelvben, a 2005/29/EK irányelvben, a 2011/83/EU irányelvben, a 2006/114/EK irányelvben, a 2006/123/EK irányelvben és (EU) 2019/1150 rendeletben megállapított szabályokat. (71)Az európai adatvédelmi biztossal az (EU) 2018/1725 rendelet 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2022. XX XX-án/én véleményt nyilvánított, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: I. FEJEZET – ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk Tárgy és hatály (1)Ez a rendelet meghatározza az alábbiakat: a)harmonizált átláthatósági kötelezettségek a politikai reklámokat és kapcsolódó szolgáltatásokat nyújtók számára az ilyen szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos információk megőrzésére, közlésére és közzétételére vonatkozóan; b)a targetálási és felerősítési technikák alkalmazására vonatkozó harmonizált szabályok a személyes adatok felhasználását magában foglaló politikai reklámok közzététele, terjesztése vagy promóciója összefüggésében. (2)Ezt a rendeletet az Unióban készített, elhelyezett, közzétett promotált vagy terjesztett, vagy az egy vagy több tagállamban magánszemélyeket célzó politikai reklámokra kell alkalmazni, függetlenül a reklámszolgáltató letelepedési helyétől és az alkalmazott eszközöktől. (3)A rendelet céljai a következők: a)hozzájárulás a politikai reklám és a kapcsolódó szolgáltatások belső piacának megfelelő működéséhez; b)a természetes személyek védelme a személyes adatok kezelése tekintetében. (4)Ez a rendelet nem érinti az alábbi jogszabályokban lefektetett szabályokat: a)a 2000/31/EK irányelv; b)a 2002/58/EK irányelv és az (EU) XXX rendelet [elektronikus hírközlési adatvédelmi rendelet];

c)a 2005/29/EK irányelv; d)a 2006/114/EK irányelv; e)a 2006/123/EK irányelv; f)a 2010/13/EU irányelv; g)a 2011/83/EU irányelv; h)az (EU) 2019/1150 rendelet; i)az (EU) 2021/xxx rendelet [a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály]. 2. cikk Fogalommeghatározások E rendelet alkalmazásában: (1)„szolgáltatás”: az EUMSZ 57. cikkében említett, rendszerint díjazás ellenében nyújtott bármely önálló gazdasági tevékenység; (2)„politikai reklámtevékenység”: egy üzenet bármilyen módon történő elkészítése, elhelyezése, promóciója, közzététele vagy terjesztése: a)politikai szereplő javára vagy nevében, kivéve, ha az tisztán magánjellegű vagy tisztán kereskedelmi jellegű; vagy b)amely befolyásolhatja egy választás vagy népszavazás kimenetelét, egy jogalkotási vagy szabályozási folyamatot vagy a szavazási magatartást. (3)„politikai reklám”: a politikai reklámtevékenység egy konkrét esete; (4)„politikai szereplő”: a következők bármelyike: a)az 1141/2014/EU, Euratom rendelet 2. cikkének 1. pontja értelmében vett politikai párt vagy az ilyen politikai párt tevékenységi köréhez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó jogalany; b)az 1141/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet 2. cikke 2. pontjának értelmében vett politikai szövetség; c)az 1141/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet 2. cikke 3. pontjának értelmében vett európai politikai párt; d)bármely európai, nemzeti, regionális és helyi szintű választott tisztség betöltésére, vagy valamely politikai párton belüli vezetői tisztségre jelölt személy;

e)európai, nemzeti, regionális vagy helyi szintű közintézmény választott tisztviselője; f)európai, nemzeti, regionális vagy helyi szintű kormányzat nem választott tagja; g)választás vagy népszavazás meghatározott eredményének elérése érdekében létrehozott, jogi személyiséggel rendelkező vagy nem rendelkező politikai kampányszervezet; h)bármely természetes vagy jogi személy, aki az a)–g) pontban felsorolt személyek vagy szervezetek bármelyikét képviseli vagy annak nevében eljár, elősegítve ezek bármelyikének politikai céljait. (5)„politikaireklám-szolgáltatás”: politikai reklámtevékenységből álló szolgáltatás, az (EU) 2021/XXX rendelet [a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály] 2. cikkének f) pontja értelmében vett online közvetítő szolgáltatás kivételével, amelyet az adott üzenethez az elhelyezés, a közzététel vagy a terjesztés vonatkozásában ellenérték nélkül nyújtanak; (6)„politikai reklámkampány”: a politikai reklámtevékenységre vonatkozó szerződés időtartama során kapcsolódó reklámok sorozatának elkészítése, elhelyezése, promóciója, közzététele vagy terjesztése közös elkészítés, szponzorálás vagy finanszírozás alapján; (7)„szponzor”: az a természetes vagy jogi személy, akinek/amelynek nevében politikai reklámot készítenek, helyeznek el, tesznek közzé vagy terjesztenek; (8)„targetálási vagy felerősítési technikák”: olyan technikák, amelyeket arra használnak, hogy egy személyre szabott politikai reklám csak egy meghatározott személynek vagy személyek csoportjának szóljon, vagy hogy növeljék egy politikai reklám terjedését, elérési körét vagy láthatóságát; (9)„választási időszak”: egy tagállamban egy választást vagy népszavazást megelőző, választás alatti vagy közvetlenül azt követő időszak, amelynek során a kampánytevékenységekre különleges szabályok vonatkoznak; (10)„érintet