(5)

A következő cikkek kerülnek beillesztésre: „4a. cikk (1) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a befektetőkártalanítási rendszerek potenciális kötelezettségeik meghatározásához megfelelő rendszerekkel rendelkezzenek. A tagállamok gondoskodnak a befektetőkártalanítási rendszerek kötelezettségeikkel arányos finanszírozásáról. A tagállamok rendszeresen tájékoztatják az ESMA-t a potenciálisan fennálló kárigényekről és az azokhoz kapcsolódó arányos finanszírozásról. [Mód. 28] (2) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy minden egyes befektetőkártalanítási rendszer a befektetőkártalanítási rendszer védelmében részesülő befektetési vállalkozások és ÁÉKBV-k által őrzött, kezelt vagy működtetett pénzeszközök és pénzügyi eszközök értékének legalább 0,5 %-ával 0,3 %-ával megegyező finanszírozási célszintet határozzon meg. A biztosított pénzeszközök és pénzügyi eszközök értékét minden év január 1-én december 31-én kiszámítják. [Mód. 29] A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 13a. cikknek megfelelően, valamint a 13b. és 13c. cikkben meghatározott feltételek szerint felhatalmazáson alapulójogi aktusok útján aktusokat fogadjon el intézkedéseket hoz, amelyekkel meghatározza a befektetőkártalanítási rendszerek védelmében részesülő pénzeszközök és pénzügyi eszközök értékének kiszámítására szolgáló módszer meghatározása céljából, a kártalanítási rendszerek által megállapítandó finanszírozási célszint meghatározása, továbbá a finanszírozási célszintnek a pénzpiaci fejlemények figyelembevételével történő módosítása érdekében. Az első albekezdésben említettek szerint évente kiszámított biztosított pénzeszközök értékét és a pénzügyi piacokon végbemenő változásokat figyelembe véve, valamint tekintettel arra, hogy gondoskodni kell a befektetők érdemi kártalanításáról, a Bizottság felhatalmazást kap arra is, hogy a 13a. cikknek megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a finanszírozási célszint módosítása céljából. A Bizottságnak … (22)-ig jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e bekezdésben meghatározott finanszírozási célszint módosításának szükségességéről. Annak érdekében, hogy a Bizottság ki tudja számítani a harmadik albekezdésben említett megfelelő finanszírozási célszintet, minden tagállamnak minden évben a Bizottság és az ESMA rendelkezésére kell bocsátania a területén működő befektetőkártalanítási rendszerek finanszírozásának december 31-i helyzetére vonatkozó szükséges adatokat. A tagállamoknak ezeket az adatokat a következő év március 31-ig kell továbbitaniuk a Bizottságnak. A tagállamok továbbá adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak és az ESMA-nak a következők tekintetében is: a) a befektetők megbízásából a befektetési vállalkozások által őrzött fedezett értékpapírok és pénzeszközök mennyisége; b) az őrzött vagy kezelt fedezett pénzeszközök és pénzügyi eszközök értéke; c) az ügyfelek száma; d) a befektetési vállalkozások által termelt bevételek vagy jövedelem; e) az egyes befektetési vállalkozások tőkeereje; f) a kártalanítás egy ügyfélre eső maximális összege; g) az értékpapír-adásvételből származó átlagos forgalom; h) az elismert személyek vagy kereskedők száma. [Mód. 30] (3) A finanszírozási célszintet a 2. cikk (2) vagy (2b)bekezdése szerinti bármely esemény bekövetkezése előtt, és attól függetlenül kell finanszírozni. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a finanszírozási célszintet minden egyes befektetőkártalanítási rendszer esetébenezen irányelv hatálybalépésétől számított tíz éven belül … (23) -ig elérjék, továbbá arról, hogy minden egyes kártalanítási rendszer megfelelő tervet fogadjon el és tartson be ezen célkitűzés teljesítése érdekében. [Mód. 21 és 31] A finanszírozási célszint elérése érdekében beszedett befizetéseket kizárólag készpénzbetétekbe és alacsony kockázatú, a végső lejáratig 24 hónap vagy annál kevesebb hátralevő futamidővel rendelkező eszközökbe helyezik, amelyek legfeljebb egy hónapon belül likviddé tehetők. (3a) Az egyes tagok által a befektetőkártalanítási rendszerbe befizetett hozzájárulás mértékét minden esetben a viselt kockázat mértéke alapján kell meghatározni. E bekezdés tagállami végrehajtásának bizonyos fokú harmonizációja érdekében a Bizottság a 13a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az egyes tagok által a befektetőkártalanítási rendszerbe fizetendő hozzájárulás megállapításának módjáról. [Mód. 32 ] (3b) Az illetékes hatóságok csökkenthetik a befektetőkártalanítási rendszer azon tagjai hozzájárulásának összegét, akik önként további intézkedéseket tesznek a működési kockázatok mérséklése érdekében. Az illetékes hatóságok a befektetőkártalanítási rendszer azon tagjai hozzájárulásának összegét is csökkenthetik, akik bizonyítják, hogy az általuk igénybe vett al-letétkezelő ugyanolyan mértékben mérsékli a működési kockázatokat. A befektetőkártalanítási rendszer finanszírozási célszintjét az ilyen csökkentés nem befolyásolhatja. [Mód. 33 ] (3c) A (3b) bekezdés alkalmazása egységes feltételeinek biztosítása érdekében az ESMA végrehajtási technikai standard-tervezeteket dolgoz ki a befektetőkártalanítási rendszerhez való hozzájárulások mértékének csökkentését szolgáló feltételek megállapítása céljából. Az ESMA az említett végrehajtás-technikai standardtervezetet éves rendszerességgel benyújtja a Bizottsághoz. Az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardtervezeteknek az 1095/2010/EU rendelet 15. cikkével összhangban való elfogadása céljából a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. A kockázati alapú csökkentések feltételeinek értékelése olyan kritériumok alapján történik, mint a pénzeszközök és pénzügyi eszközök volumene, a tőkemegfelelés és az egyes tagok stabilitása, figyelembe véve jogállásukat és a székhelyükön alkalmazandó jogszabályokat. [Mód. 34 ] (4) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a befektetőkártalanítási rendszerek kiegészítő befizetést kérhessenek a rendszer tagjaitól abban az esetben, ha a finanszírozási célszint nem elegendő a 9. cikk (2) bekezdésében említett kártalanítási igények kielégítésére. A kiegészítő befizetések összege nem haladhatja meg a biztosított pénzeszközök és pénzügyi eszközök értékének 0,5 %-át, az ezen cikk (2) bekezdésében 0,3 %-át,a (2) bekezdésben említettek szerint. A kiegészítő befizetések nem veszélyeztetik az érintett tagállam pénzügyi rendszerének stabilitását, és megfizethetőségi szempontokon kell, hogy alapuljanak. A tagállamok az ESMA-val és a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (24) összhangban létrehozott Európai Rendszerkockázati Testülettel folytatott konzultációt követően kérhetnek további befizetéseket. [Mód. 35 ] (5) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a befektetőkártalanítási rendszerek megfelelő alternatív finanszírozási megoldásokkal rendelkezzenek, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy az előfinanszírozott összeg kimerülése után rövid távú finanszírozási forrásokhoz jussanak a rendszerrel szemben támasztott igények kielégítése érdekében. Ezen intézkedések közé tartozhat a kölcsönfelvétel kereskedelmi bankoktól. Ezen intézkedések közé tartozhat továbbá a közintézményektől történő kölcsönfelvétel, feltéve hogy az adott kölcsönök kereskedelmi feltételeken alapulnak.E megoldások magukban foglalhatnak kereskedelmi kölcsönöket , kereskedelmi bankok és állami intézmények –adott esetben a tagállamok – által biztosított hitellehetőségeket, feltéve, hogy e lehetőségek kereskedelmi indokokon alapulnak. [Mód. 36 ] (6) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a befektetőkártalanítási rendszerek finanszírozási költségét végső soron a befektetési ügyletekkel összefüggésben és kizárólag a rendszer által biztosított befektetési vállalkozások vagy harmadik fél letétkezelők, illetve az ÁÉKBV tevékenységekkel összefüggésben a kártalanítási rendszer által biztosított ÁÉKBV-k, letétkezelőik, vagy harmadik felek viseljék. A tagok rendszeres befizetéseinek összegét évente emelik. [Mód. 37] A befektetőkártalanítási rendszerek működésének további támogatása érdekében a tagállamok gondoskodnak arról, hogy: a) a kártalanítási rendszerek a kifizetések előtt vagy után be tudják szedni tagjaiktól a befizetéseket annak érdekében, hogy a kifizetéseket a 9. cikk (2) bekezdésében meghatározott időszakon belül végre lehessen hajtani; b) az illetékes hatóságoknak jogukban álljon eljárást indítani minden olyan vállalkozással szemben, amely felszólításra nem fizeti be a hozzájárulását. [Mód. 38 ] (7) A tagállamok évente tájékoztatják az ESMA-t a területükön működő befektetőkártalanítási rendszerek (2) bekezdésben említett finanszírozási célszintjéről és a (3) bekezdésben említett finanszírozási szintjéről. Ezt az információt az illetékes hatóságok megerősítik, és ezzel a megerősítéssel együtt évente január 31-ig eljuttatják az ESMA-nak. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az első albekezdésben említett információt legalább évente közzétegyék a befektetőkártalanítási rendszerek honlapján. (7a) A tagállamok biztosítják, hogy a befektetőkártalanítási rendszerek – kérésükre és bármely időpontban – megkapjanak tagjaiktól minden ahhoz szükséges információt, hogy előkészítsék a befektetőknek történő visszafizetést. [Mód. 39 ] (8) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a kártalanítási rendszerek 4a. cikk (2) bekezdésben említett ex-ante finanszírozási összegének 10 %-a 5 %-a rendelkezésre álljon kölcsönnyújtásra más finanszírozási rendszereknek, a 4c. 4b . cikkben meghatározott feltételek mellett. A finanszírozásnak ez a módja azonban csak olyan esetekben alkalmazandó, amikor a szokásos finanszírozási formák nem állnak rendelkezésre. A Bizottság a 13a. cikknek megfelelően, valamint a 13b. és 13c. cikkben meghatározott feltételek szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján módosíthatja az ex-ante finanszírozási összeg más rendszereknek kölcsönözhető hányadát, figyelembe véve a pénzpiaci fejleményeket. [Mód. 40] (9) A Bizottság a 13a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az alábbiak meghatározása céljából: a) a befektetőkártalanítási rendszerek (1) bekezdésben említett lehetséges kötelezettségeinek , valamint a kockázatalapú hozzájárulások meghatározására szolgáló módszer; [Mód 41] b) azok a tényezők, amelyeket figyelembe kell venni a (4) bekezdésben említett kiegészítő befizetések arra irányuló vizsgálatakor, hogy nem veszélyeztetik-e a tagállam pénzügyi rendszerének stabilitását; c) az (5) bekezdésben említett alternatív finanszírozási megoldások, amelyekkel a befektetőkártalanítási rendszereknek rendelkezniük kell ahhoz, hogy szükség esetén rövid távú finanszírozási forrásokhoz jussanak; d) a biztosított vállalkozások (6) bekezdésben említett befizetéseinek meghatározására szolgáló szempontok. (10) A (7) bekezdés második albekezdésének egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a(z) …/… európai parlamenti és tanácsi rendelettel(*) [ESMA] létrehozott Európai Értékpapír-piaci Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: ESMA) technikaistandard-tervezeteket dolgoz ki alkalmazása egységes feltételeinek biztosítása érdekében az ESMA kidolgozza a végrehajtás-technikai standardtervezeteket a rendszerek által közzéteendő információk részleteinek meghatározása céljából. Az ESMA az említett végrehajtás-technikai standardtervezeteket 2012. december 31-ig benyújtja a Bizottságnak. A Bizottság az első albekezdésben említett technikai standardokat a(z) …/…/EK [ESMA] rendelet 7e. cikkében megállapított eljárással összhangban fogadhatja el.Az első albekezdésben említett végrehajtás-technikai standardtervezeteknek az 1095/2010/EU rendelet 15 . cikkével összhangban való elfogadása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni . [Mód. 42.] 4b. cikk (1) A … (25) követően a befektetőkártalanítási rendszer jogosult kölcsönt felvenni a 2. cikkben említett, az Unióban működő összes többi rendszertől, feltéve hogy teljesíti az alábbiakban felsorolt valamennyi feltételt: [Mód. 43] a) a kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszer nem képes teljesíteni a 2. cikk (2a) vagy (2c) bekezdése szerinti kötelezettségeit az adott kötelezettségek teljesítése céljából történő korábbi kifizetések miatt; [Mód. 22] b) a kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszer ezen albekezdés a) pontjában említett helyzet oka már előzőleg elérte a 4a. cikk (3) 4a.cikk (2) bekezdésében említett finanszírozási hiány; célszintet ; [Mód. 44] c) a kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszer a 4a. cikk (4) bekezdésében említett kiegészítő befizetésekhez folyamodott; d) a kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszer jogi kötelezettséget vállal arra, hogy a kölcsönként felvett pénzösszegeket a 2. cikk (2a) és (2c) bekezdése szerinti kártalanítási igények kifizetésére fordítja; [Mód. 22] e) [A pont harmadik albekezdésként lejjebb került.] f) a kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszer megállapította az igényelt pénzösszeget; g) a kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszer haladéktalanul tájékoztatta az ESMA-t, hogy más befektetőkártalanítási rendszertől szándékozik kölcsönt felvenni, és egyúttal ismerteti az a)-f) pontban meghatározott feltételek teljesülésének módját és a felvenni kívánt pénzösszeget. Az első albekezdés f) pontjában említett összeget az alábbiak szerint kell meghatározni: [a 2. cikk (2a) és (2c) bekezdése szerint kifizetendő igények összege] – [a 4a. cikk (7) bekezdésében említett finanszírozási szint] + [a 4a. cikk (4) bekezdésében említett kiegészítő befizetések maximális összege] [Mód. 22] Azon befektetőkártalanítási rendszer, amely nem fizetett vissza valamely kölcsönt az e cikk szerinti más rendszereknek, nem vehet fel kölcsönt más rendszerektől, illetve nem nyújthat kölcsönt más rendszereknek. A többi befektetőkártalanítási rendszer kölcsönt nyújtó rendszerként lép fel. E célból azok a tagállamok, amelyekben egynél több rendszer jött létre, kijelölnek egy rendszert, amely az adott tagállam kölcsönt nyújtó rendszereként működik, és erről tájékoztatják az ESMA-t. A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi érdekelt tájékoztatást kapjon arról, hogy melyik a kölcsönt nyújtó rendszer, és az hogyan működik. A tagállamok eldönthetik, hogy a kölcsönt nyújtó rendszer számára az ugyanabban a tagállamban letelepedett más befektetőkártalanítási rendszerek a kölcsönnyújtást megtérítik-e és megtérítik-e a felvett kölcsönt, és ha igen hogyan. [Mód. 45] (2) A kölcsönt a következő feltételek szerint nyújtják: a) a második albekezdésben meghatározott összeghatárt figyelembe véve, minden befektetőkártalanítási rendszer az egyes rendszerek által biztosított pénzeszközök és pénzügyi eszközök összegével arányos összeget kölcsönöz, a kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszer figyelembevétele nélkül. Az összegeket a 4a. cikk (2) bekezdésében említett legfrissebb információk figyelembevételével számítják ki; b) a kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszer legkésőbb 5 év múlva visszafizeti a kölcsönt;[A második mondat a harmadik albekezdést alkotja] c) a kamatláb egyenlő a hitel időtartama alatt az Európai) a hitel időtartama alatt a kamat mértékének meg kell egyeznie a kölcsön pénznemét kibocsátó központi bank által meghatározott aktív oldali rendelkezésre állás kamatlábával. [Mód. 46] Az egyes kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszereknek kölcsönadott teljes összeg nem haladhatja meg a 4a. cikk (8) bekezdésében említett kölcsönnyújtás céljára uniós szinten rendelkezésre álló teljes összeg 20 %-át. Az első albekezdés b) pontja szerinti visszafizetésre éves részletekben is sor kerülhet, és a kamat megfizetése csak a visszafizetéskor esedékes. (3) Az ESMA megerősíti, hogy az (1) bekezdésben említett feltételek teljesülnek, megállapítja az egyes befektetőkártalanítási rendszerek által nyújtandó kölcsön (2) bekezdés a) pontja alapján kiszámított összegét és a (2) bekezdés c) pontja szerint fizetendő kezdeti kamatlábat, valamint a kölcsön futamidejét. Az ESMA a megerősítést az (1) bekezdés g) pontjában említett információkkal együtt eljuttatja a kölcsönt nyújtó rendszereknek az említett információk kölcsönt felvevő rendszerektől való beérkezését követő 15 munkanapon belül. A kölcsönt nyújtó rendszerek haladéktalanul, de a megerősítés és az információk ESMA-tól való kézhezvételét követő 15 munkanapon belül teljesítik a kölcsön kifizetését a kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszer felé. (4) A tagállamok biztosítják, hogy a kölcsönt felvevő befektetőkártalanítási rendszer által előírt befizetések elegendőek legyenek a kölcsönvett összeg visszafizetéséhez és a finanszírozási célszint mielőbbi, de mindenképpen a kölcsön megkapásától számított tíz öt éven belüli visszaállításához. [Mód. 47] Minden egyéb kártalanítási igény a hitelt nyújtó befektetőkártalanítási rendszer kártalanítási igényének van alárendelve. Az ilyen befektetőkártalanítási rendszert kiemelt hitelezőként kell kezelni, és mint ilyen, első helyen áll a kártalanítási rangsorban. [Mód. 48] A második albekezdés sérelme nélkül a tagállamok más elsőbbségi sorrendet is felállíthatnak a különböző hitelezői kategóriák között. [Mód. 49] (5) A befektetőkártalanítási rendszerek közötti eredményes együttműködés elősegítése érdekében a rendszerek vagy – adott esetben – az illetékes hatóságok írásos együttműködési megállapodásokat kötnek. A megállapodások figyelembe veszik a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (26) meghatározott követelményeket. [Mód. 50] Az illetékes hatóságok értesítik az ESMA-t az első albekezdésben említett megállapodások létezéséről és tartalmáról. Az ESMA véleményezheti ezeket a megállapodásokat az 1095/2010/EU rendelet 8. cikke (2) bekezdésének g) pontja és 34. cikke alapján. Ha az illetékes hatóságok vagy a befektetőkártalanítási rendszerek nem tudnak megállapodásra jutni, vagy a megállapodás értelmezése vita tárgyát képezi, az ESMA az 1095/2010/EU rendelet 19. cikke alapján rendezi a nézetkülönbségeket. Az első albekezdésben említett megállapodások hiánya nem befolyásolja a 2. cikk (2a) vagy (2c) bekezdése szerinti befektetői kártalanítási igényeket. [Mód. 22]