Éves jelentés az Európai Unió 2010. évi kutatási és technológiafejlesztési tevékenységéről

A KTF-TEVÉKENYSÉGRőL SZÓLÓ ÉVES JELENTÉS HÁTTERE

Az Európai Unió kutatási és technológiafejlesztési tevékenységéről szóló éves jelentés elkészítésére az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 190. cikke alapján kerül sor.

Bár hivatalosan nem képezi tárgyát, a jelentés bepillantást nyújt az Euratom-Szerződés keretében végzett kutatási tevékenységekbe is.

TÁGABB ÖSSZEFÜGGÉSEK 2010-BEN

Az Európai Tanács[1] 2010 júniusában elfogadta az Európa 2020 stratégiát, a következő évtized uniós növekedési és foglalkoztatási stratégiáját. A stratégia felvázolja, hogy Európa hogyan lábalhat ki a válságból az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés révén. A stratégia hét kiemelt kezdeményezésen alapul, amelyek felgyorsíthatják az előrelépést az összes prioritási témakörben. Öt kiemelt célkitűzést határoztak meg a siker felé vezető út mérföldköveiként. A stratégia egyik alapköve az, hogy Európának növelnie kell kutatási tevékenységének kiválóságát, valamint innovációs kapacitását. Az egyik kulcsfontosságú célkitűzés „a kutatás-fejlesztés feltételeinek javítása, különösen a K+F intenzitásának 3 %-ra való növelése érdekében”.

Habár az elmúlt évtizedben az Európai Unió nem haladt jelentősen a 3 %-os cél felé[2], a célkitűzés EU-szerte ráirányította a figyelmet arra, hogy mind a közszférában, mind pedig a magánszférában többet kell befektetni a K+F-be. Ennek eredményeképpen a K+F terén megvalósult befektetések reálértéke az egész Európai Unióban nőtt[3]. Az általános K+F-intenzitás Európában azonban csak 2 %-on áll (Eurostat, 2009.).

A Bizottság 2010 októberében elfogadta „Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Az Innovatív Unió”[4] című közleményt, amely a kutatás és az innováció stratégiai és integrált megközelítését irányozza elő. Az Európai Tanács novemberben[5] (majd később 2011 februárjában tartott ülésén) támogatta ezt a kezdeményezést, és kiemelte, hogy meg kell teremteni a feltételeket ahhoz, hogy Európa globálisan versenyképes innovációs környezetté válhasson.

Az uniós költségvetés felülvizsgálatában[6] a Bizottság felvázolta elképzeléseit az Európai Unió jövőbeni költségvetésének szerkezetéről és céljáról, valamint előzetes tájékoztatást adott a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó, küszöbön álló javaslatáról. Célja, hogy intelligens költségvetési konszolidáció révén olyan költségvetés jöjjön létre, amelynek segítségével valóra válhat az Európa 2020 stratégia, és amely a fő szakpolitikai prioritások, az uniós hozzáadott érték és az eredményorientáltság elvén alapul. A kutatás és az innováció, mint a gazdaságpolitika központi elemei, a növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzői, a haladás leginkább fenntartható mozgatórugói közé tartoznak.

Az uniós költségvetés felülvizsgálatának fontos eleme, hogy a jövőbeni uniós kutatási és innovációs finanszírozásokhoz közös stratégiai keret kialakítását ajánlja. Ahogy az később egy zöld könyvben is kifejtésre került, a cél koherens eszközrendszer létrehozása, amely a teljes innovációs láncban: a kutatástól a technológiafejlesztésig, a bemutatásig és a piacra jutásig biztosíthatná a folyamatos finanszírozást.

AZ INNOVATÍV UNIÓ, IDEÉRTVE AZ EKT TERÜLETÉN ELÉRT SZAKPOLITIKAI EREDMÉNYEKET

Az Innovatív Unió révén Európa stratégiai és integrált szemlélettel közelít az innovációhoz, olyan környezetet teremtve, ahol a versenyképesség növelése és a társadalmi kihívások megoldása egymást erősítik, és a különböző szakpolitikák kialakítását és végrehajtását az innovációs tevékenység határozza meg.

A kezdeményezés végrehajtásban kulcsfontosságú szerepet töltenek be az európai innovációs partnerségek, amelyek segítségével az innovációs ciklus összes résztvevője együttműködhet, és összehangolhatók a társadalmi kihívások megoldása érdekében tett európai törekvések, valamint felgyorsítható az új technológiák és termékek piaci térnyerése Európában.

Az innovációs haladás figyelemmel kísérése

Miután az Európai Tanács 2010 júniusában új mutató kialakítását kérte az innovációs haladás figyelemmel kísérésére, egy vezető gazdasági újítókból és közgazdászokból álló magas szintű csoport megvizsgálta a lehetséges mutatók hozzáférhetőségét és minőségét, valamint műszaki megvalósíthatóságát. A csoport figyelembe vette, hogy el kell kerülni a 3 %-os K+F-intenzitási célkitűzés érdekében végzett tevékenységekkel való átfedést, valamint hogy az eredményekre és hatásokra kell összpontosítani, és biztosítani kell a nemzetközi összehasonlíthatóságot.

A csoport munkája és a tagállamokkal való konzultációk befejeztével a gyorsan növekedő innovatív cégek gazdasági részesedésén alapuló mutató került kiválasztásra. A mutató arra a piaci résre hívja fel a figyelmet, amelyet az EU-nak át kell hidalnia ahhoz, hogy felzárkózhasson a világ innovációs élvonalához.

A keretfeltételek javítása

Az Innovatív Unió egyik kiemelt célja a kutatási és innovációs magánbefektetések alapjául szolgáló üzleti környezet jelentős javítása. Ehhez meg kell határozni a keretfeltételeket. Az Innovatív Unió és az Európai Tanács az alábbi prioritásokra helyezte a hangsúlyt:

a szabványosítás terén : az európai szabványosítási rendszer megújítása az interoperábilis szabványok kialakításának gyorsabbá és hatékonyabbá tétele érdekében, különösen az IKT-ágazatban;

a közbeszerzések terén : a jelenlegi jogszabályok végrehajtásának javítása, a kis- és középvállalkozások innovatív kutatásainak támogatását szolgáló program jellegű rendszer kialakítása az innovatív termékek piaci térnyerésének és használatának ösztönzése érdekében;

a szellemi tulajdon terén : az európai szabadalom elfogadása és az egész EU-ra kiterjedő tudáspiac kialakítása a tudás kiaknázásának előmozdítása érdekében[7].

Az innovatív vállalatok finanszírozáshoz jutásának megkönnyítése

A finanszírozáshoz jutás 2010-ben is jelentős akadályt jelentett a kutatásba és innovációba való befektetés terén kitűzött európai célok elérésében.

Az Innovatív Unió elkötelezte magát amellett, hogy a helyzet megoldását a következő eszközökkel támogatja: kidolgozza az uniós szintű pénzügyi eszközök új generációját a piaci hiányosságok megszüntetése, valamint a kutatásra és innovációra fordított magánbefektetések nagymértékű növelése érdekében; olyan rendszert alakít ki, amelynek segítségével a tagállamokban létrehozott kockázatitőke-alapok az egész Európai Unión belül szabadon működhetnek és szabadon fektethetnek be; megkönnyíti az innovatív cégek és a megfelelő befektetők akár határokon átnyúló egymásra találását; felülvizsgálja az állami támogatások K+F- és innovációs keretrendszerét annak megállapítása érdekében, hogy az innováció mely formái részesülhetnek megfelelő támogatásban.

A pénzügyi eszközök új generációja a 7. kutatási keretprogram keretében működő kockázat-megosztási pénzügyi mechanizmus[8] (a továbbiakban: RSFF) és más uniós szintű rendszerek sikerére fog építeni.

A társadalmi kihívások kezelése: európai innovációs partnerségek

Az európai innovációs partnerségek fogalmát az Innovatív Unió vezette be, egyidejűleg javasolva kísérleti innovációs partnerség indítását az aktív és egészséges időskor témájában. Az európai innovációs partnerségek célja minden, az adott témához kapcsolódó, akár a keresleti, akár a kínálati oldalra vonatkozó intézkedés mobilizálása és koordinálása. Egyik fontos összetevőjük a szabályozási és pénzügyi szűk keresztmetszetek kiküszöbölése és a már létező támogatási intézkedések egyszerűsítése az innovatív termékek és megoldások gyors piacra jutása érdekében.

Miután a Tanács 2010 novemberében támogatta a kezdeményezést[9], a Bizottság konzultációt indított az érdekeltekkel a kísérleti európai innovációs partnerség alkalmazási köréről és tartalmáról, és egy GYIK-dokumentumban felvázolta a következő európai innovációs partnerségek irányítási struktúráit és kritériumrendszerét. Az Európai Tanács 2011. február 4-én jóváhagyta a kísérleti partnerséget.

3.5. Az Európai Kutatási Térség (EKT) létrehozása

3.5.1. Az EKT irányítása

A ljubljanai folyamat[10] célja, hogy összehangolt intézkedések, valamint a tagállamok és az EU között fennálló öt EKT-partnerség segítségével felszámolja a szétaprózódásból, a nem megfelelő szintű koherenciából és koordinációból, illetve a tudás szabad áramlásának korlátaiból adódó strukturális és hatékonyságbeli hiányosságokat az európai kutatási rendszerben.

Az Innovatív Unió bejelentette, hogy a Bizottság 2012-ben új EKT-keretszabályozást fog javasolni. Ez a keretszabályozás meg fogja határozni azokat a főbb szűk keresztmetszeteket, amelyek akadályozzák az EU tudásalapú gazdaságra vonatkozó törekvéséhez méltó kutatási rendszer fejlődését, és megoldást fog javasolni rájuk. Az említett EKT-keretszabályozás létrehozása érdekében a Bizottság elemezni fogja, hogy hogyan lehet kiaknázni az EKT Lisszaboni Szerződésben megerősített jogalapját.

Az EKT általános irányításának másik fő lépése a CREST (Tudományos és Műszaki Kutatási Bizottság) új megbízatásának elfogadása volt, amely Európai Kutatási Térséggel Foglalkozó Bizottságra[11] (ERAC) változtatta a nevét, hogy jobban kifejezze, hogy nagyobb hangsúlyt fektet az EKT-ra[12].

3.5.2. Kutatók

Az emberi erőforrással és mobilitással foglalkozó irányítóbizottság 2010-ben is aktív szerepet játszott az európai kutatói partnerség létrehozásában. Nemzeti cselekvési terve segítségével számos ország hozzájárult ahhoz, hogy nyitottabbá és egységesebbé váljon az uniós munkaerőpiac a kutatók számára. Az intézkedések végrehajtásának ellenőrzése érdekében megállapodás született a következő három évben lezajló fejlődést nyomon követő éves jelentések elkészítéséről.

A kulcsfontosságú intézkedések közé tartozik a kutatói életpálya szakaszait átfogó keret kialakítása, egy tanulmány a kutatók egész Európára kiterjedő nyugdíjalapjainak létrehozásáról, egy másik tanulmány az uniós kutatók mobilitási tendenciáiról és karrierjéről (MORE), valamint az EURAXESS – a külföldön élő európai kutatókat összefogó kezdeményezés – Indiára és Szingapúrra való kiterjesztése.

2011-ben a kutatói életpályák hasonló struktúrájának támogatása kerül majd előtérbe, emellett további törekvések várhatók az egész Európára kiterjedő nyugdíjalap előmozdítása érdekében, valamint egy európai szintű regisztrációs és információs rendszer létrehozása kapcsán kipróbálásra kerül a kutatói kártya ötlete.

3.5.3. Közös programozási kezdeményezés ek

A 2009. decemberi tanácsi következtetések a neurodegeneratív betegségekre vonatkozó közös kísérleti programozási kezdeményezést indítottak, és három további témát jelöltek meg közös programozási kezdeményezésnek, amelyekre vonatkozóan a Bizottság ajánlásokat fogadott el: „Mezőgazdaság, élelmezésbiztonság és éghajlatváltozás”, „Kulturális örökség és globális változás”; „Egészséges étrend az egészséges életért”. A Tanács a három közös programozási kezdeményezést a 2010. októberi ülésén indította útjára.

A közös programozással foglalkozó magas szintű csoport megállapította a közös programozási kezdeményezések második, 6 kezdeményezésből álló hullámát, amelyet a Tanács 2010 májusában fogadott el:

1. Hosszabb élet, jobb életminőség – a demográfiai változások jelentette lehetőségek és kihívások

2. Mikrobiális kihívás – Az emberi egészséget fenyegető veszély

3. Egészséges és termékeny tengerek és óceánok

4. Vízügyi kihívások egy változó világban

5. Az éghajlati ismeretek összekapcsolása Európa számára (Clik'EU)

6. Városi Európa – Globális kihívások, helyi megoldások.

A 2010. novemberi következtetéseiben a Tanács üdvözölte a közös programozásról szóló első kétéves jelentést, amely tartalmazza a keretfeltételekre vonatkozó önkéntes iránymutatásokat, és az előrehaladás áttekintése után kijelöli a közös programozási kezdeményezések folyamatának jövőjét.

3.5.4. Kutatási infrastruktúrák

Az európai kutatási infrastruktúráért felelős konzorcium (a továbbiakban: ERIC) jogi keretét létrehozó rendelet[13] nagyszabású, számos európai országot magába foglaló infrastruktúrák megteremtésének és működtetésének előmozdítására jött létre. Továbbra is problémát okoz azonban az ERIC egységes és megfelelő időben történő végrehajtása a különböző tagállamokban. 2010 októberében nyújtották be az első ERIC létrehozására irányuló kérelmet; a SHARE ERIC (az egészségre, az öregedésre és a nyugdíjba vonulásra vonatkozó európai felmérés) 2011 márciusában jött létre[14].

A Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fóruma (a továbbiakban: ESFRI) ütemtervének végrehajtásában jelentős előrelépés történt 2010-ben, ami különösen a 7. keretprogram kutatási infrastruktúra témaköre által finanszírozott előkészítő szakasz projektjeinek köszönhető. 2010-ben tíz megállapodás született, a projektek kivitelezése pedig folyamatban van vagy hamarosan elkezdődik.

Az ESFRI inkubátorjellegű szerepe révén sikeresen hozzájárult az új infrastruktúrák megvalósításához és a közös EKT-megközelítés kialakításához, most azonban a páneurópai kutatási infrastruktúrák hosszú távú fenntarthatóságára kell fektetni a hangsúlyt. A kiválósági normákat ki kell terjeszteni a már létező páneurópai kutatási infrastruktúrákra, és azoknak hozzá kell járulniuk az összes páneurópai kutatási infrastruktúra értékeléséhez és rangsorolásához. Ezért létrejött egy olyan munkacsoport, amelynek feladata, hogy 2011-ig módszertani keretet alakítson ki és terjesszen elő az értékelés és a rangsorolás területén.

3.5.5. Az EKT külső dimenziója

A nemzetközi tudományos és technológiai együttműködésre irányuló európai partnerség, amely az Európai Unió és a tagállamok közötti koherenciát hivatott erősíteni, 2010-ben is az e területen végzett európai uniós tevékenységek középpontját jelentette. A nemzetközi tudományos és technológiai együttműködés stratégiai fóruma (SFIC) biztosította a partnerség előrehaladását.

2011-ben kiemelt figyelmet kapott a vízzel és a biológiai erőforrásokkal kapcsolatos kihívásokra vonatkozó „India kísérleti kezdeményezés” (India Pilot Initiative) végrehajtása, amelynek célja kialakítani az EU tagállamok és India közös stratégiai kutatási és innovációs menetrendjét. Az SFIC meghatározott további, az EU és a tagállamok számára egyaránt fontos kiemelt területeket is. Koordinált illetve közös kezdeményezéseket indított Kínával és az USA-val további „kísérleti kezdeményezések” keretén belül.

3.5.6. Tudástranszfer

Az ERAC tudástranszferrel foglalkozó munkacsoportja támogatja és ellenőrzi a tudásátadás során a szellemi tulajdon kezeléséről szóló, a Bizottság által készített és a Tanács által jóváhagyott gyakorlati útmutató[15] végrehajtását. A munkacsoport előmozdította a közös tanulást, és 2010-ben benyújtotta első jelentését, amelyben ismertette az ajánlás végrehajtása érdekében elindított és előirányzott nemzeti szintű kezdeményezéseket. A munkacsoport azzal folytatta tevékenységét, hogy a nemzetközi kutatási együttműködésben és a mutatók kapcsán érdekeltek számára készített a tudástranszferről és a szellemi tulajdon kezeléséről szóló iránymutatásokat.

A Bizottság emellett hároméves nyomon követő tanulmányt készít az ajánlás alapján a tagállamok által hozott intézkedésekről és azok hatásáról. A Bizottság az érdekeltek bevonása érdekében 2010 novemberére megszervezte az érdekeltek harmadik fórumát.

3.5.7. Egyetemek: korszerűsítési program

2010-ben számos egymástól való tanulási tevékenységre került sor öt témában, amelyek az egyetemek korszerűsítési programjának részét képezik[16]. A tevékenységek eredményeit októberben, „A kiválóság elérésének feltételei az egyetemeken és más kutatóintézetekben” című, a belga elnökség által tartott konferencián vitatták meg. 2011 márciusában ERAC-szemináriumot tartottak a következtetések véglegesítése érdekében és annak megvitatására, hogy az eredményeket hogyan lehet átültetni a politikaformálás folyamatába.

Időközben az érdekeltek részvételével működő platform jött létre, amelynek célja a versenyképes kutatás külső finanszírozására vonatkozó közös alapelvek kidolgozása. A platform által készített jelentést a szakpolitikai vitákban, például az EKT keretszabályozásának előkészítésében és a felsőoktatás korszerűsítési programjának nyomon követéséről szóló közleményhez használják fel.

HETEDIK KERETPROGRAM

A 2010. évi munkaprogramok végrehajtása

2010-ben 63 pályázati felhívás került kiadásra, amelyek indikatív költségvetése összesen 3,9 milliárd EUR-t tett ki. Összesen 12 397 támogatható pályázat érkezett be, ebből 2 582 részesült finanszírozásban[17], ami a pályázatok száma alapján 21 %-os sikerhányadnak felel meg.

A támogatható projektek keretében összesen 57 315 jelentkező a 23,3 milliárd EUR-nyi projektköltségekhez összesen 17,8 milliárd EUR uniós hozzájárulást igényelt. A finanszírozásban részesülő projektek keretében az összesen 13 710 jelentkező az 5,2 milliárd EUR-s projektköltségekhez összesen 3,8 milliárd EUR uniós hozzájárulást igényelt. A pályázók száma alapján ez 24 %-os sikerhányadnak felel meg.

2011. évi munkaprogramok

A 2011. évi munkaprogramokat 2010. július 19-én fogadták el. A munkaprogramok mintegy 6,4 milliárd EUR összegű uniós befektetést előrevetítő pályázati felhívást tartalmaztak a kutatás és innováció terén. Ezek voltak az Európa 2020 stratégia közzététele óta kiadott első munkaprogramok. A munkaprogramok többek között az alábbi elemeket tartalmazták:

- A kis- és középvállalkozások (kkv) elsőbbsége. A kkv-k közel 800 millió EUR-t kapnak, és most először számos témakörben elkülönített költségvetések készültek.

- 2011-ben az egészségügyi célú támogatás teljes összegének egyharmadát a kutatók által vezetett klinikai vizsgálatokra költik az új gyógyszerek piacra jutásának felgyorsítása érdekében.

- Körülbelül 1,1 milliárd EUR IKT-finanszírozás járul majd hozzá az európai digitális menetrend megvalósulásához, és olyan kihívások megoldására fogják költeni, mint az elöregedő társadalom és az alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás. Ennek érdekében az új generációs hálózati és szolgáltatási infrastruktúrákra, robotrendszerekre, elektronikus és fotonikus alkatrészekre, valamint digitális tartalmakhoz kapcsolódó technológiákra és a jövő internetére fogják fordítani a finanszírozást.

- „A jövő óceánjai: kutatási összefogás az óceánok kezelésével kapcsolatos kihívások leküzdésére” című pályázati felhívás számos tudományterületet ölel át.

- A 2010. évi EU–Latin-Amerika és a Karib-térség (LAC) konferencia[18] után különös figyelmet fordítottak Latin-Amerika és a Karib-térség kutatóintézeteinek részvételére.

- Több mint 1,3 milliárd EUR-t különítettek el az Európai Kutatási Tanács által kiválasztott legkreatívabb kutatók számára.

- A Marie Curie-cselekvések segítségével közel 750 millió EUR-t különítettek el a kutatók képzésére és karrierjének fejlesztésére, ideértve a határokon és ágazatokon átnyúló mobilitást is.

Kapcsolódó kezdeményezések

Ami a 185. cikk szerinti kezdeményezéseket illeti, a saját lakókörnyezetben való életvitel segítését szolgáló (a továbbiakban: AAL) közös program időközi értékelése sikeresnek találta a 23 partnerország összekapcsolását egy közös cél: az IKT technológiákra épülő innovatív projektek finanszírozásának az idősebb emberek érdekében történő felhasználása és az európai ágazat támogatása érdekében. 2010-ben az AAL keretében közzétették a harmadik pályázati felhívás összesen 55 millió EUR-s költségvetéssel, amelyből 23 millió EUR-t képvisel az Európai Unió hozzájárulása.

A Eurostars 2010-ben is sikeresen vonzotta az európai K+F kkv-kat, hiszen az ötödik felhívás során 10 %-os növekedést jegyeztek a jelentkezők számában. Ebben az évben zajlott le az Eurostars időközi értékelése is. Az értékelés következtetései szerint a Eurostars értékes program, amely növeli a kutatással és fejlesztéssel foglalkozó kkv-k értékét, azonban kívánatos volna további fejlesztése.

Az EU 48 millió EUR-t fektetett be az európai metrológiai kutatási program (a továbbiakban: EMRP) kezdeményezésbe, amelynek fő területe az európai metrológiai kutatás. Az EMRP végrehajtásának harmadik évében a program ma a területen végzett EKT-kutatások 44 %-át fedi le.

Az Európai Parlament és a Tanács elfogadta a közös balti-tengeri kutatási programra (a továbbiakban: BONUS) vonatkozó határozatot[19].

A magáncégek kutatási és innovációs tevékenységeihez a kockázat-megosztási pénzügyi mechanizmus (a továbbiakban: RSFF) is nyújt pénzügyi támogatást. 2010 végére az RSFF keretében támogatott 67 projekthez nyújtott kölcsönök értéke elérte a 6,305 milliárd EUR-t.

Az RSFF a program félidejében (2010 végén) és egy kedvező időközi értékelés után[20] a tervezett végrehajtási ütemnél gyorsabban halad, az érdeklődés szintje pedig felülmúlja a kezdeti várakozásokat. Az RSFF az uniós költségvetési hozzájárulás harminckétszeresének megfelelő értékű befektetést ösztönzött. Számokban kifejezve ez azt jelenti, hogy a pénzügyi és gazdasági válság ellenére az uniós költségvetés 500 millió EUR-jából 16 milliárd EUR-s befektetés származott a 2007 és 2010 közötti időszakban.

2010-ben az ITER projekt[21] számos kulcsfontosságú mérföldköve is teljesült a „Fusion for Energy”[22] közös vállalkozás révén. Mióta az ITER tanácsa 2010 júliusában elfogadta az alapkoncepciót, amely a projekt alkalmazási körét, menetrendjét és költségét határozta meg, az Euratom a többi ITER-taggal együttműködve keresi a projekt megvalósításához, költségeinek csökkentéséhez és kockázatainak megfelelő mérsékléséhez vezető megoldásokat. Ez a munka 2011-ben is folytatódni fog.

A legfontosabb eredmények

A 7. keretprogram időközi értékelése

A 7. keretprogram időközi értékelését tíz fős, független szakértőkből álló csoport végezte el, amely a program kialakítását, végrehajtását és kezdeti eredményeit vizsgálta. Munkájuk tanulmányok és jelentések átfogó gyűjteményén, valamint az érdekeltekkel és a Bizottsági tisztviselőkkel készített interjúkon alapult. A szakértői csoport ezenkívül 2010 nyarán széles körű és nyitott online konzultációt folytatott az érdekeltekkel.

A szakértők 2010. november 15-én nyújtották be végleges jelentésüket[23], amelynek az általános üzenete az, hogy a 7. keretprogram jó úton halad, és jelentősen hozzájárul az európai tudományos élet és az EKT előmozdításához.

A jelentés szerint a 7. keretprogram eddig egyértelműen pozitív eredményeket hozott, de jelentős kihívások várnak még megoldásra. Ezekkel kapcsolatban 10 ajánlás született, amelyek olyan kérdéseket érintenek, mint a kutatóbázis jobb integrálása, ugyanakkor az uniós és a nemzeti szintek alaposabb különválasztása; a finanszírozás jelenlegi szinten való fenntartása; ugrásszerű javulás a program egyszerűsítésében; az új kutatási eszközökre vonatkozó moratórium megfontolása; valamint a nemzetközi kutatási együttműködés stratégiájának alapos felülvizsgálata.

A Bizottság hivatalos válaszát[24] 2011. február 9-én fogadták el. A közlemény a szakértői csoport 10 ajánlására épül. A közlemény a szükséges vagy javasolt tevékenységeket és a követendő irányokat ismerteti.

A közlemény néhány esetben említi, hogy a Bizottság által egyedül elérhető eredmények korlátozottak, és a többi intézmény és a tagállamok támogatását kéri a közös stratégia kialakításához. A közlemény jóváhagyja továbbá a szakértői csoport következtetéseit a jövőbeni finanszírozási programok céljairól és végrehajtásának módjáról. Hangsúlyozza, hogy ezeknek az Európa 2020 stratégia végrehajtását kell szolgálniuk, ideértve az Innovatív Unió és a többi kapcsolódó kiemelt kezdeményezésben megfogalmazott célkitűzések megvalósítását is.

Egyszerűsítés

2010 az irányváltoztatás éve volt az egyszerűsítési és a biztosítási kérdések közötti optimális egyensúly keresésében. Habár jelentős haladás történt, az érdekeltek visszajelzései még mindig azt mutatják, hogy van még néhány, a szabályok bonyolultságával és a keretprogramok adminisztratív terheivel kapcsolatos probléma. Az érdekeltek és az uniós intézmények egyaránt elismerték, hogy további erőfeszítésekre van szükség a felépítés, a végrehajtás, az eljárások és az eszközök még egyszerűbbé és hatékonyabbá tétele érdekében.

A Bizottság mélyreható elemzést készített a kutatási programok egyszerűsítésének lehetőségeiről. Az elemzés eredményeit a kutatási keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítéséről szóló, 2010. április 29-i közleményben[25] tették közzé. A felülvizsgált költségvetési rendeletről szóló javaslatban[26] az egyszerűsítésre vonatkozó célkitűzést figyelembe vették.

A Bizottság által előterjesztett intézkedések többségét támogatták, és 2010 utolsó negyedévében az egyszerűsítési törekvések középpontjában olyan rövid távú intézkedések meghatározása állt, amelyeket már a 7. keretprogramban is végre lehet hajtani. Így a Bizottság a 7. keretprogramra vonatkozó egyszerűsítési csomagot terjesztett elő, amelyet 2011. január 24-én fogadtak el[27]. Jelenleg a jövőbeni kutatási és innovációs programok előkészítésének keretében folyik intenzív munka annak érdekében, hogy a jelentősebb változásokat véghez vigyék.

A közös technológiai kezdeményezések működése

A jelenlegi öt közös technológiai kezdeményezés az EUMSZ 187. cikkén alapul (az EK-Szerződés egykori 171. cikke). A közös technológiai kezdeményezéseket a 7. keretprogramban az uniós szinten végzett kutatások új mechanizmusaként mutatták be.

Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás (a továbbiakban: IMI) a Bizottság és a kutatáson alapuló európai gyógyszeripar csúcsszervezete, az EFPIA közötti partnerség, amelynek célja, hogy a gyógyszerek kifejlesztésének folyamatában tapasztalható szűk keresztmetszetek leküzdése által javítsa az uniós polgárok egészségét. Összesen 1 milliárd EUR nagyságrendű természetbeni hozzájárulásra lehet számítani a gyógyszeripartól, amelyet ugyanekkora összegű pénzbeli finanszírozás kísér majd az uniós költségvetésből. 2010 volt az IMI irányító testülete működésének első teljes éve.

Az IMI első időközi értékelése 2010 végén zajlott le. A szakértők általában pozitívan értékelték az IMI-t, amely a világ legnagyobb, köz- és magánszféra közötti partnersége az egészségügyi kutatások terén. A javaslatok az IMI működésének további erősítésére irányulnak.

2010-ben állandósították az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozást (a továbbiakban: FCH) a vállalkozás függetlenné tételével. A tanácsi rendelet módosítása is elkészült 2010-ben. A módosítás figyelembe veszi, hogy a kutatási csoport lett az FCH harmadik tagja, és azt javasolja, hogy a projektekben részt vevő kutatóintézetek természetbeni hozzájárulását az ipar saját hozzájárulásával megegyező módon számítsák.

Az FCH első időközi értékelése folyamatban van. A végleges jelentés 2011-re várható.

A Tiszta Égbolt közös vállalkozás (repüléstechnika és légi közlekedés) 2009. évi függetlenedése után 2010-ben stabilan és folyamatosan működött. 2010 során 5 felhívást indítottak és bíráltak el. A Tiszta Égbolt ezenkívül sikeresen végrehajtotta a tagokkal (kedvezményezettekkel) létrejött 7 támogatási megállapodást, amelyek a Tiszta Égbolt kutatási tevékenységeinek 75 %-át érintik.

A Tiszta Égbolt időközi értékelése 2010-ben zajlott le. Az értékelés összességében pozitív volt, de több mint 40, különböző szinteken megvalósítandó ajánlásból álló listát tartalmazott.

2011-ben várhatóan elkészül az IMI, az FCH és a Tiszta Égbolt időközi értékelési jelentéseire válaszoló bizottsági közlemény.

Az Artemis közös vállalkozás – beágyazott számítástechnikai rendszerek kezdeményezés harmadik pályázati felhívását hirdette meg 2010-ben. A 2010. évi K+F-tevékenységek összesen 10 új projekt elindítását eredményezték, amelyek összköltsége 167,5 millió EUR volt. A projektek költségeinek 50,5 %-át azok résztvevői finanszírozzák, 32,8 %-át az ARTEMIS-ben részt vevő tagállamok, 16,7 %-át pedig a közös vállalkozás. Így az uniós finanszírozás 1:6 arányú tőkeáttételi hatást gyakorol.

Az ENIAC közös vállalkozás – nanoelektronikai technológiák 2020 2010-ben vált függetlenné. 2010-ben írták ki a harmadik pályázati felhívást. A 2010. évi K+F-tevékenységek összesen 10 új projekt elindítását eredményezték, amelyek összköltsége 201 millió EUR volt. A projektek költségeinek 56,5 %-át azok résztvevői finanszírozzák, 26,8 %-át az ENIAC-ban részt vevő tagállamok, 16,7 %-át pedig a közös vállalkozás. Így az uniós finanszírozás 1:6 arányú tőkeáttételi hatást gyakorol.

Az ARTEMIS és az ENIAC első időközi értékeléséről szóló bizottsági jelentést 2010. december 16-án fogadták el[28].

KILÁTÁSOK A 2011-ES ÉVRE

A „Kihívásból lehetőség: az európai uniós kutatás- és innovációfinanszírozás közös stratégiai kerete felé” című zöld könyvvel[29] a Bizottság széles körű nyilvános vitát indít egész Európában annak érdekében, hogy véleményeket gyűjtsön a közös stratégiai keret kialakításához és a jövőbeni, 2013 utáni időszakra vonatkozó uniós kutatás- és innovációfinanszírozási programok kiemelt területeinek meghatározásához kapcsolódó kérdésekben.

A vita részét képezik arra vonatkozó felvetések, hogy hogyan lehet a jelenleg fennálló problémák megoldására irányítani a finanszírozást, és egyidejűleg hatékonyabban támogatni az európai vállalkozások innovációs tevékenységeit, tovább erősíteni Európa tudományos bázisát és az EKT-t. Az eredményeket a Bizottság be fogja mutatni, és meg fogja vitatni az érdekeltekkel.

Az EU következő kutatás- és innovációfinanszírozási programjai a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó, 2011 júniusára elkészülő bizottsági javaslatok részét képezik majd. A Bizottság a tervek szerint 2011 végén fogja elfogadni a közös stratégiai keretre vonatkozó jogalkotási javaslatait.

TOVÁBBI INFORMÁCIÓFORRÁSOK

További információk az alábbi, nyilvánosan elérhető dokumentumokban állnak rendelkezésre:

- Éves monitoringjelentések a keretprogramról és annak egyedi programjairól[30].

- Ötéves értékelő jelentések[31].

- Rendszeres jelentések a tudomány, a technológia és a versenyképesség fontosabb mutatóiról[32].

- Európai tudományos és technológiai statisztikák (Eurostat)[33].

- Jelentések és elemzések az Európai Unió kutatási tevékenységéről és szakpolitikáiról[34].

- Éves jelentések a Kutatási Főigazgatóság tevékenységéről[35].

- Az uniós kutatási és innovációs finanszírozási lehetőségekről szóló gyakorlati útmutató[36].

E dokumentumok legtöbbje hozzáférhető vagy megrendelhető a következő internetes oldalakon:

- a CORDIS honlapon: http://cordis.europa.eu;

- a Bizottság kutatással foglalkozó honlapján: http://ec.europa.eu/research;

- az EKT honlapján: http://ec.europa.eu/research/era;

- az európai kutatásra irányuló beruházásokkal foglalkozó honlapon:

http://ec.europa.eu/invest-in-research;

- az ERAWATCH honlapon: http://cordis.europa.eu/erawatch.

[1] http://ec.europa.eu/europe2020/index_hu.htm.

[2] Az Európai Tanács 2002-ben azt a célt tűzte ki, hogy az uniós K+F-intenzitás 2010-re megközelítse a 3 %-ot.

[3] 25 %-os növekedés 2000 és 2009 között az EU-27-ben.

[4] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm.

[5] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/118028.pdf.

[6] http://ec.europa.eu/budget/reform/index_en.htm.

[7] A Tanács 2011. március 10-én az európai uniós tagállamok közötti megerősített együttműködés elindítását engedélyezte az egységes szabadalom bevezetése érdekében.

[8] http://ec.europa.eu/invest-in-research/funding/funding02_en.htm.

[9] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/118028.pdf.

[10] COM(2008) 9076.

[11] Az ERAC a Tanács és a Bizottság stratégiai szakpolitikai tanácsadó szerve a kutatás és technológiafejlesztés területén.

[12] A Tanács 2010. május 26-i állásfoglalása (3016).

[13] A Tanács 2009. június 25-i 723/2009/EK rendelete.

[14] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:071:0020:0031:HU:PDF.

[15] C(2008) 1329.

[16] Ide tartozik az intézményi reform, a kutatási projektek költségszámítása, a világszintű kiválóság, valamint a fiatal kutatók felvétele és karrierfejlesztése.

[17] Túljutottak az összes értékelési fázison és a kiválasztási eljárásban az elsődleges listán szerepeltek.

[18] Madrid, 2010. május 18–19.

[19] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/art169/docs/art-185-bonus_en.pdf.

[20] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm.

[21] http://www.iter.org/.

[22] http://fusionforenergy.europa.eu/.

[23] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm.

[24] COM(2011) 52 végleges.

[25] COM(2010) 187.

[26] COM(2010) 815.

[27] COM(2011) 174.

[28] COM(2010) 752.

[29] http://ec.europa.eu/research/csfri/index_en.cfm.

[30] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring.

[31] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=five-year-assessment.

[32] http://ec.europa.eu/research/era/facts/figures/key_figures_en.htm.

[33] http://ec.europa.eu/eurostat.

[34] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm.

[35] http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm.

[36] http://cordis.europa.eu/eu-funding-guide/home_en.html .