[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 15.12.2006

COM(2006) 755 végleges

2006/0256 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló 1784/2003/EK rendelet módosításáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

1. BEVEZETÉS

2005-ben gabonafélékből világszinten 1599 millió tonnát termeltek, ami kicsit kevesebb, mint a fogyasztás (1614 millió tonna), míg a világszintű kukoricatermelés és -fogyasztás 693, illetve 699 millió tonnát tett ki. A kukoricatermelés- és fogyasztás a világszintű gabonatermelés és -fogyasztás majdnem felét teszi ki. Bár a kukorica számos élelmiszeripari és ipari termék előállításához szükséges, főként még mindig állati takarmányként használják, bár egyre növekvő mértékben alkalmazzák nyersanyagként bio-etanol előállításához, különösen az Egyesült Államokban.

A 2005/2006-os gazdasági évben az EU-ban több mint 6 millió hektáron termesztettek kukoricát, amely a gabonatermő területek majdnem 12 %-ának felel meg. Kicsit kevesebb mint 50 millió tonnát termesztettek, amely össztermelés kétharmada Franciaországból (28 %), Olaszországból (20 %) és Magyarországról (18 %) származott. Az EU–27-ek között a teljes uniós termelés 17 %-át biztosító Románia lesz Franciaország után a második legjelentősebb kukoricatermelő.

Középtávon az EU gabonaágazatának jövőjét az alábbi fejlemények befolyásolják:

A nemzetközi kereskedelem liberalizációja miatt megnövekvő nemzetközi verseny.

A bioüzemanyag-termelés fejlődése. Az EU 2004-ben körülbelül 1,2 millió tonna gabonát használt fel bio-etanol előállításához, azaz az EU-25-ök termelésének 0,4 %-át. A Közösségben gyors ütemben növekszik a gabonafélék bioüzemanyag-termeléshez való felhasználása, hosszú ideig tart azonban új feldolgozó üzemeket felállítani.

Románia és Bulgária csatlakozásával a gabonapiac magas belső szállítási költségek miatti mostani hazai kiegyenlítetlensége tovább súlyosbodik.

2. AZ EU GABONAINTERVENCIÓS RENDSZERE

Az EU gabonaintervenciós rendszere 101,31 €/t[1] egységes minimumár alkalmazását írja elő valamennyi fő gabonafélére[2] EU-szerte. A legtöbb tagállamban általában magasabbak a piaci árak e felvásárlási árnál, csekélyek az intervencióra felkínált mennyiségek, és így a készletek kezelhető szinten maradnak. A déli tagállamokban, ahol a fogyasztás meghaladja a termelést, az aktuális piaci árak magasabbak, és így alig kínálnak fel mennyiségeket intervencióra.

A mostani intervenciós ár vonzó azonban azokban a közösségi régiókban, ahol alacsonyabbak a termelési költségek. A fő fogyasztási területektől messze eső olyan régiók ezek általában, ahol a gazdasági szereplők magas szállítási költségekkel és logisztikai nehézségekkel találják szembe magukat. Ezekben a régiókban az EU felvásárlási rendszere már nem a biztonsági háló szerepét tölti be, hanem valóságos kereskedelmi üzletté vált, amely célra a termelés egy részét rendszeresen félreteszik. Ennek eredményeképpen a Közösség hiányban szenvedő területein magas a gabonafélék ára, míg a többlettermelő régiókban nagy mennyiségeket ajánlanak fel intervencióra.

A 2003/2004-es betakarítás végére az EU-25-ök teljes intervenciós készlete minden eddiginél alacsonyabb szintre esett vissza (3,6 millió tonna). 2004/2005-ben a több mint 285 millió tonnát kitevő termés következtében gyorsan megemelkedett 15,5 millió tonnára, az intervenciós készletek leépítésére irányuló, a belső és a külső piacon tett számos intézkedés ellenére. 2005/2006-ban a végső készletek mennyisége csak kis mértékben csökkent (14 millió tonna), annak ellenére, hogy jelentősen csekélyebb volt a termés (253 millió tonna).

Románia és Bulgária csatlakozása valószínűleg tovább súlyosbítja a helyzetet. Ezen országok éghajlati és strukturális viszonyai ideálisak a gabonafélék termesztéséhez, és az alacsony termelési költségek miatt a jelenlegi intervenciós ár kifejezetten vonzó lesz ezen országok termelői számára. Bár Bulgária és Románia is rendelkezik tengeri kikötővel, a termőföldekről a kikötői létesítmények felé irányuló belföldi közlekedés infrastruktúrája általában fejletlen, és ezért a gabonafélék nagy mennyiségeinek intervencióra történő felkínálása jövedelmező lehetőség lehet a gazdasági szereplők számára.

3. A KUKORICÁRA VONATKOZÓ INTERVENCIÓHOZ KAPCSOLÓDÓ PROBLÉMÁK

Történetileg nézve az EU nettó kukoricaimportőr volt, és a 2003/2004-es gazdasági év végére – a korábbi évekhez hasonlóan – nem volt kukoricából intervenciós készlet. Ma az intervenciós rendszer fő problémája a kukorica.

A 2004/2005-ös gazdasági év végére a teljes uniós intervenciós kukoricakészlet az EU–25-ökben 2,8 millió tonnát tett ki. Egy évvel később 5,6 millió tonna rekordmennyiséget ért el, amely az összes intervenciós készlet 40 %-ának felelt meg, holott a közösségi kukoricatermés 5 millió tonnával kevesebb volt, mint az előző évben. A csatlakozást megelőzően a nemzetközi piacra kukoricát exportáló régiók most termésük nagy részét intervencióra kínálják fel. Az intervenciós kukoricakészletek többsége (93 %) Magyarországon található.

Valamennyi piaci jelentés szerint tovább fog nőni az intervenciós kukoricakészletek aránya, és a jelenlegi gazdasági év végére, az előző gazdasági évhez hasonló kukoricaterméssel számolva, a teljes intervenciós készlet 2/3-át a kukorica fogja kitenni. A bizottsági becslések kimutatták, hogy amennyiben nem történik változás a jelenlegi intervenciós rendszerben, 2013-ra 15,6 millió tonna intervenciós kukoricakészlet halmozódik fel.

A növekvő intervenciós kukoricakészletek értékesítésére korlátozott lehetőségek vannak. A főbb gabonafélék közül a kukoricára vonatkozó nemzetközi árak a legalacsonyabbak, és a nemzetközi piacon való viszonteladás magas pénzügyi költségekkel járna. Másrészről az intervenciós készleteknek a belső piacon való elosztását nehezítik a többlettel, valamint a hiánnyal rendelkező térségek közti szállítás magas költségei, valamint ez a megoldás zavaró hatással lehet a belső piac már így sem teljes mértékben zavartalan működésére.

A kukorica hosszú távon történő raktározása a más gabonaféléknél – például búzánál vagy az árpánál – nem tapasztalt technikai nehézségekkel jár. A kukorica nem alkalmas intervencióra és hosszú távú raktározásra. A kukorica minőségi jellemzői gyorsan romolhatnak a raktározás alatt a magvak biológiai romlása miatt, számos gomba elburjánzását, illetve különféle kártevők elszaporodását is beleértve. Ezen eljárás kritikus elemei a felvásárláskori legnagyobb nedvességtartalom, valamint a tört és a túlhevült magvak jelenléte.

A Bizottság nemrég szigorúbb megfelelőségi követelményeket fogadott el – nevezetesen a legnagyobb nedvességtartalom 13,5 %-ra, valamint a tört és a túlhevült magvak arányának 5, illetve 0,5 %-ra csökkentését – annak biztosítására, hogy az intervencióra felhasznált búza alkalmasabb legyen a hosszú távú raktározásra. Ez azonban nem végleges megoldás, hiszen nem akadályozza meg a intervenciós kukoricakészletek jövőbeni felhalmozódását.

4. JAVASOLT INTÉZKEDÉSEK

Az EU gabonaintervenciós rendszerét a kukorica tekintetében sürgősen ki kell igazítani, máskülönben a Közösség egyes régióinak mezőgazdasági termelői tovább folytatják e gabonaféle intervenciós célból történő termesztését, és tovább nőnek az intervenciós készletek. A 2003-as KAP-reformnak megfelelően szükséges lenne, hogy a mezőgazdasági termelők a piac jelzéseit követve – a piaci magánszereplők igényeit is beleértve – hozzanak döntéseket. Ezen elv a többlettermelő területek gabonatermelőire is vonatkozik, akiknek a piacra és nem intervenciós felvásárlási célra kellene termelniük.

A Bizottság úgy véli, hogy a 2007/2008-as gazdasági évtől meg kell szüntetni a kukorica intervenció keretében történő felvásárlását. Ezáltal újra egyensúly alakulna ki az EU gabonapiacán, és megerősödne a gabonaintervenció eredeti biztonsági háló szerepe. A közösségi gabonatermelők a főbb gabonafélék tekintetében– a búzát és az árpát beleértve – továbbra is élveznék az intervenciós rendszer előnyeit. 2003-ban a rozsnak az intervencióból való kivonásából eredő tapasztalat megmutatta, hogy ezáltal egy sokkal dinamikusabb piac, piacorientáltabb termelés, valamint a mezőgazdasági termelők számára jobb árak alakultak ki.

Kukoricát csak tavasszal vetnek. E javaslat időzítése ezért teljes mértékben megfelelő a 2007-es kukoricavetés tekintetében döntést hozó mezőgazdasági termelők számára.

E javaslat kiegészítésére a Bizottság haladéktalanul javaslatot nyújt be a Tanácshoz az intervenciós raktározáshoz kapcsolódó műveletekhez használt tagállami pénzeszközök költségeinek az EMGA általi finanszírozására vonatkozó feltételek átmeneti módosításáról. Ez az intézkedés – 2007-ben és 2008-ban – csökkenti a tagállamok által végrehajtott ezen műveletek igen magas belső kamattal járó kiegészítő költségeit. A Bizottság úgy véli, hogy a kukoricára vonatkozó intervenció eltörlése, valamint az átmeneti pénzügyi könnyítésre irányuló javaslat összefügg egymással, így a Tanácsnak egyidőben kellene azokat elfogadni.

5. A JAVASOLT INTÉZKEDÉSEK HATÁSA

A javasolt reform hatálybelépését követően a közép-európai többlettermelő régiók kukoricatermesztői által kapott ár nem fog jelentősen megváltozni, mivel már ma nagy az eltérés az intervenciós ár és az ezekben a régiókban a mezőgazdasági termelők részére valójában kifizetett árak között. Ennek eredményeképpen nem várható, hogy a javaslat a közösségi kukoricatermesztés jelentős csökkenését eredményezné.

E javaslat végrehajtása hozzájárulna az EU gabonapiacának integrációjához. A közép-európai többlettermelő régiókban termesztett kukorica visszanyeri versenyképességét mind a hazai, mind a nemzetközi piacokon, ahová – a korábbi évekhez hasonlóan – támogatás nélkül kerülne kivitelre. A javaslat a sertés-, és baromfitenyésztés versenyképességét is megnövelné ezekben a régiókban azáltal, hogy lecsökkenti a takarmányköltségeket, és így segíti az érintett térségek gazdasági fejlődését.

Az intervenciós készletek általános szintje jelentősen csökkenne. A jelenlegi rendszer megtartása mellett 2013-ra összesen 18,9 millió tonna készlet (amelyből 15,6 millió tonna kukorica) halmozódna fel, míg a kukoricának az intervencióból való kivonása révén körülbelül csupán 10 millió tonna összkészlet jönne létre. Továbbá csak a hosszú távú raktározásra alkalmas gabonafélékből (lágy búza és árpa) állna a készlet, és földrajzi elhelyezkedése bizonyára jobban megfelelne a kereskedelmi céloknak.

6. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁS

Az EU-költségvetésben a gabonafélék intervenciós raktározása a 2005-ös költségvetési évben 442 millió euro kiadást eredményezett. 2006-ra körülbelül 350 millió eurós kiadás várható, és az előzetes költségvetési tervezet módosító indítványa a 2007-es gabonaintervencióra 316 millió euro – amelyből csak a kukoricára 136,9 millió euro – előirányzatot határoz meg.

Míg a jelenlegi helyzet fenntartása mellett a gabonafélék intervenciós raktározásához kapcsolódó éves kiadás meghaladná a 300 millió eurót, e javaslat révén a 2008–2014-es időszakban összesen 617,8 millió eurót takaríthatnánk meg. A 2008-as költségvetési évtől 300 millió euro, 2012-től pedig 200 millió euro alá csökkenne az éves kiadás.

7. JOGSZABÁLYOK EGYSZERűSÍTÉSE

A gabonaintervenció egyszerűsítése és hatékonyabbá tétele révén e javaslat hozzájárul a KAP egyszerűsítéséhez.

2006/0256 (CNS)

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló 1784/2003/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre és különösen annak 37. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére,

mivel:

(1) Az 1784/2003/EK tanácsi rendeletben[3] előírt, a gabonafélék piacának közös szervezéséhez kapcsolódó intézkedések a belső piac tekintetében magukban foglalnak egy intervenciós rendszert, amelynek célja a piacok stabilizálása, valamint az ezen ágazatban tevékenykedő mezőgazdasági termelők megfelelő életszínvonalának a biztosítása.

(2) Az elmúlt két gazdasági évben e rendszer alkalmazása következtében igen jelentős intervenciós kukoricakészletek jöttek létre, amelyeknek a közösségi és a nemzetközi piacon való értékesítése különösen nehéznek bizonyul elsősorban e készletek földrajzi elhelyezkedése miatt. A kukorica ráadásul egy olyan gabonaféle, amelyet nem könnyű tárolni, és amelynek értékesítése annál nehezebb, minél hosszabb ideig tárolják, a minőségének fokozatos változása miatt.

(3) Az említett időszak végére megállapítást nyert továbbá, hogy az intervenciós rendszer változatlan formában történő alkalmazása nem teszi lehetővé a kitűzött célok elérését, különösen a Közösség egyes régióiban működő kukoricatermesztők helyzetét illetően. Ezekben a régiókban e rendszer tulajdonképpen e termékek piacon való közvetlen értékesítéséhez viszonyítva alternatív értékesítési piacot jelentett még akkor is, ha a termelők által a termelt kukoricáért ténylegesen kapott ár gyakran alacsonyabb volt az intervenciós árnál.

(4) Ezen körülmények között – és különösen a kukorica tekintetében – az intervenciós rendszer már nem tölti be eredeti szerepét, sőt megakadályozza, hogy a termelés a piaci igényekhez igazodjon.

(5) Az intervenciós rendszer változatlan fenntartása az intervenciós kukoricakészletek ismételt növekedésének a kockázatával jár anélkül, hogy ebből az érintett termelőknek haszna származna.

(6) Szükségesnek tűnik tehát megfelelő intézkedéseket hozni a közösségi gabonapiac zavartalan működésének biztosítása érdekében. Ebből a célból a kukoricának az 1784/2003/EK rendeletben meghatározott intervenciós rendszerből való kivétele tűnik a legmegfelelőbb intézkedésnek a fent említettekre és a termelők számára rendelkezésre álló meglévő piaci megoldásokra tekintettel.

(7) Következésképpen helyénvaló módosítani az 1784/2003/EK rendeletet,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1784/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:

1. A 4. cikk (1) bekezdésének második albekezdése helyébe az alábbi szöveg lép:

„A cirokmagra vonatkozó, májusban érvényes intervenciós ár marad érvényben ugyanazon év júliusában, augusztusában és szeptemberében.”

2. Az 5. cikk (1) bekezdésének helyébe az alábbi szöveg lép:

„1. A tagállamok által kijelölt intervenciós hivatalok felvásárolják a számukra felajánlott és a Közösségben betakarított közönségesbúza-, durumbúza-, árpa- és cirokmennyiségeket, feltéve hogy az ajánlatok, különösen a minőség és a mennyiség tekintetében, megfelelnek a megállapított feltételeknek.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

A 2007/2008-as gazdasági évtől alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

a Tanács részéről

az elnök

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS |

1. | KÖLTSÉGVETÉSI MEGNEVEZÉS (2007-es nomenklatúra) 05 02 01 02 | ELŐIRÁNYZATOK 2007-ES MÓDOSÍTÓ INDÍTVÁNY 316 millió EUR |

2. | CÍM: A Tanács rendelete a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló 1784/2003/EK tanácsi rendeletet módosításáról. |

3. | JOGALAP: Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 37. cikke. |

4. | CÉLOK: A kukorica eltávolítása a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló 1784/2003/EK tanácsi rendeletben előírt intervenciós rendszerből. |

5. | PÉNZÜGYI KIHATÁSOK | 12 HÓNAPOS IDŐSZAK (millió EUR) | 2007. PÉNZÜGYI ÉV (millió EUR) | 2008. PÉNZÜGYI ÉV (millió EUR) |

5.0 | KIADÁS – AZ EK-KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE (VISSZATÉRÍTÉSEK/INTERVENCIÓK) – A NEMZETI HATÓSÁGOK TERHÉRE – EGYÉB | – | –35,1 |

5.1 | BEVÉTEL – AZ EK SAJÁT FORRÁSAI (LEFÖLÖZÉSEK/VÁMOK) – NEMZETI SZINTŰ BEVÉTELEK | – | – |

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |

5.0.1 | BECSÜLT KIADÁS | –57,9 | –40,7 | –68,0 | –120,6 | –132,1 | –163,4 |

5.1.1 | BECSÜLT BEVÉTEL |

5.2 | SZÁMÍTÁS MÓDJA Lásd a Mellékletben. |

6.0 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS VONATKOZÓ ALCÍMÉBEN SZEREPLŐ ELŐIRÁNYZATOKBÓL? | IGEN NEM |

6.1 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS ALCÍMEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL? | IGEN NEM |

6.2 | SZÜKSÉG LESZ PÓTKÖLTSÉGVETÉSRE? | IGEN NEM |

6.3 | SZÜKSÉG LESZ-E ELŐIRÁNYZATOK BEVEZETÉSÉRE JÖVŐBENI KÖLTSÉGVETÉSEKBE? | IGEN NEM |

MEGJEGYZÉSEK: Ez a javaslat 617,8 millió euró összmegtakarítást eredményezne a 2008–2014-es időszak tekintetében. |

Melléklet

millió EUR |

1 – Status quo | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Összesen |

Intervenció összesen, amelyen belül: | 323,9 | 326,9 | 313,7 | 304,7 | 314,0 | 315,9 | 337,9 | 2237,1 |

lágy búza | 54,1 | 36,4 | 28,3 | 19,2 | 12,9 | 12,2 | 9,0 | 171,9 |

árpa | 73,2 | 69,0 | 38,0 | 21,8 | 23,8 | 17,2 | 40,9 | 283,9 |

kukorica | 196,7 | 221,5 | 247,4 | 263,8 | 277,3 | 286,6 | 288,0 | 1781,3 |

2 – Reform | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Összesen |

Intervenció összesen, amelyen belül: | 287,6 | 267,7 | 257,7 | 226,6 | 188,4 | 181,1 | 174,2 | 1583,2 |

lágy búza | 50,4 | 36,0 | 40,6 | 59,3 | 70,1 | 77,0 | 66,2 | 399,5 |

árpa | 89,5 | 114,4 | 128,1 | 122,9 | 113,1 | 104,1 | 108,0 | 780,0 |

kukorica | 147,7 | 117,4 | 89,0 | 44,4 | 5,2 | 0,0 | 0,0 | 403,7 |

3 – A javaslat hatása = 2 – 1 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Összesen |

Intervenció összesen, amelyen belül: | –36,4 | –59,2 | –56,0 | –78,2 | –125,6 | –134,8 | –163,8 | –653,9 |

lágy búza | –3,7 | –0,5 | 12,3 | 40,1 | 57,2 | 64,8 | 57,2 | 227,6 |

árpa | 16,2 | 45,5 | 90,1 | 101,2 | 89,3 | 86,9 | 67,0 | 496,2 |

kukorica | –48,9 | –104,2 | –158,4 | –219,4 | –272,1 | –286,6 | –288,0 | –1377,6 |

2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Összesen |

4 – További kiadások – export-visszatérítések | 1,2 | 1,3 | 15,3 | 10,1 | 5,0 | 2,7 | 0,4 | 36,1 |

2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Összesen |

Összhatás= 3 + 4 | –35,1 | –57,9 | –40,7 | –68,0 | –120,6 | –132,1 | –163,4 | –617,8 |

[1] Havi emelésekkel.

[2] Kenyérbúzára, durumbúzára, árpára, kukoricára és cirokra alkalmazandó; takarmánybúza, rozs és zab esetében nem áll ilyen ár rendelkezésre.

[3] HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.