[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 18.4.2007

COM(2007) 185 végleges

ZÖLD KÖNYV

Az Európai Közösség intézményei által birtokolt dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés Felülvizsgálat

ZÖLD KÖNYV

Az Európai Közösség intézményei által birtokolt dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés Felülvizsgálat

BEVEZETÉS

Az elmúlt tizenöt évben az Európai Unió intézményei fokozatosan nyitottabbá váltak a nyilvánosság számára. A nyitottság elvét 1991-ben a Maastrichti Szerződés vezette be annak érdekében, hogy az intézmények demokratikussága megerősödjön. A Tanács és a Bizottság ezt követően – az információs és kommunikációs politikájuk további és lényeges részeként – elfogadta a dokumentumaikhoz való nyilvános hozzáférésről szóló magatartási kódexet. 1996-ban a nyilvános hozzáférési jogot az Amszterdami Szerződés által módosított, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 255. cikkébe foglalták bele. Az 1049/2001/EK rendelet[1] az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről rendelkezik.

A rendelet, amely 2001. december 3-án lépett hatályba, a dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmek számának erőteljes és tartós növekedéséhez vezetett, ahogyan azt a három intézmény által közzétett éves jelentések[2] is mutatják. 2004 januárjában a Bizottság közzétette a rendelet végrehajtásáról szóló jelentést, amely először tekintette át, hogyan működik a gyakorlatban a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés európai uniós rendszere[3]. Úgy tűnt, hogy a hozzáférés iránti kérelmek száma körülbelül 50 %-kal nőtt minden évben. Mivel átlagosan a kérelmek kétharmadát teljesítették, a rendelet jelentős számú, azelőtt közzé nem tett dokumentumot tett hozzáférhetővé a nyilvánosság számára. Másrészt a rendeletben meghatározott kivételek megfelelő védelmet biztosítottak a törvényes érdekek számára. Bár a rendelet végrehajtása terheket rótt az intézményekre, a végkövetkeztetés alapján rendkívül jól működött. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy nincs szükség a rendelet rövid távon való módosítására, a tökéletesítés a jogszabály változtatása nélkül is végrehajtható.

Az első értékelés óta három év telt el, ez idő alatt még több tapasztalat gyűlt össze, kialakult az ítélkezési gyakorlat, valamint az európai ombudsman számos panasszal foglalkozott. Ezen felül az Európai Parlament és a Tanács elfogadta az Aarhusi Egyezmény[4] alkalmazásáról szóló új rendelet az Európai Közösség azon intézményei és szervei számára, amelyek a környezeti ügyekben hatással vannak az információhoz való hozzáférésre.

Ezen okok miatt úgy tűnik, itt az ideje megvizsgálni, szükséges-e a rendelet módosítása. Ezért amikor a Bizottság 2005. november 9-én úgy határozott, hogy elindítja az európai átláthatósági kezdeményezést[5], e lépésbe belefoglalta az 1049/2001/EK rendelet felülvizsgálatát is a fokozottabb nyitottság elérése érdekében. A 2006. április 4-én elfogadott állásfoglalásban az Európai Parlament felkérte a Bizottságot, hogy tegye meg a rendelet módosítására vonatkozó javaslatait[6].

A dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés a nyitottsági politikának egy vetülete, és a rendeletet az intézmények információs és kommunikációs politikája alapján kell értékelni. Ebben az összefüggésben a nyitott tanácsi találkozókra vonatkozó új politika különleges jelentőséggel bír.

E konzultációs dokumentumban a Bizottság először a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférési jogra irányadó meglévő szabályokat és azok végrehajtását tekinti át, majd felvázolja a jogszabály tökéletesítésének néhány lehetőségét és az intézmények dokumentumaihoz való jobb hozzáférést kínáló gyakorlati intézkedéseket.

Felkérjük a nyilvánosságot, hogy tegyék meg észrevételeiket az európai intézmények dokumentumaihoz való hozzáférés rendszerével, valamint az e Zöld Könyvben meghatározott lehetőségekkel kapcsolatban. A Bizottság a kérdőíven keresztül szeretné megismerni a polgárok – ideértve a civil társadalmi szervezeteket –, a gazdasági szereplők, a hatóságok és más, az európai ügyekben érdekelt szervezetek véleményét.

A nyilvános konzultáció e Zöld Könyv közzétételével kezdődik és három hónapig tart. A Bizottság gondosan elemezni kívánja a beérkezett válaszokat, majd közzé teszi e nyilvános konzultáció eredményét összefoglaló és az utólagos intézkedéseket felvázoló jelentést. E jelentés alapján a Bizottság előterjeszti az 1049/2001/EK rendelet módosítására vonatkozó javaslatait.

A várható ütemterv a következő:

Nyilvános konzultáció Az eredményre vonatkozó jelentés: A rendelet módosítására vonatkozó javaslat: | 2007. április közepétől július közepéig 2007. szeptember 2007. október |

ELSő RÉSZ: A NYILVÁNOS HOZZÁFÉRÉS MEGLÉVő SZABÁLYAINAK ALKALMAZÁSA |

- 1. A RENDELET VÉGREHAJTÁSA

A statisztikák azt mutatják, hogy a Tanács és a Bizottság három hozzáférés iránti kérelem közül kettőnek helyt ad. A Parlament a hozzá érkező kérelmek több mint 80 %-át jóváhagyja, ami főként a parlamenti eljárások nyilvános természetéből adódik.

Tartósan növekedett a Parlamenthez és a Bizottsághoz benyújtott eredeti hozzáférési kérelmek száma. A Tanácshoz benyújtott kérelmek száma stabil maradt, ami többek között annak tudható be, hogy növekszik azon dokumentumok száma, amelyeket a Tanács nyilvántartásában közvetlenül hozzáférhetővé tesznek a nyilvánosság számára. Másrészt a megerősítő kérelmek (azaz amelyek arra kérik az intézményt, hogy újraértékelje a hozzáférés elutasítását) száma többé-kevésbé stabil[7]. Globálisan a három intézményhez benyújtott eredeti kérelmeknek csupán 4 %-a vezetett megerősítő kérelemhez. A Bírósághoz benyújtott kérelmek és az európai ombudsmanhoz beérkezett panaszok csak egy nagyon kis szeletét képezik az összes olyan kérelemnek, amelyekkel az intézmények foglalkoztak.

Ennek fényében a rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. január 30-án közétett jelentés a nyilvános hozzáférés szabályainak nagyon kielégítő működését állapította meg. A közelmúlt tapasztalatai megerősíteni látszanak e jelentés megállapításait, különösen ami a jogalkotási eljárásokkal kapcsolatos hozzáférést és az intézmények általi proaktív információnyújtás kibővítését illeti . Lehetőség van azonban a jobb áttekinthetőségre, ami az esetekhez kapcsolódó munkával, mint például az adatvédelemmel vagy a meghatározott hozzáférési jogokkal kapcsolatban felmerülő érdekek kiegyensúlyozásával egyidőben alkalmazott általános hozzáférési jogok alkalmazását illeti.

1.1. A kedvezményezettek és a kérvényezett dokumentumok típusai

- Ha egyre több állampolgár érvényesíti is a hozzáféréshez való jogát, a legtöbb kérelmet az uniós ügyek szakértői nyújtják be : gazdasági szereplők, ügyvédi irodák, nem kormányzati szervezetek és felsőoktatási szereplők.

- A fő érdeklődési területet a versenyjogi esetek [8], az adózás, a belső piac, a környezetvédelem, a közbeszerzés (Bizottság), valamint az igazságügy és biztonság (Tanács) képezik.

- A Bizottsághoz benyújtott kérelmek gyakran kapcsolódnak teljes konkrét aktákhoz , illetve egy adott témakörben „valamennyi dokumentumhoz”, amely nagyszámú dokumentum elemzését követeli meg.

- Sok hozzáférési kérelem – különösen azok közül, amelyeket a Bizottsághoz nyújtanak be – jogvitához kapcsolódik ; néhány kérelmező olyan anyagokhoz kér hozzáférést, amelyek hasznosak lehetnek panaszok benyújtása vagy bírósági eljárás megindítása során.

1.2. A hozzáféréshez való jog korlátozása

Korlátozott számú esetben néhány kivételt alkalmaznak. A leggyakrabban alkalmazott kivételek a következők:

a határozathozatali eljárás | Tanács Bizottság |

ellenőrzések és vizsgálatok (pl. jogsértések, kartellek, összefonódás-ellenőrzés, állami támogatások, a kereskedelem védelmével kapcsolatos ügyek, az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által végzett vizsgálatok) | Bizottság |

adminisztratív eljárásban érintett harmadik felek érdekei (üzleti érdekek, adatvédelem) | Bizottság Parlament |

1.3. Nyilvános hozzáférés és adatvédelem

Mind a dokumentumokhoz való hozzáférés joga, mind pedig a személyeknek a személyes adataik védelméhez való joga az EK-Szerződés 255. cikkében, illetve 286. cikkében gyökerezik. Ezeket két rendelet hajtja végre: az adatvédelemről szóló 45/2001/EK rendelet[9] és a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendelet. E két jog azonban ellentétben állhat egymással, ha kifejezetten olyan információhoz kérnek hozzáférést, amely egy személyre vonatkozik. Az európai adatvédelmi biztos háttérdolgozatban[10] foglalkozott ezzel a kérdéssel, hasznos gyakorlati tanácsokat nyújtva az ilyen kérelmek feldolgozásához. Az a három eset, amelyek a személyes adatok felfedésének Bizottság általi elutasítását érintik, folyamatban van az Elsőfokú Bíróság előtt[11]. Két másik folyamatban lévő ügy többek közt adatvédelmi kérdéssel foglalkozik[12].

1.4. Általános és meghatározott hozzáférési jogok

Az 1049/2001/EK rendelet célja, hogy a nyilvánosság számára a lehető legszélesebb körű hozzáférést biztosítsa a Közösség intézményei által birtokolt dokumentumokhoz.

Azon dokumentumokhoz való hozzáféréshez, amelyeket nem lehet nyilvánosságra hozni, a bizonyos eljárásban érintett felek számára különös szabályok biztosítanak kiváltságos jogot. E szabályok alapján a hozzáférés gyakran olyan különleges feltételek és eljárások tárgyát képezi, amelyek biztosítják a védelemhez való jog és az eljárás hatékonyságának védelme közötti kényes egyensúlyt.

A nyilvános hozzáférés és a kiváltságos jog közötti kapcsolatot a következetlenségek elkerülése érdekében esetleg tisztázni kell.

1.5. Aktív információszolgáltatás

A hozzáférhető nyilvántartások lehetővé teszik a polgárok számára, hogy azonosítsanak olyan dokumentumokat, amelyek őket érdekelhetik, valamint hogy gyakorolhassák a hozzáféréshez való jogukat. Amennyiben a dokumentumok a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tehetők, az intézmények ezeket az interneten közvetlenül elérhetővé teszik.

A következők tekintetében lenne szükség tökéletesítésre:

- a nyilvántartások, különösen a Bizottság nyilvántartásainak alkalmazási köre;

- a nyilvánosság számára közvetlenül hozzáférhetővé tett dokumentumok száma, illetve az információk mennyisége;

- az elektronikus információs rendszerek felhasználóbarát jellege.

A Parlament, a Tanács és a Bizottság már megkezdte annak vizsgálatát, milyen módon lehet az interneten keresztül történő információterjesztést javítani. Az ilyen jellegű javítások a jogszabály módosítása nélkül is elérhetők.

2. AZ 1049/2001/EK RENDELETRE VONATKZÓ ÍTÉLKEZÉSI GYAKORLAT

Ha az Elsőfokú Bíróság elé terjesztett esetek száma a hozzáférési kérelmek számával összehasonlítva nagyon korlátozott is, a Bíróság számos nemrég hozott ítéletben tisztázta a rendelet néhány rendelkezését, különösen a hozzáféréshez való joggal kapcsolatos néhány kivétel hatályát. Ez jelentős mértékben hozzájárult a meglévő szabályok jobb végrehajtásához. A kialakult ítélkezési gyakorlatnak egy új jogszabály szövegébe történő beépítése a polgárok számára fokozottabb jogi érthetőséget biztosítana, valamint az intézmények számára megfelelőbb iránymutatással szolgálna a kérelmek feldolgozása tekintetében.

2.1. A rendelet általános jellemzői

Az Elsőfokú Bíróság egyértelműen megállapította, hogy a rendelet célja az, hogy a nyilvános dokumentumokhoz való hozzáférést minden személy számára biztosítsa. Egy dokumentumhoz – például jogvita esetén védelem céljából – való hozzáférés tekintetében a személy meghatározott érdeke nem lényeges annak eldöntésekor, vajon a dokumentumot hozzáférhetővé tegyék-e vagy sem, amennyiben az intézmény alkalmazza a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti kötelező kivételt, illetve ha egy tagállam a 4. cikk (5) bekezdésével összhangban kifogást emel a dokumentum hozzáférhetővé tétele ellen[13]. Az Elsőfokú Bíróság egy nemrégiben hozott ítéletében úgy határozott, hogy a rendelet 6. cikkének (1) bekezdéséből – amely szerint a kérelmező nem köteles indokolni kérelmét – adódik, hogy a hozzáférés iránti kérelmet a kérelmező személy kilététől függetlenül kell kezelni[14]. Ugyanezen ítéletében a Bíróság megállapította, hogy egy ügyben a kérelmező védelemhez való joga magánjellegű, ezért nem minősül nyomós közérdeknek egy dokumentum hozzáférhetővé tétele során[15].

2.2. Eljárási kérdések

2.2.1. Azon dokumentumok konkrét elemzésének szükségessége, amelyekhez hozzáférést kérnek

A dokumentumokhoz való hozzáférés megtagadását a dokumentum tartalmának konkrét elemzésére kell alapozni annak felmérése érdekében, hogy mennyiben alkalmazható a hozzáférési jog alóli kivétel, valamint hogy adható-e részleges hozzáférési engedély. Ilyen vizsgálatra azonban nincs szükség akkor, ha az egyedi eset különleges körülményei miatt egyértelmű, hogy a hozzáférést meg kell tagadni, illetve ellenkezőleg, meg kell adni[16].

2.2.2. A nagy terjedelmű kérelmek kezelése

Az előző bekezdésben említett ítélkezési gyakorlat szerint az a tény, hogy egy hozzáférés iránti kérelem nagyszámú dokumentumot érint, nem menti fel az intézményeket azon kötelezettségük alól, hogy a dokumentumok konkrét vizsgálatát elvégezzék. Ugyanezen ítéletében a Bíróság jelezte, hogy kivételes esetekben, amikor a dokumentumok konkrét és eseti elemzése által okozott adminisztratív terhek túllépik azt, ami ésszerűen elvárható, a dokumentumok vizsgálatára vonatkozó kötelezettségtől el lehet térni. Az intézményeknek azonban meg kell vizsgálniuk valamennyi egyéb elképzelhető lehetőséget annak érdekében, hogy munkaterhüket korlátozzák, miközben a kérelemnek legalább egy részét teljesítik[17].

2.3. A kivételek tisztázása

2.3.1. A jogi tanácsadás védelme – a 4. cikk (2) bekezdésének második francia bekezdése

Az Elsőfokú Bíróság megállapította, hogy a rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározott „jogi tanácsadás” védelme bármely olyan jogi tanácsadásra alkalmazandó, amelyet az intézmények Jogi Szolgálata ad, és nem korlátozódik a jogvita során adott tanácsadásra. Jogi véleményt tartalmazó dokumentumhoz való hozzáférés megtagadásának azonban – ahogy az érdekvédelemmel kapcsolatos más dokumentumok esetében is – konkrét és eseti elemzésen kell alapulnia[18]. Ezen ítélet ellen az Európai Közösségek Bíróságához benyújtott fellebbezés folyamatban van.

2.3.2. A vizsgálatok védelme – a 4. cikk (2) bekezdésének harmadik francia bekezdése

Az Elsőfokú Bíróság egyértelművé tette azt a tényt, hogy a folyamatban lévő vizsgálatokkal kapcsolatos dokumentumok bizonyos típusai e vizsgálatok céljának védelme alá esnek. A szabálysértési eljárásra tekintettel a Bíróság úgy vélte, hogy a tagállamok jogosan várják el a Bizottságtól, hogy garantálja a bizalmas kezelést azon vizsgálatok során, amelyek szabálysértési eljáráshoz vezethetnek. A bizalmas kezelésre vonatkozó követelmény fennáll azután is, miután az ügyet a Bíróság elé terjesztették[19].

Nemrégiben az Elsőfokú Bíróság jelezte, hogy a vizsgálati és ellenőrzési tevékenységek az ellenőrzések, vizsgálatok és könyvvizsgálatok védelmén alapuló kivételek hatálya alá tartoznak mindaddig, amíg a vizsgálatok vagy ellenőrzések folyamatban vannak, még akkor is, ha a konkrét vizsgálat vagy eljárás – amely azon jelentést eredményezte, amelyhez hozzáférést kértek – lezárult. Az ilyen dokumentumokhoz való hozzáférés biztosításának lehetősége azonban nem függhet esetleges, jövőbeni, talán távoli eseménytől[20]. Ezen elvek konkrét alkalmazása tekintetében további pontosításra lehet szükség.

2.3.3. A tagállamok megakadályozhatják az általuk benyújtott dokumentumok nyilvánosságra hozatalát – a rendelet 4. cikkének (5) bekezdése

Az Amszterdami Szerződés záróokmányához csatolt 35. sz. nyilatkozat rendelkezik arról, hogy bármely tagállam kérheti a Bizottságot vagy a Tanácsot, hogy az e tagállamból származó dokumentumot a tagállam előzetes hozzájárulása nélkül harmadik felekkel ne közölje. E nyilatkozat a rendelet 4. cikkének (5) bekezdésében tükröződik. Az Elsőfokú Bíróság úgy vélte, ha a tagállam kéri, hogy a tőle származó dokumentumot ne közöljék, akkor e dokumentumhoz való hozzáférés iránti kérelemre a vonatkozó nemzeti rendelkezések irányadóak, nem pedig a rendelet[21]. Ezen ítélkezési gyakorlattal összhangban az intézmények minden esetben konzultálnak a tagállam hatóságaival, ha az adott tagállamból származó dokumentumhoz való hozzáférés iránti kérelmet kapnak. Meg kell jegyezni azonban, hogy a T-168/02. sz. Internationaler Tierschutz-Fonds GmbH kontra Bizottság ügyben az ítélet ellen fellebbezést nyújtottak be a Bírósághoz.

2.3.4. A rendelet és a meghatározott titoktartási szabályok közötti kapcsolat

Az Elsőfokú Bíróság két ítéletében úgy határozott, hogy a személyzeti szabályzat III. mellékletének 6. cikkében meghatározott felvételi bizottságok eljárásainak bizalmas jellege lex specialis- nak tekintendő, eltérve a dokumentumokhoz való hozzáférés általános szabályaitól[22]. Ezidáig ezen érvelést nem terjesztették ki azon további területekre, amelyek esetében titoktartási szabályok léteznek. Ezen felül egy szerv eljárásainak bizalmas jellege nem jelenti azt, hogy az e szerv által létrehozott vagy figyelembe vett dokumentumokra ugyanolyan titoktartás vonatkozik. Szükséges azonban tisztázni a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés általános rendszere és a közösségi jogalkotó által meghatározott különleges szabályok közötti kapcsolatot érdekében, hogy bizonyos – a kérdéses eljárás számára elengedhetetlen – információgyűjtési jogkör működési hatékonyságát biztosítsák.

2.3.5. Átláthatóság és a szolgálati titoktartási kötelezettség

Az EK-Szerződés 255. cikkében megállapított átláthatóság elvét a 287. cikkben foglalt, szolgálati titoktartásra vonatkozó kötelezettség egyensúlyozza ki, amelyet különböző másodlagos jogszabályok kifejezetten említenek. Ennek különös jelentősége van a versenypolitikában – amely keretében a Bizottság rendelkezésére állnak a vállalkozások által benyújtott vagy tőlük származó információk –, továbbá a kereskedelem védelmével kapcsolatos ügyekben[23] és a közbeszerzésben. Az 1/2003/EK rendelet 28. cikke előírja, hogy az ellenőrzések és vizsgálatok során gyűjtött vagy az információ iránti kérelmet követően kapott információkat csak arra a célra lehet felhasználni, amelyre beszerezték azokat, valamint a szakmai titoktartási kötelezettség alá tartozó egyetlen információt sem lehet feltárni. Miközben sem az EK-Szerződés 287. cikke, sem pedig az 1/2003/EK rendelet 28. cikke nem jelzi kifejezetten, milyen típusú információk tartoznak e kötelezettség alá, az Elsőfokú Bíróság már pontosította az „üzleti titok” fogalmát, megállapítva, hogy ez olyan információkat érint, amelyeknek nemcsak a nyilvánosságra hozatala, hanem az információt szolgáltató személytől különböző személynek való puszta továbbítása súlyosan sértené az információt szolgáltató személy érdekeit[24]. A szolgálati titoktartásra vonatkozó kötelezettség azonban meggátolhatja olyan információk nyilvánosságra hozatalát, amelyek tekintetében nincs szükség az üzleti titkok esetében lehetséges speciális védelemre. E kérdésben további pontosításra lehet szükség.

3. TOVÁBBI FEJLőDÉS

3.1. Az Aarhusi Egyezmény alkalmazása a Közösség intézményeire és szerveire

2006. szeptember 6-án az Európai Parlament és a Tanács elfogadta a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló 1367/2006/EK rendeletet[25]. A rendeletet 2007. június 28-tól kell alkalmazni.

Az új rendelet hatálya alá tartoznak a polgárok környezeti politikában való részvételének különböző aspektusai:

- hozzáférés az információkhoz kérelem alapján

- tevékeny információterjesztés

- a tervekkel és programokkal kapcsolatos konzultáció

- egy határozat vagy határozathozatal elmulasztásának igazgatási felülvizsgálata iránti kérelemhez való jog.

E Zöld Könyv tekintetében csak az információkhoz kérelem alapján történő hozzáférésre vonatkozó rendelkezéseket kell figyelembe venni.

Az 1049/2001/EK rendelet megállapítja a dokumentumokhoz való hozzáférés általános rendszerét. Mivel az EK-Szerződés 255. cikke képezi a jogalapot, az 1049/2001/EK rendelet csak a Parlamentre, a Tanácsra és a Bizottságra, valamint – kiterjesztéssel – a közösségi ügynökségekre alkalmazandó. Másrészt a környezeti információhoz való hozzáférésről szóló 1367/2006/EK rendelet rendelkezései valamennyi közösségi intézményre és szervre alkalmazandók. Az 1049/2001/EK rendelet, az új 1367/2006/EK rendelet és a hozzáférésnek az egyéb intézmények és szervek által elfogadott önkéntes szabályai között bizonyos mértékű átfedések lesznek. Azt is meg kell jegyezni, hogy a két rendeletben lefektetett hozzáférés alóli kivételek nem teljesen esnek egybe.

Ami a hatályt és a kedvezményezetteket illeti, a helyzetet a következőképpen lehet leírni:

Hatály és kedvezményezettek |

Jogi keret | A hatály alá tartozó intézmények és szervek | Uniós polgárok és lakosok | Bármely természetes vagy jogi személy |

az 1049/2001/EK rendelet + az 1367/2006/EK rendelet | Parlament Tanács Bizottság Ügynökségek | Bármely dokumentum |

Önkéntes szabályok + az 1367/2006/EK rendelet | Számvevőszék Európai Központi Bank Európai Beruházási Bank Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Régiók Bizottsága Az európai ombudsman | Bármely dokumentum | Csak környezeti információ |

az 1367/2006/EK rendelet | Az európai adatvédelmi biztos Bíróság (kivéve ha bírósági minőségében jár el) | Csak környezeti információ |

3.2. A Tanács üléseinek átláthatósága

Az Európai Tanács a 2006. június 15-i és 16-i ülésén hangsúlyozta annak fontosságát, hogy az állampolgárok számára lehetővé tegyék a közvetlen betekintést az EU tevékenységeibe, főként az átláthatóság növelése révén. 2006. szeptember 15-én a Tanács módosította eljárási szabályzatát annak érdekében, hogy ezt az új politikát végrehajtsa. Az új intézkedések alapján a Tanács nyilvános tanácskozásai és vitái az Európai Unió valamennyi hivatalos nyelvén elérhetővé válnak az interneten. A tanácsi ülések nyitottsága túllép az EK-Szerződés 255. cikke és az 1049/2001/EK rendelet hatályán. Az a tény azonban, hogy az ülések nyilvánosak, hatással lesz az ilyen üléseken figyelembe vett dokumentumok nyilvánosságra hozatalára.

MÁSODIK RÉSZ: A HOZZÁFÉRÉS SZABÁLYAI TÖKÉLETESÍTÉSÉNEK LEHETőSÉGEI |

4. ÁLTALÁNOS ÉRTÉKELÉS

Az 1049/2001/EK rendelet végrehajtása során összegyűlt tapasztalatokat, az Elsőfokú Bíróság és az Európai Közösségek Bírósága ítélkezési gyakorlatát, valamint az európai intézmények átláthatósága tekintetében történt legutóbbi fejleményeket figyelembe véve helyénvaló, hogy mérlegeljék a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés rendszerének módosítását, azzal a céllal, hogy:

- javuljon a nyilvántartásokhoz való hozzáférés és a dokumentumokhoz való közvetlen hozzáférés;

- javuljon a polgárok általános tájékoztatása az európai intézmények tevékenységeiről;

- érthetőbbé váljon a jogi keret ;

- megfelelő egyensúly alakuljon ki a nyilvánosság tudáshoz való joga és a törvényes köz- és magánérdekek védelme között.

5. TEVÉKENYEBB INFORMÁCIÓTERJESZTÉSI POLITIKA

5.1. Átláthatóság a jogalkotási folyamatban

Az információ szabadságáról szóló jogszabályok fő célja az, hogy lehetővé tegyék az állampolgárok számára, hogy jobban részt vehessenek a demokratikus döntéshozatalban. Az 1049/2001/EK rendelet végrehajtása tekintetében tehát az első prioritás az, hogy az uniós intézmények jogalkotási folyamatát átláthatóbbá és jobban hozzáférhetővé tegyék a közvélemény számára. A három intézmény nyilvános nyilvántartásai főként az intézmények által az európai uniós jogalkotás keretében létrehozott és egymás között cserélt dokumentumokra való hivatkozásokat tartalmaznak. E dokumentumok legtöbbje esetében a teljes szöveg hozzáférhető. E gyakorlat megfelel az 1049/2001/EK rendelet 12. cikkének, amely előírja, hogy az intézmények, amennyiben lehetséges, a dokumentumokat – különösen a jogalkotási dokumentumokat – közvetlenül hozzáférhetővé teszik.

Mivel a rendelet 12. cikkében szereplő „jogalkotási dokumentumok” fogalma nem pontos, a rendeletet módosítani lehet annak pontosítása érdekében, mely dokumentumtípusok képezik a jogalkotási folyamat részét, valamint melyeknek kell elvben közvetlenül és teljes mértékben hozzáférhetőnek lenniük, és az eljárás melyik szakaszában. Már tervbe vették, hogy az EUR-LEX honlap nagyobb mennyiségű előkészületben levő jogalkotási dokumentumot tartalmaz majd.

Másrészt az állampolgárok nem minden esetben férnek hozzá könnyen a rendelkezésre álló információhoz. A Parlament, a Tanács és a Bizottság jelenleg keresi a jogalkotási dokumentumokhoz való könnyebb hozzáférés módját.

5.2. Tevékeny információterjesztés más területeken

Az intézmények honlapjaikon nagy mennyiségű információt tesznek közzé. Az összetett és technikai jellegű kérdéseket egyszerűen megfogalmazó sajtóközlemények értékes információforrást jelentenek a nyilvánosság számára.

Az információterjesztés leginkább önkéntes jellegű. Az Aarhusi Egyezményt a közösségi intézményekre és szervekre alkalmazó új rendelet azonban tartalmazza a környezeti információk terjesztésére vonatkozó rendelkezéseket[26].

Az intézmények egy módszeresebb politikát dolgozhatnak ki arra vonatkozóan, hogy a dokumentumokhoz való közvetlen hozzáférést a leginkább felhasználóbarát módon tegyék lehetővé. Ez további humán és pénzügyi erőforrásokat kíván a munkafolyamat, az adatbázisok és a honlapok kezelése tekintetében. Másrészt, a Tanács gyakorlata azt sugallja, hogy ezáltal a hozzáférési kérelmek száma csökkenne, vagy legalább a kérelmek feldolgozása kevésbé megterhelővé válna.

Az intézmények áldal működtetett fő internetes oldalak:

EUR-LEX (uniós jogszabályok):http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm

Előkészületben levő jogszabályok:http://ec.europa.eu/prelex/apcnet.cfm?CL=en

AZ Európai Parlament jogalkotási figyelője:http://www.europarl.europa.eu/oeil/

Az Európai Parlament dokumentumainak nyilvántartása:http://www.europarl.europa.eu/registre/recherche/RechercheSimplifiee.cfm?langue=EN

A Tanács dokumentumainak nyilvántartása:http://www.consilium.europa.eu/cms3_applications/showPage.asp?lang=en&id=549&mode=g&name=

A Bizottság dokumentumainak nyilvántartása:http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/registre.cfm?CL=en&testjs=1

Komitológiai nyilvántartás:http://ec.europa.eu/transparency/regcomitology/registre.cfm?CL=en

1. kérdés: Hogyan értékelné a nyilvántartásokban és az intézmények honlapján található információkat? |

A | átfogó és könnyen hozzáférhető |

B | átfogó, de nehezen megtalálható |

C | könnyen hozzáférhető, de terjedelmét tekintve nem kielégítő |

D | hiányos és nehezen hozzáférhető |

A nyilvántartásokkal és a honlapokkal kapcsolatos egyéb észrevételek: |

2. kérdés: Nagyobb hangsúlyt kell-e fektetni a tevékeny információterjesztés elősegítésére, esetleg egy konkrét, különleges érdeklődési területre összpontosítva? |

IGEN | NEM | Nincs vélemény |

Magyarázat és megjegyzések: |

6. A KÖRNYEZETI INFORMÁCIÓKHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS SZABÁLYAINAK BEÉPÍTÉSE A DOKUMENTUMOKHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉS ÁLTALÁNOS RENDSZERÉBE

Amint az a 3.1. szakaszban már említésre került, bizonyos különbségek lelhetők fel a rendelet és az Aarhusi Egyezmény között. Az információhoz való hozzáférés tekintetében az Egyezmény meghatározott rendelkezéseket tartalmaz a környezeti információk terjesztésére vonatkozóan, amely túllép a kérelem alapján történő információnyújtás kötelezettségén. Az 1049/2001/EK rendelet és az 1367/2006/EK rendelet egyidejű érvényessége két nagy mértékben összehangolt és következetes rendszert eredményez, még akkor is, ha az egyes eltérések eltérő értelmezéshez vezethetnek.

Ezen eltérések megoldhatók vagy a környezeti információkhoz való hozzáférés jogára irányadó meghatározott rendszer működtetése révén, vagy az 1049/2001/EK rendelet rendelkezéseinek annak érdekében való módosítása által, hogy tisztázódjon e rendelkezéseknek az 1367/2006/EK rendelet rendelkezésével való összeegyeztethetősége, így fenntartva a Parlament, a Tanács és a Bizottság birtokában lévő környezeti és egyéb információkhoz való hozzáférés egységes rendszerét. A második lehetőség a polgárok számára fokozottabb jogi érthetőséget biztosítana, mindazonáltal más közösségi intézmények és szervek esetében különböző rendszerek léteznek.

Egy közös hozzáférési rendszer kialakítása érdekében felül kell vizsgálni az 1049/2001/EK rendeletben foglalt hozzáférési jog alóli kivételek rendszerét. A következő pontokat kell figyelembe venni:

- A kivételek alkalmazása során figyelembe kell venni a nyilvánosságnak a hozzáférhetővé tételhez fűződő érdekét, és különösen azt a tényt, hogy a kért információ a környezetbe jutó kibocsátásokra vonatkozik.

- Ha a dokumentumok a Közösség vagy valamely tagállam pénzügyi, monetáris vagy gazdaságpolitikájának védelmét célzó kivételek hatálya alá tartoznak [az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének negyedik francia bekezdése], az ilyen dokumentumokban található környezeti információt mégis hozzáférhetővé teszik.

- Az olyan környezet (például ritka fajok tenyésztési területei) védelmének érdekében, amelyre a kért információ vonatkozik, egy különleges kivételt is csatolnának.

- Mivel a tagállamok számára az Aarhusi Egyezmény és a környezeti információkhoz való hozzáférésről szóló irányelv[27] kötelező érvényű, e rendelkezésekkel ellentétes lenne, ha a tagállamok kifogást emelnének azon dokumentumok hozzáférhetővé tétele ellen, amelyeket a nemzeti jogszabályok szerint nekik maguknak is hozzáférhetővé kellene tenniük. Másrészt a rendelkezésnek figyelembe kell vennie az Amszterdami Szerződés záróokmányához csatolt 35. sz. nyilatkozatot. Azokat a tagállamokat, amelyek kifogást emelnek a tőlük származó dokumentumoknak valamely intézmény általi hozzáférhetővé tétele ellen, felkérhetik, hogy álláspontjukat indokolják meg – a kivételekre alapozva – az 1049/2001/EK rendelet vagy pedig a saját nemzeti jogszabályaik alapján.

3. kérdés: Nagyobb egyértelműséget biztosítana-e a polgárok számára, ha a dokumentumokhoz – beleértve a környezeti információkat – való hozzáférésre egyetlen szabálycsomag vonatkozna? |

IGEN | NEM | Nincs vélemény |

Magyarázat és megjegyzések: |

7. AZ ÉRDEKEK KIEGYENSÚLYOZÁSA

7.1. A nyilvános hozzáférés és a személyes adatok védelme

A személyes adatokhoz való hozzáférésre irányuló kérelmek kezeléséről szóló gyakorlati szabályok felvázolása előtt tanácsos megvárni e két jog[28] összeütközésére vonatkozó ítélkezési gyakorlatot. A meglévő jogi keretben azonban az intézmények meghatározhatják a személyes adatok hozzáférhetővé tételének kritériumait, a következő elvek alapján:

- közérdek fűződik a személyes adatok felfedéséhez; ez az eset állhat fenn akkor, ha az adott személyek közhivatalt töltenek be és hivatalos minőségükben járnak el, valamint a felfedett információ csupán az ő hivatali kötelezettségeik elvégzéséhez kapcsolódik, kivéve, ha az illető (például a vizsgálatot folytató személyek) személyazonosságát különleges okok miatt védelmezni kell;

- nyilvánvaló, hogy a hozzáférhetővé tétel nincs kihatással a személy magánéletére és épségére.

4. kérdés: Hogyan lehetne pontosítani az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott kivételeket annak érdekében, hogy a személyes adatok megfelelő védelme biztosított legyen? |

A | A személyes adatokat már nem tartalmazó dokumentumokhoz való részleges hozzáférés lehetővé tétele kielégítő módon teremt egyensúlyt az átláthatóság és a személyes adatok védelme között. |

B | A személyes adatok felfedését minden esetben a személyes adatok feldolgozása tekintetében az egyének védelméről szóló 45/2001/EK rendeletben meghatározott kritériumok alapján kell értékelni. |

C | Az 1049/2001/EK rendeletben szerepelnie kellene a személyes adatok bizonyos típusainak felfedésére vonatkozó kritériumoknak, amelyek esetében az adatok felfedésének jogszerűségét nem szükséges esetei alapon megítélni a 45/2001/EK rendelet alapján. |

Magyarázat és megjegyzések: |

7.2. Nyilvános hozzáférés és az üzleti vagy gazdasági érdekek

Az EK-Szerződés egyensúlyt teremt a 255. cikkel létrehozott átláthatósági elv és a különösen a vállalkozásokra, az ezek üzleti kapcsolataira vagy költségösszetevőire vonatkozó információkat érintő, 287. cikkben meghatározott szolgálati titoktartásra vonatkozó kötelezettség között.

Az átláthatóság és a szolgálati titoktartás közötti egyensúly különösen fontos a Bizottság esetében, amely az állami támogatásokkal, trösztellenes ügyekkel, összefonódással, a kereskedelem védelmével vagy csaláselleni ügyekkel kapcsolatos vizsgálatok, valamint a közbeszerzésekre és a támogatás odaítélésére vonatkozó eljárások keretében a magánfelek által benyújtott, vagy tőlük származó információk birtokában van. Ezen információk megfelelő védelme döntő fontosságú az említett eljárásokban részt vevő felek közötti együttműködés során, és ezáltal az érintett közösségi szakpolitikák végrehajtása tekintetében is. A közösségi jogalkotók ezért meghatározták az ilyen információkhoz való hozzáférés konkrét szabályait. E szabályokat a rendelettel párhuzamosan kell alkalmazni, valamint koherenciát kell biztosítani közöttük.

2006. május 30-i ítéletében[29] az Elsőfokú Bíróság létrehozta azon információfajták meghatározásának kritériumait, amelyek a szolgálati titoktartási kötelezettség hatálya alá tartoznak. Ezen ítélkezési gyakorlattal összhangban a rendelet rendelkezhet arról, hogy nem adható hozzáférés olyan – csak korlátozott számú személy által ismert –információkat tartalmazó dokumentumokhoz, amelyek hozzáférhetővé tétele feltételezhetően súlyosan sértené az információt szolgáltató személy törvényes érdekeit, illetve harmadik feleket. E kritériumokat működési szempontból tisztázni kell, emlékezve az esetleges terhekre, amelyek az információt szolgáltató jogi vagy természetes személyekre nehezednek, akiknek véleményét az információkhoz való hozzáférés bármilyen módon történő biztosítása esetén ki kell kérni, valamint emlékezve az azzal járó kockázatokra is, hogy a törvényes érdekek tekintetében okozott esetleges súlyos károkat egy bizonyos idő után nehezebb lesz értékelni.

Másrészt az Aarhusi Egyezmény rendelkezéseit alkalmazó 1367/2006/EK rendelet szerint a közzétételhez fűződő nyomós közérdek fennállását kell megállapítani, amennyiben a kért információ a környezetbe való kibocsátásra vonatkozik, és a kivétel a kereskedelmi érdekek védelmét érinti.

Különleges esetet jelent a szellemi tulajdon védelme, amelyre nemzetközi megállapodások alkalmazandók.

5. kérdés: Hogyan lehetne pontosítani az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének első francia bekezdésében meghatározott kivételt annak érdekében, hogy a harmadik felek kereskedelmi és gazdasági érdekeinek megfelelő védelme biztosított legyen? |

A | A jelenlegi rendszer, amely a kereskedelmi érdekek védelmét a hozzáféréshez fűződő közérdekkel egyensúlyozza ki, megfelelő egyensúlyt biztosít. |

B | Nagyobb hangsúlyt kell fektetni a hozzáféréshez fűződő érdekre. |

C | A jelenlegi szabályok nem védik megfelelő mértékben a kereskedelmi és gazdasági érdekeket. |

Magyarázat és megjegyzések: |

7.3. Nyilvános hozzáférés és megfelelő ügyintézés

A tapasztalat azt mutatja, hogy a kérelmek feldolgozása terhekkel járhat. Mivel az 1049/2001/EK rendelet célja az, hogy a közérdeket szolgáló információkat hozzáférhetővé tegye, az intézményeknek meg kell találniuk a hozzáféréshez fűződő érdek és a kérelmek kezelésével járó munkateher közötti egyensúlyt. Nem számíthat közérdeknek az a helyzet, amelyben fontos forrásokat különítenek el a terjedelmes, összetett vagy más módon terhekkel járó kérelmek feldolgozására. A hozzáférési kérelmek arányossága tekintetében hasznos lenne ezért kritériumokat meghatározni. Annak érdekében, hogy az átláthatóságot összeegyeztessük a megfelelő ügyintézés elvével, a következő paramétereket lehet figyelembe venni:

- a kért dokumentáció terjedelme

- az intézmények birtokában lévő dokumentumok meghatározása

- a határidőknek a kivételek jelentőségére gyakorolt hatása.

7.3.1. Aránytalan kérelmek

Több – a dokumentumokhoz vagy információhoz való hozzáférést irányító – nemzeti rendszerrel ellentétben az aránytalan, illetve nem helyénvaló kérelmek tekintetében az 1049/2001/EK rendelet nem tartalmaz rendelkezéseket. A gyakorlatban egy teljes akta dokumentumainak a nyilvános hozzáférés céljából történő konkrét elemzése túlzott mértékben terhesnek bizonyul, összehasonlítva a dokumentumok vagy a hozzáférhetővé tehető részeik hasznosságával.

Különösen jelentős terjedelmű vagy összetett kérelmek kezelése során az intézmények csak 15 nappal hosszabbíthatják meg a határidőt, illetve nem hivatalos úton tárgyalhatnak a kérelmezővel a méltányos megoldás érdekében[30]. Az utóbbi rendelkezést pontosítani lehetne annak lehetővé tétele érdekében, hogy az intézmények felkérhessék a kérelmezőket, hogy pontosítsák vagy szűkítsék le kérelmüket, illetve hogy a kérelem feldolgozása tekintetében reális határidőt fogadjanak el.

Ezen felül azon kérelmeket, amelyek egyértelműen gátolni kívánják a szolgálat normális működését, nem helyénvalónak tekinthetik és ennek alapján elutasíthatják. A Bizottság végrehajtási hatásköre gyakorlásának hatékonysága tekintetében az ilyen megfontolások különösen helyénvalóak lehetnek.

6. kérdés: Az eddig összegyűlt tapasztalatok alapján elfogadható lenne-e konkrét rendelkezés azon kérelmek kezeléséről, amelyek nyilvánvalóan túlzott mértékűek vagy nem helyénvalók, különösen ami a határidőket illeti? |

IGEN | NEM | Nincs vélemény |

Magyarázat és megjegyzések: |

7.3.2. „Az intézmény által birtokolt dokumentum” fogalma

„Az intézmény által birtokolt dokumentum” jelenlegi meghatározása a „dokumentum” fogalmának a rendelet 3. cikkének a) pontjában található meghatározása és a 2. cikk (3) bekezdésében meghatározott hatály kombinációjából ered[31]. A két meghatározás összevonása tisztázhatja „az intézmény által birtokolt dokumentum” fogalmát.

Különösen az alábbi két szempontot szükséges tisztázni:

- „az intézmény által birtokolt dokumentum” meghatározása és az adott intézmény dokumentumkezelési szabályai – pontosabban a nyilvántartásra vonatkozó szabályok – közötti viszony;

- az adatbázisokban tárolt információ státusza; mivel az elektronikus adatbázisban tárolt információk mennyisége növekszik, a rendelet meghatározhatná, hogy az adatbázis tartalma miként illeszkedik a „dokumentum” fogalmába; az adatbázisokat elektronikus könyvtárnak lehetne tekinteni; a rendelet értelmében „dokumentumnak” lehetne tekinteni a meghatározott és korlátozott információköröket, amelyek az adatbázisban a rendes működési eljárás során a már meglévő keresőrendszer segítségével hozzáférhetőek.

7. kérdés: Az adatbázisok tartalma tekintetében a „dokumentum” fogalmába kellene-e tartozniuk azon információknak, amelyek a már meglévő keresőrendszer segítségével hozzáférhetőek? |

IGEN | NEM | Nincs vélemény |

Magyarázat és megjegyzések: |

7.3.3. A dokumentumok hozzáférhetősége és a határidő-túllépés

A rendeletben nem történik jelzés arra, hogy a határidő-túllépés milyen módon van hatással a kivételek alkalmazására. A határidő-túllépés által gyakorolt hatás egyértelmű jelzése – különösen bizonyos kivételek (pl. ellenőrzések, vizsgálatok és könyvvizsgálatok, bírósági eljárások, a nem jogalkotási területekről szóló, függőben lévő határozatok) kapcsán – lehetővé tenné, hogy az átláthatósághoz fűződő érdeket összeegyeztessük a megfelelő ügyintézés elvével azáltal, hogy az intézményekre nem helyezünk szükségtelen terheket. A rendelet jelezhetné azon eseményeket:

- amelyek bekövetkezte előtt a dokumentumok konkrét kategóriái nyilvánvalóan a kivételek hatálya alá esnek – a rendelet alapján átültetve azon eszközöket, amelyek biztosítják a közösségi jogalkotó által a különleges hozzáférési szabályokban máshol meghatározott elvekkel való összefüggést –, és amelyeket mindig meg kell vizsgálni a rendeletben meghatározott nyomós közérdek szempontjából.

- amelyeket követően a dokumentumok nyilvánossá válnak.

8. kérdés: Jeleznie kell-e a rendeletnek azokat az eseményeket, amelyek előtt és után a kivételek alkalmazandók, illetve nem alkalmazandók? |

IGEN | NEM | Nincs vélemény |

Magyarázat és megjegyzések: |

8. VÉGSő MEGJEGYZÉSEK

Kérjük jelezze valamennyi egyéb olyan észrevételét, amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozik. |

MELLÉKLET

Az intézmények által kezelt hozzáférési kérelmek statisztikája

Tanács | 2394 | 2830 | 2160 | 2100 | 2224 |

Bizottság | 991 | 1523 | 2600 | 3173 | 6712 |

Megerősítő kérelmek | Parlament | 1 | 1 | 1 | 10 | (3) |

Tanács | 43 | 45 | 35 | 51 | 40 |

Bizottság | 96 | 143 | 162 | 167 | 112 |

Megjegyzés:

1. A Parlament által 2002-ben feldolgozott eredeti kérelmekre vonatkozó adat magában foglalja a közzétett dokumentumokhoz való hozzáférésre irányuló kérelmeket.

2. a 2006-ra vonatkozó adatok becsült adatok

3. az Európai Parlamentre vonatkozó adatok még nem állnak rendelkezésre.

[1] HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

[2] e jelentések a következő honlapokon érhetők el:Parlament: http://www.europarl.europa.eu/register/pdf/FINAL_605496_1_EN.pdfTanács: http://www.consilium.europa.eu/cms3_fo/showPage.asp?id=305&lang=EN&mode=gBizottság: http://ec.europa.eu/transparency/access_documents/index_en.htm

[3] COM(2004) 45 A Bizottság jelentése az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendelet alapelveinek végrehajtásáról

[4] A környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezmény, Aarhus, Dánia, 1998. június 25.Az Európai Parlament és a Tanács 1367/2006/EK rendelete (2006. szeptember 6.) a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról, (HL L 264., 2006.9.25., 13. o.).

[5] A Bizottság 2005. november 9-i 1721. számú ülésének jegyzőkönyve, 6. pont; lásd továbbá a SEC(2005) 1300 és a SEC(2005) 1301 dokumentumokat.

[6] P6_A(2006) 052.

[7] A Parlamenthez beérkező megerősítő kérelmek száma 2004 és 2005 között 1-ről 10-re emelkedett.

[8] Azon esetek 13 %-a, amelyekkel a Bizottság foglalkozott, a versenypolitikát érinti és főként az állami támogatási ügyekhez kapcsolódik.

[9] Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról, (HL L 8., 2001.1.12).

[10] „A dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés és adatvédelem”,Háttérdolgozat sorozat, 1. sz., 2005. július

[11] A T-194/04. sz. Bavarian Lager Company Ltd. kontra Bizottság ügy; a T-170/03. sz. BAT kontra Bizottság ügy; a T-161/04. sz. Valero Jordana kontra Bizottság ügy.

[12] A T-121/05. sz. és T-166/05. sz. Borax Europe Ltd. kontra Bizottság ügy.

[13] Az Elsőfokú Bíróságnak a C-266/05 P ügyben 2007. február 1-jén hozott ítéletével megerősített T-110/03., T-150/03. és T-405/03. sz. J.M. Sisón kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott 2005. április 26-i ítélete; az Elsőfokú Bíróságnak a T-98/04. sz. Società imballaggi metallici Salerno Srl (SIMSA) kontra Bizottság ügyben 2005. június 15-én hozott végzése.

[14] Az Elsőfokú Bíróságnak a T-391/03. és T-70/04. sz. Franchet és Byk kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott 2006. július 6-i ítéletének (82) bekezdése

[15] Ugyanazon ítélet, (136)-(139) bekezdés

[16] Az Elsőfokú Bíróságnak a T-2/03. sz. Verein für Konsumenteninformation kontra Bizottság ügyben 2005. április 13-án hozott ítélete.

[17] idem

[18] A T-84/03. sz. Maurizio Turco kontra Bizottság ügyben 2004. november 23-án hozott ítélet.

[19] A T-191/99. sz. David Petrie a.o. kontra Bizottság ügy

[20] A T-391/03. és T-70/04. sz. Franchet és Byk kontra Bizottság egyesített ügyek

[21] Az Elsőfokú Bíróságnak a T-168/02. sz. Internationaler Tierschutz-Fonds GmbH kontra Bizottság ügyben 2004. november 30-án hozott ítélete; szintén lásd az Elsőfokú Bíróságnak a T-76/02. sz. Mara Messina kontra Bizottság ügyben és a T-87/03. sz. Scippacercola kontra Bizottság ügyben hozott ítéletét.

[22] A T-376/03. sz. Hendrickx kontra Tanács ügyben 2005. április 5-én hozott ítélet és a T-371/03. sz. Le Voci kontra Tanács ügyben 2005. július 14-én hozott ítélet

[23] Lásd a 384/96/EK rendelet 19. cikkét, a 2026/97/EK rendelet 29.cikkét és a 3285/94/EK rendelet 9.cikkét.

[24] T-353/94 sz. Postabank kontra Bizottság ügy (EBHT 1996. II-921. o.) 87. pontja.

[25] HL L 264., 2006.9.25., 13.o.

[26] Az 1367/2006 rendelet 4. cikke.

[27] 2003/4/EK irányelv.

[28] Lásd a 11. és 12. lábjegyzetben említett függőben lévő ügyeket.

[29] A T-198/03. sz. Bank Austria Creditanstalt AG kontra Bizottság ügy, különösen a (71) bekezdés.

[30] A rendelet 6. cikkének (3) bekezdése.

[31] A 2. cikk (3) bekezdése: Ez a rendelet az intézmény birtokában lévő dokumentumokra vonatkozik, amely dokumentumokat az intézmény állított ki, vagy azok hozzá érkeztek, és amelyek az Európai Unió tevékenységi területeire vonatkoznak.A 3. cikk a) pontja: „dokumentum”: az adathordozótól (papír, elektronikus forma vagy hang-, kép- vagy audiovizuális felvétel) függetlenül, az intézmény feladatkörébe tartozó politikára, tevékenységre és döntéshozatalra vonatkozó üggyel kapcsolatos adattartalom;