P6_TA(2005)0298

Egy aknáktól mentes világ

Az Európai Parlament állásfoglalása egy aknáktól mentes világról

Az Európai Parlament,

- tekintettel a taposóaknákról, kazettás bombákról és fel nem robbant lőszerekről szóló korábbi állásfoglalásaira, és egyben megerősítve azokat,

- tekintettel az EU 2005 és 2007 közötti aknamentesítő stratégiájára,

- tekintettel az Európai Parlament által a gyalogság elleni aknák alkalmazásának, raktározásának, gyártásának és átadásának megtiltásáról, valamint megsemmisítésükről szóló egyezmény részes államainak első felülvizsgálati konferenciájára (Kenya, Nairobi, 2004. november 28-december 3.) küldött ad hoc küldöttség jelentésére,

- tekintettel eljárási szabályzata 103. cikkének (4) bekezdésére,

A. ismételten megerősítve a valóban aknamentes világhoz való hozzájárulás melletti eltökéltségét, aminek a 2005. június 16-i, a Fejlesztési- és a Nemzetközi Kereskedelemi Bizottságok által tartott közös meghallgatáson adott hangot;

B. ismételten megerősítve eltökéltségét, hogy elejét veszi az évente több ezer, főként ártatlan és védtelen civilt és gyermeket megölő, illetve megcsonkító, a gazdasági fejlődést és az újjáépítést akadályozó, a menekültek és elvándoroltak hazatérését lehetetlenné tévő, a legalapvetőbb emberi jogokat megsértő, és még évekkel a telepítésük után is súlyos következményekkel járó gyalogsági aknák által okozott szenvedésnek és emberi veszteségeknek;

C. emlékeztetve arra, hogy a gyalogsági aknák, telepítésük helyétől függetlenül, társadalmi, gazdasági, környezeti és humanitárius következményeik miatt súlyos fenyegetést jelentenek a hosszú távú emberi biztonságra;

D. mivel eddig 144 állam ratifikálta a gyalogság elleni aknák alkalmazásának, raktározásának, gyártásának és átadásának megtiltásáról, valamint megsemmisítésükről szóló egyezményt (más néven "a taposóaknák betiltásáról szóló szerződés"), illetve csatlakozott hozzá, nyolc másik állam pedig aláírta azt, de aggodalommal tölti el, hogy mintegy 50 állam, melyek közül némelyik tagja az Európai Uniónak, nem részese az egyezménynek, és különösen aggódik amiatt az egyetlen EU-tagállam miatt, amely nem írta alá, nem ratifikálta, és nem is csatlakozott hozzá;

E. mivel továbbra is erős az egyezmény melletti elkötelezettség, hiszen 69 részes állam végrehajtotta készletei, és több mint 38,3 millió akna megsemmisítését, 13 további ország pedig jelenleg is végzi a megsemmisítést; valamennyi olyan ország, melynek lejárt a megsemmisítésre vonatkozó határideje, a megsemmisítés sikeres végrehajtásáról tett nyilatkozatot;

F. mivel becslések szerint az említett előrelépés ellenére 180-185 millió gyalogsági akna van felhalmozva szerte a világban, és 83 országban, melyek közül 54 részese a szerződésnek, továbbra is taposóaknaveszély áll fenn;

G. mivel továbbra is évente 15000 és 20000 közé tehető az áldozatok száma, melyek közül a legtöbb civil személy és sok gyermek is, a világon pedig sok százezer aknarobbanást túlélő személy szorul gondozásra és segítségre egész hátralévő életében, és mivel az aknafertőzött államok túlnyomó többségében reménytelenül alacsony szintű a túlélők rehabilitálására és beilleszkedésére irányuló támogatás;

H. mivel az egyezmény megköveteli a részes államoktól, hogy a hatálybalépéstől számított tíz éven belül biztosítsák a gyalogsági aknák megsemmisítését, és hogy lehetőségeikhez mérten nyújtsanak segítséget a többi államnak e cél eléréséhez;

I. elismerve az egyezmény részes államainak első felülvizsgálati konferenciájának (az aknamentes világról 2004. november 29. és december 3. között tartott nairobi [Kenya] csúcstalálkozó) jelentőségét és a csúcstalálkozón a részes államok által elfogadott cselekvési tervet;

J. mivel a mai konfliktusok többsége belső vagy polgárháború, és a taposóaknákat ennek megfelelően állami fegyveres erők vagy fegyveres nem állami csoportok is telepíthetik;

K. elismerve a nem állami szereplők taposóakna-használatának tilalma terén tett erőfeszítéseket és elért sikereket, ugyanakkor ismételten hangsúlyozva, hogy ez nem jelenti a nem állami fegyveres szereplők vagy tevékenységeik legitimitásának elismerését és támogatását;

L. mivel az ilyen embertelen fegyverek egyetemes tilalmának megvalósítása érdekében a nemzetközi közösségnek morális kötelessége a konfliktusokban érintett valamennyi állam és nem állami fegyveres szereplő elkötelezettségének elérése a taposóaknák használatának beszüntetését illetően; mivel a nemzetközi közösségnek, és főként az aknákat korábban gyártó, exportáló és felhasználó országoknak morális felelősségük az egyezményből eredő törvényi kötelezettségeken túlmenő támogatást és forrásokat biztosítani az aknamentesítésre;

M. elismerve a jármű elleni aknák széles körű használata által legalább 56 országban, köztük Afganisztánban, Angolában, Eritreában, Etiópiában és Szudánban okozott hosszú távú humanitárius problémákat;

N. ismételten megerősítve, hogy az aknamentesítés akadályozására szolgáló eszközök az aknamentesítést végző humanitárius személyzet ellen irányulnak és a polgári lakosság számára is fenyegetést jelentenek;

1. súlyos aggodalmát fejezi ki a taposóaknák és a fel nem robbant lőszerek által a civil lakosság és különösen a gyermekek körében gyakorolt káros és széles körű hatás miatt;

2. felszólítja az egyezményt eddig alá nem író államokat, hogy késedelem nélkül csatlakozzanak az egyezményhez, azokat az államokat pedig, amelyek már aláírták, de még nem ratifikálták az egyezményt, sürgeti a mihamarabbi ratifikálásra;

3. felkéri az egyezményt eddig még nem ratifikáló, vagy ahhoz nem csatlakozó aknafertőzött államokat, hogy tegyék meg az összes szükséges intézkedést az elaknásított területeken élő polgári lakosok szenvedéseinek enyhítésére az aknamentesítés megkezdésével, a túlélőknek nyújtott megfelelő támogatással, és hogy önkéntes alapon nyújtsanak információkat a globális aknamentesítés hatékonyabbá tételéhez (az egyezmény 7. cikkében említett jelentések);

4. felhívja az Amerikai Egyesült Államokat, hogy vizsgálja felül 2004 februárjában tett bejelentését, miszerint nem csatlakozik az egyezményhez, és 8,8 millió "intelligens" (önmegsemmisítő) taposóaknát határozatlan időre hadrendben tart a világ bármely részén történő bevetésre, további 1,2 millió "unintelligens" (nem önmegsemmisítő) taposóaknát pedig 2010-ig tart hadrendben Korea területén történő felhasználásra; felszólítja továbbá az Egyesült Államokat, hogy ne indítsa újra az olyan lőszerek gyártását, kereskedelmét vagy használatát, melyek az egyezmény meghatározása szerint taposóaknának minősülhetnek, ideértve az úgynevezett Spider-rendszert is; felszólítja továbbá az USA-t, hogy azonnal állítsa le a gyalogsági aknák szállítását az EU-tagállamokba és más baráti országokba; felszólítja továbbá Kínát, hogy vizsgálja felül taposóakna-gyártását, és semmisítse meg hatalmas, több mint 100 milliósra becsült taposóakna-készletét, melynek nagy része nem rendelkezik önmegsemmisítő, önkikapcsoló vagy detektáló mechanizmussal; felszólítja továbbá Oroszországot, hogy hagyjon fel a taposóaknák használatával a csecsenföldi konfliktusban, és vonja vissza a grúziai és tadzsikisztáni erői rendelkezésére álló készleteket;

5. felhívja a kibővült Európai Unió azon három tagállamát, amelyek még nem ratifikálták az egyezményt vagy nem csatlakoztak hozzá, hogy késlekedés nélkül tegyék meg azt;

6. felszólít valamennyi részes államot, hogy maradéktalanul és alaposan hajtsa végre a nairobi cselekvési tervet, valósítsa meg a 2005-2009 közötti időszakban az egyezmény humanitárius és leszerelési céljait, illetve teljesítse e terv intézkedéseit, különösen:

a) az aknamentesítés felgyorsítása és annak biztosítása, hogy az aknák által érintett részes államok be tudják tartani a valamennyi gyalogsági akna felszámolására nyitva álló 10 éves határidejüket, amely 2009-ben jár le;

b) azon jog érvényesítése, amely az aknák áldozatainak és családtagjaiknak történő azonnali, megfelelő és szükséges segítség nyújtására vonatkozik;

c) az egyezmény által megkövetelt átfogó éves átláthatósági jelentések készítése, és ez alábbiakról szóló információk között történő feltüntetése: áldozatoknak történő segítségnyújtással kapcsolatos ügyek; az aknák szándékolt céljai és tényleges felhasználása a 3. cikk alapján; azon lépések, amelyeket annak biztosítása érdekében tettek, hogy a gyalogsági aknák csak olyan beállítás mellett legyenek használhatók, hogy parancsra robbanjanak; valamint gyalogsági aknák külföldi készletei;

d) valamennyi részes állam közös egyetértésének biztosítása az egyezmény 1., 2. és 3. cikkének végrehajtásáról, mivel ezek közös műveletekre, jármű elleni, érzékelő biztosítékkal ellátott aknákra, valamint képzésre és fejlesztésre fenntartott aknákra vonatkoznak, és különösen kikötik, hogy az egyezmény alapján tiltott gyalogsági aknának minősül minden olyan akna, amely személyek jelenléte, közelsége, vagy a velük való érintkezés következtében felrobbanhat; kifejezetten aláhúzza, hogy ebbe bele kell tartozzanak a drótakadályok, billenőcsapdák, alacsony nyomású detonátorok, kezelést akadályozó eszközök és a hasonló robbanószerkezetek is;

e) nemzeti végrehajtási intézkedés kifejlesztése és elfogadása az egyezmény által tiltott tevékenységek megelőzése és visszaszorítása céljából, beleértve a 9. cikk által megkövetelt büntetőszankciókat;

7. felhívja a Bizottságot, hogy az egyezményhez való csatlakozást és annak betartását harmadik országokkal folytatott fejlesztési programokká alakítsa azokban az esetekben, amikor a gyalogsági taposóaknák a gazdasági és társadalmi fejlődés útjában állnak; felhívja a tagállamokat, hogy teremtsenek konkrét ösztönzőket azon országok számára, ahol a gyalogsági taposóaknák nem érintik közvetlenül a gazdasági és társadalmi fejlődést, és hogy csatlakozzanak az egyezményhez, illetve azt tartsák be;

8. felhívja az egyezményben részes tagállamokat, hogy szorgalmazzák a "gyalogsági taposóakna" fogalmának lehető legszélesebb körű értelmezését annak érdekében, hogy műszaki kategóriájától függetlenül ("jármű elleni", "gyalogság elleni taposóakna") minden olyan taposóaknára kiterjedjen, amelyet ember akaratlanul működésbe hozhat;

9. megerősíti azon nézetét, miszerint egy "aknamentes világ" csak akkor valósulhat meg, ha az aknák valamennyi típusát betiltják, és nem csak az aknák meghatározott típusait; aláhúzza, hogy ebbe beletartozik a jármű elleni aknák valamennyi típusa; felhívja az EU-t és annak tagállamait, hogy e cél elérése érdekében ragadja magához a vezetői szerepet;

10. felhívja az Európai Uniót, hogy erősítse meg Európa globális leszerelésben játszott szerepét, abból a célból, hogy az egyezmény sikertörténetét más területeken is meg lehessen ismételni, nevezetesen a jármű elleni aknák, a repeszlövedékek, kézi lőfegyverek és a könnyű fegyverek területén;

11. felhívja az aknák által érintett valamennyi részes államot, hogy biztosítsa, hogy az aknák elleni intézkedés és az áldozatoknak nyújtott segítség szerepeljen nemzeti prioritásaik között, és adott esetben nemzeti, területi és ágazati fejlesztéseikben, terveikben és programjaikban;

12. felhívja a részes államokat és a Bizottságot, hogy erősítsék meg a rászoruló részes államoknak biztosított segítségnyújtást, különösen, hogy javítsák és növeljék az aknarobbanások túlélőinek és családtagjaiknak nyújtott támogatást; biztosítsák az első, aknamentesítésre nyitva álló 2009-es határidők betartását, és semmisítsék meg azokat a készleteket, amelyek különös veszélyt jelenthetnek a megsemmisítendő aknák típusai és mennyiségei, valamint a készletek elhelyezkedése/feltételei miatt; illetve, hogy bocsássák rendelkezésre az ilyen segítségnyújtást a nem állami szereplők ellenőrzése alá tartozó területeken;

13. felhív valamennyi fegyveres nem állami szereplőt, hogy írja alá a genfi felhívás szerinti a gyalogsági taposóaknák teljes betiltásához való csatlakozásra és az aknák elleni intézkedések terén megvalósuló együttműködésre vonatkozó kötelezettségvállalásról szóló okmányt, és sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a nem állami szereplők e területbe való bevonására irányuló erőfeszítéseket;

14. felhív arra, hogy megnövelt forrásokat bocsássanak rendelkezésre a humanitárius aknamentesítéshez, a készletek megsemmisítéséhez, az aknákkal összefüggő kockázatokról szóló oktatáshoz, valamint a nem állami szereplők ellenőrzése területén az aknák áldozatairól való gondoskodásra, rehabilitációjukra, illetve társadalmi és gazdasági reintegrációjukra;

15. felhív minden ennek teljesítésére alkalmas helyzetben lévő államot, hogy politikailag és diplomáciai úton támogassa a nem állami szereplőket bevonó szakosodott nem kormányzati szervezetek által végzett munkát, mint például a genfi felhívást és a Nemzetközi Kampány a Taposóaknák Betiltásáért nemzeti kampányait;

16. felhívja a valamilyen belső konfliktussal küzdő államokat, hogy könnyítsék meg az ilyen nem kormányzati szervezetek által végzett munkát, és felhívja különösen Kolumbia kormányát, hogy könnyítse meg a humanitárius aknamentesítő programokat és a helyi vagy regionális humanitárius megállapodásokkal összefüggő kapcsolódó tevékenységeket is a civil társadalom érdekében; úgy véli, hogy egy humanitárius aknamentesítés ellenőrzési folyamata elősegítésének megtagadása az egyezmény humanitárius szellemének megsértése;

17. üdvözli az EU 2005-2007 közötti időszakra az új aknamentesítő stratégiájára elkülönített 140 milliós felajánlását; sürgeti az EU-t annak biztosítására, hogy e forrásokat erősítsék meg az éves költségvetési határozatok, és hogy elegendő forrást bocsátsanak rendelkezésre 2007-et követően;

18. felhívja a részes államokat, hogy biztosítsák az átláthatóságot az egyezmény végrehajtása során, nevezetesen a nemzeti parlamentek és a közvélemény bevonásával;

19. felhívja a részes államokat, különösen az EU tagállamokat, hogy biztosítsák, hogy az aknamentesítés finanszírozását részben a nemzeti aknamentesítő kapacitás fejlesztésére fordítsák, és hogy az aknamentesítő támogatás folytatódjék valamennyi ismert vagy feltételezett akna felszámolásáig;

20. ajánlást tesz továbbá arra, hogy az Európai Unió megfontolhatja pénzügyi támogatás nyújtását az egyezményben nem részes államok számára humanitárius szükséghelyzetekben; megerősíti, hogy ennek a támogatásnak a fogadó országnak a csatlakozásra irányuló bizonyított politikai akaratától kell függenie;

21. felhívja az EU-t és tagállamait, hogy a joghatóságuk vagy ellenőrzésük alá tartozó megfelelő jogalkotási pénzügyi intézményeken keresztül rendeljen el tilalmat arra nézve, hogy közvetlenül vagy közvetve gyalogsági aknák gyártásában, raktározásában vagy transzferekben, illetve ilyen kapcsolódó ellentmondásos fegyverrendszerekben részt vevő cégekbe ruházzon be, mint például a repeszlövedékek;

22. felhívja az Európai Uniót és tagállamait, hogy biztosítsa a gyalogsági aknákkal kapcsolatos tevékenységet folytató cégekbe történő beruházás tilalmát elrendelő jogszabályok betartását azáltal, hogy hatékony ellenőrzési és büntetési mechanizmusokat hoz létre; úgy véli, hogy ez feltételezi a pénzügyi intézmények azon kötelezettségét, hogy teljes átláthatóságot biztosítanak azokról a cégekről, amelyekbe beruháznak;

23. utasítja Elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, az ENSZ főtitkárának, az EBESZ főtitkárának, a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottságának, a Nemzetközi Kampánynak a Taposóaknák Betiltásáért, az AKCS-EU közös parlamenti közgyűlésnek, az Amerikai Egyesült Államok, az Orosz Föderáció és a Kínai Népköztársaság kormányának és parlamentjének, az egy aknamentes világról szóló első felülvizsgálati konferenciájának nairobi csúcstalálkozója elnökének, az Afrikai Uniónak és a Pánafrikai Parlamentnek.

--------------------------------------------------