-A K+I területén folyamatosan figyelmet fordítanak a nemek közötti egyenlőségre, ám ennek ellenére a fejlődés lassú és továbbra is elégtelen. A PhD-fokozatot szerzők között már majdnem megvalósult a nemek közötti egyenlőség, ugyanakkor a felsőoktatási szektor vezető pozícióinak csak 24 %-át töltik be nők.

Noha az EU a kutatás és az innováció terén továbbra is globális vezető szerepet tölt be, teljesítménye 2012 óta stagnál. Ezzel szemben jelentős – elsősorban ázsiai – szereplők fokozatosan javuló teljesítményt mutatnak, és egyre előkelőbb helyet foglalnak el a globális K+I és technológiai színtéren. A K+I a termelékenység hosszú távú növekedésének motorja , ám Európa továbbra is lemaradásban van: noha kutatási eredményei kiemelkedőek, ezekből nem jön létre áttörést jelentő innováció, és a kevésbé fejlett régiók kutatási és technológiai kapacitásait sem képes teljes mértékben mozgósítani. A fokozódó globális verseny és az ingadozó geopolitikai érdekek jellemezte új helyzetben nem csak Európa prosperitása és gazdasági versenyképessége forog kockán, hanem az is, hogy képes-e önállóan beszerezni és biztosítani olyan alapvető nyersanyagokat, technológiákat és szolgáltatásokat, amelyek az ipar és az emberek számára egyaránt biztonságosak.

Az EU ambiciózus célokat tűzött ki maga elé, és olyan eszközöket vezetett be, amelyekkel megvalósítható a versenyképes fenntarthatóság. Elkötelezettséget vállalt a klímasemlegesség 2050-ig történő megvalósítására, továbbá a Bizottság azt az ambiciózus javaslatot is előterjesztette, hogy 2030-ig az 1990-es szinthez képest legalább 55 %-kal csökkenjen az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása. E célkitűzések teljesítéséhez létfontosságú, hogy gyorsuló ütemben fejlődjön a kutatás és az innováció, valamint a tiszta technológiai megoldások korai piaci bevezetése érdekében a K+I terén tagállami szinten hatékonyabb együttműködés alakuljon ki a magán- és az állami szféra között. Ha ez megvalósul, az EU új gazdasági lehetőségekhez jut. Ezenfelül lényeges szempont, hogy kialakuljanak a tiszta technológiákkal kapcsolatos ipari kapacitások stratégiai ellátási láncai is . A Covid19-világjárvány hasonlóképpen rámutatott arra, hogy a természettel való kapcsolatunk sebezhető, és előtérbe helyezte az egészségesebb és fenntarthatóbb életmód igényét. A K+I fontos szerepet játszhat a kedvező változások felgyorsításában, például a fenntarthatóbb gazdálkodási gyakorlatok vagy a növényi alapú étrendek terén.

III.A K+I területén elért eredmények gazdasági hasznosítása: a K+I szakpolitikák gazdaságaink és társadalmaink rezilienciáját és versenyképességét hivatottak erősíteni. Ez azt jelenti, hogy biztosítani kell Európa globális technológiai versenyben betöltött vezető szerepét, emellett pedig kedvezőbbé kell tenni a vállalkozások K+I beruházási környezetét, hatékonyabban kell bevezetni az új technológiákat, és a gazdaságban és a társadalom egészében fokozni kell a kutatási eredmények elterjedését és láthatóságát.

IV.Az EKT elmélyítése: további előrelépés a tudás korszerűsített, hatékony és eredményes K+I rendszerben való szabad áramlása terén, elsősorban azzal, hogy a koordinációalapú megközelítést felváltja a tagállami szakpolitikák közötti mélyebb integráció. Az EKT továbbra is elő fogja mozdítani a megfelelő keretfeltételeket és az inkluzivitást, hozzájárul azon készségek fejlesztéséhez, amelyekre a kutatóknak a kiváló tudományos eredményekhez szükségük van, és kapcsolódást kínál az összes európai – köztük oktatási, képzési és munkaerőpiaci – szereplőnek.

A célkitűzések megvalósítása érdekében a Bizottság a tagállamokkal és az érdekelt felekkel együttműködésben végrehajtandó intézkedéscsomagot javasol, melyet az EKT-ütemterv körvonalaz (lásd a függeléket).

Az Európai Kutatási Térséggel és Innovációval Foglalkozó Bizottság (ERAC) 2019. decemberi véleményére reagálva a Bizottság azt javasolja, hogy az EKT 20 éve alatt szerzett tapasztalatokra építve a tagállamok egy európai kutatási és innovációs paktum elfogadásával erősítsék meg a közös szakpolitikák és elvek iránti elkötelezettségüket.

A paktum összefüggésében a tagállamokkal folytatott, a prioritásokkal, végrehajtási stratégiákkal és a kitűzött célok teljesítését eredményező folyamat nyomon követésével foglalkozó rendszeres politikai párbeszéd révén az irányítási folyamatot hatékonyabbá és eredményesebbé kell tenni.

2.1A beruházások és reformok priorizálása

Az uniós és tagállami beruházások és reformok elősegítése az uniós prioritások megvalósítása érdekében

A Covid19-világjárványt követő helyreállítás, valamint a versenyképesebb és fenntarthatóbb gazdaság felé történő elmozdulás igénye szükségessé teszi a K+I beruházások és reformok tagállami és uniós szintű jobb összehangolását, mellyel felgyorsítható az európai társadalom és gazdaság zöld és digitális átalakulása. Mindez hozzá fog járulni az olyan kiemelt uniós területeken megvalósuló eredményekhez, mint a tiszta energiára való átállás, a dekarbonizáció, az ipar korszerűsítése, az intelligens és fenntartható mobilitás és a körforgásos gazdaság.

Az elmúlt években az EKT uniós keretprogramokon keresztül történő kiépítéséhez nyújtott pénzügyi támogatás is átalakult. Az Európai horizont kutatási és innovációs keretprogram stabil és kiegyensúlyozott K+I beruházásokkal szándékozik fokozni az ezirányú erőfeszítéseket. A teljes K+I ciklusra kiterjedően támogatja a kutatókat, az ipari ágazatokat és a polgárokat. A program első pillére kutatóknak nyújt támogatást alapkutatások elvégzéséhez. A második pillér az EU, az ipar és esetenként a tagállamok közötti együttműködésre összpontosít a kulcsfontosságú szakpolitikai területeken – az egészségügytől kezdve az akadálymentességen, a digitalizáción és az ipari versenyképességen, az éghajlaton, az energiaügyön, a mobilitáson és a természeti erőforrásokon át az élelmiszerrendszerekig – tényleges eredményeket felmutató kutatás és innováció támogatása végett. Ehhez elengedhetetlenek a tagállamokkal és az iparral közösen kialakított, racionalizált „K+I partnerségek” révén megvalósuló stratégiai menetrendek. Az Európai horizont új együttműködési formákat is javasol. Ezek közé tartoznak a „K+I küldetések”, melyek a polgárokat is be fogják vonni olyan témákkal foglalkozó széles körű projektekbe, mint például az óceánokban található műanyagok vagy a rák elleni küzdelem. A harmadik pillér az áttörést jelentő és piacteremtő innovációra összpontosít. Az Európai Innovációs Tanács (EIC) és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) közreműködésével tevékenykedő tudományos és innovációs társulások uniós startupok és kkv-k áttörést jelentő innovációit fogják támogatni, és ennek a regionális fókusz is része lesz. Az Európai horizont keretprogram komoly törekvéseket fogalmaz meg a zöld és a digitális átállás terén. A Bizottság azt a javaslatot terjesztette elő, hogy az Európai horizont 35 %-os célfinanszírozást különítsen el a klímaváltozás tekintetében, továbbá hogy jelentősen bővüljön az alapvető digitális technológiákba történő beruházások köre. A tagállamoknak mérlegelniük kell, hogy ezt a zöld és digitális beruházásokra irányuló ambíciót nemzeti programjaikban is megjelenítsék.

Ugyanakkor az Európai horizont és az uniós költségvetésből finanszírozott más releváns programok – például a kohéziós politika vagy az Európai Uniós Helyreállítási Eszköz – önmagukban nem lennének elegendőek a zöld és digitális átálláshoz szükséges K+I finanszírozásához. Ahhoz, hogy tényleges pozitív változás következzen be, e forrásokat tagállami beruházásokkal is ki kell egészíteni. Az együttes erőfeszítések feltehetőleg jelentős magánberuházásokat is bevonnak a felelősségvállalás és a minőségi eredmények biztosítása érdekében.

A 3 %-os K+F beruházási cél 2002 óta olykor ösztönző hatást fejtett ki az EU-ban és a tagállamokban megvalósuló beruházások növelésére, ugyanakkor nem bizonyult elégségesnek a célérték eléréséhez. A vállalkozások ráfordításai tekintetében az EU elmarad fő versenytársaitól, a közberuházások pedig 2012 óta stagnáltak, illetve egyes országokban vissza is estek. Mindez hatással van arra, hogy az EU milyen mértékben képes lépést tartani a globális szintű innovációval. Jelenleg a GDP 0,81 %-át teszik ki a ráfordítások, tehát az EU-ban a K+F támogatására irányuló állami erőfeszítések még mindig túl gyengék. A világjárvány felgyorsította a kettős átállást. Ebből adódóan a lépéstartás érdekében a beruházások szintjét is növelni kell. A tagállamoknak kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy állami K+F erőfeszítéseiket a GDP 0,81 %-áról 1,25 %-ára emelik. Ez a növekedés arányban áll a 3 %-os célérték teljesítésével, valamint a helyreállítás és a kettős átállás eredményességéhez szükséges magas ambíciószint fenntartásával. Jelenleg a bevételeknek csak kis részét fordítja K+I tevékenységekre a magánszektor azokban az ágazatokban, amelyekben a karbonszegény technológiák széles körű alkalmazására van szükség. A magánszektort ösztönözni kell arra, hogy növelje K+F beruházásait. Ezenfelül jelenleg a tagállamok közötti közös K+F programokra fordított kiadások éves szinten a teljes európai K+F közfinanszírozás 1 %-ának felelnek meg. Az 5 %-os célérték segítheti a tagállamokat abban, hogy állami K+F erőfeszítéseiket célirányosabbá tegyék és összehangolják, többek között az Európai horizont keretében megvalósuló küldetésekkel és partnerségekkel is. A nemzeti és regionális K+I rendszerek megerősítése érdekében hasonlóképpen szükség lesz tagállami szintű reformokra is, egyaránt figyelembe véve az európai szemeszter 2019-es és 2020-as országspecifikus ajánlásait és a nemzeti energia- és klímatervek értékelését.

A Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz várhatóan szintén hozzájárul ezekhez az erőfeszítésekhez, hiszen arra ösztönzi a tagállamokat, hogy hajtsanak végre reformokat és beruházásokat az új technológiák terén, több kiemelt európai – pl. időtálló tiszta technológiák fejlesztésére vagy az európai ipari adatfelhő-kapacitások bővítésére és a legerősebb, csúcstechnológiájú és fenntartható processzorok kifejlesztésére irányuló – kezdeményezést érintően. A beruházások előmozdítanák a határokon átnyúló együttműködési projekteket, illetve a közös európai érdeket szolgáló fontos projekteket. A K+I beruházások és reformtörekvések koordinációjának menete:

-Első lépésként meg kell határozni a finanszírozási célértékeket, különösen a kettős átállás és a gazdaságélénkítési prioritások támogatása érdekében. Ez mobilizáló hatással lehet a tagállami K+I költségvetésekre, és K+I fókuszú magánberuházásokat is mozgósíthat.

-Ezt követően kerülhet sor a prioritást jelentő tevékenységi területekkel való közös programozásra és ambiciózus költségvetések kialakítására, elősegítve, hogy a kulcsfontosságú területeken kialakuljon a kettős átálláshoz szükséges kritikus tömeg. Lényeges szempont lesz, hogy a K+I ráfordítások hatásának növeléséhez az új technológiákat és megoldásokat a gazdaság és a közigazgatás teljes keresztmetszetében hangsúlyosan alkalmazzák. A kohéziós politika, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, a közös agrárpolitika, a Digitális Európa program és a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz mind kiemelt szerephez jutnak az átállás tényleges megvalósításában.

-Harmadik lépésként sor kerülhet az Európai horizont keretében megvalósuló küldetésekben és partnerségekben való részvételre, melyek hozzájárulnak ahhoz, hogy a tagállami stratégiák, valamint az ipari és üzleti beruházások közös uniós célkitűzésekhez igazodjanak. Ezenfelül az EU, a tagállamok és az ipari érdekelt felek – például hidrogénnel vagy mikroelektronikával foglalkozó közös vállalkozások – között kialakuló K+I partnerségek bizonyítottan bevált eszközei a keretprogramoknak, mivel a közös célkitűzések érdekében egyesítik a forrásokat.

A kettős átállás eredményessége érdekében a Bizottság készen áll arra, hogy támogassa a tagállamokat a nemzeti finanszírozás országok közötti és az EU-val történő priorizálásában. Az átállással foglalkozó EKT-fórum a Bizottság irányítása mellett lehetőséget nyújt a tagállamoknak arra, hogy megvitassák az új Európai Kutatási Térség négy prioritását. Mindez a tagállamokkal folytatott együttműködés révén segítene mederben tartani az Európai Kutatási Térség új folyamatát. Ez a közös munka magában foglalná a tagállami helyreállítási tervek kutatási és innovációs vetületének előkészítését, a Kohéziós Alap kínálta előnyök maximalizálását, az ipari stratégia ipari ökoszisztémákkal kapcsolatos munka révén történő végrehajtását és a kutatás és innováció számára Európa-szerte kedvező keret kialakítását célzó, szabályozási és nem szabályozási kezdeményezések megvitatását. A fórum kiegészítésül szolgál majd az Európai horizonthoz kapcsolódó stratégiai programozási folyamathoz, és platformot teremt a stratégiai területeken megvalósítandó ambiciózus közös szakpolitikák és finanszírozási tevékenységek kidolgozásához, csakúgy mint ezek más szakpolitikákkal való összehangolásához. A tervek szerint a fórum a K+I szakpolitikák tagállami és regionális szintű végrehajtásával kapcsolatos kérdésekkel is foglalkozik majd, lehetőséget teremtve a Bizottság és a K+I finanszírozásért felelős tagállami szervek – köztük a kohéziós politikát irányító hatóságok – számára, hogy biztosítsák a releváns finanszírozási források közötti szinergiákat.