HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 14.10.2005 
COM(2005) 484 végleges 
  
ZÖLD KÖNYV 
A népesség mentális egészségének javításáról 
Az Európai Unió mentális egészs égügyi stratégiájának céljából 
 
HU 2   HU TARTALOMJEGYZÉK 
1. Bevezetés................................................................................................................... ... 3 
2. Mentális egészség – a polgárok, a társadal om és a szakpolitikák központi kérdése.... 4 
3. A jelenlegi helyzet – mentális betegség ek: egyre nagyobb kihívás az EU számára.... 4 
4. Válaszalkotás: Politikai kezdeményezések  a mentális egészségügy területén ............ 5 
4.1. Az Európai Közösség küldetése és tevékenys égei a mentális egészségügy területén . 5 
4.2. Mentális egészség a tagállamokban ............................................................................. 7 5. Az EU szint ű mentális egészségi stratégia szüksége ................................................... 7 
6. Megoldáskeresés – cselekvési lehet őségek.................................................................. 8 
6.1. A mentális egészség promóciója és a mentális betegségek megel őző intézkedéseken 
keresztüli megközelítése .............................................................................................. 8 
6.1.1. A népesség mentális egészségének el őmozdítása........................................................ 8 
6.1.2. A mentális betegségek megel őző intézkedéseken keresztüli megközelítése ............. 10 
6.2.  Mentális betegségben vagy fogyatékosságban szenved ő emberek társadalmi 
integrációjának el ősegítése, valamint alapvet ő jogaik és méltóságuk védelme......... 11 
6.3. A mentális egészséggel kapcsolatos tájékoz tatás és ismeretek javítása az EU-ban... 12 
7. Az EU mentális egészségügyi stratégiájának kialakítását el ősegítő konzultációs 
folyamat...................................................................................................................... 1 3 
7.1. A mentális egészséggel kapcsolatos pá rbeszéd kialakítása a tagállamokkal............. 13 
7.2. Mentális egészségügyi EU-fórum kialakítása............................................................ 13 
7.3. A mentális egészségügyi politika és kutat ás közötti érintkezési pont kialakítása ..... 13 
8. A következ ő lépések .................................................................................................. 14 
 
 
HU 3   HU ZÖLD KÖNYV 
A népesség mentális egészségének javításáról 
Az Európai Unió mentális egészs égügyi stratégiájának céljából 
1. B EVEZETÉS  
Az európai népesség mentális egészsége az  EU számos politikai stratégiai célkit űzésének 
forrása, így például annak, hogy Európa ismét a hosszú távú virágzás irányába haladjon, hogy 
fenntartható legyen Európa szolidaritás és társ adalmi igazságosság melletti elkötelezettsége, 
illetve hogy az európai polgárok életmin ősége jelent ős gyakorlati haszon nal javulhasson1.  
Ugyanakkor az EU népességének mentális egészségén jelent ősen lehet jobbítani: 
• Minden negyedik állampolgár érintett olyan mentális betegségben, amely a túlságosan 
magas halálozási arányt jelent ő öngyilkossághoz vezet; 
• A mentális betegségek jelent ős veszteségeket és terheket jelentenek a gazdasági, 
társadalmi, oktatási, csakúgy, mint a büntet őjogi és az igazságügyi rendszerben; 
• Továbbra sem sz űnt meg a mentális betegség ekkel vagy fogyatékossággal él ők emberi 
jogait és méltóságát sért ő megbélyegzés, kirekesztés és tiszte letlenség, ami kihívást jelent a 
legfontosabb európai értékek szempontjából. 
A helyzeten való javítás lehetséges. Már több kezdeményezés megkezd ődött. A létez ő 
cselekvések további javítása és meger ősítése szükséges. A WH O 2005. januári európai 
mentális egészségügyi miniszteri  konferenciája egységes csel ekvési terv keretprogramját 
alakította ki, és határozott politikai elkötelez ődést vállalt a mentális egészség kérdése mellett. 
Felkérte az Európai Bizottságot, hogy a konferencia együttm űködő partnereként 
hatásköreinek és a Tanács  elvárásainak megfelel ően, illetve a WHO-val együttm űködésben 
járuljon hozzá e cselekvési keret végrehajtásához. 
E zöld könyv a felkérésre adott els ő válasz. Mentális egészségügyi  EU-stratégia felállítását 
javasolja. E stratégia hozzáadott értéket jelentene azáltal, hogy megvalósítaná a tagállamok közötti tapasztalatc sere és együttm űködés keretrendszerét, a ta gállamokban és közösségi 
szinten el ősegítené az egészségügyi és nem-egészsé gügyi politikai ágazatok egységességének 
javítását, illetve a fontos érdeke lt felek egész sorának tenné lehet ővé a megoldáskeresésben 
való részvételt.  
A Zöld Könyv célja az európai intézményekkel,  a kormányokkal, az egészségügyi szakmával, 
a többi ágazat érdekelt feleivel, a szélese bb társadalommal – így a betegek érdekvédelmi 
szervezeteivel – és a kutatói közeggel foly tatott vita kezdeményezése az EU mentális 
egészségének jelent őségéről, az EU szint ű stratégiáról és annak le hetséges prioritásairól.  
Az EK-szerz ődés 152. cikkében található rendelkezé sekkel összhangban a Zöld Könyv 
bizonyos, a közegészségügy területén tett csel ekvési javaslatai kö zösségi hatáskörbe 
tartoznak. A további javaslatok a tagállamok kizárólagos hatá skörébe tartoznak majd. Az 
 
HU 4   HU egyéb szakpolitikák terén való intézkedés ek javaslatai tekintetében a megfelel ő jogalapok 
alkalmazandók. 
A Bizottság szándékában áll a konzultációs folyamat eredményeinek adott esetben az EU 
mentális egészségügyi stratégiájár a tett javaslatával együtt történ ő közzététele 2006 végéig.  
2. M ENTÁLIS EGÉSZSÉG – A POLGÁROK , A TÁRSADALOM ÉS A SZAKPOLITIKÁK 
KÖZPONTI KÉRDÉSE  
Mentális egészség nélkül nincs egészség. Az állampolgárok szempontjából  a mentális 
egészség az a forrás, amely által megva lósíthatják szellemi és érzelmi lehet őségeiket, és 
megtalálhatják, illetve kiteljesíthetik társad almi, oktatási és szakmai életformájukat. A 
társadalom szempontjából  a polgárok jó szellemi egészsége hozzájárul a jóléthez, a 
szolidaritáshoz és a társadalmi igazságossághoz. Ezzel szemben a mentális betegségek különféle költségeket, veszteségeket és terheket  jelentenek mind az állampolgárokra, mind a 
szociális rendszerre nézvést.  
Mentális egészség, mentális betegségek és meghatározó elemeik: 
A mentális egészség  a WHO meghatározása szerint: „a jó lét olyan foka, amelyen az egyén 
megvalósítja képességeit, meg tud küzdeni az élet mindennapos nehézségeivel, eredménnyel 
és gyümölcsöz ően képes dolgozni, valamint hozzá tud járulni saját közösségéhez.”2  
A mentális betegségek  körébe tartoznak a mentális egészs égügyi problémák és veleszületett 
jellegek, a szorongással, t ünetekkel járó csökkent m űködés és a diganosztizálható mentális 
rendellenességek, mint amilyen a skizofrénia vagy a depresszió. 
Az ember mentális állapotát több összetev ő (ld. 1. melléklet), így a biológiai (genetikai, 
nemi), egyéni (személyes tapasztalatok), családi és szociális (társadalmi támogatás), illetve 
gazdasági és környezeti (társa dalmi helyzet és életkörülmények) szempontok határozzák meg. 
3. A  JELENLEGI HELYZET – MENTÁLIS BETEGSÉGEK : EGYRE NAGYOBB KIHÍVÁS AZ 
EU SZÁMÁRA  
Egészségügyi jellegzetességek 
Becslések szerint a feln őtt európai lakosság évente több, mi nt 27%-a esik át legalább egy 
mentális betegségen (l. 2. melléklet).3 
Az EU-ban megfigyelhet ő mentális betegségek közül a szorongásos zavarok és a depresszió a 
legelterjedtebb. 2020-ra várhatóan a depresszió lesz a legnagyobb szerepet játszó betegség a 
fejlett világban.4 
Jelenleg az EU-ban évente 58.000 állampolgár halálát okozza öngyilkosság (l. 3. melléklet); 
ez magasabb, mint a közlekedési balese tek, emberölés vagy a HIV/AIDS okozta 
elhalálozások száma.5 
A szellemi és fizikai egészség szorosan ö sszefügg egymással. Ennek egyik velejárója, hogy a 
mentális egészség bevonása az á ltalános kórházi ellátásba jelent ősen csökkentheti a kórházi 
gondozás idejét, gazdasági er őforrást szabadítva fel ezáltal. 
 
HU 5   HU A virágzásra, a szolidaritásra és a tá rsadalmi igazságosságra gyakorolt hatás 
A mentális betegségek vonatkozásai különfélék: 
A mentális betegségek az EU számár a a GDP 3-4%-ába kerülnek, ami f őként a termelési 
veszteségben jelentkezik.6 A mentális zavarok az el őnyugdíjazás és a rokkantnyugdíjazás 
egyik fő oka.7 
A gyermekkori viselkedési és magatartási zav arok a szociális, az oktatási és a büntet őjogi 
rendszert terhelik (l. 4. melléklet).8 
További közvetett költségeket von maga ut án a társadalom bánásmódja a mentális 
betegséggel vagy fogyatékossággal él őkkel. A pszichiátriai gondozás fejl ődő kezelési 
lehetőségei és pozitív változásai ellenére a mentális betegséggel vagy fogyatékossággal él ők 
továbbra is a társadalmi kire kesztettség, a megbélyegzés, a hátrányos megkülönböztetés és az 
alapvető jogaikat és méltóságukat sért ő tiszteletlenség áldozatai. 
4. V ÁLASZALKOTÁS : POLITIKAI KEZDEMÉNYEZÉSEK A MENTÁLIS EGÉSZSÉGÜGY 
TERÜLETÉN  
A mentális betegségek egyre inkább problémakén t való felfogása arra indította a politikai 
döntéshozókat, az egészségügyi szakembereket és más érdekelt feleket, hogy megoldásokat 
keressenek, így legutóbb a 2005. januári WHO eu rópai mentális egészségügyi miniszteri 
konferencia keretében.9 
Teljes az egyetértés abban, hogy a legfontosabb prioritást a hatékony és magas színvonalú, a 
mentális betegségekben szenved ők számára elérhet ő beteggondozás és kezelés jelenti.10 
Mégis, bármily központi szerepet játsszanak is az orvosi beavatkozások a kihívások 
megragadásában, önmagukban nem képesek szembenézni a társadalmi tényez őkkel és 
megváltoztatni azokat. Éppen ezért – a WHO stra tégiájával összhangban – személyre szabott 
kezelést és gondozást biztosító egységes megközel ítés, illetve az egész népességet megcélzó 
cselekvés szükségeltetik a mentális egészség el őmozdítása, a mentális betegségek megel őzése 
és a megbélyegzéssel és emberi jogokkal kapc solatos kihívásokkal való szembenézés 
érdekében. Egy ilyen megközelítés sok szerepl ő, többek között a népesség szellemi 
egészségére hatást gyakorló döntésekért felel ős egészségügyi és nem- egészségügyi politikai 
ágazatok és érdekelt felek bevonásával jár. A betegek érdekvédelmi szervezetei és a civil 
társadalom els őrangú szerepet kell játsszon a megoldáskeresésben. 
4.1. Az Európai Közösség küldetése és te vékenységei a mentális egészségügy 
területén 
A közösségi szint ű cselekvési megbízást a közegés zségügy területén az EK-szerz ődés 152. 
cikke határozza meg. A cikk el őírja, hogy valamennyi közösségi  politika és tevékenység 
meghatározása és végrehajtása során biztosíta ni kell az emberi eg észségvédelem magas 
szintjét11. A közösségi cselekvésnek e területen ki kell egészítenie a nemzeti politikákat az 
egészség javítása, a betegség ek és rendellenességek megel őzése, az egészségügyi 
felvilágosítás és oktatás, valamint  a kábítószerekkel kapcsolatos károsodások csökkentése és a 
tagállamok közötti együttm űködés el ősegítése érdekében. A tagállamok kizárólagos 
hatáskörrel rendelkeznek az eg észségügyi gondozás és szolgá ltatások megszervezésében. A 
többi közösségi szakpolitika  tekintetében a megfelel ő jogalap alkalmazandó. 
 
HU 6   HU Az e hatáskörökön alapuló mentá lis egészégügy kérdése az egész Európai Közösségre tartozó 
kérdés, mégpedig a következ ők miatt: 
• A hozzájárulás, amelyet a népesség jó mentális  egészsége biztosít az EU bizonyos politkai 
stratégiai célkit űzéseihez; 
• A Közösség szerepe a tagállamok közötti együttm űködés elősegítésében és támogatásában, 
illetve a köztük lév ő egyenlőtlenségek kezelésében; továbbá 
• A Közösség kötelessége, hogy valamennyi polit ikáján és tevéke nységén keresztül 
hozzájáruljon a magas szint ű emberi egészségvédelemhez. 
Az elmúlt néhány év során számos különleges kezdeményezés jött létre a különböz ő 
közösségi szakpolitikákban: 
– A Közösség egészségügyi politikája  1997 óta a mentális egés zségre is kiterjed a 
különleges terveknek és politikai kezdeményezéseknek12 köszönhet ően (l. 5. melléklet). Az 
intézkedés jogalapja az EU 2003-2008-as közegészségügyi programja13. További 
kapcsolódó prioritást jelent a kábitószer-használat és az alkohol okozta pusztítások. 
– A Közösség szociális és foglalkoztatásügyi politikájának  kezdeményezései a mentális 
betegségben szenved ők megkülönböztetésének tilalmát, a szellemi fogyatékkal él ők 
társadalmi integrációját és  a munkahelyi stresszmegel őzést célozták meg, beleértve: 
– A 2000/78/EK irányelv elfogadása, amel y tiltja többek között a rokkantsági 
alapon történ ő diszkriminációt a f oglalkoztatás területén14; 
– A Fogyatékkal él ők európai napja (2003) kapcsán hozott intézkedések; továbbá 
– A munkahelyi stresszr ől szóló, társadalmi partne rek között megkötött európai 
keretegyezmény elfogadása (2004). 
– A Közösség kutatói keretprogramjai  továbbra is az európai mentális egészségügyi 
kutatás meger ősítésének fontos forrását jelentik.15 Az egyik példa a MHEDEA-2000 
projekt, amely elvégezte a szelle mi fogyatékok európai felmérését.16 
– Az információs társadalmi és a médiapolitika  támogatta az IKT alapú (információs és 
kommunikációs technológia) alkalmazások megel őzésben, dignosztizálásban és 
gondozásban való felhasználását.17 
– A regionális politika  támogatja az egészségügy i ágazat infrastrukturá lis befektetéseit, ami 
kedvez a régió strukturális alkalmazkodásának. 
– Az oktatási politika  a szakpolitikai munkán (alapvet ő szakértelem a tudásalapú 
társadalomban) és projekteken keresztül f oglalkozik a mentális egészség kérdésével. 
– A DAPHNE II program a Közösség szabadságjogi, igazságügyi és biztonságpolitikája  
részeként küzd a gyermekek, fiatalok és n ők elleni er őszak felszámolásáért.18 Az ilyen 
erőszak mentális egészségügyi problémákhoz vezethet. 
 
HU 7   HU Ugyanakkor az e tevékenységek összeségét összekapcsoló közösségi szint ű és egységes 
mentális egészségügyi  stratégia egyel őre nem létezik. Egy ilyen stratégia meger ősítené a 
jelenlegi és jöv őbeni kezdeményezések következetességét és hatékonyságát. 
4.2. Mentális egészség a tagállamokban 
Jelentős egyenlőtlenségek vannak a tagállamok között (illetve a tagállamokon belül ). Ennek 
egy példája az öngyilkossági arányok köz ötti különbség, amely 100.000 emberen mérve 
Görögország esetében évente 3,6, Litvánia  lakosságán mérve azonban 44, ami egyben a 
világon a legmagasabb arány.19 A mentális egészségre ford ított egészségügyi költségvetés 
arányszámai hasonlóan nagy különbségeket muta tnak a tagállamok között (l. 6. melléklet).  
„A mentális egészség helyzete az Eu rópai Unióban” c. 2004-es jelentés20 megállapította, hogy 
a mentális egészség kérdésének megközelítése  nem egységes a tagállamok között, hanem 
országtól függ ően tükrözi sokszín ű helyzetüket, hagyományaikat és kultúrájukat.  
„A mentális egészség el őmozdítása és a mentális rendellenességek megel őzése az Európai 
Unió tagállamaiban – átte kintés" c. 2005-ös kiadvány21 az országok történeteib ől válogat és 
bemutatja a tagállamok különböz ő kihívásait, politikáit és rendszereit. 
A tagállamok közötti sokszín űség miatt az egyszer ű következtetések levonása és az egységes 
megoldásokra tett javaslat lehetetlennek mu tatkozik. Ugyanakkor van tere a tagállamok 
közötti tapasztalatcserének és együttm űködésnek, csakúgy mint az egymás példáiból való 
tanulás lehet őségének. 
A Miniszterek Tanácsa álta l 1999 óta elfogadott politik ai dokumentumok egy része22 már 
jelezte a tagállamok azon óhaját, hogy kiaknázzák az EU szint ű együttműködést a mentális 
egészség területén. A 2005 júniusában elfogadott tanácsi vé gkövetkeztetés azzal er ősítette 
meg ezt az üzenetet, hogy felkérte a tagá llamokat, hogy szenteljenek figyelmet a WHO 
európai mentális egészségügyi miniszteri kon ferencia eredményeinek végrehajtására. A 
Bizottságot hatásköre alapján felk érték e végrehajtás támogatására. 
5. A Z EU SZINTŰ MENTÁLIS EGÉSZSÉGI STRATÉGIA SZÜKSÉGE  
Az EU szint ű mentális egészségügyi stratégia létrejöttének hozzáadott értéke a következ őkben 
állna: 
(1) A tagállamok közötti tapasztalatcsere és együttm űködés keretrendszerének létrejötte; 
(2) A cselekvések összeha ngolásának további el ősegítése a különböz ő politikai 
ágazatokban; 
(3) Fórum megszervezése az érdekelt felek – így a betegek érdekvédelmi szervezetei és a 
civil szervezetek – problémakeresésbe való bevonására. 
A konzultációnak azonosítania kellene, hogy a Közö sség politikai és pénzügyi eszközei, így a 
Kutatói keretprogramok, mennyiben járulnak hozzá a népesség mentális egészségének 
javításához. A tagállamokat arra biztatják, hogy a régiókkal és a Bizottsággal mérjék fel, 
hogyan lehet jobban felhasználni a strukturális  alapokat a hosszú távú  ápolási eszközök és 
egészségügyi infrastruktúra javítására a mentális egés zségügy területén. A Bizottság 
horizontális hozzájárulása hozzá segíthetne az EU-ra jellemz ő mentális egészségi állapottal 
 
HU 8   HU kapcsolatos információ és tudás megszerzéséhez, a mentális egészség összetev őinek 
ismeretéhez, illetve a mentális betegségekkel való küzdelem lehet őségeihez. 
A stratégia kialakítására fel kellene hasz nálni a WHO európai régióval kapcsolatos 
stratégiáját, az EU programjaiba tartozó te vékenységek eredményeit, csakúgy mint a 
tagállamokban rendelkezésre álló tényismereteket. 
A Bizottság javaslata szerint az EU-stratégia a következ ő szempontokat kell, hogy szem el őtt 
tartsa: 
(1) Az általános mentális egészség el őmozdítása; 
(2) A mentális betegségek megel őző intézkedéseken keresztüli megközelítése; 
(3) A mentális betegséggel és fogyatékossággal él ők társadalmi integrációján és jogaik és 
méltóságuk védelmén keresztüli életmin őség-javítása; továbbá 
(4) Az EU mentális egészségügyi informáci ós, kutatói és ismereti rendszerének 
fejlesztése. 
6. M EGOLDÁSKERESÉS – CSELEKVÉSI LEHET ŐSÉGEK  
A meglév ő politikai elkötelez ődéseket tettekké kell alak ítani. Az EU közegészségügyi 
programjaiba tartozó projektek kimutatták, hogy a cselekvés lehetséges, ráadásul sikeres és 
költséghatékony lehet. Más projektek hozzájárultak az EU -ban megfigyelhet ő mentális 
egészség pontosabb ismeretéhez és információs alapjaihoz. 
A „mentális egészség el őmozdításának végrehajtási hálózata (IMPHA)”23 internetes 
adatbázist fejlesztett ki a létez ő programok, a megel őzés és előmozdítás tényeinek, valamint a 
"mentális egészség el őmozdítása és a mentális rendellenességek megel őzése – európai 
politika”24 cselekvési terv leírásával. 
6.1. A mentális egészség promóciója és a mentális betegségek megel őző 
intézkedéseken keresztüli megközelítése  
A mentális egészség el ősegítése és a mentális betegségek megel őzése a véd őelemek (vagyis a 
rugalmasság) er ősítésével és a kockázati elemek csökkentés ével kiterjed a mentális egészség 
egyéni, családi, közösségi és társadalmi összetev őire25 (l. 7. melléklet). Az iskolák és 
munkahelyek, ahol az emberek idejük jelent ős részét töltik, a cselekvés kulcshelyszínét 
jelentik. 
6.1.1. A népesség mentális egészségének el őmozdítása 
Csecsemők, gyermekek és serdül ők mentális egészségének formálása 
Mivel a szellemi egészség szempontjából meghatározó az élet els ő pár éve, a gyermekek és 
serdülők szellemi egészségének el őmozdítása hosszú távú be fektetésnek tekinthet ő. A szülői 
ismeretek oktatása segítheti a gyermek fejl ődését. A holisztikus megközelítés javíthatja a 
szociális képességeket és a rugalm asságot, illetve csökkentheti a gyötr ődést, a szorongást és a 
depressziós tüneteket. 
 
HU 9   HU Az EU-projekteken keresztül megfigyelt néhány sikeres lépés26 
Csecsemők és gyermekek : az anyák szülés utáni depre ssziójának a kezelése; a szül ői 
ismeretek javítása; a gyermekgondozók családlátogatása a jöv őbeni és új szül ők segítése 
érdekében; gyermekgondozók segí tségnyújtása az iskolában. 
Serdülők és fiatal feln őttek: egészséges iskolai környezet és szellemiség; Mentális 
egészségügyi csomag diákoknak, szül őknek és tanároknak.  
A munkavégz ők mentális egészségének el őmozdítása 
Míg a jó mentális egészség növeli a munkaké pességet és a produktivitást, addig a rossz 
munkakörülmények – beleértve a kollégák elbátort alanítását – rossz ment ális egészséghez, 
betegszabadságokhoz és a költségek emelkedésé hez vezet. Az európa i alkalmazottak 28%-a 
számol be munkahelyi stresszr ől.27 Az egyéni kapacitás javítására és a munkakörülmények 
okozta stressz csökkentésére tett beavatko zások növelik az egészségügyi és gazdasági 
fejlődést. 
Az EU-projekteken keresztül megfigyelt néhány sikeres lépés28 
Részvételen alapuló munkahelyi és irányítási sz okások; a személyzet mentális betegségeinek 
felismerése; a személyzet igényeinek megfelel ő munkahelyi feltételek (pl. rugalmas 
munkaidő).  
Idősek mentális egészségének el ősegítése 
Az idősödő EU-népesség és a kapcsolódó mentá lis egészségügyi következmények hatékony 
cselekvésre szolítanak. Az id ős kor számos stresszhelyzetet teremt, ami növelheti az olyan 
mentális betegségek számát, mint például a csökken ő működőképesség vagy a társadalmi 
elszigetel ődés. Az id őskori depresszió és a korral járó ideg i-pszichés állapot – mint például az 
elmezavar – növeli a mentális zavarok okozta te rheket. A támogatást célzó beavatkozások 
láthatóan el ősegítik az id ős népesség mentális jólétét. 
Az EU-projekteken keresztül megfigyelt néhány sikeres lépés29 
Szociális támogató hálózatok; a fizikai tevéke nységek támogatása, illetve a közösségi és 
önkéntes programokban való részvétel.  
A társadalom sebezhet ő célcsoportjai 
A rossz társadalmi és gazdaság i helyzet növeli a mentális betegs égek iránti védtelenséget. A 
munka elvesztése, illetve a munkavégzés megsz űnése rossz önértékeléshez és depresszióhoz 
vezethet. A bevándorlók és más, a társadal om peremére szorult csoportok a mentális 
betegségek nagyobb kockázatának vannak kité ve. A munkanélküliek munkapiacra történ ő 
ismételt bevonására tett beavatkozások költséghatékonynak bizonyulhatnak. A sebezhet ő 
csoportok támogatása növelheti a mentális egészséget, er ősíteheti a társadalmi összetartást és 
elkerülhet ővé teheti a kapcsolódó társadalmi és gazdasági terheket. 
 
HU 10   HU Az EU-projekteken keresztül megfigyelt néhány sikeres lépés30 
Nagyobb kockázatnak kitett csoportok tanács adása; A munkapiacra való belépés el ősegítése; 
a mentális betegséggel vagy fogyatékossággal él ők támogatott foglalkoztatása. 
Lehetséges közösségi szint ű kezdeményezés 
A Zöld Könyvre való válaszként a konzultá ciós folyamaton keresztül kialakított 
tanácsok táplálhatják a mentális egészség el ősegítéséről szóló tanácsi ajánlás  bizottsági 
javaslatát31. 
 
6.1.2. A mentális betegségek megel őző intézkedéseken keres ztüli megközelítése 
A depresszió megel őzése 
A depresszió EU-szerte az egyik le gkomolyabb egészségügyi probléma. 
A Bizottság 2004-es "Depresszió el leni fellépések" c. szakért ői jelentése elemzi a depressziót 
és annak az egészségügyre, illetve a társadalmi  és gazdasági rendszerekre gyakorolt hatását, 
valamint cselekvési lehet őségeket mutat be.32 
Az életvezetésre és a szorongás megel őzésére kiterjed ő iskolai szemlélet, a stresszcsökkentést 
célzó munkahelyi szemlélet és az id ősebb csoportok fizikai tevékenysége mind csökkentheti a 
depressziós tüneteket. A nyilvánosság fi gyelmének felhívása a depresszióra el ősegítheti a 
segítségkérést, illetve csöke ntheti a megbélyegzést és a hátrányos megkülönböztetést. 
Néhány sikeres lépés: 
Kognitív-viselkedéstani beavatkozások; a kockázat nak kitett személyek pszichés támogatása; 
egészségügyi szakemberek képzése depresszió megel őzésére, felismerésére és kezelésére. 
Droghasználatból fakadó zavarok csökkentése 
Az alkohol, a kábítószerek és  egyéb pszichoaktív anya gok fogyasztása a mentális 
egészségügyi problémák gyakori kockázati tényez ője vagy következménye. A kábítószerek és 
az alkohol a közösségi szint ű egészségügyi politika elfogadott prioritása. 
- Kábítószerek 
2004-ben a Tanács elfogadta az EU 2005- 2012-es kábítószerügyi stratégiáját.33 2005-ben a 
Tanács elfogadta a 2005-2008-ra  vonatkozó kábítószerrel kapc solatos cselekvési tervet.34 
2006 végére a Bizottság jelent ést tervez a tanácsi ajánlás tagállami végrehajtásáról.35  
- Alkohol 
2001-ben a Tanács ajánlást fogadot t el a fiatalok alkoholfogyaszt ásáról. A Bizottság jelenleg 
értékeli az ajánlás végrehajtását, és egységes közösségi st ratégiát készít el ő az alkohol okozta 
ártalmak csökkentésére.  
 
HU 11   HU Az öngyilkosság megel őzése 
A tagállamokban az öngyilkosság megel őzési stratégiái kidolgoz ás alatt vannak. Az 
öngyilkosság megel őzésének kézzelfogható jelei: az öngyilk osság módjaihoz va ló hozzáférés 
korlátozása, egészségügyi gondozók képzése,  az öngyilkossági kísérleteket követ ő kísérő és 
utókezelés közötti együttm űködés.  
Sikeres lépés: 
A Depresszióellenes Európai Szövetség (E AAD) az egészségügyi ágazat, a betegek és 
családjuk, a közösség szervez ői és a nyilvánosság közötti re gionális információs hálózat 
megteremtésével igyekszik visszaszorítani a depr essziót és az öngyilkossági kísérleteket. Egy 
kísérleti projekt az öngyilkosságok és öngyilko ssági kísérletek 25%-os csökkenését mutatta 
különösen a fiatalkorúak körében.36 
Lehetséges közösségi szint ű kezdeményezés: 
A Zöld Könyvre való válaszként a konzultá ciós folyamaton keresztül kialakított 
tanácsok táplálhatják a depresszió és a szuicid viselkedés visszaszorításáról szóló tanácsi 
ajánlás  bizottsági javaslatát. 
6.2.  Mentális betegségben vagy fogyatékosságban szenved ő emberek társadalmi 
integrációjának el ősegítése, valamint alapvet ő jogaik és méltóságuk védelme 
A mentális betegségben vagy fogyatékosságban szenved ők a többi ember félelmével és 
előítéletével szembesülnek, aminek okai gyakran a mentális betegségekr ől alkotott 
tévképzetek. A megbélyegzés növeli a szenvedést, a társadalmi kirekeszte ttséget, és aláássa a 
lakóhelyhez és munkához jutást. Ez akadályozza a megbélyegzést ől tartó emberek 
segítségkeresését. Az EK-szerz ődés 13. cikke közösségi szint ű jogalapot teremt többek között 
a rokkantságon alapuló hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemre. Ezen kívül változásra 
van szükség a népesség, a hatóságok és a kormányok hozzáállásában: a nyilvánosság 
ismereteinek javítása a mentális betegségeket és kezelési módjaikat illet ően, valamint a 
mentális betegséggel vagy fogyatékossággal él ők munkába való integrációjának el ősegítése 
nagyobb társadalmi elfogadást és megértést eredményezhet. 
Paradigmaváltás 
A mentális egészségügyi szolgáltatások intézményekt ől való függetlenítése  és az els őfokú 
gondozási szolgáltatások felállítása, a szociáli s központok és az általános kórházak a betegek 
és családjuk szükségleteivel összhangban lehet ővé tehetik a társadalmi integrációt. A nagy 
elmegyógyintézetek könnyen hozzájárulnak a megbé lyegzéshez. A pszichiátriai szolgálatok 
reformjai kapcsán a nagy elmegyógyintézete kben biztosított mentális egészségügyi 
szolgáltatásokat számos or szág a közösségi szint ű szolgáltatások felé mozdítja el (az új 
tagországok némelyikében az elmegyógyintézetek to vábbra is fontos sz erepet játszanak a 
mentális egészségügyi infrastruktúrában). Ez együtt jár a páciensek és  családjuk, csakúgy 
mint a személyzet aktív részvételének és a felkészítési stratégiáknak a képzésével.37 
Egy, a Bizottságnak készült tanulmány („Incl uded in Society" – „A társadalom része”38) 
megerősítette, hogy az intézetek közösségi alapú al ternatívái általában véve jobb életmin őségi 
lehetőségeket nyújtanak a fogyatékosoknak. Egy új abb tanulmány elemezni és részletezni 
fogja, hogy a jelenlegi pénzügyi forrásokat hog yan lehetne a fogyatéko sok szükségleteinek 
 
HU 12   HU megfelelőbben felhasználni, és számot  fog adni az intézményekt ől való függetlenedés 
költségeir ől.39 
Más nemzetközi szervezetek  fontos tevékenységei:  
A WHO egészségel ősegítő kórházhálózatán  belül a pszichiátriai egészségügyi 
szolgáltatások munkacsoportja40 a mentális egészség jó pszichiátriai el ősegítésének mintáját 
nyújtja.  
Az Európa Tanács  2006-ban megkezdi munkáját a „mentális egészségügyi etika és emberi 
jogok európai referenciaeszközének” kidolgozására. 
Egyes páciensek önkéntes alapú psztichiátriai fekv őbeteg-gondozást igényelnek. A páciensek 
önkényes  elmegyógyintézetbe helyezése és az akarat uk ellenére folytatott kezelés szigorúan 
sérti a jogaikat. E megoldáshoz csak végs ő esetben lehet fordulni, amennyiben semmilyen 
kevésbé megszorító lehet őség nem járt sikerrel. 
A „Mentális betegek kötelez ő beutalása és önkényes kezelése – Törvényhozás és gyakorlat 
Európában” c. projekt41 kimutatta, hogy az EU tagáll amainak jogszabályai rendkívül 
heterogének. A jelenlegi gyakorlat szem pontjából a kulturális szokások és viszonyok, 
valamint a mentális egészségügyi  rendszer szerkezete és min ősége is meghatározó. A 
kötelező beutalások elterjedtsége is nagyban változik a tagállamok között. 
Az emberi méltóság és a mentális egészs ég kihívásai más lakókörnyezetekben, így az id ősek 
otthonában, a gyermekotthonokban és  a börtönökben is léteznek. 
Lehetséges közösségi szint ű kezdeményezés: 
- A konzultációs folyamat során kialakított javaslatok a társadalmi integráció 
elősegítésének és a mentális be tegséggel vagy fogyatékossággal él ők jogvédelmének 
legjobb gyakorlatához  vezethetnek.  
Az EU 2007. január 1-t ől működő ügynökségének, az Alapvető Jogok Ügynökségének  
tevékenységei kiterjedhetnének a ment ális betegséggel vagy fogyatékossággal él őkre és az 
elmegyógyintézetek helyzetére is.42 
6.3. A mentális egészséggel kapcsolatos tájéko ztatás és ismeretek javítása az EU-ban 
A mentális egészséget kevéssé tartják szem el őtt a létez ő egészségfelügyeleti rendszerek. 
Komoly er őfeszítéseket kell tenni a népességre jellemz ő mentális egészségre és 
fogyatékosságra vonatkozó nemzeti és nemzetkö zi mutatók harmonizálására egy EU szint ű 
összehasonlító adathalmaz létre hozása céljából. Több adat szükség eltetik a mentális egészség 
társadalmi, népességi és gazdasági összetev őiről, csakúgy mint a promóció és a megel őző 
infrastruktúrák, tevékenységek és források tekintetében. 
Fel kellene mérni, hogy a rendelkezésre álló közösségi eszközök, így a Hetedik kutatói 
keretprogram43 hogyan kerülhetne felhasználása a kutatói  kapacitások fejlesztésére, illetve a 
mentális egészségügyi kutatások támogatá sára az EU-ban. A mentális egészség 
jelentőségének és a mentális betegségek egészséget, életmin őséget, gazdasági és társadalmi 
jólétet, társadalmi integrációt és az alapvet ő jogokat, valamint a mentális egészségügyi 
 
HU 13   HU szolgáltatásokat (vagyis jogegyenl őséget, hozzáférést) érint ő következményeinek jobb 
ismerete hozzásegítene a jelenlegi gyakorlat javításához.  
Lehetséges közösségi szint ű kezdeményezés: 
A Közösséget és a nemzeti hatóságokat, akadémiai intézményeket és az érdekelt feleket 
egybegyűjtő, politikai és tudomán yos érintkezési pont  kialakítása. Szerepe az EU fontos 
mentális egészségügyi mutatóival, a mentális egészség felügyeletével, illetve az EU szint ű 
kutatói tevékenységek prioritásaiv al kapcsolatos tanácsadás lenne. 
7. A Z EU MENTÁLIS EGÉSZSÉGÜGYI STRATÉGIÁJÁNAK KIALAKÍTÁSÁT EL ŐSEGÍTŐ 
KONZULTÁCIÓS FOLYAMAT  
A mentális egészség sok szempontból nagy jelent ősége elég okot ad a széleskör ű és 
körültekint ő konzultációs folyamaton alapuló me ntális egészségügyi EU-stratégia 
kialakítására.  
A következ ő tevékenységek vannak kilátásban: 
7.1. A mentális egészséggel kapcsolatos párbeszéd kialakítása a tagállamokkal 
E fórum lehet ővé teszi a tagállamok közötti tapasztalatcserét és együttm űködést. Az egyik cél 
a mentális egészségügyi cselekvési terv prior itásainak és elemeinek meghatározása, ami az 
egészségügyi és nem-egészségügyi politikák kö zponti cslekvéseinek felállításához vezet a 
célok, viszonyítási pontok, a cselekvések üteme és a végrehajtási felügyelet 
mechanizmusainak megállapításával. A WHO ment ális egészségügyi euró pai cselekvési terve 
az EU közegészségügyi programjával, a „mentális egészség el őmozdítása és a mentális 
rendellenességek megel őzése – európai politika” csele kvési tervvel referenciaként 
szolgálhat.44 A párbeszédnek figyelembe kellene vennie a két javasolt tanácsi ajánlást is: a) a 
mentális egészség el ősegítése és b) a depresszió és a szuicid viselkedés visszaszorítása. 
7.2. Mentális egészségügyi EU-fórum kialakítása 
A mentális egészségügyi EU-fórumnak több szerepl ő (politikai döntéshozók, szakért ők és 
érdekelt felek az egészségügyi és nem-egés zségügyi ágazatokból, a civil társadalom 
képviselői) bevonásával kellene el őmozdítania az ágazatközi együttm űködést és konszenzust. 
A fórumnak elemeznie kell a legfontosabb me ntális egészségügyi szempontokat, a tények 
alapján gyakorlatot kell meghatároznia, cselek vésre vonatkozó ajánla tokat kell kidolgoznia 
közösségi szinten is, valamint a ment ális betegséggel és fogyatékossággal él ők, illetve 
alapvető jogaik és méltóságuk védelme érdekében el ő kell mozdítania társadalmi 
integrációjukat; mindezek a tagállamokkal fo lytatott párbeszéd ré szét képezhetik. 
7.3. A mentális egészségügyi politika és kuta tás közötti érintkezési pont kialakítása  
E harmadik csoportnak el kell köteleznie  a legfontosabb érdekelt feleket egy olyan 
megfigyel őrendszer kialakítására vonatkozó párbeszéd el őmozdítására, amely magában 
foglalná a mentális egészséggel és összetev őivel, a hatásvizsgálattal és a tényen alapuló 
gyakorlattal kapcsolatos információkat. A csoport felkutatná a kutatási prioritások 
meghatározásához, illetve az adathalmazok, a kutatás és a politkaalkotás jobb kapcsolódási 
 
HU 14   HU pontjának biztosításához vezet ő leghatásosabb utakat. Ajánlásai a cselekvési terv részét kell, 
hogy képezzék. 
8. A  KÖVETKEZ Ő LÉPÉSEK  
Széles kör ű az egyetértés abban, hogy a mentális eg észség emberi, szociális és gazdasági 
dimenziója a politikai döntéshozók részér ől nagyobb elismertséget, illetve nagyobb 
közfigyelmet igényel. A tagállam ok, az EU és a WHO szintjén jelent ős kezdeményezések 
indultak útnak. 
A Bizottság felkéri az érdekelt állampolgárokat,  pártokat, szervezeteket és az Európai Unió 
intézményeit, hogy e Zöld Könyvhöz f űzött megjegyzéseikkel járuljanak hozzá egy lehetséges 
mentális egészségügyi EU-stratégia és  cselekvési terv kialakításához. 
A Bizottságot különöse n érdeklik a következ ő kérdésekhez kapcsolódó vélemények: 
(1) Mennyire fontos a népesség mentális eg észsége az EU poltikai stratégiai 
célkitűzéseihez (l. 1. szakasz)? 
(2) Az egységes EU-stratégia kialakítása hozzáadott értéket adna-e a létez ő és tervezett 
cselekvéshez, illetve megfelel ő prioritásokat állít-e fel az 5. szakasz? 
(3) Megfelelőek-e a 6. és 7. szakaszban javasolt kezdeményezések a tagállamok közötti 
együttműködés támogatására, a mentális eg észségnek az egészségügyi és nem-
egészségügyi politika, illetv e az érdekelt felek cselekvése ibe való integrálásának 
elősegítésére, valamint a mentális egészs ég szempontjaihoz kapcsolódó kutatás és 
szakpolitika jobb összehangolására? 
A konzultációs folyamattal ös szefüggésben a hozzászólásokat 2006. május 31-ig  kell 
eljuttatni a Bizottsághoz e-mailben (mental-h ealth@cec.eu.int) vagy postai úton a következ ő 
címre: 
European Commission (Európai Bizottság) (Directorate-general fo r Health and Consumer Protection)  Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi 
Főigazgatóság 
Unit C/2 “Health Information”  (Egészségügyi tájékoztatás) 
L-2920 Luxembourg E Zöld Könyv és a beérkezett hozzászólások kö zzétételre kerülnek a Bizottság honlapján
45, 
amennyiben nem kérik egyértelm űen annak ellenkez őjét. 2006 végén a Bizottság elemzést 
kíván bemutatni a beérkezett válaszokból adott eset ben az általa készítet t, az EU mentális 
egészségügyi stratégiájára vonatkozó javaslattal és/vagy kezdeményezésekkel. 
 
HU 15   HU ANNEX 1  
The functional model of mental health  
antecedent
soutcomes
present social contextprecipitating
factors
ME NTAL  HE AL TH
Individual resources
PRESEN T  SO CIAL 
CONTEX T
e.g. social support•PRECIPITATIN G
e.g. life events •PREDISPOSIN G 
FACTORS
- genetic factors
- fa ctors  rela ted to 
pregnancy and birth
-e a r l y  c h i l d h o o d
experiences
- family environment- social circumstances
- physical environment
-e d u c a t i o n
-e m p l o y m e n t-w o r k  c o n d i t i o n s-h o u s i n gOUTCOME S
-l e v e l  o f  w e l l b e i n g
- physical health
-s y m p t o m s
- knowledge & 
skills
-q u a l i t y  o f  
relationships
- sexual sat isfact ion
- use of ser vices- productivity-p u b l i c  s a f e t ysociety & culture
society & cultureantecedent
soutcomes
present social contextprecipitating
factors
ME NTAL  HE AL TH
Individual resources
PRESEN T  SO CIAL 
CONTEX T
e.g. social support•PRECIPITATIN G
e.g. life events •PREDISPOSIN G 
FACTORS
- genetic factors
- fa ctors  rela ted to 
pregnancy and birth
-e a r l y  c h i l d h o o d
experiences
- family environment- social circumstances
- physical environment
-e d u c a t i o n
-e m p l o y m e n t-w o r k  c o n d i t i o n s-h o u s i n gOUTCOME S
-l e v e l  o f  w e l l b e i n g
- physical health
-s y m p t o m s
- knowledge & 
skills
-q u a l i t y  o f  
relationships
- sexual sat isfact ion
- use of ser vices- productivity-p u b l i c  s a f e t ysociety & culture
society & culture
 
Source:  
Lahtinen, E., Lehtinen, V., Riikonen, E., Ahonen, J. (eds.): : Framework for promoting mental 
health in Europe, Hamina 1999 
 
HU 16   HU ANNEX 2  
Estimated number of subjects in the genera l EU population (age 18–65) affected by 
mental disorders within past 12 months46 
Diagnosis (DSM-IV) 12-m onth estimate (%) 12-m onth estimate (million) 
Alcohol dependence 2.39 7.2 
Illicit substance dependence 0.66 2.0 
Psychotic disorders 1.23 3.7 
Major depression 6.10 18.4 
Bipolar disorder 0.80 2.4 
Panic disorder 1.76 5.3 
Agoraphobia 1.33 4.0 
Social phobia 2.22 6.7 
Generalised Anxiety Disorder 
(GAD) 1.96 5.9 
Specific phobias 6.13 18.5 
Obsessive-compulsive Disorder 
(OCD) 0.89 2.7 
Somatoform disorders 6.26 18.9 
Eating disorders 0.40 1.2 
Any mental disorder 27.41 82.7 
Source: 
Hans-Ulrich Wittchen, Frank Jacobi (2005). Size and burden of mental di sorders in Europe: a 
critical review and appraisal of 27 studies . European Neurospsychopharmacology, Volume 
15, Number 4, pp. 357-376. 12-months values r ounded by Commission. Percentage values 
based on Commission’s own calculations. 
 
HU 17   HU ANNEX 3  
Standardised death rate for suicide p er 100.000 people across EU Member States in 
200247 
44
27,32625,424,5
19,919,518,41716,8
14,713,71312,712,211,711, 510,510 , 19,1
7,16,8 6,86
3,6
05101520253035404550

 
HU 18   HU ANNEX 4  
Long term economic costs of mental health  problems. Costs converted to Euros and 
2002 prices used  
Financial costs of social exclusion: long term 
follow up of children without and with conduct 
problems or disorders
020000400006000080000100000120000140000
No
problemsConduct
ProblemsConduct
DisorderEurosCrime
Lost employment
Relationships
Foster and residential
care
Health
Education
 
Source: 
Scott, S.; Knapp, M.; Henderson, J.; Maughan, B.: Fi nancial cost of social exclusion. Follow-
up study of anti-social children into adu lthood, British Medical Journal (BMJ), 323, 191-196. 
Costs converted into Euro-values by David Mc Daid, Mental Health Economics European 
Network.  
 
HU 19   HU ANNEX 5  
Summary of selected EC events relatin g to mental health between 1999 and 2005  
Year Title of the event Level Council 
resolutions/conclusions 
04/1999 Balancing Mental Health 
Promotion and Mental Health Care Joint EU/WHO 
Meeting  
10/1999 European Conference on 
Promotion of Mental Health and 
Social Inclusion EU Presidency Council resolution on the 
promotion of mental 
health 
03/2000 Health Determinants in the EU EU Presidency Council resolution on 
action on health determinants 
06/2000 Violence and Promotion of 
Mental Health of Children and Young People EU Presidency  
09/2000 Prevention of Youth Suicide EU Presidency  
01/2001 Young People and Alcohol WHO Ministerial 
conference/EU Presidency Council conclusions on a 
Community strategy to reduce alcohol-related harm 
09/2001 Future Mental Health Challenges 
in Europe: Impact of Other Policies on Mental Health Joint EU/WHO 
Meeting  
10/2001 Coping with Stress and 
Depression-Related Problems in Europe Joint EU 
Presidency and WHO Council conclusions on 
combating stress and depression-related problems 
12/2002 Future Mental Health Challenges 
in Europe: Strengthening Co-operation between EU and WHO Joint EU/WHO 
seminar  
03/2003 Mental Illness and Stigma in 
Europe: Facing up to the Challenges of Social Inclusion and Equity Joint EU 
Presidency, WHO and Council of Europe Council conclusions on 
combating stigma and discrimination in relation to mental health 
 
HU 20   HU 10/2003 Mental Health in Europe: New 
Challenges, New Opportunities EC-funded 
conference/co-sponsored by WHO  
09/2004 The Mental Health of Children 
and Adolescents Jointly organised 
by Commission/WHO/Luxembourg  
01/2005 WHO Europe Ministerial 
Conference on Mental Health Commission as a 
coorganiser  
 
 
HU 21   HU ANNEX 6  
Mental Health Expenditure in European Econom ic Area countries (% of total health 
expenditure)  
0246810121416
LuxembourgUK
Sweden
GermanyMalta
Netherlands
HungaryDenmark
Lithuania
Cyprus
Ireland
IcelandBelgium
Spain
Latvia
FrancePortugal
CzechSlovakia
 
Source: 
Mental Health Economics European Network (2004) 
 
HU 22   HU ANNEX 7  
Social, environmental and economic determinants of mental health  
Risk factors Protective factors 
Access to drugs and alcohol  Empowerment  
Displacement  Ethnic minorities integration  
Isolation and alienation  Positive interpersonal interactions  
Lack of education, transport, housing  Social participation  
Neighbourhood disorganisation  Social responsibility and tolerance  
Peer rejection  Social services  
Poor social circumstances  Social support and community networks  
Poor nutrition   
Poverty   
Racial injustice and discrimination  
Social disadvantage  
Urbanisation  
Violence and delinquency  
War  
Work stress  
Unemployment  
Source: 
WHO: Prevention of Mental Disorders. Effec tive Interventions and Policy Options, Summary 
Report, Geneva 2004, p.21 
 
HU 23   HU REFERENCES  
                                                 
1 Communication “Strategic Objectives 2005-2009. Europe 2010: A Partnership for European Renewal. 
Prosperity, Solidarity and Security”, COM(2005)12 of 26.01.2005 
2  WHO, Strengthening mental health promotion, Geneva 2001 (Fact sheet no. 220) 
3 Wittchen HU, Jacobi F: Size and burden of mental di sorders in Europe: a critical review and appraisal of 
27 studies.  European Neurospsychopharmacology, Volume 15 (2005), Number 4, pp. 357-376. 
Percentage values based on Commission’s own calculations. 
4 WHO, World Health Report 2001, p. 11. http://www.who.int/whr/2001 
5 Deaths caused by traffic accidents: 50700, homic ide: 5350, HIV/AIDS: 5000,  WHO figures for 2002. 
Own calculations based on Eurostat statistics and WHO Health For All Mortality Database  
6 Estimation by ILO. http://agency.osha.eu.int/publications/newsletter/8/en/index_23.htm  
7 Mental Health Economics European Network, project co-funded from Community Health Promotion 
Programme (1997-2002), implemented by Mental Health Europe-Santé Mentale Europe, (2001-2003), http://www.mentalhealth-econ.org . 
8 Scott S, Knapp M, Henderson j, Maughan B: Financial costs of social exclusion: follow-up study of 
antisocial children into adulthood, British Medical Journal, 323 (2001), 191-196. 
9 The conference established a Mental Health Declara tion for Europe and a Mental Health Action Plan for 
Europe, both for the WHO European Region . http://www.euro.who.int/mentalhealth2005 
10 Only 26% of adult Europeans with a mental disorder have a contact with formal health services (Alonso, 
J., Angermeyer, M., Bernert, S.et al. (2004). Use of Mental Health Services in Europe: Results from the 
European Study on Epidemiology of Mental Disorders (ESEMeD) Project. Acta Psychiatr Scand; 109 
(suppl 420): 47-54. 
11 Article 152 of the EC Treaty, http://europa.e u.int/eur-lex/en/treaties/selected/livre235.html 
12 An overview is given in the publication: “Action for Mental Health. Activities co-funded from European 
Community Public health Programmes 1997-2004”,  http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_style/mental_health_en.htm . A list of all 
completed and ongoing such projects can be found under: 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/project_en.htm 
13 Decision No 1786/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 23 September 2002 
adopting a programme of Community action in the field of public health (2003-2008). OJ No L 271, 
09.10.2002 
14 Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal 
treatment in employment and occupation, Official Journal L303 of 2.12.2000, 16-22 
15 Fifth Framework Programme for research, technolo gical development and demonstration activities (1998 
to 2002), Decision No 182/1999/EC of the European Parliament and of the Council of 22.12.1998, O.J. 
L26/1 of 01.02.1999,.Sixth Framework Programme for research, technological development and demonstration activities covering the period 2002-2006, Decision N° 1513/2002/EC of the European 
Parliament and of the Council of 27.06.2002, O.J. L232/1 of 29.08.2002; O.J. L294/1 of 29.10.02. 
16 Mental health disability : a european assessment in the year 2000, MHEDEA-2000, RTD Project QLG5-
1999-01042, http://dbs.cordis.lu/fep-cgi/srchidadb?ACTION=D&SESSION=41092005-9-
8&DOC=18&TBL=EN_PROJ&RCN=EP_DUR:36&CALLER=PROJ_LIFE 
17 A list of health-related projects under the Info rmation Society Technologies Programme (IST) under 
Reseach Framework Programmes can be  found under  
http://www.cordis.lu/ist/ka1/health/projectbooklet/oth ers.htm. Mental health-related projects include 
MULTIPLE, ALDICT, ACTION, TASK, ASTR ID, MEDIATE and VEPSY UPDATED.  
18 http://europa.eu.int/comm/justice_home/fu nding/daphne/funding_daphne_en.htm 
19 Eurostat. Figures for 2002 (Greece: latest available figure), as in annex 2. 
20 Project co-funded from the Community Health Monitoring Programme (1998-2002), implemented by the 
Mutelle Générale de l’Education Nationale, Pari s (2001-2004). The project covered the former 15 
Member States of the EU, Norway and Iceland,  
.http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2001/monitoring/fp_monitoring_2001_frep_06_en.pdf. A 
corresponding project to collect data and informa tion for the new Member States is currently being 
implemented as part of the “project “Mental hea lth Information and Determinants for the European 
Level”, cofunded from the Community Public Health Programme (2003-2008), implemented by 
STAKES, Finland, http://www.stakes.fi/mentalhealth/mindful.html . 
 
HU 24   HU                                                                                                                                                          
21 Established through the project co-funded from the Community Public Health Programme (2003-2008): 
Generalitat de Catalunya, European Platform for Mental Health Promotion and Mental Disorder 
Prevention: indicators, interventions and strategies. Http://www.impha.net 
22 Council resolution of 18 November 1999 on the promotion of mental health. Official Journal C 086, 
24/03/2000 P. 0001 - 0002Council Recommendation of 5 June 2001 on the drinking of alcohol by young 
people. Official Journal C 218, 31/07/2000 P. 0008- 0009 
 Council conclusions of 5 June 2001 on a Community strategy to reduce alcohol-related harm. Official 
Journal C 175, 20/06/2001 P. 0001- 0002 
 Council conclusions of 15 November 2001 on combating stress and depression-related problems. Official 
Journal C 006 , 09/01/2002 P. 0001 - 0002 
 Council Conclusions on combating stigma and discrimination in relation to mental illness of 2 June 2003. 
Official Journal C 141, 17/06/2003 P.0001-0002 
 Council conclusions on a Community Mental Health Action of 3 June 2005. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_style/mental/docs/ev_20050602_en.pdf  
23 Project co-funded under Community Health Promotion Programme (1997-2002): Academic Centre of 
Social Sciences, University of Nijmegen: Integrating mental health promotion interventions  
into countries's policies, practice and the h ealth care system (2002-2005), www.imhpa.net 
24 The documents can be  downloaded under  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2002/promotion/fp_promotion_2002_frep_16_en.pdf and 
http://www.imhpa.net 
25 For further reading: WHO: Promoting Mental Health. Concepts, Emerging Evidence, Practive. Summary 
Report, Geneva 2004; WHO: Prevention of Mental Di sorders. Effective Interventions and Policy Options, 
Summary Report, Geneva 2004. http://www.who.int/mental/evidence/en 
26 Projects co-funded from the Community Health Promotion Programme: Mental Health Europe-Santé 
Mentale Europe, Mental Health Promotion of Adolescents and Young People (200-2001), 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2000/promotion/promotion_project_2000_full_en.htm#14; 
Mental Health Europe-Santé Mentale Europe, Mental Health Promotion of Children up to 6 years of Age (1997-1999), 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/1998/promotion/promotion_project_1998_full_en.htm#17. 
27 Merllie, D. & Paoli, P. (2001) Ten years of workin g conditions in the European Union. Dublin: European 
Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions  
28 Projects co-funded from the Community Health Promotion Programme: Belgische Interuniversitair 
Centrum, Coping with Stress and Depression-related Problems in Europe (2001-2003), 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2001/promotion/promotion_project_2001_full_en.htm#7; 
Mental Health Promotion and Prevention Strategies for Coping with Anxiety, Depression and Stress related disorders in Europe (2001-2003),  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2001/promotion/promotion_project_2001_full_en.htm#2 
29 as in footnote 21 
30 Project co-funded from the Community Health Promotion Programme: Universidad de Deusto, Faculty of 
Sociology, Unemployment and Mental Health  
 http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/1999/promotion/promotion_project_1999_full_en.htm#6 
31 Council Resolution of 18.11.1999 (cf. footnote 19) on the promotion of mental health invited the 
Commission to consider, after consultation of the memb er states, the need to draw up a proposal for a 
Council recommendation on the promotion for mental health.  
32 Expert Report “Actions against depression. Improving mental and well-being by combating the adverse 
health, social and economic consequences of depression”, Commission 2004.  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determin ants/life_style/mental/depression_en.htm 
33 http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/lif e_style/drug/documents/drug_strategy0512_en.pdf 
34 Official Journal C 168 of 27/06/2005, p. 1-18  
35 http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2003/l_165/l_16520030703en00310033.pdf 
36 Project co-funded under the Community Public Health Programme 2003-2008, implemented by Ludwig 
Maximilians-University Munich (2004-2005), http://www.eaad.net 
37 Berger, H (1999). Health Promotion - A Change in the Paradigms of Psychiatry. In: Berger, H., K. Krajic, 
R. Paul (Hrsg.): Health Promoting Hospitals in Practice: Developing Projects and Networks. Conrad, 
Gamburg 
38 Project under the European Social Fund: Inclusion Europe, Included in Society (2003-2004), 
http://europa.eu.int/comm/employment_social/index/socinc_en.pdf 
 
HU 25   HU                                                                                                                                                          
39 “Comparative cost analysis: Community based services  as an alternative to institutions", tender no. 
VT/2005/021, Official Journal on 22 June 2005 N° 2005/S 119-117014  
40 http://www.hpps.net 
41 Project co-funded from the Community Health Monitoring Programme (1997-2002), implemented by 
Central Institute of Mental Health, Mannheim (2000-2002).  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2000/promotion/promotion_project_2000_full_en.htm#8 
42 COM(2005)280 of 30 June 2005  
43 Proposal for a Decision of the European Parliament and of the Council concerning the Seventh 
Framework Programme of the European Community for research, technological development and 
demonstration activities (2007 to 2013) COM(2005) 119 final of 6th April 2005 
44 Developed under The project “Implementing Mental Health into Policy Actions (IMHPA)” 
www.imhpa.net 
45 http://europa.eu.int/comm/health/p h_determinants/life_style/menta l/green_paper/cons ultation_en.htm  
46 Total population EU countries (plus Iceland, Norway, Switzerland; age 18-65): 301,7 million 
47 Source: Eurostat, For Greece latest year available. Please note that th e official statistics very likely 
underestimate death from suicide. Recording a death as suicide depends on many factors, including 
cultural and religious ones.