[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 14.6.2006

COM(2006) 310 végleges

Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a Fehéroroszországból és Oroszországból származó kálium-klorid behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE |

A javaslat alapja és céljai E javaslat a legutóbb a 2005. december 23-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: az alaprendelet) alkalmazására vonatkozik a Fehéroroszországból és Oroszországból származó kálium-klorid behozatallal kapcsolatos eljárás során. |

Általános háttér E javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben, és az abban megállapított anyagi jogi és eljárási követelményeknek megfelelően lefolytatott vizsgálat eredményeként jött létre. |

A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések A Tanács a 3068/92/EGK rendelettel végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Fehéroroszországból és Oroszországból származó kálium-klorid behozatalára. Az intézkedés megszűnésének az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében végrehajtott felülvizsgálatát és az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében végrehajtott időközi felülvizsgálatot követően a Tanács a 969/2000/EK rendeletben úgy határozott, hogy a fent említett intézkedéseket fenn kell tartani, valamint módosította az intézkedések formáját. Az intézkedéseket a különféle hamuzsírkategóriák és -tartalom alapján tonnánként fizetett, euróban meghatározott állandó összegként vetették ki. A 992/2004/EK rendelettel, egyéni kötelezettségvállalások esetében a Tanács mentességet biztosított az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén csatlakozott új tagállamokba érkező behozatalra kivetendő dömpingellenes vámok alól, és felhatalmazta a Bizottságot, hogy e bővítési kötelezettségvállalási ajánlatokat elfogadja. Az 1002/2004/EK rendelettel a Bizottság egyéni bővítési kötelezettségvállalásokat fogadott el két oroszországi és egy fehéroroszországi exportáló termelőtől. A 858/2005/EK rendelettel a Bizottság ezen exportáló termelőktől új egyéni kötelezettségvállalásokat fogadott el, amelyek egy további, 2006. április 13-án lejáró időszakra szólnak. Az 1891/2005/EK rendelettel a Tanács a 3068/92/EGK rendeletet oly módon módosította, hogy a meghatározott összegű vámokat egyéni értékvámmal váltotta fel az orosz kérelmezők által előállított valamennyi hamuzsírtípus esetében. A 2005/802/EK határozattal a Bizottság az egész EU25-re vonatkozóan fogadott el kötelezettségvállalásokat a két orosz termelőtől. |

Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazható. |

KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |

Konzultáció az érdekelt felekkel |

Az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően az eljárásban érintett érdekelt feleknek a vizsgálat során már lehetőségük nyílt arra, hogy érdekeik védelmében fellépjenek. |

Szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |

Külső szakértők bevonása nem volt indokolt. |

Hatásvizsgálat E javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, tartalmazza ellenben a megvizsgálandó körülmények részletes listáját. |

A JAVASLAT JOGELEMEI |

A javasolt intézkedés összefoglalása A Bizottság 2005. április 13-án felülvizsgálatot kezdeményezett a dömpingellenes intézkedés megszűnésével kapcsolatban, tekintettel a Fehéroroszországból és Oroszországból származó kálium-klorid behozatalára. E vizsgálat célja annak feltárása volt, hogy folytatódik-e vagy visszatér-e a dömping a Fehéroroszországból és Oroszországból származó kálium-klorid behozatala tekintetében, és ezáltal a Közösség gazdasági ágazatának érdeke továbbra is károsodik-e, vagy várhatóan újra károsodni fog-e. Ugyanazon a napon a Bizottság kizárólag a Fehéroroszországból származó kálium-kloriddal kapcsolatos dömpingre korlátozott, részleges időközi felülvizsgálatot kezdeményezett. A vizsgálat kimutatta, hogy a Fehéroroszországból és Oroszországból származó kálium-klorid behozatala dömpingelt volt, valamint hogy a károkozás folyamatosságának valószínűsége megalapozott. A vizsgálat tehát arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani a Fehéroroszországból és Oroszországból érkező behozatalra vonatkozóan. Ezenfelül a részleges időközi felülvizsgálat eredményeképpen a Fehéroroszországból származó kálium-klorid behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések formáját és szintjét a vizsgálat eredményeinek tükröződése érdekében módosítani kell. Javasolt tehát, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt, az Európai Unió Hivatalos Lapjában legkésőbb 2006. július 12-én közzétenni kívánt rendeletre vonatkozó javaslatot. |

Jogalap A legutóbb a 2005. december 23-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet. |

A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. Ennélfogva nem alkalmazható a szubszidiaritás elve. |

Az arányosság elve A javaslat a következők miatt tesz eleget az arányosság elvének: |

Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret nemzeti döntéshozásnak. |

Nem alkalmazandó utalás arra vonatkozóan, hogy a Közösséget, a nemzeti kormányokat, a regionális és helyi hatóságokat, a gazdasági élet szereplőit és a polgárokat sújtó pénzügyi és adminisztratív terhet hogyan csökkentsék a lehető legkisebbre, és milyen mértékben legyen e teher arányos a javaslat célkitűzésével. |

Eszközválasztás |

Javasolt eszköz: rendelet. |

Más eszközök nem felelnének meg a következők miatt: Más eszköz azért nem lenne megfelelő, mert az alaprendelet nem rendelkezik alternatív lehetőségekről. |

KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK |

A javaslatnak nincs kihatása a Közösség költségvetésére. |

1. Javaslat

A TANÁCS RENDELETE

a Fehéroroszországból és Oroszországból származó kálium-klorid behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) és (3) bekezdésére,

tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott egyeztetést követően benyújtott bizottsági javaslatra,

mivel:

A. ELJÁRÁS

1. Hatályos intézkedések

(1) A Tanács a 3068/92/EGK rendelettel[2] (a továbbiakban: az eredeti rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Fehéroroszországból és Oroszországból (a továbbiakban: az érintett országok) származó kálium-klorid (a továbbiakban: hamuzsír vagy az érintett termék) behozatalára.

(2) Az intézkedés megszűnésének az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében végrehajtott felülvizsgálatát és az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében végrehajtott időközi felülvizsgálatot (a továbbiakban: a korábbi vizsgálat) követően a Tanács a 969/2000/EK rendeletben[3] úgy határozott, hogy a fent említett intézkedéseket fenn kell tartani, valamint módosította az intézkedések formáját. Az intézkedéseket a különféle hamuzsírkategóriák és -tartalom alapján tonnánként fizetett, euróban meghatározott állandó összegként vetették ki.

(3) A 992/2004/EK rendelettel[4] a Tanács az egyéni kötelezettségvállalások (a továbbiakban: a bővítési kötelezettségvállalások) esetében mentességet biztosított az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén csatlakozott új tagállamokba (a továbbiakban: az EU-10) érkező behozatalra kivetendő dömpingellenes vámok alól, és felhatalmazta a Bizottságot, hogy e kötelezettségvállalási ajánlatokat jóváhagyja. Ezek alapján a Bizottság az 1002/2004/EK rendelettel[5] a következőktől fogadott el bővítési kötelezettségvállalásokat: i. egy fehéroroszországi exportáló termelő Ausztriában, Litvániában és Oroszországban található vállalatokkal közösen; ii. egy oroszországi exportáló termelő Oroszországban és Ausztriában található vállalatokkal közösen; iii. egy oroszországi exportáló termelő egy, a kötelezettségvállalás elfogadásakor Cipruson található vállalattal közösen.

(4) A 858/2005/EK rendelettel[6] a Bizottság a fent említett exportáló termelőktől új kötelezettségvállalásokat fogadott el, amelyek egy további, 2006. április 13-án lejáró időszakra szólnak.

(5) A JSC Silvinit és a JSC Uralkali orosz exportáló termelő által kért, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint folytatott két önálló részleges időközi felülvizsgálatot követően az 1891/2005/EK rendelettel[7] a Tanács a 3068/92/EGK rendeletet oly módon módosította, hogy a meghatározott összegű vámokat egyéni értékvámmal váltotta fel az ezen orosz vállalatok által előállított valamennyi hamuzsírtípus esetében. A 2005/802/EK határozattal[8] a Bizottság kötelezettségvállalásokat fogadott el a két kérelmező orosz termelőtől.

(6) A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő lejártáról szóló értesítés[9] közzétételét követően az Ukrajnából származó behozatalra vonatkozó intézkedések 2005. május 12-én megszűntek, mivel senki sem nyújtott be lejárati felülvizsgálati kérelmet.

2. Felülvizsgálati kérelmek

2.1. Lejárati felülvizsgálati kérelem

(7) A fent említett lejáratról szóló értesítés közzétételét követően a Bizottsághoz Oroszország és Fehéroroszország tekintetében az ezen intézkedések felülvizsgálatára vonatkozó kérelem érkezett az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének értelmében.

(8) A kérelmet 2005. február 10-én a Hamuzsírtermelők Európai Szövetsége (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be azon termelők nevében, akiknek közös hamuzsírtermelése a Közösség termelésének mintegy 99 %-át, vagyis a közösségi össztermelés jelentős részét képezi.

(9) A kérelem alapja az volt, hogy az intézkedések lejárata valószínűleg a Közösség gazdasági ágazatát érintő dömping és károkozás folytatódását vagy ismételt előfordulását eredményezné. A kérelmező állítása szerint a Közösségben továbbra is dömpingáron értékesítik az érintett országokból származó hamuzsírt. A kérelmező azt állította továbbá, hogy a Fehéroroszországból és Oroszországból származó érintett termék behozatala nőtt, és az érintett termék mennyisége és árai negatívan hatottak a Közösség gazdasági ágazatának piaci részesedésére, az értékesített mennyiségekre és az általa kialakított árszintre, ami rendkívül kedvezőtlen hatással van a Közösség gazdasági ágazatának általános teljesítményére és pénzügyi helyzetére. Végül a kérelmező azt állította, további káros dömping valószínűsíthető, és bizonyítékot nyújtott be arra vonatkozóan, hogy az intézkedések megszűnése esetén a Közösség gazdasági ágazatának amúgy is ingatag helyzete tovább romlana.

(10) Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapításra került, hogy a felülvizsgálat elindításához elegendő bizonyíték áll rendelkezésre, az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően eljárás megindításáról szóló értesítés[10] közzététele révén a Bizottság felülvizsgálatot indított.

2.2. Részleges időközi felülvizsgálati kérelem

(11) A fehéroroszországi egyetlen exportáló termelő, a Republican Unitary Enterprise Production Amalgamation Belaruskali, dömpingre korlátozódó részleges időközi felülvizsgálatot kért.

(12) A Belaruskali bizonyítékot nyújtott be arra vonatkozóan, hogy az őt érintő körülmények, amelyek alapján az intézkedéseket hozták, megváltoztak, és hogy ezek a változások tartósak.

(13) A Belaruskali kimutatta, hogy egy megfelelő piacgazdasági berendezkedésű harmadik ország rendes értékének, valamint a saját, az EU-ba irányuló exportárainak hosszabb időszakra kiterjedő összehasonlítása olyan dömpingkülönbözet mutatna ki, amely a jelenlegi intézkedések szintjénél jóval alacsonyabb lenne. Következésképpen a korábban megállapított dömping szintjén alapuló intézkedések fenntartása már nem lenne szükséges a dömping ellensúlyozására.

(14) Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapításra került, hogy a részleges felülvizsgálat elindításához elegendő bizonyíték áll rendelkezésre, az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően eljárás megindításáról szóló értesítés közzététele révén a Bizottság felülvizsgálatot[11] indított.

3. A vizsgálat

3.1. A vizsgálati időszak

(15) Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos, Fehéroroszországra és Oroszországra vonatkozó felülvizsgálat a 2004. január 1. és december 31. közötti időszakra terjed (a továbbiakban: VI vagy vizsgálati időszak). A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megállapítása szempontjából jelentőséggel bíró tendenciák vizsgálata a 2001. január 1-jétől a VI végéig tartó időszakot (a továbbiakban: az érintett időszak) fedte le.

(16) Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően Fehéroroszországra vonatkozó részleges időközi felülvizsgálat vizsgálati időszaka ugyanaz, mint a lejárati felülvizsgálat vizsgálati időszaka.

3.2. A vizsgálatban érintett felek

(17) A két felülvizsgálat kezdeményezéséről a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmező közösségi termelőket, az exportáló országok exportőreit és termelőit, az importőröket, valamint ezek képviselőinek tudvalevőleg érintett szövetségeit és az exportáló országok képviselőit. A Bizottság kérdőíveket küldött az összes említett félnek, valamint azoknak, akik a vizsgálat kezdeményezéséről szóló értesítésekben megadott határidőn belül jelentkeztek. Ezenkívül felvették a kapcsolatot és kérdőíveket küldtek a potenciális analóg országnak kiválasztott Kanada ismert termelőinek is. A Bizottság továbbá a közvetlenül érintett felek számára lehetővé tette, hogy véleményüket írásban ismertessék, valamint hogy meghallgatást kérjenek.

(18) Három közösségi termelő válaszolt a kérdőívre. Tizennégy független importőr és/vagy felhasználó küldött vissza megválaszolt kérdőíveket, és nézeteiket/véleményüket írásban is kifejtették.

(19) Az érintett országokból három exportáló termelőtől, valamint öt olyan közösségi importőrtől és egy olyan oroszországi exportálő kereskedőtől érkeztek vissza kitöltött kérdőívek, akik kapcsolatban voltak az exportáló termelőkkel.

(20) Az analóg országból egy termelő küldött vissza kitöltött kérdőívet, és egy másik termelő szolgáltatott részletes információt a hasonló termék termelési költségét illetően.

3.3. Érdekelt felek és ellenőrző látogatások

(21) A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden szükségesnek ítélt információt annak megállapításához, hogy mekkora a dömping és károkozás folytatódásának és visszatérésének valószínűsége, valamint hogy az intézkedések folytatólagos kivetése a Közösség érdekeit szolgálja-e, vagy sem. A Bizottság felkutatott és ellenőrzött továbbá minden, a fehéroroszországi egyetlen exportáló termelőre vonatkozó dömpingszint megállapításához szükségesnek ítélt információt. A következő vállalatok telephelyein került sor vizsgálatokra:

a) Közösségi termelők

- Cleveland Potash Limited, Saltbourn, Egyesült Királyság,

- Iberpotash, S.A., Suria (Barcelona), Spanyolország,

- K+S Kali GmbH, Kassel, Németország;

b) Oroszországi exportáló gyártók

- JSC Silvinit (a továbbiakban: Silvinit), Szolikamszk, Perm régió, Oroszország,

- JSC Uralkali (a továbbiakban: Uralkali), Bereznyiki, Perm régió, Oroszország;

c) A JSC Silvinithez és a Belaruskalihoz kapcsolódó exportőr

- International Potash Company (a továbbiakban: IPC), Moszkva, Oroszország;

d) A JSC Silvinithez és a Belaruskalihoz kapcsolódó importőr

- Belurs GmbH (a továbbiakban: Belurs), Bécs, Ausztria;

e) Az analóg országbeli termelők

- Agrium, Inc. (a továbbiakban: Agrium), Calgary, Alberta, Kanada,

- PCS Potash Corp, Inc (a továbbiakban: PCS). Saskatoon, Saskatchewan, Kanada;

f) Független közösségi importőrök

- AUREPIO SP, Varsó, Lengyelország;

g) Független közösségi felhasználók

- Zaklady Chemiczne "Police" SA, Police, Lengyelország,

- Fosfan S.A., Szczecin, Lengyelország,

- Tessenderlo Chemie NV/SA, Brüsszel, Belgium,

- Yara SA, Brüsszel, Belgium.

B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1. Az érintett termék

(22) Az érintett termék ugyanaz, mint az előző viszgálatban szereplő termék, azaz kálium-klorid (hamuzsír). Általában mezőgazdasági műtrágyaként, más műtrágyával vegyítve vagy az NFK (nitrogén, foszfor, kálium-klorid) név alatt ismert, összetett műtrágyává való átalakítás után használják. A káliumtartalom változó, és a termékben található kálium-oxid (K2O) tömegszázalékában fejezik ki, szárazanyagra számítva.

(23) A hamuzsírt általában vagy szabvány/poralakban (a továbbiakban: szabvány hamuzsír) vagy a „szabványtól eltérő” alakban, amely kiterjed – de nem korlátozódik – a granulált alakra (a továbbiakban: granulált hamuzsír) forgalmazzák. A terméket a K2O-tartalom alapján három alapvető kategóriába sorolják be:

- 40 % K2O-t nem meghaladó káliumtartalommal – a 3104 20 10 KN-kód alatt/alá besorolva,

- 40 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 62 tömegszázalék K2O-tartalommal – a 3104 20 50 KN-kód alatt,

- 62 tömegszázalékot meghaladó K2O-tartalommal – a 3104 20 90 KN-kód alatt

és bizonyos magas káliumtartalmú különleges elegy- és keverékek, nevezetesen:

- 35 tömegszázalékkal egyenlő, vagy azt meghaladó, de legfeljebb 40 tömegszázalék K2O-tartalommal – az ex 3105 20 10, ex 3105 60 90, ex 3105 90 91 és az ex 3105 9099 KN-kód alá tartozó,

- 40 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 62 tömegszázalék K2O-tartalommal – az ex 3105 20 10, ex 3105 20 90, ex 3105 60 90, ex 3105 90 91 és az ex 3105 90 99 KN-kód alatt.

Akárcsak az előző vizsgálatokban, most is megállapították, hogy a hamuzsír különböző típusainak és minőségeinek megegyeznek az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságai, és lényegében használatuk is azonos. Ezért egyetlen terméknek kell tekinteni valamennyit.

2. Hasonló termék

(24) A vizsgálat megerősítette, hogy az érintett termék és a közösségi termelők által gyártott és a közösségi piacon eladott hamuzsírnak, valamint az érintett országokban gyártott és azok hazai piacán eladott hamuzsírnak, továbbá a kanadai termelők által gyártott és a kanadai piacon eladott hamuzsírnak megegyeznek az alapvető fizikai és kémiai jellemzői, és felhasználásuk is azonos. Ezért ezeket hasonló terméknek tekintik az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében.

(25) Egy orosz exportőr a 62 %-nál magasabb K2O-tartalmú szabvány kálium kizárását kérte, amelyet – állítása szerint – csak gyógyszerészeti alkalmazásokban használnak, és más áron, csomagolva szállítják (szemben a műtrágyának használt hamuzsír ömlesztett szállítmányaival). A fentiek szerint azonban az érintett termék ugyanazokkal a fizikai tulajdonságokkal és kémiai összetétellel rendelkezik, mint a hamuzsír többi kategóriája. Az állítólagos árkülönbségeket tekintve a vizsgálat azt mutatta, hogy ezt a terméket rendszeresen olyan áron árusítják, mint a 60–62 tömegszázalékos K2O-t. Sem a tény, hogy kissé/némileg magasabb a K2O tartalma, sem a csomagolás módja nem jelent akadályt arra nézve, hogy műtrágyáként használják a terméket. Ezért ezt a kérelmet el kellett utasítani.

C. DÖMPING

1. A vizsgálati időszak alatti dömpingelt behozatal

1.1. Fehéroroszország

1.1.1. Analóg ország

(26) Miután Fehéroroszország nem tekinthető piacgazdaságú országnak, a Bizottságnak a rendes értéket ebben az esetben az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésével összhangban egy megfelelő piacgazdaságú harmadik ország termelőitől kapott adatok alapján kellett megállapítania. Az eljárás megindításáról szóló értesítés Kanadát javasolta mint megfelelő analóg országot. Az eljárás során az összes korábbi vizsgálatban is Kanadát alkalmazták hasonló országként.

(27) Minden érdekelt félnek megadták a lehetőséget, hogy észrevételt tegyen az analóg ország kiválasztására.

(28) A fehérorosz hatóságok azzal érveltek, hogy Oroszország jobban megfelelne analóg országnak, mint Kanada, mert az előző vizsgálat után a Közösség piacgazdaságú országként ismerte el Oroszországot. Azt állították továbbá, hogy a kanadai hazai piac nem versenyképesebb, mint az orosz hazai piac. Végül azt állították, hogy az egyik fő kanadai termelő egy harmadik vállalaton keresztül kapcsolatban áll egyes közösségi termelőkkel, és ezért nem lenne helyénvaló a kanadai vállalatok által nyújtott információk alapján kiszámítani a Fehéroroszországra vonatkozó rendes értéket.

(29) A fehérorosz hatóságok azt javasolták továbbá, hogy azért kellene Oroszországot analóg országnak kiválasztani, mert i. a fehérorosz és orosz hamuzsírtermelők a szovjet korszak alatt egy gazdasági ágazathoz tartoztak, ii. az orosz hamuzsírágazat olyan fejlődési szinten áll, amely sokkal inkább hasonlít a fehérorosz szinthez, és iii. az orosz termelési mennyiség a fehérorosszal a kanadaihoz képest jobban összehasonlítható. Oroszország analóg országként való kiválasztása azért is lenne megfelelőbb, mert Oroszországban a nyersanyagokhoz való hozzáférés és a bérköltségek összehasonlíthatóak az azonos fehéroroszországi körülményekkel. Végül azt állították, azért kellene Oroszországot választani, mert az intézkedések megszűnésének felülvizsgálatában orosz exportáló termelők vesznek részt, és elhanyagolható annak veszélye, hogy az orosz vállalatok nem működnek együtt.

(30) A Belaruskali állítása szerint nem kellőképpen indokolt Kanada és Fehéroroszország összehasonlíthatósága a nyersanyagokhoz való hozzáférés és a termelési folyamatok vonatkozásában. Állítása szerint az a tény, hogy a hamuzsír legnagyobb termelője Kanada, nem bír közvetlen jelentőséggel az analóg ország kiválasztásánál, és ezért megfelelőbb lenne e célra Oroszország kiválasztása.

(31) A Közösség gazdasági ágazatának állítása szerint a fehérorosz és kanadai bányák költségszerkezet és hatékonyság tekintetében összehasonlíthatóak, és a nyersanyagokhoz való hozzáférés nagyjából hasonló mindkét országban. A Közösség gazdasági ágazata azt is állította, hogy Kanadában a hamuzsír árát rendes piaci erők alakítják, és a piaci elszigeteltség vagy más tényezők nem torzítják. A Közösség gazdasági ágazatának állítása szerint egyértelmű jelzések utalnak arra, hogy egyes oroszországi költségtényezők nem tükrözik a valós költséghelyzetet, és ezek mindenképpen kiigazításra szorulnának. Végül megjegyezték, hogy szoros kapcsolat áll fenn legalább egy orosz hamuzsírtermelő és a fehérorosz termelő között egy közös értékesítő vállalat révén, és ezért ennek a vállalatnak érdekében állna alacsony rendes értéket kimutatni az orosz piacon.

(32) A Kanada analóg országként való megfelelőségére vonatkozó állításokat illetően meg kell említeni, hogy Fehéroroszország rendes értékének meghatározásánál a korábbi vizsgálatokban ugyanolyan eljárásban Kanadát alkalmazták megfelelő analóg országként, és nincs bizonyíték arra vonatkozóan, hogy ez a választás már nem lenne megfelelő. Emlékeztetni kell arra, hogy Fehéroroszországot és Oroszországot megelőzve Kanada a világ legnagyobb hamuzsírtermelője és -exportőre. Tekintettel a kanadai és az orosz piacon lévő versenyre, úgy találták, hogy mind a termelés, mind a piaci szereplők vonatkozásában a kanadai piac legalább olyan versenyképes, mint az orosz piac. A vizsgálat azt mutatta továbbá, hogy a Kanadába történő hamuzsírbehozatalra sem adók, sem más korlátozások nem vonatkoznak. Tekintettel a termelési folyamatra és a nyersanyagokhoz való hozzáférésre, meg kell említeni, hogy a korábbi vizsgálatok már megállapították, hogy a termelési folyamat és a nyersanyagokhoz való hozzáférés Kanadában és Fehéroroszországban nagyjából hasonló, és nincs arra nézve bizonyíték, hogy ez változott volna.

(33) Oroszország analóg országként való alkalmazásának megfelelőségét illetően arra a következtetésre jutottak, hogy a felek nem jeleztek olyan kényszerítő okot, amely miatt inkább az orosz piacról, és nem a kanadai piacról szerzett információt kellene használni a fehéroroszországi hamuzsír rendes értékének megállapítására. Ebben a tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy bizonyos oroszországi költségelemek nem tükröződtek megfelelően az orosz termelők termelési költségeiben, és ezeket a költségelemeket jelentős mértékben ki kellett igazítani az (54) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint. Úgy ítélték meg, azonban, hogy az egyik orosz termelő kapcsolata a fehérorosz termelővel nem feltétlenül zárta volna ki annak lehetőségét, hogy Oroszországot válaszzák ki hasonló országnak. Az állítás, miszerint az orosz vállalatnak érdekében állna alacsony rendes értéket mutatnia, figyelmen kívül hagyja azt a tényt, hogy az adatokat, melyeket többek között a hasonló országoknál alkalmaznak, előzőleg alapos vizsgálatnak vetik alá.

(34) Az intézmények figyelembe vették a fehérorosz hatóságok által benyújtott, az analóg ország egyik termelője és a közösségi termelők közötti kapcsolatra vonatkozó állításokat. Következésképpen megvizsgálták, hogy valóban létezett-e ilyen kapcsolat az információt szolgáltató kanadai vállalatok és a közösségi termelők között. Ebben a tekintetben a vizsgálat azt mutatta, hogy a szükséges információt nyújtó egyik kanadai termelő közvetett kapcsolatban állt egyes közösségi termelőkkel. A vállalat által benyújtott információt a vállalat telephelyén ellenőrizték, pontosnak és megbízhatónak találták, így a normál érték megállapításához megfelelő alapként szolgálhat. Arra a következtetésre jutottak, hogy a hasonló országban lévő egyik vállalat kapcsolata egyes közösségi termelőkkel nem feltétlenül kizáró oka Kanada hasonló országként való kiválasztásának. Úgy ítélték továbbá, hogy a ténytől, miszerint Fehéroroszország és Oroszország a szovjet korszak alatt egy gazdasági ágazathoz tartoztak, még nem vált Oroszország megfelelőbb hasonló országgá, mint Kanada, mivel nem volt bizonyíték arra nézve, hogy ennek a ténynek köszönhetően lett volna Oroszország megfelelőbb hasonló ország. A kanadai termelési mennyiségre vonatkozóan emlékeztetni kell arra, hogy Kanada a világ legnagyobb káliumtermelője, jelentős mennyiségű káliumot értékesít a hazai piacon és exportra is. Az egyedi kanadai termelők azonban a termelés és az értékesítés tekintetében különböznek egymástól. Ennek köszönhetően a kanadai piacra vonatkozó információ tárgyilagos és kiegyensúlyozott. Emlékeztetni kell arra is, hogy a piac mérete nincs befolyással a hasonló ország kiválasztására, és a méretgazdaságosság alapján a nagyobb piac a fehérorosz termelőnek csak előnyére válna. Ezért ez a kérelem is elutasításra került. Végül, mivel a fejlődési szintre vonatkozó állítás sem volt megalapozott, a kérelmet elutasították.

(35) A vizsgálat tehát azt igazolta, hogy megfelelő analóg országként Kanadát kell használni.

(36) Következésképpen a számításokat a két kanadai termelőtől kapott, ellenőrzött információra alapozták.

1.1.2. Rendes érték

(37) A kanadai termelő (aki teljesen kitöltött kérdőívet küldött vissza) hazai eladásait a hasonló termékek esetében reprezentatívnak találták, mivel a fehéroroszországi exportáló termelők által a Közösségbe kivitt érintett termékekhez viszonyítva nagyobb arányt képviseltek.

(38) A szóban forgó terméktípus független vevők számára történő nyereséges értékesítése arányának meghatározásával megvizsgálták továbbá, hogy a hazai piacon reprezentatív mennyiségben értékesített egyes terméktípusok hazai értékesítése tekinthető-e a rendes kereskedelmi forgalom keretében történt értékesítésnek. Azokban az esetekben, amikor az előállítási költségnek megfelelő, vagy annál magasabb nettó eladási árú, vonatkozó terméktípus eladási mennyisége meghaladta az ilyen típus teljes eladási mennyiségének 80 %-át, és amikor ennek a típusnak a súlyozott átlagára megegyezett az előállítási költséggel, vagy meghaladta azt, a rendes érték a tényleges belföldi áron alapult, és e típus esetében a vizsgálati időszak során történt összes hazai eladás súlyozott átlagárai alapján került kiszámításra, tekintet nélkül arra, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e. Ez volt a helyzet az egyik vizsgált termelő, az Agrium egyik terméktípusa esetében, amelyet a kanadai piacon adtak el, és a közösségi piacra a Belaruskali révén exportálták.

(39) Három olyan termék esetében, amelyeket a hazai piacon nem értékesítettek reprezentatív mennyiségben, számtanilag képzett rendes értéket alkalmaztak az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésével összhangban. A rendes értéket az eladási, általános és adminisztratív (a továbbiakban: SGA-költségek) költségek ésszerű százalékának, valamint egy ésszerű haszonkulcsnak az exportált típusok előállítási költségeihez történő hozzáadásával számították ki. E tekintetben, és az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésével összhangban az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség összege a hasonló termék hazai piacon történő előállításának és a rendes kereskedelmi forgalomban történő értékesítésének tényleges adatain alapultak. Az előállítási költségre vonatkozó információt a két kanadai együttműködő termelőtől kapott válaszokra alapozták.

1.1.3. Exportár

(40) Mivel a vizsgálati idő alatt az együttműködő exportőr exporteladása az érintett termék Fehéroroszországból származó és a Közösségbe irányuló behozatalának teljes egészét kitette, az exportár meghatározása a fehérorosz együttműködő exportáló termelő által szolgáltatott információn alapult. Megállapították, hogy a Közösségbe a vizsgálati idő alatt a Belaruskali 1) közvetlenül független közösségi vevőknek; 2) kapcsolódó közösségi importőrök révén; vagy 3) egy Oroszországban található kapcsolt kereskedőn (IPC) keresztül adott el hamuzsírt. Az oroszországi kapcsolt kereskedő vagy a Közösségen belüli független vevőknek, vagy a Közösségen belüli kapcsolódó importőröknek adta el a terméket.

(41) A közvetlenül a független közösségi vevőknek történő értékesítések esetében a Belaruskalinak vagy az IPC-nek ténylegesen fizetett, illetve fizetendő árakat vették alapul az exportár kiszámításához.

(42) Tekintettel a Belaruskali vagy az IPC által a kapcsolódó közösségi importőröknek történő eladásokra, az exportárat az importált árunak az első független vevő felé történő viszonteladása ára alapján alakították ki. Kiigazításokat tettek minden olyan költségre tekintettel, amely az importőrök által végzett behozatal és viszonteladás között felmerült, ideértve az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket és a vámokat, valamint megállapítottak egy ésszerű haszonkulcsot. Ezen a piactípuson a 7,9 százalékos haszonkulcsot ítélték ésszerűnek, és úgy találták, hogy ez összhangban van a független importőrök nyereségével.

1.1.4. Összehasonlítás

(43) A rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás biztosítása céljából – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésével összhangban – az ár-összehasonlíthatóságot befolyásoló eltérések vonatkozásában kiigazítások formájában történtek meg a megfelelő kiegészítések. Ennek alapján adott esetben kiigazításokat végeztek, tekintettel a fuvarozásra (beleértve a kezelési költségeket), a tengeri fuvarozásra és a biztosítási költségekre, a csomagolási és a hitelköltségekre. Az exportárnak az exportáló országban való szárazföldi szállítás és a hitelköltségek figyelembevételével tett kiigazításait az analóg országban meghatározott költségek alapján végezték el. Az oroszországi kapcsolt kereskedőn keresztüli exporteladások tekintetében az exportárat kiigazították az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése i. pontjának megfelelően. E cikknek megfelelően a kiigazítást 3 százalékon állapították meg, mivel ezt találták ésszerű mértéknek az érintett termék kereskedelmében részt vevő független ügynököknek kifizetett jutalék megjelenítésére.

1.1.5. Dömpingkülönbözet

(44) Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözetet a rendes érték súlyozott átlagának és a terméktípusonkénti exportár súlyozott átlagának alapján állapították meg. A Belaruskali rendes értékének és exportárának összehasonlítása 27,5 százalékos dömpingkülönbözetet mutatott a VI alatt.

(45) A Belaruskali által benyújtott, a Közösségbe történt behozatalokkal kapcsolatos adatok és az Eurostatnak a behozatalok teljes mennyiségére vonatkozó behozatali statisztikáinak összehasonlítása azt jelezte, hogy az együttműködés szintje magas volt, mivel a fent említettek alapján, a vizsgálati időszak alatt a Fehéroroszországból a Közösségbe irányuló összes behozatal teljes egészét a Belaruskali kivitele tette ki.

1.2. Oroszország

1.2.1. Rendes érték

(46) Először mindkét együttműködő exportáló termelőnél megállapították, hogy a hasonló termék hazai összeladása reprezentatív-e, azaz az ilyen eladások teljes mennyisége elérte-e a Közösségbe irányuló exporteladások összmennyiségének legalább 5 %-át, az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésével összhangban. Mindkét exportáló termelőnél ez a helyzet áltt fenn.

(47) Ezt követően meghatározták a terméktípusokat azon TARIC-kódokkal összhangban, amelyek alá a termék besorolásra kerül (azaz szabványalakban vagy a szabványalaktól eltérő alakban, beleértve a granulátumot is), valamint azon csomagolás vagy alak alapján, amelyben szállítják (azaz ömlesztve, zsákokban vagy konténerben), és elemzést készítettek arról, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában az egyes terméktípusok hazai értékesítései kellően reprezentatívak voltak-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha a típus belföldi összértékesítésének mennyisége a VI során a Közösségbe exportált összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át képviselte. Az Uralkali által a Közösségbe exportált négy terméktípusból háromnál, és a Silvinit által a Közösségbe exportált három terméktípusból kettőnél ez az eset állt fenn.

(48) A szóban forgó terméktípus független vevők számára történő nyereséges értékesítése arányának meghatározásával megvizsgálták továbbá, hogy a hazai piacon reprezentatív mennyiségben értékesített egyes terméktípusok hazai értékesítése tekinthető-e a rendes kereskedelmi forgalom keretében történt értékesítésnek. Ha a nettó eladási áron adott terméktípus – amely azon típus teljes eladásainak a 80%-át képviseli – eladási mennyisége nagyobb vagy egyenlő a kiigazított egységnyi költségnél, és ahol azon típus súlyozott átlaga megegyezett vagy magasabb volt a kiigazított egységnyi költségnél, a rendes érték az aktuális hazai áron alapult, amelyet azon terméktípusnak a VI alatt történő összes hazai eladásai súlyozott átlaga alapján számítottak, tekintet nélkül arra, hogy ezek az eladások jövedelmezőek voltak-e. A Silvinitnek és az Uralkalinak valamennyi olyan terméktípusánál, amelyet a hazai piacon is értékesítenek és a Közösségbe is exportálnak, ez a helyzet állt fenn.

(49) Amennyiben egy exportáló termelő által értékesített adott terméktípus hazai ára nem használható a rendes érték meghatározásához, mert azt a hazai piacon nem reprezentatív mennyiségben adták el, más módszert kellett alkalmazni. Más ésszerű módszer híján a számtanilag képzett rendes értéket alkalmazták.

(50) Minden olyan esetben, amikor számtanilag képzett rendes értéket használtak, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésével összhangban az eladási, általános és adminisztratív (SGA-)költségek ésszerű százalékának, valamint egy ésszerű haszonkulcsnak az exportált típusok előállítási költségeihez történő hozzáadásával számították ki. E tekintetben, és az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésével összhangban az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a nyereség összege a hasonló termék hazai piacon történő előállításának és a rendes kereskedelmi forgalomban történő értékesítésének tényleges adatain alapultak.

(51) Az energiaköltségek, mint például az érintett termék bányászatában és előállítási folyamatai során felhasznált elektromos áram és gáz tekintetében a vizsgálat megállapította, hogy ezek a költségek a hamuzsírtermelők teljes előállítási költségének jelentős részét teszik ki, nemcsak Oroszországban, hanem más előállító országokban is. Ebben az esetben indokoltnak találták, hogy összehasonlítsák az orosz termelők egységenkénti energiavásárlási költségeit egy hasonló termelési módszerekkel, teljesítményszintekkel és hasonló előnyös természeti jellemzőkkel működő másik jelentős hamuzsírtermelőével is, hogy meghatározzák, vajon nem szokatlanul alacsony-e a termékért fizetett ár, és megfelelően tükrözi-e a rendes költségeket. Mivel nincs több hamuzsírtermelő Oroszországban, ezt az információt két kanadai hamuzsírtermelőtől kérték és kapták meg.

(52) A kapott adatok azt mutatták, hogy a két kanadai termelő energiaszükséglete hasonló volt az orosz termelőkéhez, valamint hogy az e vállalatok által vásárolt elektromos áram és gáz a hazai vízerőművektől és a fő gázmezőkről származott, csakúgy mint az orosz vállalatok által felhasznált elektromos áram és gáz. Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a kanadai termelők által fizetett elektromos áram egységenkénti költsége nem különbözött az orosz termelők által fizetettől.

(53) Ami a gázellátást illeti, az OAO Gazprom orosz gázszolgáltató (amelynek regionális forgalmazója látta el a kérdéses exportáló termelőket) által közzétett, 2004-es éves jelentésben talált adatok alapján megállapították, hogy a két orosz termelő által fizetett hazai gázár az oroszországi földgáz exportárának megközelítőleg egyötöde volt. Ugyanaz a jelentés azt állítja, hogy „az OAO Gazprom és az Orosz Föderáció kormánya sokat tesznek azért, hogy optimalizálják a földgáz szabályozott nagykereskedelmi árát”. Az említett jelentésben bemutatott elemzés szerint fennáll „annak a veszélye, hogy a hazai piacon árusított földgáz ára alacsony”, és a „Gazprom csoportnak a Szövetségi Tarifális Szolgálat által szabályozott árakon kell az orosz fogyasztóknak a földgázt szolgáltania. Mostantól ezek az árak jelentősen alacsonyabbak, mint a nemzetközi árak." Az 1891/2005/EK rendelet értelmében 2005 novemberében befejezett előző felülvizsgálatból kiderült, hogy a 2003-as éves jelentés szerint „az OAO Gazprom a hazai piacon nem volt nyereséges”. Ebben a tekintetben, mivel a vállalatok által fizetett gázárak nem növekedtek, semmi jel nem mutat arra, hogy a VI alatt ez a helyzet változott volna. Ezért minden rendelkezésre álló adat azt valószínűsíti, hogy a hazai vevők felé számlázott szabályozott gázárakat a költségmegtérülési szintektől jelentősen elmaradó áron állapították meg. A vizsgálat azt mutatta továbbá, hogy a két orosz termelő által fizetett gázár jelentősen alacsonyabb volt a két kanadai termelő által fizetettnél.

(54) A fentiek fényében tehát azt állapították meg, hogy a regionális gázszolgáltató által az orosz hamuzsírtermelők felé a vizsgálati időszakban számlázott árak – összehasonlítva az Oroszországból exportált gáz árával és a kanadai gázszolgáltató által a fő kanadai ipari felhasználók felé érvényesített árral – nem tükrözték elfogadhatóan a gázelőállítással kapcsolatos költségeket. Ezért az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésével összhangban mindegyik orosz vállalat esetében kiigazítást végeztek az előállítási költség tekintetében. Egyéb ésszerű kiindulási pont hiányában a kiigazítást az exportra szánt gáz árára, a nettó szállítási költségekre, a hozzáadottérték-adóra és a jövedéki adóra vonatkozó információk felhasználásával végezték. A kiigazítást a korábbi, az 1891/2005/EK rendelet értelmében 2005 novemberében befejezett felülvizsgálatnál használt módszer szerint végezték el.

(55) A földgáz árak kiigazítására vonatkozóan az orosz hatóságok azt indítványozták, hogy a dömpingellenes eljárások során figyelembe kell venni a természetes komparatív vagy versenyelőnyöket. Az orosz hatóságok azt is állították, továbbá, hogy a számtanilag képzett rendes érték kiszámításakor a profit megállapításának módszere illegális és elfogadhatatlan. Ezért emlékeztetni kell arra, hogy semmilyen kiigazítás nem történt az említett komparatív vagy versenyelőnyökkel kapcsolatban. Az (51) – (54) preambulumbekezdésekben leírtak szerint az alaprendelet 2. cikke (5) bekezdésének megfelelően azonban a kálium-klorid termeléséhez használt földgáz költségeit kiigazították, mivel e költségeket nem tükrözték megfelelően az érintett felek által szolgáltatott adatok. Tekintettel a rendes érték meghatározására, ezt az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésével összhangban végezték, amint a fenti (50) preambulumbekezdésben is említik. Következésképpen ezeket az érveléseket elutasították.

(56) Az előállítási költség tekintetében a Közösség gazdasági ágazata azt állította, hogy a szokásosan a tárgyi eszközök beszerzési (történeti) értékére alapozott értékcsökkenés az alaprendelet 2. cikkének (5) bekezdésével összhangban nem tükrözné elfogadhatóan az érintett termék előállításával kapcsolatos költségeket. Azt állították tehát, hogy az orosz termelők költségeinek felfelé történő kiigazítására van szükség.

(57) E tekintetben az orosz termelőknél végzett helyszíni ellenőrző látogatások kimutatták, hogy tárgyi eszközeik eredeti értékét az 1993-ban lezajlott privatizációs folyamat során végzett értékelések alapján határozták meg. E tárgyieszköz-értékeket ezt követően 1993 és 1997 között felülvizsgálták az orosz kormány által a hiperinfláció kezelése érdekében kibocsátott újraértékelési együtthatók alkalmazásának eredményeképpen. Az 1997-es év végén az orosz kormány rendeletét követően független értékelők független tárgyieszköz-értékeléseket végeztek. Három alapfeltételt fogadtak el e tárgyieszköz-értékek meghatározásánál, amelyek közül az egyik a tárgyi eszköz újrabeszerzési értéke volt. E független értékelések eredményét a vállalatok 1998. évi nyitómérlege tükrözte.

(58) Következésképpen olyan megbízható bizonyítékok hiányában, amelyek azt mutatnák, hogy az értékcsökkenést az exportáló termelők számviteli nyilvántartásában nem helyesen tüntették fel, nem tekinthető jelenleg indokoltnak, hogy a vállalatokra vonatkozó rendes érték megállapításánál felhasznált előállításiköltség-adatokban az értékcsökkenési költségek terén bármiféle kiigazítást tegyenek.

1.2.2. Exportár

(59) A Silvinitre vonatkozóan kiderült, hogy a vállalatnak a vizsgálati időszak alatt a Közösségbe irányuló hamuzsír-értékesítései 1) közvetlenül független közösségi vevők felé; 2) kapcsolódó közösségi importőrökön keresztül; illetve 3) egy svájci független kereskedőn keresztül történtek. Az Uralkali esetében a Közösségbe irányuló hamuzsír-értékesítés teljes mennyiségét Cipruson és Svájcban található független kereskedőkön keresztül végezték.

(60) Minden, független közösségi vevők felé történő hamuzsírkivitel esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően állapították meg, vagyis a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján. A kapcsolódó kereskedő révén a kapcsolódó közösségi importőröknek történt eladások tekintetében az exportárat az importált termékeknek az első független vevő felé történő viszonteladása ára alapján alakították ki. Kiigazításokat hajtottak végre minden, az importőrök által végzett behozatal és viszonteladás között felmerült költség tekintetében, beleértve az SGA-költségeket és a vámokat is, valamint egy ésszerű haszonkulcsot feltételezve az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésével összhangban. Ezen a piactípuson a 7,9 százalékos haszonkulcsot ítélték ésszerűnek, és úgy találták, hogy ez összhangban van a független importőrök nyereségével.

1.2.3. Összehasonlítás

(61) A rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás biztosítása céljából – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésével összhangban – az ár-összehasonlíthatóságot befolyásoló eltérések vonatkozásában kiigazítások formájában történtek meg a megfelelő kiegészítések. Ennek alapján adott esetben kiigazításokat tettek, tekintettel a közvetett adókra, a fuvarozásra (beleértve a kezelési költségeket), a tengeri fuvarozásra és a biztosítási költségekre, a csomagolási és a hitelköltségekre. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése i) pontjának megfelelően abban az esetben is kiigazításokat hajtottak végre, ha az exportértékesítéseket olyan kapcsolt vállalkozáson keresztül bonyolították, amely valamely, a Közösségen kívüli országban található. E cikknek megfelelően a kiigazítást 3 százalékon állapították meg, mivel ezt találták ésszerű mértéknek az érintett termék kereskedelmében részt vevő független ügynököknek kifizetett jutalék megjelenítésére.

1.2.4. Dömpingkülönbözet

(62) Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözetet a rendes érték súlyozott átlagának és a terméktípusonkénti exportárak súlyozott átlagának alapján állapították meg. Ez az összehasonlítás az érintett termék behozatala tekintetében jelentős, több mint 8 %-os dömping tényéről tanúskodott az Uralkali, és több mint 14 %-os dömping tényéről a Silvinit esetében.

(63) Az exportáló termelők által benyújtott, a Közösségbe történt behozatalokkal kapcsolatos adatok és az Eurostatnak a behozatalok teljes mennyiségére vonatkozó behozatali statisztikáinak összehasonlítása azt jelezte, hogy az együttműködés szintje magas volt, mivel a vizsgálati időszak alatt az Oroszországból a Közösségbe irányuló összes behozatal teljes egészét az együttműködő exportáló termelők képviselték.

2. A dömping folytatódásának valószínűsége

2.1. Általános

(64) A három együttműködő termelő képviseli az érintett országokból történő behozatalok összességét. A vizsgálat tehát, amely arra irányult, vajon várhatóan folytatódna-e a dömping, ha az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, nagyrészt az együttműködő exportáló termelők által szolgáltatott információra alapult.

2.1.1. Jelenlegi dömpinghelyzet

(65) Annak megállapításához, hogy valószínű volt-e a dömping folytatódása, a Bizottság megvizsgálta a jelenlegi dömpinghelyzetet az érintett országokból a Közösségbe irányuló kivitel tekintetében azon az alapon, hogy amennyiben sor került dömpingre, akkor ellenkező információ hiányában jogos volna-e azt feltételezni, hogy az valószínűleg a jövőben is folytatódni fog. E vonatkozásban emlékeztetni kell arra, hogy továbbra is jelentős maradt a mindkét érintett országból származó hamuzsír dömpingszintje (lásd a huszonhatodik–hatvankettedik preambulumbekezdéseket).

2.1.2. A harmadik országokba irányuló exportárak és a közösségi értékesítési árak közötti kapcsolat

(66) Meg kell jegyezni továbbá, hogy az összes érintett termelő a harmadik országokra vonatkozó exportárakat átlagosan a Közösség gazdasági ágazatának közösségbeli eladási árainál alacsonyabbnak találta. Ez azt jelenti, hogy az érintett termék közösségi piaci uralkodó árszintje a közösségi piacot az érintett országok exportőrei számára igen vonzó piaccá teszi. Ennek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy valóban gazdasági ösztönzésre van szükség annak érdekében, hogy a nem EU-tagállamokból származó exportot az érvényben lévő intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a nyereségesebb közösségi piacra irányítsák.

2.2. Fehéroroszország

2.2.1. Termelés, termelési kapacitás és beruházások Fehéroroszországban

(67) Az érintett időszak alatt a Belaruskalinak sikerült 25 %-kal növelnie termelését. Amint az a táblázatból látható, a termelési mennyiségek főképp 2003-ban és a VI alatt nőttek.

2001 | 2002 | 2003 | VI |

Tényleges fehéroroszországi termelés | 100 | 102 | 114 | 125 |

(68) Az érintett időszak alatt a Belaruskali 3 %-kal növelte termelését. 2006-ig várhatóan további 12 százalékponttal nő a termelési kapacitás. Megállapították továbbá, hogy amíg a VI alatt a Belaruskalinak közel a teljes kapacitási szinten volt a hamuzsírtermelése, 2005-ben és 2006-ban további jelentős növekedést jelentett be a kapacitás és összberuházások vonatkozásában. A bejelentett termelési kapacitás és beruházás euróban kifejezve, indexált formában a következő:

2001 | 2002 | 2003 | 2004 (VI) | 2005* | 2006* |

Termelési kapacitás | 100 | 100 | 100 | 103 | 114 | 115 |

Beruházások | 100 | 132 | 111 | 128 | 175 | 175 |

*) A Belaruskali becsléseire alapozva

(69) A fentiek alapján arra lehet következtetni, hogy a Belaruskalinak megvan a potenciális kapacitása a közösségi piacra irányuló exportjának növelésére az intézkedések hatályon kívül helyezésének esetén, mivel termelési kapacitásának további növekedéséről és beruházási tevékenységének jelentős növekedéséről tett bejelentést.

2.2.2. Fehéroroszországi hazai piac

(70) Az érintett időszak alatt Fehéroroszországban a hamuzsír hazai értékesítése alacsony szinten maradt, a Belaruskali teljes értékesítésének kevesebb mint 10 %-át képviselve. 2001 és a VI között tulajdonképpen 3 %-kal csökkent Fehéroroszországban az összes hazai eladás mennyisége. Miután a hazai piac enyhén összezsugorodott, nem tudta felvenni a termelésnövekedést. Ez a helyzet valószínűleg a jövőben sem fog megváltozni. A vállalatnak ezért termelésének egy jelentős részét exportálnia kell.

2.2.3. Más országokba irányuló fehérorosz exporteladások

(71) A fehéroroszországi egyetlen exportáló termelő által nyújtott információ szerint jelentős mennyiségben történt értékesítés nem EU-tagállamokba, és ez az összes kivitel 82 %-át jelentette (a fő exportpiacok a Kínai Népköztársaság, Brazília és India). Ezenkívül 25 %-kal nőtt a harmadik országokba irányuló exportmennyiség 2001 és a VI között. A vizsgálat tehát megerősítette, hogy a fehéroroszországi hamuzsírtermelés túlnyomó részét egyre nagyobb mennyiségben az exportpiacok felé irányítják.

(72) A Belaruskali által a Közösségbe értékesített hamuzsírtípusok ára átlagosan kissé magasabb volt, mint a harmadik piacokon értékesített megfelelő hamuzsírtípusok ára. Mivel, amint az a (44) preambulumbekezdésben szerepel, a Fehéroroszországból származó, a Közösségbe irányuló exporteladás dömpingszinten történt, ez azt jelezte, hogy a harmadik országok piacára irányuló kivitel ugyancsak dömpingelt volt, mégpedig kicsit nagyobb mértékben, mint a Közösségbe irányuló exporteladások esetében. Ezen túlmenően az érintett vállalat számára azért is vonzóbb a közösségi piacra történő, dömpingelt áron megvalósuló hamuzsírbehozatal, mivel árszintje kicsit magasabb, földrajzilag közelebb van, kisebb a fizetési kockázat a vevők fizetőképességének köszönhetően, és kedvezőbbek a fizetési feltételek.

2.3. Oroszország

2.3.1. Termelés, termelési kapacitás és beruházások Oroszországban

(73) Az érintett időszakban az orosz termelőknek sikerült 29%-kal növelni termelésüket. Amint az a táblázatból látható, a termelési mennyiségek főképp a VI alatt nőttek.

2001 | 2002 | 2003 | VI |

Tényleges oroszországi termelés | 100 | 104 | 112 | 129 |

(74) Míg az érintett időszakban a két orosz vállalat termelési kapacitása állandó maradt, a vállalatok 2006-ig 6 %-os emelkedést jeleztek. Az orosz termelők által benyújtott információ szerint még további kapacitásuk volt a hamuzsírtermelés növelésére.

2001 | 2002 | 2003 | 2004 (VI) | 2005* | 2006* |

Oroszország termelési kapacitása | 100 | 100 | 100 | 100 | 102 | 106 |

(75) Ezenkívül 2005-re és 2006-ra vonatkozóan a beruházásokat illetően jelentős növekedést jelentettek be. A bejelentett beruházások euróban kifejezve, indexált formában a következők:

2001 | 2002 | 2003 | 2004 (VI) | 2005* | 2006* |

Oroszországi beruházások | 100 | 64 | 71 | 84 | 103 | 261 |

*) az orosz vállalatok becslései alapján

(76) A fentiek alapján megállapítható, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az oroszországi exportáló termelőknek megvan a kapacitása, hogy növelni tudják a közösségi piacra irányuló exportot. Mindkét vállalat jelentős növekedésről számolt be továbbá a beruházásaik terén, ami potenciálisan a termelési kapacitásuk további növekedésére utal.

2.3.2. Oroszországi belső piac

(77) Az érintett időszak alatt Oroszországban a hamuzsír hazai értékesítése alacsony szinten maradt, a két vállalat teljes értékesítésének átlagosan kevesebb mint 15%-át képviselve. 2001 és a VI között Oroszországban a hazai értékesítési mennyiségek 5 %-kal növekedtek. A hazai piac növekedése nem tudta felvenni a termelésnövekedést (29 %), ezért a két vállalatnak termelésének egy lényeges részét exportálnia kell.

2.3.3. Más országokba irányuló orosz exporteladások

(78) Az exportáló termelők által nyújtott információ szerint jelentős mennyiségben történt értékesítés nem EU-tagállamokba, és ez az összes kivitel 95%-át jelentette (a fő exportpiacok a Kínai Népköztársaság és Brazília). Ezenkívül 46%-kal nőtt a harmadik országokba irányuló orosz kivitel 2001 és a VI között. A vizsgálat megerősítette, hogy az oroszországi hamuzsírtermelés túlnyomó részét egyre nagyobb mennyiségben az exportpiacok felé irányítják.

(79) Az érintett vállalatok által a Közösségbe értékesített hamuzsírtípusok árait kissé alacsonyabbnak találták, mint a harmadik piacokon értékesített megfelelő káliumtípusok árait. Azonban az érintett vállalatok számára azért is vonzóbb a közösségi piacra történő, dömpingelt áron megvalósuló hamuzsírbehozatal, mivel földrajzilag közelebb van, kisebb a fizetési kockázat a vevők fizetőképességének köszönhetően, és kedvezőbbek a fizetési feltételek.

2.4. Következtetések a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban

(80) Azt a tényt, hogy a Közösségben a közösségi termelők által alkalmazott, általánosan uralkodó árszint magasabb, mint a fehérorosz és orosz exportáló termelők harmadik piacokra irányuló átlagos exportárszintje, úgy kell tekintetni, hogy ösztönzőleg hat a Közösségbe dömpingelt áron érkező kivitelek növelésére.

(81) Miután a fehéroroszországi és oroszországi exportáló termelőknek kihasználatlan termelési kapacitásuk van, és figyelembe véve, hogy valamennyi érintett vállalat teljes beruházási és termelési kapacitását illetően jelentős növekedést mutatott, arra lehet következtetni, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén további termelési mennyiségeket exportálnának a Közösségbe, illetve a jelenleg a Közösségen kívüli országokba kivitt értékesítéseket jelentős mennyiségben irányítanák át a közösségi piacra.

(82) A vizsgálat azt mutatta továbbá, hogy a Közösségen kívüli hamuzsírpiacra a vizsgálati időszak alatt a kiszámíthatatlanság volt jellemző, amely az exportárak jelentős ingadozásában nyilvánult meg. A hamuzsírpiacnak ez a kiszámíthatatlansága az újonnan kialakuló ázsiai és dél-amerikai piacok erősen megnövekedett igényeinek köszönhető. Ilyen körülmények között valószínűsíthető, hogy jelentős mennyiségű Fehéroroszországból és Oroszországból származó hamuzsírt irányítanának át a meglehetősen stabil közösségi piacra, ha ezek az exportpiacok telítetté válnának, és ebből következően a megnövekedett kereslet megtorpanna, vagy csökkenni kezdene. Erre vonatkozóan meg kell jegyezni, hogy a tengerentúli piacok esetében sokkal magasabbak a szállítási költségek, mint a közösségi piac esetében, amely közelsége folytán sokkal kedvezőbb áron érhető el hajóval vagy vasúton.

(83) Az árakat illetően a vizsgálat azt mutatta, hogy a Fehéroroszországból és Oroszországból származó behozatalok még mindig dömpingáron történnek. Ezért valószínűnek tűnik – amennyiben az ellenkezőjére nincs utalás –, hogy a dömping a jövőben is folytatódna.

(84) A fenti okokból kifolyólag megállapítható, hogy az érintett országokból történő dömpingelt behozatal valószínűleg folytatódna, és az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a dömpingelt behozatal jelentősen növekedne.

D. A KÁROKOZÁS FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY ISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

1. A Közösség gazdasági ágazata fogalmának meghatározása

(85) A vizsgálat megerősítette, hogy a három panaszos közösségi termelő a közösségi hamuzsírtermelők 99%-át képviselte. Ezért az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ezek a termelők alkotják a közösségi gazdasági ágazatot.

(86) Miután két közösségi termelő kapcsolt vállalkozás (a Cleveland Potash Ltd. és az Iberpotash S.A. egyaránt a Tel Aviv-i ICL Group, Israel Chemicals Ltd-hez tartozik), a Közösség gazdasági ágazatát csak két független termelőcsoport alkotja, az ICL Group és a K+S Kali GmbH.

(87) Mivel a Közösség gazdasági ágazatát csak két termelőcsoport alkotja, a Közösség gazdasági ágazatára vonatkozó információ titoktartási okokból csak indexált formában adható meg. Kárelemzés céljából csak a Közösség gazdasági ágazata által termelt hamuzsírt vették figyelembe, míg a vásárolt hamuzsír viszonteladásait (főleg az izraeli ICL Group által termelt hamuzsírt) kizárták.

(88) A kármutatók elemzését az Eurostat adatai, és az együttműködő exportáló termelők, valamint a Közösség gazdasági ágazata által a kérdőívekre benyújtott válaszokban szereplő információ alapján végezték el.

2. A Közösség gazdasági ágazata helyzetének és a közösségi hamuzsírpiacnak az elemzése

2.1. Közösségi fogyasztás

(89) A Közösség teljes hamuzsírfogyasztását úgy számították ki, hogy a Közösség gazdasági ágazatának a közösségi piacon történt eladásaihoz hozzáadták az érintett országokból és az összes harmadik országból származó, a Közösségbe irányuló hamuzsírbehozatalt.

(90) Ennek alapján a Közösség fogyasztása 2001. évi 7 231 000 tonnáról a vizsgálati időszak alatti 8 030 000 tonnára emelkedett, azaz körülbelül 11%-kal.

Közösségi fogyasztás 1 000 tonnában | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (VI) |

EU-10 | 1 053 | 1 055 | 1 154 | 1 381 |

Index | 100 | 100 | 110 | 131 |

EU-15 | 6 177 | 6 206 | 6 568 | 6 649 |

Index | 100 | 100 | 106 | 108 |

EU-25 | 7 231 | 7 262 | 7 722 | 8 030 |

Index | 100 | 100 | 107 | 111 |

(91) Az érintett időszak alatt a Fehéroroszországból és Oroszországból származó, az EU-15-ökbe érkező összes behozatal az aktív feldolgozási mentességi rendszer (IPR) keretében érkezett, míg az EU-10-ekbe érkező behozatalra nem alkalmazták az IPR-t. Az IPR-en keresztül érkező behozatalok a Közösség gazdasági ágazata által termelt hasonló termékkel versenyeznek, mivel a Közösségben olyan műtrágyagyártók által kerülnek feldolgozásra, akik a szintén exportra szánt összetett műtrágyák gyártásánál használt nyersanyagok egy részét a Közösség gazdasági ágazatától vásárolják. Összhangban a közösségi intézmények általános gyakorlatával, az IPR-en keresztül érkező behozatalokat a közösségi fogyasztás megállapításánál és az érintett országokból érkező behozatalok elemzésénél figyelembe vették.

2.2. Behozatal az érintett országokból

2.2.1. A behozatal mennyisége

(92) A VI alatt az érintett országok exportáló termelői a harmadik preambulumbekezdésben említett egyéni bővítési kötelezettségvállalások feltételei szerint értékesítették az EU-10 piacon a hamuzsírt. Az érintett országok EU-piaci jelenlétét tükrözendő figyelembe vették a kötelezettségvállalás keretén belül eladott mennyiségeket is.

(93) Az EU-25-be importált, Oroszországból származó hamuzsír mennyisége az érintett időszak alatt 19 %-kal nőtt. A Fehéroroszországból származó behozatal mennyisége 44 %-kal nőtt ugyanezen időszak alatt. Az érintett időszak alatt az érintett országokból származó teljes behozatal az EU-25 vonatkozásában számítva 37 %-kal nőtt. A főképp a Spanyolországba irányuló fehéroroszországi eladások csökkenése miatti, 2002. évi visszaesést követően az érintett országokból származó eladások 2003-ban és 2004-ben jelentősen, mindkét évben egyaránt körülbelül 20 %-kal növekedtek.

A behozatal mennyisége | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (VI) |

Fehéroroszország EU-15 | 100 | 58 | 104 | 154 |

Fehéroroszország EU-10 | 100 | 105 | 127 | 140 |

Fehéroroszország EU-25 | 100 | 94 | 122 | 144 |

Oroszország EU-15 | 100 | 88 | 95 | 105 |

Oroszország EU-10 | 100 | 112 | 98 | 131 |

Oroszország EU-25 | 100 | 101 | 97 | 119 |

Érintett országok EU-25 | 100 | 96 | 115 | 137 |

2.2.2. Piaci részesedés

(94) Az érintett időszak alatt az érintett országokból származó behozatalok piaci részesedése a közösségi piacon 23 %-kal nőtt. Mindazonáltal a növekedés nem volt állandó: a piaci részesedés 2003-ig csaknem állandó maradt, majd 2004-ben hirtelen megnőtt.

Az érintett országok piaci részesedése | 2001 | 2002 | 2003 | VI |

Fehéroroszország EU-15 | 100 | 57 | 98 | 143 |

Fehéroroszország EU-10 | 100 | 105 | 116 | 107 |

Fehéroroszország EU-25 | 100 | 94 | 114 | 129 |

Oroszország EU-15 | 100 | 88 | 90 | 97 |

Oroszország EU-10 | 100 | 100 | 90 | 107 |

Oroszország EU-25 | 100 | 112 | 89 | 100 |

Érintett országok EU-25 | 100 | 95 | 108 | 123 |

2.2.3. Az árak alakulása és viselkedése

2.2.3.1. Az érintett behozatalok árának alakulása

(95) Az érintett időszak folyamán megvizsgált behozatalok ára csökkenő tendenciát mutatott, ahogy az alábbi táblázatból is látható. A harmadik országokban, főképp Kínában megnövekedett kereslet nyomán a VI alatt enyhe áremelkedés volt tapasztalható. Ez az emelkedés azonban sokkal kisebb volt, mint az előző évek árcsökkenései.

A hamuzsír átlagárai EUR/tonnában (EU-25) | 2001 | 2002 | 2003 | VI |

Fehéroroszország (Index) | 100 | 95 | 82 | 95 |

Oroszország (Index) | 100 | 97 | 78 | 84 |

Összesen (Index) | 100 | 95 | 82 | 93 |

(96) Az érintett országokból származó hamuzsír árának átlagos csökkenése az érintett időszak alatt 7 %-os volt.

2.2.3.2. Az árak viselkedése

(97) Az áralákínálás megállapításához a Fehéroroszországból és Oroszországból származó, független vevők felé történő értékesítésre szánt hamuzsír exportárait hasonlították össze a Közösség gazdasági ágazata közösségi piacon történő értékesítéseinek számlázott áraival. Megállapításra került, hogy a Fehéroroszországból származó hamuzsír alákínálási különbözete 18 %, míg az Oroszországból származó kálium alákínálási különbözete 17 % és 23 % között volt.

2.3. A Közösség gazdasági ágazatának gazdasági helyzete

2.3.1. Termelés

(98) Az érintett időszak alatt a Közösség teljes hamuzsírtermelése kissé nőtt, 2002-t kivéve, amikor a termelés kissé csökkent annak következtében, hogy az egyik közösségi termelő bányáiból kevés ásványi anyagot sikerült kitermelni. A hamuzsír teljes közösségi termelésére vonatkozó adatok a következők:

Termelés | 2001 | 2002 | 2003 | VI |

Index | 100 | 95 | 102 | 104 |

2.3.2. Termelési kapacitás

(99) A Közösség gazdasági ágazatának termelési kapacitása állandó volt az érintett időszakban. A teljes hamuzsírtermelési kapacitás adatai a következőképp alakultak:

Kapacitás | 2001 | 2002 | 2003 | VI |

Index | 100 | 100 | 100 | 100 |

2.3.3. Kapacitáskihasználás

(100) A Közösség gazdasági ágazatának kapacitáskihasználása 2002-ben csökkent, 2003-ban azonban növekedni kezdett. Az érintett időszak alatt a Közösség gazdasági ágazatának hamuzsírra vonatkozó kapacitáskihasználása 3 %-kal nőtt.

Kapacitáskihasználás | 2001 | 2002 | 2003 | VI |

Index | 100 | 96 | 102 | 103 |

2.3.4. Eladási mennyiségek az EU-ban

(101) Amint az alábbiakban is látható, a Közösség gazdasági ágazata által az EU-n belüli független vevők felé megvalósított értékesítés teljes mennyisége 1 %-kal nőtt az érintett időszak alatt.

Eladási mennyiségek az EU-ban | 2001 | 2002 | 2003 | VI |

Index | 100 | 98 | 102 | 101 |

2.3.5. Piaci részesedés

(102) Amint az alábbiakban is látható, a Közösség gazdasági ágazatának piaci részesedése az érintett időszak alatt folyamatosan csökkent:

EU piaci részesedés | 2001 | 2002 | 2003 | VI |

Index | 100 | 97 | 95 | 91 |

2.3.6. Növekedés

(103) Jóllehet az érintett időszak alatt a közösségi hamuzsírpiac 11 %-kal nőtt, a Közösség gazdasági ágazata nem volt olyan helyzetben, hogy ezt a maga előnyére fordítsa. Csupán egy százalékkal tudták növelni az EU-n belüli értékesítések mennyiségét, ami a piaci növekedésnél jóval kevesebb.

2.3.7. Az árak alakulása

(104) A vizsgálat kimutatta, hogy a közösségi termelők átlagos eladási ára az érintett időszak alatt 6 %-kal nőtt. 2001 és 2003 között viszonylag állandó maradt, majd 2003 és a VI között 6 %-kal nőtt. Az árnövekedés egybeesik a más harmadik országokban, főképp a Kínai Népköztársaságban felmerülő jelentős keresletnövekedéssel. Ez azt mutatja, hogy a Közösségi hamuzsírpaic árait a más piacokon meglévő kereslet is befolyásolja. A hamuzsír tekintetében a Közösség gazdasági ágazatának átlagos eladási árai a közösségi piacon a következőképpen alakultak:

Átlagos eladási ár (EUR/tonna) | 2001 | 2002 | 2003 | VI |

Index | 100 | 99 | 100 | 106 |

2.3.8. Nyereségesség

(105) A Közösség gazdasági ágazata hazai értékesítéseinek nyereségessége a nettó értékesítések százalékában kifejezve az érintett időszakban nőtt. Míg 2001-ben és 2002-ben a Közösség gazdasági ágazatát veszteség érte, 2003-ban és 2004-ben ismét nyereségessé vált. A hamuzsír tekintetében a Közösség gazdasági ágazatának nyereségessége a közösségi piacon a következőképpen alakult:

Haszonkulcs | 2001 | 2002 | 2003 | VI |

Index | -100 | -497 | 51 | 412 |

2.3.9. Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

(106) A Közösség gazdasági ágazatán belüli foglalkoztatottság lényegében állandó maradt:

A hamuzsírtermelésben foglalkoztatottak száma | 2001 | 2002 | 2003 | VI |

Index | 100 | 100 | 101 | 100 |

2.3.10. Készlet

(107) A közösségi hamuzsírtermelők zárókészletei körülbelül 27 %-kal csökkentek az érintett időszak alatt. Az átlagot középtávon tekintve a Közösség gazdasági ágazatának zárókészletei körülbelül 500 000 tonnát tettek ki. A megnövekedett értékesítések, különösen a növekvő exportok, és logisztikai okok miatt a VI végére a zárókészletek az átlagosnál kisebbek voltak. A Közösség gazdasági ágazatának hamuzsír-zárókészletei a következőképpen alakultak:

Zárókészletek | 2001 | 2002 | 2003 | VI |

Index | 100 | 93 | 84 | 73 |

2.3.11. Beruházások

(108) 2001 és 2002 között a Közösség gazdasági ágazatának összberuházásai eleinte jelentősen nőttek, ám később 22 %-kal a 2001-es számadatok alá estek. Ennek fő oka egy közösségi termelő helyettesítő beruházásainak tervezett csökkentése volt. A Közösség gazdasági ágazatának beruházásai a következőképpen alakultak:

Beruházások | 2001 | 2002 | 2003 | VI |

Index | 100 | 147 | 98 | 78 |

2.3.12. Beruházások megtérülése

(109) Mivel a hasonló termék előállításához használt eszközök könyv szerinti értéke nagyon keveset változott az érintett időszak alatt, a beruházások megtérülése a nyereségességgel párhuzamosan alakult.

Beruházások megtérülése | 2001 | 2002 | 2003 | VI |

Index | -100 | -477 | 48 | 412 |

2.3.13. Pénzáramlás és tőkebevonási képesség

(110) A Közösség gazdasági ágazatának teljes pénzforgalma 2001 és 2002 között eleinte jelentősen csökkent, majd 2003 és a VI között növekedett. Az érintett időszak során a pénzforgalom 64%-kal növekedett.

Pénzforgalom | 2001 | 2002 | 2003 | VI |

Index | 100 | 56 | 127 | 164 |

(111) Valamennyi közösségi termelő nagy vállalatcsoportokhoz tartozik, amelyeket a tőzsdén jegyeznek, és így a csoporton belül lehetőség van a tőkebevonásra.

2.3.14. A dömping terjedelme és a korábbi dömpingből való helyreállás

(112) Ami az e két országból származó behozatal mennyiségét és árait alapul véve a tényleges dömpingkülönbözet mértékének a Közösség gazdasági ágazatára gyakorolt hatását illeti a VI alatt, ez a hatás egyáltalán nem tekinthető elhanyagolhatónak. Meg kell azonban jegyezni, hogy Fehéroroszország esetében a különbözet alacsonyabb az előző vizsgálatban megállapítottnál. Azt is hozzá kell tenni, hogy a Fehéroroszországból és Oroszországból származó dömpingelt behozatalok mennyisége növekedett a korábbi vizsgálat óta.

2.3.15. Következtetés a közösségi gazdasági ágazat helyzetéről

(113) A Közösség gazdasági ágazata a korábbi dömping hatásai miatt még mindig a helyreállás fázisában van. Az érintett időszak alatt ez a helyreállás részben az eladási árak növekedésének és az olyan mutatók pozitív alakulásának volt köszönhető, mint a termelés, a kapacitáskihasználtság, az értékesítési mennyiségek és a készletek. E pozitív fejlemények eredményeképpen a VI alatt a Közösség gazdasági ágazata nyereséges helyzetbe került. A piaci részesedés azonban negatív tendenciát mutatott, és amint az már korábban említésre került, a Közösség gazdasági ágazatának a beruházásokat csökkentenie kellett. Az elért nyereségszint még mindig jóval alacsonyabb, mint az a szint – szám szerint 9 % –, amelyet a Közösség gazdasági ágazata a dömpingelt behozatalok hiányában várhatóan elérhetett volna. Ezért megállapítható, hogy a Közösség gazdasági ágazata részlegesen helyreállt a káros dömpinget követően, ám helyzete továbbra is bizonytalan.

(114) A megállapítások közzétételét követően egy exportáló és egy érdekelt fél azt állította, hogy egyes kármutatók negatív alakulására az a tény hatott, hogy egy Franciaországban található közösségi termelő az elemzési időszak alatt beszüntette káliumtermelését. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy mivel ez a francia termelő 2001-ben szüntette be káliumtermelését, a kárelemzésben való részvétele arra az évre csak eltorzította volna az adatok összehasonlíthatóságát, így az említett közösségi termelőre vonatkozó információ nem szerepelt a kármutatók között.

2.4. Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal mennyisége és ára

(115) A harmadik országokból származó hamuzsírbehozatalok mennyisége az érintett időszakban a 2001. évi mintegy 1 016 000 tonnáról a VI alatt 1 255 000 tonnára nőtt. Ez 24 %-os növekedésnek felel meg. A növekedés nagyobbrészt az izraeli és jordániai behozataloknak tulajdonítható. Megjegyzendő, hogy az Izraelből származó behozatalok túlnyomórészt a Közösség gazdasági ágazatával kapcsolatban álló vállalatok révén történtek.

Egyéb harmadik országokból származó behozatalok ezer tonnában | 2001 | 2002 | 2003 | VI | Változás 2001 és a VI között |

Izrael | 552 | 745 | 740 | 643 | +17% |

Jordánia | 140 | 180 | 210 | 278 | +99% |

Kanada | 225 | 184 | 174 | 203 | -10% |

Egyéb országok | 91 | 96 | 95 | 128 | -55% |

Összesen | 1 016 | 1 209 | 1 223 | 1 255 | +24% |

(116) A harmadik országokból származó behozatalok piaci részesedése kissé emelkedett, a 2001-es 14 %-ról a 2004-es 15 %-ra. Az említett országokból származó behozatalok túlnyomórészt az EU-15-be érkeztek.

(117) Az Eurostat szerint e behozatalok átlagos eladási ára a 2001-es tonnánkénti 134,94 euróról a VI alatti tonnánkénti 127,24 euróra csökkent, azonban mindig meghaladta a Közösség gazdasági ágazatának árait, és jóval magasabb volt, mint az Oroszországból és Fehéroroszországból származó hamuzsír ára. Az árak alakulása részletesen a következő:

Az egyéb harmadik országokból származó behozatalok átlagos importára (EUR/tonnában) | 2001 | 2002 | 2003 | VI | Változás 2001 és a VI között |

Izrael | 119,80 | 126,25 | 127,17 | 125,16 | +4% |

Jordánia | 170,55 | 145,41 | 123,69 | 117,02 | -31% |

Kanada | 139,83 | 137,12 | 120,46 | 127,51 | -9% |

Egyéb országok | 159,95 | 142,94 | 158,24 | 157,76 | -1% |

Összesen | 134,94 | 132,10 | 128,03 | 127,24 | -6% |

(118) A fentiekből következik, hogy különös tekintettel a magasabb árszintjükre és a viszonylag állandó piaci részesedésükre, a harmadik országokból származó behozatalok nem voltak hatással a Közösség gazdasági ágazatának jelenlegi helyzetére.

2.5. A közösségi gazdasági ágazat exporttevékenysége

(119) A Közösség gazdasági ágazatának harmadik országokba történő hamuzsírkivitele pozitív tendenciát mutatott. A kivitelek teljes növekedése a mérlegelt időszakban elérte a 23 %-ot. Ezért a kivitelek nem voltak negatív hatással a Közösség gazdasági ágazatának helyzetére. Az érintett időszak alatt a fejlődés a következőképpen alakult:

A Közösség gazdasági ágazatának exportértékesítési mennyiségei | 2001 | 2002 | 2003 | VI |

Index | 100 | 107 | 127 | 123 |

3. Következtetések a károkozás folytatódásáról vagy megismétlődéséről

3.1. A Közösség gazdasági ágazatának jelenlegi helyzete

(120) A (90) preambulumbekezdésben említettek szerint a közösségi hamuzsírfogyasztás körülbelül 11 %-kal nőtt az érintett időszak alatt, és legmagasabb szintjét 2004-ben érte el.

(121) Míg a Közösség gazdasági ágazatának piaci részesedése 9 %-kal csökkent, az érintett országok piaci részesedése 23 %-kal nőtt az érintett időszak alatt.

(122) A más harmadik országok piaci részesedése 1 százalékponttal 15%-ra nőtt, ami nem jelent alákínálást a Közösség gazdasági ágazatának eladási árai tekintetében. Következésképpen úgy ítélték meg, hogy a más harmadik országokból származó behozatalok nem voltak jelentős hatással a Közösség gazdasági ágazatának helyzetére a VI alatt.

(123) Ugyanakkor a Közösség gazdasági ágazata gazdasági helyzetének alakulása változó volt, néhány kárt jelző mutató – mint például a piaci részesedés és a beruházások – negatívan alakult, míg mások – mint például a termelés, az értékesítési mennyisége, az eladási árak és a nyereségesség – javultak.

(124) A vizsgálat rámutatott a rendellenesen alacsony importárakra, amelyek továbbra is dömpingeltek, és negatívan hatnak a Közösség gazdasági ágazatának értékesítési mennyiségére, piaci részesedésére, és ebből kifolyólag a nyereségességére is. Az értékesítési mennyiségre gyakorolt negatív hatást az a tény is mutatja, hogy az érintett időszak alatt a közösségi piacon a közösségi gazdasági ágazat értékesítési mennyiségének növekedése nagyon kicsi volt (+1%) a fogyasztás növekedéséhez képest (+11%). Mindössze a VI utolsó hat hónapjában javult valamelyest az importárakra vonatkozó helyzet, ezeket az árakat ugyanis a hatályos kötelezettségvállalások miatt emelték.

(125) Összességében az intézkedések megszűnése esetén a Közösség gazdasági ágazatát továbbra is érzékenyen érintené a káros dömping folytatása.

(126) A fentiek alapján megállapították, hogy a károkozás folytatódása nem volt világosan megállapítható. Ezért megvizsgálták, hogy fennáll-e a károkozás megismétlődésének valószínűsége.

3.2. A kár megismétlődésének valószínűsége

(127) A fentiekben megállapításra került (lásd a (84) preambulumbekezdést), hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatalok jelentősen növekednének az intézkedések megszűnése esetén. A közösségi piac azért is vonzó, mert a többi fő exportpiachoz képest (Brazília, Kína és India) földrajzilag közelebb van, és a fizetési feltételek is kedvezőbbek. Az exportáló termelők hazai piacai a termelésüknek csupán korlátozott részét képesek befogadni.

(128) Az érintett időszak alatt Fehéroroszország és Oroszország termelési kapacitása meglehetősen stabil maradt, ami összesen 20 millió tonna hamuzsírt jelent, amely a világkapacitásnak körülbelül 33 %-a, és a közösségi fogyasztásnak körülbelül 250 %-a. A termeléskapacitás növelése érdekében további fontos beruházásokat terveznek. Oroszországban ráadásul még van is szabad termeléskapacitás.

(129) Ezenkívül a közösségi gazdasági ágazatnak a (113) preambulumbekezdésben említett részleges fellendülése nagyrészt a dömpingellenes intézkedések meglétének köszönhető. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén ez a viszonylagos fellendülés kérdésessé válna. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az érintett országokból egyre nagyobb mennyiségű káliumot értékesítenének a közösségi hamuzsírpiacon. Az értékesítések ilyen mértékű növekedése csak áralákínálással érhető el. Az árszintek alá kínálás szükségszerűen az értékesítési árak zuhanásához vezet, valamint a közösségi gazdasági ágazat nyereségességének csökkenéséhez, végül károkozáshoz.

3.3. A kár megismétlődésével kapcsolatos következtetések

(130) Amint fentebb bemutatásra került, a Közösség gazdasági ágazatának helyzete továbbra is sérülékeny és törékeny. A (81) preambulumbekezdésben megállapították, hogy az intézkedések megszűnése esetén a Közösségbe további káliumbehozatal érkezne Fehéroroszországból és Oroszországból. Miután ezek az exportok valószínűsíthetően dömpingáron történnének, ez a közösségi gazdasági ágazat értékesítéseinek, piaci részesedésének, értékesítési árainak csökkenéséhez, következésképpen pénzügyi helyzetének romlásához vezetne. Ennek alapján azt a következtetést vonták le, hogy az intézkedések lejárata minden bizonnyal a közösségi gazdasági ágazat törékeny helyzetének rosszabbodását és a kár megismétlődését eredményezné. Ezért javasolják a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartását.

E. KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

1. Bevezetés

(131) Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések meghosszabbítása a Közösség mint egész érdekeit sértené-e. A Közösség érdekeit a legkülönbözőbb érdekek, mint például a Közösség gazdasági ágazatának, az importőröknek és az érintett termék fogyasztóinak érdekei értékelése alapján határozták meg. Az intézkedések fenntartása várható hatásának értékelése céljából a Bizottság szolgálatai az összes fent említett érdekelt féltől tájékoztatást kértek.

(132) Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálatban úgy találták, hogy az intézkedések elfogadása és fenntartása nem ellentétes a Közösség érdekével.

(133) Az importőrök nagy száma miatt a mintavétel alkalmazása mellett döntöttek. 21 importőrnek/felhasználónak küldtek ki mintavételi kérdőíveket, és valamennyien visszaküldték a kitöltött kérdőíveket. A mintavételben 5 közösségi importőr is szerepelt. Az alaprendelet 17. cikkével összhangban ez a mintavétel az összes behozatal több mint 80 %-ára kiterjedt, ami a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható legnagyobb reprezentatív mennyiséget jelentette. A mintavételben szereplő öt importőr közül mindegyik hiánytalanul kitöltött kérdőívet nyújtott be.

(134) Összesen 23 kérdőívet küldtek ki a felhasználóknak, akik közül heten küldték vissza a kitöltött kérdőíveket. A kérdőíveket ezenkívül importőrök/felhasználók szervezeteinek is elküldték. Az Európai Műtrágya Import Szövetség (EFIA), valamint a különböző tagállamokban néhány fogyasztói szövetség is válaszolt a kérdőívre.

(135) Ezen az alapon megvizsgálták, hogy a dömping folytatódására és a károkozás megismétlődésére vonatkozó megállapítások ellenére léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra a következtetésre vezetnének, hogy ebben az egyedi esetben nem áll a Közösség érdekében az intézkedések fenntartása.

2. A közösségi gazdasági ágazat érdeke

(136) E vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a Közösség gazdasági ágazata élet- és versenyképes, de helyzete továbbra is kétséges. Ennek részben az az oka, hogy piaci részesedése a Közösségben csökkent, oka továbbá a nem kielégítő szintű nyereségesség, amely mindeddig nem tért vissza a rendes és tartós szintre, és ami miatt nagy mértékű beruházásokra van szükség ahhoz, hogy a gazdasági ágazat újból kiegyensúlyozott jövőképpel rendelkezzen.

(137) A közösségi bányászok szakszervezeti szövetsége és az egyesült királysági General Workers Union azt az érvet terjesztette elő, hogy a Közösség gazdasági ágazata jelentős számú munkahelyet kínál a Közösségben, amelyek veszélybe kerülnének, ha az intézkedések hatályukat vesztenék.

(138) A Közösség gazdasági ágazata által a múltban megtapasztalt gazdasági nehézségekre és a piacnak a vizsgálati időszakban jellemző ingatag helyzetére tekintettel arra a következtetésre jutottak, hogy az intézkedések megszűnésével a Közösség gazdasági ágazata veszélybe kerülne. Emiatt a Közösség gazdasági ágazata nagy valószínűséggel a jelenlegi, mérsékelten nyereséges állapotból újból hanyatlásnak indulna. Ez pedig komoly csökkentésekhez vezethetne a beruházások és a munkahelyek számának tekintetében.

(139) Ha azonban fenntartják az intézkedéseket, az lehetővé tenné a Közösség gazdasági ágazata számára, hogy továbbra is felépülőfélben maradjon, és különösen olyan kilátásokra tegyen szert, amelyek a gazdasági ágazat hosszú távú élet- és versenyképességéhez szükséges beruházásokat lehetővé teszik. Ennélfogva az intézkedések fenntartása a Közösség gazdasági ágazatának érdekében áll.

3. Az importőrök (kereskedők) érdeke

(140) Az együttműködő hamuzsírimportőrök általánosságban a dömpingellenes intézkedések meghosszabbításával szemben foglaltak állást. Állításuk szerint az intézkedések fenntartása hátrányos lenne, mivel emiatt megszakadnának a hagyományos szállítóikkal meglévő kapcsolataik, különösen akkor, ha a kötelezettségvállalások nem folytatódnának tovább. Azt is állították továbbá, hogy a közösségi termelők – amennyiben a vámokat meghosszabbítják – erőfölénybe kerülnének a közösségi piacon, és ezáltal a Közösségben meglévő versenyt olyan minimális szintre szorítanák vissza, amely a közösségi árakat tovább fokozná. Egy importőr azonban azt állította, hogy a jelenlegi helyzet – a hatályos intézkedések mellett – a piac helyes fejlődését biztosítja. Következésképpen ez az importőr azt kérelmezte, hogy a dömpingellenes intézkedéseket tartsák fenn.

(141) Mivel az érintett országokból az EU-15-be a legtöbb hamuzsír az IPR-rendszerben érkezett, bizonyos feltételek mellett bővítési kötelezettségvállalások tették lehetővé az érintett országokból érkező vámmentes behozatalt. Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal meglehetősen állandó, a 15 %-os piaci részesedés szintjén maradt. Így tehát tekintélyes verseny állt fenn a közösségi piacon, és nem indokolt arra számítani, hogy e helyzet változni fog. A Közösség gazdasági ágazatának állítólagos erőfölényére vonatkozó érvet el kellett tehát utasítani.

(142) A megállapítások közzétételét követően néhány érdekelt fél amellett érvelt, hogy az intézkedések fenntartása versenyellenes helyzetet teremtene, amelynek következtében a közösségi gazdasági ágazat erőfölénybe kerülne. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat alatt semmi nem mutatott arra, hogy – a káros dömping hatásainak csökkentésén kívül – az intézkedések jelentősen megváltoztatták volna a versenyhelyzetet a közösségi gazdasági ágazat javára. Ellenkezőleg, az érintett országokból érkező behozatalok növekedtek, és más harmadik országokból származó behozatalok a közösségi piacnak továbbra is jelentős részét képviselik. Ezért semmilyen utalás nincs arra nézve, hogy az intézkedések fenntartása ronthatna a közösségi piac versenyhelyzetén.

(143) Nem találtak bizonyítékot a kereskedők állítólagos nehézségeire az importált hamuzsír beszerzésére vonatkozóan. Ezért ezt a panaszt el kellett utasítani.

(144) Azt is meg kell jegyezni, hogy a hamuzsír importőrei (kereskedői) gyakran importálnak más termékeket is. Noha néhány importőr üzleti tevékenységét a hamuzsírra összpontosítja, más importőrök esetében a hamuzsír-üzletág az üzleti tevékenység mindössze 10 %-át teszi ki. Ráadásul a jelenleg a hamuzsírra összpontosító importőrök jelezték, hogy ügyfeleik kérésére más termékekre, elsősorban más műtrágyákra tudnának átállni. A megállapítások közzétételét követően azonban egy importőr és egy importőri egyesülés azt állította, hogy egyes importőrök erősen függenek a Fehéroroszországból származó káliumtól, és az intézkedések fenntartása esetén nem tudnának más forrásokra váltani. Megállapítást nyert azonban, hogy más forrásokra, például a közösségi gazdasági ágazatra vagy más, Fehéroroszországon kívüli országok behozatalára való átállás egy lehetőség az importőrök számára. Jóllehet ez a váltás hatással lehet ezen importőrök gazdasági és pénzügyi eredményeire, úgy ítélik meg, hogy nyereségességi szintjükre nem lenne akkora hatással, hogy az hosszú távú életképességüket aláássa. Figyelembe véve az importőrök érveléseit, arra a következtetésre jutottak, hogy a dömpingellenes intézkedések hatása az importőrök pénzügyi helyzetére viszonylag korlátozott. Valójában a kérdőívekre adott, igazolt válaszok alapján azt találták, hogy eddig a dömpingellenes intézkedések az importőrök nyereségességére nem voltak hátrányosak. Nincs ok azt hinni, hogy ez a helyzet jelentősen megváltozna, ha az intézkedéseket fenntartanák.

(145) Ennek megfelelően tehát arra a következtetésre jutottak, hogy az intézkedések fenntartása nem gyakorolna különösebb hatást az importőrök (kereskedők) helyzetére.

4. A felhasználók érdeke

4.1. A mezőgazdasági termelők

(146) Nem sikerült együttműködést elérni a hamuzsír mint műtrágya közvetlen felhasználóival (a mezőgazdasági termelőkkel), noha az őket képviselő szervezet megkapta a kérdőívet. Egy tagállam mezőgazdasági termelői szervezete azonban azt állította, hogy a dömpingellenes intézkedések károsan hatnának a mezőgazdasági termelők helyzetére egy olyan versenypiacon, amelyen az alapanyagok – mint például a műtrágya – szabályozás alá esnek, míg az importált élelmiszerek árai nem.

(147) Ezt az állítást el kellett utasítani, mivel a dömpingellenes intézkedések nem érintik a mezőgazdasági politikára vonatkozó általános kérdéseket. A dömpingellenes vizsgálatok célja csupán a tisztességes kereskedelem helyreállítása a kárt okozó dömpinget követően. További lényeges állítások és arra való utalás hiányában, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések hátrányosan érintenék a mezőgazdasági termelőket, arra a következtetésre jutottak, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása nem gyakorol majd jelentős káros hatást a mezőgazdasági termelőkre.

4.2. Műtrágyagyártók

(148) A kérdőívet megválaszoló felhasználók valamennyien olyan műtrágyagyártók voltak, akik a hamuzsírt a Közösség gazdasági ágazatától vásárolják, valamint az érintett országokból és harmadik országokból is importálják. Számukra a hamuzsír olyan műtrágyák nyersanyaga, amelyek gyakran három különféle tápanyagból állnak: nitrogénből, foszfátból és káliumból (NFK-műtrágyák vagy összetett műtrágyák). Ez azt jelenti, hogy a hamuzsír a végtermékek tekintetében olyan költségelem, amely a termelési költség 15-30%-át teszi ki. Az érintett időszak alatt a hamuzsírt tartalmazó műtrágyák termelési költségei jelentősen emelkedtek 2002 és 2003 között, amelyet enyhe csökkenés követett a VI alatt, e csökkenés azonban a 2001-es jellemző szinteket nem érte el. Ennélfogva azt a következtetést lehet levonni, hogy a hamuzsírbehozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedések nem gyakoroltak jelentős hatást a műtrágyagyártók költségszerkezetére.

(149) A legtöbb felhasználó az importőrökkel egyező módon érvelt az intézkedések fenntartásával szemben/ellen. Mindazonáltal egy műtrágyagyártó rámutatott, hogy számára az lenne kedvező, ha a jövőben is lennének a Közösségen kívüli és belüli hamuzsírtermelők egyaránt.

(150) Mivel a harmadik országok versenyben álló műtrágyagyártói nem fizetnek dömpingellenes vámokat a hamuzsírvásárlásaik után, a közösségi műtrágyagyártók azt is állították, hogy nem tudnak a külföldi versenytársak által kínált végtermékek áraival versenyezni. E tekintetben azonban meg kell jegyezni, hogy a közösségi műtrágyagyártók importálhatnak az IPR-rendszerben, azaz dömpingellenes vámok fizetése nélkül. Továbbá arra is emlékeztetni kell, hogy dömpingellenes intézkedésekkel nem sújtott harmadik országokban és a Közösségben is vannak egyéb beszerzési források. A vizsgálat továbbá nem bizonyította, hogy e felhasználók nem tudtak a közösségi piacon az importált összetett műtrágyákkal versenyezni.

(151) A fentiek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy az intézkedések nem voltak különösebben hátrányosak a felhasználók helyzetére. Valójában az intézkedéseknek az érintett időszak alatt a műtrágyagyártók nyereségességére gyakorolt hatása minimális volt, és nem terjesztettek be olyan tényt, amely arra utalt volna, hogy az intézkedések fenntartásával mindez megváltozna. Megállapították tehát, hogy a felhasználók érdeke nem olyan fokú, hogy akadályozná az intézkedések fenntartását.

5. Következmények a közösségi piaci verseny vonatkozásában

(152) Jelenlegi formájukban az intézkedések egyértelműen stabilizáló hatást gyakoroltak a Közösség gazdasági ágazatára, amely képes volt kilábalni a veszteséges időszakból, és mérsékelten nyereséges helyzetbe visszatérni. Ez a fejlődés nem alakulhatott volna ki az intézkedések nélkül. Mindazonáltal ez nem akadályozhatta meg a piac további koncentrálódását, amint azt két közösségi termelőnek az izraeli ICL Group által történő átvétele is alátámasztja. Emellett 2001-ben a francia hamuzsírágazatban a bányák kimerülése miatt üzembeszüntetésre került sor. Importőrök és felhasználók állítása szerint a helyzet ilyetén alakulása gyakorlatilag duopólium kialakulásához vezetett az EU-piacon, amely az összesített piaci részesedés több mint 70 %-ával rendelkezik, és amely az EU-15 esetében még a 80 %-ot is meghaladja. Ennélfogva azt állították, hogy a jelenlegi intézkedések oly módon befolyásolták a piacot, amely gátolta a versenyt.

(153) Ezt az érvet el kellett utasítani, mivel a jelenlegi intézkedések tették lehetővé a Közösség gazdasági ágazata számára, hogy működését fenntarthassa, és részben helyreállhasson a kárt okozó dömping által gyakorolt hatásokból. Intézkedések hiányában valószínű, hogy a verseny méginkább lecsökkent volna, mivel a közösségi termelőknek be kellett volna szüntetniük a hamuzsírtermelést. Ennélfogva az intézkedések fenntartása azáltal akadályozza meg a verseny további csökkenését, hogy így a Közösség gazdasági ágazata e helyzetet túlélheti, és versenyképes maradhat.

(154) Arra is emlékeztetni kell továbbá, hogy számos más, harmadik országbeli, valamint az érintett országokban található versenytárs jelenléte a közösségi piacon biztosította e piacon a verseny meglétét, valamint hogy semmi nem indokolja azt a feltételezést, hogy mindez megváltozna, ha az intézkedéseket fenntartanák.

6. A közösségi érdekre vonatkozó következtetések

(155) A különféle érdekek elemzése után arra a következtetésre jutottak, hogy egyrészről a dömpingellenes intézkedések fenntartása valószínűleg a hamuzsír esetében a közösségi piacon egyenletes és előre látható fejlődést eredményezne, ami lehetővé tenné, hogy a Közösség gazdasági ágazata folytassa a felépülést, és tisztességes versenyfeltételek mellett versenyképes maradjon. Másrészről, ha a Közösség gazdasági ágazatát a dömpingelt importtal szemben megfelelő védelem nélkül hagyják, az nagy valószínűséggel megsemmisítené az elmúlt években szerzett kismértékű nyereségességet, és helyzete komoly romlásához vezetne. Tulajdonképpen, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztenék, a Közösség gazdasági ágazata minden valószínűség szerint arra kényszerülne, hogy lépésről lépésre elhagyja a piacot, amelynek nagyobbik részét átvennék a fehérorosz és orosz exportőrök, akik a hamuzsírforrások tekintetében egyre kisebb választási lehetőséget hagynának a közösségi importőrök, mezőgazdasági termelők és felhasználók számára. Ennélfogva az importőrök árelőnyét, amely a dömpingellenes intézkedések megszűnéséből származna, jelentősen kiegyenlítik a közösségi gazdasági ágazat azon előnyei, amelyek a kárt okozó dömping elleni intézkedések fenntartásából erednek.

(156) A felhasználókat és végfelhasználókat az intézkedések fenntartása miatt érő hátrányokat nagyon korlátozottnak tartják azzal a kilátással összehasonlítva, amely szerint egyenletes és életképes közösségi gazdasági ágazat alakulhat ki. Valójában azok a jelenlegi piaci feltételek, amelyek a felhasználók helyzetét jelentősen nem befolyásolják, az intézkedések fenntartása esetén nem változnak. A Közösség gazdasági ágazatára gyakorolt, valószínűleg negatív hatások felülmúlják a felhasználókra és végfelhasználókra nehezedő esetleges terhet, ami nem jelentene eltérést a jelenleg fennálló helyzettől. Arra a következtetésre jutottak tehát, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a jelenlegi dömpingellenes intézkedések meghosszabbítása ellen szólnának.

F. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS VOLTA

(157) A Fehéroroszországból származó hamuzsírra vonatkozó időközi felülvizsgálat keretében azt is vizsgálták, hogy a dömpingre vonatkozó, az eredeti vizsgálathoz képest megváltozott körülmények ésszerűen tartósnak tekinthetők-e az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdése értelmében.

(158) A korábbi és a jelenlegi vizsgálat során észlelt rendes értékek és exportárak összehasonlításával megállapították, hogy az összehasonlítható terméktípusokat figyelembe véve a rendes érték jelentősen növekedett, de az átlagos exportár még ennél is jobban emelkedett, ami pedig a dömping szintjének csökkenéséhez vezetett. A más piacokra irányuló fehérorosz exportárakat illetően azt állapították meg, hogy általában összhangban vannak az EU-piacra alkalmazott exportárakkal. Nem találtak bizonyítékot arra, hogy a Fehéroroszországból származó export továbbra is nem dömpingelt áron érkezne-e, még ha ez az ár a korábbinál kevésbé dömpingelt lenne is. A fentiek fényében ésszerű az a következtetés, hogy az új, alacsonyabb szintű dömping tartós jellegű.

(159) E tényezők valamennyikének figyelembevételével megfelelőnek tekintik a Fehéroroszországot érintő meglévő intézkedések módosítását oly módon, hogy a dömpingkülönbözetet a jelenlegi vizsgálatban megállapított szintre csökkentik.

(160) Az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése értelmében a dömpingellenes vám összege nem haladhatja meg a megállapított dömpingkülönbözetet, de a különbözetnél alacsonyabbnak kell lennie, ha az ilyen kisebb összegű vám is elegendő a közösségi iparnak okozott kár elhárítására. Mivel a Fehéroroszországra vonatkozó meglévő vámokat a dömpingkülönbözet alapján számították ki, és az új dömpingkülönbözet alacsonyabb a korábban számítottnál, a vámot az e vizsgálatban talált alacsonyabb, szám szerint 27,5 %-os dömpingkülönbözethez kell igazítani.

H. KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS

(161) A végleges megállapítások közzétételét követően a fehérorosz exportáló termelő árra vonatkozó kötelezettségvállalási ajánlatot tett.

(162) Bevált gyakorlat, hogy a Bizottság nem fogad el kötelezettségvállalást olyan vállalatoktól, amelyek nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás vagy az egyéni elbánás feltételeinek, mivel az ilyen vállalatok kötelezettségvállalásait kivitelezhetetlennek tartják. Mindazonáltal különleges körülmények között ilyen vállalatoktól is lehet fogadni kötelezettségvállalásokat. Ezek a körülmények konkrétan az exportáló ország állami hatóságainak beavatkozását igényelnék a kötelezettségvállalás feltételeinek biztosítására.

(163) Bármely kötelezettségvállalás elfogadásának kritikus tényezője, hogy megfeleljen a Közösség és a kötelezetségvállalás felei közötti bizalmon alapuló kapcsolatnak. Ebben a tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a Tanács a 2006/276/KKBP közös álláspontjával[12] és a 765/2006/EK tanácsi rendelettel[13] bizonyos korlátozó intézkedéseket rendelt el Lukasenko elnök és egyes fehérorosz hivatalnokok ellen. Emlékeztetni kell arra is, hogy a Belaruskali teljes egészében állami tulajdonban lévő vállalat, ezért a jelenlegi hatóságoknak közvetlen és határozott befolyásuk van a vállalat működésére. Ezért, mivel a Bizottság nem bizonyosodott meg arról, hogy a Közösség és a kötelezettségvállalás valamennyi fele között fennáll a bizalmon alapuló kapcsolat, arra a következtetésre jutottak, hogy a Belaruskali kötelezettségvállalási ajánlata nem kivitelezhető. Következésképpen ezt az ajánlatot elutasították.

G. JAVASOLT VÁMOK

(164) A dömping folytatódásával, a károkozás megismétlődésének valószínűségével és a közösségi érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket tekintetbe véve intézkedéseket kell elrendelni a Fehéroroszországból és Oroszországból származó behozatalokra a dömpingelt behozatal által a Közösség gazdasági ágazatának okozott károk újbóli előfordulásának megelőzése érdekében.

1. Oroszország

(165) A fenti megállapítások fényében, és az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően az Oroszországból származó kálium-klorid behozatalára a legutóbb az 1891/2005/EK tanácsi rendelettel módosított 3068/92/EGK tanácsi rendelettel kivetett intézkedéseket fenn kell tartani.

(166) A két orosz termelő kötelezettségvállalásait az 1891/2005/EK tanácsi rendelettel lezárt részleges időközi felülvizsgálat keretében fogadták el.

2. Fehéroroszország

(167) A fenti megállapítások fényében, és az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a Fehéroroszországból származó kálium-klorid behozatalára kivetett intézkedéseket módosítani kell. A Fehéroroszországra vonatkozó meglévő intézkedések terméktípustól függően 19,51 EUR/tonna és 48,19 EUR/tonna közötti átalányösszegeket foglalnak magukban. A jelenlegi vizsgálati időszak alatt azonban úgy találták, hogy a Belaruskali Közösségbe irányuló valamennyi kivitele olyan terméktípusokra korlátozódott, amelyek két KN-kód alá tartoztak. Ennek megfelelően, az egyéb terméktípusokra vonatkozó információ ismeretében, és mivel ezek az érintett káliumtípusok tűnnek a kereskedelemben leginkább keresettnek, a módosított vámok végrehajtásának legésszerűbb megközelítésének azt tartják, ha a vizsgálati időszak alatt az összes átalányösszeget egy értékvámmal vagy az érvényben lévő piaci feltételeken alapuló minimum importárral váltják fel.

(168) Mivel a dömping szintje alacsonyabb, mint a korábbi vizsgálatban megállapított kárkülönbözet, az értékvámot a dömping szintjének, azaz 27,5%-nak megfelelően kell meghatározni,

(169) Tekintettel a káliumpiacra jellemző különleges piaci körülményekre, nevezetesen az érintett termék exportárainak növekedésére 2003 és a VI közötti időszakban, mely növekedés 2005-ben és 2006-ban is folytatódott, minimum import ár (MIP) formájában intézkedések bevezetését tartották helyénvalónak mennyiségi felső határig, amely felett 27,5%-os értékvám alkalmazandó, i. a vizsgálati időszak megállapításait véve alapul, a káros dömping következményeinek megszüntetése a Közösségbe a VI alatt behozott 3104 20 50 (TARIC-kód 3104 20 50 10 és 3104 20 50 90) és 3104 20 90 (TARIC-kód 3104 20 90 00) KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozóan, melyek közül az érintett időszakban, amelyre a kiterjesztett intézkedések vonatkoznak, a Közösségbe behozott legnagyobb volumenű terméktípust képviselték, és ii. figyelembe véve a (163) preambulumbekezdésben leírt egyedi körülményekhez kapcsolódó intézkedés kijátszásának veszélyét. Ugyanez az értékvám vonatkozik a mennyiségi felső határba tartozó behozatalokra, ha a minimum import árat nem tartják tiszteletben, vagy ha termék, amelynek szabad forgalomba bocsátása az említett intézkedések fúggvénye, olyan KN-kód alá esik, melyre nem alkalmazható minimum import ár (azaz 3104 20 10, ex 3105 20 10 (TARC-kód 3105 20 10 10 és 3105 20 10 20), ex 3105 20 90 (TARIC-kód 3105 20 90 10 és 3105 20 9020(, ex 3105 60 90 (TARIC-kód 3105 60 90 10 és 3105 60 90 20), ex 3105 90 91 (TARIC-kód 3105 90 91 10 és 3105 90 91 20) ex 3105 90 99 (TARIC-kód 3105 90 99 10 és 3105 90 99 20) KN-kód alá). Következésképpen mennyiségi felső határt kell megállapítani a fehérorosz exportőrnek a 2005. évi Közösségbe irányuló exportteljesítménye alapján, mivel ez olyan exportmennyiség, amelyet az exportáló úgy érhet el, hogy nem kell a minimum export árat megkerülnie. Ennek alapján a minimum export ár mennyiségi felső határát évi 700 000 tonnában kell megállapítani a szabad forgalomba bocsátott árura vonatkozóan.

(170) Hogy figyelembe lehessen venni a tényt, miszerint a termékeket DAF és CIF feltételekkel is szállítják (az Incoterms 2000 feltételeinek megfelelően), és hogy a szállítási, kezelési és rakodási költségeket is tartalmazó számlázott árakban jelentős különbségek vannak attól függően, hogy a szállítás szárazföldön a Közösség egy szárazföldi határához (DAF feltételek szerint), vagy tengeri szállítással harmadik országok kikötőin keresztül egy közösségi kikötőbe történik (CIF (közösségi kikötő) feltételek), meg kell különböztetni e két szállítási feltételekre vonatkozó minimum importáarakat.

(171) A Tanács elismeri, hogy a mennyiségi felső határ bevezetéséhez olyan igazgatási rendszer szükséges, amelyet e rendelet hatályba lépése előtt nem lehet bevezetni. Az ügy összetettségét figyelembe véve a Tanács úgy ítéli meg, helyénvaló, hogy amint technikailag lehetséges, a Bizottság rendeletben határozza meg a mennyiségi felső határ igazgatási rendszerének végrehajtására vonatkozó módozatokat.

(172) A Tanács elismeri továbbá – figyelembe véve a tényt, hogy az intézkedés jelenlegi formáját és mértékét megváltoztató rendelet csak 2006 második felében lép hatályba, és hogy rövid távon az érintett termék exportjának jelentős növelése logisztikai problémákat okoz – hogy a (169) preambulumbekezdésben említett kijátszás veszélye rövid távon korlátozott. Ezért, figyelembe véve a (171) preambulumbekezdésben említett technikai nehézség