HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 185/15

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A turizmus mint az EU-n belüli regionális együttműködés hajtóereje

(2017/C 185/03)

Előadó: Hans-Peter WAGNER (AT/EPP), Breitenwang polgármestere

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Többszintű kormányzás

1. támogatja az EU arra irányuló politikáját, hogy Európa a világ leggyakrabban látogatott régiója maradjon, amely 2015-ben a világ teljes beérkező turistaforgalmának 51,4 %-át fogadta (ez mintegy 609 millió főt jelent) (1), és biztosítsa, hogy az ágazat a lehető legnagyobb hozzájárulást nyújtsa a fenntarthatósághoz, az innovációhoz, a gazdasági növekedéshez és a foglalkoztatáshoz;

2. kiemeli, hogy a turizmus az EUMSZ 195. cikkének megfelelően a tagállamok hatáskörébe tartozik, és az EU kompetenciája ezen a területen arra terjed ki, hogy támogassa, összehangolja és kiegészítse a tagállamok, és ezáltal a regionális és helyi önkormányzatok tevékenységeit. Ennek kapcsán – hatásköreik miatt – központi szerep hárul a regionális és helyi önkormányzatokra, ráadásul sok régió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik ebben az ágazatban. A turizmus belső piac szempontjából betöltött jelentőségét tekintve együttműködésre van szükség a tagállamok és a regionális és helyi kormányzati szintek között a szubszidiaritás és a többszintű kormányzás elvének tiszteletben tartása mellett, valamint közös európai alapelvek, kritériumok és európai hozzáadott értékkel bíró intézkedések szükségesek;

3. arra kéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozza át a 2010-es turisztikai stratégiáját, integrált uniós idegenforgalmi politikát dolgozzon ki valamennyi érintett uniós szakpolitika vonatkozásában, javítsa a turisták bizalmát általában az idegenforgalom iránt, szilárdítsa meg az Európai Bizottságnak a szezonalitással kapcsolatos megközelítését és terjesszen elő egy egyértelmű célokat, mutatókat és intézkedéseket tartalmazó többéves turisztikai munkaprogramot;

4. kéri, hogy a tagállamok az EU idegenforgalmi stratégiája alapján és a helyi és regionális önkormányzatokkal egyeztetve dolgozzanak ki nemzeti idegenforgalmi szakpolitikákat;

5. kéri, hogy valamennyi makroregionális stratégiát (2) egészítsenek ki egy turisztikai fejezettel. Arra kéri az Európai Bizottságot, hogy az RB-vel együtt dolgozza ki a makrorégiók lehetséges turisztikai célkitűzéseinek tematikus katalógusát;

6. hangsúlyozza, hogy a turizmus ma Európa egyik leggyorsabban növekvő gazdasági ágazata, amely a globális növekedés és fejlődés hajtóereje, több millió munkahelyet teremt, élénkíti a kivitelt és a beruházásokat, valamint megváltoztatja az emberek életét, tehát olyan ágazat, amely támogatja a kulturális sokféleséget és az értékek megosztását és aktívan hozzájárul ahhoz, hogy a fiatalabb generációk körében fokozatosan megszilárduljon egyfajta európai identitás;

7. felszólítja a régiókat és városokat, hogy ezt követően dolgozzanak ki az európai és a makroregionális stratégiákkal összhangban álló turisztikai stratégiákat, és a közszférán belüli együttműködés, valamint a köz- és magánszféra közötti partnerségek létrehozását szorgalmazza új turisztikai infrastruktúrák fejlesztéséhez, támogatásához és megvalósításához, szem előtt tartva az idősödő európai társadalom szükségleteit és lehetővé téve, hogy az idős polgárok Unió-szerte korlátok nélkül utazhassanak. Ezekkel a stratégiákkal párhuzamosan idegenforgalmi élénkítő terveket is ki kellene dolgozni a turisztikai célpontokon, hogy javítani lehessen azokon az állami és magánerőforrásokon és létesítményeken, amelyek segítik az adott térségek versenyképességét. Fejlesztéseket kellene ösztönözni azokon a már jól ismert úti célokon is, ahol az idők során károsodtak a nagy turistatömegeket vonzó látványosságok;

8. felkéri a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy tegyék lehetővé és tevékeny módon támogassák a helyi és regionális önkormányzatok határokon átnyúló együttműködését az idegenforgalom terén.

9. ágazatokat átfogó, helyi és regionális platformokat (3) szorgalmaz a turisztikai célpontok hálózatba szerveződése, stratégiai fejlesztése és értékesítése érdekében (4), hogy előmozdítsa a párbeszédet és az uniós finanszírozási eszközök használatával kapcsolatos bevált gyakorlatok és ismeretek cseréjét;

10. emlékeztet arra, hogy Európában a határokon átnyúló együttműködés számára a turizmus az egyik legfontosabb politikaterület. A határokon átnyúló együttműködés struktúráit, köztük az EGTC-ket és az eurorégiókat arra szólítja fel, hogy határokon átnyúló turisztikai koncepciók (pl. közlekedési és marketingkoncepciók) révén könnyítsék meg a határokon átnyúló, nemzetek és régiók közötti együttműködést, így fokozva az értékteremtést, a foglalkoztatást és a regionális kínálatot a fogyasztók számára. Ehhez minden lehetséges európai támogatási eszközt (pl. ESBA, esb-alapok, Interreg, Horizont 2020) hívjanak le, és vonják be az ágazathoz kapcsolódó, sok tapasztalattal rendelkező szervezeteket, csoportosulásokat vagy hálózatokat;

Turizmus és infrastruktúra

11. kéri, hogy fordítsanak köz- és magánszektorbeli eszközöket a sok helyen az általános érdekű szolgáltatásokhoz is használt utazási és turisztikai infrastruktúra (5) fenntartható javítására a távoli és hegyvidéki területeken, szigeteken és partvidéki területeken, hogy biztosítsák a turisztikai régiók elérhetőségét, ellátását és versenyképességét; valamint a következőket szorgalmazza: — az idegenforgalomra (az útvonalakra és az utazási célokra) vonatkozó adatok gyűjtését és feldolgozását szolgáló, az Eurostat (vagy más szervezetek, például az Európai Turisztikai Bizottság vagy az ENSZ Idegenforgalmi Világszervezete) által használt rendszerek fejlesztése, — az Eurostat bevonása annak érdekében, hogy az adatokat nagyobb (a NUTS 2 (1)-nél nagyobb) területi bontásban lehessen megkapni, és hogy azokat új szükségletekhez és követelményekhez lehessen igazítani (például elérhetőség, szén-dioxid-kibocsátás). Így az úti célok megbízható és összehasonlítható adatokkal rendelkezhetnének ahhoz, hogy a fenntarthatóság szempontjából értékelhessék és javíthassák az erőforrások felhasználását, — a turisztikai régiókban az erős közlekedési és környezeti terhelés, valamint az infrastruktúra túlterhelése miatt minden kormányzati szinten támogassák a kapacitás- és úticélmenedzsmentet, — pénzügyi ösztönzők a turisztikai utasforgalom kiegyenlítése és európai szinten való koordinálása érdekében (6), egyértelmű hangsúlyt helyezve a szezonalitás csökkentésére, — az Európai Bizottság fehér könyvének átdolgozása egy versenyképes, egész Európára kiterjedő mobilitási rendszer létrehozása érdekében, különösen a sérülékeny régiók (pl. városi agglomerációk, természeti régiók) átmenő forgalomtól való mentesítése céljából, a háztól házig való folyamatos utazás biztosítása céljából; információk a tömegközlekedésről és az elérhető kínálatról (7), valamint intézkedések egyfelől a tömegközlekedés, különösen a vasúti közlekedés fejlesztése érdekében (pl. autókat szállító vonatok) (8), másfelől az európai és nemzeti kerékpárutak és túrautak támogatására;

12. sürgeti, hogy az európai, nemzeti és regionális szintű turisztikai stratégiákban vegyék figyelembe a terrorizmus ellen küzdelem, – különösen a nyilvános helyeken – a biztonság és a polgári védelem kérdéseit, különös tekintettel a válsághelyzeti kommunikáció és a válságkezelés nemzeti, regionális és helyi vészhelyzeti tervekbe és folyamatokba való beépítésére;

Beruházások a turizmus terén

13. arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a többéves pénzügyi keret félidős értékelése során gyökeresen gondolja újra, hogy miként közelíti meg a turizmust az esb-alapokban, mivel jelenleg de facto kizárta a turizmus ezen alapokból történő támogatását néhány országban, annak ellenére, hogy azok számos régiója kevésbé fejlett területekkel rendelkezik, ahol gyakorlatilag a turizmus az egyetlen lehetséges eszköz a fejlesztésre (pl. nemzeti parkok, környezeti szempontból védett területek stb.);

14. hangsúlyozza, hogy beruházások szükségesek az európai turizmus versenyképességébe. Különösen a kkv-knak kell jobban kihasználniuk a digitális belső piaci stratégiát és az azzal járó támogatási csomagokat (ESBA, esb-alapok, ETHA, Interreg, Urbact, LIFE, Horizont, COSME, Kreatív Európa, Erasmus+, EaSI) (9). E tekintetben a források hatékonyabb felhasználása érdekében a kkv-k számára támogató és képzési kezdeményezéseket kellene biztosítani;

15. támogatja azt a kérést, hogy az EU éves költségvetésébe vegyenek fel egy, az európai turizmus fejlesztésére irányuló költségvetési tételt, amely innovatív, versenyképes, fenntartható, régióközi és határokon átnyúló projekteket finanszíroz, valamint támogatja, hogy a 2020 utáni uniós regionális politikában nagyobb mértékben vegyék figyelembe a turizmus szempontjából fontos beruházásokat. Az uniós támogatásoknak könnyítéseket kell eredményezniük a kkv-k számára, és jelentősen csökkenteni kell a támogatások igénybevételével kapcsolatos bürokráciát;

16. felkéri a tagállamokat és azok regionális önkormányzatait, hogy 2020 utáni operatív programjaikba építsenek be idegenforgalmi prioritásokat, hogy az állami hatóságok és a magánszektor is finanszírozáshoz juthasson projektjeik számára; mivel tudatában van a gyors demográfiai változásnak, azt javasolja, hogy részesítsék előnyben azokat a kezdeményezéseket, amelyek célja, hogy a turisztikai infrastruktúrát és a közlekedési eszközöket az idősödő lakosság igényeihez igazítsák;

17. arra kéri a tagállamokat, hogy — gyorsítsák fel az idegenforgalmi ágazat digitalizálását, különösen a gyors szélessávú internet-hozzáférés kiépítését a legkülső, távoli, gyéren lakott területeken, illetve a hegyvidéki térségekben, — az állami hatóságok aknázzák ki az Európa számára meghatározott digitális menetrendben rejlő potenciált és használják ki az általa teremtett lehetőségeket arra, hogy fellendítsék e-egészségügyi szolgáltatásaikat a polgárok és a turisták hasznára, — fogadjanak el intézkedéseket ahhoz, hogy egész évben jelentős számban jöjjenek a turisták, — segítsék elő, hogy növekedjen a célállomáson átlagosan eltöltött idő, — javítsanak az ágazatban dolgozók készségein és foglalkoztathatóságán, — a turisztikai célpontok és termékek kezelése terén kezeljék alapvető kritériumként a fenntarthatóságot, és — hozzanak létre olyan szakértői fórumokat, amelyek terjesztik a bevált gyakorlatokat, különösen a kkv-k körében;

18. sajnálja, hogy a kkv-k tájékozatlanságból nem kellőképpen használják ki az ESBA-t, és támogatja, hogy az ESBA keretében regionális beruházási platformok jöjjenek létre, hogy a kkv-k számára a regionális fejlesztés mintájára (pl. a „theALPS” (10) mintájára) lehetségessé váljon az információhoz és szaktudáshoz való hozzájutás. A régiók és városok 7., Pozsonyban tartott csúcstalálkozóján elfogadott „Invest and Connect” [Beruházás és összekapcsolás] című nyilatkozatának (11) jegyében az RB ezért azt javasolja az Európai Bizottságnak és az Európai Beruházási Banknak, hogy közösen hozzanak létre egy egész Európára kiterjedő beruházási platformot a turizmusban érdekelt kkv-k számára, valamint közösen tartsanak helyi turisztikai beruházási fórumokat az ESBA keretében. 2018-ig konkrétan öt kísérleti projektet kell megvalósítani modellrégiókban (vidéki/távoli vagy legkülső régiók, hegyvidéki, határvidéki, szigeti vagy partvidéki régiók, valamint városok), és lehetőleg olyan hálózatokat is be kell vonni ebbe, mint a NECSTouR (Európai régiók hálózata a versenyképes és fenntartható európai idegenforgalomért), az Európai Határ Menti Régiók Szövetsége, az európai területi együttműködési csoportosulások vagy az eurorégiók;

19. felszólítja a régiókat és EGTC-ket, hogy az ESBA irányítóbizottságával és az EBB-vel együtt olyan beruházási programok előterjesztésére ösztönözzék a régióikban tevékenykedő bankokat, amelyek megkönnyítik a határokon átnyúló beruházásokat, valamint a turizmusban érintett kkv-k számára az uniós finanszírozási eszközökhöz és magánszektorbeli eszközökhöz (PPP-modellek) való hozzáférést;

20. arra kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa a határokon átnyúló kisméretű és mikroprojekteket az idegenforgalom terén, valamint a személyes szintű („people-to-people”) projekteket, amelyek, különösen a határ menti régiókban, jelentősen hozzájárulnak az európaiság tudatosításához;

21. megismétli azt a kérését, hogy a – gyakran az idegenforgalomhoz kapcsolódó infrastruktúra szempontjából is hasznos – általános érdekű szolgáltatások esetén az állami támogatásokra vonatkozó de minimis korlátot emeljék esetenként és három adóév vonatkozásában 1 millió euróra. Fontos, hogy az olyan régiókban, melyek gazdasági és társadalmi stabilitása nagymértékben függ a turizmustól, és melyekre jelentős munkanélküliség jellemző, a szóban forgó korlát az idegenforgalomhoz kapcsolódó infrastruktúrákba történő állami beruházásokra is vonatkozzon, amennyiben ezeket az infrastruktúrákat a helyi lakosság is rendszeresen használja. Emlékeztet ugyanakkor arra, hogy a jelenlegi, 2020. december 31-ig hatályos 651/2014. sz. általános csoportmentességi rendelet már tartalmazza a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatást, valamint a sportlétesítményekre és multifunkcionális szabadidős létesítményekre nyújtott támogatást;

22. felhívja a figyelmet arra, hogy a turizmus számos olyan régió stratégiájának központi elemét jelenti, melyek kevésbé fejlettek, és jelentős, de még mindig nem teljes mértékben kiaknázott gazdasági és természeti potenciállal rendelkeznek;

Jobb jogalkotás

23. felhívja a figyelmet a szabályozási keret betartása során felmerülő nehézségekre, és ajánlja a tagállamoknak, hogy ne szigorítsák feleslegesen az uniós jogszabályokat nemzeti szabályozások révén („gold-plating”). Az RB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság a REFIT keretében az alábbi, kifejezetten az idegenforgalomhoz kapcsolódó lépéseket tegye meg: — az előírások egyszerűsítése a szélessávú szolgáltatásokat kínálók számára, illetve törekvés egy piacorientált és technológiai szempontból semleges megközelítés alkalmazására, — a fogyasztók jogairól szóló uniós irányelvben szereplő felvilágosítási és tájékoztatási kötelezettségek felülvizsgálata, — a szervezett utazási formákról szóló irányelv vizsgálata és adott esetben átdolgozása; a túlzott bürokráciát el kellene kerülni, csakúgy, mint a jogbizonytalanságot, — az élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásról szóló uniós rendeletben (1169/2011/EU) meghatározott tájékoztatási kötelezettség szigorúságának enyhítése a vendéglátóiparban, — a folyadékok légi járművekre való felvitelére vonatkozó érvényes szabályozás egyszerűsítése (12);

24. kéri, hogy a rehabilitációba vagy az infrastruktúrába történő beruházások iránti jövőbeli igény felmérésekor a városközpont-rehabilitációs stratégiák körültekintően vegyék figyelembe, hogy az ilyen beruházások milyen hatással lehetnek az idegenforgalmi tevékenységek helyi szintű vonzerejének megtartása vagy növelése, illetve a csökkent mozgásképességű polgárok és látogatók számára az akadálymentesítés javítása terén;

Tematikus turizmus

25. javasolja a tematikus turisztikai projektek (13) támogatását az intelligens szakosodás (intelligens városok/régiók) jegyében a tömegturizmus negatív hatásainak visszaszorítása érdekében, valamint „az intelligens turizmus európai fővárosa” cím létrehozását, amelyet évente maximum három uniós városnak/régiónak adományozhatnak a turisztikai iparág, az Európai Bizottság, az Európai Parlament, valamint az RB képviselői. Ennek során kiemelt figyelmet kellene fordítani a kiemelt európai turisztikai célterületek mellett értéktöbbletet jelentő fenntartható és versenyképes turisztikai célpontok népszerűsítésére. A városközpontokon és népszerű városi célpontokon kívüli területeket is szem előtt kell tartani, hogy a városi térségek perifériáján elhelyezkedő városi csomópontok, valamint a kis- és közepes méretű városok is élvezzék az idegenforgalom előnyeit;

26. hangsúlyozza, hogy a városi turizmus térbeli dinamikát indít meg a városkép átalakítására a közterület felújításának, az infrastruktúrának és a hálózatfejlesztésnek köszönhetően, valamint a helyi üdülőhelyek és szabadidős létesítmények kialakítása révén. Ez nemcsak a turisták, hanem a helyi közösség hasznára is válik;

27. szorgalmazza a kulturális, természeti, történelmi és vallási turizmus támogatását, amely hozzájárul a foglalkoztatáshoz, a multikulturális szemlélet megerősödéséhez, valamint a helyi, regionális és vidéki fejlődéshez, és kéri a turisztikai látványosságok egymással való összekapcsolását európai, nemzeti és helyi szintű tematikus útvonalak létrehozása céljából – az UNESCO kulturális világörökségének jegyzékén szereplő városok és helyszínek mintájára. Ennek alapján az Európai Unióban is létre kellene hozni a kulturális világörökség városainak európai hálózatát, és speciális intézkedéseket kellene hozni ezek megőrzésére és népszerűsítésére;

28. megismétli, hogy a gyógyászati és wellnessturizmus az egyik leggyorsabban növekvő idegenforgalmi ágazat, amely idős európai polgárokat és harmadik országokból ide látogatókat is vonz. Javasolja továbbá az idegenforgalom és az „ezüstgazdaságra” vonatkozó stratégia közötti kapcsolat megerősítését;

29. hangsúlyozza, hogy a vidéki turizmus azáltal, hogy munkahelyeket teremt, ösztönzi a fejlődést és védi a környezetet, támogatja a vidéki kultúrát, művészetet és kézművességet, fenntartja a helyi közösségeket, továbbá — felszólítja a vidéki régiókat, hogy regionális fejlesztési koncepciókat alapul véve dolgozzanak ki integrált, valamint határokon átnyúló koncepciókat a vidéki turizmus kiépítése érdekében. Ezeknek a stratégiáknak olyan zökkenőmentes közlekedési kapcsolatokat kell a középpontba helyezniük, amelyek lehetővé teszik az akadályok nélküli közlekedést a vidéki területek felé és azokon belül, — kéri, hogy vállalatoktól független innovációs tanácsadók segítségével támogassák a kkv-kat abban, hogy kínálataikkal kapcsolatban együttműködjenek, hogy a városi lakosokat is meg lehessen nyerni vendégnek; — kéri, hogy fejlesszenek ki olyan fórumokat és platformokat, melyek segítségével a kkv-k értékesebb kiegészítő termékeket kínálhatnak a turistáknak, — arra kéri a vidéki területeket, hogy fejlesztési stratégiáikban fordítsanak nagyobb figyelmet a kulturális örökségre, mivel az hozzájárul a munkahelyek megőrzéséhez és létrehozásához, a mezőgazdasági vállalkozások támogatásához, a kultúrtájak védelméhez, valamint a vidéki művészet és kézművesség támogatásához, — ennek kapcsán azt kéri, hogy a 2020 utáni közös agrárpolitika az agroturizmus további fellendítése érdekében tartalmazzon kézzelfogható támogatást az idegenforgalomban érintett kkv-k számára a vidéki területeken;

30. hangsúlyozza, hogy a gasztronómiai turizmus fontos szerepet játszik az új és fenntartható munkahelyek létrehozásában, és megjegyzi, hogy e turisztikai szegmens fejlesztésének célja a hagyományos és helyi, minőségi termékek támogatása. Mivel a turisták által elköltött összegek mintegy egyharmada élelmiszer-kiadás, a gasztronómia biztos és alapvető jövedelemforrást jelent;

31. megismétli, hogy támogatja az „Európa kulturális fővárosa” és az Európai Örökség cím kezdeményezéseket, valamint az Európai Örökség Napokat és az Európai Unió Kulturális Öröksége díjat;

Éghajlatváltozás és fenntarthatóság

32. emlékeztet arra, hogy a turizmus számos régióban a gazdasági növekedés, a jövedelmek és a foglalkoztatás biztosítékát jelenti. Az RB felszólítja a régiókat, hogy turisztikai koncepciójukban (14) ügyeljenek a fenntarthatóságra (15) olyan innovatív eszközök révén, amelyekkel nyomon lehet követni és javítani lehet a turizmus fenntarthatóságát annak három – környezeti, társadalmi és gazdasági – dimenziója szempontjából (ETIS), valamint hogy alkalmazzanak holisztikus megközelítést, amely előre jelzi és kezeli a környezetre nehezedő, a turizmushoz kapcsolódó tevékenységek eredményeként megnövekedett nyomást. Az ilyen koncepciók kidolgozását az uniós kohéziós politika keretében célzottan támogatni kell;

33. európai jogszabályi megoldást sürget a közösségi gazdaság trendjével kapcsolatban, amely a pozitív hatások mellett kockázatokkal is jár, ilyenek például a munkavállalók szociális biztonságának hiánya, a vendégek/turisták elhelyezésére vonatkozó előírások hiánya, a munkaadó kockázatainak a munkavállalóra való áthárulása, negatív költségvetési hatások, a turisztikai célpontok minőségellenőrzésének hiánya stb.;

34. támogatja a fenntartható kulturális turizmus fejlesztését a városokban, ami kulcsfontosságú katalizátora lehet annak, hogy bevételi forrásokat teremtsenek az örökségmegőrzés- és -kezelés terén alkalmazott innovatív gyakorlatok számára. A városi turizmus az innovációt is előmozdítja. Az információs és kommunikációs technológiák használata, valamint az intelligens városok koncepciója nemcsak a látogatókat gazdagítja minőségi tapasztalatokkal, hanem a helyi lakosság életminőségét is javítja;

35. arra kéri a turisztikai régiókat, hogy az éghajlatváltozásra tekintettel diverzifikálják gazdasági súlypontjaikat; különösen a hegyvidéki vagy part menti területek rendelkeznek kedvező feltételekkel megújuló energiák előállításához (víz-/szélenergia, nap, geotermikus energia, biomassza). Kéri még, hogy az ágazattal együttműködve ruházzanak be éghajlatbarát projektekbe, amelyek olyan eszközöket használnak, mint a Hotel Energy Solutions (HES) (16) vagy a Nearly Zero Energy Hotels (neZEH) (17);

36. kéri, hogy az Európai Bizottság támogasson olyan kampányokat, melyek bővítik az ágazat ismereteit arról, miként lehet fenntarthatóan gazdálkodni a természeti erőforrásokkal (azaz csökkenteni a vízfogyasztást, az élelmiszer-pazarlást, valamint a tisztítószerek és higiéniai termékek használatát);

Munkaerőpiac, oktatás és kutatás

37. arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak további intézkedéseket a turisztikai képesítések határokon átnyúló formális elismerése érdekében, valamint biztosítsanak sokoldalú képzést az idényfüggőség elkerülése érdekében. A képesítések elismerésének egy magas szintű mércéhez kell igazodnia (18);

38. hangsúlyozza, hogy küzdeni kell a be nem jelentett vagy a csak részben bejelentett munkavégzés alkalmazása ellen, ami az idegenforgalmi ágazatban különösen elterjedt (19);

39. arra kéri az Európai Bizottságot, hogy az EURES keretében, a tagállami munkaközvetítő ügynökségekkel együtt dolgozzon ki turisztikai programokat a képzett munkavállalók egész Európára kiterjedő közvetítésére a nagy turisztikai forgalmat bonyolító régiókban;

40. felszólítja a helyi és regionális önkormányzatokat és a munkaerőpiaci ügynökséget, hogy a turisztikai ágazattal együtt hozzanak létre képesítési társulásokat, hogy az egész életen át tartó tanulás szellemében képzéseket biztosítsanak a minőség (fenntarthatóság, segítségnyújtás, biztonság stb.) és az értékesítés (digitalizálás) előmozdítása érdekében;

41. üdvözli, hogy az ENSZ Közgyűlése 70. ülésén elfogadta az új fenntartható fejlesztési célokat (20), és kiemeli, hogy a 17 fenntartható fejlesztési cél közül a 8., 12. és 14. célkitűzésben a turizmust külön is megemlítik azon képessége miatt, hogy ösztönzi a gazdasági növekedést, az inkluzivitást és a mindenki számára elérhető tisztességes munkát, népszerűsíti a fenntartható fogyasztást és termelést, és előmozdítja a vízi erőforrások megőrzését és fenntartható fejlesztését, valamint – a fellépés főbb területeit említve – a tanácsadást és a tudatosságnövelést, a tudástermelést és az ismeretek elterjesztését, a politikaalkotást, valamint a kapacitásépítést és az oktatást;

42. az európai oktatási kampány keretében javasolja, hogy — támogassák a PPP-kezdeményezéseket, hogy a képzés és a gyakorlat összekapcsolása révén előmozdítsák az ágazat professzionálisabbá válását (21), — hozzák létre a turisztikai szakiskolák, főiskolák és egyetemek hálózatát, valamint értékeljék az Erasmus+ programnak az ágazatra gyakorolt hatását, — alapítsanak egy európai turisztikai akadémiát, és hozzák létre az európai turizmuskutatás Jean Monnet tanszékét;

43. sürgeti a tagállamokat, régiókat és városokat, hogy a migránsokat és menedékkérőket gyorsabb ütemben integrálják a munkaerőpiacba, hasznosítsák a migránsok nyelvi és szakmai készségeit, és ezeket bővítsék tanfolyamok segítségével;

Turizmus és európai polgárság

44. hangsúlyozza, hogy az európai polgárok az EU-ban turistaként megtapasztalják, hogy ők az uniós jog által védett fogyasztók, akik szabadon mozoghatnak az uniós belső piacon és a schengeni övezetben. A turizmus tehát nagy jelentőséggel bír az európai polgárság érzésének tudatosításában és a kölcsönös megértés előmozdításában. Ezért ösztönzőket kell létrehozni ahhoz, hogy az európai polgárok nagyobb arányban töltsék szabadságukat Európában. Az RB arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett és a többszintű kormányzás alkalmazásával fontolják meg az alábbiakat: — 18. születésnapjukra ajándékozzanak ingyenes InterRail-bérletet a fiatal európai polgároknak, hogy felfedezhessék és jobban megismerhessék Európát, amint azt az Európai Parlament javasolta (22); — egy ingyenes „európai polgárok utazási kártyája” segítségével, melyhez tagállamok, régiók és városok önkéntesen csatlakozhatnak, biztosítsanak kedvezményes árakat az EU-ban utazó uniós polgárok számára a tömegközlekedésben (a kerékpárszállítási és -bérlési költségeket is ideértve), múzeumokban stb. A kártya, melyet az RB és az Európai Bizottság weboldalán, valamennyi Europe Direct információs központban és a részt vevő turisztikai szervezetekben lehetne beszerezni, egy uniós országban kibocsátott személyi igazolvánnyal vagy útlevéllel együtt lenne érvényes; — hozzanak létre egy elektronikus európai utazási jelvényrendszert (a közösségi médiával is összekapcsolható „DiscoverYrope App” elnevezésű GPS-alkalmazást); — hozzanak létre egy „európai utazóigazolványt”, amely fontos információkat tartalmazna a turistaként utazó uniós polgárok számára (fogyasztói jogok, egészségügyi ellátás, az Európán kívüli konzulátusok címei, segélyhívószámok, információk az „európai utazási kártyáról”);

45. kiemeli, hogy a turizmus fontos szerepet játszik a nemzetek közötti megértés erősítésében, és elősegíti a kultúrák jobb megismerését;

46. javasolja egy, az Európai Bizottság, az Európai Parlament és az RB által kiírandó médiadíj (turisztikai Oscar-díj) létrehozását, amely olyan (a nyomtatott sajtóban vagy az audiovizuális médiában megjelenő) dokumentációkat tüntet ki, melyek az európai kulturális és természeti örökségről, valamint az európai regionális vagy helyi turisztikai nevezetességekről szóló tudást közvetítik és hozzájárulnak az európai polgárság tudatosodásához;

A turizmus külső dimenziója

47. hangsúlyozza a belső piacnak és a schengeni övezetnek a határokon átnyúló turizmus és a közeli piacok szempontjából betöltött szerepét. Az RB nyomatékosan kéri az uniós tagállamokat, hogy biztosítsák a határok nélküli schengeni övezetet;

48. üdvözli az Európai Bizottság által 2014. áprilisban elfogadott vízumcsomagot (23), és kiemeli, hogy a vízumkönnyítések döntő szerepet töltenek be abban, hogy a turistákat az Európába való látogatásra ösztönözzék (24). Ennek kapcsán gondosan egymáshoz kell mérni a biztonsági kérdéseket és a turizmus gazdasági hasznát; az RB üdvözli ennek kapcsán az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS) (25) bevezetését, amely fokozza a vízummentességi megállapodások alapján a schengeni övezetbe történő beutazások biztonságosságát;

49. azt javasolja, hogy az idegenforgalomhoz kapcsolódó kérdésekkel és különösen a nem EU-tagállamokban tartózkodó európai turisták biztonságának garantálásával egy a helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlése (ARLEM) által készítendő jelentésben foglalkozzanak;

50. támogatja az olyan újonnan létrejött platformokat, amelyek az EU nemzetközi partnerekkel, például Kínával való együttműködését szolgálják olyan kezdeményezések révén, mint az Európa-Kína „Egy övezet, egy út” (OBOR) kulturális és turizmusfejlesztő bizottság (26);

A turizmus népszerűsítése

51. teljes mértékben támogatja azt a döntést, hogy 2018 a kulturális örökség európai éve legyen, hiszen a turizmus a kapcsolódó kezdeményezések fontos motorja lesz, és kéri, hogy legyen majd egy az idegenforgalomnak szentelt európai év is;

52. kéri, hogy a nemzeti turisztikai reklámokkal foglalkozó ernyőszervezetek és az Európai Turisztikai Bizottság egyeztessenek Európa harmadik országokban való közös népszerűsítéséről;

53. ajánlja, hogy az idegenforgalmi kínálatot erősítsék meg, és igazítsák a konkrét országokhoz, célcsoportokhoz, ágazatokhoz stb., kiemelt figyelmet fordítva arra, hogy az információt világszerte vonzó és érthető módon, lehetőleg a legújabb kommunikációs eszközök alkalmazásával terjesszék. Az európai idegenforgalmi termékekről szóló tájékoztatás jobb elérhetősége fellendítheti a turisták áramlását mind Európán belül, mind pedig a földrajzilag távolabb eső országokból;

54. sürgeti az Európai Bizottságot, hogy behatóbban foglalkozzon a turizmus és a migrációs/menekülthullámok közötti interferenciákkal, vizsgálja meg a kulturális, gazdasági és társadalmi hatásokat, továbbá az RB-vel közösen növelje az érintett régiók esélyeinek lehetőségeit (munkaerőpiac stb.);

55. ajánlja, hogy az Európai Bizottság — lépjen fel az európai márkajelzés (EU-logó), a régiókon és országokon átnyúló márkapozicionálás kidolgozása és az európai értékesítési platformok érdekében (uniós marketingprogramok, pl. az Alpok vagy a Földközi-tenger térségére irányulóan), hogy Európát a távoli piacokon is népszerűsítse, bemutatva a régiók különleges szerepét, valamint természeti és kulturális örökségük sokféleségét (27); — hozzon olyan intézkedéseket, amelyek az európai polgárokat jobban ösztönzik az Európában való üdülésre; fontolóra kellene venni az „európai polgárok utazási kártyája” modelljének kidolgozását, amellyel az utazók általános információkhoz juthatnának utazásuk megkönnyítéséhez és biztonságosabbá tételéhez, illetve különböző kedvezményeket kaphatnának Európán belüli utazásaik során; — a www.visiteurope.com weboldalon hozzon létre egy uniós turisztikai „road show-t” és az európai kulturális útvonalak atlaszát (28); — fontolja meg egy szabványosított európai besorolási és minőségbiztosítási rendszer létrehozását a nemzeti/regionális szállodabesorolási rendszerek (pl. a szállodák csillagokkal való minősítése), illetve a nemzeti szinten meghatározott minőségi normák kiegészítéseként;

Intézményközi együttműködés

56. arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vonja be az RB-t az éves európai turisztikai fórumba és tegye lehetővé részvételét az éves Európai Turisztikai Napon;

57. kéri, hogy az Európai Parlament illetékes bizottságai és testületei, valamint az RB évente egyeztessenek a turizmusról. A viták keretében közös meghallgatást is tarthatnának az ágazatban érintett érdekcsoportok részvételével;

58. arra kéri a Tanács következő elnökségeit, hogy vegyék napirendre az európai turizmus kérdéseit, és azok megvitatásába vonják be az RB képviselőit is;

59. támogatja a Turizmus a növekedésért és munkahelyteremtésért c. kiáltványt (29), amely az idegenforgalomban érintett európai állami és magánszereplők kezdeményezése, és felajánlja, hogy csatlakozik ahhoz, hogy közösen küzdhessenek azért, hogy Európa vonzó célpont maradjon, és hogy biztosítva legyen az idegenforgalmi ágazat jövőbeli hozzájárulása Európa gazdasági, társadalmi és területi kohéziójához;

60. arra kéri az UNWTO-t, hogy az európai turizmus fejlesztése érdekében támogassa kezdeményezését;

61. a felelős turisztikai politikák és gyakorlatok kormányzati és magánszférabeli népszerűsítését sürgeti az Idegenforgalmi Világszervezet (UNWTO) globális turisztikai etikai kódexének elveivel összhangban, amely a fenntartható, felelős és egyetemesen hozzáférhető turizmus fejlesztésének olyan átfogó keretét képezi, amely figyelembe veszi annak valamennyi gazdasági, társadalmi, kulturális és környezeti dimenzióját;

62. különös hangsúlyt fektet a turizmus társadalmi elszámoltathatóságára, továbbá sürgeti az európai és a nem európai polgárokat, hogy tájékozott és felelős turisták és utazók legyenek, és tartsák tiszteletben a helyi szokásokat és kultúrákat;

Kelt Brüsszelben, 2016. december 7-én. a Régiók Európai Bizottsága elnöke Markku MARKKULA

(1) Az ENSZ Idegenforgalmi Világszervezetének (UNWTO) adatai, amelyeket az Eurostat 2016. évi regionális évkönyve idéz.

(2) COM(2009) 248 final, „A balti-tengeri régióra vonatkozó európai uniós stratégia”; COM(2014) 357, „Az Európai Unió adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó stratégiája”; COM(2010) 715, „Az Európai Unió Duna régióra vonatkozó stratégiája”; COM(2015) 366 final, „Az Alpok-régióra vonatkozó európai uniós stratégia”.

(3) Ilyen platformokra példa a Network of European Regions for Competitive and Sustainable Tourism (NECSTouR – Európai régiók hálózata a versenyképes és fenntartható idegenforgalomért).

(4) Például turizmus és mezőgazdaság, turizmus és jóllét, turizmus és fürdők, turizmus és sport, turizmus és helyi kézműipar, kreatív kulturális iparágak, ipar és múzeumok.

(5) Legkülső, távoli és hegyvidéki területek, szigetek és partvidéki területek, határon átnyúló régiók, demográfiai kihívásokkal szembesülő régiók, kulturális és természeti szempontból fontos helyek, új és már jól ismert úti célok.

(6) „Zöld útvonalak”, irányítás a nap vagy a hét bizonyos szakaszában alkalmazott úthasználati díjak révén, csökkentett árú hajóutak/turistáknak szóló jegyek a tömegközlekedésben (különösen a vasúti közlekedésben).

(7) Akadálymentes intermodális közlekedési módok és jegyárusítási szolgáltatások.

(8) Például autókat szállító vonatok, kerékpárszállítás a határon átnyúló vonatokon.

(9) „Guide on EU Funding for the tourism sector 2014–2020” [Útmutató a turisztikai ágazat uniós finanszírozásáról 2014–2020]. http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/18164/attachments/1/translations/en/renditions/pdf.

(10) http://www.thealps.travel/en.

(11) COR-2016-02559-00-00-DECL-REF.

(12) A Bizottság 185/2010/EU rendelete (2010. március 4.) a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések meghatározásáról (HL L 55., 2010.3.5., 1. o.).

(13) Borturisztika, gasztronómia, ökoturizmus, nyelvtanulási célú turizmus, aktív pihenést célzó és kerékpáros turizmus, vidéki élet, hagyományok, vallás, művészet, oktatás, kutatás, különféle új sportágak, tudományos és kongresszusturizmus, üzleti turizmus (MICE-turizmus: Meetings, Incentives, Conventions and Exhibitions) stb.

(14) Pl. diverzifikált kínálat a wellness, a kultúra, a sport területén, idényfüggetlen termékek az egész éves működés érdekében, modellek a különböző üdülési formák és tevékenységek éghajlatra gyakorolt hatásainak felmérésére.

(15) A NECSTouR régiók példáját követve.

(16) http://hotelenergysolutions.net/.

(17) http://www.nezeh.eu/home/index.html.

(18) „Mapping and performance check of the supply side of tourism education and training” [A turisztikai oktatás és képzés kínálati oldalának feltérképezése és teljesítményértékelése], Európai Bizottság, 2016. COM(2014) 86, „A part menti és tengeri turisztikai ágazat európai növekedési és foglalkoztatási stratégiája”.

(19) Az ESZSZ állásfoglalása a be nem jelentett munkavégzésről, 2014. március (https://www.etuc.org/documents/etuc-resolution-undeclared-work#.WA9SumeXCUk).

(20) https://sustainabledevelopment.un.org/.

(21) Parliament Magazine, 437. szám, 2016. június 27., 28–29. o.; pl. „Youth on the SPOT – különleges idegenforgalmi partnerség (SPOT)”.

(22) A meghatározott időn belül a részt vevő országokban és azok között korlátlan utazást lehetővé tevő ingyenes InterRail-bérletek elképzelését az Európai Parlament 2016. október 3. és 6. között Strasbourgban tartott plenáris ülésén vitatták meg.

(23) COM(2012) 649 final, „A közös vízumpolitika végrehajtása és fejlesztése az EU-n belüli növekedés élénkítése céljából”.

(24) „Improving the Visa Regimes of European Nations to Grow Tourism: A view from the European Travel Commission” [Az európai nemzetek vízumrendszereinek fejlesztése a turizmus növekedése érdekében: Az Európai Turisztikai Bizottság álláspontja], ETC, 2015.

(25) COM(2016) 731 final, Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer létrehozásáról és az 515/2014/EU, a 2016/399/EU és a 2016/1624/EU rendelet módosításáról.

(26) Parliament Magazine, 437. szám, 2016. június 27., 28. o.

(27) „Turizmussal a növekedésért és munkahelyekért”, Európai turisztikai kiáltvány, 2016 (http://www.tourismmanifesto.eu/).

(28) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának „A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé” (COM(2014) 477 final).

(29) http://www.tourismmanifesto.eu/the-manifesto.