[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 23.1.2007

SEC(2007) 69 végleges

Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (1) bekezdésével összhangban Szlovénia 2006-2009 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

1. ELőZMÉNYEK

A Stabilitási és Növekedési Paktum, amely 1998. július 1-jén lépett hatályba, a rendezett államháztartás célkitűzésén alapszik, amely az árstabilitás, valamint a munkahelyteremtést elősegítő erőteljes fenntartható növekedés feltételei javításának eszköze. A 2005. évi reform elismerte a Paktum eredményességét a költségvetési fegyelem megszilárdításában, ugyanakkor célul tűzte ki a Paktum hatékonyságának és gazdasági megalapozottságának erősítését, valamint az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának biztosítását.

A költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1466/97/EK tanácsi rendelet[1], amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része, előírja, hogy a tagállamoknak a Tanács és a Bizottság részére stabilitási vagy konvergenciaprogramokat kell benyújtaniuk (azon tagállamok esetében, amelyek már bevezették a közös valutát, (aktualizált) stabilitási programokat, a közös valutát még be nem vezetett tagállamok esetében pedig (aktualizált) konvergenciaprogramokat), és azokat évente aktualizálniuk kell. Szlovénia első konvergenciaprogramját 2004 májusában nyújtották be. A Tanács a rendelettel összhangban – a Bizottság ajánlása alapján, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően – 2004. július 5-én véleményt fogalmazott meg a konvergenciaprogramról. Ugyanezen eljárással összhangban a Bizottság értékeli, a fent említett Gazdasági és Pénzügyi Bizottság pedig megvizsgálja az aktualizált stabilitási és konvergenciaprogramokat, amelyeket a Tanács is megvizsgálhat.

2. AZ ÚJ PROGRAM ÉRTÉKELÉSÉNEK ELőZMÉNYEI

A Bizottság, miután megvizsgálta Szlovénia 2006. december 7-én benyújtott első stabilitási programját[2], a programról szóló tanácsi véleményre irányuló ajánlást fogadott el (az értékelés fő szempontjai a keretben találhatók).

A stabilitási programban szereplő költségvetési stratégia értékelésére szolgáló feltételek meghatározása céljából a következő bekezdések összefoglalják:

1. az utóbbi tíz év gazdasági és költségvetési teljesítményét

2. az országnak a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága alapján megítélt helyzetének legfrissebb értékelését (a konvergenciaprogram utolsó változatáról alkotott tanácsi vélemény összefoglalását), valamint

3. a Bizottság értékelését a 2006. októberi nemzeti reformprogramról.

2.1. A közelmúlt gazdasági és költségvetési teljesítménye

Az utóbbi évtizedben a szlovén gazdaság kifejezetten stabil volt. A nagyobb egyensúlytalanságok hiánya a gazdaság erejéről és a gazdasági sokkok megbízható kezeléséről tanúskodik. Az euro bevezetése azonban próbára teszi majd a piacok szilárdságát és rugalmasságát. Lecsökkent az infláció, de az árak alakulását közeli figyelemmel kell kísérni, noha a béroldali nyomást várhatóan kordában tudják majd tartani a nemrégiben az állami és a magánszektorban aláírt fizetési megállapodásoknak köszönhetően. A munkaerőpiac helyzete általában kedvezően alakult, de néhány strukturális hiányosság még észlelhető, például az idősebb dolgozók alacsony foglalkoztatását tekintve. A munkahelyteremtésben további intézkedésekre lett volna szükség az üzleti környezet javításához, a K+F tevékenységek ösztönzéséhez és a tevékeny időskor támogatásához.

2.2. Az előző programról alkotott tanácsi véleményben szereplő értékelés

2006. február 14-én a Tanács véleményt fogadott el a konvergenciaprogram utolsó, 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó változatáról. A Tanács véleménye szerint „a program az EU-átlag közelében kívánja tartani az inflációt, ezzel párhuzamosan pedig fokozatos költségvetési kiigazítási pályát tervez.” A Tanács felkérte Szlovéniát, hogy „gyorsabban haladjon a program középtávú célkitűzésének elérése felé, különösen azáltal, hogy végrehajtják azokat az intézkedéseket, amelyek a kiadási hányad tervezett csökkentésének alapját képezik, valamint a kiigazítási erőfeszítések programidőszak elejére történő ütemezésén keresztül”, és hogy „hozzon további intézkedéseket az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítására, különösen a nyugdíjrendszer kapcsán.”

2.3. A Bizottság értékelése a 2006. októberi nemzeti reformprogramról

Szlovénia 2006. október 16-án nyújtotta be a növekedést és a foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben előírt végrehajtási jelentést a nemzeti reformprogramról. Szlovénia nemzeti reformprogramja a következő öt kulcsfontosságú kihívásra összpontosítja szakpolitikáit: versenyképes gazdaság és gyorsabb növekedés; tudásalapú társadalom; hatékony állam; modern szociális állam és magasabb foglalkoztatás; valamint fenntartható fejlődés.

A Bizottság a program friss változatának értékelése alapján (amelyet a 2006. decemberi éves értékelő jelentés [3] részeként fogadott el) úgy ítéli meg, hogy Szlovénia jó eredményeket ér el a nemzeti reformprogram végrehajtásában. Viszonylag kedvező makrogazdasági feltételek mellett Szlovénia egyes kulcsfontosságú területeken, például a vállalkozói szemlélettel és a jobb szabályozással kapcsolatban megfelelő intézkedéseket hozott, továbbá elindította a foglalkoztatási politikák jelentősebb reformjait. Az időskori aktivitási stratégia végrehajtása és a fiatalok alkalmazását gátló akadályok eltávolítása azonban eddig nem volt eléggé gyors. A mikrogazdasági területen erősebb intézkedésekre van szükség az innovációs és versenykeretek fejlesztésére. Nagyobb erőfeszítésekre lenne szükség a közkiadások újrastrukturálásban is.

A megállapított erősségeket és gyengeségeket értékelve Szlovéniának azt ajánlották, hogy hozzon intézkedéseket a következő területeken: az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága, különös tekintettel a nyugdíjrendszer megszilárdítására és az idősebb dolgozók foglalkoztatásának növelésére, valamint a munkaügyi szolgáltatások, beleértve a rugalmas szerződéses megállapodásokat és a juttatások szigorúbb feltételekhez kötését.

Keret: Az értékelés fő szempontjai Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (1) bekezdése (stabilitási programok esetében) és 9. cikkének (1) bekezdése (konvergenciaprogramok esetében) alapján az értékelés a következő szempontokra terjed ki: megalapozottak-e a program alapjául szolgáló gazdasági feltételezések; megfelelő-e a tagállam által benyújtott középtávú költségvetési célkitűzés és a felé vezető kiigazítási pálya; elégségesek-e a kiigazítási pályán maradás érdekében hozott és/vagy javasolt intézkedések ahhoz, hogy a középtávú költségvetési célkitűzés az adott ciklusban megvalósuljon; a középtávú költségvetési célkitűzés felé vezető kiigazítási pálya értékelésekor meg kell vizsgálni, hogy a kedvező gazdasági időszakokban nagyobb erőfeszítéseket tesznek-e a kiigazításra, miközben a kedvezőtlen időszakokban az erőfeszítések korlátozottabbak lehetnek, valamint – az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok esetében – hogy a tagállam törekszik-e arra, hogy a középtávú költségvetési célkitűzés megvalósítása érdekében irányadó szinten évente a GDP 0,5 %-ának megfelelő mértékben javítsa a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleget; a középtávú költségvetési célkitűzés felé vezető kiigazítási pálya meghatározásakor (az azt még el nem ért tagállamok esetében) vagy az attól való átmeneti eltérés engedélyezésekor (az azt elért tagállamok esetében) figyelembe kell venni a hosszú távon közvetlen költségtakarékossági hatásokkal (köztük a potenciális növekedési ráta emelésével) járó, és ezért az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát kimutathatóan befolyásoló főbb strukturális reformok végrehajtását (azzal a feltétellel, hogy a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaérték tekintetében megfelelő biztonsági tartalék áll rendelkezésre, és hogy a költségvetés egyenlege a programidőszakon belül várhatóan visszatér a középtávú költségvetési célkitűzéshez), különösen a kötelező, teljes tőkefedezeti pillért tartalmazó többpilléres rendszert bevezető nyugdíjreformokat; a tagállam gazdaságpolitikája összhangban van-e az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal. A program makrogazdasági feltételezéseinek megalapozottságát a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése alapján értékelik, felhasználva a potenciális kibocsátás és a ciklikusan kiigazított egyenlegek becslésére közösen megállapított módszertant is. Az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak való megfelelés értékelésénél az államháztartási terület átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokat veszik figyelembe, amely a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó integrált iránymutatások része. Az értékelés kitér a következőkre is: az adósságráta alakulása és az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága, amelyeknek a költségvetési egyenleg felügyelete során megfelelő figyelmet kell szentelni, a 2005. március 20-i, „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának javítása” című tanácsi jelentéssel összhangban. A hosszú távú fenntarthatóság értékelésének szempontjait egy 2006. október 12-i bizottsági közlemény határozza meg[4]; a tagállamok által a növekedést és a foglalkoztatást szolgáló megújult lisszaboni stratégiával összefüggésben benyújtott nemzeti reformprogrammal való összhang mértéke. A 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó átfogó, 2005. június 7-i gazdaságpolitikai iránymutatások fedőlapján az ECOFIN Tanács megállapította, hogy a nemzeti reformprogramoknak összhangban kell lenniük a stabilitási és konvergenciaprogramokkal; a magatartási kódex[5] betartása, amely többek között előírja, hogy a stabilitási és a konvergenciaprogramok szerkezete és adattáblázatai egységesek legyenek. |

- Ajánlás

A TANÁCS VÉLEMÉNYE

az 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (1) bekezdésével összhangban Szlovénia 2006-2009 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programjáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre[6] és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGALMAZTA MEG:

4. [2007. február 27-én] a Tanács megvizsgálta Szlovénia első, 2006–2009 közötti időszakra vonatkozó stabilitási programját.

5. A program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv szerint a reál-GDP növekedése a programidőszak alatt stabilan 4 % felett lesz. A jelenleg rendelkezésre álló információk fényében úgy tűnik, hogy a forgatókönyv megalapozott növekedési feltételezéseken alapul. A program inflációs előrejelzése is valószerűnek tűnik.

6. A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzése szerint az államháztartási hiány 2006-ban a GDP 1,6 %-a lesz, szemben a konvergenciaprogram 2005. decemberi változatában foglalt, a GDP 1,7 %-ának megfelelő céllal. A kiadási hányad tervezett csökkentését láthatólag nagyjából sikerült elérni, de a bevételek elmaradását az előirányzott mértéknél nagyobbra becsülik, annak ellenére, hogy a gazdaság fellendülőben van, a hiány pedig kis mértékben nagyobb lesz mint 2005-ben.

7. A program költségvetési stratégiáját úgy tervezték, hogy a programidőszak végére összpontosító konszolidáció révén a Stabilitási és Növekedési Paktumban előírtak szerint megvalósuljon a középtávú költségvetési célkitűzés. A folyamatban lévő adóreform és több kiadáscsökkentő intézkedés okán a GDP arányában mért költségvetési bevételek és kiadások jelentősen csökkenni fognak a programidőszak alatt. 2008-ig, amíg a vonatkozó ráták nagyjából egyformán csökkennek, az államháztartás hiánya a tervek szerint körülbelül a GDP 1,5 %-a lesz. 2009-ben a hiány 1,0 %-ra csökken, mivel a kiadások visszafogása meghaladja a bevételek elmaradását. Az elsődleges egyenleg a 2006-ban a GDP 0,1 %-át kitevő többletről 2008-ban először -0,3 %-os hiányra romlik, mielőtt 2009-ben a GDP 0,3 %-ának megfelelő többletre javulna. A konvergenciaprogram utolsó változatával összehasonlítva a stabilitási program kedvezőbb makrogazdasági forgatókönyv mellett egy évvel eltolja a GDP 1,0 %-át kitevő nominális hiánycél megvalósítását.

8. A közös módszertannak megfelelő strukturális egyenleg (tehát a ciklikusan kiigazított, egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül számított egyenleg) a tervek szerint a programidőszak alatt a GDP mintegy 0,25 %-ával javul. A konvergenciaprogram 2005. decemberi változatával egyezően a stabilitási program a GDP 1 %-át kitevő strukturális hiányt határoz meg középtávú költségvetési célkitűzésként, amelyet az előző programnál egy évvel később, 2009-re szándékoznak elérni. A késés oka a program alapján egy nagyszabású vasúti projekt, amelynek becsült költsége 2007-ben a GDP 0,4 %-át, 2008-ban a GDP 0,5 %-át, 2009-ben pedig a GDP 0,2 %-át teszi ki. Mivel a középtávú célkitűzés szigorúbb az irányadó minimumértéknél (amely a becslések szerint a GDP mintegy 1,5 %-át kitevő hiány), megvalósítása valószínűleg biztonsági tartalékot nyújt a túlzott hiány felmerülésével szemben. A középtávú célkitűzés a Stabilitási és Növekedési Paktumban és a magatartási kódexben az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok számára kijelölt sávon belül van, és megfelelően tükrözi az adósságrátát és a hosszú távú átlagos potenciális növekedést.

9. A programban szereplő költségvetési előrejelzések kockázatai 2007 és 2008 tekintetében nagyjából kiegyensúlyozottnak tűnnek, 2009-ben azonban a programban előre jelzettnél rosszabbul alakulhat a költségvetés teljesítménye. A növekedésre és az adóbevételekre vonatkozó feltételezések megalapozottnak tűnnek. Szlovénia az elmúlt években a vártnál jobb költségvetési teljesítményt mutatott fel, amit egy, a váratlan bevételkieséseket ellensúlyozó, a kiadásokat eredményesen visszafogó költségvetési mechanizmus is támogatott. A költségvetési kiadások újrastrukturálására irányuló erőfeszítések mellett azonban magas maradt a kötelező jellegű kiadások aránya. A GDP arányában számított elsődleges kiadások 2009-re bejelentett jelentős visszafogását alátámasztó intézkedések nincsenek részletezve.

10. E kockázatértékelés alapján előfordulhat, hogy a programban szereplő költségvetési irányvonal nem lesz elégséges ahhoz, hogy a programban tervezettek szerint 2009-re megvalósítsák a középtávú célkitűzéseket. Az irányvonal azonban a programidőszak alatt bekövetkező normál makrogazdasági ingadozások esetén elegendő biztonsági tartalékot nyújt a GDP 3 %-ában rögzített hiányküszöb átlépésével szemben. A középtávú célkitűzés irányába ható kiigazítás program szerinti üteme elégtelen, és összhangba kellene hozni a Stabilitási és Növekedési Paktummal, amely az euro-övezeti és az ERM II-höz csatlakozott tagállamok esetében előírja, hogy a strukturális egyenleg éves javításának irányadó mértéke a GDP 0,5 %-a, kedvező gazdasági időszakokban viszont magasabbnak kell lennie, kedvezőtlen időszakokban pedig lehet alacsonyabb. A programidőszakban várhatóan előfordulnak majd kedvező időszakok, de a tervek szerint a strukturális egyenleg a program utolsó évéig nem fog érzékelhető mértékben javulni. 2009-ben azonban fennáll annak a kockázata, hogy az eredmény elmarad a tervezettől.

11. A bruttó államadósság a becslések szerint 2006-ben elérte a GDP 28,5 %-át, azaz jóval a Szerződésben meghatározott 60 %-os referenciaérték alatt maradt. A program előrejelzése szerint az adósságráta a programidőszak alatt 0,8 százalékponttal csökken.

12. A szlovén népesség elöregedésének a költségvetésre gyakorolt hosszú távú hatása az EU-ban a legmagasabbak közé tartozik, főként a GDP-arányos nyugdíjkiadások tekintélyes növekedése miatt. Miközben intézkedéseket tettek, a hatóságok felismerték, hogy a nyugdíjkiadások lényeges növekedésének visszafogására irányuló további reformintézkedések hozzájárulnának az államháztartás fenntarthatóságát veszélyeztető kockázatok csökkentéséhez. Noha a kiinduló költségvetési egyenleg hozzájárul az adósságráta középtávú stabilizálásához, a programidőszak alatti csekély strukturális javulás nem lesz elégséges az elöregedés várható költségvetési hatásainak enyhítésére. Az államháztartás fenntarthatóságát tekintve Szlovénia összességében magas kockázattal szembesül.

13. A stabilitási program a középtávú költségvetési stratégia szempontjából minőségileg értékeli a 2006. októberi szlovén nemzeti reformprogram általános hatását. A program emellett ad némi tájékoztatást a nemzeti reformprogramban tervezett fő reformokkal járó közvetlen költségvetési költségekről vagy megtakarításokról, költségvetési előrejelzései azonban nem veszik kifejezetten figyelembe a nemzeti reformprogramban körvonalazott intézkedések államháztartási hatásait. A stabilitási programnak az államháztartás területére tervezett intézkedései láthatólag összhangban állnak a nemzeti reformprogramban előirányzottakkal. A stabilitási program ismerteti a nemzeti reformprogramban bejelentett adóreform részleteit, és az ott előirányzott fellépéseket kiadásoldali intézkedésekkel egészíti ki.

14. A programban szereplő költségvetési stratégia részben megfelel a 2005–2008 közötti időszakra vonatkozó, az integrált iránymutatásokban foglalt átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásoknak. A középtávú költségvetési cél felé tartó kiigazítási pálya elégtelen és megerősítésre szorul.

15. Ami a stabilitási és konvergenciaprogramok magatartási kódexében meghatározott adatszolgáltatási követelményeket illeti, a program az előírt és a nem kötelező adatok tekintetében részben hiányos[7].

Összességében megállapítható, hogy miközben a program felismeri, hogy a gazdaság rugalmasságához az inflációs nyomás visszaszorítása és folyamatos költségvetési konszolidáció szükséges, a kedvező növekedési kilátások ellenére is elégtelen intézkedéseket tervez a középtávú célkitűzés megvalósítása érdekében. A fenti értékelés alapján Szlovéniát felkérik arra, hogy:

i. a kedvező gazdasági feltételeket kihasználva a kiigazítási erőfeszítéseknek a programidőszak elejére való összpontosításával gyorsítsa fel a középtávú célkitűzés megvalósítását; valamint

ii. a nyugdíjkiadások tervezett növekedése miatt javítsa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát, kiegészítő intézkedésekkel erősítve a folyamatban lévő nyugdíjreformot, amelynek célja főként az idősebb dolgozók foglalkoztatási arányának növelése és a magánnyugdíj-takarékossági rendszerek kialakításának ösztönzése.

A kulcsfontosságú makrogazdasági és költségvetési előrejelzések összehasonlítása

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Reál-GDP (%-os változás) | SP 2006. december | 4,0 | 4,7 | 4,3 | 4,2 | 4,1 |

BIZ 2006. november | 4,0 | 4,8 | 4,2 | 4,5 | nincs adat |

KP 2005. december | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 | nincs adat |

HICP infláció (%) | SP 2006. december | 2,5 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | 2,2 |

BIZ 2006. november | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,6 | nincs adat |

KP 2005. december | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | nincs adat |

Kibocsátási rés (a potenciális GDP %-ában) | SP 2006. december1 | -1,2 | -0,5 | -0,3 | -0,1 | 0,3 |

BIZ 2006. november5 | -1,1 | -0,3 | 0,0 | 0,4 | nincs adat |

KP 2005. december1 | -1,2 | -0,7 | -0,3 | 0,0 | nincs adat |

Államháztartási egyenleg (a GDP %-ában) | SP 2006. december | -1,4 | -1,6 | -1,5 | -1,6 | -1,0 |

BIZ 2006. november | -1,4 | -1,6 | -1,6 | -1,5 | nincs adat |

KP 2005. december | -1,7 | -1,7 | -1,4 | -1,0 | nincs adat |

Elsődleges egyenleg (a GDP %-ában) | SP 2006. december | 0,4 | 0,1 | -0,1 | -0,3 | 0,3 |

BIZ 2006. november | 0,3 | -0,1 | -0,2 | -0,3 | nincs adat |

KP 2005. december | -0,2 | -0,3 | -0,1 | 0,2 | nincs adat |

Ciklikusan kiigazított egyenleg (a GDP %-ában) | SP 2006. december1 | -0,9 | -1,4 | -1,4 | -1,6 | -1,1 |

BIZ 2006. november | -0,9 | -1,5 | -1,6 | -1,7 | nincs adat |

KP 2005. december1 | -1,2 | -1,4 | -1,3 | -1,0 | nincs adat |

Strukturális egyenleg2 (a GDP %-ában) | SP 2006. december3 | -0,9 | -1,4 | -1,4 | -1,6 | -1,1 |

BIZ 2006. november4 | -0,9 | -1,5 | -1,6 | -1,7 | nincs adat |

KP 2005. december | -0,4 | -1,4 | -1,4 | -1,0 | nincs adat |

Bruttó államadósság (a GDP %-ában) | SP 2006. december | 28,0 | 28,5 | 28,2 | 28,3 | 27,7 |

BIZ 2006. november | 28,0 | 28,4 | 28,0 | 27,6 | nincs adat |

KP 2005. december | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 | nincs adat |

Megjegyzések: 1A Bizottság szolgálatainak számításai a programban megadott információk alapján. 2Ciklikusan kiigazított egyenleg, az egyszeri és egyéb átmeneti intézkedések nélkül (hasonlóan az előző sorokhoz). 3A programban nem szerepelnek egyszeri vagy egyéb átmeneti intézkedések. 4A Bizottság szolgálatainak 2006. őszi előrejelzésében nem szerepelnek egyszeri vagy egyéb átmeneti intézkedések. 5A 2005 esetében 3,8 %-ra, a 2006–2008 közötti időszakra vonatkozóan 4 %-ra becsült potenciális növekedés alapján. Forrás: Konvergencia-/Stabilitási program (KP/SP); a Bizottság szolgálatainak 2006. őszi gazdasági előrejelzései (BIZ); a Bizottság szolgálatainak számításai |

[1] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az e szövegben említett összes dokumentum megtalálható a következő weboldalon:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Az 1466/97/EK tanácsi rendelet 4. cikke előírja, hogy „a közös valutát egy későbbi szakaszban [tehát később, mint 1999. január 1-jén, amikor az első EU-tagállamok bevezetik a közös valutát] bevezető tagállam stabilitási programját a közös valutában való részvételéről a Tanács által hozott határozattól számított hat hónapon belül nyújtja be”. 2006. július 11-én a Tanács határozatot fogadott el az EK-Szerződés 122. cikke (2) bekezdésének megfelelően a közös valuta 2007. január 1-jén Szlovénia által történő bevezetéséről (2006/495/EK tanácsi határozat, HL L 195., 2006.7.15., 25. o.).

[3] A Bizottság közleménye a tavaszi Európai Tanácsnak, „A növekedést és a foglalkoztatást szolgáló, megújult lisszaboni stratégia végrehajtása – A megvalósítás éve”, 2006.12.12., COM(2006) 816.

[4] „Az uniós államháztartások hosszú távú fenntarthatóságáról” szóló bizottsági közlemény a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek, COM(2006) 574, 2006.10.12., és „Az államháztartások hosszú távú fenntarthatósága az Európai Unióban”, Európai Bizottság, Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (2006), European Economy, 2006/4. szám.

[5] „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergencia programok tartalmára és formájára vonatkozóan”, amelyet az ECOFIN-Tanács 2005. október 11-én jóváhagyott.

[6] HL L 209., 1997.8.2., 1. o. Az 1055/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 1. o.) módosított rendelet. Az ebben a szövegben említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[7] Hiányoznak a 2006–2007-re vonatkozó nettó külső egyenlegek, valamint bizonyos nem kötelező adatok az ágazati egyenlegekkel, munkaerő-piaci fejleményekkel, feladatkör szerinti bontású költségvetési kiadásokkal és az adósság alakulásával kapcsolatban.