[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 31.3.2008

COM(2008) 160 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

a 2003. június 16-i 1177/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK

a 2003. június 16-i 1177/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról

1. BEVEZETÉS

A jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó közösségi statisztikáról (EU-SILC) szóló, 2003. június 16-i 1177/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikke alapján: „A Bizottság legkésőbb 2007. december 31-ig jelentést küld az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e rendelet alapján elvégzett munkáról.”

Ez a jelentés ismerteti a tagállamokban, a tagjelölt országokban és az EFTA-országokban a Bizottsággal együtt a fent megnevezett európai parlamenti és tanácsi rendelet előírásai, valamint a 2003 és 2007 közötti időszakban kibocsátott kapcsolódó bizottsági rendeletek végrehajtása tekintetében tett előrelépést.

2. Főbb pontok

3. SILC: az uniós szintű jövedelmi és szegénységi elemzésekhez szükséges referenciaadatok forrása

Az EU-SILC (jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó közösségi statisztikák) projektről szóló, 1177/2003/EK rendelet 2003. június 16-i elfogadása óta jelentős előrelépés történt e téren.

Az EU-SILC-et fokozatosan vezették be 2003 és 2005 között az EU összes tagállamában, és a jövedelemeloszlás, valamint a társadalmi integráció elemzésének uniós szintű adatforrásává vált. 2005-ben hozzáférhetővé váltak a 25 tagállam mindegyikére, valamint Norvégiára és Izlandra vonatkozó keresztmetszeti adatok. Ezeket az adatokat használták fel a társadalmi integrációról és szociális védelemről szóló közös jelentésben foglalt, a szociális védelem és a szociális kohéziós folyamat közös mutatószámainak meghatározására (átfogó mutatók, valamint a társadalmi integrációra, a nyugdíjra, az egészségre és a tartós ápolásra vonatkozó mutatók), ez a jelentés a nyitott koordinációs módszer egyik összetevője.

Az EU-SILC-et 2003-ban hat tagállam (Belgium, Dánia, Görögország, Írország, Luxemburg és Ausztria) és Norvégia becsületbeli megállapodással indította útjára.

2004-ben az 1177/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján tizenkét EU-15 tagországban, illetve Észtországban, Izlandon és Norvégiában bevezették az EU-SILC-et (Németország, Hollandia és az Egyesült Királyság egy évvel elhalasztotta a bevezetést). 2005-ben az EU-SILC már az EU-25 összes tagállamában, valamint Izlandon és Norvégiában is működött. Bulgária, Törökország és Románia 2006-ban, Svájc 2007-ben vezette be az EU-SILC-et. Egy későbbi időpontban valószínűleg bevezetik az EU-SILC-et a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban és Horvátországban is.

A kezdetektől fogva úgy alakult, hogy a SILC-et éves szinten alkalmazták az összes országban.

4. Jogi keret

Kialakításra került a projekt jogi kerete is. Az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott rendeleten túl a statisztikai programbizottság öt bizottsági végrehajtási rendeletet fogadott el – „a mintavételi és követési szabályokról”, „a fogalommeghatározásokról”, „az elsődleges (évi) célváltozók jegyzékéről”, „a terepmunka szempontjairól és az imputálási eljárásokról”, valamint „minőségi jelentésekről” –, amelyek közül az első négyet 2003. november 17-én, az ötödiket 2004. január 9-én tették közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában . Továbbá évente közzétették azt a bizottsági rendeletet, amely a másodlagos célváltozók jegyzékét – tehát az EU-SILC-be illesztett modulokat – tartalmazta, azzal a lehetőséggel, hogy az adott témát négy évente, vagy hosszabb időközönként meg lehet ismételni. A szegénység generációk közötti átörökítéséről (2005. évi modul, 2004. január 6-i 16/2004/EK rendelet), a társadalmi részvételről (2006. évi modul, 2005. január 6-i 13/2005/EK rendelet), a lakásviszonyokról (2007. évi modul, 2006. február 22-i 315/2006/EK rendelet), valamint a túlzott eladósodottságról és a pénzügyi kirekesztésről (2008. évi modul, 2007. február 28-i 215/2007/EK rendelet) szóló bizottsági rendeleteket közzétették a Hivatalos Lapban .

5. EU-finanszírozás:

A projekt éves EU-finanszírozását az nemzeti statisztikai intézetekkel kötött megállapodások révén biztosították. A SILC-hez végzett adatgyűjtés első négy évében a projekt végrehajtásárért az összes tagállam, valamint Norvégia és Izland részesült uniós támogatásban (Észtországban az adatgyűjtésnek nem az első, hanem a második évében kezdődött a négy éves EU-finanszírozás). A 2007-ben csatlakozott két új tagállam (Bulgária és Románia) a 2006-os adatgyűjtéstől kezdődően részesült EU-finanszírozásban.

Az EU-finanszírozás összesen körülbelül 6,5 millió EUR volt a 2004-es adatgyűjtés esetében, és évenként körülbelül 11 millió EUR a 2005 és 2007 között végzett adatgyűjtések esetében.

6. A SILC-adatok gyűjtése és terjesztése

Összességében a SILC adatok gyűjtése sikeres volt. Az Eurostat a nemzeti statisztikai intézetek (NSI-k) hálózatával együtt képes volt ésszerű időkereten belül összegyűjteni, ellenőrizni és kiadni ezeket az adatokat. Ugyanakkor jelentős, két éves szakadék húzódik az összegyűjtött referenciaadatok és a legfrissebb rendelkezésre álló gazdasági adatok között.

Az EU-SILC keresztmetszeti komponense alá tartozóan (2004-re és 2005-re vonatkozóan) két adatcsomagot már megküldtek az Eurostatnak. A harmadik adatcsomag kialakítása (a 2006. évre vonatkozóan) folyamatban van. A 2004-es SILC-projekt tizenöt országot érintett (tizenkettőt a régi tizenöt tagállamból, továbbá Észtországot, Norvégiát és Izlandot), míg a 2005-ösben huszonhét ország (mind a huszonöt EU tagállam, továbbá Norvégia és Izland) vett részt. Minden érintett ország időben meg tudta küldeni a 2004-es adatokat az Eurostatnak, az adott országtól függően október vagy november végéig. A 2005-ös projektnél két tagállam (Szlovénia és az Egyesült Királyság) pár hónapos késéssel tudta csak véglegesíteni a keresztmetszeti adatokat.

Ezután ezeket az adatokat az Eurostat terjesztette egyrészt az Eurostat honlapján aggregált táblázatok formájában, másrészt anonim mikroadat-állományok formájában, amelyekhez a kutatók szigorú feltételek mellett hozzá tudnak férni. Málta ellenezte a mikroadat-állományok kiadását. Az egyes rekordok anonimitását úgy biztosítják, hogy eltávolítják vagy átkódolják azokat a változókat, amelyek segítségével közvetetetten be lehetne azonosítani az egyéneket vagy háztartásokat. A 2004-es illetve a 2005-ös SILC-adatok anonim keresztmetszeti mikroadat-állományainak kiadása 2006 júniusában, illetve 2007 júniusában történt. A 2004-es SILC-projektet elindító tizenöt ország közül (tizenkettő a régi tizenöt tagállamból, továbbá Észtország, Norvégia és Izland) tizennégy szerepelt a 2004-es publikációban (a kivétel Izland volt). A 2005-ös publikáció a résztvevő huszonhét országból huszonhatra terjedt ki (a huszonöt EU tagállam mindegyikére, kivéve Máltát, továbbá Norvégiára és Izlandra).

Az EU-SILC longitudinális komponenseként, a négy évet felölelő, ugyanazon személyeket érintő információgyűjtés 2010-ig nem lesz teljes mértékben üzemszerűen lehetséges. Eddig csak a 2004/2005-ös SILC-adatokra vonatkozó longitudinális adatok kerültek közzétételre. Ez az adatközlés csak tizenhárom országot érintett, mivel a többi ország vagy csak 2005-ben indította el a SILC-et, vagy problémái merültek fel a SILC longitudinális komponensének validálásával kapcsolatban.

A longitudinális adatokat is csak késéssel lehetett kiadni, mert 2007 októberéig nem álltak rendelkezésre a 2004/2005-ös longitudinális felhasználói adatbázisok .

Amint a projekt elnyeri végleges formáját (2010-től), évente kétfajta kiadvány kerül majd közzétételre:

- Egy keresztmetszeti anonim felhasználói adatbázis (UDB-t) a legfrissebb EU-SILC adatokkal,

- egy longitudinális anonim UDB, amely a legfeljebb négy éven át az ugyanazon személyektől gyűjtött adatokat tartalmazza.

- Az EU-SILC tartalma

Az EU-SILC a jövedelemre koncentráló többdimenziós eszköz, amely egyúttal a lakás-, munka-, egészségügyi viszonyokat, valamint a demográfiai és oktatásügyi helyzetet is fedi, ezáltal lehetővé téve a társadalmi kirekesztés többdimenziós megközelítését.

Elsődleges (évi) és másodlagos (moduláris) célváltozókat tartalmaz.

Az elsődleges célváltozók háztartásokra vagy egyénekre vonatkozó információk (16 éves vagy ennél idősebb személyekre vonatkozóan), és különböző területek köré vannak csoportosítva.

- A háztartások szintjén öt területet fednek le az adatok: 1) alapadatok 2) jövedelem 3) lakásviszonyok 4) társadalmi kirekesztés 5) munkaügyi adatok,

- az egyének szintjén is csoportra vannak osztva az adatok: 1) alap-/demográfiai adatok 2) jövedelem 3) oktatás 4) munkaügyi és az 5) egészségre vonatkozó adatok. A tizenkét évesnél fiatalabb gyerekekre vonatkozóan a gyermekgondozással kapcsolatos adatokat is összegyűjtik.

A másodlagos célváltozók (modulok) 2005-től évente, és csak a projekt keresztmetszeti komponensében kerülnek bevezetésre. Az első EU-SILC modulok a következőkre vonatkoznak:

2005: A szegénység generációk közötti átörökítése

2006: Társadalmi részvétel

2007: Lakásviszonyok

2008: Túlzott eladósodottság/pénzügyi kirekesztés

2009: Anyagi nélkülözés

7. Adatgyűjtési egység

Az EU-SILC csak a magánháztartásokban élő személyekre terjed ki. A közös háztartásokban és intézményekben lakók nem tartoznak a célpopulációba. Az egyes országok között változó lehet annak a hatása, hogy az intézményekben lakó idős embereket, a fogyatékossággal élőket és egyéb kiszolgáltatott csoportokat, például a hajléktalanokat nem vesszük bele a mintába. Elképzelhető, hogy bizonyos, magánháztartásokban élő kiszolgáltatott csoportok sincsenek elégségesen képviselve, mert nem lehet könnyen kapcsolatba kerülni velük. Mindazonáltal az ilyen csoportok esetén különleges adatgyűjtési módszerekre van szükség, amelyek nem összeegyeztethetők az EU-SILC keretrendszerével.

Az EU-SILC-en belül a háztartásokra és az egyénekre vonatkozó változókat kétféle módon lehetett gyűjteni. A legtöbb (regiszterrel nem rendelkező) országban a kiválasztott háztartásokban minden 16 életévét betöltött személyt megkértek, hogy töltse ki az általa kapott személyes kérdőívet. Az regiszterekkel rendelkező országokban (DK, FI, IS, NL, NO, SE, SI) a háztartásból csak egy kiválasztott személy kapott személyes kérdőívet, és a háztartásra, valamint a jövedelemre vonatkozó változókat vagy a regiszterből vagy a kiválasztott személytől szerezték be.

8. Mintavételezési kérdések

Mintavételezési szempontból az összes ország a célpopuláció reprezentatív valószínűségi mintájából gyűjt adatokat. Németország kivétel, ahol az EU-SILC bevezetésekor a már létező kvótamintát használták; azonban az 1177/2003/EK rendeletnek megfelelően ezt a nem valószínűségi mintát 2008-ig fokozatosan ki fogják vonni.

Az Eurostat rotációs panel alkalmazását javasolja azért, hogy a keresztmetszeti és a longitudinális információkat minden évben elő lehessen állítani, úgy, hogy a longitudinális komponens legalább négy évet lefed. Ezért a mintát almintákra, úgy nevezett „rotációs csoportokra” kell bontani, amelyek mindegyike reprezentatív az egész populációra nézve. Az elképzelés lényege, hogy minden évben egy csoport kirotálódik, és a többi csoportban található személyeket követjük nyomon. A huszonhét ország közül a legtöbb bevezette ezt az Eurostat által javasolt négyéves rotációs megoldást. Norvégiában és Franciaországban hosszabb periódusú (8, illetve 9 éves) rotációs megoldást alkalmaznak.

Más országok eltérő adatfelvételi struktúrákat alkalmaztak. Luxemburg a hosszú távú tiszta panel alkalmazását választotta, amelyet a keresztmetszeti reprezentativitás biztosítása érdekében minden évben új mintával egészítenek ki. Svédországban két külön megoldás működik egyszerre: a keresztmetszeti adatfelvétel és a hosszú távú tiszta panel alkalmazása. Végül Finnország egy módosított rotációs megoldást alkalmaz (amelyben a hagyományos kétéves rotációs panelt két további évig két alminta nyomon követése egészít ki, hogy lehetővé váljon a négy éves nyomon követés).

Az adatnyilvántartásokat is használják azokban az országokban, ahol a SILC adatok egy részét el lehet így érni. Az úgynevezett „regiszterrel rendelkező országokban” (DK, FI, IS, NL, NO, SE, SI) a jövedelemre vonatkozó legtöbb komponenst és bizonyos demográfiai adatokat adminisztratív regiszterekből szerzik be. A többi személyes változót érintő információt főként telefonos megkeresések során szerzik be. Írországot és Németországot kivéve az összes országban minden információt a háztartásokban történő adatfelvétellel szerzik be, a háztartások tagjainak személyes megkeresésével. Írországban azon háztartások esetében, akik ehhez kifejezett beleegyezésüket adták (a háztartások körülbelül 25%-a) az információkat az adminisztratív regiszterekből szerzik be. Németországban az adatfelvételt levélben kiküldött kérdőívekkel végzik, amelyeket az egyének maguk töltenek ki.

9. Mintanagyságok

Ahogy a következő táblázatban látható, a 2005-ös SILC-projekt során a keresztmetszeti komponensre vonatkozóan szinte minden ország elérte az 1177/2003/EK rendeletben meghatározott minimum effektív mintanagyságot. Kivétel a Cseh Köztársaság, Hollandia és Portugália.

Meg kell jegyezni, hogy a Cseh Köztársaság különleges mentességet kapott, hogy az adatgyűjtés első évében kisebb mintanagyságot alkalmazhasson.

Háztartások effektív elért mintanagysága (az elért mintanagyság alapján)[1] | A háztartások minimum effektív mintanagysága (a rendeletben előírtak szerint) |

Belgium | 4939 | 4750 |

Ciprus | 3533 | 3250 |

Cseh Köztársaság | 3687 | 4750 |

Dánia | 5957 | 4250 |

Észtország | 3970 | 3500 |

Németország | – | 8250 |

Görögország | 4283 | 4750 |

Spanyolország | 9088 | 6500 |

Franciaország | 8787 | 7250 |

Magyarország | 5328 | 4750 |

Izland | 2958 | 2250 |

Írország | 4680 | 3750 |

Olaszország | 15625 | 7250 |

Lettország | 3284 | 3750 |

Litvánia | 4353 | 4000 |

Luxemburg | – | 3250 |

Málta | 3459 | 3000 |

Hollandia | 3931 | 5000 |

Norvégia | 5991 | 3750 |

Ausztria | 4476 | 4500 |

Lengyelország | 13183 | 6000 |

Portugália | 2817 | 4500 |

Finnország | 8020 | 4000 |

Szlovákia | 5147 | 4250 |

Szlovénia | 7892 | 3750 |

Svédország | 6133 | 4500 |

Egyesült Királyság | – | 7500 |

A longitudinális komponenssel kapcsolatban csak azon tizenöt ország esetében lehet értékelni a helyzetet, amelyek 2004-ben végrehajtották a SILC-projektet, és amelyek esetében rendelkezésre állnak a 2004-es és 2005-ös longitudinális adatok, azaz tizenkét EU-15 ország esetében (Németország, Hollandia és az Egyesült Királyság egy évvel elhalasztotta a bevezetést), továbbá Észtország, Izland és Norvégia esetében. A táblázat azt mutatja, hogy a longitudinális komponens első két évében Belgium és Írország nem érte el a minimális mintanagyságot.

Háztartások effektív elért mintanagysága (az elért mintanagyság alapján)1 | A háztartások minimum effektív mintanagysága (a rendeletben előírtak szerint) |

Belgium | 2851 | 3500 |

Észtország | 3091 | 2750 |

Dánia | 3250 |

Görögország | 3456 | 3500 |

Spanyolország | 6394 | 5000 |

Franciaország | 6757 | 5500 |

Izland | 1908 | 1700 |

Írország | 2118 | 2750 |

Olaszország | 11145 | 5500 |

Luxemburg | 2500 |

Norvégia | 3656 | 2750 |

Ausztria | 3089 | 3250 |

Portugália | 3250 |

Finnország | 3312 | 3000 |

Svédország | 4866 | 3500 |

10. Jelentések és tanulmányok

Az 1177/2003/EK rendeletnek megfelelően mind a tizenöt ország, amely 2004-ben elindította a SILC-et, 2005. december vége illetve 2006. december vége előtt benyújtott egy időközi illetve egy végső nemzeti minőségi jelentést. Ezek alapján 2006 júniusában az Eurostat elkészítette az egységes uniós minőségi jelentést, amely összegzi az időközi és a végső minőségi jelentéseket; ennek oka az volt, hogy az adatgyűjtés első évében a longitudinális adatok hiánya miatt nagyon kicsi a különbség a kétfajta jelentés között.

A 2005-ös SILC-projekttel kapcsolatban 2006. december végéig megérkezett az Eurostathoz mind a huszonhét érintett országtól az időközi minőségi jelentés, az ezekből készült összegző tanulmány most áll véglegesítés alatt (egy kis késés adódott).

A 2005-ös végső minőségi jelentéssel kapcsolatos eljárás folyamatban van.

Az időközi jelentés a pontosságtól kezdve (a minta kialakítása, a mintavételezéssel kapcsolatos és attól független hibák, az adatgyűjtés módszere, az interjú hossza) az összehasonlíthatóságon át (alapelvek és meghatározások, a jövedelem összetevői) a koherenciáig számos kérdést taglal.

A végső jelentés tartalmaz a relevanciára, a pontosságra (a minta kialakítása, a mintavételezéssel kapcsolatos és attól független hibák, az adatgyűjtés módszere, az imputálási eljárás, az imputált bérleti díj, céges autók), az összehasonlíthatóságra (alapelvek és meghatározások, a jövedelem összetevői, a nyomon követés módszerei), az időszerűségre és az időbeli pontosságra, a hozzáférhetőségre és az egyértelműségre, valamint a koherenciára vonatkozó részeket.

Továbbá a Bizottság számos kezdeményezést tett a SILC-adatok minőségének, és különösen azok összehasonlíthatóságának az értékelésére:

- Kezdeményezték a fő témakörökre irányuló módszertani tanulmányok elvégzését uniós és nemzeti szinten is. Ez egy pályázati felhívás révén valósult meg, amelynek célja az olyan kérdések vizsgálata volt, mint a háztartás meghatározásának hatása, a nyilvántartásokból és az adatfelvételből származó adatok összehasonlíthatósága, az adatgyűjtés módszere és a negatív jövedelem kezelésének különféle módjai, valamint a mintavételezési kérdések. Továbbá támogatásokat ajánlottak a nemzeti statisztikai intézeteknek módszertani tanulmányok elvégzéséhez arról, hogy a nemzeti források használatának milyen hatása van az összehasonlíthatóságra (például tanulmányok a regiszternek az adatfelvételből származó adatok helyett történő használatáról; milyen hatása van annak, ha különböző módszereket használnak az imputált bérleti díj becsléséhez; elemzések a nemzeti számlákkal vagy más adatfelvétel során nyert adatokkal való koherenciáról, a lemorzsolódás elemzése);

- Létrehoztak egy módszertani munkacsoportot, amely olyan kérdéseket vitatott meg, mint az imputálási technikák, az átalányösszegek kezelése, az imputált bérleti díj és a magánnyugdíj-pénztári megtakarítások szerepe a jövedelemben;

- 2006. február 6–8. között, Helsinkiben az Eurostat a Statistics Finlanddel (a finnországi statisztikai hivatallal) együtt konferenciát szervezett a SILC-projektről, ahol áttekintették a projekt összes lehetséges vetületét, és létrehoztak egy cselekvési tervet;

- Az Eurostat módszeresen kiszámítja ezen jövedelem alapú mutatószámok standard hibáját arra az első évre vonatkozóan, amikor ezek az adatok rendelkezésre állnak.

- Kiadványok

A kutatónak szóló mikroadatokon és az Eurostat honlapján található aggregált táblázatokon túl 2005 szeptemberében az Eurostat elkészített egy kisebb kiadványt („Statistics in Focus” – Középpontban a statisztikák címmel), amely a társadalmi integrációról szóló, nyílt koordinációs módszer részeként általánosan használt keresztmetszeti mutatószámokat tartalmazta. Az „Income, poverty and social exclusion in the EU25” (Jövedelem, szegénység és társadalmi kirekesztés az EU-25-ben) című kiadvány a 2004-es SILC-projektből származó adatokra épül. A 2005-ös SILC-adatokra épülő új kiadványt most készíti az Eurostat.

Ezenkívül mára az EU-SILC-et több általános témájú kiadvány társadalmi kohézióról szóló fejezetéhez is fő forrásként jelölik meg, így például az alábbiakban: „Joint Social Inclusion and Social Protection (JSISP)" jelentés (Közös jelentés a társadalmi kirekesztésről és a társadalmi védelemről), „Annual Progress Reports” (Éves jelentés), „Measuring progress towards a more sustainable Europe – 2007 monitoring report of the EU sustainable development strategy ” (A fenntarthatóbb Európa irányába tett előrelépések mérése – az Európai Unió fenntartható fejlődési stratégiájának 2007. évi átfogó ellenőrzési jelentése) (és korábbi fenntartható fejlődési stratégiára vonatkozó átfogó ellenőrzési jelentések), „The Eurostat Yearbook” (az Eurostat évkönyve), a szociális helyzetről szóló jelentés, „Key figures on Europe” (Európa számokban) zsebkönyv, és a „Panorama on men and women in the European Union” (Nők és férfiak az Európai Unióban – áttekintés).

Ennek ellenére a SILC adatainak terjesztése kapcsán még fejlődésre van szükség. Például kétféle elemzést (és az ezeknek megfelelő kiadványokat) kellene elkészíteni: Egy statisztikai kiadványt (statisztikai elemzéseket is tartalmazó monográfiát), és egy rövid statisztikai elemzéseket tartalmazó sorozatot az Eurostat „Statistics in Focus” (Középpontban a statisztikák) kiadványainak megfelelő formátumban.

11. KÖVETKEZTETÉS

Az 1177/2003/EK rendelet elfogadása óta a SILC lett a jövedelemeloszlás, a szegénység és a társadalmi integráció elemzésének uniós szintű statisztikai elemzéséhez szükséges referenciaadatok fő forrásává, és ezeket az adatokat használták fel strukturális mutatókkal, illetve a nyitott koordinációs módszerrel összefüggésben is. Kialakították a projekt jogi keretét, és minden országban biztosították az adatgyűjtés első négy évéhez szükséges EU-finanszírozást. A SILC keresztmetszeti adatainak gyűjtése és táblázatos, illetve a kutatók számára mikroadatok formájában történő terjesztése megvalósult, de az időszerűség terén még lehetséges előrelépni. Az EU-SILC longitudinális komponense még a kezdeti szakaszában van, és 2010-ig nem nyeri el végleges formáját. A jelenleg rendelkezésre álló longitudinális adatok tizenhárom országra korlátozódnak. Minőségi jelentések és módszertani tanulmányok formájában jelentős mennyiségű munkát végeztek a SILC-adatok minőségi értékelésének terén. A módszertani munkacsoport keretében, és a 2006 novemberében, Helsinikiben megtartott SILC-konferencia során számos, a minőséggel kapcsolatos kérdést alaposan megvizsgáltak. Végül, bár számos kiadvány készült, a SILC-adatok terjesztésén még dolgozni kell.

[1] Az effektív elért mintanagyság úgy határozható meg, hogy az elért mintanagyságot elosztjuk az úgynevezett tervezési hatással. Ehhez a táblázathoz az Eurostat határozta meg a tervezési hatást az EU-SILC első adathalmazához (2004-re vagy 2005-re). Németországra és az Egyesült Királyságra vonatkozóan még nem áll rendelkezésre ez az adat. Luxemburg esetében külön számítások állnak rendelkezésre, de szigorúan véve nem hasonlíthatók össze a többivel. Úgy vehető, hogy a 10-15%-nál kisebb eltérés a szabályozási célszámtól még belül van az Eurostat által becsült tervezési hatás pontosságából következő tűréshatáron. A félkövérrel jelölt számok kívül esnek ezen a tűréshatáron.