INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

• Háttér-információk

A biztonsági unióra vonatkozó uniós stratégiában, az EU terrorizmus elleni új programjában, valamint a szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló uniós stratégiában (2021–2025) foglaltak szerint a transznacionális fenyegetések összehangolt, célzottabb és kiigazított választ igényelnek. Jóllehet a helyszínen működő nemzeti hatóságok küzdenek a frontvonalban a szervezett bűnözés és a terrorizmus ellen, a közös büntetőjogi keretre és hatékony pénzügyi eszközökre támaszkodó uniós szintű és globális partnerségek kiemelt jelentőséggel bírnak a nemzeti hatóságok közötti hatékony együttműködés, valamint az információk és ismeretek megosztásának biztosítása szempontjából. Ezenkívül a szervezett bűnözés és a terrorizmus kézzelfoghatóvá teszi a belső és a külső biztonság közötti kapcsolatot. Ezek a fenyegetések határokon átnyúlóan terjednek, valamint szervezett bűnözői csoportok és terrorista csoportok szerteágazó bűnözői tevékenységében nyilvánulnak meg.

A belső határellenőrzések nélküli térségben (a továbbiakban: a schengeni térség) az egyik tagállamban dolgozó rendőrök számára (azonos feltételek mellett) egyenértékű hozzáférést kell biztosítani a más tagállamban dolgozó kollégáik rendelkezésére álló információkhoz. A rendőri szerveknek Unió-szerte hatékonyan és alapértelmezett módon együtt kell működniük. A büntetőügyekben folytatott információcsere tehát kulcsfontosságú eszköz a schengeni térség biztonságának megőrzéséhez.

A Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezményben (SMVE) a schengeni térségen belüli belső határellenőrzések eltörlésével együtt megállapodás született az információcserére és a rendőrségi együttműködésre vonatkozó szabályokról is. Emellett létrejött a Schengeni Információs Rendszer (SIS), vagyis egy olyan közös uniós biztonsági és határigazgatási adatbázis, amely a körözött és eltűnt személyekre és tárgyakra vonatkozó információkat tartalmazza figyelmeztető jelzések formájában.

Az Európai Unió súlyos és szervezett bűnözés általi fenyegetettségének 2021. évi értékelése (EU SOCTA) szerint a szervezett bűnözői csoportok több mint 70 %-a több mint három tagállamban van jelen. A 2021. évi EU SOCTA és az EMCDDA európai kábítószer-jelentés számos olyan területet azonosít, ahol a súlyos és szervezett bűnözés terjedésére utaló jelek észlelhetők. Ugyanakkor – amint azt a 2020 decemberében közzétett terrorizmus elleni program is kifejti – az Unióban továbbra is magas a terrorellenes készültség.

A schengeni térség a világ legnagyobb olyan területe, amelyen belül a személyek szabadon mozoghatnak. Több mint 420 millió ember szabad mozgását, valamint az áruk és a szolgáltatások akadálytalan áramlását teszi lehetővé. A tagállamok közötti határellenőrzések megszüntetése révén a schengeni térség európai életmódunk részévé vált. Európa összekapcsoltságának és az uniós polgárok közötti kötelékeknek a szimbóluma. A schengeni térség továbbá hozzájárul az egységes piac hatékony működéséhez és ezáltal az uniós gazdaság növekedéséhez.

Az emberek Unión belüli mobilitása azonban tovább nehezíti a bűnügyi fenyegetések megelőzését és az ilyen fenyegetések elleni küzdelmet, valamint a közbiztonság garantálását is. Közel 2 millió ember ingázott országhatárokon át, közülük 1,3 millió határt átlépő munkavállaló volt. Annak ellenére, hogy a Covid19-világjárvány csökkentette az EU-n belüli mobilitást, a jövőben valószínűleg újból jelentős lesz az emberek áramlása.

Az elmúlt években számos válság és kihívás ismételten próbára tette a schengeni térséget. Emiatt több tagállam visszaállította a belső határellenőrzéseket. Az érintett tagállamok ezt a döntést többek között az irreguláris migránsok ellenőrizetlen továbbutazása miatt hozták meg, amely e tagállamok megítélése szerint komoly veszélyt jelent a közrendre vagy a belső biztonságra, ez pedig indokolja a határellenőrzés visszaállításának szükségességét. Az (EU) 2016/399 rendelet (a továbbiakban: a Schengeni határellenőrzési kódex) értelmében a határellenőrzés ideiglenes visszaállítása csak korlátozott időre, kivételes körülmények között (például a 2015–2016-os migrációs válság), végső megoldásként alkalmazható. Van még mit javítani különösen a rendőrségi ellenőrzések és együttműködés alkalmazása terén, beleértve természetesen az információcserét és a kommunikációt is. Ezek az intézkedések – különösen együttes alkalmazásuk esetén – ugyanolyan eredményesen lehetővé tehetik a továbbutazások ellenőrzését, mint az ideiglenes belső határellenőrzés, és kevésbé akadályozzák a személyek, az áruk és a szolgáltatások szabad mozgását.

A bűnözői tevékenységek gyorsan változó környezete és az emberek mobilitása arra enged következtetni, hogy az EU és a schengeni térség bűnüldöző hatóságai közötti, határokon átnyúló együttműködés alapvető fontosságú a bűncselekmények elleni küzdelemben, valamint lehetővé teszi a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó polgárok és harmadik országbeli állampolgárok számára, hogy biztonságosan éljenek a szabad mozgáshoz való jogukkal. Továbbra is jelentős kihívások tapasztalhatók azonban a bűnüldöző hatóságok azon képessége tekintetében, hogy hatékony és eredményes módon információt cseréljenek más tagállamokbeli kollégáikkal. Ez a képesség továbbra is jelentős eltéréseket mutat a tagállamok között, ami rávilágít arra, hogy az információcsere eredményessége és hatékonysága szempontjából káros mértékű széttagoltság tapasztalható. Ennek következtében a bűnözők és a bűnözői csoportok továbbra is kihasználják ezeket a hatékonysági problémákat a határokon átnyúló tevékenységük során, és az irreguláris migránsok továbbutazása továbbra is problémát fog jelenteni.

• A javaslat indokai és céljai

E javaslat általános célja, hogy jogszabályt alkosson az uniós bűnüldöző hatóságok közötti információcsere szervezeti és eljárási vonatkozásairól annak érdekében, hogy hozzájáruljon az ilyen információk hatékony és eredményes cseréjéhez, és ezáltal védje a teljeskörűen működő és reziliens schengeni térséget. A javaslat (nevezetesen) nem érinti a SIS-ben szereplő figyelmeztető jelzésekkel kapcsolatos, a nemzeti kapcsolattartó irodák (SIRENE-irodák) kiegészítő információkérésén keresztül történő információcserére vonatkozó szabályokat.

A tagállami bűnüldöző hatóságok közötti információcseréről szóló irányelvre irányuló e javaslat egy koherens csomag részét képezi, amely magában foglalja a határokon átnyúló operatív rendőrségi együttműködés megerősítéséről szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatot, a rendőrségi együttműködés céljából történő automatizált adatcsere-mechanizmus módosításáról szóló rendeletre irányuló javaslatot („Prüm II”), valamint a Schengeni határellenőrzési kódex módosítására irányuló javaslatot, amint azt „A teljeskörűen működő és reziliens schengeni térség kialakítására vonatkozó stratégia” című, 2021. júniusi bizottsági közlemény tartalmazza. E javaslatok együttes célja egy rendőrségi együttműködési kódex létrehozása az érintett nemzeti ügynökségek közötti bűnüldözési együttműködés észszerűsítése, szorosabbra fűzése, fejlesztése, korszerűsítése és megkönnyítése céljából, ezáltal támogatva a tagállamokat a súlyos és szervezett bűnözés, valamint a terrorizmus elleni küzdelemben.

Ez a javaslat – a társjogalkotó véleményét teljes mértékben figyelembe véve – a kísérő hatásvizsgálat megállapításain alapul. Ezek a megállapítások kiterjednek továbbá az elmúlt hat évben a rendőrségi együttműködés területén végzett schengeni értékelésekből, a korábbi harmadik pillérhez tartozó vívmányok adatvédelmi szabályokkal való összehangolásának további lépéseiről szóló bizottsági közleményből, az elmúlt két évben az érdekelt felekkel folytatott széles körű konzultációkból, valamint az elmúlt 15 évben kidolgozott tanácsi iránymutatásokból eredő információkra, elemzésekre és ajánlásokra. Ezen együttes elemzés alapján a Bizottság három fő célkitűzést határozott meg. Ez a javaslat három mögöttes probléma kezelésével kívánja megvalósítani e célkitűzéseket.

(1)Az információcserére vonatkozó egyértelmű és szilárd közös szabályok hiánya

E javaslat első célkitűzése annak biztosítása, hogy pontos, következetes és közös szabályok alapján a bűncselekmények megelőzése és felderítése, valamint nyomozások vagy bűnüldözési műveletek lefolytatása céljából bármely tagállam bűnüldöző hatóságai egyenértékű hozzáféréssel rendelkezzenek a más tagállamokban rendelkezésre álló információkhoz, az alapvető jogok, köztük az adatvédelmi követelmények tiszteletben tartása mellett.

A tagállamok bűnüldöző hatóságai részt vesznek a bűncselekmények elleni műveletekkel kapcsolatos, határokon átnyúló napi információcserében. A nemzeti szintű szabályok azonban akadályozzák a hatékony és eredményes információáramlást. A határokon átnyúló jelentőséggel bíró bűnüldözési információknak a tagállamok bűnüldöző hatóságai közötti cseréjére vonatkozó általános szabályokat a 2006-ban, a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt elfogadott, az információknak és bűnüldözési operatív információknak az Európai Unió tagállamai bűnüldöző hatóságai közötti cseréjének egyszerűsítéséről szóló 2006/960/IB tanácsi kerethatározat (a továbbiakban: a svéd kerethatározat) határozza meg. A svéd kerethatározat részben felváltotta a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló 1990. évi egyezmény rendőrségi együttműködésről szóló fejezetét.

A svéd kerethatározat meghatározza azokat az elveket, amelyek szerint az információkat meg kell osztani (a rendelkezésre állás és az egyenértékű hozzáférés elve), az információkérés megválaszolásának határidejét, az ilyen kérések benyújtásához és megválaszolásához használandó formanyomtatványt, valamint az ezen információk kezelése során biztosítandó adatvédelmi biztosítékokat.