HU ECB-PUBLIC  
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE  
2014. január 31.  
A Magyar Nemzeti Bankról 
(CON/2014/8) 
 
Bevezetés és jogalap  
2014. január 3-án az Európai Központi Bank („EKB” ) felkérést kapott a magyar Nemzetgazdasági 
Minisztériumtól (a továbbiakban: a konzultáló ható ság) arra, hogy alkosson véle ményt a Magyar Nemzeti 
Bankról szóló törvényt1 módosító törvényjavaslatról (a továbbiakban az Magyar Nemzeti Bankról szóló 
törvényjavaslat), valamint a bizalmi vagyonkezel őkről és tevékenységük szabályairól szóló 
törvényjavaslatról (a továbbiakban a bizalmi vagyonkezelésr ől szóló törvényjavaslat). 
2014. január 9-én az EKB további felkérést kapott a konzultáló hatóságtól arra, hogy alkosson véleményt 
egy számos jogszabályt, ideértve a Magyar Ne mzeti Bankról szóló törvényt is módosító 
törvényjavaslatról a Magyar Nemzeti Bank („MNB”) egyes tisztvisel őire vonatkozó vagyonnyilatkozat-
tételi szabályok vonatkozásában (a továbbiakban a vagyonnyilatkozat-tételi szabályokról szóló 
törvényjavaslat).  
Tekintettel arra, hogy ez a konzult ációs kérelem szintén az MNB törv ény módosításáról rendelkezik, az 
EKB e két konzultációs kérelem egyesítésér ől, és a konzultációra megküldött valamennyi tervezett 
rendelkezés vonatkozásában egyetlen vélemény elfogadásáról döntött. 
Az EKB véleményalkotásra szolgáló  hatásköre az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés 127. 
cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bek ezdésén, valamint a nemzeti hatóságoknak az Európai 
Központi Bankkal a jogszabálytervezetekr ől folytatott konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 
98/415/EK tanácsi határozat2, 2. cikke (1) bekezdésének harmadik francia bekezdésein alapul, mivel a 
törvényjavaslatok a központi bankra vonatkozó szabá lyokat tartalmaznak. Az Európai Központi Bank 
eljárási szabályzatának 17.5. cikke els ő mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a 
véleményt.  
1.  A törvényjavaslatok célja 1.1. A Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény rendelk ezései alapján a magyar Pénzügyi Szervezetek 
Állami Felügyelete („PSZÁF”) megsz űnt, és annak feladat- és felel ősségi köre 2013. október 1-jén 
az MNB részére került átadásra. Ett ől az időponttól kezdve az MNB vált nem csupán a 
makroprudenciális politika, de a teljes pénzügyi piac mikroprudenciális felügyeletért is felel ős 
jogalannyá. Ennek eredményeképpen ett ől a naptól kezdve az MN B kizárólagos hatáskörébe 
                                                 
1  A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX törvény. 
2  HL L 189., 1998.7.3., 42. o. 
ECB-PUBLIC  
2 tartozik a pénzügyi piacok prudenciális felügyel etével kapcsolatos hatósági döntések meghozatala. 
A Magyar Nemzeti Bankról szóló törvényt módosító törvényjavaslathoz csatolt indoklásban 
foglaltak szerint a közelmúltban elfogado tt Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény 
rendelkezéseinek módosítása az alábbiakra tekint ettel vált szükségessé: a) a Magyar Nemzeti 
Bankról szóló törvénynek az MNB felügyeleti feladataival összefügg ő rendelkezései alkalmazása 
során nyert gyakorlati tapasztalok alapján történ ő javítása; b) a Pénzügyi Stabilitási Tanács („PST”) 
döntéshozatali eljárásában történ ő nagyobb rugalmasság gyakorlásának megteremetése; és c) az 
MNB felügyeleti bevételei megfizetése eredményesebb végrehajtásának biztosítása. Ennek érdekében a Magyar Nemzeti Bankról szóló törv ényt módosító törvényjavaslat megteremti a PST 
hatósági eljárásaiban az egyes döntések  meghozatalának az MNB illetékes vezet őire történ ő 
ruházásának lehet őségét. A törvényjavaslat rendelkezik továbbá: a) a be nem fizetett felügyeleti 
díjaknak és bírságoknak a magyar Nemzeti Adó- és  Vámhivatal által az MNB nevében és javára 
történő behajtásáról; b) az MNB elnökének vagy az  általa kijelölt személynek a Közbeszerzési 
Hatóság Tanácsának tagjává válásáról; c) az MNB- nek a Hitelintézeti Felszámoló Nonprofit Kft. 
kizárólagos tulajdonosává válásáról; d) az MNB ható sági határozatai elleni jogorvoslatra vonatkozó 
szabályok módosításáról; valamint e) az MNB álta l az alkalmazottai számára vezetett számláról 
történő, készpénzkifizetésekre korlátozódó fizet ési szolgáltatások nyújtásának lehet őségéről. 
1.2. A bizalmi vagyonkezelésre vonatkozó törvényjavaslat a bizalmi vagyonkezel ők jogállását és 
tevékenységeit szabályozza. Az ehhez a törvényj avaslathoz a magyar parlamenti eljárás során 
benyújtandó módosító javaslat értelmében az MNB,  mint a magyar pénzügyi felügyeleti hatóság 
lesz felhatalmazva arra, hogy a hogy az ilyen tevékenységet végz ő jogalanyok számra az 
engedélyeket megadja, valamint hog y ezeket a jogalanyokat nyilvántartsa. 
1.3. A vagyonnyilatkozat-tételi szabályokról szóló tö rvényjavaslat az MNB elnökével, alelnökeivel, a 
Monetáris Tanács egyéb tagjaival valamint a felügyel őbizottság tagjaival szembeni szankciókat 
határoz meg abban az esetben, ha: a) azok határid őben nem nyújtják be a nyilatkozatukat, illetve 
amennyiben annak benyújtását megtagadják; ille tve b) szándékosan lényegesen valótlan adatot 
tűntetnek fel a nyilatkozatukban. 
 2. Különös megjegyzések 2.1. A Magyar Nemzeti Bankról szóló törvényt a közelmúltban számos alka lommal módosították, 
amely eredményeképpen azt 2010. óta kétszer teljesen át is dolgozták. A Magyar Nemzeti Bankról szóló, jelenleg alkalmazandó törvény mindössze 2013.  október 1-jén lépett hatályba, és az máris 
módosításra kerül. A Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény gyakori módosításai, amelyeket az EKB már korábbi véleményeiben
3 és a Konvergenciajelentéseiben4 is kifogásolt, az MNB 
működésének instabilitását eredményezik. A köz ponti banki függetlenség vonatkozásában a 
központi bank m űködéséhez a szilárd jogi keret alapvet ően szükséges. 
                                                 
3  Lásd például a CON/2007/14, CON2008/83, CON/ 2010/91, CON/2011/104, CON/2012/43 és a CON/2013/56 
véleményeket. Az EKB vala mennyi véleménye közzété telre kerül az EKB honla pján: www.ecb.europa.eu. 
4  Lásd a 2010. évi Konvergenciajelentés 6.6. fejezetét, valamint a 2012. év i Konvergenciajelenté s 6.5. fejezetét. 
ECB-PUBLIC  
3 2.2. Az 1. pont alatt összefoglalt tervezett módosít ásokkal kapcsolatban az EKB-nak nincsenek további 
észrevételei. Az EKB ugyanakkor megjegyzi, hogy továbbra is vannak olyan, a Magyar Nemzeti 
Bankról szóló törvénnyel kapcsolatos megoldatla n kérdések, amelyeket a fent részletezett számos 
módosítás során már orvosolni kellett volna. Erre tekintettel a magyar jogalkotónak meg kellene 
ragadnia a jelen jogalkotási folyamat által kínált lehet őséget az EKB által a Magyar Nemzeti 
Bankról szóló törvénnyel kapcsolatban a 2.1. bekezdésben említett vélemében és 
Konvergenciajelentéseiben hivatkozott kérdések re ndezése érdekében, ide értve az alábbiakat is: 
a) További garanciákat kell megteremteni a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvényben5 a 
monetáris finanszírozás tilalma6 vonatkozásában; az EKB a Konvergenciajelentéseiben 
kiemelte továbbá a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény egyéb olyan rendelkezéseit is, 
amelyek nem egyeztethet ők össze a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai 
Központi Bank Alapokmányával (a to vábbiakban: a KBER Alapokmánya). 
b) Olyan rendelkezéseket kellene beilleszteni, amelyek rendeznek: i. a Monetáris Tanács 
tagjainak kinevezésével kapcsolatos további fékekr ől és egyensúlyokról, valamint a 
Monetáris tanács zavartalan és folyamatos m űködéséről az elnök hivatalvesztése esetén; és 
ii. megváltoztatják az elnök és az alelnökök által tett eskü szövegét7. 
c) Rendelkezéseket kellene beilleszteni: i. a m onetáris finanszírozás tilalma vonatkozásában az 
MNB-nek a PSZÁF kötelezettségei és folyamatban lév ő jogi eljárásai tekintetében általános 
jogutódként történ ő megnevezésével összefüggésben8; és ii. a felügyelt jogalanyok pénzügyi 
hozzájárulásainak az MNB által történ ő meghatározása érdekében9. 
2.3. A Magyar Nemzeti Bankról szóló törvén y 157. cikke határozza meg az MNB tisztségvisel őinek 
vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségére vonatkoz ó rendelkezéseket. A vagyonnyilatkozat-tételi 
szabályokról szóló törvényjavaslat, amely a Ma gyar Nemzeti Bankról szóló törvény további 
módosítását eredményezi, el őírja, hogy: a) az MNB elnöke, alelnöke, a Monetáris Tanács és a 
felügyelőbizottság tagjai nem gyakorolhatják a tisztségüket, és ennek következtében nem 
jogosultak díjazásban részesülni amíg eleg et nem tesznek a vagyonnyilatkozat-tételi 
kötelezettségüknek; és b) velük szemben a Magya r Nemzeti Bankról szóló törvény 152-156. 
szakaszaiban meghatározott összeférhetetlenségét form álisan is meg kell állapítani, amennyiben 
nem tesznek teljes mértékben eleget a nyilatko zattételi kötelezettségüknek, illetve amennyiben 
lényegesen valótlan adatot t űntetnek fel a nyilatkozatukban. 
2.4. A vagyonnyilatkozat-tételi szabályokról szóló  törvényjavaslat 3. szakasza a Magyar Nemzeti 
Bankról szóló törvény 157. cikkébe  egy új (1a) bekezdés beillesztésér ől rendelkezik. Mint ahogy 
azt az EKB a CON/2009/64 véleményében10 megjegyezte, a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség 
                                                 
5  Lásd az MNB törvény 12. szakaszának (4) bekezdés ét, amelyet a törvényjav aslatban az EKB 2012. évi 
Konvergenciajelentésben fogl altak figyelembe vétele nélkül változtattak meg. 
6  Lásd a 2012. évi Konvergenci ajelentés 243-248.  oldalait. 
7  Lásd például a CON/2012/49 véle mény 3.2. és 3.3. pontját. 
8  Lásd a CON/2013/56 vélemény 3.1.2. bekezdését. 
9  Lásd a CON/2013/56 vélemény 3.1.5. bekezdését. 
10  Lásd a 3.3 bekezdést 
ECB-PUBLIC  
4 elmulasztásához kapcsolódó szankciók általá nosságban nem tiltottak, feltéve, hogy azokra 
bizonyos biztosítékok vonatkoznak. A 3. szakas zban foglalt szankció gyakorlatilag az MNB 
elnökének, alelnökeinek és a Monetáris Tanács tagjainak átmeneti felmentését teszi lehet ővé11 a 
KBER alapokmányának 14.2. cikkében foglaltaktól eltér ő okoknál fogva. Az EKB hangsúlyozni 
kívánja, hogy az elnökök és a nemzeti központi bankok („NKB-k”) döntéshozó testületeinek egyéb, a KBER-el kapcsolatos feladatok ellátásában résztvev ő tagjai kizárólag a KBER Alapokmányának 
14.2. cikkében foglalt okoknál fogva menthet ők fel. 
2.5. A lehetséges összeférhetetlenség megállapít ása vonatkozásában a Magyar Nemzeti Bankról szóló 
törvény 157. cikkébe az új (3) bekezdés beillesztés ét az EKB akként értelmezi, hogy az által az 
elnököt, alelnököt, a Monetáris Tanács tagjait valamint az MNB felügyel őbizottságának tagjait 
helytálló adatokat tartalmazó vagyonnyilatkozat megtételére kívánják kötelezni. Ezen új (3) 
bekezdés vonatkozásában az EKB megjeg yzi, hogy az összeférhetetlenségr ől rendelkez ő 
döntésnek: a) tisztáznia kell, hogy ez a megállap ítás mindössze az összeférhetetlenség fennáltának 
valószínűsítéséről rendelkezik-e; b) ilyen esetekben meg kell határoznia az összeférhetetlenség 
mértékét; továbbá c) az ilyen döntés elleni jogor voslatról kell rendelkeznie. Mindazonáltal az EKB 
hangsúlyozni kívánja, hogy az elnökök és az NKB-k döntéshozó testületeinek egyéb, a KBER-el kapcsolatos feladatok ellátásában résztvev ő tagjai abban az esetben menthet ők fel, ha velük 
szemben a KBER Alapokmányának 14.2. cikkében meghatározott két ok valamelyike fenn áll. 
 Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján.   Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. január 31-én. 
 
[aláírás] 
 
Az EKB elnöke 
Mario DRAGHI 
 
                                                 
11  Lásd az MNB törvény 157. szakaszába beill esztett új (1a) beke zdést, amely lehet ővé teszi az MNB Monetáris Tanácsa 
tagjai jogai gyakorlásá nak felfüggesztését.