HU    HU HU 
 
HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 6.11.2008 
COM(2008) 701 végleges 
  
Javaslat: 
A TANÁCS …/…/EK RENDELETE 
a Kínai Népköztársaságból származó citr omsav behozatalára vonatkozó végleges 
dömpingellenes vám kivetésér ől és a kivetett ideiglenes  vámok végleges beszedésér ől 
(előterjesztő: a Bizottság) 
 
HU 2   HU INDOKOLÁS  
1. A JAVASLAT HÁTTERE 
110 • A javaslat indokai és célkit űzései 
Ez a javaslat a legutóbb a 2005. december 23-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel 
módosított, az Európai Közössé gben tagsággal nem rendelkez ő országokból érkez ő 
dömpingelt behozatallal szembeni védelemr ől szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK 
tanácsi rendelet (a további akban: az alaprendelet) al kalmazására vonatkozik a Kínai 
Népköztársaságból származó citromsa v behozatalára vonatkozó eljárásban. 
120 • Általános háttér 
Ez a javaslat az alaprendelet végreha jtásával összefüggésben készült, és az 
alaprendeletben kifejtett tartalmi és  eljárásbeli követelményeknek megfelel ően 
elvégzett vizsgálat eredménye. 
139 • A javaslat által érintett területen meglév ő rendelkezések 
A javaslat által szabályozott területe n nincsenek hatályos rendelkezések. 
141 • Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkit űzéseivel 
Nem alkalmazható. 
2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT F ELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT 
 • Konzultáció az érdekelt felekkel  
219 Az eljárásban érintett érdekelt fele knek a vizsgálat során az alaprendelet 
rendelkezéseinek megfelel ően lehetőségük volt arra, hogy érdekeiket védelmezzék. 
 • Szakvélemények összegy űjtése és felhasználása  
229 Külső szakértők bevonására nem volt szükség. 
230 • Hatásvizsgálat 
E javaslat az alaprendelet végrehaj tásának eredményeképpen jött létre. 
Az alaprendelet nem ír el ő általános hatásvizsgálatot, de  azon követelmény miatt, hogy 
az intézkedések nem állhatnak ellentétben a „közösségi érdekkel”, az intézkedések 
szélesebb kör ű hatásának felmérése a vizsgá lat szerves részét képezi. 
3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI 
305 • A javasolt intézkedés összefoglalása 
2007. szeptember 4-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett 
értesítéssel (az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai 
 
HU 3   HU Népköztársaságból származó c itromsav behozatalát érint ő dömpingellenes eljárás 
megindítását. 
A dömpingellenes eljárást azt követ ően indították meg, hogy a közösségi citromsav-
termelés jelent ős részét képvisel ő közösségi gyártó nevében az Európai Vegyipari 
Tanács (CEFIC) 2007. július 23-án panaszt nyújtott be, amelyben bizonyítékkal szolgált a dömpingre és az ebb ől eredő anyagi kárra vonatkozóan. 
2008. június 3-án a 488/2008/EK  rendelettel a Bizottság ideiglenes dömpingellenes 
vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból sz ármazó citromsav közösségi behozatalára. 
A tanácsi rendeletre vonatkozó mellékelt  bizottsági javaslat a végleges 
következtetéseket tartalmazza a dömping, a ká r, az okozati viszony és a közösségi 
érdek tekintetében. 
A tagállamokkal a dömpingellenes bizo ttsági ülések során, 2008. október 14-én 
konzultáltak. 12 tagállam támogatta a javaso lt intézkedést, 5 ellenezte, 10 pedig 
tartózkodott. 
Ezért a Bizottság azt javasolja, hogy a Tanács  fogadja el a melléke lt rendeletjavaslatot, 
és a rendeletet legkés őbb 2008. december 3-ig hirdesse ki az Európai Unió Hivatalos 
Lapjában. 
310 • Jogalap 
A legutóbb a 2005. december 23-i 2117/2005/EK ta nácsi rendelettel módosított, az 
Európai Közösségben tagsággal nem rendelkez ő országokból érkez ő dömpingelt 
behozatallal szembeni védelemr ől szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi 
rendelet 
329 • A szubszidiaritás elve 
A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskör ébe tartozik. A szubszidiaritás elve ezért 
nem alkalmazható. 
 • Az arányosság elve 
A javaslat a következ ők miatt eleget tesz az  arányosság elvének: 
331 A fent említett alaprendelet meghatározza az intézkedések jellegét, és nem hagy teret 
nemzeti döntésnek. 
332 Nem szükséges annak feltüntet ése, hogyan csökkentsék a lehet ő legkisebbre a 
Közösséget, a nemzeti kormányokat, a regioná lis és helyi hatóságokat, a gazdasági 
szereplőket és a polgárokat sújtó pénzügyi és adminisztratív terhet, illetve hogy e teher 
milyen mértékben legyen arányos a javaslat célkit űzésével. 
 • Az eszközök megválasztása  
341 Javasolt eszköz: rendelet. 
 
HU 4   HU 342 Más eszközök nem lennének alkalmasak a következ ő ok(ok) miatt: 
A fent említett alaprendelet nem kínál fel más választási lehet őséget. 
4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT 
409 A javaslatnak nincs hatása a Közösség költségvetésére. 
 
HU 5   HU  
Javaslat: 
A TANÁCS …/…/EK RENDELETE 
a Kínai Népköztársaságból származó citr omsav behozatalára vonatkozó végleges 
dömpingellenes vám kivetésér ől és a kivetett ideiglenes vámok végleges beszedésér ől 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerz ődésre, 
tekintettel az Európai Közö sségben tagsággal nem rendelkez ő országokból érkez ő dömpingelt 
behozatallal szembeni védelemr ől szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre1 
(a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére, 
tekintettel a tanácsadó bizottság gal folytatott konzultációt követ ően a Bizottság által 
benyújtott javaslatra, 
mivel: 
A. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK  
(1) 2007. szeptember 4-én a Bizottság értesítést2 tett közzé a Kínai Népköztársaságból (a 
továbbiakban: Kína) származó  citromsav Közösségbe történ ő behozatalára vonatkozó 
dömpingellenes eljárás megi ndításáról. 2008. június 3-án  a Bizottság a 488/2008/EK 
rendelettel3 (a továbbiakban: ideiglenes rende let) a Kínából származó citromsav 
behozatalára ideiglenes dömp ingellenes vámot vetett ki. 
(2) Megjegyzend ő, hogy az eljárást az Európai Ve gyipari Tanács (CEFIC) (a 
továbbiakban: panaszos) által a te ljes közösségi termelés jelent ős hányadát, ez esetben 
több mint 25 %-át jelent ő gyártó nevében benyújtott pana sz alapján indították meg. 
(3) Az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésének megfelel ően a dömping és a kár 
vizsgálata a 2006. július 1-jét ől 2007. június 30-ig terjed ő időszakra (a továbbiakban: 
vizsgálati id őszak vagy VI) vonatkozott. A kárfelmérés szempontjából lényeges 
tendenciák kimutatása céljából a Bizottság a 2004. január 1-jét ől a vizsgálati id őszak 
végéig tartó periódus (a t ovábbiakban: figyelembe vett id őszak) adatait elemezte. 
B. AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE 
                                                 
1 HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) 
módosított rendelet. 
2 HL C 205., 2007.9.4., 14. o. 
3 HL L143, 2008.6.3., 13. o.  
 
HU 6   HU (4) A Kínából származó citromsav behozat alára vonatkozó ideigl enes dömpingellenes 
vám kivetését követ ően több érdekelt fél írásban észrevételeket nyújtott be. 
Amennyiben a felek kérelmezték, lehet őséget kaptak szóbeli meghallgatásra is.  
(5) A Bizottság folytatta a végleges megá llapításokhoz szükségesnek ítélt információk 
feltárását és ellen őrzését. A Bizottság különösen a közösségi érdek szempontjait 
vizsgálta behatóan. Ezzel összefüggésben az ideiglenes intézkedések elrendelését 
követően egy kiegészít ő ellenőrző látogatásra került sor a citromsavat felhasználó 
következő vállalatnál: 
– Reckitt-Benckiser Corpor ate Services Ltd, Slough, Egyesült Királyság és 
Nowy Dwor, Lengyelország. 
Ezen túlmen ően, amint azt az alábbi (11) preambul umbekezdés részletesen tárgyalja, 
a következ ő exportáló gyártók tele phelyén tartottak ellen őrző látogatásokat: 
– Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd. (a  továbbiakban: Laiwu Taihe), Laiwu 
City, Shandong tartomány, 
– Weifang Ensign Industry Co. Ltd. (a t ovábbiakban: Weifang Ensign), Changle 
City, Shandong tartomány. 
(6) Valamennyi fél tájékozt atást kapott azokról a f őbb tényekr ől és szempontokról, 
amelyek alapján a Kínából származó citrom sav behozatalára végleges dömpingellenes 
vám kivetését és az ideiglenes vám révén bi ztosított összegek végleges beszedését 
kívánták javasolni. A felek lehet őséget kaptak továbbá arra, hogy a nyilvánosságra 
hozatalt követ ően adott határid őn belül előterjesztéseket nyújthassanak be. 
(7) Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és  írásbeli észrevételek et figyelembe vették, 
és adott esetben a megállapításokat azoknak megfelel ően módosították. 
C. AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA,  
AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS  A HASONLÓ TERMÉK  
(8) Az egyik exportáló gyártó megismételte áll ítását, mely szerint a panasz nyilvánosságra 
hozott változata nem tartalmazott a közössé gi ágazatot ért kárra vonatkozóan els ő 
látásra elfogadható (prima facie) bizonyítéko t, ami megakadályozta az érdekelt feleket 
abban, hogy a védelemhez való jogukat gyakorolják. Az említett exportáló gyártó szerint az eljárást nem lett volna szabad megindítani a panaszban szerepl ő bizonyíték 
elégtelen jellege miatt. E tekintetben megjegyzend ő, hogy a panasz nyilvánosságra 
hozott változata tartalmazta az alapvet ő bizonyítékokat és a bizalmas megjelöléssel 
összegyűjtött adatok nem bizalmas összefoglalój át, annak érdekében, hogy az érdekelt 
felek az eljárás során végig gyakorolhassák a védelemhez való jogukat. Ezt az érvet 
ennek megfelel ően el kell utasítani. 
(9) Néhány érdekelt fél azzal érvelt, hogy az érintett termék, ahogy azt az ideiglenes 
rendelet (16) preambulumbekezdése megha tározza, illetve a hasonló termék – 
ellentétben az ideiglenes rendelet (18) preambulumbekezdésben foglalt 
megállapítással – nem azonosak, mivel nem egyeznek fizikai és kémiai jellemz őik, 
továbbá e kett őt nem ugyanarra a célra használják. Ez utóbbi érdekelt felek szerint az 
ideiglenes rendelet (18) preambulumbekezdésében szerepl ő állítás nem veszi 
figyelembe a vizsgálat során felhozott érve ket, és ellentmond a Bizottság által az 
 
HU 7   HU áralákínálás mértékének kiszámításakor az érintett termék bizonyos mennyiségének az 
Unióba történ ő megérkezése utáni szétválasztása kapcsán alkalmazott kiigazításnak. 
Először is megjegyzend ő, hogy a vizsgálat kimutatta, az ér intett terméket és a hasonló 
terméket alapvet ően ugyanazokra a célokra használják, azaz f őként háztartási 
tisztítószerként (automata mosogatógépekbe mosószerek, tisztítószerek, vízlágyítók) 
valamint élelmiszerekhez és italokhoz adalékanyagké nt, továbbá a személyi 
higiéné/kozmetikai szerek esetében is. Azt az állítást, miszerint az érintett terméket a 
gyakorlatban a szaga és/vagy színe mia tt bizonyos felhasználók nem használják 
tisztítószerek, élelmiszerek vagy ita lok gyártásához, nem támasztották alá 
bizonyítékkal. A vizsgálat kimutatta, hogy az alkalmazásoknak mindössze egyetlen 
köre, azaz a gyógyszeripari felhasználás es etében használnak kizárólag európai 
citromsavat a szükséges speciális megfelelési teszt költsége miatt. Mivel a gyógyszeripar a felhasználók összes forgalmá nak csak csekély hányadát teszi ki, a 
megfelelési teszt elvégzését nem teki ntették gazdaságilag indokolható üzleti 
döntésnek. Másodszor, nincs ellentm ondás az ideiglenes rendelkezés (64) 
preambulumbekezdésében említett, az áralákínálás mértékének kiszámításakor az érintett termék bizonyos me nnyiségének az Unióba történ ő megérkezése utáni 
szétválasztása kapcsán alka lmazott kiigazítás, valamint azon állítás között, hogy a két 
termék hasonló, mivel elégséges az a té ny, hogy az érintett és a hasonló termék 
alapvető kémiai, fizikai és technikai jellemz ői azonosak, illetve alapvet ő 
felhasználásuk is azonos. Megjegyezend ő továbbá, hogy a csomósodás nem a kínai 
termék sajátosságai miatt fordul el ő, hanem azért, mert minden citromsav, tekintet 
nélkül az eredetére, kémiai összetételén él fogva hajlamos a csomósodásra, amikor 
nedves környezetben van, vagy h őmérsékletingadozásnak teszik ki. Mivel 
természetesen csak az érintett termék ke rül hosszabb ideig nedves környezetbe és 
hőmérsékletingadozásnak kitett helyzetbe az EU-ba történ ő szállítása során, a 
probléma f őként – de nem kizárólag – azt érinti.  Ennélfogva a kiigazítás mindössze azt 
veszi figyelembe, hogy a szétválasztás f őként az érintett term ék esetében jelent 
további költséget, mivel a csomósodás által érintett mennyiségeket a továbbértékesítés 
előtt vagy szétválasztják (összetörve és me gszitálva vagy elfolyósítva a csomósodott 
terméket), vagy árengedménnyel értékesí tik. Ezen az alapon a felvetést el kell 
utasítani.  
(10) A fentiek alapján végérvényesen arra le het következtetni, hogy az ér intett termék és az 
analóg országban, vagyis Kanadában termel t és eladott citromsav, valamint a 
közösségi gazdasági ágazat által a közösségi  piacon termelt és eladott termék az 
alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése és az ideiglenes rendelet (15)–(17) preambulumbekezdésének értelmében hasonló.  
D. DÖMPING 
1. Általános háttér  
(11) A vizsgálat ideiglenes szakaszában a piacg azdasági elbánásra, il letve egyéni elbánásra 
irányuló kérelmeket minden ismert expor táló gyártó esetében megvizsgáltak. Az 
exportáló gyártók közül csak kevesen kerülte k bele a mintába, és egyetlen vállalat 
esetében folytattak egyéni vizsgála tot. Az ideiglenes rendelethez f űzött 
észrevételeikben több érdeke lt jelezte, hogy e megközelítésnek hiányosságai vannak. 
Az ügyet ennélfogva újra át gondolták, és annak a ténynek a fényében is, hogy az adott 
ügy körülményei között lehet ővé vált – például a rendelkezésre álló forrásoknak 
köszönhet ően – a megfelel ően megvizsgálható vállalatok számát megnövelni, végül 
 
HU 8   HU úgy döntöttek, hogy a mintavételi eljá rást nem alkalmazzák. Mivel minden 
együttműködő vállalat megkapta legalább az e gyéni bánásmódot az ideiglenes 
szakaszban, mindegyikük esetében egyéni vámtételt kell meghatározni. Ennek következtében három, a mintában nem szerepl ő vagy az ideiglenes szakaszban egyéni 
vizsgálat alá vont  vállalatot kérd őíves válaszadásra kértek fel. A kérd őívre azonban a 
felkértek közül csak két vállalat válaszolt. A harmadik vállalat nem nyújtott be kérdőíves választ, és a tová bbiakban nem vizsgálták. 
2. Piacgazdasági elbánás  
(12) Az ideiglenes rendelet (27) preambul umbekezdésében hivatkozott vállalat azt 
hangoztatta, hogy az ugyanazon preambulumbekezdésben említett támogatást nem az érintett termékre kapta, illetve a bérlet i díj meg nem fizetését  a csoporton belüli, a 
fizetendő bérleti díjért cserébe történ ő nyereségbeszámításra vonatkozó 
magánmegegyezés indokolta. Az ügyre vonatkozó bármely új információ hiányában azonban, illetve a bérleti díjra vonatkozó, említett könyvelési gyakorlat torzító hatása 
fényében az e vállalatra vonatkozó köve tkeztetések változa tlanok maradnak és 
megerősítést nyernek. 
(13) Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követ ően az ideiglenes rendelet (25) 
preambulumbekezdésében említett egyik válla latcsoport azt állított a, hogy részletes 
pénzügyi elemzés alapján kapott kölcs önt az egyik banktól, miután magas 
hitelbesorolást ért el. A tény azonban, hogy a bank hivatalos elemzést végzett és 
magas hitelbesorolást adott, nem zárja ki  azt a tényt, hogy a szóban forgó vállalat 
garanciákat nyújtott más vállalatoknak anna k ellenére, hogy saját befektetett eszközei 
többségét jelzáloggal terhelte, sem azt , hogy a szóban forgó vállalatnak nyújtott 
kölcsönöket – amint az kiderült – állami befoly ás alatt álló bank nyújtotta. Éppen ezért 
az erre a vállalatra vonatkozó következt etések változatlanok maradnak és meger ősítést 
nyernek. 
(14) Az ideiglenes rendelet (26) preambulumbekezdésében említett egyik vállalat 
hangsúlyozta, hogy hátrányos helyzetbe hozta az a tény, hogy többségi részvényese jó 
áron földhasználati jogot szerzett és aztán ezt újraértékeltette a piaci árak alakulásának 
függvényében. Mindazonáltal a beszerzési ár és a kés őbbi értékelések közötti hatalmas 
különbséget (1000–2000 %) nem tudták megm agyarázni. A földhasználati jog 
beszerzésére és az azt követ ő értékelésre vonatkozó bármely új információ hiányában, 
valamint a jelent ős mértékben a piaci ár alatti eszközbeszerzés következtében a 
vállalat által szerzett el őny fényében az erre a vállalatr a vonatkozó következtetések 
változatlanok maradnak és meger ősítést nyernek. 
(15) A piacgazdasági elbánásra vonatkozó megj egyzések hiányában az ideiglenes rendelet 
(25)–(30) preambulumbekezdése meger ősítést nyer. 
3. Egyéni elbánás  
(16) Azon öt vállalat vagy vállalatcs oport közül, amelyeknek nem adták meg a 
piacgazdasági elbánást, valamennyi teljesíte tte a 9. cikk (5) bekezdésében szerepl ő
 
összes kritériumot, és egyéni elbánásban részesült. Egy vállalat, amely ideiglenes 
egyéni elbánásban részesült, a továbbiakban beszüntette az együttm űködést, ezért 
végül nem kapott egyéni elbánást (lásd a (11) és (34) preambulumbekezdéseket). 
 
HU 9   HU 4. Rendes érték 
(17) Amint azt a fenti (11) preambulumbekezd és kifejti, az ideiglenes rendelethez f űzött 
észrevételeket követ ően úgy döntöttek, hogy a mintavéte li eljárást nem alkalmazzák, 
és a három, a mintavételkor be nem váloga tott vagy az ideiglenes szakaszban egyéni 
vizsgálatban érintett vállalat ot felkérték, hogy töltsön ki kérd őívet. A rendes értéket e 
vállalatok közül egy (a Laiwu Taihe) esetéb en határozták meg, amelyik piacgazdasági 
elbánásban részesült, és amel yik benyújtotta válaszát a kérd őívre. 
4.1. Vállalatok, illetve vá llalatcsoportok, melyek megkaphatták a piacgazdasági 
elbánást 
(18) Mivel az egyetlen vállalat, amelyik piacg azdasági elbánásban részesülhetett volna, és 
amely az ideiglenes szakaszban egyéni vizsgálat tárgyát képezte, nem nyújtott be észrevételeket a rendes értékre vonatkozóan, az idei glenes rendelet (25)–(30) 
preambulumbekezdései meger ősítést nyernek. 
(19) Azt az egyetlen vállalatot illet ően, amelyik piacgazdasági el bánásban részesült (Laiwu 
Taihe), és amely a fenti (11) preambulumbe kezdésben kifejtett okból további vizsgálat 
tárgyát képezte, el őször is ellen őrizték, vajon a vállalat hasonló termékb ől 
megvalósított teljes belföldi  értékesítése reprezentatív  volt-e az alaprendelet 2. 
cikkének (2) bekezdése értelmében. Az érintett termékb ől megvalósított belföldi 
értékesítés valamivel a hasonló termék Kö zösségbe irányuló expor tjának 5 %-a alatt 
volt. Egy ilyen alacsony ar ány azonban elégséges mérték ű ahhoz, hogy megfelel ő 
összehasonlításra lehet őséget nyújtson, és a hasonló term ék belföldi értékesítése 
reprezentatívnak tekinthet ő, figyelembe véve a szóban for gó vállalat összes belföldi 
értékesítését. Ennélfogva az említett ér tékeket felhasználták a rendes érték 
megállapításához. 
(20) A Laiwu Taihe által a Közösségbe e xportált minden egyes te rméktípusa esetében 
megállapították, a belföldi piacon értékes ítettek-e azzal közvetlenül összehasonlítható 
terméktípust. A Bizottság akkor tekint ette közvetlenül összehasonlíthatónak a 
terméktípusokat, amikor ugyanaz a termékek típusa (amit a kémiai összetétel határoz 
meg), összehasonlítható a granulálásuk és a csomagolásuk. Megállapítást nyert, hogy a 
Közösségbe exportált terméktípusok közül csak  egy esetében található a belföldi 
piacon értékesített, az el őbbivel közvetlenül összeh asonlítható terméktípus. 
(21) A Bizottság ezt követ ően megvizsgálta, hogy az említett terméktípus esetében a 
belföldi értékesítések az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdés e szerint a rendes 
kereskedelmi forgalom kereté ben megvalósulónak tekinthet ők-e. Megállapítást nyert, 
hogy a vizsgálati id
őszakban sor került az említe tt terméktípus független 
fogyasztóknak, tehát a rendes keresked elmi forgalom keretében történ ő nyereséges 
értékesítésére. 
(22) Mivel az említett terméktípus nyereséges értékesítéseinek mennyisége a terméktípus 
teljes értékesítési mennyiségének 80%-át vagy annál kevesebbet jelentett, a rendes 
értéket a tényleges belföldi ár alapján s zámították ki, kizárólag az említett terméktípus 
nyereséges eladásainak súlyoz ott átlagát véve alapul. 
 
HU 10   HU (23) Mivel a Laiwu Taihe belföldi árai nem használhatók ahhoz, hogy meghatározzák a 
rendes értéket a többi terméktípus esetéb en, a rendes értéke t az alaprendelet 2. 
cikkének (3) bekezdése szerint számították ki. 
(24) A rendes értéknek az alaprendelet 2.  cikke (3) bekezdése alapján történ ő kiszámítása 
során az értékesítési, általános és igazgat ási költségek és a nyereség összege az 
alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének bevezet ő részével összhangban a Laiwu Taihe 
hasonló termékének termelésére és a re ndes kereskedelmi forgalom során történ ő 
értékesítésre vonatkozó té nyleges adatokon alapult. 
4.2. Vállalatok, illetve vállalatcsoportok,  melyek nem kaphattak piacgazdasági 
elbánást 
(25) Az ideiglenes rendelettel kapcsolatban  megfogalmazott észrevételeikben néhány fél 
azt állította, hogy Kanada nem lehet megfelel ő analóg ország, mivel az Egyesült 
Államok nemrégiben dömpingellenes eljá rást indított a többek között Kanadából 
származó citromsav esetében. Alternatív analóg országként Thaiföld merült újra fel. Az elemzés ugyanakkor kimutatta, hogy míg a Kanadából származó citromsavra vonatkozó dömpingellenes intézkedések ne m voltak hatályosak a vizsgálati id őszak 
alatt, a Thaiföldr ől származó citromsavra vonatkozó dömpingellenes intézkedések már 
hatályosak voltak. Ez utóbbi intézkedéseket  India foganatosíto tta, és ezek 374,36 
USD/tonna tényleges dömpingellenes vám kivetését jelentették, amely csak 2007 
augusztusában járt le, azaz két hónappal a vizsgálati id őszak vége után. Éppen ezért, 
figyelembe véve az ideiglenes rendelet (4 2) és (43) preambulumbekezdésében már 
említett érveket, valamint a tényt, hogy a Kanadából származó citromsavra vonatkozó, az Egyesült Államok által folytatott vizsgála t még folyamatban volt akkor, mikor jelen 
vizsgálat utolsó szakaszába lépett, a követk eztetés az volt, ho gy semmi nem indokolja, 
hogy Kanada helyett inkább Thaiföldet válasszák analóg országnak. 
(26) Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdés ének a) pontjával összhangban a piacgazdasági 
elbánásban nem részesül ő, a fenti (11) preambulumbekezdésben említett exportáló 
gyártók esetében a rendes érték megállapí tása az analóg országbeli árak vagy 
számtanilag képzett érték alapján történt. 
5. Exportár 
(27) Azon két vállalat esetébe n, amelyeknél a fenti (11) preambulumbekezdésben kifejtett 
okokból további vizsgálatra volt szükség, az exportárat azonos módszertan alapján 
állapították meg, az ideiglenes rendele t (45)–(47) preambulumbekezdésében 
kifejtettek szerint. 
(28) Mivel semelyik vállalat nem nyújtott be észrevételeket az expor tárra vonatkozóan, az 
ideiglenes rendelet (45)–(47) pream bulumbekezdésében kifejtettek meger ősítést 
nyertek. 
6. Összehasonlítás 
(29) Az ideiglenes rendeletre és a végl eges nyilvánosságra hozatalra vonatkozóan 
benyújtott észrevételeiben az egyik vállala tcsoport nem értett egyet a Kínában m űködő 
kereskedőn keresztül megvalósított értékesítés utáni fiktív jutalék levonásával, mivel a 
kereskedő szervesen a csoporthoz tartozott.  Megállapítást nyert azonban, hogy a 
 
HU 11   HU kereskedő cég mégis független keresked őként végezte feladatát,  és a két vállalat 
gazdasági kapcsolatának eredménye az, ami a megbízó és ügynöke között áll fenn. 
Megállapítást nyert az is, hogy a keresked ő nem csak az azon vállalatok által gyártott 
termékekkel kereskedett, amelyekkel kapcsolatban állt, hanem független gyártók termékeivel is. S őt, a szóban forgó vállalat közvetlenü l értékesített vele kapcsolatban 
nem álló ügyfeleknek is. Ennélfogva a kifogá st visszautasították, és  az alaprendelet 2 
cikke (10) bekezdésének i) pontja alapján az értékesítési, álta lános és igazgatási 
költségeken, valamint a kapcsolatban nem álló import őrök nyereségén alapuló 
költségtérítést levonják. 
(30) Az ideiglenes rendeletre vonatkozóan benyújtott észrevételeibe n az egyik exportáló 
gyártó azt kifogásolta, hogy a pénznemek át számításával járó költséget figyelembe 
veszik, mivel az alaprendelet 2. cikke (10)  bekezdésének j) pontja alapján az 
exportőröknek 60 napot kell bizt osítani a vizsgálati id őszak alatti tartós 
árfolyammozgások figyelembevételére. E kifogás elfogadható volt, az exportáló 
gyártó esetében a dömpingkülönbözetet a megfelel ő mértékben módosították. 
(31) Az ideiglenes rendele tben a levonás az exportárból az alaprendelet 2. cikke (10) 
bekezdésének b) pontja alapján az exporté rtékesítésre vonatkozó vissza nem térítend ő 
HÉA figyelembe vételével történt. Az ideiglenes rendelethez f űzött észrevételeiben az 
egyik exportáló gyártó szerin t az exportár ilyen jelleg ű kiigazítása helytelen, mivel az 
alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontja csak a rendes értékre vonatkozik. El 
kell ismerni, hogy az alaprendele t 2. cikke (10) bekezdésének  b) pontja alatti kiigazítás 
valóban csak a rendes érték kiszámítására vonatkozik. Valójában az exportárakból fent 
említett levonás jogos, és az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja 
értelmében kell elvégezni. A panasz vizs gálata során kiderült, hogy gépelési hiba 
fordult elő a kérdéses vállalat esetében a kiigazít ás kiszámolásakor, és ugyanez a hiba 
előfordult más vállalatok esetében is. E pont atlanságokat javították, és ez az említett 
vállalatok esetében korábban kis zámolt dömpingkülönbözet csekély mérték ű 
csökkentéséhez vezetett. 
(32) Az el őző preambulumbekezdésben említett állítás kivizsgálásakor kiderült, hogy a 
kiigazításra egy vállalat – az egyéni elbánásban részesül ő vállalat – esetében nem 
került sor. Ezt is javították, és az em lített vállalat esetében a dömpingkülönbözet 
összege csekély mértékben növekedett. 
(33) Egyéb, az összehasonlításra vonatkozó megj egyzés hiányában az ideiglenes rendelet 
fenti (30), (31) és (32) preambulumbekezdés einek változásaitól el tekintve a (48)–(50) 
preambulumbekezdése meger ő
sítést nyer. 
7. Dömpingkülönbözet 
(34) Azon két vállalat esetébe n, amelyeknél a fenti (11) preambulumbekezdésben kifejtett 
okokból további vizsgálatra volt szüksé g, a dömpingkülönbözetet azonos módszertan 
alapján állapították meg, az ideiglenes  rendelet (51) pream bulumbekezdésében 
kifejtettek szerint. Azon vállalatot, amely nem nyújtotta be a kérd őívre adandó 
válaszokat és amelynél nem folytattak tová bbi vizsgálatot – a hogy azt a fenti (11) 
preambulumbekezdés kifejti –, az együttm űködést megtagadó vállalatnak tekintették, 
így a megállapítások a rendelkezésre álló  tényeken alapulnak, az alaprendelet 18. 
cikkének (1) bekezdése értelmében. Ebben az esetben, tekintettel az ideiglenes 
rendelet (19) preambulumbekezdésében említett kimagasló mérték ű együttműködésre, 
 
HU 12   HU ez utóbbi vállalat esetében álla pították meg a többi  vállalathoz képest a legmagasabb 
mértékű dömpingkülönbözetet. 
(35) A többi vállalat esetében, amelyek egyéni vizsgálat tá rgyát képezték, a 
dömpingkülönbözetet az ideiglenes szakaszb an újraszámolták azzal a céllal, hogy a 
fenti (30), (31) és (32) preambulumbekezdésében említett pontatlanságokat kiküszöböljék. Ez az új számítás a dömpingkülönbözet csekély mérték ű 
korrekciójához vezetett. 
(36) Egyéb új információ hiányában az ideiglenes rendeletnek az együttm űködés mértékére 
vonatkozó (53) preambulumbekezdése meger ősítést nyer. 
(37) Ezen az alapon a közösségi határpar itáson számított CIF-importár százalékaként 
kifejezett végleges dömpingkülönbözetek vám nélkül a következ ők: 
Vállalat Végleges 
dömpingkülönbözet 
Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd, 58,1 % 
DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd 19,1 % 
RZBC Co., Ltd, 59,8 % 
RZBC (Juxian) Co. Ltd. 59,8 % 
TTCA Co., Ltd 57,1 % 
Yixing Union Biochemical Co. Ltd 55,7 % 
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd 6,6 % 
Weifang Ensign Industry Co. Ltd 53,5 % 
Minden más vállalat 59,8 % 
E. A KÁR 
1. A közösségi termelés és a közösségi gazdasági ágazat 
(38) Néhány érdekelt fél azt ál lította, hogy a vizsgálati id őszak után a S.A. Citrique Belge 
N.V. leállította a termelését, és a vele kapcsolatban álló vállalattól (DSM Wuxi) 
importált érintett termékkel csak kereskedet t, és azzal érvelt, hogy ezt figyelembe véve 
a Citrique Belge nem lehetne része a közö sségi gazdasági ágazatnak. Ezt az állítást 
ugyanakkor nem támasztotta alá semmiféle bizonyíték, és a Citrique Belge által 
benyújtott adatok alapján az látszik, hogy a vállalat folytatta a termelést  
(39) Egy másik érdekelt fél amiatt is pana szt tett, hogy az idei glenes rendelet (56) 
preambulumbekezdése csak a Citrique Belg e-nek a hozzá kapcsolódó kínai vállalattól 
a vizsgálati id őszak alatt származó behozatalát említette. Ez a fél azt állította, hogy a 
közösségi gazdasági ágazat minden vele kapc solatban álló vagy kapcsolatban nem álló 
 
HU 13   HU kereskedelmi vállalaton kere sztül megvalósított behozatala tendenciáját az érintett 
időszak egészére meg kellene adni, mivel a behozatal a közösségi termelés 
értékelésének, és ebb ől következ ően a kár meglétére irányuló következtetés 
levonásának egyik fontos tényez ője. A vizsgálat valóban kimutatta, hogy az egész 
figyelembe vett id őszak alatt a közösségi gazdaság i ágazat behozatala jelentéktelen 
mértékű volt, azaz a termelés 1 % és 6 %-a között mozgott – az adatok bizalmas 
kezelése miatt csak értéktartományt lehet fe ltüntetni. Ennélfogva ezt az érvet vissza 
kell utasítani, és az ideiglenes rendele t (55)–(58) preambulumbekezdése meger ősítést 
nyer.  
2. Közösségi felhasználás 
(40) Mivel a közösségi felhasználás tekintetéb en új és megalapozott érvek nem érkeztek, az 
ideiglenes rendelet (59) és (60) preambulumbekezdése meger ősítést nyer. 
3. Az érintett országból származó behozatal 
a) Az érintett behozatal mennyiség e és piaci részesedése, importárak 
(41) A behozatali mennyiségekre, a piaci részes edésre és az árakra tekintettel új és 
megalapozott információ nem merült fe l, ennélfogva az érintett behozatal 
mennyiségére és áraira vonatkozóan a bármel y érintett fél által be nyújtott kifogás vagy 
érv hiányában az ideiglenes rendelet  (61)–(63) preambulumbekezdése meger ősítést 
nyer.  
b) Áralákínálás 
(42) A vizsgálat ideiglenes szakaszában az érin tett termék és a közösségi gazdasági ágazat 
által gyártott citromsav ugyanaz on kereskedelmi szinten történ ő összehasonlítása 
érdekében a kapcsolatban nem álló kereskedelmi vállalatok esetében a felárat (beleértve az értékesítési, általános és igazgatási költségeket) kiigazították az áralákínálás kiszámításakor, és ez t kiegészítve a közösségi import őröknél az érintett 
termék bizonyos mennyiségének értékesítés el őtti szétválasztása kapcsán felmerül ő 
különleges kezelési költségek miatt is sor került kiigazításra. A kereskedelmi kiigazítás mértékére vonatkozó adatok kismérték ű módosításából kifolyólag azonban a 
súlyozott átlagos áralákínál ási különbözetet, amelyet 17,42 %-nak számoltak ki, végül 
16,54 %-ra csökkentették.  
(43) A végleges nyilvánosságra hozatalt követ ően az egyik közösségi gyártó azt állította, 
hogy a kereskedelem szintjének kiigazítását a közösségi gazdasági ágazat értékesítése 
esetében is el kellene végezni, azaz  figyelembe kellene venni a keresked ők közvetítése 
útján megvalósított értékesítéseke t is. E tekintetben megjegyzend ő, hogy a 
kereskedelem szintjének kiigazítását a közös ségi gazdasági ágazat értékesítési árai 
tekintetében az érintett te rmék importáraival történ ő összehasonlítást megel őzően 
elvégezték.  
(44) Ugyanezen közösségi gyártó azt is kérte, hogy az érintett termék bizonyos 
mennyiségének értékesítés el
őtti szétválasztása  kapcsán felmerül ő különleges kezelési 
költségek miatti kiigazításának a hasonló te rmékre is kellene vonatkoznia. E kérést 
azonban nem támasztotta alá a szóban  forgó közösségi gyártónál felmerül ő különleges 
kezelési költségekre vonatkozó adat, ennélfogva ez az érv nem volt elfogadható. A 
 
HU 14   HU fentiekre tekintettel az ideiglenes re ndelet (64) preambulumbekezdése meger ősítést 
nyer. 
4. A közösségi gazdasági ágazat helyzete 
a) Általános helyzet 
(45) Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság nem elemezte elég alaposan a 
kármutatókat, és ily módon nem állapított me g tényleges és rész letes kapcsolatot a 
közösségi gazdasági ágazat helyzete és a kínai import között. Különösen azt kifogásolták, hogy bizonyos kármutatók pozití v alakulásának értékelése elmaradt. 
Megjegyzend ő, hogy még abban az esetben is, ha megfigyelhet ő bizonyos kármutatók 
pozitív alakulása, amit az ideiglenes rendele t (79) preambulumbekezdése el is ismert, 
az összkép a közösségi gazdasági ágazat hely zetének romlását mutatja. A termelés, a 
termelési kapacitás, a kapacitáskihasznál ás, az értékesítés volumene és az egységár 
szintjének mérsékelt javulása, valamint a megnövekedett költséghatékonyság, amit az 
ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdés ében leírt, tükrözi a közösségi gyártók 
arra irányuló er őfeszítéseit, hogy versenyképesek maradjanak a figyelembe vett 
időszak alatt, és részesül hessenek a megnövekedett fogya sztásból. Mindazonáltal – 
amint az kit űnik az ideiglenes rendelet  (68) preambulumbekezdéséb ől –, az említett 
erőfeszítések ellenére a közösségi gazdaság i ágazat 5 százalékpontot vesztett a piaci 
részesedéséb ől (azaz piaci részesedés e 54 %-ról 49 %-ra csökkent ), amit nagyrészt az 
alacsony árszint ű kínai dömpingelt behozatal hatása okozott. Súlyosbító körülmény és 
szintén említésre került, hogy a közösségi gazdasági ágazat joggal számított arra, hogy a 2004-ben bezáró közösségi, citromsavat gy ártó három közösségi vállalat piaci 
részesedéséb ől valamennyit megszerez. Ezzel el lentétben azonban a közösségi 
gazdasági ágazat sem a három bezáró vállalat vev őit nem tudta átvenni, sem a 
megnövekedett fogyasztásból nem származott el őnye. A piaci rész esedés terén 
elszenvedett jelent ős mérték ű veszteség, együtt a nyilv ánvalóan romló pénzügyi 
mutatókkal, így például a nyereségess ég, a beruházások megtérülése és a 
pénzforgalom mutatóival, azt jelzi, hogy a közösségi gazdasági ágazat általános 
helyzete a figyelembe vett id őszak alatt romlott, és a vizsgálati id őszak alatt a 
legrosszabbnak mutatkozott. Ehhez ho zzájárul az is, hogy a készletek csökkenését 
ebben az esetben nem lehet a közösségi gazdasági ágazat helyzetének pozitív 
mutatójaként értékelni, mivel nem tekinthet ő mérvadó adatnak, figyelembe véve a 
termék természetét, amely nem teszi lehet ővé a hosszú távú raktározást.  
b) Beruházások és a t őkebevonási képesség  
(46) Egy érdekelt fél azt állította, hogy a beruházások e területen nem állandóak, hanem 
bizonyos beruházási ciklusokat követn ek. Míg nyilvánvaló, hogy rendes piaci 
feltételek között sem elvárható, hogy minden évben sor kerüljön jelent ős 
beruházásokra, az a tény, hogy az egész id őszak alatt a két fennmaradó közösségi 
gyártó egyike sem vitt végbe semmilyen jelent ős beruházást, annak jeleként 
értelmezhet ő, hogy az alacsony nyereségesség (ami 2006-ban veszteségességbe fordult 
át) nem tett lehet ővé semmiféle jelent ős beruházást. Ennélfogva úgy tekinthet ő, hogy a 
beruházás ténye ebben az esetben különösen mérvadó kármutató.  
(47) Végezetül a közösségi gyártók t őkebevonási képességé t kell vizsgálni.  E tekintetben a 
vizsgálat kimutatta, hogy mindkét közö sségi gyártónak nehézséget okozott a 
tőkebevonás, a romló citromsav-érté kesítési körülmények miatt. 
 
HU 15   HU (48) Az egyik érdekelt fél azt állíto tta, hogy a panaszos képes volt t őkét bevonni egy másik 
termék esetében, amit biz onyít, hogy 2007 februá rjában új gluk ózgyár építését 
jelentette be. E tekintetben megjegyzend ő, hogy a vizsgálat hatály a arra korlátozódott, 
hogy a szóban forgó termékre, azaz a citromsavra vonatkozóan milyen a t őkebevonási 
képesség, amir ől bebizonyosodott, hogy a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi 
helyzete negatívan befolyásolta. 
(49) A fentiek alapján az ideiglenes rendeletnek  a közösségi gazdasági ágazat beruházására 
vonatkozó (72) preambulumbekezdése meger ősítést nyer. 
c) Nyereségesség és a beruházások megtérülése 
(50) Az egyik érdekelt fél azt áll ította, hogy az ideiglenes rendelet (73) 
preambulumbekezdésében szerepl ő megállapítások nem egyeztethet ők össze a két 
közösségi gyártó könyvelésével, különösen, mert egyik elszámolása sem mutatja a 
rendkívüli szerkezetátalakítási költsé get. E tekintetben megjegyzend ő, hogy a 
figyelembe vett id őszak alatt a közösségi gyártók egyikének kimagasló eredményét 
nagy mértékben befolyásolták a szerkezetátalakításra tett er őfeszítései, ami a 
könyvelésében vagy költségként, vagy be vételként jelent meg attól függ ően, hogy a 
céltartalék hozzáadásáról vagy felszabadításár ól van szó, valamint befolyásolták a 
svájci anyavállalatnak kifi zetett jogdíjak. Ennélfogva úgy te kintették, helyénvaló volt 
a kárelemzéskor inkább a m űködési eredményt venni alapul , mint a nettó hasznot.  
(51) Ugyanez a fél azt is állította, hogy a versenyellenes magatartásért 2005-ben mindkét 
közösségi gyártó anyavállalatára kiszabo tt bírság befolyásolhatta a közösségi 
gazdasági ágazat nyereségességi helyzetét. A bírságból származó bármely (mind a céltartalékot felhasználó, illetve növel ő) hatást a különleges eredmény kategóriában 
könyvelték el. Amint azt az el őző preambulumbekezdés kifejti, ebben az eljárásban 
kármutatóként a m űködési eredményt vették alapul. É ppen ezért a közösségi gyártókra 
kivetett bírság nem befolyásolhatta a nye reségek helyzetét a kárelemzéskor. Ezen 
túlmenően megjegyzend ő, hogy a közösségi gazdasági ágazat 2006-tól kezd ődően a 
vizsgálati id őszak végéig veszteséges volt. Ennélf ogva az ideiglenes rendeletben leírt 
tendenciák végleges meger ősítést nyernek.  
(52) Több érdekelt fél is ellentmondást jelze tt a nyereségesség tendenciája és a beruházások 
megtérülése között. Valóban, ellentétben a nyereségességgel, amit a hasonló termék 
kapcsolatban nem álló vásárlóknak történ ő értékesítéséb
ől származó m űködési 
eredmény alapján határoztak meg az említett értékesítés forgalmának bizonyos százalékában, a beruházások megtérülése a beruházások nettó könyv szerinti értékének 
százalékában volt kifejezve. Annak érdekében, hogy valamennyi kármutató kiszámítása összhangban legyen egymá ssal, felülvizsgálták a beruházások 
megtérülésének kiszámítását, a ber uházások nettó könyv s zerinti értékének 
százalékában kifejezett m űködési nyereség alapján. A módosított számadatok a 
következők: 
 2004 2005 2006 Vizsgálati 
időszak 
Az összberuházás 
megtérülése (index) 100 148 -147 -207 
 
HU 16   HU (53) A javított adatok ugyanakkor ugyanazt a tendenciát mutatják, mi nt a korábbiak, így 
nem módosítják az ideiglen es rendelet (74) preambulumbekezdésében szerepl ő 
következtetést, amely ezúton meger ősítést nyer.  
5. A kárra vonatkozó következtetés 
(54) A termelésre, értékesítési mennyiségre, piaci részesedésre, értékesítési egységárra, 
készletekre, pénzforgalomra, foglalkozta tásra, termelékenységre, bérekre és a 
dömpingkülönbözet nagyságára vonatkozó új  és megalapozott információk, illetve 
érvek hiányában az ideiglenes rendele t (66)–(71), (73), va lamint (75)–(78) 
preambulumbekezdése végleges meger ősítést nyer. Ezen túlmen ően a beruházások 
megtérülésére vonatkozó javított számadat ok nem módosítják az ideiglenes rendelet 
(73)–(74) preambulumbekezdéseiben leírt tendenciát. Ennélfogva tekintettel a 
nyilvánvalóan romló pénzügyi mutatókra,  mint például a nyereségesség, a 
beruházások megtérülése és a pénzforgalom, amit a piaci részesedés terén elszenvedett 
jelentős veszteség kísért, az ideiglenes rendele t (81) preambulumbekezdésében arra 
vonatkozóan lefektetett következtetés, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelent ős kárt 
szenvedett, végleg meger ősítést nyer.  
F. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS 
1. A dömpingelt behozatal hatása 
(55) A fenti (42) preambulumbekezdésben említettek szerint végleg levonható az a 
következtetés, hogy a vizsgálati id őszak alatt a Kínából szár mazó behozatal átlagárai 
alákínáltak a közösségi gazdasági ágazat átlagárainak. A számítások csekély mérték ű 
felülvizsgálatát követ ően az átlagos áralákínálási különbözet 16,54 %-nak bizonyult. 
Ez a csekély mérték ű csökkentés nem módosítja az id eiglenes rendelet (83)–(85) 
preambulumbekezdésében ismertetett, a döm pingelt behozatal hatásával kapcsolatos 
megállapításokat, amelyek meger ősítést nyernek.  
2. Egyéb tényez ők hatása 
a) A közösségi gazdasági ágazat által önmagának okozott kár 
(56) Néhány import őr azt állította, hogy a közösségi g azdasági ágazat önmagának okozta a 
kárt, mivel az „inkább-ár-mint-mennyiség” stratégiáját követte , azaz inkább csak a 
piac felső szegmensét szolgálta ki, nem termelve és értékesítve az alsó szegmensben. 
Ugyanezen import őrök szerint ennek következménye az volt, hogy a közösségi 
gazdasági ágazat nem húzhatott hasznot az alsó szegmensben a citromsav iránt jelentkező megnövekedett keresletb ől, és ily módon piaci részesedést vesztett, 
valamint romlott pénzügyi teljesítménye. A vizsgálat ugyanakkor azt mutatta ki, hogy 
mind az érintett termék, mind a hasonló termék felhasználása alapvet ően azonos, és 
ugyanazokban a szegmensekben versenyezn ek (lásd a (9) pr eambulumbekezdést), 
kivéve az európai citromsa vpiac kis hányadát jelent
ő egyetlen piaci rést, amelyet eddig 
egyedül a közösségi gazdasági ágazat látott el. A vizsgálat tehát mégis azt állapította 
meg, hogy a közösségi gazdaság i ágazat jelen volt a piac al só szegmensében is. Ezt az 
érvet ennek megfelel ően el kell utasítani.  
(57) Ezen túlmen ően néhány érdekelt fél úgy vélte, hogy a beruházások hiánya a 
figyelembe vett id őszak, és különösen azon évek alatt, amikor a közösségi gazdasági 
 
HU 17   HU ágazat jobb eredményeket ért el , azaz 2004–2005 során, hozzájárult a piaci 
részesedésvesztéshez, és ebb ől következ ően az ágazat helyzetének romlásához. A 
vizsgálat kimutatta, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem m űködött teljes 
kapacitásával, valamint hogy kap acitáskihasználás a az érintett id őszak során stabil 
volt. Ennélfogva termelésnövekedésr e további beruházás nélkül er ősebb kereslet 
esetében lett volna lehet őség. Ezen túlmen ően, mivel a közösségi gazdasági ágazat 
nyereségessége elégtelen volt, azaz a célzott nyereség alatt te ljesített a figyelembe vett 
időszak alatt, s őt, veszteségbe fordult át, úgy tekinthet ő, hogy gazdaságilag 
indokolható üzleti döntés volt nem beruházni jelent ős összegeket a hasonló termék 
gyártásába. Az érv ennélfogva nem meggy őző, és ennek megfelel ően el kell utasítani. 
b) A nyersanyagok költsé geinek emelkedése, emelked ő energiaárak 
(58) Majdnem valamennyi érdekelt fél megism ételte arra vonatkozó állítását, hogy a 
megállapított kár a cukorpiac reformja és a termelési visszatérítés ebb ől következ ő 
2006-os eltörlése és /vagy az emelked ő energiaárak következménye.  
(59) Az egyik érdekelt fél az t állította, hogy az egyik köz össégi gyártó 2007-re vonatkozó 
éves jelentésében az állt, hogy a rendelk ezésre álló nyersanyag korlátozott volt az 
európai cukorpiaci rendszer miatt, ami magasabb költségeket eredményezett. E 
tekintetben megjegyzend ő, hogy az említett közösségi gyártó nem cukrot használ f ő 
nyersanyagként, hanem melaszt, ahogy azt az ideiglenes  rendelet (89) 
preambulumbekezdése is kifejti, és az soha nem volt termelési visszatérítés tárgya. A melasz költségének emelkedése azonban nem volt mérvadó, csak a cukor világpiaci árának emelkedését követte. A mási k közösségi gyártó helyzetét illet ően pedig, amit 
az ideiglenes rendelet (90)–(94) preambul umbekezdése részletesen bemutat, nem 
érkezett új vagy megalapozott informáci ó vagy érv. A (93) preambulumbekezdése 
általános megállapítása tehát, miszerin t a cukorpiac reformja nem gyakorolt jelent ős 
hatást a közösségi gazdasági ág azat költséghelyzetére, meger ősítést nyer. 
(60) Ugyanez az érdekelt fél azt  is állította, hogy mégis van összefüggés a cukorárak és a 
bioüzemanyag-termelés között, ahogy azt a Bizottság „Az élelmiszerár-válság okai” 
című tanulmánya
4 is elismerte. E tekintetben megjegyzend ő, hogy a Bizottság, amint 
azt már az ideiglenes rendelet (98) preambul umbekezdése is kife jti, hozzáfért a két 
közösségi gyártó költsé geire vonatkozó adat aihoz, tehát lehet ősége volt a 
nyersanyagok tényleges költségeit mindkét köz össégi gyártó eset ében értékelni a 
citromsav gyártása szempontjából. A cukorár ak és a bioüzemanyag-gyártás közötti 
minden összefüggést tehát megvizsgáltak és figyelembe vettek az uniós cukorpiac reformja, valamint a növekv ő bioüzemanyag-termelés által gyakorolt hatásokra 
vonatkozó elemzés során. Ezek alapján levo nható a következteté s, és végleges 
megerősítést nyer, hogy e tényez ők a megállapított, a közösségi gazdasági ágazat által 
elszenvedett kárra nem gyakoroltak jelent ős hatást.  
(61) Ezen túlmen ően meg kell állapítani, hogy a mela szra, cukorra vagy glukózra vagy 
energiára vonatkozó bármely költségnövekedés,  amit az ideiglenes rendelet elismert 
(lásd a (93) és a (96) preambulumbekezdést) , nem a közösségi gazdasági ágazat által 
elszenvedett kár forrásai, mivel rende s piaci körülmények között a közösségi 
                                                
 
4 Európai Bizottság „Az élelmiszer ár-válság okai: cukor”(The Causes of  the Food Price Crisis: Sugar), 
2008. május 20, http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/perspec/foodprice/sugar_en.pdf. 
 
HU 18   HU gazdasági ágazat e költségnöve kedést bizonyos mértékben átháríthatta volna a vev őire. 
A vizsgálat azonban kimutatta, hogy egyr e növekedett a dömpingelt behozatal 
mértéke, ami alákínált a közösségi gazdas ági ágazat eladási ár ainak. Ily módon, ahogy 
azt az ideiglenes rendelet (84) preambulumbek ezdése is kifejti, ár leszorítás jellemezte 
a piacot, és a közösségi gazdasági ágazat költségnövekedésének csak töredékét tudta 
vevőire áthárítani, ami oda vezetett, hogy pénzügyi helyzete romlott, majd kés őbb 
piaci részesedéséb ől is vesztett.  
(62) Végezetül meg kell említeni, hogy a vizs gálat kimutatta a kínai citromsavgyártás 
költségeinek növekedését is. A megnövekedett  költségek ugyanakkor nem jelentettek 
magasabb eladási árakat, s őt, épp ellenkez őleg, az egységnyi eladási ár 6 
százalékponttal csökkent a figyelembe vett id őszak alatt, amint azt az ideiglenes 
rendelet (63) preambulumbekezdése kimutatta. 
(63) A fentiek alapján a panaszt el kell utasítani, és a (88)–(99) preambulumbekezdés 
végleges meger ősítést nyer. ö 
(c) A közösségi gazdasági  ágazat árkartellje 
(64) Néhány érdekelt fél megismételte az on állítását, hogy az európai gyártók maguk 
okozták a piaci részesedés te rületén elszenvedett veszte séget a citromsavkartellel 
(1991–1995), amelyben mind a panaszos, mind a má sik európai gyártó is részt vett, és 
ami – az érdekeltek állítása szerint – a kína i citromsavimport felfuttatásának oka volt. 
Ezt az állítást a továbbiakban nem támaszto tták alá, ennélfogva nem módosította az 
ideiglenes rendelet (100) preambulumbekezdésében megállapított következtetést, amely szerint a dömpingelt behozatal felfutása több é vvel a kartell m űködésének 
befejezése után következett be. 
(65) A fentiek alapján végleg levonható az a következtetés, hogy a közösségi gazdasági 
ágazat versenyellenes gyakorlatának következm ényei nem járultak hozzá a közösségi 
gazdasági ágazatot ért jelent ős kárhoz. 
d) Árfolyam-ingadozások 
(66) Néhány érdekelt fél megismételte azon állí tását, hogy a kínai citromsav árának esése a 
vizsgálati id őszak alatt nagymértékben a kedvez őtlen USD-EUR árfolyamnak volt 
betudható, és annak a ténynek, hogy a citromsa v árát általában do llárban adják meg a 
világpiacon, és – mivel azokat általában évente tárgyalják – nehéz az árakat az aktuális helyzethez igazítani.  
(67) Emlékeztetni kell arra , hogy az ideiglenes rendelet ( 104) preambulumbekezdése az 
árfolyam-ingadozások hatását jelentéktelennek tekintette, mivel az alákínálás mértéke 
még abban az esetben is meghaladta volna a 10 %-ot, ha az amerikai dollárnak az 
euróval szembeni értékvesztését, ami 2004 és a vizsgálati id őszak között elérte a 
4,79 %-ot, az el őzetes számítások finomítása után figyelmen kívül hagyták volna .  
(68) Következésképpen meger ősítést nyer, hogy az eurónak az amerikai dollárhoz 
viszonyított felértékel ődése nem volt olyan mérték ű, hogy meg tudná cáfolni a 
közösségi gazdasági ágazatot ért kár és az érintett behozatalok közötti okozati 
összefüggést, ezért az állítást el kell utasítani. 
3. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés 
 
HU 19   HU (69) További új vagy megala pozott információk vagy érvek hiányában az ideiglenes 
rendelet (82)–(110) pontja meger ősítést nyer. 
(70) A fentiekre való tekintettel meger ősítést nyer az az ideiglenes megállapítás, mely 
szerint a közösségi gazdasági ágazatot ért jelent ős kár és a dömpingelt kínai behozatal 
között okozati összefüggés van. 
G. A KÖZÖSSÉGI ÉRDEK 
1. A vizsgálati id őszak utáni fejlemények 
(71) Mind a közösségi g azdasági ágazat egyes gyárt óitól, mind az együttm űködő exportáló 
gyártóktól és import őröktől érkeztek olyan észrevételek, melyek szerint figyelembe 
kell venni a vizsgálati id őszak utáni egyes jelent ős fejleményeket. Megjegyezend ő, 
hogy az alaprendelet 6. cikkének (1) be kezdése értelmében a vizsgálati id őszakot 
követő időszakot illet ően a dömpingre és a kárra vonatkozó információkat rendszerint 
nem veszik figyelembe. Az ideiglenes rendelet (119) és (129) preambulumbekezdésében megfogalmazott ál lítások fényében azonban kivételesen 
szükségesnek tartották az adat-és információgy űjtést a 2007 júniusa utáni id őszakban 
is folytatni, 2008 júliusáig.  
(72) Néhány érdekelt fél azt állította, hogy szükségtelen intézkedéseket hozni, mivel a 
közösségi gazdasági ágazat nyereségessége a vizsgálati id őszak után magas szintet ért 
el, a nagy mértékben megemelked ő áraknak köszönhet ően, és mert a piac szabályozta 
önmagát. A vizsgálati id őszak alatti dömping és kár bi zonyítást nyert, a kárt pedig 
jelentős mértékben a dömpingelt behozatal mi att kialakult árleszorítás okozta. A 
behozatalra vonatkozó statisztikák mindöss ze 12 %-os átlagos növekedést mutatnak a 
kínai értékesítési áraknál a vizsgálati id őszak után. Összehasonlítva a vizsgálati 
időszak alatt megfigyelt 16,54 %-os alákínálás i mértékkel, e növekedés nyilvánvalóan 
nem elégséges, mivel nem tenné lehet ővé a közösségi gazdasági ágazatnak, hogy 
értékesítési árait fenntartható szinti g emelje anélkül, hogy a dömpingellenes 
intézkedések hiányában meg ne kockáztatná több vev ő elvesztését. A közösségi 
gazdasági ágazat árszintjét illet ően megállapították, hogy a köz össégi gazdasági ágazat 
2008 első negyedévét ől képes volt árait mérsékelten emelni, ami pénzügyi helyzetét 
észrevehet ő
en javította. Az áremelés azonban szoros id őbeli korrelációt mutat jelen 
eljárás megindításával, így tehát kimuta tható, hogy a közösségi gazdasági ágazat 
helyzete a Kínából származó behozatalt érint ő potenciális dömpingellenes 
intézkedések miatt javulhat ott. Ennélfogva levonható a következtetés, hogy a piac nem 
szabályozta önmagát, illetve az önszabál yozó hatás nem volt elégséges ahhoz, hogy az 
intézkedések bevezetését szükségtelenné te gye. Az érvet ezért el kell utasítani. 
2. A közösségi gazdasági ágazat érdeke 
(73) E tekintetben a közösségi gazdasági ág azat érdekére vonatkozó új és megalapozott 
információk vagy érvek hiányában az ideiglenes rendelet (112)–(115) 
preambulumbekezdésében szerepl ő, a közösségi gazdasági ágazat érdekére vonatkozó 
következtetés meger ősítést nyer. 
3. Verseny és az ellátás biztonsága 
 
HU 20   HU (74) A legtöbb érdekelt fél megismételte azon állítását, hogy az intézkedések bevezetése 
jelentős mértékben csökkentené a versenyt az európai pi acon és kétpólusú piaci 
helyzetet eredményezne. Figyelemmel azonba n a kínai exportáló gyártók által az 
utóbbi években megszerzett er ős piaci helyzetre, úgy tekinthet ő, hogy az intézkedések 
bevezetése nem zárná ki őket a közösségi piacról, hanem mindössze helyreállítaná a 
tisztességes versenyfeltételeket, lehet ővé téve a közösségi gazdasági ágazatnak és a 
kínai exportáló gyártóknak, hogy egyenl ő feltételekkel versenyezzenek. Ezen 
túlmenően a közösségi piacon megfigyelt ár emelkedés harmadik országok saját 
termeléséb ől származó további behozatalt eredmé nyezhet, mint például Izrael vagy 
Dél-Amerika esetében, amelyek valószín űleg kevésbé voltak érdekeltek abban, hogy 
egy leszorított árakkal m űködő piacra exportáljanak.  
(75) Másrészr ől ha nem kerülne sor dömpingellene s intézkedések bevezetésére, nem 
zárható ki az, hogy a közösségi gazdasági ágaza tnak be kellene szüntetnie saját gyártó 
tevékenységét ebben az üzle tágban, ami épp az ellenkez ő forgatókönyvhöz, azaz a 
kínai import er őfölényének kialakulásához vezetne.  
(76) A legtöbb érdekelt fél azt is állította, hogy ha a kínai behozatal leáll az intézkedések 
következtében, az ellátás biztonsága válna ké rdésessé, mivel a közösségi gazdasági 
ágazat nem tudja kielégíteni az EU piacán jelentkez ő keresletet még akkor sem, ha 
mindkét gyártó kapacitásának 100 %-át kihasználva termelne . Ezt súlyosbítaná az a 
körülmény is, hogy a citromsav iránti kereslet az el őrejelzések szerint még növekedne 
is az Európai Parlament és a Tanács mosó- és tisztítószerekr ől szóló 648/2004/EK 
rendelete5 (a mosószerrendelet) hatására. E rende let értelmében a Bizottság vizsgálatot 
kezdeményez a mosószerekben felhaszn ált foszfátokra vonatkozóan, és az 
eredményekre támaszkodva megfelel ő lépésekre tesz javaslatot. E kötelezettségb ől 
kifolyólag a Bizottság jelentést nyújtott  be, de még nem tett javaslatot konkrét 
lépésekre. Még akkor is, ha a fosz fátokat teljes mértékben kizárnák a 
mosószergyártásból, a f ő mosószer-összetev ők a zeolitok maradnak, és csak kisebb 
mértékben a citromsav.  
(77) Ezen túlmen ően több tényez ő is ellentmond annak a feltételezésnek, hogy megsz űnne 
a kínai behozatal:  
– A behozatalra vonatkozó statisztikák ki mutatták, hogy a kínai import 17 %-kal 
növekedett a vizsgálati id őszak utáni tizenkét hónapban, míg az ideiglenes 
intézkedések bevezetése után magas szinten maradt, ami elegend őnek tűnik 
ahhoz, hogy garantálja az EU  ellátásának biztonságát. 
– A vizsgálat kimutatta, hogy néhá ny exportáló gyártónál Kínában 
többletkapacitás mutatkozik, ami jelzi az t, hogy az EU piacár a irányuló kínai 
import nem fog leállni, különösen akkor nem, ha az USA intézkedéseket vezet 
be Kína ellen az Egyesült Államok dömp ingellenes vizsgálata keretén belül. 
(78) Ezen túlmen ően a közösségi gazdasági ágazat bejelentette, hogy meghozza a termelési 
kapacitása növeléséhez szükséges megfelel ő intézkedéseket. A panaszos bejelentette 
termelési kapacitása jelent ős mérték ű növelését. A 2008 júliusában kiadott 
sajtóközlemény szerint e további kapacitások 2009 közepét ől teljes mértékben 
                                                 
5 HL L 104., 2004.4.8., 1-35. o. 
 
HU 21   HU rendelkezésre fognak állni, míg az els ő kapacitásb ővítést már 2009 januárjától 
használni lehet. Ez a kapacitásnövelés ténylegesen hozzájárulhat az uniós kereslet 
kielégítéséhez. Megjegyzend ő továbbá, hogy a másik közösségi gyártó 2008 
augusztusában bejelentette, hogy 2009 els ő negyedévéig bezárja Kínában található 
termelőegységét, és a Közösség területén található termel őegységeire összpontosít.  
(79) Ezen túlmen ően az uniós piacon a vonzóbb árszint valószín űleg megnövelné a 
harmadik országokból érkez ő behozatalt is, és ezekkel az alternatív forrásokkal az 
ellátás biztosítottabbnak t űnik, mintha csak a kínai citr omsavtól függene. A vizsgálati 
időszakot követ ő tizenkét hónap alatt például az Izraelb ől származó behozatal 30 %-
kal emelkedett. 
(80) Úgy látszik tehát, hogy az intézkedések bevezetése nem zárná ki a kínai exportáló 
gyártókat a piacról, hanem inkább helyreállítaná a tisztességes versenyfeltételeket, ami 
biztosítja az ellátás alternatív forrásait.  
3. A kapcsolatban nem álló import őrök érdeke 
(81) Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a mintavétel következtében a Bizottság csak az 
Európában m űködő legnagyobb import őrök eredményeit kapta meg, így nincs 
birtokában információ arra vonatkozóan, m ilyen hatást gyakorolnának a vámok a 
túlnyomó többségben jelen lév ő importáló kis- és középválla lkozásokra. A kiválasztott 
mintával kapcsolatban ugyanakkor senki  nem emelt kifogást, következésképpen a 
mintát minden import őrre vonatkozóan reprezentatívnak kell tekinteni.  
(82) Mivel a citromsav az import őrök teljes bevételének általá ban csak 1 %-át jelenti, 
várhatóan a dömpingellenes vám hatásai elos zlanak a vállalat teljes eredményében. 
(83) Az import őröktől érkező további megjegyzések hiányá ban az ideiglenes rendelet 
(116)–(120) preambulumbekezdés ének következtetései meger ősítést nyernek. 
4. A felhasználók érdeke 
(84) Az ideiglenes szakaszt követ ően a Bizottság alaposabban vi zsgálta az intézkedéseknek 
a felhasználókra gyakorolt lehetség es hatását. E célból kiegészít ő információt kértek a 
felhasználóktól és nemzeti érdekszövetségekt ől, továbbá kiegészít ő ellenőrző 
látogatásra került sor egy közö sségi felhasználó telephelyén.  
(85) A kapott információk meger ősítik a felhasználók kérd őívekre adott válaszain alapuló 
ideiglenes megállapítást – mint azt az ideiglenes rendelet (121) és (122) 
preambulumbekezdése említi –, miszerint a citr omsav viszonylag mérsékelt hatással 
van a felhasználók teljes termelési költségére. Bár a citromsavnak a felhasználók termelési költségeib ől való részesedése a termékt ől függ, megállapították, hogy a 
részesedés általában kevesebb mint 1 % és 20 % közötti. A fent említett kiegészít ő 
információ azt az ideiglenes megállapítást is meger ősítette, hogy az alákínálási küszöb 
szintjének megfelel ő vámnak nagyon korlátozott hatása lenne az együttm űködő 
felhasználók termelési költségére. A végleges nyilvánosságra hozatalt követ ően a 
citromsav két f ő ipari felhasználója azzal érvelt, hogy a citromsav bizonyos 
termékeikben nagyon magas hányadot képvisel, és ezáltal a vámok hatása számukra jelentős lenne. El őször is megjegyzend ő, hogy mindkét felhasználó termékek széles 
körét gyártja, amelyekben a citromsav különböz ő mértékben jelenik meg 
 
HU 22   HU összetevőként. Másodszor, a benyújtott adatok alapján nem volt bizonyítható, hogy az 
említett felhasználók dönt ően azokat a termékeket értékesítették, amelyek esetében a 
citromsav költsége jelent ősebb. Végezetül az érvet nem támasztották alá semmiféle 
további bizonyítékkal. Ennek megfelel ően ez az érv nem volt elfogadható. 
5. A közösségi érdekre vonatkozó következtetés 
(86) A közösségi import őrök és fogyasztók érdeke inek fenti kiegészít ő elemzése ebben a 
tekintetben nem módosítja az ideiglenes köve tkeztetéseket. Még ha egyes esetekben a 
teher teljes mértékben az import őrre/felhasználóra háru l is, az utóbbit érint ő 
kedvezőtlen pénzügyi hatás mindenképpen elhanyagolható. Ennek alapján 
megállapítható, hogy nem változtak az ideiglenes rendeletben szerepl ő, a közösségi 
gazdasági ágazat érdekére vonatkozó következ tetések. Egyéb észrevételek hiányában 
ezért a következtetések véglegesen meger ősítést nyernek.  
H. VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK 
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint 
(87) Több érdekelt fél kétségbe vonta az ideigl enesen alkalmazott hasz onkulcs szintjét és 
azt állította, hogy a 9 %-os haszon túlzó, az zal érvelve, hogy a figyelembe vett id őszak 
alatt a közösségi gazdasági ágazat ténylegesen  soha nem érte el ezt a szintet. El kell 
ismerni, hogy valóban csak egy közösségi gyártó érte el ezt a haszonkulcsot a 
dömpingmentes id őszakban, azaz 2001-ben, a többi gyártó nem. A kár 
megszüntetéséhez szükséges szint meghatáro zásához használt módszertant éppen ezért 
felülvizsgálták, és úgy találták, helyénva ló haszonkulcsként a mindkét európai gyártó 
által elért súlyozott átlag haszonkulcsot, azaz 6 %-ot alkalmazni. 
(88) A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy a közösségi gazdasági ágazat 
reálisan 6 %-os adózás el őtti haszonkulcsra számíthatna, ha nincs dömpingelt 
behozatal, így a végleges megállapítá sok ezt a haszonkulcsot alkalmazták. 
(89) A kínai importárakat a vizsgálati id őszak esetében a közösségi piacon a közösségi 
gazdasági ágazat által értékesített hasonló termék kárt nem okozó árával hasonlították 
össze. A kárt nem okozó árat úgy számítottá k ki, hogy a közösségi gazdasági ágazat 
eladási árait kiigaz ították annak érdekében, hogy t ükrözze a most felülvizsgált 
haszonkulcsot. Az összehasonlításból szár mazó különbség a teljes CIF importérték 
százalékában kifejezve a 8,3 % és 42,7 % közötti tartományba esett minden vállalat esetében, ami alacsonyabb a megállapíto tt dömpingkülönbözetné l, kivéve egy 
vállalatot  
2. Végleges intézkedések 
(90) A dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és a közösségi érdekkel 
kapcsolatban levont következtetéseket figyele mbe véve és az alaprendelet 9. cikkének 
(4) bekezdésével összhangban, a megállap ított dömping- vagy kárkülönbözetnek – 
attól függ ően, melyik alacsonyabb – megfelel ő végleges dömpinge llenes vámot kell 
kivetni a kisebb mérték ű
 vám szabályával összhangban. Egy kivételével valamennyi 
esetben a vámtételt ennek megfelel ően a megállapított kár szintjén kell meghatározni.  
(91) A fentiek alapján a végleges vámokat a következ őképpen kell kivetni:  
 
HU 23   HU Exportáló gyártók  Javasolt dömpingellenes vám  
Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd, 35,7 % 
DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd 8,3 % 
RZBC Co. 36,8 % 
RZBC (Juxian) Co. Ltd. 36,8 % 
TTCA Co., Ltd. 42,7 % 
Yixing Union Biochemical 32,6 % 
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd 6,6 % 
Weifang Ensign Industry Co. Ltd 33,8 % 
Minden más vállalat 42,7 % 
3. Az intézkedések formája  
(92) A vizsgálat során Kína hat exportá ló gyártója elfogadható, árra vonatkozó 
kötelezettségvállalásokat ajánlott fel az al aprendelet 8. cikkének (1) bekezdésével 
összhangban.  
(93) A Bizottság a [BESZÚRANDÓ]6 határozattal elfogadta a kötelezettségvállalási 
ajánlatokat. A Tanács elismeri, hogy a kötele zettségvállalási ajánlatok megszüntetik a 
dömping káros hatását és az intézked ések kijátszásának kockázatát kell ő mértékben 
korlátozzák. 
(94) Annak érdekében, hogy a Bizottság és a vámhatóságok hatékonyabban nyomon 
követhessék a vállalatok kötelezettségvállalásai nak betartását abban az esetben, ha a 
szabad forgalomba bocsátás iránti kérelmet  benyújtották az illetékes vámhatósághoz, a 
dömpingellenes vám alóli mentesség a ttól függ, hogy: i. benyújtanak-e olyan 
kötelezettségvállalási számlát, amely a lega lább a mellékletben felsorolt elemeket és 
nyilatkozatot tartalmazó kereskedelmi számla; ii. az importált termékeket tényleg az említett vállalatok gyártották, szállították és számlázták-e közvetlenül az els ő 
független közösségi vev ő részére; valamint iii. a vámhatóságnak bejelentett és 
bemutatott termékek pontosan megfelelne k-e a kötelezettségvállalási számlában 
szereplő leírásnak. Ha a fenti feltételek nem teljesülnek, a szabad forgalomba 
helyezési nyilatkozat elfogadásakor megfelel ő dömpingellenes vámot kell beszedni. 
(95) Ha a Bizottság az alaprendelet 8. cikkéne k (9) bekezdése értelmében meghatározott 
ügyletekre hivatkozva visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását annak 
megszegését követ ően, és érvénytelennek nyilvánítja a vonatkozó 
kötelezettségvállalási szám lákat, vámtartozást kell kivetni az ezen ügyletekre 
vonatkozó szabad forgalomba hely ezési nyilatkozat elfogadásakor. 
                                                
 
6  
 
HU 24   HU (96) Az import őröknek tisztában kell lenniük azzal, hogy vámtartozás keletkezhet szokásos 
kereskedelmi kockázatként a szabad forg alomba bocsátásra vona tkozó nyilatkozat 
elfogadásakor a(z) [BESZÚRANDÓ] és a(z) [BESZÚRANDÓ] preambulumbekezdésben leírtaknak megfelel ően, még akkor is, ha a Bizottság 
elfogadta azon gyártó kötelezettsé gvállalási felajánlását, amelyt ől az import őrök 
közvetve vagy közvetlenül vásároltak. 
(97) Az alaprendelet 14. cikk ének (7) bekezdése értelmében a vámhatóságoknak késedelem 
nélkül értesíteniük kell a Bizottságot, ha a kötelezetts égvállalás megszegésére utaló 
jeleket fedeznek fel. 
(98) A fentiekben ismertetett okoknál fogva a kínai exportáló gyártók  által felajánlott 
kötelezettségvállalásokat a Bizo ttság elfogadhatónak ítéli, és az érintett vállalatokat 
értesítették azokról az alapvet ő tényekr ől és szempontokról, amelyek alapján 
elfogadták kötelezettségvállalásukat. 
(99) A kötelezettségvállalás megszegése vagy visszavonása esetén, illetve amennyiben a 
Bizottság visszavonja a kötele zettségvállalás elfogadását, a Tanács által a 9. cikk (4) 
bekezdésével összhangban ki vetett dömpingellenes vám az alaprendelet 8. cikkének 
(9) bekezdése alapján au tomatikusan alkalmazandó. 
I. AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE 
(100) Tekintettel a megállapí tott dömpingkülönbözet nagyságár a, és figyelembe véve a 
közösségi gazdasági ágazatot ért kár szintjét, szükségszer ű, hogy az ideiglenes 
rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellene s vám formájában biztosított összegeket a 
kivetett végleges vámok mértékéig végleges en beszedjék. Mivel a végleges vámtételek 
alacsonyabb, mint az ideiglenes vámtétele k, a dömpingellenes vám végleges összegét 
meghaladó, ideiglenesen biztosított ö sszegeket fel kell szabadítani, 
ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 
1. cikk 
1. Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a 2918 14 00 és az ex 2918 15 00 KN-kód 
(2918 15 00 10 TARIC-kód) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó 
citromsav és trinátrium-citr át dihidrát behozatalára. 
2. Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott 
termékre vonatkozó, vámkezelés el őtti, közösségi határparitáson számított nettó árra 
alkalmazandó végleges dömpingellenes vámok a következ ők: 
Vállalat Dömping-
ellenes vám 
(%) Kiegészít ő 
TARIC-
kód 
Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd - N° 73, Daqing Road, 
Bengbu City 233010, Anhui tartomány, Kínai Népköztársaság 35,7 A874 
DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd - West Side of Jincheng Bridge, 
Wuxi 214024, Jiangsu tartomány, Kínai Népköztársaság 8,3 A875 
 
HU 25   HU RZBC Co., Ltd - N° 9 Xinghai West Road, Rizhao, Shandong 
tartomány, Kínai Népköztársaság 36,8 A876 
RZBC (Juxian) Co. Ltd, West Wi ng, Chenyang North Road, Ju 
County, Rizhao, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság  36,8 A877 
TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, 
Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság 42,7 A878 
Yixing Union Biochemical Co., Ltd – Economic Development 
Zone Yixing City 214203, Ji angsu tartomány, Kínai 
Népköztársaság 32,6 A879 
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd, No. 106 Luzhong Large 
East Street, Laiwu, Shandong ta rtomány, Kínai Népköztársaság 6,6 A880 
Weifang Ensign Industry Co. Lt d, The West End, Limin Road, 
Changle City, Shandong tartomány, Kínai Népköztársaság 33,8 A882 
Minden más vállalat 42,7  A999 
3. Az els ő bekezdés rendelkezései ellenére a vé gleges dömpingellenes vám a 2. cikk 
szerint szabad forgalomba bocsá tott behozatalra nem alkalmazandó. 
4. Eltér ő rendelkezés hiányában a vámtételekre von atkozó hatályos rendelkezéseket kell 
alkalmazni. 
2. cikk 
1. Mentesül a 1. cikkben kive tett dömpingellenes vám alól a szabad forgalomba 
bocsátás céljából bejelentet t behozatal, ha azt olyan vállalatok számlázták ki, 
amelyek kötelezettségvállalását a Bizottság elfogadta és amelyek neve szerepel a 
Bizottság mindenkori, módosított [2008/ …./EK] határozatában, amennyiben: 
– az importált termékek gyártását, szállítá sát és számlázását az említett vállalatok 
végzik közvetlenül az els ő független közösségi vev ő számára, valamint 
– ezekhez a behozatalokhoz kötelezettségvá llalási, azaz olyan kereskedelmi 
számla is tartozik, mely tartalmazza legalább az e rendelet mellékletében szereplő adatokat és nyilatkozatot, valamint 
– a vámhatóságnak bejelentett és bemutatott áruk pontosan megfelelnek a 
kötelezettségvállalási  számlában szerepl ő leírásnak. 
2. A szabad forgalomba bocsátási nyilatkozat  elfogadásakor vámtartozást vetnek ki a 
következő esetekben: 
 
HU 26   HU – ha megállapítják, hogy az (1) bekezdésben ismertetett be hozatal tekintetében az 
említett bekezdés egy vagy több feltétele nem teljesül; vagy 
– ha a Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése szerint a 
kötelezettségvállalás elfogadását rendele tben vagy határozatban visszavonja, 
melyben konkrét ügyletekre hivatkozik és  a vonatkozó köte lezettségvállalási 
számlát érvénytelennek nyilvánítja. 
3. cikk 
A 488/2008/EK bizottsági rendelet értelméb en a Kínai Népköztársaságból származó 
citromsav behozatalára kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket 
véglegesen beszedik az 1. cikk alapján kivete tt végleges vám mértékében. A végleges vám 
összegén felül biztosított összegeket fel kell szabadítani.  
4. cikk 
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjá ban való kihirdetését követ ő napon lép 
hatályba. 
Ez a rendelet teljes egészében kötelez ő és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. 
Kelt Brüsszelben, […]-án/-én. 
 a Tanács részér ől 
 az elnök  […] 
 
HU 27   HU MELLÉKLET   
A vállalatok kötelezettségvállalás tárgyát képez ő áruinak a Közösségbe irányuló értékesítéseit 
kísérő kereskedelmi számlán a következ ő elemeket kell feltüntetni: 
1. címsor: „KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS TÁRGYÁT KÉPEZ Ő ÁRUT KÍSÉR Ő 
KERESKEDELMI SZÁMLA”; 
2. A kereskedelmi számlát kibocsátó vállalat neve 3. A kereskedelmi számla száma 4. A kereskedelmi számla kiállításának id őpontja 
5. Kiegészít ő TARIC-kód, amely alatt vámkezelni kell a számlán megadott árut a 
közösségi határon 
6. Az áru pontos megnevezése, többek között: 
– a terméknek a kötelezettségvállalás céljára szolgáló kódszáma (PCN), 
– az áru közérthet ő nyelven megfogalmazott, az érintett kódszámnak megfelel ő 
leírása, 
– a vállalat termékkódszáma (CPC), 
– TARIC-kód, 
– a mennyiség (tonnában). 
7. Az értékesítés feltételeinek leírása, beleértve: 
– a tonnánkénti árat, 
– az alkalmazandó fizetés i feltételeket, 
– az alkalmazandó szállí tási feltételeket 
– valamennyi árengedményt. 
8. A Közösségben import őrként működő azon vállalat neve, amely részére a vállalat a 
kötelezettségvállalá s tárgyát képez ő, árut kísér ő kereskedelmi számlát közvetlenül 
kiállította. 
9. A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségvisel őjének neve, valamint a 
következő aláírt nyilatkozat: 
„Alulírott igazolom, hogy az e számlában szerepl ő áruknak az Európai Közösségbe 
irányuló közvetlen kivitel útján történ ő értékesítése a [VÁLLALAT] által felajánlott 
és az Európai Bizottság [XXXX/ 2008/EK határozatával] elfogadott 
kötelezettségvállalás hatálya alá tartozik és  feltételei szerint történik. Kijelentem, 
hogy az e számlán megadott információ te ljes és megfelel a valóságnak.”