EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2021.6.2. COM(2021) 528 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE EMPTY A megerősített felügyelet aktualizálása – Görögország, 2021. június {SWD(2021) 528 final}



HÁTTÉR A görögországi gazdasági fejlemények és szakpolitikák nyomon követése számára a gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere, valamint a 472/2013/EU rendelet ( ) 2. és 3. cikke szerinti megerősített felügyelet szolgál keretként. A Görögország esetében alkalmazott megerősített felügyelet ( ) elismeri, hogy Görögországnak folytatnia kell az ország gazdasági és pénzügyi nehézségei forrásainak vagy potenciális forrásainak kezelését biztosítani hivatott intézkedések végrehajtását, valamint a megalapozott és fenntartható gazdasági növekedést támogató strukturális reformok továbbvitelét. A megerősített felügyelet átfogó keretet nyújt a gazdasági folyamatok figyelemmel kísérése és a fenntartható gazdaságélénkülés biztosításához szükséges szakpolitikák megvalósításának nyomon követése számára. Lehetővé teszi a mindenkori megelőző időszak görögországi gazdasági és pénzügyi fejleményeinek rendszeres értékelését, valamint az államadósság finanszírozási feltételeinek monitoringját és az adósságfenntarthatósági elemzés aktualizálását. A megerősített felügyelet egyúttal keretként szolgál a Görögország által az eurócsoport 2018. június 22-i ülésén az Európai Stabilitási Mechanizmus programja keretében elfogadott reformok folytatására és befejezésére, valamint a pénzügyi támogatási programok keretében elfogadott fontos reformok eredményeinek megóvására vonatkozóan tett általános kötelezettségvállalás értékeléséhez is. Ebben az összefüggésben a megerősített felügyelet módot ad annak nyomon követésére, hogy Görögország hogyan tesz eleget a program keretében hat fontos területen megkezdett kulcsfontosságú strukturális reformok végrehajtása tekintetében a 2022 közepéig ütemezett egyezményes határidőkig teljesítendő egyedi kötelezettségvállalásoknak. A szóban forgó egyedi kötelezettségvállalások i. a költségvetési és a költségvetési-strukturális politikákra; ii. a szociális jólétre; iii. a pénzügyi stabilitásra; iv. a munkaerő- és a termékpiacokra; v. a Görög Köztársaság eszköz- és részesedéskezelő társaságára és a privatizációra; valamint vi. a közigazgatás korszerűsítésére vonatkoznak ( ). Ez a tizedik jelentés Görögország megerősített felügyeletéről. Közzétételére a makrogazdasági egyensúlyhiányok részletes felülvizsgálatával és Görögország 2021. évi stabilitási programját értékelő országspecifikus ajánlásokkal együtt kerül sor az európai szemeszter keretében. A jelentés a 2021. április 20–21-én tett virtuális látogatás, valamint a hatóságokkal folytatott rendszeres párbeszéd megállapításain alapul. A látogatást az Európai Bizottság az Európai Központi Bank közreműködésével folytatta le ( ), míg a Nemzetközi Valutaalap az utólagos programmonitoringja keretében, az Európai Stabilitási Mechanizmus pedig korai előrejelző rendszeréhez kapcsolódóan, az Európai Bizottság és az Európai Stabilitási Mechanizmus közötti munkakapcsolatokról szóló 2018. április 27-i egyetértési megállapodással összhangban szintén részt vett a folyamatban. Ez a jelentés az eurócsoporttal szemben Görögország által a reformok 2020 végéig történő végrehajtásával kapcsolatban vállalt kötelezettségek teljesítését értékeli, és tájékoztatást nyújt a 2021 közepéig esedékes kötelezettségvállalásokról. A jelentés a 2021. május 27-i záráskor rendelkezésre álló információkat veszi figyelembe. Ez a jelentés alapul szolgálhat az eurócsoport számára ahhoz, hogy döntést hozzon a következő, 748 millió EUR összegű, szakpolitikai feltételekhez kötött adósságenyhítő intézkedések megkezdéséről. Ezek az intézkedések, amelyekről az eurócsoport keretei között 2018. június 22-én született megállapodás, magukban foglalják az értékpapírpiaci program és a nettó pénzügyi eszközökről szóló megállapodás keretében a központi bankok által tartott görög államkötvényekből származó jövedelmeknek megfelelő összegek átutalását, valamint az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz keretében nyújtott egyes kölcsönök vonatkozásában a kamatfelár-emelés alóli mentesítést. A szakpolitikai feltételekhez kötött adósságenyhítő intézkedések negyedik csoportjának végrehajtása az eurócsoport 2020. november 30-i ülését követően, egyebek mellett a Görögország 2020 közepén esedékes kötelezettségvállalásainak teljesítéséről készült, a Bizottság által a megerősített felügyelet keretében 2020. november 18-án elfogadott jelentésben foglalt értékelés ( ) alapján, a koronavírus-járvány miatti rendkívüli körülmények figyelembevételével kezdődhetett meg. ÁLTALÁNOS ÉRTÉKELÉS A jelentés a folytatódó világjárvány és a járvány megfékezésére irányuló intézkedések, valamint a védőoltási programnak köszönhetően a gazdaság fokozatos újraindításával kapcsolatos várakozások fényében készült. A görög gazdaság 2020-ban 8,2%-kal – a vártnál valamivel kisebb, az EU egészéhez képest azonban még mindig lényegesen nagyobb mértékben – zsugorodott, főként az idegenforgalmi ágazatnak a gazdaságon belüli súlya miatt. Az új koronavírusos esetek számának növekedése arra késztette a hatóságokat, hogy fenntartsák a 2020 végén és az idei év elején bevezetett, a személyek mozgására vonatkozó korlátozásokat és a járvány megfékezésére irányuló intézkedéseket, miközben nemrégiben megkezdődött az idegenforgalmi ágazat külföldi turisták előtti óvatos újranyitása. A kormány 2021-re és 2022-re további költségvetés-politikai intézkedéseket terjesztett elő a gazdasági helyreállítás és a magánberuházások előmozdítása érdekében. A költségvetési irányvonal ezért várhatóan továbbra is támogató jellegű marad, és továbbra is enyhíti a válságnak a munkaerőpiacra és a szociális helyzetre gyakorolt hatásait. A foglalkoztatásvédelmi intézkedéseket az EU különösen a szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó új finanszírozási eszköz (SURE) és az Európai Szociális Alap segítségével támogatja. Az előrejelzések szerint a foglalkoztatás 2021-ben a gazdaság újranyitását kísérő, fokozatosan újrainduló munkaerő-felvételnek köszönhetően csekély mértékben nőni fog. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervben bemutatott reformok és beruházások végrehajtásának várható megkezdése további impulzust ad a növekedésnek, és előrelendíti a gazdaság korszerűsítésére, valamint a munkanélküliség, a szegénység és a társadalmi kirekesztődés mérséklésére irányuló erőfeszítéseket ( ). A hatóságok számos szakpolitikai területen jól haladtak a reformok végrehajtásával, beleértve azokat is, amelyek elősegítik a világjárvány társadalmi-gazdasági hatásainak kezelését és megkönnyítik az új közberuházások végrehajtását. Nevezetesen: ·A fizetésképtelenségi reform várhatóan a megállapodás szerint, június 1-jén lép hatályba, a vállalatok rehabilitációjára és a vállalati csődre vonatkozó keret március 1-jei hatálybalépését követően. A kódex a fizetésképtelenségi keret jelentős reformját valósítja meg, hatálybalépése a részletes specifikációval, valamint a bankokéval összekapcsolt informatikai platform létrehozásával kapcsolatos jelentős végrehajtási munka eredménye. Az értékesítési és visszabérlési szervezet létrehozásának folyamata várhatóan jelentősen hosszabb időt vesz igénybe az eredetileg vártnál, de nem teszi szükségessé a vonatkozó jogszabályi rendelkezések módosítását, és nem érinti a keret egyéb elemeinek végrehajtását, sem a végrehajtási intézkedések felfüggesztésének nemrégiben elfogadott megszüntetését. A rendszer jelentős fiskális költséggel járhat, amennyiben az államháztartásba sorolják, ezért a hatóságnak úgy helyénvaló eljárniuk, hogy ez a kockázat elkerülhető legyen. ·A hatóságok a nemteljesítő hitelállomány további csökkentése érdekében meghosszabbították a Herkules-programot. Elsősorban a programnak köszönhető, hogy a nemteljesítő hitelek aránya a 2019 végi 40%-ról 2020 végére jelentősen, 30,2%-ra csökkent ( ). A program meghosszabbítása várhatóan lehetővé teszi a görög bankok számára, hogy tovább csökkentsék nemteljesítő hitelállományukat, és támogatja arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy 2022-ig egy számjegyűre mérsékeljék nemteljesítő hiteleik arányát, összhangban az erre vonatkozó, a felügyelethez benyújtott és nemrégiben felülvizsgált stratégiájukkal. Ezeknek az ambiciózus terveknek a sikere számos tényezőtől függ, például az új nemteljesítő hitelek beáramlásának mértékétől, valamint a gazdasági és piaci viszonyoktól. ·Június 1-jén várhatóan megkezdődik a Költségvetési Bevételek Független Hatóságának átfogó humánerőforrás-reformja. A reform várhatóan segíteni fogja a Független Hatóságot a megfelelő személyzet biztosítására vonatkozó egyedi kötelezettségvállalás teljesítésében. ·A hatóságok befejezték a helyi tömegközlekedés támogatási rendszerének reformját (egyedi kötelezettségvállalás), valamint a garantált minimumjövedelem harmadik, egyben utolsó pillérének országos szintű bevezetését (szintén egyedi kötelezettségvállalás), amely június 1-jétől lehetővé teszi a szociális támogatások és a személyre szabott foglalkoztatási szolgáltatások nyújtását a garantált minimumjövedelemre jogosultak számára. A garantált minimumjövedelem reformja jól érzékelhető hatást gyakorolt a szegénység visszaszorítására, bár európai uniós viszonylatban a szegénység vagy a társadalmi kirekesztődés kockázatának kitettek aránya a népességen belül továbbra is az egyik legnagyobb (2019-ben 30%). A hatóságok szeptemberben jogszabályt alkotnak, amely alapján a fogyatékossággal élőknek nyújtott személyi segítségre vonatkozó új kísérleti program keretében az ellátásokra való jogosultság értékelése a funkcionalitáson alapuló fogyatékosságértékelési rendszer alkalmazásával történik majd. Ez azt jelenti, hogy az új értékelési rendszert a jövő év első negyedévétől közvetlenül alkalmazzák majd a természetbeni juttatásokkal kapcsolatos döntések meghozatalához, így nem lesz szükség a funkcionalitásértékelési rendszer újabb kísérleti projektjére. ·A hatóságok elfogadták a közbeszerzési keret jelentős átalakítását, a közigazgatáson belüli belső kontrollra vonatkozó új koncepcionális keretet, valamint a stratégiai projektterv-portfólió létrehozásáról rendelkező jogszabályt. A nagyberuházási projektekkel kapcsolatos projekt-előkészítési eszköz létrehozásáról rendelkező jogszabályt várhatóan június elején fogadják el. Jóllehet a felsorolt intézkedések teljes körű végrehajtását a jövőben is folytatni kell, az eddigi lépések elengedhetetlenek a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz sikeres elindításához. A helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglalt reformok és beruházások kiegészítik a megerősített felügyelet keretében nyomon követett reformokat, de hosszabb távra szólnak, és adott esetben továbbfejlesztik a megerősített felügyelet keretében megkezdett reformokat. ·A hatóságok elérték az egészségügyi kiadások központosított beszerzésére vonatkozó 30%-os célkitűzést (egyedi kötelezettségvállalás), ugyanakkor lépéseket tettek a visszakövetelt összegek behajtásának felgyorsítására, és újraindult az egészségügyi alapellátás reformjával kapcsolatos munka is. ·Megerősítették a köztisztviselők és a közalkalmazottak kiválasztása területén működő legfelsőbb tanács kapacitását, és megfelelő előrelépés történt a közigazgatás integrált emberierőforrás-gazdálkodási rendszere felé. Az ideiglenes alkalmazottak felvételének korlátozása, amellyel kapcsolatban a munka folytatódik, csak 2022-től valósul meg, azonban a hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy 2021 októberében végrehajtják az ideiglenes álláshelyek elfogadott csökkentését. A reformok más fontos területeken is folytatódtak. A hatóságok jól haladnak az államháztartási számlák funkcionális besorolása első szintjének 2021 októberében esedékes fejlesztésével, emellett ütemtervet készítettek a 2. szint 2022 áprilisáig történő végrehajtására. A funkcionális besorolás a költségvetés és a szakpolitikák kialakításának alapvető eleme. Fontos lépések történtek a beruházásengedélyezési követelmények egyszerűsítése és az ellenőrzési keret reformja érdekében, beleértve az új elsődleges és másodlagos jogszabályok elfogadását is. A reformok széles ágazati lefedettsége ellenére a jelenlegi csomagból kimaradtak az oktatáshoz kapcsolódó üzleti tevékenységek engedélyezésének területei, a hatóságok azonban 2021 szeptemberéig foglalkoznak ezekkel. Végül feloldották az engedélyezési és ellenőrzési informatikai rendszer telepítésére vonatkozó pályázatot, amelynek végrehajtása nehézségekbe ütközött, és nemrégiben közzétették a szerződés odaítélésére vonatkozó végleges határozatot. A kataszteri reform keretében a felülvizsgált ütemtervnek megfelelően halad a kataszteri felmérések befejezése, a kataszteri hivatalok felállítása és az erdőtérképek elkészítése. A térképek 95%-ának ratifikálására 2022 első negyedévében kerül sor, egyrészt mert a világjárványra tekintettel meghosszabbították a kifogások benyújtási határidejét, másrészt erre az adminisztratív és jogalkotási akadályok kezeléséhez is szükség van. A Görög Köztársaság eszköz- és részesedéskezelő társasága a hatóságok aktualizált miniszteri iránymutatásának kiadását követően aktualizált stratégiai tervet készít, amely új hangsúlyt helyez a piaci alapú eszközkezelésre, és üdvözlendő lépéseket tesz a Társaság mint aktív részvényes szerepének megerősítésére. Több folyamatban lévő privatizációs ügylet, köztük a Hellinikon, több regionális kikötő, az ingatlanok, valamint a dél-kavalai föld alatti földgáztározó tekintetén jelentős előrelépés történt. Az Egnatia-koncesszióval kapcsolatos, még függőben lévő intézkedések tekintetében korlátozott előrelépés történt, a munkálatokban lemaradás tapasztalható. Végül, de nem utolsósorban a hatóságok megfelelő intézkedéseket fogadtak el a Korrupció Elleni Államok Csoportja fennmaradó ajánlásainak kezelésére, továbbá ütemtervet határoztak meg az egyedi kötelezettségvállalás teljesítésére, egyúttal befejezték a vagyonnyilatkozati eljárás végrehajtásának régóta várt javítását. A hatóságok lépéseket tesznek a világjárvány okozta késedelmek orvoslására. Először is az eredeti tervvel ellentétben a hátralékállomány 2020 decembere és 2021 februárja között 96 millió EUR-val nőtt, nagyrészt bizonyos szervezetek likviditáshiánya miatt. A hatóságok intézkedéseket hoztak a helyzet orvoslására, és aktualizált rendezési tervet nyújtottak be, amely megerősíti a korábban megállapított célokat, figyelembe véve ugyanakkor a kormány közvetlen irányításán kívül eső tényezők új, átfogó elemzését. Az európai intézményekkel is egyeztetett elemzés a várakozások szerint növelni fogja a kitűzött célok hitelességét és teljesíthetőségét. Ezzel párhuzamosan a hatóságok strukturális intézkedéseket hajtanak végre a Görög Számvevőszék ajánlásainak kezelésére, amelyek főként az informatikai fejlesztésekre, a hatékony belső kontrollrendszerek létrehozására, a személyzetre és a kifizetési eljárások javítására összpontosítanak, és többségüket 2021 közepéig rendezni kell. Másodszor: a hatóságok sikeresen befejezték az egységes ingatlanadó, az ENFIA átértékelését, és vállalták a 2022. augusztusi adóbevallások 2022 első negyedévére történő átütemezését, mivel a reform végrehajtása 2021-ben már nem valósítható meg. Harmadszor: a jogszabályban meghatározott minimálbér aktualizálására irányuló eljárás újraindult, és várhatóan július végéig lezárul, a munkajogi törvénykönyv régóta várt reformját pedig nyilvános konzultációra bocsátották, és június első hetében tervezik benyújtani a Parlamentnek, ami a munkajogi szabályozás jelentős korszerűsítését eredményezi, és lehetőséget teremt annak egységes szerkezetbe foglalására (egyedi kötelezettségvállalás). Végül pedig az igazságügyi reformok terén üdvözlendő előrelépés történt az igazságügyi alkalmazottakról szóló törvénykönyv és a „JustStat” egységre vonatkozó másodlagos jogszabályok elfogadása terén, egyúttal folytatódik az egyéb fontos jogszabályokkal kapcsolatos munka és a különleges bírói tanácsok létrehozása. Lendületesen halad előre az igazságszolgáltatás digitalizálása, de a kötelező elektronikus iratbenyújtás régóta húzódó bevezetésében csak a közigazgatási bíróságoknál történt előrelépés, mivel annak a polgári és a büntetőbíróságokon való végrehajtása az ügyviteli rendszer második szakaszának kifejlesztéséhez kapcsolódik, amelynek pályázatát – kibővített terjedelemmel – 2021 júliusában újraindítják. Az európai intézmények arra ösztönözték a hatóságokat, hogy választható jelleggel támogassák az elektronikus iratbenyújtást a polgári és a büntetőbíróságokon. A fizetésképtelenségi jogszabályok terén elért jelentős haladás ellenére a bírósági eljárások pandémiával kapcsolatos zavarai 2021 első negyedévében továbbra is nehezítették a pénzügyi szektor egyéb reformjainak végrehajtását, azonban a folyamatok fokozatosan újraindulnak. Ez különösen igaz a háztartások fizetésképtelenségével kapcsolatos korábbi ügyhátralék kezelésére. Noha folyamatban van a feldolgozás felgyorsítására irányuló konkrét ütemterv végrehajtása, a teljes rendezés valószínűleg késni fog a 2021. végi célhoz képest. A végrehajtási eljárások, köztük az árverések 2020 novembere óta érvényben lévő – és az értékelések szerint a nemteljesítő hitelállomány csökkentését potenciálisan hátráltató – általános felfüggesztését 2021. április elején megszüntették, lehetővé téve valamennyi végrehajtási lépés fokozatos újraindítását. A legtöbb árverést a nyár utánra ütemezik át, ezáltal 2021-ben csak korlátozott számú, a járvány előttinél kevesebb árverést bonyolítanak le. A hatóságok emellett további lépéseket terveznek a 2020 decemberében elfogadott, az árverések lebonyolításának javítását célzó intézkedéseknek való megfelelés megkönnyítése érdekében, és megerősítették, hogy a felülvizsgált polgári perrendtartást, amely többek között az árverési reformot teljesíti ki, 2021 júliusában elfogadják, és az a nyár utáni következő igazságügyi év kezdete előtt hatályba lép. A világjárvány továbbra is akadályozza a lehívott állami garanciák elszámolásának előrehaladását, a már bevezetett intézkedések azonban az év második negyedévében várhatóan lehetővé teszik a gyorsabb feldolgozást. Összességében ez a jelentés arra a következtetésre jut, hogy Görögország a világjárvány okozta kihívást jelentő körülmények ellenére megtette a megfelelő egyedi kötelezettségvállalások teljesítéséhez szükséges intézkedéseket. A hatóságok számos alapvető reformot hajtottak végre, többek között azokon a területeken, amelyek kulcsfontosságúak lesznek a jelenlegi gazdasági válság hosszú távú következményeinek kezeléséhez, valamint a közigazgatásnak a helyreállítási és rezilienciaépítési terv sikeres végrehajtásához szükséges kapacitásának megerősítéséhez. Az európai intézmények üdvözlik a szoros és konstruktív szerepvállalást valamennyi területen, és arra ösztönzik a hatóságokat, hogy tartsák fenn a lendületet, és szükség esetén – különösen a pénzügyi ágazat reformjai tekintetében – fokozzák a részben a világjárvány okozta késedelmek orvoslására irányuló erőfeszítéseket.

MAKROGAZDASÁGI FEJLEMÉNYEK A koronavírus-világjárvány hatása 2020-ban meghatározta a görög gazdaság pályáját. Görögország bruttó hazai terméke 2020-ban éves szinten 8,2%-kal csökkent, ami a járvány megfékezésére irányuló intézkedéseknek a gazdasági tevékenységre és különösen az idegenforgalmi ágazatra gyakorolt hatását tükrözi. Annak ellenére, hogy az év utolsó negyedévében szigorodtak a világjárvány terjedésének korlátozására irányuló korlátozások, a görög gazdaság negyedéves szinten jelentős, 2,7%-os növekedést ért el, ami a magasabb kormányzati kiadásoknak és a nettó export erőteljes fellendülésének tudható be. A fogyasztói árak csökkentek, főként az energiaárak erős deflációs nyomása és a gazdaság pangása miatt. A foglalkoztatást támogató intézkedéseknek sikerült megvédeniük a munkaerőpiacot azáltal, hogy a világjárvány okozta jelentős gazdasági zavarok ellenére 2020-ban 16,3%-on tartották a munkanélküliségi rátát. Ugyanakkor a foglalkoztatás csökkent az egy évvel ezelőttihez képest, mivel – elsősorban az idegenforgalmi ágazatban – csökkent az újonnan felvett munkavállalók száma. A munkaerőpiacot védő fő rendszert már 2020 elején bevezették; ez egyrészt támogatja azokat a munkavállalókat, akiknek a munkaszerződését ideiglenesen felfüggesztették, másrészt megvédi az állásaikat. 2021 márciusában a munkaszerződés felfüggesztésével érintett munkavállalók száma elérte az 547 000 főt (128 400 vállalkozásban), ami több mint háromszor annyi, mint 2020 októberében, amikor Görögországban megkezdődött a világjárvány második hulláma. Hasonlóképpen a 2020 októberében elindított foglalkoztatástámogatási program eddig közel 30 000 személy foglalkoztatását biztosította, akik közül 4600 korábban tartósan munkanélküli volt. A szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE) keretében támogatott csökkentett munkaidős foglalkoztatási program („Synergasia”) 2021 februárjában 1600 vállalkozás mintegy 17 000 alkalmazottjának nyújtott támogatást. Rövid távon a gazdaságélénkülés üteme a járvány megfékezésére irányuló intézkedések meghosszabbítása miatt valószínűleg némileg lassabb lesz a korábbi előrejelzésekhez képest, de a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtásának várható elindítása várhatóan élénkíteni fogja a növekedést. A járvány megfékezésére irányuló intézkedések szigorítása várhatóan visszafogja a fellendülés ütemét 2021 első negyedévében. A védőoltások terén elért folyamatos haladás és az idegenforgalmi ágazat fokozatos újraindítása azonban az év második felében valószínűleg felgyorsítja a gazdasági tevékenységet. A Bizottság 2021. tavaszi előrejelzése szerint Görögországban a reál-GDP 2021-ben 4,1%-kal, 2022-ben pedig 6,0%-kal nő, elsősorban a 2021 második felétől kezdődő beruházások miatt. A nettó export hozzájárulása várhatóan szintén pozitív lesz, amit az idegenforgalmi ágazat fokozatos újraindítása is támogat. A magánfogyasztást valószínűleg támogatja az előző évről elhalasztott vásárlások egy részének realizálása. A háztartások kiadásainak várható növekedése és az ebből következő fellendülés a munkaerő-igényesebb szolgáltatási ágazatban szintén meg fogja könnyíteni a jelenleg foglalkoztatástámogatási programok keretében foglalkoztatott munkavállalók visszatérését a rendes foglalkoztatásba, lehetővé téve a támogatási intézkedések fokozatos enyhítését. Az infláció az előrejelzések szerint 2021-ben is enyhén negatív marad a szolgáltatási ágazat negatív árnyomása és az ipari termékek iránti gyenge kereslet miatt. 2022-re a fogyasztói árak lassú fellendülése várható, amint a gazdasági tevékenység visszatér a járvány előtti szintjére, és az idegenforgalmi tevékenység fokozatosan helyreáll. A Bizottság 2021. tavaszi előrejelzése számol a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben szereplő reformokkal és beruházásokkal. A terv több kiforrott beruházási projektet tartalmaz, különösen a zöld és a digitális átállás, a fenntartható és inkluzív növekedés, valamint más növekedésösztönző kiadások területén, amelyek végrehajtása 2021 második felében várhatóan gyors ütemben halad majd. Görögország zöld és digitális átállásának elősegítésével ezek a beruházások valószínűleg erőteljes lendületet adnak a gazdaság helyreállításának, és 2021–2022-ben átlagosan 1,3 százalékponttal gyorsítják a növekedést. A versenyképesség és a termelékenység növelése mellett a tervnek az is célja, hogy előmozdítsa a foglalkoztatást és az inkluzív gazdasági helyreállítást. A kilátásokkal kapcsolatos bizonytalanság továbbra is jelentős. A védőoltási program folytatódása ellenére a világjárvány alakulását mind hazai, mind nemzetközi szinten továbbra is jelentős bizonytalanság övezi. Ez kihat a turizmusra és az ahhoz kapcsolódó ágazatokra, például a szálláshely-szolgáltatásra, a vendéglátásra és az egyéb szolgáltatásokra, amelyek a görög gazdaság viszonylag nagy részét teszik ki. A bizonytalanság a vállalati és a bankszektorban a támogatási intézkedések fokozatos megszüntetése nyomán várható helyreállítás ütemére is kihat, és ezáltal nyomást gyakorolhat a vállalkozások likviditására, és esetleg fizetőképességére is. A „szakadék széle” hatást várhatóan enyhíteni fogja az üzleti hitelezést támogató, a közelmúltban útjára indított program. A finanszírozáshoz jutás akadályai – különösen a kis- és középvállalkozások esetében – továbbra is fennállnak, de a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben bemutatott intézkedések várhatóan mérsékelik őket. A munkaerőpiac rövid távú alakulása alapvetően a munkaerőpiacot támogató intézkedések fokozatos megszüntetésétől függ, amellyel kapcsolatban körültekintően kell eljárni. Továbbra is bizonytalanság forrása, a külső geopolitikai tényezők alakulása, valamint az, hogy és a migrációs válság ismételten megjelenhet a világjárvány elmúltával. Pozitívum viszont, hogy a világjárvány során felhalmozódott megtakarítások a későbbiek során növelhetik a kiadásokat. Ami az inflációt illeti, a gazdasági kilátások körüli bizonytalanságok lefelé módosíthatják a tervezett inflációs pályát. 1. táblázat: A főbb makrogazdasági változók összefoglalása (%) Forrás: Európai Bizottság KÖLTSÉGVETÉSI FOLYAMATOK Görögországban a megerősített felügyelet keretében nyomon követett elsődleges hiány 2020-ban elérte a GDP 7,5%-át. A Bizottság 2020. őszi előrejelzéséhez viszonyított romlást a kormány által 2020 utolsó hónapjaiban a világjárvány második hullámának kezelése érdekében hozott kiegészítő intézkedések magyarázzák. Ezenkívül az Eurostat számos statisztikai kérdést tisztázott, ami hozzájárult az alacsonyabb költségvetési egyenleghez. A legjelentősebb statisztikai felülvizsgálat az a döntés, hogy az állami garanciák 2020-ig tartó hátralékából eredő elszámolási költségeket elhatárolják. Ez a felülvizsgálat a 2020. évi hiányt a GDP 1,2%-ával növelte, ugyanakkor nem volt hatással az államháztartás adósságszintjére. A statisztikai hatóságok másik fontos döntése a visszakövetelési mechanizmus költségvetési nyilvántartását érintette. A be nem szedett visszakövetelések folyamatosan felhalmozódó állománya miatt a statisztikai hatóságok úgy döntöttek, hogy felhagynak a korábbi nyilvántartási gyakorlattal, amely szerint az elhatárolási kiadásokat a visszakövetelési felső határok határozták meg, és ehelyett az összes visszakövetelést és visszatérítést, azok ténylegesen beszedésekor vagy jóváírásakor számolják el. A becslések szerint ez a változás 2020-ban a GDP 0,3%-ának megfelelő egyenlegromlást eredményezett, míg a korábbi költségvetési egyenleg 2012 és 2019 között átlagosan a GDP 0,2%-ának megfelelő mértékben romlott, ami nem befolyásolta az államadósság szintjét. A költségvetési politika 2021-ben is laza marad, a válság társadalmi és gazdasági költségeinek enyhítése érdekében elfogadott költségvetési intézkedések többségét pedig 2022-ben várhatóan fokozatosan kivezetik. A hatóságok 2021-ben is fenntartják a világjárvány kezeléséhez nyújtott támogatást, ennek kapcsán meghosszabbítják a fertőzések harmadik hullámára reagáló korábbi intézkedéseket. Ez magában foglalja a „visszafizetendő előlegek” (a világjárvány által érintett vállalkozásoknak nyújtott állami támogatás, feltételes támogatási elemet tartalmazó hitelek formájában nyújtott állami támogatás) keretének további növelését, a felfüggesztett munkaszerződéssel rendelkező munkavállalóknak nyújtott pénzügyi támogatás növelését, az egészségügyi kiadások növekedését és az adóhalasztások meghosszabbítását. A jelenlegi feltételezés szerint a lezárás fokozatos enyhítése mellett a világjárvány által közvetlenül sújtott vállalatokat és háztartásokat célzó intézkedések többségét 2022-től várhatóan megszüntetik. További intézkedéseket terveznek, amelyek 2022-ben is támogatást nyújtanak a gazdaság helyreállításához, többek között a vállalkozások adóterheinek csökkentésével. A társadalombiztosítási költségek mérséklése és a szociális szolidaritási adó csökkentése a magánszektorban 2022-ben is érvényben marad. A hatóságok úgy határoztak továbbá, hogy a társasági adóelőleg mértékét 2021-ben 100%-ról 70%-ra csökkentik, majd 2022-től 80%-on tartják. Az intézkedés célja a likviditás és a magánberuházások védelme, mivel a nyereséges vállalkozások egyébként közel 50%-os effektív adókulccsal szembesülnének ( ), ami jelentős kockázattal járna a magánberuházások számára. Emellett a társasági adó a 2021-es adóévtől kezdődően két százalékponttal, 22%-ra csökken. Ez az intézkedés csekély, a GDP mintegy 0,1%-ának megfelelő mértékű állandó negatív hatást gyakorol az államháztartásra, viszont a vállalatokra nehezedő, régóta aggályosnak tartott magas adóteher kezelése tekintetében a helyes irányba mutat ( ). Az intézkedés hatását ellensúlyozni fogja a megújuló energiaforrások számláján jelentkező bevételek 2021-től érvényesülő tartós növekedése, amely különösen az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeiből és a dízelfogyasztásra kivetett zölddíj bevezetéséből származik. A Bizottság 2021. tavaszi előrejelzése szerint a megerősített felügyelet keretében nyomon követett elsődleges hiány 2021-ben eléri a GDP 7,3%-át, 2022-ben pedig a GDP 0,5%-át, ami jó összhangot mutat a hatóságok előrejelzésével ( ). Az előrejelzés a költségvetési támogatási intézkedések fokozatos megszűnésével és a várt gazdasági helyreállítással számol. Tartalmazza továbbá a „visszafizetendő előlegek” költségét (a pandémia által érintett vállalatoknak feltételes támogatási elemet tartalmazó hitelek formájában nyújtott állami támogatás). A világjárvány kapcsán nyújtott garanciákra képzett céltartalékokat 2020-ban számolták el. Ezzel szemben a Herkules-program keretében nyújtott garanciák csak a jövőben érinthetik a költségvetési egyenleget, amennyiben lehívják őket. A Bizottság tavaszi előrejelzése figyelembe veszi a Görögország helyreállítási és rezilienciaépítési tervében szereplő növekedésösztönző reformokból és beruházásokból származó nagy összegű pénzügyi támogatást, amely várhatóan jelentős mértékben támogatja a gazdaságot, és lendületet ad a potenciális növekedésnek. Ez viszont megkönnyíti a prudens költségvetési pozíciók elérését. A hatóságok 2021. évi stabilitási programja szerint az elsődleges hiány 2021-ben a GDP 7,2%-át, 2022-ben pedig a GDP 0,3%-át éri el. 2. táblázat: A költségvetési előrejelzés fő mozgatórugói Forrás: Európai Bizottság A hatóságok másodlagos jogszabályt fogadtak el, amely meghatározza a világjárvány előtt felfüggesztett törlesztésű adókötelezettségeknek az adórendezési programba való visszatérésére vonatkozó kritériumokat. A jogszabály a 8. megerősített felügyeleti jelentés keretében elfogadott intézkedések részét képezi, és „második esélyt” ad azoknak, akik a keret 2019. novemberi felülvizsgálatát követően kiestek a korábbi rendezési programokból. Vagyonra, elmaradt jövedelemre és szigorú megfelelésre vonatkozó kritériumokat vezet be, ami üdvözlendő újdonság a keretrendszerben. A költségvetési kockázatok továbbra is jelentősek. Nagyrészt továbbra is a világjárvány alakulását övező bizonytalanság és az egészségügyi válság társadalmi és gazdasági költségeinek enyhítése érdekében szükségessé váló további költségvetési támogatás vezérli őket. További kockázatok kapcsolódnak a világjárvány idején nyújtott állami garanciák és visszafizetendő előlegek tényleges költségeihez. A kiszolgáltatott helyzetben lévő adósok tulajdonában lévő ingatlanok értékesítésének és visszabérlésének tervezett programja jelentős költségvetési kiadásokkal járhat, ha azt az államháztartási szektorba sorolják ( ). Az állami ingatlankezelő társasággal (ETAD) szembeni peres ügyekből eredő kockázatok és a korábbi reformokkal kapcsolatban fennálló, a korábbi jelentésekben ismertetett jogi kihívások továbbra is jelentősek. A migrációs hullámok ismételt megjelenése a jövőben rontaná a költségvetési egyensúlyt. Végezetül az előrejelzés a költségvetési korlátok maradéktalan érvényesülését feltételezi, ha viszont ez nem valósul meg, a közkiadások növekedéshez való mérsékeltebb hozzájárulása árán javul a költségvetési eredmény. ÁLLAMADÓSSÁG-FINANSZÍROZÁS Az állampapírok hozamfelára 2021 februárja óta stabil, ötéves futamidő esetében 60 bázispont körüli. A kedvező finanszírozási feltételeket továbbra is támogatja az Európai Központi Bank laza monetáris politikai irányvonala, többek között pandémiás vészhelyzeti vásárlási programja. Görögország megtartotta jelenlétét a kötvénypiacokon, és folytatta finanszírozási tervének végrehajtását. Márciusban 2,5 milliárd EUR gyűlt össze egy 30 éves államkötvény kibocsátásával, amelynek hozama valamivel 2% alatt volt. Az árverés több mint tízszeres túljegyzés mellett zajlott; 2007 óta ez első alkalommal került sor 30 éves görög államkötvény kibocsátására. Szintén márciusban Görögország teljesítette a Nemzetközi Valutaalap kölcsöneinek részleges előtörlesztését, ami üdvözlendő lépés, hiszen segít csökkenteni a devizaárfolyam-kockázatot, és megfelelő jelzést küld a piacoknak. A Nemzetközi Valutaalappal szemben fennmaradó hiteltartozás összege 1,8 milliárd EUR. Az államháztartás készpénztartalékai 2021. március végén mintegy 28 milliárd EUR-t tettek ki, ami a jelenlegi költségvetési előrejelzések szerint több mint egy évig elegendő lenne az államháztartás finanszírozási igényeinek fedezésére. 2021 áprilisában a Standard & Poor’s egy fokozattal, BB–-ról BB-re javította Görögország államadósság-minősítését, egyúttal kedvező kilátásokat tartott fenn. Ezzel a frissítéssel Görögország államadósság-minősítése csak két fokozattal marad el két hitelminősítő intézet befektetési besorolásától. ADÓSSÁGFENNTARTHATÓSÁGI ELEMZÉS A Bizottság 2021. tavaszi előrejelzésében szereplő aktualizált makrogazdasági és költségvetési kilátásokat követően aktualizálta az adósságfenntarthatósági elemzést. A módszertant a 8. megerősített felügyeleti jelentésben tette közzé. A keretrendszer szorosan követi a Bizottság adósságfenntarthatósági monitoringrendszerét, és további alternatív forgatókönyveket is figyelembe vesz. A kamatlábra vonatkozó feltevéseknél az elemzés a 2021. március végi állapot szerinti határidős kamatlábakat vette figyelembe. Az elhúzódó világjárvány növelte a költségvetési fenntarthatóság kockázatát, amelyeket részben ellensúlyoz a várt gazdasági helyreállítás. Az elemzés eredményei azt mutatják, hogy az alapforgatókönyv szerint a GDP-arányos államadósság 2021-től kezdve csökkenő pályán marad. Az előrejelzések szerint az adósság az évtized végére eléri az 169%-ot, az alapforgatókönyv szerint pedig 2047-re a GDP 100%-a alá csökken.