INDOKOLÁS

1.A JAVASLAT HÁTTERE

•A javaslat indokai és céljai

A Covid19-világjárvány súlyos gazdasági sokkhoz vezetett, amelynek számottevő negatív hatása van az Európai Unióban és világszerte. A következmények súlyossága a világjárvány időtartamától és földrajzi kiterjedésétől egyaránt függ. Ha a konkrét ágazatokra gyakorolt hatást nézzük, példa nélküli hatást gyakorol általában a közlekedésre és különösen a vasúti ágazatra. A világjárvány számos fizetésképtelenségi esethez és likviditási hiányhoz vezethet a vasúti ágazatban. Az ellátási lánc egészét érinti, és hatással van a vasúttársaságokra, a fuvaroztatókra és a logisztikai vállalkozásokra. Pénzügyi következményei a pályahálózat-működtetőket és a kiszolgáló létesítmények üzemeltetőit is sújtják. Ha a világjárványt nem kezeljük, az súlyos hatással lesz a nemzetközi forgalomra, az áruforgalomra és az utasforgalomra, a digitalizáció előrehaladására, a piacnyitásra és a piaci struktúrákra, amelyek hatásai hosszabb ideig érezhetők lesznek.

A vasúti ágazat stratégiai jelentőséggel bír az Európai Unió számára. Jelentős mértékben hozzájárul az EU általános gazdaságához és foglalkoztatásához, hiszen (2016 végéig) közvetlenül több mint 1 millió embert foglalkoztatott, ebből mintegy 600 000 fő a vasúttársaságoknál, 440 000 fő pedig a pályahálózat-működtetőknél dolgozott.

A vasúti szállítás az EU azon stratégiájának szempontjából is kritikus fontosságú, amelynek célja a fenntarthatóbb közlekedési ágazat, a gazdasági és társadalmi kohézió, valamint az európai polgárok tagállamokon belüli és tagállamok közötti összekapcsolása. A vasút jelentős mértékben járul hozzá az EU közlekedési szerkezetéhez, továbbá tiszta mobilitást és magas szintű hatékonyságot biztosít. Ezért a vasúti közlekedés kulcsfontosságú a zöld megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez, mivel ez a legfenntarthatóbb és legkörnyezetbarátabb közlekedési mód.

Az európai vasúti ágazat évente mintegy 1,6 milliárd tonna árut és 9 milliárd utast szállít. 2016-ra az uniós személyforgalom volumene a teljes szárazföldi közlekedés által megtett mintegy 6 billió utaskilométerből elérte a 450 milliárd utaskilométert. A vasúti személyforgalom főként belföldi, 2016-ban csupán 6 %-a volt nemzetközi.

2016-ban az uniós teherforgalom volumene a teljes szárazföldi közlekedés által megtett 2,5 billió tonnakilométerből elérte a 419 milliárd tonnakilométert. A teljes vasúti áruszállítás mintegy fele határokon átnyúlóan zajlik. Ennek következtében a vasúti áruszállítás markáns európai dimenzióval rendelkezik, így még érzékenyebben reagál a nemzeti vasúti hálózatok közötti interoperabilitás és együttműködés hiányára, ami befolyásolhatja versenyképességét.

A járvány kitörését követően a vasúti személy- és áruszállítás a korlátozások és az alacsonyabb kereslet miatt jelentősen visszaesett. Az uniós tagállamok közötti utazási kapcsolatokra vonatkozó ideiglenes korlátozások jelentős nyomot hagytak: a legtöbb nemzetközi személyszállító vonat már nincs kiszolgálva, a belföldi vasúti közlekedés a tavalyi adatokhoz képest akár 90 %-kal is csökkent. Számos új belépőnek be kellett szüntetnie működését, és valamennyi vasúti szolgáltató szállítási szolgáltatásai jelentősen csökkentek.

A vasúti árufuvarozók határokon átnyúló és belföldi szolgáltatásokat egyaránt nyújtanak, de ők is a szállítás volumenének csökkenéséről számoltak be. Ennek egyik fő oka az volt, hogy egyes iparágak részéről a kereslet azért szűnt meg, mert a termelés leállt, mivel a legtöbb tagállam a kereslet összeomlását eredményező korlátozó intézkedéseket vezetett be. A kijárási korlátozásokat követő hónapokban a kereslet lassan növekszik, de a vasúti közlekedés iránti kereslet alakulása még nem teljesen látható.

Az előrejelzések szerint 2020-ban az utasforgalom iránti kereslet jelentősen elmarad a 2019-es szinttől, és a teherszállítás iránti kereslet is jelentős mértékben elmarad a tavalyi szinttől.

A pandémia hatásának mérséklése érdekében számos területre kiterjedő, ambiciózus szakpolitikai válasz lép életbe. Ebben az összefüggésben a jelenlegi rendelet ki kívánja egészíteni a vasúttal kapcsolatos meglévő keretet annak érdekében, hogy a nemzeti hatóságok és a vasúti ágazat érdekelt felei könnyebben kezelhessék a Covid19-világjárvány számos negatív következményét, és reagálhassanak a vasúti ágazat sürgős szükségleteire mindaddig, amíg ezek a következmények fennállnak. Ezek az intézkedések különösen a vasúti infrastruktúra használatáért fizetendő pályahasználati díjak elengedésére, csökkentésére vagy halasztására, valamint a foglalási díjak elengedésére vonatkoznak. Az intézkedések a 2020. március 1-jétől 2020. december 31-ig tartó referencia-időszakra vonatkoznak, amely tekintetében a díjak módosíthatók, eltérve a 2012/34/EU irányelv 27. cikkétől, amely szerint a hálózati üzletszabályzatot (az összes alkalmazandó díj feltüntetésével) legkésőbb négy hónappal az infrastruktúra-kapacitás iránti kérelmek benyújtásának határideje előtt közzé kell tenni.