[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 22.7.2009

COM(2009) 401 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

a Románia által az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében elért haladásról {SEC(2009) 1073}

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

a Románia által az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében elért haladásról

BEVEZETÉS – HÁTTÉR ÉS MÓDSZERTAN

1. Célkitűzés:

Románia 2007. január 1-jei uniós csatlakozásakor együttműködési és ellenőrzési mechanizmust[1] hoztak létre azzal a céllal, hogy támogassák az új tagállamot az igazságügy szükségszerűnek talált átfogó reformjában, valamint a korrupció elleni küzdelemben. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmust a csatlakozási szerződésen alapuló önálló bizottsági határozat hozta létre. A mechanizmus lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy politikai és szakmai szinten szorosan együttműködjön a román hatóságokkal a haladás nyomon követése és értékelése terén, valamint szakmai tanácsokat és pénzügyi támogatást nyújtson számukra. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmuson keresztül az összes többi tagállam követheti és támogathatja a Romániában e téren elért haladást, valamint szakértelmet és pénzügyi támogatást bocsáthat rendelkezésre. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében a Bizottság által elkészített ideiglenes és éves jelentések értékelik a haladást és azonosítják a még fennálló hiányosságokat, hogy segítsenek Romániának prioritásokat felállítani azon fellépések között, amelyeket a csatlakozás idején megállapított teljesítménymérő referenciaértékeknek való teljes mértékű megfelelés érdekében kell végrehajtania.

Ez a jelentés a Bizottság értékelését tartalmazza a legutolsó teljes jelentés (2008. július 23.) óta a referenciaértékek teljesítésében elért haladásról. Az értékelés alapján a jelentés Románia számára ajánlásokat is megfogalmaz. A jelentést kísérő szolgálati munkadokumentum valamennyi értékelési kritérium vonatkozásában részletes értékelést tartalmaz. A jelentés a román hatóságok által rendszeresen megküldött adatokon alapul, konkrétan a Bizottság teljesítménymérő referenciaértékről szóló részletes kérdőívére adott válaszokon. A Bizottság munkáját a tagállamok számos magas szintű szakértője is segítette, valamint különböző más forrásokból származó dokumentumokra és adatokra is támaszkodott.

2. A teljesítménymérő referenciaértékek módszertana:

A Bizottság az összes referenciaértéket egymással szorosan összefüggőnek tekinti. Romániával folytatott párbeszéde során többször bizonyítékkal támasztotta alá, hogy az egyik referenciaértékkel kapcsolatban elért haladás hozzájárul a többi referenciaértékkel kapcsolatos haladáshoz. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus lényege nem az, hogy ellenőrző jegyzékként szolgáljon, hanem hogy független, szilárd igazságszolgáltatást alakítson ki, amely képes az összeférhetetlenségek felderítésére és szankcionálására, valamint a korrupció elleni hatékony küzdelemre. Ezért a Bizottság nem tervezi egyesével törölni a teljesítménymérő referenciaértékeket, hanem addig folytatja együttműködését Romániával, amíg teljes mértékben le nem zárul az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus.

A ROMÁNIAI REFORMFOLYAMAT JELENLEGI ÁLLÁSA

Eredmények

A korábbi évekhez hasonlóan az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében rögzített referenciaértékek teljesítésében megvalósított előrehaladásról szóló részletes bizottsági értékelést a jelentéshez csatolt tényszerű kimutatás tartalmazza. A jelentés maga a Bizottság legfontosabb megállapításait foglalja össze, és végrehajtandó fellépéseket javasol Románia számára.

Az bírói és ügyészi kar egyesülete által támogatott román kormány hatékony választ adott a Bizottság 2009. február 12-i ideiglenes jelentése által felvetett aggályokra. Gyakorlati és jogalkotási lépéseket tettek, és új lendületet kapott a reformfolyamat. A változásokat azonban még a román állampolgárok által érezhető gyakorlati eredményekre kell váltani. Ezek a reformtörekvések nem tükröződnek a politikai pártok egyértelmű kötelezettségvállalásaiban sem. Különösen a Parlamentnek kell következetes határozatokat hoznia a végrehajtó hatalom igazságügyi reformra és a korrupció megszüntetésére irányuló erőfeszítéseinek támogatása érdekében.

Az új polgári és büntető törvénykönyv

A román kormány teljes nyilvánosság előtt kötelezettséget vállalt arra, hogy új polgári és büntető törvénykönyvet fogad el, válaszul a Bizottság korábbi jelentéseinek ajánlásaira. A két törvénykönyv 2009. júniusi elfogadása egyértelműen kifejezi a politikai elkötelezettséget, és jelentős lépésnek számít a hatékonyabb jogrendszer kialakítása érdekében. Ugyanakkor a törvénykönyvek hatálybalépése csak azt követően várható, hogy a vonatkozó eljárási törvénykönyveket (amelyeket a kormány a fentiekkel egy időben terjesztett a parlament elé) rendes parlamenti eljárással megvitatták és elfogadták. A négy törvénykönyv hatálybalépésének legkorábbi várható időpontja 2011.

A törvénykönyvek alkalmazásáról szóló végrehajtási jogszabályra is szükség lesz. Fontos biztosítani, hogy se ez a végrehajtási jogszabály, se az eljárási törvénykönyvek elfogadására vonatkozó eljárás ne vezessen olyan rendelkezések újbóli bevezetéséhez, amelyeket a múltban vitattak, sem olyan új rendelkezések bevezetéséhez, amelyek aláásnák a magas szinten elkövetett korrupcióra irányuló nagy jelentőségű vizsgálatok, valamint az ezeket követő bírósági eljárások hatékonyságát.

Jól illusztrálja ezt a kockázatot a 78/2000 számú törvény sorsa: ez képezi jelenleg a magas szinten elkövetett korrupciós ügyek vizsgálatának jogszabályi keretét, valamint a Nemzeti Korrupcióellenes Ügyészség működésének jogalapját. A végső elfogadást megelőzően fontos lesz biztosítani, hogy ezt a kulcsfontosságú keretet változatlanul megtartsák.

Az új büntető törvénykönyv csökkentené a tulajdon elleni bűncselekmények, különösen a korrupció és korrupcióval kapcsolatos bűncselekmények esetén kiszabható maximális büntetési tételeket. E rendelkezés mögött az a szándék áll, hogy javuljon a jogszabályi keret koherenciája még akkor is, ha első látásra ez ellentétesnek tűnhet a korrupció elleni küzdelem során tett erőfeszítésekkel.

A korrupciós bűncselekmények miatt kiszabott büntetések egyéni esetekre történő alkalmazásával foglalkozó munkacsoport eltérő bírósági ítéletekről számolt be. A munkacsoport konkrét nyomonkövetési ajánlásokra tett javaslatot: ezeket a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszéknek kellene továbbvinnie, amely vállalta, hogy iránymutatást ad ki a korrupciós ügyekben kiszabandó büntetésekről. Ez utóbbi jelentős előrelépést jelent majd az ítélkezési gyakorlat egységességének javítása érdekében.

Az igazságszolgáltatás reformja

Új humánerőforrás-stratégiát fogadtak el az igazságszolgáltatás terén, de a jelenlegi helyzet továbbra is kihívások elé állítja Romániát a költségvetési kiadások, valamint a szakképzett munkaerő és a támogató infrastruktúra biztosítása terén. E nehézségek ellenére helyi szinten lépéseket tettek a bíróságok és ügyészségek munkaerőhelyzetének javítására, de még további javulás szükséges. A Legfelsőbb Bírói Tanács fokozott vizsgálatnak vetette alá a bíróságokat az igazságszolgáltatás minőségének javítása érdekében, különös tekintettel a bírósági rendszeren belüli egységes jogalkalmazás és konzisztencia biztosítása érdekében. Az objektivitás és a magas képzettség biztosításának célkitűzésével összhangban kinevezésekre és új versenyvizsgákra került sor. Ennek ellenére fokozni kell a Legfelsőbb Bírói Tanács tevékenységét a hatékony és rugalmas humánerőforrás-politika biztosítása érdekében. Az új stratégia hatása még nem értékelhető teljes mértékben, de már most nagyobb tudatosság tapasztalható, és javult a lehetséges problémák megelőzése.

A Legfelsőbb Bírói Tanács közelmúltban hozott, a kirendelési szabályok megváltoztatására vonatkozó határozata kiélezte a munkaerővel kapcsolatos problémákat, amely lényegében nem teszi lehetővé a kirendelő intézmény számára az érintett bírók vagy ügyészek kirendelésének megszüntetését még akkor sem, ha az intézmény súlyos munkaerő-problémákkal küzd. Ezen kívül a Legfőbb Ügyészség előléptetésekkel, fegyelmi intézkedésekkel és a személyzet áthelyezésével kapcsolatos korlátozott igazgatási lehetőségei különösen nehézzé teszik az ügyészi kar szerkezeti átalakítását. Az ügyészség hatékony átszervezéséhez nagyobb együttműködésre van szükség a Legfelsőbb Bírói Tanács részéről.

Az ítélkezési gyakorlat egységesítése

A legfőbb ügyész számos fellebbezést nyújtott be egymásnak ellentmondó ítéletekkel kapcsolatban a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszéknek, ami hozzájárult az ítélkezési gyakorlat egységesítéséhez. A törvényességi óvások száma 2007-ben tetőzött, és a 2008-as alacsonyabb szám az egységesítés egyfajta sikerét mutathatja.

A Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék számos határozatot hozott a jog bírósági rendszeren belüli egységes értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos jogorvoslati ügyekben. Ugyanakkor az a nehézkes és megkérdőjelezhető eljárás, amely a 120 bíró kétharmadának részvételét írja elő a határozathozatalhoz és (a határozat elfogadását követően) az indokolás elfogadásához, késedelmet és néha nem egyértelmű indokolásokat eredményez. Az ítélkezési gyakorlat egységesítésére irányuló további erőfeszítésekre került sor a bírósági határozatok rendszeres közzétételén keresztül és az alacsonyabb szintű bíróságok bíráival szervezett találkozók formájában. Fontos lépés lesz e téren a korrupciós ügyekben kiszabott büntetésekről szóló iránymutatás kiadása, amelyet ez év őszére ígért a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék.

Fontos lesz a kormány számára, hogy megegyezzen a törvényhozással az alkotmánybíróság működéséről szóló törvény módosításáról annak érdekében, hogy megszüntessék azon esetek felfüggesztését, amelyekben az alperes emel alkotmányossági kifogást. Jogszabályban kell korlátozni az olyan bevett cselfogásokat is, amelyek során törvényességi kifogás révén szintén az ügyek felfüggesztését érik el. Ezek a problémák elfogadhatatlan késedelmeket okoznak. E problémákat vagy az eljárási törvénykönyvekről szóló következő viták alkalmával kell kezelni, vagy pedig még hamarabb, a vonatkozó végrehajtási szabályok módosításával.

A Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék új elnökének őszi kinevezése megfelelő alkalom lesz a reformok iránti elkötelezettség bizonyítására, valamint az igazságügyi rendszer modernizálására és átláthatóságának növelésére.

A magas szinten elkövetett korrupció elleni küzdelem

A román parlament korábbi miniszterek vizsgálatának kezdeményezését kérő eljárása nem tűnik sem egységesnek, sem gyorsnak. A legutóbbi jelentés óta a parlament négy ügyben hagyta jóvá vizsgálat indítását, de két másik esetben megtagadta ezt. A két utóbbi ügy egyikében a parlamenti képviselő lemondásával lehetővé vált a bűnügyi nyomozás megkezdése, míg a második esetben a parlament az indítványt nem találta elfogadhatónak. Fontos, hogy a parlament teljes mértékű elkötelezettséget mutasson a magas szinten elkövetett korrupció elleni küzdelem iránt.

A Nemzeti Korrupcióellenes Ügyészség vezetőjének újbóli kinevezése ez év februárjában fontos lépés volt a magas szinten elkövetett korrupcióval foglalkozó hatóságok stabilitásának és munkája folytonosságának biztosítása terén. A specializált és hatékony korrupcióellenes rendszer folyamatos fenntartása alapvető fontosságú Románia számára.

A Nemzeti Korrupcióellenes Ügyészség továbbra is jó eredményekkel rendelkezik a magas szinten elkövetett korrupciós ügyek pártatlan vizsgálatában.

A Nemzeti Integritási Ügynökség

A Nemzeti Integritási Ügynökség már működik, és jó eredményeket ért el a kormánytagok, bírák, vezető és ellenőrző pozícióban lévő tisztségviselők és az összes köztisztviselő vagyonnyilatkozatának ellenőrzése terén, amely még tovább fog javulni, amint elkészül a tervezett integrált informatikai rendszer. Bizonyos megelőző hatást az is kivált, hogy a Nemzeti Integritási Ügynökség minden hiányzó vagyonbevallás után következetesen közigazgatási bírságot szab ki, amelyet adott esetben bírósági eljárás követ. A Nemzeti Integritási Ügynökség e hivatalból végzett vizsgálatai dicséretre méltóak. A Nemzeti Integritási Ügynökség munkájának tényleges hatását azonban csak akkor lehet majd teljes mértékben értékelni, amikor a nem igazolható vagyonnal, összeegyeztethetetlenséggel vagy összeférhetetlenséggel kapcsolatos első, még az érintett bíróság vagy felügyeleti szerv előtt függőben lévő ügyekben döntés születik. Végezetül a Nemzeti Integritási Ügynökségnek és a számára garanciaként és felügyeletként szolgáló Nemzeti Integritási Tanácsnak kölcsönös bizalomra épülő, stabil munkakapcsolatot kellene kialakítania.

A helyi korrupció elleni küzdelem

A legfőbb ügyész utasítása értelmében a különböző regionális ügyészségek stratégiát fogadtak el a helyi szinten elkövetett korrupció elleni küzdelemről. A bevált gyakorlatok rendszeres megosztása és a sebezhető ágazatok fontossági sorrendjének meghatározása egészíti ki ezt a dicséretre méltó kezdeményezést. A kezdeményezés ráirányította a regionális ügyészségek figyelmét az alacsony szinten tapasztalható korrupcióval kapcsolatban, amely kiterjedtnek tűnik néhány tevékenységi területen (pl. oktatás, egészségügy). A területi ügyészségek által megvizsgált ügyek száma elfogadható, bár a hivatalból, azaz saját kezdeményezésre lefolytatott vizsgálatok arányát még növelni lehetne. A korrupció felderítésével kapcsolatos kezdeményezőkészség hiánya egyaránt nyilvánvaló az egészségügy, az oktatás és az adóhatóságok helyi felügyeleti szerveivel, valamint a közintézmények egyéb belső ellenőrzési szerveivel kapcsolatban is.

Általában véve nagyobb hangsúlyt kaphatnának az olyan megelőző jellegű kezdeményezések, mint például a nyilvánosságot és a közigazgatás összes szintjét célzó tudatosságnövelő kampányok, a közigazgatási eljárások átláthatósága, a nyilvános dokumentumokhoz való hozzáférés jogának érvényesítése stb. Bizonyos tevékenységi területeken, ahol bizonyított az alacsonyabb szinteken zajló korrupció (közbeszerzés, támogatások és engedélyek, oktatás, egészségügy stb.), strukturális megelőző intézkedésekkel hosszú távon több eredményt lehetne elérni, mint a jogérvényesítés eseti alapú megközelítésével. Természetesen mindkettőre szükség van, hiszen az egyedi esetek mutatják meg, hogy a visszaéléseket felderítik, és a büntetéstől nem tekintenek el.

VÉDZÁRADÉKOK

A fenti értékelés tükrében felmerül a kérdés, hogy alkalmazni kell-e a védzáradékot. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus nyilvános vitájában gyakran felmerül a mechanizmus várható időtartama és a csatlakozási szerződésben rögzített, időhöz kötött védzáradékok közti ellentmondás. Nincs automatikus kapcsolat az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus, valamint a Románia csatlakozási szerződésébe foglalt védzáradékok között. A védzáradékok a csatlakozási szerződések általános elemét képezik. A védzáradékokat azért vezették be, hogy biztosítsák a belső piac, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség hatékony működését. 2009 végéig alkalmazhatók annak érdekében, hogy ha szükséges, ideiglenesen felfüggeszthető legyen a vonatkozó közösségi jogszabályok alkalmazása. A Bizottságnak az a véleménye a fenti értékelés alapján, hogy nem állnak fent a védintézkedések alkalmazását szükségessé tevő körülmények.

Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus harmadik évébe lépett. A mechanizmus időtávja nem rögzített, hiszen csak akkor kell megszüntetni, ha a benne rögzített összes referenciaérték kielégítően teljesült. Egyértelmű, hogy a referenciaértékek teljesítése hosszú távú feladat: a korrupció forrásának felszámolása például időbe fog telni. Azok a mélyreható változások, amelyekre ehhez szükség van, csak a román társadalmon belülről jöhetnek. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus nem önmagában való cél, hanem egy eszköz e törekvés támogatásához. Azt a kötelezettségvállalást sem helyettesítheti, amelyet a román hatóságoknak kell tenniük az igazságszolgáltatás rendszerének és gyakorlatának az általános uniós normákhoz való igazítása érdekében.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

Románia számos örvendetes lépést tett a Bizottság 2008. évi jelentése óta a reformfolyamat újraindítása érdekében: a folyamat új lendületet kapott, ami pozitív lépések sorát eredményezte. Ugyanakkor Románia még mindig annak a problémának a leküzdésén dolgozik, hogy a büntető és polgári törvénykönyvet sosem vizsgálták felül teljes egészében. Emiatt egy sor jogszabály-módosításra került sor, és számos sürgősségi rendelet született. Ebben a helyzetben nem meglepő, hogy a román igazságszolgáltatás ítélkezési gyakorlata ellentmondásos, indokolatlan késedelmeket eredményez, amelyeket viszont sürgősségi rendeletek, végrehajtási szabályok és gyakorlatok kusza mozaikjával próbál orvosolni. Az ebből következő kusza helyzet egy átpolitizált folyamat eredménye, és még nem sikerült a reformok mögött széles alapokon nyugvó konszenzust és a politikai pártok közötti egyöntetű elköteleződést kialakítani a román állampolgárok érdekeit szolgáló valós előrelépés biztosítása érdekében. Fennáll a veszélye, hogy a jogszabályoknak, végrehajtási szabályoknak és gyakorlatoknak a politikai pártok állandó belharcai miatt egyre terebélyesedő szövevénye oda vezet, hogy a végső célkitűzést, azaz a független és szilárd alapokon nyugvó, az összeférhetetlenséget feltárni és szankcionálni, valamint a korrupciót hatékonyan kezelni képes igazságszolgáltatás létrehozását valamennyi érdekelt szem elől veszíti.

Ennek tükrében a szakmai szintű konkrét reformtörekvések pozitív eredményei továbbra is elaprózottak, a reformok még nem gyökereztek meg mélyen, és továbbra is hiányosságok tapasztalhatók.

A fenti megállapítások miatt a Bizottság felkéri Romániát, hogy a következő területeken tegyen lépéseket:

Az új törvénykönyvekkel kapcsolatban:

- készítsen alapos értékelést a négy törvénykönyv hatásáról az igazságszolgáltatás, valamint a bíróságok és ügyészségek rendszerének működésére, és számszerűsítse a végrehajtásukhoz szükséges költségvetési eszközöket;

- tartson nyilvános konzultációt a polgári perrendtartásról, illetve a büntetőeljárásról szóló törvénykönyvről, és a lehető leghamarabb fogadja el őket;

- könnyítse meg a négy törvénykönyv gyors hatálybalépését egy olyan végrehajtási jogszabály elfogadásával, amely koherens jogszabályi keretet teremt.

Az igazságszolgáltatás reformjával kapcsolatban:

- alkalmazzon rugalmas, prioritások által vezérelt humánerőforrás-politikát rövid távon olyan sürgősségi intézkedésekkel, mint például a betöltetlen pozíciók áthelyezése oda, ahol a legnagyobb szükség van rájuk (a különböző szintű bíróságok közti pozícióátszervezéseket is beleértve); adminisztratív feladatok kiegészítő személyzethez való áthelyezésével, bírósági igazgatók alkalmazásával; valamint közép és hosszú távon olyan személyzeti politika kialakításával, amelyet az igazságszolgáltatási rendszer szükségleteihez igazítanak a kinevezéseket, munkaerő-áthelyezéseket, kihelyezéseket és nyugdíjazásokat figyelembe vevő szimulációk és előrejelzések végrehajtásával;

- erősítse a Legfelsőbb Bírói Tanács átláthatóságát és elszámoltathatóságát többek közt azáltal, hogy a Tanács proaktívabb módon tesz eleget a munkaerő-toborzással, előléptetésekkel, fegyelmi intézkedésekkel, munkaerő-áthelyezésekkel és kihelyezésekkel kapcsolatos kötelezettségeinek, valamint hogy világos és elérhető formátumban közzéteszi a Tanács indokolással ellátott határozatait.

Az ítélkezési gyakorlat egységesítésével kapcsolatban:

- kövesse megfelelően nyomon a korrupciós bűncselekmények miatt kiszabott büntetések egyéni ügyekre történő alkalmazásával foglalkozó munkacsoport ajánlásait;

- erősítse a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszék által az ítélkezési gyakorlat egységesítésében betöltött szerepet, többek közt a fellebbezési eljárás felülvizsgálatával annak érdekében, hogy koherensebb legyen a jogértelmezés és a jogalkalmazás, valamint iránymutatás kidolgozásával a korrupciós bűncselekmények szankcionálásáról.

A magas szinten elkövetett korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatban:

- biztosítsa, hogy a korábbi vagy jelenlegi kormánytag parlamenti képviselőkkel kapcsolatos bűnügyi nyomozást lehetővé tevő eljárást egységesen és gyorsan alkalmazza a román parlament;

- kövesse nyomon az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságát a magas szinten elkövetett korrupcióval foglalkozó perekben;

- biztosítsa a magas szinten elkövetett korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatos jogszabályi keret stabilitását az új törvénykönyvekkel kapcsolatban is;

- fogadjon el jogszabályt az olyan perek felfüggesztésének megszüntetéséről, amelyek során alkotmányossági kifogást emeltek.

A Nemzeti Integritási Ügynökség tevékenységeivel kapcsolatban:

- továbbra is építsen az ügynökség által a vagyonnyilatkozatok, az összeegyeztethetetlenség és az összeférhetetlenség ellenőrzése terén folytatott gyakorlatra;

- biztosítsa a Nemzeti Integritási Ügynökség által benyújtott, nem igazolható vagyont, összeegyeztethetetlenséget és összeférhetetlenséget érintő ügyek bírósági és felügyeleti szervek általi, időben történő nyomon követését.

A korrupció elleni helyi szintű küzdelemmel kapcsolatban:

- javítsa a nemzeti korrupcióellenes stratégia koordinálását annak érdekében, hogy jobban azonosíthatók legyenek a sebezhető pontok és a kockázatos területek, és ezáltal a korrupció enyhítése érdekében prioritásorientált stratégiákat lehessen kidolgozni;

- folytassa az ügyészség által kialakított, helyi szükségletekhez alkalmazkodó helyi stratégiák végrehajtását, és növelje hatékonyságukat;

- fokozza a korrupció megelőzésére irányuló intézkedéseket az erre érzékeny ágazatokban, a helyi és központi szervekkel koordináltan.

A Bizottság felkéri Romániát, hogy vigye tovább a reformfolyamatot, és hajtsa végre a Bizottság ajánlásait. A Bizottság ennek alapján fogja jövőre támogatni és nyomon követni a további haladást. Folyamatosan nyomást kell gyakorolni a teljesítés érdekében, és a Bizottság a többi tagállamot is felkéri arra, hogy továbbra is támogassák és segítsék Romániát a haladás elérésében. A Bizottság saját részéről politikai és szakmai párbeszéden keresztül támogatja Románia törekvéseit, valamint ahol szükséges, megfelelő szakértelmet bocsát a rendelkezésére.

Kilátások:

E jelentésből kiderül, hogy a kormány fontos reformjavaslatokat terjesztett elő, valamint az ügyészség által elért eredmények mellett a bíróság teljesítménye is javul. Romániában visszanyerte lendületét a reformfolyamat, amely azokat az eredményeket építi tovább, amelyek már szerepeltek a Bizottság 2008 júliusi jelentésében. Ugyanakkor a romániai haladás fenntartása érdekében nem szabad engedni, hogy a politika átszője az igazságszolgáltatás reformjának folyamatát. Konszenzust kell kialakítani az összes érintett között az igazságszolgáltatás független működésének lehetővé tétele érdekében, hogy a korrupcióval kapcsolatos pártatlan vizsgálatok gyors és hatékony határozatokat eredményezzenek. A Bizottság véleménye szerint a mechanizmus támogató eszközként működik, amelyet e reformok végrehajtásáig fenn kell tartani. A Bizottság 2010 nyarán új értékelést készít a további haladásról.

[1] A Bizottság 2006/928/EK határozata (2006. december 13.) a Romániában felállítandó együttműködési, valamint az igazságügyi reform és a korrupció elleni küzdelem területén érvényes külön értékelési kritériumok teljesítése terén elért haladást ellenőrző mechanizmus létrehozásáról (HL L 354., 2006.12.14., 56. o.).