A hidrogén- és gázpiaci dekarbonizációs csomagra vonatkozó bizottsági javaslat további intézkedéseket tartalmaz az ellátási zavarokra való felkészültség optimalizálása érdekében, különösen az (EU) 2017/1938 rendelet felülvizsgálata révén. Emellett a közelmúltban elfogadott (EU) 2022/1032 gáztárolási rendelet tárolási kötelezettségeket vezetett be válaszként Ukrajna orosz megszállására, amely helyzetben az ellátási hiányokat és a kiugróan magas árakat nemcsak az infrastruktúra meghibásodásai vagy a szélsőséges időjárási körülmények okozhatják, hanem olyan geopolitikai változások is, amelyek tartósabb vagy hirtelen ellátási zavarokhoz vezethetnek. Az (EU) 2022/1032 rendelet szerinti, a tárolók feltöltésére vonatkozó kötelezettségek hozzájárulnak a gázellátás biztonságának megőrzéséhez a 2022–2023-as téli időszakban.

A javaslat logikusan következik a meglévő kezdeményezésekből, például a REPowerEU tervből, a hidrogén- és gázpiaci dekarbonizációs csomagról szóló javaslatból és a „Gázmegtakarítás a téli ellátásbiztonságért” kezdeményezésből. A javasolt kezdeményezés teljes mértékben kiegészíti a gázellátás biztonságára vonatkozó uniós jogszabályokat, amelyek már létrehoztak egy átfogó szabályrendszert annak érdekében, hogy jobban megvédjék a polgárokat és a vállalkozásokat az ellátási zavaroktól. Az (EU) 2017/1938 rendelet többek között vészhelyzeti terveket vezetett be, amelyek értelmében a tagállamoknak fel kell készülniük különböző válságszintekre, és meg kell tervezniük a nemzeti riasztás esetén meghozható intézkedéseket. Szolidaritási mechanizmusok is rendelkezésre állnak, amelyek biztosítják, hogy a tagállamok határokon átnyúlóan együttműködjenek annak érdekében, hogy az energiaellátás megszakadása esetén a régió azon felhasználóihoz juttassák el az energiát, akiknek erre a legnagyobb szükségük van. A hidrogén- és gázpiaci dekarbonizációs csomagra vonatkozó bizottsági javaslat további intézkedéseket tartalmaz az ellátási zavarokra való felkészültség optimalizálása érdekében.

Figyelemmel a belső piac jelentős torzulásainak elkerülésére, amely torzulások akkor következhetnek be, ha a tagállamok koordinálatlan módon reagálnak az esetleges további orosz szállítási zavarra, alapvető fontosságú, hogy a tagállamok a szolidaritás szellemében közösen, késlekedés nélkül lépjenek fel. Noha egyes tagállamok jobban ki lehetnek téve az orosz gázszállítási zavarok hatásainak, ezek a hatások minden tagállamot hátrányosan fognak érinteni; az ilyen zavarok okozta gazdasági károk korlátozásához valamennyi tagállam hozzájárulhat. Ebben a javaslatban tehát tükröződik az energiapolitikai szolidaritás elve, amelyet a Bíróság a közelmúltban az uniós jog alapelveként megerősített. Azoknak a tagállamoknak, amelyek minden erőfeszítést megtesznek annak érdekében, hogy megbirkózzanak a területükön fennálló gázhiánnyal, jogosultaknak kell lenniük arra, hogy teljes mértékben élvezhessék szomszédaik energiaszolidaritásának előnyeit.

Tekintettel arra, hogy Oroszország esetleg tovább csökkenti a szállítás volumenét, és arra építve, hogy az EU-nak közösen kell szembenéznie ezekkel az új kihívásokkal, a polgárokat és az EU gazdaságát érintő messzemenő negatív következmények elkerülése érdekében elengedhetetlen a gázkereslet további csökkentése. A javasolt rendelet jobb koordinációs keretet hoz létre a nemzeti gázkereslet-csökkentési intézkedések számára. Lehetővé teszi továbbá a Bizottság számára, hogy új uniós válságszintet hirdessen ki, nevezetesen az „uniós riasztást”, amely az egész Unióra kiterjedő kötelező keresletcsökkentési kötelezettséggel jár, és amelynek célja a gázellátás biztonságának megőrzése. A további ellátási zavarokból eredő jelentős gazdasági károk megelőzése szempontjából kulcsfontosságú, hogy valamennyi tagállam kötelezettséget vállaljon arra, hogy saját választása szerinti intézkedésekkel csökkenti a gázkeresletet abban az esetben, ha az ellátási helyzet további romlása uniós riasztást tesz szükségessé. A közös, jól összehangolt keresletcsökkentés számottevően mérsékelheti az uniós ellátási láncok és az EU versenyképessége szempontjából alapvető fontosságú iparágak leépülésének kockázatát jelentős ellátási zavarok esetén. A „Gázmegtakarítás a téli ellátásbiztonságért” című, 2022. július 20-i közleményben foglaltaknak megfelelően a polgárok és az ipar számára sokkal kifizetődőbb most lépéseket tenni a kereslet csökkentése érdekében, mint később koordinálatlan megszorításokkal szembesülni.

Válaszul a következő téllel összefüggő fokozott kockázatra, az EU az elmúlt hónapokban jelentősen megerősítette azonnali reagálást lehetővé tevő felkészültségét egy ilyen jelentős ellátási zavarra: teljes mértékben kihasználta a jelenlegi jogi keret nyújtotta lehetőségeket, intézkedéseket vezetett be a tárolók feltöltésének ösztönzésére, létrehozta az uniós energiaplatformot a gázellátás diverzifikálásának támogatására, és a 2022. május 18-i REPowerEU terv részeként bejelentette azt a célt, hogy a lehető leghamarabb meg kell szüntetni az orosz fosszilis tüzelőanyagoktól való függőséget. 2022. április 7-i állásfoglalásában az Európai Parlament egy olyan terv kidolgozására szólított fel, amely rövid távon biztosítja az Unió energiaellátásának biztonságát. Ezt követően 2022. május 31-én és június 23-án az EU vezetői az Európai Tanácsban azt kérték, hogy a megfizethető árú energiaellátás biztosítása érdekében javuljon az esetleges jelentős ellátási zavarokra való felkészültség szintje.

A javaslat egy korlátozott ideig alkalmazandó rendkívüli intézkedés, amely összhangban áll az Unió energetikai rezilienciájának növelésére, illetve az esetleges vészhelyzetekre való felkészülésre irányuló kezdeményezések szélesebb körével. A javaslat teljes mértékben összeegyeztethető a versenyszabályokkal és a piaci szabályokkal is, mivel a határokon átnyúlóan működő energiapiacok kulcsfontosságúak az ellátásbiztonság biztosításához ellátási hiány esetén. A javaslatban megfelelő szabályok biztosítják, hogy a nemzeti intézkedések ne akadályozzák a versenyt, és ne veszélyeztessék a belső piac integritását. Az összehangoltabb keresletcsökkentés biztosítása összhangban van az európai zöld megállapodásban foglalt bizottsági célkitűzésekkel is.

Az alapvető jogok tekintetében nem állapítottak meg negatív hatást. Az ezen eszköz szerinti intézkedések nem érintik az (EU) 2017/1938 rendelet alapján védettként besorolt felhasználók jogait, beleértve a háztartási felhasználókat is. Az eszköz lehetővé teszi a gázhiánnyal kapcsolatos kockázatok csökkentését, amelyek egyébként jelentős hatással lennének a gazdaságra és a társadalomra.

(8)Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 122. cikkének (1) bekezdése lehetővé teszi a Tanács számára, hogy a Bizottság javaslata alapján és a tagállamok közötti szolidaritás szellemében határozatot hozzon a gazdasági helyzetnek megfelelő intézkedésekről, különösen ha egyes termékekkel való ellátásban – ideértve mindenekelőtt az energia területét – súlyos nehézségek merülnek fel. Ilyen helyzetnek minősül annak kockázata, hogy az orosz gázszállítás – a fentieknek megfelelően – ez év végéig teljesen leáll.

(9)Tekintettel az Unió gázellátása megszakadásának közvetlen kockázatára, a tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk annak érdekében, hogy a téli idény előtt csökkentsék nemzeti gázkeresletüket. Ez az önkéntes keresletcsökkentés különösen a tárolási kapacitások feltöltéséhez járulna hozzá, amelyek így a tél végén nem fognak kimerülni, lehetővé téve a 2023 februári és márciusi esetleges hideg időszakok kezelését, valamint megkönnyítve a tárolók feltöltését a 2023–2024-es téli ellátásbiztonság megfelelő szintjének biztosítása érdekében. A gáz iránti kereslet csökkentése hozzájárul a megfelelő ellátás biztosításához és az árak leszorításához is, ami az uniós fogyasztók javát szolgálja. Ezért a kereslet csökkentése érdekében hozott uniós szintű intézkedések valamennyi tagállam javát szolgálnák azáltal, hogy mérsékelnék a gazdaságukra gyakorolt jelentősebb hatás kockázatát.

(10)Az ajánlott keresletcsökkentés mértékét azon mennyiség figyelembevételével kell meghatározni, amellyel kapcsolatban fennáll a veszélye annak, hogy az orosz gázszállítás teljes leállása esetén kiesik az ellátásból. A csökkentés mértékét az elmúlt 5 év átlagfogyasztásához való viszonyítás alapján kell elosztani a tagállamok között.

(11)A gázellátás szintjének folyamatos és várhatóan súlyos romlásából eredő sajátos kihívások gyors kezelése és a tagállamok viszonylatában történő torzulások elkerülése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az érintett kockázati csoportokkal és az (EU) 2017/1938 rendelet alapján létrehozott gázkoordinációs csoporttal (GCG) folytatott konzultációt követően, valamint a tagállamok ezzel összefüggésben kifejtett véleményének figyelembevételével uniós riasztást hirdessen ki abban az esetben, ha az önkéntes keresletcsökkentési intézkedések elégtelennek bizonyulnának a súlyos ellátási hiány kockázatának kezelésére. Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy három vagy több, hatáskörrel rendelkező tagállami hatóság, amely már nemzeti riasztást hirdetett ki, felkérje a Bizottságot uniós riasztás kihirdetésére.

(12)Az uniós riasztást olyan Unió-specifikus válságszintként kell értelmezni, amely kötelező keresletcsökkentést idéz elő. Az uniós riasztás nem gyakorolhat jogi hatást az (EU) 2017/1938 rendelet 11. cikkének (1) bekezdése szerinti nemzeti válságszintekre. Az önkéntes intézkedések önmagukban nem feltétlenül elegendőek az ellátás biztonságának és a piac működésének biztosításához. Ezért indokolt létrehozni egy új eszközt, amely lehetővé teszi valamennyi tagállam kötelezését a gázkereslet csökkentésére. Ennek kellő időben, még az ősz előtt működőképessé kell válnia. Az uniós riasztás kihirdetését követően valamennyi tagállamot kötelezni kell arra, hogy előre meghatározott időn belül csökkentse gázfogyasztását. A szükséges keresletcsökkentés volumenét egyfelől azon mennyiség figyelembevételével kell meghatározni, amellyel kapcsolatban fennáll a veszélye annak, hogy az orosz gázszállítás teljes leállása esetén kiesik az ellátásból, másfelől az ugyanezen időszakban már elért önkéntes keresletcsökkenés teljes körű figyelembevételével. A csökkentés mértéke az elmúlt 5 év átlagfogyasztásához való viszonyítás alapján osztható el a tagállamok között. A kötelező keresletcsökkentési kötelezettség által érintett volumen és időtartam meghatározásakor figyelembe kell venni a tárolóknak az (EU) 2017/1938 rendelet 6. cikke d) pontjának (1) bekezdése szerint bejelentett feltöltési szintjét, a földgázforrások diverzifikálásával kapcsolatos fejleményeket, ideértve az LNG-ellátást is, valamint a tüzelőanyagok Unión belüli helyettesíthetőségével kapcsolatos fejleményeket.

(13)Tekintettel a belső piac jelentős torzulásaira, amelyek akkor következhetnek be, ha a tagállamok koordinálatlan módon reagálnak az esetleges vagy tényleges további orosz ellátási zavarokra, alapvető fontosságú, hogy valamennyi tagállam a szolidaritás szellemében csökkentse gázkeresletét. Ezért valamennyi tagállamnak ugyanazokat az önkéntes és kötelező csökkentési célokat kell elérnie. Noha egyes tagállamok jobban ki lehetnek téve az orosz szállítási zavarok hatásainak, ezek a hatások minden tagállamot hátrányosan fognak érinteni; valamennyi tagállam hozzájárulhat az ilyen zavarok okozta gazdasági károk korlátozásához, akár azáltal, hogy további gázmennyiségeket szabadít fel a csővezetékes gázból vagy az LNG-szállítmányokból, hogy azokat a jelentős gázhiánnyal küzdő tagállamok felhasználhassák, akár azon pozitív hatás révén, amelyet a keresletcsökkenés a gázárakra valószínűleg gyakorolna, vagy akár annak elkerülésével, hogy a piac a koordinálatlan és egymásnak ellentmondó keresletcsökkentő intézkedések miatt torzuljon. Ebben a rendeletben tehát tükröződik az energiapolitikai szolidaritás elve, amelyet a Bíróság a közelmúltban az uniós jog alapelveként megerősített.

(14)Ugyanakkor bizonyos tagállamok sajátos földrajzi vagy fizikai adottságaik miatt – mint például a más tagállamokkal való vezetékes összeköttetés hiánya vagy alacsony szintje – nem tudnak jelentős mennyiségű csővezetékes gázt felszabadítani más tagállamok javára. E tagállamok számára ezért lehetővé kell tenni, hogy részleges eltérést kérjenek a kötelező keresletcsökkentési kötelezettségtől. Az eltérés alkalmazási feltételeinek ellenőrzése során a Bizottságnak figyelembe kell vennie, hogy az adott tagállam a szolidaritás szellemében teljes mértékben kihasználja-e gázrendszer-összekötőit, és felhasználja-e LNG-létesítményeit arra, hogy a gázt a lehető legnagyobb mértékben átirányítsa más tagállamokba. A Bizottságnak nyomon kell követnie a teljes gázfogyasztást, valamint a rendszerösszekötők és az LNG-létesítmények használatát is.

(15)Lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok szabadon megválaszthassák a kötelező keresletcsökkentés eléréséhez szükséges megfelelő intézkedéseket. A megfelelő keresletcsökkentő intézkedések meghatározása és a felhasználói csoportok előnyben részesítése során a tagállamoknak a 2022. július 20-i „Gázmegtakarítás a téli ellátásbiztonságért” című közleményben meghatározott intézkedéseket kell alkalmazniuk. A tagállamoknak különösen olyan gazdaságilag hatékony intézkedéseket kell mérlegelniük, mint az árverések vagy a pályázati rendszerek, amelyek révén a tagállamok gazdaságilag hatékony módon ösztönözhetik a fogyasztás csökkentését. A nemzeti szinten hozott intézkedések az érintett piaci szereplőknek nyújtott pénzügyi ösztönzőket vagy ellentételezéseket is magukban foglalhatnak.

(16)A tagállamok által a kötelező keresletcsökkentés elérése érdekében hozott valamennyi intézkedésnek szükségesnek, egyértelműen meghatározottnak, átláthatónak, arányosnak, megkülönböztetéstől mentesnek és ellenőrizhetőnek kell lennie, nem torzíthatják indokolatlanul a versenyt vagy a belső gázpiac megfelelő működését, és nem veszélyeztethetik más tagállamok vagy az Unió gázellátásának biztonságát. Mivel az (EU) 2017/1938 rendelet VIII. mellékletében említett nem piaci alapú intézkedések különösen károsak lehetnek a gázellátás biztonságára és a belső piacra nézve, a tagállamoknak piaci alapú mechanizmusokra kell támaszkodniuk. Figyelembe kell venni a védett felhasználók azon érdekét is, hogy folyamatos gázellátásuk garantált legyen.

(17)A keresletcsökkentő intézkedések összehangolt végrehajtásának biztosítása érdekében a tagállamoknak rendszeres együttműködést kell kialakítaniuk az (EU) 2017/1938 rendelet I. mellékletében meghatározott minden egyes kockázati csoporton belül. A tagállamok szabadon megállapodhatnak az adott régió számára legalkalmasabb koordinációs intézkedésekről. A Bizottságnak és a gázkoordinációs csoportnak képesnek kell lennie arra, hogy áttekintést kapjon a tagállamok által végrehajtott nemzeti intézkedésekről, és megossza az intézkedések kockázati csoportokon belüli összehangolására vonatkozó bevált gyakorlatokat. A tagállamoknak adott esetben más szerveket is fel kell használniuk tevékenységük összehangolására, például a nemzeti energiaügyi minisztériumok legfőbb vezetőinek ülésein.

(18)Annak biztosítása érdekében, hogy a nemzeti vészhelyzeti tervekben tükröződjön az e rendeletben meghatározott önkéntes vagy kötelező keresletcsökkentés, minden tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának meg kell tennie a szükséges lépéseket a nemzeti vészhelyzeti terv 2022. szeptember 31-ig történő naprakésszé tétele érdekében. A nemzeti vészhelyzeti terv naprakésszé tétele során jelezni kell, hogy hogyan alkalmazták a 2022. július 20-i „Gázmegtakarítás a téli ellátásbiztonságért” című közleményben javasolt intézkedéseket. Tekintettel a naprakésszé tétel rövid határidejére, a 8. cikk (6)–(11) bekezdése szerinti koordinációs eljárások nem alkalmazandók. A tagállamoknak azonban konzultálniuk kell a többi tagállammal a vészhelyzeti tervek naprakésszé tételéről. A Bizottságnak össze kell hívnia a gázkoordinációs csoportot, a kockázati csoportokat vagy más érintett szerveket, hogy megvitassák a keresletcsökkentési intézkedésekkel kapcsolatos lehetséges kérdéseket.

(19)A rendszeres és hatékony nyomon követés és jelentéstétel elengedhetetlen a tagállamok által az önkéntes és kötelező keresletcsökkentési intézkedések végrehajtása terén elért előrehaladás értékeléséhez, valamint az intézkedések társadalmi-gazdasági hatásának és a foglalkoztatásra gyakorolt hatásának méréséhez. Az egyes tagállamok hatáskörrel rendelkező hatósága vagy az adott tagállam által kijelölt más szervezet köteles nyomon követni a területén megvalósuló keresletcsökkentést, valamint rendszeresen jelenteni az eredményeket a Bizottságnak. A gázkoordinációs csoportnak segítenie kell a Bizottságot a keresletcsökkentési kötelezettségek nyomon követésében.

(20)Az Unió egészét érő jelentős gazdasági károk megelőzése érdekében alapvető fontosságú, hogy a riasztási szakaszban minden egyes tagállam csökkentse keresletét. Ez biztosítja, hogy a gáz mindenki számára elegendő legyen, még télen is. A kereslet Unió-szerte történő csökkentése tehát a szolidaritás Szerződésben rögzített elvének kifejeződése. Ezért az is indokolt, hogy a Bizottság szigorúan felügyelje, hogy a kötelező keresletcsökkentést a tagállamok végrehajtják-e. Abban az esetben, ha a Bizottság annak kockázatát állapítja meg, hogy egy tagállam esetleg nem képes teljesíteni az 5. cikk szerinti kötelező keresletcsökkentési kötelezettséget, a Bizottságnak hatáskörrel kell rendelkeznie arra, hogy felszólítsa a tagállamot egy olyan terv benyújtására, amely meghatározza a kötelező keresletcsökkentési kötelezettség hatékony teljesítéséhez szükséges stratégiát és intézkedéseket. Az adott tagállamnak kellőképpen figyelembe kell vennie a tervvel kapcsolatos bizottsági észrevételeket és javaslatokat.

Mivel a szolidaritás elve minden tagállamnak jogot biztosít arra, hogy bizonyos körülmények között a szomszédos tagállamok által támogatásban részesüljenek, azoknak a tagállamoknak, amelyek ilyen támogatást kérhetnek, szintén a szolidaritás szellemében kell eljárniuk, amikor hazai gázkeresletük csökkentéséről van szó. Ezért mielőtt egy tagállam az (EU) 2017/1938 rendelet 13. cikke szerinti szolidaritási intézkedést kérelmezi, végre kell hajtania az összes megfelelő gázkereslet-csökkentési intézkedést. A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy felszólítsa a szolidaritási intézkedést kérő tagállamot, hogy nyújtson be a gázkereslet további csökkentését célzó intézkedéseket tartalmazó tervet. A Bizottság által a tervvel kapcsolatban esetlegesen tett észrevételeket kellőképpen figyelembe kell venni.

(21)A Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot e rendelet végrehajtásáról.

(22)Tekintettel arra, hogy az Ukrajna elleni orosz katonai agresszió közvetlenül veszélyezteti a gázellátás biztonságát, e rendeletnek a kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie.

(23)A rendelkezésre álló információk alapján az Unióba irányuló gázszállítás súlyos zavarának kockázata legalább a következő két téli idényben valószínűleg fennáll. Ezért indokolt előírni, hogy ez a rendelet a hatálybalépését követően két évig legyen érvényes. E rendelet alkalmazása első évének végén a Bizottságnak jelentést kell tennie a rendelet működéséről a Tanácsnak, és adott esetben javasolnia kell a rendelet érvényességének meghosszabbítását.

(24)Mivel e rendelet céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és azok inkább uniós szinten valósíthatók meg jobban, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvnek megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály