[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 27.6.2007

COM(2007) 378 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

Románia kísérő intézkedésekkel kapcsolatos, csatlakozást követő előrehaladásáról

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

Románia kísérő intézkedésekkel kapcsolatos, csatlakozást követő előrehaladásáról

1. BEVEZETÉS

1.1. Háttér

Románia 2007. január 1-jei EU-taggá válásakor a zökkenőmentes csatlakozás előmozdítása, illetve támogatása érdekében különleges rendelkezéseket hoztak, amelyek egyszersmind az EU-politikák és intézmények megfelelő működését is biztosítják.

Hasonlóan a valamennyi tagállam számára az EU-csatlakozáshoz szabott feltételekkel, Románia is elfogadta a tagsággal járó jogokat és kötelezettségeket. A Bizottság az említett kötelezettségek betartásának biztosítása érdekében a szokásos gyakorlatnak megfelelően folyamatosan ellenőrzi a jog (a közösségi vívmányok) alkalmazását.

Emellett az Unióhoz 2004-ben csatlakozott országokkal kapcsolatban hozott intézkedésekkel összhangban a csatlakozási szerződésben védintézkedéseket és átmeneti intézkedéseket tartalmazó rendelkezéseket rögzítettek (többek között a munkavállalók szabad mozgására vagy a közúthálózatok használatára vonatkozó korlátozások; állategészségügyi, növényegészségügyi és élelmiszerbiztonsági szabályokat tartalmazó rendelkezések). A csatlakozási szerződésben világosan szerepel, hogy amennyiben a vívmányok átültetésében és végrehajtásában a gazdaság, a belső piac vagy a bel- és igazságügyi együttműködés területén súlyos hiányosságok mutatkoznak, a csatlakozás időpontját követő legfeljebb három évig védintézkedések alkalmazására van lehetőség[1]. Románia csatlakozása esetében különleges kísérő intézkedések alkalmazására is sor került, amelyek célja az élelmiszerbiztonság, a mezőgazdasági alapok, az igazságügyi reform és a korrupcióellenes küzdelem terén tapasztalható hiányosságok megelőzése, illetve orvoslása. Az utóbbi kettő esetében együttműködési és ellenőrzési mechanizmust hoztak létre, melyen belül értékelési kritériumok jelentik az e területen történő elmozdulás ellenőrzésére szolgáló keretet[2].

A mechanizmus bevezetésének célja a jogalkotás, a közigazgatás és a bírósági rendszer működésének javítása, valamint a korrupcióellenes küzdelem terén mutatkozó súlyos hiányosságok kezelése. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus célja, hogy megszülessenek azok az intézkedések, amelyek biztosítják Románia és a többi tagállam számára, hogy a romániai közigazgatási és bírósági határozatok, jogszabályok és gyakorlatok összhangban legyenek a többi uniós intézkedésekkel. Az igazságügyi reform előrevitele és a korrupció elleni küzdelem lehetővé teszi a román állampolgárok és vállalkozások számára az EU-polgársággal járó jogaik érvényesítését. Az e területeken történő visszafordíthatatlan előrelépés nélkül Románia azzal a kockázattal nézhet szembe, hogy nem lesz képes megfelelően alkalmazni az uniós jogot.

A Bizottság felkérést kapott az említett kísérő intézkedésekkel kapcsolatos rendszeres beszámolók készítésére. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus esetében a kérés 2007 júniusától kezdődően hathavonkénti jelentések készítésére vonatkozott. Ez a jelentés, amely az első az együttműködési és ellenőrzési mechanizmusról szóló jelentések sorában, átfogó képet ad a kísérő intézkedésekkel kapcsolatos eredményekről. Áttekinti az összes, kísérő intézkedések által érintett területet, mindenekelőtt az igazságügyi reform és a korrupcióellenes küzdelem ügyét.

1.2. Módszertan

E jelentés többféle információforrásra támaszkodik, melyek közül az egyik legfontosabb a román kormányzat. Emellett az Európai Bizottság képviseleti irodája, a tagállamok romániai diplomáciai képviseletei, civil szervezetek, egyesületek és szakértői jelentések szolgáltak adatokkal és elemzésekkel. A Bizottság az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében 2007 áprilisában kiküldetéseket szervezett Romániába. Ezeket a tagállamok és a bizottsági szolgálatok egyéni szakértőinek részvétele egészítette ki. A cél az eredmények független értékelése volt. A szakértői jelentéseket azok elkészülte után megküldték Romániának az esetleges tárgyi pontatlanságok kijavítása céljából.

Románia 2007. március 31-re készítette el az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében elért eredményekről szóló első jelentést, azt követően pedig folyamatosan tájékoztatta a Bizottságot a legújabb fejleményekről.

2. KÍSÉRő INTÉZKEDÉSEK: AZ AKTUÁLIS HELYZET

A Romániára vonatkozó kísérő intézkedések a mezőgazdasági alapok, az élelmiszerbiztonság, az igazságügyi reform és a korrupcióellenes küzdelem területét érintik. Ez a fejezet az első két terület fejleményeit vizsgálja meg összefoglalva, melynek egyes elemeire külön beszámolási követelmények is vonatkoznak. Az igazságügyi reform és a korrupcióellenes küzdelem terén elért eredmények értékelése a 3. fejezetben olvasható.

E területekkel kapcsolatban a védzáradékok aktuális helyzetéről és egyéb rendelkezésekről szóló melléklet tartalmaz további információkat. Tekintettel a mezőgazdaság, az állategészségügy és az élelmiszerbiztonság terén hagyományosan alkalmazott végrehajtási struktúrákra és jelentési mechanizmusokra, e horizontális jelentés a jövőben nem fog kitérni ezekre a témakörökre. Amennyiben e területeken további döntésre lesz szükség, ezeket egyedi alapon, az érintett ágazatokra alkalmazandó szabályokkal összhangban fogják meghozni.

2.1. Mezőgazdasági alapok

A mezőgazdasági alapok tekintetében a tagállamoknak akkreditált és hatékonyan működő kifizető ügynökségekkel kell rendelkezniük a mezőgazdasági kiadások szabályos kezelése és ellenőrzése érdekében. A tagállamokkal szemben támasztott további követelmény a mezőgazdasági termelőknek juttatott közvetlen kifizetésekre és a vidékfejlesztési kiadások egy részére irányuló integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IIER) működtetése (többek között a csalások és a szabálytalan kifizetések elkerülése érdekében). Ha a tagállamok nem működtetik megfelelően az ilyen rendszereket, a Bizottság évente utólagosan határoz a pénzügyi korrekciókról. Mivel túl magas volt a kockázata annak, hogy az IIER nem fog megfelelően működni a román csatlakozást követően, a Bizottság védintézkedési mechanizmust fogadott el, amelyet akkor alkalmazhatnak Románia esetében, ha az IIER (integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer) elemeit, illetve a korrekt kifizetéseket biztosító többi elemet nem hozzák létre, vagy ha ezek komoly hiányosságokat mutatnak. A védintézkedési mechanizmus szerint az IIER-hez kapcsolódó kiadások átmenetileg 25 %-kal csökkenthetők. Az IIER-rel kapcsolatos főbb problémák közé tartozott a mezőgazdasági üzemek nyilvántartása és a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszer (MePAR) közötti kapcsolat, az igazgatási kapacitás és logisztika, az IT-rendszer, valamint a rögzített adatok minősége. A román hatóságok által 2007 márciusában kapott jelentés alapján úgy tűnik, hogy a rendszer még nem teljes egészében működőképes: a négy IIER-modul közül kettő még csak prototípusként létezik. Ezenkívül az igazgatási ellenőrzési modul a jelek szerint nem rendelkezik az összes szükséges funkcióval. A jelentés lényeges problémákat tárt fel az IT-rendszerek működésében. A védintézkedések alkalmazásának szükségességével kapcsolatos döntéseket (amelyek az IIER-rel kapcsolatos kiadások esetleges csökkentését is magukkal vonhatják) a Bizottság által 2007 június-júliusában végrehajtandó ellenőrzések eredménye, illetve a román hatóságok által 2007 márciusában benyújtott jelentés értékelése határozza majd meg.

2.2. Állategészségügy és élelmiszerbiztonság

Az állategészségügy területén átmeneti intézkedéseket hoztak a klasszikus sertéspestissel összefüggésben, és jóváhagyták a betegség felszámolására irányuló terveket. 2007 szeptemberére tervezik ezen erőfeszítések felülvizsgálatát. A Bizottság ugyancsak kiegészítő védintézkedést léptetett életbe a Romániából származó lovak Közösségen belüli kereskedelmének korlátozására. Románia folytatja az állatihulladék-feldolgozó üzemek korszerűsítését, amire vonatkozóan a Bizottság időközi jelentést kért. A hús-, hal- és tejágazatban számos létesítményre vonatkozóan hoztak átmeneti intézkedést, melyek csak a román nemzeti piacon értékesíthetik termékeiket. A nyerstejre vonatkozóan külön intézkedéseket fogadtak el.

3. IGAZSÁGÜGYI REFORM ÉS A KORRUPCIÓ ELLENI KÜZDELEM

3.1. Áttekintő összefoglalás

Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében részletesen figyelemmel kísérik az igazságügyi reformot és a korrupció elleni küzdelmet. A nyomon követés összefoglaló elemzéssel szolgál, és részletes magyarázatot ad az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében meghatározott értékelési kritériumokhoz mért elmozdulásról. A részletes magyarázat szerkezete azokat az intézkedéseket követi, amelyeket az értékelési kritériumok teljesítése terén elért eredmények mérésére használtak.

Románia különböző mértékben teljesítette az egyes, az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében meghatározott értékelési kritériumokat. Fontos kiemelni, hogy ezek az értékelési kritériumok nem egyszerűen egyenként kipipálható egyedi intézkedések listáját jelentik, mivel ezek mindegyike kapcsolatban áll egymással. Egy tetszőleges értékelési kritériumban bekövetkező javulás hatással van a többire is. Minden egyes ilyen kritérium egy-egy építőelemet jelent a független és pártatlan igazságszolgáltatási és közigazgatási rendszer épületében. Egy ilyen rendszer létrehozása és fenntartása hosszú távú folyamat, ami alapvető, rendszerszintű változásokat foglal magában. Ezért az értékelés nem hajtható végre elszigetelten. Az értékelési kritériumokat együttesen kell figyelembe venni, mint az igazságszolgáltatási rendszer és a korrupció elleni küzdelem átfogó reformjának részét, amely hosszú távú politikai elkötelezettséget igényel. A változások visszafordíthatatlan jellegének demonstrálásához több igazoló adat szükséges a helyszíni végrehajtás tekintetében.

A román kormányzat elkötelezett az igazságszolgáltatási reform és a korrupció rendszerének felszámolása mellett. A román hatóságok az összes területen jó szándékról és határozottságról tettek tanúbizonyságot. Elkészítették a szükséges jogszabály-tervezeteket, cselekvési terveket és programokat. A valódi teszt teljesítése azonban ezen intézkedések határozott helyszíni végrehajtását jelenti a mindennapok során. E szándékok cselekvésre történő váltásában ugyanakkor még mindig hiányosságok tapasztalhatók. Románia a korrupció elleni küzdelemben a legmagasabb szinten fokozta erőfeszítéseit. Ezen erőfeszítések elismerése mellett még mindig sok a tennivaló. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus létrehozásától számítva, rövid távon még mindig nem kielégítő az előrelépés.

Az olyan mélyen gyökerező problémák, mint a korrupció fenntartható nyomozati és bűnüldözési struktúrák tartós létrehozását és hatékony működtetését igénylik, mely struktúrák képesek erőteljes visszatartó jelzéseket leadni. Emellett a szükséges strukturális változások a társadalom egészére hatással vannak, és olyan radikális irányváltást igényelnek, amely messze túlmegy az értékelési kritériumok egyszerű teljesítésén. Ehhez Románia részéről erős hosszú távú elkötelezettségre van szükség, és csak abban az esetben lehet sikeres, ha tiszteletben tartják a végrehajtó, a törvényhozó és a bírói hatalom következetes szétválasztásának elvét, és amennyiben szilárd politikai feltételek és kötelezettségvállalások vannak érvényben.

3.2. Értékelés

3.2.1. 1. értékelési kritérium A Legfelsőbb Bírói Tanács kapacitásának és elszámoltathatóságának erősítésével átláthatóbb és hatékonyabb igazságszolgáltatási folyamat biztosítása. Az új polgári és büntetőeljárási törvénykönyv hatásáról szóló jelentés készítése és hatásának ellenőrzése

A Legfelsőbb Bírói Tanács (LBT) cselekvési tervében szereplő összes intézkedést végrehajtották, melynek eredményei máris mutatkoznak egyebek mellett az ítélkezési gyakorlat egységességének javulásában. Továbbra is problémát jelent azonban az ingatlan-visszaszolgáltatási perekre vonatkozó egységes gyakorlat hiánya.

A polgári és a büntetőeljárási törvénykönyv módosításainak hatását vizsgáló ellenőrzési gyakorlat eddigi adatai egyértelműen arra utalnak, hogy a hatóságok valóban elkötelezettek a gyakorlati tapasztalatok új perrendtartás-tervezetekbe történő beépítése mellett. A polgári eljárási törvénykönyvvel kapcsolatos munkában jelentős az előrelépés, míg az új büntetőeljárási törvénykönyvvel kapcsolatban kevesebb.

További erőfeszítésekre van szükség az igazságszolgáltatási rendszer személyzeti-szervezeti reformjának befejezéséhez, illetve ezek folytathatóságának biztosításához. Az e területet érintő reformokat csak részben hajtották végre. A szükséglet elvén alapuló személyzeti politikát tovább bonyolítják a bírák és ügyészek hivatali idejére vonatkozó jelenleg hatályos jogi garanciák. Az a jelenleg felvázolt lehetőség, mely szerint a megüresedő álláshelyeket az éves versenyvizsgák mellett „gyorsított” felvételi eljárással töltenék be, minőségi aggodalmakat vet fel a román igazságszolgáltatás összes újonnan felvett alkalmazottainak vonatkozásában.

Mindent egybevetve Románia az igazságszolgáltatási rendszer reformjában mérsékelt előrelépést könyvelhet el.

Részletes értékelés

- Bármely szükséges intézkedés végrehajtása – beleértve a Legfelsőbb Bírói Tanács 2006 júniusában elfogadott cselekvési tervében rögzítetteket –, amely a gyakorló bírákkal, ügyészekkel és jogászokkal folytatott megfelelő konzultációt követően az ország egész területén, az összes bírósági szinten biztosítja az egységes jogértelmezést és jogalkalmazást; a legutóbbi elfogadott jogi és közigazgatási intézkedések hatásvizsgálata

A Legfelsőbb Bírói Tanács (LBT) 2006 júniusában elfogadott cselekvési tervében rögzített fellépések és intézkedések elfogadásának és végrehajtásának célja, hogy megteremtsék mindazokat a szükséges – jogalkotási, közigazgatási és egyéb – feltételeket, amelyek biztosítják, hogy a bíróságok nagyobb tudatossággal és több erőfeszítéssel járjanak el abban a munkában, amely a saját, illetve az azonos igazságszolgáltatási szinten található többi bíróság, valamint a Legfelsőbb Fellebbviteli és Büntetőbíróság (LFBB) ítélkezési gyakorlatának egységesítésére irányul.

E vonatkozásban központi eszköznek számít a jogegységi eljárás[3]. A 2005-ös módosítást követően ma a fellebbviteli bíróságok is igénybe vehetik (ezek felelősek az ellentmondásos ítéletek nagy részéért), továbbá a fellebbezések elbírálása során az LFBB által hozott határozatokat jogilag kötelező erejűvé tették. A 2006 második felében és 2007 első hónapjaiban a jogegységi határozat iránti kérelmek, illetve jogegységi határozatok számában tapasztalható növekedés arra utal, hogy ez az eljárás hasznos eszközzé vált az ítélkezési gyakorlat egységesítése vonatkozásában. Ennek megfelelően ez az eszköz bőven elégségesnek bizonyulhat, így az ítélkezési gyakorlat egységesítésére szolgáló új mechanizmusok létrehozását célzó minden további jogalkotási kezdeményezést gondosan mérlegelni kell a jogegységi eljárások által biztosított előnyök tükrében[4].

Javult a bírák ítéletekhez való hozzáférésének lehetősége: az összes bíróság számára biztosított a hozzáférés az LFBB határozataihoz, és a Bíróság honlapján már rendelkezésre áll az LFBB határozatainak teljes szövegű változata is. Az elmúlt évek intenzív bírósági digitalizálási és információtechnológiai fejlesztéseinek köszönhetően a bírák egyre több jogi dokumentumhoz és határozathoz férnek hozzá. Horizontális szinten a fellebbviteli bíróságok egymást közt közzéteszik, illetve egymásnak megküldik az úgynevezett negyedéves értesítőket, amelyek a hatáskörükbe tartozó ügyekben hozott legfontosabb határozatokat tartalmazzák.

A Nemzeti Bírósági Akadémia (NBA) egy továbbképzési program, valamint egy decentralizált képzési program keretében szervez képzéseket. Az NBA 2007-es továbbképzési programja 120 bíró számára összesen 19 szakszemináriumot tartalmaz (a 2006-os 9 szemináriumhoz viszonyítva), a 2007-es decentralizált képzési program keretében pedig évente legalább három, a bírák/ügyészek számára a hivatali helyen tartandó szemináriumot terveznek (2006-ban 1 szeminárium/év volt a minimumelőírás, és összesen 135 ilyen szemináriumot szerveztek).

Az LBT megfigyelési mechanizmust hozott létre az intézkedések ítélkezési gyakorlatban megjelenő hatásainak országos szintű ellenőrzésére. A bíróságok között létrehozták az egységes bírósági gyakorlattal kapcsolatos kérdések rendszeres konzultációs fórumát. Az LBT 2006-os cselekvési terve végrehajtásának továbbvitele keretében 2007 januárja óta rendszeres találkozókra kerül sor az LFBB, illetve a fellebbviteli bíróságok szekcióelnökei között, melyek célja a gyakorlatok harmonizálása, valamint a jogegységi eljárásra vonatkozó lehetséges javaslatok megtárgyalása. 2007 februárjában az LBT minden bíróság számára kötelezővé tette, hogy az igazságszolgáltatás minden szintjén havonkénti találkozókat tartsanak a bírák számára, hogy biztosítva legyen a gyakorló szakemberek közötti megfelelő helyi szintű kommunikáció. A Tanács szintén létrehozott egy központi mechanizmust, melynek értelmében rendszeres találkozókat tart az egyes fellebbviteli bíróságok szekcióelnökei, valamint az LFBB részvételével. A találkozók célja olyan fórum létrehozása, ahol a végső fokon eljáró, azaz a semmítési gyakorlatot aktívan alakító bíróságok (az LFBB és a fellebbviteli bíróságok) megvitathatják azokat a jogi kérdéseket, amelyeket széles körben az ellentmondásos ítélkezési gyakorlat okainak tekintenek.

Végezetül meg kell említeni, hogy az egységes gyakorlat megvalósítását egyes esetekben a gyakori jogszabályváltozások akadályozzák, melyek közül egyesek az igazságszolgáltatási reform konszolidálásával hozhatók kapcsolatba.

- Ésszerű és reális személyzeti politika kidolgozása és alkalmazása az igazságügyi szervezet számára a folyamatban lévő igényfelmérés alapján

Továbbra is kihívást jelent a hatóságok számára a román igazságügyi szervezet emberierőforrás-helyzete, valamint a központi, bírósági és ügyészségi szintű vezetőikapacitás-ellátás. E feladatok ellátását az LBT és a Legfőbb Ügyészség vállalta[5]. A létszámracionalizálás és az intézményi szerkezetátalakítás jelenleg is folyamatban van.

Rendszerint az igazságügyi szerveknek kell dönteniük a bírósági igazgatás mint általánosan használt kifejezés tartalmáról (fogalmi szint), illetve arról, hogy az e koncepcióba tartozó különböző vezetési feladatokat hogyan osszák meg a bírósági elnökök/főügyészek, gazdasági vezetők, beosztott hivatalnokok, maguk a bírák és esetleg a (külön e célra alkalmazott) bírósági adminisztrátor/ügyvezető között. Emellett a humánerőforrás-politika átalakításához és egy megreformált személyzeti struktúra működtetéséhez nagyobb rugalmasságra van szükség a bírói pálya alakításában, mint amelyet a mai jogi keret lehetővé tesz.

A bírák kirendelésének gyakorlata problematikusnak tűnik. Hozzávetőlegesen 200 bíró és ügyész van az álláshelyétől eltérő intézményhez kirendelve (LBT, Igazságügyi Minisztérium, NBA, NSC stb.). Számos esetben a kirendelt bírák eredeti álláshelyét nem nyilvánítják hivatalosan betöltetlennek és nem is töltik be, mivel az érintett bíráknak jogukban áll visszatérni eredeti bírói pozíciójukba. Az egyetlen lehetséges megoldást egy másik bíróság bírájának kirendelése jelenti, melynek révén ideiglenesen betölthető a de facto üres álláshely. Ezenkívül a jogalkotó nem rendelkezett a kirendelések számszerű maximalizálásáról, melyek pedig a kirendelt bírák magasabb keresetének köszönhetően meglehetősen népszerűek. Az LBT ugyanakkor egyre szigorúbban jár el a bírói kirendelések engedélyezése során. Az ezzel összefüggő egyik további kérdés, hogy az illetékes hatóságok[6] miként módosíthatják az igazságügyi szervek személyzeti tervét. Az érintett álláshely csak akkor törölhető a személyzeti tervből , ha az éppen nincs betöltve. Ebből következően a kormányzatnak nem volt módja létszámcsökkentésre olyan bíróságok esetében, ahol a létszámterv szerinti összes álláshely be volt töltve, még ha a bíróság munkaterhelése ezek többségének felesleges voltára utalt is.

Egy a kisebb bíróságok tevékenységéről szóló, jelenleg az LBT és az Igazságügyi Minisztérium által vizsgált tanulmány előzetes megállapításai szerint számos kisebb bíróság esetében a személyzeti struktúrák racionalizálására van szükség (egyes esetekben a tevékenység beszüntetésére); ezért az egyes bíróságok tényleges munkaterhelését jobban tükröző emberierőforrás-átcsoportosításhoz gondosan mérlegelni kell az adminisztratív, illetve a jogalkotási kezdeményezések közötti egyensúlyt, ám ezek meghozatalára még nem került sor (az LBT ellenezte az Igazságügyi Minisztérium legutóbbi arra vonatkozó jogszabály-tervezetét, amely a bírósági vagy ügyészségi átszervezések alkalmával kivételes áthelyezési eljárást tenne lehetővé).

Az LBT által a hosszabb távú emberierőforrás-politika keretében fontolóra vett további lehetőség az lenne, hogy ideiglenes megoldásként az üres álláshelyek betöltésének időpontjáig enyhítenének a bírákkal szembeni felvételi követelményeken. A 2004–2005-ös jogszabályreformot követően a bírói pálya Romániában élethossziglani hivatalt jelent, amelyet jelentős mennyiségű karriervédelmi szabály bástyáz körül. Az esetlegesen gyengébb teljesítménnyel felvett kezdők csak nehézségek árán lennének elmozdíthatók, amennyiben később kiderülne róluk, hogy nem képesek megfelelni a szervezet elvárásainak.

- Az ügyészség átalakítására szolgáló, a jelenlegi vezetési hiányosságok és emberierőforrás-problémák kezelését célzó terv kidolgozása és végrehajtása

Kidolgozták az ügyészség átalakítására szolgáló tervet, melynek végrehajtása jelenleg zajlik. E folyamatot mindenesetre hátráltatja az igazságügyi rendszerre vonatkozó hatékony személyzeti politika hiánya.

Az ügyészség átalakítási terve az ügyészség 2005-ös és 2006-os tevékenységi jelentésére támaszkodva készült el.

2006. október 2-án az államelnök az igazságügyminiszter javaslatára és az LBT jóváhagyását követően kinevezte Románia új legfőbb ügyészét.

A fő hiányosságok közé tartoznak a vezetési kérdések, valamint az egyes ügyészségeken belül az ügyészek egyenlőtlen és nem hatékony megosztása az egy ügyészre eső munkateher alapján.

A terv ennek megfelelően az alábbi öt intézkedést tartalmazza: (1) A szervezetileg a Legfelsőbb Fellebbviteli és Büntetőbíróság mellett működő ügyészség (POCCJ) átalakítása; (2) Az ügyészség új belső szabályzatának kidolgozása és elfogadása; (3) Az ügyészi álláshelyek újraosztása; (4) A betöltetlen vezetői álláshelyek betöltése; (5) A betöltetlen nem vezetői álláshelyek betöltése.

Az első két intézkedés már megvalósult.

A harmadik intézkedés, melynek határideje 2007 vége, folyamatban van: az ügyek többségét az elsőfokú bíróságok mellett működő ügyészségek viszik. Ennek megfelelően a személyzeti tervet át kell alakítani, és egyes álláshelyeket a felsőbb szintű ügyészségekről az alsóbb szintűekhez kell áthelyezni. Az átszervezéshez szükséges bizonyos idő, miután a felesleges, de éppen betöltött álláshelyeket jelenleg nem lehet átcsoportosítani.

A negyedik intézkedés is folyamatban van; ez „folyamatos” intézkedésnek minősül. 2006 őszén nyilvános versenyvizsgát tartottak a vezetői álláshelyekre, és 17 vezető ügyészségi álláshelyet betöltöttek. 2007 januárja és márciusa között további öt vezető álláshelyet töltöttek be a POCCJ-n. A vezetői álláshelyekre szóló következő versenyvizsgákat a tervek szerint 2007 tavaszán és őszén tartják majd.

Az ötödik intézkedés is folyamatban van; ez szintén „folyamatos” intézkedésnek minősül. Az ügyészek hagyományos felvételi módja nem teszi lehetővé a betöltetlen álláshelyek betöltését, mivel a NBA évente csak 180 jelöltet enged záróvizsgára, és ebből csak 40 % lesz ténylegesen ügyész.

- A Polgári Perrendtartás és a Büntetőeljárási Törvénykönyv legutóbb elfogadott módosításai következtében az igazságszolgáltatási rendszerben kiváltott hatások figyelemmel kísérése annak érdekében, hogy megszülessenek a tervezett új törvénykönyveket érintő szükséges kiigazító intézkedések

A Polgári Perrendtartást módosító 459/2006 sz. törvényt 2006 decemberében fogadták el, és 2007 január óta hatályos. A főbb változások a következők: a) a hatáskör és illetékesség átruházása bírói elfogultság esetén, b) a bírósági végrehajtási eljárás egyszerűsítése.

Az Igazságügyi Minisztérium figyelemmel kísérte e módosítások hatásait egyrészt az érintett bíróságok értékelésének kérése révén, másrészt úgy, hogy összegyűjtötte a bírák által saját kezdeményezésre benyújtott javaslatokat. Mivel a jogszabály hatálybalépése óta még csak rövid idő telt el, a bíróságok többnyire csak annak lehetséges hatására hivatkoztak.

A Büntetőeljárási Törvénykönyvet módosító 356/2006 sz. törvényt 2006 júliusában fogadták el, és 2006. szeptember 9. óta hatályos. A 60/2006 sz. sürgősségi kormányrendelet további módosításokat vezetett be. A főbb változások a következők: a) az előzetes letartóztatáshoz képest alternatívát jelentő intézkedések megerősítése, b) a bírói elfogultságra való hivatkozás indokainak korlátozása, c) a közvetlen tárgyalásra utalás eltörlése olyan enyhébb bűncselekmények esetén, amelyek az áldozat kérésére üldözhetők (jelenleg az ügyész vezeti a nyomozást az ügyben, az áldozat pedig gyakran visszavonja a vádat), d) a bíróságok azon jogának korlátozása, hogy az ügyet további vizsgálatra visszautalják az ügyészséghez.

Az Igazságügyi Minisztérium figyelemmel kísérte a módosítások hatásait: összegyűjtötte az érintett bírák véleményét, akik listát készítettek az új Büntetőeljárási Törvénykönyvvel kapcsolatos javaslatokról. Az LBT szintén hozzájárult e munkához. Az említett véleményeket azonban még nem használták fel. Az aggodalomra okot adó tények közé tartozik például, hogy az ügyészek betekinthetnek a levelezésbe, és bírói utasítás nélkül 48 órán keresztül joguk van telefonbeszélgetések lehallgatására, vagy az, hogy a telefonbeszélgetések lehallgatása indokolatlan beavatkozásnak számít az ügyvéd és ügyfele kapcsolatába.

A büntetőjogi reform 2007 márciusában veszélybe került a szenátus jogi bizottságának azon határozata által, mely szerint a plénum előtt szavazásra bocsátja a 2004-ben elfogadott Büntető Törvénykönyvet, amelyet 2005-ben a gyakorló szakemberek által jelzett eljárásjogi következetlenségek és egyéb lényeges pontatlanságok miatt hatályon kívül helyeztek. Amennyiben a 2004-es változat hatályba lépett volna, jelentős problémákat okozott volna a büntetőbíróságok és az ügyészi szervezet számára, és jelentős lett volna annak a kockázata, hogy megbénítja a teljes büntetőjogi rendszer működését. A szenátus plénuma március végén úgy határozott, hogy a 2004-es Büntető Törvénykönyvet további megfontolásra visszautalja a jogi bizottságnak. Ez lehetőséget ad majd a Büntető Törvénykönyvre és a Büntetőeljárási Törvénykönyvre vonatkozó új javaslat megvitatására. Románia várakozásai szerint az ezzel kapcsolatos nyilvános vitára 2007 őszén kerülhet sor .

- Beszámolókészítés és folyamatos ellenőrzés az új eljárásjogi kódexek elfogadásával kapcsolatos eredmények – beleértve a megfelelő konzultációk –, valamint az eljárásjogi kódexek igazságügyi rendszerre gyakorolt hatása vonatkozásában

Meglehetősen eltérő a helyzet a két új eljárásjogi kódex esetében. A Polgári Perrendtartás esetében a folyamat már jó ideje tart és előrehaladott, a másik esetben éppen csak elkezdődött, bár itt is tapasztalható haladás. Az igazságügyminiszter a 2007. május 17-i 1251/C sz. rendelettel véglegesítette, illetve jóváhagyta az új Büntetőeljárási Törvénykönyv tervezetének elkészítésével megbízott bizottság összetételét.

Az új Polgári Perrendtartás

Az új Polgári Perrendtartás tervezetének elkészítésével megbízott bizottságot 2006-ban hozták létre[7]. A bizottság (az összesen 700–800 cikkből) 250, az elsőfokú tárgyalásokat érintő cikket dolgozott át. Döntés született a törvénykönyv szerkezetét illetően.

Románia számításai szerint a munka 2007 decemberére lesz befejezhető. A nyilvános vitát követő kormányzati jóváhagyás után a szöveget megküldik a parlamentnek. Az elfogadás várható időpontja 2008 nyara, a hatálybalépésre legalább hat hónapos haladékot terveznek.

Az új bíróságok hatáskörével kapcsolatban a tervezet a következőket tartalmazza: 1) az elsőfokú bíróságok korlátozott hatáskörrel rendelkeznek; 2) a törvényszékek vegyes hatáskörrel rendelkeznek, azaz meghatározott ügyekben elsőfokú bíróságként járnak el, míg az alsóbb fokú bíróságok határozatai ellen benyújtott fellebbezések esetében fellebbviteli bíróságként; 3) a fellebbviteli bíróságok határoznak a törvényszékek határozatai elleni fellebbezések ügyében, közigazgatási perek esetében pedig elsőfokú bíróságként járnak el; 4) Az LFBB kizárólag a másodfokon eljáró bíróságok határozatai elleni felülvizsgálati kérelmek ( recurs ) ügyében jár el. Ekképpen az LFBB valódi semmítőszék lenne, amely csak jogi kérdésekkel foglalkozik. Az LFBB túlterhelésének elkerülése érdekében a kérelmek elfogadhatóságával kapcsolatban szigorúbb szűrőt alkalmaznának. Románia arra számít, hogy – mint a jogi kérdések végső eldöntésére az országban egyedüli hatáskörrel rendelkező bíróság – a Legfelsőbb Bíróság viszi majd a vezető szerepet az ítélkezési gyakorlatban, és hogy döntő mértékben hozzá fog járulni e gyakorlat egységesítéséhez.

Az új Polgári Perrendtartás tervezetének elkészítésével megbízott bizottság megoldást keres arra a problémára, amelyet az eljárások elhúzására alkalmas alkotmányossági kifogások jelentenek[8]. A választott megoldás szerint amennyiben valamelyik fél alkotmányossági kérdést vet fel egy az ügyben alkalmazandó jogszabállyal kapcsolatban, a kérdés az Alkotmánybíróság elé kerül, az alapeljárás azonban folytatódik. Ha a jogszabályt alkotmányellenesnek nyilvánítják, az érintett fél fellebbezést nyújt be vagy felülvizsgálati kérelemmel él.

Az új Büntetőeljárási Törvénykönyv

Az új Büntetőeljárási Törvénykönyv tervezetének elkészítésével megbízott bizottság 2007 januárjában kezdte meg munkáját.

A bizottság tagjai[9] jelenleg az új törvénykönyv átfogó tervezetén dolgoznak. Kidolgozták az új rendszer átfogó terveit, de végleges változat még nem készült el.

Az új büntetőeljárás alapvetően vádelvű lesz. A súlyos és közepesen súlyos bűncselekmények hivatalból üldözendők lesznek, míg a kisebb súlyúak esetében az ügyész mérlegelheti a vádemelést.

A bizottság mindezidáig nem vette fel a kapcsolatot a másik jogszabály-előkészítő bizottsággal azt célzandó, hogy előmozdítsa a közös alapelvekkel kapcsolatos lehetséges eltérő álláspontok kellő időben történő megoldását, például az alkotmányossági kifogások kérdését.

- A Legfelsőbb Bírói Tanács kapacitásának növelése alapfeladatai ellátásának és elszámoltathatóságának fejlesztése érdekében, közelebbről az egyes tanácstagok összeférhetetlenségének és etikátlan magatartásának kezelése. A legutóbb elfogadott objektív kritériumok alapján igazságügyi nyomozók alkalmazása, akiknek nagyobb regionális képviseletet kell juttatni

Az LBT-nél mára teljesen kiépültek a törvényes feladatok ellátásához szükséges adminisztratív kapacitások. A Tanács a feladatkörébe tartozó összes területen következetes munkát folytat, és az egyes területeken folytatott tevékenységek felügyeletére, illetve végrehajtására munkacsoportokat alkalmaz, melyek koordinálását a Tanács egy állandó tagja látja el. Az LBT 2007 januárjában megválasztott új vezetősége kötelezettséget vállalt az Igazságügyi Minisztériummal és egyéb állami hivatalokkal való feladatorientált kapcsolattartásra, továbbá arra, hogy az LBT aktívabban fog részt venni az igazságszolgáltatási rendszert érintő jogi előkészítő munkában.

Továbbra is problémás terület a Tanács, illetve egyes tagjai elszámoltathatóságának és etikai normáinak kérdése. Ugyanez érvényes az LBT-tagok lehetséges összeférhetetlenségére is. A törvény a jelenlegi tanácstagok számára lehetővé teszi, hogy válasszanak a folyamatos alkalmazást jelentő állandó tanácstagság, illetve a bírósági vagy ügyészségi vezető pozíció között[10]. Ezenkívül az egyéni tagokra vonatkozó etikai normák vagy például a lehetséges összeférhetetlenség kérdésében a Tanács következetesen egyfajta formalisztikus álláspontot képvisel, mely szerint az LBT-tagok esetében nincs helye az elégtelen személyiségi integritás vélelmezésének, és a feltételezett etikátlan magatartást eseti alapon kell megítélni.

Az igazságügyi nyomozók alkalmazását illetően a Tanács a legutóbbi felvételi eljárások mindegyik fordulójában jól meghatározott és objektív módszert alkalmazott. A LBT az újonnan felvett nyomozók esetében a földrajzi képviselet egyenletességére is tekintettel volt, és megtörte a bukaresti bíróságokon/ügyészségeken alkalmazott bírák, illetve ügyészek monopóliumát.

3.2.2. 2. értékelési kritérium: Az előírásnak megfelelően integritási ügynökség felállítása, melynek felelőssége a vagyonok, összeegyeztethetetlenségek és lehetséges összeférhetetlenségek ellenőrzése, valamint kötelező erejű határozatok meghozatala, melyek alapján visszatartó erejű szankciókat léptethet életbe

A sürgősségi kormányrendelettel módosított, Országos Integritási Ügynökségről szóló törvény a magas rangú köztisztviselők és választott tisztviselők széles körét érintően felhatalmazást ad ezen ügynökségnek a vagyonok, összeegyeztethetetlenségek és lehetséges összeférhetetlenségek ellenőrzésére. E törvény olyan kötelező erejű határozatok meghozataláról is rendelkezik, melyek alapján visszatartó erejű szankciókat léptethetnek életbe. Az ügynökség várhatóan 2007 októberében kezdheti meg munkáját.

A sürgősségi kormányrendelet által bevezetett módosítások csak részben orvosolták azokat a jogi aggodalmakat, amelyek az ügynökség függetlenségével, valamint nyomozati és szankcionálási hatáskörének hatékonyságával kapcsolatosak. A rendelet csak addig marad hatályban, ameddig a parlament jóvá nem hagyja vagy nem módosítja.

Románia jelentős előrelépést ért el ezen értékelési kritérium realizálását illetően. Ugyanakkor ma még túl korai az ügynökség hatékonyságának a célkitűzések teljesítésén mérhető értékelése, mindaddig, amíg az ügynökség el nem kezdi munkáját, és rendelkezésre nem állnak az értékeléshez szükséges adatok.

Részletes értékelés

- A hatékony és független integritási ügynökség létrehozásáról szóló jogszabály(ok) elfogadása, melynek felelőssége a vagyonok, lehetséges összeegyeztethetetlenségek és összeférhetetlenségek ellenőrzése, valamint kötelező erejű határozatok meghozatala, melyek alapján visszatartó erejű szankciókat léptethet életbe

Az Igazságügyi Minisztérium elkészítette a vagyonok, lehetséges összeegyeztethetetlenségek és összeférhetetlenségek ellenőrzésével megbízott országos integritási ügynökség (OIÜ) létrehozásáról szóló törvény tervezetét.

A törvénytervezetet a kormány 2006 júliusában hagyta jóvá, a román szenátus pedig 2007 májusában fogadta el véglegesen[11].

A törvény értelmében az ügynökség elnökét és alelnökeit pályázat vagy versenyvizsga alapján az Országos Integritási Tanács javaslatára a szenátus nevezi ki négy évre[12]. Az elnököt és az alelnököket szintén a szenátus mozdítja el az Országos Integritási Tanács javaslatára.

Az OIÜ a vagyonok, összeférhetetlenségek és összeegyeztethetetlenségek[13] területén fejt ki ellenőrző tevékenységet.

A törvény saját költségvetésből finanszírozandó, évenkénti független külső ellenőrzést is előír. Minden országos vagy központi szinten tevékenykedő közjogi méltóság és köztisztviselő köteles vagyon-, illetve érdekeltségi nyilatkozatot tenni[14].

Az integritási nyomozó a vagyon, összeegyeztethetetlenség vagy összeférhetetlenség ellenőrzését kezdeményezheti hivatalból vagy valamelyik érdekelt fél kérésére, összhangban az erre vonatkozó törvényi előírásokkal. Az ellenőrzési eljárás megkezdéséről az ellenőrizendő személy értesítést kap, aki ügyvédi segítség vagy képviselet igénybevételére jogosult.

A közjogi méltóságok és köztisztviselők visszaélésekkel szembeni védelme érdekében a törvény a hamis nyilatkozatot tevő személyeket börtönbüntetéssel sújtja.

Az integritási nyomozó értesíti a bíróságot, amennyiben kézzelfogható bizonyítéka van rá, hogy jelentékeny különbség áll fenn a tényleges és a bevallott vagyon között, amely ésszerűen nem magyarázható[15]. Ebben az esetben a bíróság elrendelheti a vagyon egy része vagy egy bizonyos vagyontárgy elkobzását. Ha a bíróság végleges és megfellebbezhetetlen határozatban úgy dönt, hogy a vagyonszerzés jogellenes volt, és vagyonelkobzást rendel el, a törvény szankcióként előírja a személy hivatalától való megfosztását és a magas beosztású vagy közhivatalok viselésétől való 3 éves eltiltást, kivéve a választott hivatalt viselőket. Az összeférhetetlenség tényét megállapító végleges és megfellebbezhetetlen határozatot az adott személy fegyelmi büntetésének kiszabása vagy hivatalától való megfosztása céljából a fegyelmi bizottságokhoz, vagy adott esetben a hatóságokhoz kell benyújtani.

Az OIÜ végleges változatával kapcsolatban máris számos kifogás fogalmazódott meg, közelebbről:

- – A tervezet eredeti célja egy olyan ügynökség létrehozása volt, amely képes ellenőrizni és intézkedni egy a többi romániai intézmény hatáskörén kívül eső területen, azaz az ellenőrzött személy jövedelmével nem indokolható vagyon kérdésében. Ugyanakkor az elfogadott változat a „ nem indokolható ” vagyon helyett megtartja a „ jogtalan” vagyon kifejezést. A „jogosulatlan” vagyon elkobozható, de előtte bizonyítani kell, hogy az tiltott/jogtalan tevékenységből származik. E területre azonban egyrészt már kiterjed az ügyészségi/rendőri (bűncselekmények) és a pénzügyi hatóságok, illetve a rendőrség stb. (szabálysértések) hatásköre, másrészt jelentős számú olyan eset fordulhat elő, amikor a jövedelmet indokolatlanul meghaladó vagyongyarapodás ellenére nem bizonyítható jogellenes cselekmény.

- – A „jelentős különbség” definíciójához tartozó, a birtokolt és bevallott vagyon közötti százalékarány, mely alapján az integritási nyomozó értesíti a bíróságot (legalább 10 %, de legalább 20 000 eurónak megfelelő összegű lej[16]) különösen magasnak tűnik az eredetileg javasolt 2 %-hoz képest.

A fenti két pont egyes vonatkozásait tekintve a 2007 júniusában hatályba lépett 49/01/06/2007 számú sürgősségi kormányrendelet pozitív változásokat hozott. Közelebbről a „jogellenes vagyon” helyett a „nem indokolható vagyon” fogalmát alkalmazza. Lehetővé teszi továbbá, hogy a vagyon és a jövedelem közötti 10 000 eurós eltérés esetén nyomozást lehessen indítani.

A parlamentnek azonban még jóvá kell hagynia ezt a kormányrendeletet, hogy az hosszabb távon is hatályban maradjon[17].

Az ügynökség tényleges működését még értékelni kell.

- A fentieknek megfelelő Országos Integritási Ügynökség létrehozása, és a feladatai ellátásához szükséges emberi és pénzügyi erőforrások biztosítása

Az értékelési kritériumok ezen része nem alkalmazható az újonnan létrehozott OIÜ tényleges működésbe lépése előtt.

3.2.3. 3. értékelési kritérium: A már elért fejlődésre építve magas szintű, korrupció gyanúját felvető ügyekben komoly, pártatlan nyomozások indítása

A magas szintű korrupciós ügyek üldözésében folyamatos az előrelépés. Az ország egész területén létrejöttek a speciális korrupcióügyi vádhatóságok (nemzeti korrupcióellenes hatóság – DNA), amelyek a magas szintű korrupcióval összefüggő nyomozások és vádemelések terén jelentős eredményeket értek el. Ezek között olyan nagy súlyú ügyek is megtalálhatók, amelyekben ismert és befolyásos közéleti személyek szerepelnek vádlottként. A bírósági határozatok ugyanakkor nem tükrözik a vádhatóságok szigorát. Az ítéletekre vonatkozó adatok alapján a büntetések általában nem eléggé visszatartó erejűek, és magas szintű korrupció esetén igen gyakran került sor a büntetés felfüggesztésére. Tisztázandó e felfüggesztések indoka, többek között az, hogy a bírák körében mely felfogások és attitűdök határozzák meg a magas szintű korrupciós ügyekkel kapcsolatos visszatartó hatású ítéleteket. Ez aláássa a nyomozások terén az utóbbi időben tapasztalható elmozdulást, és negatív hatással van a politika korrupcióellenes kötelezettségvállalásának társadalmi megítélésére. Ráadásul egy sor utóbbi időben bekövetkezett esemény is negatív hatással lehet a korrupció elleni küzdelemre. Ezek közé tartozik a bankcsalások dekriminalizálása, a parlament azon szándéka, hogy lerövidítse a bűnügyi nyomozások maximális időtartamát, valamint a nemzeti korrupcióellenes hatóság egyik vezető tisztségviselőjének elbocsátására vonatkozó kérés.

A magas szintű korrupció igazságügyi kezelésével kapcsolatos előrelépés általában véve még mindig nem kielégítő.

Részletes értékelés

- A magas szintű korrupciós ügyek szakszerű és pártatlan kivizsgálásához kapcsolódó pozitív fejlemények további rögzítése. A korrupcióellenes keret jogi és intézményi stabilitásának biztosítása, különösen a jelenlegi kinevezési és visszahívási gyakorlat fenntartása a román legfőbb ügyész, a nemzeti korrupcióellenes hivatal főügyésze, valamint a legfőbb ügyészség egyéb vezető pozíciói vonatkozásában

A román parlament 2006 márciusában ratifikálta az 54/06 sz. törvényt, amely visszaállította a nemzeti korrupcióellenes hivatal magas szintű korrupciós ügyek kivizsgálására vonatkozó hatáskörét. A hivatal mai neve Nemzeti Korrupcióellenes Igazgatóság. Az LFBB mellett működő ügyészség önálló szervezeti egységeként hozták létre. A hivatalt az LFBB mellett működő ügyészség legfőbb ügyésze vezeti az ügyért felelős főügyész részvételével. A hivatal önálló költségvetéssel és személyzettel rendelkezik.

A hivatal fenntartja következetességét és kapacitását a magas szintű korrupcióval kapcsolatos ügyek üldözését illetően. A hivatal által ezen időszak alatt kezdeményezett új vizsgálatok számukat és minőségüket tekintve is hozzájárultak a magas szintű korrupciós ügyek szakszerű és pártatlan kivizsgálásában tapasztalható pozitív eredményekhez.

A hivatal vizsgálatainak folytatására és lezárására fordított időkeret továbbra is a multidiszciplináris vizsgálati csoportok magas szintű professzionalizmusát bizonyítja. 2006 szeptembere óta 84 új vádemelés történt, ezek összesen 195 vádlottat érintenek. Ugyanezen időszak alatt a bíróságok 47 nem jogerős és 33 jogerős ítéletet hoztak korrupciós ügyekben. Három eset felmentéssel végződött.

A korrupciós hivatal magas szintű korrupciós ügyek vizsgálatával kapcsolatos munkája és eredményei ugyanakkor nem állnak arányban a bírósági szervezet hasonló erőfeszítéseivel. A bíróságok gyakorlata sok tekintetben a korrupció jelenségével szembeni nem kellő fogékonyságra vagy képzési/tudásbeli hiányosságokra utal.

A bíróságok korrupciós ügyekben hozott ítéletei először is nem visszatartó hatásúak és nem megelőző jellegűek. A korrupciós bűncselekményekért kiszabott átlagosan 1-2 éves börtönbüntetési ítéletekkel és a börtönbüntetések végrehajtásánál túlnyomórészt alkalmazott feltételes felfüggesztésekkel a bíróságok azt bizonyítják, hogy nincsenek teljesen tudatában azon lényeges szerepüknek, amelyet a romániai korrupció megelőzésében be kellene tölteniük.

Másodszor, a bíróság az elmúlt félévben perre vitt, a hivatal által vizsgált legjelentősebb korrupciós ügyek mindegyikében felfüggesztette az eljárást, és az ügyet – a védelem által felhozott alkotmányossági kifogások miatt – az Alkotmánybíróság elé utalta döntésre. Kérdéseket vethet fel a bíróságok azon gyakorlata is, mely szerint az ügyeket magasabb bírósági szintre utalják az alacsonyabb szinten történő tárgyalás helyett, bár ez eljárásjogilag nem kifogásolható. Ennek köszönhető, hogy két volt magas rangú politikus tárgyalása, amelyet korábban Romániában a magas szintű korrupció kivizsgálására irányuló komoly szándékok meggyőző jeleként értékeltek, most felfüggesztés alatt van az alkotmányossági felülvizsgálat idejére, amely jóval több mint egy évet is igénybe vehet.

A kinevezési és visszahívási gyakorlattal összefüggésben visszahúzó erő lehet a reformfolyamat folytatása szempontjából, ha a reformfolyamatban kiemelt szerepet játszó tisztviselők idő előtt távoznak, vagy leváltják őket. Ami a legfőbb ügyész és a korrupcióellenes hivatal főügyésze kinevezési és visszahívási gyakorlatát illeti, a plénum 2007 március végén visszautasította a szenátus jogi bizottságának azon határozatát, hogy egy a szenátusban 2006 óta függőben lévő korábbi javaslatot terjesszenek elő. Csak később fog kiderülni, hogy a kinevezési gyakorlat módosításának szándékát végérvényesen feladták-e. Az utóbbi hónapokban történt személyi változások száma e tekintetben nem túl bíztató. A példák közé sorolható a Belügyminisztérium korrupcióellenes főigazgatósága munkatársainak távozása, valamint a korrupcióellenes hivatal és az NBA vezetőivel szembeni lemondatási kísérletek[18]. Emellett az Igazságügyi Minisztérium számos magas rangú tisztviselője is lemondott.

A korrupcióellenes küzdelem terén újabb kérdés az eljárásjogi szabályok lehetséges módosítása, amely jelenleg parlamenti vita tárgya. Ennek súlyos következményei lehetnek a korrupcióellenes küzdelemre nézve, különösen az alábbi három kérdéskört illetően: 1) A hangoztatott aggodalmak ellenére az ügyész azon lehetőségének megvonása, hogy sürgős esetben kellően indokolt előzetes letartóztatást engedélyezzen, még akkor is, ha a következő 48 órában minden esetben bírói jóváhagyásra van szükség; 2) a nyomozási időszak maximum hat hónapban történő korlátozása; 3) a lehallgatóberendezések elhelyezésének korlátozása maximálisan 120 napra. E módosítások jelentősen korlátoznák a nyomozók bizonyítékgyűjtési lehetőségeit, különösen ha szervezett bűnözői csoportokról vagy a korrupcióban súlyosan érintett nagyhatalmú kormányszereplőkről van szó.

Végezetül a korrupcióellenes keret jogi stabilitását gyengíti egy 2007 március végén elfogadott új törvény[19], amely dekriminalizálja a banki csalások korábban a korrupcióellenes hatóság hatáskörébe tartozó bizonyos részterületeit[20]. Amennyiben a törvényt visszamenőleges hatállyal alkalmazzák, mint valószínűleg ez esetben, a dekriminalizáció azon banktisztviselőkre is érvényes lenne, akiket megkérdőjelezhető vagy jogosulatlan kölcsönök megítélése érdekében megvesztegettek. Ez azt eredményezné, hogy a korrupcióellenes hivatalnak számos függőben levő ügyet meg kellene szüntetnie[21].

3.2.4. 4. értékelési kritérium: A korrupció megelőzésére és megfékezésére irányuló további intézkedések foganatosítása, különösen a helyi önkormányzatokban

Románia olyan „zászlóshajó” projektek révén terelte a közfigyelmet a korrupció ügyére, mint a sikeres korrupciós „zöld” (ingyenes) segélyvonal vagy a Nemzeti Integritási Központ, amely egy a civil szervezetekkel közösen fenntartott, független korrupcióügyi tanácsadó szerv. Románia emellett különféle tevékenységi területeken számos korrupciós figyelemfelhívó kampányt szervezett a nyilvánosság, az igazságszolgáltatás és a köztisztviselők részére. A Belügyi és Közigazgatási Minisztérium általános korrupcióellenes főigazgatósága számos kezdeményező intézkedést tett, például integritási tesztek és vizsgálatok bevezetésével. A köztisztviselők részére képzési programokat szerveztek, és például az egészségügy és oktatás területén megelőző intézkedéseket hoztak. Ugyanakkor hiányzik a legveszélyeztetettebb ágazatok és az önkormányzati igazgatási szervek kockázatfelmérésen alapuló, átfogó helyi korrupcióellenes stratégiája. Még nem számoltak be sikeres kísérleti tervek terjesztéséről. Kétségek fogalmazódnak meg a fontos kiemelt projektek, például a Nemzeti Integritási Központ politikai támogatásának folyamatosságával kapcsolatban is.

Általánosságban történt némi előrelépés ezen értékelési kritérium vonatkozásában.

Részletes értékelés

- A legutóbb folytatott figyelemfelhívó kampányok eredményeinek értékelése, szükség esetén a magas korrupciós kockázatú ágazatokra koncentráló nyomon követési tevékenységek indítványozása

2006-ban számos korrupcióellenes kampány indult, amelyek 2007-ben is folytatódtak. A Belügyminisztérium általános korrupcióellenes főigazgatósága által szervezett figyelemfelhívó és tájékoztatási kampányok kézzelfogható eredményeket hoztak. 2006 szeptembere és 2007 márciusa között a korrupcióellenes főigazgatóság zöld segélyvonala (TELVERDE) 6 237 hívást és hangüzenetet regisztrált. Ugyanezen időszak alatt a korrupcióellenes főigazgatóság 142 bűnügyi nyomozást utalt át a korrupcióellenes hatósághoz, amely ezen ügykörből 17 esetben élt vádemeléssel. Az Igazságügyi Minisztérium elindított egy másik figyelemfelhívó kampányt, amely az igazságszolgáltatási rendszer kedvezményezettjeire és az igazságügyben dolgozókra irányult (aktív és passzív megvesztegetés elutasítása). A kampány folyamatban van, a hatások tekintetében azonban még a célcsoportok egyikéről sem készült felmérés.

- A korrupció lehetőségeinek csökkentését és a helyi önkormányzatok átláthatóságának növelését szolgáló intézkedésekről, valamint a köztisztviselőkkel és különösen a helyi önkormányzatok tisztviselőivel szemben hozott szankciókról való jelentés

A korrupció lehetőségeinek csökkentését és a helyi önkormányzatok átláthatóságának növelését szolgáló intézkedések alkalmazását illetően az Országos Közszolgálati Ügynökség egy 2006 decemberében indult, jelentős PHARE twinning projekt kedvezményezettje, amely segíteni fogja az Ügynökséget az emberi erőforrásokra vonatkozó politikák és a belső gyakorlatok újrameghatározásában. A projekt egyik fő célja a köztisztviselők közhivatalok betöltése során végzett tevékenysége átláthatóságának és integritásának fokozása.

A korrupcióellenes főigazgatóság 2007. január végén jelentést tett a Belügyminisztériumon és szolgálatain belüli korrupció megelőzésével és a korrupció elleni küzdelemmel foglalkozó egység által alkalmazott intézkedésekről. Pusztán a határőrség esetében, amely 2006-ban a korrupcióellenes főigazgatóság tevékenységének középpontjában állt, az egység több mint 6 000 integritási tesztet, fedett műveletet és bejelentés nélküli vizsgálatot folytatott, amely a határőrök által bejelentett korrupciós kísérletek legnagyobb számát eredményezte (60%-kal többet, mint 2005-ben). A határőrök 67 vesztegetési kísérletről számoltak be a korrupcióellenes főigazgatóságnak, ahol a legmagasabb felkínált és visszautasított összeg 5 000 eurót tett ki (egy cigaretta-csempészési ügyben a román-ukrán határon).

A korrupcióellenes főigazgatóság továbbá következetes megelőző kampányt folytatott, egyrészt a belügyminisztériumi alkalmazottak részvételével, másrészt a civil társadalommal való együttműködésben, azzal a céllal, hogy a társadalom különböző részeit (például diákszervezetek) bevonja a közintézmények igazgatási szervezetük és személyzetük megreformálására irányuló erőfeszítéseibe.

Az uniós pénzeszközökkel összefüggő csalást illetően a csalásellenes osztály 13, 2007 januárjában indult új esetet jelentett. A csalásellenes osztály 2006. szeptember 1. és 2007. március 15. között összesen 84 ügyet vizsgált, ezek közül 63 ügy indult a referencia-időszakban. A két intézmény közötti együttműködési megállapodás alapján 22 ügyet továbbítottak a korrupcióellenes főigazgatósághoz, és 17 ügyet az ügyészséghez.

A közintézmények által elfogadott megelőző intézkedések konkrét eredményeit az eddigi figyelemfelhívó/tájékoztatási kampányokba beépített elemzési eszközök hiányában nehéz értékelni. Egy PHARE 2004 projekt keretében finanszírozott átfogó korrupcióellenes kampány, amely tartalmazza mindazokat a koncepcionális elemeket, amelyek a központi és a helyi közigazgatás korrupció megelőzésében és a korrupció elleni küzdelemben játszott szerepéről alkotott kedvező kép kialakításához szükségesek, még a kezdeti szakaszban van, 2007 folyamán fog megvalósulni.

A központi és a helyi intézmények közül a Belügyi és Közigazgatási Minisztérium korrupcióellenes főigazgatósága tekinthető a korrupció elleni küzdelem központi szereplőjének.

4. NYOMON KÖVETÉS AZ EGYÜTTMűKÖDÉSI ÉS ELLENőRZÉSI MECHANIZMUS KERETÉN BELÜL

Az igazságügyi reform és a korrupció elleni küzdelem terén Romániának folytatnia kell a meghatározott értékelési kritériumok teljesítésére irányuló erőfeszítéseit, így különösen:

- Véglegesíteni kell az új Polgári Perrendtartás elfogadását, folytatni kell az új Büntetőeljárási Törvénykönyv elfogadásának folyamatát, és erősíteni kell az új Büntető Törvénykönyvet.

- Meg kell oldani a romániai bírósági rendszer személyzeti és szervezeti problémáit, és nyomon kell követni az igazságszolgáltatás részére teljesítmény-mutatók meghatározására vonatkozó tanulmányok és kísérleti projektek eredményeit.

- Igazolni kell az Országos Integritási Ügynökség hatékonyságát.

- Biztosítani kell a korrupcióellenes keret jogi és intézményi stabilitását, ideértve a nemzeti korrupcióellenes hatóságot és hasonló kulcsintézményeket, valamint támogatni kell visszatartó erejű határozatok meghozatalát a magas szintű korrupciós ügyekben. Erősebb visszatartó erejű intézkedéseket, így például a büntetések végrehajtásának feltételes felfüggesztésére vonatkozó jogi feltételek szigorítását, valamint megfelelő igazságszolgáltatási képzéseket kell kidolgozni.

- A legveszélyeztetettebb ágazatokra és az önkormányzati igazgatási szervekre irányuló átfogó országos korrupcióellenes stratégiát kell kialakítani, és ellenőrizni kell annak végrehajtását.

- A fentiek megvalósítása érdekében erősíteni kell az igazságszolgáltatás kapacitását valamennyi szinten, ideértve a professzionalizmust, a függetlenséget, az erőforrásokat és a hatásköröket.

Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében tovább folytatódik Románia haladásának ellenőrzése. Az együttműködés és ellenőrzés megkönnyítése érdekében hasznos lenne, ha a román hatóságok 2007 októberéig mérföldköveket is tartalmazó cselekvési tervet készítenének annak bemutatására, milyen módon kívánja Románia teljesíteni az értékelési kritériumokat. A cselekvési tervnek a korrupció ellen valamennyi szinten folytatott küzdelemre vonatkozó átfogó stratégián, valamint az igazságszolgáltatás professzionalizmusa, függetlensége, erőforrásai és hatáskörei erősítésére vonatkozó hitelt érdemlő terven kell alapulnia. Fontos, hogy a román hatóságok támogassák az állampolgárokkal folytatott nyitott párbeszédet, az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében megvalósított reformok átláthatóságának javítása útján, beleértve a korrupcióellenes intézkedéseket is. Elengedhetetlen az igazságszolgáltatási reform és a korrupcióellenes küzdelem iránti folyamatos politikai elkötelezettség.

4.1. Támogatás

Románia támogatást kap annak érdekében, hogy segítsék az igazságügyi reform, valamint a korrupció elleni küzdelem érdekében tett erőfeszítéseit. Ennek keretében a Románia számára elérhető különböző programokból lehívható közösségi támogatást az intézménykiépítés ösztönzésére, valamint az igazságügyi reformhoz és a korrupció elleni küzdelemhez kapcsolódó képzési programok támogatására koncentrálják majd.

Az Európai Bizottság felkéri a többi tagállamot, hogy erősítse a Romániának nyújtott támogatást és értékes gyakorlati segítséget, működjön együtt a román hatóságokkal a korrupció elleni közös vizsgálati csoportokban, ossza meg az érintett hatóságokkal pénzügyi hírszerzési információit és módszereit, küldjön szakértőket és tanácsadókat a kulcsfontosságú minisztériumokhoz és szervekhez (úgymint a Nemzeti Integritási Ügynökség és a Legfelsőbb Bírói Tanács), valamint nyújtson magas szintű képzést a nemzeti rendőrségnél, a vámhivatalokban és a bíróképző, illetve a nemzeti igazságszolgáltatási intézményekben, valamint a közszolgálat egyéb központjaiban dolgozó román rendőröknek, vámhivatalnokoknak és ügyészeknek.

A jogállamiság elvének alapvető fontossága az EU számára magában foglalja az összes szereplő – a Bizottság, Románia és a többi tagállam – együttműködésének szükségességét annak biztosítása érdekében, hogy Románia minden szinten hatékonyan megreformálja az igazságszolgáltatást, és eredményesen küzdjön a bűnözés és a korrupció ellen. 2007 októberéig a Bizottság megvizsgálja a többi tagállam által nyújtott segítséget, hogy azonosíthassa a problémákat, és biztosíthassa, hogy Románia teljes körű támogatásban részesüljön.

5. KÖVETKEZTETÉS

A csatlakozás első hat hónapja során Románia további előrehaladást tett azon hiányosságok orvoslása terén, amelyek megakadályozhatják az uniós jogszabályok, szakpolitikák és programok hatékony alkalmazását. Több időre van szükség azonban ahhoz, hogy a jogalkotás terén elért jelentős haladás eredményei a kulcsfontosságú területeken megmutatkozhassanak. Továbbra is fokozott figyelmet kell szentelni azoknak a területeknek, amelyeken kísérő intézkedések vannak hatályban. Szükséges az igazságügyi reform, valamint a korrupció elleni küzdelem terén tett erőfeszítések fokozása. Az e jelentésben megfogalmazott elemzés fényében a Bizottság azon a véleményen van, hogy nem indokolt e szakaszban a csatlakozási szerződés védintézkedéseinek visszavonása.

A Bizottság továbbra is szorosan együttműködik Romániával, hogy támogassa az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus szerinti értékelési kritériumok teljesítésére irányuló erőfeszítéseit. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmus létrehozásáról szóló határozat előírja, hogy a Bizottság hathavonta jelentést készítsen. A Bizottság 2008 elején teszi közzé a frissített jelentést. Az együttműködési és ellenőrzési mechanizmusról szóló következő részletes jelentést 2008 közepén készíti el. Annak érdekében, hogy a Bizottság friss adatokkal rendelkezzen az említett jelentés elkészítéséhez, Romániának jelentést kell tennie a 2008. március 31-ig elért további haladásról.

MELLÉKLET

A Romániára alkalmazandó véd- és átmeneti intézkedések helyzete

Gazdasági védzáradék

Nem alkalmazandó

Belső piaci védzáradék

Nem alkalmazandó

Bel- és igazságügyi védzáradék

Nem alkalmazandó

Mezőgazdasági alapok

a) Védintézkedések

Nem alkalmazandó

b) Átmeneti intézkedések

A Bizottság 1423/2006/EK rendelete (2006. szeptember 26.) a Bulgária és Románia vonatkozásában a mezőgazdasági kiadások terén a megfelelő intézkedések mechanizmusának létrehozásáról

Élelmiszerbiztonság

a) Védintézkedések

A Bizottság 2007/269/EK határozata (2007. április 23.) a lovak fertőző kevésvérűségére Romániában vonatkozó védőintézkedésekről

b) Átmeneti intézkedések

A Bizottság 2006/779/EK határozata (2006. november 14.) a romániai klasszikus sertéspestissel kapcsolatos átmeneti állategészségügyi ellenőrző intézkedésekről

A Bizottság 2006/802/EK határozata (2006. november 23.) a Romániában a vaddisznók klasszikus sertéspestisének felszámolására, valamint e vaddisznók és a gazdaságokban tartott sertések klasszikus sertéspestis elleni sürgősségi vakcinázására irányuló terv jóváhagyásáról

A Bizottság 2006/805/EK határozata (2006. november 24.) az egyes tagállamokban a klasszikus sertéspestisre vonatkozó járványvédelmi intézkedésekről (utoljára a 2007. március 6-i 2007/152/EK bizottsági határozattal módosítva)

A Bizottság 2007/16/EK határozata (2006. december 22.) a Bulgáriában és Romániában levett szarvasmarha-, sertés-, juh-, kecske- és lófélék spermájának, petesejtjeinek és embrióinak Közösségen belüli kereskedelmére vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról

A Bizottság 2007/23/EK határozata (2006. december 22.) egyes romániai hús-, tej- és halipari létesítmények tekintetében a 2005-ös csatlakozási okmány VII. melléklete B. függelékének módosításáról

A Bizottság 2007/27/EK határozata (2006. december 22.) a 852/2004/EK és a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeire tekintettel a nyerstej feldolgozó-létesítményekbe való szállítására és e nyerstej romániai feldolgozására vonatkozó egyes átmeneti intézkedések elfogadásáról

A Bizottság 2007/29/EK határozata (2006. december 22.) a harmadik országokból 2007. január 1-je előtt Bulgáriába és Romániába bevitt, és a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozó állati eredetű termékekre vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról

A Bizottság 2007/30/EK határozata (2006. december 22.) Bulgáriában, illetve Romániában előállított egyes állati eredetű termékek forgalmazására vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról (utoljára a 2007. április 25-i 2007/264/EK bizottsági határozattal módosítva)

A Bizottság 2007/228/EK határozata (2007. április 11.) a juh- és kecskefélék romániai azonosítási és nyilvántartási rendszerére vonatkozó átmeneti intézkedések megállapítása a 21/2004/EK tanácsi rendeletben előírtak szerint

[1] A csatlakozási okmány 36., 37. és 38. cikke.

[2] A Bizottság 2006/928/EK határozata (2006. december 13.) a Romániában felállítandó együttműködési, valamint az igazságügyi reform és a korrupció elleni küzdelem területén érvényes külön értékelési kritériumok teljesítése terén elért haladást ellenőrző mechanizmus létrehozásáról (HL L 354., 2006.12.14., 56. o.).

[3] Ez egy kizárólag az ítélkezési gyakorlat egységesítésére irányuló különleges eljárás, mivel nem valamely meghatározott eljárásból következik. Az ilyen eljárás megindításának jogát a szervezetileg az LFBB-hez rendelt Főügyészségi Hivatal, illetve a fellebbviteli bíróságok legfőbb tanácsai gyakorolják.A jogegységi fellebbviteli eljárás során az LFBB által hozott határozatok az összes bíróságra nézve kötelezőek, az ítélkezési gyakorlat pedig csak jogszabály útján módosítható.

[4] Az LBT, az Igazságügyi Minisztérium és az LFBB folytatja a munkát azon jogszabály-tervezettel kapcsolatban, amely egy az LFBB előtt indítható újfajta eljárást tenne lehetővé: ennek értelmében az alsóbb fokú bíróságok a Legfelsőbb Bíróság előzetes határozata formájában lehetőséget kapnának irányadó jogértelmezés kérésére. Az új mechanizmus azonban a gyakorló szakemberek körében még mindig vitatott, ezért lehetőségként kérdéses.

[5] Az összesen 4 469 bírói állásból jelenleg 428 betöltetlen (ebből 106 a vezetői állás), míg az összesen 2 784 ügyészi állásból 604 betöltetlen (ebből 120 a vezetői állás).Egy a bírósági igazgatással összefüggésben az Egyesült Királysággal közösen indított technikai támogatási program keretében megvizsgálták a bírósági igazgatás fejlesztésének lehetőségeit. Emellett az Igazságügyi Minisztérium és az LBT egy a bíróságok és az ügyészségek munkaterheléséről szóló tanulmány alapján kezdeményezést indított a jóval az átlag alatti munkateherrel rendelkező bíróságok személyzetének racionalizálására. A szervezetileg az LFBB-hez rendelt Legfőbb Ügyészség saját szerkezetátalakítási stratégiát fogadott el, amelyet az LBT jóváhagyott és az Igazságügyi Minisztérium 2007 áprilisában elfogadott; e tervezet célja a legfőbb ügyészségi szekciók számának 9-ről 4-re történő csökkentése, valamint egy rugalmasabb és modernebb ügyészségi szervezet kialakítása.2006 decemberében az LBT jóváhagyta a bírósági munkaterhelésről szóló, 2005-2006 során összegyűjtött statisztikai adatokra támaszkodó tanulmányt. A jelentés szerint 2006-ban jelentősen növekedett az elsőfokú bíróságok és a törvényszékek aktivitása, továbbá az egy-egy bíróra jutó munkateher, különösen a törvényszéki bírák esetében. Ugyanezen jelentés adatai alapján tovább csökkent a fellebbviteli bíróságok munkaterhelése. Románia a tanulmány befejeződésekor figyelembe kívánja venni az egyes bírákra jutó optimális ügyszámra vonatkozó főbb megállapításokat.

[6] Az igazságszolgáltatás szervezetéről szóló 304/2004 sz. törvény 120. és 121. cikke.

[7] A bizottság 21 tagot számlál. Tizenegyen az Igazságügyi Minisztérium jogi jogszabályelőkészítéssel, vizsgálatokkal és dokumentációval foglalkozó főosztályának munkatársai; egyikük az Igazságügyi Minisztérium államtitkára, kilencen pedig egyetemi tanárok, gyakorló jogászok, illetve bírák. Az ország egész területéről sok bírótól érkezett vélemény. A bizottság az új törvénykönyv egyes szakterületeivel kapcsolatos munkára szakcsoportokat alakított ki. E szakcsoportok legalább hetente egyszer üléseznek.

[8] Alkotmányossági kifogás esetén a bíróság csak azt vizsgálhatja, hogy a kifogásolt jogszabály alkalmazandó-e az adott ügyben. Amennyiben alkalmazandó, a bíróságnak át kell adnia az ügyet az Alkotmánybíróság részére, az alapeljárás pedig automatikusan felfüggesztésre kerül. Ezért az Alkotmánybíróság túlterheltségére tekintettel a teljesen megalapozatlan kifogások is hosszan elnyúló eljáráshoz vezethetnek.

[9] A kezdetben öttagú bizottság ma 17 tagot számlál. Az Igazságügyi Minisztérium 2007. májusi rendeletének megfelelően a 17 tagból egy az Igazságügyi Minisztérium államtitkára, három jogi egyetemi tanár, négy bíró (egyikük LFBB-tag, kettő fellebbviteli bírósági bíró, egy törvényszéki bíró), kettő ügyész (egyikük a nemzeti korrupcióellenes igazgatóságtól (DNA), a másik egy fellebbviteli bíróság mellett működő ügyészségtől), egy ügyvéd, egy a Jogalkotási Tanács szakértője, egy egyetemi tanársegéd, négyen pedig az Igazságügyi Minisztérium Jogalkotási Főosztályának jogi tanácsadói. Az eredetileg havonta kétszer ülésező bizottság Románia beszámolása alapján ma már folyamatosan dolgozik, és május 23-tól naponta ülésezik.

[10] Az LBT-tagok közül heten választották az állandó tagságot; az LBT elnökének alkalmazása jogilag folyamatosnak minősül az egyéves vezetői megbízatás ideje alatt.

[11] Az Országos Integritási Ügynökség létrehozásáról, annak szervezetéről és működéséről szóló 2007. május 25-i 144/25 sz. törvény (kihirdetve: Román Hivatalos Közlöny, 2007. május 25., 359. sz. I. rész).

[12] Az Országos Integritási Tanács egy nem állandó jelleggel működő, jogi személyiség nélküli testület, amelynek tagjai a kormányzat delegáltjai, szenátorok és a képviselőház tagjai, valamint a bírói érdekképviseletek, a helyi önkormányzati testületek választott vezetői, a köztisztviselők és a civil szervezetek által delegált tagok. A Tanács éves jelentést készít a szenátus számára az ügynökség tevékenységéről.

[13] Az integritási nyomozók nyomozati tevékenységük során tanúkihallgatást rendelhetnek el, szakvéleményt kérhetnek, továbbá az összes érintett közintézménytől és szervtől, illetve egyéb, köz- vagy magánjog hatálya alá tartozó jogi személytől bekérhetik a tényállás megállapításához szükséges dokumentumokat és információkat.

[14] A vagyonnyilatkozat vagy érdekeltségi nyilatkozat közzétételének elmulasztása, csakúgy mint a benyújtás elmulasztása vagy a késedelmes benyújtás a törvényben meghatározott pénzbírsággal jár. Hamis vagyonnyilatkozat vagy érdekeltségi nyilatkozat benyújtása bűncselekménynek minősül, amely börtönbüntetéssel sújtható.

[15] A törvény szerint jelentős különbség a meglévő vagyon és a szerzett bevételek közötti 10 %-nál nagyobb különbség, amely összegét tekintve 20 000 eurónak megfelelő lej vagy annál nagyobb. Az Országos Integritási Ügynökség létrehozásáról, annak szervezetéről és működéséről szóló 144/2007 sz. törvényt módosító és azt kiegészítő sürgősségi kormányrendelet (49/01/06/2007 számon) a vagyonellenőrzést kiváltó összeget 10 000 eurónak megfelelő lej összegre módosította. Románia várakozásai szerint parlament törvényerőre emeli majd ezt a sürgősségi kormányrendeletet.

[16] A sürgősségi kormányrendelet rendelkezései szerint 10 000 eurónak megfelelő lej.

[17] A jogi bizottság június 13-án megszavazta a sürgősségi kormányrendeletet, amelyet a parlamentnek még jóvá kell hagynia.

[18] A CSM ugyanakkor úgy ítélte meg, hogy a lemondatási javaslatok egyike sem kellően indokolt; ezért további bizonyításig mindkét indítvány felfüggesztésre került.

[19] A (korrupció megelőzéséről és kivizsgálásáról szóló) 78/2000 sz. törvényt módosító 2007. március 26-i 69/2007 sz. törvény.

[20] A törvény dekriminalizálja a banki politikával ellentétes hitelnyújtást, valamint a kölcsönöknek a hiteligénylésben megnevezettel ellentétes célra történő felhasználását (állami eszközöket nem tartalmazó hitelek). E bűncselekmények eredetileg a korrupcióellenes hivatal hatáskörébe tartoztak, egyrészt a korrupcióhoz való kapcsolódásuk miatt, másrészt amiatt, hogy a banki csalások negatív hatást gyakoroltak a román bankrendszerre.

[21] Jelenleg 52 potenciálisan érintett ügy van, és nagyjából ugyanennyi, a korrupcióellenes hivatal hatáskörébe tartozó olyan ügy, amelynek lezárulna a kivizsgálása.