HU ECB-PUBLIC 
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE  
(2012. november 26.)  
a pénzügyi tranzakciós illetékr ől szóló törvény módosításairól 
(CON/2012/94)  
 Bevezetés és jogalap  
2012. november 12-én a magyar Nemzetgazdasági Mi nisztérium felkérte az Európai Központi Bankot 
(„EKB”), hogy alkosson véleményt egy, az adózáshoz  kapcsolódó törvényeket - beleértve a pénzügyi 
tranzakciós illetékr ől szóló 2012. évi CXVI törvényt
1 (a továbbiakban: Pti. törvény) - módosító 
törvényjavaslat2 egyes rendelkezéseir ől. Az EKB 2012. november 19-én vette kézhez a törvényjavaslat 
Minisztérium által megküldött módosított változatát (a továbbiakban: törvényjavaslat), és a magyar 
Országgy űlés ugyanezen a napon elfogadta a törvényjavaslatot. Az EKB korábban a CON/2012/593 
véleményben fejezte ki a Pti. törv énnyel kapcsolatos álláspontját.  
Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés 
127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén, valamint a nemzeti hatóságoknak az 
Európai Központi Bankkal a jogszabálytervezetekr ől folytatott konzultációjáról szóló, 1998. június 29-i 
98/415/EK tanácsi határozat4 2. cikke (1) bekezdésének harmadik  francia bekezdésén alapul, mivel a 
törvényjavaslat a Magyar Nemzeti Bankkal és a nnak monetáris politikai eszközeivel kapcsolatos 
rendelkezéseket tartalmaz. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke els ő 
mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.  
 1.  A törvényjavaslat célja  
A törvényjavaslat az alábbiak szerint módosítja a Pti. törvényt: 
i. a törvényjavaslat kiveszi a pénzügyi tranzakci ós illeték alól a legfeljebb kéthetes lejáratú MNB 
kötvények els ődleges piaci kibocsátását, valamint az e gynapos jegybanki betéte k Magyar Nemzeti 
Banknál („MNB”) történ ő elhelyezését; 
                                                      
1  Kihirdetve Magyar Közlöny 2012/98 (VIII.23.) 
2  A T/8750. számú törvényjavasla t, a T/8750/77. számú, az Országgy űlés Számvev őszéki és költségvetési bizottsága, 
valamint a T/8750/101. sz ámú, a Nemzetgazdasági Miniszter ál tal benyújtott módosító javaslat.  
3  Az EKB valamennyi véleménye közzétételr e kerül az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu. 
4  HL L 189., 1998.7.3., 42. o. 
ECB-PUBLIC 
2 ii. 2013. január 1-t ől kezdődően a már korábban a Pti. törvény hatálya alá tartozó fizetési 
műveleteken5 túlmenően további tranzakciók is a Pti. törvény hatálya alá fognak tartozni, így 
többek között a kölcsöntörlesztés és a pénzügyi szolgáltatók által felszám ított díjak és jutalékok, 
valamint a hitelkártyával történ ő fizetések. A törvényjavaslat emellett a pénzügyi tranzakciókra 
vonatkozó illeték irányadó mértékét a tranzakció értékének 0,1%-áról 0,2%-ra emeli a 6 000 Ft-os 
felső határ változatlanul hagyása mellett; 
iii. a törvényjavaslat értékpapír-tranzakciókkal ka pcsolatos rendelkezései az Európai Bizottságnak a 
pénzügyi tranzakció közös rendszerére és a 2008/7/EK irányelv6 módosítására vonatkozó tanácsi 
irányelv iránti javaslat elfogadásának napját követ ő napon lépnek hatályba. Ezen rendelkezések 
értelmében a pénzügyi tranzakciós illeték valame nnyi értékpapírügyletre (beleértve a származtatott 
ügyleteket) is vonatkozni fog, az illeték irányadó  mértéke a származtatott ügyletek esetében 0,01%, 
egyéb értékpapír-tranzakciók esetében  pedig 0,1%, tranzakciónkénti fels ő határ nélkül. Az MNB 
által monetáris politikai eszközként kibocsáto tt bármely értékpapírral végzett tranzakciók 
mentesülnek a pénzügyi tranzakciós illeték alól, be leértve a másodlagos piacot is. Továbbmenve, a 
pénzügyi tranzakciós illetékre vonatkozó re ndelkezések az MNB-re  nem alkalmazandók. 
Ugyanakkor, bár az MNB mentesül a pénzügyi tr anzakciós illeték megfizetése alól, az MNB-vel 
értékpapírügyleteket köt ő szerződő felek számlavezet őinek (a továbbiakban: szerz ődő felek) meg 
kell fizetniük a pénzügyi tranzakciós illetéke t amennyiben ezek a tranzakciók az MNB által 
kibocsátottaktól eltér ő értékpapírok tulajdonjogában bekövetkez ő változást is magukban foglalnak. 
 2.  A konzultációs kötelezettség megszegése Az EKB a Minisztériumtól 2012. november 12-én kapta meg a törvényjavaslat tárgyában a sürg ős 
konzultációra vonatkozó felkérést. A konzultációs kérelem nem határoz meg kifejezett határid őt, amelyen 
belül a magyar hatóságok az EKB véleményének k ézhezvételét kérik, ugyanakkor arra a tényre 
hivatkozik, hogy a magyar jogszabályok értelmében az adózást érint ő bármely jogszabály hatályba 
lépéséhez annak kihirdetése és hatálybalépése között harminc napnak kell eltelnie. Erre tekintettel a 
konzultációs kérelemben foglaltak szerint a tö rvényjavaslatot 2012. december 1-ét megel őzően el kell 
fogadni és ki kell hirdetni annak ér dekében, hogy az 2013. január 1-t ől hatályba léphessen. Az EKB a 
törvényjavaslat új változatát 2012. november 19-én ve tte kézhez. A konzultációs kérelmek elmulasztanak 
említést tenni arról, hogy a törvényjavaslatról történ ő zárószavazás az Országgy űlés melyik ülésnapjának 
napirendjén szerepel. A magyar Országgy űlés a 2012. november 19-i ülésnapján fogadta el a 
törvényjavaslatot. 
A 98/415/EK határozat 4. cikkében f oglaltak szerint az EKB-val „megfelel ő időpontban” kell konzultálni 
a jogalkotási folyamat során. Ez azt jelenti, hog y a konzultációnak a jogalkotási folyamat egy olyan 
                                                      
5  Pl.: a pénzügyi közvetít őktől eltérő ügyfelek számlájáról kezdeményezett fizetési m űveletek. 
6  COM(2011) 594 végleges. 
ECB-PUBLIC 
3 pontján kell történnie, amely elegend ő időt biztosít az EKB számára arra, hogy megvizsgálja a 
jogszabálytervezetet és elfogadja a véleményét. 
A 98/415/EK határozat 3. cikkének (4) bekezdés ében használt szóhasználatból következik, hogy a 
tagállamok kötelesek felfüggeszteni a jogszabályterv ezet elfogadási eljárását az EKB véleményének 
előterjesztéséig annak érdekében, hogy lehet ővé tegyék az érintett nemzeti hatóságok számára az EKB 
véleményének a jogszabály elfogadását megel őzően történő kellő figyelembevételét. Ebben a tekintetben 
az EKB ismételten nyomatékot ad azon álláspontjá nak, amely szerint a nemzeti hatóságok különleges 
sürgősség esetén sem mentesülnek az EKB-val folytato tt konzultációs kötelezettség, illetve az alól, hogy 
az EKB számára álláspontja figyelembevételéhez megfelel ő időt biztosítsanak a 98/418/EK határozattal 
összhangban. A magyar kormánynak el kellett volna halasztania a törvényjav aslat zárószavazását olyan 
időpontra, amely lehet ővé tette volna az EKB-val való megfelel ő konzultációt, illetve az EKB 
véleményének kell ő megfontolását. Az EKB továbbá méltányolná, ha a Minisztérium a jöv őben eleget 
tenne az EKB-val megfelel ő időben történ ő konzultációra vonatkozó kötelezettségének. 
 3.  A pénzügyi tranzakciós illetéknek az MNB feladataira és szerepére gyakorolt hatása 
3.1. A magyar monetáris politika végs ő célja az árstabilitás elérése és fenntartása, összhangban az 
Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődéssel, valamint a Központi Bankok Európai Rendszere és 
az Európai Központi Bank Alapokm ányával (a továbbiakban: a KB ER Alapokmánya), valamint az 
MNB törvénnyel
7. Az MNB a monetáris politikai keretrendszerének  részeként kötvényeket bocsát 
ki és nyíltpiaci m űveleteket végez, így befolyásolva a ba nkszektor likviditását, és ezáltal szélesebb 
körben a kamatlábakat is.  
 Az MNB-nek a monetáris politika meghatározására és  végrehajtására vonatkoz ó feladatai ellátására 
tekintettel a magyar hatóságoknak tiszteletben kell tartaniuk a központi banki függetlenségnek a 
Szerződés 130. cikkében és a KBER Alapokmányának 7.  cikkében foglalt alapelvét. Az olyan 
intézkedések, amelyek közvetve vagy közvetlenül  hatással vannak az MNB-nek az árstabilitás 
bármely más hatóságtól független eléréséhez szükséges er őforrásaira és eszközeire, nincsenek 
összhangban a Szerz ődés működési függetlenséggel kapcsolatos követelményeivel.  
Bár a központi banki függetlenség alapelve nem zá rja ki adók kivetését egyes olyan ügyletekre, 
amelyekben egy központi bank részt vehet (pl.: ingatlanszerzési illeték, a beszerzett termékekhez 
és szolgáltatásokhoz kapcsolódó ÁFA), az ilyen  adókat olyan módon kell kivetni, amely nem 
befolyásolja egy központi bank céljainak elér ését. Ebben a vonatkozásban az EKB a következ ő 
különös észrevételeket teszi. 
                                                      
7  A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2011. évi CCVIII törvény. 
ECB-PUBLIC 
4 3.2. Az illetéknek az olyan tranzakciók esetében történ ő alkalmazása, amelyekben az MNB szerz ődő fél 
Az EKB üdvözli, hogy a legfeljebb kéthetes lejáratú MNB kötvények els ődleges piaci 
kibocsátásának, valamint az egynapos jegybanki betétek MNB-nél történ ő elhelyezésének a 
pénzügyi tranzakciós illeték alóli mentesítésév el a magyar hatóságok figyelembe vették a 
CON/2012/59 véleményben foglaltakat.  
Az MNB által a monetáris politika eszközekén t kibocsátott bármely értékpapírral történ ő 
tranzakciók mentesítése - ideértve a másodlagos piac okat is - szintén dicséretre méltó, tekintettel 
arra, hogy az az MNB m űködési függetlensége egy lényeges vona tkozásának biztosítékát jelenti. 
Ugyanakkor az MNB törvény alapján az értékpapírok kibocsátása csupán egy lehet őség az MNB 
rendelkezésére álló monetáris politikai eszközök köz ül. Erre tekintettel a monetáris politikai 
eszközök köre további olyan tranzakciókat is tart almaz, amelyek a pénzügyi tranzakciós illeték 
hatálya alá fognak tartozni. Különösképpen a monetáris politikai célkit űzései elérése érdekében az 
MNB által kezdeményezett értékpapír tran zakciókban az MNB ügyfelei fognak az ilyen 
tranzakciók után pénzügyi tranzakciós illetéket kell fizetni, amennyiben az ilyen tranzakciók az 
MNB által kibocsátott értékpapíroktól eltér ő értékpapírok tulajdonjogában bekövetkez ő változást 
eredményeznek, például az MNB értékpapír-fedezet  mellett nyújtott olyan likviditásb ővítő 
műveleteiben részt vev ő ügyfeleket is érinteni fogja, amely m űveletekben a fedezet nem az MNB 
által kibocsátott értékpapír. E tekintetben az EKB úgy véli, hogy a pénzügyi tranzakciós illetéknek 
az MNB monetáris politikai m űveleteiben részt vev ő ügyfeleire történ ő kiterjesztése olyan 
hasonlóan kedvez őtlen hatással van a központi banknak az ilyen m űveletekkel kapcsolatos 
monetáris politikai célkit űzései független meghatározására vonatkoz ó képességére, mintha maga a 
központi bank volna a pénzügyi tranzakciós illeték megfizetésére kötelezve. A pénzügyi 
tranzakciós illetéknek az MNB-vel végzett értékpapír m űveletekre történ ő kiterjesztéséb ől eredő 
kedvezőtlen hatása nincs összhangban az MNB m űködési függetlenségével.  
Az EKB erre tekintettel javasolja, hogy a ma gyar kormány mentesítse továbbá a pénzügyi 
tranzakciós illeték alól valamennyi, az MNB által a monetáris politikai célkit űzéseinek elérése 
érdekében kezdeményezett, az MNB-vel lefolytatott tranzakciókban részt vev ő szerződő felet, azaz 
nem az MNB által kibocsátott értékpapírokkal történ ő tranzakciók szerz ődő feleit. 
 
Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján.   Kelt Frankfurt am Mainban, 2012. november 26-án.  
[aláírás]  
az EKB elnöke  
Mario DRAGHI