Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a Kreatív Európa program létrehozásáról /* COM/2011/0785 végleges - 2011/0370 (COD) */





INDOKOLÁS 1. A JAVASLAT HÁTTERE 2011. június 29-én a Bizottság elfogadta a következő, 2014–2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretre irányuló javaslatot, amely biztosítja az Európa 2020 stratégia megvalósításához szükséges költségvetést. Javaslatában a Bizottság úgy határozott, hogy a kulturális és kreatív iparágak támogatása a következő pénzügyi csomagnak is alapvető eleme kell, hogy maradjon, és javasolta, hogy hozzanak létre egy „Kreatív Európa” elnevezésű keretprogramot, amely összefogja a jelenlegi Kultúra, MEDIA és MEDIA Mundus programokat, és egy új pénzügyi eszközt foglal magában, amely javítja a kulturális és kreatív ágazatokban működő kis- és középvállalkozások (kkv-k) és szervezetek finanszírozáshoz való hozzáférését. Ez a megközelítés elismeri ezeknek az ágazatoknak a munkahelyteremtés és a gazdasági növekedés terén betöltött fontos szerepét, tekintve, hogy 2008-ban a teljes európai GDP 4,5 %-át tették ki és a munkaerő mintegy 3,8 %-át foglalkoztatták[1]. A GDP növeléséhez való közvetlen hozzájárulásuk mellett pozitív hatásuk továbbgyűrűzik más gazdasági ágazatokra, például az idegenforgalomra és az ikt-hoz ismeretanyagot biztosító ágazatokra is. Tágabb értelemben véve a kreativitás lényeges szerepet fog játszani a modern oktatásban. Ösztönzőleg fog hatni az innovációra, a vállalkozásokra és az intelligens és fenntartható növekedésre, valamint elősegíti a társadalmi befogadást. A tagállamok számos kulturális kezdeményezést támogatnak, melyek közül számos az állami támogatás szabályai alá tartozik. Jóllehet ezek az ágazatok az utóbbi években számos országban az átlagosnál magasabb növekedési arányt mutattak, ennek ellenére különböző általános kihívásokkal és nehézségekkel néznek szembe, és a jövőben csak akkor lehetséges további növekedés, ha egységes stratégiai megközelítést követnek, és a megfelelő eszközöket alkalmazzák. A Kreatív Európa keretprogram választ ad a kulturális és kreatív ágazatok előtt álló, a szétdaraboltság, a globalizáció és a digitalizálódás, valamint a szükséges adatok és a magánberuházások hiánya terén megmutatkozó problémákra, ezzel elősegíti az Európa 2020 célkitűzéseinek és néhány kiemelt kezdeményezésének megvalósítását. A keretprogram a kapacitásépítési intézkedésekre és a kulturális alkotások országok közötti forgalmának támogatására összpontosítva a kulturális és kreatív ágazatok versenyképességének javítását célozza. Ugyanakkor fontos szerepet tölt be az Európai Uniónak a kulturális és nyelvi sokféleség megőrzésére és támogatására vonatkozó jogi kötelezettségei betartása tekintetében is. A program az európai kulturális és kreatív szakemberek számára egyszerű, felismerhető és könnyen hozzáférhető átjárót biztosít, és különböző tevékenységekre nyújt lehetőséget az Európai Unió (EU) területén belül és azon kívül. Az egységes keretprogram lehetővé teszi a különböző kulturális és kreatív ágazatok közötti szinergia megteremtését és egymás kölcsönös gazdagítását. Az EU e területen végzett beavatkozásának célja a rendszerszintű hatás elérése és a szakpolitika kialakításának támogatása, amelyre különösen az alábbi okok miatt lesz szükség: – A keretprogram tevékenységeinek országok közötti jellege, valamint e tevékenységek hatása, amely kiegészíti a nemzeti, nemzetközi és egyéb uniós programokat; – Az EU-támogatással elérhető méretgazdaságosság és kritikus tömeg, amelyek révén további pénzforrások válhatnak hozzáférhetővé; – Országok közötti együttműködés, amely ösztönözheti a globális kihívásokra való átfogóbb, gyorsabb és hatékonyabb reagálást, és hosszú távon rendszerszintű hatást gyakorolhat az ágazatra; – Az európai kulturális és kreatív ágazatokon belül egyenlőbb versenyfeltételek biztosítása az alacsonyabb produkciós kapacitású országok és/vagy a korlátozott földrajzi és nyelvi területtel rendelkező országok vagy régiók figyelembevételével. A program kifejezetten az országhatárokon kívül működni kívánó kulturális és kreatív ágazatok igényeire összpontosít, és szorosan kapcsolódik a kulturális és nyelvi sokféleség elősegítéséhez, ezáltal kiegészíti a többi uniós programot, például a kulturális és kreatív ágazatokra irányuló beruházásokat támogató strukturális alapokat, a kulturális örökség helyreállítását, a kulturális infrastruktúra és szolgáltatások támogatását, a kulturális örökséghez kapcsolódó digitalizálási alapokat, valamint a külkapcsolatokra vonatkozó eszközök elérhetővé tételét. A program emellett a meglévő márkák, például a MEDIA és az Európa kulturális fővárosa tapasztalataira és sikerére is építeni fog. 2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLATOK 2.1. Konzultáció és szakértői vélemények 2010. szeptember 15. és december 15. között nyilvános konzultációt tartottak a Kultúra program jövőjéről. Jelentős számú szervezet külön állásfoglalást is küldött be. A beérkezett csaknem 1000 válasz (589 magánszemélyektől, 376 pedig szervezetektől és közigazgatási szervektől) megfelelő mintát jelent a későbbi elemzéshez. Az online konzultáció során számos, az időközi értékelés eredményein alapuló kérdést tettek fel. Az eredmények összefoglalását 2011 júniusában tették közzé[2]. Az online konzultációt egy nyilvános konzultációs ülés követte, amelyet 2011. február 16-án, Brüsszelben, több mint 550 fő részvételével rendeztek meg, akik közül többen reprezentatív európai kulturális szervezetek képviseletében érkeztek[3]. A nyilvános konzultációk eredményei mellett a Bizottság figyelembe vette a jelenlegi program 2010-ben végrehajtott időközi értékelését[4], a Bizottság „A kulturális és kreatív iparágak potenciáljának felszabadítása” című zöld könyvére vonatkozó visszajelzéseket (amellyel kapcsolatban mintegy 350 válasz érkezett), független tanulmányok eredményeit, valamint a szakértők által a kultúra nyitott koordinációs módszerével, illetve az ágazattal a 2008–2010 közötti időszakban folytatott strukturált párbeszéddel összefüggésben megfogalmazott ajánlásokat. Ezek a különböző források egyöntetűen kiemelték a Kultúra program számos előnyét, ugyanakkor azonosították a fejlesztést és egyszerűsítést igénylő területeket is. Külön kiemelték, hogy a célkitűzések módosítására van szükség az Európa 2020 stratégia, valamint az Uniónak a kulturális és nyelvi sokféleség megőrzése és támogatása elősegítésével kapcsolatban fennálló jogi és erkölcsi kötelezettségei figyelembevételével. Nagymértékben támogatták továbbá azt a megállapítást, hogy a program a művészek és a kulturális élet szereplőinek nemzetközi hátterű szakmai továbbképzése és kapacitásépítése révén jelentős szerepet játszhat a kulturális ágazat megerősítésében, valamint a kulturális alkotások és termékek országok közötti forgalmának elősegítésében, ideértve a művészek, előadók és kulturális szakemberek mobilitását is. Szintén támogatták az erőteljesebben társadalmi jellegű prioritásokat, ideértve a hátrányos helyzetű csoportok kultúrához és a kultúrában való részvételhez való szélesebb körű hozzáférésének elősegítését (társadalmi befogadás). Ismételten hangsúlyozták továbbá a kulturális és kreatív iparágakban működő kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférésével kapcsolatos problémákat. A Bizottság 2010. szeptembertől novemberig tartó online konzultációt szervezett a MEDIA 2007 program jövőjéről. A Bizottság nyilvános online konzultációjának keretében 2586 résztvevő válaszolt[5]. A résztvevők az európai audiovizuális ágazaton belül számos tagállam és egyéb európai ország érdekelt feleinek széles skáláját képviselték. Az online konzultációból az derült ki, hogy a válaszadók főként az alábbi szempontokat tartják a jövőbeni program fő prioritásainak: új technológiák, képzési hiányosságok, széttagoltság, támogatási szabályok, médiaműveltség és az európai alkotásokra vonatkozó kvóták. A MEDIA Mundus program jövőjéről 2011 márciusától május végéig külön online konzultáció tartottak. A Bizottsághoz 51 országból 367 válasz érkezett be[6]. A válaszok 86 %-át a tagállamok szakemberei küldték be. A MEDIA Mundus konzultációban részt vevő érdekelt felek kiemelten fontosnak tartották a koprodukciókat lehetővé tévő intézkedéseket, vagyis a koprodukciós piacok és a nemzetközi koprodukciós pénzügyi források támogatását. A továbbképzés szintén különösen nagy támogatást kapott az érdekelt felek részéről. A MEDIA és a MEDIA Mundus programokról 2011. március 18-án Brüsszelben nyilvános meghallgatást tartottak[7], amelyen megközelítőleg 250 érdekelt fél gyűlt össze, például filmgyártók, produkciós vállalkozások, forgalmazók, filmrendezők, filmszínház-üzemeltetők és filmalapok, hogy kinyilvánítsák véleményüket, és vitát folytassanak a programok jövőjéről. További 900 személy folyamatos adatátvitelen keresztül követte az eseményeket. A meghallgatás legfontosabb eredményei a következők voltak: Fennállásának 20 éve alatt a MEDIA jelentős mértékben hozzájárult az európai audiovizuális ágazat arculatának átalakításához; a MEDIA támogatása nélkül az európai filmek többségét nem lehetne megtekinteni a származási ország területén kívül; az európai animációs ágazatok most már fontos szerepet játszanak a világ piacain, továbbá a MEDIA program jelentős hatást gyakorol az európai koprodukciók kialakítására. Az ágazatra azonban jelenleg a digitalizálás és a globalizáció miatt jelentős kihívások és lehetőségek várnak, ezért támogatásra van szüksége ahhoz, hogy új üzleti modelleket tudjon kialakítani, és ki tudja használni a változó piaci feltételekből származó előnyöket. Rendkívül fontos az értéklánc során felmerülő projektek támogatása, valamint a közönségalakítás, a márkaépítés és a filmes műveltség fokozottabb előtérbe helyezése. A Bizottság ezenfelül az audiovizuális terület érdekelt feleiből több fókuszcsoportot is létrehozott a programmal kapcsolatos attitűdök további vizsgálatára, illetve a 2011. évi Rotterdami, Berlini és Cannes-i Filmfesztiválhoz kapcsolódóan különböző érdekelt felek részvételével konferenciákat és üléseket szervezett. A finanszírozáshoz való hozzáférésre vonatkozóan megállapított problémával kapcsolatban számos további, rögzített témájú konzultációt szerveztek az audiovizuális, zenei, kiadói és videojáték-ágazatokban működő különböző érdekelt felekből álló csoportok részvételével. Ezeken a konzultációkon az EBB-csoport (Európai Beruházási Bank és Európai Beruházási Alap) és különböző pénzügyi intézmények is részt vettek. 2011. május 3-án a Bizottság „A finanszírozáshoz való hozzáférés megkönnyítése a kulturális és kreatív ágazatokban működő kkv-k számára” címmel szemináriumot rendezett, amelyen a kulturális és kreatív ágazatokban működő kkv-k finanszírozásában érdekelt európai pénzügyi intézmények képviselői, az e szektorokban tevékenykedő vállalatok, valamint olyan szakértők gyűltek össze, akik az ezen a területen a finanszírozáshoz való hozzáférés témakörével foglalkoznak. A Bizottság az ezeken a konzultációkon kapott visszajelzéseket alaposan áttanulmányozta és a hatásvizsgálati jelentések elkészítésénél és a jövőbeni program kialakításánál egyaránt felhasználta ezeket. 2.2. Hatásvizsgálat E javaslat három hatásvizsgálat eredményein alapul, nevezetesen a jelenlegi Kultúra program folytatását értékelő hatásvizsgálaton, a jelenlegi MEDIA és MEDIA Mundus programok közös hatásvizsgálatán, valamint a kulturális és kreatív ágazatok számára létrehozandó pénzügyi eszközről szóló külön hatásvizsgálaton. A Kultúra és a MEDIA programok hatásvizsgálatai a kulturális és kreatív ágazatok tekintetében négy közös problémát állapítanak meg, amelyeket a kívánt hatások elérése érdekében uniós szinten kell megoldani. Az első a széttagolt piac problémaköre, amely Európa kulturális és nyelvi sokféleségéből fakad, és amelynek következtében ezeket az ágazatokat a nemzeti és nyelvi határvonalak mentén történő alapvető széttagoltság, valamint a kritikus tömeg hiánya jellemzi. Ez a jelen helyzetben azt eredményezi, hogy az alkotások országok közötti forgalma és a művészek és szakemberek mobilitása az optimálisnál alacsonyabb szinten valósul meg, valamint földrajzi egyenlőtlenségek tapasztalhatók. A széttagolt piac korlátozza a fogyasztók választási lehetőségeit és az európai kulturális alkotásokhoz való hozzáférését is. A második, hogy az ágazatoknak alkalmazkodniuk kell a globalizáció és a digitalizálódás hatásához. A globalizáció hatására a kínálat egyre inkább néhány nagyobb piaci szereplőre korlátozódik, és ez veszélyezteti a kulturális és nyelvi sokféleség megőrzését. A digitalizálódás jelentősen befolyásolja a kulturális termékek gyártásának, kezelésének, terjesztésének, elérésének, fogyasztásának és pénzbeli kifejezésének módját, amellyel kapcsolatban lehetőségek és kihívások is felmerülnek, ezért az ágazat számára előnyösek lehetnek az országok közötti megközelítések és megoldások. A harmadik a kulturális ágazatra vonatkozó összehasonlítható adatok hiánya európai és nemzeti szinten. Mindez következményekkel jár az európai szakpolitikai koordinációra nézve, ami hasznos ösztönzője lehet a nemzeti szakpolitikák kialakításának és az EU költségvetése számára alacsony költséggel, valamint a szubszidiaritás elvének teljes körű figyelembevételével végrehajtott rendszerszintű változtatásnak. A negyedik problémakört a kulturális és kreatív ágazatokban működő kkv-k finanszírozáshoz való hozzáféréssel kapcsolatos nehézségi jelentik. A probléma abból adódik, hogy az eszközeik többsége, például a szerzői jogok immateriális jellegűek, így (a szabadalmaktól eltérően) általában nem szerepelnek a mérlegkimutatásban. A másik ok az, hogy más ipari projektektől eltérően a kulturális alkotások általában nem tömeggyártású cikkek, mivel minden könyv, opera, színházi darab, film és videojáték egyedi prototípus, a vállalatok pedig többnyire projektalapon működnek. A különböző lehetőségek értékelése alapján mindkét hatásvizsgálat megállapította, hogy a szükséges célok elérése, a hatékonyság, a költséghatékonyság (a ráfordított eurónkénti megtérülés) és a koherencia tekintetében a Kultúra, a MEDIA, a MEDIA Mundus programok és az új pénzügyi eszköz egyetlen keretprogramban történő egyesítése előnyösebb lenne, mint az összes többi lehetőség. 3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI A program az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 166., 167. és 173. cikkén alapul. A szakképzés terén az EU tevékenységeinek alapjául a 166. cikk szolgál. A 167. cikk meghatározza az Unió hatásköreit a kultúra területén, és arra szólítja fel az Európai Uniót, hogy járuljon hozzá a tagállamok kultúrájának virágzásához, tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket, ugyanakkor előtérbe helyezve a közös kulturális örökséget, valamint szükség szerint támogassa és egészítse ki a tagállamok tevékenységét az e rendelkezésben felsorolt területeken. Az EUMSZ 173. cikke kimondja, hogy az Unió és a tagállamok biztosítják az uniós ipar versenyképességéhez szükséges feltételek meglétét, például fellépéseik olyan környezet kialakítását ösztönözik, amely kedvez a kezdeményezéseknek és a vállalkozások fejlődésének. Ezenkívül az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (3) bekezdése elismeri, hogy a belső piacnak és a gazdasági növekedésnek az EU kulturális és nyelvi sokfélesége tiszteletben tartásával kell párosulnia. Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 22. cikke kimondja, hogy az Unió tiszteletben tartja a kulturális és nyelvi sokféleséget. Végezetül az Unió feladatát a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezményben, amely a közösségi joganyag részét képezi, a nemzetközi jog is elismeri. 4. KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK Az intézkedések (2014–2020) összköltségvetése folyó árakon 1,801 milliárd EUR. 5. OPCIONÁLIS ELEMEK A javasolt program egy három ágat magában foglaló keretrendszer: – A kulturális-kreatív ág, amely valamennyi kulturális és kreatív ágazatot érint, amelyhez egy, az országok közötti politikai együttműködést és az innovatív ágazatközi intézkedéseket célzó pénzügyi eszköz és támogatás tartozik; – A kultúraág, amely valamennyi kulturális és kreatív ágazatot érint; – A médiaág, amely az audiovizuális ágazatot érinti. Az indikatív költségvetési felosztás szerint 15 % jut a kulturális-kreatív ágnak, 30 % a kultúraágnak és 55 % a médiaágnak. A program általános célkitűzései i. az európai kulturális és nyelvi sokféleség megőrzése és elősegítése, valamint ii. az ágazat versenyképességének erősítése, amelyek révén hozzájárul az EU 2020 stratégia és kiemelt kezdeményezései megvalósításához. Az egyedi célkitűzések a következők: – az európai kulturális és kreatív ágazatok országok közötti működésének támogatása, amely magában foglalja az ágazatok szereplői közötti kapcsolatok és hálózatok erősítését; – a kulturális és kreatív alkotások országok közötti forgalmának és a szereplők mobilitásának elősegítése, valamint új közönség elérése Európában és Európán kívül; – a kulturális és kreatív ágazatok pénzügyi kapacitásának erősítése; – a nemzetközi politikai együttműködés támogatása a politikák kialakítása, az innováció, a közönségalakítás és az új üzleti modellek előmozdítása érdekében. Mindegyik ág meghatározza saját prioritásait és intézkedéseit, és előnyben részesíti azokat a projekteket, amelyek – például az új üzleti modellek, a hálózatépítés és különösen az ágazatok digitalizálódására és globalizációjára vonatkozó ismeretek cseréjének támogatásán keresztül – rendszerszintű hatást fejtenek ki az ágazatokra. Másik fontos és új célkitűzés az európai alkotások iránti érdeklődés felkeltése a közönségalakítási tevékenységek támogatása révén. A Kreatív Európa nemzetközi dimenziójának integrálása a következő intézkedéseken keresztül valósul meg: – az előcsatlakozási stratégiában kedvezményezettként szereplő csatlakozó országok, tagjelölt és potenciális tagjelölt országok, az EGT, az európai szomszédsági és partnerségi eszközben részt vevő államok és Svájc részvételének lehetősége; – kétoldalú együttműködés lehetősége egyéb harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel; – nemzetközi szakembereket célzó konkrét intézkedések (a MEDIA Mundus integrációja). 6. EGYSZERŰSÍTÉS A jelenlegi Kultúra és MEDIA programok irányításának egyszerűsítésére már eddig is igen sok intézkedést vezettek be. A Kreatív Európa program keretein belül ugyanakkor további fejlesztések bevezetésére is sor kerül. Általánosságban nagyobb teret kapnak az átalánydíjak, a támogatási határozatok és partnerségi keretmegállapodások, az elektronikus jelentkezési és jelentéstételi lehetőségek valamennyi tevékenység esetén, a pályázók és a kedvezményezettek adminisztrációs terheinek csökkentése érdekében pedig egy elektronikus portált is elindítanak. A kultúraágban az egyszerűsítés az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (EACEA) által kezelt eszközök és pályázati felhívások számának 9 fő kategóriáról 4-re történő csökkentését jelenti. A pályázók és a kedvezményezettek számára egyaránt zavaros működési támogatásokat megszüntetik, a helyüket a projekttámogatások veszik át. A pénzügyi eszköz az általa generált tőkeáttétel és a megújuló alapok újrafelhasználása révén az uniós alapok felhasználásának javulását eredményezi, amelynek következtében a kedvezményezettek hagyományos támogatási rendszerével összehasonlítva növekszik a Bizottság hatékonysága. További jelentős egyszerűsítő intézkedés a két információs hálózat egyesítése a méretgazdaságosság érdekében és a nyilvánosság előtti nagyobb átláthatóság biztosítása azáltal, hogy így csupán egy uniós ügyintézési pont, a Kreatív Európa tájékoztató iroda létezik. A programbizottság megalakítása a végrehajtás költségeinek csökkentése mellett az érintett szakpolitikák és ágazatok közötti erősebb szinergiákból eredő megnövekedett hatékonyság révén is hozzájárulna a program kisebb létszámú és nagyobb költséghatékonyságú működéséhez. 2011/0370 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a Kreatív Európa program létrehozásáról (EGT-vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 167. cikke (5) bekezdésének első francia bekezdésére, 173. cikke (3) bekezdésére, és 166. cikke (4) bekezdésére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a javaslat nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére, tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére, rendes jogalkotási eljárás keretében, mivel: (1) az EUMSZ célja, hogy Európa népei között egyre szorosabb egységet hozzon létre, és az Európai Unióra ruházza többek között azt a feladatot, hogy hozzájáruljon a tagállamok kultúrájának virágzásához, tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket, ugyanakkor biztosítva az uniós ipar versenyképességéhez szükséges feltételek meglétét. Az Unió e tekintetben, ha szükséges, támogatja és kiegészíti a tagállamoknak a kulturális és nyelvi sokféleség tiszteletben tartására, az európai kulturális és kreatív ágazatok versenyképességének erősítésére, valamint az ipar változásaihoz különösen szakképzés útján való alkalmazkodás megkönnyítésére tett intézkedéseit. (2) Az Unió által a kulturális és kreatív ágazatok számára nyújtott támogatás a következő programok és intézkedések végrehajtása során szerzett tapasztalatokon alapul: a Kultúra program létrehozásáról (2007–2013) szóló, 2006. december 12-i 1855/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[8], az európai audiovizuális ágazatot támogató program végrehajtásáról (MEDIA 2007) szóló, 2006. november 15-i 1718/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[9], a harmadik országok audiovizuális szakembereivel folytatott együttműködés programjának létrehozásáról (MEDIA Mundus 2011–2013) szóló, 2009. október 21-i 1041/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[10], az Európa kulturális fővárosa eseménysorozat 2007–2019. évekre szóló közösségi fellépésének megállapításáról szóló, 2006. október 24-i 1622/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[11], a(z) xy/2011 határozat (Európai Örökség cím)[12]. (3) A Tanács által 2007. november 16-i állásfoglalásában[13] támogatott „Az Európai kulturális program a globalizálódó világban” című bizottsági közlemény[14] meghatározza az Európai Unió által a kulturális és kreatív ágazatokban végrehajtandó jövőbeni tevékenységek céljait. Célja a kulturális sokféleség és a kultúrák közötti párbeszéd támogatása, a kultúrának mint a kreativitás mozgatórugójának támogatása a növekedés és a munkahelyteremtés keretében, valamint a kultúrának mint az Európai Unió nemzetközi kapcsolatai létfontosságú elemének támogatása. (4) Tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 11. és 21. cikkére, a kulturális és kreatív ágazatok jelentős szerepet játszanak a megkülönböztetés valamennyi formája, többek között a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelemben, és a szólásszabadság megteremtésének fontos színterét jelentik. A 22. cikk előírja a kulturális és nyelvi sokszínűség tiszteletét. (5) A 2007. március 18-án hatályba lépett, a kulturális kifejezés sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezménynek, amelyben az Unió az egyik szerződő fél, az a célja, hogy valamennyi ország kulturális kifejezésének támogatása érdekében erősítse a nemzetközi együttműködést – ideértve a nemzetközi koprodukciós és közös forgalmazási megállapodásokat –, valamint a szolidaritást. (6) Az EU 1995. január 1-je óta a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) tagja, amely így általános jelleggel kötelezi a WTO-megállapodásokban vállalt kötelezettségek betartására. (7) Az Európai Bizottságnak az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló európai stratégiáról szóló közleménye (Európa 2020 stratégia)[15]egy olyan stratégiát határoz meg, amelynek célja, hogy az EU-t olyan intelligens, fenntartható és inkluzív gazdasággá tegye, amelyben magas a foglalkoztatottság és a termelékenység, és erős a társadalmi kohézió. E stratégiában a Bizottság megjegyezte, hogy az Uniónak még vonzóbb keretfeltételeket kell biztosítania az innováció és a kreativitás számára, például a tudásalapú vállalkozások növekedésének ösztönzésével és a kulturális és kreatív ágazatok finanszírozáshoz való fokozottabb hozzáférésének biztosításával. (8) Az Unió által a kulturális és kreatív ágazatok számára nyújtott támogatás a Kultúra, a MEDIA és a MEDIA Mundus programok kapcsán szerzett jelentős mennyiségű tapasztalaton alapul. Ezeket a programokat rendszeres ellenőrzéseknek és külső értékeléseknek vetették alá, és jövőbeni működésükkel kapcsolatban nyilvános konzultációkat szerveztek. (9) Az ellenőrzések, értékelések és nyilvános konzultációk eredményei alapján megállapítható, hogy a Kultúra, a MEDIA és a MEDIA Mundus programok rendkívül fontos szerepet játszanak az európai kulturális és nyelvi sokféleség védelme és elősegítése terén, valamint hogy ezek a programok relevánsak a kulturális és kreatív ágazatok igényei szempontjából, azonban az is nyilvánvaló, hogy egy esetleges új program célkitűzéseit az Európa 2020 céljaihoz kell igazítani. Ezekből az értékelésekből és konzultációkból, valamint a különböző független tanulmányokból, különösen a kulturális és kreatív ágazatok vállalkozói dimenziójáról szóló tanulmányból az is kiderül, hogy a kulturális és kreatív ágazatok közös kihívásokkal, nevezetesen a nagymértékben széttagolt piaci háttérrel, a digitalizálódás és a globalizáció hatásával, a finanszírozáshoz való hozzáféréssel összefüggő nehézségekkel, valamint az összehasonlítható adatok hiányának problémájával néznek szembe, amelyek mind uniós szintű intézkedést igényelnek. (10) Az európai kulturális és kreatív ágazatok a nemzeti és nyelvi határvonalak mentén eredendően széttagoltak. A széttagoltság egyrészt kulturálisan sokszínű és nagymértékben független kulturális tájegységek kialakulását eredményezi, lehetővé téve a sokszínű európai kulturális örökségünkhöz tartozó, különböző kulturális hagyományok kifejeződését. Másrészt a széttagoltság miatt a kulturális és kreatív alkotások országok közötti forgalma, valamint a szereplők mobilitása az Unión belül és kívül korlátozott mértékben és az optimálisnál alacsonyabb szinten valósul meg, földrajzi egyenlőtlenségek alakulnak ki, és ebből következően korlátozott választék áll a fogyasztók rendelkezésére. (11) A digitalizálódás jelentős mértékben befolyásolja a kulturális és kreatív termékek és szolgáltatások előállításának, terjesztésének, elérésének, fogyasztásának és pénzbeli kifejezésének módját. Ezek a változások nagyszerű lehetőségeket kínálnak az európai kulturális és kreatív ágazatok számára. Az alacsonyabb forgalmazási költségek, az új forgalmazási csatornák, valamint a réspiaci termékekkel kapcsolatos új lehetőségek világszerte megkönnyítik a hozzáférést, és növelik a termékek forgalmát. Ezeknek a lehetőségeknek a kihasználásához, valamint a digitalizálódás és a globalizáció okozta változásokhoz való alkalmazkodáshoz a kulturális és kreatív ágazatoknak új készségeket kell kialakítaniuk, és a berendezések fejlesztése, új termelési és forgalmazási módszerek kidolgozása, valamint az ezekhez kapcsolódó új üzleti modellek alkalmazása érdekében nagyobb mértékben hozzá kell férniük a finanszírozáshoz. (12) A jelenlegi terjesztési gyakorlat támogatja a filmfinanszírozási rendszert. Egyre erősödik azonban a vonzó, jogszerű online ajánlatok megjelenítésének elősegítésére irányuló igény, valamint az innováció ösztönzésének szükségessége. Ezért alapvetően fontos az új terjesztési módok rugalmasságának támogatása annak érdekében, hogy új üzleti modellek jelenhessenek meg. (13) A kulturális és kreatív ágazatok számára, különösen az ágazatok kisebb szereplői, például a kis- és középvállalkozások (kkv-k) és a mikrovállalkozások számára az egyik legnagyobb kihívást az jelenti, hogy nehezen férnek hozzá azokhoz a pénzügyi forrásokhoz, amelyekre működésük finanszírozásához, növekedésükhöz, illetve versenyképességük és nemzetközi jelenlétük fenntartásához szükségük van. Miközben ez általános problémát jelent a kkv-k körében, a kulturális és kreatív ágazatok még nehezebb helyzetben vannak, mivel számos eszközük immateriális jellegű, tevékenységeik egyedi prototípusokra épülnek, az ágazatok szereplőinél hiányzik a befektetési hajlandóság, valamint mivel a pénzügyi intézmények befektetési hajlandósága sem kielégítő. (14) A Kreatív Iparágak Európai Szövetsége kísérleti projektként olyan ágazatközi szakpolitikai kezdeményezés, amelynek elsődleges célja a kreatív iparágak szakpolitikai szintű támogatása. E célt a kreatív iparágak további pénzeszközökkel való ellátásával és a kreatív iparágak által egyéb iparágak és ágazatok számára nyújtott szolgáltatások iránti kereslet ösztönzésével szeretné elérni. A kreatív iparágak innovációját hatékonyabban támogató új eszközöket vizsgálatnak vetik alá, majd beépítik az európai, nemzeti, és regionális érdekelt felekből álló szakpolitikai ismeretátadási platformba. (15) A kulturális és kreatív ágazatokra vonatkozó, jelenleg önállóan működő uniós programokat egyetlen, átfogó keretprogramban kell egyesíteni, amelynek révén a kulturális és kreatív szereplők hatékonyabb támogatást kaphatnak a digitalizálódás és a globalizáció által kínált lehetőségek kihasználásához, továbbá segítséget kaphatnak a piaci széttagoltsághoz vezető jelenlegi problémák megoldásához. A hatékonyság megteremtéséhez a programnak az egymástól független alprogramokon belüli, testre szabott megközelítéseken keresztül kell figyelembe vennie az ágak és különböző célcsoportjaik sajátosságait, valamint ezek egyedi szükségleteit. (16) Az Európa kulturális fővárosa és az Európai Örökség cím segít a közös kulturális területhez való tartozás érzésének megerősítésében, és hozzájárul a kulturális örökség értékének növeléséhez. Ehhez a két uniós tevékenységhez pénzügyi forrásokat kell biztosítani. (17) A programban részt vehetnek az előcsatlakozási stratégiában kedvezményezett csatlakozó országok, tagjelölt és a potenciális tagjelölt országok a szóban forgó országok uniós programokban való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban, társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott általános elveivel és szerződési feltételeivel összhangban; az EGT-megállapodásban részt vevő EFTA-országok, továbbá az Európával szomszédos területek országai, ezen országokkal együtt az uniós programokban való részvételükre vonatkozó keretmegállapodások alapján meghatározott eljárásokkal összhangban. A Svájci Államszövetség részvétele az országgal kötött külön megállapodástól függ. (18) A program a későbbiekben meghatározandó kiegészítő előirányzatok alapján nyitva áll az egyéb nem uniós tagállamokkal folytatott kétoldalú vagy többoldalú együttműködési tevékenységek előtt is. (19) Támogatni kell a program és a nemzetközi szervezetek, például az UNESCO, az Európa Tanács és különösen az Eurimages, az OECD és a Szellemi Tulajdon Világszervezete (WIPO) közötti, kulturális és audiovizuális téren megvalósuló együttműködést. (20) Biztosítani kell, hogy a program keretében végrehajtott valamennyi tevékenység európai hozzáadott értéket képviseljen, kiegészítse a tagállamok tevékenységeit és megfeleljen az EUMSZ 167. cikke (4) bekezdésének, valamint összhangban álljon az Unió egyéb, különösen az oktatás, a kutatás és innováció, az ipar- és kohéziós politika, az idegenforgalom és a külkapcsolatok terén végzett tevékenységeivel. (21) E rendelet a program teljes időtartamára olyan keretösszeget hoz létre, amely az éves költségvetési eljárás során a költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött 201Z. YY XX-i intézményközi megállapodás 17. pontja értelmében elsődleges hivatkozási alapot jelent a költségvetési hatóság számára. (22) A közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló, 2002. december 19-i 58/2003/EK tanácsi rendeletnek megfelelően a Bizottság 2009 óta az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökségre bízza az oktatás, az audiovizualitás és a kultúra területén a közösségi cselekvési program igazgatásával kapcsolatos végrehajtási feladatok elvégzését. A Bizottság ezért a költség-haszon elemzés alapján és a közösségi programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály megállapításáról szóló, 2002. december 19-i 58/2003/EK tanácsi rendeletben előírt módon egy meglévő végrehajtó hivatalt bíz meg a Kreatív Európa program 2014–2020 közötti irányításával. (23) A program végrehajtása tekintetében figyelembe kell venni a kulturális és kreatív ágazatok egyedi jellegét, és különös gondot kell fordítani a közigazgatási és pénzügyi eljárások egyszerűsítésére. (24) Tekintettel a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletre, valamint az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre, a csalások megelőzése, valamint az elveszett, illetve szabálytalanul átutalt vagy felhasznált pénzeszközök visszatérítése érdekében megfelelő intézkedéseket kell hozni és ezeket végre kell hajtani. (25) Az egész életen át tartó tanulás, a kultúra, az ifjúság és az uniós polgárság terén az európai programok jogalapját módosító európai parlamenti és tanácsi határozatok hatásáról szóló, 2010. július 30-i bizottsági jelentés megállapításai szerint az irányítási eljárásokra igénybe vett idő jelentős lerövidülése miatt a programok hatékonyabbá váltak. Továbbra is folytatni kell az eljárások ilyen jellegű egyszerűsítését. (26) Az e program végrehajtására vonatkozó egységes feltételek megteremtése érdekében végrehajtási hatásköröket kell ruházni a Bizottságra, amelyeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben[16] foglaltak szerint kell gyakorolni. (27) A teljesítményre vonatkozó értékelés elveinek megfelelően a program ellenőrzésére és értékelésére szolgáló eljárásoknak részletes éves jelentéseket, valamint az e rendeletben meghatározott konkrét, mérhető, megvalósítható, releváns és időben körülhatárolt célokat és mutatókat kell magukban foglalniuk. (28) Az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel kell védeni a kiadási ciklus egészében, ideértve a szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, a kárba veszett, tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált források visszatéríttetését és adott esetben a bírságokat. (29) Rendelkezéseket kell hozni a Kultúra 2007, a MEDIA 2007 és a MEDIA Mundus programoktól az e rendelettel létrehozott programhoz vezető átmenetet szabályozó intézkedésekre vonatkozóan. (30) A javasolt intézkedések országok közötti és nemzetközi jellegéből adódóan e rendelet célkitűzéseit a tagállamok nem tudják önállóan kielégítően megvalósítani. Az intézkedések nagyságrendje és várható hatásai miatt uniós szintű intézkedéssel hatékonyabban elérhetők az országok közötti eredmények. Az Unió a Szerződés. 5. cikkében meghatározott szubszidiaritási elvvel összhangban fogadhat el intézkedéseket. Az ebben a cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl a 2014. január 1–2020. december 31. közötti időszakban az európai kulturális és nyelvi sokféleség megőrzésére és elősegítésére, valamint a kulturális és kreatív ágazatok versenyképességének erősítésére irányuló célok elérésének támogatásához szükséges mértéket, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: I. FEJEZET Általános rendelkezések 1. cikk Tárgy (1) Ez a rendelet a 2014. január 1-jétől 2020. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozóan létrehozza az európai kulturális és kreatív ágazatok támogatását célzó Kreatív Európa programot (a továbbiakban: program). 2. cikk Fogalommeghatározások E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni: (1) „kulturális és kreatív ágazatok”: minden olyan ágazat, amelynek tevékenysége kulturális értékeken és/vagy a művészi és kreatív kifejezésmódon alapul, függetlenül attól, hogy piacorientált vagy nem piacorientált tevékenységekről van-e szó, és attól, hogy milyen struktúra keretében végzik ezeket a tevékenységeket. Ezek a tevékenységek magukban foglalják a kulturális, művészi vagy kreatív kifejezésmódot megtestesítő termékek és szolgáltatások létrehozását, gyártását, terjesztését és megőrzését, valamint a kapcsolódó szolgáltatásokat, például az oktatást, az irányítást vagy a szabályozást. A kulturális és kreatív ágazatok különösen a következőket foglalják magukban: építészet, archívumok és könyvtárak, művészi alkotások, audiovizuális termékek (többek között filmek, televíziós műsorok, videojátékok és multimédia), kulturális örökség, formatervek, fesztiválok, zene, előadó-művészet, kiadói tevékenység, rádió és képzőművészet; (2) „szereplő”: a kulturális és kreatív ágazatokban tevékenykedő szakember, szervezet, vállalkozás vagy intézmény; (3) „pénzügyi közvetítők”: olyan pénzügyi intézmények, amelyek a kulturális és kreatív ágazatok számára hiteleszközöket vagy kiegészítő szakvéleményt nyújtanak vagy terveznek nyújtani. 3. cikk Európai hozzáadott érték (1) A program kizárólag olyan intézkedéseket és tevékenységeket támogat, amelyek lehetséges európai hozzáadott értéket képviselnek, és hozzájárulnak az Európai 2020 stratégiában és annak kiemelt kezdeményezéseiben meghatározott célkitűzések eléréséhez. (2) Az európai hozzáadott értéket különösen a következőkön keresztül kell biztosítani: a) a keretprogram tevékenységeinek országok közötti jellege, valamint e tevékenységek hatása, amely kiegészíti a nemzeti, nemzetközi és egyéb uniós programokat; b) az uniós támogatással elérhető méretgazdaságosság és kritikus tömeg, amelyek révén további pénzforrások válhatnak hozzáférhetővé; c) országok közötti együttműködés, amely ösztönözheti a globális kihívásokra való átfogóbb, gyorsabb és hatékonyabb reagálást, és hosszú távon rendszerszintű hatást gyakorolhat az ágazatra; d) az európai kulturális és kreatív ágazatokon belül egyenlőbb versenyfeltételek biztosítása az alacsony produkciós kapacitású országok és/vagy a korlátozott földrajzi és nyelvi területtel rendelkező országok vagy régiók figyelembevételével. 4. cikk A program általános célkitűzései A program általános célkitűzései az alábbiak: a) a kulturális és nyelvi sokféleség megőrzésének és előmozdításának támogatása; b) a kulturális és kreatív ágazatok versenyképességének erősítése az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés előmozdítása érdekében. 5. cikk A program egyedi célkitűzései A program egyedi célkitűzései az alábbiak: a) az európai kulturális és kreatív ágazatok országok közötti működőképességének támogatása; b) a kulturális és kreatív alkotások országok közötti forgalmának és a szereplők mobilitásának elősegítése, valamint új közönség elérése Európában és Európán kívül; c) a kulturális és kreatív ágazat, különösen a kis- és középvállalkozások és szervezetek pénzügyi kapacitásának megerősítése; d) az országok közötti politikai együttműködés támogatása a szakpolitikák kialakítása, az innováció, a közönségalakítás és az új üzleti modellek támogatása érdekében. 6. cikk A program felépítése A program a következő ágakból áll: a) kulturális-kreatív ág, amely valamennyi kulturális és kreatív ágazatot érinti; b) kultúraág, amely valamennyi kulturális és kreatív ágazatot érinti; c) médiaág, amely az audiovizuális ágazatot érinti. II. FEJEZET A kulturális-kreatív ág 7. cikk A kulturális és kreatív ágazatok eszköze (1) A Bizottság létrehozza a kulturális és kreatív ágazatokat célzó, és a kis- és középvállalkozások támogatására szolgáló uniós adósságinstrumentum keretén belül működő eszközt. Ezen eszköz a következő prioritásokkal fog működni: a) az európai kulturális és kreatív ágazatokban működő kis- és középvállalkozások és szervezetek finanszírozáshoz való hozzáférésének elősegítése; b) ennek érdekében a pénzügyi intézmények kulturális és kreatív projektek értékelésére vonatkozó képességének javítása, beleértve a műszaki segítségnyújtást és a hálózatépítési intézkedéseket. (2) A prioritások végrehajtását az I. melléklet határozza meg. 8. cikk Országok közötti politikai együttműködés A kulturális és kreatív ágazatokban a szakpolitikák kialakítása, az innováció, a közönségalakítás és az új üzleti modellek előmozdítása érdekében a Bizottság az országok közötti politikai együttműködés támogatására vonatkozóan a következő intézkedéseket hajtja végre: a) az új üzleti modellekkel kapcsolatos tapasztalatok és szakismeretek országok közötti cseréje, a kulturális és kreatív ágazatok fejlesztésében részt vevő szereplők és politikai döntéshozók egymástól való tanulási tevékenységei és hálózatépítése; b) piaci adatok, tanulmányok, értékelések, illetve a készségek és munkahelyek összepárosítását segítő előrejelző eszközök, politikaelemzés és statisztikai felmérések támogatása; c) hozzájárulási díj fizetése az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet tagjai számára, a kulturális és kreatív ágazatokban elvégzendő adatgyűjtés és -elemzés előmozdítása érdekében; d) az alkotások finanszírozására, terjesztésére és pénzbeli kifejezésére irányuló új, ágazatok közötti megközelítések vizsgálata; e) konferenciák, szemináriumok és szakpolitikai párbeszédek szervezése többek között a kulturális és médiaműveltség terén; f) támogatás a Kreatív Európa tájékoztató irodák hálózatának nemzeti tagjai számára az alábbi feladatok elvégzéséhez: – a Kreatív Európa program nemzeti szinten történő előmozdítása; – segítségnyújtás a kulturális és kreatív ágazatok számára a Kreatív Európa programmal kapcsolatban, és információk szolgáltatása az uniós politika keretében elérhető, különböző típusú támogatásokról; – a kulturális és kreatív ágazatokban tevékenykedő szakemberek, intézmények, platformok és hálózatok közötti, határokon átnyúló együttműködés ösztönzése; – a Bizottság munkájának támogatása a tagállamok kulturális és kreatív ágazataival kapcsolatos segítségnyújtás révén, például az ezekre az ágazatokra vonatkozó adatok szolgáltatásával; – a Bizottság munkájának támogatása a program eredményeiről és hatásairól szóló megfelelő kommunikációval és tájékoztatással. III. FEJEZET A kultúraág 9. cikk A kultúraág prioritásai (1) Az ágazat kapacitásának megerősítése terén a következő prioritásokat határozzák meg: a) olyan tevékenységek támogatása – beleértve a közönségalakításra és az üzleti modellekre irányuló új megközelítések vizsgálatát –, amelyek a szereplők számára a digitális technológiák alkalmazására ösztönző készségeket és szakismeretet nyújtanak; b) olyan tevékenységek támogatása, amelyek lehetővé teszik a szereplők számára, hogy nemzetközi karriert fussanak be Európában és Európán kívül; c) az európai szereplők és nemzetközi kulturális hálózatok megerősítésének támogatása a szakmai lehetőségekhez való hozzáférés elősegítése érdekében. (2) Az alkotások országok közötti forgalmának előmozdítása terén a következő prioritásokat határozzák meg: a) nemzetközi bemutatókörutak, rendezvények és kiállítások támogatása; b) az európai irodalom terjesztésének támogatása; c) a közönségalakítás támogatása az európai kulturális alkotások iránti érdeklődés felkeltésének eszközeként. 10. cikk A kultúraágat támogató intézkedések A kultúraág a következő intézkedésekhez nyújt támogatást: a) együttműködési intézkedések, amelyek ágazaton belüli vagy ágazatok közötti tevékenységek végrehajtása céljából összefogják a különböző országokból származó szereplőket; b) a különböző országokból származó szereplők hálózatait tömörítő európai szervezetek tevékenységei; c) újonnan megjelenő tehetségek fejlesztéséhez támogató európai színteret biztosító, valamint az alkotások forgalmát és a művészek mobilitását ösztönző szervezetek rendszerszintű és kiterjedt hatást előidéző tevékenységei; d) a műfordítások támogatása; e) különleges intézkedések az európai kultúrák gazdagságának és sokféleségének fokozottabb népszerűsítésére, valamint a kultúrák közötti párbeszéd és a kultúrák kölcsönös megismerésének ösztönzésére, például európai kulturális díjak, az Európai Örökség cím és az Európa kulturális fővárosa cím. IV. FEJEZET A médiaág 11. cikk A médiaág prioritásai (1) Az ágazat kapacitásának megerősítése terén a következő prioritásokat határozzák meg: a) a készségek megszerzésének és a hálózatok kialakításának megkönnyítése, illetve különösen a digitális technológiák használatának ösztönzése a piaci fejlődéshez való alkalmazkodás biztosítása érdekében; b) az audiovizuális szereplők azon kapacitásának növelése, hogy Európában és Európán kívül forgalmazható audiovizuális alkotásokat fejlesszenek ki, illetve európai és nemzetközi koprodukciókat hozzanak létre például televíziós műsorszolgáltatókkal közösen; c) a vállalkozások közötti csere ösztönzése az audiovizuális szereplők piacokhoz és üzleti eszközökhöz való hozzáférésének elősegítése révén, projektjeik európai és nemzetközi piacokon való ismertségének növelése érdekében. d) Az alkotások országok közötti forgalmának előmozdítása terén a következő prioritásokat határozzák meg: e) a filmszínházi terjesztés támogatása az audiovizuális projektek országok közötti forgalomba hozatala, márkázása, terjesztése és bemutatása révén; f) az országok közötti forgalomba hozatal és terjesztés online platformokon történő támogatása; g) a közönségalakítás támogatása az audiovizuális alkotások iránti érdeklődés felkeltésének eszközeként, különösen promóción, rendezvényeken, filmműveltség kialakításán és fesztiválokon keresztül. h) az új üzleti modellek megjelenésének lehetővé tétele érdekében az új terjesztési módok rugalmasságának elősegítése. 12. cikk A médiaágat támogató intézkedések A médiaág a következő intézkedésekhez nyújt támogatást: a) új készségek megszerzését, ismeretek megosztását és hálózatépítési kezdeményezéseket magában foglaló, átfogó kínálat kialakításának támogatása; b) az audiovizuális szereplők támogatása abban, hogy kedvezőbb határokon átnyúló forgalmazási lehetőségekkel rendelkező európai audiovizuális alkotásokat fejlesszenek ki; c) olyan tevékenységek támogatása, amelyek célja az európai és nemzetközi koprodukciók elősegítése, például a televízió területén; d) az audiovizuális szakmai kereskedelmi rendezvényekhez és piacokhoz való hozzáférés elősegítése, valamint az online üzleti eszközök használatának lehetővé tétele Európán belül és Európán kívül; e) támogatási rendszerek létrehozása a nem nemzeti európai filmek valamennyi platformon történő terjesztése és a nemzetközi értékesítési tevékenységek előmozdítása érdekében; f) az európai filmek nemzetközi forgalmazásának és a nemzetközi filmek Európában történő forgalmazásának elősegítése valamennyi platformon; g) támogatás nyújtása a nem nemzeti európai filmek jelentős részét bemutató európai filmszínház-tulajdonosok hálózatának, beleértve a digitális technológiák integrációját is; h) a különböző európai audiovizuális alkotások bemutatására és népszerűsítésére irányuló kezdeményezések támogatása; i) a közönség ismereteinek és érdeklődési körének bővítését célzó tevékenységek támogatása; j) olyan innovatív tevékenységek támogatása, amelyek célja a digitális technológiák bevezetése és használata által valószínűleg érintett területek új üzleti modelljeinek és eszközeinek vizsgálata. V. FEJEZET Teljesítményeredmények és tájékoztatás 13. cikk Összhang és kiegészítő jelleg (1) A Bizottság, a tagállamokkal együttműködve, biztosítja az általános összhangot és kiegészítő jelleget az alábbiakkal: a) vonatkozó uniós szakpolitikák, különösen az oktatás, a foglalkoztatás, az egészségügy, a kutatás és innováció, a vállalkozás, az idegenforgalom, az igazságügy és a fejlesztés területén; b) a kultúrára és médiára vonatkozó szakpolitikák területének más vonatkozó uniós finanszírozási forrásai, különösen az Európai Szociális Alap, az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a kutatási és innovációs programok, valamint az igazságügyhöz és az állampolgársághoz kapcsolódó pénzügyi eszközök, külső együttműködési programok és az előcsatlakozási programok. A végrehajtás szintjén a program és az intelligens specializációra irányuló nemzeti és regionális stratégiák közötti szinergiák biztosítása különösen fontos. (2) Ez a rendelet az Unió nemzetközi kötelezettségvállalásainak tiszteletben tartásával alkalmazandó és hajtandó végre. 14. cikk Nyomon követés és értékelés (1) A Bizottság a következő teljesítménymutatók figyelembevételével biztosítja a Kreatív Európa program rendszeres nyomon követését és külső értékelését. Figyelembe kell venni, hogy a teljesítménycélok elérése a kulturális és kreatív ágazatot érintő egyéb, európai és nemzeti szintű tevékenységek kiegészítő hatásának függvénye: a) A 4. cikkben említett általános célkitűzések mutatói: – az ágazatok aránya a foglalkoztatás és a GDP tekintetében; – azon személyek százalékos aránya, akik a felmérésben adott válaszaik alapján hozzáférnek az európai kulturális alkotásokhoz. b) Az 5. cikkben említett egyedi célkitűzések mutatói: Az 5. cikk a) pontjában említett, az európai kulturális és kreatív ágazatok kapacitásának támogatására vonatkozó célkitűzést illetően: – a kulturális szereplők nemzetközivé válása és a létrejött országok közötti partnerségek száma; – a művészek/kulturális szereplők számára létrehozott, készségeiket fejlesztő és foglalkoztatási esélyeiket növelő tanulási lehetőségek száma. Az 5. cikk b) pontjában említett, a kulturális és kreatív alkotások országok közötti forgalmának és a szereplők mobilitásának elősegítésére, valamint új európai és Európán kívül célközönség elérésére vonatkozó célkitűzést illetően: Kultúraág: – a program által támogatott projekteken keresztül közvetve és közvetlenül elért személyek száma. Médiaág: – az európai filmek nézőinek száma Európában és világszerte (a 10 legfontosabb nem európai piacon); – a filmszínházakban, televíziós csatornákon és digitális platformokon bemutatott európai audiovizuális alkotások százalékos aránya. Az 5. cikk c) pontjában említett, az európai kulturális és kreatív ágazatok pénzügyi kapacitásának megerősítésére vonatkozó célkitűzést illetően: – a pénzügyi eszköz keretében nyújtott hitelek mennyisége; – a kulturális és kreatív ágazatok finanszírozáshoz való hozzáférését biztosító pénzügyi intézmények száma és földrajzi eloszlása; – a pénzügyi eszközből részesülő végső kedvezményezettek száma, nemzeti hovatartozása és alágazatai. Az 5. cikk d) pontjában említett, a transznacionális politikai együttműködés támogatására vonatkozó célkitűzést illetően: – a nyitott koordinációs módszer eredményeit nemzeti politikájuk kialakításában felhasználó tagállamok száma, valamint az új kezdeményezések száma. (2) A nyomonkövetési és értékelési folyamat eredményeit felhasználják a program megvalósításakor. (3) Az értékelést a megfelelő alkalmazási körre irányítva úgy kell időben végrehajtani, hogy az eredményei szerepelhessenek a döntéshozatali eljárásban. a) A rendszeres nyomon követési folyamaton felül a Bizottság legkésőbb 2017 végéig külső jelentést készít a célkitűzések megvalósításának, valamint a program és az európai hozzáadott érték hatékonyságának értékelésére, azzal a céllal, hogy határozatot hozzon a program megújításáról, módosításáról vagy felfüggesztéséről. Az értékelés foglalkozik az egyszerűsítés kérdésével, annak belső és külső összeegyeztethetőségével, a célkitűzések további relevanciájával, valamint az intézkedéseknek az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés uniós feltételeihez való hozzájárulásával. Figyelembe veszi az 1855/2006/EK határozat, az 1718/2006/EK határozat, továbbá az 1041/2009/EK európai parlamenti és a tanácsi határozat hosszú távú hatásairól készült értékelés eredményeit. b) A Bizottságnak úgy kell értékelnie az intézkedések hosszabb távú hatásait és azok fenntarthatóságát, hogy az hatással lesz a későbbi programok megújításáról, módosításáról vagy felfüggesztéséről szóló döntésekre is. 15. cikk Kommunikáció és tájékoztatás (1) A program által támogatott projektek kedvezményezettjei biztosítják a kapott uniós forrásokkal és az elért eredményekkel kapcsolatos kommunikációt és tájékoztatást. (2) Az odaítélt pénzügyi forrásokkal, valamint az adott országban elért eredményekkel kapcsolatos kommunikációt és tájékoztatást a 8. cikk f) bekezdésében említett Kreatív Európa tájékoztató irodák hálózata biztosítja. VI. FEJEZET A programhoz való hozzáférés 16. cikk A nem uniós tagállamokra és nemzetközi szervezetekre vonatkozó rendelkezések (1) A program a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló 2005. évi UNESCO-egyezménnyel összhangban nemzetközi szinten erősíti a kulturális sokféleséget. (2) Az ágban a következő országok vehetnek részt, amennyiben az előírt feltételeknek megfelelnek, beleértve a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben foglaltakat, továbbá a kiegészítő előirányzatok kifizetése megtörténik: a) az előcsatlakozási stratégiájában kedvezményezett csatlakozó országok, tagjelölt és potenciális tagjelölt országok, az ezen országok uniós programokban való részvételére vonatkozóan a keretmegállapodásokban, társulási tanácsi határozatokban vagy hasonló megállapodásokban megállapított általános elvekkel és feltételekkel összhangban; b) az EGT-ben tagsággal rendelkező EFTA-országok, az EGT-megállapodás rendelkezéseivel összhangban; c) a Svájci Államszövetség az országgal megkötendő kétoldalú megállapodás alapján; d) az Európával szomszédos területek országai, az ezen országokkal együtt az uniós programokban való részvételükre vonatkozó keretmegállapodások alapján meghatározott eljárásokkal összhangban. (3) A program kiegészítő előirányzatok alapján nyitva áll egyes kiválasztott országokkal vagy régiókkal folytatott kétoldalú vagy többoldalú együttműködési tevékenységek előtt is. (4) A program lehetővé teszi a programban részt nem vevő országokkal, valamint a kulturális és kreatív ágazatokban működő nemzetközi szervezetekkel – például az UNESCO-val, az Európa Tanáccsal, az OECD-vel vagy a Szellemi Tulajdon Világszervezetével – történő együttműködést és közös tevékenységeket a program célkitűzéseinek megvalósításában való közös részvétel alapján. VII. FEJEZET Végrehajtási rendelkezések 17. cikk A program végrehajtása A program végrehajtásának érdekében a Bizottság végrehajtási aktusok útján a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott tanácsadói bizottsági eljárással összhangban éves munkaprogramokat fogad el. Az éves munkaprogramok meghatározzák a célkitűzéseket, a várható eredményeket, a végrehajtás módját, valamint a finanszírozási terv teljes összegét. Tartalmazzák továbbá a finanszírozandó tevékenységek leírását, a megfelelő finanszírozási összegek megjelölését, valamint végrehajtásuk tervezett menetrendjét. Tartalmazzák ezen felül a támogatásokkal kapcsolatos prioritásokat, a legfontosabb értékelési kritériumokat, valamint a társfinanszírozás maximális arányát. 18. cikk A bizottság eljárása (1) A Bizottság munkáját a Kreatív Európa program bizottsága segíti. E bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság. (2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni. 19. cikk Pénzügyi rendelkezések (1) A program végrehajtására szolgáló pénzügyi keretösszeg az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott időszakra 1 801 000 000 EUR. (2) A program pénzügyi keretéből fedezhetők a program irányításához és céljainak megvalósításához közvetlenül szükséges előkészítési, nyomonkövetési, ellenőrzési, könyvvizsgálati és értékelési műveletek kiadásai, különösen pedig a tanulmányok, szakértői találkozók, tájékoztatási és közzétételi intézkedések kiadásai (beleértve az Európai Unió politikai prioritásairól szóló intézményi kommunikációját is, amennyiben az e rendelet általános céljaihoz kapcsolódik), az informatikai hálózatokhoz adatfeldolgozási és adatcsere tekintetében kapcsolódó kiadások, továbbá minden olyan technikai és adminisztratív segítségnyújtásból adódó kiadás, amelyet a Bizottság a program irányítása céljából eszközöl. (3) A pénzügyi keretből fedezhetők a program és az 1855/2006/EK határozattal, az 1718/2006/EK határozattal, továbbá az 1041/2009/EK európai parlamenti és a tanácsi határozattal elfogadott intézkedések közötti átmenet biztosításához szükséges technikai és adminisztratív segítségnyújtással kapcsolatos kiadások. Szükség esetén a hasonló kiadások fedezésére előirányzatok vehetők fel a 2020 utáni költségvetésbe, hogy kezelni lehessen a 2020. december 31-ig le nem záruló cselekvéseket. (4) A Bizottság az uniós pénzügyi támogatás végrehajtását a(z) XX/2012 rendelettel (költségvetési rendelet) összhangban végzi. (5) Kellően indokolt esetekben a Bizottság a támogatott tevékenységek végrehajtásához közvetlenül kapcsolódó költségeket támogathatónak tekintheti abban az esetben is, ha azok a finanszírozási kérelem benyújtása előtt merültek fel a kedvezményezettnél. 20. cikk Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme (1) A Bizottság megfelelő intézkedésekkel – csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal – biztosítja, hogy az Európai Unió pénzügyi érdekei az e rendelet alapján finanszírozott fellépések végrehajtása során ne sérüljenek. (2) A Bizottság és képviselői, valamint a Számvevőszék jogosult dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni a támogatások kedvezményezettjeinél, valamint a program keretében uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál. Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) jogosult az ilyen finanszírozással közvetlenül vagy közvetetten érintett gazdasági szereplőknél a 2185/96/Euratom, EK rendeletben előírt eljárásoknak megfelelően helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezni annak megállapítására, hogy történt-e az uniós finanszírozásra vonatkozó támogatási megállapodással, támogatási határozattal vagy szerződéssel összefüggésben olyan csalás, korrupciós vagy más jogellenes cselekmény, amely az Unió pénzügyi érdekeit sérti. (3) Az első albekezdések sérelme nélkül az e program végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásokban és a támogatási megállapodásokban, határozatokban és szerződésekben kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság, a Számvevőszék és az OLAF elvégezheti az említett helyszíni és egyéb ellenőrzéseket és vizsgálatokat a(z) XX/2012 rendeletnek (költségvetési rendelet) megfelelően. VIII. FEJEZET Záró rendelkezések 21. cikk Hatályon kívül helyezés és átmeneti rendelkezések (1) Az 1855/2006/EK határozat, az 1718/2006/EK határozat, továbbá az 1041/2009/EK európai parlamenti és a tanácsi határozat 2014. január 1-jétől hatályát veszti. (2) A 2013. december 13. előtt az 1855/2006/EK határozat, a 1718/2006/EK határozat, valamint az 1041/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat alapján megkezdett tevékenységek igazgatását a befejezésükig ezen határozatok rendelkezéseivel összhangban kell végezni. 22. cikk Hatálybalépés Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni. Kelt Brüsszelben, […]-án/-én. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök az elnök 1. MELLÉKLET A KULTURÁLIS ÉS KREATÍV ÁGAZATOK ESZKÖZÉRE VONATKOZÓ VÉGREHAJTÁSI SZABÁLYOK A Bizottság létrehozza a kulturális és kreatív ágazatokat célzó, és a kis- és középvállalkozások támogatására szolgáló uniós adósságinstrumentum keretén belül működő eszközt. Az ily módon nyújtott pénzügyi támogatást a kulturális és kreatív ágazatokban működő kis- és középvállalkozások és szervezetek számára különítik el. 1. Feladatok A kulturális és kreatív ágazatok eszköze a következő feladatokat látja el: (a) garanciákat biztosít a Kreatív Európa programban részt vevő bármely országból származó, megfelelő pénzügyi közvetítők számára; (b) a pénzügyi közvetítőknek kiegészítő szakvéleményt nyújt, és lehetővé teszi számukra a kulturális és kreatív ágazatokban működő szereplőkkel kapcsolatos kockázatok értékelését; 2. A közvetítők kiválasztása A közvetítőket a legjobb piaci gyakorlatnak megfelelően kell kiválasztani, tekintettel az alábbiakra gyakorolt hatásra: – a kulturális és kreatív szereplő számára elérhetővé tett adósságfinanszírozás mennyisége és/vagy – a kulturális és kreatív szereplő finanszírozáshoz való hozzáférése és/vagy – az érintett közvetítő kockázatvállalása a kulturális és kreatív szereplő finanszírozásával. 3. A kulturális és kreatív ágazatok eszközének időtartama Az egyes garanciák tervezett lejárata legfeljebb 10 év. Az XX/2012 rendelet (költségvetési rendelet) 18. cikkének (2) bekezdése szerint a garanciák bevételeit és visszafizetéseit a pénzügyi eszközhöz kell rendelni. A már az előző többéves pénzügyi keretben létrehozott pénzügyi eszközök esetében az előző időszakban kezdődött műveletek bevételeit és visszafizetéseit a jelenlegi időszak pénzügyi eszközéhez kell rendelni. 4. Kapacitásépítés A kulturális és kreatív ágazatok eszközének keretében történő kapacitásépítés alapvetően szakértői szolgáltatások nyújtását jelenti a kulturális és kreatív ágazatok eszköze alapján garanciakeret-megállapodást aláíró pénzügyi közvetítők számára azzal a céllal, hogy minden egyes pénzügyi közvetítő számára kiegészítő szakvéleményt nyújtsanak, és lehetővé tegyék számukra a kulturális és kreatív ágazatokkal kapcsolatos kockázatok értékelését. A kulturális és kreatív ágazatok résztvevői továbbá a kapacitásépítés előnyeit kihasználva fejleszthetik arra irányuló készségeiket, hogy üzleti terveket dogozzanak ki, valamint projektjeikre vonatkozóan pontos információkat állítsanak össze, amelyek segítségével a pénzügyi közvetítő hatékonyan értékelheti a kulturális és kreatív projekteket. 5. A költségvetés A költségvetési előirányzat az eszköz teljes költségét fedezi, beleértve a pénzügyi közvetítők felé történő fizetési kötelezettséget, például a garanciális veszteségeket, az uniós forrásokat kezelő EBA kezelési díjait, valamint minden más támogatható költséget és kiadást. 6. Nyilvánosság és tudatosságnövelés Az uniós támogatás számára minden közvetítőnek megfelelő szintű nyilvánosságot és átláthatóságot kell biztosítania, beleértve a program által elérhetővé tett pénzügyi lehetőségekről szóló megfelelő tájékoztatást. Biztosítani kell, hogy a végső kedvezményezettek megfelelő tájékoztatást kapjanak a rendelkezésre álló pénzügyi lehetőségekről. 2. MELLÉKLET PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI 1.1. A javaslat/kezdeményezés címe Javaslat a Kreatív Európa program létrehozására vonatkozó EURÓPAI PARLAMENTI ÉS TANÁCSI RENDELETRE 1.2. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[17] 15. cím Oktatás és kultúra 1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa ü A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésreirányul[18] ¨ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul ¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul 1.4. Célkitűzések 1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések A program hozzájárul az Európa 2020 stratégia (COM(2010) 2020, 2010.3.3.) végrehajtásához a következő intézkedéseken keresztül: a) az európai kulturális és nyelvi sokféleség megőrzésének és előmozdításának támogatása; b) a kulturális és kreatív ágazatok versenyképességének erősítése az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés előmozdítása érdekében. 1.4.2. Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) Konkrét célkitűzések a) az európai kulturális és kreatív ágazatok országok közötti működőképességének támogatása; b) a kulturális és kreatív alkotások országok közötti forgalmának és a szereplők mobilitásának elősegítése, valamint új európai és Európán kívüli célközönség elérése; c) a kulturális és kreatív ágazatok pénzügyi kapacitásának erősítése; d) a nemzetek közötti politikai együttműködés támogatása a politikák kialakítása, az innováció, a közönségalakítás és az új üzleti modellek előmozdítása érdekében. A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) 15 04. Kreatív Európa 1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok) Várható eredmény(ek) és hatás(ok) Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/az érintett célcsoportokra. A program erősíti a kulturális és kreatív ágazatoknak a digitalizálódáshoz és a globalizációhoz való alkalmazkodását, és fokozza a kulturális alkotások, valamint a művészek és egyéb szakemberek bemutatókörútjainak országok közötti kereskedelmét, ezáltal kibővíti a nemzetközi szinten való működési lehetőségeiket, és hozzájárul a gazdasági növekedéshez és a foglalkoztatás javításához. Ez az olyan célzott projektekkel érhető el, amelyek elősegítik, hogy a digitalizálódás által kínált lehetőségek teljes kihasználásához szükséges szakismeretek és készségek elősegítésével nagyobb közönséget lehessen elérni, új üzleti modellek jöjjenek létre, és új bevételi források válhassanak elérhetővé (ezáltal segít csökkenteni a közfinanszírozástól való függést is). A szorzótényezők célzásával exponenciális hatás érhető el. Az alkotások országok közötti forgalmára irányuló célzottabb támogatás segíti a méretgazdaságosság létrejöttét, mivel erősíti a művészek, szakemberek és alkotások fizikai hálózatait, illetve a hagyományos elosztási láncokon kívüli szélesebb digitális elosztás kialakulását, és ennek következtében a hosszabb idejű megjelenítések és a nagyobb közönség révén lehetővé teszi a költségek csökkentését is. A keretprogram struktúrája, amely egyesíti magában a korábbi Kultúra, MEDIA 2007 és MEDIA Mundus programokat, még zavartalanabb információáramlást biztosít az ágazatok között, és segíti az ismeretek megosztásának fokozását, például az új üzleti készségek terén. A szereplők közötti hálózatok, együttműködések és stratégiai partnerségek egyszerűbben kezelhetők, mint két külön program esetében. A pénzügyi eszköz bevonása továbbá elősegíti, hogy a kulturális és kreatív ágazatok pénzügyi stabilitást érjenek el, innovációs beruházásokat hajtsanak végre és a digitális terjesztésen és értékesítésen keresztül új piacokhoz férjenek hozzá, továbbá ennek révén új és szélesebb közönséghez jussanak el. 1.4.4. Eredmény- és hatásmutatók Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat. a) Általános célkitűzésekre vonatkozó mutatók (a rendelet 4. cikke): – az ágazatok aránya a foglalkoztatás és a GDP tekintetében (2020-ra kitűzött cél: a foglalkoztatásban és a GDP-ben képviselt arány 5 %-os növelése); – azon személyek százalékos aránya, akik a felmérésben adott válaszaik alapján hozzáférnek nem nemzeti európai kulturális alkotásokhoz (2020-ra kitűzött cél: 2 százalékpontos növelés az Eurobarométer 2007. évi felméréséhez képest). b) Egyedi célkitűzésekre vonatkozó mutatók (a rendelet 5. cikke): Az európai kulturális és kreatív ágazatok kapacitásának támogatása tekintetében (az 5. cikk a) bekezdése): – a kulturális szereplők nemzetközivé válása és a létrejött országok közötti partnerségek száma (2020-ra kitűzött cél: 10 000 transznacionális partnerség létrehozása); – a művészek/kulturális szereplők számára létrehozott, készségeiket fejlesztő és foglalkoztatási esélyeiket növelő tanulási lehetőségek száma (2020-ra kitűzött cél: 300 000, tanulási lehetőséget kapott szakember). A kulturális és kreatív alkotások országok közötti forgalmának és a szereplők mobilitásának elősegítése, valamint új európai és Európán kívüli célközönség elérése tekintetében (az 5. cikk b) bekezdése): Kultúraág: – a program által támogatott projekteken keresztül közvetve és közvetlenül elért személyek száma (100 millió fő); Médiaág: – az európai filmek nézőinek száma Európában és világszerte (a 10 legfontosabb nem európai piacon) (2020-ra kitűzött cél: 325 millió néző Európában, 165 millió néző világszerte, a 10 legfontosabb piacon [10 %-os növekedés]); – a filmszínházakban, televíziós csatornákon és digitális platformokon bemutatott európai audiovizuális alkotások százalékos aránya (2020-ra kitűzött cél: 60% a filmszínházak, 67% a televízió és 67% a digitális platformok tekintetében). Az európai kulturális és kreatív ágazatok pénzügyi kapacitásának erősítése tekintetében (az 5. cikk c) bekezdése): – a pénzügyi eszköz keretében nyújtott hitelek mennyisége (2020-ra kitűzött cél: 1 milliárd EUR értékben igénybe vett hitel); – a kulturális és kreatív ágazatok finanszírozáshoz való hozzáférését biztosító pénzügyi intézmények száma és földrajzi eloszlása (2020-ra kitűzött cél: pénzügyi intézmények 10 különböző országból); – a pénzügyi eszközből részesülő végső kedvezményezettek száma, nemzeti hovatartozása és alágazatai (2020-ra kitűzött cél: 15 000 kedvezményezett 5 különböző alágazatból). Az országok közötti politikai együttműködés támogatása tekintetében (az 5. cikk d) bekezdése): – a nyitott koordinációs módszer eredményeit nemzeti politikájuk kialakításában felhasználó tagállamok száma, valamint az új kezdeményezések száma (2020-ra kitűzött cél: a nyitott koordinációs módszerben részt vevő tagállamok mindegyike felhasználja az eredményeket, és legalább egy kezdeményezést indít). 1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása 1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) A program választ ad a kulturális és kreatív ágazatok előtt álló, a széttagoltság, a globalizáció és a digitalizálódás, valamint a szükséges adatok és a magánberuházások hiánya terén megmutatkozó problémákra, továbbá ösztönzőleg hat az innovációra, a vállalkozásokra és az intelligens és fenntartható növekedésre, valamint a társadalmi befogadásra, ezzel hozzájárul az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához. Növeli az ágazatoknak a foglalkoztatás és növekedés tekintetében képviselt arányát, amely 2008-ban a teljes európai GDP 4,5 %-át és a munkaerő mintegy 3,8 %-át tette ki. 1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletérték Az egyéb uniós politikák és programok kiegészítése mellett az új kezdeményezés az uniós részvételből adódó hozzáadott értéket biztosít a következők szerint: – a keretprogram tevékenységeinek országok közötti jellege, valamint ezek eredményeinek hatása, amely kiegészíti a nemzeti, nemzetközi és egyéb uniós programokat; – az Európai Uniós támogatással elérhető méretgazdaságosság és kritikus tömeg, amelyek révén további pénzforrások válhatnak hozzáférhetővé; – országok közötti együttműködés, amely ösztönözheti a globális kihívásokra való átfogóbb, gyorsabb és hatékonyabb reagálást, és hosszú távon rendszerszintű hatást gyakorolhat az ágazatra; – az európai kulturális és kreatív ágazatokon belül egyenlőbb versenyfeltételek biztosítása az alacsony produkciós kapacitású országok és/vagy a korlátozott földrajzi és nyelvi területtel rendelkező országok vagy régiók figyelembevételével. 1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága A különböző értékelések és az előző programokkal kapcsolatos nyilvános konzultációk eredményei alapján a Kreatív Európa program az ágazatok jelenlegi és jövőbeni igényeihez igazított intézkedéseket vezet be, és egyszerűsíti a program irányítását és végrehajtását. Az ágazaton belül a digitalizálásnak, a globalizációnak és a folyamatosan fejlődő technológiának köszönhetően bekövetkező erőteljes változások a kulturális és kreatív szereplők részéről jelentős módosításokat tesznek szükségessé. Ezek az igények tükröződnek a javasolt intézkedésben. A program lehetővé teszi új hatáskörök, például új üzleti modellek és bevételi források kialakítását, beleértve a marketing- és közönségalakítási készségeket, az ikt-eszközökre vonatkozó naprakész szakismereteket, valamint az olyan témakörök, mint például a szerzői jog alaposabb megismerését, és megoldást nyújt a piaci adatok jelenlegi hiányára is. A programon keresztül bevezetett nemzetközi dimenziónak köszönhetően új földrajzi és termékpiacok érhetők el, és például fokozottabb figyelem irányulhat a videojátékokra. A program a kísérleti projektek támogatásán keresztül lehetőséget biztosít a további kísérletezésre. A program továbbá kielégíti a média- és kulturális műveltségre vonatkozó intézkedések iránti igényt a célközönség kialakítása és bővítése, valamint az európai kulturális és kreatív alkotások kritikai megértésének elősegítése érdekében. A program egyetlen könnyen felismerhető és egyszerű egyablakos ügyintézési pontot hoz létre az európai kulturális és kreatív szereplők számára. Az egységes Kreatív Európa tájékoztató iroda erőforrásokat takarít meg, valamint hatékonyabbá teszi a tájékoztató irodák irányítását, megkönnyíti az alkalmazást, és nagyobb nyilvánosságot biztosít a program számára. A program operatív irányításának felgyorsítására további egyszerűsítéseket vezetnek be. Ezek a következők: az adatgyűjtési és elemzési eszközök, valamint az erőforrások fejlesztése; az átalányfinanszírozás, a partnerségi keretmegállapodások és a támogatásra vonatkozó döntések nagyobb arányú alkalmazása; a Kultúra program esetében az eszközök számának csökkentése; kedvezményezettek részére létrehozott portálok és egyéb ikt-eszközök a pályázók/kedvezményezettek adminisztrációs terheinek csökkentésére; elektronikus pályázati és zárójelentési űrlapok minden intézkedéshez. 1.5.4. Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel A program teljes mértékben kiegészíti az egyéb uniós eszközöket. Nincs más olyan uniós program, amely előmozdítja a művészek/kulturális és audiovizuális szakemberek országok közötti mobilitását, illetve az alkotások országok közötti forgalmát. A nyelvi sokféleség tekintetében a program kiegészíti az EU nyelvtanulással kapcsolatos intézkedéseit. A program ugyanakkor nem irányul az Erasmus mindenkinek által lefedett formális vagy informális tanulásra, mégis erősíti a kulturális szervezetek között az egymástól való tanulást és az ismeretek gyorsabb elsajátítását az ágazat fő kihívásait jelentő területeken. A program kiegészíti az EU kulturális politikáját, mivel közvetlenül eléri a kulturális szereplőket, és segíti őket abban, hogy az uniós szakpolitikai prioritások tekintetében rendszerszintű változásokat hajtsanak végre. Az egyéb uniós finanszírozási formákkal, például az ERFA-val, az ESZA-val és a versenyképességi és innovációs keretprogrammal (CIP) ellentétben a program kifejezetten a kulturális és kreatív ágazatok igényeire összpontosít azzal a céllal, hogy ezek az ágazatok a nemzeti határokon kívül is képesek legyenek működni, szorosan kapcsolódva a kulturális és nyelvi sokféleség előmozdításának célkitűzéséhez. A jelenlegi ERFA-/ESZA-támogatás valójában a kulturális örökség megőrzésére, helyreállítására és fejlesztésére, a kulturális infrastruktúra fejlesztésére, a városrehabilitációra, az idegenforgalomra, a vállalkozói készség előmozdítására, az ikt-alapú kulturális szolgáltatásokra, valamint a humán tőke fejlesztésére irányul, és rendkívül nagy hangsúlyt fektet az innovációra, valamint a regionális és helyi fejlesztésre. Ezenkívül a szakpolitika fejlesztésének támogatása elősegítené az ismeretek megosztását a tagállamok regionális politikáinak kialakítása terén. A CIP lehetővé teszi a kis- és középvállalkozások finanszírozáshoz való hozzáférését (garancia és saját tőke révén), valamint a digitális technológiák és tartalmak felhasználását, ezek azonban csupán általános eszközök, amelyek nem segítik elő az ágazatspecifikus szakismeretek terjesztését. A program által az európai kulturális és kreatív ágazatok pénzügyi kapacitásának erősítésére létrehozott pénzügyi eszköz ezen ágazatok konkrét igényeire összpontosít, ezzel elősegíti, hogy a pénzügyi intézmények jobban megismerjék az ezekben az ágazatokban felmerülő kockázatok értékelését, és ösztönzi az ezen intézmények közötti hálózatépítést. A kulturális örökség tömeges digitalizálása nem részesül támogatásban a kultúraág keretein belül. A strukturális alapok eszközeiből ugyanakkor kaphat támogatást. Továbbá az európai digitális könyvtár (Europeana) esetében a digitalizálással és tartalomaggregációval kapcsolatos szakpolitikákat és tevékenységeket az európai digitális menetrend keretében hajtják végre. A kultúraág keretében meghatározott nemzetközi finanszírozás segítséget nyújt abban, hogy az európai kulturális ágazat nemzetközi szinten tudjon működni, és előrevetíti a belső program célkitűzéseit. A harmadik országokkal való kulturális együttműködést célzó egyéb uniós eszközökkel ellentétben a program többoldalú, nem pedig kétoldalú eszköz, és nem irányul a harmadik országokkal folytatott fejlesztési együttműködésre. A kulturális és kreatív ágazatok kiépítését követően azonban szinergiákat hoz létre ezekkel a programokkal. 1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama þ A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik – þ A javaslat/kezdeményezés 2014. január 1-jétől 2020. december 31-ig érvényes. – þ A pénzügyi hatás a 2014–2020 közötti időszakra (és a 2020 utáni kifizetésekre) ¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik – Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig – azt követően: rendes ütem. 1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)[19] þ Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által þ Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással: – þ végrehajtó ügynökségek – ¨ a Közösségek által létrehozott szervek[20] – þ tagállami közigazgatási /közfeladatot ellátó szervek – ¨ az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek ¨ Megosztott irányítás a tagállamokkal ¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal þ Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (az alábbiakban meghatározva) Egynél több irányítási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban. Megjegyzések A program végrehajtásában a következők vesznek részt: – a Bizottság a következő cselekvési irányvonalak tekintetében: különleges intézkedések a kultúraágon belül (díjak, Európa kulturális fővárosa, Európai Örökség cím stb.), a koprodukciós alapok támogatása, az országok közötti politikai együttműködés támogatása – az EACEA a fennmaradó cselekvési irányvonalak tekintetében – az EBA a kulturális és kreatív ágazatok pénzügyi eszköze tekintetében – Európában működő nemzetközi koprodukciós alapok (a költségvetési rendelet 54. cikkében meghatározott szervek) a koprodukciós cselekvési irányvonal tekintetében 2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK 2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések Ismertesse a rendelkezések gyakoriságát és feltételeit. A Bizottság az 1.4.4. pontban felsorolt mutatók figyelembevételével gondoskodik a Kreatív Európa program rendszeres nyomon követéséről és külső értékeléséről. Figyelembe kell venni, hogy a célok elérése a kulturális és kreatív ágazatot érintő egyéb, európai és nemzeti szintű tevékenységek kiegészítő hatásának függvénye. A Bizottság az elért eredményekről, valamint a program megvalósításának minőségi és mennyiségi vonatkozásairól legkésőbb 2017. december 31-ig értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának. Az értékelés tartalmazza a korábbi programok utólagos értékelését is. 2.2. Irányítási és kontrollrendszer 2.2.1. Felismert kockázat(ok) A: Fő kockázatok és hibaokok A Kreatív Európa program a jelenlegi MEDIA és Kultúra programok esetében korábban jelentett információk alapján a következő főbb kockázatokat és hibaokokat határozta meg: – Konkrét célközönség: a program résztvevőinek többsége valószínűleg az audiovizuális és kreatív ágazatokban működő kis és közepes méretű szervezetek. Néhányan ezek közül nem rendelkeznek erős pénzügyi háttérrel vagy kifinomult irányítási struktúrákkal. Ez befolyásolhatja az uniós pénzforrások kezelésére vonatkozó pénzügyi és működési kapacitásukat; – A költségvetés-alapú támogatásoknál előforduló, a kiadások támogathatóságával kapcsolatos hibák, amelyek oka a szabályok bonyolultsága, a megfelelő igazoló dokumentumok bemutatásának hiánya a támogatás kedvezményezettjei részéről vagy a nem megfelelő dokumentumalapú vizsgálatok: ez a kockázat a Kreatív Európa program esetében is fennáll, azonban alacsonyabb, mint a jelenlegi programok esetében, mivel ez a program egyszerűsített szabályokat alkalmaz, fokozottabb mértékben használja az átalányfinanszírozást, valamint hatékonyabb és pontosabban célzott dokumentumalapú vizsgálatokat végez (lásd a 2.2.2. pontot); – A kettős finanszírozás korlátozott kockázata, mivel a jogalanyok a különböző uniós programok keretében többféle támogatásban is részesülhetnek. Fontos megjegyezni, hogy a jelenlegi MEDIA és Kultúra programok, valamint a Kreatív Európa program intézkedéseinek többségét az Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség (EACEA) irányítja és fogja irányítani. A fent említett kockázatok mérséklése ezért főként az ügynökség felelősségi körébe fog tartozni. B: Várható hibaarányok A 2009. és 2010. évi adatok azt mutatják, hogy a MEDIA program hibaaránya nagyon alacsony (0,5 % alatti). Ezt a 2011-re vonatkozóan eddig elérhető, tájékoztató jellegű adatok is igazolják. A Kultúra program tekintetében a 2009. évi hibaarány 0,57 % volt, és az ideiglenes adatok alapján 2011-ben is jóval 2 % alatt lesz, körülbelül 0,6–0,7 %-ra tehető. A hibaarányból eredő kockáztatott érték lényegességi küszöbértéke 2010-ben meghaladta a 2 %-ot (4,28 %), az ellenőrzések mintája azonban a költségvetés vonatkozásában kisebb összeget mutat, mint 2009-ben és 2011-ben. Ebből következően a 2009–2011. közötti évekre vonatkozó többéves hibaarány kisebb, mint 1 %. A 2010. évi hibaarány tekintetében az EACEA által végzett hibaelemzés kimutatta, hogy a legtöbb hiba a fent meghatározott fő kockázatok körébe tartozik. Cselekvési terv kidolgozására került sor, amely intézkedéseket fogalmaz meg a pénzügyi kötelezettségekről a kedvezményezettek számára nyújtandó tájékoztatás minőségének javítására, az ellenőrző látogatások eredményességének és hatékonyságának javítására vonatkozó stratégiára, a dokumentumalapú vizsgálatok javítására vonatkozó stratégiára, valamint a 2011. évi ellenőrzési terv konszolidálására vonatkozóan. A 2009-re és 2010-re vonatkozó hibaarányok, valamint a 2011-re valószínűsíthető hibaarányok alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy a Kreatív Európa program nem megfelelőségi szintje várhatóan jóval a 2 %-os küszöbérték alatt lesz. Ezt a feltételezést az is alátámasztja, hogy a jelenlegi programokhoz képest további egyszerűsítési és ellenőrzési intézkedések bevezetését tervezik (lásd a 2.2.2. pontot). 2.2.2. Tervezett ellenőrzési mód(ok) A: A belső kontrollrendszerre vonatkozó információk A Kreatív Európa program kockázatalapú kontrollrendszert működtet. Ez a következő főbb ellenőrzéseket foglalja magában, amelyeket többnyire az EACEA hajt végre. Ugyanezt a kontrollrendszert alkalmazzák az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság (EAC) által közvetlenül irányított intézkedésekre vonatkozóan is. 1. A kiválasztási szakaszban: – a pályázók működési és pénzügyi kapacitásának ellenőrzése, – a támogathatósági és a kizárási kritériumok ellenőrzése, – a költségvetés és a tartalom értékelése és ellenőrzése, – jogi és pénzügyi ellenőrzések, – az esetleges kettős finanszírozás eseteinek meghatározása a megfelelő informatikai eszközökkel. 2. A szerződéskezelési szakaszban: – pénzügyi mozgások a feladatok különválasztása alapján, – az átalányösszegek szélesebb körű alkalmazása a hibák kockázatának csökkentésére, – Költségvetés-alapú támogatások esetén a végső kimutatásokra alkalmazandó, dokumentumalapú vizsgálatok meghatározása a felmerülő kockázatok értékelése és az ellenőrzések költségei alapján: * a küszöbérték feletti támogatások esetében a végső fizetési szakaszban kötelező könyvvizsgálói igazolásokat benyújtani, * kisebb támogatások esetén a kedvezményezetteknek számlamintákat kell bemutatniuk; a minták tartalmát az egyes intézkedések esetében kockázatalapú elemzést követően külön-külön határozzák meg. – a szabályok egyszerűsítése, valamint a kedvezményezettek számára a szabályokra vonatkozóan nyújtott tájékoztatás egyértelműségének és átláthatóságának javítása, – a nyomonkövetési látogatások eredményességének és hatékonyságának javítása az ellenőrizendő projektekre vonatkozó kockázatalapú kritériumok, valamint a végrehajtásukra vonatkozó minőségi kritériumok alkalmazásával. 3. Utólagos ellenőrzések – éves, utólagos ellenőrzési terv (kockázat és véletlenszerű kiválasztás alapján) átfogó kockázatelemzés végrehajtásával, – ha szabálytalanságokkal és/vagy csalás gyanújával kapcsolatos súlyos problémák merülnek fel, eseti ellenőrzéseket kell végrehajtani. Végezetül megállapítható, hogy a jelenlegi helyzettel összehasonlítva a kedvezményezettek ellenőrzésével kapcsolatos konkrét terhek csökkennek, mivel a további egyszerűsítésnek, valamint a kedvezményezetteknek nyújtott támogatási információk jobb minőségének köszönhetően alacsonyabb nem megfelelési kockázat várható. 4. Az EACEA tevékenységének Bizottság általi felügyelete A támogatási folyamatra vonatkozó ellenőrzéseken kívül a Bizottság a végrehajtó ügynökségekre a költségvetési rendelet 59. cikkében előírt ellenőrzési intézkedéseket alkalmazza. Nyomon követi és ellenőrzi, hogy az EACEA teljesíti-e az azokra az intézkedésekre vonatkozó ellenőrzési célkitűzéseket, amelyek irányításával megbízzák. Ezt a felügyeletet a Bizottság a megfelelő főigazgatóság és az EACEA közötti együttműködés, valamint az ügynökség féléves jelentéstétele keretében valósítja meg. B: Az ellenőrzési költségeknek az EACEA és az EAC által irányított intézkedésekre vonatkozó becslése 1. A kiválasztási és a szerződéskezelési szakaszban 1.1 Személyzeti költségek A becsült értékeket a jelenlegi MEDIA és Kultúra program keretében végzett ellenőrzési tevékenységek figyelembevételével számították ki: – a számításokat beavatott, hitelesítéssel rendelkező operatív és pénzügyi személyzet végezte, – a számítások a projekt élettartamának valamennyi szakaszát (kiválasztás, szerződéskezelés és fizetés) felölelik. Ellenőrzési tevékenységeket végző személyzet száma || Általános költségek || Összesen (1 év) Szerződéses alkalmazottak (EACEA): 21,75 || 64 000 EUR || 1 392 000 EUR Ideiglenes alkalmazottak (EACEA): 6,6 || 127 000 EUR || 838 200 EUR Tisztviselők: 1,6 (az EAC által irányított területen) || 127 000 EUR || 212 200 EUR || || A program teljes időtartamára összesen: 17 096 800 EUR 1.2. Egyéb költségek || Általános költségek || Összesen (1 év) Helyszíni vizsgálatok (EACEA) || 1000 EUR || 95 000 EUR A kedvezményezettek által benyújtandó könyvvizsgálói igazolások (EACEA) || 1300 EUR || 2 550 000 EUR Helyszíni vizsgálatok (az EAC által irányított területen) || 1000 EUR || 6000 EUR A kedvezményezettek által benyújtandó könyvvizsgálói igazolások (az EAC által irányított területen) || 1300 EUR || 150 000 EUR || || A program teljes időtartamára összesen: 19 607 000 EUR 2. Utólagos ellenőrzések 2.1 Személyzet Ellenőrzési tevékenységeket végző személyzet száma || Általános költségek || Összesen (1 év) Szerződéses alkalmazottak (EACEA): 1 || 64 000 EUR || 64 000 EUR Ideiglenes alkalmazottak (EACEA): 0,2 || 127 000 EUR || 25 400 EUR Tisztviselők (az EAC által irányított területen): 0,1 || 127 000 EUR || 12 700 EUR || || A program teljes időtartamára összesen: 714 700 EUR 1.2. Utólagos ellenőrzések Véletlenszerű, kockázatalapú és eseti ellenőrzések || Általános költségek || Összesen (1 év) EACEA || 10 500 EUR || 409 500 EUR EAC || 10 500 EUR || 25 000 EUR || || A program teljes időtartamára összesen: 3 041 500 EUR 3. Az EACEA és az EAC által végzett ellenőrzések teljes költsége a kezelendő működési költségvetéshez képest A Kreatív Európa program 1678,7 milliárd EUR összegű működési költségvetését tekintve az EACEA és az EAC által irányított intézkedésekre vonatkozó ellenőrzések teljes költsége a költségvetés megközelítőleg 2,4 %-át teszi ki. 2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésre vonatkozó intézkedések Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket. A csalások és a hibaarányok igen alacsony mértéke alátámasztja, hogy az új program csalások és szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedéseinek arányosaknak és költséghatékonyaknak kell lenniük. A szabályozói ellenőrzési mechanizmusok mindegyikének alkalmazásán felül az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság a Bizottság 2011. június 24-én elfogadott új, csalás elleni stratégiájával (CAFS) összhangban alakítja ki saját, csalás elleni stratégiáját többek között annak biztosítására, hogy saját belső, csalásellenes ellenőrzési rendszere összhangban álljon a CAFS rendszerével, és hogy a csalással kapcsolatos kockázatkezelés-megközelítése hasznosítható legyen a csalás veszélyét magában hordozó területek azonosítására és megfelelő kezelésére. Szükség esetén az Erasmus programmal kapcsolatos csalási esetek vizsgálatára valamennyi program számára hálózati csoportokat állítanak fel és megfelelő számítástechnikai eszközöket bocsátanak rendelkezésre. Az esetleges csalások és szabálytalanságok mérséklésére a következő intézkedéseket tervezik. – az esetleges csalások és szabálytalanságok megelőzését már a program létrehozásakor figyelembe vették; ezt szolgálja a szabályok egyszerűsítése, valamint az átalányfinanszírozás szélesebb körű alkalmazása, – az esetleges kettős finanszírozást rendszerszinten ellenőrzik, valamint azonosítják a több támogatásban részesülő kedvezményezetteket, – ha szabálytalanságokkal és/vagy csalás gyanújával kapcsolatos súlyos problémák merülnek fel, eseti ellenőrzéseket hajtanak végre. – a végrehajtó ügynökségnek eseti és rendszeres jelentéseiben jelentenie kell a Bizottságnak az esetleges csalást és szabálytalanságokat. 3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA 3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik? · Jelenlegi költségvetési kiadási tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel Szám [Megnevezés………………………...……….] || diff./nem diff. előirányzat[21] || EFTA-országok–tól[22] || tagjelölt országok–tól[23] || harmadik országok–tól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében 5 || 15 01. Az oktatás és kultúra szakpolitikai területtel kapcsolatos igazgatási kiadások, 1–3. cikk || nem diff. || IGEN || IGEN || IGEN || NEM 3 || 15 01 04 31. Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség – A 3b. alfejezet programjaiból nyújtott hozzájárulás || nem diff. || IGEN || IGEN || IGEN || NEM · Létrehozandó új költségvetési tételek A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében. A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel Szám [Megnevezés………………………...……….] || diff./nem diff. előirányzat || EFTA-országok–tól || tagjelölt országok–tól || harmadik országok–tól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében 3 || 15 01 04 04. Kreatív Európa – igazgatási kiadások || nem diff. || IGEN || IGEN || IGEN || NEM 3 || 15 04 01. Kreatív Európa || diff. || IGEN || IGEN || IGEN || NEM 3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás 3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése millió EUR (három tizedesjegyig) A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám || 3. fejezet Főigazgatóság: EAC || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 +n || 2020 után || ÖSSZESEN  Operatív előirányzatok || || || || || || || || || Költségvetési tétel száma || Kötelezettség–vállalási előirányzatok || (1) || 178,670 || 198,139 || 218,564 || 239,022 || 260,243 || 280,850 || 303,212 || || 1 678,700 Kifizetési előirányzatok || (2) || 107,197 || 158,513 || 174,855 || 244,503 || 266,739 || 288,369 || 311,700 || 126,824 || 1 678,700 Bizonyos egyedi operatív programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[24] || || || || || || || || || Költségvetési tétel száma || || (3) || 14,330 || 14,861 || 15,436 || 16,978 || 17,757 || 20,150 || 22,788 || || 122,3 Az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettség–vállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 193,000 || 213,000 || 234,000 || 256,000 || 278,000 || 301,000 || 326,000 || || 1 801,000 || Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 121,525 || 173,374 || 190,291 || 261,481 || 284,496 || 308,519 || 334,488 || 126,824 || 1 801,000 || || || || || || || || || || A Bizottság a program végrehajtását – részben – ki kívánja szervezni egy végrehajtó hivatalnak. A kiszervezés végleges arányának függvényében szükség lehet az összegek és a becsült költségek bontásának kiigazítására.  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettség–vállalási előirányzatok || (4) || || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (5) || || || || || || || || ||  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 3. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettség–vállalási előirányzatok || =4+ 6 || 193,000 || 213,000 || 234,000 || 256,000 || 278,000 || 301,000 || 326,000 || || 1 801,000 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || 121,525 || 173,374 || 190,291 || 261,481 || 284,496 || 308,519 || 334,488 || 126,824 || 1 801,000 Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is érint:  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettség–vállalási előirányzatok || (4) || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || (5) || || || || || || || ||  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (Referenciaösszeg) || Kötelezettség–vállalási előirányzatok || =4+ 6 || || || || || || || || Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || || || || || || || || A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások” millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN Főigazgatóság: Oktatás és kultúra ||  Humánerőforrás || 5,619 || 5,619 || 5,619 || 5,873 || 6,127 || 6,381 || 6,703 || 41,946  Egyéb igazgatási kiadások || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 3,535 Az Oktatási és Kulturális Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Előirányzatok || 6,124 || 6,124 || 6,124 || 6,378 || 6,632 || 6,886 || 7,213 || 45,481 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat || 6,124 || 6,124 || 6,124 || 6,378 || 6,632 || 6,886 || 7,213 || 45,481 millió EUR (három tizedesjegyig) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 +n || 2020 után || ÖSSZESEN A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 198,804 || 218,804 || 239,804 || 262,058 || 284,312 || 307,566 || 332,893 || || 1 844,241 Kifizetési előirányzatok || 127,331 || 179,178 || 196,095 || 267,539 || 290,808 || 315.085 || 341,381 || 170,065 || 1 887,482 3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás – ¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását. – þ A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után: Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR-ban (három tizedesjegyig) Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || A médiaág EREDMÉNYEI || Teljesítések típusa || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma összesen (2014–2020) || Összköltség || 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: az európai kulturális és kreatív ágazatok országok közötti működőképességének támogatása || - Teljesítés || Új készségek és hálózatépítés (teljesítések: tanfolyamok/munkaértekezletek/rendezvények száma) || 0,150 || 425 || 63,7 || - Teljesítés || Audiovizuális projektek fejlesztése (beleértve a televízióműsorok gyártását is) (teljesítések: projektek száma) || 0,110 || 2301 || 253,1 || - Teljesítés || Koprodukciós alapok támogatása (teljesítés: a támogatott koprodukciós alapok száma) || 0,300 || 48 || 14,3 || - Teljesítés || Audiovizuális piacok, promóciós eszközök és promóciós vonalon benyújtott projektek (teljesítés: projektek száma) || 0,1925 || 452 || 87,1 || - Teljesítés || Az ikt területén megvalósított és az audiovizuális iparággal kapcsolatos innovatív projektek (teljesítés: az ikt alkalmazásának gyakorisága [darabszám] az iparágban) || 0,500 || 30 || 15,2 || 1. konkrét célkitűzés részösszege || 3256 || 433,4 || 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: a kulturális és kreatív alkotások országok közötti forgalmának és a szereplők mobilitásának elősegítése, valamint új európai és Európán kívüli célközönség elérése || - Teljesítés || Európai nem nemzeti filmek terjesztési kampányai (teljesítés: projektek száma.) || 0,046 || 6932 || 318,9 || - Teljesítés || Értékesítési ügynökök, forgalmazók és jogtulajdonosok nemzetközi csoportjai (teljesítések: csoportok száma) || 0,271 || 40 || 10,8 || - Teljesítés || Az európai filmek többségét bemutató filmszínházak hálózata (teljesítés: filmszínházhálózatok száma) || 13,893 || 7 || 97,2 || - Teljesítés || Filmfesztiválok és rendezvények (teljesítés: fesztiválok és rendezvények száma) || 0,040 || 645 || 26 || - Teljesítés || Filmes műveltséggel kapcsolatos kezdeményezések (projektek száma) || 0,040 || 269 || 10,7 || - Teljesítés || Új forgalombahozatali és reklámozási eszközök (teljesítések: pl. filmes közösségi platformokat létrehozó projektek száma) || 0,040 || 213 || 8,5 || 2. konkrét célkitűzés részösszege || || 472,1 || ÖSSZKÖLTSÉG || 11,362 || 905,5 || Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ò || || A kultúraág EREDMÉNYEI || Teljesítések típusa[25] || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma összesen || Összköltség || 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: az európai kulturális és kreatív ágazatok országok közötti működőképességének támogatása || - Teljesítés || Együttműködési intézkedések, például az egymástól való tanulást ösztönző tevékenységek || 0,360 || 356 || 128,1 || - Teljesítés || Európai hálózatok, például a kapacitásépítést lehetővé tevő hálózatok || 0,100 || 132 || 13,2 || - Teljesítés || Európai platformok, például olyanok, amelyek nemzetközi szakmai fejlődéshez biztosítanak struktúrát || 0,340 || 39 || 13,2 || - Teljesítés || Különleges intézkedések, például díjak, Európa kulturális fővárosa, Európai Örökség cím, egyéb címek || 0,406 || 48 || 19,4 || || || || 1. konkrét célkitűzés részösszege || 575 || 173,9 || 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: a kulturális és kreatív alkotások országok közötti forgalmának és a szereplők mobilitásának elősegítése, valamint új európai és Európán kívüli célközönség elérése || - Teljesítés || Együttműködési intézkedések, például nemzetközi bemutatókörutak támogatására vonatkozó intézkedések || 0,360 || 553 || 199,2 || - Teljesítés || Európai hálózatok, például a közönségalakítást elősegítő hálózatok || 0,100 || 205 || 20,5 || - Teljesítés || Európai platfor