P6_TA(2007)0468
Hagyományos energiaforrások és energetikai technológiák
Az Európai Parlament 2007. október 24-i jogalkotási állásfoglalása a hagyományos energiaforrások-
ról és energiatechnológiákról (2007/2091(INI))
Az Európai Parlament,
– tekintettel a Bizottság „Európai energiapolitika ”címűközleményére (COM(2007)0001),
– tekintettel „Fenntartható energiatermelés fosszilis tüzel őanyagokból: a csaknem kibocsátásmentes szén-
alapú energiatermelés megvalósítása 2020-ig ”címűbizottsági közleményre (COM(2006)0843),
– tekintettel „Nukleáris tájékoztató program –Az Euratom-szerz ődés 40. cikke alapján véleményezésre az
Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elé terjesztve ”címűbizottsági közleményre (COM(2006)0844),
– tekintettel az „Egy európai stratégiai energiatechnológiai terv felé ”címűbizottsági közleményre
(COM(2006)0847),
– tekintettel az „Euratom-értékelés –Az európai nukleáris politika 50 éve ”című2007. május 10-i állás-
foglalására (1),
– tekintettel „Az Európai stratégiáról az energiaellátás fenntarthatósága, versenyképessége és biztonsága
tárgyában –Zöld könyv ”(2) cím ű, 2006. december 14-i állásfoglalására,
– tekintettel „Az energiahatékonyságról, avagy többet kevesebbel –Zöld könyv ”(3) cím ű, 2006. június
1-jei állásfoglalására,
– tekintettel az Európai Unió energiaellátásának biztonságáról szóló, 2006. március 23-i állásfoglalá-
sára (4),
– tekintettel a Közlekedési, Távközlési és Energiaügyi Tanács az „Energiahatékonysági cselekvési tervvel ”
kapcsolatos 2006. november 23-i következtetéseire,
– tekintettel az Európai Tanácsnak az „Európai Energiapolitika ”című, a 2007 –2009 közötti id őszakra
szóló európai tanácsi cselekvési terv jóváhagyásáról szóló, 2007. március 8 –9-i elnökségi következteté-
seire,
– tekintettel az eljárási szabályzat 113. cikke értelmében Salvador Garriga Polledo által el őterjesztett, a
tiszta széntechnológiáról szóló állásfoglalásra irányuló javaslatára (B6 –0143/2007),
– tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,
– tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság, Nem-
zetközi Kereskedelmi Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottságés a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A6-0348/2007),
(1) Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0181.
(2) Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0603.
(3) HL C 298. E, 2006.12.8., 273. o.
(4) HL C 292. E, 2006.12.1., 112. o.C 263 E/424 HU 2008.10.16. Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2007. október 24., szerda
A. mivel az EU jelent ős importfügg ősége miatt az energiaellátás biztonságával, a megújuló energiaforrások-
kal, az energiatakarékossággal, az energiahatékonysággal és az energiaellátási lehet őségek b ővítésével
kapcsolatos kérdések egyre inkább az energiapolitika középpontjába kerülnek;
B. mivel a hagyományos energiaforrások, nevezetesen a szén, az olaj, a földgáz és az atomenergia továbbra
is fontos szerepet fognak játszani az energiaellátásban;
C. mivel, hacsak nem hoznak védintézkedéseket, a fosszilis energiahordozók esetében az EU importfügg ő-
sége 2030-ig a teljes fogyasztás 65%-ára fog növekedni, és mivel a gáz- és olajellátás helyzete a geopo-litikai kockázatok és a növekv őkeresleti verseny miatt bizonytalan;
D. tekintettel arra, hogy a szénágazat átalakulása jelent ős gazdasági és társadalmi hatást gyakorol azokban
a régiókban, ahol kevés alternatíva van a gazdasági tevékenységek és a munkahelyteremtés sokszín űvé
tételére;
E. mivel az elektromos meghajtású autók a hatékonyság jelent ős javulásának lehet őségét hordozzák,
amennyiben olyan villamos energiával töltik őket, amely „alacsony szén-dioxid-kibocsátású forrásból ”
származik;
F. mivel az olajfügg őség csökkentése mellékesen történhet olyan intézkedéseken keresztül, amelyek az
autók jelent ős üvegházgáz-kibocsátásának csökkentésére irányulnak;
G. mivel az EU bruttó villamosenergia-termelése jelenleg 31%-ban atomenergiából, 29%-ban szénb ől, 19%-
ban gázból, 14%-ban megújuló energiaforrásból és 5%-ban olajból származik;
H. mivel az éghajlatváltozás mérséklése érdekében a fosszilis energiahordozók használata további er őfeszí-
téseket tesz szükségessé,
I. mivel az éghajlatváltozás mérséklése érdekében az EU politikájának kulcselemeként ambiciózus célokat
tűzött ki az üvegházgáz-kibocsátás csökkentével kapcsolatban;
J. mivel a hagyományos energiaforrások alkalmasak üzemanyagok el őállítására;
K. mivel a k őszénbányászat átszervezésével összefüggésben, az ellátásbiztonság szempontjából is értelme
van fenntartani a jelent ős hazai tartalékokhoz való hozzáférést az Európai Unióban;
L. mivel a közösségi jognak, például a bels ővillamosenergia-piacon a megújuló energiaforrásokból el őállí-
tott villamos energia támogatásáról szóló, 2001. szeptember 27-i 2001/77/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvnek (
1) jelent ős szerepe volt a technológiai fejl ődés és a magánszektor kutatásra és fej-
lesztésre szánt befektetései fellendülésében;
Áttekintés
1. üdvözli a Bizottság fentiekben említett, a fosszilis tüzel őanyagokból történ őfenntartható energiaterme-
lésről, az európai stratégiai energiatechnológiai tervr ől és a nukleáris tájékoztató programról szóló közlemé-
nyeit;
2. hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyság javítása jelent ősen hozzájárul a fenntarthatósághoz és az
energiaellátás biztonságához, ugyanakkor javítja az EU-termel ők exportlehet őségeit;
3. a növekv őnyersanyaghiány miatt fontosnak tartja az energiaforrások diverzifikálását; utal továbbá az
atommaghasadás fontosságára, és egyes országok számára az atommagfúzió jöv őbeli jelent őségére az ener-
giaellátás biztonsága szempontjából; felhívja a figyelmet a regionális er őforrások ellátásbiztonságának fontos-
ságára;
(1) HL L 283., 2001.10.27., 33. o.2008.10.16. HU C 263 E/425 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2007. október 24., szerda
4. úgy véli, hogy a fosszilis er őmű-technológia hatékonyságának további növelése, a nukleáris er őművek
biztonsági normáinak további javítása, valamint a nukleáris fúziós technológia gyors fejlesztése és a kutatásfinanszírozásának ennek megfelel őnövelése létfontosságú e tekintetben;
5. felhívja a tagállamokat, valamint a regionális és helyi hatóságokat, hogy az EU különböz őrégióiban a
legmegfelel őbb források felhasználásával és a sajátos regionális jellemz ők figyelembevételével diverzifikálják
és decentralizálják az energiatermelést;
6. megjegyzi, hogy a fenntartható energiához való hozzáférés kulcsfontosságú abból a szempontból,
hogy a fejl ődőországok el tudják érni Milleniumi Fejlesztési Céljaikat, valamint hogy becslések szerint két-
milliárd ember szenved energiakorlátozásoktól, amelyek akadályozzák lehet őségeiket a gazdasági fejl ődés és
életszínvonaluk javulása terén;
7. hangsúlyozza, hogy a bels őenergiapiac torzulásai a jöv őben is folytatódni fognak, mindaddig, amíg az
EK-Szerz ődés 174. cikkének (2) bekezdésében meghatározott „szennyez őfizet”elvet nem alkalmazzák az
energiapolitikában; ezért ismételten sürgeti a tagállamokat, hogy az energiaköltségekben internalizálják azösszes externális költséget, beleértve minden környezeti és utólagos költséget;
8. rámutat arra, hogy az energiaárakban számításba kell venni az energiatermelés valódi externális költ-
ségeit is, beleértve a környezetvédelemhez kapcsolódó költségeket is;
9. úgy véli, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátásának hatékony csökkentése az energiaszektorban
csak az „alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák ”, például az atomenergia, a tiszta széntechnológiák
és a megújuló energiaforrások fokozott használatára építve valósítható meg;
Energetikai technológia
10. ragaszkodik ahhoz, hogy Európában a fenntartható energiaellátást csak jelent ős kutatási er őfeszítések
segítségével és a fogyasztók magatartásában bekövetkezett változások útján lehet megvalósítani;
11. üdvözli a 2007. április 30-án Washingtonban aláírt EU –USA Transzatlanti Gazdasági Partnerség
részeként létrejött Transzatlanti Gazdasági Tanácsot, amely segíteni fog a kölcsönönös Transzatlanti megértéskiszélesítésében az energetikai vonatkozású kérdésekben; kiemeli, hogy az energetikával kapcsolatos kérdé-sekben szükség van a kapcsolatok meger ősítésére, többek között a jogalkotási aspektusok figyelembe vételé-
vel;
12. megjegyzi, hogy Európa világszinten vezet őszerepet tölt be az innovatív energiatechnológiák kutatás-
fejlesztése terén, beleértve az energiahatékonyságot és a megújuló energiákat is, és különösen az atommag-
fúziós technológiák területén;
13. sürgeti a Bizottságot, a tagállamokat, a régiókat és a többi érintett felet, hogy használják ki a kohéziós
politika által felkínált lehet őségeket, és hogy fektessenek be új energetikai technológiákba, mind a megújuló
energiaforrásokba, mind pedig a fenntartható fosszilistüzel őanyag-technológiákba ( „alacsony kibocsátású er ő-
művek”);
14. sürgeti a tagállamokat és a regionális hatóságokat, hogy tegyenek intézkedéseket az energiabiztonság
javítására az energiaszektorban folytatott, meger ősített, közvetlen együttm űködésen keresztül, különösen a
határmenti régiókban;
15. javasolja, hogy történjenek komoly befektetések az innovációba, az alkalmazott kutatásba és jelent ő
s
tőkebefektetést javasol az intelligens energiahálózatokkal és a smart grid technológiákkal kapcsolatban;
16. felhívja a figyelmet arra, hogy az EU-n kívül más államok és régiók jelenleg jelent ős befektetéseket
eszközölnek a kutatás-fejlesztés területén, ami középtávon veszélyeztetheti Európa technológiai vezet ősze-
repét, azonban a finanszírozás egy területen való túlzott koncentrációját el kell kerülni; tekintve, hogy azéghajlatváltozás elleni küzdelem globális felel ősségünk, hangsúlyozza, hogy nemkívánatos fejlemény lenne,
ha a fejl ődőországok lemaradnának a szénmegkötési és -tárolási technológia (CCS) kiaknázása terén, vala-
mint e tekintetben hangsúlyozza a Kínával és Indiával folytatott szoros együttm űködés kiemelked őfontossá-
gát;C 263 E/426 HU 2008.10.16. Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2007. október 24., szerda
17. hangsúlyozza, hogy az EU vezet őpozíciója a technológia területén, amely az EU és a tagállamok
kutatási er őfeszítéseib ől fakad, er ősíti az európai ipar versenyképességét, és munkahelyeket teremt Európá-
ban;
18. felszólítja az EU-t, a tagállamokat és a vállalkozásokat, hogy a szubszidiaritás elvével összhangban
kettőzzék meg kutatás-fejlesztési er őfeszítéseiket az energetika területén, különös tekintettel az energiaterme-
lés és -ellátás hatékonyságának növelésére, a környezeti hatások csökkentésére, a meglév őtechnológiák biz-
tonságának javítására, a megújuló energiákkal kapcsolatos tárolási technológiák fejlesztésére, valamint a nuk-
leáris reaktorok új generációi és új energiatechnológiák fejlesztésére, beleértve a magfúziót is;
19. javasolja az er őforrásokkal kapcsolatban, amelyek forrásai korlátozottak, és amelyek az elkövetke-
zend őévekben továbbra is kulcsfontosságúak lesznek a tagállamok energiabiztonsága és függetlensége szem-
pontjából, hogy a készül őstratégiai energiatechnológiai terv azokat a technológiai fejlesztéseket részesítse
előnyben, amelyek optimálisan kihasználják a bennük rejl őlehet őséget az összes üvegházhatású gáz kibo-
csátás csökkentése érdekében;
20. megjegyzi, hogy a célok, miszerint 2020-ra az EU energiafogyasztásának legalább 20%-át megújuló
energiából kell fedezni, és 20%-kal növelni kell az energiahatékonyságot Európát egy olyan pályára állítják,amelynek révén hosszú távon n őa megújuló energiák penetrációja, és fejl ődik az energiahatékony techno-
lógiák használata; alapvet őjelent őséget tulajdonít annak, hogy az európai stratégiai energiatechnológiai terv-
ben vegyék figyelembe, hogy hosszú távon a gazdaság minden ágazatában át kell térni a megújuló energia-technológiák használatára és növelni kell energiahatékonyságot;
21. üdvözli a Bizottság bejelentését, miszerint az Európai Tanács 2008. tavaszi ülésére kidolgozza az
európai stratégiai energiatechnológiai tervet; mindazonáltal érdekl ődik, hogy honnan fog származni a SET-
hez szükséges pénz;
22. felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a szintetikusüzemanyag-technológiákat, tekintettel az ebben
rejlőpotenciálra az energiaellátás biztonságának meger ősítésében és a közúti közlekedési ágazat kibocsátá-
sának csökkentésére az EU-ban;
23. megjegyzi, hogy az új energiatechnológiák elindítását megfelel őösszeg ű, a kereskedelmi életképessé-
gük figyelembe vételével megállapított állami finanszírozásban kell részesíteni, amely támogatást legkés őbb
az ily módon támogatott technológiák versenyképessé válásával meg kell szüntetni;
24. felhívja a figyelmet annak szükségességére, amint a Tanács is rámutatott, hogy biztosítsák, hogy
amikor új kapacitás épül, az elérhet őleghatékonyabb technológiát alkalmazzák, és hogy szélesebb körben
kihasználják a kombinált h őés villamos energia, távf űtés és távh űtés és az ipari hulladékh őkínálta lehet ő-
ségeket;
25. hangsúlyozza, hogy minimális követelményként az éghajlatváltozás csökkentését szolgálná a lissza-
boni célkit űzések elérése, és hogy nemzetközi szinten elfogadott minimumértéket javasoljanak a költségve-
tési bevételek kutatásra fordítandó hányadára vonatkozólag;
Fosszilis energiahordozók
26. hangsúlyozza, hogy a fosszilis üzemanyagok továbbra is kiemelten fontos szerepet töltenek be az EU
energiaellátása biztonságának garantálásában, és hangsúlyozza a földgáz, mint a legalacsonyabb széntartalmúfosszilis üzemanyag fontosságát;
27. hangsúlyozza, hogy a fosszilis energiaforrásokat hosszú távon kell felhasználni a villamosenergia-ter-
melés céljára addig, amíg az alapvet őszükségletet nem lehet megújuló energiaforrásokkal fedezni;
28. hangsúlyozza, hogy a hazai energiaforrások, f
őként az egyes tagállamokban és Norvégiában található
jelent ős szénkészletek és tekintélyes kiaknázatlan olaj és gázkészletek hozzájárulhatnak az energiaellátás
biztonságához; javasolja, hogy –ahol lehetséges –aj ö v őbeli energiatermel őerőműveket szereljék fel CCS-
technológiával; úgy véli, hogy az optimális termelési feltételeket a hatályos jogi és közigazgatási szabályoksegítségével kell megteremteni;2008.10.16. HU C 263 E/427 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2007. október 24., szerda
29. úgy véli, hogy nagyobb er őfeszítéseket kell tenni a fosszilis villamosenergia-termelés szén-dioxid-kibo-
csátásának csökkentésére és hatásfokának növelésére, többek között a kombinált h őés villamos energia
fejlesztésének támogatásával; rámutat azonban, hogy az európai er őművek már most a leghatékonyabbak
között vannak a világon;
30. felszólítja a Bizottságot, hogy bátorítsa a kombinált h őés villamos energia termelésbe való befekte-
téseket; megállapítja, hogy a nagy hatékonyságú CHP megkétszerezheti egy hagyományos széntüzelés űkon-
denzációs er őműhatásfokát;
31. az energiaellátás biztonsága és a költséghatékonyság szempontjából nem tartja célszer űnek hamis
piaci ösztönzéssel hátráltatni a legkorszer űbb és leghatékonyabb széner őművek létesítését;
32. felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy a kibocsátás-kereskedelmi rendszer ne akadályozza a
meglév őlétesítmények, beleértve az atomer őműveket is, korszer űés az éghajlatot kímél őlétesítményekkel
való helyettesítését;
33. felhív a Kiotói Jegyz őkönyv tiszta fejlesztési mechanizmusának továbbfejlesztésére annak érdekében,
hogy be tudja tölteni azt a célját, hogy lehet őséget kínáljon a hatékony, tiszta és megfelel őenergetikai
technológiák fejl ődőországok számára történ őátadására;
34. felszólítja a Bizottságot, hogy a kibocsátás-kereskedelmi rendszer m űködésének felülvizsgálatakor biz-
tosítsa, hogy megfelel őfigyelmet szenteljenek a jórészt fosszilis üzemanyagokkal m űködtetett egyedi gáz-
égőkből (bojler) álló h őtermelési piac konkrét problémájának, amelyre az ég ők kicsiny volta miatt nem
vonatkozik a kibocsátás-kereskedelmi rendszer;
35. kéri a meglév őfosszilis üzemanyaggal m űködtetett er őműveket, hogy növeljék energiahatékonyságu-
kat és környezeti teljesítésüket;
36. felhívja a figyelmet arra, hogy a CCS-technológiák alkalmazása az er őművek hatásfokának csökkené-
sével jár, és hogy a szén-dioxid tárolásával kapcsolatos m űszaki, környezetvédelmi és jogi kérdések olyan
kihívást jelentenek, amelyek csak kutatással és politikai kezdeményezésekkel oldhatók meg; mindazonáltalúgy véli, hogy a fosszilis üzemanyaggal m űködő
erőműveket a gyakorlatilag lehetséges legkorábbi id őpont-
ban el kell látni CCS-technológiával;
37. meg van gy őződve róla, hogy annak biztosítására, hogy az üvegházhatású gázoknak ne legyen hatá-
suk az éghajlatváltozásra, a leghatékonyabb út az, ha az ilyen gázok termelésében gyors és lényeges csök-kentést hajtanak végre; e tekintetben úgy véli, hogy a CCS csak egyike azon eszközöknek, amelyeket azéghajlatváltozás kérdésének megoldására alkalmazni lehet;
38. megjegyzi, hogy a CCS nem szükségképpen életképes választás a kiser őművek számára, amelyek csak
kis mennyiség űenergiát állítanak el ő, illetve meglétük f őként az ellátásbiztonságot szolgálja;
39. a CCS-technológiákkal kapcsolatban felhívást intéz ara vonatkozólag, hogy végezzenek kutatásokat a
hatékonyságbeli veszteségek minimalizálása, a biztonságos szén-dioxid tárolás el őmozdítása és a szén-dioxid
megkötését célzó kémiai és biológiai eljárások tisztázása érdekében;
40. sürgeti az átfogó geológiai feltérképezés kivitelezését, a szén-dioxid biztonságos tárolására legmegfe-
lelőbb lehetséges helyszínek azonosítása érdekében;
41. hangsúlyozza, hogy bár a CCS-megoldás részben már bevált technológiák részelemein alapszik, de
nem ipari méretekben kipróbált egységes koncepción;
42. rámutat, hogy nem áll rendelkezésre megfelel őinformáció a geológiai rétegekben történ őszén-dioxid
tárolás hatásairól;C 263 E/428 HU 2008.10.16. Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2007. október 24., szerda
43. nem tartja célszer űnek az er őművekben a szén-dioxid-mentes energiatermelésre vonatkozó kötelez ő
érvény űelőírásokat, mivel amint a technológia kifejlesztése megtörténik, és készen áll az alkalmazásra, a
CCS technológia fejl ődését az EU kibocsátás-kereskedelme fogja irányítani; ugyanakkor bátorítja az ipart,
hogy egy fosszilis er őművek kifejlesztésénél fontolja meg a „megkötésre kész ”koncepcióját;
44. felszólítja a Bizottságot, hogy mihamarabb terjesszen el őjogalkotási javaslatot a CCS-sel kapcsolatban
a szén-dioxid tárolásával és szállításával kapcsolatban felmerül őjogi kérdések megválaszolása érdekében, és
így teremtse meg a befektetési biztonság alapjait az ilyen projektek esetében;
45. felhívja a Bizottságot, hogy elemezze a CCS-technológiák potenciális kockázatait, és határozza meg a
CCS-tevékenységek engedélyezésére, valamint az azonosított kockázatok és következmények kezelésérevonatkozó követelményeket;
46. ragaszkodik hozzá, hogy a CCS-technológia részeként a geológiai tárolás lehet őségeinek tanulmányo-
zása során garantálni kell, hogy a szén-dioxidot biztonságosan és véglegesen tárolják olyan helyeken, ame-lyek nem engedik a szén-dioxid visszaszivárgását a légkörbe;
47. úgy véli, hogy a tiszta széntechnológiákkal kapcsolatos demonstrációs projekteket olyan területeken
kell kivitelezni, ahol a szénbányászatnak hagyományai vannak, és amelyek az átalakítási tervek és a 2007 –
2013. évi pénzügyi terv hatásaitól szenvednek;
48. felhívja a Bizottságot, hogy a lehet őleghamarabb határozzon meg egyértelm űpolitikai iránymutatá-
sokat a CCS-technológiával kapcsolatos kutatás további el őmozdítására, a CCS alkalmazási módjainak feltá-
rására a kereskedelmi áramtermelésben, és hogy terjesszen el őjavaslatokat a CCS-eljárások alkalmazása és a
kibocsátáskereskedelmi rendszer közötti következetlenségek elkerülésére, ügyelve arra, hogy ezek az irány-mutatások és javaslatok ne hátráltassák a megújuló energiák fejl ődését és az energiahatékonyság növelésére
irányuló er őfeszítéseket;
49. hangsúlyozza a széntüzelés űerőművekkel rendelkez őterületek lakosai számára az ilyen er őművek-
ben rejl őveszélyekkel kapcsolatos tájékoztatás nyújtásának fontosságát, valamint kiemeli a már meglév ő
erőművek korszer űsítésére és környezeti hatásuk javítására irányuló tervek közzétételének értékét;
50. elismeri, hogy a technológiai fejl ődés jelenlegi szakaszában a becslések szerint a CCS-megoldások
felhasználásával el őállított villamos energia ugyanolyan költséges lesz, mint a megújuló er őforrásokból szár-
mazó energia;
51. hangsúlyozza a Bizottság és a magánszektor közötti szorosabb együttm űködés fontosságát a tiszta
széntechnológia megvalósíthatóbbá tételében;
52. hangsúlyozza, hogy bár a CCS terén a K+F nagyobb mérték űfinanszírozására van szükség, ez nem
történhet a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos kutatás finanszírozásának kárára;
53. sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy indítsanak tájékoztató kampányokat a CCS-technológi-
ákról az érintettek és a politikaformálók bevonásával;
54. óv a bizonyos gázszállítóktól vagy szállítási útvonalaktól való függ őségtől, és hangsúlyozza a csepp-
folyósított földgáz jelent őségét a gázimport diverzifikálása összefüggésében;
55. sürgeti a Bizottságot, hogy folytasson jóval szélesebb geológiai kutatást új fosszilis üzemanyag-lel őhe-
lyek feltárása céljából a tagállamok területén belül;
56. sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság az energiacsomagon belül nem fejtette ki részletesebben a
kőolajellátás biztonságát, és felszólítja a Bizottságot, hogy adjon ki közleményt ezzel kapcsolatban;2008.10.16. HU C 263 E/429 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2007. október 24., szerda
57. rámutat, hogy a fosszilis üzemanyagok fontos alapanyagot jelentenek, amelyek a nagyüzemi hidro-
gén-el őállítás –mint energiahordozó és mint üzemanyag –alapjául szolgálhatnak;
58. aggodalmát fejezi ki a Kínában és Indiában épül őszéntüzelés űerőművek növekv őmennyisége miatt
(amelyek fejl ődőországokként nem tartoznak a Kiotói Jegyz őkönyv hatálya alá), hangsúlyozva, hogy Kína
2007 során várhatóan túllépi az USA szén-dioxid-kibocsátásának mértékét; megjegyzi azonban, hogy Kínaés India az energiahordozók diverzifikálására törekszik; hangsúlyozza az európai tiszta energia alapú tech-nológiák exportjának lehet őségeit; kiemeli, hogy a gazdasági növekedés fenntartásával egyidej űleg a szénki-
bocsátás csökkentésének el őmozdítása végett a fejl ődővilágba irányuló európai infrastrukturális befektetések
közül els őbbséget kell élvezniük a tiszta energia alapú technológiáknak a kapacitásb ővítéssel együtt;
59. támogatja a Bizottság és Kína együttm űködését, nevezetesen a 2005. évi EU –Kína éghajlatváltozási
partnerséget és az ezt követ ő, a csaknem kibocsátásmentes energiatermel őtechnológiáról szóló, 2006. évi
egyetértési nyilatkozatot, amelynek ösztönöznie kell a tiszta energiatechnológiák fejlesztését; felhívja a
Bizottságot a Kínával való együttm űködésre egy, a tiszta energiatechnológia fejlesztésére vonatkozó ütemterv
kidolgozása érdekében, valamint ezen technológia fejlesztésére és alkalmazására irányuló f őbb intézkedések
és mérföldkövek megállapítására Kínában; sürgeti a Bizottságot, hogy építsen ki hasonló kapcsolatot másfeltörekv őgazdaságokkal is, nevezetesen Indiával és Brazíliával, amelyek szintén jelent ős széntartalékokkal
rendelkeznek;
60. tudomásul veszi a Nemzetközi Energiaügynökség 2005. évi tanulmányának megállapításait, amely
szerint az egyes technológiák OECD-n kívüli országokban való alkalmazása jóval költséghatékonyabb lehet,
és különösen nagy jelent őséggel bírhat olyan esetekben, amikor az országok geológiai és természeti adottsá-
gai nagyban eltérnek; úgy véli, hogy ilyen esetekben az országoknak mérlegelniük kell a technológiák alkal-mazására irányuló pénzügyi támogatás bevonásának lehet őségét a fejl ődőországokban a technológiák nem-
zeti alkalmazására vonatkozó célkit űzések elérése érdekében; hangsúlyozza, hogy a technológiák alkalmazási
eszközeinek határokon átnyúló kereskedelme ily módon növelné a hatékonyságot annak biztosítása révén,hogy az adott technológiát akkor alkalmazzák, amikor az a leginkább költséghatékony megoldás;
61. felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson támogatást a Világbank és a regionális fejlesztési bankok er őfe-
szítéseihez egy, az energiával kapcsolatos befektetéseket magában foglaló keret megalkotásához a költségek
és kockázatok, illetve az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és szénmentes technológiák támogatására irányulóköz- és magánszféra közötti partnerség el őmozdítását gátló intézményi és információs korlátok kezelésére;
felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a kutatási és fejlesztési együttm űködést el ősegít őkülönféle mechaniz-
musokat és egyéb technológiatranszfer célkit űzéseket, mint például az Ázsia és a csendes-óceáni térség
közötti tiszta fejlesztési és éghajlatváltozási partnerséget és a Szénmegkötési Vezet ő
i Fórumot; felhívja a
Bizottságot, hogy a nemzetközi finanszírozásra, az információ megosztására, a kutatási és fejlesztési mecha-nizmusokra vonatkozó értékelési szempontokat a hosszú távú, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és szén-mentes technológiák fejlesztéséhez való hozzájárulásuk mértéke alapján dolgozza ki;
62. sürgeti a Bizottságot, hogy mérje fel az energiapolitika terén tett javaslatainak területi hatásait, és
eredményeit bocsássa a tagállamok rendelkezésére;
63. a helyzet sürg ősségére való tekintettel felhív a fejl ődőországok támogatásának azonnali növelésére a
tiszta széntechnológiák használata terén, amelyek életképesnek és hatékonynak bizonyultak;
64. támogatja azon projektek és technológiák el őmozdítását, amelyek fokozzák az energiahatékonyságot
és az energiabiztonságot a fejl ődőországokban, és amelyeket kifejezetten ezen országok szükségleteihez és
feltételeihez igazítottak, például az emberek megtanítása arra, hogy miként állítsák el őa saját energiahaté-
kony kályhájukat, ami el ősegítheti a munkahelyteremtést, valamint a további sivatagosodás és éghajlatválto-
zás elleni harcot, és javíthatja az egészséget is;
Atomenergia
65. üdvözli a közösségi illusztratív nukleáris programot, amely alapot képez az európai atomenergiában
rejlőlehet őségek átfogó megvitatására;
66. hangsúlyozza, hogy az atomenergia nélkülözhetetlen az alapvet őenergiaszükségletek középtávú kielé-
gítésében Európában;C 263 E/430 HU 2008.10.16. Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2007. október 24., szerda
67. támogatja az Európai Tanács 2007. márciusi javaslatát, miszerint el őítéletekt ől mentes vitát kell foly-
tatni az atomenergia lehet őségeir ől és veszélyeir ől;
68. rámutat arra, hogy az atomenergia területén jelenleg kutatásra fordított források nagymértékben kon-
centrálódnak a biztonsággal kapcsolatos technológiák területére;
69. elismeri, hogy az atomenergia mint 27-b ől 15 tagállamban, ezzel az Unió egészének számára az
energiaellátás jelent ős hányadát biztosító energiaforrás, és az EU teljes villamos-energia szükségletének egy-
harmadát fedezi;
70. megállapítja, hogy az EU-ban az atomenergia termelés fejlesztése ipari szinten nagy léptékben négy
évtized óta tart, és egyre növekv őszint űmegbízhatóság és biztonság jellemzi;
71. megállapítja, hogy Finnország, Franciaország, Bulgária, Románia, Szlovákia, Litvánia (Lettországgal és
Észtországgal együttm űködve), az Egyesült Királyság, Lengyelország és a Cseh Köztársaság jelenleg épít vagy
tervez építeni új atomer őműveket, avagy vizsgálja ennek lehet őségét;
72. megállapítja, hogy az atomenergia jelenleg az EU legnagyobb, alacsony szén-dioxid-kibocsátással ren-
delkez őenergiaforrása, és hangsúlyozza az atomenergia potenciális szerepét az éghajlatváltozás csökkentése
szempontjából;
73. utal az IPCC (az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi testület) 3. jelentésére, amely az atom-
energiát az éghajlatváltozás mérséklésének lehet őségei között említi;
74. megjegyzi, hogy bármely tagállam atomenergia melletti vagy elleni döntése annak kizárólagos hatás-
körébe tartozik, mindazonáltal befolyásolhatja más tagállamokban a villamos energia árának alakulását;
75. felszólítja a Bizottságot, hogy javasoljon a szükséges készségek magas színvonalának fenntartására
irányuló intézkedéseket, amennyiben az atomenergia továbbra is életképes lehet őség marad;
76. megjegyzi, hogy az atomenergia használatáról szóló rövid- és középtávú döntéseknek közvetlen hatá-
suk lesz az EU realisztikusan kit űzhet őéghajlati célkit űzéseire is; megjegyzi, hogy az atomenergiáról való
lemondás lehetetlenné teszi az üvegházhatású gázok csökkentésére és az éghajlatváltozás ellen tett célok
elérését;
77. emlékeztet arra, hogy az atomenergiát használó tagállamok kötelezettséget vállaltak a nemzetközi
szint űbiztonsági és atomsorompó-el őírások betartására, valamint elismeri az Euratom-szerz ődés ezzel kap-
csolatos különös jelent őségét;
78. üdvözli a nukleáris biztonsággal és hulladékkezeléssel foglalkozó magas szint űcsoport létrehozását és
támogatja az Európai Nukleáris Fórum létrehozását, amely el ősegíti ennek az energiaformának használatával
és fejl ődésével kapcsolatos minden kérdésr ől az átlátható, megfelel ően dokumentált és kiegyensúlyozott pár-
beszédet;
79. üdvözli a Bizottság az EU-ban a nukleáris biztonságra vonatkozó közös referencia szintek bevezeté-
sére irányuló kérését; ezzel kapcsolatban a legjobb gyakorlat szakért ői vizsgálata alapján sürgeti, hogy ezek a
referencia szintek a lehet őlegmagasabb biztonsági szabványokat tükrözzék;
80. kiemeli a 2007. szeptemberben indított, fenntartható atomenergia technológia platform fontosságát
az európai stratégiai maghasadás kutatási ütemterv létrehozásában;
81. hangsúlyozza, hogy a világon ismert uránkészletek élettartamát több mint 200 évre becsülik, és e
készletek m űködőképessé tesznek az ellátásbiztonsággal kapcsolatos politikai kockázatok diverzifikálására
irányuló néhány jöv őbeni opciót, avagy lehet ővé teszik, hogy a nukleáris üzemanyagforrások kiválasztása
során közös nevez őt találjanak a kockázat, ár és helyszín között;2008.10.16. HU C 263 E/431 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2007. október 24., szerda
82. hangsúlyozza, hogy az Európai Atomenergia Közösséget is tagjai között tudó Negyedik Generációs
Nemzetközi Fórum keretében el őirányzott fejlesztések szerint az atomenergiának hosszú távú jöv ője van
annak köszönhet ően, hogy nagy részben olyan er őforrások használatán alapul, ami lehet ővé teszi az atom-
energia lehetséges felhasználása id őtartamának évezredekre történ őkiterjesztését, és ami rendkívül nagymér-
tékben csökkenti a végs ősoron keletkez őhulladék mennyiségét és radioaktivitását;
83. hangsúlyozza a Bizottságnak az atomenergia versenyképességével kapcsolatos kijelentéseit, továbbá
megjegyzi, hogy Közösség pénzügyi forrásai a hetedik Euratom kutatási keretprogram keretében túlnyomó-részt a biztonság és a magfúzió kutatási területén kerülnek felhasználásra; az EU stratégiai kritériumainakvaló legjobb megfelelés érdekében rámutat arra, hogy a Közösség intézkedéseit össze kell kapcsolni a fenn-tartható nukleáris technológia új generációjának kifejlesztésére irányuló kutatással;
84. rámutat arra, hogy atomenergia termelés nagyon kevéssé érinti az urán árának bárminem űváltozása,
mivel ennek az üzemanyagnak az ára alig van hatással a villamos energia árára;
85. tekintettel a hosszú befektetési id őtartamokra, hangsúlyozza a szilárd jogi és politikai keretfeltételek
szükségességét;
86. utal az Eurobarometer 2006. évi felmérésére, amely szerint a lakosság megfelel őtájékozottsági szintje
jelent ősen befolyásolja a lakosság atomenergiához való hozzáállását; hangsúlyozza ezért az atomenergiáról
szóló nyilvános vita fontosságát minden tagállamban, amely a közvélemény figyelmét az atomenergia pozi-tív és negatív hatásaira irányítja, miel őtt bármilyen politikai döntés születne;
87. felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy lépjenek végre el őre a végs őelhelyezés kérdésében a
hulladékok átmeneti tárolásának földfelszín közeli megoldása érdekében;
88. emlékeztet arra, hogy a negyedik generációs reaktorok a tervek szerint hatékonyabban használják fel
a tüzel őanyagokat és csökkentik a hulladékok mennyiségét; ezért felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat,
hogy összpontosítsanak a strukturális anyagok fejlesztésére és a nukleáris üzemanyag használatának optima-lizálására, ugyanakkor támogassák a negyedik generációs reaktorok prototípusainak fejlesztését célzó projek-teket;
89. megjegyzi, hogy az atomenergia használata szinergiákat alakíthat ki a megújulókkal, például eredeti
módszereket kínálva a hidrogén és a bioüzemanyagok hatékony és gazdaságos termelésére;
90. emlékeztet arra, hogy világszerte atomer őművek tucatjait tervezik vagy építik, és hogy az európai
társaságok számára létfontosságú, hogy részt vegyenek azok építésében, mind az ipari stratégia szempontjá-ból, mind a lehet őlegszigorúbb biztonsági alapelvek érvényesítése érdekében világszerte;
91. végül utal az Euratom-kölcsönök szerepére, és felszólítja a tagállamokat, hogy a jöv őben is tegyék
elérhet ővé ezt a fontos pénzügyi eszközt;
*
**
92. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.C 263 E/432 HU 2008.10.16. Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2007. október 24., szerda