[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |

Brüsszel, 2010.8.26.

COM(2010) 430 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

a Közösségen belüli erdők és környezeti kölcsönhatások megfigyeléséről (Forest Focus) szóló, 2003. november 17-i 2152/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a Forest Focus program végrehajtásáról – Zárójelentés

SEC(2010) 978

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

a Közösségen belüli erdők és környezeti kölcsönhatások megfigyeléséről (Forest Focus) szóló, 2003. november 17-i 2152/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a Forest Focus program végrehajtásáról – Zárójelentés

BEVEZETÉS ÉS FőBB EREDMÉNYEK

A 2152/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[1] (Forest Focus rendelet) célja az erdők állapotának és az azt befolyásoló környezeti kölcsönhatásoknak a hosszú távú megfigyelésére szolgáló uniós rendszer kiépítése volt.

A rendszer keretében folytatódtak a már meglévő megfigyelési programok, így a légszennyezés és annak az erdőkre gyakorolt hatásainak vizsgálata, az erdőtüzek és azok okainak és hatásainak megfigyelése, valamint társfinanszírozásban részesültek az erdőtüzek megelőzésére irányuló intézkedések. A rendelet a talajra, a biológiai sokféleségre, a szénmegkötésre, az éghajlatváltozás hatásaira, valamint az erdők védelmi funkciójára vonatkozó adatgyűjtéssel bővítette az uniós erdőmegfigyelés körét.

A rendelet 18. és 19. cikke értelmében a Bizottságnak jelentést kell készítenie a rendszer megvalósításáról az Európai Parlament és a Tanács részére, felülvizsgálva a rendszer eredményességét annak érdekében, hogy megalapozza a tevékenységek folytatására irányuló döntést. Most, hogy a nemzeti programok végrehajtása lezárult, és a költségvetésekkel elszámoltak, ez a jelentés az említett kötelezettségnek kíván eleget tenni, és kiegészíti a 2008. január 22-én közzétett időközi jelentést[2]. Mindkét jelentés célja a Forest Focus rendszer 2003 és 2010 közötti végrehajtásának ismertetése. A jelentések alapot szolgáltatnak a jövőbeni megfigyelési szükségletek meghatározásához, és hozzájárulnak az erdővédelemről és az erdészeti információcseréről szóló zöld könyv keretében indított, az erdőkkel kapcsolatos információk jövőbeni kezelésével foglalkozó konzultációs folyamathoz.

Amint azt a 2008. januári jelentés is említi, a Forest Focus rendelet végrehajtása tovább tartott az eredetileg tervezett négy évnél. Ez a jelentés ezért kiegészíti az előzőt, és elsősorban a rendelethez tartozó költségvetési keret felhasználását mutatja be. A jelentést kísérő bizottsági munkadokumentum ismerteti részletesebben a nemzeti végrehajtó szerveknél felhasznált forrásokat.

Általánosságban elmondható, hogy a rendelet elérte célját, és magas végrehajtási aránya sikerként könyvelhető el. A Forest Focus eredményesen integrálta a korábbi erdőmegfigyelési és erdőtűz-megelőzési jogszabályokat. Eredményeképpen új adatbázis jött létre, amely összesített adatokat és információkat tartalmaz az EU erdeinek állapotáról.

A nemzeti programokban meghatározott intézkedések végrehajtására kijelölt nemzeti szervek számára gondot okozott a rendszer felállításának elhúzódása. Ennek ellenére csak kivételes esetekben hajtottak végre a tervezetthez képest kevesebb fellépést.

Az erdőkkel kapcsolatos adatok gyűjtése megtörtént, és különösen a talajjal és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos adatok tekintetében bővült az erdőmegfigyelés köre. A talajjal és a föld feletti biodiverzitással foglalkozó adatok a rendszer keretében létrehozott Biosoil adatbázisban kerültek rögzítésre.

A rendelkezésre bocsátott források jelentős részét a biológiai sokféleséggel, a szénmegkötéssel, az erdei talajok biodiverzitásával, az erdőtüzekkel, az ózonnal, az éghajlatváltozással, a genetikai változatossággal, a gombákkal, zuzmókkal és egyéb, az erdőhöz kapcsolódó témákkal foglalkozó kutatások és demonstrációs projektek számára irányozták elő.

Az erdőtüzek kapcsán létrejött és sokat fejlődött az EFFIS, vagyis az erdőtüzekre vonatkozó európai információs rendszer. Külön figyelmet érdemelnek a Natura 2000 hálózat erdeivel foglalkozó, az erdőtüzek által okozott légköri kibocsátások becslésére és a leégett erdőkben jelentkező talajerózió vizsgálatára irányuló modulok. Az EFFIS mára az európai erdőtűz-megfigyelés alapvető eszközévé vált, működését 2010 végéig az Európai Parlament által szorgalmazott kísérleti projekt biztosítja.

A FOREST FOCUS RENDELET ÁTTEKINTÉSE

A Forest Focus rendelet akkor lépett életbe, amikor a Közösség erdőinek a légköri szennyezés elleni védelméről szóló 3528/86/EGK tanácsi rendelet[3] és a Közösség erdőinek tűz elleni védelméről szóló 2158/92/EGK tanácsi rendelet[4] 2002 végén hatályát vesztette. Eredetileg négy évre szólt. Célja a közösen végzett megfigyelések folytatása és továbbfejlesztése volt.

A Forest Focus program végrehajtására előirányzott költségvetési keret a négy évre több mint 65 millió EUR volt.

A tagállamok által kijelölt 41 illetékes hatóság és az Európai Bizottság között összesen 123 megállapodás köttetett[5] (lásd a 3. szakaszt).

A nemzeti hatóságok 2003–2004-re és 2005–2006-ra kétéves nemzeti programokat készítettek az elvégzendő intézkedések és tanulmányok meghatározására[6].

A program keretében 50%-os uniós támogatás volt nyújtható a megfigyelési tevékenységek, az EFFIS kiépítése, az erdőtüzek tanulmányozása, a tudatosság növelése, szakmai képzések és erdőtűz-megelőzési intézkedések céljára. A felülvizsgálatát és az új megfigyelési tevékenységek meghatározását szolgáló tanulmányokat is a költségek 50%-áig lehetett társfinanszírozni.

A program továbbfejlesztését, az összehangolt adatgyűjtést és -továbbítást és az adatok értékelésének és minőségének javítását szolgáló tanulmányok, kísérletek és demonstrációs projektek akár 75%-os támogatást is kaphattak.

A nemzeti programok mellett a költségvetés 16%-át a következő fellépések támogatására fordították:

- a Közös Kutatóközpont (JRC) által biztosított tudományos és technikai háttér, vagyis a Forest Focus adatbázis létrehozása és kezelése, az európai erdészeti adatközpont (EFDAC) munkájának koordinálása, az EFFIS kiépítése, fenntartása és fejlesztése, valamint a tanulmányok, kísérletek és demonstrációs projektek összehangolása;

- a légszennyezés erdőkre gyakorolt hatásainak értékelésére és megfigyelésére az ENSZ–EGB keretében létrejött nemzetközi együttműködési programmal (ICP Forests)[7] kötött megállapodás, amely az I. szinten gyűjtött adatok rendezésére vonatkozott;

- az ENSZ–EGB-vel létrejött, a „State of forests and sustainable forest management in Europe 2007” ( az erdők állapota és a fenntartható erdőgazdálkodás Európában, 2007 )[8] tanulmány megírására vonatkozó megállapodás;

- a „Development and review of the Forest Focus scheme” ( a Forest Focus program fejlődése és értékelése )[9] című félidős értékelés elvégzése;

- találkozók és konferenciák szervezése a Forest Focus keretében támogatott fellépések eredményeinek megismertetésére[10].

EREDMÉNYEK

A Forest Focus adatbázis

A Forest Focus program egyik legjelentősebb eredménye a Forest Focus adatbázis létrejötte, amely az erdőket a levegőszennyezés miatt érő hatásokról tartalmaz adatokat. Lényegében a koronaállapotot leíró adatokat (levélelszíneződés és lombvesztés) tárolja 6000 I. szintű és 800 II. szintű (intenzív megfigyelési) terület kapcsán. Az intenzív megfigyelés keretében a növekményt, a talajoldatot, a lerakódásokat, az aljnövényzetet és a lombozat kémiáját kellett nyomon követni és bevinni az adatbázisba.

Adatvédelmi megfontolásokból a validált területi adatokat csak az illetékes hatóságok ismerhetik. Az összesített adatok megtekinthetők és hozzáférhetők az EFDAC-ban, ezek alapján számos nyilvánosan elérhető tanulmány készült az erdők állapotáról és az erdőmegfigyelésekről, pl. a Közös Kutatóközpont vagy az ICP Forests jelentései.

A nagyobb léptékű megfigyelés (I. szint) eredményeinek értékelésével a fák lombvesztéséről és levélelszíneződéséről, és ezen jellemzők változásairól lehet képet alkotni, ami az erdők egészségének mutatója.

Az intenzív (II. szintű) megfigyelések és mérések a következőkről szolgáltattak információt:

- a főbb európai tűlevelű és lomblevelű fafajok átlagos lombvesztése és levélelszíneződése, amely uniós szinten stabil trendet mutat, helyi eltérések csupán aszály, rendkívüli hőség stb. sújtotta területeken jelennek meg;

- a területek felső talajrétegének pH-szintje, ami az egyes területek elhelyezkedésének függvényében alakul;

- a kénlerakódás átlagos mértéke, ami 2000 és 2005 között általánosan 25%-kal csökkent, míg ugyanebben az időszakban az átlagos nitrogén-input nagyjából változatlan maradt[11];

- faméretek és növekmény területenként, amelyet ötévente mérnek;

- meteorológiai adatok (átlagos hőmérsékletek, éves csapadékmennyiségek), amelyek gyűjtése az erdők állapotára gyakorolt hatás megismerése érdekében, illetve extrém események esetén a helyi eltérések magyarázatához szükséges;

- talajközeli vegetáció, növényfajok változatossága (megfigyelhető fajok száma szintenként: faszint, cserjeszint, gyepszint és mohaszint), valamint e változatosság alakulása hosszabb távon.

A 2003–2006 között nyert adatok, valamint az 1986 és 2002 között végzett erdőmegfigyelésekből származó (történelmi) koronaállapot-információk alapján értékelni lehet az erdők aktuális állapotát és annak alakulását. A koronaállapot mutatója az erdők állapotának romlását jelezte 2003-ban, amikor Európában kivételesen száraz és meleg idő uralkodott, de a következő években enyhe javulás állt be a lombvesztésben – fajtól és régiótól függően.

Az intenzív megfigyelési hálózat létrehozásának eredeti célja az volt, hogy az eredmények extrapolálásával uniós szintű adatok legyenek előállíthatók. Ez nem sikerült, mert a II. szintű megfigyelések statisztikai pontossága nem volt megfelelő. Egyelőre további kutatást igényel, hogy hogyan lehet az intenzív megfigyelések eredményeiből uniós szintű adatokat generálni.

A Forest Focus adatbázist viszont fel tudták használni a jellemzőbb fafajok számára alkalmas élőhelyek meghatározása, illetve a növények elterjedésében a jövőbeni éghajlatváltozás következtében várható eltolódások modellezéséhez[12]. Ezek segítségével előre látható, hogy egyes erdei fajok elterjedése hogyan változhat az éghajlati körülmények fokozatos átalakulásával. Az adatbázis tartalma felhasználható nemzetközi politikaalkotási folyamatokban is, pl. az ENSZ biológiai sokféleségről szóló egyezménye, a Forest Europe (az európai erdőkre irányuló folyamat) vagy az ENSZ éghajlatváltozási keretegyezménye alapján végzett munkához.

Erdőtűz-megelőzési tevékenységek és az EFFIS

A Forest Focus keretében társfinanszírozott erdőtűz-megelőzési munkálatok magukban foglalták erdei utak építését, víznyerőhelyek és tűzvédelmi pászmák létesítését, a tűznek kitett területek holtfától való megtisztítását vagy tarvágását, megfigyelő állomások létesítését, de támogatták kommunikációs eszközök beszerzését, tűzvédelmi szakemberek képzését és tudatosságnövelő kampányok folytatását is.

Amint azt a végrehajtásról beszámoló 2008-as időközi jelentés is írja, a Bizottság a tagállamokkal együttműködve azért hozta létre az erdőtüzekkel foglalkozó európai információs rendszert, vagyis az EFFIS-t, hogy az erdőtüzekkel kapcsolatos megfigyelési és nyomonkövetési adatok, valamint az erdőtüzeknek a környezetre gyakorolt hatásaival kapcsolatos információk széles körű és intenzív cseréjének fórumaként szolgáljon.

Az EFFIS munkájának keretében éves jelentés készül az erdőtüzekről a legérintettebb tagállamok bevonásával, Európa-szerte értékelik a Natura 2000 területeket ért károkat, valamint a viharkárokat, és számos, az erdőkkel foglalkozó egyéb jelentés és hírlevél[13] lát napvilágot. Az EFFIS-t a Bizottság polgári védelmi munkálatokat összehangoló megfigyelési és tájékoztatási központja is használja.

Tanulmányok

A Forest Focus keretében a nemzeti programoknak megfelelően 143 tanulmány és demonstrációs projekt kapott támogatást.[14] Ezek témái az erdőtüzek, az éghajlatváltozásnak a biológiai sokféleségre gyakorolt hatása, az éghajlatváltozás és a szénmegkötés viszonya, az erdei talajok, biodiverzitási mutatók, a gombák, zuzmók genetikai változatossága, az integrált kártevőkezelés és egyéb erdészeti kérdések.

Az erdei talajok és a biodiverzitás nyomon követését fejlesztő Biosoil projekt[15] keretében összesen 59 demonstrációs fellépés kapott 75%-os támogatást. A projekt a talajokkal és a bioldiverzitással foglalkozó két modulra oszlott.

A Biosoil projekt eredményeként összegyűjtötték 3379 I. szintű terület erdei biodiverzitási adatait. Az erdei biológiai sokféleség összetevőinek ez az első uniós szintű gyűjteménye. Harmonizált adatok keletkeztek a különböző fafajok átmérőiről, magasságáról, a holtfáról, az állományok összetételéről, a lombszintű és aljnövényzetről, valamint az erdőtípusokról. A talaj kémiai és fizikai jellemzőit (pH, nitrogéntartalom, szénkészletek stb.) és a biológiai sokféleségi mutatókat a Közös Kutatóközpont viszi be az általa kezelt adatbázisba.

A nemzeti programok keretében végzett tanulmányokon túl a Közös Kutatóközpont is indított és koordinált 8-at. Ezek az éghajlatváltozással, az erdőtüzekkel, a nemzeti erdőnyilvántartások összehangolásával, az erdők védelmi funkcióival, valamint a Biosoil demonstrációjával foglalkoztak.

A PÉNZÜGYI VÉGREHAJTÁS

A források felhasználásának megoszlása tevékenységenként a 2003–2006-os időszakban

A Forest Focus teljes költségvetéséből (65 millió EUR) 56 468 222 EUR a nemzeti programok végrehajtására ment el. A Közös Kutatóközponttal kötött megállapodás, a félidős felülvizsgálat elvégzése, az ICP Foresttel létrejött megállapodás és a különböző szakmai találkozók és konferenciák összesen 7 587 586 EUR-t emésztettek fel.

A Forest Focus végrehajtására fordított teljes költségvetési összeg legnagyobb részét (több mint 21 millió EUR-t) az intenzív megfigyelési hálózat céljaira különítették el, nagyságrendben ezt követte a tanulmányok és demonstrációs projektek költsége (17 millió EUR), majd az erdőtűz-megelőzési fellépések és az EFFIS kiépítése (több mint 9 millió EUR).[16]

Az erdei biodiverzitással, a talajjal, a szénkészletekkel, az éghajlatváltozással, a genetikával stb. kapcsolatos tanulmányokra és demonstrációs projektekre a költségvetés 30%-át fordították.[17] Ez jól mutatja, hogy a Forest Focus a kezdetektől fogva nagy hangsúlyt fektet a hagyományosan csak a légszennyezettséggel és a tüzekkel foglakozó erdőmegfigyelés körének kiszélesítésére. A talajokkal és biodiverzitással foglalkozó Biosoil projekt 10 milliós költségvetéssel bírt, ebből 9 millió EUR jutott a talajmodulra, és hozzávetőleg 1 millió EUR a biológiai sokféleség modulra.

A Forest Focus kiadásai, a költségvetés felhasználása

2010 derekára a program technikai és pénzügyi végrehajtása is lezárul.

A Forest Focus végrehajtására vonatkozó nemzeti programok átlagos forrásfelhasználása meghaladja a 86%-ot, ami sikerként könyvelhető el. Mindössze három illetékes hatóságnál volt alacsony, 50% alatti a forrásfelhasználás. A program elindításának késedelme és az ezzel járó adminisztratív teher miatt egyes hatóságok nehézségekkel szembesültek a végrehajtás során, és ennek következtében egy-két tervezett tevékenységre nem került sor.

Az Unió összesen 53 342 555,09 EUR-t fordított a Forest Focus végrehajtására. A nemzeti programokban előrevetített fellépések költsége ebből 45 772 306,10 EUR, az egyéb kiadásokra pedig 7 570 248,99 EUR került felhasználásra.

A költségek tevékenységek szerinti megoszlásának vizsgálata[18] alapján elmondható, hogy a támogatás legnagyobb részét, 43%-át a légszennyezés intenzív (II. szintű) megfigyelésére fordították. A következő legnagyobb, 32%-os részesedéssel a tanulmányok és demonstrációs projektek rendelkeznek. A költségek 11%-a erdőtüzekhez kapcsolódó tevékenységeket támogatott. Az I. szintű megfigyelési hálózat céljaira csupán a teljes költségvetés 9%-át fordították, és 5%-ra volt szükség a koordinációs és irányítási tevékenységekhez.

A kiadások tagállamok szerinti és tevékenységek szerinti elemzése is azt mutatja, hogy a legtöbb pénzt az erdők állapotának intenzív megfigyelésére fordították, ezt követi a tanulmányok és demonstrációs tevékenységek támogatása, majd az erdőtűz-megfigyelés.

KÖVETKEZTETÉSEK

A Forest Focus program végrehajtásából számos tanulság levonható.

- Először is az uniós erdőmegfigyelés keretében a legtöbb forrást az intenzív (II. szintű) megfigyelési hálózatra fordították. Ez a hálózat nem szolgáltatott elegendő reprezentatív adatot az EU-s erdők állapotáról, viszont a ráköltött összeg nagyon nagy.

- A hagyományos koronaállapot-felméréseket már 20 éve végzik az EU-ban, amióta az erdőkben a savas eső következtében sérülések jelentek meg. Az utóbbi eredmények azt mutatják, hogy az erdők állapota mostanára stabilizálódott, a kén jelenléte csökkent, míg a nitrogén-szintek kiegyenlítettek. A koronaállapot még mindig hiteles és költséghatékony mutatónak tekinthető az erdők állapotának felméréséhez. Azonban az erdő egészségéről csak általánosságban szolgáltat adatokat, és szükséges a sérüléseket más módon is felmérni.

- A jövőbeni erdőmegfigyelési rendszerekbe más mutatókat is be kell építeni, és uniós szinten konzisztens információkat nyújtó hálózatokat kell használni.

- Az erdei talajok és a biológiai sokféleség megfigyelését a továbbiakban is folytatni kell, mivel kulcsinformációkat szolgáltat az uniós politikaalkotáshoz, és nemzetközi egyezmények (ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezmény, a biológiai sokféleségről szóló egyezmény) végrehajtásához is hozzájárul.

Ami az erdőtüzeket illeti, felmerül az a kérdés, hogy jogalap hiányában hogyan biztosítható az EFFIS és a Bizottság erdőtüzekkel foglalkozó szakértői csoportjának folyamatos működése. Ezt az új pénzügyi terv keretében, illetve az erdővédelemről és az erdészeti információcseréről szóló zöld könyv[19] alapján kell megoldani. A Tanács erre vonatkozó 2010. június 11-i[20] és 2010. április 26-i[21] következtetései támogatást és útmutatást nyújtanak a Bizottság számára az EFFIS keretében végzett erdészeti adatkezelés folytatásához.

A Forest Focus rendeletet 2006-ban hatályon kívül helyezte a 614/2007/EK Life+ rendelet[22]. Így egyelőre egyetlen erdőmegfigyelési projekt zajlik a Life+ rendelet keretében, amely két évre szól (2009–2010), és a Forest Focus-szal ellentétben önkéntes részvételen alapul.

Az Európai Bizottság az uniós szakpolitikai szükségletek megvitatása érdekében fogadta el 2010. március 1-jén a már említett zöld könyvet az erdővédelemről és az erdészeti információcseréről. A zöld könyv egyrészt ismerteti az uniós erdők jelenlegi helyzetét, másrészt vázolja az éghajlatváltozás következtében az erdőket érő főbb kihívásokat az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásról szóló fehér könyvben[23] előrevetített intézkedések keretében. Emellett bemutatja a meglévő erdészeti információs rendszereket és erdővédelmi eszközöket, és felvet számos, a jövőbeli szakpolitika alakítását befolyásoló kérdést. Nyitva áll még az ezzel kapcsolatos nyilvános konzultáció, amelyhez remélhetőleg ez a közlemény is szolgáltat információt.

A Forest Focus rendelet utódlása, a Life+ keretében eddig végzett munka és általában az erdőmegfigyelés ügye a zöld könyv nyomán születő intézkedések között kerül majd megvitatásra.

[1] HL L 324., 2003.12.11., 1. o.

[2] SEC(2008) 30, COM(2008) 6 végleges.

[3] HL L 326., 1986.11.21., 2. o. A legutóbb a 804/2002/EK rendelettel (HL L 132., 2002.5.17., 1. o.) módosított rendelet.

[4] HL L 217., 1992.7.31., 3. o. A legutóbb a 805/2002/EK rendelettel (HL L 132., 2002.5.17., 3. o.) módosított rendelet.

[5] SEC(2010) 978.

[6] Az időközi jelentés (COM(2008) 6 végleges és SEC(2008) 30) „2.2 Működés” című szakasza.

[7] Az ICP Forests a légszennyezés erdőkre gyakorolt hatásainak értékelésére és megfigyelésére irányuló nemzetközi együttműködési program, amely a légszennyezés erdőkre gyakorolt lehetséges hatásaival kapcsolatos egyre fokozódó tudatosság nyomán 1985-ben született az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága keretében létrejött, a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezmény értelmében. Az I. és a II. szintű területek megegyeznek a Forest Focus program területeivel. Jelenleg 40 ország vesz részt az ICP Forests programban. Lásd még: http://www.icp-forests.org/Political.htm

[8] http://www.mcpfe.org/filestore/mcpfe/publications/pdf/state_of_europes_forests_2007.pdf

[9] http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/final_report.pdf

[10] http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/biosoil_brochure2010.pdf

[11] The condition of Forests in Europe ( Európa erdeinek állapota ). 2008 Executive Report ( 2008-as vezetői jelentés ).

[12] http://forest.jrc.ec.europa.eu/climate-change

[13] http://effis.jrc.ec.europa.eu/reports

[14] Lásd a Forest Focus C. tevékenységekről szóló I. mellékletet.

[15] http://biosoil.jrc.it/

[16] SEC(2010) 978.

[17] SEC(2010) 978.

[18] A felhasznált adatok 2010. március 15-iek, az addig végrehajtott végső kifizetéseket veszik alapul – noha ezek ellenőrzésére még a jövőben kerülhet sor –, és a még ki nem fizetett összegeket megbecsülték.

[19] COM(2010) 66.

[20] Erdeink felkészítése az éghajlatváltozásra: Erdővédelem és erdészeti információcsere az Európai Unióban – a Tanács következtetései, 11037/10 számú tanácsi dokumentum.

[21] A Tanács következtetései az Európai Unión belüli erdőtüzek megelőzéséről, 7788/10 számú tanácsi dokumentum.

[22] HL L 149., 2007.6.9., 1. o.

[23] COM(2009) 147.