INDOKOLÁS

1.A javaslat háttere

E határozat tárgya az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (a továbbiakban: az EUSZA) a 2012/2002/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: a rendelet) szerinti igénybevétele 823 548 633 EUR összegben, mely a Horvátországnak és Lengyelországnak a 2020-ban ott bekövetkezett természeti katasztrófákkal, valamint a hét tagországnak (Horvátországnak, Németországnak, Görögországnak, Magyarországnak, Írországnak, Portugáliának és Spanyolországnak) a Covid19-világjárvány által 2020 elején okozott jelentős népegészségügyi szükséghelyzettel kapcsolatban történő támogatásnyújtást szolgálja. A javaslatot kísérő 9/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetben a Bizottság javasolja a szükséges kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok beállítását a 2020. évi általános költségvetésbe.

2.Információk és feltételek

2.1.Horvátország – a Zágráb városát, valamint a Zágráb és a Krapina-Zagorje megyét sújtó, 2020. márciusi földrengés

(1)2020. június 10-én a Horvát Köztársaság (a továbbiakban: Horvátország) az EUSZA-ból származó hozzájárulás iránti kérelmet nyújtott be a Zágráb városát, valamint a Zágráb és a Krapina-Zagorje megyét sújtó 2020. március 22-i földrengést követő szükségintézkedések és helyreállítási intézkedések finanszírozására.

(2)A kérelmet a katasztrófa által okozott első káreseményt követő tizenkét héten belül nyújtották be, és a kérelem a rendelet 4. cikkében előírt valamennyi információt tartalmazza.

(3)A földrengés természeti eredetű, így az EUSZA alkalmazási területének hatálya alá tartozik.

(4)A horvát hatóságok a teljes közvetlen kárt 11 572 586 387 EUR-ra becsülték. Ez az összeg Horvátország bruttó nemzeti jövedelmének (GNI) 22,9 %-át teszi ki, és meghaladja az EUSZA igénybevételéhez szükséges, a „jelentős katasztrófa” küszöbértéket, mely 303,3 millió EUR (Horvátország 2020. évi GNI-jének 0,6 %-a). A katasztrófa ezért „jelentős természeti katasztrófának” minősül, így a rendelet alkalmazási területének hatálya alá tartozik.

(5)Az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulás összege kiszámításának alapját a teljes közvetlen kár képezi. A pénzügyi hozzájárulás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott szükségintézkedésekre fordítható.

(6)A bizottsági szolgálatok a rendelettel és különösen annak 2., 3. és 4. cikkével összhangban alaposan megvizsgálták a kérelmet. 2020. július 17-én a Bizottság kiegészítő tájékoztatást kért Horvátországtól a lakóépületek és oktatási létesítmények javítási költségeinek becsléséhez használt módszertanról. Horvátország 2020. július 28-án és 31-én benyújtotta a kért információkat, lehetővé téve a Bizottság számára, hogy véglegesítse értékelését.





(7)Kérelmükben a horvát hatóságok részletesen ismertetik a kárt okozó eseményt és a kár jellegét. A leginkább érintett terület Zágráb városa, valamint Zágráb és Krapina-Zagorje megye, amelyek 1,23 millió lakost számlálnak, közülük 1,18 millióan olyan településeken és városokban élnek, ahol természeti katasztrófát jelentettek be. A Richter-skála szerinti 5,5-ös erősségű földrengés volt 1880 óta a legerősebb, amely Zágrábot sújtotta. 27 személy sebesült meg, egy pedig a sérülések miatt meghalt.

(8)A földrengés jelentős strukturális károkat okozott az épületállományban, elsősorban a lakó- és középületekben (pl. oktatási létesítményekben, kórházakban, intézmények épületeiben). A horvát hatóságok becslése szerint 26 000 épületben keletkezett kár (az épületek körülbelül 5 %-ában súlyos, 20 %-ában mérsékelt és 74 %-ában enyhe a kár). Becslések szerint 30 000 ember kényszerült elhagyni lakóhelyét; a horvát kormány támogatást nyújtott számukra átmeneti szálláshelyek bérléséhez.

(9)A földrengés jelentős károkat okozott a Zágráb történelmi városkomplexumában található épületek többségében, valamint egyes kulturális ingatlanokban, főként a külvárosi területeken és a szomszédos megyékben épült templomokban. A Zágráb emblematikus kulturális jelképeként számon tartott katedrális két tornyának egyike összeomlott. A kórházi épületek több mint 80 %-át érintette közvetlenül a földrengés, 17 %-át pedig ideiglenesen vagy tartósan használhatatlannak minősítették. A földrengés számos oktatási létesítményben okozott kárt. Az első értékelés szerint 106, óvodának szánt épületben, 214 iskolaépületben és oktatási központban, valamint 12 kollégiumban keletkezett kár. Ezenkívül a Zágrábi Egyetemet alkotó 36 egység 142 épületben okozott kárról számolt be. Kár érte a 29 tudományos intézetnek otthont adó épületeket is. A teljes kárra, a kapcsolódó költségekre, valamint a katasztrófa társadalmi-gazdasági hatására vonatkozó részletes információkat a „Croatia Earthquake. Rapid Damage and Needs Assessment 2020 (Horvátországi földrengés. 2020. évi gyors kár- és igényfelmérés)” című, a horvát kormány által a Világbank támogatásával készített jelentés tartalmazza.

(10)A Bizottság szolgálatai által végzett független értékelés megerősítette az érintett területet, valamint a katasztrófa sújtotta lakosság összlétszámát. A közvagyonban és a lakóépületekben okozott károk elemzése megerősítette a károk térbeli eloszlását és az oktatási létesítményekben okozott károkra vonatkozó konkrét számokat. A Bizottság szolgálatainak megkeresésére Horvátország kiegészítő információkkal szolgált, melyek pontosabb képet nyújtottak a kérelemben szereplő teljes költség összetételéről. A Közös Kutatóközpont által kidolgozott és az említett költséget alkalmazó bizottsági költségbecslési módszertannal megállapított teljes közvetlen kár a horvát hatóságok által becsült nagyságrenden belül van.

(11)Horvátország a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti szükségintézkedések és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 2 270,1 millió EUR-ra becsülte és intézkedéstípusokra bontotta. A legnagyobb rész az – elsősorban oktatási és egészségügyi – infrastruktúra működőképességének helyreállításával, valamint az átmeneti szállással kapcsolatos költségeket érinti.

(12)A horvát hatóságok megerősítették, hogy az elszámolható költségeknek nincs biztosítási fedezete.

(13)2020. június 10-i kérelmében Horvátország kérte a rendelet 4a. cikkében foglaltak szerinti előleg kifizetését. 2020. augusztus 10-én a Bizottság elfogadta a C(2020) 5575 végrehajtási határozatot, melyben Horvátországnak az EUSZA-ból 88 951 877 EUR előleget ítélt meg, melyet ezt követően kifizetett.