[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 2009.12.22.

COM(2009)695 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Jelentés a 2004–2008-as Erasmus Mundus program utólagos értékeléséről

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Jelentés a 2004–2008-as Erasmus Mundus program utólagos értékeléséről

TARTALOMJEGYZÉK

1. Bevezetés 3

2. A külső értékelés háttere 3

3. A külső értékelés 4

3.1. Az értékelés jellege 4

3.2. Módszerek 4

3.3. Az értékelő megállapításai 4

3.3.1. Az Erasmus Mundus-képzések minősége 5

3.3.2. A részt vevő hallgatók és tanárok által képviselt színvonal 5

3.3.3. Az európai felsőoktatás „kínálati oldalára” gyakorolt hatás 6

3.3.4. A program hatása az európai felsőoktatás iránt mutatkozó nemzetközi keresletre 6

3.3.5. A hallgatókra és az oktatókra gyakorolt hatás 6

3.3.6. Fenntarthatóság 7

3.3.7. A program kialakítása és struktúrája 7

3.3.8. A program irányítása 8

3.3.9. Programhatékonyság 8

4. A külső értékelés fő ajánlásai és a Bizottság megjegyzései 8

4.1. Eredményesség 8

4.2. Fenntarthatóság 10

4.3. Hatékonyság – a program kialakítása és irányítása 11

5. A Bizottság következtetései 11

Statisztikai mellékletek a pályázatokra és a kiválasztásra vonatkozó számadatokról 12

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Jelentés a 2004–2008-as Erasmus Mundus program utólagos értékeléséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

1. BEVEZETÉS

E jelentést a Bizottság az Erasmus Mundus program létrehozásáról szóló, 2003. december 5-i 2317/2003/EK határozatnak[1] az utólagos értékelés készítéséről rendelkező 12. cikke értelmében terjeszti elő. A jelentés a Bizottság álláspontját ismerteti azon fő következtetések és ajánlások tekintetében, melyek a program utólagos értékelése során fogalmazódtak meg. Az értékelés szövege az alábbi weboldalon érhető el: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm . E következtetések és ajánlások az Erasmus Mundus résztvevőivel és a legjelentősebb érdekelt felekkel készített, átfogó felmérések alapján születtek.

2. A külső értékelés háttere

A 2004–2008-as Erasmus Mundus olyan felsőoktatási együttműködési és mobilitási program, amely annak elősegítésére jött létre, hogy az Európai Unió a tanulás világszerte elismert kiválósági központjává válhasson. A program feladata az volt, hogy színvonalas európai mesterképzések kialakítását támogassa, valamint a harmadik országok körében növelje az európai felsőoktatás ismertségét és vonzerejét. Stratégiai célkitűzései értelmében arra volt hivatott, hogy harmadik országokkal folytatott együttműködés révén hozzájáruljon az európai felsőoktatás minőségének javításához és a kultúrák közötti megértés elmélyítéséhez.

A program konkrét célkitűzései a következők voltak: az európai felsőoktatás minőségének javítása és kiválóságának elősegítése terén; harmadik országokból érkező, felsőfokú végzettséggel rendelkező hallgatók és oktatók Európába irányuló mobilitásának ösztönzése; strukturált együttműködés támogatása harmadik országbeli felsőoktatási intézményekkel; valamint az Európai Unió felsőoktatási intézményeibe való bejutás megkönnyítése, a felsőoktatás profiljának fejlesztése és ismertségének növelése.

A 2004–2008. évi program négy alprogramból állt: 1. Erasmus Mundus-mesterképzések, azaz olyan mesterszintű, integrált képzések, amelyek keretében három különböző tagállam legalább három felsőoktatási intézménye működött együtt; 2. Erasmus Mundus ösztöndíjak harmadik országok hallgatói és oktatói számára; 3. együttműködés harmadik országok felsőoktatási intézményeivel, ideértve az európai uniós tagállamok hallgatóinak és oktatóinak szánt, harmadik országokba irányuló ösztöndíj-lehetőségeket; 4. az európai felsőoktatás vonzerejét nemzetközi szinten növelő projektek.

3. A külső értékelés

3.1. Az értékelés jellege

Az értékelés elkészítése a Bizottsággal kötött keretszerződés[2] értelmében az ECOTEC Research and Consulting feladata volt. Az utólagos értékelés tárgyát a 2004–2008-as időszak képezte, melynek folyamán számos, a program végrehajtására irányuló ajánlattételi felhívás jelent meg; az értékelés különös hangsúlyt fektetett a 2006–2007-es programszakasz időközi értékelése óta eltelt időszakra. Míg az Erasmus Mundus-mesterképzések, ösztöndíjak és a felsőoktatás vonzerejének növelésére irányuló projektek (azaz az 1., 2. és 4. alprogram) a 2004/2005-ös tanévben indultak be, az együttműködések (3. alprogram) egy évvel később, 2005/2006-ban kezdődtek meg.

Az értékelés elsődleges célja az volt, hogy felbecsülje az első Erasmus Mundus program hatását, és a levont tanulságok elemzése révén segítse a soron következő program végrehajtását. Az értékelés középpontjában ezért az Erasmus Mundus program „eredményessége” állt, azaz, hogy milyen mértékben teljesítette a program az előzetesen kitűzött célokat. A rövid és hosszú távú hatások számbavételén felül az értékelés azt is elemezte, hogy a program milyen „hatékonysággal”[3] fejtette ki hatását, és mennyire fenntarthatók hosszú távon az általa támogatott képzések.

3.2. Módszerek

Az értékelés módszerei az alábbiak voltak: a vonatkozó szakirodalom tanulmányozása; felmérés készítése az Erasmus Mundus-mesterképzésekben, -együttműködésekben és a felsőoktatás vonzóbbá tételére irányuló projektekben (1., 3. és 4. alprogram) részt vevő intézmények, harmadik országbeli és uniós tagállambeli hallgatók és oktatók körében; interjúk a jelentősebb érdekelt felekkel – többek között az Erasmus Mundus nemzeti irodáival ( national structures ) és a négy alprogram résztvevőivel. 12 Erasmus Mundus-mesterképzésről készült helyszíni esettanulmány. Az elemzés során az összegyűjtött adatokra folyamatosan triangulációt és keresztellenőrzést alkalmaztak.

3.3. Az értékelő megállapításai

Az Erasmus Mundus utólagos értékeléséhez összegyűjtött adatok azt mutatják, hogy a program eredményesen elérte a kitűzött célokat, és közösségi jellege jelentős hozzáadott értéket teremtett. A programnak köszönhetően az EU legkiválóbb oktatási intézményei kerülhettek kapcsolatba egymással, és 103 olyan új, innovatív közös mesterképzés jöhetett létre, amely valószínűleg sosem valósulhatott volna meg a program nélkül. Általában elmondható, hogy a mesterprogramokra – amelyeket az értékelés során megkérdezett egyetemi dolgozók, valamint a jelenlegi és egykori Erasmus Mundus-ösztöndíjas hallgatók egyaránt magas színvonalúnak minősítettek – nagyszámú érdeklődő jelentkezett harmadik országbeli diákok közül.

3.3.1. Az Erasmus Mundus-képzések minősége

Az értékelés tanúsága szerint a program által támogatott mesterképzések valóban magas színvonalat képviselnek. A részt vevő intézmények és dolgozóik kiválósága továbbra is alapjaiban garantálja a minőségi felsőoktatást. Noha a részt vevő intézmények földrajzi eloszlása nagyjából egyenletes volt, az új tagállamokban működő intézmények részarányukhoz képest alulreprezentáltak maradtak.

A képzések koordinátorai a leggyakrabban a kiemelkedő tudományos színvonalat és tartalmat találták olyan többletértéket hordozó tényezőnek, amely az Erasmus Mundus-képzéseket az azonos szakterület „normál” (hazai) mesterképzéseitől megkülönbözteti. A koordinátorok és a felsőfokú végzettséggel rendelkező hallgatók véleménye szerint az Erasmus Mundus-képzésekbe beépített mobilitás és a hozzájuk kapcsolódó „interkulturális tapasztalat” szintén fontos eleme a képzések által teremtett hozzáadott értéknek.

A diákok kimagaslónak minősítették a hallgatók számára nyújtott támogatás és a felsőoktatási létesítmények színvonalát. Az értékelés azonban arra enged következtetni, hogy bizonyos esetekben több erőfeszítésre lett volna szükség a részt vevő intézmények tantervei és a diákok számára felajánlott különböző képzési utak közötti koherencia javítása terén. Közös képzésekre épülő, korlátozottabb számú képzési utakat megvalósító, strukturáltabb modellekkel megkönnyíthető az Erasmus Mundus-képzések integrációja.

3.3.2. A részt vevő hallgatók és tanárok által képviselt színvonal

Az Erasmus Mundus program sikeresnek bizonyult a tekintetben, hogy a képzések túlnyomó többségére nagyszámú érdeklődő jelentkezett harmadik országokból. Ezzel szemben gyakran okozott nehézséget az uniós hallgatóknak szánt helyek feltöltése. E probléma hátterében egyrészt a kurzusokért fizetendő tandíj mértéke (amely meghaladhatja a „nemzeti” programok díját), másrészt az a tény áll, hogy a 2004–2008-as program keretében az uniós diákok nem részesülhettek ösztöndíjban.

Az értékelés során összegyűjtött információk arra engednek következtetni, hogy az Erasmus Mundus-képzésekre kiválasztott diákok magas tudományos színvonalat képviselnek.Az online közvélemény-kutatásra válaszoló koordinátorok és partnerek 55 %-a találta úgy, hogy az Erasmus Mundus-hallgatók által képviselt tudományos átlagszínvonal „jelentősen meghaladja” a tanszékeiken normál mesterképzéseken részt vevő diákokét.

A kiegészítő finanszírozás alkalmazása, amellyel a 2. alprogram („Ablakok”) meghatározott földrajzi területekről és országokból származó diákok célirányos kiválasztását támogatta, nem minden esetben volt összeegyeztethető a program legfontosabb törekvését jelentő tudományos kiválósággal. Egy-két esetben egyértelműen az történt, hogy az „Ablakok” által bevezetett, elsődlegesen alkalmazott földrajzi kritérium alapján a választás átlagon aluli teljesítményű diákokra esett.

Az értékelés tanúsága szerint a 2. alprogram által támogatott oktatók magas tudományos színvonalat képviseltek. Az oktatók között azonban több mint 75 % volt a férfiak aránya. Ez a szám még akkor is aránytalanul magasnak tűnik, ha figyelembe vesszük, hogy a felsőoktatási intézmények dolgozói körében a különböző szakterületeken változó lehet a nemek eloszlása.

3.3.3. Az európai felsőoktatás „kínálati oldalára” gyakorolt hatás

Az Erasmus Mundus mind mennyiségi, mind minőségi értelemben javította a mesterszintű képzés terén már fennálló kínálatot. Általánosságban elmondható, hogy a támogatásban részesülő új képzések kiegészítették a meglévő felsőoktatási kínálatot, hiszen a „hazai” kurzusok velük párhuzamosan folytak tovább. A programnak köszönhetően létrejött, kiemelkedő színvonalat képviselő új kurzusok és a programot megelőzően ritkán előforduló képzéstípusok is hozzájárultak az általános minőségjavuláshoz.

Azonfelül, hogy közvetlen hatásként képzések létrejöttét eredményezte, az Erasmus Mundus további, közvetett hatást is gyakorolt a részt vevő tanszékekre és intézményekre. A jelek szerint ugyanis a közös képzések létrehozásával és végrehajtásával erősödött az a kettős folyamat, amely során egyrészt fokozódott a kínálati oldal európai jellege (mivel különböző országok felsőoktatási intézményei működtek együtt), másrészt a keresleti oldal nemzetközivé válása (mivel az intézmények megpróbáltak több külföldi diákot vonzani, és megfelelni az igényeiknek).

Az értékelés során megállapítást nyert, hogy az Erasmus Mundus általában véve pozitívan járult hozzá az oktatás terén felállított uniós stratégiai célkitűzések megvalósításához. A képzések integrált, transznacionális jellege ugyanis rászorította a programban részt vevő intézményeket arra, hogy a bolognai folyamat elemeit – köztük főként az európai kreditátviteli és –gyűjtési rendszert – közvetlenül alkalmazzák. A programnak köszönhetően a tudományos közösség tagjai kölcsönösen ismereteket szerezhettek más tagállamok felsőoktatási rendszereinek jellegéről és működéséről.

A számos képzés alapján leszűrt tapasztalat azt mutatja, hogy a közös oklevelek (diplomák) kibocsátása olyan terület marad, ahol további erőfeszítésekre van szükség a közös oklevelek elismerését gátló nemzeti jogszabályok támasztotta akadályok elhárításához. A közös oklevelek kibocsátásához elengedhetetlen magas szintű, közös minőségbiztosítás és kölcsönös elismerés minden bizonnyal hozzájárul az európai felsőoktatási térség fejlődéséhez.

3.3.4. A program hatása az európai felsőoktatás iránt mutatkozó nemzetközi keresletre

Az értékelés során bebizonyosodott, hogy az Erasmus Mundus hatására a programban részt vevő tanszékeken és intézményekben növekedett a harmadik országbeli hallgatók száma. Igaz azonban, hogy nem mindenütt számoltak be hasonló növekedésről, és előfordulhat, hogy olyan harmadik országbeli diákok is választották az Erasmus Mundus-képzéseit, akik egyébként is eljöttek volna Európába tanulni. Az értékelés során egyetlen vizsgált esetben sem álltak rendelkezésre olyan konszolidált adatok, amelyek az egyes intézményekben tanuló, harmadik országbeli hallgatók számáról tájékoztattak volna, pedig az ilyen adatok értékes eszközt jelentenének az Erasmus Mundus és más hasonló programok mennyiségi hatásának elemzésére.

A képzések felelősei közül sokan jelezték az értékelés során, hogy az Erasmus Mundusnak köszönhetően nőtt azon harmadik országok száma, amelyekből a tanszékeiken folyó képzésekre hallgatók jelentkeztek, így szakíthattak a toborzás hagyományos formáival.

3.3.5. A hallgatókra és az oktatókra gyakorolt hatás

A Erasmus Mundus végzett hallgatóira összpontosító hatásvizsgálat tanúsága szerint a program keretében képesítést szerzett diákok úgy ítélik meg, hogy a képzések során értékes és releváns tudással és tapasztalatokkal gazdagodtak. A képzéseken oklevelet szerzett hallgatók hosszú távú tudományos előmeneteléről vagy pályafutásuk alakulásáról rendelkezésre álló információk többnyire pozitívak, de nem nyújtanak kellő alapot egyértelmű következtetés levonására.

A 2. alprogramról végzett online felmérés eredményei szerint az Erasmus Mundus program lehetővé tette a diplomások számára, hogy saját (kutatási) hálózatot hozzanak létre, ismereteket szerezzenek az uniós felsőoktatásról, és jobban megértsék annak működését. A jelek szerint a program mind az oktatóra, mind a fogadó intézményre, mind a képzésekre nézve erőteljesebb hatást tud kifejteni, ha az oktatót közvetlenül bevonják az óraadói munkába. Erre azonban nem minden esetben került sor.

3.3.6. Fenntarthatóság

Az értékelés során bizonyítást nyert, hogy az Erasmus Mundus programban jelenleg részt vevő koordinátorok és partnerek többsége szerint képzéseik nem folytatódhatnának jelenlegi formájukban az Uniótól kapott folyamatos finanszírozás nélkül.

E megállapítás – mivel uniós támogatások kedvezményezettjeinek véleményén alapul – nem meglepő, különösen olyan országokban, ahol a felsőoktatási rendszer pénzügyi forrásai jelentősen korlátozottak.Mivel azonban az Erasmus Mundus hosszabb távú fenntarthatóságának biztosítása várhatóan azzal jár, hogy csökkenteni kell az egyes képzésekre vonatkozó ösztöndíjak uniós támogatásának mértékét, egyértelmű, hogy sok Erasmus Mundus-képzés folytatódásához a jelenlegitől eltérő megoldásokat kell találni.

A képzések nemzetközi összehasonlításban is kiválónak bizonyuló minősége elvileg lehetővé teszi, hogy a legjobb képzésekre magas színvonalat képviselő, önköltséges hallgatókat lehessen toborozni harmadik országokból, főként, mivel a kiváló minőségű oktatás megfizetése inkább az EU-n kívüli országokban szokványosabb, mint az Unió tagállamaiban. Az Erasmus Mundus valószínűleg sok olyan diákot támogatott, akik egyébként nem tudták volna megfizetni az európai tanulmányokat, ugyanakkor teljességgel elképzelhető, hogy olyan hallgatókat is finanszírozott, akik tanulmányi költségeiknek legalább egy részét fedezni tudták volna.

Bár az új Erasmus Mundus programba már beépült a hallgatók finanszírozási forrásainak változatossá tétele, az értékelés arra enged következtetni, hogy a képzések felelőseiben még inkább tudatosítani kell, hogy előrelépésre van szükség az önfinanszírozás és az alternatív finanszírozási források terén.

3.3.7. A program kialakítása és struktúrája

Bár az értékelés szerint az 1. alprogram keretébe tartozó mesterképzések és a 2. alprogram hallgatói ösztöndíjai egyértelműen kiegészítették egymást és közös hatásuk eredményes volt, a 2. alprogram oktatói ösztöndíjainak, a 3. alprogram együttműködéseinek és a 4. alprogram projektjeinek eredményessége kevésbé volt egyértelmű.

A 2. alprogramban részt vevő oktatók finanszírozása nem gyakorolt minden esetben egyértelmű hatást a képzések minőségére. A jelek szerint a fent említett finanszírozás eredményességét növeli, ha az oktatóknak közvetlenül hozzá kell járulniuk a képzések megvalósításához (főként, ha ez tanítás formájában történik).

Bár a 3. alprogram számos esetben új dimenzióval gazdagította az Erasmus Mundus-képzéseket, gyakran előfordult, hogy az együttműködések keretében zajló tevékenységek nem épültek be megfelelő mértékben a kapcsolódó képzésekbe, és maga az alprogram is a vártnál kevesebb résztvevőt vonzott. E probléma orvoslására az új Erasmus Mundus lehetővé teszi a harmadik országbeli intézmények számára, hogy a konzorciumokban teljes értékű partnerként vegyenek részt.

Az értékelés készítői szerint a 4. alprogram támogatott néhány érdekes és eredményesnek ígérkező projektet, az alprogramra szánt finanszírozás azonban túl sok projektre és egymástól eltérő célkitűzésre aprózódott el. A 4. alprogram eredményesebb lehetett volna, ha a forrásokat korlátozottabb számú, nagyobb projektekre összpontosítják.

3.3.8. A program irányítása

Az Erasmus Mundus irányítási eljárásai megfelelőnek és messzemenően eredményesnek bizonyultak. A program kedvezményezettjei ugyanis nem számoltak be súlyosabb nehézségekről a program kiválasztási és nyomonkövetési eljárásait illetően. Az értékelés készítői szerint ugyanakkor a nyomon követés során nyert konszolidált adatok minősége javítható lenne anélkül, hogy az jelentősebb további erőfeszítést igényelne. Hasznos lenne például, ha a diákok számával és a képzéseken oklevelet szerző hallgatók arányával kapcsolatban teljesebb adatok állnának rendelkezésre, mivel ezek egyszerű, értékes, az eredményeket jól kifejező indikátoroknak számítanak.

3.3.9. Programhatékonyság

Az értékelés készítői szerint a program általánosságban véve magas hatékonysági fokot ért el. Az Erasmus Mundus-konzorciumok számára a képzésekkel kapcsolatos adminisztrációra előirányzott, viszonylag szerény összegek ugyanis a jelek szerint nagy hatással bírtak, mivel jelentős kiegészítő forrásokat (történetesen adminisztrációval töltött munkaidőt) fordítottak végrehajtásukra.

Mivel sok Erasmus Mundus-hallgató teljes ösztöndíjtámogatást kap az egyes képzésekre, az általános hatékonyság valószínűleg azáltal javítható, ha a képzéseken több, más finanszírozási forrásból támogatott diák vesz részt.

4. A KÜLSő ÉRTÉKELÉS Fő AJÁNLÁSAI ÉS A BIZOTTSÁG MEGJEGYZÉSEI

Az értékelés készítőinek fő ajánlásai félkövér betűkkel, a Bizottság észrevételei pedig dőlt betűkkel olvashatók.

4.1. Eredményesség

1. ajánlás

További erőfeszítésekre lenne szükség azon okok feltárására, amelyek miatt az új tagállamokban működő intézmények folyamatosan alulreprezentáltak az Erasmus Mundus programban, valamint – az EU e területen betöltött hatáskörén belül – megfelelő lépéseket kellene tenni a felismert problémák megoldására.

A Bizottság egyetért az ajánlással. Az alulreprezentált uniós országok részvételét növelendő, a Bizottság a 3. alprogram keretében egy olyan (a szlovák nemzeti iroda koordinációjával működő) projektet is támogat, melynek célja, hogy tájékoztatást nyújtson a részvétel módjáról és segítse az új tagállamok potenciális résztvevőit. A projekt hatásának értékelésére 2010 nyarán kerülhet majd sor.

2. ajánlás

Az Erasmus Mundus-képzések folyamatos nyomon követése során különös figyelmet kellene fordítani a tantervek és a program keretében kínált képzési utak integrációjára.

A Bizottság örömmel fogadja az ajánlást, melyben alkalmas eszközt lát az integráció jelentőségének fokozottabb hangsúlyozására. A jövőben a jelentkezőket fel kell kérni, hogy pontosabban határozzák meg és bizonyítékokkal támasszák alá képzéseik integráltsági fokát, a pályázatok értékelőit pedig fel kell szólítani, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet az integrációs és mobilitási mechanizmusok elemzésére.

3. ajánlás

Az új Erasmus Mundus program az európai diákok számára is bevezeti az ösztöndíjat, azzal a céllal, hogy növekedjen a mesterképzéseken részt vevő uniós hallgatók aránya. Ennek ellenére a program végrehajtása során fokozott figyelmet kellene fordítani a pályázó és a kiválasztott uniós hallgatók tényleges számára.

A Bizottság egyetért az ajánlással, és különös figyelemmel követi majd nyomon az EU-ból jelentkező és a részvételre kiválasztott hallgatók hányadának alakulását, mint ahogyan tette ezt idáig a harmadik országbeli hallgatók esetében. E számadat ismerete kulcsfontosságú annak biztosításához, hogy a program a jövőben a lehető legeredményesebben működhessen.

4. ajánlás

Az új Erasmus Mundus program keretében létrejövő konzorciumokat fel kellene kérni arra, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet a nemek közötti egyensúlyra a mesterkurzusaik kapcsán támogatott oktatók körében.

A Bizottság elviekben egyetért az ajánlással, és megtesz mindent annak érdekében, hogy a program résztvevői körében tudatosítsa e kérdés jelentőségét.

5. ajánlás

Jobb minőségű adatokra lenne szükség annak nyomon követéséhez, milyen hatást gyakorol az Erasmus Mundus az Európába érkező, magas színvonalat képviselő, harmadik országbeli diákok számának alakulására. A részt vevő intézményeket ezért fel kellene kérni, bocsássanak rendelkezésre adatokat a harmadik országokból toborzott diákok teljes számáról, hogy módszeresebb elemzést lehessen készíteni az Erasmus Mundus e tekintetben kifejtett hatásáról.

A Bizottság örömmel fogadja ezt az ajánlást, melynek révén arra fogja ösztönözni a részt vevő intézményeket, hogy időszerűbb és pontosabb információkkal szolgáljanak hallgatóik számáról és teljesítményéről. Ezeket az információkat az intézményeknek a diákokról készült, (a végrehajtó ügynökség által működtetett) már meglévő adatbázison keresztül kellene eljuttatniuk, ezért biztosítani kellene az adatbázis lehető legkönnyebb, felhasználóbarát kezelését.

6. ajánlás

A végzett hallgatókkal foglalkozó hatásvizsgálatot tovább kellene folytatni az elkövetkezendő években, de e célra egy rendszerezettebb, rövidebb kérdőívet kellene létrehozni, amely kifejezetten a programban részt vevő hallgatók által tapasztalt hosszú távú hatások mérésére szolgálna.

A Bizottság egyetért ezzel az ajánlással. A végzett hallgatókkal foglalkozó hatásvizsgálat kulcsfontosságú eszköze annak, hogy megértsük és értelmezhessük a program eddigi és további alakulását. A hatásvizsgálattal megbízott szerződéses féllel jelenleg is folyik az egyeztetés egy, a diákokra és a végzett hallgatókra irányuló, eredményesebb kérdőív összeállításáról.

4.2. Fenntarthatóság

7. ajánlás

Annak érdekében, hogy a legkiválóbb Erasmus Mundus-képzések fenntarthatók maradjanak, ugyanakkor az uniós támogatás a lehető legnagyobb hatásfokot érje el, fel kell hagyni azzal a jelenlegi gyakorlattal, hogy az Erasmus Mundus a mesterképzésein részt vevő, harmadik országbeli diákok túlnyomó többségének teljes ösztöndíjat biztosít. A létező képzések esetében ösztönözni kellene a differenciáltabb támogatási rendszerek létrehozását, melyeken belül a hallgatók nagyobb hányadának finanszírozása válna lehetővé az Erasmus Mundus-ösztöndíjakon kívüli forrásokból.

A Bizottság egyetért azzal, hogy szükség van az Erasmus Mundus-képzések fenntarthatóságának biztosítására, és erre az új program első felhívásában is nagy hangsúlyt helyez. Mindamellett szükségesnek látja, hogy továbbgondolja az ösztöndíjrendszer jövőjét. Lehetséges például, hogy a kiváló színvonalú képzéseket külön támogatja majd, ösztöndíjakat pedig annak függvényében nyújt, hogy a képzések mennyire vonzóak a hallgatók számára.

8. ajánlás

Az új Erasmus Mundus program 3. alprogramja esetében fokozottabban kellene a stratégiai megközelítést alkalmazni, mint az előző program 4. alprogramjánál, azaz világosan meghatározott prioritási területeken kellene korlátozott számú projektet támogatni, és ösztönözni kellene a „klaszterek” keretében kifejtett tevékenységeket. Fokozni kellene a képzésekre vonatkozó, célirányos marketingtevékenységet, melyet leginkább a magas- és közepes bevételű, európai és Európán kívüli országok elit felsőoktatási intézményeire kellene összpontosítani, és ezzel fokozni az Erasmus Mundus-képzések iránti (önfinanszírozó) kereslet.

A Bizottság osztja az értékelés készítőinek azon aggályát, miszerint a 3. alprogram konkrét célkitűzéseinek meghatározásából hiányzik az egzakt stratégiai megközelítés. Ebben az évben a Bizottság úgy döntött, hogy nem tesz közzé nyílt ajánlattételi felhívást, hanem – első ízben – olyan klaszterek létrehozására ír ki pályázatot, amelyek révén az előző program 4. alprogramjának projektjeiben rejlő lehetőségek a leginkább kiaknázhatók. A jövőben emellett az ajánlattételi felhívások korlátozott számú prioritási területre összpontosulnak majd. A program keretében a Bizottság továbbra is pénzügyi támogatást nyújt a Global Promotion Project (globális népszerűsítő projekt) bizonyos elemei számára, melynek célja, hogy világszerte népszerűsítse az európai felsőoktatást.

4.3. Hatékonyság – a program kialakítása és irányítása

9. ajánlás

Az új Erasmus Mundus programban részt vevő oktatókat kötelezni kellene arra, hogy közvetlenül járuljanak hozzá azon képzések megvalósításához, amelyek miatt Erasmus Mundus-támogatást kapnak, hogy ezáltal javítsák a szóban forgó képzés minőségét.

A Bizottság figyelemre méltónak tartja az ajánlást. Eddig az oktatóknak nyújtott ösztöndíjak leginkább a képzésekhez kapcsolódó oktatási vagy kutatási tevékenységek lehetővé tételére irányultak. Annak az oktatónak, aki közvetlenül részt vesz egy képzés megvalósításában, adott esetben a tanterv kialakításában is részt kell vennie. Amennyiben már vannak folyamatban olyan képzések, amelyek megvalósítása szükségessé teszi az oktató közvetlen hozzájárulását, a bevált gyakorlatot más konzorciumokkal is meg kellene osztani.

10. ajánlás

Felül kellene vizsgálni az Erasmus Mundus-képzésekről szóló időközi és zárójelentések formátumát, hogy biztosítani lehessen az uniós és harmadik országbeli diákok számáról és a képzéseken oklevelet szerzett hallgatók arányáról szóló valamennyi adat hiánytalan összegyűjtését.

Az 5. ajánláshoz hasonlóan a Bizottság itt is egyetért azzal, hogy a részt vevő intézményeket arra kell ösztönözni: szolgáljanak időszerűbb és pontosabb információkkal hallgatóik számáról és teljesítményéről. Főként az oklevelet szerzett hallgatók arányát kellene egyértelműen feltüntetni, hogy jobban értelmezhető elemzést lehessen készíteni a képzések eredményességéről.

5. A BIZOTTSÁG KÖVETKEZTETÉSEI

A Bizottság egyetért az értékelés készítőinek általános következtetésével, miszerint a program jelentősen elősegítette az európai felsőoktatás nemzetközi jellegének erősödését. A program továbbra is alkalmasnak mutatkozik arra, hogy segíteni tudja az európai felsőoktatási intézményeket abban, hogy szembe tudjanak nézni az előttük álló – főként a jelenlegi gazdasági helyzetben jelentkező – kihívásokkal, és hozzájárul ahhoz, hogy a koordinátorok, partnerek, hallgatók és oktatók megőrizhessék töretlen lelkesedésüket. Az értékelés eredményei azt mutatják, hogy az Erasmus Mundus továbbra is teljesíti politikai és működési célkitűzéseit, illetve a Szerződés 149. cikkében foglalt célokat.

Az Erasmus Mundus-mesterképzéseket, a hátterükben álló intézményeket, valamint az általuk vonzott hallgatókat és oktatókat jellemző színvonal elengedhetetlen a program jövőbeni fejlődéséhez és megfelelő működéséhez. A Bizottság örömmel fogadta az értékelés készítőinek e tekintetben tett pozitív megállapításait, és az új Erasmus Mundus programban megerősítette a minőségbiztosítás szerepét.

Az új program kialakításánál sor került a 2004–2008-as program folyamán feltárt strukturális hiányosságok kiküszöbölésére. Ennek eredményeként például ezentúl az uniós diákok is részesülhetnek ösztöndíjban, és a harmadik országbeli intézmények is teljes értékű tagként vehetnek részt a közös programokban. A Bizottság tudomásul veszi az értékelésben szereplő, a program fejlesztendő területeire vonatkozó megállapításokat, és a 2009–2013-as program hátralévő részében fokozott figyelmet fordít ezekre.

statisztikai mellékletek a pályázatokra és a kiválasztásra vonatkozó számadatokról

EU + EFTA/EGT-országok | A felsőoktatási intézmények Erasmus Mundus-mesterképzésben való részvételre benyújtott pályázatai (1) | A felsőoktatási intézmények Erasmus Mundus-mesterképzésben való részvételre kiválasztott pályázatai (1) | Erasmus Mundus-mesterképzésben részt vevő, kiválasztott felsőoktatási intézmények |

Ausztria | 32 | 7 | 4 |

Belgium | 133 | 21 | 7 |

Bulgária | 2 | 0 | 0 |

Ciprus | 1 | 0 | 0 |

Csehország | 56 | 9 | 4 |

Dánia | 72 | 14 | 7 |

Észtország | 25 | 3 | 2 |

Finnország | 59 | 11 | 5 |

Franciaország | 465 | 65 | 49 |

Németország | 320 | 54 | 33 |

Görögország | 43 | 5 | 4 |

Magyarország | 74 | 10 | 4 |

Írország | 44 | 6 | 5 |

Olaszország | 361 | 44 | 26 |

Lettország | 21 | 0 | 0 |

Litvánia | 35 | 2 | 2 |

Luxemburg | 7 | 1 | 1 |

Málta | 17 | 1 | 1 |

Hollandia | 162 | 29 | 14 |

Lengyelország | 123 | 16 | 8 |

Portugália | 170 | 26 | 11 |

Románia | 14 | 0 | 0 |

Szlovákia | 14 | 1 | 1 |

Szlovénia | 24 | 3 | 2 |

Spanyolország | 464 | 62 | 27 |

Svédország | 140 | 22 | 11 |

Egyesült Királyság | 257 | 42 | 28 |

Izland | 5 | 0 | 0 |

Liechtenstein | 0 | 0 | 0 |

Norvégia | 63 | 14 | 9 |

Összesen | 3195 | 468 | 265 |

EU + EFTA/EGT-országok | A felsőoktatási intézményeknek az Erasmus Mundus 4. alprogramjára benyújtott projektpályázatai (1) | A felsőoktatási intézményeknek az Erasmus Mundus 4. alprogramjára kiválasztott projektpályázatai (1) | Az Erasmus Mundus 4. alprogramjára kiválasztott projektben részt vevő felsőoktatási intézmények (1) |

Ausztria | 41 | 8 | 6 |

Belgium | 84 | 18 | 16 |

Bulgária | 18 | 2 | 2 |

Ciprus | 5 | 2 | 2 |

Csehország | 27 | 4 | 3 |

Dánia | 22 | 6 | 4 |

Észtország | 20 | 5 | 5 |

Finnország | 53 | 17 | 12 |

Franciaország | 135 | 26 | 20 |

Németország | 108 | 16 | 10 |

Görögország | 27 | 5 | 3 |

Magyarország | 41 | 4 | 2 |

Írország | 11 | 3 | 3 |

Olaszország | 144 | 15 | 12 |

Lettország | 11 | 3 | 2 |

Litvánia | 23 | 4 | 3 |

Luxemburg | 2 | 0 | 0 |

Málta | 9 | 3 | 1 |

Hollandia | 73 | 14 | 9 |

Lengyelország | 60 | 12 | 9 |

Portugália | 55 | 10 | 7 |

Románia | 31 | 3 | 3 |

Szlovákia | 30 | 6 | 3 |

Szlovénia | 17 | 1 | 1 |

Spanyolország | 133 | 32 | 18 |

Svédország | 51 | 11 | 8 |

Egyesült Királyság | 99 | 22 | 15 |

Izland | 2 | 2 | 1 |

Liechtenstein | 1 | 1 | 1 |

Norvégia | 24 | 11 | 9 |

Összesen | 1357 | 266 | 190 |

Beérkezett hallgatói pályázatok száma | Odaítélt Erasmus Mundus-ösztöndíjak | Odaítélt „Ablak”- ösztöndíjak | Odaítélt ösztöndíjak összesen |

2004–05 | nincs adat | 140 | 0 | 140 |

2005–06 | 3030 | 455 | 353 | 808 |

2006–07 | 5500 | 741 | 636 | 1377 |

2007–08 | 12 766 | 1196 | 629 | 1825 |

2008–09 | 18 820 | 1957 | 74 | 2031 |

Total | 40 116 | 4489 | 1692 | 6181 |

[1] HL L 345., 2003.12.31.

[2] Keretszerződés az értékelésről, értékeléssel kapcsolatos szolgáltatásokról és a hatásvizsgálat támogatásáról (EAC/03/06 – 1. megújítás).

[3] Azaz, mennyire indokolt költségek mellett fejtette ki hatásait.