Ez a jelentés az EFSA két tudományos szakvéleményén, az EFSA megbízásából készült piaci felmérésen és a nemzeti illetékes hatóságokkal és az érdekelt felekkel folytatott széles körű konzultáción alapul. A jelentés mellé készült egy szolgálati munkadokumentum, amely az abban közölt megállapításokat részletesebben is kifejti.

2016. július 19-ig az Európai Parlament és a Tanács 2009/39/EK irányelve (amely nagyrészt megismétli az 1989-ben elfogadott jogszabályt) határozza meg a különleges táplálkozási célú élelmiszerekre (úgynevezett „diétás élelmiszerek”) vonatkozó szabályokat. Ez az irányelv a következőképpen határozza meg a diétás ételeket: „olyan élelmiszerek, amelyeket különleges összetételüknél vagy gyártási eljárásuknál fogva egyértelműen meg lehet különböztetni a rendes fogyasztásra szánt élelmiszerektől, és amelyek alkalmasak az általuk megjelölt táplálkozási célok elérésére, és amelyeket erre való alkalmasságuk megjelölésével hoznak forgalomba” (az irányelv 1. cikkének (2) bekezdése). A diétás élelmiszereknek minősülő termékek kategóriáiról az irányelv nem ad kimerítő jellegű listát, a fent megadott meghatározás alapján pedig jelenleg 17 tagállam és Norvégia tekinti a kisgyermekeknek szánt tápszereket diétás ételnek. Következésképpen ezeknek a termékeknek meg kell felelniük a 2009/39/EK irányelv szabályainak, különösen annak az általános szabálynak, amely szerint a „termékeknek jellegüknél vagy összetételüknél fogva meg kell felelniük a tervezett különleges táplálkozási célnak” (az irányelv 3. cikkének (1) bekezdése). Továbbá meg kell felelniük a címkézésre vonatkozó követelményeknek, például fel kell tüntetni, hogy alkalmasak a rendeltetési cél elérésére (az irányelv 9. cikke) és be kell jelenteni őket a forgalomba hozatal helye szerinti tagállam illetékes hatóságainál (az irányelv 11. cikke). Tíz tagállam nem tekinti diétás élelmiszereknek a kisgyermekeknek szánt tápszereket.

Különféle információforrások befolyásolják a szülők és gondozók döntéseit a kisgyermekeknek szánt tápszerekkel kapcsolatban, ideértve a termékek címkézésén és reklámján kívül az egészségügyi szakemberektől kapott tanácsokat és a már tapasztalatot szerzett családtagokkal, barátokkal folytatott véleménycserét is. A szülők és gondozók a leggyakrabban azzal érvelnek a kisgyermekeknek szánt tápszerek alkalmazása mellett, hogy megfelelnek a kisgyermekek táplálkozási igényeinek, és hogy előnyösebbek a tehéntejnél.

Ebben az összefüggésben gyakori az olyan tápanyagtartalomra vonatkozó állítások alkalmazása, amelyek vagy hozzáadott, a kisgyermekek számára hasznosnak tekintett összetevőket (pl. „D-vitamint tartalmaz” vagy „hozzáadott omega-3”), vagy olyan tápanyagokat emelnek ki, amelyeket a kisgyermekeknek igényeinek való fokozottabb megfelelés érdekében a termék csökkentett arányban tartalmaz („csökkentett fehérjetartalom”). Alkalmaznak konkrét összetevőkkel kapcsolatos, egészségre vonatkozó engedélyezett állításokat és a gyermekek fejlődésére és egészségére vonatkozó állításokat is, továbbá kihangsúlyozzák azokat a tápanyagokat, amelyek kulcsfontosságúak a kisgyermekek számára (pl. „a vas hozzájárul a gyermekek megfelelő kognitív fejlődéséhez”).

A kisgyermekeknek szánt tápszereket olyan különleges összetételű termékekként forgalmazzák, amelyek a kisgyermekek táplálkozási igényeinek kielégítésére szolgálnak. A termékeknek a kisgyermekek egészséges fejlődésében betöltött szerepével/ilyen célokra való megfelelőségével kapcsolatosan általános megállapításokat tesznek, ezzel együtt a termékeket gyakran úgy mutatják be, mint amelyek kulcsfontosságú szerepet töltenek be a kisgyermekek táplálkozási igényeinek kielégítésében, az ilyen igények más módon, szokásos étrend keretén belül való kielégítését pedig nehézkesként állítják be. A tehéntejénél magasabb tápérték a reklámokban gyakran bukkan fel érvként (pl. „negyvenszer annyi vasat tartalmaz, mint a tehéntej”).

A kisgyermekeknek szánt tápszereket az EU-ban általában „növekedést serkentő tej” néven forgalmazzák. Használják még például a „junior tejital”, illetve a „kisgyermekeknek szánt tejalapú ital” elnevezést is.

A kisgyermekeknek szánt tápszerek piacán kevés gyártónak van részesedése. A termékeket néhány tagállamban és Svájcban gyártják, ahonnan az EU többi tagállamának és harmadik országoknak értékesítik. Az uniós gyártók a globális piacon vezető szerepet töltenek be.

Változó a kisgyermekeknek szánt tápszerek energiatartalma és összetétele is. A legtöbb esetben a tehéntej a felhasznált fehérjeforrás, de a termék fehérjetartalma általában alacsonyabb, mint a tehéntejé, és a legtöbb esetben a jogszabályok által az anyatej-helyettesítő tápszerek és az anyatej-kiegészítő tápszerek tekintetében kiszabott határértékeken belül marad. A kisgyermekeknek szánt tápszereket többféle mikroelemmel (pl. vas, D-vitamin), többszörösen telítetlen zsírsavakkal (pl. alfa-linolénsav (ALA)) és egyéb anyagokkal (pl. taurin) dúsítják, amelyek gyakran előfordulnak az anyatej-helyettesítő és az anyatej-kiegészítő tápszerekben, ugyanakkor a tehéntejben sok esetben egyáltalán nem, vagy csak kisebb mennyiségben találhatók meg. A kisgyermekeknek szánt tápszerek különböző cukrokat (pl. laktóz, szacharóz, glükóz, maltóz), néha mézet és bizonyos esetekben ízesítőket (pl. vanília) tartalmazhatnak.

Az Európai Parlament és a Tanács elfogadta a javaslat módosított verzióját (a meghatározott csoportoknak szánt élelmiszerekről szóló rendeletet), a kisgyermekek számára készült tápszereket nem vonta be a rendelet hatáskörébe, viszont arra kötelezte a Bizottságot, hogy készítsen jelentést, amelyben elemzi, hogy van-e szükség ezekre a termékekre vonatkozó különös rendelkezésekre.

A meghatározott csoportoknak szánt élelmiszerekről szóló rendelet 2016. július 20-án lép hatályba. Ezen a napon a 2009/39/EK irányelv hatályát veszti, és a jelenleg „diétás élelmiszerekként” forgalmazott, kisgyermekeknek szánt tápszerek azon rendes élelmiszerek közé lesznek besorolva, amelyek bizonyos hozzáadott tápanyagokat tartalmaznak és amelyeket a népesség adott alcsoportjának (vagyis kisgyermekeknek) szántak, így ugyanolyan helyzet áll elő, mint abban a 10 tagállamban, amely már jelenleg sem tekinti a kisgyermekeknek szánt tápszereket diétás ételnek.

Az új jogi keret értelmében a kisgyermekeknek szánt tápszerek az Európai Parlament és a Tanács 1925/2006/EK rendeletének hatálya alá esnek, és meg kell felelniük az e rendeletben foglalt szabályoknak (pl. a vitaminok és ásványi anyagok hozzáadása és a címkézés, kiszerelés és reklámozás tekintetében). A rendelet 15. cikke szerint a tagállamok a piac nyomon követése érdekében előírhatják a gyártók számára, hogy értesítsék az illetékes hatóságot.

A kisgyermekeknek szánt tápszereknek az összes élelmiszerre vonatkozó, egyéb idevágó uniós jogszabálynak is meg kell felelniük. Például a kisgyermekeknek szánt tápszereknek az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendeletében foglalt szabályok szerint biztonságosnak kell lenniük. A kisgyermekeknek szánt tápszerekben lévő élelmiszer-adalékanyagoknak, növényvédőszer-maradékoknak és új élelmiszer-összetevőknek meg kell felelniük az Európai Parlament és a Tanács 1333/2008/EK, 396/2005/EK és 258/97/EK rendeletében foglalt szabályoknak. A kisgyermekeknek szánt tápszerek esetében tájékoztatni kell a fogyasztókat az élelmiszerekkel kapcsolatban, ideértve a tápanyag-összetétel feltüntetését is, az Európai Parlament és a Tanács 1169/2011/EU rendeletében foglalt szabályok értelmében, és az Európai Parlament és a Tanács 1924/2006/EK rendelete értelmében csupán uniós szinten engedélyezett tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokat lehet feltüntetni rajtuk. Ezen állítások csupán az 1924/2006/EK rendelet szerinti alkalmazási feltételekkel, valamint a rendelet általános elveivel és követelményeivel összhangban használhatóak. Konkrétan a rendelet 3. cikke tiltja a megtévesztő, valamint olyan állítások alkalmazását, amelyek kétséget kelthetnek más élelmiszerek biztonságos voltát és/vagy táplálkozásra való alkalmasságát illetően. A 4. cikk (1) bekezdése kimondja, hogy: „egyes élelmiszereknek vagy élelmiszercsoportoknak meg kell felelniük [bizonyos tápanyagprofiloknak] ahhoz, hogy a tápanyag-összetételre vagy egészségre vonatkozó állításokkal legyenek elláthatóak”. A 10. cikk (3) bekezdése előírja, hogy a tápanyag vagy az élelmiszer – általában az egészségre gyakorolt – általános kedvező hatásaira való hivatkozás csak akkor közölhető, ha azt egészségre vonatkozó egyedi állítás is kíséri.

Csak Franciaországban léteznek nemzeti szabályok a kisgyermekeknek szánt tápszerekkel kapcsolatban, és ezeket a diétás élelmiszerekre vonatkozó jogszabályok keretében fogadták el.

5.Az EFSA tudományos véleménye a kisgyermekeknek szánt tápszerekről

E jelentés elkészítése során az Európai Bizottság kikérte az EFSA tudományos véleményét. Az EFSA 2013. október 9-i véleményében megállapította, hogy a kisgyermekeknek szánt tápszerek segítségével növelhető az n-3 többszörösen telítetlen zsírsavak, a vas és a D-vitamin bevitele a csecsemők és kisgyermekek körében (ezeket az EFSA a jóddal együtt olyan tápanyagnak minősítette, amelyek esetében bizonyos EU-n belüli csecsemők és kisgyermekek vonatkozásában fennáll az elégtelenség kockázata).

Az EFSA szerint azonban e tápanyagok bevitele más módszerekkel is eredményesen növelhető, ilyenek például a dúsított tehéntej, a dúsított gabonafélék és gabonaalapú élelmiszerek, étrend-kiegészítők, vagy pedig a hús és a hal korai bevezetése a kiegészítő táplálásba és rendszeres fogyasztása. Ezért az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy a kisgyermekeknek szánt tápszerek nem töltenek be egyedi szerepet, ezért nem tekinthetők a kisgyermekek táplálkozási igényeinek kielégítéséhez szükségesebbnek más olyan ételeknél, amelyek rendes étrendjük részét képezhetik.

2014. június 26-i véleményében az EFSA megállapította továbbá, hogy az első életévben fogyasztott tápszer használata kisgyermekkorban is folytatható, ezért nem tartja szükségesnek különös összetételre vonatkozó kritériumok előterjesztését.

6.A kisgyermekeknek szánt tápszerekkel kapcsolatos kérdések összefoglalása

Amint azt a fentiekben leírtuk, EU-szerte elterjedt a kisgyermekeknek szánt tápszerek használata. E termékek uniós piaca egyre bővül, a belső piacon való szabad forgalmazásuk mindeddig eredményes volt. Az uniós gyártók vezető szerepet töltenek be a világpiacon, és ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a Codex Alimentarius jelenleg végzi a STAN 156-1987 felülvizsgálatát, amely a kisgyermekeknek szánt tápszerekre vonatkozó felülvizsgált szabályokat is tartalmaz majd.

Táplálkozási szempontból a kisgyermekeknek szánt tápszerek bizonyos olyan tápanyagok bevitt mennyiségének fokozására biztosítanak nem megkerülhetetlen, csupán választható módot, amelyeknek esetében az EU-n belüli csecsemők és kisgyermekek egy részének vonatkozásában fennáll az elégtelenség kockázata. Az EU-ban nem merült fel biztonsági probléma a kisgyermekeknek szánt tápszerek tekintetében és az e termékekben található különböző tápanyagok általában megfelelnek az anyatej-kiegészítő tápszerekben megengedett koncentrációs határértékeknek. Bizonyos kisgyermekeknek szánt tápszerek azonban tartalmazhatnak egyes anyagokat (pl. cukrokat, ízesítőszereket) olyan mennyiségben, amelyek általában nem ajánlottak kisgyermekek számára (figyelembe véve a cukorfogyasztás által az elhízottság kialakulásában betöltött szerepet, vagy a cukrok és ízesítők hatását a kisgyermekek ízlésének kifejlődésére). Más tápszerekből hiányozhatnak olyan tápanyagok, amelyeknek esetében az EFSA szerint a kisgyermekek tekintetében fennáll az elégtelen bevitel kockázata, vagy olyan tápanyagokat tartalmaznak, amelyek esetében nem áll fenn ez a kockázat.

Ezek a kérdések kezelhetőek az élelmiszerek közös uniós keretszabályozásával. Például ezeken a termékeken az 1169/2011/EU rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelően tápértékjelölést kell feltüntetni. Továbbá a termékeken csak az 1924/2006/EK rendeletben foglalt szabályoknak megfelelő állítások szerepelhetnek. Ebben az esetben az 1924/2006/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy a termék általában az egészségre gyakorolt kedvező hatásaira való hivatkozás (ide tartozhatnak a termék kisgyermekek számára való megfelelőségével kapcsolatos állítások) csak akkor közölhető, ha azt engedélyezett egyedi állítás kíséri (pl. „A gyermekek csontjainak megfelelő növekedéséhez és fejlődéséhez szükség van kalciumra és D-vitaminra”). Továbbá az 1924/2006/EK rendelet 4. cikke használható olyan tápanyagprofilokkal kapcsolatos feltételek rögzítéséhez, amelyeket a kisgyermekeknek szánt tápszereknek be kell tartaniuk ahhoz, hogy állítások szerepelhessenek rajtuk (ezzel biztosítva az állításokkal ellátott tápszerek megfelelő összetételét). Az 1924/2006/EK rendelet 4. cikkének alkalmazására azonban még nem került sor.

A kisgyermekeknek szánt tápszerek reklámozása bizonyos esetekben félrevezető lehet, mivel megalapozatlan kétséget kelt a rendes élelmiszerek táplálkozásra való alkalmasságával kapcsolatban (például egy olyan állítás, mely szerint „negyvenszer több vasat tartalmaz, mint a tehéntej”, miközben a tehéntejnek nem is kell vasat tartalmaznia). Jogi szempontból azonban ez az uniós jogszabályok (pl. az 1924/2006/EK rendelet 3. cikke, amely megtiltja olyan állítások alkalmazását, amelyek kétséget keltenek más élelmiszerek táplálkozásra való alkalmasságát illetően) idevágó rendelkezéseinek téves alkalmazásának minősülne.

2016. július 20-ától az összes EU-ban forgalmazott, kisgyermekeknek szánt tápszer ugyanazon besorolás alá kerül (bizonyos tápanyagokkal dúsított rendes élelmiszerek) és az élelmiszerekre vonatkozó uniós jogszabályok idevágó horizontális szabályainak kell megfelelnie.

Habár azokban a tagállamokban, amelyek már jelenleg is a normál fogyasztásra szánt élelmiszernek tekintik a kisgyermekeknek szánt tápszereket, nem várható változás, a fennmaradó 17 tagállamban a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján már most is lehet számítani változásokra.

Például a 2009/39/EK irányelv hatályon kívül helyezése a diétás élelmiszerek „különleges státuszának” megszüntetésével, valamint az azok összetételére vonatkozó követelmények és a kapcsolódó bejelentési eljárás eltörlésével várhatóan megkönnyíti a piachoz való hozzáférést. Ez elméletileg növelheti a versenyt és a termékek kínálatát, így pozitívan hathat az árakra. Habár a nagyobb verseny megnehezítheti a kisgyermekeknek szánt tápszerek gyártói által tett befektetések megtérülését, a piac megnyitása növelné a versenyképességet az általános élelmiszerek ágazatában, és csökkentené a piac torzulásait. A jogbiztonság növekedne (minden terméket ugyanúgy kategorizálnának az egész EU-ban), a jogi keret egyszerűsödne, és csökkenne a vállalkozások adminisztratív terhe (pl. a diétás élelmiszerekre vonatkozó bejelentési eljárás eltörlése, amennyiben a tagállam nem írja elő a dúsított ételek bejelentését).

Várható az összetétel megváltoztatásából és az átcímkézésből eredő költségek felmerülése (pl. a jelenleg diétás élelmiszereknek minősülő termékek megfelelése az 1925/2006/EK rendeletben meghatározott, vitaminokra és ásványi anyagokra vonatkozó követelményeknek, e termékek címkéinek azok a módosításai, amelyekkel a „diétás élelmiszer” elnevezésre való utalások eltávolítása, vagy a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló 1169/2011/EU rendelet tápértékjelölésre vonatkozó szabályainak betartása 2016. december 13-ától jár).

Előfordulhat, hogy a 2009/39/EK irányelv és az abban foglalt azon általános követelmény eltörlésével, mely szerint a termékeknek „jellegüknél vagy összetételüknél fogva meg kell felelniük a tervezett különleges táplálkozási célnak”, a kisgyermekeknek szánt tápszereket jelenleg diétás élelmiszerként forgalmazó gyártók több mozgásteret kapnának termékeik összetételének meghatározásában, ami ezen ételek nem megfelelő összetételéhez vezethet.

Jelenleg nem jósolható meg pontosan a piac 2016 utáni alakulása, ezért ez a leírás nem veheti figyelembe az összes potenciálisan fontos tényezőt. A területen várható fejleményekre jelentős hatást gyakorolhat az, hogy a tagállamok hogyan fognak reagálni a 2009/39/EK irányelv hatályon kívül helyezésére – ez pedig komoly bizonytalansági tényező. Mindenesetre a Bizottság az összes nemzeti szabálytervezet uniós jognak való megfelelését ellenőrizni fogja.