[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 13.12.2006

COM(2006) 785 végleges

2006/0274 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló 881/2004/EK rendelet módosításáról

(előterjesztő: a Bizottság)

INDOKOLÁS

A JAVASLAT HÁTTERE |

110 | A javaslat indokolása és céljai A mozdonyok típusjóváhagyásának nemzeti eljárásai tekinthetők jelenleg az új vasúti vállalkozások létrehozása egyik legjelentősebb akadályának az árufuvarozás területén, valamint az európai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatósága egyik legnagyobb fékezőjének. Mivel egyedül egyetlen tagállam sem dönthet arról, hogy az általa kiállított üzembe helyezési engedély érvényes legyen más tagállamok területén is, közösségi kezdeményezésre van szükség a nemzeti eljárások összehangolására, egyszerűsítésére, és a kölcsönös elismerés elvének következetesebb alkalmazására. Ez a kiterjesztés magában foglalja az Európai Vasúti Ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) létrehozásáról szóló 881/04/EK rendelet, valamint a kölcsönös átjárhatóságról (96/48/EK, 2001/16/EK, 2004/50/EK) és a biztonságról (2004/49/EK) szóló irányelvek módosítását. |

120 | Általános háttér E javaslat egy szélesebb körű kezdeményezés keretébe illeszkedik, amelynek célja a vasúti szabályozási keret műszaki részének, vagyis a vasutak kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelvek, a vasúti biztonságról szóló irányelv, és az Ügynökség létrehozásáról szóló rendelet javítása. Először is, az egyik leglényegesebb szempont, amelyen a vonatok szabad mozgásának megkönnyítése érdekében javítani kell, a mozdonyok típusjóváhagyási eljárását érinti. A vasúti gyártók és vállalkozások szerint ezek az eljárások gyakran nagyon hosszúak és költségesek; szerintük az illetékes hatóságok egyes kérelmei nem is indokoltak tisztán műszaki szempontból. Másodszor, a jogszabályok egyszerűsítési programjának keretén belül a Közösség tervbe vette a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelvek egységes szerkezetbe foglalását és összevonását. Harmadszor, a kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelvek végrehajtása tíz éves tapasztalatának birtokában a Bizottságnak több javításra kell javaslatot tennie a szabályozási keret műszaki részére vonatkozóan. E javaslatot a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelvek összevonására/átdolgozására, valamint a vasúti biztonságról szóló irányelv módosítására vonatkozó közös javaslatokkal együtt kell olvasni. Célja az Ügynökség létrehozásáról szóló 881/04/EK rendelet módosítása. |

130 | Meglévő rendelkezések a javaslat területén A vasúti gördülőállományok üzembe helyezési eljárása a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelvek 14. cikkének és a vasúti biztonságról szóló irányelvek 14. cikkének tárgyát képezi. A nemzeti szabályok bejelentése a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelvek 16. cikkének és a vasúti biztonságról szóló irányelv 8. cikkének tárgyát képezi. Az Ügynökség az azt létrehozó rendelet hatálya alá tartozik, amelynek módosítása javasolt. |

140 | 140Az Unió egyéb politikáival és célkitűzéseivel fennálló összhang E kezdeményezés lehetővé teszi a vasúti szállítás versenyképesebbé tételét. A szállítási lánc költségeinek csökkentésével a kezdeményezés hozzájárul az Európai Unió egész iparának versenyképességéhez. Egy dinamikus vasúti ágazat továbbá megerősíti az európai vasúti ipar vezető helyét a világban, és védi az ágazat munkahelyeit. A versenyképesebb vasúti szállítás hozzájárul az Európai Unió alapvető kötelezettségvállalásaihoz is a fenntartható fejlődés, valamint az éghajlatváltozás elleni küzdelem területén. Következésképpen ez a kezdeményezés a növekedés és a foglalkoztatás felülvizsgált stratégiájába illeszkedik. |

KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |

Konzultáció az érdekelt felekkel |

211 | Az alkalmazott konzultációs módszerek, a főbb célzott ágazatok, és a válaszadók általános profilja Ez a kezdeményezés maguk az érdekelt felek erőteljes kérelmének hatására született meg. A szóban forgó nehézségek első jelei egy 2004-ben elvégzett, biztonsági igazolásra vonatkozó vizsgálatban jelentek meg. E vizsgálat után a Bizottság munkacsoportot hozott létre, amely 2005 végén ajánlásokat adott ki. A Bizottság 2006 áprilisában több lehetőséget bemutató konzultációs dokumentumot dolgozott ki, és munkaértekezlet során azt minden érintett félnek (nemzeti vasúti biztonsági hatóságok, az ágazat, a vállalkozó vasutak, az infrastruktúrák működtetői, európai szabványügyi testületek, stb.) bemutatta. Összegyűjtötték e felek mindegyikének írásbeli állásfoglalását, és azokat a hatályos szabványoknak megfelelően kidolgozott hatástanulmány keretében megvizsgálták. |

212 | A kapott válaszok összefoglalása, és azok figyelembe vételének módja Mivel az ágazat szereplői által kért kezdeményezésről volt szó, kedvező válaszok érkeztek a Bizottság kezdeményezésére. Azok a különböző lehetőségekhez képest elfoglalt álláspontjuk tekintetében különböztek egymástól. A hatásvizsgálat kifejti a különböző lehetőségeket, és a különböző szereplők e lehetőségekhez képest elfoglalt álláspontját. A Bizottság a javaslata kidolgozásához figyelembe vette a különböző véleményeket, amelyek két területet foglaltak magukba: egyrészről az azonnal elvégezhető munkálatok megkezdését a jogszabályi módosítások bevárása nélkül, másrészről a jogszabályok módosítását azon jogi keret biztosítása céljából, amely a vasúti gördülőállományok üzembe helyezésének engedélyezési eljárása során jogokat és kötelezettségeket ruház a két félre. |

Szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |

221 | Az érintett tudományos / szakmai területek A vasúti gördülőállományok típusjóváhagyásának nemzeti eljárásai, nemzeti műszaki és/vagy biztonsági szabályok, ezen eljárásokhoz kapcsolódó költségek és határidők, stb. |

222 | Felhasznált módszertan A Bizottság 2006-ban naprakésszé tett, 2005. június 15-i SEC(2005)791 útmutatóját használták fel. |

223 | A megkérdezett főbb szervezetek / szakértők Az Európai Vasúti Ügynökség szakértői véleményét az ágazat érdekelt felei különböző álláspontjainak értékelésére, és a különböző lehetőségek hatásvizsgálatához használták fel. |

2249 | A kapott és felhasznált vélemények összefoglalása Potenciálisan súlyos kockázatok és visszafordíthatatlan következmények fennállása nem került említésre. |

225 | Hivatkozás a hatásvizsgálatra. |

226 | A szakértői véleménynek a nyilvánosság rendelkezésére bocsátásához alkalmazott eszközök A hatásvizsgálatot az Interneten közzétették. |

230 | Hatásvizsgálat Referencia-forgatókönyv: a meglévő jogszabályok alkalmazására korlátozódik, és beavatkozást kizárólag panasz esetén enged. Nem szabályozási lehetőségek: a munkacsoportnak a meglévő gördülőállományok kölcsönös elfogadására vonatkozó ajánlásainak közzététele, és a tagállamok felkérése azok alkalmazására; az Ügynökség felkérése a nemzeti szabályok osztályozására és azok meghatározására, amelyek egymásnak megfelelnek; konzultatív vagy fellebbviteli szerep betöltésének kérése az Ügynökségtől a nemzeti üzembe helyezési eljárásokban; az európai szabványok kialakításának és felülvizsgálatának felgyorsítása; a kölcsönös elismerés elve megfelelő alkalmazásának ellenőrzése, és szükség esetén jogsértési eljárások indítása. Szabályozási lehetőségek: a jogszabályok módosítása a következő célokból: az engedélyeztetési kötelezettség eltörlése minden tagállamban; a meglévő gördülőállományokra alkalmazandó eljárás egyértelművé tétele; üzembe helyezési engedélyek kiállításának lehetővé tétele az Ügynökség számára; koordinációs, tanácsadó és/vagy fellebbviteli szerepvállalás lehetővé tétele az Ügynökség számára; annak lehetővé tétele a megfelelőség ellenőrzéséért felelős szervek számára, hogy üzembe helyezési engedélyeket állítsanak ki, az infrastruktúrák üzemletetői számára üzembe helyezési engedélyek kiállításának lehetővé tétele. |

231 | A Bizottság a jogalkotási és munkaprogramjában hatásvizsgálatot végzett, amelyről a jelentés a http://ec.europa.eu/transport/rail/index_fr.html oldalon érhető el. |

A JAVASLAT JOGI ELEMEI |

305 | A javasolt intézkedések összefoglalása A javasolt megoldás olyan közösségi szintű eljárás kialakítása, amely két témakörből áll. Mindenekelőtt fel kell kérni az Ügynökséget a különböző, hatályban lévő nemzeti eljárások és műszaki szabályok összeírására, valamint azon követelmények listájának összeállítására és naprakésszé tételére, amelyek csak egyszer ellenőrizhetők. Ugyanakkor a jogszabály módosításáig azt kérik, hogy a tagállamok önként alkalmazzák a munkacsoportnak a Bizottság által már közzétett ajánlásait. Ezután kötelezővé kell tenni a valamely tagállam által már kiállított üzembe helyezési engedélyek kölcsönös elismerése elvének alkalmazását. Ezen elv szerint a valamely tagállamban már kiállított üzembe helyezési engedéllyel rendelkező járműnek csak olyan kiegészítő nemzeti követelmények tekintetében kell esetlegesen kiegészítő tanúsításon átmenniük egy másik tagállamban, amelyek például a helyi hálózat jellegzetességeiből adódnak. Azonban ezzel együtt az Ügynökségről szóló rendeletet az Ügynökségre bízott új feladatok pontosítása végett naprakésszé kell tenni. |

310 | Jogalap A 71. cikk. |

320 | A szubszidiaritás elve A szubszidiaritás elvét akkor kell alkalmazni, ha a javaslat nem érint a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozó területet. |

A javaslat céljai a tagállamok fellépésével nem valósíthatók meg kielégítően, a következő okok miatt. |

321 | E kezdeményezés célja azon gördülőállományokkal kapcsolatos probléma megoldása, amelyek üzembe helyezése valamely tagállamban engedélyezett, de ezt más tagállamban nem fogadják el automatikusan. E problémának transznacionális vetülete is van, amely nem rendezhető nemzeti kezdeményezéssel, mivel egyetlen tagállam sem engedélyezheti gördülőállományok üzembe helyezését egy másik tagállam területén. |

A javaslat céljai közösségi fellépéssel jobban megvalósíthatók, a következő okokból: |

324 | Az üzembe helyezési engedélyek területiségének elve szerepel a vasutak kölcsönös átjárhatóságról és a vasúti biztonságról szóló irányelvekben, és semmilyen, kizárólag nemzeti szintű fellépés nem képes megvalósítani az e javaslat által elérni kívánt célt. A nemzeti biztonsági hatóságok az Ügynökség által vezetett hálózat köré csoportosultak; az Ügynökség így az e javaslat által felvetett intézkedések kidolgozásának legmegfelelőbb közösségi szerve. |

325 | A nemzeti szabályokat tartalmazó referenciatáblázat elkészítése, annak a Bizottság által történő elfogadása, és az egyes nemzeti szabályok egyenértékűségét eldöntő jövőbeni bizottsági határozatok az e javaslat által kitűzött célok megvalósításának legsokatmondóbb mutatói. |

326 |

327 | A vasúti biztonságról szóló irányelv 14. cikkének módosítása lehetővé teszi az engedély azon részének meghatározását, amelyet kölcsönösen el kell ismerni, és azt, amely szorosan kapcsolódik a szóban forgó járműnek a célzott infrastruktúrával való kompatibilitásához. Azt a lehetőséget, amely az Ügynökség által meghozandó, az üzembe helyezési engedélyről szóló határozat központosításában áll, nem fogadták el; ez mutatja, hogy a javaslat arra korlátozódik, amit a tagállamok nem képesek nemzeti kezdeményezések révén megvalósítani. |

A javaslat így megfelel a szubszidiaritás elvének. |

Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő okok miatt. |

331 | E javaslat egy csomag részét képezi, amely magában foglal: egy közleményt az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló rendelet (881/2004/EK) módosításáról szóló javaslatot a vasutak kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelvek (96/48/EK, 2001/16/EK) összevonására/átdolgozására vonatkozó javaslatot a vasúti biztonságról szóló irányelv (2004/49/EK) módosítására vonatkozó javaslatot. A javaslatok a szükséges módosítások minimalizálása végett kerültek megfogalmazásra. |

332 | E javaslat a nullához közeli kihatással jár a Bizottság működési költségvetésére. Az Ügynökség esetében ez az első öt év tekintetében kevesebb, mint 2,2 millió euró, és azután kevesebb, mint 0,5 millió euró. Az illetékes hatóságok és az ágazat esetében csak előnyök várhatóak, mivel a fő cél az üzembe helyezési engedélyezési eljárás egyszerűsítése a felesleges ellenőrzések eltörlésével és a szabályozás csökkentésével. |

A jogi eszközök megválasztása |

341 | A javasolt jogi eszköz: rendelet. |

342 | Más jogi eszközök nem volnának megfelelőek a következő okokból: Rendelet módosításáról van szó. |

KÖLTSÉGVETÉSI KIHATÁSOK |

401 | Az Ügynökség esetében ez az első öt év tekintetében kevesebb, mint 2,2 millió euró, és azután kevesebb, mint 0,5 millió euró (utalás a csatolt pénzügyi kimutatásra). |

KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓ |

510 | Egyszerűsítés |

511 | A javaslat a jogi és természetes személyekre alkalmazandó igazgatási eljárások egyszerűsítését vezeti be. |

514 | A valamely tagállamban üzembe helyezési engedéllyel rendelkező gördülőállományoknak csak olyan kiegészítő nemzeti követelmények tekintetében kell esetlegesen kiegészítő tanúsításon átmenniük egy másik tagállamban, amelyek például a helyi hálózat jellegzetességeiből adódnak. |

517 | A javaslatot 2006/TREN/005 hivatkozási számon a Bizottság jogalkotási és munkaprogramja tartalmazza. |

560 | Európai Gazdasági Térség E jogiaktus-tervezet az EGT-megállapodás alkalmazási körébe tartozó területre vonatkozik, így azt ki kell terjeszteni az Európai Gazdasági Térségre. |

570 | A javaslat részletes magyarázata fejezetenként vagy cikkenként 1. A meglévő gördülőállományok tanúsítása (új 8a. cikk) Az Ügynökséget fel kell hívni, hogy könnyítse meg a meglévő gördülőállományok tanúsítási eljárását olyan referenciaeszköz kidolgozásával, amely minden ellenőrzött paraméter tekintetében lehetővé teszi az alkalmazandó nemzeti szabályok megfelelésének megállapítását, valamint konkrét projektek keretében egyedi műszaki vélemények adásával. 2. Nemzeti szabályok (11. cikk) A vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelvek és a vasúti biztonságról szóló irányelv keretében értesítés történt a nemzeti szabályokról. Ennél fogva célszerű összehasonlítani és osztályozni a két szabálycsoportot, és azokat egységesen bemutatni az Ügynökség internetes honlapján. 3. Bejelentett szervezetek (13. cikk) Egy, a Bizottság által készített felmérés kimutatta, hogy a tagállamok által az ellenőrzési eljárásokkal megbízott szervezetek bejelentésére előírt követelmények nagyon széleskörűen értelmezhetők. Fontos az ilyen értelmezési különbségek hatásának felmérése és annak ellenőrzése, hogy az ilyen eltérések nem okoznak-e nehézségeket a megfelelőségi igazolások és az EK-hitelesítési nyilatkozatok kölcsönös elismerése területén. 4. A közösségi finanszírozásban részesülő projektek kölcsönösen átjárható jellegének értékelése (15. cikk) Előírás, hogy a Bizottság kérelmére az Ügynökség értékeljen meghatározott közösségi finanszírozási kérelmeket az infrastrukturális projektek területén, azok „kölcsönösen átjárható” jellegének ellenőrzése céljából. Helyénvaló előírni, hogy az Ügynökség a gördülőállományokra vonatkozó finanszírozási kérelmeket is értékelhesse, hogy nyilatkozni tudjon a rendszer egységességéről. 5. A vasúti vállalkozások és a teherkocsi-üzembentartók közötti kapcsolat (új 16a. cikk) Az új COTIF 1999 egyezmény hatálybalépése új szabályokat vont maga után a gördülőállományok használati szerződésének területén, és ebből kifolyólag a vasúti vállalkozások közötti régi RIV-megállapodás megszűnéséhez vezetett. Az új rendszerben az üzembentartó nem köteles teherkocsijait egy vasúti vállalkozásnál bejegyeztetni. A vasúti biztonságról szóló irányelvet módosítani kell az üzembentartó fogalmának meghatározására, valamint az üzembentartók és a vasúti vállalkozások közötti kapcsolatok pontosítására, különösen a karbantartás területén. Az Ügynökségnek értékelnie kell e kapcsolatot, és adott esetben ajánlásokat tenni a Bizottságnak. 6. A vonatokat és a mozdonyokat vezető személyzet képesítésének igazolása (17. cikk) A harmadik vasúti csomag elfogadását követően helyénvaló hivatkozni a vonatok biztonsági személyzete képesítésének igazolásáról szóló irányelvre, amely az Ügynökség által végrehajtandó több feladatot is tartalmaz az engedélyminták és a kiegészítő tanúsítványok kidolgozásától a chipkártyák használatáig. 7. Az Ügynökség feladata az ERTMS területén (új 21a. cikk) Az ERTMS-rendszer kialakítását és végrehajtását a második vasúti csomag elfogadása óta több kezdeményezés kísérte, mint a Bizottság és az ágazat különböző szereplői közötti egyetértési megállapodás aláírása; irányítóbizottság létrehozása ezen együttműködési megállapodás végrehajtására; az ERTMS[1] végrehajtásáról szóló közlemény Bizottság általi elfogadása; európai koordinátor[2] kinevezése az ERTMS-projekt végrehajtására, amely elsődleges közösségi érdekű projekt; az Ügynökség rendszerhatósági szerepének meghatározása a különböző éves munkaprogramok keretén belül; és a hagyományos vasút területén az ÁME biztosítóberendezési és jelző rendszerének elfogadása[3]. Tekintettel az Ügynökség e területhez való hozzájárulásának növekvő jelentőségére, helyénvaló e rendeletben megállapítani annak feladatait. 8. Konkrét feladatok (új 21b. cikk) Az Ügynökség jelenleg már jelentős számú képzett szakértővel rendelkezik az európai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának és biztonságának területén. Célszerű ezért azt felhatalmazni konkrét feladatoknak a Bizottság kérelmére történő végrehajtására, még akkor is, ha ez a feladatkör nem szerepel kifejezetten az Ügynökség létrehozásáról szóló rendeletben, vagy az Ügynökség éves munkaprogramjában. Ez a felhatalmazás azonban függ a konkrét feladat és az Ügynökség feladatkörének összeegyeztethetőségétől, a költségvetési források rendelkezésre állásától, és az Ügynökség más prioritásainak tiszteletben tartásától. 9. A munkaprogram elfogadásának időpontja (25. cikk (2) bekezdés) A költségvetés elfogadására vonatkozó eljárással való jobb összehangolás lehetővé tétele érdekében helyénvaló módosítani az éves munkaprogram elfogadásának időpontját. 10. Tájékoztatás az Ügynökség munkáinak eredményeiről (25. cikk (3) bekezdés) A munkaprogram kidolgozásakor minden tevékenység esetében kívánatos megjelölni a várt eredményt, valamint annak címzettjét. Szintén kívánatos tájékoztatni a Bizottságot a tevékenységek műszaki eredményeiről, bár e tájékoztatás túllép a valamennyi intézményhez címzett általános jelentésen. 11. Az igazgatási tanács összetétele (26. cikk (1) bekezdés) Gyakorlati okokból kívánatos póttagot kinevezni a megfigyelők esetében is. |

1. 2006/0274 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról szóló 881/2004/EK rendelet módosításáról

„EGT vonatkozású szöveg”

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 71. cikke(1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[4],

tekintettel az Európai Parlament véleményére[5],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[6],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[7],

mivel:

(1) A 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[8] létrehozta az Európai Vasúti Ügynökséget, amelynek műszaki téren hozzá kell járulnia egy határok nélküli európai vasúti térség megvalósításához. A vasutak kölcsönös átjárhatósága és biztonsága területén a közösségi jogszabályokban bekövetkezett fejlődéseket, a piac változását, valamint az Ügynökség működése, továbbá az Ügynökség és a Bizottság közötti kapcsolatok tapasztalatát követően helyénvaló bizonyos módosításokat eszközölni a 881/2004/EK rendeleten, és különösen kiegészíteni meghatározott feladatokkal.

(2) A közösségi vasutak biztonságáról szóló, 2004. április 29-i 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[9] 14. cikke közös eljárást hozott létre a gördülőállomány üzembe helyezésének engedélyezésére. A kölcsönös elismerés elvének értelmében az illetékes hatóság által megvizsgálandó elemek korlátozásával szükséges megkönnyíteni az üzembe helyezésre vonatkozó engedély megszerzését az első engedélyt megadó tagállamtól eltérő tagállamban. E célból helyénvaló három csoportba osztani az egyes tagállamokban hatályban lévő műszaki és biztonsági szabályok összességét és előterjeszteni ezen osztályozás eredményeit egy referenciadokumentumban. Az Ügynökséget tehát fel kell hívni, hogy könnyítse meg ezt az osztályozást minden ellenőrzött paraméter tekintetében az alkalmazandó nemzeti szabályok megfelelésének megállapításával, valamint konkrét projektek keretében egyedi műszaki vélemények adásával.

(3) A …/…/EK irányelv (*) [a vasutak kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv] és a 2004/49/EK irányelv keretében értesítették a Bizottságot a nemzeti szabályokról. A két szabálycsoport közötti határ nem egyértelmű, amennyiben a biztonsági szabályok részben érintik azokat az alrendszereket, amelyek a kölcsönös átjárhatóság területe szabályainak alkalmazási körébe is tartoznak. Ennél fogva célszerű összehasonlítani és osztályozni a két szabálycsoportot, és azokat egységesen bemutatni az Ügynökség internetes honlapján.

(4) A 881/2004/EK rendelet 13. cikke értelmében az Ügynökség felügyelheti a tagállamok által bejelentett szervezetek munkájának minőségét. Egy, a Bizottság által készített felmérés azonban kimutatta, hogy e szervezetek bejelentésére előírt követelmények nagyon széleskörűen értelmezhetők. A bejelentett szervezetek megválasztására, és a követelmények betartásának általuk elvégzett ellenőrzésére vonatkozó tagállami felelősség sérelme nélkül, fontos az ilyen értelmezési különbségek hatásának felmérése, és annak ellenőrzése, hogy az ilyen eltérések ne okozzanak nehézségeket a megfelelőségi igazolások és az EK-hitelesítési nyilatkozatok kölcsönös elismerése területén. Helyénvaló tehát megadni az Ügynökség számára azt a lehetőséget, hogy e területen koordináló szerepet töltsön be, például információgyűjtési feladatok elvégzésével.

(5) A 2004/881/EK rendelet 15. cikke előírja, hogy a Bizottság kérelmére az Ügynökség értékeljen meghatározott közösségi finanszírozási kérelmeket a vasúti infrastruktúra megvalósításának projekjeire, azok „kölcsönösen átjárható” jellegének ellenőrzése céljából. Helyénvaló kiterjeszteni az „infrastrukturális projektek” fogalmát, hogy a rendszer egységességét is értékelni lehessen, mint például az ERTMS-rendszer végrehajtási projektjeinek esetében.

(6) A nemzetközi téren való fejlődéseket, és különösen az új, 1999-es COTIF egyezmény hatályba lépését követően helyénvaló az Ügynökségtől a vasúti vállalkozások és a gördülőállomány üzembentartói közötti – különösen a karbantartás területén –kapcsolat értékelését, és adott esetben ajánlások tételét kérni. E feladatnak a karbantartó műhelyek tanúsításának területén végzett munkák folytatásába kell illeszkednie.

(7) A harmadik vasúti csomag[10] elfogadására tekintettel helyénvaló hivatkozni a …/…/EK irányelvre(*) [a vonatok biztonsági személyzete képesítésének igazolásáról szóló irányelv], amely az Ügynökség által végrehajtandó több feladatot is tartalmaz.

(8) Az ERTMS-rendszer kialakítását és végrehajtását a második vasúti csomag elfogadása óta több kezdeményezés kísérte, mint a Bizottság és az ágazat különböző szereplői közötti együttműködési megállapodás aláírása; irányítóbizottság létrehozása ezen együttműködési megállapodás végrehajtására; az ERTMS végrehajtásáról szóló közlemény Bizottság általi elfogadása[11]; … határozattal[12] európai koordinátor kinevezése az ERTMS-projekt végrehajtására, amely elsődleges közösségi érdekű projekt; az Ügynökség rendszerhatósági szerepének meghatározása a különböző éves munkaprogramok keretén belül; és a hagyományos vasút területén a biztosítóberendezési és jelző rendszerekre vonatkozó ÁME elfogadása[13]. Tekintettel az Ügynökség e területhez való hozzájárulásának növekvő jelentőségére, helyénvaló megállapítani annak feladatait.

(9) Az Ügynökség jelenleg már jelentős számú képzett szakértővel rendelkezik az európai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának és biztonságának területén. Célszerű ezért, hogy az Ügynökség konkrét feladatokat tudjon végrehajtani a Bizottság kérelmére, azzal a feltétellel, hogy azok összeegyeztethetők legyenek az Ügynökség feladatkörével, és a költségvetési források rendelkezésre állásától, és az Ügynökség más prioritásainak tiszteletben tartásától függően.

(10) A költségvetés elfogadására vonatkozó eljárással való jobb összehangolás lehetővé tétele érdekében helyénvaló módosítani az Ügynökség éves munkaprogramja elfogadásának időpontját.

(11) Az Ügynökség munkaprogramjának kidolgozásakor helyénvaló megjelölni minden tevékenység célkitűzését, valamint annak címzettjét. Szintén kívánatos tájékoztatni a Bizottságot az egyes tevékenységek műszaki eredményeiről, bár e tájékoztatás túllép a valamennyi intézményhez címzett általános jelentésen.

(12) Mivel a tervezett intézkedés fő célját — azaz főként az Ügynökség feladatkörének kiterjesztését a vasúti gördülőállományok tanúsítására vonatkozó közösségi eljárás egyszerűsítésében való részvételének előírása céljából — a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés terjedelme miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében szereplő szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben kimondott arányosság elvének megfelelően ezen irányelv nem lépi túl az e célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 881/2004/EK rendelet a következőképpen módosul:

2. A szöveg a következő 8a. cikkel egészül ki:

„8a. cikk

A nemzeti szabályok osztályozása

1. Az Ügynökség megkönnyíti az egyik tagállamban üzembe helyezett gördülőállományoknak a többi tagállam által történő elfogadását, a (2)-(5) bekezdésben meghatározott eljárásoknak megfelelően.

2. Az Ügynökség fokozatosan referenciadokumentumot dolgoz ki, amely lehetővé teszi a tagállamok által a gördülőállományok üzembe helyezése területén alkalmazott minden nemzeti szabály megfeleltetését. Ez a dokumentum a 2004/49/EK irányelv VI. mellékletében szereplő összes paraméter tekintetében tartalmazza minden tagállam nemzeti szabályait, valamint azt a — fent említett mellékletben megjelölt — csoportot, amelybe e szabályok tartoznak. Ezek a szabályok tartalmazzák azokat a szabályokat, amelyekről a …/…/EK (*)irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv ] 16. cikke (3) bekezdésének keretében, az ÁME-k elfogadása után (egyedi esetek, nyitott kérdések, eltérések), és a 2004/49/EK irányelv 8. cikke keretében történő értesítés.

3. A B. csoportba tartozó nemzeti szabályok fokozatos csökkentése tekintetében a 6. cikk (5) bekezdése értelmében létrehozott nemzeti biztonsági hatóságok együttműködésére támaszkodva az Ügynökség rendszeresen naprakésszé teszi a referenciadokumentumot, és azt átadja a Bizottságnak. A dokumentum első változatát legkésőbb az e rendelet hatálybalépését követő egy évvel kell benyújtani a Bizottságnak.

4. Az Ügynökséghez fordulhat valamely nemzeti biztonsági hatóság, a gördülőállomány üzembe helyezési engedélye iránti kérelem következményeinek keretében, illetve a Bizottság, a következőket érintő műszaki vélemények adása céljából:

a) műszaki szabályok egyenértékűsége egy vagy több paraméter tekintetében;

b) kiegészítő tájékoztatás, kockázatelemzés vagy vizsgálat kérése, és/vagy ilyen kérelem bármely eredménye;

c) engedély elutasításának indoklása.”

_____________________________________

HL …”

3. A 11. cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:

„(4) Az Ügynökség a tagállamokkal és a Bizottsággal egyetértésben meghatározza az (1) bekezdésben szereplő dokumentumok közlésének gyakorlati szabályait.”

A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„ 13. cikk

Bejelentett szervezetek

Az Ügynökség a tagállamok által kijelölt, bejelentett szervezetekkel kapcsolatos tagállami felelősség sérelme nélkül a Bizottság kérelmére ellenőrizheti, hogy a vasúti kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelvek VII. mellékletében szereplő, az e szervezetek bejelentésére vonatkozó követelményeket betartják-e, és értékelheti e szervezetek munkájának minőségét. Adott esetben véleményt nyújt be a Bizottságnak.”

4. A 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„15. cikk

A vasúti rendszer kölcsönös átjárhatósága

Az Ügynökség a Bizottság kérelmére megvizsgálja a kölcsönös átjárhatóság szempontjából azokat a vasúti rendszereket érintő, felújításra, felszerelésre vagy építésre irányuló projekteket, amelyekre közösségi pénzügyi támogatást kértek. Az Ügynökség a projekt fontosságától és a rendelkezésre álló forrásoktól függően a Bizottsággal megállapított határidőn belül véleményt ad a projekt vonatkozó ÁME-knek való megfeleléséről. Ez a vélemény teljes mértékben figyelembe veszi a 96/48/EK irányelv 7. cikkében és a 2001/16/EK irányelv 7. cikkében meghatározott eltéréseket.”

5. A szöveg a következő 16a. cikkel egészül ki:

„16a. cikk

A teherkocsik üzembentartói és a vasúti vállalkozások közötti kapcsolat

Az e rendelet hatálybalépésétől számított egy éven belül az Ügynökség a 2004/49/EK irányelv 14b. cikkével összhangban értékeli a teherkocsik üzembentartói és a vasúti vállalkozások közötti kapcsolatot a karbantartás területén. Ugyanezen a határidőn belül az Ügynökség jelentést küld a Bizottságnak, amelyben — ha szükséges — ajánlásokat fogalmaz meg a teherkocsik üzembentartói tanúsítására vonatkozó önkéntes vagy kötelező rendszer végrehajtása céljából.

Az Ügynökség értékelése különösen a következő szempontokat célozza:

a) Az üzembentartó kapacitása az általa kezelt teherkocsi-típusok karbantartásának biztosítására, a szervezés, a személyzet és az anyagok területén;

b) A tervezett karbantartási tevékenységekhez szükséges információkkal való rendelkezés (különösen a karbantartási akták és tervek);

c) A teherkocsik állapota nyomon követéséhez és felügyeletéhez szükséges eszközökkel való rendelkezés.”

6. A 17. cikk a következőképpen módosul:

7. A cím és az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„17. cikk

„A vonatok személyzete képesítésének tanúsítása és szakmai ismeretek

1. Az Ügynökség ajánlásokat dolgoz ki a vasúti rendszer üzemeltetésében és karbantartásában részt vevő személyzet szakmai ismereteinek meghatározásával és értékelésével kapcsolatos közös kritériumok meghatározására vonatkozóan. Ennek során figyelembe veszi …/…/EK irányelv [ a vonatok személyzete képesítésének igazolásáról szóló irányelv ][14] kritériumait és prioritásait. Az Ügynökség a 4. cikkben megállapított szabályoknak megfelelően konzultál a szociális partnerekkel.”

8. A cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:

„(4). Az Ügynökség hozzájárul …/…/EK irányelv [a vonatok személyzete képesítésének igazolásáról szóló irányelv ] végrehajtásához, minden olyan feladat elvégzésével, amelyet az említett irányelv értelmében rá ruháztak.”

9. A 18. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„18. cikk

A gördülőállomány bejegyzése

Az Ügynökség a …/…/EK irányelv [a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló irányelv ] 14. cikkével összhangban kidolgozza a nyilvántartásba vételi kérelem szabványos formátumát, valamint a nemzeti járműnyilvántartás közös előírásait, és erre vonatkozóan ajánlást tesz a Bizottságnak.”

10. A 19. cikk a következőképpen módosul.

11. Az (1) bekezdés a következő, e) ponttal egészül ki:

„e) a …/…/EK irányelv [ a vasutak kölcsönös átjárhatóságról szóló irányelv ] 16. cikkének (3) bekezdése és 17. cikkének (2) bekezdése keretében a tagállamok által bejelentett műszaki szabályok.”

12. A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5) Az e cikk és a 11. cikk keretében kialakított adatbázisokat összehangoltan kell létrehozni, különösen a nemzeti szabályok tekintetében.”

13. A 4. fejezet a következőképpen módosul.

14. A 4. fejezet címének a helyébe a következő szöveg lép:

„EGYEDI FELADATOK”

15. A fejezet a következő 21a. és 21b. cikkekkel egészül ki:

„21a. cikk

ERTMS

(1) Az Ügynökség az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer — ERTMS — kialakítása és bevezetése keretében a rendszerhatóság szerepét látja el. E célból elvégzi a (2)-(5) bekezdésben szereplő feladatokat.

(2) Az Ügynökség bevezeti az ERTMS-rendszer előírásaihoz benyújtott változtatási kérelmek kezelésének eljárását.

(3) Az Ügynökség segíti a Bizottság munkáját az ERTMS felé való elmozdulás, valamint az ERTMS-nek a transzeurópai közlekedési folyosók mentén történő telepítési munkálatai összehangolásának területén.

(4) Az Ügynökség a bejelentett szervezetekkel és a nemzeti biztonsági hatóságokkal együttműködésben egyedi projektek keretében felülvizsgálja az EK-hitelesítési és üzembe helyezési eljárások alkalmazását, különösen a különböző gyártók által felszerelt infrastruktúrák és gördülőállományok közötti műszaki kompatibilitás értékelése céljából. Adott esetben az Ügynökség ajánlásokat tesz a Bizottságnak a megfelelő intézkedésekre vonatkozóan.

(5) Az Ügynökség kidolgozza az ERTMS különböző változatai irányításának stratégiáját a különbözőképpen felszerelt infrastruktúrák és gördülőállományok közötti műszaki és működési kompatibilitás biztosítása céljából.

21b. cikk

Egyéb feladatok

Az Ügynökség a Bizottsággal összhangban, vagy annak kérelmére elvégez minden olyan konkrét feladatot, amely az 1. cikkben leírt céljaihoz hozzájárul, még akkor is, ha ez a feladat nem szerepel kifejezetten e rendeletben, vagy a 25. cikk (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott munkaprogramban.”

16. A 25. cikk a következőképpen módosul:

17. A (2) bekezdés c) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„c) fogadja el minden évben november 30-ig a Bizottság véleményét figyelembe véve az Ügynökség következő évre szóló munkaprogramját, és továbbítja azt a tagállamoknak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak. Ezt a munkaprogramot a Közösség éves költségvetési eljárásának sérelme nélkül fogadják el. Ha a Bizottság a munkaprogram elfogadása után 15 napon belül kifejezi, hogy nem ért egyet a programmal, az igazgatási tanács újra megvizsgálja a programot, és a második olvasat után vagy kétharmados többséggel, beleértve a Bizottság képviselőit, vagy a tagállamok képviselőinek egyhangú szavazatával esetleg módosított formában elfogadja;”

18. A cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

„3. Az Ügynökség munkaprogramja minden tevékenység esetében megállapítja a követendő célokat. Általánosságban minden tevékenységet és/vagy eredményt a Bizottságnak címzett jelentésbe kell foglalni.”

19. A 26. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„1. Az igazgatási tanács a tagállamok által kijelölt egy-egy képviselőből és a Bizottság által kijelölt négy képviselőből, valamint hat további, szavazati jog nélküli képviselőből áll, akik európai szinten képviselik a következő csoportokat:

a) vasúti vállalkozások,

b) az infrastruktúra működtetői,

c) a vasúti ágazat,

d) a szakszervezetek,

e) az utasok,

f) fuvaroztatók.

E csoportok mindegyike tekintetében a Bizottság egy képviselőt és egy póttagot nevez ki a saját európai szervezeteik által benyújtott, négy nevet tartalmazó listáról.

Az igazgatási tanács tagjait, valamint a póttagokat a vonatkozó tapasztalataik és szakértelmük alapján nevezik ki.”

20. A 36. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„1. Az Ügynökség nyitott az olyan európai országok, és az európai szomszédságpolitika[15] által érintett országok részvételére, amelyek olyan megállapodást kötöttek az Európai Közösséggel, amely szerint az érintett országok az e rendelet alkalmazási körébe tartozó területen elfogadták és alkalmazzák a közösségi jogszabályokat.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,–án/én.

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT MEGNEVEZÉSE:

Javaslat az Európai Vasúti Ügynökséget létrehozó 881/2004/EK rendelet módosításáról.

E javaslat egy, többek között a következőket tartalmazó csomag részét képezi:

- egy közlemény

- egy javaslat a vasutak kölcsönös átjárhatóságáról szóló (96/48/EK és 2001/16/EK) irányelvek egyesítéséről és átdolgozásáról

- egy javaslat a vasutak biztonságáról szóló (2004/49/EK) irányelv módosításáról

- egy összefoglaló a hatásvizsgálati jelentésről.

2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERET

6. cím: Energiaügy és közlekedés

06 02. költségvetési fejezet: Szárazföldi, légi és tengeri szállítás.

3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK

3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (régi BA tételek) beleértve a következő megnevezéseket:

06 02 08 01 költségvetési tétel: Európai Vasúti Ügynökség – az I. és II. jogcím alatt nyújtott támogatás (adminisztratív kiadások)

06 02 08 02 költségvetési tétel: Európai Vasúti Ügynökség – a III. cím alatt nyújtott támogatás (működési kiadások)

3.2. A cselekvés és a pénzügyi hatás időtartama:

Egyes feladatok folyamatosak, így időtartamuk korlátlan.

3.3. Költségvetési jellemzők:

Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Felvételt kérő országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |

06.020801 | nem kötelező | diff.[16] | NEM | IGEN | NEM | 3. Belső politikák (2000–2006 / 1a. Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért (2007–2013) |

06.020802 | nem kötelező | diff. | NEM | IGEN | NEM | 3. Belső politikák (2000–2006 / 1a. Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért (2007–2013) |

4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE

4.1. Pénzügyi források

4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintése

millió EUR (3. tizedesjegyig)

Kiadás típusa | Szakasz száma | n év[17] | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5. és később | Összesen |

Működési kiadások[18] |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a | 1.685 | 2.185 | 1.685 | 1.685 | 1.685 | 0.48 | n.a. |

Kifizetési előirányzatok | b | 1.685 | 2.185 | 1.685 | 1.685 | 1.685 | 0.48 | n.a. |

A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[19] |

Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4. | c |

TELJES REFERENCIAÖSSZEG |

Kötelezettségvállalási előirányzatok | a + c | 1.685 | 2.185 | 1.685 | 1.685 | 1.685 | 0.48 | n.a. |

Kifizetési előirányzatok | b + c | 1.685 | 2.185 | 1.685 | 1.685 | 1.685 | 0.48 | n.a. |

A referenciaösszegbe nem beletartozó igazgatási kiadások[20] |

Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5. | d | n.a. |

A referenciaösszegbe nem beletartozó igazgatási kiadások (NDE). | 8.2.6. | e |

A fellépés indikatív összköltsége |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a + c + d + e | 1.685 | 2.185 | 1.685 | 1.685 | 1.685 | 0.48 | n.a. |

Teljes KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a + c + d + e | 1.685 | 2.185 | 1.685 | 1.685 | 1.685 | 0.48 | n.a. |

A társfinanszírozás részletezése

Ha a javaslat tagállamok vagy más szervek (kérjük, nevezze meg) általi társfinanszírozást tartalmaz, az alábbi táblázatban adja meg a társfinanszírozás becsült szintjét (a táblázat további sorokkal bővíthető, ha a társfinanszírozást várhatóan több szerv nyújtja):

millió EUR (3. tizedesjegyig)

Társfinanszírozó szerv | n. év | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5. és később | Összesen |

…………………… | f |

TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással | a + c + d + e + f |

4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség

X A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.

( A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[21] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására).

4.1.3. A bevételekre gyakorolt pénzügyi hatás

X A javaslatnak nincs kihatása a bevételre

( A javaslatnak van pénzügyi kihatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

millió EUR (1. tizedesjegyig)

A fellépés előtt [n – 1. év] | A fellépés után |

Teljes létszám |

E jogszabálytervezet elfogadása nem lesz hatással az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóságnak az Ügynökség munkáját felügyelő személyzetére nézve.

5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK

5.1. A megvalósításra rövid vagy hosszú távon van-e szükség

Az Ügynökség számára előirányzott új feladatok rövid távon szükségesek mind a mozdonyok kölcsönös elismerése, mind a mozdonyvezetők minősítése terén.

A mozdonyok kölcsönös elismerése tekintetében az Ügynökséget felkérik a meglévő járművek minősítési eljárásának megkönnyítésére olyan referenciaeszköz kidolgozásával, amelynek segítségével valamennyi ellenőrzött paraméter esetében megállapítható a vonatkozó nemzeti előírásoknak való megfelelés, és pontos műszaki szakvélemény nyújtásával a konkrét projektek keretein belül.

A harmadik vasúti csomag[23] elfogadását követően a vonatok biztonságért felelős személyzetének minősítéséről szóló irányelv[24] több feladatot is ró az ügynökségre a szakszolgálati engedély mintáinak kidolgozásától kezdve a kiegészítő tanúsításokon keresztül a chipkártyák használatával kapcsolatos tanulmányig.

5.2. A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiája

Nagy hozzáadott érték a már részben rendelkezésre álló struktúra és képzett személyzet, valamint a már bevált módszerek alkalmazása (például a nemzeti biztonsági hatóságok már megvalósult és működő hálózatának használata) miatt.

5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve az azzal összefüggő mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében

1. működési célkitűzés: a mozdonyok kölcsönös elismerése (e csomag fő célkitűzése):

- Célkitűzés: a kölcsönösen elismert nemzeti szabályok számának növelése

- Eredmény: a mozdonyok típusjóváhagyási eljárásainak lerövidítése

- Mutató: az eredet szerinti államon kívül üzembe helyezett mozdonyok száma

2. működési célkitűzés: a mozdonyvezetők minősítése (harmadik vasúti csomag):

- Célkitűzés és eredmény: a szakszolgálati engedélyek mintáinak és a nyilvántartás részleteinek kidolgozása

- Mutató: a vonatvezető személyzet minősítéséről szóló irányelvvel összhangban minősített mozdonyvezetők száma

3. működési célkitűzés: vegyes feladatok

Lásd: 8.2.2. pont

5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)

X Központosított irányítás

( közvetlenül a Bizottság által

X közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

( végrehajtó hivatalok,

X a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek,

( tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek

( Megosztott vagy decentralizált irányítás

( a tagállamokkal

( harmadik országokkal

( Nemzetközi szervezetekkel való közös irányítás (nevezze meg)

6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

6.1. Felügyeleti rendszer

Az ERA (Európai Vasúti Ügynökség) munkáját évente figyelemmel kísérik és értékelik az (előző évre vonatkozó) általános éves jelentésben és a (következő évre vonatkozó) munkaprogramban. E két dokumentumot az Ügynökség igazgatótanácsa fogadja el, és megküldik az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek és a tagállamoknak.

6.2. Értékelés

6.2.1. Előzetes értékelés

A jogszabályalkotás előtti konzultáció során több lehetőséget is megvitattak és értékeltek a tagállamok képviselőivel és az ágazatot képviselő szervezetekkel. Konzultációt folytattak az ügynökséggel is. Egy nagyon részletes hatáselemzési jelentés elérhető a Bizottság honlapján, amelynek összefoglalása e javaslathoz mellékelve található.

6.2.2. Az időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulságai)

Az Ügynökség pénzügyi ellenőrzése 2006 szeptemberében történt, és javító intézkedéseket fognak kidolgozni, amint e javaslatot megszerkesztették.

6.2.3. A jövőbeni értékelések feltételei és gyakorisága

Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és a Számvevőszék által előírt ellenőrzéseken és könyvvizsgálaton túl az Ügynökségről szóló rendelet 43. cikke előírja az Ügynökség (eredményei és működési módja) Bizottság általi értékelését öt évvel annak létrehozását követően, tehát körülbelül 2010-ben.

7. csalás elleni intézkedések

Az ügyvezető igazgató végrehajtja az Ügynökség költségvetését. Évente benyújtja a Bizottsághoz, a Számvevőszékhez és az Ügynökség igazgatótanácsához a bevételeket és a kiadásokat bizonyító előző évi részletes számlákat. Emellett a Bizottság belső könyvvizsgálója ugyanolyan hatáskörökkel rendelkezik az ERA, mint a Bizottság szervezeti egységei esetében, és az Ügynökség a Bizottságéhoz hasonló belső ellenőrzési rendszerrel rendelkezik.

Az ERÁ-ra korlátozás nélkül vonatkozik az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által folytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az OLAF által lefolytatott belső vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodás.

8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE

8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei

Kötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (3. tizedesjegyig)

n. év | n + 1. év | n + 2. év | n + 3. év | n + 4. év | n + 5. év |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak[27] (XX 01 01) | A*/AD |

B*, C*/AST |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány[28] |

A(z) XX 01 04/05 jogcímcsoortból finanszírozott egyéb állomány[29] |

ÖSSZESEN |

E jogszabálytervezet elfogadása nem lesz hatással az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóságnak az Ügynökség munkáját felügyelő személyzetére nézve.

8.2.1.b. A személyi állomány létszáma és típusa (ERA)

A 2007. évi előzetes költségvetésben szereplő, a személyi állományról szóló táblázat adataihoz az n.–n+4. évek tekintetében hozzá kell adni 7 pótlólagos AD8 állást, az n+5. és következő évek esetében pedig 1 pótlólagos AD8 állást. E pótlólagos állások indoklása az alábbiakban történik.

8.2.2. A fellépésből származó feladatok leírása

Figyelem: az alábbiakban az Ügynökség, nem pedig az Ügynökség feladatainak követését végző DG TREN E2 feladatai szerepelnek.

1. működési célkitűzés: a járművek kölcsönös elismerése

- a járművekre vonatkozó összes nemzeti szabályt tartalmazó referenciaeszköz kidolgozása

- e szabályok összevetése és osztályozása

- a nemzeti hatósági hálózatok munkájának összehangolása a nemzeti szabályok számának csökkentése érdekében

- a nemzeti szabályok megfelelési táblázatának közzététele

- műszaki szakvélemények készítése a nemzeti biztonsági hatóságok és a Bizottság kérésére

- ajánlás készítése a nemzeti szabályok számának csökkentését és a kölcsönös elismerésről szóló szabályok számának növelését célzó bizottsági határozatok céljából

E működési célkitűzés tekintetében az alábbiakkal kell számolni:

- 4 pótlólagos szakértő az első 5 évben, majd évente 1. Egy A8 költsége átlagban 0,122 millió € az I. cím és 0,013 millió € a II. cím alatt

- Emellett a munkacsoport tekintetében évi 100 000 €-val kell számolni az első évben, majd évente 50 000 €-val (III. cím)

- A nemzeti szabályok egy részének fordítása tekintetében évi 540 000 €-val kell számolni az elkövetkező 5 évben (III. cím)

- Egy speciális anyagot/szoftvert is ki kell dolgozni 500 000 € értékben a második évben (III. cím).

2. működési célkitűzés: a mozdonyvezetők minősítése (harmadik vasúti csomag)

- a szakszolgálati engedélyek mintáira és az összehangolt kiegészítő hitelesítésre vonatkozó ajánlások

- a szakszolgálati engedélyek kategóriáiban használt közösségi kódokra vonatkozó ajánlások

- a mozdonyvezetők nyilvántartására vonatkozó előírástervezet

- együttműködés a tagállamok illetékes hatóságaival a nyilvántartások kölcsönös átjárhatóságának biztosítása érdekében

- jelentés a biztonsági szempontból meghatározó feladatokat ellátó más megbízottakról

- jelentés az irányelv megvalósításáról

- jelentés a chipkártyák használatáról

E célkitűzés tekintetében asz alábbiakkal kell számolni:

- két pótlólagos szakértő az első 5 évben, majd évente 1 szakértő (I. és II. cím).

- Emellett a munkacsoport tekintetében évi 100 000 €-val kell számolni az első 5 évben (50 000 € a munkacsoport és 50 000 € a kutatások esetében), majd évente 25 000 €-val (III. cím).

3. működési célkitűzés: egyéb feladatok

- Az ERTMS-sel kapcsolatos feladatok: rendszerhatóság, az előírások irányítása, a különböző verziók hálózatbeli együttélésének kezelése, az ERTMS megvalósításának együttműködési támogatása a folyosók mentén

- közösségi kritériumok kidolgozása a kocsik fenntartóinak minősítése érdekében a karbantartási szerelőműhelyek tanúsításával kapcsolatos munkák elvégzése terén

- az infrastruktúrával és a járművekkel kapcsolatos nyilvántartások létrehozásával kapcsolatos útmutató kidolgozása

- stb.

E feladatok tekintetében évente egy szakértővel kell számolni a rendelkezésre álló erőforráson felül (I. és II. cím).

8.2.3. A (személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó állomány) származási helye

Figyelem: a DG TREN E2 Ügynökséggel kapcsolatos tevékenységet végző személyzetéről van szó.

X A cserére vagy meghosszabbításra kerülő program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek

( Az n. évi politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek

( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárása keretében igénylendő álláshelyek

( Az érintett szolgálaton belül meglévő állomány felhasználásával átcsoportosítandó álláshelyek (belső áthelyezés)

( Az n-edik évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben az adott évre nem előirányozott álláshelyek

8.2.4. A referenciaösszegbe beletertozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05 – Igazgatási kiadások)

millió EUR (3. tizedesjegyig)

Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | n. év | n + 1. év | n + 2. év | n + 3. év | n + 4. év | n + 5. év és később | ÖSSZESEN |

1. Technikai és igazgatási segítségnyújtás (beleértve a kapcsolódó személyzeti költségeket is) |

Végrehajtó hivatalok[30] |

Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |

- belső |

- külső |

Teljes technikai és igazgatási segítségnyújtás |

8.2.5. A referenciaösszegbe nem beletartozó személyi és kapcsolódó költségek

millió EUR (3. tizedesjegyig)

A személyi állomány fajtája | n. év | n + 1. év | n + 2. év | n + 3. év | n + 4. év | n + 5. év és később |

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak[31] (XX 01 01) |

A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (adja meg a költségvetési tételt) |

Személyi és kapcsolódó – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – költségek összesen |

Számítás: Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak |

Feltételezik, hogy az ügynökség nyomon követésével kapcsolatos feladatok most évi egy személyt vesznek igénybe, és hogy további feladatoknak az ügynökséghez történő hozzárendelése nem tesz szükségessé még egy tisztviselőt. |

Számítás: A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány |

Ugyanilyen módon, további feladatoknak az ügynökséghez történő hozzárendelése nem tesz szükségessé e címen finanszírozott személyzetet. |

8.2.6. A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások millió EUR (3. tizedesjegyig) |

Év n | n + 1. év | n + 2. év | n + 3. év | n + 4. év | n + 5. év és később | ÖSSZESEN |

XX 01 02 11 01: Kiküldetések |

XX 01 02 11 02: Ülések és konferenciák |

XX 01 02 11 03 : Bizottságok[32] |

XX 01 02 11 04 : Tanulmányok és konzultációk |

XX 01 02 11 05 : Információs rendszerek |

2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11) |

3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |

A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – igazgatási kiadások összesen |

Számítás: A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások |

Feltételezik, hogy az ügynökség kiegészítő feladatai nem eredményeznek igazgatási többletköltséget a Bizottság számára. Az Ügynökség működése már többé-kevésbé stabilizálódott, és ezért az Ügynökséggel kapcsolatos találkozók/kiküldetések száma várhatóan – általában véve – állandó marad. |

A humán és igazgatási erőforrásra irányuló szükségleteket az éves elosztási eljárás keretén belül az irányító főigazgatóságnak odaítélt keretösszeg fedezi.

[1] HL …………

[2] HL …………

[3] HL ................

[4] HL C ., ,. o.

[5] HL C., ,. o.

[6] HL C., ,. o.

[7] HL C., ,. o.

[8] HL L 164., 2004.4.30., Helyesbített változat: HL L 220., 2004.6.21., 3. o.

[9] HL L 164., 2004.4.30., Helyesbített változat: HL L 220., 2004.6.21., 16. o

[10] HL ………….

[11] HL ………….

[12] HL ………….

[13] HL ………….

[14] Ellenőrzni a címet és a hivatkozást a harmadik vasúti csomag elfogadása után.

[15] Hivatkozni a 2004.5.12-i COM(2004) 373 végleges bizottsági közleményre

[16] Differenciált előirányzatok

[17] Az n. év az e pénzügyi kimutatásban szereplő módosítások végrehajtásának első éve, azaz a módosításoknak a költségvetési hatóság két ága általi elfogadását követő első év.

[18] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.

[19] A(z) xx cím xx 01 04. jogcímcsoportja alá tartozó kiadások.

[20] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoportokon kívüli kiadások.

[21] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.

[22] Szükség esetén, ha a fellépés időtartama hat évnél hosszabb, a táblázat további oszlopokkal bővíthető.

[23] HL ………..

[24] HL ….. és ellenőrizni kell a címet

[25] Az n. év az e pénzügyi kimutatásban szereplő módosítások végrehajtásának első éve, azaz a módosításoknak a költségvetési hatóság két ága általi elfogadását követő első év.

[26] Az 5.3. és 8.2.2. részben leírtak szerint.

[27] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[28] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.

[29] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.

[30] Indokolt megemlíteni a kifejezetten az érintett végrehajtó hivatallal/hivatalokkal kapcsolatos pénzügyi kimutatást.

[31] Egy „A” tisztviselő átlagos költsége, n=2008 és évi 2% feltételezésével

[32] Nevezze meg a bizottság típusát, és azt a csoportot, amelyhez tartozik.