[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 17.12.2007

COM(2007) 819 végleges

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Jelentés az „aktív európai polgárság” program 2004–2006 évi értékeléséről

TARTALOMJEGYZÉK

1. BEVEZETÉS 3

1.1. A program 3

1.2. Utólagos értékelés 4

2. AZ ÉRTÉKELŐ FŐBB MEGÁLLAPÍTÁSAI 5

2.1. Programozás és célirányosság 5

2.2. A program hatásossága és hatása 5

2.3. A program hatékonysága 7

2.4. Az eredmények hozzáadott értéke és felhasználása 7

3. A JAVASLATOK NYOMONKÖVETÉSE 8

3.1. A polgárok érintettségének erősítése 8

3.2. A koherencia erősítése, a partnerkapcsolatok ösztönzése, és a szinergiákfejlesztése 9

3.3. Jobb együttműködés a tagállami szinttel 9

3.4. A programmenedzsment fejlesztése 10

4. KÖVETKEZTETÉSEK 11

1. BEVEZETÉS

E jelentés bemutatja a 2004 és 2006 közötti időszakot lefedő „aktív európai polgárság” program[1] utólagos külső értékelésének főbb megállapításait és javaslatait, kiegészítve a Bizottság ezen javaslatokra tett észrevételeivel és következtetéseivel.

1.1. A program

Az aktív európai polgárságot (polgári részvételt) támogató közösségi cselekvési program elindításáról a Tanács 2004. januárjában döntött. A program célkitűzései az alábbiak voltak:

1. A civil társadalommal folytatott nyílt párbeszéd és a különböző országok polgárai közötti kapcsolatok erősítése.

2. Az Európai Unió (EU) célkitűzéseinek, értékrendszerének népszerűsítése és terjesztése.

3. Az Európai Unió, annak intézményei és a polgárok közti távolság mérséklése, a polgárok ösztönzése az intézményekkel való mind gyakoribb kapcsolatfelvételre.

4. A polgárok bevonása az Európai Unió építéséről folyó közös gondolkodásba és eszmecserébe.

5. A programban résztvevő országok polgárai közötti kapcsolatok és csere erősítése, beleértve a testvérvárosi kezdeményezéseket is.

6. Az aktív részvételi demokráciáért dolgozó szervek kezdeményezéseinek ösztökélése.

A program alábbi konkrét céljaira 72 millió EUR állt rendelkezésre:

- Az aktív európai polgárság témakörével foglalkozó szervezetek (az európai gondolatokat, párbeszédet előmozdító szervezetek, valamint az európai értékeket és célokat támogató kutatóközpontok) segítése működési támogatás formájában.

- A civil társadalom szervezetei (nem kormányzati szervek, európai érdekű egyesületek és szövetségek, ill. ágazatközi szakszervezetek) által kezdeményezett projektek támogatása.

- Testvérvárosi kezdeményezések támogatása.

A program által elérni kívánt eredmények közé tartoztak:

- A működési támogatásban részesülő szervezetek által végzett tevékenységekhez kapcsolódó programok, ideértve a találkozókat, az EU intézményeivel folytatott párbeszédet, állásfoglalásokat, kapcsolatépítést, a jó gyakorlatok cseréjét és a figyelemfelhívást.

- Találkozók, oktatási és képzési programok, illetve eszközök, kiadványok, valamint az eredményeknek a civil társadalom szervezetei által történő terjesztése.

- Polgárok találkozói, konferenciák, tájékoztató kampányok és képzési lehetőségek a csereprogramok lebonyolításában résztvevő munkatársak részére.

A program egyik jellemező vonása volt, hogy igen nagy számban támogatott kis projekteket: a program által lefedett időszakban (2004–2006) 4 062 testvérvárosi kezdeményezés, továbbá 343, a civil társadalom szervezetei által elindított projekt részesült támogatásban, valamint 40 kutatóközpont illetve civil szervezet kapott működési támogatást. A program ily módon nagyszámú rendezvényt és egyéb kezdeményezést támogatott, amelyekbe a különböző európai országokból származó polgárok közvetlenül kapcsolódtak be. Egy központilag irányított program számára ez a szerkezet komoly adminisztrációs kihívást jelentett. A felelős szervezeti egységeknek több mint 7000 pályázatot és 4500 támogatási megállapodást kellett kezelniük.

A program az EU 25 tagállamára terjedt ki. A programhoz 2005-ben csatlakozott továbbá Bulgária és Románia. Az új tagállamokban illetve a tagjelölt országokban tevékenykedő szervezetek részvétele fokozódott a program időszaka alatt. Például: a testvérvárosi kapcsolatok vonatkozásában, az ezen országokban lebonyolított rendezvények aránya a 2004-es 17%-ról 2006-ra 24%-ra emelkedett.

1.2. Utólagos értékelés

Az utólagos értékelést egy tanácsadó cég[2] végezte el. Az értékelés átfogó célkitűzései a következők voltak:

7. Az aktív európai polgárságot (a polgári részvételt) támogató közösségi cselekvési program keretében megvalósult kezdeményezések hatásának kiértékelése.

8. A 2007–2013-as időszakra szóló „Európa a polgárokért” program végrehajtásához hasznos tanulságok levonása.

Az értékelés a program célirányosságát, hatékonyságát és hatásosságát állította középpontba, vizsgálta továbbá a program és az aktív európai polgárságot előmozdító egyéb kezdeményezések közötti koherenciát.

Az értekést 2006-ban végezték el a 2004-es és a 2005-ös év adatai[3] alapján.

Az Európai Bizottság 2005-ben beterjesztette javaslatát az új „Európa a polgárokért” programra vonatkozóan, amelynek alapjául az érintettekkel folytatott széles körű konzultáció szolgált. Már ez a konzultáció is eredményezett számos olyan megállapítást, amelyeket az utólagos értékelés is megerősített. Következésképpen ezen értékelés számos javaslata már beépült az új programba. Mindazonáltal a külső értékelés során levont következtetések egy része még mindig relevánsnak tekinthető az új program megvalósításához.[4]

2. AZ ÉRTÉKELŐ FŐBB MEGÁLLAPÍTÁSAI

2.1. Programozás és célirányosság

A külső értékelés megerősítette, hogy valós igény mutatkozik az „aktív európai polgárság” területén történő közösségi beavatkozásra, és ezen igény kielégítésére a program megfelelő választ adott. Az értékelő megerősítette továbbá azt is, hogy a korábban önállóan futó kezdeményezések egy program alá csoportosítása jó koncepciónak bizonyult.

Az értékelő szerint, a program célkitűzései és a keretében megvalósított tevékenységek többnyire összhangban voltak az átfogó célokkal és a szakpolitikai környezettel. A program a különböző célcsoportok széles körét fedte le, amelyeket az értékelő szerint sikerült jól meghatározni.

Az értékelő javaslatot fogalmazott meg arra vonatkozóan, hogy jobb egyensúlyt kell teremteni a program szerény költségvetése és a megfogalmazott célok között; a program által lefedett nagyon széles körűen definiált ambiciózus célokhoz képest a rendelkezésre álló erőforrások igen szűkösek voltak. Ezen körülmény egyfajta szakadékot teremthet a program kitűzött céljai és az elért eredmények között.

2.2. A program hatásossága és hatása

A hatásosság vonatkozásában megállapítható, hogy a program legnagyobb sikerét a különböző országok polgárai közötti kapcsolatok és csereprogramok erősítése terén érte el: a válaszadók 75%-a szerint ezt a célt sikerült nagy mértékben megvalósítani. A válaszadók 45%-a úgy érezte, hogy a program nagy mértékben megvalósította az EU értékeinek népszerűsítésére és terjesztésére vonatkozó célkitűzést. Végül a válaszadóknak mindössze 31%-a gondolta úgy, hogy a programnak sikerült közelebb hoznia a polgárokat az EU-hoz.

Ezen megállapítások azt mutatják, hogy a program jobban teljesített a horizontális célokat illetően, nevezetesen az EU polgárai, a civil társadalmi szervezetek és az önkormányzatok közötti kapcsolatok erősítése terén, mint a vertikális dimenzióban, azaz a polgároknak az EU-hoz való közelítése terén. Ez utóbbi tehát különösen fontos feladata lesz az új „Európa a polgárokért” programnak.

Az értékelő véleménye szerint a program főbb eredményei közé tartoztak a kézzelfogható termékek (mint például a különböző kiadványok), módszertani segédletek, tapasztalatok és tudás, szakpolitikai ismeretek, valamint nagyobb európai együttműködés és figyelemfelkeltés a polgársággal illetve más kultúrákkal összefüggő kérdésekben. A program jelentős eredményeket ért el továbbá a kedvezményezettek kapacitásainak bővítése terén.

A program hatásai az alábbi négy kategóriába rendszerezve foglalhatók össze:

a) Az EU polgárai jobban ismerik az EU tevékenységeit.

- A résztvevők részéről mutatkozó nagyobb érdeklődés és jobb megértés az uniós viták és szakpolitikák vonatkozásában. Egyes szervezetek arról számoltak be, hogy fokozódott a résztvevők európai projektek iránti érdeklődése.

- Az EU intézményeinek jobb elérhetősége az egyének számára.

b) Megerősített civil társadalmi szervezetek uniós és tagállami szinten.

- Kapcsolattépítés – Számos szervezet számolt be arról, hogy projektjüknek köszönhetően új kapcsolatokat építettek ki, vagy jelentős bővülést tapasztaltak a meglévő hálózatuk taglétszámát illetően.

- A szervezetek jobb működése – A civil társadalmi projekteknél az uniós finanszírozás igen gyakran vonzott társfinanszírozó szervezeteket mind a magán-, mind a közszféra területéről.

- Nagyobb érdeklődés az európai ügyek iránt, az európai tevékenységek fokozott fenntarthatósága és az uniós finanszírozási források jobb kihasználása – A programban résztvevő szervezeteknek közel fele nyilatkozott úgy, hogy a programban való részvételüknek köszönhetően erősebb késztetést éreznek arra, hogy több uniós tevékenységben is részt vegyenek.

- A szervezetek által a polgárság témakörében végzett tevékenységek fejlődése – A működési támogatások számottevő hozzájárulást jelentettek a szervezetek kapacitásához, amelyek így még több munkát tudnak elvégezni, illetve még több eredményt tudnak felmutatni az aktív európai polgárság területén.

- Nagyobb elismertség – Sok szervezet arról számolt be, hogy az EU-támogatás elnyerése az elismertség jeleként szolgált, és ily módon növelte a projekt hitelességét helyi szinten.

c) Fokozott együttműködés és erősebb nemzetközi kötelékek a testvérvárosok között

- Európai tevékenységek fokozott szintje.

- A program eredményeképp fejlődöttek és megerősödtek a testvérvárosi kapcsolatok – Számos helyi hatóság alakított ki új kapcsolatrendszert vagy szilárdította meg, illetve bővítette ki meglévő kapcsolatrendszerét, miközben a testvérvárosi rendezvények egyre nagyobb számban kerültek multilaterális alapon megrendezésre.

d) A civil társadalom szervezeteinek észrevételei jobban beépülnek az uniós szakpolitikákba.

- Hozzájárulás a szakpolitikai vitákhoz és jogalkotáshoz – A támogatott szervezetek némelyike egyben fontos szakmai ismeretek és információk forrásának bizonyult a szakpolitikák tagállami és európai szintű formálói számára. Munkájuk révén számos esetben közvetlenül járultak hozzá a nemzeti vagy európai szintű szakpolitikai illetve jogszabályi változásokhoz.

A szakpolitika változására illetve szakpolitikai hatásra példaként említhető az ECAS (Európai Polgári Akciószolgálat) által a munkavállalók szabad mozgásáról közzétett jelentés, amely később az Európai Bizottság e témakörben végzett munkájának is forrásává vált. Hasonló hatást értek el további működési támogatásban részesített szervezetek, mint például Szociális Platform a szolgáltatási irányelv megalkotásakor, a Free Trials Abroad, vagy az Európai Unió Államtanácsainak és Legfelső Közigazgatási Bíróságainak Szövetsége, amely bekapcsolódott a menekültekre vonatkozó belga szabályozás[5] megváltoztatásába.

Az értékelés tehát visszaigazolta a programnak a célkitűzéseivel összhangban álló hatását.

2.3. A program hatékonysága

A hatékonyság vonatkozásában az értékelés megállapítja, hogy a kedvezményezettek általában elégedettek voltak azzal, ahogy az Európai Bizottság a programot menedzselte. Példaként említhető, hogy a válaszadók 74%-ának megítélése szerint a dokumentumok, például a pályázati űrlapok, világosak, egyértelműek voltak. A kedvezményezettek hangsúlyozták továbbá, hogy sikerült jó, közvetlen kapcsolatot fenntartaniuk a bizottsági tisztviselőkkel. Az értékelő rámutatott ugyanakkor, hogy a projektek illetve támogatások adminisztrációjáért felelős bizottsági tisztviselők körében jelentkező viszonylag magas fluktuációt a kedvezményezettek problémának látták.

A program-menedzsmentet illetően az értékelés kiemelt javítandó területként jelölte meg a kifizetések csúszását, a Bizottság részéről az elért eredményekkel való elégedettséggel kapcsolatos visszajelzések viszonylagos hiányát, továbbá rávilágított, hogy több információra, a partnerkereséshez több támogatásra, az egyes programtevékenységekhez pedig több tanácsra és iránymutatásra lenne szükség

2.4. Az eredmények hozzáadott értéke és felhasználása

A program hozzáadott értéke főleg a támogatott tevékenységek európai dimenziójának erősítésében, valamint az európai polgárok számára – hátterüktől függetlenül – a közvetlen részvételre kínált lehetőségben állt. A megkérdezett kedvezményezettek 80%-a állította, hogy tevékenységeikhez máshonnan nem tudtak volna forrást szerezni.

Az értékelő véleménye szerint az aktív európai polgárság program lehetett volna még hatékonyabb mind az eredmények terjesztése, mind azok kihasználása terén, főleg az EU szintjén. A projektek eredményeit elsősorban helyi szinten terjesztették, a szervezeteknek csak kis része vállalkozott az eredményeknek európai szintű terjesztésére. Ehhez hasonlóan, az egyes projektek közötti információáramlás viszonylag ritkán valósult meg – az értékelő szerint a válaszadóknak csak egy kis része jelezte, hogy tájékoztatást kaptak volna más projektek eredményeiről.

Az értékelési jelentés a legjobb gyakorlatokra vonatkozóan hét példát tartalmaz. Az esettanulmányok szintén jó példái az eredmények terjesztésére tett erőfeszítéseknek. Példaként említhető az olaszországi Specchia testvérvárosi projektje, amely országosan ismeretté vált és hatással volt a helyi gazdaságra és közigazgatásra egyaránt. Az ECAS sikere jó példája az európai szintű sajtóvisszhangban részesített egyes tevékenységeknek[6].

3. A JAVASLATOK NYOMONKÖVETÉSE

A jelentésnek ez a része négy területen fogalmaz meg javaslatokat, továbbá számba veszi azt, hogy az Európai Bizottság milyen intézkedéseket tett, illetve szándékozik tenni a javaslatokra adott válaszként.

3.1. A polgárok érintettségének erősítése

Az új program céljainak, célkitűzéseinek és az általa lefedett tevékenységek tervezésekor fontosnak tekintették, hogy a polgárok és szervezeteik közvetlenül bekapcsolódjanak. Továbbá új eszközök kidolgozására is szükség volt, amelyek közelebb hozzák a polgárokat az EU-hoz.

Az „Európa a polgárokért” program elfogadását megelőzően számos egyeztetés történt a fontosabb érdekelt felekkel, hogy visszajelzést kapjanak az „Európa a polgárokért” program tartalmáról, célkitűzéseiről és lebonyolításáról. Ez a gyakorlat a program teljes időszaka alatt folytatódni fog a program különböző részeiben érintett európai ernyőszervezetek hálózataival folytatott strukturált párbeszéd formájában.

A program tevékenységeinek megvalósításában való közvetlen polgári részvétel kulcsfontosságú jellemzője az „Európa a polgárokért” program 1. fellépésének.

Újfajta tevékenységek, mint például a polgárokkal folytatott panelbeszélgetések, kerültek beépítésre az új eszközöket alkalmazó, új „Európa a polgárokért” programba. Ezen új tevékenységek tesztelése jelenleg kísérleti projektek keretében zajlik. A kísérleti projektek elemzésére alapozva, az új eszközök 2008-től kezdődően kerülnek széleskörűen bevezetésre az „Európa a polgárokért” programban.

Az új program kiegészül továbbá olyan széles tömegeket vonzó rendezvényekkel, amelyeken a helyi hatóságok, a civil társadalom és az európai polgárok képviselői kifejthetik véleményüket az európai integráció jövőbeli alakulásáról és e folyamatban a polgárok szerepéről.

3.2. A koherencia erősítése, a partnerkapcsolatok ösztönzése, és a szinergiák fejlesztése

Az Európai Bizottság felismerte, hogy szükséges a program belső koherenciájának erősítése. Az új program meg kíván felelni ennek a kihívásnak, következésképp a program célkitűzései és prioritásai hozzájárulnak az új program különböző fellépései közötti erősebb koherenciához.

Az elkövetkező programozási időszakban nagyobb hangsúly helyeződik a civil társadalmat, a politikai döntéshozókat és az üzleti szférát összehozó partnerkapcsolatokra és az ágazatközi perspektívákra, amelyek hozzájárulnak majd a program által támogatott sokszínű tevékenységi elemek és a különböző típusú szervezetek közötti szinergiák és kapcsolatrendszerek fejlődéséhez. Az új „Európa a polgárokért” program egyik prioritása éppen ezért az ágazatközi partneri kapcsolatok ösztönzéséről és a különböző szereplők, mint a civil társadalom szervezetei, helyi hatóságok, kutatóközpontok, nem kormányzati szervezetek, stb., közötti együttműködésen alapuló projektek támogatásáról szól.

Az EU-t 2004. április 30-án alkotó, és az azt követően csatlakozott tagállamok polgárai közötti szorosabb kapcsolatok kialakítása egyike az új program egyedi célkitűzéseinek, és a régi illetve új tagállamok szervezetei közötti partneri kapcsolatok is erős ösztönzést kapnak. A program fellépésének odaítélési feltételei minden esetben érvényesítik ezt a szempontot.

A Közösség többi cselekvési programjával való szinergia tekintetében az Európai Bizottság szerint a 2007–2013-as időszak programjainak új generációja előrelépést mutatnak ezen a téren. Szükség mutatkozik szinergiák kialakítására a programmegvalósítás területén is, mely feladat a programciklus alatt megvalósul. A Bizottság most dolgozza ki az oktatás, a kultúra, az ifjúság és a polgárság témaköreiben jelentkező eredmények terjesztésének egy új, horizontális megközelítésű módszertanát. Ez új hidakat fog építeni a különböző összefüggő programok között.

3.3. Jobb együttműködés a tagállami szinttel

A polgári részvételért felelős tagállami szervekkel fenntartott kapcsolatok erősítésén keresztül támogatni kell a kapcsolatkeresést az aktív polgárság témakörében indított tagállami szintű programokkal és kezdeményezésekkel. Az Európai Bizottság osztja azt az álláspontot, amely szerint valós szükség mutatkozik az európai polgárság fejlesztésének európai illetve tagállami szintjei közötti kapcsolat erősítésére. A kettő összekapcsolásának pozitív hatása lesz az európai polgárság témakörében végzett tevékenységekért érzett tagállami felelősségre.

Az „Európa a polgárokért” programot létrehozó jogszabály rendelkezett egy, a végrehajtásban az Európai Bizottságot segítő programbizottság felállításáról. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy az Európai Bizottságnak lehetősége lesz a tagállamokkal egyeztetni a programhoz kapcsolódó témákban. Ez az intézkedés máris a tagállamok szorosabb figyelmét vonta az aktív európai polgárság témáira, és ez hozzájárulhat az új program és a területen indított tagállami kezdeményezések közötti kapcsolat elmélyítéséhez.

Továbbá sok tagállam állít fel az „Európa a polgárokért” programot koordináló és támogató egységeket. Tájékoztatási és terjesztési szerepükön túl ezek az egységek visszacsatolást adnak az Európai Bizottság számára a program végrehajtásáról, valamint az aktív európai polgárság területén indított kezdeményezésekről, szakpolitikákról.

3.4. A programmenedzsment fejlesztése

A programmenedzsment fejlesztésére vonatkozó javaslatok:

a) Pénzügyek és adminisztráció

- a támogatások gyorsabb kifizetése a kedvezményezetteknek és a pénzügyi beszámolás folyamatainak egyszerűsítése;

- egyszemélyi, állandó kapcsolattartó kijelölése az Európai Bizottságnál vagy a Végrehajtó Ügynökségnél a projekt teljes életciklusára;

- kiegészítő tanácsadás nyújtása a pályázatok beadásával és a támogathatósági feltételekkel kapcsolatban;

- a támogatások kezelésével foglalkozó személyzet nagyobb állandósága.

b) Monitoring és értékelés

- helyszíni monitoring látogatások a monitoring hatékonyságának javítása érdekében;

- a projektek és a program egészének sikerességét mérő referenciaértékek és indikátorok kidolgozása;

- útmutató a projektek részére az egyes értékelések során összegyűjtendő adatok vonatkozásában;

c) Hozzáadott érték, információk terjesztése és partnerkeresés

- a programtevékenységek szerkesztése, valamint a nagyobb, egyben nagyobb érdeklődésre számot tartó projektek támogatása;

- az eredmények külső felhasználásának ösztönzése (például az eredmények terjesztésének illetve a felhasználásukra kidolgozott tervnek a bírálati szempontok közötti szerepeltetése által);

- a projektek által elért eredmények terjesztésének fejlesztésére online adatbázis létrehozása, valamint esettanulmányok és jó gyakorlatokat tartalmazó útmutatók készítése;

- a partnerkeresés támogatása;

- a program logójának elkészítése, valamint a média bevonásának előírása a projektek számára.

Az Európai Bizottság hasznosnak találja ezeket a javaslatokat, és már számos intézkedést tett a programmenedzsment javítása érdekében.

A Végrehajtó Ügynökség felállítása jelentős mértékben hozzájárul a programmenedzsment megerősítéséhez. Lehetővé válik a támogatások kezelésére kidolgozott rendszerek stabilabb fejlesztése, és egyben lehetőséget kínál a személyzet fluktuációjának visszaszorítására. Az olyan a közelmúltban életbe léptetett egyszerűsítések, mint az átalányárak széles körű alkalmazása és az online eszközök használata, összhangban vannak az e területen megfogalmazott javaslatokkal. A Bizottság egy átfogó programtervet dolgozott ki, amely magas fokú kiszámíthatóságot és stabilitást biztosít a lehetséges kedvezményezettek számára. A többéves partnerkapcsolatok alkalmazása szintén fontos egyszerűsítést és fejlődést jelent a kedvezményezettek részére.

Az új programidőszakban a kedvezményezettek rendelkezésre álló támogató jellegű tevékenységek már megerősítésre kerültek és további fejlesztéseken esnek át, például a decentralizált támogató és információs egységeken keresztül. Az új program olyan új jellemzőkkel is rendelkezik, mint a többéves jelleg, amely biztosítja a tevékenységek jobb szerkezetét. Ezáltal a tevékenységek és eredményeik jobban érzékelhetővé válnak, továbbá a Bizottság számára lehetővé teszi, hogy szorosabb partneri kapcsolatokat építsen ki a kedvezményezett szervezetekkel. A Bizottság kidolgozott továbbá egy stratégiát és egy gyakorlati cselekvési tervet az eredmények felhasználására és terjesztésére. Ez többek között olyan kézzelfogható ötleteket tartalmaz, mint a legjobb gyakorlatoknak és konkrét projekteredményeknek az érdekelt felek széles köre felé történő terjesztésére szolgáló online eszközök leírása. Végezetül, egy szervezettebb monitoring rendszer kialakítása van folyamatban, amely a közvetlen résztvevők szintjén végzett felméréseken alapuló hatásvizsgálatot is magába foglal.

4. KÖVETKEZTETÉSEK

Az értékelés megerősíti az „Aktív európai polgárságot” támogató program jelentőségét a polgári részvétel és a közös európai értékekről folyatott párbeszéd ösztönzése tekintetében. A program európai polgárok és szervezeteik sokaságának teremtett lehetőséget az Európa építésében való részvételre, véleményük kifejezésére és az európai politikai folyamatokba való bekapcsolódásra. Különböző országok lakóit és helyi közösségeit kapcsolta össze. Következésképpen az aktív európai polgárság előmozdításának az EU-ban továbbra is közösségi támogatásban kell részesülnie, és e célhoz megfelelő nagyságrendű forrásokat kell biztosítani.

Az értékelés rámutatott a lezárt program néhány hiányosságára, valamint rávilágított számos fejlesztendő területre. Az új „Európa a polgárokért” program hatásának fokozása érdekében meg kell erősíteni tehát az innovációs és szerkezeti elemeket a polgárok részvételének ösztönzése, a koherencia és a szinergiák javítása, a tagállami kezdeményezésekkel való kapcsolatok erősítése, valamint a programmenedzsment fejlesztése által.

Az új program előkészítése és végrehajtásának tervezése során a Bizottság strukturáltabb párbeszédet folytatott illetve ilyen partneri kapcsolatokat alakított ki az európai polgárság területén tevékenykedő fontosabb szervezetekkel. Az értékelés megerősítette, hogy a párbeszédnek ezen formája kulcsfontosságú elme a program hatásának erősítése szempontjából, különösen ami a szakpolitikai következtetések és a program tanulságainak levonását illeti. Az Európai Bizottság éppen ezért folytatni fogja e párbeszéd fejlesztését és erősítését.

[1] A 2004. január 26-i 2004/100/EK tanácsi határozat a 2004. január 1-jétől 2006. december 31-ig tartó időszakra, HL L 30., 2004.2.4., 6. o.

[2] ECOTEC

[3]31 működési támogatás, 250 civil társadalomhoz kapcsolódó projekt, és 2 800 testvérvárosi kezdeményezés.

[4]A külső értékelésről készített teljes jelentés elérhető az alábbi internet oldalon: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#civilsocietyHeader

[5] A esettanulmányokkal kapcsolatban bővebb információ található a végső értékelési jelentés 7. mellékletében, amely az alábbi címen érhető el: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#civilsocietyHeader

6 Bővebb információ található a végső jelentés 7. mellékletében, amely az alábbi címen érhető el:

http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#civilsocietyHeader