(4)A román hatóságok a korábban bejelentettek szerint 2018. október 9-én módosított kérelmet nyújtottak be, amelyben a teljes közvetlen kár most már 327,7 millió EUR volt. Ez az összeg a regionális GDP 2,07 %-át teszi ki, és így meghaladja a regionális GDP 1,5 %-ában előírt küszöbértéket (vagyis az északkeleti régió esetében 238 millió EUR-t).

(1)Románia 2018. szeptember 7-én – az első károktól számított 12 hetes határidőn belül – az EUSZA-ból nyújtandó hozzájárulás iránti kérelmet nyújtott be. A kérelem az áradások által leginkább sújtott északkeleti régióra korlátozódott, ahol az első károkat június 16-án vették nyilvántartásba. Kérelmükben a román hatóságok bejelentették, hogy hamarosan aktualizált változatot küldenek, mivel az áradás hosszú időtartama miatt a kárfelmérés még nem fejeződött be.

(1)Ausztria 2019. január 14-én – a 2018. október 28-án észlelt első károkat követő 12 hetes határidőn belül – a Szolidaritási Alapból nyújtandó hozzájárulás iránti kérelmet nyújtott be. Ausztria 2019. február 20-án saját kezdeményezésére aktualizált információkat nyújtott be, amelyek az érintett régiókra vonatkozóan kissé magasabb kárbecslést tartalmaztak.

(1)Olaszország 2018. december 20-án – az október 2-án észlelt első károkat követő 12 hetes határidőn belül – a Szolidaritási Alapból nyújtandó pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet nyújtott be. Olaszország 2019. március 27-én saját kezdeményezésére aktualizált információkat nyújtott be, amelyek az érintett régiók közül háromra vonatkozóan magasabb kárbecslést tartalmaztak.

(3)Az osztrák hatóságok a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt 326,2 millió EUR-ra becsülik. Ez az összeg jóval kisebb az Ausztriára 2018-ban alkalmazandó 2,1 milliárd EUR összegű, jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbértéknél. Az összeg az ún. regionális katasztrófára vonatkozó küszöbértéknél, vagyis az érintett régiók kárarányával súlyozott regionális bruttó hazai termék 1,5 %-ánál is alacsonyabb. A rendelet feltételei szerint a katasztrófa sem „jelentős természeti katasztrófának”, sem „regionális természeti katasztrófának” nem minősül. Mivel azonban a katasztrófát ugyanazok az időjárási körülmények okozták, mint az olaszországi jelentős katasztrófát, az osztrák hatóságok kérelmüket a rendelet 2. cikkének (4) bekezdésében meghatározott „szomszédos országra vonatkozó rendelkezés” értelmében nyújtották be, amely szerint a Szolidaritási Alapból támogatás nyújtható egy támogatható államban bekövetkezett olyan természeti katasztrófa esetében is, amely egy szomszédos támogatható államban is bekövetkezett jelentős természeti katasztrófa.

(4)Az osztrák hatóságok benyújtották a katasztrófa hatásának részletes leírását. A legnagyobb kár a legdélibb osztrák tartományban, Karintiában és a szomszédos kelet-tiroli tartományban következett be; mindkettő Olaszországgal határos alpesi terület. A korai árvíz-előrejelző rendszernek, a lakosság számára kibocsátott figyelmeztetéseknek és a polgári védelmi erők gyors beavatkozásának köszönhetően senki sem sérült meg, illetve senki sem vesztette életét. Elővigyázatossági intézkedésként számos települést evakuáltak. A 130 km/h sebességet is elérő széllel járó súlyos esőzések és viharok miatt azonban a víz épületeket árasztott el, jelentős járulékos károk keletkeztek az erdőkben, a földcsuszamlások pedig utakat vágtak el és áramkimaradást okoztak. Több napon át a veszélyhelyzeti szolgálatok – köztük a hadsereg – több mint 7 000 tagja és öt helikopter vett részt az intézkedésekben.

(5)Ausztria a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 214,5 millió EUR-ra becsülte és intézkedéstípusokra bontotta. Az elszámolható költségek legnagyobb részét (több mint 85 millió EUR) a védelmi infrastruktúra (folyami töltések) biztosításának költségei teszik ki. A második legnagyobb részt a talajerózió elleni intézkedések teszik ki, több mint 72 millió EUR összegben.

(6)Az osztrák hatóságok nem kérték előleg kifizetését.

(7)Az osztrák hatóságok megerősítették, hogy az elszámolható költségnek nincs biztosítási fedezete.

(8)Az érintett régiók az európai strukturális és beruházási alapok (2014–2020) szerinti „fejlettebb régióknak” minősülnek. Kérelmükben az osztrák hatóságok jelezték, hogy a véderdők újratelepítése érdekében forrásokat szándékoznak felhasználni az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap által finanszírozott osztrák vidékfejlesztési programból.

(9)Ausztria nem kérelmezte az uniós polgári védelmi mechanizmus aktiválását.

(10)A katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása tekintetében jelenleg nincs folyamatban kötelezettségszegési eljárás az országgal szemben.

2.5.Következtetés

A fenti indokok alapján Románia, Olaszország és Ausztria kérelme megfelel az EUSZA igénybevételéhez előírt rendeleti feltételeknek.

3.Finanszírozás az EUSZA 2019. évi költségvetési juttatásaiból

A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) és különösen annak 10. cikke – 2011. évi árakon – évi 500 000 000 EUR-s felső határig engedélyezi az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételét. Az EUSZA igénybevételének módozatait az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás (a továbbiakban: az intézményközi megállapodás) 11. pontja határozza meg.

Mivel az EUSZA létrehozásának meghatározó oka a szolidaritás, a Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy a támogatást progresszív alapon kell nyújtani. Ez azt jelenti, hogy – a korábbi gyakorlatnak megfelelően – az EUSZA igénybevételét kiváltó „jelentős természeti kár” küszöbértékét (azaz a 2011. évi árakon számított GNI 0,6 %-a, illetve 3 milliárd EUR közül az alacsonyabbik összeget) meghaladó kárrészre magasabb támogatási intenzitást kell alkalmazni, mint a küszöbérték alatti kárrészre. A jelentős katasztrófák esetén odaítélt támogatás meghatározásához eddig a küszöbérték alatt a teljes közvetlen kár 2,5 %-át, a küszöbérték feletti részre pedig a teljes közvetlen kár 6 %-át használták. A regionális katasztrófák és a „szomszédos országokra” vonatkozó rendelkezés alapján elfogadott katasztrófák esetében az arány 2,5 %.

A hozzájárulás nem haladhatja meg a támogatható intézkedések becsült összes költségét. A támogatást az EUSZA-ról szóló 2002–2003-as éves jelentésben meghatározott, és a Tanács és az Európai Parlament által elfogadott módszer alapján számítják ki.

A Románia, Olaszország és Ausztria által benyújtott kérelmek alapján az EUSZA-ból nyújtandó támogatás a keletkezett teljes közvetlen kár becsült összértéke alapján a következő:





Tagállam A katasztrófa minősítése Teljes közvetlen kár (millió EUR) A „jelentős katasztrófa” küszöbértéke (millió EUR) A küszöbérték alatti közvetlen kár 2,5 %-a (EUR) A küszöbérték feletti közvetlen kár 6 %-a (EUR) A javasolt támogatás teljes összege (EUR) Kifizetett előlegek (EUR) ROMÁNIA Regionális (2. cikk, (3) bekezdés) 327,692 986,378 8 192 300 – 8 192 300 0 OLASZORSZÁG Országos (2. cikk, (2) bekezdés) 6 630,276 3 446,057 86 151 425 191 053 170 277 204 595 0 AUSZTRIA Szomszédos ország (2. cikk, (4) bekezdés) 326,196 2 118,701 8 154 899 – 8 154 899 0 ÖSSZESEN 293 551 794 0

A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban az EUSZA igénybevételére rendelkezésre álló teljes összeg 2019 elején 851 082 072 EUR volt: az 585 829 691 EUR összegű 2019. évi költségvetési juttatásnak, valamint a 2018. évi költségvetési juttatásból fel nem használt és 2019-re átvitt 265 252 381 EUR-nak az összege.