HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 21.9.2005 
COM(2005) 439 végleges 
2005/0184 (CNS)   
Javaslat 
A TANÁCS HATÁROZATA 
az Európai Közösség kutatási, technológiafej lesztési és demonstrációs tevékenységekre 
vonatkozó hetedik keretprogramjának a keretében a Közös Kutatóközpont által 
közvetlen cselekvések révén végreh ajtandó egyedi programról(2007-2013) 
(előterjesztő: a Bizottság) 
 
HU 2   HU INDOKOLÁS (EK-SZERZ ŐDÉS)  
1. A  JAVASLATOK HÁTTERE  
Az öt egyedi programra vonatkozó javaslat a Bizottság által 2005. áp rilis 6-án elfogadott 
hetedik keretprogramra ( 2007-2013) irányuló javaslatot1 követi. Ennek szerkezete négy f őbb 
egyedi program – „Együttm űködés”, „Ötletek”, „Munkaer ő” és „Kapacitások” – formájában 
került bemutatásra, melyek mindegyike megfelel az európai kutatáspolitika egy f ő 
célkitűzésének; egy másik egyedi program a Közö s Kutatóközpont közvetlen cselekvéseire 
vonatkozik A Bizottság javaslatokat terjeszt el ő a hetedik keretprogramra alkalmazandó 
„részvételi és terjesztés i szabályokra” vonatkozóan. 
A politikai hátteret és a célkit űzéseket „A tudás Európai Kutatási Térségének építése a 
növekedés érdekében”2 című közlemény határozza meg. E célkit űzések elérése és az egyedi 
programok maradéktalan végrehajtása érdekében a Bizottság által javasolt költségvetést meg 
kell kétszerezni.  
A kutatás, a technológia, a képzés és az i nnováció fontos eszközei a hosszú távú és 
fenntartható munkahelyteremtésnek. A gazdas ági növekedésnek, a versenyképességnek, az 
egészségnek, az életmin őségnek és a környezetvédelemnek is kulcsfontosságú tényez ői. A 
kutatási keretprogram célja – a képzés és az innováció területén megvalósuló közösségi 
programok mellett – a tudásalapú társadalom és  gazdaság felé való haladás. A hetedik 
keretprogram egyedi programjainak célja – a nemzeti szinten és a magánszférában tett 
erőfeszítésekkel együtt – az euró pai kutatás színvonalában, min őségében és hatásában 
tapasztalható jelent ősebb gyengeségek kezelése. A tudás te rjesztése és átadása az európai 
kutatási cselekvések kulcsfontosságú hozzáadott értéke; intézkedések meghozatalára kerül sor 
annak érdekében, hogy az ipar, a politikai döntéshozók és a társadalom jobban hasznosíthassák az eredményeket. 
Ha az Európai Unió el kívánja érni azt a célt, hogy 2010-re GDP-jének 3%-át a kutatásra 
fordítsa, többet kell a kutatásba  fektetnie és új lendület re van szüksége. A hetedik 
keretprogram ehhez közvetlen fina nszírozással, valamint a kutatás  területén további állami és 
magánbefektetéseket is kiváltva járul hozzá.  
Európának több kutatóra va n szüksége kutatási er őfeszítéseinek fokozása és javítása 
érdekében. Egyéb olyan kezdeményezések melle tt, mint a Kutatók Európai Chartája és a 
nemzeti politikai intézkedések, a hetedik kere tprogram célja, hogy több embert ösztönözzön a 
kutatói pályára térésre és a kutatói pá lya folytatására, valamint a kiemelked ő kutatótehetségek 
Európába vonzására.  
Az európai szint ű pénzügyi támogatás olyan lehet őségeket biztosít a kutatás kiválóságának és 
hatékonyságának javítására, amelyek nemze ti szinten nem valósíthatók meg. A hetedik 
keretprogram egyedi programjai az Európai Kutatá si Térség további megszilárdítását jelentik 
azáltal, hogy új eszközök segítségével elérik az  új kutatási területeken szükségeses kritikus 
tömeget és struktúrákat, és támogatják az ötlete k, az ismeretek és a kutatók szabad mozgását 
is. 
                                                
 
1 COM(2005) 119. 
2 COM(2005) 118. 
 
HU 3   HU Az egyedi programok végrehajtása során a kutatási kiválóság meger ősítését célzó európai 
szintű cselekvésekben rejl ő lehetőségeket maximálisan kiaknázzák, nevezetesen az EU-
szinten szervezett, szigorú és független pá lyázatértékelésen alapuló versenyeztetésen 
keresztül. Ez magában foglalja az  Európai Unióban bárhol fellelhet ő kiválóság felkutatását és 
támogatását, valamint a jöv őbeli kutatási kiválóság kapacitásainak megteremtését.  
Az egyedi programok hatását más közösségi politikákkal és programokkal – különösen a 
strukturális alapokkal, az okt atási programokkal és a vers enyképességi és innovációs 
programmal – kiegészítve fokozzák.  
2. E LŐZETES KONZULTÁCIÓ  
Az egyedi programokra vonatkozó javaslatok  kidolgozásakor figyelembe vették az EU 
intézményei, különösen az Európai Parlament és az Európai Tanács, va lamint az érdekelt 
felek – beleértve a a kutatóka t és a kutatási eredmények felhasználóit – által kifejtett 
álláspontokat. Ez magában foglalja  a hetedik keretprogramot érint ő határozatokra vonatkozó 
javaslattal kapcsolatban folyó vitákat és info rmációkat, a javaslat kidolgozása során folytatott 
széles kör ű konzultációkat és a gy űjtött információkat, valamint a jöv őbeli kutatási prioritások 
meghatározása érdekében szükséges további te vékenységeket, mint például az európai 
technológiai platformok által megkezdett tevékenységeket.  
Az egyedi programra vonatkozó javaslat a hetedik keretprogramra irányuló javaslathoz3 
elvégzett mélyreható hatásvizsgálatra tá maszkodik, amely kimutatta mindegyik javasolt 
egyedi program jelent ős és egyedi hozzáadott értékét. Ezen túlmen ően a javaslatok 
figyelembe veszik a keretprogram ötéves értékelésének4 eredményeit. 
3. J OGI SZEMPONTOK  
Az egyedi programokra vonatkozó javaslat a Szerz ődés XVIII. címének 163–173. cikkein és 
különösen a keretprogram egyedi programok útján történ ő végrehajtásáról szóló 166. cikk (3) 
bekezdésén alapul. 
4. A  KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA  
Az egyes javasolt határozatokhoz csatolt „jogal kotási pénzügyi kimutatások” meghatározzák 
a költségvetési vonatkozásokat és  a humán és igazgatási er őforrásokat. 
A Bizottság végrehajtó hivatal felállítását terv ezi, amelyre rábíz bizony os olyan feladatokat, 
amelyek az „Együttm űködés”, a „Munkaer ő” és a „Kapacitások” egyedi program 
végrehajtásához szükségesek. E megközelítés alkalmazására kerül sor az „Ötletek” program 
végrehajtása esetén is (lásd a lenti 7.2. szakaszt). 
                                                 
3 SEC(2005) 430. 
4 COM(2005) 387. 
 
HU 4   HU 5. K OHERENS ÉS RUGALMAS VÉGREHAJTÁS  
5.1. Alkalmazkodás az új igényekhez és lehet őségekhez 
Alapvető fontosságú, hogy az egyedi programok végrehajtása kell ően rugalmas legyen ahhoz, 
hogy a tudományos és technológiai fejl ődés élvonalában maradjon és az újonnan felmerül ő 
tudományos, ipari, politikai és társadalmi igényekre válaszolhasson. Azok a cselekvések, 
amelyek lehet ővé teszik, hogy a kutatók maguk hatá rozzanak meg kutatási témákat, 
különösen fontosak lesznek e tekintet ben. Más cselekvések esetében ez els ősorban az évente 
aktualizált munkaprogramokon ke resztül valósul meg. Az aktualizálást a tagállamok 
képviselőiből álló bizottságok segítségével hajtják végre azokban az esetekben, amikor azt 
tervezik, hogy a bizottságok egyértelm űen a munkaprogramokra összpontosítsanak. A 
felülvizsgálatok sürg ős válaszadást igényl ő – különösen el őre nem látott politikai 
szükségszer űségből adódó – új prioritások es etében gyorsabban elvégezhet ők. 
Ez a többéves programozás széles kör ű információkon alapul annak biztosítására, hogy a 
támogatott tevékenységek továbbra is közvetlenül igazodjanak az ipar és az uniós politikák fokozatosan növekv ő kutatási igényeihez. Küls ő tanácsadás igénybevéte lére kerül sor többek 
között az „Együttm űködés” egyedi programon belüli mi ndegyik téma esetében is; eközben 
tekintettel lesznek a tényleges multidiszciplinaritásra, illetve a tudományos és ipari szemléletek egyensúlyára.  
Az „Ötletek” programhoz egy teljesen új me gközelítésen alapul, amelynek során az éves 
munkaprogram kidolgozásával egy független T udományos Tanácsot bíznak meg az autonóm 
Európai Kutatási Tanács létrehozása részeként (lásd a lenti 7.2. szakaszt). 
Könnyebb lesz – különösen az „Együttm űködés” program esetében – kiegészít ő külső 
információk, els ősorban a különböz ő területeken létrehozott, az ipari szempontok 
fontosságának biztosítása érdekében er őteljes és dinamikus szerepre szánt európai 
technológiai platformoktól  származó információk megszerzése. A platformok által 
meghatározott stratégiai kutatási menetrende kben ismertetett kutat ási prioritások jól 
tükröződnek az egyedi programokra vonatkozó javaslatokban, és  a többéves programozás 
lényeges elemét képviselik.  
Egyéb fórumok és csoportok – mint például a Kutatási Infrastruktúrák  Európai Stratégiai 
Fóruma (ESFRI) és a szociálpolitika vagy kör nyezetpolitika területén stratégiai kutatási 
menetrendek átgondolására létrehozott platformok – adott területeken kell ő időben tanácsot 
adhatnak a Bizottságnak az új prioritásokkal kapcsolatban. 
A keretprogram által biztos ított egyik fontos új lehet őség egy innovatív finanszírozási 
mechanizmus, a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus , amelynek célja, hogy 
elősegítse a magánszektor KTF-kiadásait az Európai Beruházási Bank (EBB) kölcsöneihez 
való hozzájutás javításával az olyan nagylépték ű európai cselekvések esetében, amelyeknek 
több finanszírozási forrást – beleértve a köl csönöket – kell ötvözniük. Ezek a nagyszabású 
európai cselekvések lehetnek „közös t echnológiai kezdemé nyezések”, illetve 
együttműködésben végzett nagyszabású projektek, am elyeket közvetlenül a keretprogramból 
finanszíroznak az „Együttm űködés” program keretében, valamint  új kutatási infrastruktúrákra 
irányuló projektek a „Kapacitások” pr ogram keretében. Más nagyszabású, együttm űködésen 
alapuló európai projektek, mint például az Eureka-projektek, szintén figyelembe vehet ők a 
jogosultsági kritériumokkal összhangban. Az  egyedi programokból az EBB-nek szánt 
 
HU 5   HU hozzájárulás számottev ően javítja az adósságfinanszírozáshoz való hozzájutást és ezáltal 
kiemelked ő fellendítő hatást fejt ki a KTF- célú magánbefektetésekre.  
5.2. Több területet érint ő kérdések 
A hetedik keretprogram végreh ajtásának globális koherenciá ját a Bizottság biztosítja, 
figyelembe véve az Európai Kutatási Tan ácsnak az „Ötletek” programban garantált 
autonómiáját és függetlenségét.  
A többi egyedi program keretében a munkapr ogramokat összehangolt módon vizsgálják felül 
a több területet érint ő kérdések maradéktalan figyelembevétele érdekében. A tagállamok 
képviselőiből álló bizottságok fontos s zerepet töltenek be azáltal,  hogy segítik a Bizottságot 
ezen egyedi programok között és keretében a végrehajtás tényleges  koherenciájának és 
összehangolásának biztosításában. Ez a tagállamokban a különböz ő összetétel ű bizottságok 
képviselői között magas szint ű koordinációt feltételez. 
Amennyiben a támogatandó cselekvések kiemelked ő jelentőségűek az „Együttm űködés”, a 
„Munkaer ő” és a „Kapacitások” egyedi program szempontjából, közös pályázati felhívások 
kiírására kerül sor a hatodik keretprogram során szerzett ta pasztalatokra alapozva. Ez 
különösen fontos azon kutatási témakörök esetében, amelyek az „Együttm űködés” programon 
belül több területet érintenek; az ilyen pá lyázati felhívásokat pontosan meghatározzák a 
munkaprogramban. 
A következ ő kérdések, amelyek az „Együttm űködés”, a „Munkaer ő” és a „Kapacitások” 
egyedi programot is érintik, különösen jelent ősek, és az összehangolt megközelítés érdekében 
különös rendelkezéseket kell el őirányozni: 
• Nemzetközi együttm űködés:  mindezen egyedi programok nyitva állnak a nemzetközi 
együttműködés el őtt, és erre a célra kidolgozot t cselekvéseket tartalmaznak. A 
keretprogram egészében stratégiai megközelítés alkamazására kerül sor az európai kutatási kiválóság és a versenyképesség el őmozdítása, valamint sajátos jelleg ű, globális vagy 
regionális kérdések kölcsönös érdeket vagy el őnyt jelent ő megoldása érdekében. E 
stratégiával összhangban az egyedi pr ogramok között koherens megközelítést kell 
biztosítani, és a „Kapacitások” e gyedi program e tekintetben jelent ős szerepet tölt be.  
• Kutatási infrastruktúrák:  a kutatási infrastruktúrákna k biztosított támogatás a 
„Kapacitások” program keretében valósul meg, és ez a program a többi program – 
nevezetesen az „Együttm űködés” program – kapcsolódó kutatási tevékenységeivel 
összehangolt megközelítést biztosít. 
• A több területet érint ő politikákkal foglalkozó kutatás:  a Bizottság szolgálatain belüli 
hatékony koordinációra vonatkozó rendelkezések  meghozatalára kerü l sor, különösen 
annak biztosítására, hogy a tevékenységek t ovábbra is megfeleljene k az EU-politikákban 
szükséges fejl ődési igényeknek. E célból a többéves  programozás táma szkodhat az érintett 
politikákkal foglalkozó különböz ő bizottsági szolgálatok felhasználói csoportjainak 
segítségére, és ebben az összefüggésben egy olyan bels ő struktúra felállítására kerül sor, 
amely biztosítja a tengertudományok és -technológiák koordinációj át az érintett tematikus 
területek egészében.  
 
HU 6   HU • A kkv-k részvétele:  az egyedi programokban optimaliz álják a kkv-k részvételét. A 
„Kapacitások” programban a kkv-vonatkozású meger ősített egyedi cselekvéseken kívül: a 
kkv-k kutatási érdekeit az „Együttm űködés” program egésze képvise li, és a kkv-k számára 
különös jelent őséggel bíró témakörök további meghatározására kerül sor a 
munkaprogramokban és a pályázati felhívásokban; a „Munkaer ő” programban szerepl ő 
tevékenységek külön hangsúlyt fe ktetnek a kkv-k részvételére ; a kkv-k részt vehetnek az 
„Ötletek” programban is. A tervezett egyszer űsítési intézkedések és a megfelel ő 
finanszírozási rendszer kivá lasztásában tapasztalható f okozott rugalmasság különösen 
kedveznek a kkv-k részvételének.  
• A tudás terjesztése és átadása:  a kutatási eredmények felhasználásának el őmozdítása iránti 
igény az egyedi programok egyik fontos jellemz ője, különös hangsúllyal az országok, a 
tudományágak közötti és az egyetemekt ől az ipar felé történ ő tudásátadásra, például a 
kutatók mobilitásán keresztül. Jelent ős ebből a szempontból a potenci ális felhasználók 
bevonása a prioritások meghatározásába (külön ösen az európai technológiai platformokon 
keresztül). A versenyképességi és i nnovációs programon belüli kiegészít ő cselekvések is 
támogatják a kutatási eredmények felhasználását azáltal, hogy az innováció el őtti 
akadályok felszámolására törekednek és fokozzák az innovációs képességeket. 
• Tudomány a társadalomban:  a „Kapacitások” programnak ez a tevékenysége szerepet 
játszik abban is, hogy mindegyi k egyedi programban biztosítja a társadalmi szempontok 
megfelelő figyelembevételét, valamint a tudós ok és a szélesebb közönség közötti 
kölcsönhatások elmélyülését. 
6. E GYSZER ŰSÍTÉS ÉS IGAZGATÁSI MÓDSZEREK  
A 2005. április 6-i bizottsági munkaprogramban el őterjesztett ötleteke t és az e dokumentum 
alapján a tagállamokkal és az érin tett felekkel folytatott széles kör ű párbeszédet követ ően a 
hetedik keretprogram végrehajtása jelent ős mértékben leegyszer űsödik. A javasolt 
intézkedések legnagyobb részét a részvételi és terjesztési szabályokban kell bemutatni, 
nevezetesen a bürokrácia jelent ős mértékű csökkentése, valamint a finanszírozási rendszerek 
és a jelentéstételi követelmények egyszer űsítése érdekében.  
Az egyedi programokon belül a ja vasolt tökéletesítések a következ őkre terjednek ki: 
• Hatékonyabb és következetesebb végrehajtás az adminisztrációs feladatok végrehajtó 
hivatalhoz történ ő kiszervezésén keresztül. 
• A finanszírozási rendszerek racionalizálása,  melynek révén mindegyik egyedi program 
végrehajtása a program célkit űzéseinek megvalósításához szükséges eszközkészletet 
használja fel. 
• A munkaprogramnak tartalmaznia kell az értékelési kritériumok egyértelm űbb bemutatását 
az egyedi programokban meghatározott alapelveknek megfelel ően.  
 
HU 7   HU • Egyértelm űen bemutatott munkaprogramok annak érdekében, hogy a potenciális 
résztvevők megfelel ő tájékoztatást kapjanak azokról  a rendelkezésre álló lehet őségekről, 
amelyek különös igényeiknek és érdeke iknek megfelelnek. A munkaprogramok és 
pályázati felhívások adott esetben pé ldául a kkv-k számára különös jelent őséggel bíró 
témaköröket emelik ki, vagy azokat, amelyek esetében a harmadik országokkal folytatott 
együttműködés kedvez ő hatású. 
• Más tekintetben tapasztalható egyszer űsítés, mint például a projektek jóváhagyásának 
ésszerűsítése, az új finanszírozási és tám ogatási rendszerek, valamint a jobb 
kommunikációt biztosító adatbázisok és in formációs eszközök általános használata. 
7. A Z EGYEDI PROGRAMOK TARTALMA  
7.1. Együttm űködés 
Az „Együttm űködés” egyedi program célja, hogy vezet ő szerepet vívjon ki Európának a 
kulcsfontosságú tudományos és technológiai területeken az Európai Unió egészében az 
egyetemek, az ipar, a kutatóközpontok és a hatósá gok közötti, valamint a világ többi részével 
való együttm űködés támogatása révén. A korábbi kere tprogramok azt mutatják, hogy az ilyen 
cselekvéseknek érezhet ő a hatása az európai kutatás szer kezetátalakításában, és a források 
egyesítésében és megtöbbszörözésében. A hetedi k keretprogram ezeket a hatásokat szélesebb 
körben fogja éreztetni, és a javasolt kilenc téma a tudomány és technológia azon f őbb haladást 
elért területeihez kapcsolódik, ahol a min őségi kutatást meg kell er ősíteni az európai szociális, 
gazdasági, közegészségügyi, környezetvédelmi és ipari kihívások megválaszolása érdekében. 
A program szorosan kapcsolódik az ilyen tí pusú európai támogatás bizonyított hozzáadott 
értékére alapozó korábbi keretprogramokhoz. Ebben az egyedi programban vannak olyan 
számottev ő újdonságok is, amelyek a végrehajtás teki ntetében egyedi megfontolást tesznek 
szükségessé. 
• A köz- és magánszféra közötti ambiciózus páne urópai partnerségek ir ánti igényre való 
válaszadás a jelent ősebb technológiák fejl ődésének felgyorsítása érdekében, a közös 
technológiai kezdeményezéseken5 keresztül. Megtörtént a kezdeményezések els ő 
csoportjának meghatározása az innovatív gyógyszerek, a nanoe lektronika, a beágyazott 
számítástechnikai rendszerek, a hidrogén és az üzemanyagcellák, a repüléstechnika és a 
légiforgalmi irányítás, valamint a globáli s környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés 
területén egyértelm ű célkitűzésekkel és elérhet ő eredményekkel. Ezek külön javaslatok 
tárgyát képezik (például a Szerz ődés 171. cikke alapján). A hetedik keretprogram 
végrehajtása során további közös technológiai  kezdeményezések meghatározására kerülhet 
sor, például a kibocsátásmentes energiat ermelés és a megújuló energia területén. 
                                                 
5 A „Report on European Technology Platforms and Joint Technology Initiatives: Fostering Public-
Private R&D Partnerships to Boost Euro pe’s Industrial Competitiveness” cím ű, 2005. június 10-i 
bizottsági munkadokumentumban SEC(2005) 800 meghatározottak szerint. 
 
HU 8   HU • A nemzeti kutatási programok összehangolás ának szigorúbb megközelítése. A sikeres 
ERA-NET  rendszer folytatódik és a témákon be lül végrehajtásra kerül. A hatodik 
keretprogram keretében létrejött, még létez ő ERA-NET-ek nyomon köve tési javaslatokat 
nyújthatnak be az együttm űködésük elmélyítése vagy a konzorciumok új résztvev őkre való 
kiterjesztése érdekében, és új  témákkal foglalkozó új ERA- NET-ek támogatására is sor 
kerül. A rendszer a kut atási programot tervez ő, de azt még nem m űködtető köztestületek 
számára is elérhet ő lesz. Ezenfelül ERA-NET PLUS rends zer bevezetésére kerül sor a több 
ország között megrendezett transznacionális kuta tási projektekre irá nyuló közös pályázati 
felhívások ösztönzése érdekében. 
• Az „Európai és Fejl ődő Országok Klinikai Kísérletek Területén Létrejött Partnersége” 
(EDCTP) elnevezés ű, a 169. cikken alapuló kezdeményezést követ ően a tagállamokkal 
szoros együttm űködésben a 169. cikken alapuló  további négy kezdeményezés  
meghatározására került sor. A saját lakókörnyezetb en való életvitel segí tése, a balti-tengeri 
kutatás és a mérésügy területén az ilyen kezdeményezésekre vonatkozó javaslatok felsorolása az „Együttm űködés” programban található, és a kkv-vonatkozású programot 
folytató nemzeti kutatás összesítését célzó, a 169. cikken alapuló kezdeményezést a „Kapacitások” program említi. A hetedik keretprogram végrehajtása során további kezdeményezések meghatározására kerülhet sor. 
• A program az egyes témákon belül és között a nemzetközi együttm űködés  célzottabb 
megközelítését irányozza el ő, együttm űködési célú egyedi csele kvéseket határozva meg a 
munkaprogramokban a tervezett nemzetközi együttm űködéshez való stratégiai 
megközelítéssel összhangban és a partnerországok különböz ő régióival kialakítandó 
politikai párbeszédeken és hálózatokon keresztül. 
• Mindegyik témán belül tesznek ja vaslatot olyan elemre, amel y rugalmas reakciót tesz 
lehetővé az újonnan felmerül ő é s  a z  e l őre nem látható politikai igényekre , és a 
végrehajtás a hatodik keretp rogram által bevezetett, a politikáknak nyújtott tudományos 
támogatással és az új és kialakulóban lév ő tudományos és tec hnológiai területekkel  
foglalkozó rendszer, valamint az IKT területén a jövőbeli és kialakulóban lév ő 
technológiákkal  foglalkozó rendszer tapasztalatain fog alapulni.  
7.2. Ötletek 
Európa nem teljesít jól az igazán kiemelked ő kutatás vagy a gyorsan fejl ődő új 
tudományterületek meghódítása szempontjából . Az „Ötletek” program olyan páneurópai 
mechanizmust biztosít, amelynek célja az  olyan igazán kreatív tudósok, mérnökök és 
egyetemi kutatók támogatása, akiknek az érdekl ődése és tudásszomja a legnagyobb 
valószínűséggel lehet ővé teszi az olyan váratlan és lá tványos felfedezéseket, amelyek 
megváltoztathatják világfelfogásunkat és új távlatokat nyithatnak me g a technológiai fejl ődés 
előtt, illetve megoldást kínálnak a tartósan fenná lló társadalmi és környezeti problémákra. Az 
alapkutatás színvonalának az európai szint ű pályázatokon keresztüli emelése jelent ős 
társadalmi és gazdasági el őnyökben fog megnyilvánulni
6. 
                                                 
6 Frontier Research: the European Challenge. Magas szint ű szakértői csoport jelentés, Európai 
Bizottság, 2005. május. 
 
HU 9   HU Az „Ötletek” program elfogadja az alapkutatás új értelmezését tükröz ő „felderítő kutatás”  
kifejezést. Az új ismeretek létrehozásának élvonalában a „felderít ő kutatás” egy természetéb ől 
kifolyólag kockázatos vállalkozás, amely, teki ntet nélkül a tudományágak között kialakult 
határvonalakra vagy nemzeti határokra, a t udomány, a technológia és  a mérnöki tudományok 
területén elért alapvet ő előrelépések folytatásával jár. 
A program a kutatók által javaso lt kutatási projekte k megvalósításának szemléletét követi, 
amely lehet ővé teszi a kutatók számára, hogy a ma guk által javasolt kutatási témákra 
összpontosítsanak. Egyedi kutat ócsoportok részesülnek majd támogatásban; egy-egy csoport 
szabadon alakíthatja ki összetét elét a projektek végrehajtásá ra alkalmas bármely kutatói 
csoportosulásból, egy vagy több intézményb ől, egy országból vagy országhatárokon 
átívelően. A csoportok összetételénél a tudományo s kiválóság kell, hogy meghatározó legyen, 
nem pedig az adminisztratív követelményekne k.. A program az alapkutatás területén – 
stratégiai célkit űzései és európai dimenziója révén – elté rést biztosít a nemzeti finanszírozási 
intézkedésekt ől. 
Az „Ötletek” program végrehajtására létrehozott Európai Kutatási Tanács  (ERC) egy új 
lépést jelent. A bizalom, a megbízhatóság  és az átláthatóság elveinek megfelel ően az Európai 
Kutatási Tanácsnak két kulcsfontosságú strukt urális eleme lesz lé trehozva: a független 
Tudományos Tanács és egy célzo tt végrehajtó struktúra. Az  Európai Kutatási Tanácsnak 
megfelelő pénzügyi eszközöket kell biztosítania, kiemelked ő hatékonysággal kell 
tevékenykednie, továbbá magas szint ű autonómiát és integritás t kell garantálnia, egyben 
eleget téve az elszámoltath atósági követelményeknek is. 
A Tudományos Tanács  az európai tudományos közösség legmagasabb szint ű – 
magánszemélyként saját jogán, polit ikai vagy bármely egyéb érdekekt ől függetlenül eljáró – 
képviselőiből áll. Tagjait a Bizottság ne vezi ki a személyek kivála sztására szolgáló független 
eljárást követ ően.  
A Tudományos Tanács megbízatása a következ őkre terjed ki: 
(1) Tudományos stratégia:  általános tudományos stratégia kidolgozása a program számára 
a tudományos lehet őségek és az európai tudományos szükségletek 
figyelembevételével. A tudományos straté giával összhangban a munkaprogram és a 
szükséges módosítások folyamatos kidolgozás a, beleértve a pályázati felhívásokat és 
azokat a kritériumokat, amelyek alapján a javaslatok finanszírozása történik, és 
esetlegesen szükséges lehet a konkrét témá k vagy célcsoportok (pl.  fiatal/kialakulóban 
lévő kutatócsoportok) meghatározása. 
(2) Nyomon követés és min őség-ellenőrzés:  szükség szerint tudományos szempontú 
álláspontok kialakítása a pály ázati felhívások végrehajtásá val és irányításával, az 
értékelés kritériumaival, a szakért ői értékelés eljárásával kapcsolatosan, beleértve a 
szakértők kiválasztását és a szakért ői értékelés és a pályázati értékelés módszereit, 
amely alapján kiválasztják a finanszíroza ndó pályázatot, illetve az egyedi program 
eredményeit és hatását befolyásoló bármilyen  más kérdéssel és az elvégzett kutatás 
minőségével kapcsolatosan. A m űveletek min őségének nyomon követése és a program 
végrehajtásának és eredményeinek ér tékelése, illetve korrekciós vagy jöv őbeli 
intézkedésekre vonatkozó ajánlások megfogalmazása. 
 
HU 10   HU (3) Kommunikáció és terjesztés:  a tudományos közösséggel  és az alapfontosságú 
érintettekkel folytatott kommunikáció biztosítása a program tevékenységeir ől és 
eredményeir ől, illetve az Európai Kutatási Tanács  által folytatott tanácskozásokról. 
Tevékenységeir ől rendszeres jelentéstétel a Bizottságnak. 
A célzott végrehajtó struktúra  a programnak az éves munkaprogramban meghatározottak 
szerinti végrehajtásáért és megvalósításáért felel ős. Feladata neveze tesen az értékelési 
eljárások, a szakért ői értékelési és a kiválasztási folyam at végrehajtása a Tudományos Tanács 
által megállapított alapelveknek megfelel ően, valamint a támogatások pénzgazdálkodásának 
és tudományos irányításának biztosítá sa. E tekintetben a Bizottság els ő lépésként egy 
végrehajtó hivatal létrehozását tervezi, amelyet felhatalmaz a végrehajtási feladatok ellátására. 
A végrehajtó struktúra folyamatosan szoros kapcsolatot tart fenn a Tudományos Tanáccsal a 
program megvalósításával kapcso latos minden vonatkozásban. A jöv őben és az Európai 
Kutatási Tanács struktúráinak és mechan izmusainak hatékonyságára vonatkozó független 
értékelésre is figyelemmel, alternatív struktúra is létrehozható, például a Szerz ődés 171. cikke 
alapján.  
Az Európai Bizottság garantálja az Európai Kutatási Tanács teljes autonómiáját és 
integritását. Ez azt jelenti, hogy a Bizottság hatásköre a progr am végrehajtása tekintetében 
arra terjed ki majd, hogy bizt osítsa az Európai Kutatási Tanács végrehajtó struktúrájának 
létrehozását, és azt, h ogy az Európai Kutatási Taná cs a megállapított célkit űzésekkel 
összhangban hajtsa végre a programot, a függetl en Tudományos Tanács által meghatározott 
tudományos iránymutatásoknak és tudományos  kiválósági követelményeknek megfelel ően. 
Az „Ötletek” program munkaprogramjának hi vatalos elfogadásáért a Bizottság felel. 
Hatáskörét a fent meghatározott megközel ítéssel összhangban gya korolja. Általános 
szabályként a Bizottság a munkaprogramot a Tudományos Tanács javaslatával megegyez ően 
fogadja el. Amennyiben a Bizottság nem tudja elfogadni a javasolt munkaprogramot, például 
azért, mert az nem felel meg a program célkit űzéseinek vagy a közösségi jogszabályoknak, 
akkor a Bizottságnak nyilvánosan  kell indokait ismertetnie. Ennek az eljárásnak a célja 
biztosítani az Európai Kutatási Tanács m űködése során az autonómia és integritás elveinek 
maradéktalan és átláthat ó módon való betartását. 
7.3. Munkaer ő 
A „Munkaer ő” egyedi program egy olyan széles kör ű és integrált stratégia részét képezi, 
amelynek célja a K+F területén a humán er őforrások min őségi és mennyiségi er ősítése 
Európában. A program a kutatói pályára térésr e és a kutatói pálya folytatására ösztönöz, 
bátorítja a kutatókat az Európába n maradásra és Európába von zza a legkiválóbb szellemi 
tőkét. A harmonizált eszközökön kere sztül végrehajtott európai szint ű cselekvések 
egyedülálló hozzáadott értéket, er ősebb strukturáló hatást és nagyobb hatékonyságot jelentek, 
mint a tagállamok közötti kétoldalú megállapodások. 
A tevékenységek a Marie Curie-cselekvések hossz ú és sikeres tapasztalataira építenek annak 
érdekében, hogy válaszoljanak a kutatók képzési, mobilitási és karrierfejle sztési igényeire. E 
tevékenységek, amellett, hogy jelent ős mérték ű folytonosságot biztosítanak, nagyobb 
hangsúlyt fektetnek a következ ő szempontokra: 
 
HU 11   HU • Fokozottabb strukturáló hatás , például az „Egész élet en át tartó tanulás és 
karrierfejlesztés” cselekvési vonalon belüli regionális, nem zeti és nemzetközi programok 
társfinanszírozásának bevezetésével. A társfina nszírozás nem helyettesítené a jelenleg a 
hatodik keretprogramban kizárólagos gyakorlatot jelent ő egyéni posztdoktori ösztöndíjak 
európai szint ű igénylésének és odaítélésének re ndszerét. Az egyéni ösztöndíjak azonban 
már elértek egy bizonyos fokú érettséget Európában. Ugyanakkor ezen a területen a 
nemzeti pályázatok a célkit űzéseket, az értékelési módszer eket és a munkakörülményeket 
illetően elaprózottak maradnak, és nemzetköz i vagy európai dimenziójukat tekintve 
továbbra is gyakran korlátozottak. Ezért ez az  egyedi program javasolja, hogy nyilvános 
pályázati felhívások alapján társfinanszí rozzák azokat a programokat, amelyeket e 
programok közül választanak ki, és amel yek megfelelnek a ke retprogram célkit űzéseinek. 
Az értékelés és a kiválasztás a kiválóság alapján történik, a kiválasztott ösztöndíjasok 
származására való tekintet nélkül, elfoga dható foglalkoztatási és munkakörülmények 
biztosítása feltételével (pl. a bér, a társadalom biztosítás, a szakmai tanácsadás és a szakmai 
előmenetel tekintetében). 
• Az ipar részvétele:  míg a Marie Curie-cselekvések felfelé irányuló jellege megmarad, 
nagyobb hangsúly helyez ődik a különböz ő ágazatok – nevezetesen a magánszféra – javára 
és keretében történ ő képzésre és karrierfej lesztésre. Ennek elérése érdekében a hangsúlyt a 
– vállalatokon belüli kutatás jobb  megértése és a kutatásuk min ősége szempontjából 
kulcsfontosságú – kiegészít ő képességek és készségek fejlesztésére helyezik. Ezenfelül 
ösztönzik az ágazatközi tapasztalatokat minden cselekvés keretében az ipar aktív 
részvételén keresztül, valamint egy olyan, e célra szánt rendszer létrehozásával, amely a 
köz- és a magánszféra – beleértve a kkv-ke t – közötti partnerségek révén lehet ővé teszi az 
ismeretek megosztását. 
• A nemzetközi dimenziót  megerősítik. Az európai kutatók egész életen át tartó tanulásához 
és karrierfejlesztéséhez való hozzájárulást célzó, hazatérési kötelezettséget tartalmazó kimenő ösztöndíjak mellett a nemzetközi együttm űködés a harmadik országokból érkez ő 
kutatók révén tovább fokozódik. Ezeken túlmen ően az EU szomszédos országaival és a 
TéT-megállapodást kötött országok közötti együttm űködésre új dimenziók nyílnak meg. 
Támogatást biztosítanak továbbá az európai ku tatók külföldi és a külföldi kutatók Európán 
belüli „tudományos diaszpóráinak”. 
7.4. Kapacitások 
A „Kapacitások” egyedi program a kutatási és innovációs kapacitásokat fokozza egész 
Európában. A program a korábbi keretprogramokban szerepl ő cselekvéseket folytatja és 
erősíti, továbbá jelent ős újdonságokat is tartalmaz. 
Számottev ő újdonság a tervezett stra tégiai megközelítés az új ku tatási infrastruktúrák 
kiépítésének támogatásához, amely kiegészíti a meglév ő kutatási infrastruktúrák optimális 
használatának folyamatos támogatását. Az új infrastruktúrák kiépítésének támogatása egy 
kétlépcsős, előkészítő és kiépítési szakaszból álló megkö zelítés segítségével valósul meg. Az 
ESFRI-nek (Kutatási Infrastruktúrák Európai Stra tégiai Fóruma) az új kutatási infrastruktúrák 
európai ütemtervének kidolgozásához kapcsol ódó munkájára alapozva a Bizottság kiemelt 
projekteket határoz meg, amelyekhez a hetedi k keretprogram alapjá n közösségi támogatás 
nyújtható. Ezekben a projektekben a Bizottság segít ő szerepet vállal, els ősorban a pénzügyi 
tervezési mechanizmusok megkönnyítésével a kiépítés szakaszában,  beleértve az EBB-
kölcsönökhöz való hozzájutásnak a kockázatmegos ztási pénzügyi mechanizmuson keresztüli 
elősegítését. Az 1. melléklet az ESFRI „lehet őségek jegyzékét” tartalmazza, amely az európai 
 
HU 12   HU tudományos közösség számára az elkövetkezend ő évtizedben szükséges új, nagyszabású 
kutatási infrastruktúrákra ad konkrét példákat. 
A kkv-k és kkv-k szövetségei javá ra végzett kutatás támogatá sát célzó két rendszer megnövelt 
költségvetéssel marad fenn annak érdekében, hogy reagáljanak a kkv-k kutatás-kiszervezési 
téren jelentkez ő fokozódó igényére. 
„A tudás régiói” területén belü li cselekvések a sikeres kísérl eti cselekvésre alapoznak. A cél 
az, hogy a régiók transznacionális háló zatait képessé tegyék kutatási er őfeszítéseik maximális 
kihasználására, a kutatásból származó új ismeretek befogadására , illetve az, hogy az 
egyetemeket, kutatóközpontokat, vállalkoz ásokat és regionális hatóságokat tömörít ő 
kutatásorientált csoportosulások létrehozása könnyebbé váljon. 
Jelentős újdonság az EU „konvergencia-” és legküls ő régióiban a teljes  kutatási potenciál 
felszabadítását célzó cselekvés. A tudásalapú  gazdaság és társadalom megvalósítása az 
európai kutatási kiválóság meger ősítésén és az EU területén létez ő kiemelked ő, de 
kiaknázatlan kutatási potenciál jobb kiha sználásán alapul. A cselekvések lehet ővé teszik az 
EU más országaiból származó  kutatók toborzását, a kutató  és irányító személyzet 
kirendelését, az értékelési programok megszervezését és a kutatási berendezések beszerzését és kifejlesztését. Az ilyen cselekvések kieg észítik az e régiókban a strukturális alapokból 
támogatható és már meglév ő kiválósági központok kutat ási kapacitásainak meger ősítésével 
kapcsolatos igényeket és lehet őségeket.  
A „tudomány a társadalomban” a korábbi keretprogramban foglalt munka jelent ős mértékű 
kiterjesztése. Javítja a tudomány színvonalát, jo bb EU-politikákat eredményez és segítségével 
elkötelezettebbé és tájékozo ttabbá válik a nagyközönség. 
A hetedik keretprogram egyik fontos célja egy er ős és következetes nemzetközi tudományos 
és technológiai politika kialakítása, és a „Kap acitások” program cselekvései támogatják ezt a 
megközelítést, különösen azáltal, hogy el ősegítik az együttm űködés prioritásainak 
meghatározását. 
A politikák következetes kidolgozásával nagyobb hangsúlyt kap a nemzeti és regionális 
kutatási politikák összehangolása a tagálla mok és régiók transznacionális együttm űködési 
kezdeményezéseire létrehozott egyedi tám ogatási rendszeren keresztül. Ez meger ősíti a nyílt 
koordinációs módszer kutatási politikákra történ ő alkalmazását, és ösztönzi az 
országcsoportok és régiók közötti összehangolt vagy közös kezdeményezéseket a jelent ős 
transznacionális dimenzióval rendelkez ő területeken. 
7.5. A Közös Kutatóközpont cselekvései 
Miközben továbbra is tudományos és technikai támogatást biztosít az EU politikai 
döntéshozatalához, a KKK tovább er ősíti ügyfélközpontú irányultságát és a tudományos 
közösséggel való hálózatba szervezést. Tevé kenységeit a növekedés, a fenntartható fejl ődés és 
a biztonság konkrét összefüggésében dolgozza ki. 
A KKK cselekvései az új lisszaboni menetrend „hatékonyabb szabályozásra” való felhívására 
reagálnak. A válságokkal, a veszélyhelyzetekkel és a kényszerít ő politikai szükségekkel 
kapcsolatos új kihívásokra adott reakció konkrét  területeken kapacitá sok és létesítmények 
kiépítése az európai összefüggésben nyújtott megfelel ő támogatás biztosítására tekintettel. A 
 
HU 13   HU politikák tudományos és technikai támogatá sának integrált megközelítése ezen egyedi 
program alapvet ő jellemzője. 
8. A  TUDÁS EURÓPAI KUTATÁSI TÉRSÉGÉNEK ÉPÍTÉSE A NÖVEKEDÉS ÉRDEKÉBEN  
A tudásalapú gazdaság és társadalom megvalósítása felé való szükségszer ű gyors haladás 
elérése érdekében új ambícióra és hatékonys ágra van szükség az európai kutatásban. Az 
Európai Unió egész területén minden szerepl őnek – a nemzeti kormányoknak, a 
kutatólétesítményeknek, az iparna k – megvan a maga szerepe ebben a vállalkozásban.  
A hetedik keretprogramot végrehajtó egye di programok célja a rendelkezésre álló 
költségvetés keretében az európai szint ű kutatási kiadások fellendít ő hatásának és 
befolyásának maximalizálása. Alapvet ő jellemzőik a következ ők: négy célkit űzésre való 
összpontosítás a kapcsolódó egye di programokban – az e célkit űzések elérésére kidolgozott 
tevékenységekkel és végr ehajtási eszközökkel; er őteljes folytonossági komponens a f őbb új 
megközelítésekkel együtt; a meglév ő kiválóság támogatásának és a jöv őbeli kutatási 
kiválósági kapacitások létrehozásának következetes hangsúlyozása; modern és 
leegyszer űsített irányítás a környezetbarát jelleg és a költséghatékonyság biztosítása 
érdekében; és olyan beépített rugalmasság, amellyel a keretprogram új igényekre és 
lehetőségekre reagálhat. 
 
HU 14   HU 1. melléklet 
ESFRI „LEHET ŐSÉGEK JEGYZÉKE”7 
• Antiproton- és ionkutatási létesítmény (FAIR) 
• Radioaktív izotópok intenzív másodlagos sugá rzásával foglalkozó létesítmény (SPIRAL II) 
• Európai mélytengeri neutrínóteleszkóp (KM3NeT) 
• Rendkívül nagy teleszkóp (ELT) – az  optikai csillagászat számára 
• Páneurópai kutatási infrastruktúr ák nanostruktúrákhoz (PRINS) 
• Európai spallációs forrás (ESS) – neutronforrás 
• Európai XFEL – kemény röntgensugarakhoz 
• IRUVX FEL hálózat – infravöröst ől lágy röntgensugarakig 
• Európai szinkrotronsugárzási létesítmény (ESRF) felújítása 
• Nagy teljesítmény ű számítógépek Európának (HPCEUR) 
• Tengeri hajó part menti kutatás céljára – f őként a Balti-tengeren 
• Aurora Borealis jégtör ő kutatóhajó 
• Európai multidiszciplináris tengerfenék-megfigyel ő állomás (EMSO) 
• A biológiai sokféleség kutatására és vé delmezésére létesített európai infrastruktúra 
• Fejlett orvosi képalkotó infrastruktúra az agy és a teljest test vizsgálatához 
• Bioinformatikai infrastruktúra Európának 
• Fejlett klinikai kutatókö zpontok európai hálózata 
• Biobankok és genomikai források európai hálózata 
• Magas biztonsági szint ű laboratóriumok az újonnan megjelen ő betegségek és 
közegészségügyi kockázatok kutatására 
• Emlősök teljes genomjának funkcionális el emzésére szolgáló infrastruktúra 
• Biogyógyászati célú mintakísérleti berendezések 
• A humán és társadalomtudományok kutatásának európai megfigyel őállomása (EROHS) 
                                                 
7 Towards New Research Infrastructures for Europe: the ESFRI „List of Opportunities”, 2005. március, 
www.cordis.lu/esfri/ . 
 
HU 15   HU • Európai szociális felmérés (ESS) 
„Globális projektek” 
• ITER 
• Nemzetközi Űrállomás (ISS) 
• Nemzetközi lineáris ütköztet ő (ILC) 
• Egy négyzetkilométer gy űjtőfelületű rádióteleszkóp (SKA) 
• Nemzetközi fúziósanyag-bes ugárzó berendezés (IFMIF) 
 
HU 16   HU 2005/0184 (CNS) 
Javaslat 
A TANÁCS HATÁROZATA 
az Európai Közösség kutatási, technológiafej lesztési és demonstrációs tevékenységekre 
vonatkozó hetedik keretprogramjának a keretében a Közös Kutatóközpont által 
közvetlen cselekvések révén végreh ajtandó egyedi programról(2007-2013) 
(EGT vonatkozású szöveg) 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerz ődésre és különösen annak 166. cikkére, 
tekintettel a Bizottság javaslatára8, 
tekintettel az Európai Parlament véleményére9, 
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére10, 
tekintettel a Régiók Bi zottságának véleményére11, 
mivel: (1) A Szerz ődés 166. cikke (3) bekezdésének megfelel ően az Európai Közösség kutatási, 
technológiafejlesztési és demonstrác iós tevékenységekre vonatkozó hetedik 
keretprogramjáról (2007–2013) szóló .../... /EK európai parlamenti és tanácsi 
határozatot (a továbbiakban:  keretprogram) olyan egye di programokon keresztül kell 
végrehajtani, amelyek részletes szabályok at állapítanak meg a végrehajtásukra 
vonatkozóan, rögzítik id őtartamukat, és el őírják a szükségesnek ítélt eszközöket. 
(2) Indokolt, hogy a Közös Kutatóközpont – a továbbiakban: KKK – az Európai Közösség 
keretprogramjának keretében végrehajta ndó egyedi program alá tartozó úgynevezett 
közvetlen kutatási és fejlesztési tevékenységeket végezzen.  
(3) Helyénvaló, hogy feladatainak teljesítése során
12 a KKK ügyfélközpontú tudományos 
és műszaki támogatással járuljon hozzá az EU döntéshozatali folyamatához, ily módon 
támogatva a meglév ő politikák végrehajtását és figye lemmel kísérését és reagálva a 
politikák támasztotta új igényekre. Feladai ellátása érdekében a KKK magas színvonalú kutatást végez. 
                                                
 
8 HL C […]., [ …]., […]. o. 
9 HL C […]., [ …]., […]. o. 
10 HL C […]., [ …]., […]. o. 
11 HL C […]., [ …]., […]. o. 
12 A Közös Kutatóközpont (KKK) feladata az, hogy ügyfélközpontú tudományos és m űszaki támogatást 
nyújtson az Európai Unió politikáinak kialakításáho z, végrehajtásához és nyomon követéséhez. A KKK 
 
HU 17   HU (4) A KKK által végrehajtandó közvetlen csel ekvéseket ezen egyedi programnak kell 
végrehajtania. Helyénvaló, hogy a KKK, ami kor feladataival összhangban végrehajtja 
ezt az egyedi programot, különös hangs úlyt fektessen az Unió számára 
kulcsfontosságú területekre: jólét a tudásintenzív társad alomban, közösségvállalás és 
az erőforrások felel ősségteljes kezelése, biztonság és szabadság, továbbá Európa mint 
partner a világban.  
(5) Ezt az egyedi programot indokolt rugalmas, hatékony és á tlátható módon végrehajtani, 
figyelembe véve a KKK felhasználóinak a jogo s igényeit és a közösségi politikákat, 
valamint szem el őtt tartva a Közösség pénzügyi ér dekeinek védelmével kapcsolatos 
célkitűzést. Indokolt, hogy a program keretében végzett kutatási tevékenységek adott 
esetben igazodjanak ezekhez a igényekhez, valamint a tudományos és technológiai 
fejleményekhez, továbbá törekedjen ek a tudományos kiválóságra. 
(6) A kutatási eredmények terjesztését illet ően erre a keretprogramra alkalmazni kell a 
keretprogramnak a vállalkozások, kutatóközpo ntok és egyetemek részvételére és a 
kutatási eredmények terjesztés ére vonatkozó szabályait (a továbbiakban: részvételi és 
terjesztési szabályok.) 
(7) E program végrehajtása céljából ajánlatos lehet az Európai Gazdasági Térségr ől szóló 
megállapodásnak vagy a társulási megálla podások valamelyikének a hatálya alá 
tartozó együttm űködésen kívül további nemzetközi együttm űködési tevékenységeket 
kezdeményezni harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel, els ősorban a 
Szerződés 170. cikke alapján. 
(8) Az európai uniós b ővülés és integráció támogatása érdekében a KKK arra törekszik, 
hogy az új tagállamok szervezetei és kutat ói csatlakozzanak tevékenységeihez, 
különösen a közösségi vívmányok tudományos és m űszaki vonatkozású összetev őinek 
az alkalmazása tekintetében, a tagjelölt ál lamok esetében pedig szorosabb legyen az 
együttműködés.  A szomszédos országok fokozatos bevonása is napirenden van, f őként 
az európai szomszédsági politika els ődleges témáit illet ően. 
(9) Helyénvaló, hogy az ezen egyedi program keretében végzett kutatási tevékenységek 
tiszteletben tartsák az etikai alapelveket, beleértve azokat, amelyek az Európai Unió 
alapjogi chartájában jutnak kifejezésre.  
(10) Célszer ű, hogy a KKK továbbra is kiegészít ő erőforrásokra tegyen szert piaci 
tevékenységei révén; ilyenek többek között a keretprogram közvetett cselekvései, a 
harmadik felek megrendelései, valami nt – kisebb mértékben – a szellemi 
tulajdonjogok kiaknázása. 
                                                                                                                                                         
az Unió tudományos és technológiai referenciaközpontjaként m űködő európai uniós szolgálat. A 
politikai döntéshozatali folyamatokhoz közel lévén a tagállamok közös érdekeit szolgálja, ugyanakkor 
nem függ sajátos magán- vagy nemzeti érdekekt ől. 
 
HU 18   HU (11) Az Európai Közösségek általános kö ltségvetésére alkalmazandó költségvetési 
rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK,  Euratom tanácsi rendelettel, a 
költségvetési rendelet végrehajtására vona tkozó részletes szab ályok megállapításáról 
szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Eurato m bizottsági rende lettel, valamint 
ennek esetleges jöv őbeni módosításaival összhangban bi ztosítani kell a keretprogram 
vonatkozásában a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást, a lehet ő leghatékonyabb 
és leginkább felhasználóbarát végrehajtá st, valamint meg kell könnyíteni a résztvev ők 
hozzáférését a keretprogramhoz. 
(12) Megfelel ő intézkedéseket kell tenni a szabálytalanságok és a csalás megel őzésére, 
továbbá meg kell tenni a szükséges lépéseket az elt űnt, alaptalanul kifizetett vagy 
szabálytalanul felhasznált pénzeszköz ök visszaszerzésére az Európai Közösségek 
általános költségvetésére alka lmazandó költségvetési rendeletr ől szóló, 2002. június 
25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet, a költségvetési rendelet végrehajtására 
vonatkozó részletes szabályok megállap ításáról szóló, 2002. december 23-i 
2342/2002/EK, Euratom bizottsági rende let és ennek esetleges jöv őbeni módosításai, 
az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelmér ől szóló, 1995. december 18-i 
2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet13, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek 
csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által 
végzett helyszíni ellen őrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 
2185/96/ Euratom, EK tanácsi rendelet14 és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) 
által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1073/1999/EK európai pa rlamenti és tanácsi 
rendelet15 értelmében. 
(13) Indokolt, hogy a programba tartoz ó területeken végzett tevékenységekr ől a Bizottság 
kellő időben független értékelést készíttessen.  
(14) A KKK igazgatótanácsa véleményt nyilván íthatott ezen egyedi program tudományos 
és műszaki tartalmáról.  
A KÖVETKEZ ŐKÉPPEN HATÁROZOTT: 
1. cikk 
A Tanács elfogadta a kutatási, technológi afejlesztési és demonstrációs közvetlen 
cselekvésekre vonatkozó, a Közös Kutatóközpont által végrehajtandó eg yedi programot – a 
továbbiakban: az egyedi pr ogram – a 2007. január 1-jét ől 2013. december 31-ig tartó 
időszakra. 
2. cikk 
Az egyedi program meghatározza a Közös Ku tatóközpont nem nukleár is cselekvéseihez 
kapcsolódó tevékenységeket, amelyek az EU politikai döntéshozatali folyamatához ügyfélközpontú tudományos és m űszaki támogatással járulnak hozzá, ily módon támogatva a 
                                                
 
13 HL L 312., 1995.12.23., 1. o. 
14 HL L 292., 1996.11.15., 2. o. 
15 HL L 136., 1999.5.31., 1. o. 
 
HU 19   HU meglévő politikák végrehajtását és figyelemmel kísérését és reagálva a politikák támasztotta 
új igényekre.  
A melléklet tartalmazza a célkit űzéseket és az említett tevékenységek áttekintését.  
3. cikk 
A keretprogram II. mellékletével összhang ban az egyedi program végrehajtásához 
szükségesnek ítélt összeg 1 817 millió EUR.  
4. cikk 
1. Az egyedi program keretében valame nnyi kutatási tevékenységet az etikai 
alapelveknek megfelel ően kell végrehajtani.  
2. E program keretében nem finanszírozhatók a következ ő kutatási területek: 
– az ember reprodukciós célú klónozására  irányuló kutatási tevékenység; 
– az emberek egyéni génállományának m ódosítását célzó kutatási tevékenység, 
amelynek eredményeképpen ezek a változtatások örökölhet ővé válhatnak16; 
– az emberi embriók kizárólag kutatási célból történ ő létrehozására és 
őssejtekhez jutásra irányuló kutatási tevé kenység, ideértve a szomatikus sejtek 
maganyagának átvitelén alapuló eljárást is. 
3. E program keretében nem finanszírozhatók a következ ő kutatások: 
– a minden tagállamban tiltott kutatási tevékenységek; 
– azok a kutatási tevékenységek, amelyeket olyan tagállamban végeznének, ahol 
az ilyen kutatás tilos. 
5. cikk 
1. Az egyedi programot a keretprogram III. mellékletében meghatározott közvetlen 
cselekvésekkel kell végrehajtani.  
2. Erre az egyedi programra alkalmazni kell a közvetlen cselekvésekre vonatkozó 
részvételi és terj esztési szabályokat. 
6. cikk 
1. A Bizottság az egyedi program végrehaj tására többéves munkaprogramot készít, 
amely nagyobb részletességgel mutatja be a mellékletben meghatározott 
                                                 
16 Az ivarmirigyek rákkezelésére v onatkozó kutatás finanszírozható. 
 
HU 20   HU célkitűzéseket és tudományos és technológiai prioritásokat, valamint azok 
végrehajtásának ütemezését. 
2. A többéves munkaprogramban figyelembe kell venni a tagállamok, a társult államok, 
valamint az európai és a nemzetközi szer vezetek által végze tt kapcsolódó kutatási 
tevékenységeket. A munkaprogramot sz ükség szerint aktualizálni kell. 
7. cikk 
A Bizottságnak el kell készíttetnie az egye di programba tartozó területeken végzend ő 
tevékenységekre vonatkozó, a keretprogram 7. cikkében el őírt független értékelést. 
8. cikk 
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. 
Kelt Brüsszelben, […]-án/-én 
 a Tanács részér ől 
 az elnök 
 
HU 21   HU Melléklet – EK-program  
1. C ÉLKITŰZÉS 
Az EU politikai döntéshozatali folyam atához ügyfélközpontú tudományos és m űszaki 
támogatással hozzájárulni, ily módon támogatva a meglév ő politikák végrehajtását és 
figyelemmel kísérését és reagálva a politikák támasztotta új igényekre. 
2. A LAPÁLLÁS  
A KKK hozzáállása még ügyfélközpontúbb le sz, a tudományos közösséggel pedig 
szorosabban összefonódik a gazdasági növekedés, a fenntartható fejl ődés és a biztonság 
vonatkozásában, azáltal hogy: 
– Rugalmasan reagál az európai unió dönt éshozóinak a változó szükségleteire és 
igényeire; 
– Figyelmét azokra a kérdésekre összpontosítja, amelyek a társadalmat közelr ől érintik, 
amelyeknek kutatási vetülete is van és  amelyek túlnyomórészt uniós lépték űek; 
– Partneri kapcsolatokat épít ki  a tagállamok kutatóintézeteive l, egyetemeivel, iparával, 
hatóságaival, szabályozó te stületeivel, továbbá harmad ik országokkal és nemzetközi 
szervezetekkel; 
– Szaktudását és ellátottságát gyarapítja; 
– A KKK arra összpontosította forrásait,  hogy reagáljon a tudományos és m űszaki 
kihívásokra, amelyek az uniós politikával összefügg ő összetett és sokoldalú 
kérdésekb ől erednek. Ezt úgy valósította meg, hogy tevékenységeit a politikák f őbb 
területei köré szervezte és munkamegosztást alakított ki a tudományos és m űszaki 
támogatás más elérhet ő forrásaival a tagállamokban. Ez t a képességét tovább fogja 
fejleszteni az EU ügynökségeivel, más uni ós intézményekkel és a tagállamok 
hatóságaival való együttm űködés révén.  
A politikáknak nyújtott tudományos és m űszaki támogatás integrált közelítésmódja jelenti 
ennek az egyedi programnak az ala pvonását. Több területen ugyanis éget ően szükséges 
megérteni azokat a kölcsönhatásokat, amelyek egyfel ől a technológiavált ás, a tudomány 
fejlődése, az innováció és a versenyképesség, másfel ől a szabályozási és a politikai 
közelítésmódok (azaz a gazdasági eszközök, az önkéntességre alapuló rendszerek és a 
rugalmas mechanizmusok) között jönnek létre. E célkit űzéseket komoly alapkutatások 
támasztják majd alá. A keretprogram közvetlen cs elekvéseiben való részvételnek és az alább a 
3. részben kifejtett intézményi munkaprogramnak a lehet ő legjobban ki ke ll egészíteniük 
egymást. 
Ezt a közelítésmódot alapvet ően meg fogja határozni az ismeretek áramlása a folyamat 
résztvevői között. A cselekvések azt a célt is sz olgálják majd, hogy a s zabályozást bevezessék 
és nyomon kövessék, és hogy az EU-25-ök, a tagjelö ltek és a szomszédos országok körében 
elterjedjenek a le gjobb gyakorlatok.  
 
HU 22   HU A KKK igyekszik megfelelni a „jobb szabál yozás” igényének is, ahogy az új lisszaboni 
menetrendben szerepel, azáltal hogy tá mogatja a politikákra vonatkozó el őzetes és utólágos 
értékeléseket és felméréseket, ekképpe n hozzájárulva a Bizottság politikai 
kezdeményezéseinek tényekkel való megalapozásá hoz. Ezenkívül a politikák végrehajtása és 
figyelemmel kísérése során felmerül ő igényeknek megfelel ően célirányos támogató 
tevékenységekre is sor kerül, azzal a megkötéssel, hogy kutatáson alapuljanak.  
Új kihívást jelentenek a váls ágok, veszélyhelyzetek és sürget ő politikai kényszerek, 
amelyekkel egyre szükségesebb szembenézni, ezért gondosan megválasztott területeken kapacitások és létesítmények ki alakítására kerül sor a megfel ő uniós vonatkozású 
támogatáshoz.  
Az EU külkapcsolatai és a biztonsági politik ák várhatóan új igényeket támasztanak a KKK-
val szemben a 7. keretprogram id őtartama alatt. Ezeken a munkaterületeken házon belüli, 
biztonságos információs és elemzési rendszerek fogják lehet ővé tenni a gyors reakciót. 
Ugyanezen okból a KKK munkájának globális és nemzetközi vetületei is továbbfejl ődnek e 
program folyamán.  
A KKK forrásaiból külön rész t szánnak a feltáró jelleg ű kutatásokra, az ismeret- és 
tudásanyag megújítása érdekében. A feltáró jelleg ű kutatásokba fektete tt forrásokat olyan 
„kezdőtőkének” kell tekinteni, amely egy kés őbbi szakaszban gyakorla ti eredményeket hozhat 
és – siker esetén – közép- és hosszú távon el őmozdítja a KKK tevékenységeit. 
Ha a tematikus politikáknak nyújtandó támogatá s miatt szükséges, a KKK külön intézkedik 
arról, hogy az EU-ban fellelhet ő kutatási eredmények jobban ki  legyenek aknázva. Ezáltal a 
KKK felszínre hozza a tudásalapú társadalom el őnyeit.  
3. T
EVÉKENYSÉGEK  
3.1. 1. politikai témakör: Jólét a tudásintenzív társadalomban 
3.1.1. 1.1. napirendi pont: Versenyképesség és innováció Annak érdekében, hogy az EU versenyképesebb, a bels ő piac és a kereskedelem pedig 
átláthatóbb legyen, nemzetközileg elfogadott referenc iák felállítására és te rjesztésére, továbbá 
egy közös európai mé rtékrendszer népszer űsítésére kerül sor. A mérési eredmények 
összehasonlíthatósága érdekében min őségbiztosítási eszközöket – referenciaanyagokat, 
referenciaméréseket, validált módszereket és adatokat – alkalmaznak a politikákkal 
összefügg ő területek széles körében, mint például: 
– biztonság a vegyi anyagoknál és terméke knél, beleértve a kozmetikumokat is, az 
integrált vegyikockázat-felmérés referenc iaközpontjának létrehozásával és a 
vegyianyag-szabályozás tudományos és m űszaki támogatásával, beleértve az Európai 
Vegyianyag-ügynökség el őkészületeiben való közrem űködést (képzés révén); 
– Alternatív (állatokat nem igényl ő) kísérleti módszerek és  intelligens kísérleti 
stratégiák; 
– Biztonságos, min őségi és hamisítatlan élelmi szerek; takarmánybiztonság; 
biotechnológia; 
 
HU 23   HU – Energia (tisztább és megújítható energiaforrások és energiahordozók); 
– A lakosság biztonsága és védelme; 
– Környezetvédelem és egészségügy. 
E referenciamunkákra a tagállamokkal, a nem zetközi szabványügyi testül etekkel (ISO, CEN, 
Codex Alimentarius, AOAC), a szabályoz ó hatóságokkal és az iparral szoros 
együttműködésben kerül sor. A KKK megmarad a Közösség referencia-kutatóintézetének 
szerepében a genetikailag módosított takarm ányok és élelmiszerek, az élelmiszerekkel 
érintkezésbe kerül ő anyagok és a takarmány-adaléka nyagok terén, és további hasonló 
területeken szintén ilyen szerephez jut. 
A KKK továbbfejleszti a magas szint ű ökonometrikai modellezés és érzékenységvizsgálat 
technikáit a politikák széles körében, a makrogazdasági mode llezésben, a pénzügyi és üzleti 
ciklusok rövid távú elemzését, va lamint az összetett mutatók kialakítását és értékelését.  
Ezenkívül a KKK továbbra is alkalmazni fogj a a pénzügyi ökonometria és statisztika 
eszközeit a pénzügyi szolgáltatás ok (például az elszámolási és  kiegyenlítési irányelv és a 
banki irányelv) területén. Ezentúl is részt vesz különféle kezdeményezésekben, azáltal hogy 
specifikus mutatók kidolgozásával és vi zsgálatok lefolytatásával hozzájárul el őzetes és 
utólagos felmérésekhez (köztük hatásvizsgálatokhoz is). 
A KKK fokozottan támogatni fogja az EU nemzetköz i kereskedelmi politikájának fejlesztését, 
kiemelten kezelve a kereskedelmi  politikának a fenntartható fejl ődésre és a versenyképességre 
tett hatását.  
A növekedés és a foglalkoztatás lisszaboni mene trendjét – a „jobb szabályozás” elvével is 
összefüggésben – társadalmi-gazdasági szemlélet ű közvetlen mennyiségi elemzés támasztja 
majd alá, amely számos politikai területet érin t, mint például a makrogazdasági stabilitást és 
növekedést, a pénzügyi szolgá ltatásokat, a versenyképessé g egyes vonatkozásait, az 
élethossziglani tanulás t és a lisszaboni stratégiát az emberi t őke szemszögéb ől, a 
mezőgazdaságot, az éghajlatváltozást, az energia és a közlekedés rendszereinek 
fenntarthatóságát. A KKK hozzájárul annak jobb megértéséhez, hogy az oktatási kínálat 
milyen összefüggésben áll a tudásalapú társadalom igényeivel, hogy mely tényez ők hatnak a 
méltányos elbánásra az oktatásban és hogyan lehet hatékonyan felhasználni az oktatás 
erőforrásait. 
A versenyképességre irányul ó és a környezeti célkit űzések középpontjában állnak az 
ökológiailag hatékony technológiák, amelyeknek a meghatározásán és vizsgálatán tovább 
dolgoznak a környezetszennyezés integrált megel őzésével és csökkentésével foglalkozó 
európai iroda révén, valamint a környezettechnol ógiai cselekvési terv megvalósítása és 
figyelemmel kísérése során. E technológiá knál tanulmányozni fogják a fejlesztés 
körülményeit, hogy kiderüljön, mi akadályozza az elterjedésüket, felmér és készüljön arról, 
hogy milyen teljesítményt és  felhasználást lehet t őlük várni és mérlegelni lehessen a 
térnyerésüket gyorsító  intézkedéseket. 
 
HU 24   HU A versenyképességet olyan intézkedés ek is szolgálni fogják, mint: 
– Részvétel olyan európai szabványok felállí tásában és aktualizálásában, mint az 
Eurocode-ok, az Euronorm, IEC és ISO szabványok, valamint az európai referenciaanyagok; 
– Szabványok kidolgozása a környezeti és bizt onsági nyomon követési rendszerekre és 
az adatokhoz való egységes hozzáférésre  az INSPIRE (európa i térinformatikai 
infrastruktúra) és a GMES (globális körny ezetvédelmi és biztonsági megfigyelés) 
összefüggésében; 
– Az európai mérésügyi infrastruktúra meger ősítése kutatóint ézetek közötti 
összehasonlításokkal az engedélyezési/min ősítési folyamatok támogatására. 
3.1.2. 1.2. napirendi pont: az Európai Kutatási Térség 
A KKK a tudományos hálózat, a kutatóknak nyújtott  képzések, a kutatói mobilitás, a kutatási 
infrastruktúrákhoz való hozzáf érés és a kutatási együttm űködés révén közvetlenül hozzájárul 
az Európai Kutatási Térséghez. Adott es etben részt vesz az európai technológiai 
platformokban, a közös technológiai k ezdeményezésekben és a 169. cikk szerinti 
fellépésekben is. Különös figyelmet fordít az  új tagállamokból és a tagjelölt országokból 
származó partnerek bevonására. 
A KKK támogatását adja a tényeken alapuló kuta tási politikai döntésh ozatalhoz az EU és a 
tagállamok szintjén egyaránt. 
A kutatási politikai döntéshozatalna k nyújtott ezen st ratégiai jelent őségű támogatáson túl a 
KKK egyes témakörökben a kutatási prioritásokról  technológiai felméréseket készít.  
A tudományos és technológiai el őrejelzés módszereinek megszilárdítása, kifejlesztése és 
elterjesztése szintén európai szint ű támogatást kap.  
3.1.3. 1.3. napirendi pont: energiaügy és közlekedés 
A KKK energiaügyi tevékenysége arra ö sszpontosul, hogy fokozatosan áttérjenek 
alacsonyabb szénkibocsátású, megúj uló energiaforrásokra (beleért ve a hidrogént is), és hogy 
javuljon az energiarendszerek ha tékonysága és az energiaellátás  biztonsága és védelme. Az 
energiaügy terén a KKK célkit űzései a következ ők: 
– Elkészíteni egy fenntarthat ó energia-referenciarendszer t, amely az EU politikai 
igényeit kielégít ő tudományos-technológiai szak tudást ad a technológiai 
innováció és fejl ődés terén (minden energiaforrásra nézve); 
– Kiválaszott (nevezetesen a tisztább fo sszilis üzemanyagokon, a biomasszán, a 
napelemeken, a tüzel őanyag-elemeken és a hidrogénen alapuló) 
technológiáknak a szabályozást megel őző teljesítményellen őrzésére és 
tanúsítására kijelölt referenciaközpontként m űködni; 
– Európa energiaellátásának megbí zhatóságáról tájékoztatni. 
 
HU 25   HU A fenntartható közlekedés európa i fejlesztésében való közrem űködése során a KKK 
kiemelten foglalkozik: 
– A környezettel, azon belül a ká rosanyag-kibocsátás ellen őrzésével és az 
ökoszisztémákat ér ő hatásokkal; az újonnan megjelen ő technológiák révén 
különböző politikai forgatókönyvek szerint elérhet ő károsanyagkibocsátás-
csökkentéssel; 
– A műszaki-gazdasági szempontokkal, azáltal hogy felmér ő kutatást végez az 
üzemanyagok és a motorok továbbfe jlesztett változatairól, az újszer ű 
járműkoncepciókról, az innovációnak és a versenynek a gazdasági növekedésre 
és a közlekedéspolitikai alternatívák  mérlegelésére gyakorolt hatásáról; 
– A társadalmi szempontokkal, a területren dezést, az egészségi hatásokat és a 
tudatosítást magukban foglaló tevékenységek révén. Az er őfeszítések a légi, 
földi és tengeri közlekedés biztonságának és védelmének szempontjaira is kiterjednek.  
A levegő minőségére ható szennyezés f ő oka az energiaágazat és a közlekedés. A KKK 
támogatja a légszennyezésr ől szóló európai uniós tematikus st ratégiát (CAFE, Tiszta Leveg őt 
Európának), a kibocsátások forrás szerinti jellegének és hányadának külön figyelmet 
szentelve, a kibocsátás korlátozására irányuló  stratégiák kialakításának alátámasztására. 
3.1.4. 1.4. napirendi pont: információs társadalom 
A KKK közrem űködik az információs társadalom technológiáival kapcsolatos, az európai 
tudásalapú társadalom versenyké pességét szolgáló politikák és eszközök kijelölésében, a 
tudásalapú társadalommal kapcsolatos jöv őbe mutató elemzések és stratégiák kidolgozása 
révén. A növekedés, a közösségvállalás és a fe nntarthatóság lesz a figyelem középpontjában. 
A KKK hozzájárul azon uniós politikák megvalós ításához is, amelyek szorosan összefüggnek 
az információs társadalom technológiáinak fejl ődésével, vagy amelyeknek jelent ős előnye 
származik bel őle. Ez magában foglalja azokat az al kalmazásokat, amelyek elektronikus 
kereskedelemmel és egészségüggyel, személyi  védelemmel, elektronikus oktatással és 
közigazgatással, valamint a környezetvédele mmel kapcsolatosak, továbbá az európai 
növekedési, befogadási és életmin őségi általános stratégiák lehetséges fejleményeinek 
meghatározását is.  
A KKK az információs társadalom technológiá i terén „konvergenciára” törekszik, hogy fel 
tudja becsülni a versenyképesség, a magáné let, a tulajdonviszonyo k és a társadalom 
befogadóképessége terén jelentkez ő társadalmi hatásokat. Konve rgenciára fog törekedni az 
egészségügyi (bioérzékel ők, nanotechnológia és kognitív tudományok), a biztonsági 
(érzékelők, közbiztonság és személyi sérthete tlenség) és a környezeti (felügyeleti 
technológiák és fenntartható kör nyezetigazgatás) alkalmazásoknál.  
3.1.5. 1.5. napirendi pont: tudomány és biotechnológia 
Sok politikai területen az élettudományok és  a biotechnológia nagyban hozzájárulhatnak a 
lisszaboni célkit űzések eléréséhez. Ezt a lehet őséget széles körben felismerték az 
egészségügyben, a mez őgazdaságban, az élelmiszeriparban, a környezetvédelemben és más 
ágazatokban is, ahol az alkalmazások gyorsan fejl ődnek. Referenciaanyagok és jóváhagyott 
módszerek létrehozásához fejle tt biotechnológiai eszközök eg ész sorának a használata és 
 
HU 26   HU ismerete szükséges. A KKK ezen a területen is igyekszik szakavatottabbá válni, tekintettel a 
törvényi és rendeleti jogi környezetre.  
A KKK többek között tanulmányokat fog ké szíteni bizonyos biotechnológiai és 
élettudományi alkalmazások társadalmi-gazdas ági hatásairól a majdani szabályozás 
alátámasztására. A nanobiotechnológiának, a fizikának, a biológiának és a kémiának a 
detektálási technikában való al kalmazása érdekében tett átfogó er őfeszítései által a KKK új 
stratégiák és technológiák kifejlesztéséhez já rul hozzá a környezet- és egészségfelügyelet, az 
(öko)toxikológiai tanulmányok, az élelmiszer-ellen őrzés és az élelmiszerbiztonság területein.  
A tevékenységek többek között az alá bbi területeket fogják érinteni: 
(1) Biotechnológia és egészségügyi vonatkozások: 
– Színvonalas min őségbiztosítási eszközök el őteremtése a genetikai 
kísérletekhez; 
– Tanulmányok készítése a génállományon alapuló diagnosztikai 
alkalmazásokról és gyógyszerfejlesztésr ől (például a farmakogenomikáról); 
– A biotechnológián alapuló gyógyszerkutat ás állatkísérleti eljárásainak 
finomítására, visszaszorítá sára és kiváltására alkalmas fejlett módszerek 
kidolgozása és jóváhagyása, hogy a ve gyi anyagok toxicitását in vitro 
sejtkultúrákkal, nagy átereszt őképességű technikákkal és génállományon 
alapuló toxikológiai módszerekkel állapítsák meg; 
– Az „omikák” közelítésmódját támogat ó, az élettani reakcióknak az egyéni 
hajlam és életvitel szerinti módosulásait tekintetbe vev ő újszerű 
bioinformatikai módszerek azonosítása és értékelése; 
– Módszertani keret kidolgozás a a kockázatmódosító tényez ők helyes 
figyelembe vételére az emberi eg észségkockázati felméréseknél;  
– A nanotechnológiák környezeti és egészségi hatásainak felmérése.  
(2) Biotechnológia a mez őgazdaságban, az élelmiszer- és a takarmányiparban: 
– Feltáró tanulmányok a biotechnológia legújabb élelmiszeripari alkalmazásairól 
(pl. funkcionális élelmiszerek, kl ónozottállat-tartás és molekuláris 
„gyógyászati” növénytermesztés); 
– GMO-k kimutatása, azonosítása és  mérése (beleértve a nagy 
áteresztőképességű szűrés módszereinek a jóváhagyását és a GMO-k 
következő nemzedékének min őségbiztosítási eszközeit); 
– Tanulmányok a génmódosított és ne m génmódosított növények egymás 
melletti termesztésér ől; a génmódosítottnövény-termesztés 
közgazdaságtanának tanulmányozása.  
 
HU 27   HU 3.2. 2. politikai témakör: Közösségvállalás és felel ősségteljes er őforrásgazdálkodás  
3.2.1. 2.1. napirendi pont: Vidékfejlesztés, mez őgazdaság és halászat 
A KKK támogatja az európai vidékfejlesztési, mez őgazdasági és halászati politikákat a 
fenntarthatóság mindhárom vetületére kiterjed ően: 
– Termelési vonatkozások: a KAP (az egység es támogatási rendszer, a kölcsönös 
megfeleltetés és a mez őgazdasági tanácsadó rendszer) megvalósításának, 
ellenőrzésének és figyelemmel kísérésének támogatása, beleértve a 
szántóföldek és állókultúrák adattá rának integrált igazgatási és ellen őrző 
rendszerét, valamint a vidéki/város i teleknyilvántartás megvalósítását a 
kereskedelem és a befektetés támogatá sára (helymeghatározási és navigációs 
technikákkal). Növekedési modellek m űködésén, területi mintavételi 
módszereken, távérzékelésen és növényfenológiai hálózaton alapuló 
terméselőrejelzés. Uniós mez őgazdasági termel ői biztosítási rendszer 
megvalósításának támogatása. Módszertani hozzájárulás az új uniós mezőgazdasági statisztikai rendszerhez (b eleértve a LUCAS projektet is).  
– Környezeti vonatkozások: a kedvez ő mezőgazdasági és környezeti 
körülményekb ől eredő következmények felmérése és a mez őgazdasági-
környezeti intézkedéseknek a talaj- és vízkörülményekre, a biodiverzitásra és 
az európai tájakra tett hatásának tanulmányozása. A mez őgazdaság fejl ődése, a 
vidékfejlesztés és a regionális po litikák, valamint ezeknek az európai 
földhasználatot módosító hatása közö tti összefüggések elemzése mutatók és 
térbeli modellek kidolgozásával. Vidékfe jlesztési programok megvalósítására 
irányuló célzott területi stratégiák kialakításának támogatása. Az éghajlatváltozás mez őgazdasági hatásainak felmérése alkalmazkodási 
intézkedések céljából. Hozzájárulás  az üvegházhatásúgáz-kibocsátás 
mérsékléséhez kifejezetten energiater melési célú növénytermesztéssel és 
mezőgazdaságihulladék-újrahasznosítással. 
– Termelői/fogyasztói vonatkozások : a politikák stratégiai elemzése olyan 
területeken, mint: a KAP reformjának hatása a földm űvelési rendszerek 
fenntarthatóságára; a mez őgazdaságnak a fogyasztók igényeire való 
fogékonysága: élelmiszerek megha tározó jellemzése és ellen őrzése, a 
minőségbiztosítás és az ellátási láncokba beiktatott tanúsítási rendszerek 
hatása, valamint a környezeti és álla tjóléti szabványokra való fogékonyság; 
feltáró és politikai hatásvizsgálati elemzések a f őbb európai mez őgazdasági 
árucikkekr ől a termelés, a világkereskedele m, az árak, a jövedelem és a 
fogyasztók jóléte szempontjából; a keresk edelmi politikában és az árucikkek 
világpiacában bekövetkez ő változások keltet te hatások; mez őgazdasági 
politikák a vidékfejlesztésben, más po litikákkal egybekötve Különös figyelmet 
kap a KAP reformjának a hatása az új ta gállamokra és a tagj elölt országokra.  
A közös halászati politika célkit űzéseinek ügyét színvonalasabb és naprakészebb tudományos 
adatok és az igazgatási döntési lehet őségek gazdasági és szociális hatásainak a felmérésére 
kifejlesztett eljárások fogják szolgálni. A hi ányosságok felderítésére új  technológiák lesznek 
alkalmazva, beleértve a hal származási helyén ek azonosítását DNS-vizsgálat alapján. Az 
érdekelt felek bevonását el őnyben részesít ő megoldások különös figyelmet kapnak. A 
 
HU 28   HU kialakulófélben lév ő uniós tengeri politikával ö sszhangban a kereskedelmi hajók 
azonosítására is kiterjeszthet őkké válnak a halászatnak szánt szolgáltatások, például a hajók 
nyomon követése távérzékelésse l és elektronikus jelentése kkel. Felmérés készül a 
akvakultúra-ágazat b ővülésének hatásáról. 
3.2.2. 2.2. napirendi pont: Természeti er őforrások 
A KKK holisztikus közelítésmódr a törekszik a természeti er őforrásokban bekövetkez ő 
változások figyelemmel kísérését és az őket érő hatások és nyomások elemzését illet ően, hogy 
a fenntartható fejl ődésről átfogó elképzelést alakítso n ki. A 2.1. napirendi pont 
kiegészítéseképpen ez a kutatás  szorosan igazodni fog a hé t uniós tematikus környezeti 
stratégiához. Figyelmet kap a körny ezeti adatok kölcsönös átadása és el őrelendül a GMES 
(globális környezetvédelmi és biztonsági megf igyelés) szolgáltatásainak fejlesztése is. Az 
alkalmazások az INSPIRE alapelveit követik.  
A tevékenységek irányai részletesebben meghatározva: 
– Vízgazdálkodás, tekintettel a vízügyi ke retirányelvre és a tengeri politikára, 
figyelmet fordítva az európai belvizek  és part menti vizek környezeti 
minőségére, a szennyez őanyagok körforgására, a vegyi és biológiai 
szennyezettség mérésének harmonizálására, a dinamikus modellezésre és a páneurópai információs rendszerekre.  
– A talajvédelmi keretirányelvben szerepl ő talajvédelmi kezdeményezések, 
kiemelten kezelve a talajtani adatok európai áramlásának az ésszer űsítését, a 
veszélyeztetett talajú övezetek körülhatárolására alkalmas közös ismérvek és módszerek meghatározását, valamint a talajok figyelemmel kísérésének 
közelítésmódjait.  
– Életciklus-elemzési közelítésmódok az er őforrások nyomon követésére a 
kitermelést ől kezdve a felhasználáson és az újrahasznosításon át az anyagok 
végső ártalmatlanításáig. A természeti er őforrások és anyagok fenntartható 
kitermelése és fogyasztása , továbbá a termékek el őállításának természeti hatása 
és fenntarthatósága különféle technol ógiai és politikai forgatókönyvek szerint. 
– Erdészet; a Közösség erdeit figyelemmel kísér ő, így az erd őtűzekről, az erdők 
természeti állapotáról és azok er őforrásairól is adatot  szolgáltató rendszer 
bevezetésére kerül sor. A tevéke nységek körébe tartoznak az erdei 
biodiverzitásról tanúskodó mutatók, az erd őtűz utóhatásainak elemz őeszközei, 
az erdőtüzek, a talajok és az éghajlatvál tozás kölcsönhatásainak elemzése, 
továbbá az erdei er őforrásokról a tagállamoknál beszerezhet ő adatok egységbe 
foglalása.  
– Az INSPIRE fejlesztéséhez folytonos m űszaki támogatás nyújtása: a közös 
uniós környezeti információs rendszerben való közrem űködés (az Európai 
Környezetvédelmi Ügynökségge l és az ESTAT-tal együttm űködésben). 
– Strukturális és kohéziós programok ha tásvizsgálata, valamint az uniós 
regionális politikák meghatározásának és  értékelésének támogatása regionális 
és városi szint ű területi mutatók révén. 
 
HU 29   HU 3.2.3. 2.3. napirendi pont: Környezetvédelem és egészségügy 
A környezetvédelem és az egészségügy közötti öss zefüggés mostanában került uniós szinten a 
figyelem középpontjába. A KKK a következ őkkel támogatja ezt a kibontakozóban lév ő 
politikai területet: 
– Módszerek kidolgozása és jóváhagyása az ártalmak behatolási útvonalainak 
felderítésére és a kitettség mértékének felbecsülésére: környez ő levegő 
(légminőség), beltéri leveg ő (vegyszerek, füst), ivóvíz és élelmiszer (beleértve 
a csomagolóanyagokat és az élelmiszerláncba belép ő szennyez őanyagokat). Az 
ártalmaknak való emberi ki tettséget egységesen kezel ő közelítésmód 
kialakítása el őreláthatólag támogatásban ré szesül, különösen vegyi téren; 
– Az egészségi hatások felmérése kísérletezés útján, biomonitoring rendszerrel, a 
géntoxikológiai vizsgá latokkal, számítástechnikai módszerekkel és 
elemzőeszközökkel; 
– A kétféle eljárás során szerzett ismeretek kiakn ázása, a majdani átfogó 
környezetvédelmi és egészségügyi rendszer kifejlesztésének az el ősegítésére, a 
környezetvédelmi és egészségügyi tájékozta tási politikának az uniós cselekvési 
terv alapján elkészül ő keretével összhangban.  
3.2.4. 2.4. napirendi pont: Éghajlatváltozás 
A kiotói jegyz őkönyv egyik f ő célkitűzése, hogy csökkenjen az üve gházhatásúgáz-kibocsátás. 
Ezért a KKK kiemelt teend ői közé tartozik, hogy közös kereten belül felmérés készüljön az 
üvegházhatásúgáz-kibocsátásban (hatáscsökkent ő intézkedések által) elérhet ő csökkenésr ől. A 
gázkibocsátásra vonatkozó adatoknál  törekedni fognak arra, hogy ellen őrizzék min őségüket 
és helytállóságukat, továbbá elemezzék őket, különösen a nehézs égeket okozó ágazatokban, 
mint amilyen a mez őgazdaság vagy az erdészet. Hasonl ó eljárással történik az ellen őrzés a 
szénkibocsátási jogok kereskedelme terén.  
Elengedhetetlenné vált az éghajlatváltozáshoz alkalmazkodni, így a KKK továbbra is adatokat 
gyűjt és értékel arról, hogy miként hat az ég hajlatváltozás az európa i gazdaság különféle 
érzékeny ágazataira. Ilyen a mez őgazdaság, az erdészet, és ilyenek a vízi er őforrások és a 
természeti kockázatok is. Az éghajlatváltozással összefügg ő kockázatok felmérése az árvizek, 
az aszályok, az erd őtüzek, a szélviharok, a légmin őségromlás, valamint a part menti és tengeri 
folyamatok uniós szint ű előfordulására összpontosul.  
Az éghajlatváltozás világszerte mutatkozó jeleit és hatásait jól kell ismerni. A globális 
figyelemmel kísérés technikáinak  továbbfejlesztésével felmérhet őkké válnak a légkör, a 
tengerek és a földi bioszféra változásai, amelyek az éghajlatváltozás mozgatói vagy 
folyományai. Ez a munka az éghajlatválto zásról szóló ENSZ-keretegyezmény szerint 
hivatalosan támogatott globális megfigyel ő rendszerekhez való hozz ájárulás (a glóbális 
éghajlatmegfigyel ő rendszerhez való hozzájárulás) rés ze. Hasonló feladat lesz a kiotói 
jegyzőkönyv rugalmas mechanizmusaihoz (az együtte s megvalósítási és a tiszta fejlesztési 
mechanizmushoz) és a 2012 után bevezetend ő rendszerekhez kapcsoló dó szénkibocsátásijog-
kereskedelemnek az ellen őrzése. A KKK a TREES(a trópu si ökológiai rendszerek m űholdas 
megfigyelésével foglalkozó) program harmadik szakaszába lép, amelyben aktualizálja az erd ő 
fedte területekr ől készült globális felméréseket. 
 
HU 30   HU A KKK együttm űködik más, modellezéssel foglalkozó eu rópai kutatóintézetekkel középutas 
forgatókönyvek és költség-haszon elemzések kidol gozása érdekében. A hetedik keretprogram 
szempontjából különösen fontos  lesz a kiotó utáni id őszak kilátásainak elemzése, amely vitára 
késztet majd az éghajlati politikáknak a t öbbi ágazati politikák ba való beépítésér ől.  
3.3. 3. politikai témakör: Biztonság és szabadság 
3.3.1. 3.1. napirendi pont: Belbiztonság  A KKK támogatja az uniós politikákat a jogérv ényesülés, a szabadság, a biztonság és a 
vámok terén. A hangsúly azon lesz, hogy a b űnözés, a csalás, a csempészet és a tiltott 
kereskedelem elleni harcban, a létfontosságú infrastruktúrák védelmében, a terrorellenes 
intézkedésekben, valamint a migráció és a határo k felügyeletében hasznosítsák az információs 
technológiákat és a rendszerelemzési szaktudást. A határok egységes felügyeletét (például az 
interoperabilitást) a KKK technikailag is támogatja.  
A tevékenységek az alábbiak támogatását foglalják magukban: 
– Az uniós költségvetés ellen elkövetett csalás és a si kkasztás felderítését és 
figyelemmel kísérését lehet ővé tevő automatikus hírszerzés és nagy 
adathalmazokra alkalmazott fejlett elemzési módszerek; 
– A létfontosságú infrastruktúrák (például az információs rendszerek, a pénzügyi 
rendszerek, az ipari üzemek, a középül etek, a közlekedési rendszerek és 
infrastruktúrák, a kommunikációs hálózat ok, a navigációs rendszerek, az áram-
, gáz- és olajellátó infrastrukt úrák stb.) fenyegetettségének és 
sérülékenységének uniós szint ű felmérése a kulcságazatokban; 
– Az infrastruktúrákat ér ő szándékos cselekmények (ipari berendezések 
rongálása, robbantás, lövedékbecsapódás,  biológiai és vegyi hatóanyagok, 
élelmiszerellátó rendszerek megtámadása) miatti eseményláncolat megel őzése, 
az erre való felkészülés és a kockázat kezelése; 
– A határok biztonságának és fel ügyeletének biometrikus érzékel ők 
szabványosításával és kikísérletezésével,  a tiltott kereskedelem felderítésére 
szolgáló figyel őrendszerekkel és a migrációs áramlatok figyelemmel 
kísérésével való megvalósítása; 
– Adatgyűjtés a légi, tengeri, közúti áruszá llításról különfél e nyomon követési 
technológiákkal; 
– Az uniós válságközpontok rendszere (A RGUS) és a válságkezelési eljárások. 
3.3.2. 3.2. napirendi pont: Katasztrófák és reagálás 
A KKK természeti és technológiai katasztrófá kkal és szerencsétlenségekkel kapcsolatos 
cselekvéseket hajt végre, hogy  jobb megértésre és cselekv őképességre ösztönözzön a 
sérülékenység, a kockázatok, a korai figyelmeztetés, a riasztórendszerek, a figyelemmel kísérés és a kárfelmérés, a megel őző és hatáscsökkent ő intézkedések vonatkozásában. Többek 
között hozzájárul az uniós reagál ási képesség és válságkezelés feljesztéséhez a reagálás, a 
 
HU 31   HU figyelemmel kísérés és a kárfelmérés gyorsaságát illet ően (például a polgári védelmi eljárás és 
a szolidaritási alap ál tali beavatkozásnál).  
A súlyos szerencsétlenségek veszélyével foglalkozó hivatal hozzájárul a biztonság 
fenntartásához azáltal, hogy a szerencsétlenségek et és üzemzavarokat figyelemmel kíséri és 
levonja a tanulságokat, különösen a Seveso II. irányelv alá es ő létesítmények tekintetében.  
A természeti katasztrófák tekintetében  a KKK a korai figye lmeztetésnek és a 
riasztórendszereknek a fejlesztésére össz pontosít, modellekre, földmegfigyelési 
technológiákra és mér őhálózatokra támaszkodva, különféle helyzetek számbavételével, 
beleértve az árvizet, az aszályt, az olajkiömlést, a földrengést, az erd őtüzet és a szélvihart. A 
többszörös veszélyforrásból ered ő kockázatot a Földközi- és Fekete-tenger medencéjét, 
valamint az Atlanti-óceán peremét illet ően fogják tanulmányozni. A természeti 
katasztrófákról továbbra is  jelentések készülnek és a tanulságokat levonják bel őlük. E 
napirendi pont feladatai hozzájárulnak a váls ágokhoz és vészhelyzetekhez kapcsolódó GMES-
szolgáltatások fejlesztéséhez is. 
3.3.3. 3.3. napirendi pont: Biztonság és min őség az élelmiszer és a takarmány tekintetében 
A tevékenységek összhangban lesznek a „konyhaas ztaltól a szántóföld ig” elvvel. A KKK az 
élelmiszer- és takarmányf ajták széles körét illet ően módszereket hagy jóvá és eljárásokat 
hangol össze. Fejleszti az élelmiszer- és taka rmányválságok kezelésére irányuló képességét 
élelmiszer- és takarmányelemzési szaktudásá nak kihasználásával, szükség esetén új 
területeket elsajátítva. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal való szoros együttműködés különös figyelmet kap.  
A cselekvések által felölelt egyes területek: 
– Az élelmiszer- és takarmányellen őrzésre használt molekuláris biológiai és 
kapcsolt technikák jóváhagyása, többek között az allergének, a funkcionális és 
az organikus élelmiszerek terén; 
– Azok az élelmiszerekkel és egészsé güggyel kapcsolatos területek, amelyek 
szabályozása küszöbön áll (például a mi krobiológia, a funkcionális és az 
organikus élelmiszerek, az allergének és az egészségügyi okból felmerül ő, 
címkézéssel kapcsolatos igények); 
– A takarmánybiztonság jelenlegi szabályozását érint ő területek (például a 
takarmány-adalékanyagok engedélyezése); 
– Az élelmiszerekre és takarmányokr a alkalmazott mikrobiológia, a mikro-
organizmusoknaknak – különösen az ételben és a vízben el őforduló 
kórokozóknak – a kimutatására használt bi omolekuláris eljárások jóváhagyása; 
– Tiltott szerek, szennyez őanyagok, takarmány-adalékanyagok és állati fehérjék 
kimutatására, továbbá a címkézéssel kapcso latos irányelvek teljesülésének és a 
megjelölt eredet valódiságának a megáll apítására alkalmas (például izotópos) 
módszerek jóváhagyása; 
– Elektronikus követhet őség végig a takarmány- és élelmiszerláncon. 
 
HU 32   HU 3.4. 4. politikai témakör: Európa  mint partner a világban 
A KKK külkapcsolati eszköz ök (fejlesztési együttm űködés, kereskedelem és válságkezel ő 
eszközök, beleértve a stabilitás és a humanitári us segélyezés eszközeit) keretében támogatja 
az uniós döntéshozatali eljárást. 
3.4.1. 4.1. napirendi pont: Globális szint ű biztonság 
A KKK a Közösség rekonstrukciós és humanitári us segélyezési programjainak nyújtott 
támogatását új technológiákkal er ősíti meg (beleértve a területelemzést, a földrajzi analízist, 
az internetes hírszerzést, a valós idej ű információs rendszereket), amelyekkel a beavatkozást 
több szinten is szolgá lja (a készültségt ől a gyors reagáláig és a helyszíni m űveletekig), ezáltal 
megoldja az elszalasztott válsághelyzetek azono sítását, a lehetséges válsághelyzetek korai 
felismerését, a humanitárius igények felmérését és  teljesítését, az egységes válságkezelést és a 
válság utáni kárfelmérést. A nemzetközi human itárius segélynyújtás tá mogatása a globális 
katasztrófajelz ő és -elhárító rends zer funkcióinak b ővítésével is tört énik, hogy az ENSZ-
hivatalokkal (különösen a Huma nitárius Ügyekért felel ős Koordinációs Hi vatallal) szoros 
együttműködésben a humanitárius katasztrófák s zéles körére kiterj edjen a rendszer. 
A KKK globális földrajzi téradatbázist hoz lé tre és hozzájárul a válságkezelést és a 
biztonságot támogató szolgáltatásokhoz (gyors leképezés), a rendszerek interoperabilitásához 
és a rendszerek közötti adatcsere szabványaih oz, különösen tanácsi Sitcen és az uniós 
műholdközpont vonatkozásában. E tevékenység há tterében a GMES majdani kísérleti 
szolgáltatásainak a kifejlesztése áll. 
A KKK támogatja a stabilitási esz közt, amivel a határokon átível ő kihívásoknak 
(nonproliferáció, csempészet és te rrorizmus elleni harc) és a ho sszabb távú globális stabilitás 
és biztonság érdekeinek igyekszik me gfelelni. A KKK a tö megpusztító fegyverek 
elterjedésének és a kett ős felhasználású áruknak és te chnológiáknak a kérdésével is 
foglalkozik, beleértve a árukivitel és a határok ellen őrzését, az ellátólánc biztonságát és az 
országok profil szerinti besorolását. E célra  olyan rendszerek lesznek kifejlesztve a 
későbbiekben, mint a kivitel ellen őrzésére alkalmas osztályozó rendszerek, hírszerzésen 
alapuló rendszerek, adat raktározó és többnyelv ű internetes adatbányászó hírszerzési 
eszközök. Szoros összefonódás várható az egyedi Euratom-programnak a KKK által 
végrehajtandó tevékenységeivel. 
A közelítésmód központjában a távérzékeléses el emzési technikák és a több forrásból (akár 
földmegfigyelésb ől vagy nyílt forrásból) sz ármazó adatokat egyesít ő és elemz ő rendszerek 
állnak; ezeket felhasználják azon közös fellépé sek végrehajtásának tá mogatásához, amelyek 
részei a KKBP-nek, a kimberleyi folyamatnak, a – többek között faanyaggal vagy kett ős 
felhasználású árucikkekkel folytatott – tiltott kereskedelmet nyomon követ ő eljárásoknak, a 
békét szolgáló uniós programnak és általában a konfliktusmegel őző programoknak. Ezek a 
tevékenységek hozzájárulnak a GMES kezdeményezés globális vetületéhez.  
3.4.2. 4.2. napirendi pont: Fejlesztési együttm űködés 
Kezdetben az afrikai, karibi és csendes-óc eáni országokban jön lé tre a fenntartható fejl ődéssel 
és környezettel foglalkozó megfigyel őközpont. A megfigyel őközpont alapját képez ő 
adatgyűjtő és kommunikációs rendszer három f ő célt fog szolgálni: a környezet állapotának 
felmérését, ezáltal az országok környezeti  profiljának felállítását, forgatókönyvek 
kidolgozását és végül a politikák  közti kölcsönhatásokat. Az er őforrásoknak és a (például a 
 
HU 33   HU növényzettel, illet őleg erdővel borított területekr ől, a tüzekr ől, a biodiverzitásról, a part menti 
övezetekr ől, az éghajlati sérülékenységr ől stb. szóló) természeti paraméterek hosszú távú 
megfigyelése a tendenciák elemzéséhez lesz hasznos. A fejlesztés szoros együttm űködésben 
történik a GMES kezdeményezéssel, valami nt az Afrika-felügye leti programmal a 
környezetvédelemért és a fenntartható fejl ődésért.  
A megfigyel őközponton belül a globális növénytermeszt ési területfigyelés kifejlesztése az 
élelmiszerbiztonsággal, valamint a szegénys ég megszüntetésére és a fenntartható fejl ődésre 
irányuló közösségi kezdeményezéssel áll öss zefüggésben. A kutatómunka az élelmiszerellátás 
és -szükséglet felmérésére alkalmas új m ódszerekre, az élelmiszerbiztonsági információs 
rendszerekre és a sérülékenység felmérésére összpontosul. 
A végtermékek „ügyfélközpontúak” lesznek, azaz ebben az esetben olyan elgondolással 
készülnek, hogy a fejl ődő országok szempontjából megfel eljenek a szükségleteknek és 
kezelhetők legyenek. 
A föbb szerepl őkkel (FAO, EUMETSAT, Világélelm ezési program, ESA, GMES-GMFS) 
való szorosabb együttm űködésre kell törekedni. 
Etikai szempontok  
Az egyedi program és az abból ered ő kutatási tevékenységek végreh ajtása során tiszteletben 
kell tartani az etikai alapelve ket. Ide tartoznak többek közö tt az Európai Unió alapjogi 
chartájában foglalt elvek, beleértve az emberi  méltóság és az emberi élet védelmét, a 
személyes adatok és a magánélet védelmét, to vábbá a közösségi jogna k és az állatok és a 
környezet védelmét is, összhangban a vonatkozó nemzetközi egyezmények és magatartási kódexek legújabb változatával, többek között a He lsinki Nyilatkozattal, az emberi jogokról és 
a biogyógyászatról szóló, 1997- április 4-én Ovie dóban aláírt Európa tanácsi egyezmény és 
ennek kiegészít ő jegyzőkönyve, a gyermekek jogairól sz óló ENSZ-egyezmény, az UNESCO 
által elfogadott, az emberi génállományról és az emberi jogokról szóló egyetemes nyilatkozat, 
a biológiai és mérgez ő fegyverekr ől szóló ENSZ-egyezmény (BTWC), az élelmiszer- és 
mezőgazdasági felhasználású növényi genetikai er őforrásokról szóló nemzetközi szerz ődés, 
valamint az Egészségügyi Világszervezet  (WHO) vonatkozó határozatai alapján. 
Figyelembe kell venni továbbá a biotechnológi a etikai vonatkozásaival foglalkozó európai 
tanácsadó csoport véleményeit (1991–1997) és a t udomány és az új technológiák etikájával 
foglalkozó európai csoport véleményeit (1998-tól). 
A szubszidiaritás elvének és az Európában jelen lév ő megközelítések sokféleségének 
megfelelően a kutatási projektek résztvev ői kötelesek megfelelni a kutatás végrehajtása 
szerinti országokban hatályos jogszabályoknak, el őírásoknak és etikai szabályoknak. A 
nemzeti rendelkezéseket minden esetben alka lmazni kell, így nem támogatható közösségi 
finanszírozással olyan kutatás, amely tilos abban a tagállamban vagy egyéb országban, ahol azt végeznék. 
A kutatási projekteket végrehajtó személyek szükség esetén a KTF-tevékenység megkezdése 
előtt kötelesek az illetékes ne mzeti vagy helyi etikai bizott ságok jóváhagyásáért folyamodni. 
A Bizottság etikai szempontból következetese n felülvizsgálja az etikailag érzékeny 
kérdésekre irányuló, illet őleg az etikai vonatkozásokkal nem kielégít ő módon foglalkozó 
pályázatokat. Egyedi esetekben etikai felülvizsg álat a projekt végrehajtása alatt is végezhet ő. 
 
HU 34   HU A Szerződéshez csatolt, az állatok védelmér ől és kíméletér ől szóló jegyz őkönyv szerint a 
Közösségnek teljes mértékben figyelembe kell vennie az állatok kíméletére vonatkozó 
követelményeket a közösségi politikák kialakítás akor és végrehajtásakor, a kutatásokat is 
beleértve. A 86/609/EGK tanácsi irányelv szer int a kísérleti és egyéb tudományos célokra 
felhasznált állatok védelmében minden kísérl etet úgy kell megtervezni, hogy a kísérleti 
állatokat megkíméljék a tartós nélkülözést ől és a szükségtelen fájdalomtól és szenvedést ől, 
hogy minél kevesebb állatot használjanak fe l hozzá, hogy az idegélettani szempontból 
legkevésbé érzékeny állatokon végezzék, és h ogy minél kevesebb fájdalmat, szenvedést, 
tartós nélkülözést vagy maradandó károsodá st okozzanak vele. Az állatok genetikai 
örökségének megváltoztatására és az állatok klónozására csak a kkor kerülhet sor, ha annak 
céljai etikailag indokoltak, körülményei pedig gara ntálják az állatok jólétét és figyelembe 
veszik a biodiverzitás alapelveit. 
A program végrehajtása során az esetlege s fejlemények figyelembevétele érdekében a 
Bizottság rendszeresen figyele mmel kíséri a tudományos el őrehaladást és a nemzeti és 
nemzetközi rendelkezéseket.  
 
HU 35   HU JOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS  
1. A  JAVASLAT  CÍME:  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG KUTATÁSI , TECHNOLÓGIAFEJLESZTÉSI 
ÉS DEMONSTRÁCIÓS TEVÉKENYSÉGEKRE VONATKOZÓ HETEDIK KERETPROGRAMJÁNAK 
(2007–2013)  KERETÉBEN A KÖZÖS KUTATÓKÖZPONT ÁLTAL 
KÖZVETLEN CSELEKVÉSEK RÉVÉN VÉGREHAJTANDÓ KUTATÁSI , 
TECHNOLÓGIAFEJLESZTÉSI ÉS DEMONSTRÁCIÓS EGYEDI PROGRAM  
2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ  IRÁNYÍTÁSI  ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI  
KERET 
Érintett politikai terület(ek) és kapcsolódó tevékenység(ek): 
Közvetlen kutatás  
3. KÖLTSÉGVETÉSI  TÉTELEK 
3.1. Költségvetési tételek (m űködési tételek és kapcsolódó  technikai és igazgatási 
segítségnyújtási tételek (korábban:  BA tételek)) be leértve a következ ő 
megnevezéseket: 
10 02 Közvetlenül finanszírozott m űködési előirányzatok a kutatás területén 
(a hetedik keretprogram végleges költségvetési nó menklatúráját csak ezután kell elkészíteni)  
3.2. A fellépés és a pénzügyi hatás id őtartama: 
2007–2013, feltéve hogy elfogadják az új pénzügyi kerettervet 
3.3. Költségvetési jellemz ők (szükség szerint további sorokkal b ővíthető): 
Költségvet
ési tétel  Kiadás típusa  Új EFTA-
hozzájárulás  Tagjelölt országok 
hozzájárulásai  A pénzügyi terv 
fejezete  
10 01 05 nem 
kötelező nem 
differenciált IGEN IGEN IGEN [1a.] 
10 02 nem kötelez ő  differenciált17/ IGEN IGEN IGEN [1a.] 
                                                 
17 Nem differenciált el őirányzatok, a továbbiakban: NDE. 
 
HU 36   HU 4. FORRÁSOK  ÖSSZEFOGLALÁSA 
4.1. Pénzügyi források 
 
4.1.1. A kötelezettségvállalási el őirányzatok és a kifizetési el őirányzatok összefoglalása18 
millió EUR (három tizedesjegyig) 
Kiadás típusa  Szaka
sz 
szám
a  
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Összesen  
Működési kiadások19 
          
Kötelezettségvállalási 
előirányzatok  8.1 a  4.955,289 6.450,321 7.929,201 9.553,215 11.203,503 12.811,940 14.568,946 67.472,416 
Kifizetési 
előirányzatok   b 1.982,116 4.066,715 6.097,835 7.985,639 9.578,238 11.189,390 26.572,48220 67.472,416 
Referenciaösszegen belüli igazgatási kiadások 21 
      
Technikai és 
igazgatási 
segítségnyújtás 
(NDE)  8.2.
4 C 
706,648 720,781 735,196 749,900 764,898 780,196 795,800 5.253,418 
TTEELLJJEESS  RREEFFEERREENNCCIIAAÖÖSSSSZZEEGG 
Kötelezettségvállalá
si előirányzatok   a + 
c 5.661,937 7.171,102 8.664,398 10.303,115 11.968,401 13.592,136 15.364,746 72.725,834 
Kifizetési 
előirányzatok   b + 
c 2.688,764 4.787,496 6.833,031 8.735,539 10.343,136 11.969,586 27.368,28222 72.725,834 
                                                 
18 Az adatok a teljes közösségi keretprogram kiadásaira vonatkoznak - lásd COM(2005) 119. 
19 Olyan kiadás, amely nem tartozik az érintett xx cím xx 01 alcímébe. 
20 A kifizetési el őirányzatok 2013-ra és az azutáni évekre vonatkoznak.  
21 Kiadások az xx cím xx 01 05 jogcímcsoportján belül. 
22 A kifizetési el őirányzatok a 2013. és azutáni évekre vonatkoznak.  
 
HU 37   HU Referenciaösszegbe nem  beleszámított éves kiadások23 
 
Humánerőforrás- és 
kapcsolódó kiadások (NDE) 8.2.5 
d 11,633 11,866 12,103 12,345 12,592 12,844 13,101 86,483 
A referenciaösszegbe 
nem beleszámított, 
humán er őforrások 
költségén és a 
kapcsolódó költségeken 
kívüli igazgatási 
költségek (NDE)  8.2.6 
e 
0,807 0,824 0,840 0,857 0,874 0,891 0,909 6,002 
A beavatkozás teljes indikatív pénzügyi költsége 
TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁ
LLALÁSI 
ELŐIRÁNYZAT 
beleértve a humán erőforrások költségét
 a+c
+d
+e 
5.674,377 7.183,791 8.677,340 10.316,316 11.981,867 13.605,871 15.378,756 72.818,319 
TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT 
beleértve a humán 
erőforrások költségét
 b+c
+d
+e 2.701,204 4.800,186 6.845,974 8.748,741 10.356,602 11.983,321 27.382,292 72.818,319 
 
A társfinanszírozás részletei 
Ha a javaslat bizonyos (alább felsorolandó) tagáll amok vagy más szervek álta li társfinanszírozást 
ír elő, a társfinanszírozás becsült szintjét az alábbi táblázatban meg kell adni (ha a 
társfinanszírozásra több szervezetet irányoztak el ő, a táblázat további sorokkal b ővíthető): 
millió EUR (három tizedesjegyig) 
Társfinanszírozó szerv  
  
n. év  
n + 1  
n +2  
n +3  
n +4 n + 5 
és 
későb
b  
Összese
n 
……………………  f        
TELJES 
KÖTELEZETTSÉGVÁL
LALÁSI 
ELŐIRÁNYZAT 
beleértve a 
társfinanszírozást  a+c
+d+
e+f        
                                                 
23 A(z) xx 01 alcímbe tartozó, a(z) xx 01 05 jogcímcsoportokon kívüli kiadások. 
 
HU 38   HU 4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethet őség 
: A javaslat összeegyeztethet ő a jelenlegi pénzügyi programozással (a 2007-2013 
közötti id őszakra szóló pénzügyi tervr ől szóló, 2004 februárjában kiadott 
bizottsági közlemény COM (2004) 101). 
 A javaslat megkívánja a pénzügyi terv  vonatkozó fejezetének átprogramozását. 
 A javaslat megkövetelheti az intézményközi megállapodás24 rendelkezéseinek 
alkalmazását (azaz rugalmassági eszköz  alkalmazására vagy a pénzügyi terv 
módosítására van szükség). 
 
4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás 
 A javaslatnak nincs a bevételr e gyakorolt pénzügyi hatása 
: A javaslatnak van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következ ő: 
Egyes társult államok társulási megállapodások révén hozzájárulhatnak a keretprogram 
kiegészítő finanszírozásához.  
millió EUR (egy tizedesjegyig)  
  A fellépés utáni helyzet  
Költségvet
ési tétel  Bevételek  A 
fellépés 
előtt[n-
1 év][n 
év] [n+1] [n+2] [n+3
] [n+4] [n+5] 
a) Bevétel abszolút értékben          
b) A bevétel változása   ∆       
(Minden érintett költségvetési tételt me g kell jelölni, a táblázatot megfelel ő számú 
sorral kiegészítve, ha több költségvetési tételt ér hatás.) 
4.2. Humán er őforrások (tisztvisel ők) – a részleteket lásd a 8.2.1. pontnál 
  
Éves szükségletek  2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
A humán er őforrás 
teljes létszáma25 1.944 1.944 1.944 1.944 1.944 1.944 1.944 
                                                 
24 Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját. 
25 A táblázatban szerepl ő számadatok csak a Közös Kutatóközpontért Felel ős Főigazgatóság fel ősségi körébe 
tartozó közvetlen cselekvések létszámtervéb ől finanszírozott alkalmazottakra vonatkoznak. Következésképp 
 
HU 39   HU Ez a számadat csak a KKK létszámterv-táblázata alapján engedélyezett tiszvisel őket tartalmazza, 
a rövid távra felvett alkalmazottakat nem. 
5. JELLEMZ ŐK ÉS CÉLKIT ŰZÉSEK 
5.1. Rövid vagy hosszú távon meg kell valósítani 
Az EU politikai döntéshozatali folyam atához ügyfélközpontú tudományos és m űszaki 
támogatással hozzájárulni, ily módon támogatva a meglév ő politikák végrehajtását és 
figyelemmel kísérését és reagálva a politikák támasztotta új igényekre. 
 
5.2. A Közösség részvétele által létrejöv ő hozzáadott érték és a javaslatnak az egyéb 
pénzügyi eszközökkel és a lehetséges szinergiákkal való összeegyeztethet ősége 
A KKK arra összpontosította forrásait, hogy reagáljon a tudományos és m űszaki kihívásokra, 
amelyek az uniós politikával összefügg ő összetett és sokoldalú kérdésekb ől erednek.  
 
5.3. Célkit űzések, a javaslat várt eredményei és kapcsolódó mutatói a tevékenységalapú 
irányítási keret összefüggésében 
A munka a következ ő politikai témakörökre összpontosul , a mellékletben felsoroltaknak 
megfelelően. 
1. 1. politikai témakör: Jólét a tudásintenzív társadalomban 
2. 2. politikai témakör: Kö zösségvállalás és felel ősségteljes er őforrásgazdálkodás  
3. 3. politikai témakör: Biztonság és szabadság 
4. 4. politikai témakör: Európa mint partner a világban 
 
5.4. Végrehajtási módszer (indikatív) 
Jelölje meg a fellépés végrehajtásáho z választott módszert (módszereket). 
: Központosított irányítás 
:    közvetlenül a Bizottság által 
                                                                                                                                                              
ezek a számadatok nem tartalmazzák a m űködési költségvetéshez tartozó létszámtervben szerepl ő állásokat 
és a KKK létszámtervében szerepl ő állásokat - lásd a COM(2005) 440, 441, 442, 443, 444 
dokumentumokat. 
 
HU 40   HU    ٱ    közvetetten, az alábbiaknak adott felhatalmazással: 
ٱ       Végrehajtó hivatalok 
ٱ       A Közösségek által létrehozott szervek a költségvetési 
rendelet 185. cikkében említettek szerint 
ٱ       nemzeti közjogi intézmény/közszolgáltató intézmény  
Megosztott vagy decentralizált irányítás 
ٱ tagállamokkal 
ٱ harmadik országokkal 
Nemzetközi szervezetekkel közös irán yítás (sorolja fel, melyekkel) 
Vonatkozó megjegyzések: 
6. FELÜGYELET  ÉS ÉRTÉKELÉS 
6.1. Általános 
Az egy-, illet őleg (például a kutatási keretprogram esetében) többéves tervezés, megvalósítás, 
nyomon követés és kiértékelés támogatá sára a KKK összeállította a legfontosabb 
teljesítménymutatókat és a kiértékelésh ez szükséges egyedi  tevékenységeket. 
 
A KKK a (f őként európai bizottsági) felhasználóknak tudományos és techno lógiai támogatást 
nyújt egy hozzávet őlegesen száz cselekvésb ől álló munkaprogram révén. Az alkalmazott 
módszertani eszközök, mutatók és kritériumok  a cselekvések összességében és a KKK bes ő 
költségvetésének tételeiben vé gig azonosak. Következésképpen egy adott kiértékelés a KKK 
munkaprogjamján belül általában sok, vagy akár mindegyik költségvetési tételre kiterjed.    
 
6.2. Nyomon követési rendszer 
Éves szinten, a Közös Kutatóközpont átszervezésér ől szóló bizottsági határoznak26 
megfelelően és az egyedi programokból (eze k nukleáris és nem nukleáris részeib ől) eredő 
kötelezettségekkel összhangban a KKK irá nyítóbizottsága éves nyomon követéssel gy őződik 
meg a KKK munkaprogramjának a megvalósulásáról és a KKK éves jelentéséhez hozzáf űzi 
                                                 
26 HL L 107. 1996.4.30., 12. o. – 96/282/Euratom. 
 
HU 41   HU megjegyzéseit. Ehhez megfelel ő kapcsolatot tart fenn a cselekvések éves nyomon 
követésével. 
 
6.3. Kiértékelés 
Tevékenységeinek végeredményét és hatását a KKK éves szinten felméri, utólagos 
módszerrel, szakért ői értékelési folyamat során. E felm érés eredményei egyenesen beépülnek 
a következ ő évi munkaprogram-tervezetbe.  A tevékenységek ezen rendszeres 
felülvizsgálatakor használt mutatók és krité riumok közvetlenül kapc solódnak a cselekvések 
végeredményéhez és a KKK saját f őbb teljesítménymutatóihoz.  
 
A KKK eddig kétévente végzett közvéleménykutatást a felhasználók elégedettségér ől. Az új 
keretprogram keretében olyan rendszert kíván bevezetni, amely folyamatosan gy űjti a 
felhasználók visszajelzéseit, a cselekvések éves felülvizsgálatával összeköttetésben. 
 
A Bizottságnak az értékelési tevékenység ekre vonatkozó szabályaival és legjobb 
gyakorlataival összhangban  félid ős felülvizsgálat készül három és  fél évvel a hé téves kutatási 
keretprogram kezdete után. Ezt az értékelést magas szint ű külső szakértők végzik, a 
cselekvésekr ől évs felülvizsgálata során összegy űjtött, szerkesztett adatokra és más 
forrásokra, köztük a felhasználók elégedettségér ől szóló közvéleménykutatásokra 
támaszkodva. 
 
Végül a hétéves keretprogram végén utól agos értékelés készül.        
 
6.3.1. El őzetes értékelés 
Noha a KKK munkaprogramját évente aktualizálják, a kutatási folyamat hosszabb 
időszakokon ível át. A tevékenységek éves felülvizsgálata tehát az el őzetes jelentés 
vonásait is er ősen magán viseli. 
6.3.2. Id őközi/utólagos értékelés alapján hozott intézkedések (korábbi hasonló 
tapasztalatokból levont tanulságok) 
A múltbeli értékelések rámutattak a KKK által végrehajtott m űveletek sajátosságaira, 
amelyek szükségessé teszik, hogy a KKK egyedi vonatkozásában új értelmezést kapjanak 
a Bizottság azon bels ő szabályai, amelyek az értékelést (azaz az eredményekr ől, a 
hatásosságról, a hatékonyságról, a mellékhatásokról, a fenntarthatóságról stb. készül ő 
felmérést) érintik.  Ezek a sajátosságok a következ ők: 
 
HU 42   HU  
(1) Munkaprogramját a KKK körülbelül száz, a Bizottság politikáit támogató 
cselekvéssel valósítja meg. 
(2) Nincs olyan költséghatékonysági szabványmodell, amely a KKK 
tevékenységeinek m űködésére és értékelésére illene. 
(3) A KKK munkájának hatása az európai poli tikai döntéshozóknál jelentkezik, nem 
a tágan értelmezett eu rópai társadalomban. 
Ezenkívül a KKK nem elégedhet meg azzal, hogy tudományos szervezetként mérleget 
vonjon, ami pedig önmagában is kihívás. Mivel a KKK ötvözi a tudományos szervezetek és az európai bizottsági szervezeti egységek tulajdonságait, számára az igazi 
kihívás az, hogy tevékenységeinek hatását els ősorban a politikai döntéshozókon, 
másodsorban a t őlük függő politikákon mérje le.  
A legutóbbi keretprogramból levont alapvet ő tanulságok alapján a KKK egyre inkább 
igyekszik a tevékenységeit úgy kialakítani, hogy értelmezhet ő értékelést lehessen róluk 
készíteni.  A KKK végeredményének átfogó értékeléséhez ezenkívül az kell, hogy az 
egyes cselekvések értékeléséne k eredményeit egységbe foglalják. Következésképpen a 
KKK értékeléseit ma már támogató tevékenységek egészítik ki, amelyek szerkesztett 
adatokkal támasztják alá 
• a döntéshozatallal összefügg ő éves tervezési, végrehajtási és értékelési ciklust 
• a többéves félid ős és utólagos értékelést. 
• Következésképpen a KKK kifejlesztette és bevezette a rendszeres cselekvési 
felülvizsgálatokat, amelyek a 2003. és 2004.  évi egyedi cselekvéseinek végeredményét 
elemzik. A rendszeres cselekvési fe lülvizsgálatok alkalmazásának célkit űzései számosak: 
• Pontosan meghatározott módszerek szerint értékeli a KKK cselekvéseit; 
• Támpontot ad a következ ő évi munkaprogram tervezéséhez; 
• Átfogó adatbázist hoz létre, amely a kötelez ő jelentések elkészítését könnyebbé teszi; 
• Félkvantitatív adatbázist épít fel, amely a KKK kés őbbi értékeléseinél hasznos lesz; 
• Testületi szint ű mutatók kikövetkeztetését teszi lehet ővé a különféle alsóbb szintek alapján, 
beleértve a cselekvések szintjét is. 
A rendszeres cselekvési felülvizsgálati mechanizmus éves alapú és a továbbfejlesztése 
szerepel a mostani egyedi programban. 
 
 
HU 43   HU 6.3.3. A jöv őbeni értékelések módja és gyakorisága 
A rendszeres cselekvési felülvizsgálat és a keretprogram végrehajtásának nyomon 
követése éves szinten történik. A felhasználók elégedettségér ől jelenleg kétévente készül 
közvéleménykutatás. A jöv őben folytonosabb eljárás bevezetésére kerülhet sor. Félid ős 
értékelés a hetedik keretprogr am kezdete után három és fél évvel készül. Utólagos 
értékelés a hetedik keretprogram végeztével lesz.  
 
7. C SALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK  
Helyénvaló megfelel ő intézkedéseket tenni a szabálytalanságok és a csalás megel őzésére, 
továbbá meg kell tenni a szükséges lépéseket az elt űnt, alaptalanul kifizete tt vagy szabálytalanul 
felhasznált pénzeszközök visszaszerzésére az Európai Közösségek álta lános költségvetésére 
alkalmazandó költségvetési rendeletr ől szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi 
rendelet, a költségvetési rendelet végrehajtására  vonatkozó részletes szabályok megállapításáról 
szóló, 2002. december 23-i 234 2/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet és ennek esetleges 
jövőbeni módosításai, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelmér ől szóló, 1995. 
december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet27, az Európai Közösségek pénzügyi 
érdekeinek csalással és egyéb szabálytalansá gokkal szembeni védelmében a Bizottság által 
végzett helyszíni ellen őrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, 
EK tanácsi rendelet28 és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról 
szóló, 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet29 értelmében. 
                                                 
27 HL L 312., 1995.12.23., 1. o. 
28 HL L 292., 1996.11.15., 2. o. 
29 HL L 136., 1999.5.31., 1. o. 
 
HU 44   8. FORRÁSOK  RÉSZLETEZÉSE 
8.1. A javaslat célkit űzéseinek pénzügyi költségei 
Kötelezettségvállalási el őirányzatok millió euróban (három tizedesjegyig) 
2007. év  2008. év  2009. év  2010. év  2011. év  2012. év  2013. év  Összesen  (A célkit űzések, a cselekvések 
és a végeredmények fejezeteit fel kell tüntetni) 
Összköltség  Összköltség  Összköltség  Összköltség  Összköltség  Összköltség  Összköltség  Összköltség  
FENNTARTHATÓ NÖVEKEDÉS         
FENNTARTHATÓ 
TERMÉSZETIER ŐFORRÁS-
GAZDÁLKODÁS ÉS -VÉDELEM         
BELBIZTONSÁG         
KÜLSŐ FELEL ŐSSÉG ÉS 
GLOBÁLIS BIZTONSÁG         
ÖSSZKÖLTSÉG  236,910 244,023 251,346 258,878 266, 619 274,640 284,869 1.817,286 
 
HU 45   HU 8.2. Igazgatási kiadások 
8.2.1. Humán er őforrás létszáma és típusa 
Állások 
típusa   A cselekvésnek a meglév ő és/vagy kiegészít ő forrásokból történ ő irányítására 
kijelölend ő személyzet (állások száma/teljes munkaid ős egyenérték)  
  2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
A*/adm
inisztrát
or        Tisztvisel
ők vagy 
ideiglenes 
alkalmazo
ttak 30 
(XX 01 
01) 
 B*,C*/a
ssziszte
ns        
Az XX 01 02 
jogcímcsoportból finanszírozott 
személyzet
31 
        
Az XX 01 04/05 
jogcímcsoportból finanszírozott egyéb 
személyzet
32 
 1.944 1.944 1.944 1.944 1.944 1.944 1.944 
ÖSSZESEN33 
 1.944 1.944 1.944 1.944 1.944 1.944 1.944 
 
Ez hű képet ad a KKK helyzetér ől, hogy ugyanis a személyzet nagyrészt a KKK saját 
alkalmazottaiból áll és – a kutatási projekthez  közvetlenül hozzárendelt sz emélyzetet kivéve – 
egységes csoportként van kezelve a nukleáris és nem nukleáris tevékenységek során. Az 
igazgatási, technikai és támogató személy zet mindkét programban végezhet munkát egyazon 
napon és helyen. 
 
                                                 
30 Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg. 
31 Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg. 
32 Amelynek költségét a referenciaösszeg fedezi. 
33 A táblázatban szerepl ő számadatok csak a Közös Kutatóközpont F őigazgatóság fel ősségi körébe tartozó 
közvetlen cselekvések létszámtervéb ől finanszírozott alkalmazottakra vonatkoznak. Következésképp 
ezek a számadatok nem tartalmazzák a m űködési költségvetéshez tartozó létszámtervben szerepl ő 
állásokat és a KKK létszámtervében szerepl ő állásokat - lásd a COM(2005) 440, 441, 442, 443, 444 
dokumentumokat. 
 
HU 46   HU A nem nukleáris személyzet aránya a keretprogram végrehajtási id őszaka folyamán változhat, 
de 70 % körülinek kell maradnia.  
 A személyzet 1 944 f ős létszáma fedezi a jogszabályban el őírt állományt. 
8.2.2. Az intézkedésb ől származó feladatok leírása 
A feladatok a nem nukleáris egyedi kö zvetlen kutatási programból erednek. 
 
8.2.3. A (jogszabályban meghatározott) humán er őforrás forrásai 
 
(Több forrás megjelölésénél kérjük az állások számát forrásonként megadni) 
 
: A felváltásra vagy kiterjesztésre váró program irányítására jelenleg kijelölt 
állások 
  : Az n. évi éves politikai stratégiában/el őzetes költségvetés-tervezetben már 
odaítélt állások
 
 
 Az éves politikai stratégia/el őzetes költségveté s-tervezet következ ő eljárása 
keretében igénylend ő állások 
: Az irányítási szolgálaton belül meglév ő források felhasználásával áthelyezend ő 
állások (bels ő áthelyezés) 
 Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/el őzetes költségvetés-
tervezetben az adott évre nem el őirányzott állások 
 
 
HU 47   HU 8.2.4. Egyéb, referenciaösszegen belüli igazgatási kiadások (XX 01 05 – Igazgatási kiadások)34 
millió EUR (három tizedesjegyig) 
Költségvetési tétel 
(szám és megnevezés)  2007. 
év 2008. 
év 2009. 
év 2010. 
év 2011. 
év 2012. 
év 2013. 
év ÖSSZESE
N 
Jogszabályban 
meghatározott személyi 
állomány 
xx.01 05 01          
304,222 310,306 316,513 322,843 329,30 0 335,886 342,603 2.261,673 
Külső személyzet 
xx.01 05 02  205,478 209,587 213,779 218,055 222, 415 226,863 231,401 1.527,577 
Egyéb igazgatási kiadások 
xx.01 05 03  196,948 200,888 204,904 209,002 213, 183 217,447 221,796 1.464,167 
Teljes technikai és 
igazgatási segítségnyújtás  706,648 720,781 735,196 749,900 764,898 780,196 795,800 5.253,418 
 8.2.5 A referenciaösszegbe nem  beleszámított humáner őforrás-költségek és 
kapcsolódó költségek 
millió EUR (három tizedesjegyig) 
A humán er őforrás típusa  2007. év  2008. év 2009. év 2010. év  2011. év2012. év  2013. 
év ÖSSZE
SEN 
Tisztvisel ők és ideiglenes 
alkalmazottak (08 0101 és 
) 11,633 11,866 12,103 12,345 12,592 12,844 13,101 86,483 
Az XX 01 02 
jogcímcsoportból 
finanszírozott személyzet (kisegítő alkalmazottak, 
kihelyezett nemzeti 
szakértők, szerz ődéses 
alkalmazottak, stb.)
         
 Humáner őforrás-
költségek és kapcsolódó 
költségek összesen 
(NINCS beleszámítva a 
referenciaösszegbe)  11,633 11,866 12,103 12,345 12,592 12,844 13,101 86,483 
 
                                                 
34 Az adatok a teljes közösségi keretprogram kiadásaira vonatkoznak - lásd COM(2005) 119. 
 
HU 48   HU Számítás - Igazgatási kiadások  
Az igazgatási kiadások kiszámítása a következ ő feltevésre épül: 
– a költségvetés volt A. részébe tartozó tisztvisel ők száma a 2006. évi szinten marad. 
– a kiadásokat minden évben 2%-kal növelik a Fi che 1 REV-ben (a Bizottság szolgálatainak 
a pénzügyi tervvel kapcsolatos munkadokumentumában) el őre jelzett infláció alapján, 
– 108 000 € költség minden tisztvisel őre és 70 000 € költség a küls ő személyzet egyes 
tagjaira (2004. évi összegek) 
Számítás – Az XX 01 02 jogc ímcsoportból finanszírozott személyzet  
Adott esetben a 8.2.1. pontra kell hivatkozni.  
 
8.2.6. A referenciaösszegbe nem  beleszámított egyéb igazgatási kiadások35 
millió EUR (három tizedesjegyig)
 2007. 
év 2008. 
év 2009. 
év 2010. 
év 2011. 
év 2012. és 
2013. 
év ÖSSZE
SEN 
XX 01 02 11 01 – Kiküldetések  0,320 0,326 0,333 0, 339 0,346 0,713 2,376 
XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák  0,010 0,010 0,011 0, 011 0,011 0,023 0,076 
XX 01 02 11 03 – Bizottságok36 0,478 0,487 0,497 0, 507 0,517 1,065 3,550 
XX 01 02 11 04 – Tanulmányok és 
konzultációk         
XX 01 02 11 05 - Információs rendszerek         
2 Összes egyéb irányítási kiadás (XX 
01 02 11)         
3 Egyéb igazgatási jelleg ű kiadások  
(részletezve, a költségvetési tétel 
megadásával)        
A humáner őforrás-költségeken és 
kapcsolódó költségeken kívüli (a 
referenciaösszegbe NEM beleszámított) 
összes igazgatási kiadás  0,807 0,824 0,840 0, 857 0,874 1,801 6,002 
 
                                                 
35 Az adatok a teljes közösségi keretprogram kiadásaira vonatkoznak - lásd COM(2005) 119. 
36 Európai kutatási tanácsadó bizottság. 
 
HU 49   HU Számítás - A referenciaösszegbe nem  beleszámított egyéb igazgatási kiadások  
A fenti számadatok a Kutatási F őigazgatóság 2006. évre vonat kozó igénylésein alapuló 
becslés, az infláció 2 %-os el őrelátható éves mértéke szerinti növekedéssel számolva. (Fiche 1 
REV) 
A humán és igazgatási er őforrásra irányuló igényt az éves el osztási eljárás keretén belül az 
irányító f őigazgatóságnak odaítélt keretösszeg fedezi. Az állások elosztása során figyelembe 
kell venni az állásoknak a szolgálatok köz ötti, a pénzügyi terv alapján történ ő esetleges 
újraelosztását.