PREAMBULUM

Ez a dokumentum az Európai Bizottság az Európai Parlamentnek (EP) és a Tanácsnak címzett jelentése a 2009. pénzügyi évre vonatkozó mentesítés nyomon követéséről[1], mely az Európai Unió működéséről szóló szerződés 319. cikkének (3) bekezdése, a költségvetési rendelet 147. cikke és az Európai Fejlesztési Alap (EFA) pénzügyi szabályzata 119. cikkének (5) bekezdése értelmében készült.

A jelentés összefoglalja az EP és a Tanács fő felkéréseire adott bizottsági válaszokat. A jelentést két bizottsági szolgálati munkadokumentum egészíti ki, amelyek a Parlament és a Tanács minden egyes konkrét felkérésére adott bizottsági válaszokat tartalmazza (összesen 298). A bizottsági munkadokumentumokban minden egyes felkérés esetében kereszthivatkozás utal a parlamenti vagy tanácsi dokumentum vonatkozó bekezdésére.

Az EP mentesítő határozataiban a Bizottság összesen 213, a Bizottsághoz intézett EP-felkérést azonosított[2]. Ezek közül 89 felkérés esetében a Bizottság kész megtenni a Parlament által kért intézkedést. A Bizottság megítélése szerint 112 felkérés esetében a kívánt intézkedést már megtették, vagy az folyamatban van, noha egyes esetekben értékelni kell majd az eredményeket. A Bizottság 12 felkérésnek nem tehet eleget a fennálló jogi kerethez, valamint intézményi előjogaihoz kapcsolódó okok miatt[3].

A Bizottság emellett 85 neki címzett tanácsi felkérést azonosított a Parlamentnek küldött tanácsi ajánlásokban[4]. Ezek közül 43 esetében a Bizottság kész megtenni a Tanács által kért intézkedést. A Bizottság megítélése szerint 42 felkérés esetében a kívánt intézkedést már megtették, vagy az folyamatban van, noha egyes esetekben értékelni kell majd az eredményeket. Nincs olyan felkérés, amelyet a Bizottság a fennálló jogi kerethez, valamint intézményi előjogaihoz kapcsolódó okok miatt nem fogadhat el.

A 2009. ÉVI MENTESÍTÉS SORÁN AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS FELKÉRÉSEIRE ADOTT BIZOTTSÁGI VÁLASZOK ÖSSZEFOGLALÓJA

KIEMELT INTÉZKEDÉSEK

Állásfoglalásában a Parlament külön felhívta a figyelmet hét, intézményi és szervezeti jellegű kiemelt intézkedésre. E felkéréseket alaposan megvitatták a mentesítési eljárás során, és a Bizottságnak lehetősége nyílt arra, hogy a Költségvetés-ellenőrzési Bizottság (CONT) tagjaival, és különösen a 2009. évi mentesítés jelentéstevőjével folytatott eszmecserék alkalmával ismertesse véleményét. A tárgyalások alatt a Bizottság tanújelét adta ezen aggályok eloszlatása iránti szilárd elkötelezettségének.

A jelenlegi mentesítési eljárás reformja

A mentesítési eljárásra – és különösen a határidőkre – alkalmazandó szabályokat a költségvetési rendelet tartalmazza. A költségvetési rendelet jelenlegi felülvizsgálatáról folytatott tárgyalás egyik eleme az egész eljárás lerövidítése.

A Bizottság már felkérte a mentesítésért felelős hatóságot, a Tanácsot és az Európai Számvevőszéket, hogy a mentesítési eljárás átfogó reformjának kidolgozása érdekében hozzanak létre munkacsoportot. A reform célja olyan rövidebb menetrend kialakítása, amely elegendő időt biztosít az intézmények számára, hogy elkészítsék és bemutassák dokumentumaikat. A munkacsoport következtetéseinek megvitatására konferenciát lehetne szervezni.

Nemzeti igazgatási nyilatkozatok

Annak érdekében, hogy megerősítse a tagállamok EUMSZ 317. cikke szerinti elszámoltathatóságát, a Bizottság a költségvetési rendelet háromévenkénti felülvizsgálatára vonatkozó javaslatába (56. cikk) belefoglalta a tagállamokban akkreditált felelős szervek azon kötelezettségét, hogy – az agrárszektorban sikeresen alkalmazott megközelítéshez hasonlóan – éves igazgatási nyilatkozatot nyújtsanak be, amely a megosztott igazgatás keretébe tartozó összes pénzeszközt lefedi[5].

Az ilyen igazgatási nyilatkozatok elegendő további bizonyosságot nyújtanának a Bizottság számára az uniós pénzeszközök tagállamok általi felhasználására vonatkozóan. A Bizottság véleménye szerint a független auditor által ellenőrzött igazgatási nyilatkozatok a jelenlegi nemzeti nyilatkozatokhoz képest alkalmasabbak arra, hogy bizonyosságot szerezzenek a tagállamoktól, továbbá megerősítenék a tagállamokkal folytatott együttműködést a költségvetés végrehajtása során.

A Bizottság ésszerű végrehajtási időszakot követően értékelni fogja az igazgatási nyilatkozatok hozzáadott értékét, és elképzelhetőnek tartja, hogy javaslatot tesz a jelentéstételi és elszámoltathatósági eljárás – és többek között a vezetői megbízhatósági nyilatkozat – politikai támogatására.

A Bizottság irányítási struktúrájának kiegészítése

A biztosok testülete a költségvetés végrehajtását a főigazgatókra és a szolgálatok vezetőire bízza, akik a forrásokkal történő hatékony és eredményes gazdálkodásért, valamint az adott szolgálatnál működő hatékony kontrollrendszerek biztosításáért felelnek. A főigazgatók és a szolgálatok vezetői az éves tevékenységi jelentésekben adnak számot a rájuk bízott feladatok teljesítéséről, amelyekhez aláírt megbízhatósági nyilatkozatot csatolnak a pénzügyi műveletek jogszerűségéről és szabályosságáról. Bizonyosságot a bizonyítékok objektív vizsgálata révén szereznek, abból a célból, hogy alapos értékelést adjanak a kockázatkezelési, kontroll- és irányítási folyamatok eredményességéről. A vizsgálatot a belső kontrollrendszerek működését folyamatosan nyomon követő vezetők, illetve belső és külső auditorok végzik. Az éves tevékenységi jelentés a főigazgatók legfontosabb eszköze ahhoz, hogy a biztosok testülete előtt alátámasszák elszámoltathatóságukat.

A Bizottság úgy véli, hogy nem kellene a főigazgatókra ruházott igazgatási felelősséget enyhíteni azzal, hogy bevezetik a biztosok vagy az elnök aláírását.

Az éves tevékenységi jelentések elkészítésére vonatkozó állandó utasításokat ugyanakkor aktualizálták, így ezek értelmében ezentúl a főigazgatónak egyértelműen meg kell erősítenie: jelentésének fő elemeire, valamint a megbízhatósági nyilatkozatra – a tervezett fenntartásokkal együtt – felhívta a biztosa figyelmét. A 2010-es éves tevékenységi jelentésekre vonatkozóan 2011-ben valamennyi főigazgató betartotta ezeket az állandó utasításokat.

Ezenfelül az állandó utasításoknak, valamint a kabinetek és a szolgálatok közötti kapcsolatokra vonatkozó feladatmegosztási megállapodásoknak megfelelően a biztosok testületének 2011. február 23-i ülésén felhívták a biztosok figyelmét a főigazgatóságok és a biztosok között az éves tevékenységi jelentés tervezetéről és a fenntartásokról folytatott párbeszéd jelentőségére.

A kifizetések megszakításának és felfüggesztésének szisztematikus aktiválása

A 2007–2013 közötti időszak tekintetében a Kohéziós Alap az 1083/2006/EK rendeletben[6] meghatározott kereten belül működik, amely jogalapot (91. cikk) tartalmaz a főigazgató döntése értelmében a kifizetési határidőkre operatív szinten legfeljebb 6 hónapig alkalmazható megszakításra, amely a kifizetések Bizottság általi felfüggesztéséhez vezető első lépés (92. cikk). A kifizetési határidők megszakítása rugalmasabb eszköz a tagállami hiányosságok javítására, mivel azonnal alkalmazható, és nem szükséges hozzá a biztosok testületének formális határozata. A Bizottság lépéseket tett annak biztosítására, hogy szisztematikusabban használják ezt az eszközt, így például a DG EMPL, a DG REGIO és több tagállami ellenőrző hatóság által alkalmazott közös iránymutatásokat, amelyek tartalmazzák a tagállami irányítási és kontrollrendszerek eredményességének értékelésére vonatkozó fő követelményeket. A szolgálatok éves tevékenységi jelentésükben valamennyi felfüggesztési/megszakítási határozatról jelentést tettek.

A kifizetések megszakítására és felfüggesztésére vonatkozó szisztematikus politikát példákon keresztül illusztrálták a Költségvetési Ellenőrző Bizottságnak[7]. Ezek a példák világosan megmutatják, hogy a Bizottság rendszeresen és megszakítás nélkül követi a megszakításokat és felfüggesztéseket kiváltó eljárási és jogi lépések sorozatát.

Ami a visszafizettetésről szóló levelek, valamint az érintett tagállamok nemzeti parlamentjének és számvevőszékének küldött, pénzügyi korrekciókat közlő levelek másolatának továbbítását érinti, a Bizottság úgy véli: maguknak az intézményeknek kell beszerezniük az információkat nemzeti irányítási és kontrollhatóságaiktól.

A korrekciós mechanizmusok javítása

Néhány éve már a szükséges esetekben pénzügyi korrekciókat szabnak ki, a pénzügyi korrekciókkal és visszafizettetésekkel kapcsolatos tagállami adatok színvonala emelkedik, és a Bizottság erőfeszítéseket tett, hogy ösztönözze a legjobb gyakorlatok alkalmazását annak érdekében, hogy jobbá váljanak a tagállami és uniós szintű visszafizettetési mechanizmusok.

A megosztott irányítást működtető bizottsági szolgálatok 2007 óta számolnak be éves tevékenységi jelentésükben a pénzügyi korrekciókról, valamint bemutatják e korrekciók tagállam, programozási időszak és alap szerinti egyértelmű lebontását. Az éves beszámoló 6. számú megjegyzését kiegészítették a pénzügyi korrekciók végrehajtására vonatkozó részletes információkkal.

A Bizottság hangsúlyozza, hogy a kohézió területén minden olyan összeget végrehajtanak, amelyeket a tagállamok pénzügyi korrekcióként elfogadtak. Amennyiben a Bizottság nem rendelkezik elegendő bizonyossággal arra nézve, hogy valamennyi korrekciót eredményesen végrehajtják, felfüggeszti a lezárási eljárást és megfelelő intézkedéseket kér a tagállamtól.

A bizottsági szolgálatok speciális ellenőrzési vizsgálatot végeznek a tagállamok visszafizettetési rendszereire vonatkozóan[8] annak érdekében, hogy meggyőződjenek az éves jelentésekben a visszafizettetésekkel és visszavonásokkal kapcsolatban benyújtott adatok színvonaláról. Ezen ellenőrzés első eredményeit várhatóan a 2011-re vonatkozó éves tevékenységi jelentésekben tüntetik majd fel.

A Bizottság valamennyi megszakítási, felfüggesztési és pénzügyi korrekciós határozatról részletes információkkal szolgált a parlamenti bizottságnak, továbbá minden információkérésnek eleget tett[9].

Konkrétan a mezőgazdaság területén, amennyiben a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás eredményeként jogosulatlan kifizetéseket állapítanak meg, vagy ilyenek állapíthatók meg, akkor a tagállamoknak a végső kedvezményezettel szemben indított visszafizettetés keretében kell nyomon követniük a kifizetést. Mindazonáltal még ha erre nincs is mód amiatt, hogy a pénzügyi korrekció kizárólag a tagállam irányítási és kontrollrendszerének hiányosságaira terjed ki, a pénzügyi korrekció fontos eszköz marad e rendszerek működésének javítására, és így a végső kedvezményezetteknek folyósított szabálytalan kifizetések megakadályozására, illetve feltárására és visszafizettetésére. A szabályszerűségi záróelszámolás tehát a végső kedvezményezettek szintjén hozzájárul a műveletek jogszerűségéhez és szabályszerűségéhez. A jelenlegi szabályozási keret a pénzügyi korrekciót olyan intézkedésnek tekinti, amelynek célja a kiadások szabályszerűségének helyreállítása és az uniós költségvetés megóvása. A kifizetési határidők megszakításának és a pénzügyi korrekciók kiszabásának lehetősége ösztönzőként szolgál a tagállam számára annak érdekében, hogy javítsa irányítási és kontrollrendszereit, valamint ő maga hajtsa végre a szükséges pénzügyi korrekciókat. A programok következő generációjára[10] tekintettel olyan javaslatok készülnek majd, amelyek célja, hogy minden lehetséges esetben kötelezzék a tagállamokat a végső kedvezményezettekre kiszabott pénzügyi korrekciók e kedvezményezettekkel való visszafizettetésére. Ezenfelül új lehetőséget tartalmaz a Bizottság számára, hogy részben vagy egészben töröljön egy programhoz az uniós költségvetésből nyújtott hozzájárulást, és visszafizettesse az érintett összeget a tagállammal. A cél az, hogy a Bizottság kizárhasson az uniós finanszírozásból minden olyan kiadást, amely sérti az alkalmazandó uniós és tagállami jogot, a tagállamok irányítási és kontrollrendszereiben a Bizottság vagy az Európai Számvevőszék feltárt hiányosságokhoz kapcsolódóan is.

Teljesítményértékelés

A Bizottság 2011 év vége előtt benyújtja az EUMSZ 318. cikke értelmében készült első értékelési jelentést. A Bizottság bevett munkamódszereit fogja alkalmazni a jelentés közzétételére és EP-nek történő továbbítására, valamint megjegyzi, hogy a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata (IAS) ellenőrzési munkájának programozása tekintetében önálló hatóságként jár el.

Új kiadási logika bevezetése

Amint azt „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című közlemény[11] felvázolta, a Bizottság együtt fog működni a jogalkotó hatósággal annak biztosítására, hogy jövőbeni programozási tevékenységében teljes mértékben érvényesítse az egyszerűsítés, a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, valamint az elszámoltathatóság elvét. Ezzel összefüggésben a Bizottság a költségvetési rendelet javasolt felülvizsgálatában már tett javaslatot egyszerűsítési intézkedésekre. A Bizottság – amint valamennyi ágazatspecifikus javaslatát benyújtotta – az egyszerűsítésnek szentelt közleményt bocsát majd ki 2011 végén.

A Bizottság úgy véli, hogy nem nyújtana hozzáadott értéket a meglévő éves irányítási rendszerhez, ha minden egyes többéves pénzügyi kerethez átfogó megbízhatósági nyilatkozatot szereznének be, mivel az irányítási rendszer keretében már működik a kiadások teljes körű és elfogadott elszámoltathatósági eljárása.

Az utólagos ellenőrzések célja, hogy feltárja, majd ezt követően korrigálja az olyan hibákat, amelyeket a kifizetéskor nem lehetett megállapítani. A többéves programok esetében a Bizottság a korrekciókat követően, vagyis az ellenőrzési ciklus végén nyomon követi a maradványhibák arányát. Számos főigazgatóság, különösen a kutatás területén, többéves szinten, a maradványhiba arányában határozta meg belső kontrolljának célkitűzéseit. A kohéziós politika terén továbbá a Bizottság a 2012-ben elvégzendő ellenőrzések alapján elemzést tervez végezni az ERFA 2000–2006 közötti programozási időszak alatti maradványhiba-arányáról, az eredményekről pedig ezt követően tesz majd jelentést.

ÁTFOGÓ MEGÁLLAPÍTÁSOK

Beszámoló

A Bizottság olyan szilárd beszámolási rendszert vezetett be, amely az elmúlt 3 évben minősítés nélküli véleményt kapott a beszámoló megbízhatóságára vonatkozóan. A Számvevőszék észrevételeinek feldolgozása és így a valótlanságok kockázatának további csökkentése érdekében a Bizottság továbbra is fejleszti módszereit, például olyan fellépések révén, mint a számvitel minőségének javítására irányuló projekt.

A negatív nettó eszközök létezése az éves költségvetésből finanszírozott intézménynél alkalmazott eredményszemléletű elszámolás alkalmazásának következménye. A kötelezettségeket (így a nyugdíjjogosultságokat és az EMGA keretében esedékes összegeket) feltüntetik a beszámolóban, ugyanakkor az uniós számviteli szabályok értelmében a garanciák – például azok, amelyeket a tagállamok azért nyújtanak, hogy az éves költségvetésben lévő előirányzatokból teljesítsék e kötelezettségeket – nem felelnek meg az eszköz definíciójának, ezért ezeket nem tüntetik fel eszközként a beszámolóban, hanem inkább a beszámolóhoz fűzött megjegyzésekben teszik közzé. Az uniós számviteli standardok a nemzetközi standardokat követik. E standardoktól való eltérés a beszámoló Számvevőszék általi minősítését vonná maga után.

2004-ben alapos elemzést végeztek egy nyugdíjalap létrehozásának lehetőségére vonatkozóan, és végül a jelenlegi megoldást választották, amelyet a személyzeti szabályzat is tartalmaz.

Jogszerűség és szabályszerűség

A Bizottság úgy véli, hogy a hatályos jogszabályban megerősítették a tagállamok elszámoltathatóságát és az általuk a Bizottságnak nyújtott bizonyosságot azáltal, hogy kialakították az irányítási és kontrollrendszerek előzetes jóváhagyási eljárását és a programokat ellenőrző hatóságokat állítottak fel. A strukturális alapok hatályos rendeletei is eszközt biztosítanak a Bizottság számára felügyeleti szerepének betöltéséhez abban az esetben, ha a tagállamok nem teljesítik kötelezettségeiket.

A költségvetési rendelet háromévente esedékes felülvizsgálatát képező bizottsági javaslatban éves igazgatósági megbízhatósági nyilatkozatra és a hozzá kapcsolódó független ellenőri véleményre vonatkozó követelmény szerepel. Az ellenőrző szerv nemzetközi standardokat, valamint a Bizottság által elfogadott módszertant alkalmaz majd, továbbá a Bizottság ellenőrzéseinek és a későbbiekben a Számvevőszék ellenőrzésének tárgyát képezi.

Tagállami felelősség és átláthatóság

A bizottsági szolgálatok éves tevékenységi jelentésükben benyújtják a tagállamok irányítási és kontrollrendszereinek értékelését, és igazgatási nyilatkozatuk kibocsátásakor figyelembe veszik a tagállamok által (többek között az éves ellenőrzési jelentésekben és az éves összefoglalókban) szolgáltatott információkat. A dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó meglévő jogszabály értelmében az érintett tagállamoknak kell meghozni az éves összefoglalók nyilvánosságra hozatalával kapcsolatos döntést, mivel ők készítették e dokumentumokat.

A 2010-es éves tevékenységi jelentések széles körű információkat nyújtanak tagállamonként, szakpolitikai területenként és programozási időszakonként. Az összefoglaló jelentésben a Bizottság meghatározza a megállapított lényeges hiányosságok orvoslására szolgáló intézkedéseket.

Az OLAF és a strukturális alapok közötti együttműködést megerősítették[12], és e tekintetben félévente értékelik a stratégiai dokumentumot. A cél az, hogy megerősítsék a csalás jelentette kockázatok értékelését, több iránymutatást nyújtsanak a tagállamoknak a csalás megelőzése és felderítése terén, valamint hogy növeljék a csalással kapcsolatos tudatosságot a szolgálatoknál és a tagállamokban.

Elfogadható hibakockázat

A 2014–2020 közötti időszak új ágazati jogszabályainak előkészítése során a Bizottság a javaslatot kísérő pénzügyi kimutatásokban szerepelteti a kontrollrendszerek felállításának leírását, valamint a kontrollok költséghatékonyságának és az alkalmazandó szabályok be nem tartása esetén várhatóan felmerülő kockázatoknak a becslését.

Az elfogadható hibakockázat koncepciója a kontrollok hatékonyságának mérésére szolgáló vezetői eszköz. A Bizottság ugyanakkor a rossz gazdálkodás és a csalás valamennyi esetére vonatkozóan a zéró tolerancia elvét követi.

A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata (IAS)

2011-es ellenőrzési programjának részeként az IAS bizonyos számú teljesítményellenőrzést folytatott le, amely az uniós erőforrások felhasználásának hatékonyságára, eredményességére és gazdaságosságára összpontosult. A Bizottság felkéri az IAS-t, hogy jövőbeli ellenőrzési programjaiban tovább fejlessze ezeket az aspektusokat.

Egységes ellenőrzés

A Bizottság szabályozási kerete megfelel a Számvevőszék azon követelményének, amely szerint létezik „az ellenőrzési folyamatok láncolata, amelynek az egyes szintjeihez meghatározott egyedi célkitűzésekbe beépül a többi szinten zajló munka”. A kialakított struktúrák célja a szükségtelen duplikációk elkerülése, és e struktúrák nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék külső ellenőri szerepét, illetve a belső ellenőrzési kereten kívül eső egyéb szervek, így például az egyes nemzeti parlamenteknek felelős számvevőszékek függetlenségét.

Átláthatóság

A Bizottság véleménye szerint a Bizottság teljesíti a költségvetési rendelet 30. cikkében meghatározott átláthatóság követelményeit, és a Bíróság nem vonta kétségbe a költségvetési rendelet érvényességét. A Bizottság ugyanakkor elemezni fogja a Bíróság kapcsolódó ítéleteit[13], és javaslatot tesz majd a jogalkotó hatóságnak az átláthatóság elvárt szintjének fenntartásához szükségesnek ítélt rendelkezések meghozatalára.

A Bizottság véleménye szerint az összefoglaló jelentés nem a megfelelő eszköz arra, hogy beszámoljanak annak ellenőrzéséről, miként tesznek eleget a tagállamok a kedvezményezettekre vonatkozó adatok időbeni közzétételével kapcsolatos kötelezettségeiknek. Az ilyen nyomon követést megfelelőbb lenne a főigazgatóságok éves tevékenységi jelentéséhez csatolni.

Személyzeti szabályzat

2011-ben a Bizottság tudomásul vette a személyzeti szabályzat módosításáról szóló javaslattervezetet, amely egyensúlyt kíván teremteni a hatékonysághoz szükséges ösztönzés és aközött, hogy az intézmények képesek legyenek végrehajtani szakpolitikáikat. Ez a javaslat kiegészíti a 2004. évi közszolgálati reformot.

E javaslattervezetek a személyzeti képviselőkkel folytatandó megbeszélések alapjául szolgálnak. 2011 vége előtt hivatalos bizottsági javaslatot kell benyújtani a Tanácsnak és a Parlamentnek.

KONKRÉT MEGÁLLAPÍTÁSOK

Mezőgazdaság és természeti erőforrások

A Bizottság úgy véli, hogy a mezőgazdaság terén a hibaarány csökkenése már tendenciának tekinthető. Ebben az értelemben az elmúlt évek során 2 %-hoz közeli hibaarány alátámasztja az elmúlt évek összességében pozitív értékelését. A Bizottság természetesen folytatja arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a mezőgazdasági kiadások hibaarányát a lényegességi küszöb alá csökkentse, különösen azáltal, hogy erőfeszítéseit olyan területekre – így például egyes vidékfejlesztési intézkedésekre – összpontosítja, ahol magasabb a hibaelőfordulás.

A Bizottság folyamatosan együttműködik a tagállamokkal az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszerek (IIER) működésének és a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszer (MePAR) megbízhatóságának további javítása érdekében. A 2010-es igénylési évtől a tagállamoknak el kell végezniük a MePAR éves minőségértékelését, és jelentést kell tenniük az eredményekről. Noha az alkalmazás első éve 2010 volt, ez a gyakorlat hasznos volt a tagállamok számára a figyelmet igénylő területek azonosításában. A további hiányosságokat az EU pénzügyi érdekeinek védelme céljából a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében követik nyomon.

A közös agrárpolitika (KAP) 2013 utáni reformjának keretében a Bizottság további erőfeszítéseket tesz az igazgatási teher csökkentése és a szakpolitika egyszerűsítése érdekében[14]. Ezzel összefüggésben az aktív mezőgazdasági termelő meghatározásával is foglalkoznak majd.

A 2011. évi megbízhatósági nyilatkozat (DAS) tekintetében a Bizottság háromoldalú találkozókat javasol majd az Európai Számvevőszéknek és a tagállami hatóságoknak a mezőgazdaság és a természeti erőforrások területén is, ahol várhatóan megkönnyítik majd az egyéni DAS ügyek kezelését.

Kohézió

A kohézió terén a többéves programokat többszintű ellenőrzésnek is alávetik, amelyek hatása többéves időszak alatt érvényesül. Egy adott pénzügyi évhez kapcsolódó kifizetéseken alapuló éves hibabecslés azonban magasabb számadatokat eredményezhet, mivel a kontrollszintek nem mindegyike működik még. A Bizottság a továbbiakban is következetesen élni fog felügyeleti jogával, és biztosítja, hogy a tagállamok orvosolják az irányítási és kontrollrendszerekben feltárt hiányosságokat, illetve szükség esetén a kifizetéseket is megszakítja vagy felfüggeszti, és pénzügyi korrekciót is alkalmaz. A Bizottság az ellenőrző hatóságok által kiadott éves ellenőrzési véleményekre és saját ellenőrzéseire támaszkodik. A Bizottság ellenőrzései a magas kockázatú programokra összpontosulnak.

Az Európai Parlamentnek benyújtott éves tevékenységi jelentések és számadatok azt mutatják, hogy a hiányosságok többsége mindössze néhány tagállamot érint. A Bizottság ajánlásait és a Bizottság általi jóváhagyást követően a tagállamok olyan nemzeti korrekciós cselekvési terveket vezettek be, amelyek célja, hogy javítsák a rendszerek hatékonyságát, valamint kezeljék a programok és az érintett tagállamok nem megfelelő teljesítményének okait.

A regionális politikát különösen nagymértékben érintik a közbeszerzési szabályok helytelen alkalmazásából adódó szabálytalanságok. A Bizottság intézkedéseket tesz a megállapított nehézségek megoldása érdekében. Az egységes piaci intézkedéscsomag keretében a Bizottság vállalta, hogy 2012-ig javaslatokat terjeszt elő az irányelvek felülvizsgálatára, amelynek során az egyszerűsítésre fog törekedni. Az érintetteknek lehetőségük lesz arra, hogy hozzájáruljanak e folyamathoz.

A 2007–2013 közötti időszak vonatkozásában a Bizottság jelentős kezdeti befektetést hajtott végre az iránymutatás, a képzés és a tagállamoknak nyújtott támogatás tekintetében. Ennek kapcsán további erőfeszítéseket tesz majd, és elősegíti a bevált módszerek cseréjét. Igazgatási kapacitásaik fejlesztése érdekében a tagállamok a technikai segítségnyújtás keretében is forráshoz jutnak.

A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy már most bizonyítsák az elszámoltathatóság javítása melletti elkötelezettségüket, egyfelől ahol szükséges, az ellenőrzési intézkedések megerősítésével – különösen az irányítási ellenőrzések tekintetében, még mielőtt a kiadásokat igazolnák a Bizottság felé –, másfelől azzal, hogy követik a Bizottság éves összefoglalókra vonatkozó útmutatását, és így a bizonyosság értékes kiegészítő forrásává teszik azokat. Noha az éves összefoglalók jogalapja nem írja elő átfogó megbízhatósági nyilatkozat csatolását, a Bizottság arra bátorítja a tagállamokat, hogy kövessék azon társaik példáját, amelyek 2010-ben megbízhatósági nyilatkozatot is benyújtottak.

A Bizottság az Európai Számvevőszék és a saját ellenőrzései által feltárt hibákra válaszul azokat az intézkedéseket is részletezte, amelyeket a feltárt magas kockázatú területek és programok vonatkozásában 2010-2011-ben hoztak meg és a jövőbeli jogi keret kapcsán előirányoztak[15].

Kutatás, energiaügy, közlekedés, gazdasági és pénzügyek, oktatás és polgárság

Az elszámolható költségekre vonatkozó rendelkezések bonyolultak, az ellenőrzések pedig rávilágítottak arra, hogy a feltárt hibák legtöbbjét e rendelkezések eltérő értelmezése okozta.

A javasolt jövőbeli egyszerűsítésnek főleg a következő keretprogramban láthatjuk majd az eredményét. E javaslatok végrehajtásáig a Bizottság a 7. kutatási keretprogram vonatkozásában úgy orvosolta a bonyolult elszámolhatósági szabályok okozta problémákat, hogy 2011. január 24-én a keretprogram végrehajtásának egyszerűsítését célzó három intézkedésről szóló határozatot[16] fogadott el, amely a kkv-k kutatásfinanszírozásához is kapcsolódik. A meglévő jogi kereten belül megkönnyítették az átlagos személyzeti költségek kedvezményezettek általi alkalmazását. A bevezetett egyszerűsítési intézkedések várhatóan tovább fogják csökkenteni a hibaarányt.

Továbbá a költségszámítási módszerek előzetes jóváhagyásának tapasztalatait a Bizottság figyelembe fogja venni a következő finanszírozási időszak szabályainak előkészítése során.

A Bizottság olyan ellenőrzési stratégiát dolgozott ki, amelynek célja, hogy többéves szinten biztosítsa a kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét minden olyan hiba feltárása esetén, amelyeket a kifizetés előtt nem lehetett megállapítani. Ezt úgy érik el, hogy utólagos ellenőrzéseket végeznek, valamint visszafizettetnek minden, az ellenőrzés alatt álló kedvezményezettek javára túlfizetett összeget, még a nem ellenőrzött szerződések esetében is, amennyiben az extrapolációs eljárás releváns és alkalmazandó. Ezen túlmenően az ellenőrzési stratégia végrehajtásának keretében a visszafizettetési eljárás egyszerűsítéséről szóló 2009. december 15-én elfogadott közlemény hozzájárul a visszafizettetendő kinnlevőségek összegének eredményesebb kezeléséhez és a személyzeti költségekhez kapcsolódó adókra vagy illetékekre vonatkozó elszámolhatósági kritériumok pontosításához, amelyek hibára adtak lehetőséget. A Bizottság a 2010 decemberében a 7. kutatási keretprogram végrehajtására felállított közösségi szervek elszámoltathatóságát és szervezeti felépítését is értékelte.

Az oktatás tekintetében az Európai oktatás elnevezésű új program az alprogramok megszüntetése, a tevékenységek számának csökkentése és a nagyobb mértékben történő átalányösszegű kifizetések révén ér el jelentős egyszerűsítést.

Külső segély, fejlesztés és bővítés az Európai Fejlesztési Alappal együtt

A bővítés tekintetében a Bizottság foglalkozott a Számvevőszék előzetes ellenőrzéseket érintő fő észrevételeivel, továbbá együttműködik a (potenciális) tagjelölt országokkal annak érdekében, hogy javítsák irányítási és kontrollrendszereiket, valamint biztosítsák, hogy gyakorlatuk megfelel az uniós normáknak. A Bizottság átfogó utasításcsomagot állított össze, amely iránymutatást nyújt az irányítás átruházásának folyamatához.

Az intézményi ismeretekhez nyújtott segítséggel kapcsolatos bizottsági erőfeszítések jelenleg folyamatban vannak. Állandó előrehaladás figyelhető meg a korrupció, az összeférhetetlenség és más helytelen módszerek tekintetében, e jelenségeket azonban még mindig problémaként kell kezelni. A jogi keret fokozatos bevezetésére sor került, és a megújult intézmények és rendszerek megkezdték működésüket. A kedvezményezett országokban nemrégiben hozott igazságszolgáltatási kezdeményezések révén kialakul a politikai elszámoltathatóság kultúrája.

A humanitárius segély vonatkozásában a Bizottság fokozza a humanitárius segélylebonyolító központok használatának nyomon követését, és 2011 februárjában munkacsoportot hozott létre a humanitárius segéllyel kapcsolatos javaslatok értékelésére. Továbbá összehangolja és egyszerűsíti az értékelési folyamat dokumentációját, és 2012. január 1-jétől validálja és végrehajtja a következtetéseket.

A DG RELEX utódja, a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat (FPI) az operatív kiadásokra vonatkozóan kiegészítette az utólagos ellenőrzések módszertanát, amelyet a szerzett tapasztalatok alapján 2011 folyamán tovább javítanak.

Végül a környezetvédelem integrálásának kérdését kiemelten fogják kezelni.

Az Európai Fejlesztési Alap tekintetében a Bizottság továbbra is mindenre kiterjedő jelentéseket fog benyújtani a költségvetési támogatás végrehajtása során elért eredményekről és a felmerült problémákról.

Átfogó kiadási áttekintés

A 2012. évi költségvetés előkészítése során a Bizottság az átcsoportosításra alkalmas területek meghatározása érdekében részletekbe menően megvizsgálta a kiadási programokat. Ennek eredményeképpen a Bizottság a különféle kiadási felső korlátokon belül jelentős mozgásteret javasolt, amely új politikai prioritások támogatására szolgálhat.

A Bizottsághoz intézett kérelmek az ügynökségekkel kapcsolatban

Az ügynökségekkel foglalkozó intézményközi munkacsoporton belül folyó megbeszélések célja, hogy átfogóan javítsák az ügynökségek hatékonyságát és eredményességét, valamint egyszerűsítsék az általános irányítási struktúrát az ügynökségeken belül és az uniós intézményekkel kapcsolatban egyaránt. A munkacsoport munkája várhatóan 2011 végéig tart. Az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) és az Europol lehetséges összeolvadását illetően a Bizottság 2012 folyamán nyújtja majd be hatásvizsgálatát a munkacsoporton belül az összeolvadással kapcsolatos megfontolásokra vonatkozóan elfogadott elveknek megfelelően.

* * *

[1] A 2009. évi általános költségvetés mentesítése, az Európai Számvevőszék különjelentései a Bizottság mentesítésével összefüggésben, az EFA mentesítése, az ügynökségek mentesítése.

[2] Dokumentumhivatkozások: P7_TA(2011)0194 és P7_TA(2011)0195,

amelyek a következő internetes címen érhetők el:

http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2011-0194+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN#BKMD-87

[3] Lásd az 1., 18., 25., 71., 82., 86., 117., 156., 175., 179., 192. és 206. felkérést.

[4] Dokumentum-hivatkozások: 5891/11 ADD 1 és 2, 5892/11 ADD 1, 5893/11 ADD 1, 5469/11 és 5894/11 ADD 1, közzétéve: http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/editoDisplay.do?language=EN&id=2&body=CONT.

[5] 2011 februárjában a Költségvetési Ellenőrző Bizottságnak megküldték a megosztott igazgatás keretében folytatott megbízhatóságellenőrzési eljárás elemzését tartalmazó munkadokumentumot, négy tagállam által kibocsátott nemzeti nyilatkozat értékelését, valamint iránymutatást arról, hogy hogyan lehet hozzáadott értéket nyújtani a megbízhatóságellenőrzési eljáráshoz.

[6] A Tanács 1083/2006/EK rendelete (2006. július 11.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről.

[7] Lásd a 2011. május 2-i memorandumot („A DG REGIO memoranduma a pénzügyi korrekciókról és visszafizettetésekről, valamint a megszakításokról és felfüggesztésekről”), valamint a 2011. március 18-án küldött memorandum 3. mellékletét (a megszakítások/felfüggesztések listája, ERFA/KA és ESZF).

[8] Az ellenőrző látogatások 2011 szeptemberében kezdődtek.

[9] Lásd a 7. lábjegyzetet.

[10] Javaslat az összes strukturális alapra vonatkozó közös rendelkezéseket megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (COM(2011)615).

[11] COM(2011)500.

[12] A 2010 júliusában elfogadott és frissített közös csalásmegelőzési stratégiával.

[13] A C-92/09. és a C-93/09. sz. ügy.

[14] Lásd a tanácsi ajánlásokra vonatkozó csatolt bizottsági szolgálati munkadokumentum 15. számú részletes válaszát.

[15] SEC(2011) 1179 végleges, 2011.10.6.

[16] C(2011) 174 végleges, 2011.1.24.