HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 91/1

1/2017. sz. VÉLEMÉNY

(az EUMSZ 322. cikke alapján)

az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és a 2012/2002/EU, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1305/2013/EU, az 1306/2013/EU, az 1307/2013/EU, az 1308/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU, a 283/2014/EU és a 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint az 541/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról

A költségvetési rendelet felülvizsgálata – Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.)

(2017/C 91/01)

TARTALOM

Bekezdés Oldal ÖSSZEFOGLALÓ I–IX 3 BEVEZETÉS 1–4 4 A JAVASLAT ALAPJA 5–6 4 Hatásvizsgálat 5–6 4 A BIZOTTSÁGI JAVASLATBAN NEM SZEREPLŐ FONTOS ELEMEK 7–27 5 Irányítás 7–15 5 Egységes elszámoltathatósági jelentés 7–11 5 A becsült hibaszint közzététele 12–13 6 Ellenőrzési bizottság 14–15 6 Külső ellenőrzés 16–27 6 A Számvevőszék betekintési joga 16–17 6 A Számvevőszék éves jelentése 18–20 6 A Számvevőszék különjelentései 21–22 7 Ügynökségek és köz-magán társulások (uniós szervek) 23–27 7 A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT VÁLTOZTATÁSOK 28–108 7 Egyszerűsítés az uniós források címzettjei vonatkozásában 28–34 7 Egyetlen közös szabályrendszer alkalmazása a hibrid fellépésekre, illetve az intézkedések vagy eszközök kombinálása esetén 35–41 8 Pénzügyi beavatkozások 42–50 9 A költségvetés rugalmassága 51–63 11 Vagyonkezelői alapok 64–68 12 Címzett bevételek 69–76 13 Bizonyos feltételek teljesítéséhez vagy eredmények megvalósításához kötött kifizetések 77–84 14 Eredményességmérési keret 85–89 14 A jelentéstétel ésszerűsítése 90–99 15 Ellenőrzési mechanizmusok 100–108 17 Ellenőrzési eredmények átvétele 100–105 17 Az ellenőrzésre vonatkozó szabályok és eljárások 106–108 17 EGYÉB FIGYELEMBE VETT SZEMPONTOK 109–148 18 Éves beszámoló 109–112 18 Vállalati szponzorálás 113–116 18 Szolgáltatási megállapodások 117–119 19 Közbeszerzési szabályok 120–123 19 A pénzügyi szabálytalanságokkal, illetve a korai felismerési és kizárási rendszerrel foglalkozó testületek összevonása 124–128 20 Megkülönböztetett elbánás a befektetőkkel szemben 129–131 21 A támogathatósági időszak változása a megosztott irányítású pénzügyi eszközök esetében 132–133 21 A visszafizettetésre vonatkozó szabályok 134–136 21 Aktív mezőgazdasági termelői státusz 137–139 21 A fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás 140–142 22 Fogalommeghatározások 143–148 22 I. MELLÉKLET: A BIZOTTSÁG ÁLTAL MÓDOSÍTOTT SZÖVEG ÉS A SZÁMVEVŐSZÉK JAVASLATAI 24 II. MELLÉKLET: BESZÁMOLÁS 28

AZ EURÓPAI UNIÓ SZÁMVEVŐSZÉKE,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 322. cikkére, összefüggésben az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével,

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és a 2012/2002/EU (1) tanácsi rendelet, az 1296/2013/EU (2), az 1301/2013/EU (3), az 1303/2013/EU (4), az 1304/2013/EU (5), az 1305/2013/EU (6), az 1306/2013/EU (7), az 1307/2013/EU (8), az 1308/2013/EU (9), az 1309/2013/EU (10), az 1316/2013/EU (11), a 223/2014/EU (12), a 283/2014/EU (13) és a 652/2014/EU (14) európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint az 541/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (15) módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (16),

tekintettel a Tanácsnak a fent említett javaslatra vonatkozó, 2016. december 9-én kézhez vett véleménykérésére,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGADTA EL:

ÖSSZEFOGLALÓ

I. A költségvetési rendelet meghatározza az Európai Unió (EU) költségvetésének megállapítására és felhasználására, valamint az uniós források kontrolljára vonatkozó elveket és eljárásokat.

II. Véleményünk szerint a Bizottságnak ki kellene használnia a költségvetési rendelet felülvizsgálatát arra, hogy szervezetirányítási rendszerét összhangba hozza a nemzetközi bevált gyakorlattal. Véleményünkben kitérünk az integrált beszámolás, a becsült hibaszint és az ellenőrzési bizottság kérdésére (7–15. bekezdés).

III. A Bizottság javaslatot tett arra, hogy szerintünk kevésbé olvasóbarát tördelésben tegyük közzé különjelentéseinket. Aggasztónak találjuk ezt a kísérletet egy olyan kérdés szabályozására, amely szervesen intézményi autonómiánk hatókörébe tartozik (18–22. bekezdés).

IV. Általánosságban támogatjuk az uniós alapok kedvezményezettjei kapcsán javasolt egyszerűsítéseket (28–34. bekezdés), de azt javasoljuk, hogy a Bizottság fogalmazza meg egyértelműbben a költségvetés végrehajtását szolgáló különböző módszerek és eszközök kombinált alkalmazására vonatkozó javaslatait (35–41. bekezdés). A pénzügyi eszközök kapcsán javasolt változtatásokat potenciálisan kedvező hatásúnak tartjuk, azonban megjegyezzük, hogy egyes szempontok tisztázásra szorulnak (42–50. bekezdés).

V. A Bizottság annak vizsgálata nélkül javasol részletes változtatásokat a költségvetési gazdálkodási műveletek terén, hogy a jelenlegi mechanizmusok egyáltalán még időszerűek-e. Úgy véljük, hogy ezen a területen nagymértékű egyszerűsítésre lenne lehetőség (51–63. bekezdés). Nem támogatjuk a címzett bevételek felhasználására irányuló módosítási javaslatokat, illetőleg egyáltalán nem tartjuk szükségesnek a belső címzett bevételek kategóriájának megtartását (69–76. bekezdés).

VI. A vagyonkezelői alapok felhasználásának a belső politikai célokra való – túl korai – kiterjesztése igazgatási, költségelszámolási és elszámoltathatósági problémákat vet fel (64–68. bekezdés).

VII. Támogatjuk a feltételek teljesítésén vagy eredmények megvalósításán alapuló kifizetések szélesebb körű használatát, mindamellett pontosítást kérünk a javasolt teljesítménymérési keret egyes szempontjai kapcsán (77–89. bekezdés).

VIII. Noha üdvözöljük a Bizottság által készített jelentések összevonásával kapcsolatos elgondolást, úgy véljük, hogy nem mérték fel teljesen a javasolt változtatások következményeit. A Bizottság által javasolt integrált pénzügyi beszámolási csomag terjedelme több ezer oldal lenne, számottevő párhuzamosságokkal (90–99. bekezdés).

IX. Mindezeken felül szót ejtünk néhány olyan további változtatásról – többek között az ágazati szabályok módosításával összefüggő kérdésekről – is, amelyeket a javaslat tartalmaz ugyan, de amelyekről az indokolás nem tesz említést (109–148. bekezdés).

BEVEZETÉS

1. A költségvetési rendelet az Unió általános költségvetésére alkalmazandó elveket írja elő. Felülvizsgálata befolyásolni fogja a költségvetés kidolgozásának és a pénzeszközök felhasználásának folyamatát, és alkalmat nyújt az Unió pénzgazdálkodásának javítására.

2. A Bizottság javaslatában szereplő egyes változások – például bizonyos feltételek vagy célkitűzések alapján egyszerűsített hozzájárulási és kifizetési formák használata az összes irányítási mód esetében – egyszerűsíthetik az uniós források igazgatását és hasznosítását. Számos változtatás a Számvevőszék közelmúltban kiadott éves jelentéseiben szereplő ajánlásokat tükrözi. A részletes szabályok azonban nem helyettesíthetik a megbízható irányítási és gazdálkodási rendszert. A módosítások csak akkor lesznek sikeresek, ha az alkalmazottak felelősségteljesen hajtják végre őket a gyakorlatban, és ha az irányító szervek megfelelően nyomon követik azok megvalósulását.

3. A Bizottság saját javaslatát „az általános pénzügyi szabályok ambiciózus felülvizsgálataként” jellemzi, „amelyet az ágazati pénzügyi szabályok megfelelő módosításai kísérnek” (17). A Bizottság szerint a javaslat a TPK felülvizsgálatának fő célkitűzései közül az egyszerűsítéshez és a rugalmasság növeléséhez járul majd hozzá. A javaslat nagyszámú változtatásról rendelkezik igen részletesen, mégpedig a következő területeken: — támogatások (e vélemény 28–34. bekezdése), — pénzügyi intézkedések (42–50. bekezdés), — költségvetési műveletek (51–63. bekezdés), — eredményeken alapuló kifizetések (77–84. bekezdés), — beszámolás (90–99. bekezdés).

4. Véleményünk első részében (7–27. bekezdés) azokat a kérdéseket ismertetjük, amelyeket álláspontunk szerint ajánlatos lett volna belefoglalni a költségvetésirendelet-javaslatba. A 28–148. bekezdés a Bizottság által javasolt módosításokat elemzi az indokolás szerkezetét követve.

A JAVASLAT ALAPJA

Hatásvizsgálat

5. A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás értelmében a Bizottságnak minden olyan jogalkotási és nem jogalkotási kezdeményezés, felhatalmazáson alapuló jogi aktus és végrehajtási intézkedés esetében hatásvizsgálatot kell végeznie, amely várhatóan jelentős gazdasági, környezeti vagy társadalmi hatással jár. Úgy véljük, hogy a javaslat közzététele előtt a Bizottságnak hatásvizsgálatot kellett volna végeznie (18).

6. Az intézményközi megállapodás célkitűzésének elérését elősegítendő javasoljuk, hogy a költségvetési rendelet írja elő hatásvizsgálat végzését minden olyan jogalkotási és nem jogalkotási kezdeményezés, felhatalmazáson alapuló jogi aktus és végrehajtási intézkedés esetében, amely várhatóan jelentős gazdasági, környezeti vagy társadalmi hatással jár.

A BIZOTTSÁGI JAVASLATBAN NEM SZEREPLŐ FONTOS ELEMEK

Irányítás (19)

Egységes elszámoltathatósági jelentés

7. A Bizottság nem alkalmaz elismert szervezetirányítási rendszert, és éves jelentéseiben nem tünteti fel, hogy milyen mértékben követ ilyen keretrendszert (20). Noha a beszámolót a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardoknak (IPSAS) megfelelően készíti el, azt nem kíséri olyan jelentés, amely átfogó áttekintést nyújtana a Bizottság irányításáról, teljesítményéről és stratégiájáról a célok elérésére ható kockázatok fényében. A Bizottság az éves irányítási és teljesítményjelentésben (illetve a 2015-ös jelentés előtt az összefoglaló jelentésben) közzéteszi a jogszerűtlen és szabályszerűtlen tranzakciók szintjére vonatkozó becslését (lásd még: 12. bekezdés), de ezt csak az érdekelteknek – többek között a Számvevőszéknek – juttatja el az éves ellenőrzés lezárulta után. Az információk szétszórva találhatók meg az év során bizottsági és főigazgatósági szinten külön-külön – gyakran az éves beszámoló ellenőrzése vagy éves jelentésünk elkészítése során való figyelembevételhez túl későn – közzétett különböző dokumentumok között, és azok gyakran ismétlődnek is.

8. Véleményünk szerint a Bizottságnak ki kellene használnia, hogy a költségvetési rendelet felülvizsgálata alkalmat nyújt szervezetirányítási rendszerének korszerűsítésére. A költségvetésirendelet-javaslat bevezet ugyan néhány változtatást a szervezetirányítással kapcsolatban, ezek azonban nincsenek mindig összhangban a nemzetközi bevált gyakorlattal, és a javaslat nem foglalkozik néhány lényeges irányítási kérdéssel.

9. A Bizottságnak tovább kellene egyszerűsítenie a beszámolását, és ennek érdekében (lehetőleg) egységes elszámoltathatósági jelentést vagy (esetleg) egységes elszámoltathatósági jelentéssorozatot kellene közzétennie. A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóságnak egy olyan egységes és egyértelmű dokumentumot kellene kézhez kapnia, amelyben a Bizottság beszámol tevékenységéről, a költségvetés felhasználásáról és az elért eredményekről. Üdvözöljük, hogy a Bizottság lépéseket tett annak érdekében, hogy több jelentést egy úgynevezett integrált pénzügyi beszámolási csomagba vonjon össze. Ahhoz azonban, hogy ez a csomag valóban egységes elszámoltathatósági jelentésként (és ténylegesen integrált csomagként) működhessen, ügyelni kell a következőkre: — el kell kerülni a párhuzamosságokat (az integrált pénzügyi beszámolási csomag például öt különböző helyen tárgyalná a korrekciókat és a visszafizettetéseket), — azt egyetlen csomagként kell átadni az ellenőröknek, és — átfogó (de nem kimerítő) áttekintést kell nyújtania az év tevékenységeiről.

10. Amint a 27/2016. sz. különjelentésben javasoltuk, a jelentésnek tartalmaznia kellene a következőket: — elnöki jelentés, — információk az év során végzett tevékenységekről és a szakpolitikai célkitűzések eléréséről, — az operatív és stratégiai kockázatok ismertetése, — a nem pénzügyi teljesítményről szóló jelentés, — szervezetirányítási nyilatkozat, — az ellenőrzési bizottság szerepéről és következtetéseiről szóló jelentés, — közép- és hosszú távú költségvetési fenntarthatósági nyilatkozat, adott esetben a más jelentésekben megjelent információkra mutató hivatkozásokkal. Ezen információk egy része már jelenleg is elérhető. A II. mellékletben ismertetjük a meglévő jelentéseket, a Bizottság javaslatát és saját ajánlásunkat.

11. A Bizottságnak időben be kellene nyújtania az ellenőröknek ezt az egységes elszámoltathatósági jelentést vagy jelentéssorozatot a beszámoló ellenőrzése és annak igazolása céljából, hogy az abban szereplő egyéb információk összhangban vannak a számviteli információkkal. Az alábbiakban ismertetünk még néhány további olyan potenciális módosítást a bizottsági javaslathoz, amelyek javítanák és egységesebbé tennék az uniós beszámolás szerkezetét.

A becsült hibaszint közzététele

12. Amennyiben nagy a szabálytalanság kockázata, a bevált gyakorlat (21) a kockázat bemutatása, valamint a kockázat mértékének és valószínűsíthető hatásának számszerűsítése. A Bizottság számos munkatársa foglalkozik ellenőrzéssel és kontrollal, és az uniós jogszabályok is átfogó ellenőrzést írnak elő az uniós forrásokat kezelő intézmények számára. Az ezzel kapcsolatos bizottsági beszámolás az általa feltárt hibák számszerűsítése és azok jellegének elemzése helyett főként a korrekciós képességre (arra a lehetőségre, hogy a költségnyilatkozatokat a Bizottság általi előzetes elfogadást követően is el lehessen utasítani) fordít nagy figyelmet. Az ezzel kapcsolatos fő dokumentum („Az uniós költségvetés védelme”) nem ad becslést az eredetileg benyújtott vagy jóváhagyott visszaigénylési kérelmekben előforduló szabálytalanságok arányáról.

13. Javasoljuk, hogy a költségvetésirendelet-javaslatba kerüljön be az a követelmény, hogy a Bizottság (22) az éves beszámoló vagy az azt kísérő megjegyzések részeként tegyen közzé következetes módszertan alapján becsült éves hibaszintet, és ezt az információt az előzetes beszámolóval egyidejűleg (azaz az egységes elszámoltathatósági jelentés tervezetében) nyújtsa be számunkra.

Ellenőrzési bizottság

14. A közszférabeli irányítótestületeknek a helyes gyakorlat szerint ellenőrzési bizottságot vagy azzal egyenértékű csoportot vagy funkciót kell létrehozniuk (23). Értékelésünk szerint a Bizottságnál működő Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság nem felel meg a helyes gyakorlatnak, mivel tagjainak csak kis része független az intézménytől (24), valamint megbízatása nem terjed ki a pénzügyi beszámolásra, a szabálytalanságokra és a kockázatkezelésre (25).

15. A Bizottságnak ki kellene használnia a költségvetési rendelet felülvizsgálata nyújtotta alkalmat arra, hogy speciális követelményeket vezessen be a kiadások terén szerepet játszó uniós intézmények ellenőrzési bizottságainak létrehozása és működése tekintetében, és hogy azok összetételét és megbízatását összhangba hozza a nemzetközi bevált gyakorlatokkal.

Külső ellenőrzés

A Számvevőszék betekintési joga

16. Fontos, hogy az ellenőrzéseinkhez szükséges információkat időben és hatékonyan a rendelkezésünkre bocsássák. Közvetlen hozzáférést kell kapnunk a Bizottság adataihoz, és lehetőséget kell kapnunk arra, hogy amennyiben szükséges, azok elemzését saját helyszínünkön, saját adatelemzési eszközeinkkel végezhessük el. Az általunk vizsgálandó dokumentumokat időben (már tervezet formájában is) rendelkezésünkre kellene bocsátani, hogy időben reagálhassunk azokra.

17. A költségvetésirendelet-javaslat 249. cikke rendelkezik az elektronikus úton tárolt dokumentumokhoz és adatokhoz való hozzáférésünkről. Véleményünk szerint egyértelműbben tisztázni kell ezt a kérdést, különös tekintettel az informatikai rendszerekhez való hozzáférés jogát szabályozó rendelkezésekre. A 249. cikk módosítására irányuló javaslatunkat az I. melléklet tartalmazza.

A Számvevőszék éves jelentése

18. A 250. cikkben a Bizottság az éves jelentésben feltüntetendő észrevételeink megtételének határidejét június 30-ról június 15-re javasolja előrehozni. Ez azonban lerövidítené az észrevételek megtételére rendelkezésünkre álló időt, mivel az információk Bizottságtól való beérkezése kapcsán a javaslat nem rendelkezik hasonló változásról. Ha fenn kívánjuk tartani a 2016-ban elért eredményt, amikor éves jelentésünk egy hónappal az előírt határidő előtt jelent meg, ennek megfelelően ki kellene igazítani a Bizottság és a többi intézmény számára az éves beszámolóik és a kapcsolódó információk benyújtására előírt határidőt is. A konszolidált végleges beszámoló benyújtásának határidejét például július 31-éről június 30-ára (a 238. cikk (5) bekezdése), az éves jelentéshez kapcsolódó észrevételekre az intézmények által adott válaszok megküldésének határidejét pedig október 15-ről július 15-re kellene előrehozni (a 250. cikk (1) bekezdése) (lásd még: II. melléklet).

19. Javasoljuk továbbá a 250. cikk első két mondatának az I. mellékletben javasoltak szerinti módosítását, hogy azok jobban tükrözzék az egyeztető eljárás célját és jellegét.

20. Arra vonatkozóan, hogy jelentéseinkben hol tüntetjük fel az intézmények válaszait, úgy gondoljuk, hogy a Számvevőszék igazgatási autonómiájának részeként jogosult önállóan dönteni arról, hogy – a nemzetközi ellenőrzési standardok keretei között – miként strukturálja saját jelentéseit. Úgy véljük, hogy az egyes intézmények válaszainak az észrevételeink mellett történő feltüntetése rontja a szöveg kohézióját és nehezíti olvashatóságát, különösen azokban az esetekben, amikor a válasz hossza meghaladja az észrevételünkét. Ezért – a jelenleg a különjelentések esetében követett gyakorlathoz hasonlóan – az éves jelentésekben is az egyes fejezetek végén szándékozunk feltüntetni az azokhoz kapcsolódó válaszokat.

A Számvevőszék különjelentései

21. Az egyeztető eljárással kapcsolatos észrevételünk (lásd: 19. bekezdés) a 251. cikkben említett különjelentésekre is érvényes. Ami az ellenőrzött intézmények válaszainak benyújtására rendelkezésre álló hathetes határidőt illeti, úgy véljük, hogy ezen a jogszabályi szinten még indokolás mellett sincs szükség e határidő felfüggesztésére.

22. Ami a különjelentésekben a válaszok pozicionálására vonatkozó bekezdésben javasolt változtatást illeti, megismételjük a fenti 20. bekezdésben ismertetett álláspontunkat: ez a rendelkezés sérti a Számvevőszék legitim igazgatási autonómiáját. Ezen túlmenően miután a közelmúltban átálltunk a papírmentes közzétételre, új módokat dolgozunk ki ellenőrzési megállapításaink bemutatására. Ennek keretében vizsgáljuk az elektronikus közzététel terén rendelkezésre álló különböző lehetőségeket, köztük azt is, hogyan biztosíthatunk az olvasónak nagyobb rugalmasságot a szöveg megjelenítésében. Mindezek miatt azt javasoljuk, hogy maradjon meg a jelenlegi megfogalmazás („a különjelentéssel együtt közzétegyék”).

Ügynökségek és köz-magán társulások (uniós szervek)

23. A költségvetésirendelet-javaslat 69. cikkének (6) bekezdése szerint azoknak az EUMSZ és az Euratom-Szerződés alapján létrehozott szerveknek (azaz az ügynökségeknek) a beszámolóit, amelyek hozzájárulásokat kapnak az uniós költségvetés terhére, a végleges uniós beszámolóban való konszolidálás előtt továbbra is független külső ellenőr ellenőrizné. Eszerint saját jelentéseink elkészítése során továbbra is figyelembe vennénk a külső ellenőr ellenőrzési eredményeit. A korábbi rendszerhez képest javulást jelentene, ha a beszámolón túl a mögöttes ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét is ellenőriznék független külső ellenőrök.

24. Az ügynökségek együttes költségvetése még 2 %-át sem teszi ki a teljes uniós költségvetésnek. Korlátozott mértékű kiadásaik ellenére az ügynökségek fontos szerepet játszanak az uniós politikák kidolgozásában és végrehajtásában, és az éves ellenőrzés visszatérő szempontjainak hatékonyabb szabályozása lehetővé tenné számunkra, hogy több figyelmet fordítsunk az ügynökségek teljesítményére.

25. Jelenleg minden ügynökségről különálló éves jelentést teszünk közzé. A jelentések megbízhatósági nyilatkozatból (a beszámolóról, valamint a tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről alkotott vélemény) és szükség esetén a különösen fontos kérdésekre vonatkozó észrevételekből épülnek fel. 2016-ban 41 ilyen jelentést adtunk ki, amelyek 82 véleményt és mintegy 90 egyedi észrevételt tartalmaztak. A hatékonyság növelése érdekében javasoljuk az éves beszámolásra vonatkozó szabályok módosítását. Konkrétan azt javasoljuk, hogy a jövőre nézve meg lehetne fontolni egyetlen konszolidált, valamennyi ügynökségre kiterjedő ellenőrzési jelentés közzétételét.

26. E szervek ellenőrzése kapcsán azt javasoljuk, hogy a beszámolókon felül a mögöttes tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét is független ellenőr ellenőrizze; mindazonáltal továbbra is mi maradnánk felelősek az összes szerv megbízhatósági nyilatkozatának kibocsátásáért. E modellnek köszönhetően a lehető legnagyobb mértékben támaszkodhatnánk egyfelől a független külső ellenőrök, másfelől a Belső Ellenőrzési Szolgálat munkájára. Az érintett cikkek módosítására irányuló javaslatunkat az I. melléklet tartalmazza.

27. A kiválasztott megoldást a 70. cikk tárgyát képező köz-magán társulások esetében is alkalmazni kellene.

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT VÁLTOZTATÁSOK

Egyszerűsítés az uniós források címzettjei vonatkozásában

28. A Bizottság által bevezetett intézkedések a támogatásokhoz és az uniós hozzájárulás egyszerűsített formáihoz kapcsolódnak.

A Bizottság javaslata

29. A főbb változások a következőket érintik: — az uniós hozzájárulás egyszerűsített formái kapcsán az elszámolható költségek visszatérítésén alapuló finanszírozással azonos feltételek előírása (a 121. cikk b)–d) pontja), — amennyiben az alap-jogiaktus megengedi, az egyszerűsített támogatási formák kiterjesztése a közvetett irányítású műveletekre, valamint azok engedélyezési eljárásának egyszerűsítése (az engedélyezésre jogosult tisztviselő határozata) és eredményközpontúságuk növelése (175. cikk), — az úgynevezett nonprofitelv (26) eltörlése a támogatások kedvezményezettjei számára, — az önkéntes munka támogatható költségként való elismerésével kapcsolatos opció bevezetése (a 175. cikk (8) bekezdése és a 180. cikk (2) bekezdésének b) pontja), — a természetes személyeknek fizetett tanulmányi, kutatási, képzési vagy oktatási támogatás, valamint a munkanélkülieknek vagy menekülteknek fizetett közvetlen támogatás mentesítése a támogatáshalmozás és a kettős finanszírozás tilalma alól (185. cikk).

A Számvevőszék elemzése

30. A költségvetésirendelet-javaslat nem tartalmaz utasításokat a kiadási programok kialakítása tekintetében. Emiatt nehéz meghatározni, hogy mely típusú projektek számára lesz előnyös az egyszerűsítés. Hasonlóképpen a jelenlegi szakaszban az sem egyértelmű még, hogy miként fog megvalósulni a gyakorlatban a Bizottság azon szándéka, miszerint nagyobb hangsúlyt kíván helyezni az eredmények (outputok) minőségére és a költségelszámolási gyakorlatok engedélyezésre jogosult tisztviselő általi értékelésének minőségére.

31. Mindeddig a Bizottság csak kevés esetben élt a nyereség visszafizettetésére való jogával. A Bizottság megjegyzi (27), hogy a jövedelemtermelő projektek finanszírozása esetében az elsődleges opció nem a támogatásnyújtás, hanem a pénzügyi eszközök használata.

32. Az önkéntes munkának a társfinanszírozás szempontjából támogatható költségként való figyelembevétele arra fogja ösztönözni a kedvezményezetteket, hogy nagyobb mértékben vegyék igénybe ezt a lehetőséget, mivel minden más felmerülő költségük teljes mértékben megtérítésre kerül, így a nem megfelelő kiadások kockázatát teljes mértékben az uniós költségvetés viseli. A javaslat tovább bonyolítaná a társfinanszírozás Bizottság általi ellenőrzését és a közvetett költségek kiszámítását. Úgy véljük, hogy amennyiben a javaslat az eredményalapú finanszírozás megerősítésére törekszik a támogatható költségek megtérítésével szemben, ez a javaslat szükségtelenül megnöveli a rendelkezések bonyolultságát, ami növeli a hibakockázatot.

33. A javaslat a 185. cikkben említett természetes személyeknek kifizetett támogatások irányításának egyszerűsítése érdekében lehetővé kívánja tenni, hogy bizonyos típusú kedvezményezettek több támogatásban is részesülhessenek, és ugyanazt a költséget több alkalommal is finanszírozni lehessen az uniós költségvetésből.

Következtetés

34. Fenti elemzésünknek megfelelően — nem tartjuk szükségesnek a nonprofitelv eltörlését, — noha támogatjuk a szabályok egyszerűsítésére irányuló törekvést, nem vagyunk meggyőződve annak helyességéről, hogy a kedvezményezettek pusztán az önkéntesek díjazásmentes munkájának beárazása révén teljesíthessék a társfinanszírozási követelményt. E célkitűzés elérését jobban szolgálná a tisztán célkitűzés-alapú finanszírozási struktúrák használata, — véleményünk szerint a 185. cikkben javasolt mentességet a cikk első két bekezdésére – azaz a támogatáshalmozás tilalmára – kellene korlátozni.

Egyetlen közös szabályrendszer alkalmazása a hibrid fellépésekre, illetve az intézkedések vagy eszközök kombinálása esetén

A Bizottság javaslata

35. A Bizottság egységes szabálykészletet kíván alkalmazni — több végrehajtási módozat vagy költségvetés-végrehajtási eszköz (például támogatás és pénzügyi eszköz) kombinációja esetén (a 208. cikk (2) bekezdése), illetve — a források kombinációjának ösztönzése révén (lehetővé téve a tagállamok számára annak kérelmezését, hogy a megosztott végrehajtású forrásokat ruházzák át az Unióra, és azokat a Bizottság hajtsa végre közvetlen vagy közvetett végrehajtás keretében) (125. cikk), — „megbízható partnerekkel” (28) folytatott együttműködés esetén.

36. Az ágazati rendeleteket érintő változások keretében lehetőség nyílna az európai strukturális és beruházási alapoknak egy, az Európai Stratégiai Beruházási Alapból (ESBA) támogatott eszközzel történő kombinálására is.

37. A Bizottság a közvetlen és a közvetett végrehajtás keretében is bevezeti a pénzügyi keretpartnerségi megállapodások fogalmát. E megállapodások lehetőséget biztosítanának ellenőrzési megállapodások megkötésére uniós forrásokat végrehajtó személyekkel és szervezetekkel, illetve vissza nem térítendő támogatások kedvezményezettjeivel.

A Számvevőszék elemzése

38. A Bizottság új címet hozott létre („Közös szabályok”), amely alatt a több költségvetés-végrehajtási módozatra alkalmazandó összes szabályt kívánja csoportosítani. Támogatjuk az ennek hátterében álló elképzelést. Mindazonáltal – a többi címhez (közbeszerzés, támogatások stb. – lásd: 120–123. bekezdés) hasonlóan – ezek a témák a javaslat több részében is szerepelnek, ezért nem valósul meg a szöveg egyszerűsítésére irányuló szándék.

39. A különböző finanszírozási eszközök kombinációja kockázatokkal járhat (például kettős finanszírozás vagy a magánberuházások kiszorítása), amelyeket kezelni kell. A Bizottságnak ezenfelül gondoskodnia kell arról, hogy ezek a kombinációk megfeleljenek a társfinanszírozás elvének és az állami támogatási szabályoknak. Véleményünk szerint az átláthatóság és az elszámoltathatóság biztosítása érdekében a finanszírozási eszközök kombinált alkalmazását megfelelően nyomon kell követni (többek között az elért eredmények és célkitűzések tekintetében), valamint gondoskodni kell azok megfelelő számviteli nyilvántartásáról és a beszámolási kötelezettségek teljesítéséről.

40. Ha jól értelmezzük, a 126. cikk (3) bekezdésében az ellenőrzési megállapodásokra vonatkozó javaslat alanya a Bizottság. Az egyértelműség érdekében meg kellene határozni, hogy az ellenőrzési megállapodások nem korlátozhatják az uniós források ellenőrzéséhez szükséges információkhoz való hozzáférésünket. Ezenfelül úgy véljük, hogy a 126. cikk (3) bekezdésének utolsó mondatában a Számvevőszék, az Európai Beruházási Bank és a Bizottság közötti háromoldalú megállapodásról (amelyről az EUMSZ 287. cikkének (3) bekezdése is rendelkezik) tett említés felesleges és törlendő.

Következtetés

41. A következőket javasoljuk: — a Bizottság alakítson ki megfelelő biztosítékokat a finanszírozási források kombinálásával járó kockázatok kezelésére, — a Bizottság az I. mellékletben javasoltak szerint módosítsa a 126. cikk (3) bekezdését.

Pénzügyi beavatkozások

A Bizottság javaslata

42. Az e területen bevezetett főbb változások a következők: — egységes szabályozási keret létrehozása az Unió különböző típusú pénzügyi műveletei számára (X. cím), — a pénzügyi műveletekből származó belső címzett bevételek kezelésének szabványosítása (20. cikk és a 202. cikk (2) bekezdése) (lásd még: 69. és 76. bekezdés), — az Unió pénzügyi kötelezettségei maximális összegének meghatározása (203. cikk), — közös tartalékfeltöltési alap és tényleges tartalékfeltöltési ráta létrehozása (205. és 206. cikk), — a költségvetési garanciák végrehajtásában részt vevő szervezetek és partnerek teljesítményalapú díjazása (a pénzügyi eszközök végrehajtásában részt vevőkéhez hasonlóan) (a 202. cikk (1) bekezdésének g) pontja), — a pénzügyi eszközök és költségvetési garanciák előzetes értékelésének előírása, egyedileg vagy program részeként (a 202. cikk (1) bekezdésének h) pontja), — egységes éves jelentéstételi dokumentum létrehozása a pénzügyi eszközök, a költségvetési garanciák és a pénzügyi támogatások számára (207. és 242. cikk).

43. A 203. cikk három pénzügyibeavatkozás-típus tekintetében meghatározza az Unió pénzügyi kötelezettségeinek maximális összegét. Megjegyezzük, hogy a költségvetési garanciák és a pénzügyi támogatások függő kötelezettségeket keletkeztethetnek az Unió számára, és hogy a pénzügyi eszközökben tartott összeg nem feltétlenül lesz elegendő a pénzügyi kötelezettségek fedezésére.

44. A költségvetési garanciából vagy pénzügyi támogatásból eredő pénzügyi kockázatok fedezésére az engedélyezett pénzügyi kötelezettség összegének százalékos arányában (tartalékfeltöltési ráta) meghatározott tartalék szolgál. A pénzügyi eszközökre képzett tartalékok fedezik az adott pénzügyi eszköz költségvetési kötelezettségvállalásával kapcsolatos jövőbeli kifizetések teljesítését. A javaslat szerint ezeket a tartalékokat a Bizottság által közvetlenül végrehajtott közös tartalékfeltöltési alapban kellene tartani (205. cikk). A költségvetésirendelet-javaslat lehetővé teszi továbbá a költségvetési garanciára vagy pénzügyi támogatásra vonatkozó tartalékok többletének e tartalékalapok közötti átcsoportosítását (206. cikk (3) bekezdés a) pont).

A Számvevőszék elemzése

45. Üdvözöljük a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy a költségvetési garanciákat és a pénzügyi támogatásokat befoglalja a költségvetési rendelet hatályába, és hogy az Unió különböző pénzügyiművelet-típusait egyazon cím alatt fogja össze.

46. A közös tartalékfeltöltési alap létrehozására irányuló javaslat nem ismerteti az alap működését, a tényleges tartalékfeltöltési ráta kiszámítását, valamint az alap-jogiaktus által meghatározott tartalékfeltöltési ráta és a tényleges tartalékfeltöltési ráta közötti kapcsolatot.

47. Úgy véljük, hogy a teljesítményalapú díjak (a 202. cikk (1) bekezdésének g) pontja) pozitív fejleményt jelentenek, noha megjegyezzük, hogy a megállapodásokat és teljesítménymérési módszereket körültekintően kell kialakítani és végrehajtani. A Bizottságnak azonban nem szabadna lehetővé tennie, hogy az igazgatási díjakat a kumulatív előirányzott uniós hozzájárulások alapján számítsák ki (beleértve a le nem hívott költségvetési kötelezettségvállalásokat is).

48. Támogatjuk az Unió pénzügyi műveleteinek előzetes értékelésére vonatkozó követelményt, és véleményünk szerint szükség lenne olyan rendelkezésekre, amelyek lehetővé tennék, hogy az időközi értékelések figyelembe vehessék a piaci feltételek változásait (29).

49. Jelenleg több különböző jelentésben találhatók meg az Unió pénzügyi műveleteivel kapcsolatos információk (30). Üdvözöljük a Bizottság azon javaslatát, miszerint az összes beszámolási követelményt (az éves beszámolóban és az azt kísérő megjegyzésekben való közzétételre vonatkozó követelmény kivételével) egyetlen, a költségvetés-tervezethez csatolt dokumentumban kellene egyesíteni (31). Feltételezzük, hogy ez a dokumentum legalább ugyanolyan szintű információkat tartalmaz majd, mint a jelenlegi jelentések, és hogy az a közzététel évének június 30-án fennálló helyzetet tükrözi majd.

Következtetés

50. A következőket javasoljuk: — a költségvetésirendelet-javaslatban meg kellene határozni a közös tartalékfeltöltési alap működésének és a tényleges tartalékfeltöltési ráta kiszámításának alapját, — fent tett észrevételeink figyelembevételével el kell fogadni a teljesítményalapú díjazásra irányuló javaslatot, — el kell fogadni a pénzügyi műveletek előzetes értékelésének bevezetését, — tisztázni kellene az éves jelentéstételi dokumentum által lefedett időszakot és információkat (207. cikk).

A költségvetés rugalmassága

A Bizottság javaslata

51. A Bizottság intézkedéseket javasol a költségvetés „rugalmasságának” fokozására. Ezek a következőképpen foglalhatók össze: — bizonyos külső tevékenységekhez kapcsolódó eszközökre vonatkozó „rugalmassági keret” (32) létrehozása (a 12. cikk (2) bekezdésének e) pontja), — a „negatív tartalék” (33) megnövelése (48. cikk), — a „speciális eszközökre” vonatkozó szabályok lazítása (a 28. cikk (1) bekezdésének e) pontja és a 30. cikk (5) bekezdése), — annak lehetővé tétele a tagállamok számára, hogy a megosztott irányítás keretében számukra előirányzott forrásokat uniós szinten kezelt eszközökbe csoportosítsák át (125. cikk és a 265. cikk (6) bekezdése, valamint az 1303/2013/EU rendelet 30a. cikke), — az átvitelre (12. cikk) és a címzett bevételekre (lásd: 69–76. bekezdés) vonatkozó szabályok módosítása a rendelkezésre álló források növelése és a Bizottság azok elköltésével kapcsolatos hatáskörének bővítése érdekében, — a Bizottság költségvetési átcsoportosításokkal és a források egyik évről a másikra történő átvitelével kapcsolatos döntési jogkörének átfogó növelése (28–30. cikk).

A Számvevőszék elemzése

Rugalmassági keret

52. A javaslat egy további tartalék létrehozása és egy, az átvitelekről szóló 12. cikk (2) bekezdése alóli további kivétel előírásával tovább fokozza a költségvetési rendszer bonyolultságát (lásd még: 57–60. bekezdés).

Negatív tartalék

53. A negatív tartalék felhasználására eddig csak 2011-ben került sor. A javaslat nem indokolja kellőképpen a negatív tartalék kapacitásának megkétszerezésére (400 millió EUR-ra való növelésére) irányuló kérést.

Átcsoportosítás megosztott irányítás alól uniós szintre

54. Ezen új rendelkezés nélkül a szóban forgó forrásokat visszaforgatnák az uniós költségvetésbe, ha felhasználásuk az előírt határidőig nem történik meg. A megosztott végrehajtású eszközökből közvetlen vagy közvetett végrehajtású eszközökbe történő átcsoportosítások a gyakorlatban nem csak tagállamok (34), hanem költségvetési sorok közötti előirányzat-átcsoportosításokat is jelentenének, és így módosíthatnák a források TPK-fejezetek közötti megoszlását.

55. A költségvetési hatóság részvételét a jelek szerint nem szabályozza rendelkezés. Mivel ez a rendelkezés átcsoportosítási mechanizmusnak tekinthető, ugyanazokat az eljárásokat, átláthatósági követelményeket és demokratikus kontrollra való lehetőségeket kellene biztosítani, mint az átcsoportosítási mechanizmus esetében.

56. A Bizottság ugyanabban a cikkben az ESBA kockázatviselő képességének növelésére is javaslatot tesz. Nem világos azonban, hogy ezt hogyan kívánja megvalósítani.

Átvitelek, az évenkéntiség és az egyediség elve alóli eltérések

57. A jelenlegi általános szabály szerint a pénzügyi év végéig fel nem használt előirányzatokat törlik. E szabály alól azonban van néhány kivétel. További rendelkezések szabályozzák az ingatlanprojektekkel kapcsolatos, nem differenciált előirányzatokat, valamint az olyan kifizetési előirányzatokat, amelyek meglévő kötelezettségvállalások vagy átvitt kötelezettségvállalási előirányzatok fedezéséhez szükségesek, amennyiben a következő pénzügyi évi költségvetésben a vonatkozó költségvetési sorok nem fedezik a szükségleteket.

58. A költségvetésirendelet-javaslat törli a 12. cikk (3) bekezdéséből azt a követelményt, amely előírja, hogy a folyó év kifizetési előirányzatait az átvitt előirányzatok előtt fel kell használni. Eszerint az engedélyezésre jogosult tisztviselő dönthetné el, hogy mely kifizetési előirányzatot használják fel elsőként. A Bizottságtól kapott információk szerint, ha 2014-ben és 2015-ben alkalmazták volna ezt a rendelkezést, az érintett összegek elhanyagolhatóak lettek volna, ezért nem látjuk szükségét a javasolt változtatásnak.

59. A 12. cikk (2) bekezdéséhez kapcsolódó fő változás a nem differenciált előirányzatokkal függ össze, amelyek elsősorban igazgatási kiadásokat érintenek. A jelenlegi költségvetési rendelet értelmében csak az építési projektek nem differenciált előirányzatai vihetők át (bizonyos feltételek teljesülése esetén) az intézmény döntési jogkörén belül. A javaslat bármely nem differenciált előirányzat határozat útján történő átvitelét lehetővé tenné az intézmények számára. Az új rendelkezés – széles körű alkalmazás esetén – jelentős mértékben veszélyeztetné az évenkéntiség elvének érvényesülését az igazgatási kiadások terén. A javaslatból nem derül ki egyértelműen, hogy ez a változás milyen konkrét előnyökkel járna, és valószínűleg milyen mértékű kiadást érintene. Ezenfelül a differenciált és nem differenciált előirányzatoknak, valamint az építési projektek speciális esetének egyazon cikken belüli szabályozása bonyolulttá teszi a szöveget.

60. A 12. cikk átvitelre vonatkozó szabályai összetett és hosszadalmas eljárást hoznak létre, amely késedelmekhez vezethet a költségvetési eljárásban. Úgy véljük, hogy a költségvetésirendelet-javaslatnak inkább egyszerűsítenie kellett volna ezt az eljárást, például annak elemzésével, hogy a személyzettel össze nem függő költségvetési sorok esetében bevezethető lenne-e az előirányzatok átviteléhez való általános (de nem kumulatív) jog (például az érintett költségvetési sor legfeljebb 5 %-áig). Ezt ugyanakkor az igazgatási költségvetés csökkentése egészíthetné ki, kihasználva a biztosított többletrugalmasságot.

Költségvetési átcsoportosítások

61. A 27. cikkben javasolt változtatás a költségvetési címek vagy alcímek közötti átcsoportosítások tekintetében a Bizottságéval azonos szintre hozná a többi intézmény költségvetési kérdésekben való döntési jogkörét. A 28. cikk módosítása lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy a költségvetési hatósághoz intézett kérés nélkül mozgathasson forrásokat a költségvetési sorok között, amennyiben a sorok ugyanazon programhoz kapcsolódnak és ugyanazon alap-jogiaktus hatálya alá tartoznak (ha több főigazgatóság is részt vesz a program működtetésében). Ésszerűnek ítéljük a javasolt változtatásokat.

Következtetés

62. A Bizottság nem számszerűsíti javaslatának várható költségvetési vonzatát. Ezenfelül a rugalmasság növelésével egy időben a javaslat kockázatokat keletkeztet az uniós költségvetés évenkéntisége, egyedisége és átláthatósága tekintetében, ugyanakkor nem kezeli kellőképpen ezeket a kockázatokat. A költségvetési gazdálkodással kapcsolatos jelenlegi beszámolás nem rögzíti kellőképpen a tartalékba helyezett források, átvitelek és címzett bevételek kiindulási értékeit és változásait, ezért javításra szorul.

63. A következőket javasoljuk: — el kell utasítani a rugalmassági keret, a negatív tartalék és az átvitelek kapcsán javasolt változtatásokat, mivel tovább bonyolítják a szabályozást. Véleményünk szerint a költségvetés rugalmasságát nem a tartalékba helyezett források növelésével kell megvalósítani. Az átviteli eljárással kapcsolatos új megközelítés egyszerűbb és rugalmasabb lenne, és fokozná a hatékonyságot, — el kell utasítani a fenti 54–56. bekezdésben ismertetett változtatásokat, — el kell fogadni a Bizottság költségvetési átcsoportosításokra vonatkozó javaslatát.

Vagyonkezelői alapok

A Bizottság javaslata

64. A javaslat lehetővé tenné, hogy a vagyonkezelői alapok belső politikai eszközökből biztosított finanszírozással működhessenek az Unión belül. A vagyonkezelői alapok használatának e kiterjesztését a vagyonkezelői alapokról rendelkező cikknek (227. cikk) a kizárólag a külső fellépésekről szóló cím alól az általánosan alkalmazandó XII. cím („A költségvetés végrehajtásának egyéb eszközei”) alá történő áthelyezésével oldanák meg.

A Számvevőszék elemzése

65. 6/2010. sz. véleményünk az igazgatással, a költségekkel, az ellenőrzéssel és az elszámoltathatósággal összefüggő problémákat vetett fel a külső fellépésekhez kapcsolódó vagyonkezelői alapok létrehozását illetően. Ezek az aggályok továbbra is fennállnak. Jelenleg csak három vagyonkezelői alap létezik, és azok is csak rövid ideje működnek. Ezért véleményünk szerint korai lenne még működésüket sikeresnek minősíteni.

66. Mivel az alapok a költségvetésen kívül működnek, kellő körültekintéssel kell biztosítani, hogy elegendő rendelkezés szabályozza a tevékenységükkel és teljesítményükkel kapcsolatos nyilvános beszámolást, illetve felügyeletüket és ellenőrzésüket. Üdvözöljük a 244. cikkben előírt jelentéstételi kötelezettségeket, valamint a 39. cikk (6) bekezdésében előírt új követelményt, amely értelmében a költségvetés elfogadási eljárása keretében információt kell szolgáltatni a vagyonkezelői alapok tevékenységéről és teljesítményéről. A vagyonkezelői alapok széles körű használata azonban aláásná a költségvetés egységességét.

67. A 227. cikk kijelenti továbbá, hogy tematikus tevékenységek céljára is létre lehet hozni vagyonkezelői alapokat. Nem világos számunkra, hogy a belső politikák összefüggésében mit jelent a tematikus tevékenységek fogalma.

Következtetés

68. Nem támogatjuk, hogy a javaslat kiterjessze a vagyonkezelői alapok használatát.

Címzett bevételek

A Bizottság javaslata

69. A globális fedezet elve értelmében a költségvetési bevételek nem irányozhatók elő egyedi kiadási tételekre, és a bevételek és kiadások nem számolhatók el egymással szemben. A bevételeket megkülönböztetés nélkül kell felhasználni az összes kiadás finanszírozására.

70. A jelenlegi költségvetési rendelet kivételes jelleggel lehetővé teszi néhány bevételtípus címzett bevételként való kezelését. Ezek ugyanazon költségvetési soron keletkeztetnek új kifizetési előirányzatot (35), és általában csak egy évvel vihetők át (36). A jelenlegi költségvetési rendelet különbséget tesz a (például tagállamoktól vagy harmadik országoktól származó) külső címzett bevételek és a (többek között járművek vagy berendezések értékesítéséből származó jövedelemből, biztosítási kifizetésekből vagy a pénzügyi eszközökbe teljesített visszafizetésekből keletkező) belső címzett bevételek között.

71. A Bizottság a költségvetésiterv-javaslatban ki kívánja terjeszteni az ilyen visszaáramló összegek felhasználását, és lehetővé akarja tenni, hogy azokat eltérő költségvetési soron is fel lehessen használni kifizetési előirányzatok létrehozására (30. cikk).

72. Az épületek értékesítéséből származó bevételek szintén belső címzett bevételnek minősülnének (20. cikk), és az ilyen bevételek átvitele automatikusan megtörténne mindaddig, amíg azokat teljes mértékben fel nem használják (a 12. cikk (3) bekezdése).

73. A pénzügyi műveletekből származó bevételeket és visszafizetéseket szintén belső címzett bevételként tartanák nyilván, és a Bizottság javaslata szerint az ilyen bevételeknek egyazon pénzügyi eszközt vagy költségvetési garanciát kell szolgálniuk annak teljes végrehajtási időszaka alatt, és az időszak végén az uniós költségvetésből származó fennmaradó összegeket vissza kell vezetni a költségvetésbe (202. cikk).

A Számvevőszék elemzése

74. A címzett bevételek kivételt jelentenek a globális fedezet elve alól. Amint már 2010-ben is megállapítottuk (37), a külső címzett bevételek hasznos célt szolgálnak, de a belső címzett bevételek kategóriájának fenntartását feleslegesnek ítéljük. A belsőleg keletkező bevételek a rendes költségvetési folyamat keretében is megfelelően kezelhetők. A jelenlegi javaslat a belső címzett bevételek eredetileg kijelölttől eltérő célokra való felhasználásának engedélyezése révén tovább bővíti a globális fedezet elve alóli kivételek körét.

75. A belső címzett bevételek kategóriájának eltörlése és az összes visszaáramló összeg általános bevételként való kezelése jelentős egyszerűsítést tenne lehetővé. Az ilyen források felhasználásáról ebben az esetben a költségvetési hatóság döntene az aktuális prioritások fényében.

Következtetés

76. Nem javasoljuk a belső címzett bevételek használatának kiterjesztését; ehelyett úgy véljük, hogy az összes belsőleg keletkező bevételt általános bevételként kellene szerepeltetni a költségvetésben.

Bizonyos feltételek teljesítéséhez vagy eredmények megvalósításához kötött kifizetések

A Bizottság javaslata

77. A költségtérítés és az egyszerűsített költségelszámolási formák mellett a Bizottság a 121. cikk (1) bekezdésének e) pontjában egy új, meghatározott feltételek teljesítésén vagy eredmények elérésén alapuló, költségkimutatási kötelezettség nélküli finanszírozási forma bevezetését javasolja a közvetlen, közvetett és megosztott végrehajtású programok esetében.

78. A közvetlen (a 175. cikk (4) bekezdésének f) pontja) és közvetett (a 150. cikk (3) bekezdése) végrehajtás keretében odaítélt egyszerűsített formájú támogatások kifizetését alapesetben bizonyos konkrét eredmények elérése indítaná el, kivéve azokat az eseteket, amelyekben ez a módszer nem alkalmazható (megfelelő indokolás mellett). Az egyszerűsített támogatási formákkal összefüggésben a kedvezményezetteknél végzendő ellenőrzéseknek az eredményekre kell összpontosítaniuk (177. cikk), és utólagos ellenőrzések során ezentúl nem lehet vitatni a kifizetések jogszerűségét, ha az engedélyezésre jogosult tisztviselő előzetesen értékelte a megfelelőséget, és határozatában engedélyezte a szokásos költségelszámolási gyakorlatok alkalmazását (179. cikk).

79. A Bizottság a 176. cikkben a globális egyösszegű átalányt javasolja új opcióként a közvetlen és közvetett végrehajtású, egyszerűsített támogatási formák finanszírozására: ez az átalány az összes támogatható költséget fedező, a gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség elvének való megfelelőség szempontjából előzetesen ellenőrzött becsült költségvetésen alapul.

80. Az újonnan bevezetett 219. cikk (1) bekezdésének e) pontja az európai politikai pártoknak nyújtott hozzájárulásokra is kiterjeszti az olyan, bizonyos feltételek előzetes teljesítésén vagy eredmények elérésén alapuló finanszírozási formák használatának lehetőségét, amelyek nem kapcsolódnak az érintett műveletek költségeihez.

A Számvevőszék elemzése

81. Ellenőrzési eredményeink (38) szerint a visszatérítések (azon kifizetések, amelyek révén az Unió támogatható tevékenységek kapcsán felmerülő támogatható költségeket térít meg) esetében jóval magasabb a hibaszint, mint a jogosultságalapú (bizonyos feltételek teljesítésén alapuló) kifizetések esetében.

82. Ezért pozitív fejleménynek ítéljük, ha a jövőben a támogatással megvalósuló projektek finanszírozását alapértelmezés szerint előzetesen meghatározott feltételek teljesítéséhez, illetve eredmények eléréséhez kötik, és különválasztják a kedvezményezetteknél felmerülő költségektől.

83. A fenti 78. bekezdéssel összhangban támogatjuk ezt a lépést, és úgy véljük, hogy a 121. cikket úgy kellene módosítani, hogy tükrözze az eredményfüggő hozzájárulások elsőbbségét.

Következtetés

84. Figyelemmel a fenti észrevételeinkre, azt javasoljuk, hogy a feltételek teljesítésén, illetve eredmények elérésén alapuló kifizetések az uniós költségvetés egészét tekintve elsőbbséget élvező opcióvá váljanak.

Eredményességmérési keret

A Bizottság javaslata

85. A Bizottság többek között a következő változtatásokat javasolja a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvére vonatkozó cikkekben: — a teljesítmény fogalmának bevezetése (31. cikk), — annak előírása, hogy az előirányzatok felhasználása során a teljesítményre kell összpontosítani, és ennek érdekében a célkitűzéseket előzetesen meg kell állapítani, a célkitűzések megvalósítása során elért előrehaladást teljesítménymutatókkal kell nyomon követni, továbbá az eredményekről jelentést kell tenni a programindokolásban és az éves irányítási és teljesítményjelentésben, amely az EUMSZ 318. cikke értelmében tartalmazza az Unió pénzügyi helyzetének az elért eredmények alapján történő értékelését (a 31. cikk (2) bekezdése), — annak előírása, hogy a jelentős kiadásokkal járó programokat és tevékenységeket értékelésnek kell alávetni (a 32. cikk (1) bekezdése), — egy sor olyan kritérium meghatározása, amelyeket előzetes értékelésnek kell alávetni (a 32. cikk (2) bekezdése).

A Számvevőszék elemzése

86. A javaslat bevezeti a teljesítmény fogalmát, azonban nem határozza meg azt, és nem tisztázza egyértelműen, hogy azt a hatékony és eredményes pénzgazdálkodással azonosnak kell-e tekinteni.

87. Az értékelés kapcsán használt terminológia nem áll teljesen összhangban a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2016-os intézményközi megállapodással, illetve a minőségi jogalkotásról szóló iránymutatásokkal.

88. A 32. cikk (1) bekezdése nagyobb rugalmasságot biztosít az értékelések elkészítése kapcsán, aminek köszönhetően a Bizottság jobban megválaszthatja az értékelések hatókörét és időzítését. Bizonyos szempontokból azonban ez nem járul hozzá az „eredményközpontú költségvetés” kitűzött céljának megvalósításához: a) a 32. cikk nagyobb rugalmasságot biztosít annak eldöntésében, hogy mikor kerüljön sor „jelentős kiadások” értékelésére, míg a jelenlegi alkalmazási szabályok (39) 18. cikke kifejezetten előírja, hogy „a költségvetés számára kiadást eredményező programokra és tevékenységekre vonatkozó valamennyi javaslatot előzetes értékelésnek kell alávetni”, valamint hogy „valamennyi olyan programot, illetve tevékenységet […], amelyek esetében a mobilizált források meghaladják az 5 000 000 EUR-t, időközi és/vagy utólagos értékelésnek kell alávetni”; b) a jelenlegi alkalmazási szabályok 18. cikkének (1) bekezdéséhez képest nagymértékben korlátozza az előzetes értékelések során vizsgálandó kritériumok körét, mivel ezentúl nem lenne szükség a rendelkezésre álló szakpolitikai lehetőségek és a kapcsolódó kockázatok, a várt hatások, a más eszközökkel való koherencia, a források, a költséghatékonyság és a múltbeli tapasztalatok elemzésére; c) nem írja elő, hogy az utólagos értékelések a gazdaságosságra is kiterjedjenek.

Következtetés

89. A következőket javasoljuk: — egyértelműen meg kellene határozni a teljesítmény fogalmát és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodáshoz való viszonyát, — az értékelés kapcsán használt terminológiát összhangba kellene hozni a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodással, illetve a minőségi jogalkotásról szóló iránymutatásokkal, — számszerűsíteni kellene, hogy mikor kell értékelést végezni, — nem szabadna csökkenteni azon kritériumok körét, amelyeket előzetes értékelésnek kell alávetni, — elő kellene írni, hogy az utólagos értékelések a gazdaságosságra is kiterjedjenek.

A jelentéstétel ésszerűsítése

A Bizottság javaslata

90. A programindokolás a költségvetés-tervezetet kísérő dokumentum, amely a teljesítményre vonatkozó információkat tartalmaz az operatív kiadások indokolására. A 39. cikk (3) bekezdésének h) pontja egyrészt formai változtatásokat tartalmaz (ilyen például a „tevékenységi jelentés” kifejezés helyett a „programindokolás” kifejezés bevezetése), másrészt módosítja a programindokolás tartalmát is, amelynek ezentúl arról is információt kell szolgáltatnia, hogy a program hogyan járult hozzá az uniós szakpolitikák és célkitűzések megvalósításához, és be kell számolnia a program célkitűzéseinek eléréséről. Ezzel szemben törlésre került az értékelési eredmények összefoglalójának csatolására vonatkozó követelmény.

91. A 73. cikk (9) cikkének módosítására irányuló bizottsági javaslat egy olyan megközelítést alkalmaz, amelynek végrehajtását a Bizottság már korábban megkezdte azzal, hogy stratégiai terv kidolgozását írta elő minden főigazgatóság számára, és az éves tevékenységi jelentés (40) funkciói közé beemelte az elvégzett műveletekre vonatkozó információszolgáltatást is.

92. A 239. cikk (1) bekezdésének b) pontja a költségvetésirendelet-javaslatban az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtandó integrált pénzügyi és elszámoltathatósági jelentéscsomag részeként bevezeti az éves irányítási és teljesítményjelentést. Az éves irányítási és teljesítményjelentés a következőkből áll: — az előző évre vonatkozó éves tevékenységi jelentések összefoglalása, — a megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselők éves tevékenységi jelentései, — az EUMSZ 318. cikkében előírt, az Unió pénzügyi helyzetét az elért eredmények alapján értékelő jelentés.

A Számvevőszék elemzése

93. A költségvetési rendeletnek elvben nem szükséges szabályoznia az éves tevékenységi jelentést. Az éves tevékenységi jelentés lényegében egy belső dokumentum, és mint ilyet, az igazgatási autonómia elve értelmében a Bizottság saját belátása szerint készítheti el és módosíthatja. Nem kívánatos, hogy e dokumentum kidolgozása lelassítsa a bizottsági szintű dokumentumok előállítását.

94. A költségvetésirendelet-tervezet törli a 73. cikk (9) bekezdéséből azt – a jelenlegi költségvetési rendelet 66. cikkének (9) bekezdésében előírt – kötelezettséget, amely értelmében az éves tevékenységi jelentésben be kell számolni „a műveleteknek a kitűzött célokhoz viszonyított eredményéről”, valamint „a műveletek révén elért általános teljesítményről”. Ehelyett „az elvégzett műveletek” ismertetését írja elő, ami kevésbé konkrét, és úgy is értelmezhető, hogy a teljesítmény tekintetében korlátozottabb beszámolást tesz lehetővé az éves tevékenységi jelentésben.

95. Az éves tevékenységi jelentés funkciójának felülvizsgálata és azon kijelentés ellenére, miszerint „a felügyelet (értsd: a bizottsági szolgálatok felügyelete) […] az engedélyezésre jogosult tisztviselők által a Bizottságnak tett éves tevékenységi jelentések (AAR) és megbízhatósági nyilatkozatok […] révén valósul meg” (41), a felülvizsgált költségvetési rendelet 73. cikkének (1) bekezdése nem terjeszti ki az engedélyezésre jogosult tisztviselők felelősségét a jelentésben szereplő teljesítményinformációk megbízhatóságára, teljes körűségére és helytállóságára.

96. A teljesítményinformációknak a programindokolásba való belefoglalására irányuló követelmények a javasolt formában nem kellőképpen specifikusak, mivel — csak a program által támogatott uniós szakpolitikákra és célkitűzésekre kellene utalniuk, — a rendelkezés nem írja elő a programok célkitűzéseinek elérésével kapcsolatos információk minőségét, körét és gyakoriságát, — a teljesítménnyel kapcsolatos beszámolás értékelési eredmények nélkül nem lehet teljes.

97. Amennyiben az integrált pénzügyi beszámolási csomagot a következő év július 31-ig teszi közzé (239. cikk), a Bizottság későbbre halasztja a következő dokumentumok közzétételét: — az éves tevékenységi jelentés (július 1. helyett július 31.), — az éves irányítási és teljesítményjelentés (június 15. helyett július 31.). A Számvevőszék nem tartja megfelelőnek a beszámolásra irányuló javaslatokat. Az integrált pénzügyi beszámolási csomag terjedelme elérné a több ezer oldalt, és sok információ több helyen is párhuzamosan szerepelne benne.

Következtetés

98. Javasoljuk, hogy a költségvetési rendelet a következőket írja elő: — a március 31-én ellenőrzésre benyújtandó előzetes éves beszámolóhoz csatolni kellene a fenti 8–12. bekezdésben említett információkat – azaz számviteli és a fő irányítási rendszerekre vonatkozó információkat, az Unió kiadásainak és tevékenységeinek vázlatos áttekintését, valamint annak értékelését, hogy a kiadásokban milyen mértékű szabálytalanságot tártak fel –, továbbá a költségvetésirendelet-javaslat 243. cikkében előírt jelentést, — amennyiben továbbra is külön jelentésekre lesz szükség, a költségvetésirendelet-javaslat 239. cikke (1) bekezdésének c), d) és e) pontjában előírt jelentéseket (azaz az uniós költségvetést érintő megelőző és korrekciós intézkedésekről, a csalás elleni küzdelemről és a belső ellenőrzésekről szóló jelentéseket) egy időben kellene benyújtani (hogy ellenőrizhető legyen azoknak a konszolidált éves beszámolóval való összhangja), — a konszolidált beszámolónak (a nemzetközi bevált gyakorlatokkal összhangban) hosszú távú pénzforgalmi előrejelzést, valamint (a 244. cikkben javasolt külön jelentések helyett) az ügynökségek, közös vállalkozások és vagyonkezelői alapok bevételeiről és kiadásairól szóló konszolidált kimutatásokat kellene tartalmaznia, — a Bizottságnak május 1-jéig külön be kellene nyújtania egy, az EUMSZ 318. cikke szerinti jelentést, amely ismerteti az uniós kiadások és egyéb szakpolitikai területek kapcsán végzett értékelések hatókörét és megállapításait, áttekintést nyújt az összes jelentős kiadási terület és főigazgatóság fő teljesítménynövelő intézkedéseiről, és kiegyensúlyozott módon bemutatja az értékelés szerint jól működő, illetve kiigazításra szoruló vagy egyéb korrekciós intézkedést igénylő programokat, — a Bizottságnak minden év szeptemberében be kellene nyújtania egy, a költségvetésirendelet-javaslat 242. és 243. cikkében előírt követelményeknek megfelelő kombinált jelentést.

99. E változtatások révén teljes beszámolási csomag jönne létre, amely tartalmazná az éves tevékenységi jelentés külső érdekeltek számára is fontos információit. Mindez jelentős mértékű egyszerűsítést tenne lehetővé a beszámolás terén.

Ellenőrzési mechanizmusok

Ellenőrzési eredmények átvétele

A Bizottság javaslata

100. A 123. cikk javaslata szerint a Bizottságnak át kellene vennie a korábbi ellenőrzések eredményeit, amennyiben — azokat független könyvvizsgáló végezte, — azok nemzetközileg elfogadott standardokon alapulnak, — megalapozott bizonyosságot nyújtanak, és — az uniós hozzájárulás felhasználásával kapcsolatos pénzügyi kimutatásokra és beszámolókra vonatkoznak.

A Számvevőszék elemzése

101. A Bizottság azt hozta fel legfőbb érvéként e változtatás bevezetése mellett, hogy lehetővé tenné az uniós hozzájárulásban részesülő szervezetek többszörös ellenőrzését, különösen azon nemzetközi szervezetek esetében, amelyek ellenőrzését független külső ellenőr végzi. Egyetértünk azzal, hogy a Bizottság helyesen teszi, ha a nemzetközi szervezetekkel való kapcsolatainak egyszerűbbé tétele érdekében lehetőség szerint támaszkodik azok meglévő ellenőrzési eljárásaira. A változtatás lehetővé tenné ugyanazon projektek többszörös ellenőrzésének elkerülését, és optimalizálná a pénzügyi és humán erőforrások kihasználását.

102. A nemzetközi szervezetekkel való kapcsolatok terén a teljesítményközpontúságnak kell elsőbbséget élveznie, aminek a Bizottság pénzügyi hozzájárulását egy-egy tevékenység sikeres elvégzéséhez kapcsoló megállapodások kedveznek a leginkább. Támogatjuk az ellenőrzések lehetőség szerinti maximális leegyszerűsítését és azt, hogy a Bizottság ennek érdekében más szervezetek belső kontrollmechanizmusait is felhasználja. Ehhez a Bizottságnak adott esetben hozzá kell igazítania saját támogathatósági feltételeit az érintett nemzetközi szervezet által alkalmazott általános feltételekhez.

103. Úgy véljük azonban, hogy a 123. cikk rendelkezései nem elég egyértelműek. Úgy is értelmezhetők, hogy a könyvvizsgálat átvétele minden olyan esetben kötelező, ha teljesül a felsorolt négy feltétel mindegyike („ez a könyvvizsgálat képezi az […] általános megbízhatóság alapját”), és ez egyben – az eredeti ellenőrzés eredményétől függetlenül – kizárja a projekt további ellenőrzésének lehetőségét.

104. Megjegyezzük továbbá, hogy a cikk nem biztosít hozzáférést az ellenőrzési munkadokumentumokhoz annak értékelése érdekében, hogy a követelmények milyen mértékben teljesültek, és hogy az ellenőrzési munka kellőképpen lefedte-e az összes, szokás szerint vizsgált szempontot.

Következtetés

105. A következőket javasoljuk: — a Bizottság tisztázza, hogy az eredményalapú kifizetések az indokolás 12. oldalával összhangban az összes uniós forrásokat végrehajtó szervezetre alkalmazandóak lesznek, — az I. mellékletben javasoltak szerint kellene módosítani a szöveget egyrészt annak tisztázása érdekében, hogy az ellenőrzés átvétele egy lehetőség, nem pedig kötelező eljárás, másrészt pedig annak biztosítására, hogy az ellenőröknek módjuk legyen betekinteni abba az ellenőrzési dokumentációba, amelyre támaszkodnak.

Az ellenőrzésre vonatkozó szabályok és eljárások

A Bizottság javaslata

106. A 247. cikk (1) bekezdésének végére beszúrt új mondat úgy rendelkezik, hogy „[a Számvevőszék által arra vonatkozóan folytatott vizsgálat, hogy az összes bevétel beérkezése és az összes kiadás kifizetése jogszerű és megfelelő módon történt-e,] figyelembe veszi a programok és a kapcsolódó felügyeleti és kontrollrendszerek többéves jellegét.”

A Számvevőszék elemzése

107. Az ésszerű bizonyossági szint eléréséhez szükséges ellenőrzési módszerről és bizonyítékokról a független ellenőrnek kell döntenie. A Bizottság javaslata az ellenőrzési módszertanunkra vonatkozik, amely a nemzetközi könyvvizsgálati standardok értelmében a Számvevőszék kizárólagos felelőssége. A Bizottság jelenleg öt különböző, eltérő időpontban kiadott jelentésben – az uniós költségvetést érintő megelőző és korrekciós intézkedésekről szóló jelentésben, a „Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése” (FSDA) című dokumentumban, az éves tevékenységi jelentésekben, a pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzésekben és az éves irányítási és teljesítményjelentésben – számol be a pénzügyi korrekciókról és a visszafizettetésekről (42).

Következtetés

108. A programok többéves ciklusa és a kapcsolódó felügyeleti és kontrollrendszerek által az ellenőrzésünkre gyakorolt esetleges hatást független külső ellenőrként a Számvevőszéknek kell értékelnie, ezért ezt a kérdést nem szabadna a költségvetési rendeletben szabályozni. Azt javasoljuk, hogy a Bizottság vonja össze a visszafizettetésekkel és korrekciókkal kapcsolatos összes információt egyetlen dokumentumba, amelyet az előzetes beszámolóval egyidejűleg nyújtson be számunkra (237. cikk).

EGYÉB FIGYELEMBE VETT SZEMPONTOK

Éves beszámoló

A Bizottság javaslata

109. A Bizottság javaslatában szerepel a 234. cikk módosítása, amely a jövőben a pénzügyi kimutatások, a költségvetési beszámoló és az összevont éves beszámoló kombinációjaként határozná meg az éves beszámolót. A rendelkezés a konszolidálási folyamat kapcsán említést tesz a lényegesség elvéről is.

A Számvevőszék elemzése

110. Véleményünk szerint az új szerkezet nem elég egyértelmű.

111. Amint éves jelentéseinkben már említettük (43), a hosszú távú pénzforgalmi előrejelzés segítene az érdekelteknek a jövőbeni kifizetési követelmények és költségvetési prioritások értékelésében. Ezenkívül a Bizottságot is támogatná azon döntések meghozatalában, amelyekkel biztosítható, hogy az alapvető fontosságú kifizetések teljesíthetők legyenek az elfogadott éves költségvetésekből. Ezen túlmenően be lehetne vezetni egy külön az ügynökségekre vonatkozó konszolidált beszámolót, amely javíthatná az átláthatóságot és ésszerűsíthetné az ellenőrzési munkát. Hasonló különbeszámolók készülhetnének a közös vállalkozásokról és a vagyonkezelői alapokról is.

Következtetés

112. A következőket javasoljuk: — meg kellene tartani az éves beszámoló aktuális fogalommeghatározását (a jelenlegi költségvetési rendelet 141. cikke), — a költségvetésirendelet-javaslatnak be kellene vezetnie azt a követelményt, hogy a Bizottság az FSDA-val egy időben évente készítsen és tegyen közzé olyan hosszú távú pénzforgalom-előrejelzést (44), amely hét–tízéves időszakot ölel fel, és tükrözi a költségvetési felső összeghatárokat, kifizetési igényeket, kapacitási korlátokat és a kötelezettségvállalások lehetséges visszavonását.

Vállalati szponzorálás

A Bizottság javaslata

113. A Bizottság a globális fedezet költségvetési elvéről szóló fejezetben bevezette az új 24. cikket, amely egy új, valamely jogi személy és az intézmények között megköthető megállapodástípusról rendelkezik, amely révén egy jogi személy promóciós vagy vállalati társadalmi felelősségvállalási célokból természetbeni támogatást nyújt egy eseményhez vagy tevékenységhez.

A Számvevőszék elemzése

114. Úgy véljük, hogy a vállalati szponzorálást szabályozó jogi keret megerősítésre szorul, és több biztosítékot kellene nyújtania. Ebben a tekintetben nem elegendőek az etikai iránymutatások. Potenciális biztosíték lehet például — a vállalati szponzorálás értékének korlátozása (a természetbeni támogatás becsült értékét véve alapul), hogy ne tűnhessen úgy, mintha az intézmények függő viszonyban lennének valamely gazdasági szereplőtől, — az ilyen szponzorálási szerződések odaítélésének (bizonyos kivételes esetektől eltekintve) előzetes részvételi szándék kifejezésére való felhíváshoz, valamint előzetes megfelelőségi vizsgálathoz kötése annak érdekében, hogy ne álljon fenn összeférhetetlenség, illetve az uniós szakpolitikákkal és fellépésekkel való ellentét, valamint ne sérüljön az Unió jó hírneve, — a szponzorok listájának közzététele az érintett intézmények és szervezetek honlapján (többek között a szponzorálás tárgya, a becsült érték és az egyedi szerződéses feltételek feltüntetésével).

115. Elő kell írni továbbá, hogy a szponzorálási megállapodás sem annak megkötésekor, sem a jövőben ne eredményezhessen negatív pénzügyi hatást a szponzorálásban részesülő intézmény vagy szervezet számára. Bár az ilyen természetbeni hozzájárulások költségvetési szempontból nem minősülnek bevételnek, a Bizottságnak — figyelembe kell vennie az ilyen megállapodások számviteli kezelését, és — rendelkeznie kell a megállapodások Számvevőszék általi ellenőrzésének lehetőségéről.

Következtetés

116. Nem tartjuk valószínűnek, hogy a vállalati szponzorálás költséghatékony mechanizmusnak bizonyulna, és nem támogatjuk a javaslatokat.

Szolgáltatási megállapodások

A Bizottság javaslata

117. Az 57. cikk jogalapot vezet be az uniós intézmények vagy egyéb szervek közötti szolgáltatási megállapodások számára, és kijelenti, hogy azoknak lehetővé kell tenniük a végrehajtásuk során felmerült költségek visszatérítését.

A Számvevőszék elemzése

118. A szolgáltatási megállapodások az uniós intézmények és szervek belső működéséhez kapcsolódnak. Ezért kérdéses, hogy ezeket a szabályokat be kell-e építeni a költségvetési rendeletbe. Érdemes megfontolni azok különválasztott szabályozását, és kiegészítő útmutatást nyújtani a végrehajtásuk technikai részleteit illetően. Ezenfelül úgy véljük, hogy e megállapodások elsődleges célja a méretgazdaságosság révén a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elősegítése, nem pusztán a költségek visszatérítése.

Következtetés

119. A fenti észrevételeink figyelembevétele mellett javasoljuk a bizottsági javaslat elfogadását.

Közbeszerzési szabályok

A Bizottság javaslata

120. A költségvetésirendelet-javaslat nem valósítja meg az egyértelműsítésre és egyszerűsítésre irányuló, beharangozott célkitűzéseket. A fő rendelkezéseket nem csoportosították a VII. cím („Közbeszerzés és koncessziók”) alá, hanem azok különböző címek között szétszórva találhatók meg a javaslat első részében és az I. mellékletben. Bizonyos kérdésekkel a szöveg több része is foglalkozik, anélkül, hogy hivatkozna a többi jogszabályhelyre.

121. A költségvetésirendelet-javaslat és az I. melléklet különválasztása tovább bonyolítja a közbeszerzési szabályok ismertetését.

A Számvevőszék elemzése

122. Amint 17/2016. sz. különjelentésünkben rámutattunk, az eleve összetett közbeszerzési szabályok áttekintését tovább bonyolítja, hogy azokat részben a költségvetési rendelet, részben az alkalmazási szabályok tartalmazzák. Amint azt 1/2015. sz. véleményünkben (45) is jeleztük, az EUMSZ 290. cikke alapján csak a pénzügyi szabályok nem alapvető fontosságú rendelkezései képezhetik felhatalmazáson alapuló jogi aktus tárgyát. Ezért az I. mellékletben (amely egy felhatalmazáson alapuló jogi aktus) ismertetett egyes kulcsfontosságú terminusokat és fogalmakat a költségvetési rendeletnek kellene tartalmaznia. Ezenfelül úgy véljük, hogy a közbeszerzési irányelvek szerinti kiigazításra visszavezethető szabályok mindegyike a pénzügyi szabályozás kulcselemének tekinthető (46).

Következtetés

123. Megismételjük a 17/2016. sz. különjelentésünk ajánlásait, különös tekintettel a 2. ajánlásra, amely a következőket javasolja: — egy közös közbeszerzési szabálykönyvben kellene konszolidálni a közbeszerzésre vonatkozó szabályokat, — ösztönözni kellene a kis- és középvállalkozások részvételét, — meg kellene határozni az építési szerződések megkötését megelőző piaci felmérés szabályait és a közbeszerzési eljárások nyelvhasználatára vonatkozó rendelkezéseket.

A pénzügyi szabálytalanságokkal, illetve a korai felismerési és kizárási rendszerrel foglalkozó testületek összevonása

A Bizottság javaslata

124. A javaslat összevonná a korai felismerési és kizárási rendszerrel (a jelenlegi költségvetési rendelet 108. cikke) és a pénzügyi szabálytalanságokkal (a jelenlegi költségvetési rendelet 73. cikkének (6) bekezdése) foglalkozó testületeket, azaz a költségvetési rendelet valamely rendelkezésének vagy valamely pénzügyi igazgatással kapcsolatos rendelkezésnek a megszegése, valamint a személyzet egy tagjának tevékenységéből vagy mulasztásából adódó műveletek ellenőrzése tekintetében illetékes két testületet. A javaslat indokolása szerint ez a hatékonyság növelését eredményezné.

A Számvevőszék elemzése

125. Noha indokolt, hogy az uniós intézmények egységes módon közelítsék meg a felfüggesztési és kizárási rendszernek, illetve a pénzügyi szabálytalanságok értékelésének kérdését, nem találjuk ésszerűnek a két, eltérő célkitűzésekkel rendelkező testület összevonását.

126. Inkább egy olyan célzott, különálló együttes testület létrehozását javasoljuk, amely már a jelenlegi költségvetési rendelet 73. cikkének (6) bekezdésében is szerepel. Mivel a pénzügyi szabálytalanságok kérdése az intézmények fegyelmi jogköréhez kapcsolódik, és ilyen módon elválaszthatatlan az intézmény igazgatási autonómiájától, a testület intézményközi jellegét kellene megerősíteni, mégpedig annak összetétele révén.

127. Megjegyezzük, hogy a két testület egybeolvasztása esetén a költségvetésirendelet-javaslat 90. cikkében javasolt munkafolyamat nem felel meg a személyzeti szabályzat IX. melléklete fegyelmi eljárással kapcsolatos rendelkezéseinek. Fegyelmi eljárás ugyanis nem indítható OLAF-jelentés kidolgozása vagy közigazgatási vizsgálat lefolytatása nélkül. A javasolt munkafolyamat szerint azonban a testület véleménye alapján az intézmény dönti el, hogy kezdeményezzen-e fegyelmi eljárást. E rendszer szerint minden szabálytalanság esetén konzultálni kell a fegyelmi tanáccsal, míg a IX. melléklet 11. és 12. cikke szerint a kinevezésre jogosult hatóság a szankció jellegének függvényében szabadon dönthet arról, hogy kíván-e egyeztetni a fegyelmi tanáccsal.

Következtetés

128. Nem támogatjuk, hogy a javaslat összevonja a két testületet.

Megkülönböztetett elbánás a befektetőkkel szemben

A Bizottság javaslata

129. Az 1303/2013/EU rendelet új 43a. bekezdése (a javaslat 265. cikke) bevezeti a befektetőkkel szembeni megkülönböztetett elbánás koncepcióját, amely meghatározott feltételek mellett lehetővé teszi, hogy az esb-alapok alárendelt helyzetbe tudjanak kerülni a magánbefektetőkhöz és az EBB-nek az ESBA uniós garanciája alá tartozó pénzügyi termékeihez képest (47).

A Számvevőszék elemzése

130. Ez a rendelkezés úgy értelmezhető, hogy ösztönzést biztosít a magánbefektetőknek és az EBB-nek, mivel lehetővé teszi, hogy az esb-alapok a magánbefektetők és az EBB előtt viseljék a kockázatokat.

Következtetés

131. Véleményünk szerint a javaslatnak egyértelműen meg kellene határoznia a „megkülönböztetett elbánás” fogalmát, és biztosítania kellene a beruházások ösztönzése és a befektetők túlkompenzálásának kockázata közötti egyensúlyt.

A támogathatósági időszak változása a megosztott irányítású pénzügyi eszközök esetében

132. 2015 áprilisában a Bizottság ahelyett, hogy felkérte volna a Parlamentet és a Tanácsot a vonatkozó rendelet módosítására, bizottsági határozatban rendelkezett arról, hogy meghosszabbítja a megosztott irányítású pénzügyi eszközök támogathatósági időszakát (48).

133. Az 1303/2013/EU rendeletnek a tárgyalt javaslatban bevezetett módosításai nem foglalkoznak a támogathatósági időszak megváltoztatásának problémájával.

A visszafizettetésre vonatkozó szabályok

A Bizottság javaslata

134. Az 1306/2013/EU rendelet jelenlegi rendelkezései értelmében amennyiben a jogosulatlan kifizetés visszafizettetése az előírt határidőig nem történik meg, az érintett összeget egyenlő mértékben kell megosztani a költségvetés és a tagállamok között (az úgynevezett 50/50 szabály). Az 54. cikk (2) bekezdésében tervezett változtatás (lásd: a COM(2016) 605 javaslat 268. cikke) kapcsán a Bizottság megismétli azon javaslatát (49), hogy a visszafizettetés elmulasztásának pénzügyi következményeit teljes egészében az érintett tagállam viselje.

A Számvevőszék elemzése

135. Amint 1/2012. sz. véleményünkben (50) is említettük, az ilyen változtatás felveti annak kockázatát, hogy a tagállam úgy intézné a beszámolási és leírási folyamatot, hogy ne keletkezzen pénzügyi kötelezettség a tagállami költségvetés számára.

Következtetés

136. Az adminisztratív teher csökkentése érdekében a Bizottság meghatározhatna egy de minimis küszöböt, ami elkerülhetővé tenné számos kisösszegű adósság nyomon követését.

Aktív mezőgazdasági termelői státusz

A Bizottság javaslata

137. Az 1307/2013/EU rendelet 9. cikkének módosítása (a COM(2016) 605 javaslat 269. cikke) lehetővé tenné a tagállamoknak — az aktív mezőgazdasági termelői státusz bizonyításához a kérelmezők számára előírt kritériumok csökkentését, vagy — 2018-tól kezdve a kedvezményezettek aktív mezőgazdasági termelői státuszát előíró rendelkezések alkalmazásának megszüntetését.

A Számvevőszék elemzése

138. 1/2012. sz. véleményünkben megjegyeztük, hogy az aktív mezőgazdasági termelői státusz megállapítása tekintetében a Bizottság által javasolt intézkedések túlzott adminisztratív terhet róhatnak az irányító hatóságokra és a termelőkre. Az aktív mezőgazdasági termelői státusz bizonyításához szükséges kritériumok csökkentése bizonyos mértékig a saját aggályainkra adott válasznak is tekinthető. Az a javaslat azonban, amely szerint a tagállamok számára lehetővé kellene tenni, hogy ne alkalmazzák a kedvezményezettek kötelező aktív mezőgazdasági termelői státuszát előíró rendelkezéseket, nincs összhangban az 5/2011. sz. különjelentésünkben (51) tett ajánlásainkkal.

Következtetés

139. Ésszerűnek tartjuk az aktív mezőgazdasági termelői státusz bizonyításához szükséges kritériumok egyszerűsítésére irányuló javaslatot, de nem támogatjuk a kedvezményezettek kötelező aktív mezőgazdasági termelői státuszát előíró rendelkezések alkalmazásának teljes megszüntetését.

A fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás

A Bizottság javaslata

140. A bizottsági javaslat az 1307/2013/EU rendelet 50. cikkéből (a COM(2016) 605 javaslat 269. cikke) törölné a támogatási jogosultságok, illetve a támogatható hektárok (90 hektár) számának korlátozását előíró követelményt. A támogatható hektárok és a támogatási jogosultságok száma tekintetében csak azoknak a tagállamoknak kellene felső határt előírniuk és alkalmazniuk, amelyek nem rendelkeznek elegendő forrással az összes támogatási kérelem kielégítésére.

A Számvevőszék elemzése

141. E kifizetések célja az, hogy megkönnyítsék a fiatal mezőgazdasági termelők gazdálkodói tevékenységének elindítását, majd az indulást követően mezőgazdasági üzemük szerkezeti kiigazítását. Úgy véljük, hogy a 90 hektárnál nagyobb területű mezőgazdasági üzem már aligha van a tevékenység elindításának vagy szerkezeti kiigazításának szakaszában. Az ilyen nagyságú mezőgazdasági üzemeknek már pénzügyileg kellőképpen életképesnek kell lenniük ahhoz, hogy viselni tudják az esetleges további szerkezeti kiigazítások költségeit.

Következtetés

142. Azt javasoljuk, hogy maradjon meg a támogatható hektárok és a támogatási jogosultságok felső határa.

Fogalommeghatározások

A Bizottság javaslata

143. A Bizottság a költségvetésirendelet-javaslatban új fogalommeghatározásokat is bevezet, illetve módosít néhány meglévő fogalommeghatározást.

A Számvevőszék elemzése

144. A fogalommeghatározások némelyike hiányos, illetve nincs összhangban a Bizottság más dokumentumaival vagy az általánosan elfogadott bevált gyakorlatokkal.

145. A „költségvetési garancia” meghatározása (a 2. cikk 9. pontja) például nem tükrözi azt a tényt, hogy a potenciális pénzügyi kötelezettség érvényességi időszaka az uniós garancia végső kedvezményezettjével aláírt utolsó megállapodás lejáratáig tart.

146. Amint már 19/2016. sz. különjelentésünkben (52) is megjegyeztük, a „tőkeáttételi hatás” meghatározása nem egyértelmű, és nem felel meg a nemzetközileg elfogadott iránymutatásoknak. A költségvetésirendelet-javaslat 2. cikkének 33. bekezdése nem tisztázza kellőképpen a fogalmat. Ráadásul a multiplikátorhatásnak a javaslatban bevezetett új fogalommeghatározása igen közel áll a tőkeáttételéhez. (A 202. cikk (1) bekezdésének d) pontjában a két terminust egymással felcserélhető módon alkalmazzák, ami tovább fokozza a fogalommal kapcsolatos kétségeket.)

147. Mind a költségvetési rendelet, mind az ágazati rendeletek egy sor olyan intézkedésre is javaslatot tesznek, amelyek célja az eredmények és outputok középpontba állítása. Közelmúltbeli ellenőrzési eredmények (53) azonban rávilágítottak, hogy a Bizottság különböző tevékenységei kapcsán igen eltérően használják ezeket a fogalmakat.

Következtetés

148. A következőket javasoljuk: — a költségvetésirendelet-javaslatban javasolt fogalommeghatározásokat az aktuális bevált gyakorlatokhoz kellene igazítani, — a költségvetési rendeletben meg kellene határozni az „output” és az „eredmény” fogalmát. Az ágazati rendeleteknek szintén ugyanezeket a fogalommeghatározásokat kellene alkalmazniuk.

A véleményt 2017. január 26-i luxembourgi ülésén fogadta el a Számvevőszék. a Számvevőszék nevében Klaus-Heiner LEHNE elnök

(1) HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

(2) HL L 347., 2013.12.20., 238. o.

(3) HL L 347., 2013.12.20., 289. o.

(4) HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

(5) HL L 347., 2013.12.20., 470. o.

(6) HL L 347., 2013.12.20., 487. o.

(7) HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

(8) HL L 347., 2013.12.20., 608. o.

(9) HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

(10) HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

(11) HL L 348., 2013.12.20., 129. o.

(12) HL L 72., 2014.3.12., 1. o.

(13) HL L 86., 2014.3.21., 14. o.

(14) HL L 189., 2014.6.27., 1. o.

(15) HL L 158., 2014.5.27., 227. o.

(16) COM(2016) 605 végleges.

(17) Indokolás, 2. o.

(18) Hasonló észrevételt tettünk többek között a többéves pénzügyi keret félidős értékelése, az Európai Stratégiai Beruházási Alapról (ESBA) szóló (EU) 2015/1017 rendelet, valamint az ESBA-rendelet módosításáról szóló COM(2016) 597 javaslat kapcsán is.

(19) Ez a szakasz „Az Európai Bizottság szervezetirányítási rendszere: helyes gyakorlatok?” című, 27/2016. sz. különjelentésünk észrevételein és ajánlásain alapul.

(20) Lásd még: a 2013/34/EU irányelvnek a nem pénzügyi és a sokszínűséggel kapcsolatos információknak bizonyos nagyvállalkozások és vállalatcsoportok általi közzététele tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. október 22-i 2014/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 330., 2014.11.15., 1. o.) 1. cikke.

(21) Példák a bevált gyakorlatokra: az Egyesült Királyság munka- és nyugdíjügyi minisztériumának (Department of Work and Pensions) éves beszámolója; Írország szociális védelmi minisztériumának (Department of Social Protection) éves beszámolója.

(22) A 27/2016. sz. különjelentés 2. ajánlásának f) pontja. A Bizottság elfogadta ezt az ajánlást.

(23) CIPFA/IFAC: International Framework: Good Governance in the Public Sector [Nemzetközi keretrendszer: Jó szervezetirányítás a közszférában], 2014, 29–30. o. A Bizottság, az Európai Számvevőszék, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága eltérő összetételű és más-más szerepet ellátó ellenőrzési bizottsággal rendelkezik.

(24) A Bizottság jelenleg törekszik ellenőrzési bizottságának egy további független taggal való bővítésére.

(25) A 27/2016. sz. különjelentés 65. bekezdése.

(26) A jelenlegi költségvetési rendelet 125. cikke úgy rendelkezik, hogy „a vissza nem térítendő támogatások célja vagy hatása nem lehet nyereség termelése” (ez az úgynevezett nonprofitelv), illetve hogy „nyereség keletkezésekor a Bizottság jogosult visszafizettetni a nyereségnek azt a részét, amely megfelel […] az uniós hozzájárulásnak”.

(27) Indokolás, 6. o.

(28) Olyan partnerek, akikkel a Bizottság előzetes értékelés alapján vagy egyedi eljárások használatára irányuló követelmény kapcsán bizalomteljesebb kapcsolatot építhet ki.

(29) Lásd még: „A pénzügyi eszközök szerepe az uniós költségvetés végrehajtásában – a 2007–2013-as programidőszak tanulságai” című, 19/2016. sz. számvevőszéki különjelentés 1. ajánlása.

(30) Néhány példa: a költségvetés-tervezetet kísérő munkadokumentum; a pénzügyi eszközökről szóló, a 2017-es költségvetést kísérő melléklet; a pénzügyi eszközökkel kapcsolatos tevékenységekről szóló éves jelentés; a Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a harmadik országoknak 2015-ben nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtásáról; a Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az általános költségvetés által fedezett garanciákról – a 2015. december 31-i állapot; a Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Európai Unió 2015. évi forrásbevonási és hitelezési tevékenységeiről.

(31) A dokumentumot a költségvetés végrehajtását megelőző év szeptember 1. napjáig az Európai Parlament és a Tanács elé kell terjeszteni.

(32) A rugalmassági keret – a váratlan helyzetek kezelése érdekében – lehetővé teszi a Bizottság számára három költségvetési eszköz (az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA II), az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) és a 2014–2020-as időszakra szóló fejlesztési együttműködési finanszírozási eszköz (DCI) – éves előirányzatai legfeljebb 10 %-ának a következő évre történő átvitelét.

(33) A negatív tartalék egyes kifizetési előirányzatoknak egy másik költségvetési sorba való átcsoportosítására biztosít lehetőséget még azelőtt, hogy azonosították volna a más sorokból származó többlet-előirányzatokat.

(34) A 125. cikk szerint „ezeket a forrásokat a Bizottság […] lehetőség szerint az érintett tagállam javára” hajtja végre.

(35) Ezek csak akkor csoportosíthatók át másik költségvetési sorra, ha a kijelölt célra használják fel őket.

(36) A bérbeadásból származó jövedelem kivételével, amely esetében az átvitel automatikus.

(37) A 6/2010. sz. vélemény 7. és 8. bekezdése.

(38) A 2014-es éves jelentés 1.61. bekezdése és 1.6. ábrája; a 2015-ös éves jelentés 1.47. bekezdése, valamint 1.5. és 1.6. ábrája.

(39) A Bizottság 2012. október 29-i 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól (HL L 362., 2012.12.31., 1. o.).

(40) A stratégiai terv a Bizottság és az egyes főigazgatóságok ötéves célkitűzéseit rögzíti, amelyeket gyakran befolyásolnak külső tényezők, míg az irányítási tervek és az éves tevékenységi jelentések célja a Bizottság ellenőrzése alatt álló inputoknak, főbb fellépéseknek és azok eredményeinek megtervezése és az azokról való beszámolás.

(41) 27/2016. sz. különjelentés, a Bizottság 21. bekezdésre adott válasza.

(42) Mindezek a dokumentumok a jövőben az integrált pénzügyi beszámolási csomag részét képeznék.

(43) A 2015-ös éves jelentés 2.10. bekezdése, a 2014-es éves jelentés 2.22. bekezdése, a 2013-as éves jelentés 1.50. bekezdése, valamint a 2012-es éves jelentés 1.59. bekezdése.

(44) Lásd még: az IPSASB 1. sz. javasolt gyakorlati iránymutatása: Reporting on the Long-Term Sustainability of an Entity's Finances (Beszámolás a szervezet hosszú távú pénzügyi fenntarthatóságáról).

(45) A Számvevőszék 1/2015. sz. véleménye az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (HL C 52., 2015.2.13., 1. o.).

(46) A közbeszerzés témájának a költségvetési rendelet és az I. melléklet közötti megosztása sérti a döntéshozatali eljárásokkal kapcsolatos, a Szerződésekben lefektetett és a Bíróság ítélkezési gyakorlatában pontosított szabályokat.

(47) COM(2016) 605 final, 188. preambulumbekezdés.

(48) A 2014-es éves jelentés 6.52. bekezdése és a 2015-ös éves jelentés 6.45. bekezdése.

(49) Hasonló javaslat szerepelt az 1306/2013/EU rendelet hátterében álló COM(2011) 628 javaslatban is, amelyet a jogalkotó nem fogadott el.

(50) Az egyes, a közös agrárpolitikára vonatkozó rendeletjavaslatokról a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó 1/2012. sz. vélemény 43. és 44. bekezdése.

(51) 5/2011. sz. különjelentés: Az egységes támogatási rendszer (SPS): a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás tökéletesítése érdekében kezelendő problémák.

(52) „A pénzügyi eszközök szerepe az uniós költségvetés végrehajtásában – a 2007–2013-as programidőszak tanulságai” című, 19/2016. sz. különjelentésben azt javasoltuk, hogy „a Bizottság adjon a költségvetési rendeletben (majd az ágazati szabályozásban is) olyan, az uniós költségvetés valamennyi területére alkalmazható meghatározást a pénzügyi eszközök tőkeáttételéről, amely világosan megkülönbözteti az OP keretében történő magán- és tagállami közfinanszírozás tőkeáttételét a további magán- és közforrások tőkeáttételétől, és figyelembe veszi az érintett eszköz típusát. Ez a definíció tegye egyértelművé, hogyan határozzák meg az uniós és a tagállami közforrások által mozgósított összegeket, esetleg az OECD témába vágó irányelveit követve.”

(53) A 2015-ös éves jelentés 3.54–3.59. bekezdése, valamint a 2014-es éves jelentés 3.52. és 3.92. bekezdése.

I. MELLÉKLET A BIZOTTSÁG ÁLTAL MÓDOSÍTOTT SZÖVEG ÉS A SZÁMVEVŐSZÉK JAVASLATAI A javaslat szövege A Számvevőszék javaslata 69. cikk: Az EUMSZ és az Euratom-Szerződés alapján létrehozott szervek (6) A Bizottság végleges beszámolójában való konszolidálás előtt független külső ellenőr ellenőrzi, hogy az e cikk (1) bekezdésben említett szervek éves beszámolói megfelelően tükrözik-e az adott szerv bevételeit, kiadásait és pénzügyi helyzetét. Amennyiben az e cikk (1) bekezdésében említett alap-jogiaktus másként nem rendelkezik, a Számvevőszék az EUMSZ 287. cikkének (1) bekezdésében foglalt előírásokkal összhangban minden egyes szervről éves különjelentést készít. E jelentés elkészítésekor a Számvevőszék figyelembe veszi a független külső ellenőr által végzett ellenőrzési tevékenységet és az ellenőr észrevételei nyomán tett intézkedéseket. 69. cikk: Az EUMSZ és az Euratom-Szerződés alapján létrehozott szervek (6) A Bizottság végleges beszámolójában való konszolidálás előtt független külső ellenőr ellenőrzi, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett szervek éves beszámolói megfelelően tükrözik-e az adott szerv bevételeit, kiadásait és pénzügyi helyzetét. A független külső ellenőr azt is ellenőrzi, hogy az összes bevétel beérkezése és az összes kiadás kifizetése jogszerű és megfelelő módon történt-e. Amennyiben az e cikk (1) bekezdésében említett alap-jogiaktus másként nem rendelkezik, a Számvevőszék az EUMSZ 287. cikkének (1) bekezdésében foglalt előírásokkal összhangban minden egyes szervről éves különjelentést készít évente beszámol az e cikk hatálya alá tartozó szervek ellenőrzési eredményeiről. E jelentés elkészítésekor beszámolás során a Számvevőszék figyelembe veszi a független külső ellenőr által végzett ellenőrzési tevékenységet és az ellenőr észrevételei nyomán tett intézkedéseket. 70. cikk: A köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek Az alap-jogiaktussal létrehozott, jogi személyiséggel rendelkező és a köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott szervek elfogadják saját pénzügyi szabályaikat. E szabályok magukban foglalják az uniós forrásokkal való hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához szükséges elveket. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 261. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktus keretében a költségvetési rendeletet kiegészítő, az uniós forrásokkal való hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához szükséges elveket meghatározó, a 149. cikken alapuló pénzügyiszabályzat-mintát fogadjon el. E szervek pénzügyi szabályai nem térhetnek el a költségvetésirendelet-mintától, kivéve, amennyiben különös szükségleteik ezt megkívánják, valamint a Bizottság előzetes hozzájárulásával. A 69. cikk (2), (3) és (4) bekezdése a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervekre is alkalmazandó. 70. cikk: A köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek Az alap-jogiaktussal létrehozott, jogi személyiséggel rendelkező és a köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott szervek elfogadják saját pénzügyi szabályaikat. E szabályok magukban foglalják az uniós forrásokkal való hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához szükséges elveket. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 261. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktus keretében a költségvetési rendeletet kiegészítő, az uniós forrásokkal való hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosításához szükséges elveket meghatározó, a 149. cikken alapuló pénzügyiszabályzat-mintát fogadjon el. E szervek pénzügyi szabályai nem térhetnek el a költségvetésirendelet-mintától, kivéve, amennyiben különös szükségleteik ezt megkívánják, valamint a Bizottság előzetes hozzájárulásával. A 69. cikk (2) –(6) , (3) és (4) bekezdése a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervekre is alkalmazandó. 123. cikk: Könyvvizsgálat átvétele Amennyiben független könyvvizsgáló az uniós hozzájárulás felhasználásával kapcsolatos pénzügyi kimutatásokra és beszámolókra vonatkozó, megalapozott bizonyosságot nyújtó, nemzetközileg elfogadott standardokon alapuló könyvvizsgálatot végzett, ez a könyvvizsgálat képezi az adott esetben ágazatspecifikus szabályokban részletesebben meghatározott általános megbízhatóság alapját. 123. cikk: Könyvvizsgálat átvétele Amennyiben független könyvvizsgáló az uniós hozzájárulás felhasználásával kapcsolatos pénzügyi kimutatásokra és beszámolókra vonatkozó, megalapozott bizonyosságot nyújtó, nemzetközileg elfogadott standardokon alapuló könyvvizsgálatot végzett, ez a könyvvizsgálat képezi az figyelembe vehető az uniós kiadások – adott esetben ágazatspecifikus szabályokban részletesebben meghatározott általános megbízhatóság alapját – ellenőrzésének összefüggésében . Ennek érdekében a Bizottságnak és a Számvevőszéknek – kérésre – rendelkezésére kell bocsátani a független ellenőr jelentését és a kapcsolódó ellenőrzési dokumentációt. 126. cikk: Pénzügyi keretpartnerség (3) Az ellenőrzések költség-haszon profiljának optimalizálása és az együttműködés elősegítése érdekében ellenőrzési megállapodások köthetők a forrásokat a 61. cikk (1) bekezdésének c) pontja alapján végrehajtó személyekkel és szervezetekkel vagy a vissza nem térítendő támogatások kedvezményezettjeivel. Az EBB esetében a Bizottsággal és az Európai Számvevőszékkel kötött háromoldalú megállapodás alkalmazandó. 126. cikk: Pénzügyi keretpartnerség (3) Az ellenőrzések költség-haszon profiljának optimalizálása és az együttműködés elősegítése érdekében ellenőrzési megállapodások köthetők a forrásokat a 61. cikk (1) bekezdésének c) pontja alapján végrehajtó személyekkel és szervezetekkel vagy a vissza nem térítendő támogatások kedvezményezettjeivel. Az EBB esetében a Bizottsággal és az Európai Számvevőszékkel kötött háromoldalú megállapodás alkalmazandó. Az ilyen megállapodások nem korlátozhatják a Számvevőszék hozzáférését az uniós források ellenőrzésé hez szükséges információkhoz. 211. cikk: A költségvetési garanciákra vonatkozó szabályok (2) A költségvetési garanciákhoz a 201. cikk (2) bekezdése szerinti tagállami hozzájárulás garancia vagy pénzeszköz formájában nyújtható. Az Unió nevében nyújtott összegnek meg kell haladnia az (1) bekezdés a) pontjában említett összeget. Szükség esetén a garancialehívással összefüggő kifizetéseket a hozzájáruló tagállamok vagy harmadik felek pari passu alapon teljesítik. A Bizottság megállapodást köt a hozzájárulókkal, amelynek tartalmaznia kell különösen a fizetési feltételekkel kapcsolatos rendelkezéseket. 211. cikk: A költségvetési garanciákra vonatkozó szabályok (2) A költségvetési garanciákhoz a 201. cikk (2) bekezdése szerinti tagállami hozzájárulás garancia vagy pénzeszköz formájában nyújtható. Az Unió nevében nyújtott összegnek meg kell haladnia az (1) bekezdés a) pontjában említett összeget. Szükség esetén aA garancialehívással összefüggő kifizetéseket elvben a hozzájáruló tagállamok vagy harmadik felek pari passu alapon teljesítik. A Bizottság megállapodást köt a hozzájárulókkal, amelynek tartalmaznia kell különösen a fizetési feltételekkel kapcsolatos rendelkezéseket. 247. cikk: Az ellenőrzésre vonatkozó szabályok és eljárások (1) A Számvevőszék által arra vonatkozóan folytatott vizsgálat, hogy az összes bevétel beérkezése és az összes kiadás kifizetése jogszerű és megfelelő módon történt-e, figyelembe veszi a Szerződések, a költségvetés, e rendelet, az e rendelet szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és minden más, a Szerződések szerint elfogadott jogi aktus rendelkezéseit. E vizsgálat figyelembe veszi a programok és a kapcsolódó felügyeleti és kontrollrendszerek többéves jellegét. 247. cikk: Az ellenőrzésre vonatkozó szabályok és eljárások (1) A Számvevőszék által arra vonatkozóan folytatott vizsgálat, hogy az összes bevétel beérkezése és az összes kiadás kifizetése jogszerű és megfelelő módon történt-e, figyelembe veszi a Szerződések, a költségvetés, e rendelet, az e rendelet szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és minden más, a Szerződések szerint elfogadott jogi aktus rendelkezéseit. E vizsgálat figyelembe veszi a programok és a kapcsolódó felügyeleti és kontrollrendszerek többéves jellegét. 249. cikk: A Számvevőszék betekintési joga (1) A Bizottság, a többi intézmény, az Unió nevében bevételeket vagy kiadásokat kezelő szervek és a végső címzettek minden olyan létesítményt és információt a Számvevőszék rendelkezésére bocsátanak, amelyet az feladata elvégzéséhez szükségesnek tart. A Számvevőszék rendelkezésére bocsátanak minden, a költségvetésből finanszírozott szerződések odaítélésével és teljesítésével kapcsolatos dokumentumot és minden készpénz- vagy anyagelszámolást, minden számviteli bejegyzést vagy bizonylatot, valamint az ezekre vonatkozó adminisztratív dokumentumokat, minden bevételre és kiadásra vonatkozó dokumentumot, minden leltárt, minden szervezeti ábrát a szervezeti egységekről, amelyet a Számvevőszék szükségesnek ítél a költségvetési és pénzügyi eredménykimutatás nyilvántartásokon alapuló vagy a helyszínen végzett ellenőrzéséhez, és – ugyanezen célból – minden, elektronikusan létrehozott vagy tárolt dokumentumot és adatot. Az érintett nemzeti közigazgatás belső ellenőrzési szervei és többi szolgálata minden olyan létesítményt a Számvevőszék rendelkezésére bocsátanak, amelyet az feladata ellátásához szükségesnek tart. (2) Azon tisztviselők, akiknek tevékenységét a Számvevőszék vizsgálja: a) bemutatják készpénzbizonylataikat és bármilyen más, készpénzre, értékpapírra és bármilyen típusú anyagra vonatkozó bizonylataikat, továbbá a rájuk bízott források kezelése tekintetében a vonatkozó igazoló dokumentumokat, valamint bármely könyvet, nyilvántartást és a velük kapcsolatos más dokumentumot; b) bemutatják a 247. cikkben említett ellenőrzés teljes körű végrehajtásához szükséges levelezést és bármely más dokumentumot. Az első albekezdés b) pontja szerint nyújtott információt csak a Számvevőszék kérheti. (3) A Számvevőszék jogosult az Unió bevételeire és kiadásaira vonatkozó, az intézmények szervezeti egységei és különösen az ilyen bevételekre és kiadásokra vonatkozó döntésekért felelős szervezeti egységek, az Unió nevében bevételeket és kiadásokat kezelő szervek és a költségvetésből támogatásban részesülő természetes vagy jogi személyek által birtokolt dokumentumok ellenőrzésére. (4) Az annak megállapítására vonatkozó feladat, hogy a bevételek beérkezése és a kiadások kifizetése jogszerű és megfelelő módon történt-e, illetve a pénzgazdálkodás hatékony és eredményes volt-e, kiterjed a hozzájárulásként kapott uniós források intézményeken kívüli szervek általi felhasználására is. (5) Az intézményeken kívüli végső címzetteknek kifizetett uniós finanszírozás a végső címzettekkel – vagy azok beleegyezése hiányában a szerződő felekkel vagy alvállalkozókkal – a Számvevőszék által lefolytatandó, a finanszírozás felhasználására vonatkozó ellenőrzésről kötött írásos megállapodás függvénye. (6) A Bizottság a Számvevőszék kérésére annak rendelkezésére bocsátja a hitelnyújtási és hitelfelvételi műveletekre vonatkozó információkat. (7) Az integrált számítógépes rendszerek használata nem eredményezheti a Számvevőszék igazoló dokumentumokhoz való hozzáférésének csökkenését. 249. cikk: A Számvevőszék betekintési joga (1) A Bizottság, a többi intézmény, az Unió nevében bevételeket vagy kiadásokat kezelő szervek és a végső címzettek minden olyan létesítményt és információt a Számvevőszék rendelkezésére bocsátanak, amelyet az feladata elvégzéséhez szükségesnek tart. A Számvevőszék kérésére annak rendelkezésére bocsátanak minden, a költségvetésből finanszírozott szerződések odaítélésével és teljesítésével kapcsolatos dokumentumot és minden készpénz- vagy anyagelszámolást, minden számviteli bejegyzést vagy bizonylatot, valamint az ezekre vonatkozó adminisztratív dokumentumokat, minden bevételre és kiadásra vonatkozó dokumentumot, minden leltárt, minden szervezeti ábrát a szervezeti egységekről, amelyet a Számvevőszék szükségesnek ítél a költségvetési és pénzügyi eredménykimutatás nyilvántartásokon alapuló vagy a helyszínen végzett ellenőrzéséhez, és – ugyanezen célból – minden, elektronikusan létrehozott vagy tárolt dokumentumot és adatot. A Számvevőszék hozzáférési joga kiterjed az általa ellenőrzött bevétel vagy kiadás igazgatásához használt informatikai rendszerhez való hozzáférésre is. Az érintett nemzeti közigazgatás belső ellenőrzési szervei és többi szolgálata minden olyan létesítményt a Számvevőszék rendelkezésére bocsátanak, amelyet az feladata ellátásához szükségesnek tart. (2) Azon tisztviselők, akiknek tevékenységét a Számvevőszék vizsgálja: a) bemutatják készpénzbizonylataikat és bármilyen más, készpénzre, értékpapírra és bármilyen típusú anyagra vonatkozó bizonylataikat, továbbá a rájuk bízott források kezelése tekintetében a vonatkozó igazoló dokumentumokat, valamint bármely könyvet, nyilvántartást és a velük kapcsolatos más dokumentumot; b) bemutatják a 247. cikkben említett ellenőrzés teljes körű végrehajtásához szükséges levelezést és bármely más dokumentumot. Az első albekezdés b) pontja szerint nyújtott információt csak a Számvevőszék kérheti. (3) A Számvevőszék jogosult az Unió bevételeire és kiadásaira vonatkozó, az intézmények szervezeti egységei és különösen az ilyen bevételekre és kiadásokra vonatkozó döntésekért felelős szervezeti egységek, az Unió nevében bevételeket és kiadásokat kezelő szervek és a költségvetésből támogatásban részesülő természetes vagy jogi személyek által birtokolt dokumentumok ellenőrzésére. (4) Az annak megállapítására vonatkozó feladat, hogy a bevételek beérkezése és a kiadások kifizetése jo