A spanyolországi bírósági eljárások időtartama egyre nő. A polgári, kereskedelmi és közigazgatási ügyekben első fokon 2016 óta nő az ügyintézési idő . A Legfelsőbb Bíróság polgári és kereskedelmi ügyeiben különösen hosszadalmas, meghaladja a 600 napot . Ezenkívül az ügyek eldöntésének aránya is csökken. A polgári és kereskedelmi peres ügyekben a befejezési arány 2018-ban 86,7 %-ra csökkent . Az elsőfokú közigazgatási bíróságokon a befejezési arány szintén visszaesett, 100 % alá. Mivel több ügy kerül be a rendszerbe, mint amennyi befejeződik, ügyhátralék keletkezik, amely egyre nő . Spanyolország az uniós jog egyes területein jó hatékonysági szinttel rendelkezik. Különösen az uniós védjegybitorlási ügyek tekintetében, ahol az eljárások hossza 2018-ban a felére csökkent . A fogyasztóvédelemmel kapcsolatban a bírósági felülvizsgálat átlagos időtartama rövid és továbbra is stabil .

Az ikt-eszközök használata megfelelően kialakult az igazságszolgáltatási rendszeren belül, és a digitalizációba való befektetés folytatódik. Többek között sor került a „Justicia Digital” elnevezésű projekt teljes körű végrehajtására, amely jelentős mértékben a közigazgatás modernizációjára és a digitális megoldások igazságszolgáltatási adminisztráción belüli használatára összpontosít. Mindazonáltal a különböző autonóm közösségekben használt irányítási rendszerek közötti interoperabilitás továbbra is problémát jelent. A „Justicia 2030” elnevezésű projekt célja, hogy hatékonyabban integrálja az ikt-szolgáltatásokat az igazságszolgáltatás területén . E projekt célja, hogy létrehozza az állampolgárokkal folytatott kommunikáció új modelljét, és ezáltal automatikus és proaktív módon nyújtson szolgáltatásokat. A projekt ezenkívül magában foglalja a vitarendezés alternatív eszközeinek kialakítását is. Míg az igazságszolgáltatás digitális átállását Spanyolországban tovább kell javítani, az országban az ügyintézés tekintetében magas az ikt elérhetőségének szintje . Spanyolország azon tagállamok között van, amelyek a legtöbb intézkedést vezették be a géppel olvasható bírósági határozatok előállítása érdekében . Spanyolország támogatást kapott az Európai Bizottságtól arra, hogy növelje az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést és annak minőségét a kiber-igazságszolgáltatás stratégiai és ismeretközpontú megközelítéssel történő bevezetésének előmozdításával, valamint az Igazságügyi Minisztérium és az autonóm közösségek által kialakított ikt-rendszerek irányításának átfogó módosításán és egységesítésén vagy teljes mértékű interoperabilitásán keresztül. Spanyolország ezenkívül támogatást kapott az Európai Uniótól és az Európa Tanácstól arra, hogy javítsa az igazságszolgáltatási statisztikák gyűjtését, és növelje az áldozatok támogatásával foglalkozó hivatal kapacitását (ikt-vel kapcsolatos és intézményi támogatás) . A projekt második és aktuális szakaszában az Európa Tanács támogatni fogja a Justicia 2030 néhány programját, például az elektronikus eljárási normák megvalósíthatóságát, valamint a digitális projektek végrehajtásáról szóló kézikönyvet.

A főügyész és a végrehajtás közötti kapcsolat egyeztetések tárgyát képezi. A főügyészt a kormány javaslatára eljáró államfő nevezi ki az elismert spanyol bírák közül, akik legalább tizenöt éves tényleges gyakorlattal rendelkeznek. A jelöltek ajánlása előtt a kormánynak meg kell hallgatnia a Legfelsőbb Igazságügyi Tanácsot, és a Képviselői Kongresszus megfelelő bizottságának meg kell vizsgálnia a jelöltek alkalmasságát . A Legfelsőbb Bíróság ex post felügyeletet gyakorolhat a kinevezés jogszerűsége tekintetében. A kormánynak nincs joga ahhoz, hogy elbocsássa a főügyészt. Mindazonáltal a főügyész mandátuma ugyanakkor jár le, mint a kormányé . Ezt a rendszert kritika érte különösen a tekintetben, hogy a hivatali idők egybeesése kihathat a függetlenség érzékelésére . Az Európa Tanács rámutatott arra, hogy a közbizalom szempontjából nem csupán az elengedhetetlen, hogy a bűnüldözés pártatlan, objektív, és – különösen politikai jellegű – befolyástól mentes legyen, hanem az is, hogy annak is látszódjon . Az Európa Tanács elismerte, hogy ezt a kérdést alaposan figyelembe vették, azonban arra szólította fel a hatóságokat, hogy megalapozottabb fejlesztéseket vezessenek be annak érdekében, hogy a bűnüldözési szolgálat nagyobb szintű autonómiáját biztosítsák, különösen a kormánnyal való kommunikáció átláthatósága terén . A főügyész független és pártatlan módon jár el, és nem kaphat utasításokat vagy parancsokat a kormánytól vagy bármely más közigazgatási vagy igazságügyi szervtől. Mindazonáltal a kormány felhívhatja a főügyész figyelmét bizonyos intézkedésekre a közérdek védelmében . Míg a jog meghatározza, hogy a végrehajtási és a bűnüldözési szolgálatok közötti valamennyi kommunikációnak az igazságügyi miniszter és a főügyész között kell zajlania , nem írja elő e kommunikáció nyilvánosságra hozatalát, sem pedig a kommunikáció írásos iktatására irányuló kötelezettséget. Ugyanezt az aggodalmat emelte ki a korrupcióellenes államok csoportja (GRECO) is . Úgy tűnik azonban, hogy a gyakorlatban e kommunikáció egy részét sajtóközleményeken keresztül közzéteszik az Igazságügyi Minisztérium weboldalán . Az érdekelt felek felhívják a figyelmet annak jelentőségére, hogy a végrehajtói hatalom bűnüldözésbe való politikai beavatkozása látszatának elkerülése és a büntető igazságszolgáltatásba vetett közbizalom megerősítése érdekében biztosítani kell ezt a nyilvánosságot .

A Covid19-világjárvány során sor került a veszélyhelyzeti jogkörök alkalmazására. A kormány bejelentette a veszélyhelyzetet , és ezt követően közölte azt a Képviselői Kongresszussal . A Képviselői Kongresszus hatszor engedélyezte a veszélyhelyzet meghosszabbítását . Az Alkotmány rendkívüli és sürgős szükség esetén, valamint a meghatározott tárgyi hatályon belül felhatalmazza a kormányt arra, hogy törvényerejű rendeleteket hozzon . A kormány köteles bemutatni a törvényrendeleteket a Kongresszusnak, amelyet megillet az azoktól való eltérés előjoga. Az Alkotmánybíróság szintén ellenőrizheti, hogy a kormány túllépte-e a mérlegelési mozgásterét a hivatkozott sürgős szükség meghatározása során, és értékelheti az azt lehetővé tévő körülmények és az elfogadott intézkedések közötti kapcsolatot.

Az alapjogok védelmét független hatóságok biztosítják. Az Ombudsman („Defensor del Pueblo”) Spanyolország Nemzeti Emberi Jogi Intézménye. 2018-ban az Ombudsmant ismételten „A” státusszal látta el a Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Nemzetközi Szövetsége (GANHRI) az ENSZ párizsi elveinek való megfelelés tekintetében . Az Ombudsmant a Parlament nevezi ki, és az ő feladata biztosítani, hogy a közigazgatással kapcsolatban valamennyi állampolgár alapjogait betartsák . Az Ombudsman független intézmény; nem kap utasítást egyetlen hatóságtól sem, és feladatait önállóan látja el. Minden évben elküldi a tevékenységéről szóló jelentését a Parlamentnek , és ezenkívül bármilyen témában nyújthat be jelentést, amelyet különösen súlyosnak vagy sürgősnek ítél. Ezenkívül az Ombudsman illetékes az alkotmányos felülvizsgálat és a habeas corpus eljárások elindításában . Átláthatósági célokból minden vonatkozó vizsgálatot és panaszt nyilvánosságra hoznak az Ombudsman weboldalán, valós időben.

Spanyolország kidolgozott úgynevezett „nyílt kormányzati terveket”. 2013 óta a kormány bevezette a nyílt kormányzási szabályokat , amelyek célja, hogy megerősítsék az állampolgárok és a hatóságok közötti kapcsolatot, és állandó párbeszédet alakítsanak ki annak érdekében, hogy az állampolgárokat még inkább bevonják a közpolitikák alakításába. Ezzel összefüggésben Spanyolország kialakította a „nyílt kormányzati terveket” . E tervek célja az volt, hogy egyszerűsítsék az eljárásokat, és javítsák a tájékoztatás átláthatóságát, valamint a jobb minőségű információkhoz való hozzáférést az állampolgárok számára, számos szakpolitikai területen, beleértve az igazságszolgáltatást. Az e tekintetben vállalt konkrét kezdeményezés a „nyílt kormányzati fórum” létrehozása volt. A közigazgatás és a civil társadalom képviselőiből álló fórum célja, hogy párbeszédet folytasson a civil társadalommal, és elérhetővé tegye az információkat az állampolgárok számára. A fórum megbeszéléseiről készült valamennyi megállapodást, jegyzőkönyvet vagy egyéb dokumentumot közzéteszik az átláthatósági portálon . A negyedik nyílt kormányzati cselekvési terv, amelyet 2020 harmadik trimeszterében kell jóváhagyni, azt a célt tűzte ki, hogy felhívja a nyilvánosság figyelmét a nyílt kormányzás értékeire, és ezáltal hozzájáruljon a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend fenntartható fejlesztési céljainak eléréséhez . Ez a kezdeményezés abból a szempontból is releváns, hogy a civil társadalom tere Spanyolországban egyre szűkül .

I. melléklet: Források betűrend szerinti jegyzéke *

* A 2020. évi jogállamisági jelentéshez kapcsolódó konzultáció keretében beérkezett észrevételek jegyzéke megtalálható az (EB weboldalán).

A Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Európai Hálózata (2020), A jogállamiság az Európai Unióban – Jelentések a Nemzeti Emberi Jogi Intézmények részéről.

A tömegtájékoztatás sokszínűségével és szabadságával foglalkozó központ (2020), 2020. évi médiapluralizmus-monitor. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020

A Transparency International korrupcióérzékelési indexe (2019). https://www.transparency.org/en/cpi/2019/results/esp

Asociación de Fiscales (2020), Contestación de la Asociación de Fiscales a la consulta realizada por la Comisión Europea para el „Éves jogállamisági jelentés – érdekelt felekkel folytatott konzultáció” (Informe Anual sobre el Estado de Derecho). http://asociaciondefiscales.es/images/Pdf/200521%20-%20Cuestionario%20Unión%20Europea.pdf

Asociación de Fiscales (2020. január 13.), sajtóközlemény. http://asociaciondefiscales.es/index.php/general/actividades-a-f/comunicados?start=14

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (2020), Beadvány az Európai Bizottságnak az első éves jogállamisági jelentés elkészítésével kapcsolatban.

CEPEJ (2018), Európai igazságszolgáltatási rendszerek: az igazságszolgáltatás hatékonysága és minősége.

CIVICUS (2020), Spanyolország országprofilja. https://monitor.civicus.org/country/spain/

Consejo General de la Abogacia Española (2020), A 2020. évi jogállamisági jelentéshez kapcsolódó, érdekelt felek körében folytatott online konzultációra érkezett észrevételek.

El Pais (2020. február 20.), Los jueces exigen al ministro la renovación cuanto antes del Poder Judicial. https://elpais.com/politica/2020/02/19/actualidad/1582142956_826283.html

Európa Tanács (1999), Büntetőjogi egyezmény a korrupcióról.

Európa Tanács, Az újságírás védelmét és az újságírók biztonságát előmozdító platform – Spanyolország. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/spain

Európa Tanács, Miniszteri Bizottság (2000), Recommendation Rec(2000)19 of the Committee of Ministers to Member States on the Role of Public Prosecution in the Criminal Justice System.

Európa Tanács: Miniszteri Bizottság (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities.

Európa Tanács: Miniszteri Bizottság (2016), Recommendation CM/Rec(2016)4 of the Committee of Ministers to member States on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors.