ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Az Egyesült Királyság kilépése, valamint az egyéb korrekciók lejárta automatikusan véget vet a visszatérítések és korrekciók jelenlegi összetett rendszerének. Ez nem utolsósorban azért helyénvaló, mert a Fontainebleau-ban alkalmazott logika ma már nem időszerű. 1984-ben az Egyesült Királyság viszonylag szegény tagállamnak számított, a költségvetés legnagyobb részét pedig a mezőgazdasági célú átcsoportosítások tették ki. A helyzet most lényegesen más: a visszatérítésekben részesülő tagállamok az Unió legvirágzóbb tagállamai közé tartoznak, az uniós kiadások pedig jelentős fejlődésen mentek keresztül és diverzifikáltabbá váltak. A Bizottság ezért azt javasolta, hogy a visszatérítéseket egy ötéves időszak alatt fokozatosan szüntessék meg. Eljött az ideje, hogy az Európai Tanács egy olyan méltányosabb és átláthatóbb rendszerről állapodjon meg, amelyben mindenkire ugyanazok a szabályok vonatkoznak.

Az Európai Tanácsnak továbbá az uniós költségvetés új finanszírozási forrásainak feltárására vonatkozóan folyamatban lévő munkához szükséges ösztönzést is meg kell adnia. Az új bevételi források bevezetése kettős haszonnal jár: hozzájárulna a költségvetés és a szakpolitikai prioritások – például az éghajlat-politika – közötti kapcsolat szorosabbá tételéhez, és segítene enyhíteni a nemzeti hozzájárulások növekedésének hatását.

Jelenleg a tagállamok széles körben támogatják az újrafeldolgozatlan műanyag csomagolási hulladékon alapuló új saját forrást. Az EU kibocsátáskereskedelmi rendszeréhez kapcsolódó új saját forrás is egyre nagyobb támogatást kap. Az Európai Bizottság megválasztott elnöke azt is bejelentette, hogy jogalkotási javaslatot terjeszt elő annak érdekében, hogy ezt a rendszert a tengeri közlekedési ágazatra is kiterjesszék, valamint idővel csökkentsék a légi közlekedési ágazat számára térítésmentesen kiosztott kibocsátási egységeket. Más lehetséges bevételi forrásokat is meg lehetne vizsgálni.

Az érdekelt felek körében általánosan elismert, hogy a jelenlegi helyzet már nem tartható fenn. Az Európai Parlament egyértelművé tette, hogy a jövőbeli pénzügyi keret jóváhagyására vonatkozó döntésében lényeges szempont lesz a saját források reformja és a bevételi források diverzifikálása. Mielőbb be kell fejezni a munkát annak érdekében, hogy egy kiegyensúlyozott megállapodás részeként elő lehessen készíteni a terepet az új saját forrásokra vonatkozó végső döntésekhez.
EURÓPAI BIZOTTSÁG

Brüsszel, 2019.10.9.

COM(2019) 451 final

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK

on the compliance of the European Banking Authority with the requirements regarding the location of its seat
* Ideértve a fellebbviteli bizottság véleményeit és az elfogadott aktusokat is.



2.3.A fellebbviteli bizottság ülései

A fellebbviteli bizottság 2018 folyamán 6 alkalommal találkozott, és 12 végrehajtási jogi aktus tervezetét tárgyalta meg (az egészségügy és a fogyasztóvédelem területén), melyeket a Bizottság terjesztett elő. A fellebbviteli bizottság a 12 eset egyikében sem nyilvánított véleményt. A Bizottság 11 végrehajtási jogi aktus elfogadása mellett döntött, miután 2018-ban nem nyilvánított véleményt.

2.4.Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás használata

Amint az már az 1. szakaszban is szerepelt, a bizottsági eljárásrend 2011. évi reformja nem érintette az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást. Ez az eljárás már nem alkalmazható az új jogszabályok esetében, azonban továbbra is előfordul számos meglévő alap-jogiaktusban, és továbbra is alkalmazandó azok keretében, egészen az alap-jogiaktusok kiigazításáig. 2018-ban az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás szerint elfogadott intézkedések száma 90 volt (lásd az V. táblázatot). A vétójog alkalmazására egyszer került sor, az Európai Parlament élt vele. Összehasonlításképpen 2017-ben is egyszer éltek vétójoggal.

V. TÁBLÁZAT – Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás szerint elfogadott intézkedések száma

Ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás –

elfogadott intézkedések Az Európai Parlament által elutasított intézkedéstervezetek A Tanács által elutasított intézkedéstervezetek AGRI 5 0 0 BUDG 0 0 0 CLIMA 1 0 0 CNECT 0 0 0 DEVCO 0 0 0 DIGIT 0 0 0 EAC 0 0 0 ECFIN 0 0 0 ECHO 0 0 0 EMPL 0 0 0 ENER 0 0 0 ENV 11 0 0 ESTAT 3 0 0 FISMA 6 0 0 FPI 0 0 0 GROW 15 0 0 HOME 0 0 0 JUST 0 0 0 MARE 0 0 0 MOVE 11 0 0 NEAR 0 0 0 OLAF 0 0 0 REGIO 0 0 0 RTD 0 0 0 SANTE 38 1 0 SG 0 0 0 TAXUD 0 0 0 TRADE 0 0 0 ÖSSZESEN: 90 1 0

3.A bizottságok tevékenységére vonatkozó részletes információk

Az e jelentést kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum részletes információkat tartalmaz az egyes bizottságok 2018. évi munkájáról, a Bizottság érintett szervezeti egységei szerinti bontásban.

4.Következtetés

A Bizottság az Európai Parlament és a Tanács figyelmébe ajánlja ezt a jelentést.
c) adott esetben releváns tudományos adatokon kell alapulnia.

a) nem lehet megtévesztő a fogyasztók számára, ahogyan azt a rendelet 7. cikke („Tisztességes tájékoztatási gyakorlatok”) is előírja, különösen

3.1. Korábbi jelentések és értékelések

Az alábbi tanulmányok és jelentések eredménye alapján került sor az önkéntes marhahúscímkézési rendszer végrehajtásának értékelésére:

a)a Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek az 1760/2000/EK rendelet II. címének végrehajtásáról;

b)a független érdekképviselőkből álló, adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport véleménye a mezőgazdaságról;

c)a Bizottság megbízásából elkészített, „Az uniós marhahúscímkézési szabályok értékelése” című értékelő tanulmány .

3.2.Konzultáció a tagállamokkal

A korábbi értékelések keretében végzett elemzés integrálása, aktualizálása és kiegészítése érdekében információgyűjtésre került sor a 28 tagállam illetékes hatóságainak címzett speciális kérdőívek segítségével.

A kérdőív a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság 2018. július 19-i ülésén került bemutatásra, majd kiküldésre került a tagállamoknak.

A kérdőív a rendszer végrehajtásáért felelős illetékes hatóságoktól származó információk, vélemények és értékelések összegyűjtésére szolgált.

A kérdőív különösen az alábbiakat kérdezte/kérte a tagállamoktól:

-a 653/2014/EU rendelet hatálybalépése után fenntartották-e az önkéntes marhahúscímkézési értesítések és ellenőrzések nemzeti rendszerét;

-meg kellett becsülniük a 653/2014/EU rendelet hatálybalépése előtt és után önkéntesen címkézett marhahús piaci arányát;

-melyek voltak az önkéntes címkézési rendszer keretében nyújtott tájékoztatás főbb elemei;

-a 653/2014/EU rendelet hatálybalépése előtt (2013–2014) és után (2015-től) elvégzett ellenőrzések száma és a meg nem felelés aránya;

-az önkéntes marhahúscímkézéssel kapcsolatban tapasztalt meg nem felelés típusai;

-a 653/2014/EU rendelet hatálybalépését követően az önkéntes marhahúscímkézési rendszer végrehajtása során felmerült nehézségek;

-a 653/2014/EU rendelettel bevezetett egyszerűsítés legfontosabb (kedvező vagy kedvezőtlen) hatásainak értékelése;

-a 653/2014/EU rendelet hatálybalépése előtti és utáni önkéntes marhahúscímkézési rendszer értékelése (1-től 5-ig tartó skálán) az alábbiak tekintetében: a rendszer hatékonysága, a rendszer megbízhatósága, a rendszer bonyolultsága az illetékes hatóságok számára, a rendszer bonyolultsága a termelők számára, a rendszer bevezetésével és működtetésével kapcsolatban az illetékes hatóságokra nehezedő adminisztratív terhek, a termelők adminisztratív költségei, a fogyasztók megfelelő tájékoztatása céljából rendelkezésre álló kapacitás.

A 28 tagállamból 12 tagállam (BE, DK, DE, ES, FR, IT, AT, PT, SI, FI, SE, UK) részletesen válaszolt a kérdőívre. Öt tagállam (BG, HR, LV, LT, PL) azt válaszolta, hogy 2014 előtt nem alkalmazta az önkéntes marhahúscímkézést.

11 tagállam (CZ, EE, IE, EL, CY, LU, HU, MT, NL, RO, SK) nem válaszolt vagy részlegesen kitöltött kérdőívet küldött vissza.
EURÓPAI BIZOTTSÁG

Brüsszel, 2020.6.12.

COM(2020) 557 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2020) 557 final of 20.5.2020.

Concerns the Hungarian language version.

Wrong figures in a diagram in point 3.4 have to be corrected.

The text shall read as follows:

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

Egyesült Királyság



Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentés
EURÓPAI BIZOTTSÁG

Brüsszel, 2020.6.4.

COM(2020) 549 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2020) 549 final of 20.5.2020.

Concerns all linguistic versions except English, French, German and Latvian.

Modification of the document’s marking on the cover page.

The text shall read as follows:

A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

Lettország



Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentés
EURÓPAI BIZOTTSÁG

Brüsszel, 2020.6.30.

COM(2020) 98 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2020) 98 final of 11.3.2020.

Concerns the Hungarian language version.

In points 1, 2.2, 3, 3.5 and 3.6 mistranslations and grammatical mistakes were corrected.

The text shall read as follows:

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

A tisztább és versenyképesebb Európát szolgáló,















körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv
EURÓPAI BIZOTTSÁG

Brüsszel, 29.6.2020

COM(2020) 550 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2020) 550 final of 13.05.2020.

Concerns the Hungarian language version.

In point III. (a), the graph on 'Tourism total contribution to GDP 2018' has been replaced.

The text shall read as follows:

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Turizmus és közlekedés 2020-ban és azon túl
EURÓPAI BIZOTTSÁG

Brüsszel, 2020.6.18.

COM(2020) 442 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2020) 442 final of 27.05.2020.

Concerns the Hungarian language version.

In point 4, the last two tables have been replaced.

The text shall read as follows:

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE















































































































































































































































Uniós költségvetés – az európai helyreállítási terv motorja
CORRIGENDUM: Replaces COM(2020) 836 final of 10/12/2020. Concerns all language versions. Acronyme BUD added.

Ezzel az általános bevezetéssel egy időben elérhetővé válik a 2021. évi általános költségvetés második tervezetének szakaszonkénti részletes ismertetése valamennyi nyelvi változatban az EUR-Lexen ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-hu.htm ).





TARTALOMJEGYZÉK

1. Introduction

2. The multiannual financial framework and the Second 2021 draft budget

2.1. Ceilings of the multiannual financial framework for the 2021 budget

2.2. Overview of the second 2021 draft budget

3. Key elements of the second draft budget proposal

3.1. Horizontal issues

3.2. General approach for commitment appropriations

3.2.1. Heading 1 – Single Market, Innovation and Digital

3.2.2. Heading 2a – Economic, social and territorial Cohesion

3.2.3. Heading 2b – Resilience and Values

3.2.4. Heading 3 – Natural Resources and Environment

3.2.5. Heading 4 – Migration and Border Management

3.2.6. Heading 5 – Security and Defence

3.2.7. Heading 6 – Neighbourhood and the World

3.2.8. Heading 7 – European Public Administration

3.2.9. Thematic special instruments: EGF and SEAR
EURÓPAI BIZOTTSÁG

Brüsszel, 2020.11.30.

COM(2020) 263 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2020) 263 of 25 June 2020.

Concerns all language versions.

The last two paragraphs in Section 6 - Conclusions, have been corrected.

The text shall read as follows:



A BIZOTTSÁG JELENTÉSE

a 2018. évre vonatkozó éves jelentés az Európai Unióban végzett tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonságáról
Ajánlás

A TANÁCS AJÁNLÁSA

Spanyolország 2020. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Spanyolország 2020. évi stabilitási programját

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Parlament állásfoglalásaira,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

(1)A Bizottság 2019. december 17-én elfogadta az éves fenntartható növekedési stratégiát, amely elindította a gazdaságpolitikai koordináció 2020. évi európai szemeszterét. Kellő figyelmet fordított az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017. november 17-én kihirdetett szociális jogok európai pillérére. A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet alapján 2019. december 17-én elfogadta a riasztási mechanizmus keretében készült jelentést is, amelyben Spanyolországot azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkozásában részletes vizsgálatra kerül sor. A Bizottság ugyanezen a napon az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó ajánlást is elfogadott.

(2)A Spanyolországra vonatkozó 2020. évi országjelentést 2020. február 26-án tették közzé. Az országjelentés értékelte a Tanács által 2019. július 9-én elfogadott országspecifikus ajánlások és az előző években Spanyolországnak címzett ajánlások végrehajtása érdekében hozott intézkedéseket, valamint az Európa 2020 stratégia nemzeti szintre lebontott célkitűzései kapcsán Spanyolország által elért eredményeket. Az országjelentés emellett magában foglalta az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke szerinti részletes vizsgálatot is, amelynek eredményeit szintén 2020. február 26-án tették közzé. Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Spanyolországban makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn. A továbbra is magas munkanélküliséggel összefüggésben változatlanul sebezhetőséget okoz az állami és a magánszektor nagymértékű külső és belső adósságállománya, ami egyben határokon átnyúló jelentőséggel is bír.
5. háttérmagyarázat – A török háttér A kereskedelem terén Törökország 2019-ben továbbra is az EU ötödik legnagyobb partnere volt, míg Törökország számára az EU minősült messze a legfontosabb partnernek. Az elmúlt évtizedekben az EU és Törökország közötti kereskedelem különösen az EU és Törökország közötti vámunióról szóló, 1996-ban érvénybe lépett megállapodás hatására növekedett jelentősen. Az egyezmény lehetővé teszi valamennyi ipari termék és bizonyos feldolgozott mezőgazdasági termékek szabad áramlását az EU és Törökország között. Ugyanakkor előírja, hogy Törökország tartsa be az Európai Unió külső vámtarifa-előírásait és a harmadik országokból származó importra vonatkozó szabályait, valamint a kereskedelempolitikai, versenypolitikai szabályokat, a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó előírásokat és a vámunióra hatókörébe tartozó európai uniós műszaki szabályozások rendelkezéseit. A problémák az elmúlt években kezdtek halmozódni. A Bizottság természetesen továbbra is ragaszkodik ahhoz, hogy Törökország tartsa be a vámuniós szabályokat, és diszkriminációtól mentesen, minden tagállam tekintetében – ideértve a Ciprusi Köztársaságot is – hajtsa végre a társulási megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvében foglaltakat. A Bizottság 2019-ben minden rendelkezésre álló módon hangot adott aggályainak, többek között a vámunió vegyes bizottsága és más kétoldalú megbeszélések keretében. Tekintettel arra, hogy Törökország a gyógyszeripari ágazatban továbbra is az erőltetett lokalizációt alkalmazza, az EU most első alkalommal eljárást indított egy tagjelölt állammal szemben a WTO-nál.
Róma (IT), Brüsszel (BE), Szófia (BG), Helsinki (FI), Vilnius (LT), Lisszabon (PT)

Róma (IT)

Olaszország GDF

Alkalmazotti cserék és szemináriumok bűnüldözési és igazságügyi hatóságok számára az euróhamisítás elleni küzdelem érdekében

Róma (IT), Bécs (AT), Brüsszel (BE) Párizs (FR), Berlin (DE), Madrid (ES) 2019. április–július
Cseh Köztársaság: Csehország támogatott étkezést biztosít a gyermekek számára az iskolákban. Úgy gondolják, hogy az iskoláskor előtt, illetve az általános iskola idején a jó minőségű iskolai étkeztetés előmozdítja az iskolalátogatást. Az ilyen programokban részt vevő iskolák száma folyamatosan nő. Az anyagi támogatás keretében Csehországban többek között ötféle anyatej-helyettesítő tápszert és tejalapú anyatej-kiegészítő tápszert osztanak ki a különböző korcsoportok részére, valamint bébiételeket is elérhetővé tesznek. Ciprus: Az élelmezési segély és az anyagi támogatás végső kedvezményezettjeinek nagy részét gyermekek teszik ki (92 % és 100 %). Az iskoláskorú gyermekek ingyenesen jutnak hozzá az iskolai étkezdében készített ételekhez. Horvátország: A szegénységben élő vagy a szegénység kockázatának kitett gyermekek iskolai program keretében részesülnek támogatásban. Ezek a gyermekek iskolai étkeztetésben részesülnek, valamint iskolatáskákat és egyéb iskolai felszereléseket kapnak. Málta: Kísérő intézkedésként Málta 2018-tól gyümölcsöt, zöldséget és tejet oszt ki az iskolás gyermekek számára, hogy segítse a jó minőségű, fenntartható élelmiszer fogyasztásának kultúráját a legkisebbek körében. A kiszolgáltatott helyzetben lévő és igen alacsony jövedelmű családokban élő gyermekek iskolai szükségleteikhez kapcsolódó támogatásokban is részesülnek (ilyenek többek között az iskolai egyenruhák, a tanórán kívüli foglalkozások és egyéb alapvető szükségletek). Magyarország: A végső kedvezményezettek között nagy arányban vannak jelen a gyermekek. A szegénységben élő családokból származó gyermekek élelmiszercsomagok és alapvető anyagi támogatás formájában kapnak segítséget. Írország: A programban azok a gyermekek is támogatást kapnak, akiknek a családja az élelmiszerbankok szolgáltatásait veszi igénybe. A gyermekek javát szolgálja az is, hogy az, hogy az új otthonokba költöző menekült családok otthoni kezdőcsomagot (ezen belül babacsomagot) kapnak. 2018-ban 40 000 iskoláskorú gyermek és az állam által biztosított elszállásolásban részesülő, nemzetközi védelmet kérő személyek 1 000 gyermeke kapott iskolai csomagot. Ausztria: Az iskolatáskák és egyéb iskolai eszközök formájában kiosztott támogatás közvetlenül azokat az iskoláskorú gyermekeket célozta, akiknek családja minimumjövedelemből él.
Az uniós költségvetés másik fontos hozzájárulása az Európai Stratégiai Beruházási Alap kkv-keretéből nyújtott finanszírozás. A kulturális és kreatív ágazatokban működő vállalkozásokkal együtt az innovatív mikro, kis- és középvállalkozásoknak és a szociális vállalkozásoknak nyújtott kockázatfinanszírozás terén az alap előre láthatóan több mint 1,1 millió ilyen vállalkozást támogat.

1.3.4. Az uniós költségvetés a határokon átnyúló mobilitás támogatásával az uniós polgárság és értékek érdekében beruházásokat hajt végre

A gazdasági infrastruktúrával és vállalkozásokkal kapcsolatos közvetlen beruházásokon kívül az uniós költségvetés az emberekbe és intézményekbe is befektet, ezzel előmozdítva a közös európai értékeket az „Egyesülve a sokféleségben” jelmondatnak megfelelően.

Az Erasmus+ fiataloknak, diákoknak és bármilyen korú személyzetnek kínál lehetőséget arra, hogy Európában vagy Európán kívül szerezzenek tanulmányi, képzési tapasztalatokat és önkéntes tevékenységet végezzenek. 2019-ben több mint 900 000 résztvevőnek volt lehetősége külföldre utazni, hogy más élettapasztalatokat szerezni a felsőoktatásban, szakképzésben, valamint különféle egyéb cserelehetőségek révén ( ). Ezek a tapasztalatok olykor az érintettek egész életét megváltoztatják, jelentős mértékben hozzájárulnak foglalkoztatási kilátásaik javításához és az uniós polgárság eszméjének népszerűsítéséhez.

A foglalkoztatás és a szociális innováció programja határokon átívelő partnerségek és célzott mobilitási rendszerek révén támogatta a munkavállalók mobilitását. Az utazó munkavállalók támogatása még nagyobb mértéket öltött 2019-ben, amikor létrejött az Európai Munkaügyi Hatóság ( ), amelynek célja a munkaerő-mobilitásra és a szociális biztonsági rendszerek koordinálására vonatkozó uniós szabályok tisztességes és hatékony érvényesítésének biztosítása, hogy a polgárok és a vállalkozások könnyebben élhessenek a belső piac nyújtotta lehetőségekkel.

A határon átnyúló együttműködésről bebizonyosodott, hogy az EU-n belüli kapcsolatok és cserék ösztönzésén felül a sikeres és nagy jelentőségű kutatást is elősegíti. A Horizont 2020 továbbra is támogatta a kutatók határon átnyúló hálózatait. A Marie Skłodowska–Curie-cselekvések ág keretében a Horizont 2020 továbbra is támogatást nyújtott az európai kutatóknak, hogy karrierjük bármely szakaszában dolgozhassanak és folytathassanak együttműködést más országokban, olyan kezdeményezéseket támogatva, amelyek lebontják a tudományos szféra, az ipar és a vállalkozások közötti akadályokat.

Finally, the European Solidarity Corps is promoting solidarity activities, mainly through volunteering, traineeships and jobs, to enhance the engagement of young people and organisations in accessible and high-quality solidarity activities. Young people aged between 18 and 30 undertook volunteering activities or solidarity projects managed by organisations, institutions, bodies or groups. By the end of 2019 more than 12 000 participants had been involved in volunteering actions.
Helyi járványkitörések – helyi és nemzeti reagálás Több héttel a szigorú korlátozó intézkedések feloldása után most több tagállamban is újra emelkedik a bejelentett esetek száma, és a legtöbb EU-/EGT-országban még mindig számolnak be bizonyos körülmények között bekövetkezett helyi járványkitörésekről és közösségeken belüli terjedésről. A közelmúltbeli járványkitörések jól szemléltetik, hogy a helyi kitöréseket azonnal meg kell fékezni a szélesebb körű közösségi terjedés elkerülése érdekében. Ennek érdekében az érintett területen azonnali kiterjesztett tesztelést és kontaktkövetést kell végezni. Ezt követően helyi enyhítő intézkedéseket, például elkülönítést kell bevezetni. A szükséges kapacitást – amelynek forrása helyi és nemzeti szintű egyaránt lehet – azonnal be kell vetni. A testreszabott, konkrét válaszlépések biztosítása érdekében tudomásul kell venni a helyi kapacitás és a helyi ismeretek fontosságát. Az optimális hatékonyság érdekében helyi ismereteket igénylő konkrét tevékenységeknek – például a kontaktkövetésnek – és a helyi ismeretek nélkül is megfelelően fejleszthető tevékenységeknek – például a mobil laboratóriumok biztosításának vagy az RT-PCR-tesztek technikai lebonyolításának – különválasztása döntő szerepet fog játszani abban, hogy a lehető legjobban reagálhassunk a járványkitörésekre. Ez a megközelítés a helyi és nemzeti hatóságok közötti koordinációt és információcserét tesz szükségessé. .