A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Éves jelentés az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtásáról /* COM/2013/0100 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Éves jelentés az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtásáról 1. Bevezetés Az EU és Dél-Korea közötti szabadkereskedelmi megállapodás 2011 júliusa óta ideiglenes alkalmazásban van[1]. A szabadkereskedelmi megállapodások új, széles körű és átfogó jellegük által meghatározott generációjának első képviselőjéről van szó. Egyben ez az EU első kereskedelmi megállapodása egy ázsiai országgal. Kicsivel több mint egyévnyi alkalmazás után még mindig korai lenne teljes körűen bemutatni a szabadkereskedelmi megállapodás hatásait, hiszen a tarifális és nem tarifális liberalizációs intézkedések, valamint a szolgáltatásokra és a beruházásokra vonatkozó intézkedések csak hosszabb időtávon fognak hatályba lépni. Mindazonáltal számottevő vámlebontásra került már sor, és ennek az uniós kivitelre kifejtett pozitív hatásai már a gyakorlatban is érzékelhetők. E jelentés célja az Európai Unió és tagállamai és a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás kétoldalú védzáradékának végrehajtásáról szóló, 2011. május 11-i 511/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletből[2] fakadó kötelezettségeknek való megfelelés. Az említett rendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság éves jelentést tesz közzé a megállapodás alkalmazásáról és végrehajtásáról. A 3. cikk (3) bekezdése értelmében pedig a Bizottság éves monitoring jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az érzékeny ágazatokat érintő, Koreából származó termékek behozatalára vonatkozó naprakész statisztikákról. 2. Átfogó értékelés A kereskedelmi forgalom és a vámmegtakarítások alakulása Alább a megállapodás végrehajtásának első évére (2011. július – 2012. június) vonatkozó adatoknak az azt megelőző négy 12 hónapos időszakra („referencia-időszak”) vonatkozó adatok átlagának az összehasonlítására alapozott főbb megállapítások következnek. A hosszabb időszakkal való összehasonlítás semlegesíti a válság hatását. 2.1. A kereskedelmi forgalom alakulása A Koreába irányuló uniós kivitel összességében 37%-kal növekedett. A megállapodás ideiglenes alkalmazásának kezdete óta a teljesen liberalizált termékek kivitele a többi termékhez képest erősebben növekedett. A szóban forgó – a Koreába irányuló uniós kivitel 35%-át adó – termékek kivitele 2011 júliusa és 2012 júniusa között 54%-kal (4,4 milliárd EUR) növekedett a referencia-időszakhoz képest. Összehasonlításképpen: ugyanezen teljesen liberalizált termékeknek az uniós kivitele világviszonylatban 27%-kal növekedett. Ezzel szemben a semmilyen preferenciális elbánásban nem részesülő, az uniós export 18%-át adó termékek kivitele az időszak alatt mindössze 20%-kal emelkedett. Az uniós kivitel 43%-át képviselő, részben liberalizált termékek esetében a kivitel erősödése 35%-os volt, ami 3,9 milliárd EUR-nak felel meg. A teljesen liberalizált termékek Koreába irányuló kivitelének növekedési ütemét ugyanezen termékeknek a világ többi részébe irányuló kivitelének „rendes” növekedési üteméhez hasonlítva azt kapjuk, hogy a többletkivitel értéke meghaladja a 2 milliárd EUR-t. Ugyanakkor a Koreából származó uniós behozatal csak nagyon kis mértékben (1%) emelkedett. A jelenlegi uniós gazdasági környezet egyértelműen negatívan hatott az Unióba irányuló koreai exportra. A Koreából származó árubehozatal visszaesésének másik oka, hogy a koreai vállalatok folytatják a termelésnek az Unióba és más országokba történő áthelyezését, ami a közvetlenül Koreából származó behozatal helyébe lép. Koreai autógyártók például gyártóüzemeket hoztak létre a Cseh Köztársaságban és Szlovákiában, és koreai elektronikai vállalatok gyártóüzemekkel rendelkeznek számos uniós tagállamban, hozzájárulva ezáltal az uniós munkahelyteremtéshez és növekedéshez. 2.2. Vámmegtakarítások A vámmegtakarítások már a szabadkereskedelmi megállapodás teljes körű alkalmazása előtt is jelentős összegűek voltak. Óvatos becslések szerint az uniós kivitelen ténylegesen megtakarított vám mintegy 600 millió EUR volt a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának első 12 hónapjában. A fenti érték kiszámításához az uniós export tekintetében alkalmazott preferenciák kihasználtságának arányát kb. 50%-nak vették, míg a koreai export esetében a kihasználtsági arány 68%-os volt. Jóllehet az Unió preferencia-kihasználtsági mutatója fokozatosan javult a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazása első évének második felében, a koreai kivitel esetében a preferenciák kihasználtsága még mindig magasabb, mint az uniós kivitelé. Ez több tényezővel is magyarázható, így például az új vámigazgatási eljárások alkalmazásának eltérő feltételeivel vagy a vállalatok eltérő kiviteli profiljával, hiszen míg koreai részről jórészt nagyvállalatok exportálnak az EU-ba, addig az uniós exportőrök inkább elaprózottnak tekinthetők. Végezetül a jelenség részben a „közvetlen szállításra” vonatkozó rendelkezéssel is magyarázható, amelynek értelmében a Koreába logisztikai csomópontokon – például Szingapúron vagy Hongkongon – keresztül szállított áruk nem feltétlenül részesülnek preferenciális elbánásban. 2.3. Gépjárműipar és egyéb ágazati hatások A Koreából származó uniós gépkocsibehozatal (HR-kód: 8703) értékben 20%-kal (663 millió EUR), mennyiségben 12%-kal (+45 000 jármű) növekedett a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának első évében a referencia-időszakkal összehasonlítva. A Koreából származó gépkocsibehozatalnak a szabadkereskedelmi megállapodás ideiglenes alkalmazásától mért növekedése ellenére a gépkocsibehozatal 37%-kal elmarad az ugyanezen 12 hónapot lefedő, négy évvel korábbi időszakhoz képest. A Koreából származó gépkocsibehozatal növekedése részben a más partnerektől származó import rovására történt. A szabadkereskedelmi megállapodás ideiglenes alkalmazása óta az uniós gépkocsibehozatal világszinten mennyiségét tekintve 15 %-kal, értékét tekintve 1,5 milliárd EUR-val csökkent a referencia-időszakhoz képest. Valószínűsíthető, hogy a Koreából származó uniós gépkocsibehozatal növekedésének jelentős része nincs összefüggésben a szabadkereskedelmi megállapodásban foglalt liberalizációs intézkedésekkel, hiszen az EU részéről valójában nem történt jelentős liberalizálás: a kezdeti 10%-os szinthez képest a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának megkezdésekor, majd egy évvel később ismételten az uniós vám 3 százalékponttal csökkent a közép- és felsőkategóriás autók, és 1,7 százalékponttal az alsókategóriás autók esetében. Mindezt az eurónak a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának első 12 hónapja alatt bekövetkezett 7,2%-os leértékelődésével együtt kell értékelni, amely ellensúlyozza az ugyanezen időszak alatt végrehajtott vámcsökkentéseket. Az Eurostat adatai szerint a Koreába irányuló uniós gépkocsikivitel értékben 69%-kal (840 millió EUR), mennyiségben 70%-kal (+33 000 darab) növekedett a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának első 12 hónapja alatt a referencia-időszakkal összehasonlítva. A gépjármű-kereskedelem részben liberalizálttá vált; a koreai behozatali vám pedig 1,4 százalékponttal csökkent. Ami a többi ágazatot illeti: a Koreába irányuló uniós kivitel több mint egyharmadát adó gépek és mechanikus berendezések (teljesen liberalizált) ágazatában a szabadkereskedelmi megállapodás ideiglenes alkalmazása óta az uniós kivitel 25%-kal nőtt a referencia-időszakhoz képest. Ez részben az érintett ágazatokra érvényes 5–8%-os vámok azonnali eltörlésével, illetve bizonyos nem tarifális akadályok megszüntetésével magyarázható, így például azzal, hogy Korea immáron elfogadja az elektromágneses összeférhetőségre és a villamos biztonságra vonatkozó megfelelőségi nyilatkozatokat. További fontos ágazatokban ugyancsak az uniós kivitel jelentős növekedése tapasztalható a teljesen vagy részben liberalizált termékek esetében: közlekedési berendezések (51%), vegyipari termékek (23%), műanyag- és gumiipari termékek (30%), textilipari és ruházati termékek (25%) és alapfémek (20%). A mezőgazdasági termékek, az élőállat és állati termékek kivitele 84%-kal, az élelmiszer-készítményeké 35%-kal nőtt. Az ásványi tüzelőanyagok esetében mind a behozatal, mind a kivitel jelentősen nőtt. Bizonyos jelek azonban arra mutatnak, hogy e téren a növekedés részben külső tényezőknek, különösen a közel-keleti politikai feszültségnek tudható be. A szolgáltatások exportjára vonatkozóan még nem állnak rendelkezése havi adatok a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazási időszakából. Azonban bizonyos ágazatok, például a távközlés, a pénzügyi szolgáltatások, a környezetvédelmi szolgáltatások és a szakmai szolgáltatások a Koreában végbemenő jogszabályi változásoknak köszönhetően mindenképpen profitálni fognak a megállapodásból. Ugyanakkor a szabadkereskedelmi megállapodást megelőzően érvényben lévő korlátozások jelentős részét csak a koreai szabályozási keret felülvizsgálatához szükséges átmeneti időszakok lejárta után fogják feloldani. Ez azt jelenti, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás hatásainak érvényesüléséhez – ágazattól függően – időre lesz szükség. Más ágazatokban, például a tengeri szállítás és az építőipari szolgáltatások terén a szabadkereskedelmi megállapodás a liberalizáció meglévő szintjét rögzíti. Ez jogbiztonságot nyújt az érintett szolgáltatóknak Korea esetleges jövőbeli kihátrálása ellen. 1. táblázat: Személygépkocsi-kereskedelem az EU és Korea között a 2011. július – 2012. június közötti időszakban a megelőző négy 12 hónapos időszak átlagával összehasonlítva (változás millió EUR-ban és 1000 darabban) || Behozatal || Kivitel HR6 || Érték (millió EUR) || Változás (%) || Darab (1000) || Változás (%) || Érték (millió EUR) || Változás (%) || Darab (1000) || Változás (%) 870310 || 0 || -28,3 || 0 || 128,0 || 0 || -92,6 || 0 || -76,9 870321 || 132 || 41,3 || 11 || 15,2 || 0 || -61,2 || 0 || -56,9 870322 || 172 || 33,9 || 17 || 18,2 || 5 || 172,4 || 0 || 169,7 870323 || -47 || -7,3 || -17 || -21,8 || 37 || 7,7 || 0 || -2,2 870324 || -17 || -74,1 || -1 || -76,0 || 84 || 19,8 || 3 || 32,2 870331 || 172 || 357,9 || 22 || 313,1 || 2 || 1191,7 || 0 || 1118,2 870332 || 360 || 22,0 || 23 || 18,7 || 482 || 229,7 || 23 || 182,6 870333 || -108 || -69,2 || -10 || -75,8 || 231 || 225,1 || 7 || 228,3 870390 || 0 || 8,0 || 0 || -32,0 || 0 || -30,3 || 0 || -43,8 Összesen || 663 || 19,9 || 45 || 11,7 || 840 || 68,6 || 33 || 69,5 Forrás: COMEXT Magyarázat az 1. táblázatban szereplő HR6-kódokhoz 870310 || || Gépkocsi és más gépjármű speciálisan, havon való közlekedésre tervezve; golfkocsik és hasonló járművek 870321 || Benzin || Gépkocsi és más gépjármű legfeljebb 1 000 cm3 hengerűrtartalommal 870322 || Gépkocsi és más gépjármű 1 000 cm3-t meghaladó, de legfeljebb 1 500 cm3 hengerűrtartalommal 870323 || Gépkocsi és más gépjármű 1 500 cm3-t meghaladó, de legfeljebb 3 000 cm3 hengerűrtartalommal 870324 || Gépkocsi és más gépjármű 3 000 cm3-t meghaladó hengerűrtartalommal 870331 || Dízel || Gépkocsi és más gépjármű legfeljebb 1 500 cm3 hengerűrtartalommal 870332 || Gépkocsi és más gépjármű 1 500 cm3-t meghaladó, de legfeljebb 2 500 cm3 hengerűrtartalommal 870333 || Gépkocsi és más gépjármű 2 500 cm3-t meghaladó hengerűrtartalommal 870390 || || Más gépkocsi és gépjármű 3. A szabadkereskedelmi megállapodás alapján létrehozott különböző végrehajtó testületek tevékenysége A szabadkereskedelmi megállapodás intézményi rendelkezései hét szakbizottság és hét munkacsoport felállítását, valamint a szellemi tulajdonnal kapcsolatos párbeszéd kialakítását tartalmazzák. Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás alapján létrehozott kereskedelmi bizottság felügyeleti funkciót lát el, feladata a szabadkereskedelmi megállapodás megfelelő működésének biztosítása. A szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtásának első évében a megállapodás által létrehozott intézményi testületek nagy része tartott ülést. Azokkal a szakbizottságokkal és munkacsoportokkal együtt, amelyek 2012 második felében üléseztek, mindössze három olyan intézményi testület marad, amelyek még nem üléseztek: az EU–Korea kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság, az EU–Korea kormányzati beszerzésekkel foglalkozó munkacsoport és az EU-Korea földrajzi árujelzésekkel foglalkozó munkacsoport. Érdemes megjegyezni, hogy a kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv értelmében a kereskedelmi bizottságnak nincs joghatósága a jegyzőkönyv felett, és ilyenformán a szóban forgó jegyzőkönyv tekintetében a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság gyakorolja a kereskedelmi bizottság jogköreit. Az EU–Korea kereskedelmi bizottság első ülésére, amelyen Karel De Gucht európai biztos és Kim Jong-hoon akkori koreai kereskedelmi miniszter közösen elnököltek, 2011. október 12-én került sor Szöulban. Az ülés keretében mindkét fél támogatta a kereskedelmi bizottság eljárási szabályzatára és a vitarendezési panel összetételére vonatkozó határozattervezeteket. A felek áttekintették az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtását az árukereskedelem, a szolgáltatások, a szabályok, valamint a kereskedelem és fenntartható fejlődés terén. Megvitatták továbbá a kétoldalú kereskedelem elősegítését célzó együttműködés fejlesztésének lehetőségeit, valamint a gazdasági kilátásokat. Az EU–Korea vámügyi bizottság 2011. december 14–15-én Szöulban ülésezett, és a bizottság eljárási szabályzatát és működésének gyakorlati részleteit vitatta meg. A felek megállapodásra jutottak a szabadkereskedelmi megállapodás hasznosításával összefüggő adataik és információik megosztásáról. Az ülésen megvitatták a megállapodás végrehajtásának és a származás-ellenőrzés hatékonyságának különböző szempontjait, ideértve a közvetlen szállításra vonatkozó rendelkezés újraszövegezésének kérdését is. A bizottság foglalkozott a HR2012 származási listaszabályok átültetésével, valamint a vámpolitika és a kölcsönös közigazgatási segítségnyújtás vonatkozó nemzetközi kérdéseivel is. Az EU–Korea gépjárművekkel és gépjárműalkatrészekkel foglalkozó munkacsoport, a gyógyszeripari termékekkel és orvostechnikai eszközökkel foglalkozó munkacsoport és a vegyi anyagokkal foglalkozó munkacsoport első ülésére 2012. április 26–27-én került sor Brüsszelben. A gépjárművekkel és gépjárműalkatrészekkel foglalkozó munkacsoport ülésén a szabadkereskedelmi megállapodás autóipart érintő kérdéseit vitatták meg, különösen a termékmegfelelőség szabályozási vonatkozásai tekintetében. Ezenfelül a felek megosztották egymással a meglévő és új szabályozási kezdeményezéseikkel kapcsolatos információkat. A gyógyszeripari termékekkel és orvostechnikai eszközökkel foglalkozó munkacsoport napirendjén a gyógyszeripari termékek visszatérítési árait érintő koreai reform, az orvostechnikai eszközök visszatérítési árainak csökkentésére alkalmazott módszer, a gyógyszeripari visszatérítési határozatok észrevételezésre rendelkezése álló időszak megváltoztatása, a gyógyszeripari termékek és orvostechnikai eszközök minőségi tesztelése, valamint a szabályozási együttműködés kérdései szerepeltek. A vegyi anyagokkal foglalkozó munkacsoport ülésén a vegyi anyagokra vonatkozó koreai rendelet bevezetésével és végrehajtásával, valamint a vegyi anyagokkal kapcsolatos technikai együttműködés részleteivel, illetve a koreai Környezetvédelmi Minisztérium és az Európai Vegyianyag-ügynökség közötti csereprogram lehetőségével kapcsolatos egyeztetés zajlott. Az EU-Korea állat-egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedésekkel foglalkozó bizottság 2012. június 25-én ülésezett Brüsszelben. A bizottság olyan, mindkét felet érintő kérdéseket vitatott meg, mint a bizottság működési szabályai, átláthatóság és információcsere, bizalomépítő tevékenységek, az együttműködés erősítése az állatjólét területén és az állat-egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásával kapcsolatban felmerülő problémák. Az EU–Korea kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság 2012. június 26-án Brüsszelben ülésezett először, majd ezt követően 2012. június 27-én került sor a civil társadalmi fórum ülésére, amely egy európai és koreai hazai tanácsadó csoportokból álló tanácsadó testület. A kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság ülése megfelelő lehetőséget kínált a felek kereskedelem és fenntartható fejlődés terén indított kezdeményezéseivel kapcsolatos információcserére, valamint a szabadkereskedelmi megállapodás 13. fejezetében foglaltak addigi végrehajtásának megvitatására és a következő lépések egyeztetésére. A bizottság elfogadta a civil társadalmi fórum működési szabályairól szóló határozatot, továbbá megállapodás született a szabadkereskedelmi megállapodás 13.15. cikke (3) bekezdésének megfelelő szakértői listáról. A Bizottság egyúttal intézményi, munkaügyi és környezetvédelmi irányultságú operatív következetéseket is elfogadott. A civil társadalmi fórum tagjait 2012. június 27-i ülésükön tájékoztatták a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság ülésének eredményeiről. A fórum ülésén az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás 13. fejezetének végrehajtásáról és egyes konkrét gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi kérdésekkel kapcsolatos együttműködésről folyt információcsere. E jelentés 4. szakasza részletesebben is foglalkozik a megállapodás 13. fejezetében foglalt kötelezettségek betartásával, valamint a hazai tanácsadó csoport és a civil társadalmi fórum tevékenységeivel. Az EU–Korea árukereskedelmi bizottság 2012. szeptember 25-én ült össze első alkalommal. A bizottság a szabadkereskedelmi megállapodással összefüggő számos kérdést megvitatott, továbbá a repülőgép-alkatrészek, elektromos és elektronikai termékek, élelmiszeripari és mezőgazdasági termékek, kozmetikumok és a vékonyfilmes napelemek ágazataival kapcsolatban a kétoldalú kereskedelmi kapcsolatokat érintő szabályozási kérdések is napirendre kerültek. A bizottság megvitatta egyúttal Horvátország 2013. júliusi uniós csatlakozásának az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodást érintő várható hatásait. A Koreai-félsziget passzív feldolgozási övezeteivel foglalkozó EU–Korea bizottság első ülésére 2012. szeptember 26-án került sor Brüsszelben. A bizottság megvitatta a jogi és politikai szempontból az EU számára nehéz kérdés jelentőségét a koreai fél szempontjából. A felek közötti információcseréről és a tárgyalások folytatásáról született megállapodás. A szellemi tulajdonnal kapcsolatos, a szabadkereskedelmi megállapodás 10. fejezete szerinti párbeszéd keretében a felek első alkalommal 2012. szeptember 26-án tanácskoztak. Mindkét fél megerősítette, hogy elsődleges fontosságot tulajdonít a szellemi tulajdon védelmének, mint a beruházások, a kreativitás és a foglalkoztatás egyik alapvető ösztönzőjének. A találkozó lehetőséget kínált a felek részére, hogy hasznos információcserét folytassanak a szellemi tulajdon témakörét érintő jogalkotási és szakpolitikai fejleményekről úgy az uniós, mint a koreai oldalon. Megragadva a lehetőséget az EU tájékoztatta Koreát a szellemitulajdon-jogok érvényesítésével kapcsolatos néhány olyan kérdésről, amelyek továbbra is nehézséget okoznak az európai vállalatok számára. Ilyen kérdések például a védjegybitorlás, az érvénytelenítési arányok a koreai szabadalmi rendszerben és a nyilvános fellépésekre vonatkozó szerzői jogi rendelkezések végrehajtása Koreában. Az információcsere fejlesztésére és a másik fél kkv-inak támogatására rendelkezésre álló lehetőségeket ugyancsak megvitatták. A felek rövid eszmecserét folytattak a multilaterális szinten (a WTO és a WIPO keretében) folyó munkáról is. A szolgáltatáskereskedelemmel, letelepedéssel és elektronikus kereskedelemmel foglalkozó bizottság, valamint a szolgáltatásokra vonatkozó kölcsönös elismerési egyezményekkel foglalkozó munkacsoport 2012. szeptember 27-én ülésezett Szöulban. A bizottsági és a munkacsoporti találkozók hasznos információcserére kínáltak lehetőséget, amelyek során a felek megvitatták a szabadkereskedelmi megállapodásból következő kötelezettségeik végrehajtását többek között olyan ágazatokban, mint a pénzügyi szolgáltatások, szakmai szolgáltatások, távközlés, környezetvédelmi szolgáltatások, postai és logisztikai szolgáltatások és kiskereskedelmi szolgáltatások. Az EU-Korea kereskedelmi bizottság második ülésére Karel De Gucht európai biztos és Bark Taeho koreai kereskedelmi miniszter társelnöklete mellett 2012. október 16-án került sor Brüsszelben. A bizottság a szakbizottságok és a munkacsoportok által elvégzett munka tükrében áttekintette az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtását, és megállapodott arról, hogy az említett szerveknek folytatniuk kell a megállapodás végrehajtását, munkájukat pedig eredményorientálttá kell tenni. A bizottság foglalkozott a gépjárművekre és járműalkatrészekre, illetve a gyógyszeripari termékekre vonatkozó nem tarifális intézkedéseket tartalmazó mellékletekkel, a közvetlen szállításra vonatkozó rendelkezéssel, az engedélyezett gazdálkodók kölcsönös elismerésével, a Koreai-félsziget passzív feldolgozási övezeteivel, a szolgáltatásokkal, és különösen a pénzügyi szolgáltatásokkal, továbbá a postai és a kiskereskedelmi ágazatokkal kapcsolatos végrehajtási kérdésekkel. Az EU és Korea közötti kétoldalú kereskedelmet érintő egyéb kérdések ugyancsak napirendre kerültek. 2012 vége előtt még két intézményi testület ülésezett: az EU–Korea vámügyi bizottság második alkalommal és az EU–Korea kereskedelmi jogorvoslati együttműködési munkacsoport első alkalommal ült össze. A kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyvvel összefüggésben megtörténtek az első lépések a koreai féllel a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság létrehozása érdekében, és augusztus 23-án az Európai Bizottság a Tanács elé terjesztette a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság létrehozásáról és eljárási szabályzatáról szóló tanácsi határozata vonatkozó javaslatát. 4. A szabadkereskedelmi megállapodás kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló 13. fejezete szerinti kötelezettségek teljesítése Az EU és Korea vezető tisztviselői 2012. június 26-án találkoztak első alkalommal a szabadkereskedelmi megállapodás által létrehozott, a kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság keretében. Az ülés kiváló lehetőséget biztosított a felek kereskedelem és fenntartható fejlődés terén indított kezdeményezéseivel kapcsolatos információcserére, valamint a szabadkereskedelmi megállapodás vonatkozó fejezetében foglaltak addigi végrehajtásának megvitatására és a következő lépések egyeztetésére. A bizottság ezenfelül néhány eljárási kérdést is megvitatott. Mindkét fél hangsúlyozta a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezet alapján létrehozott civil társadalmi testületekkel fenntartott megfelelő kommunikáció fontosságát. Ezzel összefüggésben a bizottságban megállapodás született arról, hogy a felek megosztják egymással a hazai tanácsadó csoportjaik tanácskozásainak eredményeit, és rendszeresen egyeztetnek a civil társadalmi fórummal, már ez utóbbinak az első, 2012. június 27-i ülésétől kezdve. A bizottság egyetértett abban, hogy az első találkozó pozitív és termékeny is volt egyben. A kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezettel kapcsolatos intézményi mechanizmusok létrehozásának fontos részleteiről született megállapodás. Részletekbe menő egyeztetés folyt a kereskedelemmel összefüggő munkaügyi és környezetvédelmi kérdésekről is. Ezek megfelelő alapot képeznek a folytatáshoz, és a bizottság ezzel kapcsolatban is számít az érintett hazai tanácsadó csoportok és a civil társadalmi fórum szerepvállalására. 5. Az 511/2011/EU rendelet végrehajtása Az 511/2011/EU rendelet az EU belső jogszabálya a EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás kétoldalú védzáradékának végrehajtásáról. A rendelet előzetes felügyeleti intézkedések bevezetésére is lehetőséget biztosít, a 3. cikk pedig a Bizottság számára előírja a vámvisszatérítés által is valószínűleg érintett, érzékeny ágazatokra vonatkozó behozatali és kiviteli statisztikák ellenőrzését. 5.1. Védintézkedések és előzetes felügyeleti intézkedések A szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtásának első évében a Bizottsághoz nem érkezett kérelem védintézkedési vizsgálat kezdeményezésére vonatkozóan, következéseképp ilyen intézkedések alkalmazására nem került sor. Meg kell jegyezni ugyanakkor, hogy 2012. augusztus 4-én – azaz röviddel a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának első évét követően – Franciaország előzetes felügyelet bevezetését kérelmezte a Bizottságnál a Koreából származó gépkocsibehozatalra vonatkozóan. A francia kérelmet a behozatalnak egy vagy több tagállamra koncentrálódó növekedésére vonatkozó jogszabályi követelményre alapozták (az 511/2011/EU rendelet 6. cikkének (2) bekezdése). A kérelmet azonban egyrészt nagyon korlátozott időtartamot lefedő statisztikákra alapozták, másrészt – és ez a súlyosabb hiányosság – a kérelem semmilyen információt nem tartalmazott arról, hogy a behozatal egy vagy több tagállamra koncentrálódott volna, jóllehet ez a jogszabályi követelmény lenne a feltétele a Franciaország által kérelmezett intézkedéseknek. A Bizottság mindazonáltal alaposan megvizsgálta a Franciaországba és az EU-ba irányuló koreai behozatal elmúlt öt évi alakulását, és azt állapította meg, hogy nem teljesültek az intézkedés alkalmazásához szükséges jogi feltételek, mivel nem lehetett megállapítani, hogy az import növekedése egy vagy több tagállamra koncentrálódott volna. Fentiek alapján a Bizottság úgy döntött, hogy nem vezet be előzetes felügyeleti intézkedéseket. 5.2. Monitoring Az 511/2011/EU rendelet 3. és 11. cikkének megfelelően a Bizottság nyomon követi a koreai termékek behozatalát és kivitelét az olyan érzékeny, valószínűleg vámvisszatérítés által érintett ágazatokban, mint az autógyártás, textilipar és a fogyasztói elektronikai termékek ágazata. A szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazása óta a Bizottság kéthavonta megosztja az általa végzett monitoring eredményeit a tagállamokkal, az Európai Parlamenttel és a releváns érdekelt felekkel. Meg kell jegyezni, hogy egy, az érintett iparágtól származó, megfelelően alátámasztott kérelem nyomán a monitoring tárgykörét a Bizottság kiterjesztette az autóalkatrészekre is. a) Az EU-ba irányuló koreai behozatal alakulása a monitoring tárgykörébe tartozó ágazatokban A monitoring révén a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának első évében nyert eredmények összefoglalója következik. Az ide kapcsolódó grafikonok a jelentés mellékletét képezik. Érdemes megjegyezni, hogy a monitoring céljából a kereskedelmi adatokat éves alapon hasonlították össze, emiatt pedig egyes adatok különbözhetnek a fenti 2. szakaszban a kereskedelmi forgalomra vonatkozóan közölt átfogó adatoktól, amelyek esetében eltérő összehasonlítási módszert alkalmaztak a válság hatásainak kiszűrése érdekében. i. Autógyártás A gépkocsibehozatal 41%-kal nőtt a megállapodás ideiglenes alkalmazásának első évében (2011. július–2012. június) az azt megelőző évhez (2010. július–2011. június) képest. Meg kell jegyezni ugyanakkor, hogy a behozatal abszolút számait nézve a megállapodás alkalmazásának első évében a behozatal még mindig jóval elmarad a négy évvel korábbi értéktől. A 2011. július és 2012. június közötti időszak behozatala mindössze 72%-a a 2007. július és 2008. június közötti időszak behozatalának. Ez megerősíti az import alakulására vonatkozóan a 2.3. bekezdésben közölt elemzést. A negyedéves adatokra alapozott elemzés azt mutatja, hogy az elmúlt években tapasztalható növekvő tendencia már a szabadkereskedelmi megállapodás ideiglenes alkalmazása előtt megkezdődött. Az autóalkatrészek esetében a behozatal 47%-kal nőtt a megállapodás ideiglenes alkalmazásának első évében (2011. július–2012. június) az azt megelőző évhez (2010. július–2011. június) képest. Ez a növekedés egy olyan növekvő tendencia folytatása, amely már a 2008. július–2009. június közötti időszakban megkezdődött. Úgy tűnik azonban, hogy a növekedés felgyorsult a szabadkereskedelmi megállapodás ideiglenes alkalmazása óta. A negyedéves adatok azt mutatják, hogy a 2011 végén tapasztalt enyhe visszaesés után 2012 első két negyedévében folytatódott a növekedő tendencia. ii. Textilipar A textilipari termékek behozatala 30%-kal csökkent a megállapodás ideiglenes alkalmazásának első évében (2011. július–2012. június) az azt megelőző évhez (2010. július–2011. június) képest. Mindez a megállapodás ideiglenes alkalmazását megelőző két évben tapasztalt jelentős növekedés után következett be. A negyedéves adatok alapján nehéz lenne általános tendenciát felvázolni, mivel a behozatal jelentős ingadozást mutatott. 2011 utolsó negyedévében a behozatal számottevően megnőtt, ezt követően viszont eredeti szintjére esett vissza. iii. Elektronikai ágazat Az elektronikai termékek behozatala 8%-kal nőtt a megállapodás ideiglenes alkalmazásának első évében (2011. július–2012. június) az azt megelőző évhez (2010. július–2011. június) képest. Abszolút értékét tekintve azonban a behozatal egyértelműen elmarad a válság előtti szinttől: a 2011. július és 2012. június közötti időszak behozatala mindössze 63%-a a 2007. július és 2008. június közötti időszak behozatalának. A behozatal negyedéves adatokon alapuló elemzése azt mutatja, hogy 2011 utolsó negyedévében a behozatal növekedett, ami szezonális hatásokkal magyarázható. b) Vámvisszatérítés Az 511/2011/EU rendelet 11. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság külön nyomon követte a visszatérítések kérdését is annak érdekében, hogy fel tudja mérni a külföldi tartalmat a koreai gyártási folyamatban és így a Koreából az EU-ba exportált végtermékekben. A vizsgálat a monitoring alá vont termékek 2012 első hathavi forgalmának mennyiségére összpontosított, mivel ezt tekintette a leginkább releváns adatnak, és ezt hasonlította össze 2011 ugyanezen időszakával, amikor a megállapodás még nem volt alkalmazásban. Az elektronikai ágazat esetében az Unióba irányuló behozatal növekedése elsősorban a következő árukódokat érintette: 8519.81, 8526.92, 8527.12, 8527.21, 8527.92 és 8528.73. Ezen termékek alkatrészeinek Koreába irányuló behozatala vagy csökkent: a 8522 árukód esetében csökkent a Kínából (-10%) és Japánból (-23%) származó behozatal, vagy növekedett, mint a 8529 árukód esetében, ahol a Kínából származó behozatal nőtt (+10%), a Japánból származó viszont csökkent (-28%). A gyártás során felhasznált anyagok behozatalának növekedése egyetlen esetben sem volt számottevő a végtermék behozatalának növekedéséhez képest. A textilipari termékek esetében a Koreából az EU-ba irányuló import növekedése (+5%) kizárólag az 5509 árukódot érintette. Ezen termék esetében a származási szabályok lehetővé teszik az 5503 és 5504 árukódok alá tartozó, vágott műszálból készült termékek behozatalát. Ezen anyagok Koreába irányuló behozatala ugyanakkor jelentősen csökkent 2012-ben (úgy tűnik azonban, hogy a tagállamok némelyike profitálni tudott a szabadkereskedelmi megállapodásból és más exportőrökhöz hasonlóan éppenséggel növelni tudták a Koreába irányuló kivitelüket). A 8703 árukód alá tartozó gépkocsik esetében az EU-ba irányuló export összességében növekedett (átlagosan 24%-kal), jóllehet ez a megállapítás – a motortól függően – nem érvényes minden egyes autótípusra. Ugyanakkor az alkatrészek koreai behozatala szintén növekedett, a növekedés mértéke pedig vagy szinte ugyanilyen arányú (a 8708 árukód alá tartozó alkatrészek esetében Kína tekintetében +24%, de Japán tekintetében -33%) vagy attól elmaradó mértékű volt (a dízelmotorok esetében Kína tekintetében +8%, de Japán tekintetében -2%; a karosszéria esetében Kína tekintetében +8%; de Japán tekintetében -12%; az egyéb motorok esetében Kína tekintetében -35%, és Japán tekintetében -17%). A fent összefoglaltak alapján egyelőre úgy tűnik, hogy a külön monitoring alá vont termékek esetében a vámvisszatérítés lehetősége semmilyen jelentős hatást nem fejtett ki a koreai gyártási szerkezetre. 6. Következtetés Jóllehet egyévnyi alkalmazás után túl korai lenne hosszú távú következtetéseket levonni az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodásra vonatkozóan, az első jelek bizakodásra adnak okot: egyértelmű, hogy az EU már a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának első évében is jelentős hasznokat realizált, a Koreába irányuló kivitel pedig emelkedőben van. Az alkalmazás első évében a Koreába irányuló uniós export összességében 37%-kal nőtt a referencia-időszakhoz képest, és a teljes mértékben liberalizált termékek kivitele a megállapodás ideiglenes alkalmazása óta erőteljesebben nőtt, mint a többi termék kivitele. Az EU-ba irányuló koreai behozatallal kapcsolatban elmondható, hogy a jelenlegi európai gazdasági környezet egyértelműen negatívan hatott a koreai export növekedési ütemére. A teljesen liberalizált termékek exportja ugyanakkor mindkét oldalon növekedett a megállapodás ideiglenes alkalmazása óta. A következőkben a szabadkereskedelmi megállapodás megfelelő végrehajtásának kérdése kerül a középpontba. A szabadkereskedelmi megállapodás átfogó monitoringról rendelkezik, amelynek alapját olyan szakbizottságok és munkacsoportok adják, amelyek többsége ülésezett a megállapodás alkalmazásának első évében. A kilátások kedvezőek, és annak ellenére, hogy egyes külső – a szabadkereskedelmi megállapodással nem összefüggő – tényezők, mint például az euró válsága, nem várt bonyodalmakat okoznak, valószínűsíthető, hogy a helyzet hosszú távon stabilizálódik, és ez lehetővé teszi a kétoldalú kereskedelmi kapcsolatok teljes körű kibontakozását. [1] A szabadkereskedelmi megállapodást az EU-ban ideiglenesen alkalmazzák, amíg az összes uniós tagállam nem ratifikálta azt. A ratifikálási folyamat állapotát a Tanács megállapodásokkal kapcsolatos honlapján lehet nyomon követni: http://www.consilium.europa.eu/policies/agreements/search-the-agreements-database?command=details&id=&lang=en&aid=2010036&doclang=EN [2] HL L 145., 2011.5.31., 19. o.