[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 13.11.2008

COM(2008) 779 végleges

2008/0221 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

a gumiabroncsok üzemanyag-hatékonyság és más lényeges paraméterek tekintetében történő címkézéséről

(előterjesztő: a Bizottság)

{SEC(2008) 2860}{SEC(2008) 2861}

INDOKOLÁS

1. A JAVASLAT HÁTTERE |

110 | A javaslat indokai és célkitűzései Mivel a közúti szállításból származik a teljes CO2-kibocsátás 23%-a[1], a gépjárművek energiaintenzitásának és kibocsátásának csökkentése fontos kihívás az EU számára. Az energiahatékonysági cselekvési terv[2] és a környezetbarátabb közlekedésről szóló közlemény[3] a gumiabroncsok energiahatékonysági címkézésének 2008-ig történő bevezetésére vonatkozó javaslatot terjesztett elő. Ennek célja, hogy elősegítse az üzemanyag-hatékony, alacsony gördülési ellenállású gumiabroncsoknak is nevezett gumiabroncsok (LRRT) irányába mutató piaci átalakulást. A címkézési javaslat a gumiabroncsokra vonatkozó integrált megközelítést követi, amely biztosítani fogja nemcsak az üzemanyag-hatékonyságra, hanem a nedvestapadásra és a külső gördülési zajra vonatkozó szabványos információszolgáltatást is, hogy a fogyasztók és a végfelhasználók megalapozott döntéseket hozhassanak. A cél a piaci erők működése révén a típusjóváhagyásban (vagyis az Európai Unió piacaihoz való hozzáférés biztosítására irányuló eljárásban) megállapított minimumkövetelményeken túl valamennyi paraméter dinamikus fejlesztésének előmozdítása. |

120 | Általános háttér A gumiabroncsok fontos szerepet játszanak a közlekedés energiaintenzitásának és kibocsátásának csökkentésében, mivel a gépjárművek teljes üzemanyag-fogyasztásának 20–30%-áért felelősek. Az üzemanyagnak ez a részét a gördülési ellenállás leküzdéséhez használják, elsősorban a „hiszterézis-veszteség” (a gördülő kerekek felmelegedése és deformálódása által előidézett energiaveszteség) miatt. Az új technológiák lehetővé teszik a gördülési ellenállás csökkentését, így a gumiabroncsok különféle kategóriái között jelenleg akár 100%-os eltérések is lehetnek. A személygépjárművek esetében például ez akár 10%-os eltérést is jelenthet a legrosszabb és a legjobb teljesítményű gumiabroncs-sorozatok használatával kialakuló üzemanyag-fogyasztás között. Tanulmányok azt mutatják, hogy az üzemanyag-hatékony gumiabroncsok költséghatékonyak: a jobb teljesítményű gumiabroncsok magasabb árát ellensúlyozza az élettartamuk során elérhető megtakarítás. A gumiabroncs-vásárlóknak ezért közvetlen érdeke fűződik az üzemanyagköltségek mérsékléséhez, a társadalom egészének pedig a közúti közlekedés által előidézett kibocsátás csökkentéséhez. Az Európai Unió szintjén jelentkező hatás látványos lehet: a hatásvizsgálat keretein belül lefolytatott külső tanulmány a megtakarítási lehetőségeket – a piac átalakulásának gyorsaságától függően – évi 0,56 és 1,51 Mtoe között határozta meg. Ez 0,5–1,3 millió személygépjármű az EU közútjairól való eltávolításának (vagy 3–8%-kal kevesebb új személygépjármű forgalomba helyezésének) felel meg. A gördülési ellenállással kapcsolatos fejlesztéseket az eredeti termékek piacán[4] az eddigiekben és a továbbiakban is a gépjárműgyártók irányítják, akik ösztönzést kapnak ahhoz, hogy járműveiket üzemanyag-hatékony gumiabroncsokkal szereljék fel, annak érdekében, hogy a járműnek a típus-jóváhagyási jogszabályok értelmében mért kibocsátása csökkenjen. A gépjárművek általános biztonságáról szóló rendelet[5] ezenkívül a gördülési ellenállásra vonatkozó minimumkövetelmények megvalósításán keresztül korlátozza az üzemanyag-hatékonyság szempontjából legrosszabb teljesítményű gumiabroncsok használatát. Az e két hajtóerő révén megvalósított piaci átalakulás azonban a végfelhasználók számára rendelkezésre álló információk hiányossága miatt – különösen a cseregumipiacon – nem éri el az optimális szintet. A cseregumipiacon, amelynek piaci részesedése 78%[6], a fogyasztók és a társaságok nem férnek hozzá a gumiabroncsok gördülési ellenállására vonatkozó objektív adatokhoz, és nem tudják összehasonlítani a magasabb beszerzési árat az üzemanyag-megtakarítással. A piackutatások azt is kimutatták, hogy a fogyasztók érdeklődnének az üzemanyag-hatékony gumiabroncsok vásárlása iránt. Ezenkívül a gumiabroncsok teljesítményei kölcsönösen összefüggnek egymással, így az egyik paraméter, például az energiahatékonyság megváltoztatása kedvezőtlen hatást gyakorolhat más paraméterekre, például a nedvestapadásra, míg a nedvestapadás optimalizálása kedvezőtlen hatást gyakorolhat a külső gördülési zajra. Megállapítást nyert, hogy a gumiabroncsok nedvestapadási teljesítménye és külső gördülési zaja a típus-jóváhagyási jogszabályban[7] megállapított minimumkövetelményeken túlmenően javítható. Ezért e két paraméter, valamint a gördülési ellenállás optimalizálásának előmozdítása társadalmi érdek. A gumiabroncsok uniós szintű címkézési rendszerének célja reagálni arra az információhiányból adódó helyzetre, hogy az optimálisnál kisebb a piaci átalakulás az üzemanyag-hatékony gumiabroncsok irányába. A rendszernek lehetővé kell tennie, hogy a fogyasztók megalapozott döntéseket hozzanak, a gumiabroncs-gyártók ösztönzést kapjanak termékeik korszerűsítésére, ezenkívül hozzá kell járulnia a tudatosság fokozásához. |

130 | Hatályos rendelkezések a javaslat által szabályozott területen A gumiabroncsok címkézésére vonatkozó javaslat a közúti közlekedés üzemanyag-fogyasztásának és kibocsátásának csökkentésére irányuló integrált megközelítés része. A keresleti oldal tekintetében kiegészíti a gumiabroncsok típus-jóváhagyási jogszabályokat, amelyek minimumkövetelmények segítségével a kínálati oldallal foglalkoznak. A gépjárművek általános biztonságáról szóló rendeletjavaslatban szereplő, a gördülési ellenállást, a nedvestapadást és a külső gördülési zajt szabályozó minimumkövetelmények, amelyek az ütemterv szerint 2012 októberében lépnek hatályba, garantálják a gumiabroncsok minőségének szabványos szintjét, míg az említett szintek feletti további fejlesztések mögött a címkézési rendszer lesz a hajtóerő. A gumiabroncsok piacán tapasztalható fokozott verseny összefüggésében mindenki számára egységes feltételeket vezet be. A gyártók lehetőséget kapnak arra, hogy kihasználják a termékek közötti különbözőségek előnyeit, hogy a verseny ne csak az árakra, hanem a termékek minőségére is épüljön. Ezenkívül valószínűleg alacsonyabbra helyezi az új belépők előtt álló, a hírnévre épülő belépési korlátokat. Az iparnak a maga részéről nagyobb haszna származik a kutatási és fejlesztési beruházásaiból, mivel a fogyasztók és a végfelhasználók a gumiabroncsokkal kapcsolatban objektív, megbízható és összehasonlítható információkhoz férnek hozzá. Az összehangolt és pontos vizsgálati módszerek hozzájárulnak a gumiabroncsok paramétereire vonatkozó összehasonlítható információk közléséhez. A gyártókra nehezedő adminisztrációs terhek és a vizsgálati költségek csökkentése érdekében a gumiabroncsok típusjóváhagyására vonatkozó jogszabályokban meghatározott vizsgálati módszereket kell alkalmazni. |

140 | Összhang az Unió egyéb politikáival és célkitűzéseivel Az üzemanyag-hatékony gumiabroncsok fokozott piacra jutásának az energiacímkézési rendszeren keresztül történő bevezetése hozzájárul az energiahatékonysági cselekvési tervben[8] meghatározott és ezt követően az Energiaügyi Tanács, az Európai Tanács és az Európai Parlament által is jóváhagyott[9], 2020-ig megvalósítandó 20%-os energiamegtakarítási lehetőség megvalósításához. A javaslat összhangban áll a személygépjárművek és a könnyű haszongépjárművek CO2-kibocsátásának csökkentésére irányuló átdolgozott közösségi stratégiával[10] és a CARS 21 magas szintű munkacsoport munkájának eredményeivel[11]. Ez a stratégia a 2012-re kitűzött 120g/km-es CO2-kibocsátás elérésének integrált megközelítésére épül, amelyen belül a 130g/km-es értéket a gépjárműveknek a típusjóváhagyáskor mért kibocsátását szabályozó jogi eszközzel[12], további 10g/km vagy ezzel egyenértékű csökkenést pedig további intézkedések zárt listájával kell elérni, beleértve az üzemanyag-hatékony gumiabroncsok használatának előmozdítását is. A gépjárművek címkézésére vonatkozó átdolgozott javaslattal[13] fennálló szinergiák is fokozzák a gumiabroncsok címkézési rendszerének elismerését. A piacok üzemanyag-hatékony gumiabroncsok irányába mutató átalakulásának elősegítése összhangban áll a lisszaboni stratégiával és a fenntartható fejlődésre vonatkozó megújított stratégiával, mivel ösztönzi a kutatási és fejlesztési célú beruházásokat, mindenki számára egységes feltételeket biztosít, csökkenti a közúti közlekedés szénlábnyomát, és ezáltal hozzájárul a fenntartható mobilitással kapcsolatos szakpolitikai célkitűzésekhez. A 2008–2010-es lisszaboni közösségi programban[14] meghatározott egyik kulcsfontosságú célkitűzés „a fenntartható termelésre és fogyasztásra fokozottabban figyelmet fordító iparpolitika” előmozdítása, amelyet a fenntartható fogyasztásról, termelésről és iparpolitikáról szóló cselekvési terv[15] részletesebben kidolgozott. A gumiabroncsok címkézése fontos szerepet játszik a 2007–2013-as közösségi fogyasztóügyi politikai stratégiában[16] megfogalmazott, „a fogyasztók pozíciójának erősítésére” irányuló célkitűzésben, mivel ez a fogyasztók számára megalapozott döntéshozatalt tesz lehetővé a csere gumiabroncsok vásárlásakor. |

2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |

Konzultáció az érdekelt felekkel |

211 | A konzultáció módszerei, a megcélzott főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatása A folyamat során a tagállamok képviselőivel, a nem kormányzati szervezetekkel, a fogyasztókkal és az üzleti szervezetekkel, a gumiabroncsgyártókkal, a flottakezelőkkel, a gumiabroncs-kereskedőkkel és a gépjárműgyártókkal folytatott kétoldalú tárgyalások és különféle konzultációk útján következetesen összegyűjtötték az érdekelt felek véleményét. - Az első reakciókat a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság nyilvános konzultációján gyűjtötték össze, amelyet 2007 augusztusa és októbere között rendeztek meg a gépjárművek fokozott biztonságáról, és amely tartalmazott egy javaslatot a gumiabroncsok üzemanyag-hatékonyságának osztályozásáról. Ezt a rendelkezést végül a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság javaslatára visszavonták, hogy lehetőség nyíljon behatóbb elemzésre, de a konzultációk során kapott visszajelzéseket figyelembe vették. - 2008. április 21-én egy szakértői csoport értekezletet tartott a gumiabroncsgyártók képviselőivel a technikai kérdések tisztázása érdekében. - 2008. május 26-án munkaértekezletet tartottak az érdekelt feleknek. A különféle szakpolitikai ügyekre vonatkozó, a munkaértekezleten feltett kérdéseket, az érdekelt felek válaszait tartalmazó munkadokumentumot és a munkaértekezlet jegyzőkönyvét közzétették az Europa weboldalon. |

212 | A válaszok összefoglalása és azok figyelembevételének módja Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk hozzájárultak a szakpolitikai lehetőségek és a címkézési rendszer lehetséges kialakításának meghatározásához. A konzultációs folyamat során valamennyi válaszadó általában támogatta a címkézési rendszer bevezetését, de egyes technikai kérdések kapcsán fenntartásaik voltak: - A Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság által megrendezett első nyilvános konzultáció rávilágított arra, hogy az üzemanyag-hatékony gumiabroncsokat támogató címkézési rendszer megtervezése során el kell kerülni a gumiabroncsok biztonsági teljesítményi jellemzőinek leminősítését. A gumiabroncsgyártók kidolgozták a „gumiabroncs-teljesítmény integrált megközelítésének” koncepcióját, amely valamennyi releváns paraméter egyidejű figyelembevételére szólít fel. Ezt az aggályt figyelembe vették a több kritériumra kiterjedő osztályozási rendszerrel rendelkező címkézési rendszer megtervezése során. - Ambiciózusabb üzemanyag-hatékonysági osztályokra vonatkozó kérelmet terjesztettek elő, és a háztartási készülékek esetében alkalmazott rendszer követését (az „A-tól G-ig” terjedő skála használatát)[17] kérelmezték. Ezt követően a külső tanulmány keretében kiterjedt kutatásokat folytattak a technika jelenlegi állása, a gumiabroncsok üzemanyag-hatékonysága további fejlesztéseinek technológiai lehetőségei és a kapcsolódó termelési költségek pontos meghatározása érdekében. Az üzemanyag-hatékonysági osztályok megtervezése során figyelembe vették az eredményeket annak érdekében, hogy az A-sáv kellően magas követelményeket támasszon ahhoz, hogy a piacot az üzemanyag-hatékony gumiabroncsok irányába mozdítsa, ugyanakkor a végfelhasználók számára költséghatékony maradjon, vagyis az üzemanyag-megtakarítás kiegyenlítse a magasabb beszerzési költségeket. - Néhány érdekelt fél kérte, hogy a külső gördülési zaj is kerüljön be a címkézési rendszerbe. Ezt követően foglalkoztak a külső gördülési zaj kérdésével, amelyre a hatásvizsgálat eredetileg nem terjedt ki. - Végül kiterjedt vita folyt a C2 és a C3 típusú gumiabroncsok (könnyű és nehéz tehergépjárművekre felszerelt gumiabroncsok) címkézési rendszerbe történő beillesztésének relevanciájáról. A közúti fuvarozási társaságok, valamint szövetségük, a Közúti Fuvarozók Nemzetközi Egyesülete (International Road Transport Union; IRU) azt kérte, hogy ezeket a gumiabroncs-osztályokat is vegyék fel a címkézési rendszerbe. Mivel a hatásvizsgálat jelentős üzemanyag-megtakarítási potenciált mutatott ki ezeken a piacokon, határozat született arról, hogy ezeket is beillesztik a jogalkotási javaslat hatókörébe. |

213 | 2008. április 4. és 2008. május 30. között nyílt internetes konzultációt tartottak. A Bizottság 14 választ kapott. Az eredmények a következő internetes oldalon érhetők el: http://ec.europa.eu/energy/demand/legislation/under_discussion_en.htm. |

A szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |

221 | Az érintett tudományos/szakértői tárgykörök 2007 decembere és 2008 júliusa között a European Policy Evaluation Consortium (EPEC) elnevezésű szervezetet szerződtették egy külső tanulmány elkészítésére, hogy a hatásvizsgálathoz adatokat szolgáltasson. |

222 | Az alkalmazott módszerek A tanulmány a címkézési rendszer felépítését alátámasztó technikai hátteret, azon belül a gumiabroncs-paraméterek, a piaci struktúra és a költség-haszon elemzés közötti kompromisszumos lehetőségeket vizsgálta meg. Az üzemanyag-hatékonyság és a nedvestapadás osztályainak konkrét kialakítása többek között a következő tényezőkre épül: 1) a technika jelenlegi állása, 2) a bizonyos szintű gördülési ellenállás vagy nedvestapadás eléréséhez szükséges előállítási költségek, amelyek a kapcsolódó üzemanyag-megtakarításhoz vagy biztonsági előnyökhöz képest meghatározzák azokat a 3) költséghatékonysági szinteket, amelyek irányába a piac elmozdulása ésszerűen elvárható, 4) a sávok szélességét esetlegesen befolyásoló vizsgálati módszerek pontossága. |

223 | A konzultációban részt vevő főbb szervezetek/szakértők A tagállamok képviselőivel, nem kormányzati szervezetekkel, fogyasztói és üzleti szervezetekkel, a gumiabroncs-gyártókkal, gumiabroncs-kereskedőkkel és a gépjárműgyártókkal konzultáltak. |

2249 | A kapott és felhasznált tanácsok összefoglalása Visszafordíthatatlan következményekkel járó, potenciálisan súlyos veszélyek meglétéről nem tettek említést. |

225 | A műszaki adatokat és a költség-haszon elemzést beillesztették a hatásvizsgálatba. |

226 | A szakértői tanácsoknak a nyilvánosság számára való rendelkezésre bocsátásához felhasznált eszközök A külső tanulmány letölthető a következő internetes oldalról: http://ec.europa.eu/energy/demand/legislation/under_discussion_en.htm. |

230 | Hatásvizsgálat A hatásvizsgálat a piac üzemanyag-hatékonyabb gumiabroncsok irányába való átalakulásának elősegítéséhez a következő szakpolitikai lehetőségeket mérlegelte. 1. lehetőség: Nincs uniós beavatkozás. Ez jelenti az alapforgatókönyvet, amely magába foglalja a gördülési ellenállást szabályozó minimumkövetelményeknek a gépjárművek általános biztonságáról szóló rendeletjavaslat szerinti elfogadását, valamint azokat a meglévő ösztönzőket, amelyek arra késztetik a gépjárműgyártókat, hogy üzemanyag-hatékony gumiabroncsokkal szereljék fel gépjárműveiket a típusjóváhagyásban szereplő kibocsátási szintek csökkentése érdekében. 2. lehetőség: A személygépjárművek gumiabroncsainak (C1 típusú gumiabroncsok) egyetlen kritériumra épülő üzemanyag-hatékonysági címkézési rendszere, a többi paraméterre vonatkozó minimumkövetelmények feltüntetésével (nedvestapadás és külső gördülési zaj). 3. lehetőség: A C1 típusú gumiabroncsok két kritériumra – az üzemanyag-hatékonyságra és a nedvestapadásra – épülő címkézési rendszere, a külső gördülési zajra vonatkozó minimumkövetelmények meghatározásával. 4. lehetőség: A C1 típusú gumiabroncsok több kritériumra épülő címkézési rendszere az üzemanyag-hatékonyság és a nedvestapadás mellett a külső gördülési zajra is kiterjesztve. 5. lehetőség: A C1 típusú gumiabroncsokhoz kidolgozott címkézési rendszer (2., 3. vagy 4. lehetőség) kiterjesztése a C2 és C3 típusú gumiabroncsokra. 6. lehetőség: Gazdasági eszközök és közbeszerzés igénybevétele. A szakpolitikai lehetőségek összehasonlítása azt mutatja, hogy a C1 típusú gumiabroncsok több kritériumra kiterjedő osztályozási rendszere (4. lehetőség) hozza a legtöbb előnyt, ha a C2 és C3 típusú gumiabroncsokra is kiterjesztik (5. lehetőség). Az üzemanyag-hatékony gumiabroncsoknak a 2. lehetőséghez (egyetlen kritériumra épülő címkézési rendszer) képest lassabb piacra jutásából fakadó hátrányokat kiegyenlítenék a biztonsági előnyök, míg a címkézési rendszernek a C2 és C3 típusú gumiabroncsokra való kiterjesztése számottevően növelné az összes üzemanyag-megtakarítást. |

231 | A Bizottság elvégezte a munkaprogramban feltüntetett hatásvizsgálatot, a munkaprogramról szóló jelentés a következő internetes oldalon érhető el: http://ec.europa.eu/governance/impact/cia_2008_en.htm |

3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI |

305 | A javasolt fellépés összefoglalása A javaslat a gumiabroncsok paramétereire – többek között az üzemanyag-hatékonyságra, a nedvestapadásra és a külső gördülési zajra – vonatkozó címkézési rendszerre vonatkozik a C1, C2 és C3 típusú gumiabroncsok (a személygépjárművekre, a könnyű és a nehéz tehergépjárművekre felszerelt gumiabroncsok) esetében. A javaslat a gumiabroncsok teljesítményi jellemzőinek besorolása útján összehangolt és könnyen érthető információkat biztosít a fogyasztók, a társaságok és a kereskedők számára. Garantálja, hogy az információk különféle adathordozókon (pl. elektronikus, katalógusok, matricák) keresztül a végfelhasználók rendelkezésére álljanak. |

310 | Jogalap A javaslat jogalapja a Szerződés 95. cikke. |

320 | A szubszidiaritás elve A szubszidiaritás elve annyiban alkalmazandó, hogy a javaslat nem tartozik a Közösség kizárólagos hatáskörébe. |

A javaslat célkitűzései a tagállamok által nem érhetők el kielégítő mértékben a következő okok miatt. |

321 | A gépjármű-címkézési irányelv[18] végrehajtásával kapcsolatban hangsúlyozottaknak megfelelően 27 különféle címkézési rendszer létezése komoly nehézségeket okoz a gyártók számára, akiknek – attól függően, hogy mely országokban értékesítik termékeiket – különböző módon kell azokat osztályozniuk, és ez a piac átalakulásának előmozdítása szempontjából nem hatékony. A termékek osztályozása közötti eltérések a fogyasztók körében zavart keltenek, és veszélyeztetik megalapozott döntéshozatali képességeiket. Ezenkívül a tagállamok, a fogyasztói szervezetek és a gumiabroncsgyártó ipar kifejezésre juttatták, hogy támogatják az összehangolt címkézési rendszer létrehozását. |

A közösségi intézkedés a következő okok miatt valósítja meg hatékonyabban a javaslat célkitűzéseit. |

324 | Az összehangolt címkézési rendszer csökkenti a tagállamokra és a gumiabroncsgyártó-iparra nehezedő adminisztrációs terheket. Lehetővé teszi a belső piac széttagolódásának elkerülését, és mindenki számára egységes feltételeket biztosít. |

327 | A javaslat hatóköre a termékinformációk összehangolására korlátozódik, a végrehajtás és a piacfelügyelet a tagállamok hatáskörébe tartozik. |

A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. |

Az arányosság elve A javaslat a következő okok miatt felel meg az arányosság elvének. |

331 | A javaslat nem terjed túl a jogalkotási javaslat fent említett célkitűzésének megvalósításához szükséges mértéken. A gumiabroncsgyártókat terhelő költségek csökkentése érdekében a típus-jóváhagyási eljárás során alkalmazott vizsgálatokkal megegyező vizsgálati eljárásokat irányoz elő. Az öntanúsítás szintén csökkentené a vizsgálati költségeket, amelyek a becslések szerint a legrosszabb esetben gumiabroncsonként 0,03 EUR körül mozognának. Javasolja továbbá egy olyan matrica kidolgozását, amely fordítás nélkül is érthető formátumban jelenítené meg a címkét. A logisztikai költségek minimálisra csökkentése érdekében piktogramok biztosítanák a címkézési rendszer érthetőségét, hogy az iparnak vagy a gumiabroncs-kereskedőknek ne kelljen az Európai Unió valamennyi hivatalos nyelvén az adott célra szolgáló matricát felragasztaniuk. A címkét megmagyarázó kiegészítő információkat a releváns nyelven online (internetes) eszközökkel kell biztosítani. A címke üzenetének egyszerű megértését az is megkönnyíti a fogyasztók számára, hogy a címke külső megjelenése nagyon hasonló lesz a háztartási készülékek esetében az energiafogyasztás címkézéséről szóló irányelv alapján alkalmazott címke külső megjelenéséhez. |

332 | A gumiabroncsok címkézése nem eredményezheti a gumiabroncsok árának emelkedését. Kis költségvetésű gumiabroncsok továbbra is értékesíthetők a piacon; csak annyi lesz a változás, hogy a fogyasztók objektív információkat kapnak a gumiabroncsok minőségéről, és így a versenyt az ár és a tényleges teljesítmény együttesen határozza meg. |

A jogi eszközök megválasztása |

341 | Javasolt jogi eszköz: irányelv. |

342 | Más eszközök a következő okok miatt nem lennének megfelelőek. A piacfelügyelet és az irányelvnek való megfelelés megvalósulása döntő jelentőségű a rendszer sikerének biztosításához. Ezért a tagállamoknak ki kell dolgozniuk saját nyomon követési eljárásaikat. A címkézési rendszert elmagyarázó tudatosságfokozó kampányok eredményesebben eljutnak a végfelhasználókhoz és a fogyasztókhoz, ha azokat nemzeti szinten dolgozzák ki. Ezért a tagállami jogszabályokba átültetendő irányelvre történik javaslattétel. A javaslat az „osztott szintű megközelítést” alkalmazza, amely szerint az irányelv alapvető rendelkezéseinek elfogadására együttdöntési eljárás keretében, míg a műszaki előírások és a technológiai fejlődéshez való igazításra komitológiai eljárás keretében kerül sor, az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással. |

4. KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK |

409 | A javaslatnak nincs hatása a Közösség költségvetésére. |

5. KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK |

560 | Európai Gazdasági Térség A javasolt jogi aktus EGT-vonatkozású kérdésre vonatkozik, ezért ki kell terjednie az Európai Gazdasági Térségre. |

E-14824 |

2008/0221 (COD)

Javaslat:

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE

a gumiabroncsok üzemanyag-hatékonyság és más lényeges paraméterek tekintetében történő címkézéséről EGT-vonatkozású szöveg

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára[19],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[20],

tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére[21],

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[22],

mivel:

(1) A fenntartható mobilitás fontos kihívás a Közösség számára az éghajlatváltozás fényében, valamint annak ismeretében, hogy a környezetbarátabb közlekedésről szóló bizottsági közleményben[23] foglaltaknak megfelelően Európa versenyképességét támogatni kell.

(2) Az „Energiahatékonysági cselekvési terv – A lehetőségek kihasználása” című bizottsági közlemény[24] rávilágított annak lehetőségére, hogy számos célirányos intézkedés, többek között a gumiabroncsok címkézése révén 2020-ig a teljes energiafogyasztás 20%-kal csökkenthető.

(3) A gumiabroncsok – főként gördülési ellenállásuk miatt – a gépjárművek üzemanyag-fogyasztásának 20–30%-áért felelősek. Ezért a gumiabroncsok gördülési ellenállásának csökkentése jelentős mértékben hozzájárulhat a közúti közlekedés energiahatékonyságához, és ezáltal a kibocsátás csökkentéséhez.

(4) A gumiabroncsokat számos, egymással kölcsönösen összefüggő paraméterrel lehet jellemezni. Az egyik paraméter javítása, például a gördülési ellenállás csökkentése kedvezőtlenül befolyásolhat más paramétereket, például a nedvestapadást, míg a nedvestapadás javítása kedvezőtlenül befolyásolhatja a külső gördülési zajt. Ezért a gumiabroncsgyártókat ösztönözni kell valamennyi paraméter egyidejű optimalizálására.

(5) Az üzemanyag-hatékony gumiabroncsok költséghatékonyak, mivel az üzemanyag-megtakarítás bőségesen ellensúlyozza a gumiabroncsok magasabb előállítási költségéből adódó magasabb beszerzési árat.

(6) [A gépjárművek általános biztonságát szolgáló típus-jóváhagyási követelményekről szóló …/…/EK rendelet][25] minimumkövetelményeket állapít meg a gumiabroncsok gördülési ellenállására vonatkozóan. A technológiai fejlődés lehetővé teszi a gumiabroncsok gördülési ellenállása által előidézett energiaveszteségek jelentős, az említett minimumkövetelményeket meghaladó mértékű csökkentését. Ezért a közúti közlekedés környezeti hatásainak csökkentése érdekében helyénvaló olyan rendelkezéseket megállapítani, amelyek üzemanyag-hatékonyabb gumiabroncsok vásárlására ösztönzik a végfelhasználókat azáltal, hogy összehangolt információkat biztosítanak számukra erről a paraméterről.

(7) A menetzaj komoly kellemetlenségeket okoz és káros az egészségre nézve. [A gépjárművek általános biztonságát szolgáló típus-jóváhagyási követelményekről szóló …/…/EK rendelet] minimumkövetelményeket állapít meg a gumiabroncsok külső gördülési zajára vonatkozóan. A technológiai fejlődés lehetővé teszi a külső gördülési zaj jelentős, az említett minimumkövetelményeket meghaladó mértékű csökkentését. A közúti közlekedés környezeti hatásainak csökkentése érdekében ezért indokolt megállapítani olyan rendelkezéseket, amelyek alacsonyabb külső gördülési zajt keltő gumiabroncsok vásárlására ösztönzik a végfelhasználókat azáltal, hogy összehangolt információkat biztosítanak számukra erről a paraméterről.

(8) A gumiabroncsok külső gördülési zajával kapcsolatos összehangolt információk közlése a menetzaj elleni intézkedések megvalósítását is megkönnyíti, és hozzájárul a gumiabroncsoknak a menetzajon belül kifejtett hatásával kapcsolatos tudatosság fokozásához is, a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről szóló, 2002. június 25-i 2002/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[26] keretén belül.

(9) [A gépjárművek általános biztonságát szolgáló típus-jóváhagyási követelményekről szóló …/…/EK rendelet] minimumkövetelményeket állapít meg a gumiabroncsok nedvestapadási teljesítményére vonatkozóan. A technológiai fejlődés lehetővé teszi a nedvestapadás jelentős, az említett minimumkövetelményeket meghaladó mértékű javítását, és ezzel együtt a nedves féktávolságok jelentős csökkentését. Ezért a közúti biztonság növelése érdekében indokolt megállapítani olyan rendelkezéseket, amelyek jobb nedvestapadási teljesítményt nyújtó gumiabroncsok vásárlására ösztönzik a végfelhasználókat azáltal, hogy összehangolt információkat biztosítanak számukra erről a paraméterről.

(10) A gumiabroncsok egyéb paraméterei, például a vízenfutás (aquaplaning) vagy a kanyarodási kezelhetőség szintén befolyásolják a közúti biztonságot. Jelenleg azonban nem állnak rendelkezésre összehangolt vizsgálati módszerek az említett paraméterek tekintetében. Ezért helyénvaló gondoskodni arról, hogy szükség esetén a későbbiekben a végfelhasználók számára rendelkezésre bocsátott, a gumiabroncsok említett paramétereivel kapcsolatos összehangolt információkra vonatkozó rendelkezéseket lehessen megállapítani.

(11) A gumiabroncs-paraméterekre vonatkozó információk szabványos címke formájában történő közlése nagy valószínűséggel a biztonságosabb, csendesebb és üzemanyag-hatékonyabb gumiabroncsok vásárlására ösztönzi majd a végfelhasználókat. Ez viszont feltételezhetően a gumiabroncsok említett paramétereinek optimalizálására sarkallja majd a gumiabroncs-gyártókat, ami megteremti a fenntarthatóbb fogyasztás és termelés lehetőségét.

(12) A gumiabroncsok címkézésére vonatkozó tagállami szabályok sokfélesége akadályozná a Közösségen belüli kereskedelmet, és megnövelné a gumiabroncs-gyártókra nehezedő adminisztrációs terheket és vizsgálati költségeket.

(13) A cseregumipiac a gumiabroncspiac 78%-át teszi ki. Ezért indokolt tájékoztatni a végfelhasználókat a csere gumiabroncsok paramétereiről, csakúgy mint az új gépjárművekre felszerelt gumiabroncsok paramétereiről.

(14) A gumiabroncsok üzemanyag-hatékonyságára és más paramétereire vonatkozó bővebb tájékoztatás lényeges a fogyasztók, többek között a flottakezelők és a fuvarozási társaságok számára, akik, illetve amelyek címkézési és összehangolt vizsgálati rendszer hiányában nehezen tudják összehasonlítani a különféle gyártmányú gumiabroncsok egyes paramétereit. Ezért helyénvaló kiterjeszteni az irányelv hatályát a C1, C2 és C3 típusú gumiabroncsokra is.

(15) A háztartási készülékek energia- és egyéb erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő ellátásáról szóló 1992/75/EGK tanácsi irányelv[27] értelmében a háztartási készülékekre alkalmazottaknak megfelelően a termékeket „A-tól G-ig” terjedő skálán osztályozó, energiafogyasztást jelölő címkét a fogyasztók már jól ismerik, és sikeresnek bizonyult a hatékonyabb berendezések használatának előmozdításában. Ugyanezt a kialakítást kell alkalmazni a gumiabroncsok üzemanyag-hatékonysági címkézéséhez.

(16) A címke megjelenítése a gumiabroncsokon az elárusítóhelyen, valamint a műszaki promóciós szakirodalomban, gondoskodik arról, hogy a forgalmazók, valamint a potenciális végfelhasználók összehangolt információkat kapjanak a gumiabroncsok üzemanyag-hatékonyságáról, nedvestapadási teljesítményéről és külső gördülési zajáról.

(17) A végfelhasználók egy része már az elárusítóhelyre történő megérkezés előtt kiválasztja a gumiabroncsokat, vagy pedig levelezés útján történő megrendeléssel vásárolja meg azokat. Annak érdekében, hogy ezek a végfelhasználók szintén megalapozott döntést hozhassanak a gumiabroncsok üzemanyag-hatékonyságára, nedvestapadási teljesítményére és külső gördülési zajára vonatkozó összehangolt információk alapján, a címkét meg kell jeleníteni minden műszaki promóciós szakirodalomban, beleértve az interneten elérhetővé tett ilyen jellegű szakirodalmat is.

(18) [A gépjárművek általános biztonságát szolgáló típus-jóváhagyási követelményekről szóló …/…/EK rendeletben] megállapított összehangolt vizsgálati módszereknek megfelelő tájékoztatást kell nyújtani annak érdekében, hogy a végfelhasználók összehasonlíthassák a különféle gumiabroncsokat, és a gyártók vizsgálati költségei ne növekedjenek korlátlanul.

(19) Amennyiben a tagállamok az üzemanyag-hatékony gumiabroncsokat előnyben részesítő ösztönzőket vezetnek be, a belső piac széttagolódásának elkerülése érdekében indokolt minimális üzemanyag-hatékonysági osztályokat meghatározni. Az ilyen jellegű ösztönzések állami támogatások is lehetnek. Ez az irányelv nem sérti az olyan jövőbeli állami támogatásokra vonatkozó eljárások kimenetelét, amelyeket ezek tekintetében a Szerződés 87. és 88. cikkével összhangban hajthatnak végre.

(20) Az említett rendelkezések céljainak eléréséhez elengedhetetlen, hogy a gyártók, beszállítók és forgalmazók betartsák a címkézési rendelkezéseket. Ezért a tagállamoknak az említett rendelkezések betartását piacfelügyelet, valamint rendszeres utólagos ellenőrzések útján nyomon kell követniük.

(21) Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[28] összhangban kell elfogadni.

(22) A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy a C2 és C3 típusú gumiabroncsok nedvestapadási osztályozására vonatkozó követelményeket, valamint a gumiabroncsoknak – az üzemanyag-hatékonyságtól, a nedvestapadástól és a külső gördülési zajtól eltérő – lényeges paramétereire vonatkozó követelményeket vezessen be, valamint arra, hogy a mellékleteket a műszaki fejlődéshez igazítsa. Mivel az említett intézkedések általános hatályúak, és az irányelv nem lényeges elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében megállapított ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk Cél és tárgy

Ezen irányelvnek az a célja, hogy az üzemanyag-hatékony gumiabroncsok használatának előmozdítása révén növelje a közúti közlekedés üzemanyag-hatékonyságát.

Ez az irányelv a gumiabroncsok paramétereire vonatkozó, címkézés útján történő információszolgáltatás kereteit határozza meg.

2. cikk Hatály

(1) Ez az irányelv a C1, C2 és C3 típusú gumiabroncsokra vonatkozik.

(2) Az (1) bekezdéstől eltérve, ez az irányelv nem vonatkozik a következőkre:

a) újrafutózott gumiabroncsokra;

b) professzionális terepjáró-gumiabroncsokra;

c) az első alkalommal 1990. október 1-je előtt nyilvántartásba vett gépjárművekre történő felszerelésre szánt gumiabroncsokra;

d) T típusú, ideiglenes használatra szánt tartalék gumiabroncsokra;

e) azokra a gumiabroncsokra, amelyek sebességhatára kevesebb mint 80 km/h;

f) azokra a gumiabroncsokra, amelyeknek névleges kerékpántátmérője nem haladja meg a 254 mm-t, vagy pedig legalább 635 mm a névleges kerékpántátmérőjük;

g) a vontatási tulajdonságaik javítása érdekében kiegészítő eszközökkel felszerelt gumiabroncsokra, például a fogazott gumiabroncsokra.

3. cikk Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

(1) „C1, C2 és C3 típusú gumiabroncsok”: [a gépjárművek általános biztonságát szolgáló típus-jóváhagyási követelményekről szóló …/…/EK rendelet][29] 8. cikkében meghatározott gumiabroncs-osztályok;

(2) „T típusú, ideiglenes használatra szánt tartalék gumiabroncsok”: azok az ideiglenes használatra szánt tartalék gumiabroncsok, amelyeket a normál vagy megerősített gumiabroncsoknál magasabb felfúvási nyomáson történő használatra terveztek;

(3) „értékesítési hely”: olyan helyszín, ahol a gumiabroncsokat kiállítják, tárolják vagy eladásra felkínálják, a gépjárművekre fel nem szerelt, kiállított gumiabroncsok tekintetében beleértve az autószalonokat is;

(4) „műszaki promóciós szakirodalom”: a gumiabroncsok vagy gépjárművek marketingjéhez felhasznált, a végfelhasználók vagy a forgalmazók számára készített valamennyi olyan nyomtatott és elektronikus anyag, amely a gumiabroncsok konkrét paramétereit ismereti, beleértve a műszaki kézikönyveket, a tájékoztató füzeteket, az internetes marketinget, a szórólapokat és a katalógusokat;

(5) „műszaki dokumentáció”: a gumiabroncsokra vonatkozó tájékoztató anyag, amely tartalmazza többek között a gumiabroncsok gyártóját és márkanevét; a gumiabroncs típusának leírását, vagy a gumiabroncsok besorolását az üzemanyag-hatékonysági osztálynak, a nedvestapadási osztálynak és a külső gördülési zaj mért értékének megállapításához; továbbá a vizsgálati jelentéseket, valamint a vizsgálatok pontosságát;

(6) „gyártó”: az a természetes vagy jogi személy, aki terméket gyárt, illetve aki az adott terméket tervezteti vagy legyártatja, és a saját neve vagy kereskedelmi védjegye alatt forgalomba hozza;

(7) „importőr”: a Közösség területén székhellyel rendelkező természetes vagy jogi személy, aki valamely harmadik országból származó terméket a Közösség piacán forgalmaz;

(8) „beszállító”: a gyártó vagy annak felhatalmazott megbízottja a Közösségben, vagy pedig az importőr;

(9) „forgalmazó”: a szállítási láncon belül bármely olyan, gumiabroncsokat piacra juttató természetes vagy jogi személy, aki nem azonos a beszállítóval vagy az importőrrel;

(10) „piacra juttatás”: valamely termék forgalmazás vagy használat céljából történő beszállítása a közösségi piacra, valamely kereskedelmi tevékenység során, akár díjfizetés ellenében, akár díjmentesen;

(11) „végfelhasználó”: a fogyasztó, beleértve azt a flottakezelőt vagy közúti fuvarozási társaságot, amely gumiabroncsot vásárol vagy várhatóan vásárolni fog;

(12) „lényeges paraméter”: a gumiabroncsok olyan paraméterei, mint például a gördülési ellenállás, a nedvestapadás vagy a külső gördülési zaj, amelyek a használat során számottevő hatást gyakorolnak a környezetre, a közúti biztonságra vagy az egészségre.

4. cikk A gumiabroncs-beszállítók feladatai

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a gumiabroncs-beszállítók eleget tegyenek a következő rendelkezéseknek:

(1) a beszállítók gondoskodnak arról, hogy a forgalmazókhoz vagy a végfelhasználókhoz eljuttatott C1 és C2 típusú gumiabroncsok futófelületén legyen olyan matrica, amely az I. melléklet A. része szerinti üzemanyag-hatékonysági osztályt, valamint az I. melléklet C. részének megfelelő, a külső gördülési zaj mért értékét feltüntető címkét tartalmaz; a C1 típusú gumiabroncsok címkéin az I. melléklet B. részében előírt nedvestapadási osztályt is fel kell tüntetni;

(2) az (1) bekezdésben említett matrica formátumának a II. mellékletben előírtak szerintinek kell lennie;

(3) a beszállítók műszaki promóciós szakirodalomban az I. mellékletben meghatározott módon és a III. mellékletben előírt sorrendben közlik az üzemanyag-hatékonysági osztályt, a nedvestapadási osztályt és a külső gördülési zaj mért értékét;

(4) a beszállítók a tagállami hatóságok kérésére bármely típusú gumiabroncs utolsó darabjának piacra juttatását követő öt éven keresztül bármikor kötelesek rendelkezésre bocsátani a műszaki dokumentációt, ennek kellően részletesnek kell lennie ahhoz, hogy a hatóságok ellenőrizhessék az üzemanyag-hatékonyságra, a nedvestapadásra és a külső gördülési zajra vonatkozóan a címkén közölt információk pontosságát.

5. cikk A gumiabroncs-forgalmazók feladatai

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a gumiabroncs-forgalmazók teljesítsék a következő rendelkezéseket:

(1) a forgalmazók gondoskodnak arról, hogy az értékesítési pontokon lévő gumiabroncsokon jól látható helyen szerepeljen a beszállítók által a 4. cikk (1) bekezdésének megfelelően biztosított matrica;

(2) ha az értékesítésre felkínált gumiabroncsok a végfelhasználók számára nem láthatók, a forgalmazók tájékoztatják a végfelhasználót az említett gumiabroncsok üzemanyag-hatékonysági osztályáról, nedvestapadási osztályáról és külső gördülési zajának mért értékéről;

(3) a C1 és C2 típusú gumiabroncsok esetében a forgalmazók a gumiabroncsok vásárlásakor a végfelhasználók számára a kiadott számlákkal együtt megadják az üzemanyag-hatékonysági osztályt és a külső gördülési zaj mért értékét. A C1 típusú gumiabroncsok esetében a nedvestapadási osztályt is meg kell adni.

6. cikk A gépjármű-beszállítók és a gépjármű-forgalmazók feladatai

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a gépjármű-beszállítók és a gépjármű-forgalmazók eleget tegyenek a következő rendelkezéseknek:

(1) a gépjármű-beszállítók és a gépjármű-forgalmazók gondoskodnak arról, hogy a műszaki promóciós szakirodalom tartalmazzon információkat az új gépjárművekre felszerelt gumiabroncsokról; ezeknek az információknak tartalmazniuk kell az I. melléklet A. részének rendelkezései szerinti üzemanyag-hatékonysági osztályt, az I. melléklet C. részének rendelkezései szerinti külső gördülési zaj mért értékét, a C1 típusú gumiabroncsok esetében pedig az I. melléklet B részének rendelkezései szerinti nedvestapadási osztályt;

(2) ha új gépjárműre többféle típusú gumiabroncs szerelhető fel, és a végfelhasználóknak nem kínálják fel az ezek közötti választás lehetőségét, akkor a műszaki promóciós szakirodalomban e gumiabroncs-típusok legalacsonyabb üzemanyag-hatékonysági és nedvestapadási osztályát, valamint a külső gördülési zaj legmagasabb mért értékét kell feltüntetni a III. mellékletben meghatározott sorrendben;

(3) ha a végfelhasználók választhatnak az új gépjárműre felszerelendő különböző típusú gumiabroncsok közül, a gépjármű-beszállítók a műszaki promóciós szakirodalomban közlik mindezen gumiabroncs típusok üzemanyag-hatékonysági és nedvestapadási osztályát, valamint a külső gördülési zaj mért értékét a III. mellékletben meghatározott sorrendben;

(4) ha a végfelhasználók választhatnak az új gépjárműre felszerelendő különböző típusú gumiabroncsok közül, akkor a gépjármű-forgalmazók az értékesítés előtt közlik e gumiabroncs-típusok üzemanyag-hatékonysági és nedvestapadási osztályára, valamint a külső gördülési zajának mért értékére vonatkozó információkat.

7. cikk Összehangolt vizsgálati módszerek

A 4., 5. és 6. cikk alapján rendelkezésre bocsátandó, a gumiabroncsok üzemanyag-hatékonysági és nedvestapadási osztályára, valamint a külső gördülési zajának mért értékére vonatkozó információkat az 1. mellékletben foglalt, harmonizált vizsgálati módszerek alkalmazásával kell megállapítani.

8. cikk Hitelesítési eljárás

A tagállamok az I. melléklet A. és B. része szerinti, bejelentett üzemanyag-hatékonysági és nedvestapadási osztályok megfelelőségét, valamint az I. melléklet C. része szerinti külső gördülési ellenállás bejelentett mért értékének megfelelőségét a IV. mellékletben megállapított eljárásnak megfelelően értékelik.

9. cikk Belső piac

(1) Ezen irányelv rendelkezéseinek betartása esetén a tagállamok az ezen irányelv hatálya alá tartozó termékinformációk alapján nem tiltják meg és nem korlátozzák a gumiabroncsok piacra juttatását.

(2) Amennyiben nem rendelkeznek ellenkező értelmű bizonyítékokkal, a tagállamok úgy tekintik, hogy a címkék és a termékinformációk megfelelnek ezen irányelv rendelkezéseinek. A tagállamok – a bejelentett értékek pontosságának értékelése érdekében – műszaki dokumentációk benyújtását írhatják elő.

10. cikk Ösztönzők

A tagállamok az I. melléklet A. része szerinti C üzemanyag-hatékonysági osztály alatti gumiabroncsok tekintetében nem biztosítanak ösztönzőket.

11. cikk Módosítások és a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás

A következő intézkedéseket, amelyeknek célja az ezen irányelv nem lényeges elemeinek kiegészítéssel történő módosítása, a 13. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás szerint kell elfogadni:

(1) a C2 és C3 típusú gumiabroncsok nedvestapadási osztályaira vonatkozó követelmények bevezetése, amennyiben rendelkezésre állnak a megfelelő összehangolt vizsgálati módszerek;

(2) egyéb lényeges paraméterekre vonatkozó követelmények bevezetése, amennyiben ezek a paraméterek hatást gyakorolnak a környezetre, az egészségre vagy a biztonságra, amennyiben a megfelelő összehangolt vizsgálati módszerek rendelkezésre állnak, és amennyiben az említett követelmények költséghatékonyak;

(3) az I–IV. melléklet műszaki fejlődéshez való igazítása.

12. cikk Szankciók

A tagállamok meghatározzák az ezen irányelv értelmében elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meghoznak minden szükséges intézkedést végrehajtásuk biztosításához. Az előírt szankciókra vonatkozóan követelmény a hatékonyság, az arányosság és a visszatartó erő. A tagállamok legkésőbb az ezen irányelv hatálybalépését követő tizennyolc hónapon belül tájékoztatják a Bizottságot ezekről a rendelkezésekről, és haladéktalanul értesítik a Bizottságot az említett rendelkezéseket érintő minden későbbi módosításról.

13. cikk Bizottság

(1) A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.

(2) Amennyiben e bekezdésre történik hivatkozás, az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni ugyanazon határozat 8. cikkének rendelkezéseire tekintettel.

14. cikk Felülvizsgálat

Legkésőbb az ezen irányelv alkalmazási időpontját követő öt éven belül a Bizottság értékeli az I. mellékletben meghatározott energiahatékonysági és nedvestapadási osztályok felülvizsgálatának szükségességét.

15. cikk Átültetés

(1) A tagállamok legkésőbb 2011. november 1-jéig meghozzák és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Haladéktalanul közlik a Bizottsággal az említett rendelkezések szövegét, valamint megküldik az említett rendelkezések és ezen irányelv rendelkezései közötti megfelelési táblázatot.

Ezeket a rendelkezéseket 2012. november 1-jétől kell alkalmazni.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2) A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

16. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő huszadik napon lép hatályba.

17. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben,

az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

az elnök az elnök

I. melléklet A gumiabroncs-paraméterek osztályozása

A. rész: Üzemanyag-hatékonysági osztályok

Az üzemanyag-hatékonysági osztályt a gördülési ellenállási együttható ( RRC ) alapján, az alábbiakban megadott, A-tól G-ig terjedő skálának megfelelően és az [… sz. ENSZ-EGB-előírás – a HL-hivatkozást az irányelvnek a jogalkotó általi végleges elfogadása előtt kell beilleszteni ] szerint mért módon kell meghatározni.

Ha egy gumiabroncstípust egynél több gumiabroncs-osztályra (pl. C1 és C2) is jóváhagynak, akkor a szóban forgó gumiabroncstípus üzemanyag-hatékonysági osztályának meghatározásához a legmagasabb gumiabroncs-osztályra (pl. C2, nem C1) vonatkozó besorolási osztályt kell használni.

C1 típusú gumiabroncsok | C2 típusú gumiabroncsok | C3 típusú gumiabroncsok |

RRC kg/t-ban | Energiahatékonysági osztály | RRC kg/t-ban | Energiahatékonysági osztály | RRC kg/t-ban | Energiahatékonysági osztály |

RRC≤6,5 | A | RRC≤5,5 | A | RRC≤4,0 | A |

6,6≤RRC≤7,7 | B | 5,6≤RRC≤6,7 | B | 4,1≤RRC≤5,0 | B |

7,8≤RRC≤9,0 | C | 6,8≤RRC≤8,0 | C | 5,1≤RRC≤6,0 | C |

Nincs | D | Nincs | D | 6,1≤RRC≤7,0 | D |

9,1≤RRC≤10,5 | E | 8,1≤RRC≤9,2 | E | 7,1≤RRC≤8,0 | E |

10,6≤RRC≤12,0 | F | 9,3≤RRC≤10,5 | F | RRC≥8,1 | F |

RRC≥12,1 | G | RRC≥10,6 | G | Nincs | G |

B. rész: Nedvestapadási osztályok

A C1 típusú gumiabroncsok nedvestapadási osztályait a nedvestapadási index ( G ) alapján kell meghatározni, az alábbiakban meghatározott A-tól G-ig terjedő skála szerint, és azokat az egységes rendelkezések gumiabroncsok gördülési zaj és nedvestapadás tekintetében történő jóváhagyásáról szóló, 117. számú ENSZ-EGB-előírásnak[30] megfelelően kell mérni.

G | Nedvestapadási osztályok |

155≤G | A |

140≤G≤154 | B |

125≤G≤139 | C |

Nincs | D |

110≤G≤124 | E |

G≤109 | F |

Nincs | G |

C. rész: Külső gördülési zaj

A külső gördülési zaj mért értékét decibelben kell megadni, és az egységes rendelkezések gumiabroncsok gördülési zaj és nedvestapadás tekintetében történő jóváhagyásáról szóló, 117. számú ENSZ-EGB-előírásnak megfelelően kell mérni.

II. melléklet A címke formátuma

A 4. cikk (1) bekezdésében és az 5. cikk (1) bekezdésében említett matrica két részből áll: 1) az alábbiakban leírt formátumban nyomtatott címke, és 2) szabad felület, ahol a beszállító neve, a gumiabroncs termékvonalának neve, a gumiabroncs méretei, terhelhetőségi indexe, sebességhatára és egyéb részletes műszaki információk szerepelnek (a továbbiakban: márkanévhely).

1. A címke kialakítása

1.1. A matricára nyomtatott, a 4. cikk (1) bekezdésében és az 5. cikk (1) bekezdésében említett címkének meg kell felelnie az alábbi illusztrációnak:

[pic]

1.2. A következő ábra a címke részletes adatait adja meg:

[pic]

1.3. A címke legyen legalább 75 mm széles és 110 mm magas. Amennyiben a címkét nagyobb formátumban nyomtatják ki, a tartalmának továbbra is arányosnak kell lennie a fent megadott adatokkal.

1.4. A címkének a következő követelményeknek kell megfelelnie:

a) a CMYK – cián, bíbor, sárga és fekete – színekből álló színek a következő példa szerint vannak megadva: 00-70-X-00: 0 % cián, 70 % bíbor, 100 % sárga, 0 % fekete;

b) a felsorolt számok az 1.2. részben megadott képfeliratoknak felelnek meg;

[pic] Üzemanyag-hatékonyság

A rendelkezésre bocsátott piktogram alapján: szélessége: 19,5 mm, magassága: 18,5 mm – a piktogram keretének vonalvastagsága: 3,5 pt, szélessége: 26 mm, magassága: 23 mm – a besorolás keretének vonalvastagsága: 1 pt – a keret végének vonalvastagsága: 3,5 pt, szélessége: 36 mm – színe: X-10-00-05;

[pic] Nedvestapadás

A rendelkezésre bocsátott piktogram alapján: szélessége: 19 mm, magassága: 19 mm – a piktogram keretének vonalvastagsága: 3,5 pt, szélessége: 26 mm, magassága: 23 mm – a besorolás keretének vonalvastagsága: 1 pt – a keret végének vonalvastagsága: 3,5 pt, szélessége: 26 mm – színe: X-10-00-05;

[pic] Külső gördülési zaj

A rendelkezésre bocsátott piktogram alapján: szélessége: 23 mm, magassága: 15 mm – a piktogram keretének vonalvastagsága: 3,5 pt, szélessége: 26 mm, magassága: 24 mm – az érték körüli keret vonalvastagsága: 1 pt – a keret végének: vonalvastagsága: 3.5 pt, magassága: 24 mm – színe: X-10-00-05;

[pic] A címke kerete: vonalvastagsága: 1,5 pt – színe: X-10-00-05;

[pic] A-tól G-ig terjedő skála

- Nyilak: magasság: 4,75 mm, köztük lévő távolság: 0,75 mm, fekete vonal vastagsága: 0,5 pt – színek:

? A: X-00-X-00;

? B: 70-00-X-00;

? C: 30-00-X-00;

? D: 00-00-X-00;

? E: 00-30-X-00;

? F: 00-70-X-00;

? G: 00-X-X-00.

- Szöveg: Helvetica, félkövér, 12 pt, 100% fehér, fekete kerettel: 0,5 pt;

[pic] A tényleges besorolás

- Nyíl: szélessége: 16 mm, magassága: 10 mm, 100% fekete;

- Szöveg: Helvetica, félkövér, 27 pt, 100% fehér;

[pic] A skála vonalai: vastagság: 0,5 pt, a szaggatott vonalak közti távolság: 5,5 mm, 100% fekete;

[pic] A skálán szereplő szöveg: Helvetica, félkövér, 11 pt, 100% fekete;

[pic] A zajszint

- Keret: szélessége: 25 mm, magassága: 10 mm, 100% fekete;

- Szöveg: Helvetica, félkövér, 20 pt, 100% fehér;

- A mértékegység betűi: Helvetica, félkövér, az „(A)” normál (nem félkövér), 13 pt, 100% fehér;

[pic] EU-logó: szélessége: 9 mm, magassága: 6 mm;

[pic] Az irányelvre való hivatkozás: Helvetica, normál, 7,5 pt, 100% fekete;

A gumiabroncs osztályára való hivatkozás: Helvetica, félkövér, 7,5 pt, 100% fekete;

c) A háttérnek fehérnek kell lennie.

1.5. A gumiabroncs-osztályt (C1, C2 vagy C3) az 1.2. részben megadott illusztráción előírt formátumban fel kell tüntetni a címkén.

2. Márkanévhely

2.1. A beszállítóknak a matricán a címkével együtt fel kell tüntetniük a nevüket, a gumiabroncs termékvonalának nevét és a gumiabroncs méreteit, terhelhetőségi indexét, sebességhatárát és egyéb részletes műszaki információkat, bármilyen színben, formátumban és kialakítással, azzal a kikötéssel, hogy a márkanévhely méretaránya a címke méretéhez képest nem haladhatja meg a 4:5 arányt, és a címkével együtt közölt üzenet nem mondhat ellent a címke üzenetének.

III. melléklet A műszaki promóciós szakirodalomban közölt információk

1. A gumiabroncsra vonatkozó információkat az alábbiakban meghatározott sorrendben kell feltüntetni:

i. az üzemanyag-hatékonysági osztály (A és G közötti betű);

ii. a nedvestapadási osztály (A és G közötti betű);

iii. a külső gördülési zaj mért értéke (dB).

2. Az információknak a következő követelményeknek kell megfelelniük:

i. legyenek könnyen olvashatóak;

ii. legyenek könnyen érthetőek;

iii. ha egy adott gumiabroncs a méretétől vagy más paraméterektől függően különféle osztály-besorolásokban férhető hozzá, a legrosszabb és a legjobb teljesítményű gumiabroncs által meghatározott tartományt kell feltüntetni.

3. A beszállítóknak ezenkívül weboldalukon hozzáférhetővé kell tenniük a következő információkat:

i. a címkére nyomtatott piktogramok magyarázatát;

ii. egy olyan megállapítást, amely kiemeli, hogy a tényleges üzemanyag-megtakarítás és a közlekedési biztonság erősen függ a vezető magatartásától, különös tekintettel a következőkre:

- a környezettudatos vezetés jelentősen csökkentheti az üzemanyag-fogyasztást;

- a gumiabroncsok nyomását rendszeresen ellenőrizni kell a jobb nedvestapadási és üzemanyag-hatékonysági teljesítményi jellemzők elérése érdekében;

- a féktávolságokat mindig szigorúan be kell tartani.

IV. melléklet: Hitelesítési eljárás

A bejelentett üzemanyag-hatékonysági és nedvestapadási osztályok, valamint a külső gördülési zaj bejelentett mért értékének megfelelőségét a beszállító által meghatározott minden egyes gumiabroncstípus, vagy gumiabroncs-csoport esetében értékelni kell, a következő eljárásnak megfelelően:

1. először egyetlen gumiabroncsot kell vizsgálni. Ha a mért érték megfelel a bejelentett osztálynak vagy a külső gördülési zaj mért értékének, akkor a gumiabroncs megfelelt a vizsgálaton;

2. ha a mért érték nem felel meg a bejelentett osztálynak vagy a külső gördülési zaj mért értékének, akkor három további gumiabroncsot kell megvizsgálni. A négy vizsgált gumiabroncs mérési eredményeinek átlagát kell felhasználni a bejelentett információknak való megfelelés vizsgálatához.

[1] Európai Környezetvédelmi Ügynökség, Az Európai Közösség üvegházhatást okozó gázokra vonatkozó éves nyilvántartási jelentése, az 1990–2005 közötti időszakra és a 2007-re vonatkozó nyilvántartási jelentés, 88. o.

[2] COM(2006) 545.

[3] COM(2008) 433.

[4] Az új gépjárművekre felszerelt gumiabroncsok, amelyeknek piaci részesedése 22%.

[5] Az elfogadás alatt álló COM(2008) 316 számú javaslat, HL C, … , … o.

[6] A gépjárművekre az eredeti gumiabroncsok elkopását követően – a személygépjárművek esetében általában 40 000 km után – felszerelt gumiabroncsok.

[7] COM(2008) 316, lásd az 5. lábjegyzetet.

[8] COM(2006) 545.

[9] TTE, 2006. november 23-i (Energiaügyi) Tanács, 15210/06; a 2007. március 8-9-i brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetései, 7224/07; a személygépjárművek és a könnyű haszongépjárművek CO2-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi stratégiáról szóló, 2007. október 24-i európai parlamenti állásfoglalás (2007/2119 (INI)), 32. pont.

[10] COM(2007) 19.

[11] COM(2007) 22.

[12] COM(2007) 856.

[13] Az 1999/94/EK irányelv átdolgozása.

[14] COM(2007) 804.

[15] COM(2008) 397/3.

[16] COM(2007) 99.

[17] 1992/75/EGK irányelv.

[18] 1999/94/EK irányelv.

[19] HL C , …, ... o.

[20] HL C , …, ... o.

[21] HL C , …, ... o.

[22] HL C , …, ... o.

[23] COM(2008) 433.

[24] (COM(2006) 545).

[25] Az elfogadás alatt álló COM(2008) 316 javaslat, HL C , …, … o.

[26] HL L 189., 2002.7.18., 12. o.

[27] HL L 297., 1992.10.13., 16. o.

[28] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

[29] [Megjegyzés: A gumiabroncsok jelenlegi osztályozására irányuló (COM(2008 316) rendelettervezetből kimaradtak a könnyű gépjárművek (N1). Létezik egy tanácsi szintű megállapodás arra vonatkozóan, hogy a COM(2008) 316 számú dokumentum 8. cikkében javasolt fogalommeghatározást módosítani kell, hogy kiterjedjen az N1 típusú gumiabroncsokra is; ez a megállapodás legkésőbb októberben, a gumiabroncsok címkézésére vonatkozó jelenlegi irányelvjavaslat elfogadása előtt létrejön – ez a megjegyzés csak tájékoztatási célt szolgál a jogalkotási eljárásban, és az irányelv elfogadásakor törölni kell].

[30] HL L 231., 2008.8.29., 19. o.