HU    HU  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA 
Brüsszel, 29.9.2005 
COM(2005) 461 végleges 
  
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDAS ÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK 
ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
a közelgő, 2006-os ITU Regionális Rádiós Hírközlési Konferencia (RRC-06) kapcsán az 
európai uniós frekvenciapolitika digitális m űsorszórásra való átállást érint ő 
prioritásairól 
 
HU 2   HU TARTALOMJEGYZÉK 
1. Az RRC a „digitális átállás” összefüggésében............................................................. 3 
1.1. Az RRC kezdetei és területe ........................................................................................ 3 1.2. Tágabb m űsorszórás-politikai kilátások....................................................................... 4 
2. A frekvenciatöbbletben rejl ő lehetőségek teljes kiaknázása........................................ 4 
2.1. A „frekvenciatöbblet” mibenléte.................................................................................. 4 2.2. A frekvenciatöbblet jöv őbeni használatának európai kilátásai .................................... 4 
2.3. A frekvenciatöbblet egységes  szabályozási megközelítése ......................................... 6 
2.4. A többlet egyes részei EU-szint ű harmonizációjának el őnyei..................................... 6 
3. Az EU prioritásainak kü lönleges hatása az RRC-re .................................................... 7 
3.1. Az RRC szerinti frekvenciasáv-tervezés id őtálló megközelítésének szüksége ........... 7 
3.2. Rövid átmeneti id őszak támogatása............................................................................. 8 
4. Következtetés ............................................................................................................... 8 
 
 
HU 3   HU A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI 
PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDAS ÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK 
ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK 
a közelgő, 2006-os ITU Regionális Rádiós Hírközlési Konferencia (RRC-06) kapcsán az 
európai uniós frekvenciapolitika digitális m űsorszórásra való átállást érint ő 
prioritásairól 
  
(EGT vonatkozású szöveg) 
1. A
Z RRC  A „DIGITÁLIS ÁTÁLLÁS ” ÖSSZEFÜGGÉSÉBEN  
A Bizottság célja az EU rádiófrekvenciák rendel kezésre állásával kapcsolatos prioritásainak 
bemutatása a digitális átállással és a közelg ő 2006-os ITU Regionális Rádió-távközlési 
Konferenciával (RRC-06) összefüggésben. Ez  hozzásegít a lisszaboni menetrend alapján 
útjára indított i2010 kezdeményezés1 célkitűzéseinek eléréséhez; a kezdeményezés aláhúzza 
az IKT-val kapcsolatos innováció fellendítésében a frekvenciák re ndelkezésre állása, illetve a 
hatékonyabb kihasználás érdekében a r ugalmasabb frekvenciagazdálkodás jelent őségét. 
1.1. Az RRC kezdetei és területe 
A rádiós és televíziós m űsorszóró frekvenciák kiosztásának rendszere hagyományosan 
nemzetközi szint ű összehangolással történik, mivel a m űsorszóró jelek továbbítása a nagy 
teljesítmény ű tornyokból nagy távolságú interferencia lehet őségét hordozza magában. A 
jelenlegi nemzetközi frekvenciaterv az Európai M űsorszórási Térségr ől szóló 1961-es 
stockholmi regionális megállapodáson alapul. 
Ezzel összefüggésben a Regionális Rádió-távközlési Konferenciát  (RRC)2 a Nemzetközi 
Távközlési Unió (ITU) hozta létre az új, földi sugárzású digitális frekvenciák  (azaz a 174–
230 MHz és a 470–862 MHz sávok) megtervezés ére. A fent említett Stockholmi Tervet 
várhatóan felváltó új terv a tárgyaló felek földrajzi területére, azaz Európára – beleértve az 
Orosz Föderációt –, Afrikára és  a Közel-Kelet bizonyos részeire3 lesz alkalmazható. A 
tárgyalási folyamat összehangolás a érdekében a konferencia európai m űszaki előkészítését a 
CEPT közös európai álláspontokkal  – vagyis kezdeti m űszaki tárgyalási álláspontokkal – 
támogatja.  
                                                 
1 COM(2005) 229. 
2 Az RRC tárgyalási folyamata két ülésszakból áll: az els ő 2004 májusában került megrendezésre (RRC-
04), ahol elfogadták az új terv kialakításának m űszaki feltételeit; a második ülésszakra 2006 májusában 
kerül sor (RRC-06), középpontjában az összes tárgya ló ország aktuális frekvenciakérelmén alapuló 
frekvenciatervezési tárgyalással. 
3 Hivatalosan az ITU 1. régió, amely magában foglalja a 170. keleti hosszúsági kört ől nyugatra és a 40. 
déli szélességi kört ől északra es ő területeken fekv ő országokat (kivéve Mongó liát) és az Iráni Iszlám 
Köztársaságot (összesen 120 ország). Az RRC-n a tagállamok a tárgyaló felek. A Bizottság az ITU 
tárgyalásain nem szavazó küldöttség, hivatalo san az ITU „ágazati tagja” („regionális és egyéb 
nemzetközi szervezetek” kategória)  
 
HU 4   HU 1.2. Tágabb m űsorszórás-politikai kilátások 
2005. május 24-én a Bizottság elfogadta az analógról a digitális m űsorszórásra történ ő 
áttérés felgyorsításáról szóló közleményt4 , amely felállítja az áttérés közösségi politikájának 
célkitűzéseit. A közlemény az átállás legnagyobb el őnyeként a frekvencianyereséget nevezi 
meg, különösen pedig „az analóg földfelszíni televízi ózás leállításából származó 
frekvenciakészlet-többletet” , valamint azt, hogy „fontos, hogy e frekvenciasávok új és 
innovatív szolgáltatások számára való újra hasznosítását ne korlátozzuk indokolatlanul” . 
Az RRC-n kialakítandó terv alkalmazási terü lete és módjai nem kerültek más, olyan 
lehetséges megközelítésekkel való módszeres összehasonlító értékelésre, mint a tervezés decentralizáltabb rendszere és/vagy a m űsorszórásra használt frekvenciaspektrum központi 
tervezésének kisebb területre történ ő szűkítése. Az átállási folyamat tágabb politikai kilátásait 
ennélfogva össze kell egyeztet ni az RRC frekvenciatervezésre vonatkozó megközelítésével, 
nem hagyva figyelmen kívül a „ műsorszórás fejl ődését ” és a „ digitális konvergencia ” 
jelenségét sem. Különö sképpen foglalkozni kell a tervezésre vonatkozó RRC-megközelítés 
és a piaci és a szakpolitikai fejl ődés viszonyával . Nagyon fontos, hogy az RRC-n 
kialakítandó rendszer tartalmazzon olyan gyakorl ati rendelkezéseket, amelyek választ adnak 
ezekre a kihívásokra, különös tekintettel arra, hogy az új terv várhatóan több évtizedre szól. 
Biztosítani kell továbbá, hogy a terv hozzájárul jon az áruk és szolgáltatások valódi bels ő 
piacához, és hogy a rugalmasság által lehet ővé váljék a helyi piaci igényekhez igazodó 
sávkiosztás is. 
2. A
 FREKVENCIATÖBBLETBEN REJL Ő LEHETŐSÉGEK TELJES KIAKNÁZÁSA  
2.1. A „frekvenciatöbblet” mibenléte 
Ha megvalósul az analógról  digitális televíziós m űsorszórásra való áttérés (ugyanolyan 
képminőség és -méret, ugyanannyi csatorna melle tt), harmad-hatodennyi rádiófrekvenciára 
lesz szükség. Ez azt jelenti,  hogy mintegy 300–375 MHz terjedelm ű, eddig földi 
műsorszórásra kiosztott frekvencia szabadul fel és áll majd újonnan rendelkezésre. 
Még az olyan, a frekvenciahasználatot befolyásoló mellékes tényez ők figyelembevétele 
mellett is, mint amilyen az analóg és a digitá lis csatornákon való párhuzamos sugárzás, a 
lefedettségi kötelezettség5 lehetséges változásai, az átviteli szabványok végs ő kiválasztása és 
a földi sugárzás más megoldásokkal (pl. kábel, m űhold) való helyettesítése, valószín ű, hogy 
az átállási folyamat végén jelent ős számú „használaton kívüli” sáv marad meg6. Ezt szokás 
„frekvenciatöbbletnek”  nevezni. 
2.2. A frekvenciatöbblet jöv őbeni használatának európai kilátásai 
A műsorszórási szolgáltatások gyors alakulása és a m űszaki konvergencia növekv ő hatása a 
technológiai fejl ődéssel együtt új szolgáltatási lehet őségek megteremtését vonzza maga után, 
                                                 
4 COM(2005) 204, e dokumentumban a továbbiakban: „digitális átállásról szóló közlemény” 
5 Az általános kiterjed ő lefedettséggel kapcsolatos kevésbé szigorú kötelezettségek jelent ősen 
csökkentenék a szükséges frekvenciák számát, és  ennélfogva növelnék a lehetséges többletet. 
6 Az Ofcom (Nagy-Britannia) például máris el őre jelezte, hogy az Egyesült Királyságban az átállás révén 
legalább 112MHz frekvencia lenne felszabadítható új szolgáltatások megvalósítására. A felszabadított 
frekvenciaspektrum várható mennyisége az Egyesü lt Királyságban csak egy része az e dokumentum 
meghatározása szerinti több letnek, mert csak a m űsorszórástól eltér ő szolgáltatásokra terjed ki. 
 
HU 5   HU ezért e pillanatban nem lehetséges a frekvenciaforrásokat érint ő jövőbeni igények 
viszonylagos súlyának felbecslése, noha egyre egyértelm űbb az analóg televíziós m űsorszórás 
leállításának hozzávet őleges időpontja. A digitális átállásról  szóló közlemény az analóg 
műsorszórás leállításának határidejét 2012-ben á llapította meg. Ez azt jelenti, hogy a többlet 
használatát a következ ő hat évben meg kell vitatni és el  kell dönteni. E vizsgálatok gyors 
megkezdését sürgeti a kutatás és fejlesztés, a piaci lehet őségek, valamint a szükséges 
szabályozási intézkedések és a rádiós er őforrások tervezése területén. A Bizottság 
szándékában áll vezet ő szerepet játszani e tekintetben (mivel az EU-szint ű összehangoltság 
előnyei egyértelm űek), illetve a tagállamok aktív együttm űködését keresni e folyamatban.  
Ezen összefüggésben az egyik kulcskérdés az, hogyan lehet a legjobban felhasználni a 
frekvenciatöbbletet. A rádióf rekvencia-politikával foglal kozó csoport (RSPG) három, a 
frekvenciaigényre vontatkozó kate gória megkülönböztetését javasolta7 : 
• a földi m űsorszórási szolgáltatások javításának  frekvenciaszükséglete: pl. jobb m űszaki 
minőségű szolgáltatások (nevezetesen a HDTV), t öbb program és/vagy a televíziós élmény 
javítása (pl. többkamerás felvétel ek a sport esetében, egyéni hírm űsor-sugárzás és egyéb 
félinteraktív lehet őségek);  
• „konvergáló” m űsorszórási szolgáltatások  rádiós er őforrás-szükséglete: várhatóan és els ő 
fokon a hagyományos m űsorszórás és a mobilkommunik ációs szolgáltatások vegyítése; 
• a műsorszórástól eltér ő alkalmazások általi, „új” felhasználásra  igényelt frekvenciák. A 
frekvenciatöbblet e lehetséges új „fel használásainak” egyik része olyan jöv őbeni 
szolgáltatás és alkalmazás, amely még nem kerü lt piacra, a másik része pedig olyan, amely 
még nem m űködik ezeken a frekvenciákon (pl. a 3G szolgáltatások kiterjesztése, rövid 
hatótávolságú rádiós alkalmazások). 
A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy tám ogassák a digitális átállásból származó 
frekvenciatöbblet használatáról szóló vita megkezdését , szem el őtt tartva az RSPG 
javaslatait és a berendezések és a szolgá ltatások egységes piacának megvalósítására 
vonatkozó célkit űzést. 
A Bizottság az IST-munkaprogram idevágó kutatá si területein a szükséges irányok  
meghatározásával fogja segíteni a folyamatot  annak érdekében, hogy a frekvenciatöbbletet 
felhasználó fejl ődő szolgáltatásokat és alkalmazásokat el ősegítő új és innovatív technológiák 
értékelhet ők legyenek, és hogy a frekvenciaigények számszer űen is kifejezhet ők legyenek. 
Általánosabban: a Bizottság a rádiófrekvencia-politika jöv őbeni irányainak 
meghatározásakor  számításba fogja venni a frekvencia többlet tényét. Annak érdekében, 
hogy a frekvenciatöbblet legjobb  felhasználását a piaci ig ények határozhassák meg, a 
Bizottság már felvetette a frekvenciasávok forgalom képessé tételének lehet őségét8, és 
elemezni fogja, érdemes-e a frekvenciatöbblet  egy részét engedély nélküli használatra 
elkülöníteni, valamint esetleg lehet ővé tenni az „underlay” szolgáltatások számára a 
műsorszórásra használt frekvenciasávokból való  részesedést. Ezzel összefüggésben a 
Bizottság konkrét kérdésekben az RSPG tanácsát fogja kérni. 
                                                 
7 Az RSPG véleménye a digitális m űsorszórásra való átállás frekvenci ákra gyakorolt hatásáról, RSPG04-
55, http://rspg.groups.eu.int  
8 COM(2005) 400. 
 
HU 6   HU 2.3. A frekvenciatöbblet egységes  szabályozási megközelítése 
A tagállamok kötelessége biztosítani, hogy az RRC-06 ne ak adályozza indokolatlanul az 
EU elektronikus hírközlési szolgáltatásokkal kapcsolatos keret- és engedélyezési 
irányelvének  és egyéb , a frekvenciatöbblet kiosztásának  és odaítéléséne k tekintetében 
alkalmazandó EU-jogszabályok szigorú alkalmazását . A frekvenciatöbblethez való 
hozzáférésnek összhangban kell állnia különösen a keretirányelv9 9. cikkével, amely szerint a 
tagállamok „ biztosítják, hogy az ilyen rádiófrekvenciák  kiosztását és kijelölését a nemzeti 
szabályozó hatóságok tárgyilagos, átlátható, megkülönböztetést ől mentes és arányos 
kritériumok alapján végezzék. ” Azonkívül az engedélyezési irányelv10 7. cikke további 
követelményeket állít fel a megadandó rádi ófrekvencia-használati jogok számának 
korlátozására vonatkozó eljárás kapcsán. 
Gyakorlati értelemben az EU-szabályozás következetes alkalmazásával elkerülhet ő, hogy az 
átállás a frekvenciák rendelkezésre állásától függ ő piacok torzulásához  vezessen. E célkit űzés 
támogatása érdekében az európai uniós szabályozás nemzeti alkalmazásában fennálló esetleges következetlenségek megkeresése és kiküszöbölése céljából a Bizottság a rádiófrekvencia-politikával  foglalkozó csoportban  és a szabályozó hatóságok európai 
csoportjában  buzdítani fog egy, a frekvenciatöbblet jöv őbeni újrafelhasználásának 
szabályozási vonatkozásaival kapcsolatos elemz ő tanácskozást. 
A Bizottságnak és a tagállamoknak biztosít aniuk kell, hogy a fr ekvenciatöbblet jöv őbeni 
szabályozása összhangban álljon az elektronikus  hírközlési szolgált atások európai uniós 
keretrendszerével11, és az egész Unióban egységesen kerüljön végrehajtásra. 
Azonkívül az ITU Rádiószabál yzat szerint a nem a m űsorszórási szolgáltatások kategóriájába 
tartozó új szolgáltatásoknak az RRC-folyamat tárgyát képez ő frekvenciasávokba történ ő 
bevezetése az ITU/WRC szintjén teljes hozzá - vagy mellérendelési újrafelosztási vagy 
társfelosztási eljárást igénye lhet különösen ott, ahol ezek  a szolgáltatások interferenciát 
okozhatnak az EU területén kívüli m űsorszóró szolgáltatásokkal. 
A Bizottság a tagállamokkal együtt azon fog dolgozni, hogy a WRC-0712 előkészítésében  – 
csakúgy, mint a WRC tárgyalásai során – megállapítsa a közösségi szinten szükséges 
fellépést  annak érdekében, hogy biztosított legyen az ö sszes lehetséges frekvenciafelhasználó 
számára a frekvenciatöbblethez való „méltányos hozzáférés”. 
2.4. A többlet egyes részei EU-szint ű harmonizációjának el őnyei 
A frekvenciatöbblet lehet őséget teremt új páneurópai szol gáltatások számára frekvenciák 
kijelöléséhez. E jöv őbeni szolgáltatások jó része várhatóan hozzájárul az EU i2010 
kezdeményezésében13 meghatározott politikai célkit űzésekhez, különösen a befogadóbb, jobb 
életminőséget elősegítő és regionális kü lönbségeket csökkent ő információs társadalom 
kialakításához. Ezért a Bizottság véleménye szerint a frekvenciatöbblet egy részét  az 
                                                 
9 2002/21/EK irányelv az elektronikus hírközl ő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös 
keretszabályozásáról 
10 2002/20/EK irányelv az elektronikus hírközl ő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások 
engedélyezésér ől 
11 Csakúgy, mint a keretszabályozás felülvizsgálatából származó jöv őbeni jogszabályokkal.  
12 ITU Rádió-távközlési Világkonferencia 2007. 
13 L. 1. lábjegyzet. 
 
HU 7   HU európai szint ű harmonizáció14 céljára kell fenntartani . Mivel a többlet a tagállamokban 
különböző iramban fog felszabadulni, és eltér ő érdekek fogják hajtani, szükségszer ű bizonyos 
fokú európai szint ű összehangolás. Túl korai annak megítélése, hogy mennyi összehangolt 
frekvenciára lesz szükség, illetv e mely szolgáltatás és mikor m űködjön az összehangolt 
sávokon. Ugyanakkor kulcsfonto sságú, hogy már most megkezd ődjék az együtt gondolkodás 
az EU egészében annak érdekében, hogy elkerülhet ő legyen a széttörede zettség és az EU-
szinten összehangolt többlet kés őbbi kijelölését akadályozó „megörökölt” helyzetek 
kialakulása.  
A Bizottságnak és a tagállamoknak a frekvenciatöbblet kapcsán  biztosítania kell a 
megközelítések kell ő szintű összehangolását , különösen a páneurópai szolgáltatások által 
keltett jöv őbeni igények megfelel ő kielégítésére. Ennek el őkészítése érdekében a tagállamok 
és a Bizottság feladata: 
– a frekvenciatöbblet bizonyos sávjai ban végrehajtandó összehangolás el őnyeinek és 
megvalósíthatóságának meger ősítése;  
– ezen összehangolt sávok legfontosabb jellemz őinek elemzése a gazdasági és társadalmi 
értékük teljes kiaknázása  érdekében; valamint 
– közös stratégia kidolgozása az összehangolt többlet célkit űzésének támogatására. 
3. AZ EU PRIORITÁSAINAK KÜLÖNLEGES HATÁSA AZ RRC- RE 
3.1. Az RRC szerinti frekvenciasáv-tervezés id őtálló megközelítésének szüksége 
Mivel nem állapíthatók meg kell ő biztonsággal a frekvenc iatöbbleten lehetséges 
szolgáltatásokra és m űködési módjaikra vonatkozó jöv őbeni kérelmek részletei, az RRC-
tervezésnek  megfelelő műszaki rugalmasságot  kell biztosítania a jövőbeni 
műsorszolgáltatások  széles palettájával való megbirkózás és annak lehet ővé tétele 
érdekében, hogy más technológi ák és szolgáltatások is használhassák  alternatív módon a 
kérdéses frekvenciasávot.15 A rugalmassággal kapcsolatos célkit űzés az RRC-04-en már 
szóba került. Ugyanakkor olyan további m űszaki szempontok is találhatók a tervezésben, 
amelyek akadályozhatják a jöv őbeni technológiai fejlesztéseket.16 Biztosítani kell továbbá, 
hogy a műszaki tervezés ne ütközzön a közösségi j oggal, és különösen a rádióberendezésekr ől 
és a távközl ő végberendezésekr ől szóló irányelvvel17. 
A digitális rádiózásra szánt frekvenciasáv sz intén az RRC-tervezés tárgyát képzi, és bár a 
digitális rádiós m űsorszolgáltatásokra való átállás egyel őre nem rendelkezik jelent ős 
támogatottsággal, mindazonáltal fontos, hogy a rádiós m űsorszolgáltatások megkapják a 
                                                 
14 A „harmonizációt” itt szélesebb kontextusban kell ér teni: a páneurópai szolgáltatások kiteljesedésének 
lehetővé tétele, beleértve a frekvenciagazdálkodás – így a frekvenciakereskedelem és az engedélyhez 
nem kötött használat – rugalmasabb megközelítésének közös elfogadását. 
15 A célkit űzést a rádiófrekvencia-politikával foglalkozó bizottság is támogatja. Lásd még a 7. 
lábjegyzetben említett véleményt. 
16 Pl. korlátozó „csatornabevezetési” követelmények, a nagy tornyok/nagy teljesítmény ű adóállomásokon 
alapuló hálózati topológiák számításba vétele. 
17 Az RRC során kerülend ő minden, az ezen irányelv körébe tartozó elemekkel kapcsolatos m űszaki 
előírás (pl. sávon kívüli adás, melléksugárzás, vételi jellemz ők) 
 
HU 8   HU digitális infrastruktúrára való zökken őmentes áttéréshez18, illetve – a további lehet őségek 
kizárása nélkül19 – a különböz ő lehetséges szabványokhoz szükséges frekvenciákat.  
A Bizottság arra kéri a tagállamokat, hogy tekintsék át  az RRC-tervezés m űszaki alapjait, 
és derítsék fel azokat a szükségt elen megszorító követelményeket , amelyek alááshatják a 
„rugalmasság ” és a „technológiasemlegesség ” alapelvét.20 Ez megkönnyíthetné a tagállamok 
és a Bizottság közötti együttm űködést az RRC tárgyalási folyam ata során annak érdekében, 
hogy a lehető legalacsonyabb legyen az ilyen megszorító követelmények hatása .  
3.2. Rövid átmeneti id őszak támogatása 
A Bizottság a digitális áttérésr ől szóló közleményében a gyors átállás melletti 
elkötelezettségét fejezi ki. A közlemény 2012-t jelöli meg az analóg televíziózás 
tagállamokban történ ő leállításának határidejeként, ezáltal pedig az átmeneti id őszak végeként 
az Európai Unióban.  
A szélesebb összefüggésben az RRC-nek döntenie kell arról, hogy mikor sz űnik meg az 
analóg m űsorszórást szolgáló jelenlegi felosztás interferenciával szembeni jogi védelme. 
Európa számára szerencsés lenne, ha az anal óg csatornák védelmének vége egybeesne a 
leállítás javasolt id őpontjával, vagyis 2012-vel. Abban az es etben, ha a szomszédos nem EU-
tagállamok az analóg átvitel hosszabb védelmi id őszakát kérik, a nem EU-tagállamokkal 
szomszédos tagállamok hátrányos helyzet be kerülhetnek. Ugyanakkor két forgatókönyv 
maradt tárgyalóasztalon az RRC-tárgyalások els ő ülésszakán (RRC-04): az els ő az analóg 
műsorszóró csatornák interferen ciával szembeni védelme megs züntetésének 2015-ös, a másik 
pedig 2030-as vagy annál kés őbbi időpontján alapul. Ennek eredményeképpen a Bizottság azt 
javasolja a tagállamoknak, hogy alak ítsanak ki közös tárgyalási  álláspontot az RRC-re az EU-
n kívül sugárzó analóg csatornák általános  védelme végeként a 2012-höz közelebbi id őpontot, 
azaz a 2015 -öt megcélzó forgatókönyv támogatására.  
A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy az RRC tárgyalásai során fogadjanak el közös 
álláspontot  annak biztosítása  érdekében, hogy az átmeneti id őszak vége  – nevezetesen az 
analóg csatornák általános  jogi védelmének vége – 2012-höz képest a lehető legkorábbi 
javasolt id őpontban  megtörténjen. 
4. KÖVETKEZTETÉS  
A digitális m űsorszórásra való átállás olyannyira politikai, mint m űszaki kérdés. Az RRC-06-
on elfogadott m űszaki döntések jelent ősen befolyásolhatják a digitális m űsorszórásra való 
átállási folyamatot annak kockázatával, hogy  a szabályozó hatóságok  és a szakpolitikák 
kidolgozói számára rendelkezésére álló lehet őségek sora korlátozott lesz a m űsorszórás 
változásai, a m űszaki fejlődés és a konvergencia fényében.  
                                                 
18 Egyes piacokon nagyobb a veszélye annak, hogy kevés frekvencia marad a digitális rádiózás számára, 
mivel a digitális rádiózásra eredetileg kijelölt frekvenciák némelyike már használatban van más 
szolgáltatások (pl. a DMB szabványon alapul ó mobilalkalmazások) kialakítása céljából. 
19 Az RRC rendszere jelenleg csak a T-DAB szabányt foglalja magában. 
20 Ez a m űszaki áttekintés a CEPT RRC-06-ra való felkészülésének keretében történhetne. Magában 
foglalhatná mind a televíziós, mind  a rádiós szolgáltatásokat. 
 
HU 9   HU Emellett teljes mértékben számításba kell venn i az európai kilátásokat. A tagállamoknak 
közös álláspontok és közös tárgyalási stratégi ák kialakításával miné l több területen minél 
nagyobb „tárgyalási súly” elérésére kell törekedniük, azzal kezdve, hogy megállapodnak 
abban, hogyan vehet ők figyelembe a legfontosabb politikai  prioritások. Ennek következtében 
a tagállamoknak sürg ősen és közösen foglalkozniuk kell az e közleményben ismertetett 
kérdésekkel, valamint össze kell hangolniuk cselekvésüket. 
A Bizottság kéri a Tanács és az Európai Pa rlament politikai támogatását az e közleményben 
bemutatott célok elérése érdekében.