HU ECB-PUBLIC  
 
 
AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE 
(2014. június 23.) 
a felelős hitelezési követelményekr ől 
(CON/2014/44) 
 Bevezetés és jogalap 
2014. május 28-án az Európai Központi Bank (EKB) a fogyasztói hitelügyletek során megengedett 
jövedelemarányos törleszt őrészlet-mutató és a hitelfedezeti arány mértékének fels ő határát megállapító 
rendelettervezetr ől (a továbbiakban: rendelettervezet) szóló  vélemény alkotására kapott felkérést a 
Magyar Nemzeti Banktól (MNB). 
Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődés 
127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén, valamint a 98/415/EK tanácsi 
határozat1 2. cikke (1) bekezdésének hatodik francia bekezdésein alapul, mivel a rendelettervezet a 
pénzintézetekre vonatkozó, a pénzintézetek és  pénzpiacok stabilitását lényegesen befolyásoló 
szabályokkal kapcsolatos rendelkezéseket tartalmaz. Az  Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 
17.5. cikke els ő mondatával összhangban a Kormányzót anács fogadta el ezt a véleményt. 
 1. A rendelettervezet célja 1.1. Ezt a tárgykört jelenleg a magyar jogban a 361/2009
2 Kormányrendelet szabályozza 
(a továbbiakban: a Kormányrendelet). A magyar Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének 
2013. október 1-ével az MNB-be történt beol vasztásának eredményeképpen az MNB vált nem 
csupán a makroprudenciális politika megállapításáér t, de a teljes pénzügyi piac mikroprudenciális 
felügyeletért is felel ős hatósággá. Az ezen tárgykör szabályozására vonatkozó hatáskör 
megszerzésére tekintettel az MNB új rendelkezéseket  határozott meg a Kormányrendelet alapján. 
1.2. A rendelettervezet célja a) a fogyasztói eladósodás csökkentése a túlzott hitelnövekedés 
megelőzésével, és ezáltal b) az azon esetleges rendszerkockázat csökkentése, amely az 
ingatlanbefektetések és a fogyasztói h itel vonatkozásában a devizahitelezésb ől eredhet, 
következésképp hozzájárulva a pénzügyi rendszer átfogó stabilitásához. Az indoklás értelmében a 
rendelettervezet nem eredményezné a hitel ezés túlzott visszaszorulását, ugyanakkor a jöv őben 
                                                 
1  A Tanács 98/415/EK határozata (1998. június 29.) a nemzeti hatóságoknak az Európai Központi Bankkal a 
jogszabálytervezetekr ől folytatott konzultá ciójáról (HL L 189., 1998.7.3., 42. o.). 
2  Lásd a körültekint ő lakossági hitelezés feltételeir ől és a hitelképesség vizsgá latáról szóló 361/2009. (XII.30.) 
Kormányrendeletet, közzétéve a 169/2009-es Magyar Közlönyben . Mivel az EKB-val nem konzultáltak err ől a 
Kormányrendeletr ől, így annak nem volt lehet ősége a Kormányrendelet rendelkezéseivel kapcsolatos vélemény 
elfogadására.   
ECB-PUBLIC  
2 hozzájárulna a nem teljesít ő hitelek állománya felhalmozódásának visszaszorításához, miközben 
hozzájárulna a fenntartható növekedés támo gatásához. A rendelettervezet valamennyi, 
Magyarország területén megkötött fogyasztói hitelszerz ődésre alkalmazandó lesz. Ennek 
következtében a rendelettervezet hatá lya valamennyi, Magyarországon m űködő hitelintézetre, 
külföldi fióktelepre és lízing társaságra, valamint hiteligényl ő fogyasztóra kiterjed. Az új 
rendelkezések várhatóan 2014. szepte mber 15-én lépnek hatályba. 
1.3. A Kormányrendelet rendelkezéseire építv e az MNB a megengedett jövedelemarányos 
törlesztőrészlet-mutató és a hitelfedezeti arány mértékének naprakésszé és egyértelm űbbé tételér ől, 
valamint kiigazításáról döntött.  A rendelettervezet a hitelez ő által igényelt kölcsön visszafizetésére 
vonatkozó képessége átfogó vizsgálatára vonatkozó szabályokat határoz meg, és fels ő korlátokat 
állapít meg a jövedelemarányos törleszt őrészlet-mutató és a hitelfedezeti arány mértéke 
vonatkozásában a fogyasztók hitelképességének és az árfolyam- és kamatváltozásokból ered ő 
kedvezőtlen sokkoknak való elle nálló képességének megállapítása érdekében.   
1.4. A rendelettervezet által bevezetett f őbb változások az alábbiak szerint foglalhatók össze: 
a) A jövedelemarányos törleszt őrészlet-mutató tekintetében a rendelettervezet fels ő korlátokat 
állapít meg, amelyek a fogyasztói eladós odottság mértékének korlátozását célozzák.  Ezek a 
felső korlátok valamennyi hitelre vonatkoznak (jel záloghitelek, fogyasztói hitelek, pénzügyi 
lízingek).  A jelenleg irányadó szabályokkal elle ntétben a jövedelemarányos törleszt őrészlet-
mutató a fogyasztó igazolt jövedelmének  és valamennyi fennálló adósságának 
figyelembevételével kerül meghatározásra.  Ennek megfelel ően ez a mutató kedvez őbb lesz a 
magasabb jövedelemmel rendelkez ő fogyasztók számára. 
b) A hitelfedezeti arány mértékére vonatkoz ó korlátok kizárólag az ingatlanra alapított 
jelzáloghitelekre és a gépjárm űvásárlásra nyújtott hitelekre vonatkoznak.  
A jövedelemarányos törleszt őrészlet-mutató és a hitelfedezeti arány mértékének fels ő korlátját 
megállapító szabályok az euróban denominált hite lek vonatkozásában szigorúbbak lesznek, mint a 
forintalapú hitelek vonatkozásában, és még szigorúbba k minden egyéb, a forinttól vagy az eurótól 
eltérő pénznemben denominált hitel vonatkozásában.   
 2. Általános észrevételek  
2.1. Az EKB már számos alkalommal hangsúlyozt a a devizahitelezéssel kapcsolatos kockázatokat
3. Az 
ilyen hitelezés számos közép- és kelet európai tagállamban jelent ős kockázatot jelent a pénzügyi 
stabilitásra nézve, különösen így van ez Magyarországon4, ahol a devizakölcsönök aránya az 
Unóban az egyik legmagasabb. 
                                                 
3  Lásd az EKB „Financial Stability Review” elnevezés ű kiadványait, amelyek rendelkezésre állnak a honlapján: 
www.ecb.europa.eu. 
4  Lásd a CON/2010/62, a CON/2011/87 és a CON/2012/27 EK B véleményeket. Az EKB valamennyi véleménye 
közzétételre kerül az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu. 
ECB-PUBLIC  
3 2.2. Az elmúlt években számos európai ország ol yan makroprudenciális politikát vezetett be, amely 
célja a devizahitelezéssel kapcsolatos kockázatok csökkentése. Különösképpen olyan 
rendelkezéseket fogadtak el, amelyek er ősítik a pénzügyi rendszer elle nálló képességét, és amelyek 
alacsony kamatozású környezetben megel őzik, illetve csökkentik a lak áspiachoz és a háztartások 
eladósodottságához kapcsol ódó kockázatok továbbnövekedését5. 
2.3. Pénzügyi stabilitási szempontból az EKB üdvöz li és támogatja a rendelettervezetben foglalt 
intézkedéseket, mivel azok a felel ős hitelezés és hitelfelvétel támogatását, a piaci fegyelem 
érvényesítését és a hitelintézetek tevékenység e átláthatóságának fokozását célozzák.  
2.4. 2011 szeptemberében az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) ajánlást6 bocsátott ki a 
tagállamok számára a túlzott devizahitelezéshez társuló pénzügyi kockázatok kezelésére irányuló 
makroprudenciális politika hatékonyságának er ősítése érdekében. Ezen ajánlás Unió-szerte történ ő 
alkalmazása szükséges a szabályo zói arbitrázsban való részvétel re ösztönzés csökkentése, és annak 
költségesebbé tétele érdekében.7 Az EKB azt tanácsolta a ma gyar hatóságok számára a 2014-es 
Konvergenciajelentésében8, hogy „a pénzügyi szektorra vonatk ozó politikának annak biztosítását 
kell megcélozniuk, hogy a pénzügyi szektor er őteljes módon hozzájáruljon a gazdasági 
növekedéshez, mindeközben megel őzve a jöv őbeni túlzott hitelkiáramlást. A devizahitelek magas 
arányával együtt járó, a pénzügyi stabilit ásra gyakorolt lehetséges kockázatok lehet ő legkisebbre 
szorítása érdekében Magyarország számára a de vizahitelezés vonatkozásában szükséges az ERKT 
ajánlásának teljes alkalmazása, amely tekint etében Magyarországot annak nagy részben 
megfelelőként értékelte az ERKT 2013 novemberében.” 
2.5. Az EKB ezen felül ajánlja, hogy az MNB legyen  tekintettel a közelmúltban elfogadott 2014/17/EU 
európai parlamenti és tanácsi irányelvre9, amely a felel ős hitelezést és hitelfelvétel népszer űsítését 
célozza, és biztosítja, hogy a hitelfelvev őknek a számukra megfizethet ő hiteleket kínálják fel, 
ezáltal csökkentve az ingatlanok elárverezésének szükségességét. A 2014/14/EU irányelv nemzeti 
jogba történ ő átültetését 2016. március 21-ig be kell fe jezni, erre tekintettel jelenleg nincs a 
rendelettervezet rendelkezéseinek az irányelv  rendelkezéseivel való összhangba hozatalára 
vonatkozó kötelezettség. A 2014/17/EU irányelv a fogyasztók hitelképességének vizsgálatára10, az 
ingatlanok értékbecslésére11 és a devizahitelekre12 vonatkozó rendelkezéseket határoz meg, és 
lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy további  szabályokat vezessenek be a devizahitelek 
vonatkozásában, feltéve hogy azokak nincs visszaható hatálya. Az MNB számára javasolt, hogy 
                                                 
5  Lásd a CON/2011/58, a CON/2011/74, a CON/2012/102 és a CON/2013/33 véleményeket. 
6  Lásd az Európai Rendszerkockázati Testület ERKT/2011/ 1 (2011. szeptember 21.) aj ánlását a devizahitelezésr ől 
(HL C 342., 2011.11.22, 1. o.). 
7  Lásd a CON/2011/58 véleményt. 
8  Lásd az EKB 2014 júniusi Konvergenciaj elentését, különösen pedig annak 5.5. fejezetét amely a magyar gazdasági 
konvergencia vizsgála tára vonatkozik. 
9  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/17/EU irányelve (2014. február 4. ) a lakóingatlanokhoz kapcsolódó fogyasztói 
hitelmegállapodásokról, valamint a 2008/48/EK és a 2013/36/ EU irányelv és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról 
(HL L 60., 2014.02.28., 34. o.). 
10  Lásd a 2014/17/EK irányelv 18. cikkét. 
11  Lásd a 2014/17/EK irányelv 19. cikkét. 
12  Lásd a 2014/17/EK irányelv 23. cikkét. 
ECB-PUBLIC  
4 fontolja meg azt, hogy a hitelfedezeti arány mé rtékére vonatkozó, a rendelettervezetben foglalt 
rendelkezések teljes mértékben megfelel ően rendezik-e a 2014/17/EU irányelvben foglalt 
követelményeket. 
2.6. A rendelettervezet átfedésben van a Kormányr endelet rendelkezéseivel. Mint arra az EKB már 
korábban rámutatott13, és amint arra az indoklás is hivatkozik, a rendelettervezet nem helyezheti 
hatályon kívül a Kormányrendelete t. Mivel a jövedelemarányos törleszt őrészlet-mutató és a 
hitelfedezeti arány mértékének szabályozása jelenl eg az MNB elnökének hatáskörébe esik, az EKB 
ismételten fel kívánja hívni a magyar hatóságok figyelmét az érintett jogterületre vonatkozó 
szabályozás megkett őződésének elkerülése érdekében a Korm ányrendelet vonatkozó rendelkezései 
hatályon kívül helyezésének a szükségességére, összhangban a magyar jogalkotásra vonatkozó 
eljárási szabályokkal. 
 3. Különös észrevételek 3.1. Mindazon esetekben, amikor a jövedelem és a hitel devizaneme nem azonos, az EKB üdvözli a 
jövedelemarányos törleszt őrészlet-mutatóra és a hitelfedezeti arány mértékére vonatkozó 
szigorúbb, a lehetséges devizakockázatokat is figyelembe vev ő korlátokat. Ugyanakkor a 
szabályozói keretrendszer tovább módosítható le nne annak érdekében, hogy a hitelintézetek 
számára ösztönz őket nyújtsanak a hazai devizanemben ugyanazon célokból történ ő hitelezésre, 
mint amelyekre a devizahiteleket nyújtják. A fedezettel nem rendelkez ő hitelfelvev ők számára 
nyújtott magas szint ű devizahitelek jelent ős sérülékenységet jelenthetnek a tagállamok számára, 
mivel az ilyen hitelek a bankrendszer árfoly amkockázatnak való közvetlen kitettségét 
hitelkockázattá alakítják át, és a gazdaságot közve tlen makro-finanszírozási kockázatnak teszik ki.  
Továbbmenve, a devizaadósság magas szintje korlá tozhatja a monetáris politika mozgásterét és 
hatékonyságát.  Általános alapelvként a döntéshozók ösztönözve vannak arra, hogy a 
devizahitelezés visszaszorítása érdekében egy olyan átfogó m űködési környezetet alakítsanak ki, 
amely mind a hitelez ők, mind pedig a hitelfelvev ők részéről ösztönözi a felel ős és kell ő 
tájékozottságon alapuló döntéshozatalt. 
3.2. Az EKB üdvözli a mennyiségi korlátok be vezetését, különösen pedig a jövedelemarányos 
törlesztőrészlet-mutatóra vonatkozó fels ő korlátokat, mivel azoknak hozzá kellene járulnia a 
hitelintézetek hitelezési gyakorlata meger ősítéséhez, mindemellett biztosítva a fogyasztók 
hitelképessége értékelésének eg ységességét. Az EKB egyetért a jövedelemarányos törleszt őrészlet-
mutató és a hitelfedezeti arány mértékének á llandó figyelemmel kísérésre és aktualizálására 
vonatkozó, MNB-nek az indoklásban foglalt észrev ételeivel, és javasolja ezen mutatók  
                                                 
13  Lásd a CON/2014/15 vélemény 2. bekezdését.  
ECB-PUBLIC  
5 megfelelőségének hatástanulmány által történ ő átfogó vizsgálatát, valamint azok rendszeres 
felülvizsgálatát a makrogazdasági és pénzügyi feltételek változásából ered ő hatások figyelembevétele 
érdekében. 
 Ezt a véleményt közzéteszik az EKB honlapján.   Kelt Frankfurt am Mainban, 2014. június 23-án. 
  
[aláírás]  
az 
EKB elnöke 
Mario DRAGHI