Borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás uniós módosítására irányuló kérelem közzététele az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 97. cikkének (3) bekezdése alapján

(2020/C 351/09)

Ez a közzététel az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 98. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni kifogás emelésére, amely a közzététel időpontjától számított két hónapon belül tehető meg.

A TERMÉKLEÍRÁS UNIÓS MÓDOSÍTÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

„VENEZIA”

PDO-IT-A0517-AM03

A kérelem benyújtásának időpontja: 2019.8.2.

1. Kérelmező és jogos érdek

Consorzio Vini Venezia [Velencei Borszövetség]

Önkéntes egyesület

2. A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

☐ A termék elnevezése

☒ A szőlőből készült termék kategóriája

☒ Kapcsolat

☐ Forgalmazási korlátozások

3. A módosítás leírása és indokolása

3.1. A Pezsgő (4) és az Illatos minőségi pezsgő (6) borkategóriák bevezetése

A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

1. cikk – Megjelölés és borok

Leírás és indokolás

Leírás: A termékleírás a következő borkategóriákkal egészül ki: Pezsgő (4) és Illatos minőségi pezsgő (6).

Indokolás: A „Venezia” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott pezsgők jelenleg az (5) borkategóriába tartoznak (Minőségi pezsgők), ami azt jelenti, hogy az előállítás és a kémiai/fizikai paraméterek, mint például a pezsgőkre vonatkozó termékleírásban meghatározott 10,5 térfogat-százalékos minimális összes alkoholtartalom tekintetében kiegészítésképpen hivatkozni lehet a szőlőből készült termékek új kategóriáira, azaz a (4) (Pezsgő) és a (6) (Illatos minőségi pezsgő) borkategóriára, az utóbbi esetben akkor, ha azok illatos szőlőfajtákból készültek. Továbbá ezen a területen bevett gyakorlat, hogy autoklávokban másodlagos erjesztést végeznek különböző ideig, eltérő mértékű túlnyomással, és az érintett termékkategóriákra vonatkozó hatályos jogszabályokban meghatározott határidőn belül némely esetben késleltetik a borok szabad forgalomba bocsátását.

A „Minőségi pezsgő” kategóriába tartozó borok előállítása mellett, amely már szerepel a jelenlegi termékleírásban, kifejezetten utalni kell rá, hogy a borokat a „Minőségi pezsgő” és az „Illatos minőségi pezsgő” kategóriában is előállítják; ezeket a borokat ugyanis a folyamatos technológiai innovációnak köszönhetően már most is előállítják ezen a területen. A pezsgőkészítés hosszú múltra tekint vissza, mivel a pezsgő előállítására alkalmas szőlőfajták – például a Pinot Nero, Pinot Grigio, Pinot Bianco, Traminer Aromatico, Tocai Friulano, Verduzzo, Glera és Raboso – régóta jelen vannak a területen. A pezsgők előállítása a „Venezia” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez tartozó területén lehetővé tette a termelők számára, hogy személyes készségeiknek és üzleti ismereteiknek köszönhetően magas szintű szaktudásra tegyenek szert, és jelentős kereskedelmi sikereket érjenek el, többek között nemzetközi szinten is.

Ez a módosítás lehetővé teszi a „Venezia” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott borok kereskedelmi kínálatának bővítését, és nagyobb rugalmasságot biztosít a termelési lánc számára. A módosítás az egységes dokumentum 1.3., 1.4., 1.5. és 1.8. szakaszát érinti.

3.2. Kapcsolat a környezettel

A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

8. cikk – Kapcsolat a környezettel

Leírás és indokolás

A termékleírás kiegészült a borászati termékek új kategóriáival kapcsolatos információkkal, mivel a „Venezia” OEM területén, azaz a Treviso körüli dombvidéktől a Piave folyó völgyéig tartó területen nagy múltra visszatekintő hagyománya van az olyan borok előállításának, amelyek valójában a pezsgők, a minőségi pezsgők és az illatos minőségi pezsgők kategóriájába tartozhatnak, és amelyeket hagyományosan az autoklávokban végzett másodlagos erjesztési módszerrel (Charmat-módszer) állítanak elő. Ezen a területen bevett gyakorlat, hogy autoklávokban különböző ideig másodlagos erjesztést végeznek, késleltetve az előállított bor szabad forgalomba bocsátását annak érdekében, hogy olyan sajátos jellemzőket kölcsönözzenek a bornak, mint például a kenyérhéjra emlékeztető jegyek, amelyek a szétesett élesztősejtek és a másodlagos erjesztésnek alávetett bor közötti érintkezés időtartamától függően alakulnak ki, valamint a másodlagos erjesztés időtartamán alapuló finom, hosszan tartó buborékok.

A termékleírás 8. cikkében már meghatározott információk felhasználásával további információkat is benyújtottak az emberi tényezőkkel való kapcsolatról.

A kapcsolatra vonatkozó kiegészítő információk az egységes dokumentum 4. szakaszára és a termékleírás 8. cikkére vonatkoznak.

3.3. Maximális hozamok

A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

4. cikk – Szőlőtermelési előírások

Leírás és indokolás

A szőlőből készült termékek új kategóriái, a „Pezsgő” és az „Illatos minőségi pezsgő” esetében meghatározták a terméshozamokat, és a „Minőségi pezsgő” kategória esetében már megállapított terméshozamokra hivatkoznak. Az egyértelműség érdekében az egységes dokumentum felsorolja a maximális terméshozamokat, beleértve a szőlőből készült termékek kategóriáira, valamint az adott bortípusokra való hivatkozásokat, és a termékleírás 4. cikkében szereplő terméshozam-táblázat kiegészült az érintett kategóriákra való hivatkozásokkal.

A módosítás az egységes dokumentum 1.5.2. szakaszát és a termékleírás 4. cikkét érinti.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1. A termék elnevezése

Venezia

2. A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3. A szőlőből készült termékek kategóriái

1. Bor

4. Pezsgő

5. Minőségi pezsgő

6. Illatos minőségi pezsgő

8. Gyöngyözőbor

4. A bor(ok) leírása

1. kategória – Bor – Vörösek: „Venezia” Rosso és a szőlőfajta jelzésével ellátott „Venezia”

A Merlot, Cabernet Sauvignon, Carmenère, Malbech, Cabernet, Refosco dal Peduncolo Rosso, Pinot Nero szőlőfajták jelzésével is ellátott Venezia OEM alá tartozó vörösborok színe a rubinvöröstől az intenzív vörösig terjed, esetleg gránátpiros vagy ibolyaszínű árnyalattal az érlelésbe bevont borok, mint például a „Riserva” típusok esetében. Illatuk intenzív, finom és tartós; ízük száraz, harmonikus és bársonyos, időnként – a felhasznált fő szőlőfajtáktól függően – fűre emlékeztető vagy gyümölcsös. A minimális összes alkoholtartalom 11,00 térfogatszázalék; a „Riserva” jelöléssel ellátott borok esetében pedig 12,50 térfogatszázalék. A minimális cukormentes kivonat 23 g/l, a „Riserva” jelöléssel ellátott borok esetében pedig 25 g/l.

Az alábbi táblázatban nem szereplő analitikai paraméterek megfelelnek a nemzeti és uniós jogszabályokban rögzített határértékeknek.

Általános analitikai jellemzők Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) 11,00 Minimális összes savtartalom 4,50 g/l, borkősavban kifejezve Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

1. kategória – Bor – Fehérek és rozék: „Venezia” Bianco, a szőlőfajta jelzésével ellátott „Venezia”, „Venezia” Rosato

A Chardonnay, Pinot és Pinot Grigio (a rozé verzió is), Manzoni Bianco, Verduzzo, Sauvignon, Pinot Bianco, Tai és Traminer szőlőfajták jelzésével is ellátott „Venezia” OEM fehérborok színe a szalmasárgától az aranyszínűig terjed, időnként zöldes árnyalattal. A rozéborok színe többnyire halvány rózsaszínű, időnként rézszínű. Illatuk intenzív, karakteres; ízük száraz, harmonikus és bársonyos, időnként – a fő szőlőfajtáktól függően – gyümölcsös, ugyanúgy, mint a Pinot és a Pinot Grigio esetében. A minimális összes alkoholtartalom 10,50 („Venezia” Rosato) és 11,00 térfogatszázalék (többi típus) között van, a minimális cukormentes kivonat a többi típusnál 14 g/l, a „Venezia” Rosato esetében 16 g/l.

Az alábbi táblázatban nem szereplő analitikai paraméterek megfelelnek a nemzeti és uniós jogszabályokban rögzített határértékeknek.

Általános analitikai jellemzők Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) 10,50 Minimális összes savtartalom 4,50 g/l, borkősavban kifejezve Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

1. kategória – Bor – a „Passito” jelöléssel és a szőlőfajta feltüntetésével ellátott „Venezia” borok

A Venezia OEM alá tartozó borok a „Passito Bianco”, a Verduzzo szőlőfajta megjelölésével ellátott változatban is készülnek. Színük változó intenzitású aranysárga, időnként borostyánszínű. Illatuk intenzív és karakteres, ízük édes, harmonikus és bársonyos. A minimális összes alkoholtartalom 15 térfogatszázalék, a minimális cukormentes kivonat 26 g/l.

Az alábbi táblázatban nem szereplő analitikai paraméterek megfelelnek a nemzeti és uniós jogszabályokban rögzített határértékeknek.

Általános analitikai jellemzők Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) 12,00 Minimális összes savtartalom 4,50 g/l, borkősavban kifejezve Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) 25 Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

Borkategóriák: Pezsgő (4), Minőségi pezsgő (5) és Illatos minőségi pezsgő (6)

A Pinot, Pinot Grigio, Pinot Nero, Chardonnay és Traminer szőlőfajták jelzésével is ellátott, a „Venezia OEM” különböző kategóriáiba tartozó fehér és rozé pezsgők a habja finom és gyorsan szertefoszló, színük változó intenzitású szalmasárga, időnként aranyszínű vagy rezes árnyalattal, vagy rozéba hajló színnel, amennyiben vörösszemű szőlőfajtából készültek és azokat héjon erjesztik. Illatuk gyengéd, gyümölcsös; ízük friss, harmonikus, a brut nature-től a demi sec-ig, a Traminer fajta esetében lehet édes és zamatos is.

A minimális összes alkoholtartalom 10,50 térfogatszázalék, a minimális cukormentes kivonat 14 g/l.

Az alábbi táblázatban nem szereplő analitikai paraméterek megfelelnek a nemzeti és uniós jogszabályokban rögzített határértékeknek.

Általános analitikai jellemzők Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) 10,50 Minimális összes savtartalom 5,00 g/l, borkősavban kifejezve Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

Borkategória: Gyöngyözőbor (8) – „Venezia” Frizzante Bianco, Rosato, a szőlőfajta feltüntetésével ellátva

A Pinot, Pinot Grigio és Chardonnay szőlőfajták jelzésével is ellátott „Venezia” OEM fehér és rozé gyöngyözőborainak a színe változó intenzitású szalmasárga, időnként változó intenzitású rezes vagy rozé színű. Illatuk gyengéd, gyümölcsös, ízük a száraztól a félédesig terjed.

A minimális összes alkoholtartalom 10,50 térfogatszázalék, a minimális cukormentes kivonat 14 g/l.

Az alábbi táblázatban nem szereplő analitikai paraméterek megfelelnek a nemzeti és uniós jogszabályokban rögzített határértékeknek.

Általános analitikai jellemzők Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) 10,50 Minimális összes savtartalom 4,50 g/l, borkősavban kifejezve Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5. Borkészítési eljárások

a) Alapvető borászati eljárások

Pezsgő és gyöngyözőbor készítése

Konkrét borászati eljárás

A „Venezia” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott, a különböző kategóriákba, nevezetesen a pezsgő (4), a minőségi pezsgő (5) és az illatos minőségi pezsgő (6), valamint a gyöngyözőbor (8) kategóriába tartozó valamennyi pezsgőt kizárólag az autoklávban történő másodlagos erjesztés módszerével (Charmat-módszer) lehet előállítani.

Töppedt szőlő felhasználása „Riserva” típusú borok készítéséhez

Konkrét borászati eljárás

A „Riserva” jelöléssel ellátott borok készítéséhez maximum 30 %-os arányban használható fel töppedt szőlő.

b) Maximális hozamok

1. kategória – Bor – „Venezia” Rosso és a vörösszemű szőlőfajták feltüntetésével ellátott „Venezia” borok

112 hektoliter hektáronként

1. kategória – Bor – „Venezia” Bianco és a fehérszemű szőlőfajták feltüntetésével ellátott „Venezia” borok

105 hektoliter hektáronként

„Venezia” Spumante Bianco és „Venezia” Spumante Rosato a pezsgő (4) és a minőségi pezsgő (5) kategóriában

119 hektoliter hektáronként

„Venezia” Spumante a fehérszemű szőlőfajták feltüntetésével a pezsgő (4) és a minőségi pezsgő (5) kategóriában

105 hektoliter hektáronként

„Venezia” Pinot Spumante, beleértve a Rosato-t is a pezsgő (4) és a minőségi pezsgő (5) kategóriában

112 hektoliter hektáronként

„Venezia” Traminer Spumante a pezsgő (4), a minőségi pezsgő (5) és az illatos minőségi pezsgő (6) kategóriában

105 hektoliter hektáronként

Borkategória: gyöngyözőbor (8) – „Venezia” Frizzante Bianco és Rosato

119 hektoliter hektáronként

Borkategória: gyöngyözőbor (8) – „Venezia” Chardonnay és „Venezia” Pinot Grigio, Rosato is

105 hektoliter hektáronként

1. kategória – Bor – „Venezia” Raboso

119 hektoliter hektáronként

1. kategória – Bor – a „Passito” jelöléssel és a szőlőfajta feltüntetésével ellátott „Venezia” borok

75 hektoliter hektáronként

6. Körülhatárolt földrajzi terület

A „Venezia” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott borok készítéséhez felhasználható szőlő termesztési területe magában foglalja Velence és Treviso megyék teljes közigazgatási területét.

7. Fontosabb borszőlőfajták

Cabernet Franc N. – Cabernet

Cabernet Sauvignon N. – Cabernet

Carmenère N. – Cabernet

Chardonnay B.

Glera Lunga B. – Glera

Malbech N.

Manzoni Bianco B.

Merlot N.

Pinot Bianco B. – Pinot

Pinot Grigio – Pinot

Pinot Nero N. – Pinot

Raboso Piave N. – Friularo

Raboso Veronese N. – Raboso

Refosco dal Peduncolo Rosso N. – Refosco

Sauvignon B.

Tocai Friulano B. – Tai

Traminer Aromatico Rs

Verduzzo Friulano B. – Verduzzo

Verduzzo Trevigiano B. – Verduzzo

8. A kapcsolat(ok) leírása

„Venezia” OEM – Kapcsolat a környezettel

A szőlőtermesztés a velencei és a trevisói területek révén mindig is jelen volt ebben a régióban, de lényegében a „szárazföldi városállam” megszületésével a Velencei Köztársaság adott igazán nagy löketet a helyi szőlőtermesztés fejlődésének. A XVIII. századot és a XIX. század egy részét érintő jelentős gazdasági hanyatlást a szőlőtermesztési ágazat sikeresen vészelte át, köszönhetően elsősorban a Coneglianói Borászati Iskola által végzett folyamatos szakmai munkának, amely nagyban hozzájárult ahhoz, hogy Olaszország északkeleti része a későbbiekben fontos szőlőtermesztési és borkészítési központtá vált. A „Venezia” OEM alá tartozó terület éghajlatának meghatározása: „mérsékelt és nedves”, amely a földrajzi szélességen kívül betudható még a tenger és a hegyek közelségének, a lagúnás és sík területeknek és utóbbi miatt a szeleknek való kitettségnek.

A „Venezia” OEM előállítási területe Treviso és Velence megyékre terjed ki, ez egy nagy, folyóközi üledékkel feltöltött (alluviális) terület. A talajok olyan hordalékanyagok lerakódásával alakultak ki, amelyek elsősorban az alpesi és az előalpesi gleccserek olvadásából származnak, a későbbiekben pedig az olyan nagy folyók formálták, mint a Brenta, a Piave, a Tagliamento és másodsorban a Livenza. A síkság két része – az alacsony és a magas síkság – könnyen elkülöníthető, a választóvonalat a források alkotják. A magas síkság talaját fluvioglaciális és folyami eredetű kavicsos hordalékkúpok jellemzik, míg az altalaj teljes egészében kavicsos. Dél felé haladva, a forrásvidéket elhagyva a kavicsos területet lassan felváltja a homokot egyre nagyobb arányban tartalmazó üledék, a talaj textúrája az iszap és agyag jelenléte miatt egyre finomabb.

A „Venezia” OEM előállítási területe – a származási talaj és a felhasznált szőlőfajták függvényében – sajátságos jellemzőkkel képes felruházni a különféle borokat. A lazább szerkezetű, vázmaradványokban gazdag talajokban általában a fehér fajtákat termesztik a kifejezettebb illatjegyek és frissesség miatt; a kapott borok friss virág és gyümölcsös jegyekkel rendelkeznek és kiválóan alkalmasak a pezsgőkészítésre is. Az agyagos talaj a vörösszemű szőlőfajtáknak kedvez, ezekből testesebb és strukturáltabb vörös és rozé borok készíthetők. Az agyagos talajok magas ásványianyag-tartalma lehetővé teszi telt zamatú borok készítését, a magas tannintartalomnak és a kiváló savas egyensúlynak köszönhetően.

Az előállított borok színe az áztatás hosszától függően a szalmasárgától az aranyszínűig terjed, illatuk a szüret előtti időszak hőmérsékletváltozásai miatt intenzív, finom és tartós, ízük pedig az északi részen található kavicsos és a déli részen található iszapos, agyagos talajnak köszönhetően harmonikus, tiszta és zamatos. Ebből következik, hogy a laza talajban termesztett szőlőből előállított fehérborok friss és gyümölcsös jegyekkel rendelkeznek és különösen alkalmasak a pezsgőkészítésre, míg az elsősorban agyagosabb talajban termesztett szőlőből készült vörösborokat strukturáltságuk és tartósságuk az érlelésre is alkalmassá teszi.

1. kategória – Bor:

A „Venezia” OEM vörös és rozé borai az e kategóriába tartozó borok előállításához használt vörösszemű szőlőfajták termesztéséhez alkalmas nehéz, agyagos talajnak köszönhetően testesebbek és strukturáltabbak, erős színintenzitásukat az évek múlásával is megőrzik. Az illatuk még kifejezettebb lehet a lekvárra és a bogyós gyümölcsökre emlékeztető, illetve a fűszeres-dohányos vagy fűre emlékeztető jegyekkel. Összességében az ízvilágot mindig telt zamatú, magas tannintartalom és kiváló savas egyensúly jellemzi. A lazább szerkezetű, vázmaradványokban gazdag talajokban termesztett szőlőből készült fehérborok illatosak és frissek, illatérzékeléskor elsődlegesen gyümölcsös és virágos jegyeket hagynak, amelyek aztán alma, körte és sárgabarackos jegyekre koncentrálódnak, szemben az akácvirág, a vadvirágok és a kamilla jegyeivel. A strukturáltság többé-kevésbé fontos lehet, de az éjszakai és a nappali hőmérséklet közötti ingadozások miatt az almasavas jegyek kiemelkednek. Ezek a tulajdonságok a „Passito” borokra fokozottan jellemzőek. Ezen a területen megvetette a lábát az a hagyomány, miszerint a „Passito” borok készítésére szánt szőlőt speciális gyümölcspincékbe teszik. Az ilyen szőlőket gyakran már a tőkén elkezdik előzetesen fonnyasztani. A Verduzzo Trevigiano és Friulano fajták különösen alkalmasak a fonnyasztásra, ezekhez változó arányban más fajtákat is adnak az aromás vagy a savas frakció növelése érdekében.

Borkategóriák: Pezsgő (4), Minőségi pezsgő (5), Illatos minőségi pezsgő (6) és Gyöngyözőbor (8):

A lazább szerkezetű, vázmaradványokban gazdag talajokban termesztett fehérszőlő fajtákat kifejezettebb illatjegyek és frissesség jellemzi, amelyek friss virág és gyümölcsös jegyeket kölcsönöznek az e fajtákból készült fehérboroknak, és mindezt a mérsékelt és nedves éghajlatra jellemző, az éjszakai és nappali hőmérséklet közötti ingadozások is segítik, ezért ezek a fajták különösen alkalmasnak bizonyultak a pezsgő és a gyöngyözőbor készítésére; az alkalmazott borkészítési eljárások olyannyira megvetették a lábukat, hogy a területet világszinten is a legfontosabbak közé emelték. Mindez egyértelműen jelzi a terület erős elkötelezettségét.

A Pinot, Pinot Grigio, Pinot Nero, Chardonnay és Traminer szőlőfajták jelzésével is ellátott „Venezia” OEM különböző kategóriákba tartozó fehér és rozé pezsgőinek a színe változó intenzitású szalmasárga, időnként aranyszínű vagy rezes árnyalattal, vagy rozéba hajló színnel, amennyiben vörösszemű szőlőfajtából készültek és azokat a héjon erjesztik. Ezekre a pezsgőkre finom, tartós hab jellemző, illatuk gyengéd, néha gyümölcsös. Ízük friss, a brut nature-től a demi sec-ig, a Traminer fajta esetében lehet édes és zamatos is.

A „Venezia” OEM előállítási területén – azaz a Treviso körüli domboktól a Piave folyó völgyéig – jól megalapozott hagyománya van annak, hogy az autoklávokban történő másodlagos erjesztés módszerét (Charmat-módszer) alkalmazva a pezsgők, a minőségi pezsgők és az illatos minőségi pezsgők kategóriájába tartozó borokat állítanak elő. E borok esetében a területen bevett gyakorlat, hogy autoklávokban különböző ideig másodlagos erjesztést végeznek, késleltetve az előállított bor szabad forgalomba bocsátását annak érdekében, hogy olyan sajátos jellemzőket kölcsönözzenek a bornak, mint például a kenyérhéjra emlékeztető jegyek, amelyek a szétesett élesztősejtek és a másodlagos erjesztésnek alávetett bor közötti érintkezés időtartamától függően alakulnak ki, valamint a másodlagos erjesztés időtartamán alapuló finom, hosszan tartó buborékok.

A Pinot Grigio és Chardonnay szőlőfajták jelzésével is ellátott, a „Venezia OEM” gyöngyözőbor (8) kategóriájába tartozó fehér és rozé gyöngyözőborok színe változó intenzitású szalmasárga vagy rozé színű, a Pinot Grigio esetében időnként rezes árnyalatú. Illatuk gyengéd, gyümölcsös, ízük a száraztól a félédesig terjed.

Emberi tényezők

A „Venezia” OEM-hez tartozó területeken a római idők óta folyik szőlőtermesztés, amint azt a rendelkezésre álló számos bizonyíték is mutatja. E területek közül sok a barbár megszállások során parlagon maradt. A középkorban Concordia Sagittaria püspökei megépíttették a summagai kolostort; ezzel a bencéseket bízták meg, akik hozzájárultak a szőlővel és búzával betelepített földterületek kiterjesztéséhez. A kolostorok a tanulás valódi központjaivá váltak, és a 19. századtól kezdve fontos hivatkozási alapot jelentettek a szőlő- és bortermelés szempontjából. A „szárazföldi városállam” létrejöttével azonban a Velencei Köztársaság volt az, amely jelentősen fellendítette a helyi bortermelés fejlődését, és olyan „bortermelő arisztokráciát” hozott létre, amely lehetővé tette a mezőgazdasági kistermelők számára, hogy új ismereteket és új borkészítési technikákat sajátítsanak el.

Velence borai olyan minőségűek voltak, ami a „külföldről” származó borokra nem volt jellemző, amely egyrészt azért annak köszönhető, hogy a terület jellegéből adódóan alkalmas a szőlőtermesztésre, másrészt a nemesek által a minőség javítása érdekében folytatott verseny miatt, akik még a szőlő- és bortermelésben is meg akarták erősíteni presztízsüket.

A „Venezia” OEM-hez tartozó terület borágazatában a szőlőültetvények kezelését illetően az 1985. évi fagykár óta az elmúlt 20–25 évben új megközelítés érvényesült. Ez az ültetési sűrűségen és a borok minőségének javítását célzó klónok kiválasztásán, a kiváló borfeldolgozási készségeken, és különösen a különböző kategóriákba tartozó pezsgők esetében az erjesztés beállításán és az autoklávokban végzett másodlagos erjesztésen, valamint a borok szabad forgalomba bocsátásának a lehető legjobb minőség elérése érdekében történő időzítésén alapul, a borok több évszázadra visszanyúló történelmére építve, amely során az emberi figyelem, az elhivatottság és az összetartás teremtette meg a „Venezia” OEM alapjait.

A terület pezsgőkultúrája mára magától értetődő és hagyományosnak tekinthető, csakúgy, mint az előállítási területen hagyományosan termesztett fajták, amelyek közé tartozik a Pinot Nero, a Pinot Grigio, a Pinot Bianco, a Traminer, a Tocai Friulano, a Verduzzo, a Glera és a Raboso. A borkínálat jól tükrözi a „Venezia” OEM-et, valamint a termelők kiváló szakmai és üzleti készségeit.

9. További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

NINCSENEK

A termékleíráshoz vezető link

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/15193

(1) HL L 347., 2013.12.20., 671. o.