ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
23.

emlékeztet rá, hogy a kibervédelmi képességek javításához – tekintettel azok gyakran kettős felhasználást lehetővé tevő jellegére – polgári hálózat- és információbiztonsági szakértelemre is szükség van; hangsúlyozza, hogy a kettős felhasználású, készen kapható rendszerek elterjedése kihívásokat jelenthet abból a szempontból, hogy a rendszereket egyre több állami és nem állami ellenséges szereplő is hasznosítja; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be számos kulcsfontosságú eszközt, például tanúsítást, valamint a magánszereplők felelősségének felügyeletét; hangsúlyozza, hogy a technológiai innovációt főként a magánvállalkozások mozgatják, és ezért kulcsfontosságú a magánszektorral és a civil szereplőkkel – köztük a kritikus infrastruktúrák kezelésében részt vevő iparágakkal és szervezetekkel, valamint a kkv-kkal, a civil társadalommal, a szervezetekkel és a tudományos körökkel – való együttműködés, amelyet meg kell erősíteni; megjegyzi, hogy a hálózati és információs rendszerek biztonságáról szóló irányelv és a kritikus fontosságú szervezetek rezilienciájáról szóló irányelv javasolt felülvizsgálatát, amelynek célja a kritikus infrastruktúrák védelme, az ellátási lánc biztonságának fokozása és a szabályozott szereplők digitális ökoszisztémába való bevonása; emlékeztet arra, hogy minden tagállamnak külön politikával kell rendelkeznie az ellátási lánc kiberbiztonsági kockázatainak kezelésére vonatkozóan, amely különösen a megbízható beszállítók kérdésével foglalkozik; emlékeztet továbbá arra, hogy a kiberbiztonsági irányelvnek tiszteletben kell tartania a tagállamok hatásköreit, és hivatkozik a Biztonság- és Védelempolitikai Albizottság e két javaslatról megfogalmazott véleményeire;
AB.

mivel a Guttmacher Intézet 2019. szeptemberi, „Abortion Incidence and Service Availability in the United States, 2017” (Az abortuszok száma és a szolgáltatás elérhetősége az Egyesült Államokban, 2017) című jelentése megállapította, hogy aggasztóan növekvő tendencia figyelhető meg a reprodukciós egészségügyi ellátáshoz korlátozott hozzáférést biztosító amerikai államokban a nők körében a saját maguk által megkísérelt, potenciálisan veszélyes, nem orvosi abortuszok tekintetében;
—

tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökségnek a „Marine messages II – Navigating the course towards clean, healthy and productive seas through implementation of an ecosystem-based approach” (Tengeri üzenetek II: A tiszta, egészséges és termelékeny tengerek felé vezető út kijelölése ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazásával) című, 17/2019. sz. jelentésére,
46.

felhívja a Bizottságot, hogy a kapcsolati és a nemi alapú erőszak megelőzése, az erőszakkal szembeni zéró tolerancia kultúrájának megteremtése és az áldozatok számára biztonságosabb környezet érdekében mozdítsa elő az egész Unióra kiterjedő figyelemfelkeltő és ismeretterjesztő kampányokat, és ossza meg a bevált gyakorlatokat; rámutat a média e tekintetben betöltött stratégiai szerepére; hangsúlyozza azonban, hogy néhány tagállamban a nőgyilkosságokat és a nemi alapú erőszak eseteit még mindig úgy mutatják be, hogy az erőszakos partnert mentesítik a felelősség alól; hangsúlyozza, hogy a média és a hirdetések nem terjeszthetnek nőgyűlölő és szexista üzeneteket, többek között az erőszak és az erőszakos partnerek felelősségének mentegetésére, legitimálására vagy minimalizálására törekedve; úgy véli, hogy a kapcsolati erőszak a szülőség nemi sztereotípián alapuló megközelítéséből is fakad; felhívja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy küzdjenek a nemi sztereotípiák ellen, és mozdítsák elő a nemek közötti egyenlőséget a szülői felelősség terén, ahol a szülői terhek igazságosan oszlanak meg, biztosítva, hogy a nők ne kapjanak alárendelt státuszt; felszólítja a Bizottságot, hogy uniós szinten segítse elő a megelőzésre, a védelemre, a küzdelemre és a büntetőeljárásokra, valamint az erőszak elleni küzdelemre vonatkozó bevált gyakorlatok cseréjét, valamint az ilyen intézkedések gyakorlati végrehajtásával kapcsolatos bevált gyakorlatokat; felhívja a tagállamokat, hogy egészítsék ki ezt az uniós kampányt azzal, hogy tájékoztatást nyújtanak arról, hogy az áldozatok és a tanúk hol jelenthetik be az ilyen típusú erőszakot, többek között a kampány végét követően is, figyelembe véve a Covid19-válság sajátosságait, hogy a gyermekekre gyakorolt hatásra is összpontosítsanak; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa az iskolákban és más környezetben folytatott olyan tevékenységeket, amelyek felhívják a figyelmet a bűnözéssel és traumával kapcsolatos kérdésekre, arra, hogy hol kapható segítség, hogyan jelenthetők be a problémák, és hogyan építhető a gyermekek és a gyermekekkel foglalkozók rezilienciája;
L.

mivel az Északi-sarkvidék jégsapkájának olvadása és a tengerszint ebből eredő emelkedése súlyos globális környezeti, gazdasági és humánbiztonsági következményekkel járna; mivel a grönlandi jégsapka olvadása akár 7,2 méteres tengerszint-emelkedést is okozhat a világon, így a bolygó számos régiója víz alá kerülne; mivel egyes sarkvidéki népességcsoportok már most is a jégsapka olvadásának következményeivel szembesülnek, ami migrációs áramlásokat indított el; mivel Grönland olvadó jege a biológiai sokféleséget is megváltoztatja;
AG.

mivel az óceánok a biológiai sokféleség hatalmas tárházai és a globális éghajlat elsődleges szabályozói; mivel megőrzésük rendkívül fontos a fenntartható fejlődés szempontjából, és hozzájárul a szegénység felszámolásához, emberek milliárdjai számára biztosítva a fenntartható megélhetést és az élelmezésbiztonságot; mivel a tengeri ökoszisztémák műanyaggal való szennyezése globális és helyi probléma is, amely súlyos következményekkel járhat a fejlődő országokban a vadon élő állatokra és növényekre, a gazdasági tevékenységekre és az emberi egészségre nézve; mivel e szennyezés mértékét nagymértékben alábecsülték, és továbbra is hiányosak az ismeretek, különösen a part menti területekre és közösségekre gyakorolt hatások tekintetében; mivel az ENSZ Környezetvédelmi Programjának „Neglected: Environmental Justice Impacts of Marine Litter and Plastic Pollution” (A tengeri hulladék és a műanyagszennyezés környezeti igazságszolgáltatási hatásai) című, nemrégiben kiadott jelentése szerint e szennyezés aránytalanul nagy hatást gyakorol a kiszolgáltatott személyekre, veszélyezteti az emberi jogok teljes körű és tényleges gyakorlását, és jelentős akadályokat gördít a fenntartható fejlesztési célok elérése elé;
60.

kéri, hogy a jelenlegi törökországi menekülteket támogató eszköz egyik utódjának finanszírozása ne az újonnan elfogadott finanszírozási eszközök, különösen az IPA III és az NDICI-Globális Európa kárára történjen, ideértve annak újonnan felmerülő kihívásaira és prioritásaira képzett tartalékát is, mivel a törökországi menekülteket támogató eszköz utódja nem új kihívásra vagy válságra reagál; határozottan támogatja, hogy az ilyen kezdeményezéseket új előirányzatokkal finanszírozzák, amelyeket szükség esetén a tagállamok hozzájárulásai is megerősítenek; megismétli, hogy a Parlamentet kezdettől fogva teljes mértékben be kell vonni a törökországi menekülteket támogató eszköz utódjáról folytatott megbeszélésekbe, beleértve annak finanszírozási és irányítási struktúráit is, amelyeknek tükrözniük kell a finanszírozás eredetét és a költségvetési hatóság szerepét;
23.

megjegyzi, hogy az ARACHNE-t megosztott irányítás keretében használják; hangsúlyozza, hogy az ARACHNE nyilvánosan hozzáférhető információkkal gazdagítja az irányító hatóságok által szolgáltatott adatokat annak érdekében, hogy azonosítsa azokat a projekteket, kedvezményezetteket, szerződéseket és vállalkozókat, amelyeket nemcsak a csalás kockázata, hanem az összeférhetetlenség gyanúja is övezhet; úgy véli, hogy a költségvetési rendelet 63. cikkét módosítani kell annak érdekében, hogy az ARACHNE az irányítási módtól független, általános használatú, kötelező kockázati pontozási eszközként szerepeljen benne, amelyet a Bizottság bocsát a tagállamok és más végrehajtó partnerek rendelkezésére, és a végrehajtó partnereket kötelezni kell az e rendszerbe történő információfeltöltésre; úgy véli, hogy a költségvetési rendeletnek azt is jeleznie kell, hogy az ARACHNE milyen mutatókat használhat a gazdasági szereplők kockázati pontszámának meghatározásához; hangsúlyozza, hogy ezeket az alapvető mutatókat össze kell hangolni a korai felismerési és kizárási rendszerben (EDES) meghatározott kizárási indokokkal, valamint az Európai Ügyészség és az Európai Csalás Elleni Hivatal folyamatban lévő vizsgálataival annak biztosítása érdekében, hogy a kizárt gazdasági szereplők is láthatók legyenek az ARACHNE-ben; felszólít az ARACHNE és más szoftverek közötti maximális interoperabilitás biztosítására annak érdekében, hogy csökkentsék az információs elemek különböző informatikai rendszerekbe történő többszöri bevitelének szükségességét és az ebből eredő adminisztratív terheket; úgy véli, hogy az ARACHNE-t egyszerűbbé és felhasználóbarátabbá kell tenni többek között a kockázati mutatók szabványosítása tekintetében, például vizualizációk révén; hangsúlyozza az ARACHNE felett gyakorolt teljes körű tulajdonosi és működtetési jogok fontosságát, és felhívja a Bizottságot, hogy adott esetben fontolja meg az eszköz irányításának saját hatáskörbe vonását;
G.

mivel a Covid19 világjárvány reflektorfénybe helyezte és súlyosbította az utazó és határt átlépő számos munkavállaló bizonytalan munka- és életkörülményeit az EU-ban; mivel a válság rávilágított olyan szilárd és stabil társadalombiztosítási rendszerek fontosságára, amelyek biztosítják, hogy senki se maradjon magára azért, mert élt a mozgás szabadságával; mivel a világjárvány kitörése és a tagállamok által hozott intézkedések a társadalombiztosításra vonatkozó szabályok tekintetében jogbizonytalanságot eredményeztek az utazó munkavállalók számára, és sokan távolról küzdöttek a munkanélküli segély igénylésével; mivel a világjárvány rávilágított a társadalombiztosítással nem rendelkező be nem jelentett munkavállalók és idénymunkások különleges kiszolgáltatottságára, és a Covid19 által indukált rövid távú pénzügyi támogatási mentőcsomagokkal való visszaélés és csalás a be nem jelentett és a ténylegesnél alacsonyabb bérszinten bejelentett munka – köztük a be nem jelentett munkavégzés támogatása új formáinak – fokozódásához vezetett (26);
—

tekintettel az Ecorys és a SportsEconAustria által az Európai Bizottság számára „Mapping study on measurement the economic impact of COVID-19 on the sport sector in the EU” (Feltérképező tanulmány a Covid19 által az uniós sportágazatra gyakorolt gazdasági hatás méréséről) címmel készített 2020-as jelentésre,
2.

A 38. cikk a következőképpen módosul: a) az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(1) A Bizottság megfelelő módon és kellő időben rendelkezésre bocsátja a közvetlenül vagy közvetve uniós finanszírozásban végső soron részesülőkre vonatkozó információkat, a 129a. cikkel összhangban létrehozott integrált és interoperábilis elektronikus információs és nyomonkövetési rendszerben összegyűjtött adatokra támaszkodva. E bekezdés első albekezdése a többi uniós intézményre is alkalmazandó, amennyiben azok a költségvetést hajtják végre az 59. cikk (1) bekezdésével összhangban. Amennyiben az összegek címzettje jogi személy, az információkat az adott szervezetben több mint 15 %-os részesedéssel rendelkező személyekre és szervezetekre vonatkozóan kell közzétenni.”; b) a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép: „(2) A titoktartási és biztonsági követelményeknek, különösen a személyes adatok védelmének kellő figyelembevételével a következő nem érzékeny információkat kell közzétenni: a) a címzett neve; b) a címzett jogállása, nevezetesen: i. természetes személy; ii. jogi személy; iii. közjogi szerv vagy intézmény; iv. egyéb; c) a címzett földrajzi helye, nevezetesen: i. a címzett címe, amennyiben a címzett jogi személy; ii. a NUTS 2 szintű régió, amennyiben a címzett természetes személy; d) az összeg, amelyre jogi kötelezettséget vállaltak; e) az intézkedés jellege és célja.”; c) a (4) bekezdést el kell hagyni; d) a (6) bekezdés a következőképpen módosul: „(6) Ha személyes adatokat tesznek közzé, az információkat az azon pénzügyi év végétől számított öt év elteltével el kell távolítani, amelyben a forrásokra vonatkozó jogi kötelezettségvállalás létrejött. Ugyanez vonatkozik a személyes adatokra az olyan jogi személyek esetében is, amelyek hivatalos megnevezése lehetővé teszi egy vagy több természetes személy azonosítását.”
18.

felszólít a sürgősségi és azonnali reagálási szolgáltatások hatókörének és hatékonyságának javítására, valamint arra, hogy az illetékes hatóságok értesítésére szolgáló telefonhívási rendszereket valamennyi hivatalos nyelven vezessék be; sürgeti a tagállamokat, hogy vezessenek be azonnali reagálási rendszert, ha nemzeti joghatóságuk alá tartozó területen bűncselekményt követnek el egy járművezető vagy teherautó ellen, és azon esetek elkerülésére, amikor a járművezető a bűncselekmény csekély jellege, nyelvi akadályok vagy bármely más ok miatt nem kap kellő időben segítséget a nemzeti közbiztonsági hatóságoktól;
J.

mivel a közéleti részvételt akadályozó stratégiai perek bizonyítottan egyre elterjedtebb gyakorlattá váltak, amint azt Unió-szerte számos eset is mutatja, mint például Daphne Caruana Galizia oknyomozó újságíró meggyilkolásának brutális esete, aki állítólag 47 polgári és büntetőjogi rágalmazási perrel (és vagyonának befagyasztásával) nézett szembe több joghatóságban az ellene 2017. október 16-án elkövetett, határozottan elítélt gyilkosság napján, és ezek a bírósági tárgyalások az örököseivel szemben is folytatódnak; mivel a független újságírókat és médiaorgánumokat érintő egyéb példák és riasztó ügyek közé tartozik a Realtid Media esete, amelyet több alkalommal is a szóban forgó riport helyszínétől eltérő joghatóságban indítandó perrel fenyegettek meg, valamint a Gazeta Wyborcza esete is, amely ellen továbbra is több állami szerv és tisztviselő rendszeresen indít pereket;
2.

elismeri, hogy a szellemitulajdon-jogok védelme ösztönzi a kreatív, feltalálói és innovatív tevékenységeket, ezáltal lehetővé téve, hogy a legtöbb embernek előnye származzon ebből a tevékenységből; megjegyzi, hogy ez a tevékenység lehetővé teszi a feltalálók, az innovátorok és a szerzők számára, hogy kreatív törekvéseikért ellentételezést kapjanak; felhívja a Bizottságot, hogy a szellemi tulajdonra vonatkozó átfogó rendszer alapján továbbra is támogassa az európai vállalatok innovációs képességét annak érdekében, hogy továbbra is biztosított legyen K+F-beruházásaik hatékony védelme és a méltányos megtérülés a licenciába adás révén, valamint annak érdekében, hogy továbbra is alkossanak nyílt technológiai szabványokat, amelyek támogatják a versenyt és a választási lehetőségeket, és biztosítják az uniós ipar részvételét a fő technológiák globális szintű fejlesztésében;
3.

szolidaritást vállal a lengyel nőkkel, aktivistákkal és bátor egyénekkel és szervezetekkel, akik továbbra is segítik a nőket abban, hogy szükség esetén hozzáférjenek az abortuszhoz, mivel testükről és saját választásukról van szó; mélységes sajnálatát fejezi ki az ítélet hatálybalépése miatt, az abortuszhoz való legális hozzáférés melletti tömeges tüntetések ellenére; támogat minden nőt és emberijog-védőt, akik továbbra is fáradhatatlanul tiltakoznak az alapvető szabadságaikat és jogaikat érintő súlyos korlátozások ellen; megjegyzi, hogy a tüntetők nemcsak az illegitim alkotmánybíróság ítéletének megsemmisítését kérik, hanem az abortuszhoz való szabad, jogszerű és biztonságos hozzáféréshez való jogot, valamint a testi autonómia és integritás tiszteletben tartását is; kiemeli, hogy számos tagállam és a világ több része is kifejezte támogatását és érdeklődését a lengyel tüntetők ügye iránt;
15.

felhívja a figyelmet arra, hogy a jelenlegi válság azzal a kockázattal jár, hogy felgyorsul a hírmédia konszolidációja, különösen a tagállamokon belül, ami hátrányosan érintheti a médiapluralizmust, valamint a tájékoztatás minőségét és pártatlanságát, különösen a kisebb piacokon, ahol a választási lehetőség már most is korlátozott; elismeri azonban, hogy a média- és audiovizuális ágazatban gyorsan változnak a versenyfeltételek, és figyelmeztet arra, hogy bár az összeolvadások végső eszközként szolgálhatnak a kisebb szereplők csődjének elkerüléséhez, az ilyen konszolidációt nem szabad főszabályként elfogadni; kéri ezért, hogy a versenyhatóságok maradjanak továbbra is éberek, és vegyék figyelembe az összeolvadások és felvásárlások hosszú távú hatását nemcsak a piaci részesedésre, hanem a nyelvi és kulturális sokszínűségre is; kéri ugyanakkor a Bizottságot, hogy jobban vegye figyelembe a digitális versenykörnyezetben bekövetkezett fejleményeket annak érdekében, hogy az uniós médiaszereplők továbbra is versenyezhessenek és hosszú távon jelentős szerepet tölthessenek be; hangsúlyozza, hogy az új média konstruktív és aktív szerepet játszhat a kisebb piacokon, valamint azokban az országokban és régiókban, ahol a médiaszabadság szintje alacsony, lehetővé téve a független információkhoz való hozzáférést;
P9_TA(2021)0439

A lengyelországi jogállamisági válság és az uniós jog elsőbbsége

Az Európai Parlament 2021. október 21-i állásfoglalása a lengyelországi jogállamisági válságról és az uniós jog elsőbbségéről (2021/2935(RSP))

(2022/C 184/11)

Az Európai Parlament,

mivel 2021. március 29-én Lengyelország miniszterelnöke kérelmet nyújtott be a széles körben vitatott és illegitim „alkotmánybírósághoz”, hogy vizsgálja meg, hogy az EUSZ-nek az uniós jog elsőbbségére és a hatékony bírói jogvédelemre vonatkozó rendelkezései összeegyeztethetők-e a lengyel alkotmánnyal (8) ;

C.

mivel 2021. október 7-én az illegitim „alkotmánybíróság” a lengyel miniszterelnök által 2021. március 29-én benyújtott kérelem nyomán ismertette a K 3/21. sz. ügyben hozott határozatát, amelyet két eltérő véleménnyel fogadtak el, és megállapította, hogy az EUSZ rendelkezései több okból is összeegyeztethetetlenek a lengyel alkotmánnyal;

mivel 2020. október 22-én az illegitim „alkotmánybíróságot” a nők jogai elleni politikai támadásra is felhasználták;

mivel az Európai Közigazgatási Bírák Szövetsége is osztja azon véleményt, hogy az illegitim „alkotmánybíróság” ítélete egyértelműen ellentétes az uniós jog elsőbbségének alapelvével (15) ;

mivel a 2021. augusztusi Eurobarométer gyorsfelmérésben a válaszadók túlnyomó többsége egyetértett abban, hogy az EU csak azzal a feltétellel nyújthat forrásokat a tagállamoknak, hogy kormányuk megvalósítja és érvényesíti a jogállamiságot és a demokratikus elveket; mivel ez a szám Lengyelországban is nagyon magas volt (72 %) (16) ;

8.

attól tart, hogy a K 3/21. sz. ügyben hozott ítélet erőteljes visszatartó hatással lesz a lengyel bírákra, eltántorítva őket attól, hogy éljenek az uniós jog alkalmazását biztosító előjogaikkal; megismétli, hogy teljes mértékben támogatja azokat a lengyel bírákat, akik továbbra is alkalmazzák az uniós jog elsőbbségét, és az ügyeket előzetes döntéshozatal céljából az EUB elé terjesztik a K 3/21. sz. ügyben hozott ítéletet követően is, annak ellenére, hogy pályafutásuk veszélybe kerül, ideértve a fegyelmi büntetésként a bírói tisztségből való eltávolítást, az elbocsátást vagy a lemondásra kényszerítést is;
egyetért az európai vezetőkkel abban, hogy az EU gazdasági és szociális kormányzása tekintetében a legmagasabb politikai szinten rendszeresen értékelni kell a 2030-as kiemelt célok és a felfelé irányuló konvergencia terén elért eredményeket ( 26 ) ; úgy véli, hogy a kormányzás felülvizsgálatának folyamatába a munkaügyi és szociális minisztereket, valamint a gazdasági és pénzügyminisztereket is be kell vonni annak érdekében, hogy az európai szemeszter mechanizmusa keretében egyenlő értéket biztosítsunk a gazdasági, szociális és foglalkoztatási kérdéseknek; egyetért a Tanáccsal abban, hogy a szociális jogok európai pillérének végrehajtása megerősíti az Unió digitális, zöld és igazságos átállását és hozzájárul a felfelé irányuló társadalmi és gazdasági konvergencia eléréséhez, valamint a demográfiai kihívások kezeléséhez, továbbá hogy a szociális dimenzió, a szociális párbeszéd és a társadalmi partnerek aktív részvétele mindig is a magas versenyképességű szociális piacgazdaság középpontjában állt; úgy véli, hogy az európai szemeszter szakpolitikai koordinációs keretének részeként meg kell újítani a szociális eredménytáblát annak érdekében, hogy nyomon lehessen követni az e téren elért eredményeket, és hogy az eredménytáblát hozzá lehessen igazítani a világjárvány utáni helyzethez, valamint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz folyamatához;
3.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyes tagállamok későn nyújtották be hosszú távú felújítási stratégiáikat, és hogy egy tagállam még egyáltalán nem nyújtotta be; rámutat, hogy ennek következtében nehéz összehasonlítani a tagállamok terveit; kiemeli, hogy a később benyújtottak már tartalmazzák a Covid19-válsággal összefüggésben elfogadott nemzeti helyreállítási tervekkel és a legújabb uniós szakpolitikai kezdeményezésekkel, például az európai zöld megállapodással és az épületkorszerűsítési programmal való kapcsolatot; megjegyzi azonban, hogy ez egyenlőtlenségeket okozott azon tagállamokhoz képest, amelyek hosszú távú felújítási stratégiáikat a világjárványt követő helyreállítási tervek kidolgozása előtt nyújtották be;
—

tekintettel a szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló uniós stratégiáról (2021–2025) szóló, 2021. április 14-i bizottsági közleményre (COM(2021)0170), és az azt kísérő, az „EMPACT, the flagship EU instrument for cooperation to fight organised and serious international crime” („Az EMPACT mint a szervezett és súlyos nemzetközi bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos együttműködés kiemelt uniós eszköze”) című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2021)0074),
—

tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) „Fraud and corruption in European Structural and Investment Funds – a spotlight on common schemes and preventive actions” (Csalás és korrupció az európai strukturális és beruházási alapoknál – fókuszban a közös rendszerek és a megelőző intézkedések) című, 2019. évi jelentésére (7),
—

tekintettel az OECD által 2020 áprilisában közzétett, „Public Integrity for an Effective COVID-19 Response and Recovery” (Közintegritás a Covid19-re adott hatékony válasz és a helyreállítás érdekében) című tanulmányra,
8.

sajnálja azonban, hogy a szexuális zaklatás kezelésére irányuló intézkedések nem elég erősek, és nem foglalják magukban a korábbi állásfoglalásokban kért valamennyi intézkedést, és ezért: a) felhívja a Parlament szervezeti egységeit, hogy valamennyi hivatalos nyelven – vagy tolmácsolással – tegyék elérhetővé a zaklatás elleni képzést, és folytassanak az egyes küldöttségekre és képviselőcsoportokra irányuló tájékoztatási tevékenységeket; b) felhívja a Parlament szervezeti egységeit, hogy hozzák létre a zaklatás elleni képzéseken részt vett képviselők nyilvános listáját, amelyet a többi képviselő számára jó példaként közzé kell tenni az Európai Parlament honlapján; c) ismételten határozottabb intézkedésekre szólít fel (11) a zaklatás minden formájának, különösen a szexuális zaklatás megelőzése érdekében, és felszólít kiemelten arra, hogy a kapott jogi tanácsadással összhangban valamennyi képviselő számára vezessenek be kötelező zaklatás elleni képzést, a lehető leghamarabb és az újonnan megválasztott képviselők mandátumának legelején, mivel a zaklatás megelőzésére irányuló önkéntes képzés elégtelennek bizonyult; d) felhívja a Parlament szervezeti egységeit, hogy mérjék fel a lehetséges következményeket, például többek között a személyzet felvételének a képviselők parlamenti asszisztensi költségek megtérítéséhez való jogának megsértése nélkül történő korlátozásának lehetőségét, az ezen állásfoglalás 8. bekezdésének c) pontjában meghatározott kötelezettség be nem tartása esetén, ha egy képviselő megtagadja a kötelező zaklatás elleni képzésen való részvételt;