A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Éves jelentés az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásáról /* COM/2015/0139 final */





A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Éves jelentés az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásáról 1. Bevezetés 2014. július 1-jén immár három éves lett az Európai Unió és tagállamai, valamint a Koreai Köztársaság (a továbbiakban: Korea) közötti szabadkereskedelmi megállapodás, amelyet ideiglenes jelleggel 2011 júliusától alkalmaznak[1]. A szabadkereskedelmi megállapodások új, széles körű és átfogó jellegük által meghatározott generációjának első képviselőjéről van szó. Egyben ez az EU ázsiai országgal kötött első kereskedelmi megállapodása. A szabadkereskedelmi megállapodás első módosítása már megtörtént. 2014. márciusban írták alá, és 2014. május 26. óta ideiglenesen alkalmazzák a szabadkereskedelmi megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvét, amelynek célja, hogy figyelembe vegyék Horvátország uniós csatlakozását. A kiegészítő jegyzőkönyv megkötésére azt követően kerül sor, hogy Korea értesítette az EU-t belső eljárásainak lezárásáról. A szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásáról ez a harmadik, az Európai Unió és tagállamai és a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás kétoldalú védzáradékának végrehajtásáról szóló, 2011. május 11-i 511/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[2] előírásai szerint készített éves jelentés. Az említett rendelet 13. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság éves jelentést tesz közzé a megállapodás alkalmazásáról és végrehajtásáról. A Bizottságnak emellett, a 3. cikk (3) bekezdése értelmében éves ellenőrzési jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az érzékeny ágazatokat és az ellenőrzés alá vont ágazatokat érintő, Koreából származó behozatal naprakész statisztikáiról. E jelentés egyszerre tesz eleget az említett két jelentéstételi kötelezettségnek. A jelentés emellett áttekintést ad a szabadkereskedelmi megállapodás alapján létrehozott különböző bizottságok és munkacsoportok tevékenységéről, amelyek feladata a megállapodás alkalmazásának figyelemmel kísérése. Mivel e bizottságok és munkacsoportok többsége 2014 második felében ült össze, e jelentés a szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtási szerveinek tevékenysége tekintetében a 2013 júliusától 2014 decemberéig tartó időszakot öleli fel. 2. Átfogó értékelés: a kereskedelem alakulása a szabadkereskedelmi megállapodás hároméves alkalmazását követően 2.1. Az elemzés módszertana Az EU és Korea közötti kétoldalú kereskedelmi forgalom alábbi elemzése a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának harmadik évi (2013. július–2014. június) adatait hasonlítja össze a szabadkereskedelmi megállapodás hatálybalépését és ideiglenes alkalmazását megelőző 12 hónapos időszak (2010. július–2011. június) adataival. Megjegyzendő, hogy a kereskedelmi forgalomban tapasztalható változások hátterében nem kizárólag a szabadkereskedelmi megállapodás áll, hiszen a kereskedelmi forgalomra egyéb tényezők is hatást gyakorolnak. Az alábbiakban ismertetett számok azonban megfelelő jelzést adnak a szabadkereskedelmi megállapodás eddigi működéséről. 2.2. Az árukereskedelem átfogó alakulása A Koreába irányuló uniós export 35 %-kal, a szabadkereskedelmi megállapodást megelőző 12 hónapos időszakban megvalósult 30,6 milliárd EUR-ról, a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának harmadik évében 41,4 milliárd EUR-ra nőtt. Ugyanezen időszak folyamán a szabadkereskedelmi megállapodás által teljes egészében vagy részben liberalizált termékek Koreába irányuló uniós exportja gyorsabban nőtt, mint a teljes export (46, illetve 37 %-kal). 1. ábra: A Koreába irányuló uniós export és az onnan származó import 2010. július–2014. június között (milliárd EUR-ban) Forrás: COMEXT A szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának harmadik évében a Koreából származó uniós import összesen 37,9 milliárd EUR-t tett ki, ami nagyjából azonos a szabadkereskedelmi megállapodás hatálybalépését megelőző 12 hónapos időszak eredményével. Ugyanakkor a harmadik évi import 6 %-kal nőtt a megelőző évhez képest. Említést érdemel, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának harmadik évében a világ többi részéről származó uniós import 4 %-kal csökkent az előző évhez képest. Csökkent a 14 legfontosabb származási országból érkező uniós import, Korea és Törökország (egyaránt 6 %-os növekedés), valamint Kína (1 %-os növekedés) kivételével. A Koreából származó teljes uniós import fejlődésével ellentétben a szabadkereskedelmi megállapodás által teljes egészében vagy részben liberalizált termékimport 21, illetve 26 %-kal nőtt, míg a legnagyobb kedvezmény elve alapján nulla százalékos vámtétel alá tartozó termékek Koreából származó uniós importja 23 %-kal csökkent. Összességében véve a Koreával szembeni 7,6 milliárd EUR-s kereskedelmimérleg-hiány 3,6 milliárd EUR-s kereskedelmimérleg-többletbe fordult át a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának harmadik évében. Korea teljes importján belül az uniós import részaránya a szabadkereskedelmi megállapodást megelőző 9 %-ról 11 %-ra nőtt a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának harmadik évében. Ugyanezen időszak folyamán a Koreából származó teljes exporton belül az uniós részarány 11 %-ról 9 %-ra csökkent. Az uniós export tekintetében az alábbiak voltak a legfontosabb termékkategóriák: § A „Gépek és berendezések” (KVT[3] 16. áruosztály) a Koreába irányuló teljes uniós export közel 34 %-át teszik ki. Ezek exportja a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának harmadik évében több mint 23 %-kal növekedett az annak hatálybalépését megelőző tizenkét hónapos időszakhoz képest. § A „Szállítás céljára szolgáló felszerelések” (KVT 17. áruosztály), amelyek exportja több mint 56 %-kal emelkedett a szabadkereskedelmi megállapodás hatálybalépése után, és a legjelentősebb növekedés a megállapodás alkalmazásának utolsó két évében következett be. E termékek a Koreába irányuló teljes uniós export 16 %-át teszik ki. § A „Vegyipari termékek” (KVT 06. áruosztály), amelyek exportja 9 %-kal növekedett a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának harmadik évében, az EU teljes exportjának több mint 12 %-át tették ki. § A következő egyéb termékkategóriákban növekedett jelentősen az uniós export 2011 júliusa óta: „Ásványi termékek” (több mint 1.000 %[4]), „Fa”, valamint „Gyöngyök és nemesfémek”[5] (megközelítőleg 120 %). A Koreába irányuló uniós export jelenlegi szintje 1,6 milliárd EUR vám megfizetését tette volna szükségessé a szabadkereskedelmi megállapodás harmadik évében, ha a megállapodás nem lépett volna hatályba. Ami a Koreából származó uniós importot illeti, a fő termékkategóriák a következők: § „Gépek és berendezések” (a Koreából származó uniós import 36 %-a), amelyek esetében az uniós import 20 %-kal csökkent a szabadkereskedelmi megállapodás hatálybalépése óta. § „Szállítás céljára szolgáló felszerelések” (a Koreából származó teljes uniós import 26 %-a), amelyek uniós importja ingadozott a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának három évében. 2014 júniusában közel ugyanazon a szinten állt, mint 2011 júniusában. § Jelentős növekedés volt megállapítható a műanyagok, ásványi és vegyipari termékek uniós importjában (mintegy 51, 112, illetve 48 % a szabadkereskedelmi megállapodás hatálybalépése óta). 2.3. Szolgáltatáskereskedelem és közvetlen külföldi befektetés (kkb) A szolgáltatásokra vonatkozó kereskedelmi statisztikák elkészítése késik, és azok még nem érhetők el a szabadkereskedelmi megállapodás harmadik éve tekintetében. 2013-ban a szolgáltatások Koreába irányuló uniós exportja 10,6 milliárd EUR-nak felelt meg, ami 18 %-os növekedést jelentett az előző évhez képest. Ugyanakkor a szolgáltatások Koreából származó uniós importja 5,6 milliárd EUR-t tett ki, ami 11 %-os emelkedést jelent 2012-höz képest. 2013-ban a Koreában lévő uniós kkb-állomány 32,6 milliárd EUR-nak felelt meg, az Unióban lévő koreai kkb-állomány pedig 18,9 milliárd EUR-t tett ki. 2.4. A gépjárművek és alkatrészek kereskedelmének alakulása A gépjárművek Koreába irányuló uniós exportja (8703. HR-kód) 90 %-kal nőtt: a szabadkereskedelmi megállapodást megelőző 12 hónapos időszakban megvalósult 2 milliárd EUR-ról (74 600 egység) a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának harmadik éve folyamán elért 3,8 milliárd EUR-ra (141 800 egység), ami a Koreába irányuló teljes uniós export 9 %-ának felel meg. Ez a növekedés főként a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának harmadik évében következett be, amelynek során az éves exportnövekedés 35 % körül alakult. A Koreából származó uniós import 53 %-kal – 2,6 milliárd EUR-ról 4 milliárd EUR-ra –, illetve az importált egységek tekintetében 25%-kal – 300 000-ről 375 000 egységre – nőtt. Majdnem a teljes növekedés (53 %) a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának első évében következett be. A gépjárművek a Koreából származó teljes uniós import 11 %-át teszik ki. Ugyanezen időszak folyamán a világ többi részéről származó uniós személygépjármű-import 7 %-kal csökkent. 2. ábra: A gépjárművek Koreába irányuló uniós exportja és onnan származó importja, 2010. július–2014. június (milliárd EUR-ban) Forrás: COMEXT A gépjármű-alkatrészek Koreába irányuló uniós exportja mintegy 1,1 milliárd EUR-t tett ki a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának harmadik évében, és 6 %-kal növekedett az e megállapodást megelőző 12 hónapos időszak óta, miközben a gépjármű-alkatrészek Koreából származó importja több mint 20 %-kal, a megállapodást megelőző 12 hónapban elért 2,2 milliárd EUR-ról a megállapodás alkalmazásának harmadik évében tapasztalt 2,6 milliárd EUR-ra növekedett. A hároméves időszak folyamán a világ többi részéről származó hasonló import csupán 3 %-kal emelkedett. 2.5. Vámkedvezmények alkalmazása a szabadkereskedelmi megállapodás alapján A 2013 júliusa és 2014 júniusa közötti időszak tekintetében rendelkezésre álló legutóbbi adatok alapján az Unió teljes preferencia-kihasználtsági aránya 65,9 %-os a koreai piacon. A KVT-kategóriák alapján a legmagasabb preferencia-kihasználtsági arány a közlekedési eszközök (KVT 17. áruosztály, 94 %), valamint az állatok és állati termékek (KVT 1. áruosztály, 89 %) terén állapítható meg. A legalacsonyabb preferencia-kihasználtsági arány a gyöngyök és nemesfémek (KVT 14. áruosztály) 40%-os, valamint a nem nemesfémek (KVT 15. áruosztály), a bőr és nyersbőr (KVT 8. áruosztály) és a berendezések (KVT. 16. áruosztály) 50 % körüli aránya. Úgy látszik, hogy egyes kategóriák viszonylag alacsony preferencia-kihasználtsági aránya nem magyarázható a származási szabályok korlátozó jellegével, illetve az uniós exportőröknek a koreai legnagyobb kedvezményes vámtételhez képest preferenciális árrésével. Az iparági konzultáció révén azonosított egyik lehetséges indok a szabadkereskedelmi megállapodásban szereplő azon előírás, miszerint a preferenciális vámtételek alkalmazása érdekében igényelni kell az elfogadott exportőri jogállást, amit idő- és forrásigényesnek tartanak. Ezenfelül a szabadkereskedelmi megállapodás közvetlen szállításra vonatkozó rendelkezése, amely előírja, hogy az árukat közvetlenül kell az EU-ból Koreába szállítani (és viszont) ahhoz, hogy az EU-ból, illetve Koreából „származónak” tekinthetők legyenek, megakadályoz egyes, ázsiai regionális központokat használó exportőröket a szabadkereskedelmi megállapodás keretében biztosított preferenciális elbánás igénybevételében. Az EU-ba irányuló koreai export tekintetében Korea teljes Unión belüli preferencia-kihasználtsági aránya 2013-ban 81,3 %-nak felelt meg. A legmagasabb teljes preferencia-kihasználtsági arány (90 % felett) a szállítási eszközök és ásványi termékek piacán (KVT 05. áruosztály) található, a legalacsonyabb teljes preferencia-kihasználtsági arány (mintegy 33 %) pedig a gyöngyök, valamint a bőr és nyersbőr tekintetében állapítható meg. 3. A szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásáért felelős szervek tevékenységei A szabadkereskedelmi megállapodás intézményi rendelkezései hét szakbizottságot és hét munkacsoportot hoztak létre, valamint a szellemi tulajdonnal kapcsolatos párbeszédet alakítottak ki. Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás alapján létrehozott, évente ülésező miniszteri szintű kereskedelmi bizottság felügyeleti funkciót lát el és gondoskodik a szabadkereskedelmi megállapodás megfelelő működéséről. 2014-ben valamennyi bizottság és munkacsoport ülésezett – legtöbbjük Brüsszelben – , továbbá a szellemi tulajdonnal kapcsolatos párbeszédre is sor került, az alábbi összefoglalás szerint. A gépjárművekkel és gépjármű-alkatrészekkel foglalkozó munkacsoport 2014. június 17-én ült össze Brüsszelben. A legtöbb megvitatott kérdés a piacra jutással, nem pedig a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásával állt kapcsolatban. Ezek közé tartoztak többek között a tüzelőanyag-gazdaságosságra, a flottaátlag-kibocsátási rendszerekre és a gumiabroncsgyártásra vonatkozó koreai jogalkotási javaslatok, valamint a gumiabroncsok energiahatékonyságára, a nagyméretű buszok kiegészítő fékrendszereire, a gépjárművek szélességi korlátjára és a vontatójárművekre vonatkozó új koreai szabályozás. A felek tárgyaltak továbbá a szabadkereskedelmi megállapodás 2-C. mellékletének naprakésszé tételéről, hogy az figyelembe vegye a vonóhoroggal és a járművezető számára a láthatóságot biztosító berendezésekkel kapcsolatos felülvizsgált uniós jogi hivatkozásokat, továbbá elfogadták, hogy a kereskedelmi bizottságnak kell megállapodásra jutnia a frissítésről. A gyógyszerekkel és orvostechnikai eszközökkel foglalkozó munkacsoport, amely 2014. június 18-án, Brüsszelben ült össze, megvitatta a koreai gyógyszerárazási rendszert, valamint az innovatív gyógyszerek megfelelő elismerését, a felülvizsgált koreai ár-volumen megállapodást, a gyógyszerek koreai sorozatszámmal való ellátásának Korea általi végrehajtását, a gyógyszerhatóanyagokat, az orvostechnikai eszközök visszatérítési árainak koreai csökkentését, valamint az orvostechnikai eszközökről szóló jogszabály uniós módosítástervezetét. A munkacsoport ülése után szakértői megbeszélésre került sor annak megállapítása céljából, hogy milyen lehetőségek kínálkoznak a szabályozás összehangolására a gyógyszerek és orvostechnikai eszközök ágazatában. Ugyanazon a napon, 2014. június 18-án ülésezett Brüsszelben a vegyi anyagokkal foglalkozó munkacsoport, hogy információt cseréljen a két fél REACH szabályozásáról. A koreai fél tájékoztatta az uniós felet a K-REACH törvény ütemtervéről és végrehajtási folyamatáról, az uniós fél pedig tájékoztatást adott azokról a kkv-ket támogató intézkedésekről, amelyeket a REACH végrehajtása céljából dolgoztak ki az EU-n belül. A bizottság emellett megállapodott a vegyi anyagokra vonatkozó további technikai együttműködésről a koreai környezetvédelmi minisztérium és az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) között. A vámügyi bizottság 2014. június 18-19-én Szöulban ülésezett. Megvitatta a származás-ellenőrzési eljárásokat és módszereket, valamint a származási szabályokat, ideértve a közvetlen szállítási szabályt, amely tekintetében az uniós fél emlékeztetett annak fontosságára, hogy felülvizsgálják a hatályos közvetlen szállítási szabályt egy olyan változtatástilalmi szabályban, ami lehetővé tenné a szállítmányok harmadik országban történő megosztását. A bizottság megvitatta továbbá a feldolgozott halpaszta (surimi) „elsődleges összetevőjének” értelmezését, valamint a termékspecifikus származási szabályoknak a 2007-es HR-kódexből a 2012-es HR-kódexbe való átültetését. Szintén eszmét cseréltek az engedélyezett gazdálkodók kölcsönös elismeréséről szóló megállapodás megkötésének lehetőségeiről. Az árukereskedelmi bizottság 2014. szeptember 16-án Brüsszelben tartotta ülését. A bizottság jóváhagyta a vámkontingensek kezelésére vonatkozó szabályok elfogadásáról szóló árukereskedelmi bizottsági határozattervezetet. A bizottság emellett a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásával és a kétoldalú kereskedelemmel kapcsolatos különféle kérdéseket vitatott meg, például az ökológiai mezőgazdasági termékek egyenértékűségét, a szabadkereskedelmi megállapodás 2-B3. függelékének (elektronika) felülvizsgálatát, a gépekre és kozmetikumokra vonatkozó koreai biztonsági tanúsítási követelményeket. Az EU emellett megismételte azt a kérését, hogy módosítsák a szabadkereskedelmi megállapodást a közvetlen szállítási rendelkezés felülvizsgálata révén, beillesztve az áruk javítást követő újrabeléptetésére vonatkozó rendelkezést, valamint kiterjesztve a nem tarifális intézkedéseket tartalmazó melléklet (2-C. melléklet) hatályát a vontatójárművekre. A Koreai-félsziget passzív feldolgozási övezeteivel foglalkozó bizottság 2014. szeptember 17-én Brüsszelben ülésezett. Korea beszámolt az észak-koreai területen található Keszongi Ipari Komplexum koreaközi ipari parkkal kapcsolatos legújabb fejleményekről. A bizottság áttekintette a további gazdasági fejlesztés feltételeit, valamint tárgyalt a passzív feldolgozási övezetekre vonatkozó kritériumok és a maximális küszöbérték megállapításáról. Az uniós fél tudomásul vette a koreai javaslatokat, és ismertette az EU-n belüli politikai korlátokat. Mindkét fél elismerte, hogy politikai szempontból kényes kérdésről van szó, de egyúttal megállapodtak arról is, hogy munkacsoporti szinten folytatják a megbeszéléseket. A szellemi tulajdonnal kapcsolatos párbeszédre 2014. szeptember 25-én Szöulban került sor. Mindkét fél beszámolt a szellemi tulajdonjog – konkrétan a szabadalmak, a védjegyek, a formatervezési minták és a szerzői jog – terén bekövetkezett legújabb jogalkotási és szakpolitikai fejleményekről. Az Unió emlékeztetett a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának a nyilvános felhasználásról szóló rendelkezésekkel kapcsolatos kérdésére, valamint arra, hogy a koreai jogszabályokat összhangba kell hozni a szabadkereskedelmi megállapodással. A párbeszéd a szellemitulajdon-jogok érvényesítésével kapcsolatos kérdésekre is kiterjedt. A felek emellett megvitatták a harmadik országokbeli szellemitulajdon-jogokkal kapcsolatos megközelítésüket és stratégiájukat. A kormányzati beszerzésekkel foglalkozó munkacsoport első alkalommal 2014. szeptember 26-án Szöulban ült össze. A felek információt cseréltek a kormányzati beszerzési piac jelenlegi helyzetéről és kilátásairól, valamint értékelték az érintett piacokra való bejutás jelenlegi helyzetét, továbbá a szabadkereskedelmi megállapodás kormányzati beszerzésekről szóló fejezetének alkalmazását. A felek ezen kívül megvitatták a meglévő piaci korlátokat és akadályokat, valamint azok kezelésének módját, és azt, hogy miképp növelhető a részvétel a két fél kormányzati beszerzési piacain. Az állat-egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedésekkel foglalkozó bizottság ülésére 2014. október 10-én Brüsszelben került sor. A bizottság megvitatta a ginseng csirkeleves és az élő Paralichtlys olivaceus EU-ba irányuló koreai exportját, az állatjóléti kérdésekkel kapcsolatos bizalomépítést és együttműködést, az átláthatóságot, a szarvasmarha Koreába irányuló uniós exportját, a Lengyelországban kitört afrikai sertéspestis járványt, valamint az Uniónak a regionalizálási elvek alkalmazására irányuló kérését, a „születésre és nevelésre” vonatkozó rendelkezést, továbbá a nyerstej, a tejtermékek, valamint a gyümölcs és zöldség Koreába irányuló uniós exportját. A kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság 2014. október 10-én Szöulban tartotta második ülését. Jóváhagyta a szabadkereskedelmi megállapodás kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyvének 3A. cikkében említett választottbírói testületet. A felek emellett eszmét cseréltek egymás kulturális politikájáról, és tárgyaltak a kulturális és kreatív iparágakról, a művésztelepekről, valamint az audiovizuális koprodukciókról. Az utóbbi területen megállapodás született arról, hogy intézkedéseket hoznak a filmes szakemberek tájékoztatásának javítására. Említést érdemel, hogy a kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv értelmében a kereskedelmi bizottságnak nincs joghatósága a jegyzőkönyv felett, és ilyenformán a szóban forgó jegyzőkönyv tekintetében a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottság gyakorolja a kereskedelmi bizottság jogköreit. A földrajzi árujelzőkkel foglalkozó munkacsoport 2014. november 6-án Szöulban tartotta ülését. Lényeges előrehaladást történt az eljárási szabályzat tervezete tekintetében, amelynek elfogadására azt követően kerülhet sor, hogy mindkét fél befejezte belső eljárásait. A két fél benyújtotta és megvitatta azoknak az új földrajzi árujelzőknek a listáját, amelyekkel ki kell egészíteni a védett földrajzi árujelzők szabadkereskedelmi megállapodás szerinti jegyzékét. A kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság 2014. december 8-án Brüsszelben ülésezett. A felek eszmét cseréltek egymás környezetvédelmi és munkaügyi politikájáról, ideértve az éghajlatváltozást, a zöld növekedést és a körkörös gazdaságot. A bizottság emellett megtárgyalt több kulcsfontosságú multilaterális környezetvédelmi megállapodást, valamint tájékoztatták egymást a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelméről és az illegális fakitermelésről. Emellett munkaügyi kérdéseket is megvitattak, többek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) alapvető egyezményeit, különösen a gyülekezési és egyesülési szabadságról és a kollektív tárgyalásról, valamint a kényszermunkáról szóló egyezményeket, ideértve a tisztességtelen munkaügyi gyakorlatok kezelésére szolgáló intézkedéseket is. Végezetül megtárgyalták a vállalati társadalmi felelősségvállalás (CSR) területére vonatkozó nemzetközi iránymutatások és elvek alkalmazását. A kereskedelmi jogorvoslati együttműködési munkacsoport 2014. december 9-én Szöulban tartotta ülését. A felek megvitatták a Korea és az EU közötti kétoldalú kereskedelem tekintetében hatályos kereskedelmi jogorvoslati intézkedések átfogó helyzetét. Eszmét cseréltek továbbá egymás átfogó szakpolitikai irányvonalairól, többek között a nemrégiben bekövetkezett változásokról. Emellett technikai megbeszélésre került sor a dömping- és kárvizsgálatok tekintetében. Végezetül a felek megtárgyalták a harmadik országbeli ügyekkel kapcsolatos legutóbbi fejleményeket. A szolgáltatáskereskedelemmel, letelepedéssel és elektronikus kereskedelemmel foglalkozó bizottság 2014. december 16-án Szöulban ülésezett. A felek a postai és kézbesítési szolgáltatásokkal, a pénzügyi szolgáltatásokkal és a forgalmazási szolgáltatásokkal kapcsolatos kérdések széles körével foglalkoztak. Ami a postai szolgáltatásokat illeti, a felek megegyeztek arról, hogy a kereskedelmi bizottság következő ülésén létrehozzák a szabályozási keret elveit. A bizottság emellett megvitatta a befektetésekre vonatkozó jogi keretnek a szabadkereskedelmi megállapodás 7.16. cikke szerinti felülvizsgálatát, valamint a szolgáltatási szektor általános üzleti környezetét. A szolgáltatásokra vonatkozó kölcsönös elismerési egyezményekkel (MRA) foglalkozó munkacsoport szintén 2014. december 16-án Szöulban ülésezett. Az ülést a két fél mérnöki és építészi szakmai egyesületei közötti megbeszélés előzte meg. A felek eszmét cseréltek a másik fél országaival kapcsolatos kölcsönös elismerési megállapodásokról, és felmérték a szakmai egyesületek közötti kölcsönös elismerésről szóló megbeszéléseken elért előrehaladást. A felek megegyeztek arról, hogy célszerű további együttműködésre ösztönözni a szakmai egyesületeket. Arról is megállapodtak, hogy folytatják a hasznos információcserét a felek kétoldalú megállapodásai alapján született kölcsönös elismerési megállapodások tekintetében. A kereskedelmi bizottság ülésére 2014. október 16-án Brüsszelben került sor. A társelnöki tisztségeket Karel De Gucht korábbi kereskedelempolitikáért felelős uniós biztos és Yoon Sang-jick, Korea kereskedelmi, ipari és energiaügyi minisztere töltötte be. A bizottság értékelte a szabadkereskedelmi megállapodás hároméves alkalmazása eredményeként a kétoldalú kereskedelemben tetten érhető változásokat, és egyetértett abban, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás pozitív hatásokkal járt, különösképpen a teljes mértékben, illetve a részben liberalizált termékek tekintetében, amelyek exportja mindkét oldalon növekedést mutatott. Az EU megismételte a szabadkereskedelmi megállapodás módosítására és a kölcsönösen előnyös módosítási csomag megállapítására irányuló kérését. A felek megegyeztek arról, hogy végrehajtják a gépjárművekre és alkatrészekre vonatkozó nem tarifális intézkedéseket tartalmazó melléklet (2-C. melléklet) technikai módosítását azáltal, hogy naprakésszé teszik az egyenértékűségi táblázatokban szereplő jogi hivatkozásokat, a gazdasági szereplők jogbiztonságának biztosítása céljából. A felek felvetették alkalmazási problémáikat, például a szolgáltatáskereskedelem tekintetében a szabadkereskedelmi megállapodás többoldalú munkaügyi előírásokra és megállapodásokra vonatkozó 13.4. cikkének alkalmazását, valamint a halpaszta (surimi) „elsődleges összetevőjének” értelmezését. A kétoldalú kereskedelmet érintő egyéb kérdéseket is megtárgyaltak, többek között az ökológiai mezőgazdasági termékek egyenértékűségét, a Lengyelországból származó sertésekre az afrikai sertéspestis miatt kiszabott koreai behozatali tilalmat, az abroncsok E-márkáinak kialakítását, az EU kozmetikumokkal kapcsolatos piacra jutási aggályait, valamint az élő Paralichtlys olivaceus EU-ba irányuló koreai exportját. A felek megállapították, hogy továbbra is teljes mértékben elkötelezettek a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazása iránt. 4. A szabadkereskedelmi megállapodás kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló 13. fejezetének alkalmazása A kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság harmadik ülésére 2014. december 8-án Brüsszelben került sor. A bizottság második ülésének együttes nyilatkozata értelmében napirendi felszólalási lehetőséget biztosítottak a civil társadalmi fórum társelnökei számára, hogy azok bemutassák a belföldi tanácsadó csoportok munkájának friss fejleményeit. Az EU örömmel üdvözölte a koreai belföldi tanácsadó csoport megújult tagságát, nevezetesen az egyesületek és a munkáltatók szélesebb körű képviseletét. A kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság megállapodott arról, hogy a harmadik ülésén zajlott vita összefoglalását előterjeszti a civil társadalmi fórum másnap, december 9-én sorra kerülő harmadik ülésén. A környezetvédelmi tagozat a kibocsátáskereskedelmi rendszerrel, a zöld növekedéssel és a körkörös gazdasággal, valamint több kulcsfontosságú multilaterális környezetvédelmi megállapodással foglalkozott. Korea kibocsátáskereskedelmi rendszerének 2015. január 1-jei elindításával összefüggésben, a felek hangsúlyozták a kérdésre vonatkozó folyamatos együttműködés fontosságát, továbbá az EU ismertette az újonnan létrejövő európai és kelet-ázsiai széndioxid-piaci mechanizmusokból származó üzleti lehetőségeket. Az Unió további naprakész tájékoztatást nyújtott Koreának a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelméről szóló megközelítésére vonatkozó közleményéről, valamint az ennek megerősítésének módjával – többek között a partnerországokkal való szoros együttműködéssel – kapcsolatos, az érdekelt felekkel folytatott folyamatban lévő konzultációról, Korea pedig bemutatta nemzeti szakpolitikáját. Az EU körvonalazta fő eszközeit az illegális fakitermelés és a kapcsolódó kereskedelem elleni küzdelemben, Korea pedig közölte, hogy folyamatban van az illegálisan kitermelt faanyagok kereskedelmét kezelő jogalkotási javaslat kidolgozása. A felek megegyeztek arról, hogy tapasztalatot cserélnek az említett, folyamatban lévő fejlemények fényében. A munkaügyi tagozatot a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) szakértőjének előadása vezette be, amely az alapvető (különösen a kényszermunkára, valamint a gyülekezési és egyesülési szabadságra és a kollektív tárgyaláshoz való jogra vonatkozó) és naprakésszé tett ILO-egyezményekről, valamint a ratifikáció akadályai és azok kezelésének módjai tekintetében, más országokkal kapcsolatban levont tanulságokról szólt. Az ILO felajánlotta, hogy továbbra is technikai együttműködést és tanácsadást biztosít ezekben a kérdésekben. A munkaügyi kérdések tekintetében a bizottság megtárgyalta az ILO alapvető egyezményeit, valamint a feleknek a szabadkereskedelmi megállapodáson alapuló azon kötelezettségvállalását, miszerint jogszabályaikban és gyakorlataikban tiszteletben tartják az ILO alapvető elveit és a munkavállalói jogokat. A felek megegyeztek, hogy a bizottság következő ülése előtt megosztják a mostanáig elért előrehaladást rögzítő szövegeket, és értesítik egymást az ILO alapvető és egyéb naprakésszé tett egyezményeinek ratifikálása tekintetében megtenni szándékozott további lépésekről, valamint kicserélik az információkat a civil társadalmi fórummal. A szabadkereskedelmi megállapodás 13. melléklete szerinti együttműködés tekintetében Korea és az EU megvitatta a környezetvédelmi termékekről szóló megállapodásra vonatkozó tárgyalások megindításával kapcsolatos legújabb fejleményeket, valamint megerősítette az e kezdeményezés iránti elkötelezettségét és annak ambiciózus céljait. Áttekintették továbbá a társadalmi felelősségvállalást (CSR) és a koreai környezetvédelmi védjegyre és az EU ökocímkéjére vonatkozó lehetséges együttműködési területeket. Végezetül az EU röviden bemutatta új partnerségi eszközét. A bizottságot örömmel töltötte el a harmadik ülésén zajlott nyílt és konstruktív vita, és úgy döntött, hogy folytatja a civil társadalmi fórummal való párbeszédet. Előzetesen megegyezett arról, hogy 2015. szeptember vége előtt megtartja negyedik ülését, valamint azt, hogy a kereskedelmi bizottságot megelőzően célszerű üléseznie. 5. Az 511/2011/EU rendelet végrehajtása Az 511/2011/EU rendelet (a továbbiakban: védintézkedési rendelet) az EU belső jogszabálya az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás kétoldalú védzáradékának végrehajtásáról. A védintézkedési rendelet 3. és 11. cikkének megfelelően a Bizottság nyomon követte a koreai termékek behozatalát és kivitelét az olyan érzékeny, potenciálisan vámvisszatérítés által érintett ágazatokban, mint a személygépkocsi- és személygépkocsialkatrész-ipar, a textilipar és a fogyasztói elektronikai termékek ágazata. A szabadkereskedelmi megállapodás 2011 júliusában megkezdett ideiglenes alkalmazása óta a Bizottság kéthavonta megosztja a monitoring eredményeit az uniós tagállamokkal, az Európai Parlamenttel és a releváns érdekelt felekkel. A védintézkedési rendelet az általa meghatározott feltételek teljesülése esetén lehetőséget biztosít védintézkedési vizsgálatok megindítására, illetve előzetes felügyeleti intézkedések bevezetésére is. A szabadkereskedelmi megállapodás harmadik éve során nem érkezett ilyen kérés a Bizottsághoz. 5.1. Az EU-ba irányuló, Koreából származó behozatal alakulása a monitoring tárgykörébe tartozó ágazatokban A monitoring révén a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának harmadik évében nyert eredményeket az alábbiakban foglaljuk össze. Meg kell jegyezni, hogy a monitoring céljából a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának harmadik évére vonatkozó adatokat a megelőző 12 hónap adataival hasonlították össze, így egyes számok eltérhetnek a fenti 2. pont szerinti általános kereskedelmi elemzéstől, ahol a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának harmadik évére vonatkozó adatokat a megállapodás hatálybalépését megelőző 12 hónappal vetettük össze. Meg kell említeni továbbá, hogy a monitoring során az összehasonlítást a Koreából az EU-ba irányuló behozatali mennyiség, vagyis a személygépkocsik esetében a darabszám, míg a személygépkocsi-alkatrészek, textil-, illetve elektronikai termékek esetében 1000 kg-os egységek alapján végezték el. i. Gépjárműágazat A szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának harmadik évében (2013. július – 2014. június) a megelőző évhez (2012. július – 2013. június) 20 %-kal növekedett a Koreából származó gépjárműexport. A növekedési tendencia különösen hangsúlyos az elektromos motorral rendelkező gépjárművek esetében, bár az import elhanyagolható volumenű ebben a kategóriában. A közepes–nagy motorral rendelkező gépjárművek importja 50 %-kal nőtt, a kis motorral felszerelt autóké pedig 7 %-kal csökkent. Említést érdemel, hogy a Koreából származó gépjárműimport szintje még mindig alacsonyabb a 2007. július – 2008. június közöttinél. Ami a gépjármű-alkatrészeket illeti, a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának harmadik évében kismértékű, 6 %-os növekedés következett be az előző évhez képest. E növekedés magasabb annál, mint ami a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának második évében valósult meg. Mindazonáltal arra enged következtetni, hogy az utóbbi három évben stabilizálódott az import szintje. ii. Textilipar A Koreából származó textilimport a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának harmadik évében kismértékben, 12 %-kal csökkent az előző évhez képest. Összehasonlításképpen: a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának második évében 6 %-os csökkenés következett be a megállapodás első évéhez képest. iii. Elektronikai ágazat Miközben a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának második évében 13 %-kal csökkent az elektronikai import, a harmadik évben 31 %-os növekedés következett be. 5.2. Vámvisszatérítés A védintézkedési rendelet 11. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság külön nyomon követte a származási szabályokkal összefüggő visszatérítéseket is, hogy fel tudja mérni a külföldi tartalmat a koreai gyártási folyamatban és így a Koreából az EU-ba exportált végtermékekben. A 11. cikk (1) bekezdése előírja a származási szabályokról szóló jegyzőkönyv vámvisszatérítésről vagy vámmentességről szóló 14. cikkének alkalmazására vonatkozó eljárást. Az elemzés a 2014 első tíz hónapjában figyelemmel kísért termékek importjának értékére összpontosult, összehasonlítva a 2013-as év megfelelő időszakával, mivel az említett időszakokra nézve teljes körű adatok állnak rendelkezésre. Az elektronikai ágazaton belül az Unióba irányuló, Koreából származó import alakulása (csökkentése vagy növekedése) elsősorban a következő HR-alszámok tekintetében mutatott változást: 8519.20, 8519.50, 8519.89, 8521.10, 8521.90, 8525.50, 8525.60, 8526.91, 8526.92, 8527.12 8527.13, 8527.19, 8527.21, 8527.29, 8527.91, 8527.92, 8527.99, 8528.41, 8528.49, 8528.51, 8528.59, 8528.69 és 8528.72. Összességében véve az import az alábbi HR-kódok esetében csökkent: 8521(-14 %) és 8527 (-17 %), míg a 8526 (73 %) és a 8528 (52 %) HR-kódok esetében növekedett. Ugyanakkor ezen termékek alkatrészeinek Koreába irányuló importja csökkent: a 8522 HR-kód esetében csökkent a Kínából (-10 %) és nőtt a Japánból (4 %) származó behozatal, a 8529 HR-kód esetében pedig a Kínából (-3 %) és Japánból (-2 %) érkező import egyaránt csökkenést mutatott. Ami a textiltermékeket (fonalak vagy szövetek) illeti, jelentős importnövekedés figyelhető meg az 5204 (pamut varrócérna) és az 5205 HR-kód (pamutfonal nem a kiskereskedelem számára szokásos kiszerelésben) esetében. Ugyanakkor a behozatal komoly növekedése állapítható meg az 5207 (pamutfonal a kiskereskedelem számára szokásos kiszerelésben), az 5408 (mesterséges végtelen szálból készült szövet), az 5509 (szintetikus vágott szálból készült fonal), az 5510 (mesterséges vágott szálból készült fonal), valamint az 5511 HR-kód (szintetikus vagy mesterséges vágott szálból készült fonal) esetében. A fonalak esetében igénybe vehető az abból a szabályból eredő kedvezmény, hogy éves kvóták biztosítják a „nem kártolt, nem fésült vagy fonásra más módon elő nem készített más vágott műszálból” történő előállítást. A személygépkocsikat illetően az EU-ba irányuló, Koreából származó import a 8703 HR-kód esetében összességében csökkent (átlagosan -1 %-kal), jóllehet ez a csökkenés a személygépkocsik nem minden típusára vonatkozott, hanem a típus és a motorméret függvénye volt. Időközben a 8707 és 8708 HR-kód szerinti személygépjármű-alkatrészinput Kínából Koreába irányuló behozatala 67, illetve 9 %-kal csökkent. A 8707 és 8708 HR-kód szerinti személygépjármű-alkatrészek Japánból Koreába irányuló importja 96, illetve 2 %-kal csökkent. A Kínából származó koreai motorbehozatal 19 %-kal csökkent a 8407, és 4 %-kal a 8408 HR-kód esetében. A Japánból származó motorokat is tekintetbe véve, Korea importja a 8407 HR-kód esetében 32 %-kal csökkent, a 8408 HR-kód esetében pedig 24 %-kal nőtt. Mindezek alapján levonható a következtetés, hogy látszólag a külön monitoring rendelkezés alá tartozó termékek esetében a vámvisszatérítés lehetősége mind ez idáig semmilyen jelentős hatást nem fejtett ki a koreai gyártási szerkezetre, és nem növelte meg jelentősen a Koreába irányuló, a szomszédos országokból származó inputbehozatal mértékét. 6. Következtetés A szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának eddigi három éve alapján egyértelmű, hogy a szabadkereskedelmi megállapodás összességében igen kedvezően működik mindkét fél, és különösen az EU esetében. A Koreába irányuló uniós termékexport a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának harmadik évében több mint 35 %-kal növekedett az annak hatálybalépését megelőző tizenkét hónapos időszakhoz képest. Miközben a Koreából származó behozatal nagyjából megegyezett a megállapodás hatálybalépését megelőző tizenkét hónapos időszak értékével, a megállapodás hatálybalépésének harmadik évében 6 %-kal növekedett az előző évhez képest. A koreai export gyengébb teljesítményét a pénzügyi válságot követően visszaesett uniós kereslettel összefüggésben kell értelmezni: Csökkent a 14 fő származási országból eredő uniós import, Korea pedig – Törökország és Kína mellett – azon kevés kereskedelmi partner egyike, amelyek Unióba irányuló exportja növekedett a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának harmadik évében. Tehát úgy látszik, hogy a megállapodás enyhítette a válságnak a koreai kivitelre gyakorolt hatását, és annak hiányában az EU-ba irányuló koreai kivitel sokkal súlyosabb visszaesést szenvedett volna el. Ha a szabadkereskedelmi megállapodás révén teljes egészében vagy részben liberalizált kétoldalú árukereskedelem alakulását vizsgáljuk, a helyzet Korea számára is sokkal kedvezőbbnek tűnik, ugyanis a teljes mértékben liberalizált áruk esetében 21 %-kal, a részlegesen liberalizált áruk esetében pedig 26 %-kal növekedett az Unióba irányuló kivitel. Uniós részről a teljes mértékben és a részben liberalizált áruk exportja is gyorsabban nőtt mint a teljes export; a teljes mértékben liberalizált áruk esetében 46 %-os, a részlegesen liberalizált áruk esetében pedig 37 %-os növekedés következett be. Bár a kereskedelem megfelelően fejlődik, a szabadkereskedelmi megállapodás maradéktalan végrehajtása továbbra is alapvetően fontos. Fennmaradtak egyes végrehajtási és kétoldalú kereskedelmi kérdések. Például a gépjárműágazatban továbbra is kihívást jelent egyes nem vámjellegű akadályok kezelése. Amit az állat-egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedéseket illeti, az uniós exportőrök által tapasztalt egyes problémák abból fakadnak, hogy Korea eltérő import feltételeket alkalmaz az uniós tagállamok állati és növényi termékeire, noha a jogszabályokat teljes körűen összehangolták az Unión belül. Ez késlelteti a koreai piacra jutást, mivel az uniós tagállamoknak egyedi tárgyalásokat kell folytatniuk. Léteznek azonban sikertörténetek is, mint például a feldolgozott ökológiai mezőgazdasági termékek egyenértékűségéről szóló megállapodás 2014 végi megkötése. Ennek következtében az EU-n belül feldolgozott és tanúsított, feldolgozott ökológiai mezőgazdasági termékek 2015. február 1-jétől ökológiai termékként értékesíthetők Koreában. A szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának szerkezete – a különféle szakbizottságok és munkacsoportok révén – hatékonynak bizonyult a végrehajtási és piacra jutási kérdések megvitatása és a megoldások keresése terén. Emellett rendszeres fórumot biztosított a jelenlegi és jövőbeni szabályozási fejlemények és azok jövőbeni kivitelt érintő esetleges hatásainak megvitatásához. Az alkalmazás negyedik évében folytatódnak a szabadkereskedelmi megállapodás módosítására vonatkozó megbeszélések, amelyek célja olyan kiegyensúlyozott módosításcsomag kialakítása, amely gazdaságilag egyaránt előnyös az EU-n belüli és a koreai exportőrök és fogyasztók számára, tovább javítja a szabadkereskedelmi megállapodást, és erősíti annak kereskedelemkönnyítő jellegét. [1] A szabadkereskedelmi megállapodást ideiglenesen alkalmazzák az Unióban, amíg valamennyi uniós tagállam nem ratifikálta azt. A ratifikáció folyamatának alakulása a Tanács megállapodásokról szóló weboldalán követhető nyomon: http://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/agreements-conventions/agreement/?aid=2010036 [2] HL L 145., 2011.5.31., 19. o. [3] Közös Vámtarifa [4] Az „Ásványi termékek” (KVT 05. áruosztály) Koreába irányuló uniós exportja főként a szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazásának első évében növekedett (mintegy 674 %-kal). [5] KVT 09., illetve 14. áruosztály.