[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |

Brüsszel, 14.3.2006

COM(2006) 124 végleges

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYEAZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Politikai eredmények 2005-ben

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYEAZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK

Politikai eredmények 2005-ben

1. KIHÍVÁSOKKAL TELI ÉV EURÓPA SZÁMÁRA

A politikai eredmények ezen összefoglalója, amely 2006-ban jelenik meg első alkalommal, kiemeli, a Bizottság milyen eredményeket ért el ötéves stratégiai célkitűzései megvalósítása érdekében, melyek a következők: a fellendülés, a szolidaritás, a biztonság előmozdítása, és az, hogy Európa szerepe a világban megerősödjön[1]. A Barroso-bizottság első teljes éve során számos területen lépett fel partnerségben az európai intézményekkel, a tagállamokkal és más érdekelt felekkel. Ez a dokumentum, együtt az irányítási és ellenőrzési kérdések szintézisével, a Bizottság stratégiai tervezési és programozási (SPP) ciklusának utolsó szakaszát képezi. A két dokumentum egy egész részeit alkotja, amelyben a Bizottság jelentést tesz a szakpolitikai eredmények érdekében vállalt kötelezettségekről és irányítási felelőssége gyakorlásának elszámoltathatóságáról.

2005 a természeti katasztrófák és terrortámadások éve volt, továbbra is alacsony maradt a gazdasági növekedés, míg a munkanélküliség szintje számos tagállamban magasra emelkedett. Az európai integráció számára is kihívást jelentett az év, hiszen az alkotmányszerződést két alapító tagállamban népszavazáson utasították el, és bizonytalanság uralkodott az EU 2007-2013 közötti pénzügyi tervei tekintetében is. Az év kedvezőbb hangulatban zárult. Az állam-és kormányfők Hampton Court-i informális találkozóján konszenzus született, amely megerősítette a Bizottság elemzését arról, hogyan lehet az európai értékeket megőrizni a globalizált világban. A résztvevők egyetértettek abban, hogy európai fellépés szükséges ahhoz, hogy az Európa jövőjét alapvetően érintő kérdésekkel foglalkozzanak: kutatás és fejlesztés, felsőoktatás, energia, határigazgatás, bevándorlás és Európa demográfiai jövője. Az Európai Tanács decemberi ülésén megállapodás született a pénzügyi tervekről. A Bizottságnak kulcsszerep jutott e tárgyalásokban, és továbbra is vállalja a becsületes közvetítő szerepét a Parlament és a Tanács közötti tárgyalások során, hogy a következő hét évre vonatkozó pénzügyi keret végleges formát önthessen. 2008-2009-re tervezik az EU bevételeinek és kiadásainak átfogó felülvizsgálatát.

Az új javaslatokat tekintve az ebben az összefoglalásban kiemelt kezdeményezések többsége a Bizottság 2005-re szóló munkaprogramjának keretébe tartozik. A stratégiai tervezés és programozás tekintetében tett erőfeszítések, amelyek kulcsfontosságú politikai prioritásokra irányultak, és azokat intézkedésekben tükrözték, továbbra is eredményesek. Az elsőbbséget élvező kérdések csaknem 90%-át elfogadták, ami az előző évekhez képest számottevő javulásnak és kiegyensúlyozott eredménynek tekinthető (az egyes célkitűzések keretében 22, 25, 24 és 18 javaslatot fogadtak el)[2]. Ami még fontosabb, a javaslatok valódi előrelépést jelentenek az Unió legfőbb céljai megvalósítása felé vezető úton. A Bizottságtól érkező javaslat azonban csak az első lépés. Ahhoz, hogy a javaslatok az európai polgároknak nyújtott szakpolitikák valódi fejlődéséhez hozzájárulhassanak, a javasolt szakpolitikákat is folytatni kell, mind azáltal, hogy a Tanács és az Európai Parlament elfogadja az adott jogszabályt, mind azáltal, hogy széles körű konszenzus létrejöttét támogatják arra vonatkozóan, mit tehet Európa, és milyen irányba összpontosítsa energiáit. Ez a partnerség központi jelentőségű marad annak megvalósításában, amit a Bizottság elérni próbál.

2. FELLENDÜLÉS

"Célunk az, hogy az európai gazdaság a befektetés, a termelés és a munkavégzés szempontjából az egyik legvonzóbb választás legyen…” (Stratégiai célkitűzések 2005-2009)

A lisszaboni stratégia

Az Európai Tanács tavaszi ülése döntő lépést tett előre, mikor új lendületet adott a lisszaboni stratégiának . A lisszaboni stratégia új irányt kapott, és két fő célját határozták meg: erősebb és tartósabb növekedés, valamint több és jobb munkahely teremtése. A megújult lisszaboni stratégia központi gondolata, hogy minden szinten szükség van fellépésre: európai, nemzeti, regionális és helyi szinten is.

A felülvizsgált lisszaboni stratégiára vonatkozó tagállami kötelezettségvállalást támogatta a többéves integrált növekedési és foglalkoztatási iránymutatásokra (2005-2008) vonatkozó megállapodás is. Ezek az iránymutatások, amelyek koncentráltabb figyelmet fordítanak a növekedésre és munkahelyteremtésre, nagyobb következetességet biztosítanak, és átlátható ütemtervet adnak a nemzeti reformok tervezéséhez. Európai szinten a Bizottság közösségi lisszaboni program indítását javasolta, amely EU-szinten specifikus fellépésre ad lehetőséget az európai dimenzió megjelenítéséhez és a nemzeti intézkedések támogatásaként, kiegészítve azokat. A Bizottság az eredetileg tervezett intézkedések kétharmadát már elfogadta. A finanszírozási intézkedések többsége azonban a pénzügyi tervek véglegesítésétől és végrehajtásától függ.

A stabilitási és növekedési paktum

A fenntartható jellegű növekedéshez és munkahelyteremtéshez szilárd makrogazdasági környezet szükséges. A Bizottság javaslata alapján a Tanács egyetértett a stabilitási és növekedési paktum felülvizsgálatával. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy az alacsony adósságszinttel és magas növekedési potenciállal rendelkező országok esetében középtávon kis mértékű hiányt engedélyeznek, míg más országok esetében kiegyensúlyozott költségvetés vagy többlet lesz a követelmény. A tagállamoknak az is egyszerűbb lesz, hogy közvetlen hosszú távú költségmegtakarító hatású strukturális reformokba kezdjenek, és hosszú távon javítsanak a költségvetés fenntarthatóságán. A reform így nagyobb összhangot biztosít a költségvetési fegyelem és a lisszaboni stratégia végrehajtásának célkitűzései között.

Versenyképesség

Az európai vállalkozások fellendülését támogatva a Bizottság integrált iparpolitikát dolgozott ki, amely a következő évekre ágazati, illetve több területet érintő kezdeményezéseket jelöl ki. Ez a politika kiemeli az egymással összefüggő területeken történő intézkedések – például piacra jutás, szellemi tulajdonjogok, képesítések és regionális alapok a strukturális kiigazításhoz – szükségességét. A kis-és középvállalkozások (KKV-k) a munkahelyteremtés és innováció jelentős forrásai, de szerepük sokkal kisebb a belső piacon, mint a nagyobb vállalatoké. A KKV-k versenyképességének fokozására, piacra jutásuk elősegítésére és a bürokrácia mérséklésére a Bizottság átfogó KKV-politikát fogadott el. A Bizottság egy versenyképességi és innovációs keretprogramra (CIP) is javaslatot tett, amely azt a célt szolgálná, hogy a növekedési tőkét kereső KKV-k számára egyszerűsítse a hozzáférést a megfelelő támogatáshoz, és elterjedtebbé tegye az információs és kommunikációs technológiák, a környezetvédelmi technológiák és a megújuló energiaforrások használatát. A Bizottság magas szintű csoportot ( CARS 21 ) hozott létre, amely ajánlásokat tett az európai autópiac foglalkoztatásának és globális versenyképességének erősítésére, miközben támogatja a további előrelépést a fogyasztók számára megfizethető biztonság és a környezetbarát teljesítmény terén.

A vállalatok adózási és vámügyi környezetének könnyítése érdekében a Bizottság közleményt terjesztett elő az adózási és vámpolitikák hozzájárulásáról a lisszaboni stratégiához . A cél az európai vállalatok helyzetének megkönnyítése azáltal, hogy a 25 féle nemzeti rendszer működése miatt felmerülő rendkívüli költségek alól felmentést kapnak, és támogatásban részesülnek, hogy a belső piac előnyeit teljes mértékben ki tudják használni. E területen a Bizottság további javaslatai közé tartozik a székhely államának szabályai szerinti adózás kísérleti programja , amely a társasági adó KKV-k számára támasztott akadályait vizsgálja, és olyan adórendszert körvonalaz, amely alkalmazható határokon átnyúló tevékenységeikre. A vállalatok versenyképességének a megfelelőségi költségek csökkentése általi növelése érdekében a Bizottság korszerűsített Közösségi Vámkódexet terjesztett elő, továbbá javasolta az információs technológia alkalmazását az EU elektronikus, papírmentes vámkörnyezetének megteremtése céljából. A Bizottság ezen felül a hamisítás és kalózkodás legújabb tendenciáira adott vámpolitikai válaszról szóló közleményt is benyújtott, amely meghatározza az elsőbbségi intézkedések területeit. A hamisítás veszélyezteti az innovációt, a versenyképességet, a jogszerű kereskedelmet, a munkahelyeket, az adóbevételeket, valamint az európai polgárok egészségét és biztonságát.

A Bizottság állami támogatási cselekvési tervet indított el; a hosszú távú reformcsomag célja, hogy az EU állami támogatási rendszerét hatékonyabbá, átláthatóbbá, igazságosabbá és eredményesebbé tegye. A cselekvési terv arra ösztönzi a tagállamokat, hogy több támogatást nyújtsanak a kutatás és fejlesztés számára, az innovációra és a kockázati tőkére a kis cégek és vállalkozások számára, és fejlesszék a közszolgáltatásokat.

Az egységes piac

2005-ben a pénzügyi szolgáltatások cselekvési terve keretében javasolt csaknem valamennyi intézkedés elfogadásra került, és közzétették a pénzügyi szolgáltatáspolitikáról szóló fehér könyvet, amely kijelöli a következő öt év stratégiáját. A Bizottság fellépett a hatékony szolgáltatás nyújtásának támogatása érdekében egész Európában a fogyasztók és a vállalkozások érdekében. Egy másik javaslat az egységes fizetési terület létrehozásáról szól, amellyel a határokon átnyúló fizetés ugyanolyan könnyű, olcsó és biztonságos lenne, mint egy tagállamon belül. Ha ezt a javaslatot teljes mértékben végrehajtják, akkor az európai gazdaság évente 50-100 milliárd eurót takaríthat meg. Emellett a Bizottság irányelvjavaslatot terjesztett be a határokon átnyúló egyesülésekről , amelyet az Európai Parlament és a Tanács elfogadott, és amely jelentős mértékben megkönnyíti a különböző EU-tagállamokban letelepedett vállalatok számára az egységes piacon belüli együttműködést és átszervezést. A más tagállamokban történő befektetés elősegítésére a Bizottság a határon túli részvényesek jogainak kiterjesztését javasolta, amely lehetővé tenné a befektetők számára egész Európában, hogy releváns és időszerű információt kaphassanak és szükségtelen akadályok nélkül szavazhassanak.

A gépkocsik adóztatásáról szóló bizottsági javaslat célja a belső piac működésének javítása azáltal, hogy a személygépkocsik egyik tagállamból a másikba történő átszállításakor megszünteti az adójellegű akadályokat. A javaslat a fenntarthatóságot is segítené azáltal, hogy mind a regisztrációs adó, mind az éves gépkocsiforgalmi adó adóalapját átalakítja, hogy azok a személygépkocsik széndioxid-kibocsátásával közvetlenül összefüggő elemeket is tartalmazzák.

A „vegyi anyagok bejegyzéséről, értékeléséről és engedélyezéséről” (REACH ) szóló javaslat sikeresen halad az Európai Parlament és a Tanács eljárásaiban. Az új rendelet negyven jelenlegi jogi aktus helyébe lép, egységes rendszert hozva létre valamennyi vegyi anyag számára. A rendelet támogatja a veszélyes vegyi anyagok helyettesítését is, így ösztönözve az innovációt az új, biztonságosabb anyagok kifejlesztése révén.

Innováció

A növekedés serkentésének és az új munkahelyek létrehozásának egyik fő útja a tudás létrehozásához, az oktatáson keresztüli terjesztéséhez és az innováció általi megszilárdításához szükséges kapacitás kialakítása. A Bizottság e célokat támogatva „ A tudás európai kutatási térségének építése a növekedés érdekében” címet viselő közleményében mutatta be az európai kutatás szakpolitikai célkitűzéseit. A 7. kutatási és technológiai fejlesztési keretprogram (2007-2013) vonatkozásában részletesebb megközelítést mutatott be. A hetedik keretprogram korszerűsíti az európai szintű kutatás végrehajtását, és olyan innovatív új mechanizmusokat vezet be, mint például az Európai Kutatási Tanács. A Bizottság integrált innovációs és kutatási cselekvési tervet nyújtott be annak érdekében, hogy elősegítse a kutatásba 2010-re befektetendő 3%-os GDP célkitűzéséhez szükséges beruházás alakulását, és megkönnyítse a kutatás és innováció területén a magánszektorból származó befektetések feltételeit. A cselekvési terv többek között a következő kérdéseket tárgyalta: adóösztönzők kutatásra, közbeszerzési eljárás alkalmazása innovatív termékekre és szolgáltatásokra, európai munkaerőpiac létrehozása kutatók számára, együttműködés és technológiaátadás az egyetemek és a vállalkozások között. A Bizottság eközben folytatta a 6. kutatási keretprogram – amelynek teljes költségvetése a 2002-2006 közötti időszakra 19 milliárd euro – végrehajtását és irányítását. A Bizottság stratégiát dolgozott ki a nanotudományok és nanotechnológiák kialakítására, amelynek eredményei jelentős szerepet játszanak majd az európai ipar átalakításában, de ugyanakkor munkahelyeket őriznek meg, így tartva fenn a gazdasági és társadalmi kohéziót. 2005-ben befejeződtek az ITER-ről (amely a magfúziós energiával kapcsolatos nemzetközi, nagyléptékű kísérleti projekt) szóló elhúzódó tárgyalások, és döntés született a projekt európai helyszínéről (Cadarach, Franciaország).

Az innováció és foglalkoztatás ösztönzésére az információs és kommunikációs technológiák alkalmazása révén a Bizottság az információs társadalomra vonatkozó stratégiát terjesztett elő: az i2010 -et. A stratégia célja az információs társadalom és a médiaszolgáltatások számára egységes piac megteremtése, amely leküzdi a földrajzi és társadalmi „digitális szakadékot”, biztosítja a beilleszkedést, és 80%-kal növeli a beruházásokat az információs és kommunikációs technológiák terén végzett kutatásba. A „.eu” legfelső szintű internetes tartománynév az EU internetes identitása népszerűsítése mellett az európai vállalatok és polgárok számára új internetes teret nyújt. A regisztráció hivatalos megindításának első három órájában csaknem 100 000 kérelem érkezett. A Bizottság audiovizuális tartalomról szóló irányelvjavaslatot nyújtott be („ Határok nélküli televízió ”), amely azonos feltételeket kíván teremteni a televíziós szolgáltatásokat kínáló minden vállalat (pl. hagyományos televízión, interneten vagy mobiltelefonon keresztül tartalmat kínálók) számára. Az irányelv összehangolná a reklámszabályokat is, ami rugalmasabbá tenné az audiovizuális tartalom finanszírozását.

Élethosszig tartó tanulás

A képzett munkaerő és a munkahelyteremtést ösztönző munkaerőpiac a változás kulcsfontosságú előfeltételei. A Tanács és a Bizottság közös jelentése az Oktatás és képzés 2010 program végrehajtásában elért haladásról azt mutatja, hogy a nemzeti rendszerek reformja jó irányban halad, azonban a tagállamoknak fel kell gyorsítaniuk e reformokat. Az Európai Parlament és a Tanács meghatározta az oktatásról, szakképzésről és az ifjúságról szóló, a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó három legfőbb közösségi program legfontosabb irányvonalait. 2005-ben 160 000 diák részesült a külföldi tanulmányokat lehetővé tevő Erasmus -ösztöndíjban, és 67 000-en vettek részt szakképzési gyakorlaton a Leonardo da Vinci- program keretében. Az év során az ifjúság, oktatás és szakképzés programjai összesen mintegy 400 000 ember részvételét tették lehetővé a mobilitás keretében. A munkaerő mobilitásának elősegítésére a Bizottság számos jogalkotási javaslatot nyújtott be a szociális biztonsági rendszerek koordinációjáról , pl. a kiegészítő nyugdíjjogosultság hordozhatóságának könnyítését célzó irányelvet. A képesítések elismeréséről szóló összetett szabályozás egyszerűsítésére tett bizottsági javaslatból jogszabály született; ez gyors és egyszerű rendszert biztosít, amellyel az állampolgárok az egyik tagállamban szerzett képesítéseiket elismertethetik egy másikban. A gazdasági bevándorlók hatékony befogadásának lényeges kérdésével foglalkozó intézkedések a legális migráció cselevési tervévé álltak össze.

Energiaügy és közlekedés

A Bizottság vizsgálatot tartott a gáz-és energiapiacok működésével kapcsolatban. A liberalizációnak köszönhetően mára az EU-ban az elektromos áram olcsóbb, mint tíz évvel ezelőtt. Azonban további intézkedések szükségesek versenyképes és integrált energiapiacok létrehozásához, ami alapvetően fontos marad az európai ipar versenyképességének támogatásához. A közlekedési ágazat hozzájárulása a technológiai innovációhoz és a gazdasági növekedéshez az új, átfogó európai ipari projekteknek köszönhetően nagyobb lett. Ennek egyik példája az európai vasúti forgalomirányítási rendszer , amely a vasúti közlekedést versenyképesebbé teszi, miközben biztosítja a nemzeti rendszerek közötti hatékony együttműködést. Egy másik példa az egységes európai égbolt légiközlekedés-irányító kutatási programja, az egységes európai égbolt programjának (SESAR) technológiai területe, amely a légiközlekedés ellenőrzéséhez modern rendszert vezet be. A SESAR csökkenti a légiközlekedési szolgáltatók költségeit, és mintegy 200 000 munkahelyet teremthet Európában. A Galileo , Európa globális műholdas navigációs rendszere az első kísérleti műhold decemberi sikeres elindításával ténylegesen megvalósult. Ez a program több mint 150 000 magasan képzett szakembert igénylő munkahelyet teremthet Európában. A közúti fuvarozásban új európai szociális szabályok felállításáról született megállapodás az Európai Parlamentben és a Tanácsban, amelyekkel nő az utak biztonsága, és azonos feltételek jönnek létre az ágazatban dolgozók szociális jogai tekintetében.

3. SZOLIDARITÁS

„…a jelen igényeit úgy elégítse ki, hogy közben nem veszélyezteti a következő generációknak a saját szükségleteik kielégítésére irányuló képességét…” (Stratégiai célkitűzések 2005-2009)

Társadalmi szolidaritás

A Bizottság felülvizsgálta a szociális menetrendet , hogy a növekedési és foglalkoztatási lisszaboni stratégia keretében hozzájáruljon Európa szociális modellje korszerűsítéséhez. Két prioritás áll a középpontban: a foglalkoztatás, valamint a szegénység elleni küzdelem az esélyegyenlőség elősegítése mellett. A menetrend olyan kérdésekkel foglalkozik, mint a munkajog korszerűsítésének szükségessége, hogy a foglalkoztatás új formáival is foglalkozzon (pl. rövid távú szerződések) vagy az népesség elöregedésének hatása. A konkrét nyomon követések között található a demográfiai változásról szóló zöld könyv , a változás előrejelzését, kezelését és a több munkahely elősegítését lehetővé tevő módszereket ajánló, a társasági átszervezésről és foglalkoztatásról szóló közlemény , az esélyegyenlőségről szóló keretstratégia, valamint a nemek esélyegyenlőségének európai intézete létrehozása. E kontextusban az Európai Tanács határozata, mellyel összekötötte az európai ifjúsági paktumot a növekedési és foglalkoztatási stratégiával, a fiatalok foglalkoztatását és a társadalmi integrációt előnyben részesítő szakpolitikák számára nyitott új utat. A Bizottság ezt az ifjúságot érintő európai szakpolitikákról szóló közleményben a paktum végrehajtására vonatkozó specifikus javaslatokban fogalmazta meg. A Bizottság 2006-ot követő kohéziós politikája számára szabályozási keretet, valamint az e szakpolitika végrehajtására szolgáló rendeletet javasolt. Ez a kohéziós politikát közvetlenül a fokozott növekedés és foglalkoztatás céljának irányába mozdítja el. A szabályozási keret elég rugalmas ahhoz, hogy minden tagállam vagy régió számára lehetővé tegye, hogy saját gazdasági, társadalmi, környezeti, intézményi és kulturális feltételei szerint megfelelő szakpolitikai kombinációt alakítson ki. A Bizottság a tagállamokkal szorosan együttműködve dolgozta ki azok nemzeti stratégiai referenciakereteit, valamint nemzeti és regionális programjait, miközben továbbra is támogatta a jelenlegi program keretében megállapított kohéziós célkitűzéseket a regionális politika finanszírozására szolgáló mintegy 20 milliárd euro támogatással.

A Bizottság rendeletjavaslatot terjesztett elő a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja átutalásainak kiterjesztésére az intézménynek az Európai Unió Alapjogi Ügynökségévé való átalakítása révén. Az ügynökség független szakértői központ lesz, amely szoros együttműködésben dolgozik majd az Európa Tanáccsal. Tanácsot ad az EU intézményeinek és a tagállamoknak arról, hogyan lehet a legeredményesebben előkészíteni vagy végrehajtani az alapvető jogokkal kapcsolatos EU-jogszabályokat. A Bizottság megkülönböztetés elleni küzdelmének egyik példája az a jogalkotási javaslat, amelynek célja a csökkent mozgásképességű légi utasok megkülönböztetésmentességének a biztosítása.

Végezetül a nyelvtanulás és a nyelvi sokféleség ösztönzésére a Bizottság közleményt fogadott el az EU-n belüli többnyelvűségről . A dokumentum a nyelvtudást minden európai polgár számára kívánatos, a mindennapi életben való boldoguláshoz nélkülözhetetlen készségként mutatja be, és hangsúlyozza a nyelvi készségek fontosságát a munkavállalói mobilitás és az EU gazdaságának versenyképessége szempontjából. A Bizottság törekedni fog arra, hogy többet fektessen be a nyelvvel kapcsolatos kutatásba, információit pedig több nyelven tegye elérhetővé; emellett felszólította a tagállamokat, hogy támogassák a nyelvek tanítását, tanulását és használatát.

A természeti erőforrások fenntartható kezelése és használata, környezetvédelem

A Bizottság felülvizsgálta az EU 2001-ben elfogadott fenntartható fejlődési stratégiáját . A felülvizsgálat, miközben megerősíti a Bizottság elkötelezettségét a fenntartható fejlődés mellett, számos kulcsfontosságú területet határoz meg, ahol fokozott fellépésre van szükség – ilyen például az éghajlatváltozás, az energiahatékonyság és az erőforrások használata. Az áttekintés specifikus kezdeményezéseket is kijelöl a gyorsabb előrelépés érdekében.

2005-ben az éghajlatváltozásra fordított figyelem terén történt ösztönző előrelépés, mind a végrehajtás, mind a hatékonyság tekintetében; az EU-25 kibocsátásaiból származó üvegházgázok szintje 5,5%-kal az 1990-es szint alá csökkent. Jóváhagyták valamennyi, a széndioxid-kibocsátási egységekre vonatkozó nemzeti kiosztási tervet, így az EU kibocsátás-kereskedelmi rendszere teljes körűen működésbe lépett. A Bizottság benyújtott olyan kezdeményezéseket is, amelyek a gépkocsikból származó („Euro 5”), illetve a légiközlekedési ágazat csökkentett kibocsátását támogatják. A Bizottság jelentős szerepet játszott az ENSZ decemberi, montreali éghajlatváltozási konferenciája megállapodásának biztosításában, amely lehetővé tette, hogy 2006-ban megbeszélés kezdődjön az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi együttműködés azt követő jövőjéről, hogy a kiotói jegyzőkönyv által megállapított jelenlegi célok 2012-ben hatályukat vesztik.

A Bizottság a környezetre vonatkozó négy tematikus stratégiát mutatott be a következő területeken: a légszennyezés, a tengeri környezet, a természeti erőforrások, a hulladékkeletkezés megelőzése és az újrahasznosítás. Valamennyi hozzájárul a források fenntarthatóbb használatához és kezeléséhez, hogy azokat megőrizze gazdaságunk jövőbeni kapacitásai számára, miközben az ökoszisztémák és az emberi egészség számára kedvezően hat.

Az energia terén a középpontban az éghajlatváltozás kezelése és a fenntartható energiaellátás biztosítása áll. Az energiahatékonyságról szóló zöld könyv költséghatékony intézkedéseket javasolt annak érdekében, hogy 2020-ra a fogyasztói magatartás változásával és energiahatékony technológiák alkalmazásával az energiafogyasztás 20%-a megtakarítható lehessen. Ezek lehetővé tennék az EU számára, hogy évente mintegy 60 milliárd eurót takarítson meg. A Bizottság elfogadta az EU biomasszára vonatkozó cselekvési tervét is, amelynek fő célkitűzése, hogy 2010-re több mint duplájára növelje a biomassza alkalmazását az EU területén, és előkészítse a még nagyobb mértékű felhasználást 2020-ra.

A mezőgazdaság terén elfogadták a Bizottságnak a cukorágazat átfogó reformjára vonatkozó javaslatát. A cukorágazati reform négy év alatt 36%-kal csökkenti a fehér cukor garantált árát. A reform nyomában várhatóan ösztönzést kap az ágazat versenyképessége, visszaáll a piaci egyensúly, az EU pedig eleget tud tenni a más cukortermelő országokkal szembeni nemzetközi kötelezettségvállalásainak. 2005 volt a mezőgazdasági üzemek egységes támogatásának első éve; a támogatás megszünteti a közvetlen kapcsolatot a termelés és a támogatás között a közös agrárpolitikában. 2006-tól a termelőknek juttatott közvetlen kifizetések mintegy 90%-a különválik a termeléstől, és ugyanakkor új követelmények kerülnek bevezetésre a környezeti előírások teljesítése érdekében. A vidékfejlesztési rendelet , amely tekintetében megállapodás született az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal, egy újabb szakpolitikai eredményként könyvelhető el. Az új rendelet a tagállamoknak nagyobb hatókört nyújt, amelyben felhasználhatják a vidékfejlesztési alapokat a növekedés ösztönzésére és új munkahelyek teremtésére, valamint a vidéki térségek ökológiai védelmére irányuló programok végrehajtására. A Tanács szintén elfogadott egy javaslatot, amely a KAP finanszírozásának egységes jogi keretére vonatkozik. A javaslat jelentős mértékben egyszerűsíti a KAP finanszírozását, erősíti és korszerűsíti az irányítást és ellenőrzést, és megerősíti a költségvetési fegyelmet.

Az erőforrások védelme és a halászterületek kezelése területén a hosszú távú helyreállítási tervekre vonatkozó bizottsági javaslatok számos faj vonatkozásában hatályba léptek. Emellett a Balti-tengerre vonatkozó intézkedések készítik elő a tőkehalállomány e területen történő visszatelepítésére vonatkozó többéves helyreállítási tervet is, a Tanács pedig jóváhagyta a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal létrehozását, amely elősegíti az Unión belüli halászterületi megfigyelés és vizsgálat közös megközelítését. A Bizottság tengerpolitikai munkacsoport létrehozását is elindította, amelynek a célja, hogy az EU szintjén létrehozza a tengeri tevékenységek fenntartható fejlődésének általános keretét.

4. BIZTONSÁG ÉS SZABADSÁG

„…az európai polgárok személyes biztonságát a bűncselekményekkel és terrorizmussal szemben…[a biztonság] azt is jelenti, hogy a polgárok biztonságban élhessék mindennapjaikat…” (Stratégiai célkitűzések 2005-2009)

Bel- és igazságügy

A hágai programot végrehajtó közös tanácsi/bizottsági cselekvési terv elfogadása kulcsfontosságú eseményt jelentett az európai szabadság-, biztonság- és igazságügyi szakpolitikák kialakításában 2005-2009 során. A július 7-én történt londoni terrortámadások megerősítették, hogy szükség van gyors és átfogó EU-szintű fellépésre. Az információcserére vonatkozó kerethatározatról szóló javaslat a hozzáférhetőség elve alapján jelentős előrelépést jelentene az információhoz való hozzáférésben a bűnüldöző hatóságok számára. Ehhez kapcsolódik az olyan személyes adatok védelméről szóló kerethatározatra vonatkozó javaslat, amelyeket rendőrségi és bírósági együttműködésben, büntetőügyek során dolgoznak fel; e javaslat elő fogja segíteni az alapvető jogok tiszteletben tartásának biztosítását.

A kábítószerekre vonatkozó cselekvési terv célja a kábítószer-használat elterjedtségének csökkentése, valamint az illegális kábítószerek okozta társadalmi kár és egészségügyi ártalom mérséklése. A terv specifikus intézkedéseket javasol, és iránymutatásul szolgál az érdekelt feleknek az e terület prioritásainak meghatározása során. A szervezett bűnözés leküzdésére irányuló stratégia célja, hogy a nemzeti és EU-szervek között közös módszertant dolgozzon ki, és egy uniós bűnügyi statisztikai rendszert hozzon létre, amely e téren további szakpolitikai fejlesztés alapjául szolgál. A Bizottság elvégezte a büntetőügyek kölcsönös elismerésével kapcsolatos program felülvizsgálatát. A közlemény jogalkotási intézkedéseket javasol a büntető eljárásjog harmonizációja érdekében, figyelemmel az egyének jogainak védelmére, valamint olyan gyakorlati fellépést, amely erősíti a jogi képzést, és támogatja a gyakorló jogászok egymás közti kapcsolati hálózatának kiépítését.

A migrációs nyomásnak az európai határok mentén – mint például Ceuta és Melilla – bekövetkező erőteljes erősödésével összefüggő tragikus események nyomatékosították, hogy e területen gyors intézkedésre van szükség. A kiutasítási eljárás közös szabályait megállapító irányelvjavaslat , valamint a kitoloncolási határozatok kölcsönös elismerése válaszolt az illegális bevándorlók kitoloncolására vonatkozó világos alapelvek meghatározásának igényére. Létrehozták az EU Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Ügynökséget is.

A polgárjog területén az erőfeszítések arra irányultak, hogy az ítéletek kölcsönös elismerése és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés akadályait megszüntessék, és megkönnyítsék a polgárok életét a kibővült és integrált Európában. 2005-ben a családjog különös hangsúlyt kapott. Az a tény, hogy egyre emelkedik a válások száma, és ugyanakkor az EU-n belül fokozódik a mobilitás, egyre több határokon átnyúló vitához vezet a tartásdíjjal kapcsolatos követelések terén. A Bizottság az eltartási kötelezettségekről szóló rendeletjavaslatot terjesztett elő, amely támogatást nyújt, segíti a viták rendezését és a különböző tagállamokban élő, elvált házastársak között érvényre juttatja az eltartási kötelezettségeket.

Egészség és biztonság

A Bizottság közleményt nyújtott be, amelynek célja a közösségi polgári védelmi mechanizmus megerősítése. A Bizottság 24 órás hozzáférést biztosít a mechanizmushoz a megfigyelési és tájékoztatási központon keresztül, amely vészhelyzet esetén jelentős tagállami polgári védelmi forrás mozgósítását támogatja és segíti elő. 2005-ben a mechanizmus 14 vészhelyzet során lépett fel, többek között a közép-európai árvizek, a portugál erdőtüzek és az egyesült államokbeli hurrikánok során.

A Bizottság stratégiát és új egészségügyi és fogyasztóvédelmi programot fogadott el. A program hozzájárul a polgárok védelméhez olyan kockázatokkal és veszélyekkel szemben, amelyek nincsenek ellenőrzésük alatt, és amelyekkel szemben az egyes tagállamok nem tudnak eredményesen védekezni. Ez a program hozzájárul Európa járványügyi felügyeleti és korai előrejelző rendszerének megerősítéséhez, a tagállamok között a veszélyes termékek piacra jutását megakadályozó együttműködés fokozódásához, segít abban, hogy a polgárok tájékoztatásban részesüljenek a fogyasztóvédelmi jogszabályok szerinti jogaikról és egészségügyi ellátási jogosultságaikról az EU egész területén. A fogyasztóvédelem ügye az élelmiszerbiztonságról szóló számos jogalkotási javaslat – köztük az élelmiszerben található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről szóló rendelet, valamint az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumairól szóló rendelet – elfogadásával is előrelendült.

Az influenzajárvány lehetősége élénk politikai figyelmet kapott. A Bizottság a tagállamokkal együttműködve vezette az életmentésre és a lehető legkisebb gazdasági megrázkódtatásra irányuló, egy lehetséges járvány esetére tett előkészületeket. A Bizottság jogalkotási javaslatot nyújtott be, amely a tagállamokat arra kötelezné, hogy megerősítsék a madárinfluenza elleni felügyeleti és ellenőrzési intézkedéseiket, és a madarak beoltását illetően világos szabályokat biztosítsanak. Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) teljes mértékben működőképessé vált. Az ECDC kulcsfeladatai közé tartozik a járványügyi felügyelet, a korai előrejelzés és reagálás.

A légi utasok jogairól szóló rendelet hatályba lépésével a polgárok az elutasított beszállás, a járat késése vagy törlése esetén nagyobb kompenzációban és több segítségben részesülnek. A Bizottság kezdeményezte a légitársaságok feketelistájának közzétételét, valamint az utasok számára a légifuvarozók kilétére vonatkozó információk rendelkezésre bocsátását; e kezdeményezéseket a nyáron történt légi baleseteket követően egységesítették és elfogadták. Javaslatcsomagot terjesztettek elő a tengerészeti biztonságra vonatkozóan , amely a balesetek megelőzésére és a hajótulajdonosok felelősségének növelésére irányuló jogalkotási javaslatokat tartalmaz.

5. EURÓPA MINT GLOBÁLIS PARTNER

„…az Uniónak a külpolitikai intézkedések tekintetében nagyobb politikai koherenciát kell elérnie…” (Stratégiai célkitűzések 2005-2009)

A bővítés és az európai szomszédság

A csatlakozási szerződés aláírása Bulgáriával és Romániával teljessé tette az EU bővítésére vonatkozó csatlakozási tárgyalások ötödik körét. Ez a két ország a tervek szerint 2007. január 1-jén csatlakozik az EU-hoz, amennyiben véghezviszik azokat a további erőfeszítéseket, amelyekre kötelezettséget vállaltak. Az EU az elkövetkező bővítésekre készülve csatlakozási tárgyalásokat kezdett Horvátországgal és Törökországgal . A Nyugat-Balkán stabilizációs és társulási folyamata további sikert ért el, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság tagjelölt státuszt kapott, az EU pedig megerősítette kapcsolatát a többi nyugat-balkáni országgal is.

2005-ben a Bizottság hozzákezdett a hét európai szomszédsági politika cselekvés i tervének végrehajtásához, és a cselekvési tervek véglegesítésének céljából konzultációt kezdeményezett öt másik országgal. A szomszédságpolitika által az EU a felelősségteljes kormányzás és a gazdasági és társadalmi fejlődés elősegítésére törekszik – a környezeti feltételek javítása mellett – az olyan országokban, amelyekkel közvetlenül határos. A szomszédságpolitika hozzájárul a növekvő jólét, stabilitás és biztonság övezetének megteremtéséhez az EU határain, és eközben a partnerországok számára szorosabb politikai kapcsolatokat, valamint az EU-val kialakítandó gazdasági integráció elemeit kínálja. A Közel-Keleten az EU tevékenyen részt vett a palesztin gazdaság újraépítésében, hosszú távon szemlélve stratégiai partnerségét a Palesztin Nemzeti Hatósággal, a két-állam megoldás megvalósításán munkálkodva.

A tágabb világ

A Kereskedelmi Világszervezet (WTO) dohai fejlesztési menetrendjére vonatkozó tárgyalások az EU 2005-ös kereskedelmi politikájának legfontosabb prioritása volt. Mivel a tárgyalások meglehetősen lassan haladtak, az EU azzal erősítette meg elkötelezettségét a többoldalú tárgyalások mellett, hogy a 2005 decemberében Hongkongban rendezett 6. WTO miniszteri konferenciát megelőzően ambiciózus ajánlatokat terjesztett elő. Az EU erőfeszítéseit az ambiciózus forduló biztosítására a többi jelentős szereplő mindeddig sajnos nem követte. A konferencia során az EK viszonylagos sikerében szerepe volt annak, hogy kötelezettséget vállalt arra nézve: 2013-ig eltörli mezőgazdasági exporttámogatásait, és erőfeszítéseket tett azért, hogy a forduló fejlesztési területének egy fontos „csomagjával” kapcsolatban megállapodás jöjjön létre.

A kétoldalú kapcsolatokat illetően az EU sikert ért el a politikai párbeszéd elősegítésében és a világ számos kulcsfontosságú partnerével való kapcsolatainak mélyítésében. Az EU és az USA közötti kapcsolat például határozottan kedvezőbb irányt vett. A Bizottság fontos szerepet töltött be a gazdasági kezdeményezés tárgyalásain, amelyről az EU-USA csúcstalálkozón született megállapodás.

2005-ben a Bizottság az első öt között volt a világon a hivatalos fejlesztéstámogatás (ODA) nyújtását tekintve. A Bizottság felgyorsította a támogatás kifizetését, amely összesen 6,2 milliárd eurót tett ki az év során (10%-os növekedés az előző évvel összehasonlítva). A Tanács és az Európai Parlament a Bizottság javaslata alapján új fejlesztéspolitikai nyilatkozatot fogadott el az „ Európai konszenzus a fejlesztésről ” címmel. Ötven év óta először fordul elő, hogy a nyilatkozat az EU szintjén fogalmaz meg közös értékeket, alapelveket, célkitűzéseket és eszközöket a szegénység felszámolására és a millenniumi fejlesztési célok elérésére. A nyilatkozat a tagállamokra és az Európai Közösségre nézve is kötelező jellegű, nem csupán a Tanácsban betöltött tagságuk alapján, hanem kétoldalú adományozóként is. A szeptemberi ENSZ millenniumi felülvizsgálati csúcstalálkozót megelőzően az EU a Bizottság javaslatai alapján új kötelezettségvállalásokat tett a millenniumi fejlesztési célok gyorsabb megvalósítása érdekében. Az EU ambiciózus új köztes célokat határozott meg az ODA számára 2010-ig, azzal a szándékkal, hogy 2015-re elérhető legyen a 0,7%-os ENSZ-célkitűzés. 2010-re így az EU elérné, hogy a jelenlegi évi 43 milliárd euro hozzájárulás mellett további évi 20 milliárd euro keletkezzen az ODA számára. A nagyobb finanszírozás együtt jár azzal a kötelezettségvállalással, amely fokozott hatékonyságot biztosít, feltárja a finanszírozás innovatív forrásait és további adósságenyhítést tesz lehetővé, és vállalja, hogy Afrika számára az ODA-t 50%-kal növeli. A Bizottság javaslatát követve a Tanács elfogadta az EU Afrika-stratégiáját . A stratégia elsőrendű célja az, hogy támogassa Afrikát a millenniumi fejlesztési célok megvalósításában, és fokozott párbeszéd, valamint több és hatékonyabb EU-segély révén elősegítse a fenntartható fejlődést, a biztonságot és a felelősségteljes kormányzást. A cotonou-i megállapodás felülvizsgálata tovább erősíti az EU és az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok közötti kapcsolatok politikai dimenzióját, köztük az emberi jogokról, a demokratikus alapelvekről és a jogállamiságról folytatott párbeszédet.

A Bizottság számos humanitárius segítségnyújtási programot finanszírozott; a 650 millió eurós összköltségvetésű humanitárius segélynyújtási és sürgősségi műveletek többek között a délkelet-ázsiai cunami áldozatainak (123 millió euro), valamint az indiai és pakisztáni földrengés áldozatainak (csaknem 50 millió euro) jelentettek segítséget. A humanitárius segélynyújtást a rehabilitáció támogatására és a fenntartható megélhetés visszaállítására irányuló intézkedések kísérték (170 millió euro a szökőár által sújtott országoknak és 50 millió euro a dél-ázsiai földrengést követően). A Bizottság reakciója az EU harmadik országok katasztrófáira és válságaira történő reagálásának erősítéséről szóló közleményére épül, melyet 2005-ben fogadtak el. A Bizottság folytatta a feledésbe merült vagy összetett válsághelyzetek támogatásának finanszírozását is. A középpontban legtöbbször Afrika állt – elsősorban a szudáni Dárfúr (45 millió euro a Csádba menekült szudániakat támogató 14 millió eurón felül), a Kongói Demokratikus Köztársaság (38 millió euro) és Nyugat-Afrika (29 millió euro). Az átfogó humanitárius programokra példa még a Közel-Kelet (36,6 millió euro), valamint a csecsen válság által érintett Észak-Kaukázus (26 millió euro), ahol a Bizottság a humanitárius segély legnagyobb egyéni adományozója.

2005 az EU által végzett választási megfigyelés és támogatás számára tevékeny év volt, hiszen 12 kiküldetésén több mint 1000 megfigyelő vett részt. A világ biztonságának garantálása érdekében az ázsiai és közel-keleti politikai folyamatok is támogatásban részesültek. Irakban az erőfeszítések arra irányultak, hogy az iraki polgárok mindennapjait megkönnyítsék, megerősödjön a kormányzat és a politikai folyamatok. A fellépések az olyan alapvető szükségletekre összpontosultak, mint az oktatás, egészségügyi ellátás, ivóvíz, jövedelemképző tevékenységek, valamint hozzájárulás a választások, valamint az új iraki alkotmányról szóló népszavazás megtartásához. Afganisztánban a Bizottság továbbra is támogatja az újjáépítést és az intézményfejlesztést, beleértve a jogállamiság fenntartásához nyújtott támogatást, valamint az egészségügyi, vidékfejlesztési és közigazgatási reform elősegítését. A szeptemberben sikeresen megtartott választások is részesültek támogatásban. Acehban (Indonézia) a Bizottság támogatta a cunami utáni újjáépítést, tevékenyen segítette a közvetítési folyamatokat, amelyek a békemegállapodás aláírásához vezettek, és támogatást nyújtott a tartós béke megőrzéséhez.

6. KORSZERű ÉS HATÉKONY IGAZGATÁS, AMELY BIZTOSÍTJA A JOBB SZABÁLYOZÁST A KIBőVÜLT EU-BAN

A fent körvonalazott kezdeményezések kiemelik a Bizottság kezdeményező szerepét a közösségi jogalkotás terén, valamint azt a képességét, hogy az EU fellépésének előkészítésekor EU-szinten stratégiai megbeszéléseket indítson és irányítson. A fentiek azonban korántsem adnak teljes listát a Bizottság 2005-ös tevékenységeiről[3]. A Bizottság továbbra is a tevékenységek széles körében rendelkezik felelősséggel. A Bizottság a „ szerződések őreként ” elősegítette az EK-jogszabályok tagállamok általi gyors átültetését, megfelelő végrehajtását és következetes érvényre juttatását.

A Bizottság a közös politikák kezelésében is végrehajtói felelősséggel rendelkezik. 2005 során a Bizottság forrásai nagy részét arra fordította, hogy megerősítse a jelenlegi politikák folyamatos végrehajtását. Jelentős további erőfeszítést tett még az úgynevezett „alapfeladatok" terén, különösen a közösségi jogszabályok végrehajtása és a közösségi programok hatékony kezelése tekintetében, beleértve a strukturális alapokat, a közös agrárpolitikát és a kutatási programokat. 2005-ben befejeződött a „reformprojekt”, amelynek célja a még hatékonyabb és elszámoltathatóbb igazgatás létrehozása volt. Ebben a keretben a Bizottság számviteli rendszerében jelentős reformot hajtott végre azzal, hogy átállt az eredményelszámolásra, amely az év során a Bizottság eszközeiről és forrásairól megfelelőbb áttekintést nyújt. A Bizottság átláthatósági kezdeményezést indított el, hogy megmutassa a nyilvánosságnak, mire fordítanak pénzt és hogyan születnek a döntések. A Bizottság elfogadta az integrált pénzügyi ellenőrzési keretre vonatkozó ütemtervről szóló közleményt , amelynek célja, hogy előkészítse az Európai Számvevőszék nem minősített véleményét az EU költségvetésének pénzügyi irányításáról a bizottsági és tagállami szintű konkrét intézkedések végrehajtásán keresztül. A Bizottság a pénzügyi rendelet végrehajtási szabályainak módosításával egyszerűsítette a közbeszerzésre és támogatásokra vonatkozó szabályokat . A Bizottság elfogadta a felülvizsgált e-bizottsági stratégiai keretet is, megújítva elkötelezettségét az információs és kommunikációs technikák optimális használata mellett teljesítménye és átláthatósága javítása érdekében. Végezetül a Bizottság folytatta az EU 2004-es bővítéséhez való alkalmazkodást az új tagállamokból érkező személyzet integrálásával, kilenc további nyelven fordítási és tolmácsolási szolgáltatások nyújtásával, és az új tagállamokból származó kulcsfontosságú statisztikai adatok gyűjtésével.

A jobb szabályozás a döntéshozatal pillére lett az EU minden szintjén. A Bizottság jelentős haladást ért el a jobb szabályozási célkitűzések megvalósításában, naprakésszé tett és koherens keretet létrehozva a jelenlegi, a folyamatban lévő és az új rendeletek számára. E keret legfontosabb elemei a felülvizsgált hatásvizsgálati iránymutatások; a függőben lévő jogalkotási javaslatok átfogó átvilágítása, amely 68, visszavonásra alkalmas javaslatot talált; közlemény a törvényhozás adminisztratív költségeinek értékelésére szolgáló közös uniós módszerről; valamint a szabályozási környezet egyszerűsítésére szolgáló stratégia, beleértve egy hároméves munkaprogramot.

7. KÖVETKEZTETÉSEK

2005 döntő fontosságú év volt, amely megalapozta a Barroso-bizottság mandátumának további részét. A jelentős kihívások ellenére a Bizottság vezető szerepet és elkötelezettséget mutatott saját stratégiai célkitűzéseinek végrehajtásában. Európa tényleges lépéseket tett előre, és megalapozta a „partnerség a megújulásért” nevet viselő programot, amely Európát visszaállítja a fellendülés útjára. A megújult lisszaboni stratégiával és az új pénzügyi tervek felé tett haladással a Bizottság megszilárdított két olyan építőkövet, amely biztosítja a közösségi politikák sikeres végrehajtását a következő évtized során.

A Bizottság továbbra is elkötelezett abban, hogy szoros együttműködésben dolgozzon az európai intézményekkel, a tagállamokkal, a különféle érdekelt felekkel és nemzetközi partnereivel. A Bizottság az európai ügyek hatékony kommunikálását és a polgárokkal valódi párbeszéd kialakítását elengedhetetlennek tartja ahhoz, hogy a polgárok az európai ügybe vetett bizalma helyreálljon . 2005-ben a Bizottság kommunikációs tevékenységeinek széles körű reformját kezdeményezte. Belső európai kommunikációs cselekvési tervet fogadtak el, amely jól illeszkedik a bizottsági „D”-tervbe (demokrácia, párbeszéd és vita) . A Bizottságot – és magát az EU-t – azonban mindenekfelett az alapján értékelik, mennyire volt képes a fontos kérdésekre összpontosítani, és milyen mértékben valósította meg elképzeléseit. A következő években is a stratégiai célkitűzések adják meg a Bizottság fellépéseinek keretét, és a 2006-ra tervezett intézkedéseket a 2006-os munkaprogram: Európa lehetőségeinek teljes körű kibontakoztatása [4] már tartalmazza. 2005-ben megvalósult az alapozó munka. 2006 során a megvalósítás kerül középpontba – így válik Európa eredményessé.

Annex – Items adopted in 2005 from the Commission Legislative and Work Programme 2005 – by strategic objective

Prosperity

Title | Reference no | Adoption date | Type of proposal or act |

Communication on Better Regulation and Competitiveness | COM(2005) 97; SEC(2005) 175 | 16.3.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Competitiveness and Innovation Framework Programme | COM(2005) 121; SEC(2005) 433; 2005/0050(COD) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Decision |

Communication on the new generation of tax and customs programmes | COM(2005) 111; SEC(2005) 423 | 6.4.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Seventh Framework Programmes for Research (2007-2013) | COM(2005) 118+119; SEC(2005) 430+431; 2005/0043(COD); 2005/0044(CNS) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Decision |

Proposal for a modification of the Regulation on the Stability and Growth Pact | COM(2005) 154+155; 2005/0064(SYN); 2005/0061(CNS) | 20.4.2005 | Legislative Proposal |

Green Paper on Financial Services Integration: Horizon 2005-2010 | COM(2005) 177 | 3.5.2005 | Non-legislative action / Green Paper |

Communication i2010 | COM(2005) 229; SEC(2005) 717 | 1.6.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

State aid action plan | COM(2005) 107; SEC(2005) 795 | 7.6.2005 | Non-legislative action / Other |

Proposal for a Council Directive on taxation of passenger cars in the EU | COM(2005) 621; SEC(2005) 809; 2005/0130(CNS) | 5.7.2005 | Legislative Proposal / Directive |

Green Paper on obstacles to integration of mortgage credit market | COM(2005) 327 | 19.7.2005 | Non-legislative action / Green Paper |

More Research and Innovation: Investing for Growth and Employment | COM(2005) 488; SEC(2005) 1283+1289 | 12.10.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Cross-border management of copyright in the online music sector | C(2005) 3764; SEC(2005) 1254 | 18.10.2005 | Non-legislative action / Recommendation |

Communication on progress in creating internal market for electricity and gas | COM(2005) 568; SEC(2005) 1448 | 15.11.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Proposal for a Regulation on advanced therapies | COM(2005) 567; SEC(2005) 1444; 2005/0227(COD) | 16.11.2005 | Legislative Proposal / Regulation |

Proposal on the management structure of the industrial SESAME project (common enterprise) for the technical realisation of Single Sky | COM(2005) 602; SEC(2005) 1532; 2005/0235(CNS) | 25.11.2005 | Legislative Proposal / Directive |

Modification Customs Code: simplification of procedures - Ecustoms | COM(2005) 608; SEC(2005) 1543+1545 | 30.11.2005 | Legislative Proposal / Regulation |

Legal Framework for Payments | COM(2005) 603; SEC(2005) 1535; 2005/0245(COD) | 1.12.2005 | Legislative Proposal / Directive |

Communication on the results of the consultation launched on Defence Procurement | COM(2005) 626; SEC(2005) 1572 | 6.12.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Maritime proposal | COM(2005) 651; SEC(2005) 1640+1641 | 14.12.2005 | Legislative Proposal / Regulation |

Green paper on claims for damages under EC Competition law | COM(2005) 672; SEC(2005) 1732 | 19.12.2005 | Non-legislative action / Green Paper |

Modification of Medical Devices Directives | COM(2005) 681; SEC(2005) 1742; 2005/0263(COD) | 22.12.2005 | Legislative Proposal / Directive |

Home State Taxation pilot scheme for SMEs | COM(2005) 702; SEC(2005) 1785 | 23.12.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Solidarity

Title | Reference no | Adoption date | Type of proposal or act |

Communication on post 2012 Climate Change Strategies | COM(2005) 35; SEC(2005) 180 | 9.2.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Social Agenda | COM(2005) 33; SEC(2005) 177 | 9.2.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Green Paper on management of the demographic trends in the European Union | COM(2005) 94 | 16.3.2005 | Non-legislative action / Green Paper |

Communication on restructuring and employment | COM(2005) 120 | 31.3.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Proposal for a COD Regulation establishing the EU Solidarity Fund | COM(2005) 108; SEC(2005) 447; 2005/0033(COD) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Regulation |

Proposal for a Council Regulation establishing Community financial measures for the implementation of the Common Fisheries Policy and in the area of the Law of the Sea | COM(2005) 117; SEC(2005) 426; 2005/0045(CNS) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Regulation |

Disaster Preparedness and Response Instrument | COM(2005) 113; SEC(2005) 439; 2005/0052(CNS) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Regulation |

Programme for active citizenship | COM(2005) 116; SEC(2005) 442; 2005/0041(COD) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Decision |

European Year of Mobility for Workers (2006) | - | 27.4.2005 | Non-legislative action / Other |

Communication on youth policy | COM(2005) 206; SEC(2005) 693 | 30.5.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Communication on ‘non discrimination and equal chances for all - a framework strategy and a proposal for a decision on the European year for equal chances for all (2007)’ | COM(2005) 224+225; SEC(2005) 689+690; 2005/0107(COD) | 1.6.2005 | Legislative Proposal / Decision |

Sugar Reform – Common Market Organisation (CMO) Regulation + Single Payment Regulation | COM(2005) 263; SEC(2005) 808+810; 2005/0118-0120(CNS) | 22.6.2005 | Legislative Proposal / Regulation |

Green Paper on a European Energy Efficiency Initiative | COM(2005) 265 | 22.6.2005 | Non-legislative action / Green Paper |

EU Rural Development Strategy | COM(2005) 304; SEC(2005) 914; 2005/0129(CNS) | 5.7.2005 | Legislative Proposal / Decision |

Communication on eAccessibility | COM(2005) 425; SEC(2005) 1095 | 13.9.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Thematic Strategy on Air Pollution | COM(2005) 446+447; SEC(2005) 1135+1133; 2005/0183(COD) | 21.9.2005 | Legislative Proposal / Directive |

Communication on reducing the climate change impact of aviation | COM(2005) 459; SEC(2005) 1184 | 27.9.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Intercultural dialogue 2008 | COM(2005) 467; SEC(2005) 1202; 2005/0203(COD) | 5.10.2005 | Legislative Proposal / Decision |

Thematic strategy for the protection of the Marine Environment | COM(2005) 504+505; SEC(2005) 1290; 2005/0211(COD) | 24.10.2005 | Legislative Proposal / Directive |

Communication on sustainable energy | COM(2005) 627; SEC(2005) 1571 | 7.12.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Communication on an Action plan for Biomass | COM(2005) 328; SEC(2005) 1573 | 7.12.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

New Directive on Audio-visual Content | COM(2005) 646; SEC(2005) 1625+1626; 2005/0260(COD) | 13.12.2005 | Legislative Proposal / Directive |

Proposal for a Regulation on motor vehicles emissions (EURO 5) | COM(2005) 683; SEC(2005) 1745; 2005/0282(COD) | 21.12.2005 | Legislative Proposal / Regulation |

Thematic Strategy on Resources | COM(2005) 670; SEC(2005) 1683+1684 | 21.12.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Thematic Strategy on the Prevention and Recycling of Waste | COM(2005) 666+667; SEC(2005) 1681+1682; 2005/0281(COD) | 21.12.2005 | Legislative Proposal / Directive |

Security and freedom

Title | Reference no | Adoption date | Type of proposal or act |

EU Drugs Action Plan 2005-2008 | COM(2005) 45; SEC(2005) 216 | 14.2.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Green Paper on successions and wills | COM(2005) 65; SEC(2005) 270 | 1.3.2005 | Non-legislative action / Green Paper |

Green Paper on applicable law to divorces | COM(2005) 82; SEC(2005) 331 | 14.3.2005 | Non-legislative action / Green Paper |

Health and Consumer Policy Programme | COM(2005) 115; SEC(2005) 425; 2005/0042(COD) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Decision |

Framework programme on fundamental rights and Justice | COM(2005) 122; SEC(2005) 434; 2005/0037(COD); 2005/0038(CNS); 2005/0039(CNS); 2005/0040(COD) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Framework decision (JHA) |

Framework programme on security and safeguard of freedom | COM(2005) 124; SEC(2005) 436; 2005/0034(CNS); 2005/0035(CNS) | 6.4.2005 | Legislative Proposal |

Framework programme on solidarity and management of migration | COM(2005) 123; SEC(2005) 435; 2005/0046(COD); 2005/0047(COD); 2005/0048(CNS); 2005/0049(COD) | 6.4.2005 | Legislative Proposal |

Directive on control of avian influenza | COM(2005) 171; SEC(2005) 549; 2005/0062(CNS); 2005/0063(CNS) | 28.4.2005 | Legislative Proposal / Directive |

Action Plan on the Hague Programme | COM(2005) 184 | 10.5.2005 | Non-legislative action / Other |

Protection of chicken kept for the production of meat | COM(2005) 221; SEC(2005) 801; 2005/0099(CNS) | 30.5.2005 | Legislative Proposal / Directive |

Fundamental Rights Agency | COM(2005) 280; SEC(2005) 849; 2005/0124(CNS); 2005/0125(CNS) | 30.6.2005 | Legislative Proposal / Regulation |

Proposal for a Framework Decision on the fight against counterfeiting | COM(2005) 276; SEC(2005) 848; 2005/0128(CNS) | 12.7.2005 | Legislative Proposal / Framework decision (JHA) |

Proposal for a Directive on the fight against counterfeiting | COM(2005) 276; SEC(2005) 848; 2005/0127(CNS) | 12.7.2005 | Legislative Proposal / Directive |

Animal health conditions - Aquatic animals | COM(2005) 362; SEC(2005) 1047; 2005/0153(CNS); 2005/0154(CNS) | 23.8.2005 | Legislative Proposal / Directive |

Proposal for a Directive on common standards for return procedures | COM(2005) 391; SEC(2005) 1057; 2005/0167(COD) | 1.9.2005 | Legislative Proposal / Directive |

Directive on data retention | COM(2005) 438; SEC(2005) 1131; 2005/0182(COD) | 21.9.2005 | Legislative Proposal / Directive |

Framework Decision on standards for transfer of personal data | COM(2005) 475; SEC(2005) 1241; 2005/0202(CNS) | 4.10.2005 | Legislative Proposal / Framework decision (JHA) |

Equivalent access to law enforcement authorities | COM(2005) 490; SEC(2005) 1270; 2005/0207(CNS) | 12.10.2005 | Legislative Proposal / Framework decision (JHA) |

Communication and proposal for a Regulation on the extension of the tasks of the European Aviation Safety Agency | COM(2005) 578+579; 2005/0228(COD) | 15.11.2005 | Legislative Proposal / Regulation |

3rd Package on Maritime Safety (7 legislative proposals) | COM(2005) 585+590; COM(2005) 592+593; SEC(2005) 1496-1499; SEC(2005) 1514-1517; 2005/0236-0242(COD) | 23.11.2005 | Legislative Proposal |

Green Paper on the establishment of a European Migration Monitoring Centre | COM(2005) 606 | 28.11.2005 | Non-legislative action / Green Paper |

Green Paper - Platform for Nutrition and Health | COM(2005) 637 | 8.12.2005 | Non-legislative action / Green Paper |

Maintenance obligations | COM(2005) 648+649; SEC(2005) 1628-1630; 2005/0259(CNS) | 15.12.2005 | Legislative Proposal / Regulation |

Communication including an action plan relating to legal migration | COM(2005) 669; SEC(2005) 1680 | 21.12.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Europe as a world partner

Title | Reference no | Adoption date | Type of proposal or act |

Mandate for negotiations with Croatia | Accession negotiation document | 1.2.2005 | Non-legislative action / Other |

Communication on the European Neighbourhood Policy (ENP) Action Plans with Armenia, Azerbaijan and Georgia, Lebanon, Egypt | COM(2005) 72; SEC(2005) 294; SEC(2005) 285-289 | 2.3.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Barcelona Process 10th anniversary | COM(2005) 139; SEC(2005) 482+483 | 12.4.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Accelerating progress towards attaining the MDGs: Financing for Development | COM(2005) 133; SEC(2005) 433+434 | 12.4.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Accelerating progress towards attaining the MDGs: The contribution of the EU | COM(2005) 132; SEC(2005) 452; SEC(2005) 456 | 12.4.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Communication on EU-US relations | COM(2005) 196 | 18.5.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Proposal for a Regulation establishing accompanying measures for Sugar Protocol countries affected by the reform of the EU sugar regime | COM(2005) 266; SEC(2005) 828; 2005/0117(COD) | 22.6.2005 | Legislative Proposal / Regulation |

Euromed mandate on services and investment | SEC(2005) 787+788 | 24.6.2005 | Legislative Proposal / Decision |

Civil Society dialogue between the EU and candidate countries | COM(2005) 290; SEC(2005) 891 | 29.6.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Information note on the negotiating framework with Turkey | SEC(2005) 888 | 29.6.2005 | Non-legislative action / Other |

Proposal for a new statement on the EC Development Policy | COM(2005) 311; SEC(2005) 929 | 13.7.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Communication on an EU Strategy for Africa | COM(2005) 489; SEC(2005) 1255 | 12.10.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

2005 ENLARGEMENT PACKAGE - I | COM(2005) 534; SEC(2005) 1352-1354 | 25.10.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

Opinion on the former Yugoslav Republic of Macedonia | COM(2005) 562; SEC(2005) 1425; SEC(2005) 1429 | 9.11.2005 | Non-legislative action / Opinion |

2005 ENLARGEMENT PACKAGE - II | COM(2005) 553; COM(2005) 555-559; COM(2005) 561-563; SEC(2005) 1421-1424; SEC(2005) 1426; SEC(2005) 1428 | 9.11.2005 | Agreement with third countries / Council Decision for the conclusion of an agreement |

Accession Partnership for Turkey | COM(2005) 559; SEC(2005) 1426 | 9.11.2005 | Agreement with third countries / Council Decision for the conclusion of an agreement |

European Partnership for Croatia | COM(2005) 556; SEC(2005) 1424 | 9.11.2005 | Agreement with third countries / Council Decision for the conclusion of an agreement |

EU relations with Latin America | COM(2005) 363; SEC(2005) 1590; SEC(2005) 1613 | 8.12.2005 | Non-legislative action / Commission Communication |

[1] Stratégiai célkitűzések 2005-2009. Európa 2010: Partnerség Európa megújulásáért – fellendülés, szolidaritás és biztonság, COM(2005) 12.

[2] A 2005-ben elfogadott munkaprogramok teljes listáját lásd a mellékletben.

[3] A Szerződésekben előírtaknak megfelelően a Bizottság 2006. február 14-én benyújtotta az Általános jelentés az Európai Unió tevékenységeiről 2005 , SEC(2005) 1200,http://europa.eu.int/abc/doc/off/rg/en/2005/index.htm

[4] COM(2005) 531