HU    HU  
 EURÓPAI  
BIZOTTSÁG 
Brüsszel, 2013.5.29.  
COM(2013) 378 final 
  
Ajánlás 
A TANÁCS AJÁNLÁSA 
az Egyesült Királyság 2013. év i nemzeti reformprogramjáról  
 
és az Egyesült Királyság 2012-2017-es id őszakra vonatkozó konv ergenciaprogramjának 
tanácsi véleményezésér ől 
 
{SWD(2013) 378 final}  
HU 2   HU   
 
Ajánlás 
A TANÁCS AJÁNLÁSA 
az Egyesült Királyság 2013. évi nemzeti reformprogramjáról  
 
és az Egyesült Királyság 2012-2017-es id őszakra vonatkozó konvergenciaprogramjának 
tanácsi véleményezésér ől 
 
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, 
tekintettel az Európai Unió m űködéséről szóló szerz ődésre és különösen annak 121. cikke 
(2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére, 
tekintettel a költségvetési e gyenleg felügyeletének meger ősítéséről és a gazdaságpolitikák 
felügyeletér ől és összehangolásáról szóló, 1997. jú lius 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre1 és 
különösen annak 9. cikk e (2) bekezdésére, 
tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megel őzéséről és kiigazításáról szóló, 
2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre2 és különösen 
annak 6. cikke (1) bekezdésére, 
tekintettel az Európai Bizottság ajánlására3, 
tekintettel az Európai Pa rlament állásfoglalásaira4, 
tekintettel az Európai Tanács következtetéseire, 
tekintettel a Foglalkoztatá si Bizottság véleményére, 
a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságga l folytatott konzultációt követ ően, 
mivel: (1) Az Európai Tanács 2010. március 26-án elfogadta az Európai Bizottság „Európa 
2020” elnevezés ű, a gazdaságpolitikák fokozott összehangolásán alapuló, a 
növekedést és foglalkoztatást célzó új stratégia elindításá ról szóló javaslatát, amely 
stratégia azokra a kulcsfonto sságú területekre összpontosít, amelyeken intézkedésekre 
van szükség annak érdekében, hogy javuljanak Európa lehet őségei a fenntartható 
növekedés és a versenyképesség terén. 
(2) A Bizottság javaslatai alap ján a Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az 
Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–
2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a ta gállamok foglalkoztatáspolitikáira 
vonatkozó iránymutatásokr ól szóló határozatot
5, melyek együtt alkotják az „integrált 
                                                 
1 HL L 209., 1997.8.2., 1. o. 
2 HL L 306., 2011.11.23., 25. o. 
3 COM(2013) 378 final. 
4 P7_TA(2013)0052 és P7_TA(2013)0053. 
5 A Tanács 2013. április 22-i 2013/208/EU határozata. 
HU 3   HU iránymutatásokat”. A tagállamok felkér ést kaptak, hogy nem zeti gazdaság- és 
foglalkoztatáspolitikájukba n vegyék figyelembe az inte grált iránymutatásokat. 
(3) Az állam-, illetve kormányf ők 2012. június 29-én elfoga dták a Növekedési és 
Munkahely-teremtési Paktumot, amely koherens  keretet teremt a minden lehetséges 
ösztönzőt, jogi és szakpolitikai eszközt felhasználó tagállami, uniós és euróövezeti 
tevékenységek számára. Döntöttek a tagállami szinten megvalósítandó 
intézkedésekr ől, és kifejezték teljes kör ű elkötelezettségüket az Európa 2020 stratégia 
céljainak megvalósítása és az országspecifikus ajánlások végrehajtása iránt. 
(4) A Tanács 2012. július 6-án ajánlást f ogadott el az Egyesü lt Királyság 2012. évi 
nemzeti reformprogramjáról, valamint véleményezte az Egyesült Királyság 2012–2017-es id őszakra vonatkozó, aktualizál t konvergenciaprogramját. 
(5) A Bizottság 2012. november 28-án elf ogadta az éves növekedési jelentést
6, amely 
elindította a gazdaságpolitikai koordináci ó 2013. évi európai szemeszterét. Ugyancsak 
2012. november 28-án a Bizottság az 1176/2011/ EU rendelet alap ján elfogadta a 
riasztási mechanizmus keretében készült jelentést7, amelyben az Egyesü lt Királyságot 
azon tagállamok közé sorolta, amelyek vonatkoz ásában részletes vizs gálatra ke rül sor. 
(6) Az Európai Tanács 2013. március 14-én  elfogadta a pénz ügyi stabilitás, a 
költségvetési konszolidáci ó és a növekedést ösztönz ő intézkedések biztosítására 
irányuló prioritásokat. Hangsúlyozta, hogy differenciált és növekedésbarát 
költségvetési konszolidációt kell végrehajta ni, helyre kell állítani a gazdaságnak 
történő hitelnyújtás rendes feltételeit, ösztönözni kell a növekedést és a 
versenyképességet, kezelni kell a munkané lküliséget és a válság társadalmi 
következményeit, valamint korszer űsíteni kell a közigazgatást. 
(7) A Bizottság 2013. április 10-én az 1176/2011/EU rendelet 5. cikkének megfelel ően 
közzétette az Egyesült Ki rályságra vonatkozó részle tes vizsgálat eredményeit8. 
Vizsgálata alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az Egyesült 
Királyságban makrogazdasági egyensúlyhiá ny tapasztalható, amely nyomon követést 
és szakpolitikai intézkedéseket tesz szükségessé. Mindenekel őtt a háztartások 
adósságállománya (amely a magas je lzáloghitel-szintekhez és a lakáspiac 
sajátosságaihoz kapcsolódik), valamint a küls ő versenyképesség kedvez őtlen alakulása 
terén (különösen az áruexport és a gyenge  termelékenységnövekedés tekintetében) 
tapasztalható makrogazdasági fejlemények igényelnek továbbra is figyelmet.  
(8) Az Egyesült Királyság 2013. április 30-án benyújtotta a 2012-2017-es id őszakra 
vonatkozó, 2013. évi konvergenciaprogramját és 2013. évi nemzeti reformprogramját. 
A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére 
egyidejűleg került sor. 
(9) Az egyes Nagy Britannia és Észak-Íro rszág Egyesült Királyságára vonatkozó 
rendelkezésekr ől szóló (15.) jegyz őkönyv 4. pontja értelmében az Európai Unió 
működéséről szóló szerz ődés 126. cikkének (1) bekezdésében el őírt, a túlzott 
államháztartási hiány elke rülésére vonatkozó köteleze ttség nem vonatkozik az 
Egyesült Királyságra. Az említett jegyz őkönyv 5. pontja kimondja, hogy az Egyesült 
Királyság törekszik a túlzo tt költségvetési hiány elkerü lésére. A Tanács 2008. július 8-
án az Európai Közösséget létrehozó szerz ődés 104. cikkének (6) bekezdésével 
összhangban megállapította, hogy az Egyesült Királyságban túlzott hiány áll fenn.  
                                                 
6 COM(2012) 750 final. 
7 COM(2012) 751 final. 
8 SWD(2013) 125 final. 
HU 4   HU (10) A 2013. évi konvergenciaprogramnak az 1466/97/EK tanácsi re ndelet szerinti 
értékelése alapján a Tanács úgy véli, hogy a programban szerepl ő költségvetési 
előrejelzéseket alátámasztó makrogazd asági forgatókönyv megalapozott. A 
konvergenciaprogramban felvázolt költségvetési stratégia célja ciklikusan kiigazított, 
egyensúlyközeli költségvetés me gvalósítása egy ötéves gördül ő időszak végére. Az 
államháztartási hiány 2009-10-ben9 tetőzött a GDP 11,5 %-án, majd 2012-13-ban – a 
hiányt mesterségesen 2 százalékponttal csökkent ő egyszeri intézkedéseknek 
köszönhet ően – a GDP 5,6 %-ára csökkent. Mind azonáltal a konvergenciaprogram 
előrevetíti, hogy a kormány nem fogja teljesít eni a Tanács által a túlzott hiány 
kiigazítására szabott, 2014-15-ös határid őt: a program az említett évre a GDP 6,0 %-
ára becsli a hiányt. A program el őrejelzései szerint az Egyesült Királyság a túlzott 
hiányt 2017-18-ban tudja korri gálni (a GDP 2,3 %-a), ez há roméves késést jelent a 
Tanács által a 2009. decemberi aj ánlásában megállapított határid őhöz képest. A 
program a (Bizottság által újraszámított) strukturális államháztartási hiány kismérték ű 
javulását vetíti el őre a 2013-14-es, a GDP 5,6 %-át kitev ő értékről 2014-15-re a GDP 
5,1 %-ára. A 2010-11 és 2012-13 közötti id őszakban az átlagos kiigazított 
költségvetési er őfeszítés becsült értéke a GDP 1,0 %-a volt, ami jelent ősen elmarad a 
Tanács által ajánlott,  a GDP 1,75 %-át kitev ő értéktől. A költségvetési el őrejelzésekkel 
kapcsolatban a f ő kockázatok a háztartások fogyasztását fékez ő, tartósan magas 
inflációnak betudható, a vá rtnál alacsonyabb növekedésb ől, valamint a nemzetközi 
környezet kereskedelmet és beruházást esetlegesen érint ő potenciális romlásából 
erednek. A konvergenciaprogram nem tart almaz a Stabilitási és Növekedési 
Paktumban el őirányzott középtávú költségvetési célkit űzést. A kormány folytatta 
költségvetési konszolidációs stratégiáj át, az automatikus stabilizátorok m űködése 
miatt a vártnál magasabb kiadások, valamint  a vártnál alacsonyabb adóbevételek miatt 
azonban a hiány magasabb az el őrejelzettnél. Emellett az eddig meghozott 
konszolidációs intézkedés ek nem voltak elegend őek a túlzott hiány kiigazításához 
szükséges költségvetési er őfeszítés eléréséhez. Ezenfelül továbbra sem aknázzák ki 
teljes mértékben a strukturális reformba n, például az adórendszernek a héakulcs-
struktúra felülvizsgálata révén történ ő hatékonyságnövelésében rejl ő bevételnövelési 
lehetőségeket. A GDP-arányos államadósság a 2008-09. évi 56,1 %-ról 2012-13-ra 
90,7 %-ra emelkedett. A program szerint az államadósság-ráta 2015-16-ban és 2016-17-ben 100,8 %-ra n ő
, mielőtt 2017-18-ban 99,4 %-ra esne vissza.  
(11) 2012-ben folytatódott a háztartások hitelá llományának leépítése, ám a GDP 96 %-ának 
megfelelő szinttel az Egyesült Királyságban jóval az euróövezeti átlag felett van a 
háztartások adósságállománya, és el őfordulhat, hogy a hitelállomány-leépítés nem lesz 
fenntartható, ha a gazdaság javulásnak indul  és a lakáspiaci tran zakciók visszatérnek a 
szokásos szintre. A lakásárak továbbra is magasak és átláthatat lanok; a lakáspiacot 
túlkereslet jellemzi. A magas lakásáraknak és a változó kamatlábú jelzáloghitelek széles kör ű alkalmazásának együttes eredménye ként a háztartások különösen ki 
vannak téve a kamatláb-változásnak és a m unkanélküliség növekedésének. A kormány 
lépéseket tett a területfejle sztési jogszabályok megreformá lására, de a lakásépítés 
szintje továbbra is alacsony, a területfejle sztési rendszer pedig – többek között a 
zöldövezeti korlátozások ré vén – továbbra is jelent ős akadályt képez a lakáspiac 
kínálati oldalán. A lakáspiaci keresletet a kínálatnál er őteljesebben ösztönz ő 
kormányzati beavatkozások, többek között a lakásvásárláshoz segítséget nyújtó, 
nemrég bejelentett „Help to Buy” program a lakásárak és a háztartások adósságállományának növekedése révén súly osbíthatják a helyzetet. Az Egyesült 
                                                
 
9 2009-10 az április 1-jén kezd ődő és március 31-én végz ődő pénzügyi évet jelöli. 
HU 5   HU Királyság vagyonadó-rendszere a regresszív, ismétl ődő adó (council tax) és a 
progresszív tranzakciós adó (Stamp Duty Land Tax – SDLT) kombinációját 
alkalmazza. A magas lakásárak, a háztartások túlfeszített költségvetése, valamint a 
felelősségteljesebb hitelnyújtási feltételek együttesen valószín űleg továbbra is sok 
közepes jövedelm ű háztartást akadályoznak meg a lakástulajdonossá válásban. Ebben 
a kontextusban a magánbérlemények rends zere a lakástulajdonlásnál vonzóbb és 
életképesebb hosszú távú alternatívává tehet ő. 
(12) Az Egyesült Királyságnak mind a m unkanélküliség, mind az al ulfoglalkoztatottság 
kihívásával meg kell küzdenie, különösen a fiatal munkavállalók esetében. 2013 elején 
a munkanélküliségi ráta 7,8 %-os volt és az el őrejelzések szerin t 2013 és 2014 során 
nagyjából változatlan marad. Az ifjúsági  munkanélküliség sokkal magasabb, 20,7 %; 
2007 óta, amikor 14,3 %-os volt, folyamatosan növekv ő tendenciát mutat. Az ún. 
NEET-fiatalok aránya, akik nem foglalkoz tatottak, oktatásban és képzésben nem 
részesülnek, 14,0 %. Tekintettel a GDP lassú növekedésére, a magánszektorbeli 
foglalkoztatás az elmúlt évben er őteljesen n őtt, a termelékenység- és a bérnövekedés 
azonban gyenge volt. Mindezek mellett az E gyesült Királyságban túlkínálat van 
alacsonyan képzett munkavállal ókból, akik iránt folyamat osan csökken a kereslet. 
Ezzel egyidej űleg hiány mutatkozik maga s szakképzettséggel és m űszaki 
szakképzettséggel rendelkez ő munkavállalókból, ami hozzájár ul az Egyesült Királyság 
gyenge küls ő versenyképességéhez. Az elmúlt években elért el őrelépés ellenére a 
fiatalok egy jelent ős része nem rendelkezik a munkaer ő-piaci sikeres versenyzéshez 
szükséges készségekkel és képe sítéssel. Az alacsony képzettség ű 15-25 évesek 
körében 37,2 %-os a munkanélküliség, ez jóval meghaladja az uniós átlagot. A 
meglévő szakoktatási és -képzési politika túlságosan is az alapvet ő képességekre és a 
2. szintű képesítésekre összpontosít, miközbe n a gazdaság egyre inkább a fels őbb 
szintű képesítéseket igényli. Bár történtek er őfeszítések a gyakornoki programok 
minőségének javítására, e téren többet kell te nni. A képesítések rendszere továbbra is 
nagyon összetett, ami negatívan befolyás olhatja a vállalkozások részvételét a 
gyakornoki programokban. Az Egyesült Kirá lyság a jelenlegi „Youth Contract” 
elnevezés ű kezdeményezésre építve végrehajthatná  az ifjúsági garanciát és kezelhetné 
az ifjúsági munkanélküliség, valami nt a NEET-fiatalok problémáját. 
(13) A munkavállalás ösztönzésének gyenge vol ta tartós problémát jelent az Egyesült 
Királyságban. A hatóságok a „Universal Credit” elnevezés ű program bevezetésével 
kívánják orvosolni ezt a problémát; a program lehet ővé tenné a munkába állók 
számára, hogy az eddigieknél többet tartsa nak meg a szociális juttatásokból. Bár a 
program pozitív hatással lehet a foglal koztatásra, sok múlik majd a hatékony 
végrehajtáson és a támogató szolgált atásokon, többek között az egyéb juttatásokkal 
való interakción. Ezzel párhuzamosan szám os, a munkaképes korúaknak járó juttatást 
és adókedvezményt évi 1 %-kal növelni fognak 2016-ig (ez a növekedés elmarad az 
előrejelzett inflációs rátától) . A jóléti ellátásokra vonatkoz óan reformok egész sorát 
vezették be 2013 áprilisában. Azon háztartások esetében, amelynek tagjai nem találnak 
munkát, fennáll a szegénység mélyülésének kockázata, beleértve a gyermekszegénység növekedését. Ezzel szemben az általános és a rászorultsági alapon nyújtott nyugellátások köre, szintje és inde xálása nagyrészt ment esült a csökkentések 
alól. A munkaprogram els ő eredményei arra utalnak, hogy mind a végrehajtás, mind az 
eredmények terén van még javítanivaló. Az Egyesült Királyság számára ugyancsak folyamatos kihívást jelent a gyermeke sek foglalkoztatásána k növelése és a jó 
minőségű, megfizethet ő gyermekgondozási lehet őségekhez való hozzáférés javítása. 
17,3 %-kal az EU-ban az Egyesült Király ságban a második legmagasabb azon 
gyermekek aránya, akik keres ő nélküli háztartásban élnek. A gyermekgondozás 
HU 6   HU költsége jelenleg az Unión belül a le gmagasabbak között van az Egyesült 
Királyságban, ami különösen a párok második keres őjének és az egyedülálló 
szülőknek jelent problémát. 2010-ben a három év alatti gyermekeknek csupán 4 %-a 
vett igénybe egész napos ellátást form ális gyermekgondozás keretében – ez jelent ősen 
elmarad a 14 %-os uniós átlagtól.  
(14) Az Egyesült Királyságban meglehet ősen magas a vállalati adósságállomány, ennek 
ellenére egyes vállalkozásoknak nehézség et okoz a hitelhez ju tás és a vállalati 
beruházás továbbra is nagyon alacsony szint ű. A vállalati beruházások 2007 utáni, 
korábban soha nem tapasztalt mérték ű visszaesése következtében a bruttó állóeszköz-
felhalmozás a GDP 14,2 %-ára csökkent 2012-ben. Ez a harmadik legalacsonyabb 
szint az EU-ban. Az Egyesült Királyságba n alacsony a vállalati K+F-kiadások szintje: 
a 2001. évi, a GDP 1,17 %-át kitev ő szintről 2011-re a GDP 1,09 %-ára csökkent. A 
vállalati beruházások mértéke lassú növekedé snek indult (2012-ben az éves növekedés 
4,9 % volt), de továbbra is alacson y. A vállalati szektornak történ ő nettó hitelnyújtás 
2012-ben is negatív maradt. Miközben az er ős mérleggel rendelkez ő nagyobb cégek 
minden eddiginél alacsonyabb köl tséggel tudnak hite lt felvenni, sok más vállalatnak, 
különösen a kkv-knak nehézséget okoz a hite lhez jutás. A helyzet et súlyosbítja a 
bankszektorban tapasztalható, korlátozott mérték ű verseny. A pénzügypolitikai 
bizottságnak a banki t őkekövetelmények prudens követésé re, valamint az azonosított 
tőkehiányoknak a gazdaságnak történ ő hitelnyújtás akadályo zása nélküli kezelésére 
vonatkozó ajánlásai megfelel ően végrehajtva el ősegítenék az egyesült királyságbeli 
bankrendszer pénzügyi stabilitásának meger ősítését. 
(15) Az Egyesült Királyság számára megol dandó kihívás az energi a- és közlekedési 
infrastruktúra megújítása és fejlesztése. Az Egyesült Királyságnak 2020-ig új villamosenergia-termel ő kapacitásba történ ő, jelentős beruházást kell végrehajtania, 
egyrészt a bezárásra váró régi er őművek kiváltására, másrészt azért, hogy megfeleljen 
a megújuló energiára vonatkozó kötelezetts égeinek és a szigorúbb szén-dioxid-
kibocsátási normáknak. A végs ő energiafogyasztáson belül a megújuló 
energiaforrások aránya 3,8 %, ezzel az Egye sült Királyság a 25. helyen áll a 27 uniós 
tagállam között (az uniós átlag: 13,0 %). A megfelel ő és kellő
 időben történ ő 
beruházás el ősegítéséhez szabályozási biztonságra van szükség. Az Egyesült Királyság 
közlekedési hálózatainak min őségében és kapacitásába n mutatkozó hiányosságok 
strukturális problémát jelentenek a gazdaság, különösen az árutermel ők, a forgalmazók 
és az export őrök számára. Jelenleg számottev ő különbség van az el őirányzott állami és 
magánforrások, illetve a közlekedési beruházá si szükségletek között, ezt a kormány az 
állami forrásoknak az infrastruktúra felé csatornázásával és további magánberuházások ösztönzésével kívánja ke zelni. A közlekedési infrastruktúra 
fajlagos építési és karbantartási költsége továbbra is magas az Egyesült Királyságban. 
(16) Az európai szemeszterrel összefüggésben a Bizottság elvégezte az Egyesült Királyság 
gazdaságpolitikájának átfogó elemzését, ér tékelte a konvergenciaprogramot és a 
nemzeti reformprogramot, valamint bemuta tta a részletes vizsgálat eredményeit. 
Figyelembe vette nemcsak a programoknak az Egyesült Királyság fenntartható költségvetési, valamint társadalom- és gazdaságpolitikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy azok megf elelnek-e az uniós szabályoknak és 
iránymutatásoknak, tekintve, hogy az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását az uniós szempontoknak a jöv őbeli nemzeti döntésekbe való beépítésével kell 
megerősíteni. Az alábbi 1–6. ajánlá s tükrözi a Bizottság euró pai szemeszter keretében 
tett ajánlásait. 
HU 7   HU (17) A Tanács ezen értékelés fényében  megvizsgálta az Egyesült Királyság 
konvergenciaprogramját, és arról alkotott véleményét10 különösen az alábbi 1. ajánlás 
tükrözi, 
(18) A Bizottság által elvégzett részletes vizsgálat és ezen értékelés fényében a Tanács 
megvizsgálta az Egyesült Királyság nemzeti reformprogramját és konvergenciaprogramját. Az 1176/2011/EU rende let 6. cikke szerin ti ajánlását a 2., 3., 
5. és 6. ajánlás tükrözi, 
AJÁNLJA, hogy az Egyesült Királyság a 2013-2014-es id őszakban tegyen intézkedéseket a 
következők érdekében: 
1. Meger ősített, kell őképpen konkrét intézkedésekkel támogatott költségvetési 
stratégiát hajtson végre a 2013-14-es évre és azt követ ően. Biztosítsa a túlzott hiány 
2014/15-re történ ő, fenntartható kiigazítását, a tú lzotthiány-eljárás keretében a 
tanácsi ajánlásban meghatározott költségvetési er őfeszítés elérését, és állítsa tartósan 
csökkenő pályára a magas államadósság-rátát.  A költségvetési egyensúlyhiányok 
tartós korrekciójához olyan ambiciózus stru kturális reformok hiteles végrehajtására 
van szükség, amelyek növelik a kiigazítási kapacitást és élénkítik a potenciális 
növekedést. Hajtson végre di fferenciált és növekedést el ősegítő költségvetési 
megszorítást, többek között azáltal,  hogy prioritást biztosít a kell ő időben teljesített, 
magas gazdasági megtérülés ű tőkekiadásoknak, valamint hogy egyensúlyt teremt a 
konszolidációs intézkedések összetétele és a közép- és hosszú távú költségvetési 
fenntarthatóság ösztönzése között. A be vételek növelése érdekében alkalmazza 
szélesebb körben az á ltalános héakulcsot.  
2. Hozzon további intézkedéseket a lakásp iaci kínálat növelésére, többek között a 
területfejlesztési jogszabályok további libera lizációja és a területf ejlesztési rendszer 
hatékony m űködtetése révén. Biztosítsa, hogy a la káspolitika, egyebek mellett a 
„Help to Buy” program ne ösztönözze a túlz ott jelzáloghitel-felvételt és ne vezessen 
a lakásárak emelkedéséhez. Reformálja meg az ingatlan- és vagyonadó-rendszert a 
torzítások csökkentése és a közeljöv őben megvalósuló laká sépítés ösztönzése 
érdekében. Tegyen lépéseket a bérlemé nyi piac jogi keretének javítására, 
mindenekel őtt azáltal, hogy mind a bérl ő, mind a bérbeadó számára vonzóbbá teszi a 
hosszabb bérleti id őszakot. 
3. A „Youth Contract” programra építve fokozza az ifjúsági munkanélküliség kezelését 
célzó intézkedéseket, például az ifjúsági garancia alkalmazása révén. Javítsa a gyakornoki programok min őségét és id őtartamát, egyszer űsítse a képesítések 
rendszerét és fokozza a munkaadók rész vételét, különösen a közép- és fels őfokú 
technikai készségek nyújtása terén. Csökke ntse azon 18 és 24 év közötti fiatalok 
számát, akik nagyon gyenge alapkészsé gekkel rendelkeznek, többek között a 
gyakornoki program hatékony végrehajtása révén. 
4. Fokozza az alacsony jövedelm ű háztartások támogatására  és a gyermekszegénység 
csökkentésére tett er őfeszítéseket annak biztosítása ré vén, hogy a „Universal Credit” 
és egyéb jóléti reformok az adókedvezmények méltányos rendszerét eredményezzék, a munkavállalás egyértelm űbb ösztönzésével és világosabb támogató 
szolgáltatásokkal. Gyorsítsa fel a gye rmekgondozás költség einek csökkentését, 
minőségének és elérhet őségének javítását célzó, tervezett intézkedések végrehajtását. 
5. Tegyen további lépéseket annak érdeké ben, hogy a vállalati szektor számára 
elérhetőbbé váljon a banki és nem banki fina nszírozás, egyúttal biztosítsa, hogy az 
                                                
 
10 Az 1466/97/EK rendelet 9. ci kkének (2) bekezdése értelmében. 
HU 8   HU intézkedések els ősorban az életképes vá llalatokat, különösen a kkv-kat célozzák. 
Csökkentse a bankszektorba való belépés kor látait, a bankváltás kö ltségeit és banki 
eszközök értékesítése révén segítse el ő új bankok (challenger banks) alapítását. 
Hatékonyan hajtsa végre a pénzügypolit ikai bizottságnak a banki t őkekövetelmények 
prudens követésére, valamint az azonosított t őkehiányok kezelésére vonatkozó 
ajánlásait. 
6. Hozzon intézkedéseket a hálózati infrastruktúrákba történ ő beruházások rövid id őn 
belüli növelésének el ősegítésére, különösen a hatékonyabb és megbízhatóbb 
tervezési és döntéshozatali folyamat ösztön zése révén. Biztosítson stabil szabályozási 
keretet az új energiatermel ő kapacitásba, többek között a megújuló energiába történ ő 
beruházáshoz. Javítsa a közlekedési  hálózatok kapacitását és min őségét a tervezés és 
a finanszírozás nagyobb fokú el őrejelezhet őségének és megbízhatóságának 
biztosítása, valamint az állami és magán t őkeforrások leghatékonyabb 
kombinációjának kihasználása révén. 
Kelt Brüsszelben, -án/-én. 
 a Tanács részér ől 
 az elnök