INDOKOLÁS

A javaslat háttere |

110 | A javaslat okai és céljai 2009-ben, amikor a Kirgiz Köztársaságot is elérte a globális válság, a gazdasági problémák miatt tüntetések zajlottak, amelyek 2010 áprilisában megdöntötték Bakijev elnök korrupt és nem demokratikus rendszerét. 2010 júniusában – az átmeneti hatalmi űrben – az ország déli részén etnikai zavargások kezdődtek, amelyek közel 470 halálos áldozatot követeltek és mintegy 300 000 embernek kellett elhagynia lakóhelyét. A tragikus események ellenére az új ideiglenes kormány elérte, hogy a demokratikus reformokról 2010. június 27-én alkotmányos népszavazás keretében döntsenek. Az új alkotmány mindenekelőtt megszilárdítja a parlament hatáskörét. 2010 októberében szabad parlamenti választásokat tartottak, amely után létrejött a régió első parlamentáris demokráciája. A választások eredményeként több pártot képviselő koalíciós kormány alakult. Noha a politikai helyzet még mindig nem szilárd, 2011. október 30-án megtartották az elnökválasztást. Az újonnan megválasztott elnök 2011. december 1-jén hivatalba lépett. A Közép-Ázsia szomszédos országaiban fennálló politikai helyzettel ellentétben a kirgiz kormány a demokrácia kiépítésén és további reformokon fáradozik. Elismerve a demokratikus kirgiz hatóságoknak a tragikus események következményeinek enyhítése érdekében kifejtett erőfeszítéseit, a nemzetközi közösség 2010 júliusában tartott adományozói konferenciáján támogatásáról biztosította az országot. Az EU a fő adományozók egyike volt. A Nemzetközi Valutaalap (IMF) 2010-ben kiegészítette a Kirgiz Köztársaságnak nyújtott segítséget egy három hónapos gyorshitel-lehetőséggel. 2011 júniusában az IMF megállapodott a Kirgiz Köztársaság hatóságaival egy nyomon követő intézkedésről (kibővített hiteleszköz, Extended Credit Facility, ECF) 106 millió USD összegben egy átfogó, 2011 közepétől 2014 közepéig tartó gazdasági kiigazítási és reformprogram támogatására. 2010-ben a Kirgiz Köztársaság elnöke és pénzügyminisztere hivatalosan kérte az EU-tól az ország makroszintű pénzügyi támogatását (MFA) az IMF-től származó támogatás kiegészítéseként. Ebben az összefüggésben a Bizottság értékelte a Kirgiz Köztársaság makrogazdasági helyzetét és pénzügyi szükségleteit. Az értékelés legfontosabb következtetése az, hogy az elmúlt év tragikus politikai eseményei és a kapcsolódó szociális és rekonstrukciós kiadások jelentős külső és pénzügyi finanszírozási szükségletet eredményeztek a 2011–12-es időszakra. Miközben ezek fedezetét részben a nemzetközi közösség biztosítja, a fennmaradó finanszírozási igény jelentős. Az IMF által rendelkezésre bocsátott források kiegészítése érdekében a Bizottság javaslatot tesz egy legfeljebb 30 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatásra a Kirgiz Köztársaság számára, amely félig hitelből, félig vissza nem térítendő támogatásból állna. A folyó fizetési mérleg hiánya várhatóan a GDP 8%-a körül marad 2011-ben és 2012-ben, 2014-re pedig fokozatosan körülbelül 5%-ra süllyed. A folyó fizetési mérlegre, a magántőke beáramlására és a hivatalos finanszírozásra (a költségvetési támogatási műveletek kivételével) vonatkozó előrejelzések alapján, az IMF program becslései szerint 2011-re 271 millió USD, 2012-re pedig 149 millió USD finanszírozási rés várható a fizetési mérlegben. Az IMF-től származó nettó finanszírozás és a Világbank költségvetési támogatási műveletei folyósításának levonása után mintegy 330 millió USD külső finanszírozási rés marad a két évre, amelyet más adományozóknak kell fedezniük majd. A javasolt MFA-művelet (30 millió EUR) mintegy 12,4% külső finanszírozási résnek felelne meg 2011–12-re. A Kirgiz Köztársaságnak az IMF-ECF intézkedés végrehajtásával, valamint egyéb multilaterális (Világbank) és regionális (Ázsiai Fejlesztési Bank és az Eurázsiai Gazdasági Közösség válságellenes alapja) adományozók által biztosított pénzügyi támogatással párhuzamosan nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás indokai a következők: Az ország fizetési mérlegében előre jelzett finanszírozási rés fedezéséhez nyújtott segítség; A megfelelő makrogazdasági és strukturális reformkeret elfogadásának támogatásával a makroszintű pénzügyi támogatás megerősítheti a gazdasági és politikai stabilitást, valamint növelheti az egyéb uniós támogatási eszközökkel történő beavatkozások hatékonyságát; Az ország gazdasági stabilitásának fenntartásához való hozzájárulás e kritikus időszakban segítséget nyújt a demokratikus hatóságoknak abban, hogy megakadályozzák a nemzetiségi villongások újabb hullámát, amelynek negatív politikai és gazdasági hatása átgyűrűzne a régió többi országára; A Kirgiz Köztársaság újonnan létrejött parlamentáris demokráciájának nyújtott uniós politikai és gazdasági támogatás politikai üzenetet hordozna, miszerint az EU határozottan támogatja a közép-ázsiai demokratikus reformokat. Ez összhangban van a 2007–2013 közötti, Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiában a régióval kapcsolatban alkalmazott uniós szakpolitikával és az EU vezetőinek nyilatkozataival; E támogatás azzal a ténnyel is összhangban van, miszerint az EU-n kívüli országoknak nyújtott segítség, valamint a demokrácia és az emberi jogok útján való előrelépés közötti kapcsolatot meg kell szilárdítani. Erről további részletek az európai szomszédságpolitika (ENP) legutóbbi felülvizsgálatával összefüggésben és a déli szomszédságról szóló, 2011. márciusi közös közleményben olvashatók; Ugyanakkor pedig azt jelezné a régió többi országa felé, hogy az EU kész támogatni olyan országokat, mint a Kirgiz Köztársaság, amely nehéz gazdasági helyzete ellenére a demokratizálódás és a politikai reformok egyértelmű útjára lépett. Ebben az összefüggésben és tekintettel az új kirgiz parlamentáris demokrácia Unió általi erőteljes politikai támogatására a Bizottság úgy véli, hogy egy mérsékelt összegű MFA-művelet politikai és gazdasági előfeltételei kielégítőek. Bár a Kirgiz Köztársaság kívül esik a makroszintű pénzügyi támogatás szokásos földrajzi határán, kivételes körülmények között azonban a genfi kritériumok előrevetítik a területen kívüli műveletek jóváhagyásának lehetőségét. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás célja az lenne, hogy hozzájáruljon az ország külső pénzügyi szükségleteinek fedezéséhez, az IMF ECF-programja keretében az IMF-fel együttműködésben megállapítottak szerint. A javasolt makroszintű pénzügyi támogatás segítséget nyújtana a kormány gazdasági reformtervéhez a nemzetközi adományozói közösséggel kötött megegyezés szerint. Ezenkívül csökkentené a gazdaság még mindig jellemző rövid távú pénzügyi sebezhetőségét, és támogatná a rövid távon fenntarthatóbb fizetési mérleg és költségvetési helyzet megteremtésére irányuló reformintézkedéseket. A támogatás ösztönözné továbbá az államháztartás irányításának megszilárdítása érdekében hozott (a jelenleg zajló uniós ágazati költségvetési támogatási művelettel támogatott intézkedésekre építve) szakpolitikai intézkedéseket, a költségvetés fenntarthatóságát alátámasztó adóreformokat, valamint a bankrendszer megszilárdítására irányuló intézkedéseket. A javasolt új makroszintű pénzügyi támogatás kivételes és időben korlátozott lenne, valamint a tervek szerint az IMF ECF-programjával párhuzamosan zajlana, és kiegészítené a nemzetközi és bilaterális adományozóktól kapott támogatást. |

120 | Háttér-információk A kirgiz gazdaság növekedésében 2009-ben tapasztalt jelentős lassulás (a GDP-növekedés 2007–2008-as 8,5%-os átlaga 2009-ben 2,3%-ra esett vissza) számos külső sokkhatás következménye, többek között visszaesett a külföldön munkát vállalók hazautalásainak mértéke, csökkent az export iránti kereslet és kevesebb közvetlen és egyéb külföldi beruházás valósult meg. A 2010-es drámai eseményeket megelőzően 2010-re 4,5–5,5%-os gazdasági növekedést jósoltak. Azonban a 2010-es népfelkelés, különösen pedig a júniusi etnikai összecsapások eszkalációja alaposan rontotta a gazdasági kilátásokat. A határzárások, konkrétan a Kazahsztánnal közös határ lezárása akadályozta a kereskedelmet, miközben a biztonsági helyzet jelentős negatív hatást fejtett ki a turizmusra és részben zavart keltett a mezőgazdasági termelésben is. A gazdasági tevékenység 10%-kal zsugorodott 2010 második negyedében. Az év egészét tekintve a reál GDP 1,4%-kal csökkent. 2011 első felében a GDP újra növekedésnek indult, mégpedig 5,5%-kal, mivel a mezőgazdasági és a bányászati ágazat kilábalt a nehézségekből, valamint a hazautalások mértéke is növekedni kezdett. A költségvetési hiány a GDP 2009-es 3,5%-áról 2010-re a GDP 6,5%-ára növekedett, ami mutatja a válsággal kapcsolatos intézkedések költségvetési vonzatát és a romló gazdasági tevékenység negatív hatását. Az újjáépítési projektek végrehajtására vonatkozó kapacitások hiánya miatt azonban a tényleges hiány lényegesen alacsonyabb volt, mint az IMF által jósolt, a GDP 12%-ának megfelelő hiány. A 2010-ben meg nem valósult kiadás egy részét áthozták 2011-re, ami hozzájárult ahhoz, hogy a tervezett költségvetési hiány csupán a GDP 7,6%-át érte el. A szomszédos országok által nyújtott kedvezményes kamatozású hitelből finanszírozott energetikai projektek a GDP további 0,7 százalékpontjával járultak hozzá a 2011. évi költségvetési hiányhoz. A hiány növekedése is tükrözi a kormány olyan irányú döntéseit, hogy fenn kívánja tartani az előző kormány által biztosított nyugdíjemelést, valamint emeli a tanárok és az egészségügyi alkalmazottak munkabérét, azokat a létminimum fölé emelve. Az IMF úgy véli, hogy a pénzügyi helyzet 2011-es ideiglenes romlása hozzájárul a gazdasági fellendülés előmozdításához, és politikai szempontból indokolható. Ugyanakkor az IMF program feltételezi, hogy a pénzügyi konszolidáció keretében a kormány jelentős erőfeszítéseket tesz majd a program-időszak fennmaradó részében. 2011 szeptemberében az IMF munkatársai előzetesen megállapodtak a kormánnyal, hogy az ECF-program keretében tovább szigorítják a középtávú költségvetési célokat és a költségvetési hiányt (az energetikai infrastruktúrával kapcsolatos projektek kivételével) a GDP 2011-ben mért mintegy 8%-áról 2014-re fokozatosan a GDP 3,8%-ára csökkentik. A globális élelmiszer- és energiaárakban bekövetkezett ugrásszerű növekedés évről-évre emelkedő inflációhoz vezetett: a 2009 végi 0%-ról 2011 júniusára 22,7%-ra. Míg az élelmiszer- és energiaárak magyarázattal szolgálnak az infláció felgyorsulására, arra is van bizonyíték, hogy az árnyomás hatása más termékekre is átgyűrűzött. 2010 közepe óta a központi bank jelentős mértékben szigorította a monetáris politikát. Megszorító intézkedései részeként a központi bank fokozta rövid lejáratú kötvényeinek értékesítését, 8%-ról 9%-ra növelte a tartalékokra vonatkozó követelményét és a 2010 közepén érvényes 2,7%-ról 2011 szeptemberére 13% fölé emelte a diszkontrátát. Ezen intézkedések fokozatosan lépnek életbe, mivel az IMF előrejelzése szerint az általános infláció a 2011. augusztusi 17,5%-ról 2011 végére várhatóan 13%-ra esik majd vissza. A rendkívül nyitott kirgiz gazdaság külső pozícióját továbbra is veszélyezteti a kereskedelem volatilitása, amelynek következtében a folyó fizetési mérleg nagy hiányának finanszírozása bizonytalan marad. A fizetési mérleggel összefüggő nehézségek már 2008-ban jelentkeztek, amikor az importcikkek ára megemelkedett és a villamosenergia-export visszaesett. Az importált nyersanyagok ára 2010-ben ismét emelkedett. Ezenfelül 2010-ben a közbiztonság romlása miatt a szomszédos országokkal való közös határok lezárása súlyos csapást mért a mezőgazdasági kivitelre és szolgáltatásokra, például a turizmusra és a tranzitszállításra is. A folyó fizetési mérleg hiánya 2011-ben és 2012-ben előreláthatólag a GDP 8%-a körül lesz. A számítás alapja a külső adományozók általi finanszírozás feltételezése, amely fedezi a (fent említett) 330 millió USD-t kitevő külső finanszírozási rést (az IMF-től érkező finanszírozást és a Világbank általi költségvetési támogatási műveleteket követően). A devizatartalékok nominális értéke 2011 szeptemberére elérte az 1,9 milliárd USD-t. A devizatartalékok révén biztosított importfedezeti arány a becslések szerint a 2009-ben érvényes 4,9 hónapról 2011 közepére 4 hónapra esett vissza, mivel a behozatal nominális értéke gyorsabban növekedett, mint a devizatartalékok állománya. Miközben az importfedezet aránya a hagyományosan elvártnak megfelelő szinthez közelít, az IMF úgy becsüli, hogy a tartalékok hivatalos fizetésimérleg-támogatás híján az ajánlott szint alá fognak esni. Ezen túlmenően a külső pozíció továbbra is meglehetősen sérülékeny marad a nemzetközi nyersanyagáraknál tapasztalható fluktuációkhoz kapcsolódó külső sokkhatásokkal szemben. A központi bank irányított árfolyam-lebegtetési rendszert működtet, amely jelentős nyomás vagy sokkhatás esetén lehetővé teszi az árfolyam kiigazítását, miközben eleget tesz a versenyképes devizaárfolyam fenntartására irányuló célkitűzésnek. A globális pénzügyi válsággal összefüggően az árfolyamra nehezedő nyomás következtében a deviza értéke 2008 augusztusa és 2009 augusztusa között jelentősen csökkent. Ezt követte a 2009 szeptembere és 2010 júniusa közötti viszonylagos árfolyam-stabilitás időszaka. Azóta a nemzeti valuta mérsékelt ütemben értékelődött le. Az árfolyam jelenlegi szintje az IMF számításai szerint nagyjából összhangban van a feltételekkel. Az elmúlt év politikai eseményeire és gazdasági vonatkozásaira válaszul a nemzetközi közösség 2010. július 27-én Biskekben megszervezte a Kirgiz Köztársaság magas szintű adományozói konferenciáját. Ezen a konferencián az adományozók kötelezettséget vállaltak arra, hogy 2011 végéig válsághelyzeti támogatásként 1,1 milliárd USD-t nyújtanak. A legfontosabb adományozók között volt az EU, amely egy sor kritikus területre 117,9 millió EUR-t ígért. A Világbank 200 millió EUR-t ajánlott, ideértve két válsághelyzeti műveletet: egy 70 millió USD költségvetésű válsághelyzetből való kivezetéssel kapcsolatos projektet és egy gazdasági helyreállítást támogató műveletet (ERSO) 30 millió USD összegben. Az Ázsiai Fejlesztési Bank (ADB) 100 millió USD-t ígért helyreállítási és újjáépítési célú válsághelyzeti támogatásként ismert költségvetési támogatási művelet formájában. A Kirgiz Köztársaság az Eurázsiai Gazdasági Közösség (EurAsEC) válságellenes alapjától is kért 106,7 millió USD összegű támogatást (kedvezményes kamatozású hitel formájában), a kölcsön folyósítása azonban ismételten késik. Az IMF 22,2 millió SDR összegű gyorshitel-eszköze (Rapid Credit Facility, RCF) 2010 szeptemberében–decemberében került végrehajtásra. A hatóságok az RCF-program valamennyi célkitűzését teljesítették, és ezek a jó eredmények a nyomonkövetési program alapjául szolgálnak. Mivel azonban a gyorshitel nem a magasabb hitelsávra szóló teljes értékű intézkedés és emellett rendkívül rövid lejáratú, a Bizottság számára nem volt elegendő ebben a szakaszban ahhoz, hogy mérlegelni tudta volna egy makroszintű pénzügyi támogatásról szóló javaslat előterjesztését. 2011 júniusában az IMF megállapodást kötött a kirgiz hatóságokkal egy kibővített hiteleszközről (Extended Credit Facility, ECF) 66,6 millió SDR (106 millió USD) értékben a makrogazdasági kiigazítás és strukturális reformok hároméves programjának támogatása céljából. A kibővített hiteleszköz megteremtette a középtávú gazdaságpolitika és a reformok keretét. Az IMF 2011 szeptemberében személyzeti megállapodást kötött a kirgiz hatóságokkal az ECF első felülvizsgálatakor, még ambiciózusabb pénzügyi konszolidációs intézkedéseket tervbe véve a vártnál jobb gazdasági és pénzügyi teljesítmény fényében. A Kirgiz Köztársaság számos adományozó (az EK, az ADB, a Világbank és az ENSZ) támogatásával 2012–14-re vonatkozó országfejlesztési stratégiát (Country Development Strategy, CDS) dolgozott ki, amelyet a kormány már jóváhagyott. A CDS számos olyan szerteágazó szakpolitikai területre kitér, mint a makroökonómiai szakpolitikák, a közrend, a bírósági reformok, a kereskedelem és a környezetvédelmi szakpolitika. |

n | Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen Nincsenek. |

140 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A Kirgiz Köztársasággal folytatott uniós együttműködés alapját az 1999-ben hatályba lépett partnerségi és együttműködési megállapodás (PEM) képezi. Az EU biztosítja az általános preferenciarendszert (GSP) a Kirgiz Köztársaság számára. Az EU Külügyi Tanácsának a Kirgiz Köztársaságról szóló, 2010. július 26-i következtetéseiben üdvözölte az új kirgiz kormánynak a demokratikus intézményi keret létrehozására irányuló erőfeszítéseit, és felkérte a Bizottságot, hogy „továbbra is nyújtson támogatást, többek között új támogatási programokat a kirgiz hatóságok számára reformprogramjaik végrehajtásához, továbbá járuljon hozzá az ország fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődéséhez.” 2010 októberében Catherine Ashton, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a Bizottság alelnöke üdvözölte a parlamenti választások békés lebonyolítását és ismételten kihangsúlyozta, hogy az EU készen áll a Kirgiz Köztársaságnak segítséget nyújtani és a gazdaság fellendülését ösztönözni. Az Európai Bizottság 2010 júliusában a magas szintű adományozói találkozón 117,9 millió EUR összegű támogatást ajánlott a Kirgiz Köztársaságnak. A finanszírozás forrásai között találunk olyan válságkezelő eszközöket, mint a stabilitási eszköz, a humanitárius segély és a fejlesztési együttműködési eszköz (Development Cooperation Instrument, DCI), valamint számos, tematikus költségvetési sorokhoz tartozó juttatás. A támogatás elsősorban a vidékfejlesztésre és a mezőgazdasági ágazatra, az oktatásügyre, a társadalombiztosításra és a jogi reformokra összpontosít. Az EU a 2011–2013-as időszakra a DCI keretében összesen 33 millió EUR ágazati költségvetési támogatást szándékozik nyújtani a Kirgiz Köztársaságnak, hogy támogassa a szociális védelem, az oktatás és az államháztartás irányítása terén végrehajtandó reformokat. Az ezen programok és projektek keretében történő folyósítások középtávon valósulnak meg és a kirgiz hatóságokkal kötött megállapodásokban szereplő tevékenységek végrehajtásának függvényei. A makroszintű pénzügyi támogatás a megfelelő makrogazdasági és strukturális reformkeret elfogadásának támogatásával hozzájárulna a fenti beavatkozások eredményességéhez. |

Konzultáció az érdekeltekkel; hatásvizsgálat |

Konzultáció az érdekeltekkel |

219 | A makroszintű pénzügyi támogatás a Kirgiz Köztársaság gazdasági stabilizálására és helyreállítási programjára irányuló nemzetközi támogatás szerves részét képezi. A Bizottság szolgálatai szorosan együttműködtek az IMF-fel és a Világbankkal a magas szintű adományozói konferencia előkészítésében és konzultációkat folytattak a vállalt csomag végrehajtásáról a multilaterális és bilaterális adományozókkal. A makroszintű pénzügyi támogatásról szóló javaslat előkészítése során a Bizottság szolgálatai eszmecserét folytattak a Nemzetközi Valutaalappal. A Bizottság a makroszintű pénzügyi támogatásról szóló javaslat benyújtása előtt konzultált az uniós tagállamokkal a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságon, valamint a pénzügyi tanácsosok munkacsoportján belül. A Bizottság a kirgiz hatóságokkal is rendszeres kapcsolatot tart fenn. |

Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |

229 | A Bizottság külső szakértők közreműködésével működési értékelést végez a Kirgiz Köztársaság államháztartási rendszerének és adminisztratív eljárásainak minőségéről és megbízhatóságáról. |

230 | Hatásvizsgálat A makroszintű pénzügyi támogatás és a hozzá csatolt kiigazítási és reformprogram segít a Kirgiz Köztársaság rövid távú finanszírozási problémáinak enyhítésében, miközben támogatja a középtávú fizetési mérleg és költségvetési fenntarthatóság megerősítésére, valamint a fenntartható növekedés fokozására irányuló szakpolitikai intézkedéseket az IMF-fel kötött megállapodás szerint. A makroszintű pénzügyi támogatás mindenekelőtt elősegíti az államháztartás-irányítás hatékonyságának és átláthatóságának javítását. Készült egy előzetes, e javaslatot kísérő értékelés is, amely a makrogazdasági helyzetet, a reform kihívásait, a kockázatokat és e művelet uniós hozzáadott értékét elemzi. |

A javaslat jogi elemei |

305 | A javaslat összefoglalása Az Európai Unió legfeljebb 30 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatást nyújt a Kirgiz Köztársaságnak, felét hitel, felét vissza nem térítendő támogatás formájában. A támogatás hozzájárul az Európai Bizottság által az IMF becslései alapján megállapított, 2012. évre vonatkozó fennmaradó kirgiz külső finanszírozási szükséglet fedezéséhez. A támogatás folyósítására a tervek szerint 2012-ben, két egyforma részletben kerül sor; mindkettő tartalmaz vissza nem térítendő támogatást és hitelt is. A támogatást a Bizottság kezeli. A költségvetési rendelettel összeegyeztethető, csalás és egyéb szabálytalanságok elleni speciális rendelkezések alkalmazandók. Az első részlet folyósítására várhatóan 2012 első felében kerül sor. A második, számos szakpolitikai intézkedéstől függő részlet folyósítása 2012 második felében történhet meg. A makroszintű pénzügyi támogatásoknál szokásos módon a folyósítások feltétele az IMF pénzügyi megállapodása (ECF) keretében végzett program-felülvizsgálat sikere. Emellett a Bizottság és a kirgiz hatóságok egyetértési megállapodás keretében konkrét strukturálisreform-intézkedésekről állapodnak meg. A Bizottság az általános makrogazdasági irányítás és a fenntartható növekedés feltételeinek javítását célzó strukturális reformokat tűzi ki célul (pl. az államháztartás-irányítás átláthatóságának és hatékonyságának, a pénzügyi reformok és a pénzügyi stabilitás céljával). A kirgiz gazdaság fejlettségi szintje (az egy főre jutó jövedelemben mérve) és az államadósság mértéke indokolják azt a döntést, miszerint a javasolt támogatás felét vissza nem térítendő támogatás, a másik felét hitel formájában folyósítják. A döntés a Világbank, az Ázsiai Fejlesztési Bank, az IMF és a Kirgiz Köztársaság között fennálló kapcsolattal is összhangban van, mivel az ország csak IDA-támogatásra (International Development Association – Nemzetközi Fejlesztési Társulás) jogosult, amelynek kiemelkedően kedvező feltételek mellett hozzáférése van ezen intézmények pénzügyi eszközeihez. |

310 | Jogalap E javaslat jogalapja az EUMSZ 209. cikke, mivel a Kirgiz Köztársaság az EUMSZ 208. cikke értelmében fejlődő országnak tekintendő. A Nemzetközi Valutaalap szerint a Kirgiz Köztársaság a „fellendülőben lévő és fejlődő gazdaságok” kategóriájába tartozik; a Világbank szerint a Kirgiz Köztársaság az „alacsony jövedelmű gazdaságok” és az „IDA-országok” csoportjának tagja; az UN-OHRLLS[1] szerint a Kirgiz Köztársaság „kontinentális elszigeteltségben lévő (tengeri kikötőkkel nem rendelkező) fejlődő országok” kategóriájába tartozik; az OECD/Fejlesztési Támogatási Bizottság szerint a Kirgiz Köztársaság „egyéb alacsony jövedelmű országok” jegyzékén szerepel. |

329 | A szubszidiaritás elve A javaslat az EU megosztott hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve annyiban alkalmazandó, hogy a Kirgiz Köztársaság rövid távú makrogazdasági stabilitásának helyreállítására irányuló célkitűzést a tagállamok egyedül nem tudják kielégítően teljesíteni, és ezért az az Európai Unió által jobban megvalósítható. A fő okok a nemzeti költségvetési korlátok, valamint az, hogy a támogatás mértékének és hatékonyságának maximalizálása érdekében szükség van az adományozók erőteljes koordinációjára. |

Az arányosság elve |

331 | A javaslat megfelel az arányosság elvének: a rövid távú makrogazdasági stabilitás célkitűzésének eléréséhez szükséges minimumkövetelményekre szorítkozik, és nem lépi túl a célhoz szükséges mértéket. |

332 | A Bizottság szerint a támogatás összege – az IMF által az ECF-megállapodás keretében tett becslések alapján – a 2011–2012 közötti időszakban fennmaradó finanszírozási rés 12,4%-ának felel meg. Ez megfelel az MFA-műveletekre vonatkozó tehermegosztással kapcsolatos standard szabályoknak. Tekintve, hogy a Kirgiz Köztársaságnak egyéb kétoldalú és multilaterális adományozók és hitelezők is ígértek támogatást, a tehermegosztás megfelelő szintűnek tekinthető az EU részéről. |

A jogi aktus típusának megválasztása |

342 | Más jogi aktus nem volna megfelelő, mert a makroszintű pénzügyi támogatási eszközről szóló keretszabályozás hiányában csupán a Szerződés 209. vagy 212. cikke szerinti eseti európai parlamenti és tanácsi határozatok e támogatás megfelelő jogi eszközei. E makrogazdasági célkitűzések eléréséhez projektfinanszírozás vagy technikai segítségnyújtás nem lenne megfelelő vagy kielégítő. A makroszintű pénzügyi támogatás többi uniós eszközhöz viszonyított hozzáadott értéke a külső pénzügyi teher enyhítése és a stabil makrogazdasági keret megteremtéséhez való hozzájárulás, többek között fenntartható fizetési mérleg és költségvetési helyzet, és a strukturális reformok megfelelő keretének előmozdítása révén. A makrogazdasági és strukturális politikák megfelelő keretének létrehozásához való hozzájárulás révén a makroszintű pénzügyi támogatás növelheti a más, szűkebb fókuszú uniós pénzügyi eszközök keretében a Kirgiz Köztársaságban finanszírozott tevékenységek hatékonyságát. |

Költségvetési vonzatok |

401 | A támogatás 15 millió EUR értékű vissza nem térítendő elemének finanszírozása a 2012. évi költségvetés kötelezettségvállalási előirányzatainak 01 03 02. sorából (makrogazdasági támogatás) történik, kifizetésére 2012-ben kerül sor. A garanciaalapról szóló rendelettel[2] összhangban a garanciaalap feltöltésére várhatóan 2014-ben kerül sor, és legfeljebb 1,35 millió EUR-t tesz ki. Ez a várhatóan 2012-ben folyósításra kerülő 15 millió EUR összegű hitel 9%-ának felel meg. |

Kiegészítő információk |

Felülvizsgálatra/módosításra/megszüntetésre vonatkozó rendelkezés |

533 | A javaslat megszüntetésre vonatkozó rendelkezést tartalmaz. A javasolt makroszintű pénzügyi támogatás az egyetértési megállapodás hatálybalépését követő első naptól számított két évig állna rendelkezésre. |

2. 2011/0458 (COD)

Javaslat

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

a Kirgiz Köztársaságnak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[3],

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében[4],

mivel:

3. Az EU-val való együttműködés alapját az 1999-ben hatályba lépett partnerségi és együttműködési megállapodás képezi. Az EU biztosítja az általános preferenciarendszernek megfelelő bánásmódot (GSP) a Kirgiz Köztársaság számára.

4. A kirgiz gazdaságot a nemzetközi pénzügyi válság 2009-ben érte el, ezt követték a 2010. júniusi etnikai zavargások, amelyek akadályozták a gazdaság működését, jelentős állami kiadások váltak szükségessé az újjáépítéshez és a társadalmi segítségnyújtáshoz, ami óriási külső és költségvetési finanszírozási rést teremtett.

5. A 2010 júliusában tartott magas szintű adományozói konferencián a nemzetközi közösség 1,1 milliárd USD összegű válsághelyzeti támogatást ígért a Kirgiz Köztársaság gazdasági helyreállításának elősegítése érdekében. Ezen a magas szintű adományozói konferencián az EU legfeljebb 117,9 millió EUR pénzügyi támogatás biztosítását jelentette be.

6. Az EU Külügyi Tanácsának a Kirgiz Köztársaságról szóló, 2010. július 26-i következtetéseiben üdvözölte az új kirgiz kormánynak a demokratikus intézményi keret létrehozására irányuló erőfeszítéseit, és felkérte a Bizottságot, hogy „továbbra is nyújtson támogatást, többek között hozzon létre új támogatási programokat a kirgiz hatóságok számára reformprogramjaik végrehajtásához, továbbá adja hozzájárulását az ország fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődéséhez.”

7. A Kirgiz Köztársaság újonnan létrejött parlamentáris demokráciájának nyújtott uniós politikai és gazdasági támogatás politikai üzenetet hordozna, miszerint az EU határozottan támogatja a közép-ázsiai demokratikus reformokat. Ez összhangban van a 2007–2013-ra, Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiában a régióval kapcsolatban kifejtett uniós szakpolitikával és az EU vezetőinek nyilatkozataival.

8. A Nemzetközi Valutalap (IMF) pénzügyi támogatást nyújt a Kirgiz Köztársaság gazdaságának kiigazításához és a reformok végrehajtásához. 2011 júniusában a kirgiz hatóságok három évre szóló, az ország támogatását célzó megállapodást kötöttek az IMF kibővített hiteleszközéről (Extended Credit Facility, ECF) 66,6 millió SDR értékben.

9. Az EU a 2011–2013-as időszakra a fejlesztési együttműködési eszköz keretében összesen 33 millió EUR ágazati költségvetési támogatást is szándékozik nyújtani a Kirgiz Köztársaságnak, hogy előmozdítsa a szociális védelem, az oktatás és az államháztartás irányítása terén végrehajtandó reformokat.

10. A Kirgiz Köztársaság 2010-ben a romló gazdasági helyzet és kilátások fényében makroszintű pénzügyi támogatást kért az Európai Uniótól.

11. Tekintve, hogy az IMF-től és a Világbanktól származó makrogazdasági támogatás figyelembevételét követően a fizetési mérlegben még mindig marad finanszírozási rés és tekintve, hogy a külső pozíció továbbra is sérülékeny a külső sokkhatásokkal szemben, ezért fenn kell tartani a devizatartalékok megfelelő szintjét, a jelenlegi rendkívüli körülmények között a Kirgiz Köztársaság kérelmére megfelelő válasznak tekinthető a makroszintű pénzügyi támogatás odaítélése. A Kirgiz Köztársaságra vonatkozó uniós makroszintű pénzügyi támogatási program (a továbbiakban: az uniós makroszintű pénzügyi támogatás) elősegítené az ország gazdasági stabilizációját és a strukturálisreform-tervet, kiegészítve az IMF pénzügyi megállapodása szerint rendelkezésre bocsátott forrásokat.

12. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak nem csupán kiegészítenie kell az IMF és a Világbank programjait és forrásait, hanem biztosítania kell az uniós szerepvállalás hozzáadott értékét is.

13. A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az uniós makroszintű pénzügyi támogatás jogi szempontból és tartalmilag összhangban álljon a külső fellépés és az egyéb vonatkozó uniós politikák különféle területein hozott intézkedésekkel.

14. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás konkrét célkitűzéseinek fokozniuk kell az államháztartás irányításának hatékonyságát, átláthatóságát és elszámoltathatóságát a Kirgiz Köztársaságban. A Bizottságnak rendszeresen ellenőriznie kell ezen célkitűzések teljesítését.

15. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás nyújtására vonatkozó feltételeknek tükrözniük kell a Kirgiz Köztársasággal szembeni uniós politika kulcsfontosságú elveit és céljait.

16. Az Unió ezen makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó pénzügyi érdekeinek hatékony védelme érdekében szükséges, hogy a Kirgiz Köztársaság megfelelő intézkedéseket hozzon az e támogatással kapcsolatos csalás, korrupció és bármely egyéb szabálytalanságok megelőzése és az ellenük való küzdelem vonatkozásában. A Bizottságnak rendelkeznie kell továbbá a megfelelő ellenőrzésekről és a Számvevőszéknek biztosítania kell a megfelelő vizsgálatokat.

17. Ezen uniós pénzügyi támogatást képező összeg felszabadítása a költségvetési hatóság hatáskörének sérelme nélkül történik.

18. E támogatást a Bizottságnak kell kezelnie. Annak biztosítására, hogy az Európai Parlament és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság nyomon követhesse e határozat végrehajtását, a Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell őket a támogatással kapcsolatos fejleményekről, és rendelkezésükre kell bocsátani a vonatkozó dokumentumokat.

19. E határozat egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[5] megfelelően kell gyakorolni.

20. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz egyetértési megállapodásban megállapított gazdaságpolitikai feltételeknek kell kapcsolódnia. A végrehajtás egységes feltételeinek biztosítása és a hatékonyság érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy e feltételeket a 182/2011/EU rendeletben említett tagállamok bizottságának felügyelete alatt tárgyalja meg a kirgiz hatóságokkal. Lévén, hogy korlátozott maximális összegű támogatásról van szó, ez eleget tesz a 182/2011/EU rendelet 2. cikke (3) bekezdésének második mondata szerinti kellő indoklásnak, miszerint az egyetértési megállapodás elfogadását a tanácsadó bizottsági eljárástól kell függővé tenni.

21. A Nemzetközi Valutaalap szerint a Kirgiz Köztársaság a „fellendülőben lévő és fejlődő gazdaságok” kategóriájába tartozik; a Világbank szerint a Kirgiz Köztársaság az „alacsony jövedelmű gazdaságok” és az „IDA-országok” csoportjának tagja; az UN-OHRLLS[6] szerint a Kirgiz Köztársaság „kontinentális elszigeteltségben lévő (tengeri kikötőkkel nem rendelkező) fejlődő országok” kategóriájába tartozik; az OECD/Fejlesztési Támogatási Bizottság szerint a Kirgiz Köztársaság „egyéb alacsony jövedelmű országok” jegyzékén szerepel. Ennélfogva a Kirgiz Köztársaság az EUMSZ 208. cikke értelmében fejlődő országnak tekintendő, ami indokolja az EUMSZ 209. cikkének az e határozat jogalapjaként történő választását,

ELFOGADTÁK EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

22. Az Európai Unió legfeljebb 30 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatást nyújt a Kirgiz Köztársaságnak az ország gazdasági stabilizációjának támogatása és az IMF hatályos programjában meghatározott, a fizetési mérleghez kapcsolódó finanszírozási szükségletének fedezése céljából. Ebből az összegből legfeljebb 15 millió EUR hitel formájában, és legfeljebb 15 millió EUR vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtandó. A javasolt makroszintű pénzügyi támogatás felszabadítása a 2012. évi költségvetés költségvetési hatóság általi jóváhagyásától függ. A támogatás hitel-elemének finanszírozása céljából a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az Európai Unió nevében hitelt vegyen fel a szükséges források biztosításához. A hitel maximális futamideje 15 év.

23. Az uniós pénzügyi támogatás rendelkezésre bocsátását a Bizottság oly módon irányítja, hogy az összeegyeztethető legyen az IMF és a Kirgiz Köztársaság között létrejött megállapodásokkal és megegyezésekkel, valamint az Európai Unió és a Kirgiz Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodásban, továbbá a 2007–2013-ra, Közép-Ázsiára vonatkozó stratégiában meghatározott gazdasági reformok alapvető elveivel és céljaival. A Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságot a támogatás irányításával kapcsolatos fejleményekről, és rendelkezésükre bocsátja a vonatkozó dokumentumokat.

24. Az Európai Unió pénzügyi támogatása a 2. cikk (1) bekezdésében említett egyetértési megállapodás hatálybalépését követő első naptól számított két évig áll rendelkezésre.

2. cikk

25. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy – e határozat 6. cikkének (2) bekezdésében megállapított tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően – megállapodjon a Kirgiz Köztársaság hatóságaival a teljesítésre vonatkozó időkeretet is tartalmazó egyetértési megállapodásba foglalandó, az európai uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételekről (a továbbiakban: az egyetértési megállapodás). Az egyetértési megállapodásban meghatározott gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételeknek összhangban kell lenniük az 1. cikk (3) bekezdésében említett megállapodásokkal és egyetértési megállapodásokkal. Ezen feltételek különösen a támogatás hatékonyságának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának fokozására irányulnak, többek között a Kirgiz Köztársaság államháztartásának irányítási rendszerei tekintetében. Az e célkitűzések megvalósítása terén elért eredményeket a Bizottság rendszeresen nyomon követi. A támogatás részletes pénzügyi feltételeit a Bizottság és a Kirgiz Köztársaság hatóságai között kötendő vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásban és a hitelmegállapodásban kell meghatározni.

26. Az európai uniós pénzügyi támogatás végrehajtása során a Bizottság felügyeli a támogatás tekintetében alkalmazandó kirgiz pénzügyi megállapodások, igazgatási eljárások, külső és belső ellenőrzési mechanizmusok megbízhatóságát és a jóváhagyott időkeret betartását.

27. A Bizottság rendszeres időközönként meggyőződik arról, hogy a Kirgiz Köztársaság gazdaságpolitikája összhangban van-e az európai uniós makroszintű pénzügyi támogatás célkitűzéseivel, és hogy kellőképpen teljesülnek-e a megállapodás szerinti gazdaságpolitikai feltételek. Ennek során a Bizottság szorosan együttműködik az IMF-fel és a Világbankkal, és szükség esetén a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal.

3. cikk

28. Az európai uniós pénzügyi támogatást a Bizottság hitelt és vissza nem térítendő támogatást is tartalmazó két részletben bocsátja a Kirgiz Köztársaság rendelkezésére a (2) bekezdésben meghatározott feltételektől függően. Az egyes részletek nagyságát az egyetértési megállapodásban határozzák meg.

29. A Bizottság az egyetértési megállapodásban meghatározott gazdaságpolitikai feltételek megfelelő végrehajtásától függően dönt a részletek felszabadításáról. A második részlet folyósítására legkorábban három hónappal az első részlet felszabadítása után kerülhet sor.

30. Az európai uniós pénzeszközöket a Kirgiz Köztársaság Nemzeti Bankjának fizetik ki. Az egyetértési megállapodásban meghatározandó előírásoktól függően, ideértve a fennmaradó költségvetési finanszírozási igény megerősítését is, az uniós pénzeszközöket a Kirgiz Köztársaság Államkincstára mint végső kedvezményezett számára lehet átutalni.

4. cikk

31. Az európai uniós támogatás hitel-eleméhez kapcsolódó hitelfelvételi és -nyújtási műveleteket euróban, egyazon értéknap alkalmazásával kell végrehajtani, és az Európai Unió ezek során nem lehet érintett lejárati határidők módosításában, árfolyam- vagy kamatkockázatokban vagy más kereskedelmi kockázatban.

32. Amennyiben a Kirgiz Köztársaság kéri, a Bizottság megteszi a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy a hitelfeltételek tartalmazzanak előtörlesztési rendelkezést és ez összekapcsolódjon a hitelfelvételi műveletek feltételei közé felvett megfelelő rendelkezéssel.

33. A Kirgiz Köztársaság kérésére és amennyiben a körülmények lehetővé teszik a hitel kamatlábának csökkentését, a Bizottság részben vagy egészben refinanszírozhatja eredeti hiteleit, vagy átalakíthatja a megfelelő pénzügyi feltételeket. A refinanszírozási vagy átalakítási műveleteket az (1) bekezdésben megállapított feltételekkel összhangban kell elvégezni, és azok nem eredményezhetik az adott hitel átlagos futamidejének kiterjesztését vagy a refinanszírozás vagy átalakítás napján fennálló tőkeösszeg növekedését.

34. Az e határozat szerinti hitelfelvételi és -nyújtási műveletekhez közvetlenül kapcsolódó, az Európai Unió részéről felmerülő költségeket a Kirgiz Köztársaság viseli.

35. Az Európai Parlamentet és a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságot folyamatosan tájékoztatni kell a (2) és (3) bekezdésben említett műveletek alakulásáról.

5. cikk

Az európai uniós pénzügyi támogatás végrehajtása az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel[7] és végrehajtási szabályaival összhangban történik. A Kirgiz Köztársaság hatóságaival kötendő egyetértési megállapodás, hitelmegállapodás és a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodás mindenekelőtt rendelkezik az e támogatást érintő csalás, korrupció és egyéb szabálytalanságok megelőzését és az ellenük való küzdelmet illetően meghozandó megfelelő intézkedésekről. A pénzösszegek kezelése és felszabadítása átláthatóságának növelése érdekében az egyetértési megállapodás, a hitelmegállapodás és a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodás rendelkezik továbbá a Bizottság – beleértve az Európai Csalás Elleni Hivatalt – általi ellenőrzésről is, ideértve a helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat is. Ezen dokumentumok emellett rendelkeznek a Számvevőszék által végzett pénzügyi ellenőrzésekről is, beleértve adott esetben a helyszíni ellenőrzéseket is.

6. cikk

36. A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.

37. Az e bekezdésre való hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 4. cikke alkalmazandó.

7. cikk

38. A Bizottság minden év június 30-ig benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e határozat előző évi végrehajtásáról, illetve annak értékeléséről szóló jelentést. A jelentés megvilágítja az egyetértési megállapodásban meghatározott gazdaságpolitikai feltételek, a Kirgiz Köztársaság aktuális gazdasági és költségvetési eredményei, valamint a Bizottságnak a részletek felszabadítására vonatkozó határozatai közötti összefüggést.

39. Az 1. cikk (4) bekezdésében említett rendelkezésre állási időszak lejárta után legkésőbb két évvel a Bizottság utólagos értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

8. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

Az Európai Parlament részéről a Tanács részéről

Az elnök az elnök

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

1.1. A javaslat/kezdeményezés címe

1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)

1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa

1.4. Célkitűzés(ek)

1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása

1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)

2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

2.2. Igazgatási és kontrollrendszer

2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?

3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás

PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

A javaslat/kezdeményezés címe

Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács határozata a Kirgiz Köztársaságnak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról

A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[8]

Szakpolitikai terület: 01. cím – Gazdasági és pénzügyek

Tevékenység: 03 – Nemzetközi gazdasági és pénzügyek

A javaslat/kezdeményezés típusa

X A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul

( A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[9]

( A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul

( A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul

Célkitűzések

A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések

„Jólét elősegítése az Európai Unión kívül”

A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (ECFIN) kapcsolódó tevékenységének fő területei:

A partner harmadik országoknak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatás kidolgozása, figyelemmel kísérése és végrehajtása az érintett nemzetközi pénzügyi intézményekkel együttműködve.

Meghatározott célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

3. sz. meghatározott célkitűzés: „harmadik országoknak fizetésimérleg-problémáik megoldásához és külső adósságállományuk fenntarthatóságának visszaállításához nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás”

A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek): nemzetközi gazdasági és pénzügyi kapcsolatok, globális irányítás.

Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

A javasolt támogatás a Kirgiz Köztársaságnak nyújtandó 15 millió EUR uniós hitelből, és legfeljebb 15 millió EUR vissza nem térítendő támogatásból áll (a vissza nem térítendő támogatást az általános költségvetésből finanszírozzák), fenntarthatóbb fizetési mérleghez való hozzájárulás érdekében. A támogatás mindkét eleme (a hitel és a vissza nem térítendő támogatás is) két részletben kerül folyósításra. A támogatás segít az országnak az etnikai és politikai összecsapások következtében elszenvedett gazdasági és társadalmi nehézségek, valamint a globális pénzügyi válság következményeinek leküzdésében. A támogatás segít a fenntartható gazdasági növekedés fokozására és az államháztartás irányításának javítására irányuló strukturális reformok ösztönzésében is.

A Bizottság szolgálatai 2011 szeptemberében–októberében utólagos értékelést készítettek (lásd a bizottsági javaslatot kísérő szolgálati munkadokumentumot). Az értékelés következtetései alapján az uniós makroszintű pénzügyi támogatás indokolt.

Eredmény- és hatásmutatók

A hatóságoknak, nevezetesen a Kirgiz Köztársaság pénzügyminisztériumának rendszeresen jelentést kell készíteniük a meghatározott teljesítménymutatókról a Bizottság szolgálatai részére. A támogatás második részletének folyósítása előtt átfogó jelentést is benyújtanak az egyeztetett szakpolitikai feltételek teljesítéséről.

A pénzügyi folyamatok és a Kirgiz Köztársaságban ezen művelet előkészítése céljából végrehajtott igazgatási eljárások működési értékelését követően a Bizottság szolgálatai folytatják az államháztartás irányításának nyomon követését. Az Európai Unió kirgiz köztársaságbeli küldöttsége gondoskodik továbbá a támogatás nyomon követése szempontjából lényeges kérdéseket ismertető rendszeres jelentésről. A Bizottság szolgálatai szoros kapcsolatban maradnak az IMF-fel és a Világbankkal annak érdekében, hogy építhessenek a két szervezetnek a Kirgiz Köztársaságban folytatott tevékenységeiből eredő információkra.

Ez a művelet a végrehajtási időszak lejárta után két éven belül képezi utólagos értékelés tárgyát.

A javasolt európai parlamenti és tanácsi határozat e támogatási művelet értékelését is magában foglaló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek évente benyújtandó jelentést ír elő.

A javaslat/kezdeményezés indoklása

Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek)

A támogatás folyósítása a Kirgiz Köztársaság és az IMF közötti kibővített hiteleszközről (Extended Credit Facility, ECF) szóló megállapodás szerinti, jelenlegi hároméves megállapodás kielégítő végrehajtásától függ. Emellett a Bizottság megállapodik a kirgiz hatóságokkal azokról a konkrét szakpolitikai feltételekről, amelyeket a második részlet Bizottság általi felszabadítása előtt teljesíteni kell. E szakpolitikai intézkedések összeegyeztethetőek a Kirgiz Köztársaság és az IMF között kötött megállapodásokkal. A támogatás második részletének felszabadítása előtt a Bizottság szolgálatai a nemzeti hatóságokkal együttműködve ellenőrzik, hogy a szakpolitikai feltételek teljesültek-e.

Az uniós részvételből adódó többletérték

A Kirgiz Köztársaság a régió demokratikus reformok mellett elkötelezett országa. A javasolt makroszintű pénzügyi támogatás a globális recesszió és a belső etnikai konfliktus okozta gazdasági sokkhelyzet leküzdésében az országnak nyújtott segítség által hozzájárul majd a makrogazdasági stabilitás, a gazdasági reformok és a politikai előrelépés ösztönzéséhez. Azáltal, hogy kiegészíti a nemzetközi pénzügyi intézmények, az EU és más adományozók által rendelkezésre bocsátott forrásokat, a támogatás hozzájárul a válság után a nemzetközi adományozó közösség által egyeztetett pénzügyi támogatási csomag általános hatékonyságához.

A makroszintű pénzügyi támogatás pénzügyi hatása mellett a javasolt program megerősíti a kormány reformok iránti elkötelezettségét és az EU-hoz való közeledésre irányuló erőfeszítéseit. Ez az eredmény többek között a támogatás folyósításának megfelelő feltételessége révén érhető el. Szélesebb összefüggésben pedig a program azt jelezné a régió többi országa felé, hogy az EU kész támogatni olyan országokat, mint a Kirgiz Köztársaság, amely nehéz gazdasági helyzete ellenére a demokratizálás és a politikai reformok egyértelmű útjára lépett.

Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

Makroszintű pénzügyi támogatási programok nemrég készült külső értékeléséből kiderül, hogy a korlátozott számú, alapvető strukturális reform kiválasztásának gyakorlata sikeres volt és e gyakorlat folytatását ajánlja, megfelelő nyomon követés és szoros politikai párbeszéd mellett, amelyet a támogatás teljes végrehajtási időszaka alatt fenn kell tartani.

Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel

A 2010. júliusban tartott adományozói konferencián a legfontosabb adományozók között volt az EU, amely vállalta, hogy egy sor kritikus területre 117,9 millió EUR összegű támogatást nyújt. E kötelezettségvállalások egy része a vészhelyzeti eszközök (például a stabilitásra vonatkozó eszköz – IfS – és az ECHO humanitárius segély) alá került. Egy másik, elsősorban a fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) alatti juttatásokból és számos tematikus költségvetési sorhoz tartozó juttatásokból eredő rész pedig a már jóváhagyott programok/projektek szerinti folyósítások növeléséből és felgyorsításából állt. A támogatás elsősorban a vidékfejlesztésre és a mezőgazdasági ágazatra, az oktatásügyre, a társadalombiztosításra és a jogi reformokra összpontosít. A fejlesztési együttműködési eszköz keretében nyújtott támogatás magában foglal egy 33 millió EUR összegű ágazati szakpolitikai támogatási programot (Sector Policy Support Programme, SPSP) a 2011–2013-as időszakra a szociális védelemre, az oktatásügyre és az államháztartás irányítására vonatkozó reformok támogatása céljából. A makroszintű pénzügyi támogatás többi uniós eszközhöz viszonyított hozzáadott értéke a stabil makrogazdasági keret megteremtéséhez való hozzájárulás, többek között fenntartható fizetési mérleg és költségvetési helyzet, és a strukturális reformok megfelelő keretének előmozdítása révén.

A makroszintű pénzügyi támogatás nem nyújt rendszeres támogatást és nem is a kedvezményezett ország gazdasági és társadalmi fejlődésének támogatására szolgál. A makroszintű pénzügyi támogatást meg kell szüntetni, amint a külső pénzügyi helyzet újra fenntartható pályára került. Ezután az EU szokásos együttműködési támogatási eszközei lépnek színre, konkrétan a DCI alapján nyújtott közvetlen költségvetési támogatás.

Makroszintű pénzügyi támogatás csak a nemzetközi pénzügyi intézmények beavatkozásainak kiegészítéseként nyújtható; különösen az IMF által támogatott kiigazítási és reformprogramokhoz. A makrogazdasági jellegű támogatás csak a gazdaság- és pénzügypolitikai feltételek teljesülése esetén szabadítható fel.

Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

X A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik

- X A javaslat/kezdeményezés időtartama: a javasolt határozat 1. cikkének (4) bekezdésében foglaltaknak megfelelően az egyetértési megállapodás hatálybalépésétől számított két évig hatályos.

- X Pénzügyi hatás: 2012-től 2014-ig (a garanciaalap feltöltése és utólagos értékelés)

( A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik

- Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig

- azt követően: rendes ütem.

Tervezett irányítási módszer(ek)[10]

X Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által

( Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:

- ( végrehajtó ügynökségek

- ( a Közösségek által létrehozott szervek[11]

- ( tagállami közigazgatási /közfeladatot ellátó szervek

- ( az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek

( Megosztott irányítás a tagállamokkal

( Decentralizált irányítás harmadik országokkal

( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)

Megjegyzések

Aktív együttműködésre van szükség az EKSZ székhelye és az uniós küldöttségek részéről a támogatás nyomon követésében.

IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

E támogatás makrogazdasági jellegű és összeegyeztethető az IMF által támogatott gazdasági programmal. A fellépésnek a Bizottság szolgálatai által végzett nyomon követése az ECF-megállapodás, valamint a kirgiz hatóságokkal megkötendő egyetértési megállapodásban egyeztetett konkrét reformintézkedések végrehajtásában elért haladás alapján történik. A hatóságoknak, nevezetesen a Pénzügyminisztériumnak negyedévente jelentést kell készíteniük meghatározott teljesítménymutatókról a Bizottság szolgálatai részére, és a támogatás második részletének folyósítása előtt átfogó jelentést kell benyújtaniuk az egyeztetett szakpolitikai feltételek teljesítéséről.

A pénzügyi folyamatok és a Kirgiz Köztársaságban ezen művelet előkészítése céljából végrehajtott igazgatási eljárások működési értékelését követően a Bizottság szolgálatai folytatják az államháztartás irányításának nyomon követését. Az Európai Unió kirgiz köztársaságbeli küldöttsége gondoskodik továbbá a támogatás nyomon követése szempontjából lényeges kérdéseket ismertető rendszeres jelentésről. A Bizottság szolgálatai szoros kapcsolatban maradnak az IMF-fel és a Világbankkal annak érdekében, hogy építhessenek a két szervezetnek a Kirgiz Köztársaságban folytatott tevékenységeiből származó rálátásukra.

A javasolt európai parlamenti és tanácsi határozat e támogatási művelet értékelését is magában foglaló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek évente benyújtandó jelentést ír elő. Továbbá, a tervek szerint a végrehajtási időszak lejárta után két éven belül a Bizottság vagy megfelelő megbízatással rendelkező képviselői végrehajtják a támogatás független, utólagos értékelését.

Igazgatási és kontrollrendszer

Felismert kockázat(ok)

A makroszintű pénzügyi támogatáshoz bizalmi, szakpolitikai és politikai kockázatok kapcsolódnak.

Fennáll annak a kockázata, hogy (ellentétesen például a projektfinanszírozással) a nem konkrét kiadásokhoz rendelt makroszintű pénzügyi támogatást csalárd módon használják fel. Általánosabban ez a kockázat olyan tényezőkhöz kapcsolódik, mint a központi bank függetlensége, az irányító rendszerek és a közigazgatási eljárások minősége, a pénzügyi folyamatokban lévő ellenőrző és felügyeleti funkciók, az IT-rendszerek biztonsága, valamint a megfelelő belső és külső audit lehetőségek.

A szakpolitikai kockázatok tekintetében a fő feltételezés az, hogy a Kirgiz Köztársaság kormánya továbbra is elkötelezett marad a költségvetési kiigazítás és az IMF-fel kötött megállapodásának betartása mellett. Ennek igazolása a teljesítménymutatók és a strukturális viszonyítási értékek IMF általi rendszeres ellenőrzése alapján történik. Fennáll annak a kockázata, hogy a Kirgiz Köztársaság kormánya nem tartja be az IMF-program feltételeit, mivel a program céljainak elérése a feltételezettnél nehezebbnek bizonyulhat, és mivel az ország politikai körülményei megváltozhatnak. A Kirgiz Köztársaságot a kereskedelem szempontjából továbbra is kedvezőtlenül érinthetik az esetleges külső sokkhatásokból eredő negatív irányú változások. Mindazonáltal a hatóságok erős elkötelezettséget mutattak a nemzetközi pénzügyi intézményekkel a reformtervek végrehajtása céljából való együttműködés iránt. A korábbi rövid távú, Kirgizisztánban folytatott IMF-művelet jó eredményei e tekintetben kedvező előjeleknek tekinthetők.

További kockázatok a nemzetiségek közötti feszültségekhez és a politikai instabilitás lehetséges újbóli előfordulásához kapcsolódnak. Az országban 2011. október 30-án békés hangulatban zajlott az elnökválasztás, amelyet a nemzetközi választási megfigyelő misszió követett nyomon. A politikai kockázatok továbbra is kezelhetők, tekintve a kirgiz hatóságoknak a törvényes demokratikus intézmények létrehozására irányuló rendkívüli erőfeszítéseit.

Tervezett ellenőrzési mód(ok)

A makroszintű pénzügyi támogatás a Bizottság, beleértve az Európai Csalás Elleni Hivatalt (OLAF), és az Európai Számvevőszék felelősségi körébe tartozó vizsgálati, ellenőrzési és pénzügyi ellenőrzési eljárások hatálya alá tartozik.

A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

A Bizottság szolgálatai az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet előírásainak teljesítése érdekében valamennyi, az Európai Unió makroszintű pénzügyi támogatását élvező harmadik országban bevezettek egy, a pénzügyi folyamatok és igazgatási eljárások működési értékelésére szolgáló programot. A rendelkezésre álló IMF védintézkedési értékelések, valamint az IMF és a Világbank egyéb vonatkozó jelentéseinek következtetései szintén figyelembevételre kerülnek.

A Bizottság szolgálatai, a megfelelő megbízatással rendelkező külső szakértők segítségével végrehajtják majd a Kirgiz Köztársaságban a pénzügyminisztérium és a központi bank pénzügyi folyamatainak és igazgatási eljárásainak működési értékelését. E vizsgálat a következő területekre tér ki: az irányítási struktúra és szervezet, a pénzeszközök kezelése és ellenőrzése, az IT-rendszerek biztonsága, a belső és külső pénzügyi ellenőrzési kapacitás, valamint a központi bank függetlensége.

A Kirgiz Köztársaságnak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás javasolt jogalapja csalást megelőző intézkedésekről is rendelkezik. Ezeket az intézkedéseket az egyetértési megállapodás részletezi. A tervek szerint a támogatás hatékonyságának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának növelése érdekében speciális szakpolitikai feltételeket csatolnak a támogatáshoz, elsősorban az államháztartás irányításának területén.

Mindemellett a Bizottság hangsúlyosabbá kívánja tenni a művelethez kapcsolódó szakpolitikai feltételek között az államháztartás-irányítási reformokat.

A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?

- Jelenlegi költségvetési kiadási tételek

A többéves pénzügyi keret fejezete | Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Részvétel |

Szám [Megnevezés…] | diff./nem diff. előirányzat ([12]) | EFTA-országokból[13] | tagjelölt országokból[14] | harmadik országokból | a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében |

4 | 01 03 02 Makrogazdasági támogatás | diff. | NEM | NEM | NEM | NEM |

4 | 01 04 01 14 A garanciaalap feltöltése | diff. | NEM | NEM | NEM | NEM |

A külső fellépésekre képzett garanciaalapot a garanciaalapról szóló módosított rendelettel összhangban kell feltölteni. E rendeletnek megfelelően a hitel az év végén kintlevő összegen alapul. Az n. év kezdetén a feltöltés összegét a célösszeg és az alap n-1. év végén meglévő nettó eszközállományának különbségeként számítják. A feltöltés összege az n. évben kerül be az n+1. év előzetes költségvetésébe és ténylegesen az n+1. év elején fizetik ki egy ügylettel a garanciaalap feltöltésére vonatkozó költségvetési sorból (01 04 01 14). Ennek eredményeként az n-1. év végén az alap feltöltésének számításakor a ténylegesen folyósított összeg 9%-át (legfeljebb 1,35 millió EUR) veszik figyelembe a célösszegben.

A hitelre (15 millió EUR) vonatkozó költségvetési garanciát jelző költségvetési tételt („p.m.”) csak a garancia tényleges lehívása esetén aktiválják. A költségvetési garanciát várhatóan nem hívják le.

- Létrehozandó új költségvetési tételek: nincsenek.

A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

millió EUR (három tizedesjegyig)

A többéves pénzügyi keret fejezete: | 4 | Az EU mint globális partner |

millió EUR (három tizedesjegyig)

-

Becsült humánerőforrás-szükségletek

- ( A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után humánerőforrások felhasználását.

- X A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrások felhasználását vonja maga után:

A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb egy tizedesjeggyel) kell kifejezni)

N. év | N+1. év | N+2. év | N+3. év | A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető |

( A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) |

XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) | 0,3 | 0,1 | 0,1 |

XX 01 01 02 (küldöttségeknél) |

XX 01 05 01 (közvetett kutatás) |

10 01 05 01 (közvetlen kutatás) |

( Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve)[22] |

XX 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) |

XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) |

10 01 05 02 (AC, END, INT közvetlen kutatásban) |

Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) |

ÖSSZESEN | 0,3 | 0,1 | 0,1 |

XX az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.

A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.

A szükséges személyzet költségeinek becslése egy AD5–AD12 kategóriájú tisztviselőre fordított éves kiadás 30%-án alapul.

Az elvégzendő feladatok leírása:

Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak | Egyetértési nyilatkozatok és hitelmegállapodások vagy vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodások előkészítése, kapcsolattartás a hatóságokkal és a nemzetközi pénzügyi intézményekkel, kapcsolattartás a működési értékelés és az utólagos értékelés külső szakértőivel, ellenőrző látogatások, a bizottsági személyzet jelentéseinek előkészítése, a támogatás irányításával kapcsolatos bizottsági eljárások előkészítése. |

Külső személyzet |

A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

- X A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel.

- ( A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.

- ( A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[25].

Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

- A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást.

A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás

- X A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.

- ( A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

- ( a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást

- ( a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást

[1] A legkevésbé fejlett országok, a tengeri kikötőkkel nem rendelkező fejlődő országok és a kis fejlődő szigetállamok Főképviselőjének (ENSZ) Hivatala.

[2] A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló 2009. május 25-i 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelet (kodifikált változat) 5. cikke. A feltöltés forrása a garanciaalap feltöltésére vonatkozó sor (01 04 01 14. költségvetési sor).

[3] HL C […]., [ …]., […]. o.

[4] Az Európai Parlament 2012. …-i álláspontja és a Tanács 2012. …-i határozata.

[5] HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

[6] A legkevésbé fejlett országok, a tengeri kikötőkkel nem rendelkező fejlődő országok és a kis fejlődő szigetállamok Főképviselőjének (ENSZ) Hivatala.

[7] HL L 248.,2002.9.16., 1. o. Az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel módosított rendelet. (HL L 390, 2006.12.30., 1.o.)

[8] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting).

[9] A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.

[10] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[11] A költségvetési rendelet 185. cikkében előírt szervek.

[12] Differenciált/nem differenciált előirányzat.

[13] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.

[14] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok.

[15] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve (2012).

[16] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.

[17] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.

[18] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.).

[19] Az 1.4.2. szakaszban („Meghatározott célkitűzések...”) feltüntetett célkitűzés.

[20] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.

[21] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.

[22] AC= szerződéses alkalmazott; AL= helyi alkalmazott; END=kirendelt nemzeti szakértő; INT= átmeneti alkalmazott; JED= küldöttségi pályakezdő szakértő.

[23] Az operatív előirányzatoknál a külső személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban: BA-tételek).

[24] Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében.

[25] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.